recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Dünaamiline viskoossus** ehk **sisehõõrdetegur** (tähis {\displaystyle \eta }) on vooliste (vedelike ja gaaside) sisehõõrdumist iseloomustav suurus. Dünaamiline viskoossus on voolavuse pöördväärtus.

Viskoossuse SI mõõtühik on paskalsekund, tähis Pa·s: 

{\displaystyle {\rm {1\,Pa\cdot s}}={\rm {1\,{\frac {{\rm {N}}\cdot {\rm {s}}}{{\rm {m}}^{2}}}.}}}
CGS-süsteemis mõõdetakse dünaamilist viskoossust puaasides (tähis P), kusjuures 1 Pa·s = 10 P = 1000 cP (sentipuaasi).

Dünaamilise viskoossuse tüüpilisi väärtusi
------------------------------------------

Viskoossuse {\displaystyle \eta } arvväärused on antud 20 °C juures (kui pole näidatud teisiti), mõõtühik mPa·s ehk cP:

|  |  |
| --- | --- |
| Vesi 5 °C juures | 1,50 |
| Vesi 20 °C juures | 1,00 |
| Vesi 25 °C juures | 0,89 |
| Viinamarjamahl | 2 kuni 5 |
| Oliiviõli | ≈100 |
| Mesi | ≈ 104 |
| Mootoriõli 25 °C juures | ≈ 100 |
| Mootoriõli 150 °C juures | ≈ 3 |
| Glütserool | 1480 |
| Bituumen (olenevalt sordist) | ≈ 107 kuni 1014 |
| Klaas (töötlemistemperatuuril) | 106 kuni 1012 |
| Klaas (toatemoeratuuril) | 1022 kuni 1024 |

Vaata ka
--------

* Kinemaatiline viskoossus
* Viskoossus

Viited
------

1. ↑  Keskkonnasõnaraamat 2004  (vaadatud 04.03.2012)
| Medalikohad |
| --- |
| Saksamaa esindaja |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Teine koht | 1934 | Raskekaal |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1936 | Raskekaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Teine koht | 1937 | Raskekaal |
| Kolmas koht | 1939 | Raskekaal |

**Herbert Runge** (23. jaanuar 1913 Elberfeld (praegu Wuppertal, Nordrhein-Westfaleni liidumaa) – 11. märts 1986 Wuppertal) oli Saksamaa poksija.

Runge oli raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) kokku seitsmekordne Saksamaa meister aastatel 1935-1939 ja 1942-1943. Ta sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) Saksamaa meistrivõistlustel 2. koha aastatel 1941 ja 1944.

Runge osales Euroopa eest ühe korra raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitjate meeskondadega ja võitis oma kohtumise Chicagos 1938. aastal.

Runge võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Runge sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) hõbemedali 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Gunnar Bärlundile (Soome) ning 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Olof Tandbergile (Rootsi). Ta sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939) pronksmedali, kaotades poolfinaalis jälle hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Olof Tandbergile (Rootsi) ning võites 3. koha kohtumises Jock Porterit (Inglismaa).

Runge poksis märtsist 1946 kuni novembrini 1949 elukutselisena ning osales üldse kokku 25 kohtumisel. Ta võitis neist 5 (neist 1 nokaudiga), kaotas 14 (neist 6 nokaudiga) ning viigistas 6 kohtumist.

Viited
------

1. ↑  Saksamaa meistrivõistlused poksis 1920-1948. Tulemused inglise keeles
2. ↑  1938. aasta Euroopa – USA Kuldkinda-võistlus. Tulemused inglise keeles
3. ↑  11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles
4. ↑  4. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1934. Tulemused inglise keeles
5. ↑  5. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1937. Tulemused inglise keeles
6. ↑  6. Euroopa meistrivõistlused poksis. Dublin 1939. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Herbert Runge saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Herbert Runge saidil BoxRec
**Peera** on Kilpisjärvi küla piiresse arvatav asula Soomes Lapimaa läänis Lapi maakonnas Enontekiö vallas Könkämäeno kaldal maantee E08 ääres. Jõe vastaskaldal on Keinovuopio, kuhu viib rippsild.

Asula paikneb umbes 10 km Kilpisjärvi külast lõunas. Läheduses on järv Peerajärvi. 

Peera peahoone on mägi- ja kanuumatkajate baas, talvel suusatajate öömaja – 42 kohaga Peera matkakeskus. Samuti on seal tüüpilisi soome puumaju, kus on muu hulgas restoranid, kus pakutakse soome ja saami rahvustoite, sealhulgas maarohtudest valmistatud alkoholivaba saami õlut. Nende seas on Mukkarinne ja Peerahovi. Samuti on seal hostel.

Vaata ka
--------

* Peerajärvi (*Bearajávri*)
* Peeravaara (*Bearanibba*)
* Peeraselkä (*Bearaćielgi*)
* Sierkisvaarat (*Ciergesvárdu*)
* Sierkisjärvi
* Karjalanvaara
* Suppevaara (*Suhpevárri*)
* Suppijoki (*Suhpejohka*)
* Suppijärvi (*Suhpejávri*)
* Namakkajoki (*Njamatjohka*)
* Kivijärvi
* Oikojärvi (*Oiggojávri*)
* Kivivaara
* Leutsuvaara (*Leavzevárri*)
* Muotkatakka (*Muotkkadat*)
* Laassavaara (*Lássavárri*)
* Ailakkajärvi (*Aillahasjávri*)

Välislingid
-----------

* Peera matkakeskus (*soome keeles*)
|  | Ajastu | Ajastik |
| --- | --- | --- |
|  | järgnev | järgnev |
| PALEOSOIKUM | Perm | Loping |
| Guadalup |
| Cisural |
| Karbon | Pennsylvania |
| Mississippi |
| Devon | Hilis-Devon |
| Kesk-Devon |
| Vara-Devon |
| Silur | Přidoli |
| Ludlow |
| Wenlock |
| Llandovery |
| Ordoviitsium | Hilis-Ordoviitsium |
| Kesk-Ordoviitsium |
| Vara-Ordoviitsium |
| Kambrium | Furong |
| Miaoling |
| Ajastik 2 |
| Terre-Neuve |
|  | eelnev |

Karboni ajastu lopsakas taimestik kunstniku silme läbi
**Karbon** on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ning geokronoloogiline üksus (ajastu). Karbon vastab ajavahemikule 359...299 miljonit aastat tagasi.

Karbon kuulub Paleosoikumi aegkonda. Karbonile eelneb Devon ning järgneb Perm. Karbon jagatakse kaheks ajastikuks.

Mõnikord nimetatakse Karbonit **kivisöeajastuks**. Karboni ajastu algupoolel valitses tänasest soojem kliima, hiljem kliima jahenes, Karboni ajastu keskmine temperatuur oli sama mis praegune.

Karboni ajastu jooksul tekkinud kivimeid Eesti aluspõhjas säilinud ei ole.

Vaata ka
--------

* Geokronoloogiline skaala
Leadsom (2017)
**Andrea Jacqueline Leadsom** (neiuna **Salmon**; sündinud 13. mail 1963 Aylesburys) on Inglise konservatiivne poliitik. Ta on aastast 2010 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige ja 11. maist 2015 Suurbritannia energia- ja kliimamuutuste minister.

