recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kollektiivse esindamise organisatsioon** on mittetulundusühing, mis teostab kollektiivselt autoriõigusi või autoriõigusega kaasnevaid õigusi. Õiguste teostamine peab olema selle juriidilise isiku ainuke või peamine eesmärk ning seda juriidilist isikut peavad kontrollima õiguste omajad. Kollektiivse esindamise organisatsiooniks on ka mõnes teises Euroopa Liidu liikmesriigis või Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga ühinenud riigis mis tahes juriidilises vormis asutatud organisatsiooni, mis vastab kollektiivse esindamise organisatsiooni tunnustele.

Euroopa Liidu tasandil on kollektiivse esindamise organisatsiooni legaaldefinitsioon järgnev: Organisatsioon, mis on seadusest, määramisest, litsentsist või muust lepingulisest kokkuleppest tulenevalt volitatud teostama autoriõigust või autoriõigusega kaasnevaid õigusi rohkem kui ühe õiguste omaja nimel õiguste omajate kollektiivse kasu huvides, see on organisatsiooni ainus või peamine eesmärk ning organisatsioon vastab ühele või mõlemale järgmistest kriteeriumitest: i) ta on oma liikmete omandis või kontrolli all; ii) ta on korraldatud mittetulunduslikel alustel.

Kollektiivse esindamise organisatsiooni liikmeteks saavad Eestis olla kas autorid, esitajad, fonogrammitootjad televisiooni- ja raadioteenuse osutajad või muud autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste omajad.

Eestis tegutsevad kollektiivse esindamise organisatsioonid on näiteks alljärgnevalt loetletud mittetulundusühingud:

1. Eesti Autorite Ühing;
2. Eesti Fonogrammitootjate Ühing;
3. Eesti Esitajate Liit;
4. Eesti Audiovisuaalautorite Liit:
5. Eesti Näitlejate Liit.

Viited
------

1. ↑  AutÕS § 76 lg 2
2. ↑  AutÕS § 76 lg 3
3. ↑  26. veebruari 2014 Euroopa Liidu Parlamendi ja Nõukogu direktiivi 2014/26/EL autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kollektiivse teostamise ning muusikateose internetis kasutamise õiguse multiterritoriaalse litsentsimise kohta siseturul artiklis 3(a).
4. ↑  AutÕS § 76 lg 1

Välislingid
-----------

* Eesti autoriõiguse seadus
**Rando Tomson** (sündinud 8. detsembril 1983 Viljandis) on eesti ehitusinsener ja fotograaf.

Haridus
-------

Rando Tomson on lõpetanud Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi, õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis ja lõpetanud ehitiste projekteerimise instituudi magistrikraadiga. Eesti Ehitusinseneride Liidu liige ja V astme diplomeeritud ehitusinsener.

Töö ja looming
--------------

Põhitööd teeb insenerina projekteerimisbüroos EstKONSULT, põhilisteks valdkondadeks sildade ja rajatiste projekteerimine ning projektijuhtimine. On paljude Eesti sildade, viaduktide ja tunnelite kaasprojekteerija.

Fotograafina tegutseb ettevõttes Eeter, kus on juhatuse liige ja fotograaf. On olnud Eesti Ettevõtluskõrgkoolis Mainor graafilise disaini osakonna fotograafia õppejõud, korraldanud avatud ülikooli raames fotokoolitusi Tartu Ülikooli Türi Kolledžis.

### Fotograafia

Fotograafina on ta pildistanud Tallinna ja Eestit tutvustavate raamatute ja brošüüride kaanefotosid.  Tema tehtud fotod on ilmunud ajakirja Diivan disainirubriigis, ajalehes Äripäev ja mujal.

Näitused
--------

* 2011 – loodusfoto rändnäitus "Vaatenurgad" Tartu Ülikooli Türi Kolledžis, Tallinna Tehnikaülikoolis, Viljandi päevakodus Inkeri

Vaata ka
--------

* Eesti fotograafide loend

Viited
------

1. ↑   Puhkus Eestis (2012). "Puhkus Eestis 2012". `{{netiviide}}`: tundmatu tühi parameeter: `|Faili tüüp=` (juhend)
2. ↑   Puhkus Eestis (2011). "Отдых в Эстонии - INWETEX-CIS Travel Market".
3. ↑   Puhkus Eestis (2011). "Отдых в Эстонии - ("Отдых без границ")". `{{netiviide}}`: tundmatu tühi parameeter: `|Faili tüüp=` (juhend)

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Blogi
* 
* 
*
Swifti-Tuttle'i komeedi tekitatud perseiid jäädvustatuna 2016. aasta augustis Karksi järve ääres
**Swifti-Tuttle'i komeet** (ametlikult **109P/Swift–Tuttle**) on perioodiline komeet, mis tekitab perseiidide meteoorivoolu.

Komeedi avastasid üksteisest sõltumatult Lewis Swift ja Horace Parnell Tuttle. Swift vaatles komeeti 16. juulil ja Tuttle 19. juulil 1862. Avastamisel oli komeet umbes sama hele kui Põhjanael. 1862. aastal sooritatud vaatluste järel arvati, et komeet muutub uuesti vaadeldavaks aastatel 1979–1983, kuid seda ei juhtunud. Briti astronoom Brian G. Marsden arvutas välja komeeti oletatava orbiidi ja ennustas, et komeet möödub Maast 1992. aastal. Marsdeni ennustus osutus õigeks, sest komeeti märkas 1992. aastal uuesti Jaapani astronoom. Komeet on Maalt taas nähtav 2126. aastal.

Swifti-Tuttle'i komeedi tiirlemisperiood on 133 aastat. Komeedi afeel on 51,2 aü ja periheel 0,95 aü. Komeedi tuuma diameeter on 26 km ja see on suurim taevakeha, mis läheneb perioodiliselt Maale.

Viited
------

1. ↑  "109P/Swift-Tuttle". *NASA*. Vaadatud 16. august 2020.
2. ↑  "Comet Swift-Tuttle: The Icy Parent of the Perseid Meteor Shower". *Space.com*. Vaadatud 16. august 2020.
3. 1 2  "The cautionary tail of Comet Swift–Tuttle". *ESA*. Vaadatud 16. august 2020.
Jens Lien
**Jens Lien** (sündinud 14. septembril 1967) on norra filmirežissöör.

Aastal 1993 lõpetas ta Londoni rahvusvahelise filmikooli.

Tema esimene täispikk mängufilm "Jonny Vang" valmis 2003. aastal. Selle filmiga kandideeris Jens Lien Amanda filmiauhinnale parima filmi kategoorias, kuid kaotas Bent Hameri lavastatud filmile "Köögilood". Film võitis Amanda auhinna parima peaosatäitja kategoorias, mille sai Aksel Hennie.

