recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Saksamaa poliitilise süsteemi kohta vaata artiklit Saksamaa poliitika.*
Saksamaa valitsuse logo
**Saksamaa valitsus** (ehk **liiduvalitsus** või **liidukabinet**, saksa keeles **Bundesregierung** või **Bundeskabinett**) on Saksamaa Liitvabariigi täidesaatva võimu põhiline kandja. Valitsusse kuuluvad kantsler ja ministrid. Valitsuse korraldus, valimine, nimetamine ja laialisaatmine on sätestatud Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklitega 62–69.

Erinevalt Weimari Vabariigist saab Saksamaa Liidupäev kantsleri tagandada vaid konstruktiivse umbusaldushääletusega ehk valides samas ka uue kantsleri ning ei saa ministritele eraldi umbusaldust avaldada. Sellise süsteemi panid põhiseaduse autorid paika, et vältida uut diktatuuri ja tagada, et kantsleri tagandamise ja samas uue valimata jätmise tõttu ei tekiks poliitilist vaakumit nagu juhtus Weimari perioodil, kui Liidupäev tagandas kantslerid, kuid ei jõudnud kokkuleppele uue valimise osas.

Kui katslerile avaldatakse tavalisel viisil umbusaldust, ei pea ta tagasi astuma, kuid võib presidendil paluda Liidupäev laiali saata, mille tulemusel toimuvad 60 päeva jooksul ennetähtaegsed valimised (nii on juhtunud aastatel 1972, 1983 ja 2005). Alternatiivselt võib kantsler paluda presidendil välja kuulutada seadusandlik hädaolukord, mille ajal vajab valitsus seaduste vastuvõtmiseks vaid Liidunõukogu toetust (seda ei ole siiani kasutatud). President ei ole kummalgi juhul kohustatud kantsleri palvet täitma.

Saksamaa valitsuse liikmed võivad (kuid ei pea) kuuluda Liidupäeva.

Vaata ka
--------

* Ida-Saksamaa Ministrite Nõukogu
* Liidu Konstitutsioonikohus
* 2021. aasta Saksamaa parlamendivalimised
* Saksamaa Liitvabariigi ministrite loend
* Saksamaa Liitvabariigi valitsuste loend

Välislingid
-----------

* Official English names of German ministers and ministries (German Foreign Office)
* German cabinet website
* German cabinet website
**Leonid Prants** (6. september 1910 Koiola vald, Võrumaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti atmosfäärifüüsik.

Elulugu
-------

Leonid Prants oli kaupmehe poeg.

Lõpetas 1929 Tartu Tehnika Ühisgümnaasiumi, 1936 TÜ matemaatika-loodusteaduskonna. Matemaatikamagister (1939, TÜ), väitekiri "Õhumasside iseloomustavaid jooni Euroopa kohal aeroloogiliste vaatluste järele". Oli 1935–40 TÜ meteoroloogiaobservatooriumi assistent.

Aastast 1944 Saksa armees.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: aeroloogia.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* *Charakteristische Merkmale der Luftmassen über Europa nach aerologischen Beobachtungen*. Tartu 1940

Kirjandus
---------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*. 2. köide. Tartu 1994. Lk 553

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Vürst **Leonid Leonidovitš Obolenski** (**Оболенский Леонид Леонидович**; 1873 – september 1930) oli Nõukogude Liidu diplomaat.

Ta õppis Peterburi ülikooli õigusteaduskonnas, oli maksuinspektor Arzamasis ja Nizni Novgorodis, Talurahva Maapanga juhatuse liige, kolleegiuminõunik (1913).

1915. aastal oli ta menševik, elas Permis, politsei jälgimise all. Alates 1918. aastast oli Leonid Obolenski ÜK(b)P liige, Permi kubermangukomitee liige, 3. armee laekur. Alates 1919. aastast töötas ta Moskvas Vene NFSV rahanduse rahvakomissariaadis, kus oli maksude osakonna kolleegiumi liige ja juhataja, väikese rahvakomissaride nõukogu liige. 

1920. aastal viidi Leonid Obolenski üle välisasjade rahvakomissariaati. 12. juulil 1920 kirjutas ta Vene delegatsiooni liikmena alla rahulepingule Leeduga, oli Vene–Poola sõja lõpetanud Riia rahuläbirääkimistel Vene delegatsiooni aseesimees. 1921. aastast kuni 16. oktoobrini 1923 Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu täievolilise esinduse Poolas nõunik, 16. oktoobrist 1923 kuni 4. oktoobrini 1924 (volitused esitas 3. jaanuaril 1924) Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Poolas. Alates septembrist 1929 oli ta Vene NFSV hariduse rahvakomissariaadi kunstiasjade peavalitsuse juhataja, enne surma 1930. aastal Ermitaaži direktor.
**Leonora Linter** (sündinud 11. septembril 1950) on Eesti poliitiline aktivist ja ettevõtja.

Linterit seostatakse peamiselt Estdirect Office OÜ-ga, mis on toidulisaaineid, esoteerilisi materjale jms pakkuv postimüügifirma. Linter on poliitilise surverühma Notšnoi Dozor aktivisti Dmitri Linteri ema ning ta on kuulunud Vene Erakonda Eestis. 2013. aastast on ta Keskerakonna liige.

Äritegevus
----------

Estdirect Office OÜ kaudu on Linter müünud rinnasuurendustablette, loteriides õnne toovaid sõrmuseid, kaalualandustablette ning imeliselt kiiresti kasvavaid maasikataimi. Samuti on Estdirect ulatuslikult reklaaminud selgeltnägija Esmeraldat, kelle nimega on firma müünud esoteerikakaupu.

Mitu aastat varem esindas Linteri firma Linter & Ko Eestis kullerfirmat Federal Express. See ärisuhe pälvis ajakirjanduse tähelepanu, kuna Linter küsis ukselt-uksele kulleriteenuse puhul klientidelt tavatut lisatasu ka Eesti-sisese transpordi eest.

Viited
------

1. 1 2  Eesti Päevaleht 15 September 2006 00:25 Sõrmus sõrme ja lotovõit on sinu by Priit Pruul
2. 1 2  Kanal 2. Reporter, 19. september 2008, 14:30 "Kuulus hämarfirma Estdirect hullutab imemaasikatega"
3. ↑  Äripäev, 6. august 2001 "FedExi teenus peidab lisatasusid"[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* "Selgeltnägija Esmeralda Eestisse vahendaja võeti uurimise alla". Kanal 2 "Reporter", 23. september 2008
Maa-alune turg 
**Maa-alused ehitised** võivad olla inimtekkelised või looduslikud. Selliseid ehitisi on juba aastasadu kasutatud varjupaigana, tänapäeval ka muudel eesmärkidel.

Kasutusalad
-----------

* Koobas. Looduslikud või inimtekkelised. Kasutati elukohana või varjupaigana. Koobas

* Tunnel. Kasutatakse teetöödel, kaevandustes ja liiklemiseks. Ehitatakse sügavamale maa alla, veekogu alla või mäe sisse. Tunnelid hõlbustavad liikumist mägistel maastikel, lühendades teekonda. Tunneli ehitamise tehnikad on kaevandustööstuses hästi välja arendatud, kuid tunnelid võivad siiski olla kulukad ja ohtlikud võrreldes alternatiividega.

* Hoone. Kaubanduskeskused, parklad, eluhooned. Hooned võivad olla vaid osaliselt maa alla ehitatud ( näiteks kaubanduskeskuse parkla osa).