Ta sündis aastal 1963 Buckinghamshire'i krahvkonnas Aylesburys. Ta lõpetas Kenti krahvkonnas Tonbridge'is keskkooli. Seejärel lõpetas ta aastal 1987 Warwicki ülikooli politoloogia erialal.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta finantssektoris Barclaysi grupis.

Aastal 2005 kandideeris ta Konservatiivse Partei ridades Suurbritannia parlamendi alamkotta Knowsley Southi ringkonnas (asub Merseyside'i linnkrahvkonnas), kuid ta ei osutunud valituks. Aastal 2010 kandideeris ta Konservatiivse Partei ridades Suurbritannia parlamendi alamkotta South Northamptonshire'i ringkonnas (asub Northamptonshire'i krahvkonnas), ta osutus valituks. Aastal 2015 kandideeris ta samas ringkonnas uuesti, ta osutus samuti valituks. 11. mail 2015 määras David Cameron ta Suurbritannia energia- ja kliimamuutuste ministriks.

9. juunil 2016 kutsus ta ITV telesaates referendumi kohta Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise teemal (koos endise Londoni linnapea Boris Johnsoni ja leiboristliku poliitiku Gisela Stuartiga) üles hääletama Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumise poolt; neile vastandusid Nicola Sturgeon, leiborist Angela Eagle ja konservatiiv Amber Rudd, kes kutsusid üles hääletama Suurbritannia Euroopa Liitu jäämise poolt.

Isiklikku
---------

Ta on aastast 1993 abielus kinnisvaraärimees Ben Leadsomiga, neil on kaks poega ja tütar. Tema õemees Peter de Putron on pankur.
Teatri väljak Estonia poolt
Teatri väljak Islandi väljaku poolt, lähedalt

Teatri väljak Islandi väljaku poolt
**Teatri väljak** on haljasala Tallinna kesklinnas Estonia puiestee ja Rävala puiestee vahel.

Väljaku pindala on umbes 1,6 ha.

Varem oli selle nimi **Eesti Punaste Küttide väljak** vastavalt Tallinna Linna RSN Täitevkomitee otsusele 24. novembrist 1972. Väljak sai nime seoses Eesti punakaartlaste mälestusmärgi avamisega haljasala lääneservas asuva pangahoone ees. Tallinna Linnavalitsuse otsusega 4. oktoobrist 1991 nimetati objekt ümber Teatri väljakuks.

1985. aastal valmis Eesti Punaste Küttide väljaku lääneküljel EKP Keskkomitee vabariiklik poliitharidusmaja. Sakala keskuse asemele ehitatud Solarise keskus avati 2009. aastal.

Vaata ka
--------

* Punaste Küttide väljak, Võrus ja Läti Punaste Küttide väljak Riias.

Viited
------

1. 1 2 3  *Tallinn: lühientsüklopeedia* (Tallinn: Valgus, 1979 (Tallinn: Punane Täht), lk 183.
2. 1 2  Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaas

| * v
* r
Südalinna asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Estonia puiestee · Gonsiori tänav · Islandi väljak · Kaubamaja tänav · Kentmanni tänav · Krooni tänav · Ants Laikmaa tänav · Narva maantee · Georg Otsa tänav · Pärnu maantee · Rävala puiestee · Sakala tänav · Teatri väljak · Viru väljak |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aasia meistrivõistlused |
| **Kuld** | 2019 | jalgpall |

**Almoez Ali Zainalabedeen Mohamed Abdulla** (araabia keeles المعز علي زين العابدين محمد عبد الله; sündinud 19. augustil 1996 Hartumis) on Sudaanis sündinud Katari jalgpallur, kes mängib Katari kõrgliigaklubis Al-Duhail ja Katari jalgpallikoondises. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ali kolis Katari lapsena ja alustas jalgpalli mängimist 2003. aastal Katari klubis Al-Mesaimeer. Aastatel 2006–2013 kuulus ta Dohas asuvasse spordiakadeemiasse Aspire Academy. Seejärel liitus ta klubiga Lekhwiya (hilisem Al-Duhail). Aastatel 2014–2015 kuulus ta Belgia klubi Eupeni noorteakadeemiasse.

2015. aasta juulis liitus Ali Austria esiliigaklubiga LASK. Seitsme mänguga lõi ta Austria esiliigas ühe värava. Lisaks mängis ta LASK-i reservmeeskonnas Austria Regionalligas, kus lõi nelja mänguga viis väravat. 2016. aasta esimeses pooles mängis ta Hispaania tugevuselt kolmanda liiga klubis Cultural Leonesa ning lõi kümne mänguga ühe värava.

2016. aasta keskel naasis ta Lekhwiyasse (alates hooajast 2017/18 kannab klubi nime Al-Duhail). Klubiga on ta tulnud Katari meistriks 2017. 2018 ja 2020. aastal.

2014. aastal tuli Ali Katari kuni 19-aastaste koondisega Aasia omavanuste meistriks. 2018. aastal saavutas ta Katari kuni 23-aastaste koondisega Aasia omavanuste meistrivõistlustel kolmanda koha. Kuue väravaga oli Ali turniiril suurim väravakütt. Katari jalgpallikoondises tegi Ali ametliku debüüdi 8. augustil 2016 mängus Iraagi vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 5. oktoobril 2017 sõprusmängus Singapuri vastu.

2019. aastal tuli Ali Katari koondisega Aasia meistriks. Ta lõi turniiril üheksa väravat, millega oli suurim väravakütt, lisaks valiti ta turniiri parimaks mängijaks. 2019. aasta Copa América esimeses alagrupimängus lõi ta värava Paraguay vastu. 2021. aasta CONCACAF Gold Cup'il, kus Katari osales sarnaselt kaks aastat varem toimunud Copa Américaga külalisvõistkonna, lõi ta neli väravat ja oli turniiri suurim väravakütt.

Saavutused
----------

Al-Duhail
* Qatar Stars League: 2016–17, 2017–18, 2019–20
* Emir of Qatar Cup: 2018, 2019
* Qatar Cup: 2018
* Sheikh Jassim Cup: 2016

Välislingid
-----------

 Almoez Ali – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Katari koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Al-Sheeb
* 2 Ró-Ró
* 3 A. Hassan
* 4 Waad
* 5 Salman
* 6 Hatem
* 7 Alaaeldin
* 8 Assadalla
* 9 Muntari
* 10 Al-Haydos (c)
* 11 Afif
* 12 Boudiaf
* 13 Kheder
* 14 Ahmed
* 15 Al-Rawi
* 16 Khoukhi
* 17 Mohammad
* 18 Muneer
* 19 Ali
* 20 Al-Hajri
* 21 Y. Hassan
* 22 Barsham
* 23 Madibo
* 24 Al-Hadhrami
* 25 Gaber
* 26 Meshaal
* Treener: Sánchez

 | Katar |
**Andrea Bargnani** (sündinud 26. oktoobril 1985) on itaalia endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku kümme hooaega.

Profikarjäär
------------

### Itaalia

Bargnani alustas karjääri 2002. aastal Itaalia tugevuselt kolmandas liigas (Serie B2), kus kogus 23 mänguga keskmiselt 13,2 punkti ja 4,5 lauapalli. 2003. aastal liitus Bargnani Itaalia kõrgliigaklubi Benetton Trevisoga, kus mängis enne NBA-sse siirdumist kolm aastat.