Suurema edu saavutas 2006. aastal valminud film "Den brysomme mannen" (eesti keeles "Tüütu mees"). Film võitis kolm Amanda auhinda. Jens Lien sai auhinna parima lavastajatöö eest, Per Schreiner parima filmikäsikirja eest ja Trond Fausa Aurvåg parima meespeaosatäitja auhinna. Ühtekokku kandideeris film viiele Amanda auhinnale (parim lavastajatöö, parim filmikäsikiri, parim meespeaosatäitja, parim film ja parim naispeaosatäitja). Samuti võitis film Cannes’i Semaine de la Critique preemia.

Filmograafia
------------

### Täispikad mängufilmid

* "Jonny Vang" (2003)
* "Tüütu mees" ("Den brysomme mannen"; 2006)
* "Norra pojad" ("Sønner av Norge"; 2011)

### Lühimängufilmid

* "Montana" (1993)
* "Mitt elektriske kjøkken" (1995)
* "Døren som ikke smakk" ("Sulge uks"; 2000; esilinastus Cannes'i filmifestivalil)
* "Naturlige Briller" (2001)
* "Hver søndag hos mor" (2000).
* "Spenn" (2001)
* "Bok kokken" (2004)
* "Høydepunkter" (2007)

Välislingid
-----------

* Jens Lien andmekogus IMDb (inglise)
* Marianne Kõrver: "Täiuslik film täiuslikust ühiskonnast", Eesti Ekspress, Areen, 12. aprill 2007
**"Narva marss"** on marss, mis on pärit Narva lahingu ajast. Lahing toimus Põhjasõja käigus 30. novembril (Juliuse kalendri järgi 19. novembril, Rootsi kalendri järgi 20. novembril) 1700 Narvas Rootsi kuningriigi ja Vene tsaaririigi vägede vahel. Rootsi väed saavutasid selles veenva võidu. See on üks suuremaid sõjalisi võite Rootsi ajaloos. 

Legendi järgi pärineb Narva marss ajast, mil Rootsi ja Soome väed marssisid läbi lumetormi Narva linna poole, ning selle marsi käigus laulsid sõdurid seda marssi rootsi keeles. Tänapäeval kasutatakse "Narva marssi" eelkõige leinamarsina riigipeade, riigijuhtide, kõrgete sõjaväelaste matustel. "Narva marsi" kasutus leinamarsina on levinud Rootsis, kus marssi esitades lauldakse ka vokaalpartiid, Soomes (ilma vokaalita) ja Eestis (ilma vokaalita). Eestis on "Narva marssi" kasutatud näiteks president Lennart Meri, kindral Aleksander Einselni ja kindral Johannes Kerdi ärasaatmisel. 

Arvatakse, et muusikapala algupära on iiri rahvalaul. Rootsis ja Soomes on seda leinamarssi nimetatud ka "Karl XII Narva marsiks".

Rootsikeelsed sõnad
-------------------

Viken, tidens flyktiga minnen! 

Stundens fröjder, bleknen, försvinnen! 

Natten nedsteg på våra sinnen, 

och för skuggorna är vår sång. 

Hågkomst av de framfarna dagar, 

som oss eldar och oss anklagar! 

Gråa gäst, som ej tid försvagar, 

följe ditt allvar vår dunkla gång! 

Efter hundraåriga skiften 

våga nalkas till hjältegriften! 

Plåna med tårar ut minnesskriften: 

hur den störste bland Karlar föll! 

Allt för stor för den nykloka tiden, 

kastad ur fornvärlden in i striden, 

svärd för rättvisan! – okänd för friden, 

tills den för evigt hjälten behöll.
**Kolm vabanemise väravat** või **kolm vabanemist** (sanskriti keeles *vimokṣa* ehk *vimokṣa-mukhāni*; paali keeles *vimokkha*; tiibeti keeles *grol ba*; hiina keeles 解脫⾨ *jietuo men*; jaapani keeles *gedatsu mon*) on budistlike meeleharjutuste puhul kasutatav üldmõiste kõiki seadmusi iseloomustava kolme põhiomaduse kohta:

* tühjus (*suññato*),
* märgitus (*animitto*) ja
* eesmärgitus (*appaṇihito*).

Kolmest vabanemise väravast räägitakse mitmetes paali kaanoni tekstides.

Buddha on korduvalt ütelnud, et ta õpetab ainult üht asja: rahulolematuse lõpetamist (*dukkha nirodha*). Sündi, vananemist, haigust ja surma ei saa vältida, küll aga saab vältida rahulolematust nende pärast. Kannatamine on isiklik suhe, inimese enda reaktsioon sündmustele ja nähtustele, mis on tegelikult oma tähenduselt tühjad ja millel puudub omaolek. Igasugune reaktsioon toimuvale ongi kannatamine.

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: Kolm vabanemise väravat
2. ↑  Kāmabhū Sutta (SN 41:6). Cūḷa Vedalla Sutta (MN 44).
3. ↑  Alagaddūpama Sutta MN 22:37, Cūḷa Māluṅkyovāda Sutta MN 63, Anurādha Sutta SN 22:86, Siṁsapā Sutta SN 56:31 jm.
**Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogramm (**inglise keeles *United Nations Environment Programme*, lühend **UNEP****)** on ÜRO haru, mis koordineerib ÜRO keskkonnaalast tegevuskava ning aitab ja juhendab liikmesriike keskkonnaküsimustes.

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Keskkonnaprogrammi asutas Maurice Strong 1972. aasta juunis. Selle peakontor asub Keenia pealinnas Nairobis.

Alates 2019. aastast on ÜRO Keskkonnaprogrammi tegevjuht taanlane Inger Andersen.

ÜRO Keskkonnaprogramm on haldavas või sekretariaadi rollis paljudes rahvusvahelistes lepetes ja muudes ühingutes, näiteks bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis (lühend CBD), loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kaubanduse konventsioonis (lühend CITES), valitsustevahelises kliimamuutuste paneelis (lühend IPCC), püsivate orgaaniliste saasteainete Stockholmi konventsioonis jpm. 

ÜRO Keskkonnaprogramm organiseerib alates 1973. aastast ülemaailmset keskkonnapäeva (inglise keeles *World Environment Day*), mida tähistatakse igal aastal 5. juunil.