Omadused
--------

### Eelised

Maa-alustel ehitistel on palju eeliseid. Kasutades tunneleid ja maa aluseid ehitisi ühistranspordis, vähendame liiklusvoogu ning lühendame sõiduaega. Samuti on väiksem risk liiklusõnnetusteks. 
Ehitades maa alla, säästame keskkonda ja rohelusele jääb rohkem ruumi. Ehitist ümbritseb väga hea isolatsioonimaterjal. Müra on vähe ja ehitise hoolduskulud on väikesed tänu stabiilsele temperatuurile ja vähestele välismõjudele. 
Hoonetel on ka sotsiaalsed eelised. Maa-alused ehitised võimaldavad uut elamispinda, ilma et peaks linna piire laiendama. Ehitised on vastupidavad ja elaksid üle paljud looduskatastroofid. 

### Puudused

Maa-alustel ehitistel on märkimisväärselt palju puudusi, mis on ka olnud põhjuseks, et selliseid hooneid on nii vähe. Olemasolevad hooned on valdavalt ühiskasutuses, mitte elamispind. 
Ehitusalased puudused on peamised, miks maa-aluseid hooneid ei teha palju. Ehitise rajamise maksumus on suur. Kuigi enamik vajaminevat materjali saab kaevandades, tekivad uued probleemid. Raskusi tekitab veesüsteem. Maa-all on niiske ja pole aknaid hoone tuulutamiseks. Õhk muutub niiskeks ning korralikku ventilatsiooni on kulukas paigaldada. 
Sotsiaalse poole pealt on samuti puudusi. Päikesevalguse puudumine ja kinnised ruumid mõjuvad rusuvalt.

Viited
------

1. ↑  The role of underground construction for the mobility, quality of life and economic and social sustainability of urban regions. International Engineering Journal
2. ↑  11 Amazing Examples of Subterranean Architecture. Architectural Digest
3. ↑  The Economic Essence of Underground Development. Science direct
4. ↑  What tech is needed to make underground building cost effective? Worldbuilding.
**Douglas Costa de Souza** (sündinud 14. septembril 1990 Sapucaia do Sulis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib Major League Socceri (MLS) klubis LA Galaxy poolkaitsjana.

Klubikarjäär
------------

### Grêmio

Douglas sündis Sapucaia do Sulis ja alustas jalgpallurikarjääri Grêmios. Ta liitus klubiga 11-aastaselt. Debüüdi esindusmeeskonnas tegi ta 18-aastaselt 2:1 võidumängus Botafogo vastu 4. oktoobril 2008, samas mängus lõi ta ka oma esimese värava. Grêmios mängis ta 37 mängu ja lõi kaks väravat.

### Donetski Šahtar

10. jaanuaril 2010 sõlmis Douglas viieks aastaks lepingu Donetski Šahtariga, ülemineku summa oli 8 miljonit eurot. Debüüdi tegi ta 18. veebruaril Euroopa Liiga kohtumises Inglismaa klubi Fulhami vastu. Šahtar kaotas 2:1. Esimese värava Šahtaris lõi ta 14. märtsil 2010 Metalist Harkivile.

Aastatel 2010–2014 võitis ta viiel korral Ukraina liiga (2010, 2011, 2012, 2013, 2014), kolmel korral Ukraina karika (2011, 2012, 2013) ja kolmel korral Ukraina superkarika (2011, 2013, 2014). Kokku mängis ta Ukraina klubis 141 mängu ja lõi 29 väravat.

### Müncheni Bayern

1. juulil 2015 avalikustas Müncheni Bayern, et Douglas Costa on sõlminud viie aasta pikkuse lepingu. Üleminek Donetski Šahtarist oli väärt 30 miljonit eurot ja oli klubi ajaloo hinnalt neljas ost. Costa sai särginumbri 11, mis enne kuulus Xherdan Shaqirile.

Koondisekarjäär
---------------

Douglas Costa mängis Brasiilia alla 20-aastaste koondises 2009. aasta Lõuna-Ameerika meistrivõistlustel ja juunioride maailmameistrivõistlustel. Ta tuli Lõuna-Ameerika juunioride meistriks ja võitis juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 12. novembril 2014 sõprusmängus Türgiga. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 2015. aasta Copa América esimeses alagrupimängus Peruu vastu.

Ta kuulus Brasiilia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Donetski Šahtar
* Ukraina meister (5): 2010, 2011, 2012, 2013, 2014
* Ukraina karikavõitja (3): 2011, 2012, 2013
* Ukraina superkarikavõitja (3): 2010, 2012, 2013

Müncheni Bayern
* Saksamaa meister (3): 2015–16, 2016–17, 2020–21
* DFB-Pokal (1): 2015–16
* Klubide maailmameistrivõistlused (1): 2020

Juventus
* Itaalia meister (3): 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Coppa Italia (1): 2017–18
* Supercoppa Italiana (1): 2018

Brasiilia U20
* U20 Lõuna-Ameerika jalgpalli meistrivõistlused (1): 2009

Viited
------

1. ↑  "Douglas increases the height". Šahtar Donetski koduleht. 10.01.2010. Kasutatud 20.06.2015
2. ↑  "Shakhtar vs Metalist 2–1". Kasutatud 20.06.2015

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Douglas Costa** |

| * v
* r
Brasiilia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Alisson
* 2 Thiago Silva
* 3 Miranda
* 4 Geromel
* 5 Casemiro
* 6 Filipe Luís
* 7 Douglas Costa
* 8 Renato Augusto
* 9 Gabriel Jesus
* 10 Neymar (c)
* 11 Coutinho
* 12 Marcelo
* 13 Marquinhos
* 14 Danilo
* 15 Paulinho
* 16 Cássio
* 17 Fernandinho
* 18 Fred
* 19 Willian
* 20 Firmino
* 21 Taison
* 22 Fagner
* 23 Ederson
* Treener: Tite

 | Brasiilia |
**Teet Rajasalu** (20. november 1941 Tallinn – 20. mai 2003 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Teet Rajasalu oli töölise poeg.

Lõpetas 1960 Tallinna Kaugõppekeskkooli ja 1968 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) masinaehituse ökonoomia ja organiseerimise alal. Majanduskandidaat (1974, TPI), väitekiri "*Прогнозирование эффективности стуктуры товарообмена союзной республики*". Täiendas end 1992. aastal USA-s Bowling Greeni Ülikoolis.

1962–1963 Tallinna Autokaubavedude valitsuse insener, 1963–1966 Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi laborant ja vaneminsener, 1966–1995 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis: vaneminsener, noorem- ja vanemteadur, 1982–1986 sektori juhataja, 1986–1990 osakonna juhataja, 1990–1995 teadusdirektor. 1995–2000 Eesti Panga majandusuuringute osakonna juhataja asetäitja, 2000–2003 Eesti Statistikaameti konsultant ja TTÜ Eesti majanduse instituudi vanemteadur.

Oli Eesti Teadus- ja Arendusnõukogu liige 1995–1998, samuti Konjunktuuriinstituudi ekspert.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: Eesti majanduse areng, selle prognoosimine ning väliskaubanduse ja regionaalökonoomika küsimused.

Teoseid
-------

Üle 50 teadustrükise.