### NBA

Bargnani valiti 2006. aasta NBA *draft*'ist esimesena Toronto Raptorsisse, kus ta mängis lõviosa oma NBA karjäärist. Statistiliselt parimal, 2010/11. hooajal tõi Bargnani keskmiselt 21,4 punkti, 5,2 lauapalli ja 1,7 viskeblokeeringut mängus.

2013. aasta suvel vahetati Bargnani New York Knicksi, kus tema arvele jäi kahe hooajaga keskmiselt 13,9 punkti ja 4,9 lauapalli mängus.

2015. aasta suvel liitus Bargnani Brooklyn Netsiga, kus tõi hooajal 2015/16 keskmiselt ligi 14 minutiga 6,6 punkti ja 2,1 lauapalli mängus, kuni Nets lõpetas temaga 2016. aasta veebruaris lepingu.

### Hispaania

2016. aasta suvel sõlmis Bargnani kaheaastase lepingu Baskoniaga, kuid oli sunnitud vigastuste tõttu 2017. aasta aprillis koostöö lõpetama. Bargnani viskas 15 Euroliiga mängus keskmiselt 8,8 punkti ning 14 Hispaania kõrgliigamängus keskmiselt 11,5 punkti.

Saavutused
----------

* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2007)
* Euroliiga tõusev täht (2006)
* Itaalia meister (2006)
* Itaalia karika võitja (2004, 2005)

Vaata ka
--------

* NBA drafti esimeste valikute loend

Välislingid
-----------

* Andrea Bargnani – Basketball-Reference.com
**Süsimikrofon** on mikrofon, milles heli toimel mikrofoni membraanile toimub selle taha paigutatud söepulbri (grafiidipulbri) elektritakistuse muutumine heli toimel membraani poolt pulbrile avaldatava surve toimel.

Süsimikrofoniga on põhimõtteliselt võimalik saavutada heli võimendamist juhul kui toiteallikaga ühendatud süsimikrofoniga elektriahelas heli toimel tekkivate elektrisignaalide võimsus ületab mikrofoni membraanile rakenduva helisignaali võimsuse. Seda asjaolu ära kasutades õnnestus realiseerida laialdast praktilist kasutamist leidnud telefonside.

Sellega on süsimikrofon aga ka üks esimesi seadiseid, mida võib klassifitseerida elektroonika valdkonda kuuluvaks.

Sama asjaolu püüti ära kasutada ka esimestes kuuldeaparaatides, kuid nende puhul sai väga oluliseks hoopis see, et mikrofoni sai viia heliallikale oluliselt lähemale kui saaks viia kuulaja kõrva ja samal ajal sai elektriliselt reprodutseeritava heli allika (valjuhääldi või kõrvaklapi) tuua kuulaja kõrvale väga lähedale. (Lisaks kasutati mikrofoni ees veel ruuporit.)

Süsimikrofonid leidsid ligemale saja aasta jooksul laialdaselt kasutamist telefonsides, kuni nad 20. sajandi lõpuveerandil kaasaegsemate lahenduste poolt välja tõrjuti. Süsimikrofone kasutati ka esimeste stereofooniliste heliülekannete teostamisel 19. sajandi lõpul. Ka raadiosides ja raadioringhäälingus olid süsimikrofonid algperioodil kasutusel.
**Cluj-Napoca** (ungari *Kolozsvár*, saksa *Klausenburg*) on linn Rumeenias Transilvaanias, Cluji maakonna keskus. Asub Someșul Mici jõe kaldal.

Cluj-Napoca on Rumeenias elanike arvult teine linn Bukaresti järel.

Ajalugu
-------

Linnas sündis 1443. aastal Ungari kuningas Mátyás I.

Oli Ungari kuningriigis suuruselt teine linn Budapesti järel. Pärast Esimest maailmasõda läks koos Transilvaaniaga Rumeeniale.

1974. aastani kandis nime *Cluj*.

Aastatel 2004–2008 oli Cluj-Napoca linnapea Emil Boc, kes oli Rumeenia peaminister 2008–2012.

Rahvuslik koosseis
------------------

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest 81,5% rumeenlasi ja 16,4% ungarlasi.

Ülikoolid Cluj-Napocas
----------------------

Linnas asuvad Babeș-Bolyai Ülikool, Cluj-Napoca Tehnikaülikool, Cluj-Napoca Põllumajandusteaduse ja Veterinaariaülikool ning Iuliu Hațieganu Meditsiini- ja Farmakoloogiaülikool.

Viited
------

1. ↑  8 Most Beautiful Cities in Romania Trawel Away

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Cluj-Napoca** |

* Cluj-Napoca koduleht rumeenia keeles
* Cluj-Napoca koduleht ungari keeles
Leinav Maarja. Verona San Zeno kiriku altarimaali detail (1459)
**Andrea Mantegna** (1431 – 13. september 1506) oli itaalia vararenessansi maalikunstnik ja graafik.

Elulugu
-------

Mantegna õppis Padovas; käis läbi Padova ülikooli teadlastega, mis on arvatavasti mõjutanud tema huvi maalikunsti matemaatilis-perspektiivsete probleemide vastu.

Alates 1460 oli Mantegna Mantovas Ludovico II Gonzaga õukonnakunstnik. Mantova hertsogipalees *Castello di Cortes* lõi ta oma kuulsad freskod.

Looming
-------

Mantegna maalis monumentaalseid antiikmütoloogia- ja piibliteemalisi seina- ja tahvelmaale. Teda iseloomustas oskuslik rakursi- ja ruumikäsitlus ning plastiline vorm. Ta andis diferentseeritult edasi antiikaja arhitektuuri ja ornamentikat ning rakendas realismi, mis tollal oli uudne. Nagu teisedki oma aja kunstnikud, katsetas Mantegnagi perspektiiviga, näiteks viis silmapiiri madalale, et suurendada monumentaalsust. Tema maastikud seevastu tunduvad olevat nagu kivist ja metallist tehtud ning inimesedki näivad skulptuuridena.

Inimese käitumises ja meelelaadis rõhutas Mantegna kangelaslikkust. Ta kujutas nii kristlikke kangelasi püha Sebastiani ja püha Jüri kui antiikaja heeroseid Scipiot ja Caesarit. Caesari võitu on ta kujutanud 9 pildil. Usutavasti samastas ta maalitud kangelasi oma kaasaegsetega, näiteks Gonzaga ja Mezzarotaga. See tõrjus maali loomise ajendi tagaplaanile ja püstitas selle asemel maali loomise tõelise eesmärgina inimkuju.

Mantegnal on oluline roll vaselõike väljaarendamises. Tema töökoda oli 15. sajandi lõpul Veneetsia juhtiv trükikoda.

Mantegna stiil mõjutas Põhja-Itaalia maalikunsti kuni 1490. aastateni, mil suuremat tähtsust hakkas omandama Giovanni Bellini eeskuju.

Mantegna on maalinud bakhanaali, Fortunat, muusasid ja Parnassost.

