recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Połacki rajoon** (transkribeerituna Polatski rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Kirdes piirneb rajoon Venemaaga.

Rajooni pindala on 3138 km². 2014. aasta seisuga elas seal 109 016 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal, aga tänapäevased piirid on sel alates aastast 1960. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Adamova, Astroŭščyna, Azina, Babyničy, Baravucha, Ekimańi, Farynava, Harany, Homieli, Juravičy, Małoje Sitna, Pałata, Sałoniki, Zavozierje, Zialonka, Varoničy ja Vietryna külanõukogu.

Halduskeskus on Połacki linn. Lisaks asub rajoonis veel Vietryna alev. Rajooni territooriumil asuvad selle koosseisu mitte kuuluvad Navapołacki linn ja Baravucha alev.

* VietrynaVietryna
* FarynavaFarynava
* Dretuni liivikudDretuni liivikud
* Järv Połacki rajoonisJärv Połacki rajoonis

Rajooni suurimaks jõeks on Daugava. Teised tähtsamad jõed on selle lisajõed Palata ja Ušača. Rajoon asub Połacki madalikul, kõrgused on vahemikus 120–180 meetrit üle merepinna. Suurimad järved on Biełaje, Homiel, Zaščaty, Suja, Turoŭla ja Janova.

2014. aasta seisuga olid elanikest 86,95% valgevenelased, 9,97% venelased, 1,39% ukrainlased ja 1,18% oli teistest rahvustest. 67,92% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 30,33% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 35,33% elanikke, vene keelt aga 60,02%.

Viited
------

1. ↑  Численность населения на 1 января 2023 г. и среднегодовая численность населения за 2022 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов,

Välislingid
-----------

 Połacki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Viciebski oblasti rajoonid |
| --- |
| 
Biešankovičy rajoon • Brasłaŭ rajoon • Čašniki rajoon • Dokšycy rajoon • Dubroŭna rajoon • Haradoki rajoon • Hłybokaje rajoon • Lepieli rajoon • Lozna rajoon • Miory rajoon • Orša rajoon • Pastavy rajoon • Połacki rajoon • Rasony rajoon • Sianno rajoon • Šarkaŭščyna rajoon • Šumilina rajoon • Tałačyni rajoon • Ušačy rajoon • Vierchniadźvinski rajoon • Viciebski rajoon |
Kozloduy tuumaelektrijaam
**Kozloduy tuumaelektrijaam** asub Bulgaarias Doonau jõe ääres Rumeenia piiril Kozloduy linnas, Sofiast 190 km põhjas. Jaama nimivõimsus on 1966 MW.

1966. aastal sõlmisid Bulgaaria ja NSVL tuumajaama ehituseks koostööleppe. 6. aprillil 1970 algas kahe esimese reaktori, VVER-440/230 tüüpi Kozloduy-1 ja Kozloduy-2 surveveereaktorite ehitus, 1. oktoobril 1973 alustati Kozloduy-3 ja Kozloduy-4 ehitusega (sama tüüpi). Esimene, Kozloduy-1 reaktor valmis 24. juulil 1974, Kozloduy-2 24. augustil 1975, Kozloduy-3 17. detsembril 1980 ja Kozloduy-4 17. mail 1982.

1980. aastatel alustati VVER-1000/320 tüüpi surveveereaktorite ehitust – Kozloduy-5 9. juulil 1980 ja Kozloduy-6 1. aprillil 1982. Kozloduy-5 valmis 29. novembril 1987, Kozloduy-6 2. augustil 1991.

1993 sõlmitud Euroopa Nõukogu ja Bulgaaria kokkuleppe kohaselt sulges Bulgaaria Kozloduy-1 ja Kozloduy-2 reaktorid 2004. aasta alguseks. 1995. aastal lligitas USA energeetikaministeerium need väidetavalt maailma 10 kõige ohtlikuma reaktori hulka. Vahetult viimastel tundidel enne Bulgaaria liitumist Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007 suleti ka Kozloduy-3 ja Kozloduy-4 reaktorid. Enne Kozloduy-3 ja Kozloduy-4 sulgemist andis jaam ligi 44 protsenti Bulgaaria energiavajadusest.

Kui Bulgaaria otsustas katkestada kavandatud teise tuumajaama – Belene ehituse, on plaanitud ehitada Kozloduysse uusi reaktoreid.
**Õde Mary Vénard** (**Georgine Alde Le Beau**; sündinud 22. veebruaril 1923 Kansases USAs) on Eesti haridustegelane.

Tema keelekümblusmeetodit inglise keeles on rakendatud Vanalinna Hariduskolleegiumis, Tartu Katoliku Hariduskeskuses ja Tallinna Toomkoolis. Õde Mary Vénard liitus 1944. aastal Pühima Vere Õdede Orduga ja läks kloostrisse. 1949. aastal sõitis koos orduõdedega Soome, kus asus tööle inglise kooli, kus töötas õpetaja ja kooli juhatajana. 1995. aastal tuli õde Mary Eestisse ja hakkas Vanalinna Hariduskolleegiumis koostama õppekavasid, koolitama õpetajaid ja õpetama lapsi. 2001. aastast õpetas ta inglise keelt Tartu Katoliku Hariduskeskuses. On pühendunud heategevusele. Tema kogutud abisaadetisi on saanud pimedate raamatukogud, pimekurtide tugiliit, Haapsalu sanatoorne internaatkool ning paljud laste-, turva-, vanade- ja hooldekodud.

Tunnustus
---------

* 2006 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 662
2. ↑  "Väsimatu nunn Mary Vénard naudib eluseiklust". Postimees, 18. märts 2004
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2015. Vaadatud 17. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Kai Cenat (2021)
**Kai Cenat III** (sündinud 16. detsembril 2001) on Ameerika sisulooja, kes on tuntud peamiselt Twitchis voogesituse ja YouTube'i postitamise poolest. 2022. aasta oktoobris sai Cenatist sel ajal enim tellitud Twitchi striimija. Ta on YouTube'i grupi AMP liige.

Varajane elu
------------

Kai Cenat III sündis 16. detsembril 2001. Teda kasvatasid New Yorgis Bronxis Haiti isa ja Trinidadi päritolu ema. Ta on väitnud, et tema nimele lisas III järelliide tema ema, et esindada oma kolmandat last.
Algselt koomikuks pürginud Kai Cenat postitas kesk- ja kõrgkooli ajal Facebooki ja Instagrami lühivormis sisu

Karjäär
-------

Cenat laadis oma esimese YouTube'i video üles 2018. aasta jaanuaris ja hakkas tegema videoid, mis käsitlevad vempe ja väljakutseid. Ta liitus YouTube'i grupiga AMP pärast seda, kui ta avastas Bronxis sündinud YouTuber Fanum. Sellest ajast peale esines ta regulaarselt kanali videotes. Ta alustas Twitchis voogesitust 2021. aasta veebruaris pärast YouTube'ist migreerumist, mängu- ja reaktsioonisisu edastamist.

Tal oli näitlejaroll Polo G 2022. aasta juunisingli "Distraction" treileris.[10] Kai Cenat avaldas 2022. aasta mais koos Ameerika räppari NLE Choppaga oma debüütsingli "Bustdown Rollie Avalanche", mida 2022. aasta septembri seisuga on Spotifys voogesitatud 25 miljonit.

