recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Adam Clark (Miklós Barabási akvarell)
**Adam Clark** (14. august 1811 Edinburgh – 23. juuni 1866 Buda) oli šoti päritolu ehitusinsener ja sillaehitaja Ungari kuningriigis.

Kettsild
--------

 *Pikemalt artiklis Széchenyi kettsild*
Krahv István Széchenyi kutsel juhtis ta aastatel 1842–1849 Kettsilla ehitamist. Sild oli esimene alaline sild üle Doonau jõe, mis ühendas jõe vastaskallastel asuvaid Budat ja Pesti. 1848. aasta Ungari revolutsiooni ajal õnnestus Clarkil ära hoida kettsilla õhkimine.

Lossitunnel
-----------

 *Pikemalt artiklis Buda lossitunnel*
Ta projekteeris aastatel 1853–1857 ning juhtis kaeve- ja ehitustöid Buda kindluslinnaku aluse ja 350 meetri pikkuse tunneli rajamisel.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Adam Clarki kujutisega 5000-forintine kullast meenemünt
* Tema järgi nimetati väljak Budapestis (Adam Clarki väljak)
* 2011. aastal lasi Ungari riigipank käibele Adam Clarki kujutisega 5000-forintise kullast meenemündi.

Isiklikku
---------

1855. aastal abiellus ta Ungaris ja jäigi sinna elama. Peres sündis kolm last.

Vaata ka
--------

* William Tierney Clark

Välislingid
-----------

 Adam Clark – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Altoona** on linn Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Blairi maakonnas. See paikneb Allegheny mägedes. Seal on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 43 963 elanikku. 2010. aastal oli elanikke 46 320. Linnastus elab umbes 123 000 inimest.

Tähtsamad majandusharud on tervishoid ja jaekaubandus.

Linn asutati 1849. aastal Pennsylvania Railroadi raudteeliini kõrvale. Linna nimi on tulnud arvatavasti tšerokiikeelsest sõnast *allatoona* ('suure väärtusega mägismaa').

Altoona sai linnaõigused 1868. aastal. Linn kasvas kiiresti, kui 1854. aastal elas seal veel umbes 2000 inimest, siis 1880. aastaks ligi 20 000.

Altoona sõpruslinn on Sankt Pölten Austrias.

Altoona koos oma tehastega 1895. aastal. Litograaf Thaddeus Mortimer Fowler.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
3. ↑  Altoona. *Encyclopædia Britannica*. Vaadatud 5.5.2017

Välislingid
-----------

 Altoona (Pennsylvania) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Andrew Cogliano 2012. aastal Anaheim Ducksi meeskonnas mängimas
**Andrew Cogliano** (sündinud 14. juunil 1987 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Colorado Avalanche ründajana vasakäärel.

Aastatel 2005–2007 mängis Cogliano Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2005. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i *draft* '​is 25. valikuna. NHL-is debüteeris ta Oilersi meeskonnas 4. oktoobril 2007 mängus San Jose Sharksi vastu. Esimese värava lõi ta liigas neli päeva mängus Detroit Red Wingsi vastu.

2008. aasta märtsis tegi Cogliano NHL-i rekordi, kui kolmes järjestikuses mängus lisa-ajal võiduvärava. Oma debüüthooajal lõi Cogliano NHL-is 18 väravat ja andis 27 väravasöötu, kuid hooaeg 2007–08 on jäänud ka tema kõige resultatiivsemaks liigas.

2011. aasta juulis kaubeldi Cogliano Anaheim Ducksi. 2013. aasta detsembris sai Cogliano NHL-i ajaloo 20. mängijaks, kes on järjest osalenud 500 mängus ja alles viiendaks, kes on seda suutnud alates NHL-i karjääri esimesest mängust. Kokku mängis Cogliano NHL-is järjest 830 mängus (selle näitaja poolest on ta NHL-is seitsmendal kohal). Tema seeria sai lõpu 2018. aasta jaanuaris, kui talle määrati Los Angeles Kingsi mängija Adrian Kempe löömise eest kahemänguline võistluskeeld.

2019. aasta jaanuaris kaubeldi ta Devin Shore'i vastu Dallas Starsi. Hooajal 2019–20 jõudis ta Starsiga Stanley karikavõistluste finaali, kus kaotati Tampa Bay Lightningile.

2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu San Jose Sharksiga. 2022. aasta märtsis liitus ta Colorado Avalanche'iga.

2004. aastal tuli Cogliano Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. Aastatel 2006 ja 2007 tuli ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "Cogliano donates record-setting equipment to the Hockey Hall of Fame". nhl.com. 15.3.2008. Vaadatud 24.10.2021
2. ↑  "Postgame Notes and Quotes: Dec. 31 vs. SJ". nhl.com. Vaadatud 24.10.2021
3. ↑   (vaadatud 24.10.2021)
4. ↑  "Andrew Cogliano suspended 2 games, snapping his ironman streak at 830". cbc.ca. 14.1.2018. Vaadatud 24.10.2021
5. ↑  "Stars acquire forward Andrew Cogliano in trade with Ducks". nhl.com. 14.1.2019. Vaadatud 24.10.2021
6. ↑  "Sharks Sign Forward Andrew Cogliano". nhl.com. 28.7.2021. Vaadatud 24.10.2021
7. ↑  "Avalanche acquire Cogliano from Sharks". The Sports Network. 21.3.2022. Vaadatud 8.4.2022

Välislingid
-----------

* Andrew Cogliano NHL.com lehel
* Andrew Cogliano hockeydb.com lehel

| * v
* r
Colorado Avalanche |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Pavel Francouz **·** Aleksandr Georgijev |
| 
**Kaitsjad**: Bowen Byram **·** Samuel Girard **·** Brad Hunt **·** Erik Johnson **·** Jack Johnson **·** Kurtis MacDermid **·** Cale Makar **·** Josh Manson **·** Devon Toews |
| 
**Ründajad**: Andrew Cogliano **·** J. T. Compher **·** Lars Eller **·** Darren Helm **·** Gabriel Landeskog **·** Artturi Lehkonen **·** Nathan MacKinnon **·** Denis Malgin **·** Ben Meyers **·** Alex Newhook **·** Matt Nieto **·** Valeri Nitšuškin **·** Logan O'Connor **·** Mikko Rantanen **·** Evan Rodrigues |
August Bach (1960)
**August Bach** (30. august 1897 Rheydt (tänapäeval Mönchengladbach) – 23. märts 1966 Ida-Berliin) oli saksa ajakirjanik ja Saksa DV riigitegelane.

August Bach oli pärit ehitusnõuniku perekonnast. Gümnaasiumi lõpetmise järel astus ta 1916. aastal sõjaväeteenistusse. 1917. aastal langes ta Prantsuse vägede kätte sõjavangi, kuid vahetati hiljem Šveitsi kaudu prantsuse sõjavangi vastu välja. 1918–1922 õppis ta Frankfurdi Ülikoolis ja Berliini Ülikoolis ajalugu. Alates 1922. aasta aprillist kuni 1944. aastani töötas ta Sõja Põhjuste Uurimise Keskuses (Zentralstelle für Erforschung der Kriegsursachen), mille poolt välja antava ajakirja Berliner Monatshefte toimetaja ta oli. Lisaks oli ta 1937–1944 kirjastuse Quader-Verlag omanik.

