recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tin Jedvaj**  (sündinud 28. novembril 1995 Zagrebis) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Panathinaikόs ja Horvaatia jalgpallikoondises.

2014. aastal valiti ta Horvaatia jalgpalli aasta tulevikulootuseks.

Klubikarjäär
------------

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Zagrebi Dinamo, mille meeskonnas debüteeris ta Horvaatia kõrgliigas 2013. aastal. Sama aasta juulis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Roma. Roma põhikoosseisu tal murda ei õnnestunud ning kogu hooaja 2013–2014 jooksul pääses ta Itaalia kõrgliigas väljakule vaid kahes kohtumises.

2014. aastal liitus ta Saksamaa kõrgliigaklubiga Leverkuseni Bayer. 30. augustil 2014 lõi ta mängus Hertha vastu oma esimese värava Saksamaa kõrgliigas. Hooajal 2019–2020 mängis ta laenul Augsburgis.

2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Moskva Lokomotiv. Hooaja 2022/23 teises pooles oli ta Lokomotivist laenul Araabia Ühendemiraatide klubis Al Ain. 2023. aasta juulis läks ta laenule Panathinaikόsi.

Koondisekarjäär
---------------

Debüüdi Horvaatia jalgpallikoondises tegi Jedvaj 4. septembril 2014 sõprusmängus Küprose vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 15. novembril 2018 UEFA rahvuste liiga mängus Hispaania vastu. Ta on kuulunud Horvaatia koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Zagrebi Dinamo
* Prva HNL: 2012–13
* Horvaatia superkarikas: 2013

Välislingid
-----------

 Tin Jedvaj – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Horvaatia koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Vargić
* 2 Vrsaljko
* 3 Strinić
* 4 Perišić
* 5 Ćorluka
* 6 Jedvaj
* 7 Rakitić
* 8 Kovačić
* 9 Kramarić
* 10 Modrić
* 11 Srna (c)
* 12 L. Kalinić
* 13 Schildenfeld
* 14 Brozović
* 15 Ćorić
* 16 N. Kalinić
* 17 Mandžukić
* 18 Rog
* 19 Badelj
* 20 Pjaca
* 21 Vida
* 22 Čop
* 23 Subašić
* Treener: Čačić

 | Horvaatia |

| * v
* r
Horvaatia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Livaković
* 2 Vrsaljko
* 3 Strinić
* 4 Perišić
* 5 Ćorluka
* 6 Lovren
* 7 Rakitić
* 8 Kovačić
* 9 Kramarić
* 10 Modrić (c)
* 11 Brozović
* 12 L. Kalinić
* 13 Jedvaj
* 14 Bradarić
* 15 Ćaleta-Car
* 16 N. Kalinić
* 17 Mandžukić
* 18 Rebić
* 19 Badelj
* 20 Pjaca
* 21 Vida
* 22 Pivarić
* 23 Subašić
* Treener: Dalić

 | Horvaatia |
**Atlandi merilest** (*Pleuronectes platessa*) on lestlaste sugukonda merilesta perekonda kuuluv kala.

Merilest on levinud peaaegu kogu Euroopa rannikualal Valgest merest Portugali rannikuni, Põhja- ja Läänemeres ning Islandi ümbruses, samuti Vahemere lääneosas ja isegi Gröönimaa rannikul.

Merilestal on lapik kehakuju. Silmad paiknevad keha paremal küljel. Merilest ujub ja lebab põhjas ühe külje peal. Silmapool on pruunikas kuni sinakaspruunikas ja kaetud ringikujuliste punakate täppidega. Alumine pool on valkjas, vahel kollaste või pruunide tähnidega. Täiskasvanud atlandi merilest on 25–60, kuid vahel kuni 90–100 cm pikk ja kuni 7 kg raskune. Atlandi merilest võib elada kuni 45-aastaseks.

Atlandi merilest on eluviisilt parvekala, kes elab veekogu põhjakihis kuni 200 m sügavuses, Vahemeres isegi kuni 400 m sügavusel. Ta suudab ellu jääda riimvees ja teda on kohatud mageveeski.

Ta toitub limustest ja hulkharjasussidest, samuti vähilaadsetest ja kahekülgsetest. Noored, 1–2 aasta vanused merilestad söövad peamiselt krevette.

Atlandi merilest sigib oma levila eri piirkondades novembrist juunini: Läänemeres peamiselt veebruaris-märtsis, Põhjameres jaanuaris-veebruaris ja Barentsi meres märtsis-aprillis. Emased saavad suguküpseks 3–7, Põhjameres üldiselt 3-aastaselt. Emane koeb kuu aja jooksul iga 3–5 päeva tagant. Munad hauduvad pool kuud ja hõljuvad selle aja jooksul planktonina. Maimud moonduvad 8–10 nädala vanuselt, olenevalt veetemperatuurist. Moonde käigus omandavad nad ebasümmeetrilise kehakuju ja see võtab aega kuni 10 päeva.

Maimud ja noorkalad liiguvad vahetevahel rannikule väga lähedale. Selleks kasutavad nad tõusu ja mõõna vaheldumist. Tõusu ajal lasevad nad end voolusel maa suunas kanda, aga kui algab mõõn, laskuvad nad põhja ega lase end sügavamasse merre tagasi kanda. Niimoodi tulevad rannikule peamiselt alla aasta vanused kalad, vanemad teevad seda juba vähem ja suguküpsed ei tee üldse.

Põhiline oht merilestale on tänapäeval ülepüük. Maailma Looduse Fondi andmetel on merilesta 8 tähtsamast asurkonnast ainult 1 jätkusuutlik, ülejäänud kannatavad ülepüügi all. Vanemaid kui 6-aastasi atlandi merilesti 3 asurkonnas peaaegu ei kohta, sest nad on üldiselt välja püütud. Seetõttu on atlandi merilesta varud lähedal kõigi aegade kõige madalamatele väärtustele. 2010 lisas Greenpeace atlandi merilesta meretoidu punasesse nimekirja.

Väikesesuuliste pärislestlaste seas on atlandi merilest tähtsaim töönduskala. Mõnel maal peetakse teda tunduvalt paremaks tursast, kilttursast ja meriahvenast

Vaata ka
--------

* Lest

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 4.4.2017)
2. 1 2 3 4 5 6 7  "Loomade elu", 4. kd. lk. 434, joon. 38
3. ↑  "Loomade elu", 4. kd. tahvel 51

Välislingid
-----------

* Atlandi merilest andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Atlandi merilest** |
Reisibüroo
**Reisibüroo** on äriregistris registreeritud ettevõte, kes müüb reisikorraldaja koostatud pakettreise. Lisaks sellele võib ta osutada ja vahendada reisiteenuseid. Tuntumad reisibürood Eestis on Estravel, Novatours, Go Travel ja Baltic Tours.