Peamised tegevusalad
--------------------

* Kliima soojenemine
* Looduskatastroofid ja konfliktid
* Ökosüsteemi majandamine
* Keskkonna ülevaatamine
* Kahjulikud ained
* Taaskasutuse tõhusus

Viited
------

1. ↑  "Võõrsõnade leksikon". Vaadatud 16.12.2022.
2. 1 2 . Vaadatud 16.12.2022.
3. ↑ . Vaadatud 16.12.2022.
4. ↑
5. ↑ . Vaadatud 16.12.2022.
6. ↑ . Vaadatud 16.12.2022.
7. ↑ . Vaadatud 22.12.2022.
8. ↑ . Vaadatud 16.12.2022.
9. ↑
Marcelino Núñez 2021. aastal Universidad Católica mängijana
**Marcelino Ignacio Núñez Espinoza** (sündinud 1. märtsil 2000 Recoletas) on Tšiili jalgpallur, kes mängib Inglismaa esiliigaklubis Norwich City ja Tšiili jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Tšiili klubis Universidad Católica, mille meeskonnas debüteeris ta Tšiili kõrgliigas 2020. aastal. Aastatel 2020 ja 2021 tuli ta klubiga Tšiili meistriks.

2022. aasta augustis siirdus Núñez Norwich Citysse. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 13. augustil 2022 Inglismaa esiliiga kolmanda vooru mängus Hull City vastu.

Núñez kuulus Tšiili koondisse 2021. aasta Copa Américal, kuid seal üheski mängus väljakule ei pääsenud. Koondisedebüüdi tegi Núñez 9. septembril 2021 mängus Colombia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. veebruaril 2022 MM-i valikmängus Boliivia vastu.

Saavutused
----------

Universidad Católica
* Tšiili Primera División: 2020, 2021
* Supercopa de Chile: 2020, 2021

Viited
------

1. ↑  "City sign Chile international Marcelino Núñez". Norwich City F.C. 2. august 2022. Vaadatud 3. augustil 2022.

Välislingid
-----------

* Profiil Norwich City kodulehel
Marcel Minnaert (1967)
**Marcel Gilles Jozef Minnaert** (12. veebruar 1893 Brugge – 26. oktoober 1970 Utrecht) oli Belgia päritolu hollandi astronoom.

Elulugu ja uurimistöö
---------------------

Marcel Minnaert õppis bioloogiat Ghenti Ülikoolis ja füüsikat Leideni Ülikoolis.

Pärast esimest maailmasõda töötas ta päikese füüsika uurimisrühmas Utrechti Ülikoolis. 

Aastatel 1937–1963 oli ta Utrechti observatooriumi direktor. Koos oma õpilastega tegi ta detailse päikese kiirgusspektri analüüsi, mis kulmineerus kuulsa "Utrechti Atlase" avaldamisega 1940. aastal. Nende välja töötatud kasvukõvera meetod võimaldas tähtede atmosfääri täpsemat uurimist. Ta uuris ka valguse hajumist kuu pinnal ja osales paljude kuu pinnavormide nimetamises. 

Kui ta oli teise maailmasõja ajal vangis, õpetas ta kaasvangidele astronoomiat ja füüsikat. 

Pärast sõda osales rahvusvahelistes organisatsioonides. Hinnatud õpetajana avaldas ta astronoomiateemalise luulekogu, tuntud raamatu "Nature Of Light And Colour in the Open Air" ning muid õpikuid.

Nimetatud Minnaerti järgi
-------------------------

* Minnaerti resonants – üksiku mulli akustiline resonants veekeskkonnas
* Minnaerti funktsioon – fotomeetriline funktsioon, mida kasutatakse astronoomiliste vaatluste tõlgendamiseks
* Minnaert (kraater) – kraater Kuu tagaküljel
* Asteroid 1670 Minnaert

Tunnustus
---------

* 1951 Bruce'i medal
* 1947 Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal

Viited
------

1. ↑  "Marcel Gilles Jozef Minnaert". Originaali arhiivikoopia seisuga 24.07.2014. Vaadatud 12.08.2020.
2. ↑  Minnaert, M. (1933), "On musical air-bubbles and the sound of running water", *Philosophical Magazine*, **16** (104): 235–248, DOI:10.1080/14786443309462277
**Pilvi Ojamaa** (kuni 1951 **Puppart**, 1951–1962 **Uuk** 21. detsembril 1930 Tallinnas) on eesti klaasikunstnik.

1956. aastal lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi *cum laude* professor Maks Roosma õpilasena. 1956–1958 töötas Leningradi Kunstilise Klaasi tehases kunstnik-graveerijana.

Töötanud Tallinnas tehastes Flora 1958–1965. Pilvi Ojamaa asus pärast Ingi Vaheri lahkumist 1965. aastal tööle Tarbeklaasi ja töötas seal 1991. aastani. Ojamaa sulandus oma käekirjaga Tarbeklaasi tollasesse kujundusmaastikku suurepäraselt. Tema esimesteks tuntuks saanud kujunduslahendusteks olid lihtsavormiliste klaaside sari "Re" (1966) ja komplekt "Valli" (1971), millele vastandub 1971. aastast pärinev vaas "Kuljus". 1980.–1990. aastatel kavandas ta hulgaliselt klaasisarju ("Holly", "Aroom"), pressklaasist nõudesarja "Adam" ning lopsakalt dekoratiivse vabalt puhutud komplekti "Gondel".

Aastatel 1993–1998 töötas Eesti Kunstiakadeemias õppejõuna.

Looming
-------

Loonud klaaside ja lauanõude komplekte ("Mi ja RE" (1966); "Kuljus" (1968); "Juta" (1971); "Külm" (1971); "Sandra" (1987)).

Graveerinud detailirikkaid dünaamilisi figuraalkompositsioone (vaasid "Võimlejad" (1956); "Debüüt" (1984); "Lennule" (1994); "Pääsenud" (1998)).

Läbivaks meelismotiiviks on naisekeha.

Auhinnad
--------

* 1958 – kuldmedal ja *Diplome d´Honneur*, maailmanäitus EXPO 58, Brüssel
* 1960, 1972, 1979, 1985, 1987 – hõbe- ja pronksmedalid, Üleliiduline rahvamajanduse saavutuste näitus, Moskva.

Viited
------

1. ↑  Näituse "Kohalik ilu. Tarbeklaas" pressiteade -

Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum, 13.09.2016

Välislingid
-----------

* Eesti entsüklopeedia. Kd.14 : Eesti elulood. Lk.338
Randtiiru hüüd ja poeg 2013. aastal Hollandis
**Randtiir** (*Sterna paradisaea*) on kerge lennuga rannikulind.