1945. aasta oktoobris oli August Bach üks Kristlik-Demokraatliku Liidu asutajatest Tüüringis. 1946–1958 töötas Bach kirjastuse juhatajana. 1949–1952 oli ta Tüüringi Maapäeva liige ja esimene asejuhataja, alates 1949. aastast Saksa DV Rahvakoja liige. 1950–1952 oli ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Tüürigi piirkonna esimees. 1950–1955 oli ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Rahvakoja fraktsiooni esimees. 1955–1958 oli ta Rahvakoja Maadekoja (Länderkammer) president.

1957. aasta detsembrist kuni surmani 23. märtsil 1966 oli August Bach Saksa DV Kristlik-Demokraatliku Liidu esimees.

Viited
------

1. ↑  August Bach (1897–1966), CDU-Vorsitzender in der DDR Portal Rheinische Geschichte]
2. ↑  August Bach : Journalist, Vorsitzender der Ost-CDU Konrad-Adenauer-Stiftung. Geschichte der CDU
3. ↑  German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org
**Lümfikapillaarid** (ladina *vas lymphocapillare*) on paljude selgroogsete lümfisüsteemi peenimad sooned. Lümfikapillaarid algavad kudedest umbselt.

Lümfikapillaarid osalevad ka mikrovereringes.

Lümfikapillaaride areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. 

Lümfikapillaarid paiknevad kehas pea kõikjal saates ja põimides end ümber veresoonte, välja arvatud kesknärvisüsteem, epidermis, küüned, karvastik, juuksed, sarvkest ja luuüdi. 

Usutakse, et sarvkesta kahjustumise korral, näiteks kontaktläätsest põhjustatud pideva ärrituse tõttu, kui toimub veresoonte sisenemine sarvkesta, siis järgnevad neile ka lümfikapillaarid.

Lümfikapillaaride ülesandeks on rakkudevälise koevedeliku ära juhtimine, see toimub endoteelirakkudest koosneva sooneseina kaudu peamiselt difusiooni teel. Rakulised elemendid ja makromolekulid sisenevad lümfi rakuvaheruumide kaudu või pinotsütoosi teel.

Endoteel sarnaneb verekapillaaride omaga, kuid puudub basaalmembraan. 

Soonesein on ühe raku paksune (50–100 nm), rakud on üsna tavalise ehitusega - tuvastatud on rakutuum, mitokonder, tsentriool, Golgi kompleks, karedapinnaline ER, lüsosoom, vesiikul jm. 

Lümfikapillaaride seina läbistavad nii väikemolekulaarsed ained kui ka valgumolekulid ja suhteliselt suured tahked osad.

Lümfikapillaarid lähevad üle lümfisoonteks, mis juhivad lümfi lümfisõlmedesse. 

Maksa lümfikapillaarid paiknevad maksasagarikest väljaspool.

Lümfikapillaar on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse *Terminologia Histologica*.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 444:2004.
2. ↑  "Meditsiinisõnastik" 814:2004.
3. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 325, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
4. ↑  William N. Charman, Valentino J. Stella, Lymphatic Transport of Drugs, CRC Press, lk 5, 1992, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 28.02.2014) (*inglise keeles*)
5. ↑  "Inimese füsioloogia ja anatoomia", 246:2011
6. ↑  Arne Lepp. "Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 365, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Histologicas, lk 88, H3.09.02.0.05004: Vas lymphocapillare. Lümfikapillaar

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Lymph capillary seisuga 26.02.2014.*
**Herbert Metsa** (2. jaanuar 1931 Koimula, Torma vald – 27. mai 2008) oli eesti majandusteadlane.

Ta lõpetas aastal 1945 Torma Mittetäieliku Keskkooli, aastal 1949 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1954 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1956 asus ta aspirantuuri Tartu Ülikooli poliitökonoomia kateedrisse, aastal 1963 kaitses ta tööga "Hinnakujundamise küsimused sotsialistlikus tööstuses" (juhendaja Mihhail Bronštein) majandusteaduste kandidaadi väitekirja. Aastal 1976 kaitses ta tööga "Ühiskondliku tootmise majandusliku efektiivsuse tõstmise probleemid" majandusteaduste doktori väitekirja.

Ta oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia professor.

Pere
----

Esimene abikaasa oli keeleõpikute autor Antidea Metsa, nende tütred on Ülle Kurm ja Riina Veiram.[*viide?*]

Teine abikaasa oli hambaarst Eve-Maaja Metsa, neil sündisid pojad Jaanas ja Andras.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  "EMÜ emeriitprofessorid". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. september 2012. Vaadatud 1. oktoobril 2012.
**Lümfisüdameteks** ehk **lümfipumpadeks** (ladina *cor lymphaticum*) nimetatakse osade selgroogsete loomade lümfisüsteemi (lümfoid(-immuun)süsteemi) elundeid.

Lümfisüdamete ülesandeks on lümfivoolu tagamine ja juhtimine veenidesse, see toimub vöötlihaskoest lihaste kontraktsioonide abiga. 

Lümfisüdamete kontraktsioone koordineerib lümfisüdame rõhk. 

Lümfisüdameid esineb sõõrsuudest kuni lindudeni, kuid inimestel neid ei esine.

Lümfisüdamete areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Lümfisüdamete arv varieerub, nii arvatakse et mõnel kahepaiksel on paarsada lümfisüdant.

Lümfisüdamesein koosneb kolmest kestast: sise-, kesk- ja väliskestast.

Lindudel
--------

Lindudel paikneb lümfisüda sabalülidel ja tema ülesandeks on lümfipumbana suguti erektsiooni tagada ja vererõhku reguleerida.

Roomajatel
----------

### Madudel

Lümfisüdamed kuuluvad ka madude lümfisüsteemi. Kuid nende paiknemise ja hulga kohta on andmed vastakad, osad autorid kirjeldavad lümfisüdametena üksnes ühte paari lümfisüdameid vaagna ja tagajäsemete jäänuste vaagnakannuste piirkonnas. Vahel aga loetakse lümfisüdamete hulka ka lümfisoonte seintel paiknevad lümfiklapikud.

Lümfisüdame lihaste kokkutõmbeid koordineerivad paljuski seljaaju närvikiududest saabuvad impulsid. 

Lümfisüdamerütm ei lange kokku südame löögisagedusega.