Ajalugu
-------

Esimene reisibüroo asutati 1758. aastal, kui loodi Cox & Kings. Reisibüroode ajalugu on mõjutanud ka ettevõte Thomas Cook & Son, mille asutas 1872. aastal Inglismaalt pärit Thomas Cook koos oma pojaga. Oma esimese ekskursiooni korraldas Thomas 1841. aastal ja selles osales ligikaudu 500 inimest. Thomas Cook asutas lisaks reisibüroole esimesed puhkuse pakettreisid ning 1879. aastal organiseeris esimese pakettreisi Euroopasse ja USAsse. Reisibüroo loomine hoogustas turismimajanduse arengut.

Reisibüroo eesmärk
------------------

Reisibüroo eesmärk on peamiselt reise vahendada ning anda teavet kliendile reisi sihtkohast, arvestades tema soove. Reisibüroo paneb teenuse ostjale kokku kõik reisiks vajaliku: lennupiletid, majutuse, kindlustuse, transfeeri, lisateenused, valuutavahetuse ja viisa hankimise, et reis sujuks võimalikult mugavalt. 

Populaarsemad pakettreisid on sooja kliimaga riikidesse korraldatavad puhkusereisid, mis hõlmavad lennupileteid, majutust, toitlustust, transfeeri, viisat ja kindlustust. Levinumad sihtkohad on Türgi, Egiptus, Hispaania. Populaarsed on ka suusareisid Skandinaaviasse, Austriasse ja Šveitsi. Samuti broneeritakse reisibüroo kaudu lennupiletid, kindlustus, majutus ja toitlustus.

Reisibüroo tänapäeval
---------------------

Üha rohkem kasutatakse võimalust reis endale ise kokku panna ning muretuks reisimiseks on loodud *online*-reisibürood. *Online*-reisibüroo kaudu saab endale ise valida sihtkoha, majutuse, lennupiletid jne. Sellised tuntumad reisibürood on näiteks Bookit.com, CheapOair, OneTravel, Expedia.

Tuntud reisibüroosid
--------------------

### Tuntumad reisibürood Eestis

Eestis tegutsevatest reisibüroodest on tuntumad Estravel, Novatours, Go Travel, Baltic Tours, Reisiekspert ja Wris. 
Estravel on Eesti ja Baltimaade suurim reisibüroo, mis alustas tegevust 1988. aastal. Estravel tegeleb lisaks sissetuleva turismiga ning pakub välisturistile võimalusi Eestiga tutvuda. 

### Tuntumad reisibüroosid mujal maailmas

Mujal maailmas tegutsevatest reisibüroodest on tuntumad Vantage Deluxe World Travel, Vacation Internationale, Cox & Kingsm ja Thomas Cook & Son.

Viited
------

1. ↑  Turismiseadus. (2001). *Riigi Teataja I,* 95, 607.Loetud aadressil https://www.riigiteataja.ee/akt/1036425
2. ↑  Thomas Cook. (n.d.). Thomas Cook History. Retrieved from https://www.thomascook.com/thomas-cook-history/
3. ↑  Gwenda, S. (2003). *Manual of travel agency practice.* Amsterdam: Elsevier.
4. 1 2  Introduction to Travel Agency. (*n.d*.). Retrieved from http://bieap.gov.in/Pdf/TTPaperIIYR2.pdf
5. ↑  Estravel. (s.a.). Meist. Loetud aadressil

https://www.estravel.ee/meist/
Cal Clutterbuck (2018)
**Paschal (Cal) William Clutterbuck** (sündinud 18. novembril 1987 Wellandis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New York Islanders ründajana paremäärel.

Aastatel 2003–2007 mängis ta Ontario Hockey League'i klubides Toronto St. Michael's Majors ja Oshawa Generals.

2006. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Minnesota Wildi poolt 72. valikuna. 2007. aasta mais sõlmis ta Wildiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 28. oktoobril 2007 mängus Colorado Avalanche'i vastu, kuid suurema osa hooajast 2007–08 mängis ta American Hockey League'i klubis Houston Aeros. Järgmisel hooajal kindlusta ta koha Wildi põhikoosseisus. NHL-is lõi ta oma kaks esimest väravat 24. novembril 2008 mängus Washington Capitalsi vastu. 

2013. aasta juunis liitus Clutterbuck Islandersiga. 2016. aasta detsembris pikendas ta klubiga lepingut viie aasta võrra.

Clutterbuck kuulus Kanada jäähokikoondisse 2011. aasta maailmameistrivõistlustel.

Välislingid
-----------

* Cal Clutterbuck NHL.com lehel
* Cal Clutterbuck hockeydb.com lehel
**Reaktiivjõud** (inglise keeles *jet force*) on jõud, mis tuleneb mingi aine suunamisest ühes suunas, et keha, mis ainet välja saadab, hakkaks liikuma teises suunas vastavalt Newtoni III seadusele.

Lennunduses
-----------

Tõstejõud on ülessuunatud jõud, mis tekib lennuki kiirel edasi liikumisel tiibade kuju tõttu. Kaal näitab, kui kõvasti maa gravitatsioon tõmbab lennukit maa suunas. Kui tõstejõud on suurem kui maa gravitatsiooni jõud, siis lennuk tõuseb kõrgemale.

Looduses
--------

Kõik peajalgsed saavad liikuda vees, kasutades reaktiivjõudu. Näiteks kalmaarid suruvad liikumise ajal oma kehast vett välja, liikudes ise vastassuunas.

Mõned kiili vastsed suudavad lükata oma kehast välja vett ning sellel jõul liikuda.

Viited
------

1. ↑  Halliday, D. Resnick, R. Walker, J. (2020). Halliday and Resnick's Principles of Physics (11th Ed). Wiley.
2. ↑  "What is Thrust?". *Nasa.gov*. Vaadatud 23.08.2023.
3. 1 2  "The Four Forces | How Things Fly". *howthingsfly.si.edu*. Vaadatud 23. augustil 2023.
4. ↑  Wheeler, Kristen; Fautin, Daphne G. "Cephalopoda". *Animal Diversity Web* (inglise). Vaadatud 23. augustil 2023.
5. ↑  Mill, P. J.; Pickard, R. S. (1. detsember 1975). "Jet-propulsion in anisopteran dragonfly larvae". *Journal of comparative physiology* (inglise). **97** (4): 329–338. DOI:10.1007/BF00631969. ISSN 1432-1351.
**Guido Arro** (11. juuli 1926 Tallinn – 2. september 2010) oli eesti arst.