Välimus
-------

Randtiir on musta pealaega, sinakashallide tiibadega, muus osas aga täiesti valge sulestikuga lind. Tal on väga lühikesed, peaaegu silmapaistmatud punakad jalad ning tervenisti punane nokk. Vaid kahe viimase tunnuse poolest erineb ta jõgitiirust – jõgitiirul on nokaots must ning jalad veidi pikemad. Erinev on ka häälitsus, randtiiru "krää" on lühem ja karedam.

Käitumine
---------

Randtiirud toituvad väikestest kaladest, enamasti ogalikest. Saaki nähes jääb randtiir õhus ühe koha peal lendama ning sukeldub seejärel pea ees vette. Tihti püüavad nad kalu üksteiselt kisa saatel ära näpata, isegi õhust.

Randtiirudele meeldib seista rannikulähedastel kividel ning vees asuvatel postidel, näiteks mõrravaiadel.

Ränne
-----

Randtiir on tuntud oma erakordselt pikkade rännakute poolest: ta on pikima rändeteekonnaga rändlind. Üksikutel isenditel võib aastase rändeteekonna pikkus ulatuda üle 90 000 kilomeetri. Antarktise ranniku ja Lõuna-Aafrika talvitumisaladelt võib ta lõpuks jõuda Arktikasse pesitsema.

Arvukus Eestis
--------------

Randtiiru pesitsusaegset arvukust hinnatakse 7000 – 10 000 paarile.

Viited
------

1. ↑  BirdLife International (2004). *Sterna paradisaea*. *2006 IUCNi punane nimistu*. IUCN 2006. Vaadatud 11. mail 2006.
2. ↑  Birdlife International. "Arctic Tern — BirdLife Species Factsheet". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2008. Vaadatud 17. augustil 2006. `{{cite web}}`: eiran tundmatut parameetrit `|dateformat=` (juhend)
3. ↑

Kirjandus
---------

* Haide-Ene Rebassoo, *Laidude raamat*. Tallinn, 1972, lk 68.
* Raivo Mänd, *Tiirud*. Tallinn, 1982, 71 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Randtiir** |

* Randtiir andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Liigikirjeldus
* "Randtiir lendab aastas 80 000 kilomeetrit". Postimees, 12. jaanuar 2010
* Randtiirud lõid uue ränderekordi, ERR

Pilte
-----

* Randtiir Katariina kailRandtiir Katariina kail
* 
* Museum specimenMuseum specimen
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Hõbe** | 2018 | jäähoki |

**Marcel Noebels** (sündinud 14. märtsil 1992 Tönisvorstis) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Berliini Eisbären.

Hooajal 2009–10 debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas Krefeld Pinguine'i meeskonnas.

Aastatel 2010–2012 mängis ta Western Hockey League'i klubides Seattle Thunderbirds ja Portland Winterhawks.

2011. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i *draft* '​is 118. valikuna. Kahel hooajal mängis ta Flyersi noorteklubis Adirondack Phantoms American Hockey League'is.

Alates hooajast 2014–15 on ta mänginud Eisbärenis. Hooajal 2019–20 lõi ta Saksamaa kõrgliigas 23 väravat ja andis 26 väravasöötu. Noebels valiti sel hooajal Saksamaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks ja parimaks ründajaks. Hooajal 2020–21 andis ta Saksamaa kõrgliigas kõikidest mängijatest enim väravasööte (36) ning valiti taas Saksamaa kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks ja parimaks ründajaks. Lisaks tuli ta hooajal 2020–21 Eisbäreniga Saksamaa meistriks.

2018. aasta taliolümpiamängudel võitis Noebels Saksamaa jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Jäähoki maailmameistrivõistlustel osales ta esmakordselt 2013. aastal.

Välislingid
-----------

* Marcel Noebels portaalis hockeydb.com
Marcel Reich-Ranicki (2009)
**Marcel Reich-Ranicki** (sünninimi **Marcel Reich**; 2. juuni 1920 Włocławek – 18. september 2013 Frankfurt) oli Poola juudi päritolu Saksa publitsist ja kirjanduskriitik.

Marcel Reich-Ranicki oli pärit keskklassi kuulunud juudi perekonnast, tema isal oli väike ehitusmaterjalide vabrik. 1929. aastal asus perekond elama Berliini. 1938. aastal lõpetas Reich-Ranicki Berliinis gümnaasiumi ja ta oleks tahtnud ülikoolis edasi õppida germanistikat. 28. oktoobril 1938 ta aga vahistati ja saadeti välja Poolasse. Pärast Poola okupeerimist Saksamaa poolt paigutati Reich-Ranicki 1940. aasta novembris Varssavi getosse, kus ta töötas Judenratis kirjutaja ja tõlkijana. Ta vanemad David ja Helene deporteeriti 1942. aasta septembri algul Treblinka koonduslaagrisse, kus nad hukati. Marcelil ja tema naisel Tosial õnnestus 3. veebruaril 1943 getost põgeneda ja ennast poolakatest tuttavate juures varjata.

1944. aasta oktoobri lõpus asus Reich-Ranicki tööle postitsensorina. 1945. aasta märtsist alates töötas ta Varssavis Tsensuuri Peaametis, alates juulist osakonnajuhataja asetäitjana. Ta astus ka Poola Töölisparteisse. 1946. aastal töötas ta Poola sõjaväemissioonis Berliinis. 1948–1949 oli ta Poola konsul Londonis. Londonist Poolasse tagasipöördumise järel vabastati ta välisteenistusest ja heideti parteist välja. Seejärel tegutses ta ajakirjanduse, kirjanduse ja kirjanduskriitika alal. 1958. aasta suvel sõitis Marcel Reich-Ranicki õppereisile Lääne-Saksamaale ja ei pöördunud enam Poolasse tagasi.

Lääne-Saksamaal võttis ta osa kirjandusrühmituse Gruppe 47 tegevusest. Alates 1. jaanuarist 1960 töötas Marcel Reich-Ranicki ajalehe Die Zeit kirjanduskriitikuna. 1973–1988 oli ta ajalehe Frankfurter Allgemeine Zeitung kirjandusosa juhataja. 1988–2001 oli ta telekanali ZDF-i kirjandussaate "Das Literarische Quartett" üks saatejuhte.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. veebruar 2016. Vaadatud 6. veebruaril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
Ruhnu puukirik
**Ruhnu kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Runö in Oesel (inseln Runö)*) oli kihelkond Saaremaal, Liivimaa kubermangu Kuressaare kreisis.

Piirkonna ajalugu
-----------------

Kuni Põhjasõjani kuulus Ruhnu Kuramaa hertsogiriigi koosseisu. Kihelkond moodustati aastal 1713. Ruhnu Püha Magdaleena kirik valmis aastal 1644. Aastal 1912 ehitati puitkiriku kõrvale kivikirik.