Viited
------

1. ↑  JUDY M. JONES, LEE A. WENTZELL ja DANIEL P. TOEWS, POSTERIOR LYMPH HEART PRESSURE AND RATE AND LYMPH FLOW IN THE TOAD BUFO MARINUS IN RESPONSE TO HYDRATED AND DEHYDRATED CONDITIONS, 22 April 1992, exp. Biol. 169, 207-220 (1992) 207, veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (*inglise keeles*)
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 441, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Laurie J. Vitt, Janalee P. Caldwell, Herpetology: An Introductory Biology of Amphibians and Reptiles, 4. trükk, 2014, lk 73, Elsevier Inc, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 27.02.2014) (*inglise keeles*)

Kirjanduslikud allikad
----------------------

* Robert Edmond Grant, Lectures on Comparative Anatomy, The Lancet, lk 821, 1833 - 1834, veebiversioon (vaadatud 04.01.2015.a.) (*inglise keeles*)
* Sara M. Peyrot, Benjamin L. Martin, ja Richard M. Harland, Lymph heart musculature is under distinct developmental control from lymphatic endothelium, Dev Biol. 15. Märts, 2010; 339(2): 429–438. veebiversioon (vaadatud 04.07.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Lymph hearts seisuga 27.02.2014.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vaimulikust; maadleja kohta vaata August Grünberg (maadleja); kunstniku kohta vaata August Grünberg (kunstnik).* |

---

August Arumäe
**August Arumäe** (kuni 1939 **August Grünberg**; 11. august 1895 Heimtali vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 26. september 1976 Pärnu) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Pärnu Aleksandri Gümnaasiumi 1916. aastal ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna 1924. aastal. Prooviaasta pidas ta Tartu Peetri koguduses. Arumäe ordineeriti 1. jaanuaril 1925.

Ta oli Pärnu Eliisabeti 2. pihtkonna õpetaja aastatel 1925–1940, Pärnu Niguliste koguduse õpetaja 1940–1941 ja Pärnumaa praost aastatel 1930–1941. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige. 

Arumäe küüditati NKVD poolt 1941. aastal. Pärast Siberist naasmist teenis ta aastatel 1958–1964 Pindi kogudust ja seejärel aastani 1969 Häädemeeste kogudust.

Arumäe oli EELK Usuteaduse Instituudi praktilise usuteaduse õppejõud. Ta on paljude 1930. ja 1940. aastatel välja antud usuõpetuse õpikutele autor või kaasautor.

Teoseid
-------

* Kuidas hindasid eestlased ja liivlased ristiusku "Läti Hindreku kroonika" järele (auhinnatöö, Tartu Ülikool, 1922)
* Kiriku ülesanded laste usulises kasvatustöös (magistritöö, Tartu Ülikool, 1934)
* Hiiobi õnnistus: mälestused (Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2005)

Viited
------

1. ↑  Päring raamatukogude ühiskataloogist[*alaline kõdulink*]
**August Anton Kettler** (8/20. veebruar 1808 Juuru kirikumõis – 23. veebruar / 6. märts 1844 Juuru) oli Eestimaa vaimulik.

Kettler õppis Tallinna toomkoolis, 1821–1825 Tallinna kubermangugümnaasiumis ning 1827–1830 Tartu ülikooli usuteaduskonnas (lõpetas, grad. stud.). Korporatsiooni Estonia liige.

Töötas seejärel koduõpetajana. Ordineeriti 8. märtsil 1831 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1831–1834 (kutsuti 13. septembril 1830) Juuru Mihkli koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1835–1844 (introdutseeriti 28. aprillil 1835) Juuru Mihkli koguduse õpetaja oma isa Samuel Kettleri järel. Viimane oli teeninud kogudust üle 40 aasta. 

Säilinud on tema kroonikalised märkmed Juuru kogudusest ja kihelkonnast. Kroonika algul andis ülevaate eelmiste pastorite tehtud märkmetest kirikuraamatutesse.

August Anton Kettler suri 23. veebruaril 1844. aastal ja on maetud Juuru kirikuaeda.

Isiklikku
---------

Tema isa Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vanaisa Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja, teine vanaisa Anton Friedrich Bornwasser oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja, vanavanaisa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, teine vanavanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema onu Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja, vanaonu Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema vend Otto Wilhelm Ludwig Kettler oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja, tema õde Sophie Juliane Emilie oli abielus algul Ambla Maarja koguduse õpetaja Paul August Ferdinand Glanströmi, hiljem tema venna Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja Theodor Friedrich Glanströmiga.[*viide?*]

Esivanemad
----------

|  |
| --- |
| **August Anton Kettleri esivanemad** |
|  **August Anton Kettler(1808–1844)**  | Samuel Christian Kettler(1765–1834) | Kaspar Anton Kettler(1720–1773) | Christian Anton Kettler(1683–1750) | ... |
| ... |
| Sophie Julie Tunder | Johann Samuel Tunder |
| ... |
| ... Gernet | Johann Friedrich Gernet(1692–1771) | ... |
| ... |
| Catharina Sophia Gutsleff | Heinrich Gutsleff(1680–1747) |
| ... |
| Charlotte Henriette Catharina Bornwasser | Anton Friedrich Bornwasser(1743–1798) | Peter Friedrich Bornwasser(1710–1777) | ... |
| ... |
| ... | ... |
| ... |
| Renate Christine Gernet | Johann Friedrich Gernet(1692–1771) | ... |
| ... |
| ... | ... |
| ... |

Viited
------

1. 1 2  Liivi Aarma (2007). *Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885*. Tallinn. Lk 144.
2. ↑  Schüler-Verzeichnis des Revalschen Gouvernements-Gymnasiums 1805-1890. bearbeitet von Heinrich Hradetzky. Reval, 1931 Kluge&Ström
Lüne kloostri plaan aastast 1800
**Lüne klooster** (saksa keeles *Kloster Lüne*) on klooster Saksamaal Lüneburgis Alam-Saksi liidumaal. Algselt benediktiini nunnadele ehitatud klooster on praegu koduks luterliku konvendi kapiitlile. See on üks mitmest endisest kloostrist, mida haldab Hannoveri kloostrikoda (*Klosterkammer Hannover*).

Ajalugu
-------

Lüne klooster asutati 1172. aastal Hildeswidis von Markboldestorpi poolt. Verdeni piiskopi Hugo välja antud asutamisdokumendis ei ole märget eeskirjadele, seepärast arvatakse, et see oli kanoonikute kapiitel. Alles 1272. aastal on nunnakloostrit ühes dokumendis kirjeldatud kui benediktiinide nunnakloostrit ja alles 14. sajandi keskpaigast on täies ulatuses registreeritud benediktiinide kodukord.

Kloostri järelevaataja oli abtiss. Kloostri haldamine ja pastoraalne hooldus oli pandud nunnade poolt valitud praostile. Üks nendest praostidest, Heinrich I von Langeln, valiti Verdeni toomkapiitli poolt 1367. aastal Verdeni vürstlikuks piiskopiks. Lüne nunnaklooster kuulus Bursfelde kongregatsiooni.

Pärast reformatsiooni Lüneburgi vürstkonnas peeti esimene saksakeelne jumalateenistus 26. aprillil 1528 hertsog Ernst Usutunnistaja algatusel, vaatamata nunnade vastuseisule. 1529. aastal läks praosti vara hertsogi haldusesse ja ametisse pandi uus praost, kelle valisid välja kohalikud isandad ja kes pidi tagama luterliku doktriini rakendamise. Ent ortodokssete nunnade märkimisväärse vastupanu tõttu võttis see aega kuni 1562. aastani, enne kui uus doktriin konvendis täielikult üle võeti. Lüneburgi kloostrimäärustiku normi alusel säilitas klooster ka oma iseseisvuse. 1711. aastal muudeti klooster hertsog Georg Ludwigi (hilisema Suurbritannia kuninga George I) korraldusega luterlikuks konvendiks, mille peamine ülesanne oli hoolitsemine Lüneburgi maakonna aadli vallaliste tütarde eest.