2022. aastal hakkas Kai Cenat oma voogudesse kaasama kuulsustest külalisi, sealhulgas aprillis Bobby Shmurdat,[11] oktoobris Lil Babyt ja novembris 21 Savage'i, kes aitasid tal saada oma tolleaegse kõrgeima

Kai Cenati auhinnad ja nominatsioonid| Aasta | Tseremoonia | Kategooria | Tulemused |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | 12. Streamy Awards | Aasta streamer | Võitis |
| 2022 | 12. Streamy Awards | Breakout streamer | Nomineeritud |

Diskograafia
------------

  

##### Singlid

Singlite list| Pealkiri | Aasta | Album |
| --- | --- | --- |
| "Bustdown Rollie Avalanche" | 2022 | Albumita singel |

Filmograafia
------------

##### Muusika video

Muusikavideo esinemiste loend| Aasta | Pealkiri | Artistid | Roll |
| --- | --- | --- | --- |
| 2022 | "Distraction" | Polo G | Ise |
| 2022 | "Just Wanna Rock" | Lil Uzi Vert | Ise |

Viited
------

Välislingid
-----------

Kai Cenat Youtube
**Robert Johannes Livländer** (1. veebruar 1903 Tallinn – 6. oktoober 1944 Läänemeri) oli eesti astronoom, geodeet ja rektor. 

Robert Livländer hukkus koos perekonnaga Eestist põgenemisel laeval Nordstern.

Haridus
-------

Lõpetas Tallinna Linna I Reaalkooli 1921; õppis Tartu Ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonnas astronoomiat 1921–1925; Tartu Ülikooli stipendiaat Potsdami Geodeesiainstituudis astronoomia alal 1928–1929.

Mag. astr. 1926 (Astrograafiline positsioonide määramine), dr. phil. nat. 1932 (Determination of the Longitude of the Tartu Observatory by Wireless. Second paper: Observations in 1929–1930 in Tartu and in Pulkovo. Final Results); dotsent 1935; erakorraline professor 1938; professor 1940.

Töökäik
-------

Tallinna Reaalkooli viimases klassis Tallinna posti-telegraafikontori ametnik; ülikooliõpingute ajal Tartu Tähetornis; oli Reaalkooli õpilasena Vabadussõjas 2. soomusrongi koosseisus. TÜ Tartu Tähetorni abijõud 1922–1935, astronoom-observaator, nooremassistent 1925, eradotsent 1933; TÜ tehnikateaduskonna geodeesia dotsent 1934–1936; geodeesia kabineti juhataja 1935.
TTÜs 1936–1944: geodeesia dotsent 1936, geodeesia laboratooriumi juhataja 1936–1940, geodeesia erakorraline professor 1938–1944; ehitus- ja mehaanikateaduskonna prodekaan 1938–1940; geodeesia professor 1940–1941, kateedri juhataja; keemia-mäeteaduskonna dekaan 1941; rektor 1941–1944.

Teadustöö
---------

### Teadustöö põhisuunad

Geograafiliste pikkuste ja laiuste mõõtmine Eestis, tähtede ja planeetide ehitus; saavutas rahvusvahelise tunnustuse koostöös Ernst Öpikuga ultraviolettkiirguse kalorimeetria alal. 
Avaldanud üle 30 teaduspublikatsiooni astromeetria, geodeesia ja gravimeetria alal, esimese eestikeelse geodeesia õpiku "Geodeesia põhijooni" (1942) autor.

### Teaduskorralduslik tegevus

Juhtis Baltimaade gravimeetrilise võrgu arendamise töid; korraldas Eesti Sõjavägede Staabi topohüdrograafia osakonna ülesandel Eesti triangulatsioonipunktidel geograafiliste koordinaatide mõõtmisi 1929; osales päikesevarjutuste ekspeditsioonidel. Loodusvarade Instituudi liige 1937–1940; Eesti Geodeetide Ühingu liige; Eesti Entsüklopeedia täheteaduse osakonna toimetaja 1932-1937; oli astronoomia ja topo-geodeetiliste teadmiste populariseerija ajakirjanduses. Üliõpilasselts Raimla liige.

Tunnustus
---------

* 1938 Kotkaristi III klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon. Köide 2. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2005, lk. 430
2. 1 2 3  Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 219-220
3. ↑  Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Robert Livländer Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Robert-Johannes Livländer Eesti Entsüklopeedias
Victoria Beckham
**Victoria Beckham** (sünninimega **Victoria Caroline Adams**; sündinud 17. aprillil 1974 Hertfordshire'is Inglismaal) on inglise laulja, moekujundaja, ettevõtja, näitleja ja modell.

Kuna Victoria tahtis väga saada lauljaks, avastas ta The Stage, mis muutis ta elu igaveseks. The Stage otsis 5 naist, kes oskaksid laulda ja tantsida, ja Vic teadis, et see võib olla ta viimane võimalus ning ta haaras sellest kinni.

Kui ansambel oli kokku saadud, vallutati maailmas edetabeleid, mis muutsid kõvasti muusikaajalugu. Aastal 1996 ilmus Spice Girlsi esimene singel "Wannabe" ja nende debüütalbum "Spice". Peale Victoria kuulusid bändi veel Emma, Geri ja kaks Meli. Spice Girls võttis kasutusele lavanimed ning Vicist sai üleöö kuulus Posh Spice.

Haridus
-------

Kui Victoria oli väike, õppis ta Jason Theatre Schoolis, kuid ta liikus edasi Laine Arts Theatre College'isse, kus ta õppis tantsimist ja voolimist.

Isiklikku
---------

Tal on õde Louise ja vend Christian ning vanemad Jacqueline Doreen Adams and Anthony William Adams. Kui Vic noorem oli, narriti teda palju akne tõttu.
1990. aastatel tutvus Victoria noore vutistaari David Beckhamiga. Nad armusid ja kurameerisid pikka aega ning aastal 1999[*viide?*] nad abiellusid Iirimaal Dublinis. Victoriast sai Beckham ja neil sündis kolm poega ja tütar.

2007. aastal kolisid Victoria ja David Los Angelesse, et alustada seal uut ja põnevat elu ning pühenduda oma perele.

Välislingid
-----------

* dvbstyle

Viited
------


1. ↑  "KLÕPS | Victoria Beckham võtab uue aasta vastu perekeskis: kvaliteetaeg perega on kõige tähtsam". *Kroonika*. Vaadatud 31. detsembril 2023.
Kraatrist väljapaiskunud neugrundbretša rahnud Osmussaarel ("Osmussaare Kaksikud").

**Neugrundi kraater** on Osmussaare ja Krassi saare vahel asuv 535 miljoni aasta vanune veealune meteoriidikraater. Neugrund on Eesti suurim ja vanim meteoriidikraater.

Neugrundi kraatrit peetakse maailma üheks kõige paremini säilinud madalmere kraatriks. Kraatri ringvalli läbimõõt on 9 km, laius 2,5–3 km ja kõrgus 50–100 m. Kuna kraater on üleni vee all on selle uurimine raskendatud. Kraatri meteoorne päritolu tõestati 1998. aastal. Kraater on täitunud setetega, mistõttu ei ole selle esialgne sügavus teada, kuid arvatakse, et see on rohkem kui 500 m. Tänapäeval on kraatri sügavus 40–70 meetrit.

Plahvatanud asteroid oli umbes 1 km läbimõõduga. Plahvatus toimus meres, umbes 100 km kaugusel rannikust. Veekihi paksus oli sel ajal 100–200 meetrit.