* Eesti NSV üleliidulises tööjaotuses (kaasautor). Tallinn 1982
* Estonian economy and its development problems. Tallinn 1990
* Estonian Economy at the dawn of Independence. // Inst. Economics. Est. Acad. Sci. Tallinn 1992
* Economic structures in Estonia and Finland. A retrospective socio-economic comparison (kaasautor). Tallinn 1993
* Macroeconomic stabilization and development: Transforming the Estonian economy. Tallinn 1995

Tunnustus
---------

* 1994 Eesti Vabariigi teaduspreemia

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EE 14. Tallinn 2000. Lk 403
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn 2000. Lk 403–404

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
* Haud Tallinna Metsakalmistul

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Teet Velling** (sündinud 13. juulil 1966 Tallinnas) on eesti bioloog ja muusik. 

Ta mängib paljusid pille: kitarre, perkussiooniinstrumente, iiri vilesid.

Haridus
-------

Lõpetas 1984. aastal Tallinna 20. Keskkooli. 1995. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö "nematood Chaenorhabditis elegans'i immuuno­histo­keemi­lised ja ultrastruktuursed iseärasused" (juhendajad Raivo Raid ja Jüri Kärner). Kaitses 2000. aastal Uppsala Ülikoolis doktoriväitekirja "Muscle cell integrins in vitro and in vivo. Identification and characterisation of a novel integrin, alpha11 beta1" (juhendaja Donald Gullberg).

Tegevus muusikuna
-----------------

Osalenud kunagise Tallinna 20. Keskkooli mitmes ansamblis löökriistadel, kitarridel ja bassmandoliinil. Musitseerinud Prantsusmaa tänavatel[*viide?*], Iirimaa kõrtsides[*viide?*] ja Rootsi džässilavadel[*viide?*]. Tagasi Eestisse jõudnuna liitus uuesti ansambliga Jäääär. Tema laule on ilmunud ansambli plaatidel „Pojaga restoranis", „Juuuubel", „Jääorel", „Öö armastab sind". 

2015. aastal ilmus tema sooloalbum "Vend August", millel teevad kaasa Mart Soo, Tuuli Velling, Marti Tärn, Tanel Ruben, Indrek Palu ja Üllar Saaremäe.

Diskograafia
------------

| Aasta | Album |
| --- | --- |
| 2015 | "Vend August" |

Välislingid
-----------

* Teet Vellingu koduleht
*
**Maa-alused** (ka *maalised*, saartel *maalased*, *maaljad*, *maadleine*) on eesti folklooris maaviha poolt põhjustatud nahahaigus.

Maa-alused oli üldtuntud haiguste nimetusena, mida saadi maast. Enamasti olid need mitmesugused nahahaigused nagu sammaspool, paised, vistrikud, kärnad jt, mõnel pool ka liigesehaigused.

Maaliseid võis saada istumisel või lamamisel tekkivast kokkupuutest maaga, selle vaenuliku jõuga ehk maavihaga. Haigusi võisid põhjustada maa all elavad olendid (ehk samuti maa-alused). Nende tegutsemise (sepavasara kõlksumise, voki ketramise jms) kuulmine ennustas halba. Maa-aluste ja maahaldjate (kes esinesid Lõuna-Eesti rahvapärimustes) pahandamist tuli vältida, et mitte maast haigust saada.

Maaliseid tõrjuti ja raviti peamiselt maagiliste võtetega: enne mahaistumist tuli sülitada; haigust kanti soolaga tagasi kohta, kust arvati olevat saadud; haigust toonud paigas ohverdati hõbevalget; samas kohas pöörati pinnas tagurpidi, loeti loitse. Juhuslikumad tõrjemaagilised võtted olid kehal haige koha piiramine või vajutamine hõbe-esemega, vaskrahaga, mullaga jne. Abi otsiti ka mitmetelt iseloomuliku nimetusega taimedelt – maaviharohtudelt, nagu mailase rohi, maavits jt.
Levinud oli maaliste raviks ka maahaldjase kividele või ravikividele andide viimine.

Viited
------

1. ↑  Eesti murrete sõnaraamat  vaadatud 16.05.2020
2. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat  vaadatud 15.05.2020
3. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 158
4. ↑   Kujutelmad üleloomulikest olenditest  Mall Hiiemäe
Pildil on Maxim Bilovitskiy jäädvustatud magneesiumi ja alumiiniumi sulam. Sellest valmistatakse näiteks pliiatsiteritajaid. Autor võttis ühe sellise teritaja ja kastis selle 25% väävelhappesse. Pärast viit minutit oli teritaja osaliselt lahustunud ja tema järele jääb pind, kus võib näha puhast magneesiumi ja alumiiniumi sulamit.
**Magneesiumisulamid** on sulamid, mis sisaldavad umbes 90%–99% magneesiumi ning lisaks põhiliselt alumiiniumi, tsinki ja mangaani. Eriotstarbel kasutatakse ka tsirkooniumi, lantanoide, tooriumi, liitiumi ja hõbedat sisaldavaid magneesiumisulameid.

Standardiseeritud magneesiumisulamid sisaldavad teatud vahekorras magneesiumi ning alumiiniumi, tsinki ja mangaani. Kõige levinum tähistuste süsteem on ASTM-süsteem. Selle järgi on näiteks AZ31 plaatide ja ekstrudeeritud profiilide valmistamiseks mõeldud sulam, kus on umbes 3% alumiiniumi ja umbes 1% tsinki; AZ91 on vormide valmistamiseks mõeldud sulam, mis sisaldab 9% alumiiniumi ja 1% tsinki.

Tuntuim magneesiumisulam on elektron.

Omadused
--------

Standardiseeritud magneesiumisulamite tihedus on 1,76–1,83 kg/cm³. Nad kuuluvad kõige kergemate konstruktsioonimaterjalide hulka. Alumiinium on umbes 1,5 korda ja teras umbes 4,5 korda raskem.

Magneesiumisulamite füüsikaline voolavuspiir on 150–380 MPa ja elastsuspiir (0,2-protsendise pikenemise juures) umbes 80–250 MPa. Kõige kõrgemad väärtused saadakse termilisel töötlemisel, mida magneesiumi-alumiiniumi-tsingisulamitel võib teha, kui alumiiniumisisaldus ületab 6%. Elastsusmoodul on sõltumatult sulami tüübist umbes 45 000 MPa.

Enamik magneesiumisulameid on ka suure soojusjuhtivuse ja elektrijuhtivusega ning vibratsioone summutavad.

Magneesiumisulamite puuduseks võrreldes teiste metalliliste materjalidega on piiratud kasutatavus kõrgete temperatuuride ning niiske sooli sisaldava atmosfääri korral (vähene korrosioonikindlus).

Kasutamine
----------

Kerguse tõttu sobivad magneesiumisulamid näiteks lennukite ja autode detailide ning kantavate seadmete (redelite, elektriliste tööriistade, mootorsaagide jms) valmistamiseks.

Tähtis on ka hea töödeldavus (sepistatavus).
**Teetähis** (ka **verstapost**, inglise keeles *milestone*) on kindel ajahetk, millega mõõdetakse projekti protsessi liikumist kindla eesmärgi suunas. Teetähis peab tähistama, mida soovitakse saavutada just selleks teatud hetkeks. Teetähis märgitakse alati koos kuupäevaga, et saaks jälgida, kas protsess on kulgenud plaanitult. 

Teetähist kasutatakse, kui tahetakse märkida näiteks teatud faasi algust või lõppu või soovitakse näidata, millal võetakse vastu suuremad otsused.