Ruhnu kihelkonna mõisad
-----------------------

Ruhnu saar oli Venemaa keisririigi omanduses, vahel loeti ta riigimõisaks. Ruhnu Püha Magdaleena kiriku juures oli 

* Ruhnu kirikumõis (saksa keeles *Pastorat Runö*).

Kihelkonna alad tänapäeval
--------------------------

Kihelkonna alad jäävad Saare maakonna Ruhnu valla alale Ruhnu saarel.

Kirjandus
---------

* Hupel, August Wilhelm (1782). *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band*. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk-d 407–408.
* Bienenstamm, H. von (1826). *Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner. Lk-d lk. 351–352.

Välislingid
-----------

* Ruhnu kihelkond, Eesti mõisaportaalis
* Eesti kihelkonnad
* Eesti kihelkondade kaart EKI lehekülgedel

Saaremaa kihelkonnad 20. sajandi algul

Anseküla kihelkond – Jaani kihelkond – Jämaja kihelkond – Kaarma kihelkond – Karja kihelkond – Kihelkonna kihelkond – Kärla kihelkond – Muhu kihelkond – Mustjala kihelkond – Pöide kihelkond – Püha kihelkond – Ruhnu kihelkond – Valjala kihelkond
Pürolüüsigaasikromatograafilise seadme skeem; siin on MS-detektor
**Pürolüüsigaasikromatograafia** (**pürolüüsikromatograafia**) on analüütilise keemia meetod, mis võimaldab uurida kõrgmolekulaarseid materjale sellele iseloomulike pürolüüsiproduktide (fragmentide) gaasikromatograafilise "sõrmejälje" põhjal.

Materjali proov inertses keskkonnas või vaakumis kuumutatakse kvartstorus plaatinatraadil kiiresti 600–1000°C. Seejuures suured polümeersed molekulid katkevad nõrgematest kohtadest andes madalama molekulmassiga lenduvad fragmendid. Need karakteersed fragmendid lahutatakse gaasikromatograafiliselt.

Sellel meetodil saadud kromatogrammidel on tavaliselt palju materjalile iseloomulike fragmentide piike. Seda kromatogrammi saab kasutada proovi materjali iseloomustava "sõrmejäljena". Meetod on osutunud kasulikuks sünteetiliste polümeermaterjalide, tekstiilmaterjalide, nafta ja naftasaaduste, värvide, biomolekulide jm identifitseerimisel. Seejuures võrreldakse tuntud ja uuritava materjali pürolüüsigaasikromatogramme.

Vaata ka
--------

* Pürolüüs
* Gaasikromatograafia
* Kromatogramm
**Triinu Kartus** (neiuna **Triinu Kalasim**; 29. märts 1932 Tallinn – 31. mai 2003 Geelong, Victoria osariik) oli eesti kirjanik, tõlkija, kunstnik ja kunstipedagoog.

Ta sündis Tallinnas, kuid kasvas üles Saue vallas. Septembris 1944 pages vanematega Rootsi. Aastal 1950 siirduti Inglismaa kaudu Austraaliasse.

Pärast abiellumist Endel Kartusega 1950-ndate lõpus kolisid nad Tasmaania saarele, kus hakkasid pidama Lilydale'is asuvat Kaja talu. Triinu Kartus õpetas tekstiili eriala tehnikumis Launcestonis, tema enda töid eksponeeriti paljudel näitustel. Ta tegi kaastööd ajakirjale Triinu.

Ta kirjutas luuletusi, valimik neist ilmus aastal 1993 Adelaide'is raamatuna "Varjude maa" (illustreerinud ja kujundanud Gunnar Neeme). Tema elutööks kujunes "Kalevipoja" tõlkimine inglise keelde, milleks kulus 6 aastat. Tõlge ilmus postuumselt, aastal 2011 Tartus Eesti Kirjandusmuuseumi väljaandena (üks toimetajaist oli Harri Mürk).

Triinu Kartus suri 31. mail 2003 Geelongis Victoria osariigis.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus Endel Kartusega, neil on tütred Ebe ja Külli. Tema ema Linda Kalasim (1902–2005) töötas õpetajana põllutöökoolides.

Kirjandus
---------

* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

Välislingid
-----------

*
**Annoboni keel** (omakeelne nimetus ***fá d'Ambô*** või ***fla d'Ambu*** või ***fa d'Ambu***) on portugali kreoolkeel, mida kõneldakse põhiliselt Ekvatoriaal-Guineas Annobóni saarel. 

Kõnelejate arv oli 2010. aasta andmetel Ekvatoriaal-Guineas 5000(1999. aasta andmetel 2500 (Annobóni saarel 2000, Bioko saarel Malabos 500 Annobónilt väljarännanute järglast, mujal üksikud), maailmas kokku 3100 (seda kõneldakse veel Hispaanias)). Kõnelejad on põhiliselt Angola päritolu aafriklaste, hispaanlaste ja portugallaste segaverelised järeltulijad. 

Keele kood on standardi ISO 639-2 järgi **cpp** (muud portugali keele põhised kreoolkeeled) ja standardi ISO 639-3 järgi 
**fab**.

Päritolu
--------

Seda keelt kõnelesid algselt portugallaste ja peamiselt São Tomé saarelt ja Angolast Annobóni saarele toodud orjataride järeltulijad. Seetõttu sisaldab ta portugali ja forro keele elemente. 

Keelele on mõju avaldanud ka Fernando Póo inglise kreoolkeel.

Keele iseloomustus
------------------

Annoboni keel sarnaneb forro keelega. 
Keele ehitus langeb kokku forro keele ehitusega. Sõnavara langeb kokku 62,5% ulatuses. 

Kui Annobón läks Hispaania valdusse, laenas ta muuhulgas hispaanlastega sõlmitud segaabielude tõttu hispaania sõnu, mis moodustavad sõnavarast 10%. Hispaania ja portugali keele sarnasuse tõttu ei ole siiski kõikidel juhtudel võimalik vahet teha portugali keelest pärit sõnade ja hispaania laenude vahel. 

Keelele on iseloomulikud vokaalharmoonia ja toonisandhi. Võib-olla on olemas lühikeste ja pikkade vokaalide opositsioon.

Arvsõnaline täiend järgneb põhisõnale. Ka määrsõnaline täiend järgneb põhisõnale. Seda peetakse bantu substraadi mõjuks. 

### Näited

* *ojo mu dos* 'minu kaks silma'
* *oma di nei dos limpi* 'nende kaks puhast kätt'
* *lavulu dos mensaj* 'need kaks raamatut'

Murded
------

Annobóni saarel ja Bioko saarel kõneldava keele vahel on väikesed erinevused.