Kraatri koordinaadid 59°20'N, 23°31'E.

Vaata ka
--------

* Neugrundi pank

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Neugrundi ja Kärdla kraater". Eesti Geoloogiakeskus. 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2015. Vaadatud 18. juuni 2012.
2. 1 2 3  Hendrik Relve. "Meteoriidikraatrid kätkevad saladusi". Loodusesõber. Vaadatud 17. juuni 2012.
3. ↑  "Neugrund crater" (inglise keeles). Eesti Geoloogiakeskus. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2013. Vaadatud 17. juuni 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
4. 1 2  Kalle Suuroja, Sten Suuroja (1. juuni 2010). "The Neugrund meteorite crater on the seafloor of the Gulf of Finland, Estonia" (PDF). *Baltica* (inglise keeles). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. november 2013. Vaadatud 18. juuni 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Küla läbiv maantee aastal 2006
**Lėlaičiai** (ka **Lielaičiai**, **Lelaičiai**, žemaidi *Lielātē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Teine samanimeline küla selles rajoonis jääb Šerkšnėnai valda. 

Lėlaičiai asub Venta jõe kaldal, selle idapiiriks on Pievysi jõgi. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta jõe org ja Venta keskjooks. Pievysi jõel asub endise vesiveski pais. Külas on ka kalmistu. Kalmistul asub Stirpeikaste kabel kirstuga, kuhu oli maetud Stirpeikaste abielupaar. Aastal 1921 sai see kirst tules kahjustada. Veel kahekümnenda sajand algusaastatel käis ümbruskonna rahvas seal palvetamas ja tõotusi andmas. Ka seoti surnukehade külge linte ja nende ümber süünati jaanipäeval küünlaid.

Lėlaičiai nimi tuleneb Lielupise ojast. Varem oli seal kaks küla Didžioji Lėlaičiai ja Mažieji Lėlaičiai, see viimane kandis ka *Simutiškėmise* või *Samotiškėmise* nime.

Küla on esmakordselt mainitud aastal 1738 (*Lelaycie*). Selle kõrts jäi praeguse Žibikai küla aladele.

Lėlaičiai muinaskalmed on muinsuskaitse all. Osad hauad on kruusa kaevamisega rikutud.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 116 (1902)
* 64 (1923)
* 109 (1959)
* 114 (1970)
* 54 (1979)
 | * 38 (1989)
* 32 (2001)
* 39 (2011)
* 28 (2021)
 |

Viited
------

1. ↑  Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo
2. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
3. ↑
4. ↑  Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 173 lk.
5. ↑  Lėlaičių kapinynas

Välislingid
-----------

 Lėlaičiai (Tirkšliai vald) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias

| * v
* r
Tirkšliai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**alevid:** **Tirkšliai** |
| 
**külad:** Balėnos **·**  Bružai **·**  Daubariai **·**  Gauryliai **·**  Geidžiai **·**  Jautakiai **·**  Jonaičiai **·**  Kruciai **·**  Lėlaičiai **·**  Lėteniai **·**  Medžialenkė **·**  Meinoriai **·**  Paventė **·**  Pievėnai **·**  Plėnakiai **·**  Spurganai **·**  Tirkšliai **·**  Užlieknė **·**  Voveriai |
Nullmorfeem on morfeem, mis lisab sõnale kas grammatilist või semantilist tähendust ilma foneetilise sisuta. Lihtsamalt võib nullmorfeemi kirjeldada kui nähtamatut morfeemi. Nullmorfeemi märgitakse sümboliga ∅. 

Nullmorfeemina võib käsitleda näiteks iga nimisõna ainsuse nimetavat vormi, kus nullmorfeemiks on ainsuse nimetavat märkiv morfeem. Nullmorfeem võimaldab markeerida ka eriolukordi, nt inglise keeles *sheep* (lammas) on nii ainsuses kui mitmuses foneetiliselt samasugune. Seega võib öelda, et sõnas *sheep* (mitmus) märgib mitmust nullmorfeem.

Nullmorfeem eesti keeles
------------------------

Eesti keeles tüüpiliselt ei käsitleta nullmorfeeme. Nullmorfeemideks võib eesti keeles pidada osade paradigmade, nt ainsus-mitmus või olevik-minevik suhteid. Näiteks sõna *kass*:

Ainsus: *kass* (TÜVI) + -∅ (SG)

Mitmus: *kassi* (GEN) + -*d* (PL)
Tegusõnades võib käsitleda nullmorfeemi oleviku markeerijana. Näiteks sõnas *magama* on 1. isiku vorm olevikus *magan* ning minevikus *magasin*. Märgitud on vaid isik (-*n*) ja minevikus isik ja aeg (-*n* ja -*si*). Seega olevikku märkivat morfeemi võib käsitleda nullmorfeemina.

Viited
------

1. ↑  Dahl, Eystein; Fábregas, Antonio (30. juuli 2018), "Zero Morphemes", *Oxford Research Encyclopedia of Linguistics* (inglise), DOI:10.1093/acrefore/9780199384655.001.0001/acrefore-9780199384655-e-592, ISBN 978-0-19-938465-5, vaadatud 20. jaanuaril 2024
2. ↑  Kroeger, Paul R. (2005). *Analyzing Grammar: An Introduction* (inglise). Cambridge: Cambridge: Cambridge University Press. Lk-d 17--18.
**Arkna tee** on tänav Rakveres, see paikneb linna põhjaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,2–2,0 km. Tänava nimi on jäänud ajaloolisest maanteest, mis viis põhja pool paikneva, Rakvere vallas asuva Arkna küla juurde.

Arkna tee on 857 meetrit pikk, keskmiselt 14 meetrit lai ning asub Lennuvälja linnaosas. 20. sajandi alguses oli tänava ümbrus veel hoonestamata, seal paiknes kohalik maantee.

Tänav saab alguse Raudtee tänava lõpust, kulgeb põhja suunas ja lõpeb Rakvere valla piiril. Edasi kulgeb ta 3 km pikkuselt Arkna–Rakvere teena, mis on kõrvalmaantee, kuni Tallinna–Narva maanteeni. 
Arkna tee ristub ida poolt Tormi ja Roo tänavaga, mis jäävad Roodevälja linnaosasse. Lääne poolt on ristuvaks Papiaru tänav.

Arkna tee idaküljel asuvad pereelamud abihoonetega, lääneküljel paiknevad elamukrundid on hoonestamata. Arkna tee ja Papiaru tänava ristmiku juurde (Teliku tn 2) on rajatud Skoda sõiduautode müügikeskus. 

Nõukogude Liidu ajal paiknes Arkna tee ääres Nõukogude Liidu 23. kaardiväe Lenini ordeniga punalipulise Orjoli-Berliini raketidiviisi 304. kaardiväe raketipolk (vene keeles 23. гвардейская ордена Ленина Краснознамённая Орловско-Берлинская ракетная дивизия, 304. Гвардейский ракетный полк) (s/o 14372 "Objekt 648" (vene keeles В/Ч 14372 "Объект 648")). Tol ajal püstitatud militaarehitised on tänaseks enamuses lammutatud.

Tänaval on välisvalgustus ning asfaltkattega sõidu- ja kõnnitee.