Projektijuhtimisel saab kasutada teetähiseid ka teiste kaasosalistega suhtlemisel seoses protsessi kulgemisega, kuna teetähis esindab miinimumkontrollpunkte terves protsessis. Teetähised peaksid olema kirjeldatud piisavalt hästi, et kui koosolekul näidata, kui kaugel projektiga ollakse ja mis tehtud on, siis peaks neid punkte lahti seletama. Kui projekt on pikk ning sellel väga palju verstaposte, siis kasutatakse koosolekutel ainult „valmis" märgitud teetähiseid. 

Teetähisel peab olema kindel kirjeldus/nimi, mis protsessis tähistatud ajahetkel tehtud olema peab, et töötajad ning ka projektis mitte osalejad vajadusel mõistaksid, kaugel projektiga ollakse või mida on vaja teatud ajaks saavutada. 

Tihti aetakse teetähist ülesandega segamini. Teetähis ei ole ülesanne ning seda ei saa ka ülesandena märkida. (Näide: *„Leping sõlmitud, alustame teise faasiga."* *Ülesanne*)

Teetähis märgib ajahetke, mida ta parasjagu esindab:

* Teise faasi lõpp
* Leping sõlmitud
* Meeskonna koosolek

Kui projektis on vähe teetähiseid, siis võib neid ka märkida endale sobilike ja arusaadavate märkidena (M1, M2, M3), aga kui teetähiseid on palju, siis oleks taoline märkimine väga segadust tekitav ning protsessi jälgimine raskendatud.

Teetähiste kasutamine pole projektis kohustuslik tegevus/osa, kuid seda tehakse töö lihtsustamiseks. Teetähised muudavad protsessi jälgimise lihtsamaks ja loogilisemaks.

Viited
------

1. 1 2 3  Elizabeth Harrin (13.10.2017). "Learn what a project milestone is".
Dudzičy kirik
**Dudzičy** (poola keeles *Dudzicze*, transkribeerituna **Dudzitšõ**) on küla (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Puchavičy rajoonis Navapolle külanõukogus. Dudzičy asub Pciči jõe kaldal.

Asulas on raamatukogu ja klubihoone. Haridust annab keskkool. Küla juures asub Dudutki muuseum, kus tutvustatakse valgevene rahvakultuuri. Teine tähtsam vaatamisväärsus on linnamägi, mille juures asub ka vana katoliiklaste kalmistu.

Ajalugu
-------

Dudzičyt on esimest korda mainitud aastal 1600. Asula kuulus Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda. XVII sajandi alguses said alevi omanikeks Odachowskid, aga aastal 1621 Bychowiecid. XVII sajandi lõpus läks alev Zaranka-Horbowskite valdusse. Aastal 1766 sai alev õiguse pidada kolm korda aastas laata. Aastal 1767 läks alev abielu teel Prozarite valdusse, aga aastal 1785 said selle abielu kaudu Jelskid.

Aastal 1793 läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Dudzičy hakkas kuuluma Minski kubermangu. Aastal 1800 olid alevis katoliku kirik, veski, kolm kõrtsi, kasvuhoone, puuviljaaed ja botaanikaaed. Aastal 1839 anti sealne kirik õigeusu kogudusele.

Aastal 1919 läks alev Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1938 muudeti alev külaks. Teise maailmasõja ajal põletasid Saksa okupatsiooniväed küla maha, hukkus 17 elanikku.

Tuntud elanikke
---------------

* Alaksandar Jelski – Valgevene ajaloolane ja etnograaf
* Michał Jelski – Valgevene helilooja ja viiulimängija
* Todar Viernikoŭski – Valgevene poliitik
* Uładzimier Dudzicki – Valgevene kirjanik

Välislingid
-----------

 Dudzičy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Wiesel** on Saksamaal firmas Rheinmetall AG valmistatud kerge roomikveermikuga soomuk, mida võib klassifitseerida ka kui kerget dessandi lahingumasinat.

Ajalugu
-------

Jaguneb vastavalt suurusele ja ajastule mudelite perekonnaks *Wiesel 1* ja *Wiesel 2*. 
Wiesel on väga mobiilne (80 km/h), hea manööverdusvõimega ja kerge (2,5-3 t) masin. Sõidukaugus on 200 km, roomikute ressurss kuni 6000 km ja kütusepaagi maht 80 ltr. Relvastuseks on tavaliselt kas 20 mm automaatkahur või juhitav tankitõrjeraketisüsteem. Meeskond on 2-3 liikmeline.
Wieselid on kasutusel peamiselt Bundeswehri õhudessantvägedes erinevate tuletoetus-, juhtimis- ja lahingutoetussoomukitena.

Esimene seeriamasin toodeti 1989. aastal ja kokku on valmistatud ligikaudu 350 masinat.

Wiesel 2 Ozelot
---------------

* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  24. veebruar 2020, Welt, The Wiesel Tracked Vehicle, youtube.com

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Wiesel** |

| * v
* r
 Saksamaa soomustehnika pärast Teist maailmasõda |
| --- |
| Tankid | 
Leopard 1  **·**  Leopard 2  **·**  Wiesel |
| Liikursuurtükid | 
Kanonenjagdpanzer  **·**  PzH 2000  **·**  Artillerie-Geschütz-Modul  **·**  Donar |
| Mitmelasuline raketiheitjad | 
Leichtes Artillerieraketensystem |
| Õhutõrjesoomukid | 
Gepard |
| Soomusautod | 
LGS Fennek  **·** Schützenpanzer Kurz **·** HS 30 **·** Marder 1 **·** Puma |
| Soomustransportöörid | 
Luchs **·**  |
| 
Kategooria: Sõjatehnika |
**Duhemi-Quine'i alamääratuse tees**, ka **Duhemi-Quine'i tees** (inglise *Duhem-Quine thesis*, ka *Duhem-Quine problem*) on seisukoht, et on võimatu kontrollida ühte hüpoteesi eraldi võetuna, sest see esineb alati mingis teooriate raamistikus. Tees on nimetatud Pierre Duhemi ja Willard Van Orman Quine'i järgi.

Duhemi-Quine'i teesi kohaselt saab öelda ainult seda, et falsifitseeritud on kogu asjassepuutuvate teooriate komplekt, kuid pole võimalik lõplikult otsustada, milline osa sellest komplektist tuleb välja vahetada. Näiteks kui leiti, et Uraani liikumine ei vasta Newtoni seadustest tulenevatele ennustustele, siis heideti kõrvale teooria "Päikesesüsteemis on seitse planeeti", mitte Newtoni seadused. Karl Popper vastas sellele "naiivse falsifikatsionismi" kriitikale, et teooriaid võetakse omaks või hüljatakse omamoodi "loodusliku valiku" teel. Eelistatakse teooriaid, mis annavad rohkem informatsiooni selle kohta, kuidas asjad paistavad. Mida üldisemalt rakendatav teooria on, seda suurem on tema väärtus. Seetõttu on Newtoni seadused, mis on laiemalt rakendatavad, eelistatavad palju spetsiifilisemale teooriale "Päikesesüsteemis on seitse planeeti".
Kabli loodusrada
**Kabli looduse õpperada** on Kabli looduskaitsealal Kabli külas Häädemeeste vallas Pärnumaal asuv õpperada.