Nunnaklooster kuulub 19. sajandist Hannoveri kloostrikotta. Praegu on ametis abtiss Reinhild von der Goltz.

Arhitektuur
-----------

Suverefektoorium (*Remter*) Lüne kloostris, taastatud 16. sajandi stiilis
Seinamaaling refektooriumi idaseinal, pärineb 1500. aastast
1380. aastal ehitati klooster pärast suurt tulekahju tellisgootika stiilis ümber. Ristikäik, ühelööviline kirik 1412. aastast ja *Nonnenchor* on hästi säilinud, sama kehtib endise dormitooriumi kohta.

Kunst
-----

Lüne on tuntud oma kudumite ja tikandite (villane linasel) poolest. Väärtuslikud valge tikandiga (*Weißstickerei*) altaririided, paasturiided (*Fastentücher*) ja vaibad, millest vanimad pärinevad umbes 1250. aastast, on välja pandud kloostri põhikorrusel, 1995. aastal avatud tekstiilimuuseumis. Kirikus, *Nonnenchor*'i altaril on maal Lucas Cranach vanema töökojast. Kõrge altari triptühhon (nikerdatud altar) valmis 16. sajandi alguses. Märkimisväärsed on ka seinamaalingud kloostri refektooriumis umbes aastast 1500.

Välislingid
-----------

*
See artikkel See artikkel räägib linnast.  Festivali kohta vaata artiklit Coachella festival.  

---

**Coachella** on linn USA-s California osariigis Riverside'i maakonnas. See on Coachella oru kõige idapoolseim linn, asudes Palm Springsist 45 km kaugusel idas, Riverside'ist 130 km kaugusel idas ja Los Angelesest 210 km kaugusel idas. Coachella piirneb idas Indio linnaga.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 41 941. Aastal 2010 oli elanikke 40 704. Aastal 2010 moodustasid 96,4% elanikkonnast ladinaameeriklased.

Linn rajati 1876. aastal Southern Pacific Railroadi äärde. Algselt kandis asula nime **Woodspur**. Nime Coachella kannab asula alates 1901. aastal. Nime "Coachella" päritolu on teadmata. Coachella sai linnaõigused 13. detsembril 1946. Sel ajal elas linnas vaid umbes 1000 elanikku. 1950. aastatel hakkas elanike arv linnas kiiresti kasvama.

Coachella oru idapoolne osa, kaasa arvatud Coachella linn, paikneb merepinnast all pool. Coachella asub keskmiselt 21 meetrit merepinnast all pool. Coachellas valitseb kuum kõrbekliima. Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris 7–21 °C ja juulis 25–42 °C. Juulis ja augustis on registreeritud õhutemperatuure üle 50 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 126 mm. Suurem osa sademeid langeb talvekuudel. Aprillist augustini ei saja peaaegu üldse.

Läbi linna kulgeb maantee California State Route 111, lisaks mööduvad linnast California State Route 86 ja Interstate 10.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Coachella – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
*
**Durban** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis. Asub India ookeani ääres. Elanike arvult on Durban LAVi kolmas linn Johannesburgi ja Kaplinna järel.

Linn asutati 1835. aastal suulude kuninga Shaka Zulu loovutatud maale. Linn sai nimeks d'Urban Kapimaa kuberneri Benjamin d'Urbani järgi.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Durbani elanikkonnast mustanahalised aafriklased 51,5%, India või Aasia päritolu inimesed 24,0%, valged 15,3%, värvilised 8,6% ja teised 0,9%. Inglise keelt pidas emakeeleks 49,8% elanikest, suulu keelt 33,1%, koosa keelt 5,3%, afrikaani keelt 3,6% ja teisi keeli 7,6%.

Durbani linnastus elab üle 3 miljoni elaniku.

Durban on Lõuna-Aafrika suurim sadamalinn. Linnas on KwaZulu-Natali ülikool.

Linnas on kolm esiliiga jalgpallimeeskonda: AmaZulu, Thanda Royal Zulu ja Golden Arrows.

Durbanis asub 2009. aastal avatud Moses Mabhida nimeline jalgpallistaadion, kus on võimalik ka *benji*-hüppeid sooritada.

Linna rannikuvetes elutsevad haid.

Piirkonda teenindab King Shaka rahvusvaheline lennujaam.

Durbani sadam

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Durban – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linna koduleht
Türoksiini keemiline struktuur
**Türoksiin** (ladina keeles *thyroxinum*; lüh T4) on inimese ja teiste imetajate sisenõrenäärme kilpnäärme sünteesitav prohormoon, mille toime avaldub trijoodtüroniinina. 

Türoksiin liigitatakse kilpnäärmehormoonide hulka. 
Türoksiini molekul sisaldab nelja joodiaatomit ja suurem osa veres leiduvast türoksiinist on seotud türoksiini siduva globuliiniga.

Noortel reguleerib türoksiin kasvu, vanematel isenditel ainevahetust, samuti intensiivistab rakuainevahetust.

Türoksiini moodustumiseks on organismil vaja türosiini ja joodi.

Madude türoksiini sisaldus on aastaaegade lõikes varieeruv, nii on isaste harilike rästikute ringleva T4 sisaldus suurim just paljunemisperioodil.

Edward Calvin Kendall (8. märts 1886 – 4. mai 1972) oli ameerika keemik, kes kristalliseeris 1914. aastal kilpnäärmest türoksiini.

Sünteetilist T4 (levotüroksiini) kasutatakse 
hüpotüreoosi ja kaasasündinud hüpotüreoosiga patsientide hormoonasendusravis.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik", 806:2004
2. ↑  David O. Norris, Kristin H. Lopez, "Hormones and Reproduction of Vertebrates", - 3. köide : Reptiles, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 19.02.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  Dwight Ingle, *Edward C. Kendall*, 1975, vaadatud 2. aprillil 2017
**Durian** (ka **duurian**) on villapuuliste (*Bombacaceae*) sugukonda kuuluva Kagu-Aasia troopikas kasvava hariliku durianipuu vili.

Duriani tuntakse peaaegu kogu maailmas hea maitse ning ebameeldiva lõhna pärast. Rahvasuus on duriani kohta levinud ka ütlus: "maitseb nagu taevas, haiseb nagu põrgu". Maitseb nagu karamell, maasikad, vahukoor ja juust kokku, ent haiseb nagu mädasibul. Puuviljaarmastajad tunnevad juba kilomeetri kauguselt durianile iseloomulikku lehka.

Levik
-----

Durian kasvab peamiselt Filipiinidel, Malaisias ja Indoneesias. Kuna taim vajab niiskemat keskkonda on võimalik ka, et see hakkab kasvama jõekallastel.

