Cambridge'i ülikooli raamatukogu peahoone (2012)
**Cambridge'i ülikooli raamatukogu** (ingl Cambridge University Library, the UL) on Cambridge'i ülikooli keskasutuse staatuses olev akadeemiline raamatukogu, mis asub Suurbritannias Cambridge'is. Ülikooli pearaamatukogu alla on koondatud teaduskondade ja osakondade raamatukogud, mida juhitakse ja hallatakse keskselt.

Cambridge'i ülikooli pearaamatukogus on üle 8 miljoni raamatu, ajakirja ja muu säiliku, millest paljud on avariiulitel erinevalt Bodley raamatukogust ja Briti raamatukogust. See on üks suurimaid avariiulitega raamatukogusid Euroopas.

See on üks kuuest raamatukogust ja kolmest ülikooliraamatukogust Suurbritannias ja Iirimaal, millel on õigus saada sundeksemplar mis tahes Suurbritannias ja Iirimaal avaldatud raamatust. Igal aastal täieneb raamatukogu ligikaudu 100 000 köitega, sh sundeksemplarid, ostetud ja kingitud raamatud.

Ülikooli teised raamatukogud
----------------------------

Lisaks Cambridge'i ülikooli pearaamatukogule on ülikoolil arvukalt erialaraamatukogusid, näiteks Aafrika uuringute raamatukogu, arhitektuuri ja kunstiajaloo raamatukogu, astronoomiaraamatukogu, meditsiiniraamatukogu.

Lisaks on ülikoolil raamatukogud kolledžite juures, millest paljud on loodud juba 16. ja 17. sajandil.

Erialaraamatukogudest võib nimetada näiteks Aafrika uuringute raamatukogu, arhitektuuri ja kunstiajaloo raamatukogu, astronoomiaraamatukogu, meditsiiniraamatukogu.

Ajalugu
-------

Vaade raamatukogu peahoonele Robinson College'ist. Näha on juurdeehitis
Cambridge'i ülikooli raamatukogul oli juba 14. sajandi keskpaigas väike raamatute kollektsioon, mida hoiti kastides. Raamatukogu vanim inventariraamat on aastast 1424 ning sisaldab 122 peamiselt teoloogilise kirjanduse pealkirja. 1557. aastal koostatud raamatukogu kataloog sisaldab viiteid umbes 200 köitele ja 16. sajandi lõpuks oli raamatukogu valduses juba 600 raamatut.

Alates 16. sajandist on raamatukogu saanud teoseid annetajatelt ja pärandajatelt ning kogu on sel viisil märkimisväärselt kasvanud. 

Alates ajast, mil raamatukogu hakkas saama sundeksemplare, on kogu pidev suurenemine tagatud.

Hooned
------

Cambridge'i ülikooli raamatukogu peahoone torn
Cambridge'i ülikooli raamatukogu on sajandite jooksul palju kasvanud, mistõttu endine asupaik Old Schoolsis ei võimaldanud enam laienemist. 1921. aastal otsustati, et raamatukogu tuleb kolida kesklinnast lääne poole. Old Schoolsi hoones asub praegu Cambridge'i ülikooli administratsioon.

Ülikooli raamatukogu peahoone asub Cambridge'i kesklinnast läänes Robinsoni kolledži ning Clare'i kolledži Memorial Courti vahel. See ehitati aastatel 1931–1934. Hoone arhitekt on Giles Gilbert Scott, kes projekteeris ka Clare'i kolledži Memorial Courti. Tema projekt nägi ette avariiulitega raamatukogu. Lisaks avariiulitele on raamatukogul hoidla, kus on hoiustamisruumi 106 kilomeetrit umbes 30 000 riiulil.

1934. aasta suve jooksul pakiti raamatukogu vara 23 725 kasti ja transporditi kesklinnast uude hoonesse, kus raamatud paigutati metallriiulitele. Hoone avati oktoobris, mil Cambridge'i ülikoolis algab akadeemiline õppeaasta.

Scott on disaininud ka märgilise punase telefoniputka. Tema loomingu hulka kuuluvad veel näiteks Liverpooli katedraal, Waterloo sild ning Bankside'i elektrijaam, kus praegu asub Tate Moderni kunstimuuseum. Raamatukoguhoone on sarnane Scotti tööstusarhitektuuriga.

Raamatukoguhoone torni kõrgus on 48 meetrit, s.o 2 meetrit madalam St John's College'i kabeli tornist ja 3 meetrit kõrgem King's College'i kabeli tornist. Kaasaegsete kinnitusel ütles tollane varakantsler Neville Chamberlain torni kohta "this magnificent erection", kuigi pärimus omistab seda fraasi ka kuningas George V-le. Clive Staples Lewise romaanile "Tume torn" ("The Dark Tower") on see Cambridge'i raamatukoguhoone torn prototüüp. Torni on paigutatud väheväärtuslikuks hinnatud kirjandus ja lugejaid sinna ei lasta. See on põhjus, miks üliõpilased hakkasid arvama, et seal hoitakse pornograafiat.