Staatus
-------

Annoboni keelel ei ole kuskil ametliku keele staatust. Nagu mujalgi Ekvatoriaal-Guineas, on Annobóni saarel ametlikuks keeleks hispaania keel, mida kasutatakse halduses ja hariduses.

Nii Annobónil kui ka Malabos on keel kasutusel kõigil elualadel, välja arvatud haldus ja haridus. 

Keele kasutamine on seotud kultuurilise identiteedi ja grupisolidaarsusega. 

Malabos õpivad paljud annoboni keele kõnelejad hispaania keelt, Annobónil õpitakse hispaania keelt vähem. Annobóni naised hispaania keelt hästi ei oska. 

Bioko saarel õpivad paljud Fernando Póo inglise kreoolkeelt. 

Katoliiklaste liturgiline keel on portugali keel.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **annoboni keel** |
**Julija Olegovna Samoilova** (Юлия Олеговна Самойлова; sündinud 7. aprillil 1989 Uhtas) on Venemaa laulja.

Lapsepõlves avaldunud seljaaju lihaste atroofia tõttu liigub ta ratastoolis.

2013. aastal sai ta talendisaate "Faktor A" kolmandal hooajal teise koha.

Ta osales esinejana 2014. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial.

Ta pidi esindama Venemaad 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis, kuid ei saanud osaleda, sest oli rikkunud Ukraina seadust. Ta sai Ukrainasse kolmeaastase sissesõidukeelu, sest ta esines 27. juunil 2015 Krimmis Kertšis aasta peale selle okupeerimist Venemaa poolt, olles Krimmi sisenenud Venemaa kaudu ilma Ukraina loata.

Ta esindas Venemaad 2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis lauluga "I Won't Break". See oli esimene kord, kui Venemaa poolfinaalist edasi ei pääsenud.

| * v
* r
Venemaa esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 

* 1994 Judif
* 1995 Filipp Kirkorov
* 1997 Alla Pugatšova
* 2000 Alsou
* 2001 Mumiy Troll
* 2002 Premier Ministr
* 2003 t.A.T.u.
* 2004 Julija Savitševa
* 2005 Natalia Podolskaja
* 2006 Dima Bilan
* 2007 Serebro
* 2008 Dima Bilan
* 2009 Anastassija Prõhhodko
* 2010 Peter Nalitch
* 2011 Alexey Vorobyov
* 2012 Buranovskije Babuški
* 2013 Dina Garipova
* 2014 Õed Tolmatšovad
* 2015 Polina Gagarina
* 2016 Sergei Lazarev
* ~~*2017 Julia Samoilova*~~
* 2018 Julia Samoilova
* 2019 Sergei Lazarev
* ~~2020 Little Big~~
* 2021 Maniža

 |
**.tm** on Türkmenistani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Pfalz-Neuburg** (saksa: *Herzogtum Pfalz-Neuburg*) oli Saksa-Rooma riigi osariik, mis asutati aastal 1505 Wittelsbachide haru poolt. Selle pealinn oli Neuburg an der Donau. Selle pindala oli umbes 2750 km² ja rahvaarv umbes 100 000.

Ajalugu
-------

Pfalz-Neuburgi hertsogkond loodi aastal 1505 Landshuti pärilussõja tulemusena ja eksisteeris aastani 1799 või 1808. Pärast niinimetatud *Kölner Spruchi* (Kölni lahendit) loodi territooriumitest Doonaust põhjas hertsogkond Ruprecht von der Pfalz poegadele Ottheinrichile ja Philippile. Kuni nad alaealised olid, valitses hertsogkonda kuni oma surmani aastal 1508 nende vanaisa, kuurvürst Philipp, talle järgnes kuurvürst Friedrich II. Aastal 1557 loovutas Ottheinrich oma hertsogkonna (niinimetatud *Noorema Pfalzi*) Zweibrückeni pfaltskrahv Wolfgangile. Wolfgangi vanim poeg Philipp Ludwig asutas aastal 1569 *Pfalz-Zweibrücken-Neuburgi vanema liini*, millest aastal 1614 eraldati Pfalz-Sulzbachi liin.

Pfalz-Neuburg ühines aastal 1608 Protestantliku Uniooniga. Aastal 1800 tungis hertsogkonda Prantsusmaa ja 26. juunil 1800 võitlesid Habsburgide, Württembergi ja Baieri armeed siin lahingus. Pärast peaaegu päevapikkust lahingut koalitsiooniarmeed taandusid. Prantslased okupeerisid Neuburgi ja kindral Ney rajas lossi oma peakorteri.

Pfalz-Neuburgi hertsogkond kaotati aastal 1808. Baieri jaotamisega aastal 1837 ühines Pfalz-Neuburg Švaabimaaga, kuid sai 1970. aastatel Ülem-Baieri osaks.

Pfalz-Neuburgi hertsogid
------------------------

* Kaks venda, esialgu Friedrich II regentvalitsus
	+ Ottheinrich, 1505–59 (Pfalzi kuurvürst aastast 1556)
	+ Philipp, 1505–41

### Pfalz-Zweibrücken-Neuburg

* Wolfgang, 1559–69
* Philipp Ludwig, 1569–1614 (ka Jülichi ja Bergi hertsog aastal 1614)
* Wolfgang Wilhelm, 1614–53 (ka Jülichi ja Bergi hertsog aastast 1614)
* Philipp Wilhelm, 1653–90 (ka Jülichi ja Bergi hertsog aastast 1653 ja Pfalzi kuurvürst aastast 1685)
* Johann Wilhelm, 1690–1716 (ka Jülichi ja Bergi hertsog aastast 1679 ja Pfalzi kuurvürst aastast 1690)
* Karl Philipp, 1716–42 (ka Jülichi ja Bergi hertsog ja Pfalzi kuurvürst aastast 1716)

Kuurvürst Karl Philippi surmaga aastal 1742 läksid kõik tema territooriumid, sealhulgas Pfalz-Neuburg, Wittelsbachide Pfalz-Sulzbachi liinile. Sulzbachi liini Karl Theodor oli Wolfgang Wilhelmi venna Augusti järglane.