Söömine
-------

Durian jaguneb kolmeks kuni viieks osaks, milles on kuni 3 seemet, mida ümbritseb paks ja kollakas seemnerüü. Seda on keelatud süüa avalikes kohtades, kuna selle lehk ei meeldi paljudele. Bussides ja lennukites on mõnikord koguni pandud üles silt "No durians!" (durianide söömine keelatud).
Duriane süüakse koos riisiga või jäätisega, samuti tehakse seemnerüüst ka moosi.

Kasutamine
----------

Duriani ogalist kesta on kasutatud kütteks ning liha või kala suitsutamiseks. Samuti on tehtud durianipuu puidust tarbepuitu. Kuna puit on termiitidele sobilik, kasutatakse seda ehitusel vaid üksikutes kohtades.

Pildigalerii
------------

  

* Durianipuu koos inimesega.Durianipuu koos inimesega.
* Terve puuvili.Terve puuvili.
* Durian.Durian.
* Duriani viljaliha pakitult.Duriani viljaliha pakitult.
* "No durians""No durians"
**Mihkel Kaevats** (sündinud 29. mail 1983 Tallinnas) on eesti luuletaja, tõlkija ja esseist. 

Ta on Ülo Kaevatsi ja Mall Jõgi (Mall Kaevatsi) poeg, Marten Kaevatsi vend. 

Aastatel 2002–2007 omandas Tartu Ülikoolis semiootika ja kulturoloogia bakalaureusekraadi (lõputöö teema ""Närvitrükk" kui tekst"), 2009–2012 õppis TLÜ Eesti Humanitaarinstituudi magistrantuuris (magistritöö teema "Uus ilmalik religioon. Itaalia fašismi lätted Firenze avangardis ja ideoloogia avaldumine kirjanik Giovanni Papini "Italia mia's"").

On elanud vahetusüliõpilasena Lõuna-Itaalias Baris (aastail 2004–2005), Venemaal Voronežis (aastal 2006) ja Itaalias Roomas (aastal 2011).

2007. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige.

On olnud koos Erko Valgu ja Marten Kaevatsiga mitmete protestiaktsioonide korraldaja. Oli Vabaduse monumendi konkursil teise koha võitnud töö "Meie inimesed" meeskonnas.

Ilmunud luulekogud
------------------

* "Ederlezi" (2003, Olev Olematu nime all)
* "Illusionist" (2004)
* "Eile hommikul ja täna" (2009)
* "Minu kangelane on ängelheinaöölane" (2011, tõlkekogu udmurdi keeles, tõlkinud Muš Nadii)
* "Ungari kirsid & teisi luuletusi" (2012)
* "43 luuletust" (2017)
* "Võpatus" (2019)

Ilmunud proosateosed
--------------------

* "The Possession" (2012, Oliver Ruuger, London)

Ilmunud tõlked
--------------

* Hunter S. Thompson "Hirm ja jälestus Las Vegases" (2010, "Fear and Loathing in Las Vegas")
Valimisringkond nr 9
**Valimisringkond nr 9** on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Jõgeva maakonna ja Tartu maakonna.

2015. aasta Riigikogu valimised
-------------------------------

Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 66 106, neist käis valimas 41 182 ehk 62,3%. E-hääli anti 11 823.

*Esialgsed tulemused:*| Partei või üksikkandidaat | Häälte arv | Häälte % |
| --- | --- | --- |
|  | Eesti Reformierakond (RE) | 11 896 | 29,1% |
|  | Eesti Keskerakond (KE) | 7644 | 18,7% |
|  | Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) | 7583 | 18,6% |
|  | Isamaa ja Res Publica Liit (IRL) | 6099 | 14,9% |
|  | Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) | 3814 | 9,3 % |
|  | Eesti Vabaerakond (EVA) | 3089 | 7,6% |
|  | Erakond Eestimaa Rohelised (EER) | 369 | 0,9 % |
|   | Rahva Ühtsuse Erakond (RÜE) | 151 | 0,4 % |
|   | Eesti Iseseisvuspartei | 127 | 0,3 % |
|   | Eestimaa Ühendatud Vasakpartei | 87 | 0,2 % |
| Kokku | **40 859** | 100 % |

Isikumandaadi sai Urmas Kruuse (RE; 5960 häält). Ringkonnamandaadi said Marika Tuus-Laul (KE), Tanel Talve (SDE), Igor Gräzin (RE) ja Aivar Kokk (IRL). Selles ringkonnas kandideerinutest said kompensatsioonimandaadi Raivo Põldaru (EKRE), Jaak Aaviksoo (IRL) ja Terje Trei (RE).

2019. aasta Riigikogu valimised
-------------------------------

Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.

*Esialgsed tulemused:*| Partei või üksikkandidaat | Häälte arv | Häälte % |
| --- | --- | --- |
|  | Eesti Reformierakond (RE) | 11 399 | 27,2% |
|  | Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE) | 9362 | 22,4 % |
|  | Isamaa Erakond (IE) | 7308 | 17,5% |
|  | Eesti Keskerakond (KE) | 6438 | 15,4% |
|  | Sotsiaaldemokraatlik Erakond (SDE) | 3891 | 9,3% |
|   | Erakond Eesti 200 (E200) | 1789 | 4,3 % |
|  | Erakond Eestimaa Rohelised (EER) | 616 | 1,5 % |
|  | Eesti Vabaerakond (EVA) | 571 | 1,4% |
|   | Elurikkuse Erakond (EE) | 439 | 1,0 % |
|   | Eestimaa Ühendatud Vasakpartei (EÜVP) | 34 | 0,1 % |
| Kokku | **41 847** | 100 % |

Isikumandaati ei saanud keegi. Ringkonnamandaadi said Urmas Kruuse (RE) 5398 häälega, Peeter Ernits (EKRE) 3846 häälega, Marika Tuus-Laul (KE) 2095 häälega ja Valdo Randpere (RE) 2079 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Kert Kingo (EKRE) 1082 häälega ja Aivar Kokk (IE) 2536 häälega.

2023. aasta Riigikogu valimised
-------------------------------

Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.

Viited
------

1. ↑  Valimisringkonnad ja valimisjaoskonnad
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Eesti valimisringkonnad

1 **·** 
2 **·** 
3 **·** 
4 **·** 
5 **·** 
6 **·** 
7 **·** 
8 **·** 
9 **·** 
10 **·** 
11 **·** 
12
Dura-Europose Palmyra värav
**Dura-Europos** (kreeka keeles Δοῦρα Εὐρωπός) (**Dura-Europus**) oli hellenistlik Vana-Rooma piirilinn Eufrati jõe lähedal. See asub tänapäeva Süürias Salhiyé küla lähedal.

Rooma periood
-------------

Roomlased vallutasid linna u 200. aasta paiku ja rajasid sinna piiritugipunkti. Linna põhjapoolne osa ümbritseti müüriga ning muudeti roomlaste "roheliseks tsooniks", kus paiknesid barakid, garnisoniülema peakorter, saun, amfiteater ja 60 toaga palee. Säilinud teenistusgraafikud näitavad, et Durale allus veel seitse tugipunkti, millest üks oli mehitatud kolme sõduriga. Langes 256–257 Pärsia vägede kätte ja jäeti pärast seda maha. Arheoloogid on leidnud tõendeid selle kohta, et pärslased kasutasid linna vallutamisel roomlaste vastu keemiarelva.