Viited
------

1. ↑  Kohalike teede nimekiri Vaadatud 21.10.2021
2. ↑  Rakvere linnaosad
3. ↑  Rakvere interaktiivne kaart

Välislingid
-----------

* Geoportaal
* Vaade Arkna teele põhja suunas
Kuusalu Lauritsakivi
Kivvi raiutud kujund
Kuusalu Lauritsakivi infotahvel
**Lauritsakivi** (ka: **Rajakivi**) on rändrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi kõrgus on 1,7 m, pikkus 3,6 m, laius 2,8 m ja ümbermõõt 10,2 m.

Kohapärimus
-----------

Kivisse raiutud keskajast pärinevaid märke seostatakse muistendipärimuses katoliku pühaku püha Laurentsiuse ja tema märtrisurmaga seotud motiividega:

*Kuusalu kiriku lähedal heinamaal asetseb kivi, millele on raiutud sisse rist ja käärid. Väga vanal ajal, aastaarvu ei ole teada, olevat paganad seal võtnud kinni Roomast tuleva püha Laurentsiuse. Paganad lõiganud teda kääridega puruks ja siis sellel kivil ära põletanud. Laurentsiuse luud ja riided aga olevat kristlased müürinud Kuusalu kiriku alusmüürisse. Kuusalu kirikus pühitsetakse aga tänapäevani selle mälestuseks Lauritsa päeva igal aastal 10. augustil.* (RKM II 233, 579 (19) < Kuusalu khk, Kolgaküla – Õ. Aasmaa < August Soomere, sünd 1891 (1966).

Viited
------

1. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013)
2. ↑  Pühad kivid Eestimaal. Koostanud Mall Hiiemäe. Tallinn: Tammerraamat, Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Rahvaluule Arhiiv 2011, lk 83.

Välislingid
-----------

* Lauritsakivi keskkonnaportaalis
* Lauritsakivi kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**Toolse tee** on tänav Kunda linnas, see paikneb linna loodeosas.

Tänav on 1192 meetrit pikk, tänava-ala laius alguses ligi 21 meetrit ja lõpuosas ligikaudu 11 meetrit.

Toolse tee tänav saab alguse lõuna poolt Koidu tänava ristmikult ning suundub loode poole, ristudes Lepiku tee ja Eha tänavaga. Keskosas, jõudes klindiastangu äärde, pöördub lääne suunas piki klinti ning lõpeb umbtänavana Kunda metskonna kinnistu piiril. Enne lõppu teeb Toolse tee poolkaare ümber ühepereelamute piirkonna.

Tänava alguses ja keskosas on tänava ääres pereelamud ja haljasalad. Lõpuosa kulgeb mööda Kronkskalda pangaastangut, kust avaneb vaade Soome lahele. Seal paiknevad ringtee ääres pereelamud. Kõnniteed puuduvad, paigaldatud on tänavavalgustus.

Aadressil Toolse tee 15, astangu serval, tegutses varem Nõukogude Liidu okupatsioonivägede piirivalvekordon. Praegu asuvad seal Politsei- ja Piirivalveameti Ida prefektuuri Rakvere politseijaoskonna patrullitalituse merepääste- ja patrulligrupi, samuti piirkonnapolitseiniku ametiruumid.

Viited
------

1. ↑  Kunda linna kaart
2. ↑  Teeregister(Vaadatud 11.05.2021)
3. ↑  Geoportaal(vaadatud 11.05.2021)
4. ↑  "Patrullitalitus". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. mai 2021. Vaadatud 11. mail 2021.

Välislingid
-----------

* Vaade Toolse tee 15 kohalt lääne suunas
AS Repo Vabrikud territoorium pildistatuna Püssi tuhamäelt
**AS Repo Vabrikud** oli Püssis asutatud puitplaatidega tegelev ettevõte, mis tegutses aastatel 1992–2022. See kuulus Šveitsi kontserni Sorbes AG.

Ettevõtte eelkäija oli 1974. aastal Püssis asutatud **Püssi Puitplaatide Kombinaat**.

2022. aasta 29. septembril esitas ettevõte pankrotiavalduse. Energia hinnatõus ja sellega koos kerkinud puidu maksumus olid vähendanud ettevõtte konkurentsivõimet oma müügiturgudel, sest selle toodangu hind oli kerkinud kõrgemaks teistest Euroopa plaaditootjatest.

Pankrotiavalduse esitamise ajal oli ettevõttes tööl 148 töötajat ja see oli üks suuremaid tööandjaid Lüganuse vallas.

Viited
------

1. 1 2  EE 12. köide, 2003: 477.
2. ↑   (vaadatud 13.02.2013)
3. 1 2  "Puitplaatide tootja AS Repo Vabrikud esitas pankrotiavalduse" Põhjarannik, 3. oktoober 2022

Välislingid
-----------

* "Repo pankrotiteade tuli töötajatele ootamatult" ERR, 4. oktoober 2022
* "Pankrotihaldur pani 7,5 miljoniga müüki Repo Vabrikud varad" ERR, 19. detsember 2022
* "Repo pankrotivara müügiga minnakse uuele katsele" ERR, 1. aprill 2023
Galina Ulanova (1968)
**Galina Sergejevna Ulanova** (vene keeles Галина Сергеевна Уланова; 8. jaanuar (vkj 26. detsember 1909) 1910 Peterburi – 21. märts 1998 Moskva) oli vene balletitantsija ja balletipedagoog.

Galina Ulanova lõpetas 1928. aastal Leningradi koreograafiakoolis Agrippina Vaganova balletiklassi. Aastatel 1928–1944 oli ta Kirovi-nimelise Leningradi Riikliku Akadeemilise Ooperi- ja Balleteatri ja 1944–1960 Moskva Suure Teatri balletiartist. Ta osales 1956. aastal Londonis Suure Teatri esimesel välisringreisil, mis tõi talle maailmakuulsuse. Ta tantsis Giselle'i ja Juliat ning saavutas edu, mida välismaiste ekspertide sõnul polnud nad näinud Anna Pavlova ajast. Ta käis ringreisidel Hiinas, Austrias, Itaalias, Prantsusmaal, Inglismaal, Ameerika Ühendriikides ja teistes riikides.

Alates 1960. aastast töötas Ulanova Suures Teatris pedagoog-repetiitorina. Tema käe all lihvisid oma kutsemeisterlikkust mitu tulevast rahvakunstnikku (näiteks Vladimir Vassiljev). 

Galina Ulanova oli baleriine, kes pälvis *prima ballerina assoluta* austava nimetuse.[*viide?*]

Tunnustus
---------

Kuldne Mask
* 1939 – Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1940 – Vene NFSV rahvakunstnik
* 1943 – Kasahhi NSV rahvakunstnik
* 1951 – NSV Liidu rahvakunstnik
* 1958 – Soome teenetemärk Pro Finlandia
* 1959 – valiti Saksa DV Kunstide Akadeemia välisliikmeks
* 1960 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1974 – sotsialistliku töö kangelane
* 1988 – sotsialistliku töö kangelane (teist korda)
* 1992 –  Ordre des Arts et des Lettresi komandöriklassi orden
* 1995 – teatriauhind Kuldne Mask (eripreemia "Au ja väärikuse eest")

Viited
------

1. 1 2 3  Уланова, Галина Сергеевна. need4dance.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Galina Ulanova** |
all (**Jägala joa kaitseala**).