Raja tutvustus
--------------

Rada on 1,8 km pikk ja ringikujuline. See algab Kabli külastuskeskuse juurest parklast, kus on kohti kümnele autole. Külastuskeskuse juures on lõkkekoht koos grillimisrestidega. Ratastooliga või lapsevankriga saab rajal liikuda Kabli külastuskeskusest kuni pesakastimaailmani (u 200 m). Rajale jääb vahelduvaid maastikke ja eri elupaiku, sh vääriselupaiku. Õpperajal on puidust suunaviidad ja infotahvlid. Need tutvustavad piirkonna vaatamisväärsusi. Raja läbimiseks kulub üks-kaks tundi, selle lõpus on Priivitsa lõkkekoht, kus saab tuld teha ja piknikku pidada.

Vaatamisväärsused
-----------------

Kabli looduse õpperaja vaatamisväärsused on Kabli linnujaam, kus on infostend ja linnuvaatlustorn, pesakastimaailm, mitmekesised maastikud ning vääriselupaigad, samuti sealne rannikumeri. Kabli külaplatsile on püstitatud jaala (purjelaeva Markus mälestusmärk), tähistamaks Eesti esimese kaugsõidupurjeka vettelaskmise 150. aastapäeva. Selle juures on kapten-reeder Jakob Marksoni majamuuseum.

Viited
------

1. 1 2 3 4  RMK. "Loodusega koos". Vaadatud 6. oktoober 2017.
2. 1 2  RMK. "Tule puhkama: Pärnumaa puhkeala 14.09". Vaadatud 7. oktoober 2017.
**Pärnu Linnaorkester** (lühend **PLO**) on 1994. aastal Pärnus asutatud orkester. 

Orkestri esimene peadirigent oli Loit Lepalaan. Aastatel 1998–2019 oli Pärnu Linnaorkestri peadirigent Jüri Alperten, 2019. aastast on orkestri peadirigent Kaspar Mänd. Orkestrit on juhatanud veel Neeme Järvi, Paavo Järvi, Kristjan Järvi, Jorma Panula, Eri Klas, Olari Elts, Paul Mägi, Vello Pähn, Arvo Volmer, Erki Pehk, György Selmeczi, Marcello Rota jt.

Orkestri ees on soleerinud paljud mainekad interpreedid, muu hulgas viiuldajad Sarah Chang, Leila Josefowich, Liana Issakadze, Sergei Stadler, Xiang Gao, Anna-Liisa Bezrodny; pianistid Chitose Okashiro, Arbo Valdma, Kalle Randalu, Ivari Ilja; metsasarvemängija Wilhelm Schwaiger, trompetist Tine Thing Helseth, fagotisolist, mitmekordne Grammy nominent Martin Kuuskmann, Briti klarnetivirtuoos Matthew Hunt jt.

Orkester on osalenud mitmetes muusikalavastustes ja ooperites. Salvestatud on muusikat plaatidele „Soovide linn" (2003), inglise helilooja Gavin Bryarsi loomingut koos Eesti Rahvusmeeskooriga (GB Record Production 2008), Urmas Sisaski „Te Deum" koos Pärnu kammerkooriga (2011), „Kuus aastaaega+" (2012), DVD „Rändavad laulud" (2014); samuti ka filmimuusikat: „Pimedad aknad" (2007), „Noored kotkad" (2008), „Perekonnavaled" (2014) ning „Supilinna Salaselts" (2015).

Peale Pärnus esinemise on orkester üles astunud ka näiteks Soomes ja Ungaris. 2009. aastal osales orkester Peterburis Peterhofi lossis toimunud eesti kultuuripäevadel.

Pärnu Linnaorkester on pälvinud kahel korral (2002 ja 2007) Pärnu muusika aastapreemia.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Pärnu Linnaorkestri veebisait.
2. ↑  EE 12. köide, 2003: 445.
3. ↑  Pärnu Linnaorkestri uus peadirigent on Kaspar Mänd. Muusika, 1. veebruar 2019.

Välislingid
-----------

* Pärnu Linnaorkestri veebisait
**Ello-Rahel Karelson** (sündinud 6. augustil 1946) on eesti biokeemik, Tartu Ülikooli meditsiinilise biokeemia emeriitdotsent.

1972. aastal lõpetas Karelson Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, asudes tööle TÜ biokeemia kateedri ja sekretoorsete protsesside biokeemia laboratooriumi vanemlaborandina. 1977. aastal lõpetas ta aspirantuuri biokeemias väitekirjaga teemal "Aju N,K-ATP-aasi roll mõnede neurotroopsete ravimite põhilise mõju mehhanismides". 1979–1996 oli Karelson Eesti Biokeemia Seltsi Tartu osakonna sekretär. 1979–89 töötas ta biokeemia kateedris vanemõpetajana, 1989–2009 biokeemia instituudis dotsendina. 1994–1996 oli ta TÜ meditsiinilise biokeemia õppetooli hoidja ning 2004-2009 aastast õppetooli dotsent. 2009. aastal valiti ta emeriitdotsendiks.

Karelson kaitses doktoriväitekirja 19. märtsil 1999 Tartu Ülikoolis teemal "Modulation of adenylate cyclase activity in the rat hippocampus by neuropeptide galanin and its chimeric analogs"; tema juhendaja oli Ülo Langel.

Tema peamised uurimisvaldkonnad on neuropeptiidide ja neuroprotektorite molekulaarsed mehhanismid aju G-valk-vahendatud signaalradade tasandil normaalsel vananemisel ja neurodegeratsiooni puhul. Ta on uurinud ka Alzheimeri tõve molekulaarseid mehhanisme postmortaalse inimaju tasandil.

Karelson on avaldanud enam kui 100 teadustööd, koostanud õpikuid ja õppevahendeid ning juhendanud kaht doktoritööd.

Stipendiumid
------------

* 2004 Rootsi Dementsiafondi "DemensFonden" stipendiaat Stockholmi Ülikoolis ja Karolinska instituudis
* 2003 Rahvusvahelise Wenner-Gren fondi stipendiaat Stockholmi Ülikoolis
* 2002 Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia stipendiaat Stockholmi Ülikoolis
* 2000 Rootsi Instituudi stipendiaat Stockholmi Ülikoolis
* 1998 Rootsi Instituudi stipendiaat Stockholmi Ülikoolis

Isiklikku
---------

Tema isa Johannes Paesalu oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, tädi Erna Viitol oli skulptor, vanaonu Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, vend Joel Paesalu on füüsik.

Viited
------

1. ↑  Arvo Lasting Meenutades õpetaja Johannes Paesalu 100. sünniaastapäeval Eesti Kirik 2. november 2011

Välislingid
-----------

* Ello-Rahel Karelson Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Tartu Ülikool valis neli professorit ja nimetas emeriitprofessori
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
Loite tänav
**Loite tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Tänav algab Amandus Adamsoni tänavalt ja lõpeb Wismari tänaval. Loite tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline, suhteliselt kitsas ja ligi 90 meetri pikkune.

Ajalugu
-------

Alates 1884. aastast oli selle tänava nimi **Lessingi tänav** (saksa keeles *Lessingstrasse*, vene keeles *Лессингская улица*). Tänava nimi tulenes sealse kõrtsmikust majaomaniku Ignatz Stephan Schlesingeri perekonnanimest. 25. mail 1939 sai tänava nimeks **Leegi tänav**. 