Ta lõpetas 1945. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1950. aastal asus ta tööle Tartu tuberkuloosidispanserisse.

Alates 1951. aastast teenis ta viis aastat arstina Nõukogude armees.

1957. aastast töötas Guido Arro Tartu linna laste luu-liigesetuberkuloosi sanatooriumi peaarstina ning 1963. aastast 19 aastat Tartu tuberkuloosidispanseri peaarstina. Aastatel 1966–1970 oli ta Tartu linna tervishoiuosakonna juhataja. Arro jäi pensionile 1996. aastal.

Teosed
------

Ta on kirjutanud või koostanud rahvaharidusliku trükise "Tuberkuloos on nakkushaigus", mälestusteraamatu "Teater, tiisikus ja tervishoid" ja koos Luule Alariga Tartu Sanatoorse Kooli ajalugu käsitleva mälestusteraamatu "Maja täis mälestusi".

Tunnustus
---------

* 2007 Eesti Arstide Liidu aumärk teenete eest tervishoiu arendamisel ja propageerimisel
* 2008 Tartu medal

Isiklikku
---------

Tema isa oli lennuohvitser Aleksander Arro. Tema abikaasa oli lastearst Maret Arro (1928–2023), pojad on Andrus Arro ja Tõnis Arro.

Viited
------

1. 1 2 3 4  IN MEMORIAM. Guido Arro 11.07.1926–02.09.2010 Eesti Arst 2010; 89 (11), lk 770
2. ↑  Tartu linnalt tunnustusavalduse saanud isikud
**Igor Grosu** (sündinud 30. novembril 1972 Andrușul de Susis Cahuli rajoonis) on Moldova poliitik, ta on erakonna Tegevus ja Solidaarsus (*Partidul Acțiune și Solidaritate*) esimees. Ta on 29. juulist 2021 Moldova parlamendi spiiker.

Elulugu
-------

Ta on hariduselt ajaloolane. Ta on õppinud Moldova Riiklikus Ülikoolis ja Ion Creangă nimeline Riiklikus Pedagoogikaülikoolis.

Ta töötas aastal 2003 Majandusministeeriumis projektikoordinaatorina. Detsembrist 2003 kuni juunini 2004 oli ta majandusministeeriumi projektijuht, 2004–2008 juhtis majandusministeeriumis osalemise nõukogu sekretariaati. 2008. aasta augustis-septembris juhtis ta ÜRO arenguprogrammi riigikantselei poliitilise analüüsi osakonna osalusnõukogu sekretariaati. Aastatel 2009–2012 töötas ta Riigikantseleis vanemeksperdina. Aastatel 2005–2012 oli ta Amnesty International Moldova direktorite nõukogu liige.

Aastatel 2012–2015 töötas ta haridusministri asetäitjana, (Maia Sandu oli samal ajal haridusminister). Augustis 2015 vallandas Moldova Vabariigi peaminister Valeriu Streleț ta ja määras ta peaministri teaduse, hariduse, tervishoiu ja sotsiaalkaitse peanõunikuks. Pärast Valeriu Streleți tagasiastumist tagandas peaministri kohusetäitja Gheorghe Brega Igor Grosu kõigilt valitsuses olnud ametikohtadelt.

Kui Maia Sandu aastatel 2015–2016 erakonna Tegevus ja Solidaarsus Erakonna asutas, liitus Grosu temaga asutajaliikmena ja temast sai erakonna esimene aseesimees. Ta oli valimisliidu "ACUM Platforma DA și PAS" poliitilise nõukogu liige.

2019. aasta parlamendivalimistel kandideeris ta ACUM Platforma DA și PAS valimisblokis, kuid kaotas tollasele peaministrile Pavel Filipile. Igor Grosu pääses parlamenti aga ACUM bloki üleriigilise nimekirjaga, milles sai 4. koha.

2020. aasta detsembris, pärast Maia Sandu presidendivalimiste võitu ja erakonnast lahkumist, sai erakonna Tegevus ja Solidaarsus esimeheks Igor Grosu. 25. mail 2021 andis Maia Sandu Grosule ülesandeks moodustada valitsus, et püüda laiali saata Moldova Vabariigi kümnes seadusandlik kogu. Pärast parlamendi enamuse lahkumist parlamendist lükati ettepanek automaatselt tagasi. Parlament saadeti laiali 28. aprillil 2021 ja ennetähtaegsed valimised toimusid 11. juulil 2021.

29. juulil 2021 valiti Igor Grosu Moldova parlamendi spiikriks.
**Peabronh** (ladina keeles *bronchus principalis*) on paljudel selgroogsetel paariline bronhide ja hingamisteede osa, mille seinu toestavad kõhrerõngad.

Roomajatel
----------

### Madudel

Osade autorite arvates algavad madudel bronhid hingetoru juurest ja jagunevad kaheks peabronhiks, mis kulgevad koos kopsuarteritega kopsudesse.Paljudel madudel on aga kas vasak või parem kops atrofeerunud, kuid loetakse et üks peabronh suubub paremasse aktiivsesse kopsu ja teine bronh suubub kas rudimentaarsesse või väiksemasse aktiivsese vasakusse kopsu ja vastupidi. Teised autorid leiavad, et madudel hargneb hingetoru ning iga haru läheb üle kopsudesse.

Imetajatel
----------

### Inimestel

Peabronhid algavad inimestel hingetoru hargnemise kohal (4 ... 5.rinnalüli kõrgusel) ja liigitatakse
: 

* paremaks peabronhiks (*brónchus principalis dexter*) suubub paremasse kopsu;
* vasakuks peabronhiks (*brónchus principalis sinister*) suubub vasakusse kopsu.

Peabronhid jagunevad kopsudes segmentaalbronhideks (*bronchi segmentales*)

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 102:2004.
2. ↑  , Veebiversioon (vaadatud 19.11.2013) (inglise keeles)
3. ↑  Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 123, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
Kosmosesondi Cassini foto Saturnist ja tema rõngastest
**Flagshipi programm** on üks NASA programmidest Päikesesüsteemi uurimiseks, mis on mõeldud kõige ajakulukamate ning kallimate missioonide jaoks. Flagshipi programmist väiksemad on keskmise eelarvega Discovery programm ja väikese eelarvega New Frontiersi programm.

NASA Flagshipi programmi missioonide eelarve on tavaliselt üle ühe miljardi USA dollari, mis võimaldab uurida NASA jaoks eriti tähtsaid objekte. Flagshipi missioone on tänini saadetud näiteks Jupiterile, Europale, Saturnile ja Marsile.