Raamatukogu peahoonet on mitu korda laiendatud maapealsete lisade ja maa-aluste juurdeehitistega. Peahoones asuvad Tadao Aoi annetatud Jaapani ja Hiina kollektsioonid juurde ehitatud Aoi paviljonis, mis avati 1998. aastal.

Lugejate teenindus
------------------

Raamatukogu on avatud kõigile Cambridge'i ülikooli liikmetele. Akadeemilised töötajad ja üliõpilased saavad raamatuid koju laenutada. Teiste Suurbritannia ülikoolide akadeemilised töötajad ja kraadiõppurid saavad raamatukogu kohapeal kasutada. Ülejäänud peavad raamatukogu külastamiseks ostma raamatukogupileti ja neil pole õigust raamatuid koju laenutada.

Näitused
--------

Cambridge'i ülikooli raamatukogus korraldatakse regulaarselt näitusi, mis on külastajatele enamasti tasuta. Eksponeeritakse ka eri kogude tähelepanuväärseid eksemplare.

Kohvik
------

Raamatukogu peahoones on kohvik, mida nimetatakse teeruumiks (Tea Room). Seal pakutakse mitmesuguseid toite ja jooke. Ehkki sinna ei tohi siseneda raamatukogu teavikuga, on see populaarne ajaviitmiskoht, kuhu võib minna ka oma toidu ja joogiga.

Sundeksemplarid
---------------

Cambridge'i ülikooli raamatukogu on üks kuuest Suurbritannia ja Iirimaa raamatukogust ning üks kolmest Suurbritannia ja Iirimaa ülikooliraamatukogust, millel on õigus saada sundeksemplar mis tahes raamatust, perioodilisest väljaandest, kaardist ja heliloomingusalvestisest, mis antakse välja Suurbritannias või Iirimaal. Need raamatukogud on:

* Briti raamatukogu
* Oxfordi ülikooli Bodley raamatukogu
* Cambridge'i ülikooli raamatukogu
* Šotimaa rahvusraamatukogu
* Dublini Trinity College'i raamatukogu Iirimaal
* Walesi rahvusraamatukogu

Igal aastal lisandub Cambridge'i ülikooli raamatukokku umbes 120 000 raamatut. Suurbritannia teistest sundeksemplare saavatest raamatukogudest erineb see raamatukogu selle poolest, et suur hulk raamatuid asub avariiulitel.

Kogud
-----

Vaade raamatukogu peahoonele parkimisplatsilt
Cambridge'i ülikooli raamatukogu kollektsiooni kuulub haruldasi teoseid.

* Eksemplar 1455. aasta Gutenbergi piiblist, mis on varaseim Euroopa raamat, mille trükkimisel on kasutatud tinaladu (iga täht omaette tükk).
* Lord Actoni (poliitik ja uusaja ajaloo professor Cambridge'i ülikoolis1885–1902) u 60 000 köitest koosnev raamatukogu, kuhu kuuluvad Euroopa ajalugu ja kirikuajalugu käsitlevad teosed 15.–19. sajandist. Paljud neist raamatutest sisaldavad lord Actoni enda käega kirjutatud märkusi.
* Charles Darwini kirjavahetus ja raamatud, mis on pärit tema raamatukogust, sh ta enda tööde eksemplarid.
* Herbert James Hansoni kogu, kuhu kuulub olulisi raamatuid laevajuhtimisest ja -ehitusest, samuti mereatlaseid, millest mõned on 16. sajandist.
* Henry Bradshaw' raamatukogu, milles on üle 14 000 köite, mis on Iirimaa kohta, trükitud Iirimaal või mille on kirjutanud Iiri autorid. Tegemist on ühe olulisema Iirimaad puudutavate teoste koguga maailmas. Osa raamatutest on trükitud Iirimaal enne 1850. aastat.
* Cambridge'i ülikooli kirjastusega (Cambridge University Press) tihedalt seotud tüpograafi Stanley Morisoni raamatukogu.
* Kuninglik raamatukogu, mis koosneb Ely piiskopi John Moore'i enam kui 30 000 raamatust. Selle kogu pärandas ülikooli raamatukogule 1715. aastal kuningas George I, millest tuleneb ka kollektsiooni nimi.
* Royal Commonwealth Society raamatukogu, mis sisaldab raamatuid, perioodikat, pamflette, fotosid ja käsikirju Briti impeeriumi ja Rahvaste Ühenduse kohta.
* Piibliseltsi raamatukogu ja misjoniseltsi Society for Promoting Christian Knowledge raamatukogu.
* Taylor-Schechteri kogu, kuhu kuulub 193 000 käsikirja ja käsikirjakatkendit Kairo Ben Ezra sünagoogist. Seda kogu peetakse hindamatuks, kuna tegemist on maailma suurima ja olulisima keskaegsete juudi käsikirjade koguga. Kollektsiooni kinkis ülikoolile 1898. aastal Solomon Schechter.
* Codex Bezae Cantabrigiensis on oluline kreeka- ja ladinakeelne 5. sajandist pärinev Uue Testamendi koodeks. Kreekakeelne tekst on ainulaadne, sest sisaldab interpolatsioone, mida ei leidu mujal. Selle annetas ülikoolile protestantlik õpetlane Theodor Beza, kes on Jean Calvini õpilane ja järgija.
* Cambridge'i laulud (Carmina Cantabrigiensia) on keskaegsed ladinakeelsed luuletused, mis on säilinud Codex Cantabrigiensis kümnel lehel.
* Briti orientalist Edward Granville Browne'i kogu, mis koosneb umbes 480 araabia, pärsia ja türgi koodeksist.
* Mitme helilooja arhiivid, näiteks William Alwyni, Arthur Blissi, Roberto Gerhardi, Peter Tranchellimaterjalid.
* Isaac Newtoni, lord Kelvini, Ernest Rutherfordi, George Edward Moore'i, Siegfried Sassooni jt dokumendid.
* Kuningliku Greenwichi observatooriumi arhiivid.
* Cambridge'i ülikooli materjalid ja arhiivid.
* Umbes 1,5 miljonit kaarti.