### Teosed

* Tahvelmaalid Verona San Zeno kiriku altaril (1456–59), millest osa on esialgses asupaigas, predellapildid aga Toursi ja Louvre'i muuseumis.
* Mantova lossi *Camera degli Sposi* ehk Abikaasade toa freskod (1474)
* Kartongid Caesari triumfi kujutisega (1484–1494)

Viited
------

1. 1 2 3 4  Antiigileksikon, 1. kd. lk. 336
2. ↑  Antiigileksikon, 1. kd. lk. 158
3. ↑  Antiigileksikon, 2. kd. lk. 17

Kirjandus
---------

* Inger Christensen "Maalitud tuba: Romaan Mantovast ja Mantegnast", Kunst, ISBN 5-89920-130-4

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Andrea Mantegna** |

* Andrea Mantegna veebigalerii
Eesti Skeptic logo
Skeptiku poolt välja antav umbluu preemia Viltune Pendel. 2008. aasta.
**Skeptik.ee** on internetiportaal, mis uurib ja kritiseerib pseudoteadusi ja edendab nende suhtes skeptilist teaduslikku mõtlemist. 2007. aastal rajatud veebilehte haldab MTÜ Eesti Skeptik.

Skeptik.ee koordineerib skeptikute liikumist Eestis ja populariseerib teadust koolinoorte seas.

Uuringud
--------

Septembris 2007 teatas skeptik.ee lihtsast katsest, millega analüüsis soola vesilahuse visuaalseid omadusi elektrolüüsil, püüdes selgitada jalapesuvee visuaalset reostumist inimkeha väidetavalt detoksifitseeriva, ilusalongides ja ajalehes Postimees propageeritud toote Ionic-Detox mõjul. Katse näitas, et väidetava detoksifitseerimise asemel toimus normaalne elektrokeemiline reaktsioon. Sellest on saanud detoksifitseerimise uuringuis tüüpiline katse, millele selle alternatiivmeditsiiniharu analüüsides sageli viidatakse.

Umbluu
------

Aastatel 2008–2015 andis skeptik.ee välja ka umbluu preemia Viltune Pendel. See on auhind, millega tuuakse esile ettevõtteid või isikuid, kes on möödunud aastal eriti usinalt teadus- ja tõenduspõhisest mõtlemisest hälbimist propageerinud.

Abort.ee
--------

2008. aasta kevadel rajas katoliikliku taustaga abordivastane organisatsioon Elukultuuri Instituut veebilehe abort.ee, mis väidetavalt pidi aitama rasedatel otsustada, kas sünnitada või ei. Tegelikult sisaldas veebileht vaid abordivastast propagandat, mis oli Skeptik.ee väitel eksitav. Skpetik.ee avaldas rea abort.ee suhtes kriitilisi artikleid ning avalikustas tõiga, et abort.ee tegijad olid saanud veebilehe jaoks raha sotsiaalministeeriumilt. 

Elukultuuri Instituut vastas ähvardusega MTÜ Eesti Skeptik ja selle eestvedaja Martin Vällik laimu eest kohtusse kaevata.

Viited
------

1. ↑  skeptik.ee 7 April 2007 23:41: Tere tulemast skeptik.ee lehele! by Martin Vällik
2. ↑  skeptik.ee 30 September 2007: Ionic-Detox köögilaual by Martin Vällik
3. ↑  "Umbluu preemia". *Skeptik.ee*. Vaadatud 01.02.2021.
4. ↑  Eesti Ekspress 23 April 2008: Abort.ee tegijad kaebavad Martin Välliku kohtusse

Välislingid
-----------

* Skeptik.ee
Punajalg-tilder
Muna
**Punajalg-tilder** (*Tringa totanus*) on kurvitslaste sugukonda tildri perekonda kuuluv lind.

Punajalg-tildri rahvapärased nimetused on **rohutüll, tüllütt, tilt, tauss, tillutaja, tillutis, küllik, tilltöök** ja **tillu**.

Levila
------

Punajalg-tilder on levinud Euraasias. Ta pesitseb põhja suunas Peterburini, lõuna suunas Himaalaja eelmäestikeni ja ida suunas Tatari väinani. Üksnes Balkani poolsaarel ta ei pesitse. Armeenias kohtab teda enam kui 3 km, aga Pamiiris kuni 4 km kõrgusel. Ta talvitub Aafrikas ja Lõuna-Aasias, aga osalt Briti saartel ja Itaalias.

Eestis on ta rannikul harilik, sisemaal aga väikesearvuline haudelind. Eestis pesitseb umbes 6000 paari, kusjuures asustustihedus on kõige suurem Läänemaal ja Saaremaal. Ta saabub Eestisse aprillis, aga kevadine läbiränne kestab mai lõpuni. Eestist lahkub ta augusti lõpus või septembri alguses.

Välimus
-------

Rahvapärastest nimetustest hoolimata on punajalg-tilder keskmisest suurem kurvitsaline. Ta kaalub 100–140 g ja tema tiib on keskmiselt 15–16 cm pikk.

Tema sulestik on üldiselt helepruun valge tagaseljaga. Tiiva tagaserval on valge vööt, mis on lennul hästi nähtav. Saba on samuti hele ja sellel on mõned tumedad ristitriibud. Kaelal ja pugul on valgel taustal hallid nooljad laigud, mida ülalpool on palju, aga allpool järjest vähem ja keha alapool on täiesti valge.

Tema nokk on peenike, sirge ja punane. Jalad on oranžikaspunased, samuti pikad ja peenikesed ning nende järgi on lind nimetusegi saanud. Pikad jalad ja pikk nokk võimaldavad linnul sügavamast veest toitu otsida.

Eluviis ja pesitsemine
----------------------

Punajalg-tilder eelistab elupaigana rannaniite. Sisemaal elab ta lagedates niisketes kohtades. Väga oluline on tema jaoks elupaiga valikul rohu kõrgus: tilder peab rohu sisse saama end ära peita.

Kõik isendid ei pesitse. Need lendavad lõunamaalt küll kohale, aga hulguvad suvi otsa niisama ringi. Elupaik on sellistel samasugune kui pesitsevatel paaridel.

Ta toitub selgrootutest. Neid otsib ta mudast.

Pesa ehitab ta rohu sisse. Pesaks on tavaline lohk maapinnas, mis on vooderdatud kõrtega.

Punajalg-tildri täiskurnasid leidub mais, aga järelkurnasid juuni lõpuni. Täiskurnas on 4 muna. Munal on kollasel põhjal kastanpruunid laigud. Mõlemad vanemad hauvad ja hoolitsevad poegade eest võrdselt. Pojad lennuvõimestuvad alates juuni lõpust.

Punajalg-tildri looduslikud vaenlased on peamiselt kullilised ja kärplased.

Punajalg-tilder kuulub looduskaitsealuste liikide III kategooriasse. Kõige rohkem ohustavad teda elupaikde hävimine ja saastumine.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  www.bio.edu.ee. Punajalg-tilder. Vaadatud 27. novembril 2015
2. 1 2 3 4 5  "Loomade elu", 6. kd. lk. 216
3. ↑  L. Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 240
4. 1 2 3 4  www.bio.edu.ee Punajalg-tilder. Vaadatud 27. novembril 2015

Välislingid
-----------

* Punajalg-tilder andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Punajalg-tilder** |
Duniit
**Duniit** on ultraaluseline peamiselt oliviini sisaldav süvakivim.