Ajalugu
-------

1992. aastal otsustas NASA, et missioonid peaksid valituks osutumise nimel hakkama omavahel võistlema. Sellest otsusest sündisid esialgu Discovery ja Flagshipi programm. Hiljem lisandus nendele ka New Frontiersi programm.

2011. aastal teatas Ameerika Ühendriikide Riiklik Teadusnõukogu, et NASA Flagshipi missioonide kõrgeimaks prioriteediks peaks olema Mars Astrobiology Explorer-Cacher (MAX-C), mis pidi olema NASA panus ExoMarsi ja eelkäija Marsi pinnaseproovide Maale toomise missioonile. Tähtsuselt järgmine pidi olema NASA-ESA ühismissioon EJSM/Laplace ja oluliseks peeti ka Veenusele, Uraanile ja Enceladusele kosmosesondide saatmist. 

Veebruaris 2012 peatas NASA eelarvekärbete tõttu oma osaluse ExoMarsis, et kinni maksta James Webbi kosmoseteleskoobi lisakulud. Samuti peatati teadmata ajaks kõikide Flagshipi programmi missioonide planeerimine. NASA on planeerimise peatamise suhtes hiljem teinud ka erandeid ning detsembris 2012 kuulutati välja Mars 2020 missioon. 2015. aastal teatas NASA Europa Multiple-Flyby Missioni heaks kiitmisest.

Flagshipi missioonid
--------------------

NASA Flagshipi programmi kuuluvad järgmised missioonid:

Varasemad ja käigusolevad missioonid| Illustratsioon | Missiooni nimi | Toimumise aastad | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Voyageri programm | 1977– |  |
|  | Galileo | 1989–2003 |  |
|  | Cassini–Huygens | 1997–2017 | NASA-ESA ühismissioon. ESA tarnis Huygensi maanduri ja NASA ehitas kosmosesondi Cassini. |
|  | Chandra X-ray Observatory | 1999– |  |
|  | Mars Science Laboratory | 2011– | MSL maandas Marsile Curiosity kulguri |

Planeeritavad missioonid| Illustratsioon | Missiooni nimi | Stardi aasta | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Mars 2020 | 2020 |  |
|  | Europa Multiple-Flyby Mission | 2022 |  |

Viited
------

1. ↑  Space Policy Online:Are the Days of NASA's Science Flagship Missions Over?
2. ↑  Space.com:Report Prioritizes Big Missions to Mars and Jupiter, But Can NASA Afford Them?
3. ↑  Planetary Society:Europa: No Longer a "Should," But a "Must"
4. ↑  Universe Today:Experts React to Obama Slash to NASA’s Mars and Planetary Science Exploration
5. ↑  SpaceRef: Do Budget Cuts Mean an End to Flagship Programs?[*alaline kõdulink*]
6. ↑  NBC News:NASA shelves ambitious — and expensive — Flagship missions
7. ↑  CNET:NASA announces plans for new $1.5 billion Mars rover
8. ↑  Space.com:NASA's Europa Mission Approved for Next Development Stage
Mart Mikk Estonia maja 100. aastapäeva puhul korraldatud autogrammitunnis Estonia talveaias 18. septembril 2013
Mart Mikk esinemas Estonia teatri 107. hooaja avamisel
**Mart Mikk** (sündinud 20. veebruaril 1964) on eesti ooperilaulja (bass). 

Mikk on mitme muusikalise heategevusprojekti algataja.[*viide?*] Ta on lõpetanud Tallinna Reaalkooli, konservatooriumi Raimond Alango õpilasena ning Sibeliuse Akadeemia Jaakko Ryhäneni ja Matti Tuloisela lauluklassis. 

Ta on töötanud reklaamikirjutajana reklaamiagentuuris Kontuur Leo Burnett ja loovjuhina üritusturundusagentuuris Royal Service.

Aastatel 2008–2017 korraldas ta Kultuurse Motobandega heategevuslikke matke mootorrattal.

Aastatel 2010–2016 oli ta Estonia teatri ooperijuht. Alates märtsist 2016 töötab ta Estonia Seltsi juhatajana.

Isiklikku
---------

Ta on Arne Miku poeg. 

Marti abikaasa on Raili Mikk.

Talle meeldib matkata mootorrattal.

Viited
------

1. 1 2 3  Tsäro-Mirme, Kairit (5. august 2023). "Eesti tuntud meelelahutajad veetsid puhkuse koos: matkal valitseb valgustatud monarhia, demokraatiat sel reisil ei tunta". *Kroonika*. Vaadatud 5. augustil 2023.
2. ↑  Teatrid panustavad kindlatele nimedele, Postimees, 26. august 2010
3. ↑  Estonia Seltsi uueks juhatajaks valiti Mart Mikk, www.opera.ee Uudised, 15. märts 2016

Välislingid
-----------

* Mart Mikk andmekogus IMDb (inglise)
* Anneli Remme, Persona Grata Mart Mikk, Teater. Muusika. Kino, november 2000
* Teeli Remmelg, Mart Mikk eelistab vaimukale ideele toimivat lahendust, Äripäev, 22. detsember 2005
**Johannes-Andreas Hanni** (24. märts 1957 Valga – 6. november 1982 Keskvangla, Tallinn) oli sarimõrvar, kes tappis Eesti NSV-s kolm inimest, enne kui ta tabati.

Hannil oli biseksuaalseid kalduvusi: tal oli lisaks oma abikaasale Pillele rida armukesi kummastki soost. Seksuaalselt oli ta atraktiivne mees. Kohtueksperdid on meenutanud, et erilise kire suguakti ajal leidis Pille Johannes-Andreasega pärast esimese roima kordasaatmist (Hanni mõrvas Nõmmel peolt tulles tänaval mehe, lõikas tüki liha tema reielt ja praadis selle kodus, mainides Pillele, et olevat "ammu juba ihanud inimliha maitse ära proovida").

Isiklikku
---------

Tema isa oli eesti baptisti vaimulik Jaan Hanni.

Tema abikaasa oli Pille Hanni, kes veetis Harkus naistevanglas ligi kaksteist aastat. Ta andis 2009. aastal välja raamatu "Ma armastasin kiskjat".

Kirjandus
---------

* Jaan Hanni. "Kuradi poja Johannes Andrease sünd ja surm" / [Jaan Hanni ; kaaned: Aarne Hanni; Valgas : J. Hanni, 2008 ([Tallinn] : Sõnasepp)

Viited
------

1. ↑
**Go3 Films** (endise nimega TV1000 Premium) on AS TV Play Balticsi oma filmikanal, mis näitab ööpäev läbi Hollywoodi kassahitte. Kanal on Eestis nähtav originaalkeeles, eesti- või venekeelsete subtiitritega ja reklaamivaba. Filmivalikus on värsked komöödiad, draamad, romantilised filmid, põnevus-, seiklus- ja märulifilmid ning ulme- ja õudusfilmid. Kanalil esilinastub igal aastal enam kui 100 filmi, Go3 Films kanalit näeb satelliit- või kaabeltelevisioonioperaatorite vahendusel.