Praegust nime kannab Loite tänav alates 22. aprillist 1960.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939
3. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 71

| * v
* r
Kassisaba asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Amandus Adamsoni tänav · Ao tänav · Eha tänav · Endla tänav · Artur Kapi tänav · Kevade tänav · Loite tänav · Loode põik · Loode tänav · Luise tänav · Roopa tänav · Tehnika tänav · Toompuiestee · Villardi tänav · Wismari tänav |
**Kivimite suhtelist vanust** võib määrata **geoloogiliste**, **stratigraafiliste** ja **paleontoloogiliste** meetoditega. Oma praktilises töös kasutavad geoloogid kõiki kolme. Stratigraafilist ja paleontoloogilist meetodit saab kasutada ainult kihiliste kivimite juures, kus iga järgnev kiht moodustus pärast eelmist kihti. Geoloogiline meetod võimaldab määrata ka magmakivimite ja teiste geoloogiliste protsesside suhtelise vanuse.

Geoloogiline meetod
-------------------

Soonkivimite vanus määratakse selle järgi, kuidas nad üksteist lõikavad. Noorem soon lõikab alati vanema soone kaheks osaks. Kui erineva vanusega sooni on kümneid, siis saab nad paika panna suhtelises geoloogilises skaalas. Vahepeal võivad toimuda mitmesugused tektoonilised protsessid, näiteks kurrutus, mis võib olla ka korduv. On selge, et kurdu lõikav soon on noorem, aga koos teiste kivimitega kurdu surutud soonkivim on vanem, kui kurrutus. Eelkambriumi aladel ongi sageli kõige tähtsam koostada ala struktuuriline-ajaline skaala, kus kõik sündmused ja etapid leiaksid oma kindla koha. Kuna see skaala jääb ikkagi suhteliseks, siis selleks, et kindlaks teha kivimite ja protsesside tegeliku aja, tuleks isotoopmeetoditega määrata võimalikult suure arvu sündmuse vanus.
**Ruth Benedict** (sünninimi **Ruth Fulton**; 6. juuni 1887 New York – 17. september 1948 New York) oli USA kultuuriantropoloog ja kirjanik. Kirjanikuna kasutas ta pseudonüümi **Anne Singleton**.

1905. aastal astus ta Vassar College'isse. Pärast kooli lõpetamist 1909 reisis ta Euroopas, kus tutvus ka Stanley Benedictiga, kellest sai tema abikaasa (abielu lahutati 1930).

Ruth Benedict õppis 1919–1923 Columbia Ülikoolis ja lõpetas selle doktorikraadiga. 1923. aastast kuni surmani töötas ta samas ülikoolis õppejõuna. Kaks kuud enne surma sai ta korraliseks professoriks.

Tema õpetaja ja juhendaja oli Franz Boas, keda on nimetatud ameerika antropoloogia isaks. Ruth Benedict jätkas tema tööd ja näitas oma teostes, et rass, keel ja kultuur on üksteisest sõltumatud. Boase ja Benedicti järgi ei ole väide, et mõni rass on teisest väärtuslikum, tõsiseltvõetav. Nad olid oma aja mõjukad antirassismi teoreetikud.

Teosed
------

* "Patterns of Culture" (1934; eesti keeles "Kultuurimustrid", Eesti Keele Sihtasutus 2016)
* "Zuni Mythology" (1935)
* "Race: Science and Politics" (1940)
* "The Chrysanthemum and the Sword: Patterns of Japanese Culture" (1946)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ruth Benedict** |
Richard Aavakivi
**Richard Valentin Aavakivi** (sünninimi **Richard Espenstein**, esineb ka kujul *Richard Epstein*; 24. märts (vkj)/ 5. aprill 1873 Luuküla, Oudova maakond, Peterburi kubermang – 23. aprill (vkj)/ 6. mai 1906 Pihkva kubermang) oli eesti arst, ajakirjanik ja publitsist.

Möldri ja taluniku poeg, Anna Haava lellepoeg. 1875. aastal asus pere elama Pihkva kubermangu. 

1885–1894 õppis Tartu gümnaasiumis, leeritati Tartu Maarja koguduses.

1894–1899 õppis ta Tartu Ülikoolis arstiteadust. Kuulus seal eesti üliõpilaste illegaalsesse ja radikaalsesse "jaaksonlaste" tudengirühmitusse, kus tutvuti sotsialismi ideedega.

Peale ülikooli lõpetamist 1900. aastal töötas arstina 1900–1902 Tartus ja Narvas 1902–1906, vahepeal (1904–1905) oli ta sõjaväearst Vene–Jaapani sõjas, kust vabanes haiguse tõttu. 

Oli teose Lõbu ja Teadus (Tartu 1898–1899) väljaandja. 1901–1902 tegi ka kaastööd päevalehele Teataja. Juba esimestel ilmumiskuudel 1903. aastal tegi kaastööd sotsiaaldemokraatliku suunitlusega ajalehele Uudised. Oli vahepeal sõjaväearst Vene–Jaapani sõjas, töötas hiljem Uudiste vastutava toimetajana.

Suri tuberkuloosi.

Looming
-------

Avaldas populaarteaduslikke kirjutisi Lõbu ja Teadus (1898–1899) ning ajakirjas Rahva Lõbu-Leht (1898–1906), kus tutvustas darvinistlikke ja marksistlikke vaateid.

* "Meie maakera minevik". Tartu 1900; 2. trükk 1906
* "Inimesesoo vanadus". Tartu 1907

Viited
------

1. ↑   Tartu Maarja koguduse personaalraamat Aa-Ag; 1880-1936. Eesti Rahvusarhiiv, EAA.3148.1.147

Välislingid
-----------

* Eesti biograafiline andmebaas ISIK
* Eesti ajakirjanduse biograafiline leksikon 1689–1940Tööversioon seisuga 1. detsember 2015 Elulood A – Lekstein. Koostajad ja toimetajad Roosmarii Kurvits ja Anu Pallas
* Isidorus Brennsohn. "*Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands*". Hirschheydt. Riga 1922
**Ruth-Kaja Pekk** (sünninimi **Ruth-Kaja Sild**, 1971–1992 **Ruth-Kaja Garmider**) sündinud 29. septembril 1945 Tallinnas on eesti psühholoog ja lektor.

Elulugu
-------

Ruth-Kaja Sild sündis Aurelie (1924–1965) ja Rudolf Silla (1918–1953) vanima lapsena, tal on õde Ene ning vennad Riho ja Enn. Pere elukoht oli Sepa talu Juuru vallas Harjumaal, varem 47-hektariline suurtalu.

Haridus- ja töökäik
-------------------

1968. aastal ta lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi algklasside õpetuse metoodikuna ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogina.

Ta on töötanud Eesti Majandusjuhtide Instituudis, Tallinna Ülikoolis ja mitmes Eesti firmas. ETKVLs oli ta aastatel 1985–1989 Tööstuskoondise kaadriosakonna juhataja. Eesti Majandusjuhtide Instituudis töötas ta õppekonsultandina, hiljem ka psühholoogi, kursuste korraldaja ja lektorina.

Ta kuulub Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni.

Tegevus poliitikuna
-------------------

Alates 1998. aastast kuulub ta Eesti Reformierakonda. Ta on ka Reformierakonna ühenduse NaiRe liige. Ta on osalenud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel Tallinna kesklinna linnaosa piirkonnas Reformierakonna nimekirjas kahel korral – 2002 ja 2005. Ta olnud nii Tallinna Kesklinna halduskogu, Tallinna Kesklinna linnavara komisjoni ja Tallinna linnavarakomisjoni liige.