Geoloogia
---------

Juga langeb Põhja-Eesti pangalt. Joa taga ja kõrval paljanduvad ordoviitsiumi settekivimid. Esindatud on Varangu, Hunnebergi, Billingeni, Volhovi ja Kunda lade. Varangu lademe Türisalu kihistu graptoliitargilliit jääb enamikus veepiirist allapoole, kuid langeva vee poolt lahtimurtud argilliiditükke leidub joa ümbruses rohkesti. Argilliidi peal lasub glaukoniitliivakivi kiht, mis kuulub Hunnebergi lademe Leetse kihistusse. 
Ülalpool järgneb sellele Volhovi lademe glaukoniitlubjakivi ning seejärel Kunda lademe lubjakivi. Lubjakivis on rohkesti nautiloidide kivistisi.

Joa tagune 2010. aasta jaanuaris
Joa paljand on Jägala kihistiku stratotüüp, ka on kihistik selle järgi nime saanud. Samuti on selle järgi nimetatud Joa kihistik, mille stratotüübiks on samuti Jägala joaastangu paljand.

Juga on klindiastangu, millelt ta langeb, tuhandete aastate jooksul kulutanud, nii et allapoole juga on Jägala jõele tekkinud kitsas kanjonorg, mille põhjas on kärestikuline jõesäng. Oru pikkus on 300 meetrit, sügavus 12–14 meetrit. Kujunema hakkas see umbes 3000 aastat tagasi. Iga aastaga liigub juga lähtele lähemale. Aastail 1688-1931 taandus juga keskmiselt 17 cm aastas.

Ajalugu
-------

Jägala joa varasem rahvapärane nimi on **Joarüngas**. 

Arvatavasti on sellel kohal olnud muistne kultusepaik. Jägala joa juurest pärinevad esimesed kirjalikud teated vesiveskist Eestis (13. sajandi algus; umbes 1240). Aastast 1688 pärinevatele kaartidele on märgitud joa juurde vesiveski.

Pilte
-----

* August 2006August 2006
* Veebruar 2007Veebruar 2007
* Jaanuar 2010Jaanuar 2010
* Jaanuar 2010Jaanuar 2010
* Jägala koskJägala kosk
* August 2010August 2010
* Detsember 2011Detsember 2011
* Jaanuar 2013Jaanuar 2013
* Märts 2013Märts 2013

Märts 2013

Suurenda
Märts 2013

Vaata ka
--------

* Jägala-Joa küla
* Jägala joa hüdroelektrijaam
* Eesti jugade loend

Viited
------

1. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 176.
2. ↑  *Hiiumaa, Läänemaa ja Harjumaa stratotüüpsete läbilõigete seisundi hindamine* Tõnu Meidla, Tavo Ani, Sigrid Soomer, Reelika Helde, Siim Tsarjov, Kaarel Mänd, Tõnn Paiste, Tartu 2014, lk. 15
3. ↑  Stratigraafia info
4. ↑  Kalle Suuroja *Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol*, Tallinn 2006, lk. 95

Kirjandus
---------

* Avo Miidel. Joad ja maasääred. – *Loodusmälestised*, 6, *Harjumaa: Viimsi, Maardu, Jõelähtme*, Tallinn: 2000, lk 14–16.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jägala juga** |

* Jägala juga keskkonnaportaalis
* 360° aeropanoraam / aerofoto. Aprill 2012.
* Virtuaaltuur ja panoraamfoto foto360.ee
**Toomas Nigola** (sündinud 10. jaanuaril 1981 Pärnus) on EELK vaimulik. 

Ta lõpetas aastal 1998 Pärnu Koidula Gümnaasiumi. Aastatel 1998–2003 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 2003–2007 bakalaureuseõppes EELK Usuteaduse Instituudis teoloogiat ning aastatel 2015–2017 Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste Instituudis kommunikatsioonijuhtimise erialal. Ordineeriti 13. aprillil 2003 diakoniks, 9. märtsil 2007 õpetajaks. 

Aastatel 2001–2005 teenis ta jutlustajana ja diakonina Kambja koguduses, 2002–2003 Tartu vangla kaplanina, 2004–2005 Rahvusvahelise Vanglakaplanite Assotsiatsiooni Euroopa osakonna juhatuse täitevsekretärina. 

Ta on läbinud politseikaplani väljaõppe Ameerika Ühendriikides ning osalenud politseikaplanaadi loomisel Eestis. 2006. aastal kirjutas ta Usuteaduse Instituudi diplomitööna "Kristliku politseikaplani käsiraamatu", mida hiljem on täiendatud Tõnis Nõmmiku jt poolt. Abipolitseinikuna tegutseb Nigola 2007. aasta "pronksiööst" alates ning oli aastatel 2016–2018 ka Eesti Abipolitseinike Kogu juhatuse liige. 

2005. aasta septembrist viidi Nigola üle Pärnusse, kus ta teenis esmalt diakonina, seejärel abiõpetajana EELK Pärnu Eliisabeti kogudust, samuti Sindi ja Vändra koguduste hooldajaõpetajana. 

1. juulil 2007 valis Põlva Maarja koguduse nõukogu ta koguduse uueks õpetajaks seni kogudust teeninud, kuid pereprobleemide tõttu vaimulikutööst vabastatud Üllar Kase asemele. 

2018. aastast kuulub Nigola ajalehe Eesti Kirik kolleegiumisse. 

2021. aastal valiti ta Võru praostkonna esindajana EELK XXXI Kirikukogu liikmeks. 

Alates 2015 töötas Nigola EELK konsis­too­riumi avalike suhete assistendina. Alates 2023. aasta novembrist on ta EELK konsistooriumi avalike suhete juht. 

2021–2023 oli ta MTÜ Tartu Luterlik Peetri Kool juhatuse liige. 

2021. aasta lõpust on Toomas Nigola Põlva vallavolikogu Isamaa fraktsiooni esimees ning kuulub volikogu sotsiaalkomisjoni ja turvalisuse komisjoni. 

2023. aastal valiti ta Põlva Jakobi Kooli Sihtasutuse nõukogu esimeheks.

Tunnustus
---------

* 2001 – B. G. Forseliuse Seltsi medal „Wastne Testament 1686"
* 2015 – Kaitseliidu teenetemedali III klass
* 2020 – EELK meediapreemia
* 2020 – abipolitseiniku teenetemärk
* 2021 – Kaitseliidu teenetemedali II klass
* 2024 – EELK aasta vaimulik

Viited
------

1. ↑  "EELK vaimulike leksikon". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.08.2020. Vaadatud 11.11.2020.
**Samādhi** (sanskriti ja paali keeles *samādhi*; tiibeti keeles *ting nge dzin*; hiina keeles 三昧 *sanmei*; jaapani keeles *sammai*) on keskendus, meditatsiooniõpetus ja teadvuse seisund paljudes Indiast pärinevates õpetustes (budism, hinduism, džainism, sikhism, jooga jt). 

*Samādhi* seisund saavutatakse enamasti vastava õpetuse ja meditatsioonitehnika abil, kasutades süüvimist, tähelepanu koondamist ja püsivat keskendust. Paljudes õpetustes eristatakse erinevaid *samādhi* seisundeid.

Mõiste
------

*Samādhi* sagedane tõlge on 'keskendumine' (ingliskeelse *concentration*’i vastena) ehk 'keskendus', mida võib mõista kui meele korrastamist, organiseerimist, ühtlustamist ja korda seadmist. Mõiste *samādhi* tuleneb ühes etümoloogilises tõlgenduses tüvest *sam-a-dha*, tähendades koondamist, kokku toomist.