### Pfalz-Sulzbach

* Karl Theodor, 1742–99 (Pfalzi kuurvürst aastast 1742, Baieri kuurvürst aastast 1777)

### Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld

* Maximilian I Joseph, 1799–1808, (Baieri kuurvürst aastast 1799)

Vaata ka
--------

* Pfalz
**.za** on Lõuna-Aafrika Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

Za ei ole lühend Lõuna-Aafrika praegustest ametlikest nimedest, vaid hollandikeelsest nimest Zuid-Afrika, mis kehtis ametlikuna aastatel 1961-1983. Tänapäeval on tavalisem nimekuju Suid-Afrika, kuid .sa on Saudi Araabia tippdomeen.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Georg Wilhelmi vapp
**Pfalz-Birkenfeld** (saksa: *Pfalz-Birkenfeld*), hiljem Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld, oli Pfalzi Wittelsbachide kõrvalliini nimi. Selle liini pfaltskrahvid valitsesid esialgu vaid suhteliselt tähtsusetut territooriumi, nimelt Pfalzi osa kaugemast Sponheimi krahvkonnast; kuid nende tähtsus kasvas järk-järgult. Kõik elusolevad Wittelsbachid põlvnevad Pfalz-Birkenfeldist, millest sai seega Baieri kuningate vanem haru.

Ajalugu
-------

Birkenfeldi loss, 1645
Liini patriarh oli Karl I. Ta oli Zweibrückeni hertsogi Wolfgangi poeg, kes surres aastal 1569 pärandas Pfalzi osa kaugemast Sponheimi krahvkonnast oma pojale Karlile. Viimane valis Birkenfeldi oma residentsiks ja aastal 1595, Kastellauni lepingu järgi oma kaasvalitseja, Badeni markkrahvi Eduard Fortunatiga, tagas ainuisikulise valitsemise Birkenfeldi ja Allenbachi ringkondades (aastani 1671). Tema ajal läbis Birkenfeldi loss suure laienemise. Pärast Karli surma aastal 1600 järgnes talle Georg Wilhelm, kes valitses aastani 1669. Tema järglane oli Karl Otto, kes suri juba aastal 1671. Pärand läks Christian II-le, Georg Wilhelmi noorema venna pojale, kes oli eelnevalt saanud Bischweileri isandkonna Zweibrückeni valdustest ja asutas seega Pfalz-Birkenfeld-Bischweileri liini. Tema poeg Christian III lõpetas aastal 1717 ametliku resideerimise Birkenfeldis ja elas peamiselt Bischweileris, pärast 1734. aastat vaheldumisi Zweibrückenis, sel aastal päris ta Zweibrückeni hertsogkonna. Tema järglane oli tema poeg Christian IV, kes oli abiellunud alla oma seisust, tantsija Marianne Camassega, nii ei olnud tema poegadel õigust pärida. Pärast Christiani surma sai valitsejaks tema vennapoeg Karl III August. Tema valitsemise ajal jaotati kaugem Sponheimi krahvkond lõplikult. Kaks ühisvalitsejat leppisid kokku, et Badeni markkrahv teeb jaotuse ja Reini pfaltskrahv valib jao. Badeni poole lootus oli arvatavasti, et Karl III August otsustab valida osa, kus paiknesid Birkenfeld ja perekonna kodu; sellest hoolimata otsustas Karl III August valida Moseli piirkonna ümber Trarbachi, nii et pärast 1776. aastat sai Birkenfeldi piirkond Badeni ainuomanduseks. Tema vend Maximilian I Joseph järgnes talle pärast tema surma aastal 1795. Prantsuse revolutsiooni järgsete sõdade tulemusel oli ta viimane Zweibrückeni hertsog, saades aastal 1799 Pfalzi ja Baieri kuurvürstiks ning aastal 1806 esimeseks Baieri kuningaks.

Enne seda, aastal 1645 oli Christian II noorem vend Johann Karl asutanud Pfalz-Birkenfeld-Gelnhauseni kõrvalliini. 1799. aastast alates kutsusid tema järglased end "Tema Kuninglik kõrgus Baieri hertsog".

Birkenfeldi pfaltskrahvid
-------------------------

### Pfalz-Birkenfeld

* Karl I (1584–1600)
* Georg Wilhelm (1600–1669)
* Karl II Otto (1669–1671)

### Pfalz-Bischweiler-Birkenfeld

* Christian II (1671–1717)
* Christian III (1717–1735), 1731 Zweibrückeni pfaltskrahv ja hertsog

### Pfalz-Birkenfeld-Zweibrücken

* Christian IV (1735–1775)
* Karl II August (1775–1795)
* Maximilian I Joseph (1795–1825)
**.рф** on Venemaa Interneti tippdomeen, mis võeti kasutusele 2010. aastal. See on esimene tippdomeen, mis kasutab mitteladina kirjatähti. Selle domeeninimega internetiaadressid hakkavad olema ainult kirillitsas. Esimestena hakkasid öösel vastu 13. maid 2010 tööle Venemaa presidendi ja valitsuse veebisaidid ( ja ). Jaanuaris 2013 oli registreeritud 780 085 domeeni.

Välislingid
-----------

* .рф domeeni IP aadressid
* Venemaa saab kirillitsas domeeni
* Кириллический домен ".рф" появится в Сети в 2008 году
* Пресс-конференция «Итоги развития российского национального домена RU в 2007 году»

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Sudu Londonis
**Sudu** (inglise keeles *smog*) on teatud tüüpi õhusaaste.

Termin "sudu" on kokku pandud sõnadest "suits" ja "udu". Sõna loomisel oli eeskujuks ingliskeelne termin *smog* (*smoke* + *fog*). Esineb vähemalt kahte tüüpi sudu, millest esimest – nn Londoni-tüüpi sudu – võib tõesti käsitleda kui niiskuse ja väävlirikka suitsu reaktsiooni saadust, kuid teise, fotokeemilise sudu, tekkeks ei ole vaja ei suitsu ega ka udu.

Termini *smog* mõtles välja Harold Antoine des Voeux Suurbritannias aastal 1905. Sellega tähistas ta kivisöe põlemisel atmosfääri paiskuvate väävliühendite tekitatud tumedat ja mürgist suurlinnade kohal hõljuvat pilve, mis tappis tuhandeid inimesi Londonis, Manchesteris, Glasgow's ja mujal. 

Londoni-tüüpi sudu korral on tegemist peamiselt kivisöe põletamise tagajärgedega. Põletamisel satuvad atmosfääri tahmaosakesed ja väävli oksiidid, sest kivisüsi sisaldab väheses koguses väävlit. Kui õhk on veeaurust küllastunud, siis saavad tahm, väävli oksiidid ja vesi kombineeruda ning moodustada nähtavust halvendava ja inimeste tervist ohustava happelise reaktsiooniga pilve ehk sudu. Tänapäeval esineb seda tüüpi sudu harvem, sest kivisütt enam nii laialt kütteks ei kasutata. 

