|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaloolisest maakonnast; muinasmaakonna kohta vaata ka artiklit Harjumaa (muinasmaakond); praeguse maakonna kohta vaata artiklit Harju maakond; ajalehe kohta vaata artiklit Harjumaa (ajaleht)* |

---

**Harjumaa** (saksa keeles *Kreis Harrien*) on ajalooline maakond Mandri-Eesti loodeosas.

Eesti ja Põhja-Läti maakonnad, linnused ja teed muinasaja lõpusajanditel

Harjumaa muinasmaakond
----------------------

Vanim teade tänasest Harjumaast leidub Taani hindamisraamatus, mis on kirja pandud aastatel 1219–1220 ja korrastatud aastal 1241.

Taani hindamisraamatu Eestimaa suure nimistu järgi jagunes *Hæriæ* (Härjä, hilisem Harju) maa seitsmeks *parochia*ks (parohhia – maakogukond, kirikukihelkond) ja kolmel juhul on märgitud ka selle *kylægund* (küläkond):

> „In parochia haccriz...
> 
> 
> In parochia Kolkis... 
> 
> 
> In parochia iuriz...
> 
> 
> In Uomentakæ Kilegund & parochia Keykel...
> 
> 
> Repelkylægund In parochia Jeelleth...
> 
> 
> In parochia Kussala...
> 
> 
> Ocrielæ Kylægund in parochia Wasskæl...
> "
> 
> 
> 

Taani hindamisraamatu Eestimaa väikese nimistu järgi, mis kirja pandud aastal 1230, on *Harriæn* maal kolm ja *Reuælæ* maal kolm *kiligunda*t (latiniseeritud *kylægund*-küläkond). Kas jaotus kehtis juba enne vallutust või tehti see hiljem, pole kindlalt teada.

Henriku Liivimaa kroonikas (valmis 1227) esinevad nii *Harien* kui *Revele*.

Eesti- ja Liivimaa XVII sajandi kaartidel võib näha maad nimega *Harien*, *Harrien*, *Harriæn*, *Harnland*, *Harria*, *Harnlandia*, mis hõlmab ka *Reuælæ* maid.

Hilisem Harjumaa
----------------

Umbes 1250. aastal liideti muinasaegsed Harjumaa ning Rebala Taani valduses Eestis ühtseks maakonnaks, Harjumaaks, hiljem Liivimaa ordu maahärruse all, valitsemiskeskusega Tallinn (Reval jm nimed).

 *Pikemalt artiklis Harju-Viru rüütelkond* *ja Saare-Lääne piiskopkonna ja Taani valduste vaheline piir*
Sama haldusjaotus kehtis Harjumaal (rootsi k. *Harrien*) ka Rootsi valitsusajal Eestimaa hertsogkonnas ja Eestimaa kindralkubermangus. Harjumaal asusid Rootsi valitsusajal: (rootsi keeles *Kusal, Jeglecht, Sayentacken (S. Johannis), S. Jürgens, Kosch, Jörden, Rappel, Haggers, Nissi, Kegel, Kreutz, S. Matthias*), kihelkonnad.

Venemaa keisrinna Katariina II valitsemisajal moodustati ajutiselt Paldiski kreis ja Tallinna kreis, kuid need likvideeriti ja moodustati taas ühine Harju kreis 1796. aastal. 1886. aastal muudeti ametiasutustes senine osalt saksakeelne asjaajamine venekeelseks, venestamisajast kasutati ametlikes venekeelsetes dokumentides nimetust *Ревельский уезд* - Reveli maakond. Suure ajaloolise Harjumaa piirid jäid enam-vähem paika kuni 1950. aasta haldusreformini Eesti NSV-s ehk siis seitsmeks sajandiks. 