Vaata ka
--------

* Go3 Sport 1

Viited
------

TV3 Grupp ja The Walt Disney Company Nordic and Baltic alustasid koostööd

Discovery Inc. ja TV3 Grupp teatavad discovery+ käivitamisest Baltikumis

Välislingid
-----------

* TV3 film koduleht (eesti keeles)

1. ↑  "TV3 Grupp ja The Walt Disney Company Nordic and Baltic alustasid koostööd". *Home3.ee*. 17.12.2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.12.2021. Vaadatud 2.12.2021.
2. ↑  "Discovery Inc. ja TV3 Grupp teatavad discovery+ käivitamisest Baltikumis". *Uudised.ee*. 20.05.2021.
**Ricard Rubio Vives** (sündinud 21. oktoobril 1990 El Masnous) on Hispaania korvpallur, kes mängib 2020. aastast NBA klubis Minnesota Timberwolves.

Karjäär Euroopas
----------------

Enne NBA-sse siirdumist mängis Rubio Hispaania kõrgliigas, kus esindas aastatel 2005–2009 Badalona Joventuti ja aastatel 2009–2011 FC Barcelonat.

NBA karjäär
-----------

2009. aasta NBA *draft'*ist viiendana Minnesota Timberwolvesi valitud Rubio jätkas veel kaks aastat profikarjääri Euroopas ja liitus uue koduklubiga 2011. aastal. Aastatel 2011–2017 Timberwolvesi esindanud Rubio tõi hooajal 2016/17 keskmiselt 11,1 punkti, 4,3 lauapalli ja 9,1 resultatiivset söötu mängus.

2017. aasta suvel vahetati Rubio Utah Jazzi. Kaks hooaega Jazzis mänginud Rubio siirdus 2019. aasta suvel Phoenix Sunsi, kust ta vahetati 2020. aasta novembris tagasi esimesse koduklubisse Timberwolvesi.

2023. aastal lõpetas Rubio profikarjääri ajutiselt vaimse tervise tõttu.

Saavutused
----------

* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2012)
* Euroliiga meister (2010)
* EuroCupi meister (2008)
* Hispaania meister (2011)
* Kahekordne Hispaania karika võitja (2010, 2011)

Rahvuskoondis
-------------

Hispaania korvpallimeeskonnaga on Rubio võitnud olümpiamängudelt hõbeda (2008) ja pronksi (2016), maailmameistrivõistlustelt kulla (2019) ning Euroopa meistrivõistlustelt kaks kulda (2009 ja 2011) ja kaks pronksi (2013 ja 2017).

Välislingid
-----------

* Ricky Rubio – NBA.com
* Ricky Rubio – Basketball-Reference.com



1. ↑  Aabrams, Ken Thor (5. august 2023). "Legendaarne Hispaania korvpallur paneb vaimse tervise nimel karjääri pausile". *Delfi Sport*. Vaadatud 6. augustil 2023.
Jean-François Millet. Félix Nadari foto
**Jean François Millet** (4. oktoober 1814 Glucy, Normandia – 20. jaanuar 1875 Barbizon, Seine-et-Marne'i departemang) oli prantsuse maalikunstnik. Prantsuse realismi esindajaid.

Jean-François Millet sündis talupoja peres ja pidas end surmani talupojaks. Ta õppis maalikunsti Cherbourgis ja alates 1837 Pariisis. Aastal 1840 loobus ta õpingutest ja hakkas tööle kunstnikuna, sattudes Honoré Daumier' mõju alla. 1841 ta abiellus, 1844 jäi leseks.

Aastal 1849 kolis ta Barbizoni, kus elas surmani, maalides eeskätt talupoegi, elu lõpupoole ka maastikke. Stiililt oli ta realist, kuid mõjutas tugevasti impressioniste.

Millet ei maalinud kunagi natuurist. Jalutuskäikudel tegi ta ainult visandeid, koju jõudes maalis seda, mis talle meelde oli jäänud. Ta korjas vaid lilli, et neid paremini joonistada.

Jean François Millet töötas ka koos Vincent van Goghiga, ent nende sõprus katkes lahkhelide tõttu.

Millet' majamuuseum on Normandias La Hague'is.

Looming
-------

Viljapeade korjajad
* "Külvaja" (1850)
* "Viljapeade korjajad" (1857)
* "Õhtupalve"
* "Kaevajad"

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jean-François Millet** |

* Looming ja biograafia (*inglise keeles*)
**Iłona Usovič** (valgevene Ілона Віктараўна Усовіч; sündinud 14. novembril 1982 Červieńis) on valgevene kergejõustiklane (jooksja).

2004. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Budapestis võitis ta 4×400 m teatejooksus võistkonna koosseisus Natałla Sałahub, Hanna Kazak ja Sviatłana Usovič rahvusrekordi tulemusega 3.29,96 hõbemedali. 

Järgmistel sisemaailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta võistkonna koosseisus Natałla Sałahub, Hanna Kazak ja Julijana Juščanka tulemusega 3.28,65 pronksmedali.

2008. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Valencias võitis ta võistkonna koosseisus Hanna Kazak, Iryna Chlustava ja Sviatłana Usovič tulemusega 3.28,90 hõbeda. 

400 meetri jooksu individuaaldistantsidel võitis Iłona Usovič 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel Helsingis pronksi ja 2007. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Birminghamis hõbeda.

Tema vanem õde Sviatłana Usovič on samuti jooksja.

Isiklikud rekordid
------------------

### Välisrekordid

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 400 m jooks | **50,31** | 27. august 2007 | Ōsaka | Valgevene rekord |
| 800 m jooks | **1.59,38**  | 21. mai 2011 | Brest |  |

### Siserekordid

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 400 m jooks | **51,00** | 3. märts 2007 | Birmingham |  |
| 600 m jooks | **1.25,91** | 2. veebruar 2008 | Mahiloŭ |  |
| 800 m jooks | **2.02,94** | 27. jaanuar 2007 | Mahiloŭ |  |

Viited
------

1. ↑  "Iłona Usovič IAAF-i andmebaasis" (inglise). Vaadatud 25.03.2017.