Fotokeemiline sudu ei teki mitte vihmase või niiske ilmaga, vaid pigem vastupidi, sest selle tekkeks on vaja päikesevalgust. Tegemist pole seega mitte udu, vaid nähtavust halvendava vinega. Fotokeemiline sudu tekib lämmastiku oksiidide ja lenduvate orgaaniliste ühendite vahelise reaktsiooni läbi. Saadusteks on aerosoolid ja osoon. Seda tüüpi sudu tekib peamiselt suurlinnades, kus on palju mootorsõidukite heitgaase ja tööstuslikku atmosfäärisaastet.

Sudu võib tekkida ka biomassi põlemise tagajärjel, näiteks tekitavad suured metsapõlengud laialdastel aladel nähtavust halvendavat vinet. Selline sudu on omadustelt tihti kahe peamise sudutüübi segu.

Sudu võimendavaks asjaoluks on temperatuuriinversiooni esinemine atmosfääri alaosas. See tähendab, et vahetult maapinna lähedal olevas õhukihis on temperatuur madalam kui selle kohal olevas õhukihis, mistõttu ei saa õhk kõrgele tõusta ja sudu hajumine on takistatud. Samuti on oluline, et ei esineks tugevat tuult, sest see puhuks sudu linnade kohalt minema.

Tervisele on kõige ohtlikum nn Londoni tüüpi sudu, mis on tapnud tuhandeid inimesi, kuid ka fotokeemilise suduga kokkupuutumine tekitab inimestel hingamisraskusi (sealhulgas astma korral), ärritab silmi ja võib mõnikord põhjustada surma.

Vaata ka
--------

* Londoni suur sudu
**Suurbritannia peaminister** (inglise keeles *Prime Minister of the United Kingdom*; mitteametlikult lühendatult **PM**) on Suurbritannia valitsuse juht. 

Peaminister juhib nii täidesaatvat kui ka seadusandlikku ametikohta ning koos oma valitsusega (mis koosneb kõigist kõrgematest ministritest, kellest enamik on valitsusasutuste juhid) vastutavad kollektiivselt oma poliitika ja tegevuse eest monarhile, parlamendile, nende valitsusele, erakonnale ja lõpuks valijaskonnale. Peaministri büroo on üks suuremaid riigiasutusi.

Peaministri büroo ei ole loodud ühegi põhikirja või põhiseadusliku dokumendi järgi, vaid eksisteerib pikaajaliselt sõlmitud konventsiooniga, mis näeb ette, et monarh peab määrama peaministriks isiku, kes tõenäoliselt hakkab täitma House of Commonsi usaldust; see isik on tavaliselt erakondade või parteide koalitsioonide juht, kellel on selles istungisaalis kõige rohkem kohti. Peaministri seisukohta ei loodud; see on arenenud aeglaselt ja ebaühtlaselt üle kolmesaja aasta seoses arvukate parlamendi tegude, poliitiliste arengute ja ajalooõnnetuste tõttu. Seetõttu on kontor kõige paremini mõistetav ajaloolisest perspektiivist. Ametikohtade päritolu leidub põhiseaduslikes muudatustes, mis toimusid revolutsioonilise lahenduse ajal (1688–1720) ja sellest tulenev poliitilise võimu muutumine suveräänsest parlamendist. Kuigi suveräänsele riigile ei antud iidseid eesõigusi ja seaduslikult jäi see valitsusjuhiks, muutus poliitiliselt järk-järgult vajalikuks, et seda saaks valitseda peaministri kaudu, kes võiks saavutada parlamendi enamust.

Praegune peaminister Rishi Sunak on ametis alates 25. oktoobrist 2022, mil ta asus senise peaministri Liz Trussi asemel Konservatiivse Partei juhiks.
**.tt** on Trinidadi ja Tobago Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Griffen** (sloveeni: *Grebinj*) on turulinn Austria Kärnteni liidumaa Völkermarkti ringkonnas.

Griffen asub Drava jõe laias *Jauntali* orus, Klagenfurdi nõo (läänes) ja Lavanttali (põhjas) vahel.

Omavalitsuse osad on Griffnerthal, Großenegg (*Tolsti Vrh*), Haberberg (*Gabrje*), Kaunz (*Homec*), Kleindörfl (*Mala vas*), Pustritz (*Pustrica*), Sankt Kollmann (*Šentkolman*), Wölfnitz (*Golovica*) ja Wriesen (*Brezje*).

Ajalugu
-------

Griffeni lossi varemed
7. sajandist alates oli *Jauntali* (sloveeni: *Podjuna*) piirkond Ida-Alpide slaavi asustuse keskus ja osa varakeskaegsest Karantaania vürstkonnast. Siiani on see Kärnteni sloveenide põhiterritoorium.

Asulat on esmamainitud 822. aasta dokumendis pärast Karantaania liidendamist Karolingide impeeriumisse ja arenemist Baieri Kärnteni margiks. 1124. aastast alates püstitas piiskop Otto von Bamberg Saksamaa kuninga Heinrich II käest 1007. aastal saadud piiskopkonna Kärnteni valdustesse Griffeni lossi. Keiser Friedrich I Barbarossa tunnistas *Grivena* kindluse 1160. aastal Bambergi mõisaks. 1237. aastast oli Griffenil turuõigus.

Griffeni klooster
U. 1233. aastast laiendasid Bamberg piiskopid romaani stiilis Griffeni kihelkonnakirikut ja ehitasid selle ümber premonstratenside kloostriks. Esimesed kanoonikud tulid Veßra kloostrist Frangimaa Hennebergi krahvkonnas. Kloostrikompleks valmis 1272. aastal ja 17. sajandil suurendasid barokkhooned seda märkimisväärselt. Griffen jäi ainsaks premonstratenside kloostriks Sise-Austria maadel kuni selle kaotamiseni keiser Joseph II valitsemise ajal 1786. aastal.

Griffen ise jäi Bambergi piiskopkonna valduseks, kuni 1759. aastal ostis mõisa keisrinna Maria Theresia. Loss lagunes ja on täna varemeis. Tänapäevane omavalitsus tekkis 1850. aastal, ajutiselt kuulus sellesse ka Ruden. Pärast 1920. aasta Kärnteni plebistsiiti tekkis sloveeni- ja saksa-keelse elanikkonna vahele palju pingeid, mis kulmineerus Kärnteni sloveenide tagakiusamise ja ümberasustamisega pärast Austria anšlussi Natsi-Saksamaasse 1938. aastal.

Tuntud inimesi
--------------

* Peter Handke, Austria kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna võitja

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Völkermarkti ringkonna vallad

* Bleiburg
* Diex
* Eberndorf
* Eisenkappel-Vellach
* Feistritz ob Bleiburg
* Gallizien
* Globasnitz
* Griffen
* Neuhaus
* Ruden
* Sankt Kanzian am Klopeiner See
* Sittersdorf
* Völkermarkt