Tallinna kubermangu Harju distrikt. Eesti- ja Liivimaa kaardil, aastast 1745.  
*Первый официальный атлас Российской империи (1745). Карта герцогств Эстляндского и Лифляндского, вместе с течением реки Двины*
Harjumaa ehk Harju kreisi kihelkonnad 19. sajandi lõpul olid:

* Risti kihelkond,
* Harju-Madise kihelkond,
* Nissi kihelkond,
* Keila kihelkond,
* Hageri kihelkond,
* Rapla kihelkond,
* Juuru kihelkond,
* Kose kihelkond,
* Harju-Jaani kihelkond,
* Jüri kihelkond,
* Jõelähtme kihelkond,
* Kuusalu kihelkond.

### Rahvarõivad

Harjumaa rahvarõivad kuulusid alates 18. sajandist ja hilisemast ajast Põhja-Eesti rahvarõivaste hulka. Naised kandsid särke, käiseid, seelikut, vööd, abielunaised põlle, paiguti kanti ka kampsunit ja liistikut ehk vesti. Seelikud olid kaharad, sageli pikatriibulised. Neiud ja tüdrukud kandsid peas siidlintidega pärga, naised linikut, hiljem pottmütsi. Meeste ülikonna põhiosad olid särk, püksid ja vatt, jõukamatel ka vest. Piduülikonna juurde kuulus ka vest.

Harjumaa vs Harju maakond
-------------------------

 *Pikemalt artiklis Harju maakond*
Eesti Vabariigi Harju maakond, endise Eestimaa kubermangu Harju kreisi (maakonna) asemel moodustati 1918. aastal, Eesti Vabariigi iseseisvumise järel. Tänapäevane Harjumaa tekkis 1950.–1960. aastatel tollase Eesti NSV haldusreformi tulemusena. Võrreldes seitse sajandit kestnud ajaloolise Harjumaa aladega on ta kaotanud Juuru ja Rapla ümbruse (kihelkondade) alad, samuti suure osa Hageri ümbruse (kihelkonna) aladest – Rapla maakonnale. Seetõttu on ajalooga seotud tekstides mõistlik iga kord spetsiaalselt mainida, kas mõeldakse ajaloolist Harjumaad või tänapäevast Harju maakonda.

Vaata ka
--------

* Harjumaa mõisate loend
* Harju kreis
* Harju maakond
* Harjumaa (ajaleht)

Kirjandus
---------

* Bienenstamm, H. von (1826). *Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner. Lk-d lk. 46-70.
* Bornhaupt, Christian (1855). *Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung Liv-, Ehst- und Kurlands, nebst einer Wandkarte*. Riga: W.F. Häcker. Lk-d lk. 19-23.

Välislingid
-----------

* Ajaloolise Harjumaa tutvustus Eesti mõisaportaalis
* Perekonnaajaloo foorum

Eesti Vabariigi maakonnad kahe maailmasõja vahelisel ajal

Harjumaa **·** Järvamaa **·** Läänemaa **·** Petserimaa **·** Pärnumaa **·** Saaremaa **·** Tartumaa **·** Valgamaa **·** Viljandimaa **·** Virumaa **·** Võrumaa


Harjumaa kihelkonnad 20. sajandi algul

Hageri kihelkond – Harju-Jaani kihelkond – Harju-Madise kihelkond – Juuru kihelkond – Jõelähtme kihelkond – Jüri kihelkond – Keila kihelkond – Kose kihelkond – Kuusalu kihelkond – Nissi kihelkond – Rapla kihelkond – Risti kihelkond


Eesti ala maakonnad muinasaja lõpul

Adsele • Alempois • Harjumaa • Jogentagana • Järvamaa • Läänemaa • Metsepole • Mõhu • Nurmekund • Revala • Saaremaa • Sakala • Soopoolitse • Ugandi • Vaiga • Valgatabalve • Virumaa


1. ↑  Johan Axel Almquist, Fögderiindelningen i Estland och Livland. I. Harrien, Den civila lokalförvaltningen i Sverige 1523–1630, lk 562, Riksarkivet, 1919