Välislingid
-----------

 Iłona Usovič – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Iłona Usovič Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
Georgi Bliznaški (2014)
**Georgi Petkov Bliznaški** (bulgaaria keeles *Георги Петков Близнашки*; sündinud 4. oktoobril 1956) on Bulgaaria õigusteadlane ja poliitik, kes oli 6. augustist kuni 7. novembrini 2014 Bulgaaria peaministri kohusetäitja.

Georgi Bliznaški õppis Sofia ülikoolis õigusteadust ja töötas seejärel mitmes ülikoolis õppejõuna.

Jaanuarist juunini 2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige.

Ta kuulus varem Bulgaaria Sotsialistlikku Parteisse; alates 2014. aastast on parteitu.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Plamen Orešarski** | **Bulgaaria peaminister**2014 | Järgnev**Bojko Borisov** |

  


Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev | Denkov
Patel (2020)
**Priti Sushil Patel** (sündinud 29. märtsil 1972 Londonis) on Inglise konservatiivne poliitik. Ta on 24. juulist 2019 Suurbritannia siseminister.

Ta sündis aastal 1972 Londonis Islingtoni linnaosas Ugandas sündinud india emigrantide perekonnas. Tema vanavanemad olid Indiast Gujarati osariigist Ugandasse elama asunud. Pärast Idi Amini riigipööret emigreerusid tema vanemad Inglismaale. Ta lõpetas Watfordis Hertfordshire's keskkooli (*Watford Grammar School for Girls*). Seejärel õppis ta majandust Keele'i ülikoolis ja politoloogiat Essexi ülikoolis Staffordshire's.

15. juulist 2014 kuni 11. maini 2015 oli ta Riigikassa sekretär David Cameroni esimeses valitsuses. 11. maist 2015 kuni 13. juulini 2016 oli ta Suurbritannia töö- ja tööhõive minister David Cameroni teises valitsuses. 13. juulist 2016 kuni 9. juunini 2017 oli ta Suurbritannia rahvusvahelise arengu minister Theresa May esimeses valitsuses. 9. juunist 2017 kuni 8. novembrini 2017 oli ta Suurbritannia rahvusvahelise arengu minister Theresa May teises valitsuses. 24. juulist 2019 on ta Suurbritannia siseminister.

Isiklikku
---------

Ta on aastast 2004 abielus Alex Sawyeriga, aastal 2008 sündis neil poeg. Usutunnistuselt on ta hinduist.

Välislingid
-----------

* Priti Patel Suurbritannia Parlamendi kodulehel (inglise keeles)
Kiri Tituse võidukaarel 81. aastast. Aukudesse on kunagi olnud kinnitatud pronkstähtede tihvtid
Pronkstahvel Claudiuse kõnega Rooma senatile, 48. aastast
Raidkirjas pühendus 2.-3. sajandi vahetusest
**Rooma kapitaal** ehk ***capitalis monumentalis*** on seriifidega majuskelkiri, mis arenes välja etruskide kaudu roomlasteni jõudnud kreeka kirja selgetest geomeetrilistest vormidest umbes 1. sajandiks ja mida kasutati enamasti raidkirjades Vana-Rooma ehitistel ning monumentidel, kuid kirja kasutati ka muudel materjalidel. Keskajal ja renessansis leidis kirjastiil kasutust ka käsikirjades.

Rooma kapitaalkirja proportsioonid on inspireeritud antiikarhitektuurist ja seda iseloomustab selgus ning kerge loetavus. Kirjastiil on olnud minevikus ja on tänapäevalgi antiikvakirjade ülesehituse kunstiliseks eeskujuks. Carol Twombly loodud font Adobe Trajan on inspireeritud Traianuse samba kirjadest.

Vaata ka
--------

* Ruutkapitaal
* Majuskel
* Antiikva

Viited
------

1. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
2. ↑  C. Garg. Historia of Type — The Capitalis Monumentalis. - medium.com
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2020. Vaadatud 8. veebruaril 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  W. Beinert. CAPITALIS MONUMENTALIS. - www.typolexikon.de

Välislingid
-----------

* C. Garg. Historia of Type — The Capitalis Monumentalis. - medium.com (blogi)
* W. Beinert. CAPITALIS MONUMENTALIS. - www.typolexikon.de

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rooma kapitaal** |
Mart Viljus. Kui on tähtis olla nähtav 1991
**['mobil] galerii** (ka **Mobil galerii**) oli umbes aastatel 1994–1998 Eestis (ja mujal) tegutsenud kunstirühmitus, mille 1995. aastal asutajate seas oli dotsent Peeter Linnapi juhitud fotokeskuse ümber Eesti Kunstiakadeemia üliõpilasi, ülikooli töötajaid ja isegi teiste ülikoolide teadureid. 

Arne Maasik Kopli

Liikmed
-------

Rühmituse peamised eestvedajad olid Marko Laimre ja Piret Räni, liikmete hulka kuulusid näiteks Arne Maasik, Piia Ruber, Killu Sukmit, Mari Laanemets, Kristjan Mändmaa, Kadri Kangilaski, Rene Haljasmäe, Martin Pedanik, Andrus Kõresaar, Margot Kask, Mart Viljus (Tallinna Tehnikaülikool), Lennart Mänd, Anne Daniela Rodgers jt.

Tegevus
-------

Killu Sukmit. Kultusobjektid 1995
Piret Räni. Minu isa – näitleja Riho Räni 1995 II
Rühmituse näitustööd tegelesid ajaloo- ja arheoloogiaga foucault'likus võtmes. Teosed uurisid 1940. ja 1990. aastate pöördelist ajalugu Eestis, autobiograafiate "väikesi lugusid", mis heitsid valgust ajaloo tumedamatesse ja intiimsematesse soppidesse. Osa teoseid oli metakunstilise iseloomuga – tegu oli kunsti enda uurimisega. Meediumidena kasutati domineerivalt fotograafia vahendeid: suurendusi, slaide, projektsioone jms, videoid, filme, leidesemeid jmt. Rühmitus oli rahvusvahelise kunstiga sünkroonses arengus, see esines Saaremaa biennaalidel (aitas teostada 1995. ja 1997. aasta suurnäitusi) ning Tallinna ja Kuressaare linnaruumides (nt üritused "OUT" 1996 ja 1998). Rühmituse naiskunstnikud esinesid ka omaette näitustega Eesti Rahva Muuseumis jm. Mobil-galerii esimene välisnäitus oli suurem väljapanek Panevėžysi Kunstihoones.