*Samadhi* on tihedalt seotud mõistega *samatha*, mis tähendab rahu.

Hinduism
--------

Hinduismis leidub *samādhi* kirjeldusi ja õpetusi upanišadides, Patandžali "Joogasuutras" jm. Kaheksaastmelises Ashtanga joogas on *samādhi* kui "sulandumine" kaheksas ja viimane aste. Sellele eelnevad dharana (keskendumine) ja dhyāna (meditatsioon).

Budism
------

Õige keskendumine (*sammā samādhi*) on Dhammaratta käimapanemise suttas antud kaheksaosalise tee kaheksas osa, või kaheksaosalise tee kolme viimase osa koondnimetus (õige püüdlus, õige ja õige keskendus).

Samadhi on üks viiest vaimsest võimest (indriya) ja üks seitsmest virgumise tegurist. 

Õige keskendumine kujuneb välja õigest teadlikkusest (*sammā-sati*) ja hõlmab erinevaid keskendustasandeid. 

*Samādhi* seisundini jõudmiseks ületatakse *samatha bhāvanā* abil esmalt viis takistust ning liigutakse sealt edasi järjestike *jhāna'*de arendamisele..

Tipitakas leidub õpetusi rahu (*samatha-bhāvanā*) ja läbinägemise (*vipassanā-bhāvanā*) arendamiseks

Vaata ka
--------

* Meditatsioon
* Bhavana
* Budistlik psühholoogia

Viited
------

1. ↑  Charles Tart (2016). *Muutuv teadvus: multidistsiplinaarseid vaatenurki*. Eesti transpersonaalne assotsiatsioon. ISBN 9789949959341.
2. ↑  Charles Tart (2008). *Teadvuse seisundid*. Väike Vanker. ISBN 9789985975756.
3. ↑  Sarbacker, Stuart Ray (2012), Samadhi: The Numinous and Cessative in Indo-Tibetan Yoga, SUNY Press.
4. ↑  Skilton, Andrew (2002). "State or Statement?: "Samādhi" in Some Early Mahāyāna Sutras". The Eastern Buddhist. 34 (2): 51–93. ISSN 0012-8708.
5. ↑  Rupert Gethin. Budismi alused. Tõlkinud Lauri Liiders. Tartu Ülikooli kirjastus, 2021. ISBN 9789949035472, lk 228-230.
6. ↑  Marko Lepik. Satipatthanasutta - Õpetus teadvustamise viisidest. Märkused.
7. ↑  Patañjali, "Yogasūtra", tõlkinud Martti Kalda, kommenteerinud Inga Põldma ja Martti Kalda. Tallinn, Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2015, lk 154 jm.
8. ↑  S.V.420.
9. ↑  Ida mõtteloo leksikon: keskendumine
10. ↑  Abhidhammas on toodud *nīvaraṇā* kuuene jaotus, kus kuuendaks on teadmatus (*avijjā*).
11. ↑  *Vijjābhāgiyā sutta,* AN 2.30 (PTS: A.i.61)
12. ↑  *Maggavibhaṅgasutta* SN 45.8.
13. ↑  "*Samatho ca vipassanā ca*" (D.III. 273; M.I. 494; S.IV.360; A.I.95; etc).
József Szájer (2014)
**József Szájer** (sündinud 7. septembril 1961 Sopronis) on Ungari poliitik, ta kuulub erakonda Fidesz. Ta oli aastatel 2004–2020 Euroopa Parlamendi liige.

Ta sai õigusteaduste doktorikraadi Loránd Eötvösi Ülikoolis 1986. aastal ja töötas seal kuni 1992. aastani dotsendina. Aastatel 1990–1994 oli ta Ungari parlamendi Fideszi parlamendirühma asepresident. Aastatel 1994–1997 ja 1998–2002 juhatas ta Fideszi parlamendirühma ja aastatel 2002–2004 Rahvuskogu (parlamendi) asespiiker. 2004. aastal sai temast Euroopa Parlamendi liige, ta kuulus Euroopa Rahvapartei fraktsiooni.

1. detsembril 2020 tunnistas hr Szájer, et osales 27. novembril 2020 peol, rikkudes koroonapandeemia raames kehtestatud piiranguid, mida meedias kirjeldati kui "orgiat". Politsei kohtus peoruumis 25 alasti mehega, sealhulgas ka mõned diplomaadid. Szájer üritas põgeneda, ronides välja aknast ja kasutades vihmaveetoru laskumiseks. Tema seljakotist leiti narkootikume.
Järgmisel päeval teatas ta, et lahkub Euroopa Parlamendist ja Fideszist.

Viited
------

1. ↑  Brüsselis arreteeriti illegaalsel peol osalenud tuntud Ungari poliitik, ERR, 2. detsember 2020
2. ↑  Brüsseli illegaalsel peol osalenud Ungari poliitik lahkus ka võimuparteist, ERR, 3. detsember 2020
**Jevgeni Gabovitš** (kasutanud ka nimekuju Eugen Gabowitsch, 30. august 1938 Tartu – 21. jaanuar 2009) oli Eesti matemaatik.

Ta lõpetas aastal 1956 Tartu 4. Keskkooli. Ta lõpetas aastal 1962 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatikuna. Aastatel 1962–1965 oli ta aspirantuuris Moskva Riiklikus Ülikoolis Aleksandr Kuroši juures, kuid ta katkestas aspirantuuri ja asus tööle NSVL TA Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali Tartu laboratooriumi juhtiva insenerina, olles ühtlasi Tartu Ülikooli mittekoosseisuline õppejõud. Taas Tartusse elama asudes jätkas ta uurimistööd algebra alal Jaak Hioni juhendamisel. 19. oktoobril 1967 kaitses ta A. I. Herzeni nimelises Leningradi Riiklikus Pedagoogilises Instituudis väitekirjaga "Järjestatud poolrühmad" füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.

Pärast väitekirja kaitsmist töötas ta veel paar aastat Tartus, kuid asus seejärel Moskvasse. Moskvas elades kaldusid tema huvid üha enam matemaatiliste mudelite valdkonda. Samuti tegeles ta kogu oma matemaatikukarjääri jooksul matemaatika populariseerimisega.

1980. aastast elas ta koos perega Saksamaal Karlsruhes. Seal juhatas ta aastail 1981–2003 Karlsruhe Uurimiskeskuse (Forschungszentrum Karlsruhe) matemaatiliste mudelite osakonda. 2003. aastal läks ta pensionile ja asus elama Potsdami.

Isiklikku
---------

Tema isa oli matemaatik Jakov Gabovitš.

Teoseid
-------

* Jevgeni Gabovitš. *Arvudeta matemaatika: populaarne sissejuhatus tänapäeva matemaatikasse*. Tallinn: Valgus 1968.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Jevgeni Gabovitš (1938–2009)
**Dmitri Zinovjev** (vene keeles *Дмитрий Васильевич Зиновьев*) (26. juuli 1822 – 19. september 1904) oli Narva tööstur ja ühiskonnategelane.

Elulugu
-------

Koos oma partneriga Adolf Theodor Hahniga asutas ta kaubamaja «Д. Зиновьев и Ко».