Rahvusvahelise geoloogiaühingu tardkivimite klassifikatsiooni kohaselt on duniit kivim, milles oliviini, pürokseeni ja küünekivi koguhulgast moodustab oliviin enam kui 90%.

Duniit kuulub peridotiitide hulka. Ülejäänud peridotiitsed kivimid on hartsburgiit, lertsoliit ja verliit. Nende koostises on rohkem pürokseeni ja amfiboole, kuid vähem oliviini kui duniidis.

Kui duniidi definitsioonile vastava kivimi koostisse kuuluva spinelli rühma mineraaliks on peamiselt magnetiit, siis nimetatakse teda duniidi asemel oliviniidiks.

Duniit on vahevöö kivim, mis maapinnalähedastesse tingimustesse satub suhteliselt harva. Duniiti esineb mõningal määral ka Kuul.

Keskmise ilma veesisalduseta duniidi koostis oksiidsel kujul massiprotsentides:

| SiO2 | TiO2 | Al2O3 | Fe2O3 | FeO | MnO | MgO | CaO | Na2O | K2O | P2O5 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 41,04 | 0,10 | 1,95 | 3,85 | 10,05 | 0,76 | 40,66 | 1,08 | 0,21 | 0,09 | 0,21 |

*Numbrid on keskmistatud 93 analüüsitud duniiditüki alusel.*

Kivimile andis Duni mägede (*Dun mountains* Uus-Meremaal) järgi nimetuse Ferdinand von Hochstetter 1859. aastal.

Viited
------

1. ↑  Lunar sourcebook. Lunar rocks, G. Jeffrey Taylor, Paul Warren, Graham Ryder, John Delano, Carlé Pieters, Gary Lofgren. lk. 225-227
2. ↑  Le Maitre, R. W. (1976). The chemical variability of some common igneous rocks. J. Petrol. 17:589–637.
Punaarmee Fraktsiooni logo, millel on punase tähe peal püstolkuulipilduja Heckler & Koch MP5 
**Punaarmee Fraktsioon** (saksa keeles *Rote Armee Fraktion*, lühend *RAF*; alguses tuntud kui **Baaderi-Meinhofi rühm**) oli aastatel 1970–1998 tegutsenud Lääne-Saksamaa vasakäärmuslik terroriorganisatsioon.

Rühmituse asutajate seas olid Andreas Baader, Gudrun Ensslin, Horst Mahler ning intellektuaal ja ajakirjanik Ulrike Meinhof.

Nad pidasid sõda Lääne-Saksamaa riigi vastu, mida nad pidasid fašistlikuks. 1977 oli RAFi hiilgeaasta: tapeti Saksamaa peaprokurör Siegfried Buback, tööandjate liidu esimees Hanns Martin Schleyer ja Dresdeni panga esimees Jürgen Ponto.

1970–1997 tapeti terrorirünnakutes 34 inimest. Samas ajavahemikus sai surma 20 Punaarmee Fraktsiooni liiget või nendega seotud isikut.

24. aprillil 1975 vallutas RAF Saksamaa saatkonna Stockholmis. Tapeti Saksamaa saatkonna kaitseatašee Andreas von Mirbach ja saatkonna kaubandusatašee Heinz Hillegart, surma sai ka 2 terroristi.

Punaarmee Fraktsioon on küll rohkem tuntud, kuid korraldas siiski vähem rünnakuid kui Revolutsioonilised Rakud, mis korraldasid ajavahemikus 1973–1995 296 pommirünnakut, süütamist ja muud rünnakut.

1993. aasta juunis toimunud RAFi "kolmanda põlvkonna" juhtide grupi kinnipidamisel osutatud relvastatud vastupanul hukkus tulevahetuses politseiga: üks kahtlustatav Wolfgang Grams ja üks politseinik. Kinnipeetud Birgit Hogefeld mõisteti kohtus süüdi ja teda karistati 18-aastase vabadusekaotusega, ta vabanes alles 2011. aastal.

Pärast Saksamaa taasühinemist selgus, et RAF-i aitas Ida-Saksamaa luureagentuur Stasi.

2008. aastal valmis Punaarmee Fraktsioonist Uli Ederi ajalooline mängufilm "Baader Meinhofi kompleks".

Viited
------

1. ↑  Revolutionäre Zellen und Rote Zora
2. ↑  Saksamaal vabanes viimane RAF-i vang, www.DELFI.ee, 21. juuni 2011

Välislingid
-----------

* 
*
| Caterina Sforza |
| --- |
| 
Daam jasmiiniga, Lorenzo di Credi õlimaal lõuendil.
Caterina Sforza arvatav portree. |
| Forlí krahvinna |
| Ametis | 1473–1500 |
|  |
| Muud tiitlid | Imola sinjooraImola ja Forlì regent |
| Sündinud | Milano, 1463 |
| Surnud | Firenze, 28. mai 1509 |
| Ülikusugu | Sforza |
| Isa | Galeazzo Maria Sforza |
| Ema | Lucrezia Landriani |
| Abikaasad | Girolamo Riario (1473–1488)Giacomo Feo (1488–1495)Giovanni il Popolano (1496–1498) |
| Lapsed | Ottaviano Riario
Cesare Riario
Bianca Riario
Giovanni Livio Riario
Galeazzo Maria Riario
Francesco Riario
Bernardino Carlo Feo
Ludovico de' Medici |

**Caterina Sforza** (1463 algus – 28. mai 1509) oli Itaalia ülikudaam, Milano hertsogi Galeazzo Maria Sforza ja hertsogi lähedase sõbra, õukondlase, krahv Gian Piero Landriani naise, Lucrezia Landriani, vallaslaps. Toretsevas Milano õukonnas üles kasvanud Caterina oli hiljem abikaasa Girolamo Riario kaudu ka Imola sinjoora ja Forlì krahvinna.

Tuntud kondotjeeride dünastia järeltulijana paistis ka Caterina juba varasest noorusest alates silma julgete ja vaprate ettevõtmisega. Eraelus meeldis talle katsetada alkeemiaga, tantsida, käia jahil. Ema jõulise ja sõjaka iseloomu päris Caterina kaheksast lapsest vaid noorim, kapten Giovanni dalle Bande Nere.

Märkused
--------

1. ↑  Lucrezial oli hertsogiga kokku vähemalt neli last ja oma abikaasaga kaks last.
Catharina-Amalia ja teiste kuningas Willem-Alexanderi laste vapp
**Catharina-Amalia, Oranje printsess** (sündinud 7. detsembril 2003 Haagis) on Madalmaade kuningriigi troonipärija, kuningas Willem-Alexanderi ja kuninganna Máxima esmasündinu.

Kuna Hollandis kehtib absoluutne esmasünniõigus, ei saa ükski kuningapaari järgmistest lastest asuda troonile enne Catharina-Amaliat. Abiellumiseks on tal tulevikus vaja saada Hollandi parlamendi luba.

Lisaks esimesele kohale Madalmaade troonipärimisjärjekorras on ta Suurbritannia kuninga George II (1683–1760) vanima tütre Anne'i (1709–1759) otsese järglasena Briti troonipärimisjärjekorras 778. kohal.

Sünd
----

Printsess sündis Bronovo haiglas kell 17.01, kaalus 3 kg ja oli 50 cm pikk.