Vaata ka
--------

* Faculty of Taste
* Saaremaa biennaalPiia Ruber. Sõber 1997
* Peeter Linnap
* Piret Räni
* Marko Laimre
* PallasFoto

Viited
------

1. ↑  "3-4/2011 < Numbrid - kunst.ee". *ajakirikunst.ee*. Vaadatud 14. juulil 2023.
2. ↑   (vaadatud 29.01.2013)
3. ↑  "3-4/2011 < Numbrid - kunst.ee". *ajakirikunst.ee*. Vaadatud 14. juulil 2023.
4. ↑  "3-4/2011 < Numbrid - kunst.ee". *ajakirikunst.ee*. Vaadatud 14. juulil 2023.
5. ↑  "Entu - Vellevoog, Marie - Postkoloniaalne situatsioon eesti 1990. aastate kunstis ['mobil] galerii näitel". *eka.entu.ee*. Vaadatud 14. juulil 2023.
6. ↑  "Saaremaa biennaal", *Vikipeedia*, 7. juuli 2023, vaadatud 14. juulil 2023
7. ↑  "E-kataloog ESTER / TÄIELIK". *www.ester.ee*. Vaadatud 14. juulil 2023.
**Heldur Haller** (11. august 1923 Listaku küla, Rõuge vald, Võrumaa – 7. veebruar 1947 Põdra küla, Rõuge vald, Võrumaa) oli eesti metsavend.

Ta astus Teise maailmasõja ajal 1943. aastal Saksa sõjaväe politseipataljoni. Nõukogude okupatsiooni alguses sai temast metsavend. 

27. jaanuaril 1947 varahommikul toimus NKVD haarang tema peidupaigas Ristemäe lähistel Põdra külas, kus Heldur oli leidnud varju oma klassiõe Liidia Kevvai juures. Põgenemisel sai ta surmavalt haavata ja suri kohapeal. NKVD-lased teotasid noormehe surnukeha eriti julmal moel: ta seoti auto külge ja lohistati mööda teed ning hiljem visati Mustjõkke. 

Heldur leiti sugulaste poolt mitme päeva pärast ja maeti Varstusse Ritsiku kalmistu aia taha, sest nõukogude võimuorganid ei lubanud kalmistule matta. 

Haual on metallrist plaadiga: "Puhka rahus Heldur Haller. Sünd: 1923. 11. aug. Mõrv: 1947. 7. veeb. Uputet: 11. aprillil. Maet: 14. apr.".

Välislingid
-----------

* Leonhard Pumper. Eluküünlad kustusid võitluses Kultuur ja Elu nr 1, 2006
Stephy Mavididi 2015. aastal Arsenal U19 võistkonnas
**Stephy Alvaro Mavididi** (sündinud 31. mail 1998 Derbys) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib vasaku ääreründajana Inglismaa esiliigaklubis Leicester City.

2011. aastal liitus Mavididi Londoni Arsenali noorteakadeemiaga. Enne seda kuulus ta klubisse Southend United. Hooaja 2016/17 teises pooles oli ta Arsenalist laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Charlton Athletic ning hooajal 2017/18 Inglismaa esiliigaklubis Preston North Endis ja seejärel taas Charlton Athleticus. Arsenali põhimeeskonnas ei mänginud Mavididi kordagi.

2018. aasta augustis sõlmis Mavididi lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Torino Juventus. Ainsal korral mängis ta Juventuse põhimeeskonnas 13. aprillil 2019, kui Itaalia kõrgliigas kohtuti SPAL-iga. Mavididi oli alates 1992. aastast pärast David Platti esimene Inglismaa mängija Juventuses. Hooajal 2018/19 mängis Mavididi põhiliselt Juventuse noorte võistkonna koosseisus Itaalia tugevuselt kolmandas liigas, kus lõi 32 mänguga kuus väravat. Hooajal 2019/20 oli ta Juventusest laenul Prantsusmaa kõrgliigaklubis Dijon ning lõi sel hooajal Prantsusmaa kõrgliigas viis väravat. 

Aastatel 2020–2023 mängis ta kolm hooaega Prantsusmaa kõrgliigaklubis Montpellier ning lõi seal kokku 21 väravat. 16. aprillil 2023 osales Mavididi oma 108. Prantsusmaa kõrgliiga mängus, millega sai Prantsusmaa kõrgliigas enim mängudes osalenud Inglismaa mängijaks (eelmine rekord kuulus Chris Waddle'ile).

2023. aasta juulis naasis Mavididi Inglismaale ning sõlmis lepingu äsja esiliigasse langenud Leicester Cityga.. Arvatav üleminekusumma oli 7,5 miljonit naelsterlingit. Leicester City meeskonnas debüteeris ta 6. augustil 2023 mängus Coventry City vastu ning andis 2:1 võiduvärava löönud Kiernan Dewsbury-Hallile väravasöödu.

Aastatel 2015–2017 mängis Mavididi Inglismaa noortekoondistes.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 7.8.2023)
2. ↑  "Stephy Mavididi signs for Juventus". Arsenal F.C. 17. august 2018. Vaadatud 19. augustil 2018.
3. ↑  "Stephy Mavididi: Juventus' English striker on winning Serie A and selfies with Ronaldo". BBC Sport. 23. mai 2019. Vaadatud 27. mail 2019.
4. ↑  "Leicester City Complete Stephy Mavididi Signing". Leicester City F.C. 31. juuli 2023. Vaadatud 31. juulil 2023.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: url-status (link)
5. ↑  "Leicester sign striker Mavididi from Montpellier". *BBC Sport*.
6. ↑  "Montpellier's Mavididi to sign for Leicester". *www.besoccer.com* (inglise). Vaadatud 1. augustil 2023.
7. ↑  Leicester City 2-1 Coventry. bbc.com. 6.8.2023. Vaadatud 7.8.2023

Välislingid
-----------

* Profiil Leicester City kodulehel

| * v
* r
Leicester City FC mängijad  –  EFL Championship |
| --- |
| 

* 1 Ward
* 2 Justin
* 3 Faes
* 4 Coady
* 5 Doyle
* 8 Winks
* 9 Vardy
* 10 Mavididi
* 11 Albrighton
* 12 Smithies
* 14 Iheanacho
* 15 Souttar
* 16 Kristiansen
* 17 Choudhury
* 20 Daka
* 21 Pereira
* 22 Dewsbury-Hall
* 23 Vestergaard
* 24 Soumaré
* 25 Ndidi
* 26 Praet
* 27 Castagne
* 30 Hermansen
* 31 Iversen
* 33 Thomas
* 35 McAteer
* 40 Madivadua
* 41 Stolarczyk
* 45 Nelson
* Treener: Maresca

 |
Mads Hermansen (2021)
**Mads Hermansen** (sündinud 11. juulil 2000 Odenses) on Taani jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa esiliigaklubis Leicester City.