Pirgu mõisa omanikuna
---------------------

Alates 1994. aastast on ta Pirgu mõisast järelejäänud hoonete ja Pirgu mõisa pargi omanik, temaga koos juhib seda tema tütar Eva Garmider-Laur.

Välislingid
-----------

* FOTOD | Imeilus Pirgu mõis on pea miljoni euroga müügis Delfi Ärileht, 12.08.2018
Suhli raekoda
**Suhl** on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal.

Suhl asub Tüüringi metsa nimelistes mägedes. Vahetult linnast lõunas asub Tüüringi metsa kõrgeim tipp, 982 m kõrgune Grosser Beerberg.

Suhlist läheb nii maantee kui raudtee kirdesse ja edelasse. Kirde poole saab sõita läbi Arnstadti Erfurti. Edela poole lähevad teed Meiningeni ja Hildburghauseni Schweinfurti ja edasi Würzburgi.

Geoloogia
---------

Suhl asub Suhler Scholle nimelise graniitkompleksi lõunaserval. Seda kompleksi läbistab hulk daike. See on osa Ruhla-Schleusingeni ülangust, mis kujundab Tüüringi metsa lõunaserva. Suhler Scholle edelaserv piirneb rõhtsate settekivimikihtidega, milleks on permi evaporiidid ja sellel asuvad triiase liivakivid. Schuler Scholle graniidi on kaetud permi setete ja tardkivimitega. Tüüringi metsa kõrgemad tipud koosnevad ebakorrapäraste pragudega kvartsporfüürist.

Piki riket, mis eraldab Schuler Schollet edelas asuvatest settekivimitest, kulgeb rauamaagi soon. Kirde pool on permi lademetes vase ja hõbeda leiukohad. Linnast kagus on tähtis uraani lade.

Ajalugu
-------

Suhli on esmamainitud 1318. aastal. 1365. aastast on teada esimene Suhli vapp, millel oli kujutatud kaht vasarat. Need sümboliseerisid asula kõige tähtsamat elatusallikat: metallitööstust. 1527 sai Suhl linnaõigused.

1952–1990 oli Suhl Saksa DV Suhli ringkonna halduskeskus. 1994 liideti linnaga Albrechtsi, Dietzhauseni, Vesseri ja Wichtshauseni vallad.

Majandus
--------

Linn oli tuntud relvatööstuse keskus alates renessansiajast. See kaasnes maagileiukohtade ja metallitöö traditsiooniga. Suhli kahureid eksporditi paljudesse Euroopa maadesse, eriti 17. ja 18. sajandil. Vanim tänapäevani püsinud ja kunagi Suhlis asunud relvatööstus on 1751 asutatud Sauer & Sohn (J.P. Sauer und Sohn GmbH), mis tootis haavlipüsse, vintpüsse ja püstoleid. Teise maailmasõja lõpus evakueeriti tehas Eckernfördesse, kus asub tänapäevani. Suhlis asunud relvatööstus Simson, mis asutati juba 1856, suleti 2002. aasta lõpus. Teine ettevõte Merkel toodab nii vint- kui haavlipüsse. Suhlis on relvamuuseum.

Ida-Saksa ajal oli Suhlis riiklik laskespordikeskus, mis korraldas paljusid suurvõistlusi, näiteks 1986. aasta laskmise maailmameistrivõistlused. Kuigi see jäi pärast Saksamaade ühinemist alla Müncheni olümpialaskespordikeskusele, on Suhl laskjate jaoks endiselt tähtis. Suhlis on Saksamaa ainus relvaseppade kool.

Suhlis toodeti ka Simsoni mopeede ja väikeautosid.

Sõpruslinnad
------------

Suhlil on seitse sõpruslinna:

* Bègles (Prantsusmaa)
* České Budějovice (Tšehhi)
* Kaluga (Venemaa)
* Lahti (Soome)
* Leszno (Poola)
* Smoljan (Bulgaaria)
* Würzburg (Saksamaa)

Viited
------

1. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.
2. 1 2  Suur maailma atlas, lk. 57

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suhl** |

* Suhli koduleht
Soulis asuv Jamsili pesapallistaadion, mis on Doosan Bearsi ja LG Twinsi kodustaadion
**KBO League** (korea keeles KBO 리그) on Lõuna-Koreas tegutsev pesapalli profiliiga.

Liiga loodi 1982. aastal ja algselt kuulus sinna kuus klubi. Praegu kuulub liigasse kümme klubi, millest viis on liiga asutajaklubid. Kümnest klubist üheksa on saanud nime klubi omava ettevõtte või ärikonglomeraadi järgi.

Liigahooaeg koosneb põhihooajast ja väljalangemismängudest. Põhihooaeg koosneb 144 mängust. Kõik meeskonnad peavad omavahel 16 kohtumist. Põhihooaja võitjaklubi pääseb kohe finaalseeriasse Korean Series. Finaalseeria teise osaleja selgitavad välja põhihooaja paremuselt neli järgmist klubi: põhihooajal neljanda ja viienda koha saanud klubid osalevad *wild Card* '​i mängul, edasipääseja läheb vastamisi põhihooaja kolmanda klubiga ja seejärel selle kohtumise võitja põhihooaja teise klubiga. Finaalseeria peetakse nelja võiduni, *wild Card* '​i mäng kahe võiduni ja teised väljalangemismängud kolme võiduni. Alates 2001. aastast ei ole põhihooaja võitja võitnud finaalseeriat vaid kolmel korral.

Liiga edukaim klubi on Kia Tigers, mis on võitnud finaalseeria kokku 11 korral. Kokku on finaalseeria võitnud kümme klubi. Seni viimane meister pärineb 2021. aastast, kui KT Wiz tuli esimest korda finaalseeria võitjaks, alistades Doosan Bears. Praegustest klubidest on Kiwoom Heroes ainus, mis ei ole kordagi finaalseeriat võitnud.

KBO League on Lõuna-Korea kõige populaarsem spordiliiga. 2017. aastal külastas põhihooaja mänge üle 8,4 miljoni fänni.

Klubid
------


|  |  |
| --- | --- |
| 
* Doosan Bears (kodulinn Soul) – liitunud 1982
* Hanwha Eagles (Daejeon) – 1986
* Kia Tigers (Gwangju) – 1982
* Kiwoom Heroes (Soul) – 2008
* KT Wiz (Suwon) – 2015

 | 
* LG Twins (Soul) – 1982
* Lotte Giants (Busan) – 1982
* NC Dinos (Changwon) – 2013
* Samsung Lions (Daegu) – 1982
* SSG Landers (Incheon) – 2000

 |

Endised klubid
* Hyundai Unicorns (Suwon) – 1982–2008
* Ssangbangwool Raiders (Jeonju) – 1991–1999

Meistrivõitude arv
------------------

* Kia Tigers (11)
* Samsung Lions (8)
* Doosan Bears (6)
* SSG Landers (4)
* *Hyundai Unicorns* (4)
* LG Twins (2)
* Lotte Giants (2)
* Hanwha Eagles (1)
* NC Dinos (1)
* KT Wiz (1)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Elliptiliste joonte kataloog. Näidatud on piirkond [−3,3]². (Kui *a* = 0 ja *b* = 0, siis funktsioon ei ole sile, mistõttu joon ei ole sile ning seetõttu ei ole elliptiline joon.
**Elliptiline joon** on sile projektiivne algebraline joon, mille sugu on 1, koos väljaeraldatud punktiga *O*. Sageli nimetatakse **elliptiliseks kõveraks** ka joont ennast ilma väljaeraldatud punktita *O*.