Viited
------

1. ↑  Curry, Andrew. Rooma piirid. - National Geographic Eesti, september 2012, nr. 9 (12). Lk. 41.
2. ↑  Pappas, Stephanie. Buried Soldiers May Be Victims of Ancient Chemical Weapon.- Livescience, 03.08.2011
Meelis Kaldalu "Antireformipargikõne" augustis 2017
**Südamega Tartu** oli Eesti valimisliit, mis sai 2017. aastal KOV valimistel Tartu linnas 200 häält ja 0,5% häältest.

Valimisliidu linnapeakandidaat oli Erkki Hüva ja loosungi all "Urmas Klaas kapist välja" lubati avada Tartus geiklubi, kus "tulevane endine linnapea võiks valehäbita nägu näidata".

Meelis Kaldalu ja Reio Laurits tõepõhjahäkatonil Tartus 2017. aasta kevadel
Valimisliit sai alguse Tartu kesklinna parkide hoonestamise vastasest petitsioonist, Meelis Kaldalu ja Reio Lauritsa eestvedamisel koondati kandideerima 23 n-ö tavalist linnaelanikku, kes väljendasid vastuolulisi sõnumeid.

Valimisliidu kampaania koosnes reast provokatsioonidest iseäranis Tartus pikalt võimul olnud Reformierakonna aadressil, repertuaari kuulus nii kutsumata ilmumine linnapeakandidaatide debatile kui ka äralohistamine Reformierakonna valimispeolt. 

Valimiskampaania lõpetuseks võeti Reio Laurits ja Meelis Kaldalu vahi alla kahtlustatuna ERRi Tartu stuudiole pommiähvarduse tegemises linnapeakandidaatide debati ajal. Kaldalu vabastati vahi alt kaks kuud hiljem, kuid ta kuulutati tagaotsitavaks 20. mail 2021 seoses kohtumenetlusest kõrvalehoidmisega. Tagaotsitava staatusest hoolimata ilmus Kaldalu 2. septembril 2021 Tartu Raekotta, et esitada dokumendid valimisliidu Südamega Tartu registreerimisks 2021. aasta KOV valimisteks, kuid puuduste tõttu dokumentides jäeti valimisliit registreerimata.

Meelis Kaldalu tabati valimiste eelõhtul Raplamaal politseioperatsiooni käigus ja oli selleks ajaks olnud tagaotsitav 138 päeva.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Jüri Saar (11. oktoober 2017). "Linnapeakandidaadid lubasid väitluses suuremat, jõukamat ja tegusamat ülikoolilinna". *Tartu Postimees*.
5. ↑  ""Appi, vägistatakse!" Kontvõõras poliittroll lohistati Tartus reformi valimispeolt jõuga minema". *Delfi*. 16. oktoober 2017.
6. ↑  Marek Kuul (26. oktoober 2017). "ERR-ile pommiähvarduse teinud mehed võeti vahi alla". *Rahvusringhääling*.
7. ↑  Marek Kuul (29. detsember 2017). "Kohus vabastas skandaalse aktivisti Kaldalu vahi alt". *Rahvusringhääling*.
8. ↑  Lisete Reineberg (24. mai 2021). "ERRi Tartu stuudiole pommiähvarduse teinud Meelis Kaldalu kuulutati tagaotsitavaks". *Tartu Postimees*.
9. ↑  Heveli Veersalu (8. oktoober 2021). "ERR-ile pommiähvarduse teinud Meelis Kaldalu tagaotsimine politsei poolt oli nagu märulifilmis". *Postimees*.
10. ↑  Anu Nüümse. "Kas Meelis Kaldalu on juba kinni peetud?". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2021. Vaadatud 28. oktoobril 2021.
**Ioasaf** (ukraina keeles Іоасаф; kodanikunimega Валентин Володимирович Шибаєв *Valentõn Volodõmõrovõtš Šõbajev*; sündinud 2. jaanuaril 1954 Maslova Pristani külas Šebekino rajoonis Belgorodi oblastis Vene NFSV-s) on endine Ukraina Õigeusu Kiriku Bilgorodi ja Obojani metropoliit.

Teenistus vaimulikuna
---------------------

### Ukraina Õigeusu Kirikus

Osales 20. juunil 2019 Filaret (Denõssenko) algatusel Kiievi Püha Vladimiri katedraali kokku kutsutud likvideeritud KPUÕK kohalikul kirikukogul, mis kuulutas KPUÕK laialisaatmise tühiseks ja KPUÕK sisuliselt taastatuks. Peale Filareti ja Ioasafi osales piiskoppidest kirikukogul veel piiskop Peetrus (Moskaljov). 24. juunil 2019 kokku tulnud Ukraina Õigeusu Kiriku Püha Sinod otsustas Ioasafi ja Peetruse UÕK piiskoppide seast välja arvata.

Viited
------

1. ↑  "Собор" Филарета отменил решение о самороспуске УПЦ КП и отказался от томоса - Lb.ua, 20.06.2019 (vaadatud 20.06.2019)
2. ↑  Епифаний созывает синод ПЦУ на 24 июня из-за отделения Филарета - Lb.ua, 20.06.2019 (vaadatud 21.06.2019)
3. ↑  ПЦУ забрала у Филарета Киевскую епархию - Lb.ua, 24.06.2019 (vaadatud 24.06.2019)
|  |
| --- |
|  **Ujumine** |
| Riik |  | Austraalia |
|  |
| Hõbe | 1973 | 4 × 200 mvabaujumiseteatevõistlus |
|

**John Kulasalu** (sündinud 14. juunil 1956 Perthis, Lääne-Austraalias) on Austraalia endine ujuja, päritolult eestlane. 

Ta lõpetas 1973. aastal Perthis kolledži. Omandas hiljem õpetaja kutse.

Alustas ujumistreeninguid 8-aastaselt, püstitas 12-aastaselt Lääne-Austraalia ujumisrekordeid ja tuli 1972. aastal Austraalia noortemeistriks. Oli 200 m vabaujumises 1974. aastal Austraalia meister. Tuli Austraalia meistrivõistlustel hõbedale 200 m vabaujumises (1973) ja pronksile 400 m vabaujumises (1973–1974).

Kuulus aastatel 1973–1974 Austraalia koondisse. Sai maailmameistrivõistlustel 1973. aastal (Belgrad, Jugoslaavia) 4 × 200 m vabaujumises Austraalia teatemeeskonnas hõbeda. 

Briti Rahvaste Ühenduse mängudel 1974. aastal (Christchurch, Uus-Meremaa) võitis ta 400 m vabaujumises ja Austraalia teatemeeskonnas ka 4 × 200 m teateujumises kuldmedali.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Pandivere mõis** (saksa keeles *Pantifer*) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Pandivere küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Virumaal.