Ristimine
---------

Printsess ristiti 12. juunil 2004 Püha Jakobi kirikus Hagas. Tema ristivanemad on Madalmaade prints Constantijn (kuninga vend), Rootsi kroonprintsess Victoria, Marc ter Haar (kuningas Willem-Alexanderi sõber), Herman-Diederik Tjeenk Willink (riigikogu esimees), Samantha van Welderen Baroness Rengers-Deane (kuninganna Maxima sõbranna) ja Martín Zorreguieta (kuninganna vend).

* + **Catharina** valiti Henriëtte Catharina van Nassau järgi.
	+ **Amalia** valiti Amalia von Solmsi järgi.
	+ **Beatrix** valiti endise Hollandi kuninganna Beatrix järgi.
	+ **Carmen** valiti kuninganna Maxima ristiema järgi.
	+ **Victoria** valiti kroonprintsess Victoria järgi.

Tiitlid
-------

* 7. detsember 2003 – 30. april 2013: Tema Kuninglik Kõrgus Madalmaade Printsess Catharina-Amalia, Oranje-Nassau Printsess
* alates 30. aprillist 2013: Tema Kuninglik Kõrgus Oranje Printsess, Madalmaade Printsess, Oranje-Nassau Printsess

Catharina-Amalia kannab sünnijärgselt Madalmaade printsessi ja Oranje-Nassau printsessi tiitlit. Et ta on otsene troonipärija, kannab ta alates isa kroonimisest ka vastavat lisatiitlit "Oranje printsess", millele tema nime ei lisata.

Välislingid
-----------

* Catharina-Amalia, Oranje printsess – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Teatelaad** on kõneviisiülene kategooria, mis näitab kõneleja ja kuulaja positsioone edastatava teate suhtes.

Teatelaad eesti keeles
----------------------

Vastavalt sellele, milline on kõneleja ja kuulaja suhe teatega, saab teatelaadi jagada kahte liiki:

* otsene teatelaad ehk direktaal
* kaudne teatelaad ehk indirektaal

### Otsene teatelaad

 *Pikemalt artiklis Otsene teatelaad*
**Otsese teatelaadi** ehk direktaali puhul on kõneleja ühtlasi ka teateallikas. See tähendab, et teates edastatav info pärineb otse kõnelejalt ning on suunatud otse kuulajale. 

Väljendub kindlas, tingivas ja käsivas kõneviisis.

* Indikatiiv ehk kindel kõneviis

*Poiss loeb voodi peal raamatut.*
Kõneleja on ise kindlaks teinud, et voodi peal on poiss, kes loeb raamatut ning nüüd teatab seda kuulajale.
* Konditsionaal ehk tingiv kõneviis

*Kui poiss loeks voodi peal raamatut, siis oleks emal selle üle hea meel.*
Kõneleja väljendab oma isiklikku arvamust / oletust kuulajale.
* Imperatiiv ehk käskiv kõneviis

*Mine loe voodi peal raamatut!*
Kõneleja väljendab otsest käsku kuulajale.
### Kaudne teatelaad

**Kaudse teatelaadi** ehk indirektaali puhul on kas kõneleja või kuulaja vahendaja rollis. See tähendab, et edastatav info pärineb kõrvalisest allikast ja suunatakse otse kuulajale või pärineb info otse kõnelejalt ning on suunatud kellelegi muule kui kuulajale. 

Väljendub kaudses ja möönvas kõneviisis.

* Kvotatiiv ehk kaudne kõneviis

*Poiss lugevat voodi peal raamatut.*
Kõneleja ei ole ise näinud poissi voodi peal raamatut lugemas, kuid on saanud selle teate kellegi käest ning nüüd vahendab seda järgmisele kuulajale. Kõneleja on vahendaja rollis.
* Jussiiv ehk möönev kõneviis

*Poiss lugegu voodi peal raamatut.*
Kõneleja soovib poisile käsku edastada, kuid teeb seda läbi vahendaja. Kuulaja on vahendaja rollis.
### Erandeid

* Referaat

*Isa ütles, et poiss loeb voodi peal raamatut.*
Tegu on küll kindla kõneviisiga, kuid teade poisist, kes loeb raamatut, jõuab meieni läbi vahendaja. Seega on tegemist kaudse teatelaadiga.

Kirjandus
---------

* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993, lk 34.
Marbella rannik
**Marbella** [maɾˈβeʝa] on linn Hispaanias Andaluusias Málaga provintsis Vahemere kaldal Costa del Solis – Päikeserannikul.

Marbella on tuntud kuurortlinn, eriti põhjaeurooplaste seas.

Eestis on Marbella tuntuks saanud Eesti ärimeeste ja allmaailmategelaste puhkuse- ja elukohana.[*viide?*] Ka 1960. ja 1970. aastatel oli see linn Euroopa allilmategelaste seas populaarne. Paljud Suurbritannia kurjategijad põgenesid 1960. ja 1970. aastatel Marbellasse,[*viide?*] kuna Suurbritannia ja Hispaania vahel puudus Franco ajal raskendatud suhete tõttu Gibraltari küsimuses väljaandmislepe. Sealt pärinebki Costa del Soli hüüdnimi "Costa del Crime".

Marbella ümbruses on palju golfiväljakuid. Marbella linnavalitsuse taotluse tõttu trahvitakse avalikes kohtades särgita jalakäijaid 120–500 euroga, rannaalas viibijatele on erandite tegemine lubatud.

Marbellal on hea maantee- ja bussiühendus Algecirase ja Málagaga. Lähim lennujaam asub Málagas.

Elanike arv on 116 200 (2004).

Ajalugu
-------

Väljakaevamistel on Malaga alal leitud inimtegevuse jälgi juba paleoliitikumist ja neoliitikumist, samuti foiniiklaste ja kartaagolaste ajast. Rooma ajal oli linna nimeks Salduba. Sajandeid kuulus linn muhameedlastele, kes ehitasid sinna müüridega ümbritsetud kindluse. Sellest ajast pärineb ka linna nimi (*Marbil-la*). Kristlased vallutasid Marbella rekonkista käigus 1485.

Viited
------

1. ↑  Municipal Register of Spain of 2022
2. ↑  Martin Raud (12. juuli 2017). "Reisiuudised". *Eesti Ekspress*. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2017.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Marbella** |

* Marbella koduleht
* Virtuaalne ringkäik Marbellas

Pilte
-----

* Iga aasta juuni alguspoolel peetakse nädalane festival linna kaitsepühaku püha Barnabasi auks – Feria de San BernabéIga aasta juuni alguspoolel peetakse nädalane festival linna kaitsepühaku püha Barnabasi auks – Feria de San Bernabé
* Marbella postkontori välisseinMarbella postkontori välissein
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Euroopa meistrivõistlused |
| **Kuld** | 2020  |  |

**Andrea Belotti** (sündinud 20. detsembril 1993 Calcinates) on Itaalia jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia kõrgliigaklubis Roma ja Itaalia jalgpallikoondises. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ta alustas klubikarjääri AlbinoLeffes, millega liitus 2006. aastal. Klubi meeskonnas debüteeris ta hooajal 2011–12 Itaalia esiliigas.