1850. aastal rajas Zinovjev metsatööstusettevõtte, mille toodang läks Hollandisse, Inglismaale ja Prantsusmaale. Tema lauavabrikud asusid Kreenholmi saarel ja Rosona jõe kaldal. Seoses Kreenholmi Manufaktuuri rajamisega likvideeris Zinovjev saarel asuva vabriku ja 1872. aastal rajas uue puidutöötlemisettevõtte Narva jõe paremal kaldal Jaanilinna eeslinna silla juures. Selle toodangu põhiosa viidi Tallinnasse, aga osa läks ekspodile. Teise vabriku viis ta üle Rosona kaldalt Hungerburgi Narva jõe kaldale. Veel üks lauavabrik oli tal Pihkvas.

1862. sai Zinovjev Greva mõisa (Koporje) omanikuks. Ta suurendas mõisakompleksi pindala, rajas põllumaade asemel aeda. Vana hoovi asemel lõi ta hobustehoovi. Gattšina rajooni Prigorodnõi alevis asutas ta kooli ja sai kihelkonna hoolekohu juhatajaks, ehitas neitsi Maarja taevaminemise kiriku taaras Nicolause kiriku, annetas raha Koporje kindluses asuva Issanda Muutmise peakiriku taastamiseks ja aastal 1880 lõi seal sugukonna hauakambrit.

1879. aastal rajas Zinovjev masinatehase Narva jõe vasakule kaldale. Selle tuntuim osa oli malmitsehh, mis tootis torusid linna veevõrgule, aurukatlaid, pumpasid, reservuaare ja varuosasid Balti raudteele. 

Zinovjevi initsiatiivil korraldati Narva jõe faarvaatri süvendamistöid. Ta osales Narva linna veevõrgu rajamisel. 

Zinovjev oli Narva linnavolikogu liige selle asutamisest saadik. 14. detsembrist 1878 kuni 29. detsembrini 1881 oli ta Narva linnapea. 

Aastatel 1856–1866 ja 1874–1881 oli ta Harmoonia klubi liige.

Dmitri Zinovjev on maetud Koporje kindluse väravate kabelis.

Perekond
--------

Tema isa oli salanõunik Vassili Zinoviev (30.11.1755–07.01.1827) ja ema oli Jekaterina Zinovieva (Rozanova). Ta abijelus Sophie von Weymarniga (27.06.1830–20.03.1903) ja nendel oli 6 last: Vassili, Aleksandr, Dmitri, Olga, Liidia, Vladimir.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. 1 2
5. ↑
6. ↑
Püridoksiini struktuurvalem
**Püridoksiin** on ühend, mis on üks kolmest (lisaks püridoksaalile ja püridoksamiinile) B6-vitamiini esinemisvormist.

Püridoksiin aitab tasakaalustada naatriumi ja kaaliumi taset organismis ning edendab ka punaste vereliblede tootmist. Püridoksiini soovitatakse lastele, kel on õpiraskusi; see võib ära hoida kõõma, ekseemi ja psoriaasi tekke. Lisaks hoiab püridoksiin naistel tasakaalus hormonaalmuutusi ja tugevdab ka immuunsüsteemi. Püridoksiini puudus võib põhjustada aneemiat, närvi- ja nahaprobleeme ning suuhaavandeid.

Keemiline struktuur ja omadused
-------------------------------

Püridoksiini molekul põhineb püridiiniringil, millega on liitunud üks metüül-, üks hüdroksüül- ja kaks hüdroksümetüülrühma. Püridiiniring on otseselt seotud ainult ühe vesinikuaatomiga.

* Keemiline valem C8H11NO3
* Molaarmass 169,18 g/mol
* Sulamistemperatuur 159–162 °C

Vaata ka
--------

* B-rühma vitamiinid
* Vitamiinid

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **püridoksiin** |
**Urmas Sukles** (sündinud 26. novembril 1958 Kuivajõel) on Eesti poliitik.

Urmas Sukles lõpetas 1976. aastal Rapla Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Aastatel 1983–1985 töötas ta Kullamaa haigla juhatajana, 1985–1993 oli Haapsalu rajooni keskhaigla peaarsti asetäitja.

Aastatel 1985–1989 oli ta NLKP liige. 1999–2017 kuulus Reformierakonda.

Oktoobris 2009 valiti Urmas Sukles Haapsalu linnapeaks. Ta oli linnapea ka aastatel 1993–2002.

2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Haapsalus Haapsalu ja Ridala valimisliidus HARI. Seetõttu otsustas Reformierakonna juhatus ta erakonnast välja heita.

Tunnustus
---------

* 2004 Haapsalu vapimärk
* 2017 Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Reformierakond viskas Suklese ja veel seitse liiget parteist välja, ERR, 12. september 2017

Allikas
-------

* "Kes on kes? Eesti 2000", ISBN 9985607899

Välislingid
-----------

* Lea Veelma. Urmas Sukles Haapsalu idüllis, Kroonika, 9. september 2002
Aniliini struktuurivalem
**Aniliin** ehk **fenüülamiin** ehk **aminobenseen** (C6H5NH2) on tähtis keemiatööstuse tooraine. Aniliinist toodetakse mitmesuguseid aniliinvärve riide ja naha värvimiseks, ravimeid, lõhke- ja lõhnaaineid, kummivulkanisaatoreid, fotoilmuteid, plastmasse jm. Aniliini omakorda toodetakse klorobenseenist või nitrobenseenist.

Aniliini saamisviisi nitrobenseenist redutseerimisel töötas 1842. aastal välja Vene keemik Nikolai Zinin, seepärast kutsutakse seda aniliini saamisreaktsiooni ka Zinini reaktsiooniks.

Füüsikalised omadused
---------------------

Aniliin on vees raskesti lahustuv, värvusetu õlikas vedelik. Lahustub hästi alkoholis, eetris ja benseenis. Oksüdeerub õhus kergesti, muutudes seejuures tumedaks. Väga kergesti oksüdeerub ka tugevate oksüdeerijate näiteks kloorlubja või kaaliumdikromaadi lahuse toimel. Reageerimisel kloorlubjaga tekkib lilla värvusega värvaine. Seda tundliku reaktsiooni rakendatakse aniliini kindlakstegemiseks.

Aniliin on väga mürgine. Tema mõjul muutub vere hemoglobiin methemoglobiiniks, millel puudub võime siduda hapnikku. Aniliin on eriti ohtlik veel seetõttu, et see võib sattuda organismi mitte ainult läbi hingamisteede ja limaskestade, vaid ka läbi naha.
Sandis Ozoliņš
**Sandis Ozoliņš** (sündinud 3. augustil 1972 Siguldas) on Läti endine jäähokimängija. 

NHL-is on Ozoliņš kuulunud NHL All-Stari meeskonda seitse korda. Ta on kuulunud ka Stanley karika võitnud meeskonda ja Norris Trophy finaali jõudnud meeskonda. Ta on kõige rohkem väravaid löönud, väravasööte andnud, punkte teeninud ja kohtumisi mänginud lätlane NHL-is. 

Ozoliņš oli kõige suurema sissetulekuga Läti sportlane, enne kui NBA korvpallur Andris Biedriņš teda edestas.

Ta on mänginud klubides San Jose Sharks, Colorado Avalanche, Carolina Hurricanes, Florida Panthers, Anaheim Ducks ja New York Rangers.

2012–2013 mängis ta Venemaa klubis Moskva oblasti Atlant. Karjääri lõpetas ta pärast hooaega 2013–14 Riia Dinamos.