Mõis rajati 1801 Kärsa mõisast eraldatud alast.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.03.2016)
2. ↑  Pandivere ms, www.eki.ee
3. ↑  Pandivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 22.03.2016)

Välislingid
-----------

* Pandivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Pandivere mõis Eesti mõisaportaalis
* Pandivere mõis (Väike-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Väike-Maarja kirik
Väike-Maarja kihelkond

**Kirik**: Väike-Maarja  

**Mõisad**: Araski mõis | Ebavere mõis | Ilmandu mõis | Kaarma mõis | Karunga mõis | Kiltsi mõis | Kivistiku mõis | Koonu mõis | Kullenga mõis | Kärsa mõis | Lammasküla mõis | Müüriku mõis | Nõmme mõis | Pandivere mõis | Porkuni mõis | Põdrangu mõis | Raeküla mõis | Sootaguse mõis | Triigi mõis | Uhe mõis | Uniküla mõis | Uuemõisa mõis | Vao mõis | Visila mõis | Vorsti mõis | Väike-Maarja kirikumõis | Äntu mõis | Ärina mõis
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Rumeenia |
|  |
| Pronks | 1960 | II keskkaal |
| Veerand-finaal | 1964 | II keskkaal |
|  |
| Veerand-finaal | 1961 | II keskkaal |
| Hõbe | 1963 | II keskkaal |
| Riik |  | Rumeenia |
|  |
| Pronks | 1968 | Poolraskekaal |
|  |
| Pronks | 1967 | Poolraskekaal |
| Hõbe | 1969 | Poolraskekaal |

**Ion Monea** (30. november 1940 Tohanu Vechi, Brașovi maakond – 1. märts 2011 Bukarest) oli Rumeenia poksija.

Monea oli kokku üheteistkordne Rumeenia meister - II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1960-1964 ja poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 1965-1970. 

Monea sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Edward Crookile (USA) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Emil Schulzile (SÜV) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, sest vigastas poolfinaalis oma nina ja loovutas finaalvõistluse Dan Paźniakile (NSV Liit), kes võitis kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Monea osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Jevgeni Feofanovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning sai 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Valeri Popentšenkole (NSV Liit). Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Dan Paźniakile (NSV Liit)ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 18. Euroopa meistrivõistlustel (Bukarest, 1969) hõbemedali, kaotades finaalis jällegi kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Dan Paźniakile (NSV Liit).

Viited
------

1. ↑  17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Rooma 1960. Tulemused inglise keeles
2. ↑  18. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tōkyō 1964. Tulemused inglise keeles
3. ↑  19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles
4. ↑  14. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1961. Tulemused inglise keeles
5. ↑  15. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 1963. Tulemused inglise keeles
6. ↑  17. Euroopa meistrivõistlused poksis. Rooma 1967. Tulemused inglise keeles
7. ↑  18. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bukarest 1969. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Ion Monea saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Andres Varik** (sündinud 7. aprillil 1952) on Eesti endine poliitik.

Ta lõpetas 1970. aastal Põlva Keskkooli ja 1975. aastal agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

Ta töötas aastatel 1975–1977 Tõstamaa sovhoosis agronoomina ja oli aastatel 1977–1990 Sindi sovhoosi direktor. 

Ta oli aastatel 1978–1989 NLKP liige. 

Aastatel 1990–1995 oli ta Eestimaa Põllumajandustootjate Keskliidu esimees. 

3. augustist 1994 kuni 13. veebruarini 2011 oli ta Eesti Maarahva Erakonna/Eestimaa Rahvaliidu liige. Ta oli VIII Riigikogu liige Eesti Maarahva Erakonna fraktsiooni esimehena 21. märtsist 1995 kuni 17. märtsini 1997 ning IX Riigikogu liige Eestimaa Rahvaliidu fraktsiooni aseesimehena 1. aprillist 1999 kuni 22. märtsini 2003. 

  

Vahepealsel ajal oli ta Mart Siimanni valitsuse põllumajandusminister.

Isiklikku
---------

Tema hobid on sport ja jahindus ning ta on Eesti Jahimeeste Seltsi liige.

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo. 2003

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Andres Varik**
 |
"**Ion**" on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos. Tegemist on ühe lühima Platoni dialoogiga.

"Ionis" kohtub Sokrates rapsood Ioniga, kes esines Epidauroses Asklepiose festivalil, kus ta saavutas esimese auhinna. Sokrates asub tema kunsti uurima ja kuuleb Ionilt, et see suudab hästi esitada üksnes Homerose teoseid; teiste autorite puhul võib ta neid kuulates koguni uinuda. Sokratese jaoks on see veider, sest Homeros käsitleb ju samasid teemasid mis teisedki autorid, näiteks Hesiodos. Ka käsitleb poeet elulisi teemasid, mida peaks ometi paremini teadma ja edasi andma vastavate alade spetsialistid.

Nii jõuab Sokrates järeldusele, et poeedil puuduvad oskused, ta on nagu prohvetidki jumaliku inspiratsiooni tööriist. Sealt lähtuvalt võrdleb ta muusade, poeetide ja rapsoodide suhet magnetiga ühendatud rauatüki omadusega magneti kombel rauda ligi tõmmata, ehk siis tegu on inspiratsioonist lähtuva inspiratsiooniga. Rapsoodi tegevus pole Sokratese järgi ei muusadest lähtuv kunst, teadmised ega õpitud oskused, vaid inspiratsiooni alamliik; see väljendab Platoni kriitilist suhtumist nii kunstisse üldiselt kui ka eriti rapsoodidesse.

Platon arendab oma kriitilist suhtumist edasi hilisemates dialoogides. nagu "Phaidros", "Pidusöök", "Seadused" ja "Riigimees".

Viited
------

1. ↑  Saunders, T. J. Introduction to Ion. London: Penguin Books, 1987, lk. 39
2. ↑  Barrish, J. The Antitheatrical Prejudice, lk. 12. University of California Press, 1981.

Välislingid
-----------

* "Ion" inglise keeles
St. Petri-Schule 1910. aastal
**St. Petri-Schule** (saksa keeles *St. Petri-Schule*, *Sankt-Petri-Schule*, vene keeles *Петришуле*) on üks Venemaa vanimaid õppeasutusi ja Peterburi vanim kool, mis asutati 1709. aastal. 

See on kandnud eri nimesid: kool luterliku Peeter-Pauli kiriku juures (*Школа при лютеранском приходе Святых Апостолов Петра и Павла*), Püha Peetruse saksa peakool (gümnaasium; Главное немецкое училище Святого Петра (гимназия)); 1918. aastast Ühtne Nõukogude Töökool nr 14 (Единая Советская Трудовая школа № 14), Leningradi linna Kuibõševi rajooni 222. ja 217. keskkool. 1991. aastal anti koolile tagasi ajalooline nimi St. Petri-Schule.

Kooli praegune täispikk nimi on Saksa keele süvaõppega 222. keskkool St. Petri-Schule (Средняя школа № 222 с углублённым изучением немецкого языка «Петришуле»). Selle direktor on Anna Poljakova, koolis on üle 500 õpilase.

Esimesed kirjalikud andmed kooli kohta pärinevad 1709. aastast. Vene sõjalaevastiku arhiivis on säilinud admiral Cornelius Cruysi kiri keiser Peeter I-le kiriku ja kooli rajamisest admirali mõisas, mis asus toona praeguse Uue Ermitaaži kohal Millionnaja tänaval.