2013. aasta septembris liitus ta Palermoga, mis mängis toona Itaalia esiliigas. Hooajal 2013–14 võitis ta Palermoga Itaalia esiliiga. Samal hooajal lõi Belotti liigas kümme väravat. Oma esimesel hooajal (2014–15) Itaalia kõrgliigas lõi ta kuus väravat.

2015. aasta augustis siirdus ta Torinosse. Alates hooajast 2015–16 kuni hooajani 2020–21 lõi Belotti Itaalia kõrgliigas igal hooajal vähemalt kümme väravat. Tema kõige edukam hooaeg on olnud 2016–17, mil ta lõi liigas 26 väravat. Torinos lõi Belotti aastatel 2015–2022 kokku 113 väravat, millega on ta Torino läbi aegade paremuselt kaheksas väravalööja.

2022. aasta augustis sõlmis ta lepingu Romaga.

Itaalia kõrgliigas tegi Belotti debüüdi 1. septembril 2016 sõprusmängus Prantsusmaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma kolmandas koondisemängus 9. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Põhja-Makedoonia vastu. 2021. aastal tuli ta Itaalia koondisega Euroopa meistriks.

| * v
* r
Itaalia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Sirigu
* 2 Di Lorenzo
* 3 Chiellini (c)
* 4 Spinazzola
* 5 Locatelli
* 6 Verratti
* 7 Castrovilli
* 8 Jorginho
* 9 Belotti
* 10 Insigne
* 11 Berardi
* 12 Pessina
* 13 Palmieri
* 14 Chiesa
* 15 Acerbi
* 16 Cristante
* 17 Immobile
* 18 Barella
* 19 Bonucci
* 20 Bernardeschi
* 21 Donnarumma
* 22 Raspadori
* 23 Bastoni
* 24 Florenzi
* 25 Tolói
* 26 Meret
* Treener: Mancini

 | Itaalia |
**Luksi** (ka Luks, Luksküla, Luksiküla ja Lukeküla; rootsi Lukslagge, Lukslaggen; saksa Luxby) on tänapäevase Lääne-Nigula valla territooriumil asunud küla, mis nüüd moodustab osa Riguldi külast.

Esimesed andmed küla olemasolu kohta pärinevad 1790. aastast. Tõenäoliselt tekkis küla Riguldi külas olnud nime *Lucas* kandnud talu ümber paigutamisel. Aastal 1690 on mainitud sealseid talupoegi Luxe Hindrics ja Luxe Hans, kes ilmselt uude kohta elama asudes nime kaasa viisid. Eestikeelse nime aluseks on isikunimi Luks, mis on kujunenud eesnimest Lukas (esines perekonnanimena ka Kudanis, Kulanis ja Vanakülas). Rootsikeelse nime järelosas sisaldub veel eestirootsi sõna *lagg* (soomaa ja kuiva maa vaheline ääreala). Carl Russwurm teab küla nimega *Lux*, *Luxgårdarna* (*gårdarna* tähendab talud). Paul Johansenil esinevad variandid *Lucks* ja *Luxby* (*by* tähendab küla). 1798. aastast pärineval Mellini kaardil leiduvad *Luksgardarna* nime kandvad küla ja kõrts.

1959. aastal elas külas kaheksa elanikku ning 1970. aastal neli elanikku. Neil aastatel kuulus küla Tuksi külanõukogu koosseisu.

Viited
------

1. ↑  EKI KNAB: Eesti. Vaadatud 13.08.2014.
2. 1 2  *Baltisches historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (Einschliesslich Nordlivland).* Begonnen von Hans Feldmann, herausgegeben von Heinz von zur Mühlen, bearbeitet von Gertrud Westermann. Böhlau Verlag Köln - Wien, 1985. Lk 327.
3. ↑  Eesti kohanimede leksikon
4. ↑  "Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika". Hiiumaa, Läänemaa 1965-1990. Vaadatud 23.05.2014.
**Andrea Guarneri** (kas 1623 või 1626 Cremona – 7. detsember 1698 Cremona) oli Itaalia viiulimeister, Guarneri viiulimeistrite dünastia esimene liige.

Elulugu
-------

Andrea Guarneri sünniaja kohta on erinevaid andmeid. John Dilworth  väidab sünniaastaks 1623 ja sünnikohaks Casalbuttano küla Cremonast põhjas. 

1641. aastal võttis katku järel üksi jäänud Nicola Amati ta oma töökotta abiks ja õpilaseks. Ilmselt oli Andrea töötanud Amati juures juba varem, sest esimene tema tunnusmärgiga viiul pärineb aastast 1638. Koos Amatiga töötas Andrea kokku seitse aastat. 

1652. aastal abiellus Andrea vaeslaps Anna Maria Orcelliga, kellel oli viiuldajast nõbu ja vahendeid, et aidata Andreal rajada oma töökoda. Ühest Anna Maria ja Andrea pojast sai samuti kutseline muusik. 

1650. aastatel töötas Andrea palju. Ta valmistas suure hulga viiuleid ning ka vioolasid ja tšellosid. Pärast Nicola Amati surma 1684. aastal lootis Andrea Guarneri esiviiulimeistri positsiooni Cremonas, kuid jäi alla 1680. aastal Cremonas tema lähedal maja ostnud ja Nicola Amati surmani Amatiga töötanud Antonio Stradivarile. Guarneri viiulite kvaliteet ei olnud nii ühtlane kui Amati ja Stradivari pillidel. 

Andrea vanem poeg Pietro lahkus Cremonast, isale jäi toeks noorem poeg Giuseppe. Andrea suri 1698. aastal, kui sündis tema lapselaps Bartolomeo Giuseppe. Teada on umbes 250 Andrea Guarneri töökojas valminud viiulite perekonda kuuluvat keelpilli; enamik neist on viiulid, kui on ka neli vioolat ja neliteist tšellot.

Viited
------

1. ↑  Andrea Guarneri. Reference Library Articles
2. ↑  Andy Fein. The Guarnerius Family of Violin Makers. Scions of Cremona. 2011

Välislingid
-----------

* 
* 
*
**Yits'ẖak Shamir** (kasutatakse ka nimekuju **Yitzhak Shamir**; heebrea keeles יִצְחָק שָׁמִיר; sünninimi **Icchak Jaziernicki**; 15. oktoober 1915 Ružany, Hrodna kubermang – 30. juuni 2012 Tel Aviv) oli Iisraeli peaminister 1983–1984 ja 1986–1992.

Aastail 1934–1935 õppis Shamir ajalugu Varssavi ülikoolis ja Białystokis Heebrea kõrgkoolis. Sel ajal ühines ta revisionistliku sionistliku liikumisega BETAR.

Aastal 1935 emigreerus ta Palestiinasse ja õppis 1935–1937 Jeruusalemma Heebrea Ülikoolis. Pärast emigreerumist muutis ta ära oma perekonnanime.

Aastatel 1937–1940 oli Shamir põrandaaluse relvastatud organisatsiooni ETSEL liige. See organisatsioon oli suunatud Suurbritannia võimu vastu Palestiinas.

Aastal 1940 ETSEL lõhenes. Shamir jäi selle kõige vägivaldsema osaga Leẖi. Ka Leẖi oli põrandaalune. Leẖi pidas Saksamaa esindajatega Beirutis läbirääkimisi, et Saksamaa ei tapaks juute, vaid saadaks nad välja Palestiinasse. Vastutasuks lubas Leẖi alustada võitlust Suurbritannia vastu. See ettepanek anti Saksamaa valitsusele edasi, aga sellele ei tulnud mingit vastust.