Digiteerimisprojekt
-------------------

Squire Law Library
2010. aasta juunis tegi Cambridge'i ülikool teatavaks, et tänu dr Leonard Polonsky heldele 1,5 miljoni Suurbritannia naelsterlingi suurusele annetusele on võimalik alustada ülikooli raamatukogu kogude digiteerimist. Digiteeritud säilikuid saab nüüd kasutada Cambridge'i digitaalse raamatukogu (Cambridge Digital Library) veebiportaalis.

Digiteerimisprojektis keskenduti algselt kahele kogule ("The Foundations of Faith", "The Foundations of Science"), mis sisaldavad Isaac Newtoni ja tema kaasaegsete käsikirju, kuid ka raamatukogu arhiivi kristlikele, islami ja juudi tekstidele.

Töötajad
--------

Raamatukogus on üks suuremaid uuendajaid olnud uurija ja kollektsionäär Henry Bradshaw, kes töötas direktorina aastatel 1867–1886. Bradshaw ja tema kaks järglast, Francis Jenkinson (1889–1923) ja Alwyn Faber Scholfield (1923–1949), muutsid raamatukogu kohaks, kus hakati tegema uurimistööd. Selle eeldus oli publikatsioonide klassifitseerimine ja kataloogimissüsteemide arendamine ning teadustööks oluliste raamatute ja käsikirjade kogude hankimine.

Raamatukoguhoidja Charles Edward Sayle avaldas 1916. aastal üksikasjaliku kataloogi Henry Bradshaw' annetatud raamatutest, mis kirjeldas umbes 8850 raamatut, millest umbes 5850 on trükititud Iirimaal.

Augustus Theodore Bartholomew oli raamatukogu direktor aastatel 1900–1933. Selle ameti võttis aastani 1949 üle Alwin Faber Scholfield.

Eric Bertrand Ceadel oli Cambride'i ülikooli raamatukogu direktor aastatel1967–1979, Frederick William Ratcliffe aastatel 1980–1994 ja Peter Fox aastatel 1994–2009.

Raamatukogu esimese naisdirektorina oli ametis Anne Jarvis aastatel 2009–2016.

Viited
------

1. 1 2  "Cambridge Libraries". *University of Cambridge*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
2. ↑  "Collections". *Cambridge University Library*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
3. 1 2  "Department and Faculty Libraries". *Cambridge Libraries*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
4. ↑  "College Libraries". *Cambridge Libraries*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
5. 1 2  Wiegand, Wayne A.; Davis, Donald G. Jr. (1994). *Encyclopedia of Library History*. London, New York: Garland Publishing, Inc. Lk-d 100–101.
6. 1 2  "History of Cambridge University Library". *University of Cambridge*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
7. ↑  "Library Storage Facility". *Cambridge University Library*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
8. ↑  "Gilbert Scott". *gilbertscott.org*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
9. ↑  Apperly, Eliza (22. veebruar 2008). "Nothing racy in 'tower of porn'". *Varsity*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
10. ↑  "Exhibitions". *Cambridge University Library*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
11. 1 2  Sayle, Charles Edward (1916). *A catalogue of the Bradshaw collection of Irish books in the University Library Cambridge*. Cambridge: the University Library.
12. ↑  "Taylor-Schechter Genizah Collection". *Cambridge University Library*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
13. ↑  Scrivener, Frederick Henry Ambrose (1864). *Bezae codex cantabrigiensis*. Cambridge.
14. ↑  "The Newton Project". Vaadatud 12. detsembril 2023.

Kirjandus
---------

Peter Fox. *Cambridge University Library: the great collections*. Cambridge, New York: Cambridge University Press, 1998. ISBN 0521626366.

J. C. T. Oates. *Cambridge University Library: a History; [Vol. 1]: From the beginnings to the Copyright Act of Queen Anne.* Cambridge, New York: Cambridge University Press, 1986. ISBN 0521306566.

David McKitterick. *Cambridge University Library: a History; [Vol. 2]: the eighteenth and nineteenth centuries.* Cambridge, New York: Cambridge University Press, 1986. ISBN 0521306558.