Kooli praegune hoone aadressil Nevski prospekt 22-24 ehitati 1760. aastate algul ning on näinud korduvaid ümberehitusi: 1799, 1876–1877 (arhitektid Aleksander Pähl ja Julius Bruni) ning 1913–1915 (arhitekt V. E. Collins).

Kooli esimeseks direktoriks peetakse Anton Friedrich Büschingit (1724–1793), kes oli saksa vaimulik, geograaf, ajaloolane ja pedagoog ning kutsuti 1761. aastal Peterburi kooli juhtima.

St. Petri-Schules on õpetanud paljud tuntud teadlased, nende hulgas Tartust pärit füüsik Heinrich Friedrich Emil Lenz. Samuti on arvukalt teadlasi kooli kasvandike seas, näiteks kirjanik Daniil Harms, semiootik Juri Lotman, helilooja Modest Mussorgski jpt.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **St. Petri-Schule** |

* Kooli koduleht
* St. Petri-Schule
**St James' Park** on Inglismaal Newcastle'is asuv jalgpallistaadion, mis kuulub klubile Newcastle United.

28. oktoobril 2009 teatas klubi, et staadioni nimetamise õigused on müüdud ettevõttele SportsDirect.com ja sellest ajast on staadioni ametlik nimi **sportsdirect.com @ St James' Park**. Kuid seda nime üldjuhul ei kasutata, isegi klubi ametlikes materjalides, näiteks mängupäeva kavades nimetatakse staadioni endiselt St James' Pargiks.

Staadioni nimes on sõnas "James" üks s-täht ja ülakoma. Niisugune kirjaviis on sageli äratanud ajakirjanduse tähelepanu ja seda on kommenteerinud keeleteadlased, kes pole seda kirjapilti vigaseks pidanud. Siiski on levinum sõna "James's", näiteks Londonis on avalik park St. James's Park. Staadioni nimi erineb ka läheduses oleva tänava (*St James street*) ja metroopeatuse (*St James Metro station*) nimest, milles pole ülakoma. Klubi on seda seletanud asjaoluga, et tänav ja metroopeatus on nime saanud Jakoobuse järgi, aga staadion tänava järgi.

Staadion mahutab 52 387 inimest. Ta on pealtvaatajate mahutavuselt Suurbritannia 8. staadion, Inglismaa 5. staadion ja Inglismaa 4. jalgpallistaadion.

Kõige suurem külastajate arv staadionil oli kohtumises Chelsea FC vastu 1930. aastal. Pealtvaatajaid oli 68 386. See oli ajal, mil Inglismaa staadionidel olid veel lubatud seisukohad.

St James Pargis on 2011. aasta seisuga toimunud 10 rahvusvahelist maavõistlust. Esimene neist toimus 18. märtsil 1901, kus Suurbritannia meistrivõistlustel alistas Inglismaa jalgpallikoondis Walesi jalgpallikoondise 6:0. Staadionil peeti 1996. aasta EM-i 3 alagrupimängu, millest üheski Inglismaa ei osalenud, ja seda kasutatakse 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.

Staadionil on korraldatud popmuusikakontserte. Seal on esinenud Rolling Stones, Bruce Springsteen, Queen, Bob Dylan, Bryan Adams ja Rod Stewart.
**Vergiate** on vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Halduskeskus asub Vergiates.

Comabbio järve kagukaldal asuva Vergiate kõrgus merepinnast on 270 meetrit, asustustihedus on keskmiselt 413 inimest ruutkilomeetri kohta.

Haldus
------

Vergiate piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Arsago Seprio, Casale Litta, Comabbio, Golasecca, Mercallo, Mornago, Sesto Calende, Somma Lombardo, Varano Borghi.

Vergiate halduspiirides asub keskus ja 4 fraktsiooni:

| Fraktsioon | Elanikke |
| --- | --- |
| Vergiate | 4998 |
| Corgeno | 1351 |
| Cimbro | 1197 |
| Sesona | 931 |
| Cuirone | 582 |
| Kokku | 9059 |

Vaatamisväärsused
-----------------

* *Chiesetta di San Gallo*

San Gallo kirik
* *Chiesa parrocchiale di San Martino*

San Martino kihelkonnakirik, XVII sajandi altar ja 1898. aasta orel.
* San Gallo kirikSan Gallo kirik

Viited
------

1. ↑  DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 16. november 2013)
2. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.
3. ↑  Statistika 31/12/2011 seisuga

Välislingid
-----------

 Vergiate – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
**Valio Eesti AS** on Soome Valio OY tütarettevõte, mis on asutatud 1992. aastal, ja mis toodab ja turustab piimatooteid ja juustusid.

Ettevõtte tootevalikus on üle 150 piima- ja juustutoote.

Peale Eesti müüb ettevõte piimatooteid ka Lätis, Leedus, Venemaal, Soomes, Rootsis ja Itaalias.

Valio Eesti tooted valmivad kahes Lõuna-Eestis asuvas tehases: Valio Eesti Laeva Meiereis ja Valio Võru juustutehases.

Ettevõtte tunnuslause on: "Et tunneksid end hästi!".

Valio juust Atleet Cheddar sai Eesti Toiduliidult parima piimatoote hõbemärgi.

Aastal 2018. oli Valio Eesti AS käive 122,5 miljonit eurot ja ärikasum 3,67 miljonit eurot.

Aastal 2020. oli Valio Eesti AS käive 125,3 miljonit eurot ja ärikasum 5,29 miljonit eurot.

Viited
------

1. 1 2 3 4   (vaadatud 04.01.2013)
2. ↑  Selgusid Eesti parimad toiduained, Õhtuleht (vaadatud 15.3.2016).
3. ↑  Piimasõda läks Valiole maksma 120 miljonit, Põllumajandus.ee, 02.08.2019 (vaadatud 02.08.2019)
4. ↑  ТОП производителей продуктов питания: секрет успеха – в экспорте, dv.ee, 27.09.2021 (vaadatud 27.09.2021)

Välislingid
-----------

* Ettevõtte veebileht (vaadatud 10.01.2013)
1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal
**Lähtru vald** (saksa keeles *Lechtigal*; ka **Suure-Lähtru vald**) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Valla pindala oli 73 km² ja elanikke oli 979 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vallas oli 248 talundit ja elamut ning need kasutasid 5634 ha maad. Vallamaja asus Kirna külas.

Vallas asus Suure-Lähtru ja Väike-Lähtru asundus.

1890 liideti Lähtru vallaga Ohtla ja Väike-Lähtru vald.

1939. aasta vallareformiga liideti lõunapoolne osa valla territooriumist Martna valla koosseisu ja põhjapoolne osa Taebla valla koosseisu.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti Entsüklopeedia.* 5. köide: *Käolised–Mute.* Tartu: Loodus, 1935, lk 656.
2. 1 2  Lähtru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016)
3. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 6. köide: *LÕUNA–NÕUD.* Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 9.
4. ↑  Maa-ameti kaardirakendused

Välislingid
-----------

* Lähtru vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917