Aastal 1941 Shamir vahistati. Suurbritannia võimud hukkasid 1942 Leẖi senise juhi Avraham Sterni, kuid Shamir põgenes vanglast ja sai 1943 Sterni asemel üheks kolmest Leẖi juhist. 1944 vahistati ta uuesti ja saadeti koos teiste ETSELi ja Leẖi juhtidega Aafrikasse koonduslaagrisse. Ta oli seal kuni Iisraeli riigi väljakuulutamiseni 1948.

Leẖi ühe juhina vastutas ta ÜRO esindaja Lähis-Idas Folke Bernadotte'i tapmise eest 17. novembril 1948. Leẖi pidas Bernadotte'i antisionistiks ja Suurbritannia agendiks. Ühtlasi kartis Leẖi, et Iisraeli valitsus võtab vastu Bernadotte'i rahuplaani Iisraeli-Palestiina konflikti lahendamiseks. Leẖi ei teadnud, et Iisraeli valitsus oli päev varem selle ettepaneku tagasi lükanud. Oma võitlusmeetodite kohta väitis Leẖi ise: "Ei juudi eetika ega traditsioonid välista terrorismi võitlusvahendina". Leẖi oli üks viimaseid organisatsioone maailmas, mis iseennast terroristlikuna määratles.

Shamirile ja tema võitluskaaslastele olid eeskujuks Iirimaa vabariiklased, kes samuti inglaste vastu võitlesid. Shamir võttis endale koguni Michael Collinsi järgi hüüdnimeks Michael.

1955–1965 oli ta riikliku luureagentuuri Mossad teenistuses.

1974. aastal valiti ta Likudi partei koosseisus Iisraeli parlamenti Knessetisse. 1977–1983 oli ta Knesseti esimees. Knesseti liige oli ta kuni 1996.

1983–1993 oli Shamir Likudi partei esimees.

1983–1984 ja 1986–1992 oli Yits'ẖak Shamir Iisraeli peaminister.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Menaẖem Begin** | **Iisraeli peaminister**1983–1984 | Järgnev**Shim'on Peres** |
| Eelnev**Shim'on Peres** | **Iisraeli peaminister**1986–1992 | Järgnev**Yits'ẖak Rabin** |
**Pille** on eesti naisenimi.

Eesnimi Pille esineb rahvalauludes, aga ka kirikuraamatutes 18.–19. sajandil. Võib olla lühend nimest Sibylla/Sibylle. Pille elustati naisenimena uuesti 1929. aastal Akadeemilise Emakeele Seltsi soovitusnimestikus, leidis 1930. aastatel kasutamist üksikjuhtudel. Laiatarbenimeks kujunes alates 1955. aastast.

Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 2572 Pille-nimelist inimest.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Pille 2546 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 57. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Pille vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 51,13 ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,54. Pille on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 47). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Pille 1 inimesel.

Nime kandjaid
-------------

* Pille Kaas, purjesportlane
* Pille Kivihall, nahakunstnik
* Pille Lill, laulja
* Pille Lukin, näitleja
* Pille Minev, raadiosaatejuht
* Pille Neeve, kunstnik
* Pille Pürg, näitleja
* Pille Saar, pianist ja pedagoog
* Pille Salveste, agronoom ja kirikuõpetaja
* Pille Tomson, looduskaitsja
* Pille Valk, ajaloolane ja teoloog

Vaata ka
--------

* Sibylla (eesnimi)
* Pille-Riin

Viited
------

1. ↑  Edgar Rajandi. Raamat nimedest. tallinn, 1966, lk. 144-145.
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2020. Vaadatud 1. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  Personvārdu datu bāze
**Eliud Thaddeus Williams** (sündinud 21. augustil 1948) on Dominica riigiametnik ja poliitik.

Ta oli 17. septembrist 2012 kuni 2. oktoobrini 2013 Dominica president.

Williams on pika staažiga riigiametnik. Ta lõpetas 1985. aastal Lääne-India Ülikooli bakalaureusekraadiga raamatupidamises ja kaitses 1995. aastal samas ülikoolis magistrikraadi ärijuhtimises. Aastatel 1987–2004 töötas ta kantslerina mitmes Dominica ministeeriumis. 

Kui president Nicholas Liverpool halva tervise tõttu ametist lahkus, valiti Williams Dominica Tööpartei kandidaadina 17. septembril 2012 parlamendis presidendiks. Williams valiti presidendiks ühehäälselt, sest peamine opositsioonierakond Ühinenud Töölispartei pidas valimisi põhiseadusega vastuolus olevateks ja boikoteeris neid.

Välislingid
-----------

* Eliud Williamsi elulugu Dominica valitsuse veebilehel *(inglise keeles, vaadatud 10.10.2012)*


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Nicholas Liverpool** | **Dominica president**2012–2013 | Järgnev**Charles Savarin** |
**Yimmi Javier Chará Zamora** (sündinud 2. aprillil 1991 Calis) on Colombia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Major League Socceri klubis Portland Timbers.

Chará alustas klubikarjääri kodumaa klubis Centauros Villavicencio. 2010. aastal liitus ta Colombia kõrgliiga klubiga Deportes Tolima, mille põhikoosseisu murdis ta ennast 2012. aasta hooajal. 2015. aasta alguses liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Monterrey. 2015. aasta hooaja teises pooles oli ta laenul kodumaa klubis Atlético Nacional, millega tuli Colombia sügishooaja meistriks. Hooaja 2015–2016 teise poole veetis ta Mehhiko kõrgliiga klubis Dorados de Sinaloa. Hooajal 2016–17 mängis ta taas Monterreys. 2017. aasta juulis suundus ta taas kodumaale, liitudes Atlético Junioriga. 2017. aasta sügishooajal lõi ta Colombia kõrgliigas 11 väravat, millega oli ta koos kolme teise mängijaga liiga suurim väravakütt. Lisaks võideti 2017. aastal Colombia karikas.

2018. aasta juunis sõlmis ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Atlético Mineiro lepingu viieks aastaks. Esimese värava klubis särgis lõi ta 22. juulil kohe oma esimeses liigamängus Palmeirase vastu.

2020. aasta jaanuaris liitus ta Portland Timbersiga.

Tema vend Diego Chará on samuti jalgpallur.

Koondisekarjäär
---------------

Debüüdi Colombia rahvuskoondises tegi 31. augustil 2017 mängus Venezuela vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2018, kui sõprusmängus kohtuti taas Venezuelaga.

Saavutused
----------

Deportes Tolima
* Copa Colombia: 2014

Atlético Nacional
* Primera A: 2015–II

Junior
* Copa Colombia: 2017

Viited
------

1. ↑  "Atlético apresenta atacante colombiano Yimmi Chará". atletico.com.br. 12.6.2018. Vaadatud 31.7.2018
2. ↑  "Yimmi Chará é o 27º estrangeiro a marcar gol com a camisa do Atlético; veja a lista". mg.superesportes.com.br. 23.7.2018. Vaadatud 31.7.2018
3. ↑  "Timbers acquire midfielder Yimmi Chara as Designated Player". timbers.com. 2.1.2020. Vaadatud 10.8.2020