Elliptiline joon on tegelikult Abeli muutkond, st sellel on algebraliselt defineeritud korrutamine, mille suhtes see on (paratamatult kommutatiivne) rühm, mille ühikelement on *O*. 

Iga elliptilise joone saab esitada tasandilise algebralise joonena, mille määrab võrrand kujuga 

{\displaystyle y^{2}=x^{3}+ax+b},
mis on mittesingulaarne (iseäraste punktideta), st selle graafikul ei ole sakke ega eneselõikamisi. 
(Kui koefitsientide korpuse karakteristik on 2 või 3, siis ülaltoodud võrrand ei kirjelda kõiki mittesingulaarseid tasandilisi kuupjooni. Täpne definitsioon on allpool.) 

Punkt *O* on tegelikult projektiivse tasandi lõpmata kauge punkt.

Kui *y*² = *P*(*x*), kus *P* on muutuja *x* mis tahes kolmanda astme polünoom ilma kordsete juurteta, siis me saame mittesingulaarse tasandilise joone, mille sugu on 1, seega elliptilise joone. Kui *P* on ruutudeta neljanda astme polünoom, saame jälle tasandilise joone, mille sugu on 1, kuid puudub loomulik viis ühikelemendi valikuks. Üldisemalt, mis tahes algebralist joont, mille sugu on 1, näiteks kahe kolmemõõtmelisse projektiivsesse ruumi sisestatud kvadriku lõiget, nimetatakse elliptiliseks jooneks, kui sel on vähemalt üks ratsionaalne punkt, mida võtta ühikelemendiks. 

Elliptiliste funktsioonide teoorias saab näidata, et üle kompleksarvude korpuse defineeritud elliptilised jooned vastavad toori sisestustele komplekssesse projektiivsesse tasandisse. Ka toor on Abeli rühm, ja see vastavus on tegelikult rühmade isomorfism. 

Elliptilised jooned on eriti tähtsad arvuteoorias ning moodustavad tänapäeval olulise uurimisvaldkonna. Neid kasutasid näiteks Andrew Wiles ja Richard Taylor Fermat' suure teoreemi tõestamisel. Neid rakendatakse ka elliptiliste joonte krüptograafias ja naturaalarvude algteguriteks lahutamisel.

Elliptilised jooned ei ole ellipsid. Nad on saanud nime elliptiliste integraalide järgi. 

Elliptilised jooned üle kompleksarvude korpuse on topoloogiliselt toorid.
"**Ma armastasin venelast**" on Eesti kirjaniku Maimu Bergi lühiromaan, mis kirjeldab rahvusliku kuuluvuse ja tärkava seksuaalsuse probleeme.

Cornelius Hasselblatt on nimetanud romaani teemadena ka keeleküsimust ja pedofiiliat, rõhutades, et selline teos ei saanuks mingil juhul ilmuda Nõukogude Liidus. Tõepoolest pälvis raamat ilmudes suurt tähelepanu ning on Bergi enim tõlgitud romaan. Hasselblatt tõstab esile ka teksti keelelist avatust ja radikaalsust. Nii teema kui keele poolest on "Ma armastasin venelast" iseloomulik taasiseseisvunud Eesti esimese kümnendi kirjandusele, mis suures osas käsitles seniseid tabuteemasid ning katsetas seni keelatud väljendusvahendeid.

Teos ilmus 1994. aastal samade kaante vahel teise lühiromaaniga "Nemad" (raamatus on avaldamisaastaks kirjutatud 1987). 

"Kirjutatud" on tõlgitud vene (1994), rootsi (1997), soome (1998) ja saksa keelde (1998, "Ich liebte einen Russen"). 

Raamatu pealkiri viitab Anton Hansen Tammsaare romaanile "Ma armastasin sakslast".

Viited
------

1. ↑  "TEA entsüklopeedia", 4. kd, Tallinn: TEA Kirjastus, 2009, lk 79
2. 1 2 3  Cornelius Hasselblatt "Geschichte der estnischen Literatur" Berlin, New York: Walter de Gruyter, 2006, lk 734–735
3. ↑  Sirje Olesk; "Eesti kirjanike leksikon" Tallinn: Eesti Raamat, 2000 (koost. Oskar Kruus ja Heino Puhvel, toim. Heino Puhvel), lk 57-58
**Kappel** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Kappel alla viiel mehel ja alla viiel naisel. Perekonnanimede levikult on Kappel meeste puhul 31526. ja naiste puhul 27401. kohal.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonna Vasula mõisavallas, samuti Läänemaal Reigi kihelkonna Kõrgessaare ning Lauka ja Hanila kihelkonna Uue-Virtsu mõisavaldades talupoegadele perekonnanimeks Kappel.

Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Kappel kolmel korral, kui 1937.–1938. aastal võeti uueteks nimedeks Hiiumaal Kõrgesaare vallas Kirss, Läänemaal Kolovere-Kalju vallas Koppelmaa ning Nõmme linnas Sinilaine.

Nime kandjaid
-------------

* Gustav Friedrich Kappel, eesti vaimulik (1728–1784)
* Johannes Kappel, eesti helilooja ja organist (1855–1907)
* Margus Kappel, eesti klahvpillimängija (1956–)
* Vladimir Kappel, vene valgekaartlane, väejuht (1883–1920)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 17.06.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: (algne nimekuju): Kappel.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kappel.

Välislingid
-----------

* Kappel statistikaameti andmebaasis
**Kunigami keel** (Yanbarukutuba) on üks Okinawa keeltest, mida räägitakse põhiliselt Okinawa saare põhjaosas, kuid ka keskel. Nagu teised Okinawa keeled, kuulub ka kunigami keel Aasia areaali jaapani keelkonda, täpsemalt Ryūkyū keelte alla. Emakeelena rääkivate inimeste arv on 5000. 20−40-aastased räägivad kunigami keelt vaid kodus. Noorem generatsioon, alla 20-aastased, räägib vaid standardset jaapani keelt. Kunigami keelt tuntakse ka Nago dialekti nime all. Keel on väljasuremisohus.

Keelest
-------

Kuigi kunigami keel on jaapani keelega üsna sarnane, on neis siiski erinevusi. Kunigami fonoloogiasse kuulub suur hulk rõhuga konsonante, sealhulgas sulg- ning ninahäälikud. Keeles on foneemid /h/ ja /p/ eraldi. Näiteks on kunigami keeles /haʔkáí/, jaapani keeles /akárí/. Mõlema tähendus on 'lamp', 'lambivalgus' või 'valgus'. Erinevuseks on algusfoneem /h/ ja keskel olev rõhuga foneem /k/. Samuti puudub jaapani keelele omane /r/ enne /i/-d.

Kiri
----

Kirjasüsteemina on kasutusel silpidena olevad hiragana ja katakana, mingil määral ka hiina hieroglüüfiline kanji.

Keelenäited
-----------

* *niheedeebiru* − aitäh

* *ugamiyabura* − palun

* *hanaa* − lill

* *tida* − päike

* *nabaa* − seen

* *wataa* − kõht

* *yufaa* − põrand, platvorm

* *miimii/niinii* − suur / vanem vend

* *shibaa* − huuled

* *tuusen* − kaugel

* *meerabi* − tütar, noor naine, tüdruk

* *tabeeruu* − liblikas

* Ishikatchi − Ishigaki (nimi)

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2015. Vaadatud 20. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