Ozoliņš on Riia kirdeosas asuva Ozo Golf Clubi omanik.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. veebruar 2010. Vaadatud 13. mail 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* 
* Sandis Ozoliņš hockeydb.com lehel
Fuksiinikristallid (vasakul) ja lahustuvus vees (laik paremal) ja alkoholis (keskel)
Fuksiini struktuurivalem
**Fuksiin** on erk-fuksiaroosat värvust andev aniliinvärv, mis kuulub trifenüülmetaanvärvide hulka ja mille keemiline valem on C20H20N3·HCl. Ühendi nimi on tuletatud erkroosa õiega ilutaime fuksia nimest. Fuksiini hilisem nimetus "magenta" (fuksiini üks ingliskeelsetest nimedest) on antud ka ühele neljavärvitrükis kasutatavatest protsessvärvidest.

Värvainete indeksis on fuksiini tähised C.I. 42500 ja Basic Violet 14, CAS-number on 632-99-5.

Omadused
--------

Tahkena moodustab fuksiin lõhnatuid tumerohelisi kristalle. Vees lahustub raskelt, lahuses muutub eredaks lillakasroosaks. On heade värviandvate omadustega, peale tekstiilide värvimise on seda kasutatud ka värvainena mikroskoopias ja histoloogias ning mõnikord desinfektandina. 

* Fuksiinikristallid purgisFuksiinikristallid purgis
* Fuksiini vesilahusFuksiini vesilahus

Ainega pidev kokkupuutumine tekitab akuutseid või kroonilisi tervisehäireid, loodusesse sattunult ohustab see veekogusid.

Vaata ka
--------

* Fuksiinpunane
* Fuksiaroosa

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2020. Vaadatud 26. juuni 2020.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑  "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2020. Vaadatud 26. juuni 2020.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Fuksiin keemiliste ainete andmebaasis PubChem
* Fuksiin kunsti- ja konserveerimismaterjalide andmebaasis CAMEO

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Fuksiin** |
Amarantvärvaine struktuurivalem trinaatriumsoolana
**Amarantvärvaine** ehk **E123** on pruunikaspunane asovärv valemiga C20H11N2Na3O10S3, mida kasutatakse toiduvärvina toiduainetetööstuses ja kosmeetikatoodetele värvuse andmiseks. 

Amarantvärvaine tähised värvainete indeksis on C.I. Food Red 9 (eesti keeles **punane toiduvärv 9**), Acid Red 27 ja C.I. 16185, veel tuntakse teda nime all asorubiin S (*Azorubin S*). Nimetus tuleneb õistaime rebasheina nimest, mille õisikud on iseloomulikku erksat kergelt lillakat punast (amarandipunast) värvi.

Omadused
--------

Värvainet saab kasutada looduslike ja tehiskiudude värvimiseks, samuti naha, paberi ja mitmesuguste kunstvaikude toonimiseks. Toiduvärvina kannab see E-aine tähist E123. Tavaliselt esineb värvaine trinaatriumsoola kujul. See on tume-punakaspruun, tumepunane või lilla pulber, mis lahustub vees ja laguneb sulamata 120 °C juures. Nagu kõiki asovärve, toodeti amaranti 20. sajandi keskpaigani kivisöetõrvast, tänapäeval on põhilisteks lähteaineteks petrooleumi tootmise kõrvalsaadused.

Ameerika Ühendriikides keelati amarandi kasutamine 1976. aastal võimaliku kantserogeensuse tõttu. On võimalik allergiatekitaja, põhjustab asovärvidele tüüpilisi ülitundlikkusreaktsioone.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* Amarantvärvaine Euroopa liidu toidulisaainete andmebaasis
* Amarantvärvaine keemiliste ühendite andmebaasis PubChem
* Amarant värvainete andmebaasis Word Dye Variety
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib meelelahutusasutusest; muusikali kohta vaata artiklit Kabaree (muusikal); filmi kohta vaata artiklit Kabaree (film); ajakirja kohta vaata artiklit Kabaree (ajakiri).* |

---

Moulin Rouge öösel (2007)
**Kabaree** on meelelahutusvorm, mis kujunes välja 19. sajandi lõpu Pariisis. 

Esimene kabaree oli 1881. aastal avatud Le Chat Noir ('must kass'), mille peremees oli Rodolphe Salis. Koht oli populaarne, loomeinimesed ja boheemlased käisid seal tihti koos ning veetsid lõbusalt aega. Algses kabarees ametlikku eeskava polnud ja külastajad esinesid ise: poeedid lugesid ette oma värskeid värsse, muusikud laulsid ja esitasid klaveripalu (nt helilooja Erik Satie karjäär algaski kabareedes), kõik soovijad võisid tantsida ja oma etteaste teha. Säärast võimalust pakub tänini kabaree Lapin Agile Pariisis Montmartre'il. 

Säärase asutuse populaarsus oli nii inspireeriv, et järgmise kümne aasta jooksul ilmus Rochechouarti bulvarile ja Montmartre'i kanti kabareesid nagu seeni pärast vihma. 1889. aastal avati siiani tegutsev Moulin Rouge. Tänapäeva kabareede eeskava on aga viimseni paika timmitud ja teenib jõuka keskklassi meelelahutuslikke huve. Kuigi alguses tantsis kankaani lihtrahvas ja sel puudus igasugune koreograafia, on sellest nüüd saanud eriline tants, mille vaatamise eest peavad kliendid välja käima mitusada eurot.

Kuni Esimese maailmasõjani olid kuulsaimad kabareed just Pariisis Montmartre'il, sõja järel hakkas see nähtus Pariisis alla käima. Kuulsaks said hoopis Berliini kabareed, mille õitseaeg oli kahe maailmasõja vahel. Berliini kabareemaailmas toimub ka muusikali "Kabaree" tegevustik, mille põhjal valmis 1972. aastal samanimeline film Liza Minnelliga peaosas.

### Tallinn

* Must Kass, 1920. – 1930.? aastad
* Küba, 1920. – 1930.? aastad
* Ampiir, 1930. aastad

Viited
------

1. ↑  Kabaree Ampiir
Woldemar Mickwitz
**Woldemar von Mickwitz** (26. jaanuar 1813 Koeru – 26. veebruar 1899 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1824–1834 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1834–1839. Aastatel 1840–1842 töötas koduõpetajana. Aastal 1842 oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses Eugen Mickwitzi juures. Ordineeriti õpetajaks 24. mail 1842.

Oli 1842–1843 adjunktpastoriks (introdutseeriti 25. mail 1842) Torma ja Lohusuu koguduses. 1843–1892 oli (introdutseeriti 19. detsembril 1843) Maarja-Magdaleena ja Vara Brigitta koguduse õpetaja, olles aastatel 1853–1885 Tartu praostkonna praost. Aastal 1892 jäi emerituuri, emerituuris olles elas Tartus.

Isiklikku
---------

Tema isa Dietrich Georg Mickwitz ja vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz noorem olid Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetajad, vend Eugen Mickwitz ja vennapoeg Eugen Mickwitz olid Pilistvere Andrease koguduse õpetajad. Õemees Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja. Äi Eduard Johann Assmuth oli Torma ja Lohusuu koguduse õpetaja. Tema väimees Emil Henri Rathlef oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977

Välislingid
-----------

* Woldemar von Mickwitz Eesti biograafilises andmebaasis ISIK

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Eduard Johann Assmuth** | **Tartu praost**1853–1885 | Järgnev**Carl August Reinhold Töpffer** |