2015. aastal liitus ta klubiga Brøndby. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 5. novembril 2020 Taani karikavõistluste mängus Ledøje-Smørumi vastu. Pärast seda, kui Brøndby senini esiväravavaht Marvin Schwäbe 2021. aasta suvel Saksamaa kõrgliigasse siirdus, tõusis klubi esiväravavahiks Hermansen. Taani kõrgliigas tegi ta debüüdi 18. juulil 2021 mängus AGF-i vastu. Hermansen valiti Brøndby aasta mängijaks 2022.

2023. aasta juulis sõlmis Hermansen viieaastase lepingu äsja Inglismaa esiliigasse langenud Leicester Cityga.

Alates 2015. aastast on Hermansen mänginud Taani noortekoondistes.

Viited
------

1. ↑  "Leicester City Sign Mads Hermansen From Brøndby IF". *Leicester City F.C*. 18. juuli 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2023. Vaadatud 18. juulil 2023.

| * v
* r
Leicester City FC mängijad  –  EFL Championship |
| --- |
| 

* 1 Ward
* 2 Justin
* 3 Faes
* 4 Coady
* 5 Doyle
* 8 Winks
* 9 Vardy
* 10 Mavididi
* 11 Albrighton
* 12 Smithies
* 14 Iheanacho
* 15 Souttar
* 16 Kristiansen
* 17 Choudhury
* 20 Daka
* 21 Pereira
* 22 Dewsbury-Hall
* 23 Vestergaard
* 24 Soumaré
* 25 Ndidi
* 26 Praet
* 27 Castagne
* 30 Hermansen
* 31 Iversen
* 33 Thomas
* 35 McAteer
* 40 Madivadua
* 41 Stolarczyk
* 45 Nelson
* Treener: Maresca

 |
**Ehitusgeodeesia** (ingl *construction geodesy*) ehk **ehitusmõõdistamine** on viitepunktide ja märkide esiletoomine ning loomine, mis on aluseks uute ehitiste (hoonete või teede) ehitusel. Ehitusgeodeetilise mõõdistamise eesmärk on koguda vajalikke lähteandmeid maa-alade planeerimiseks, ehitusprojekti koostamiseks ja ehitamiseks.

Ehitusgeodeetiliste tööde esimeses etapis mõõdistavad geodeedid ehitise jaoks planeeritud maa-ala ja koostavad topograafilise plaani, mille alusel joonestavad projekteerijad ehitusprojekti. Seejärel märgib geodeet ehitise loodusesse ja teeb kogu ehitustöö ajal vajalikke märkimistöid ja kontrollmõõtmisi. Geodeet peab oskama teha välimõõtmisi ning sellele järgnevat andmetöötlust.

Ehitusgeodeesia ajalugu
-----------------------

Kreeklased paistsid 1. sajandil silma esimese maamõõtevahendi ehk dioptri leiutamisega, mida kasutati maapealsete elementide mõõtmiseks. 1965. aastal kehtestati Inglismaal üleriigiline nõue, kus ehitusjärelevalve inspektorid kontrollisid ehitiste kui ka ehitusplaanide eeskirjakohast õigsust. Ehitusgeodeesia arenes 1970. aastatel iseseisvaks erialaks.

Ehitusgeodeesiaga seotud tööülesanded
-------------------------------------

### Geodeetiliste kaartide koostamine

Objekti (hoone, tee, tunnel, sild) omadused sõltuvad peamiselt selle asukoha ruumilistest omadustest. Seega tuleb tähelepanu pöörata projekteerimise aluseks oleva mõõdistuskaardi koostamisele. Projekti koostamisel lähtutakse sotsiaalsetest, majanduslikest ja ökoloogilistest aspektidest. Mõõdistuskaardid tehakse riiklikes koordinaatsüsteemides ning need sisaldavad georuumilisi andmeid.

### Objekti geomeetria jälgimine ehituse käigus

Objekti geomeetria on objekti projekteerimine kolmemõõtmelisena riiklikus koordinaatsüsteemis koos vastava infrastruktuuriga. Objekti punktid märgitakse ning nendest lähtutakse ehitamisel. Teatud tüüpi objektide puhul on vajalik nende geomeetria perioodiline jälgimine ehk deformatsioonide jälgimine ehitamise ja objekti kasutamise ajal.

### Aerofotode tegemine

Fotogrammeetria on tehnoloogia, mis kogub teavet kolmemõõtmeliste objektide ja ümbritsevate alade kohta fotomaterjali kaudu. Aerofotogrammeetria puhul kogutakse infot lennukiga, helikopteriga või drooniga. Sellel on 80% suurem efektiivsus võrreldes klassikaliste maapealsete salvestusmeetodite või kommertskopteritega.

### 3D-laserskaneerimine

3D-laserskaneerimise peamiseks eeliseks võrreldes teiste maapealsete mõõtmistehnikatega on see, et lühikese aja jooksul saab koguda suure hulga andmeid ja vähendada välitööde mahtu. Mõõdistatav objekt on esitatud punktidena, mistõttu on võimalik saada modelleerimisega visuaalselt täpne kolmemõõtmeline objekt.

Viited
------

1. ↑  "Construction surveying". Vaadatud 11. aprillil 2023.
2. ↑  "Ehitusgeodeetilised mõõdistustööd". *aamosatlas.ee*. Vaadatud 11. aprillil 2023.
3. ↑  "Teedeehitus ja geodeesia". *Tallinna Tehnikaülikooli koduleht*. Vaadatud 11. aprillil 2023.
4. ↑  "The History of Building Surveying". Vaadatud 11. aprillil 2023.
5. 1 2 3 4  "Geodesy in civil engineering". *geoing.me*. Vaadatud 11. aprillil 2023.
**Ungari puust hauatähised** või täpsemalt **päitsipuud/hauapuud** (ungari keeles *fejfa*, mitm *fejfák*) on hauatähised, mis on levinud kalvinistlike ungarlaste seas Ida-Ungaris ja Transilvaanias. Tuntuma teooria järgi on need muinasmadjari ehk soome-ugri päritolu, kuid kindel päritolu on teadmata. Nimetus hauapuu (*fa* - *puu* ung.) viitab ka varasemale kombele matta surnuid puude alla või surnu päitsisse istutada puu, mida mõnel pool praktiseeritakse siiani.

Ungari päitsipuud jagatakse harilikult kolme ossa: 1) *fejfa*, 2) *kopjafa*, 3) *gombosfa*.

*Fejfa*
-------

Päitsipuud Szatmárcseké surnuaias
*Fejfa* ehk päitsipuu on sammas, millele on enamasti antud paadi kuju. Kõige paremini on päitsipuude traditsioon säilinud Szatmárcsekés, kuid päitsipuid võib leida ka mujal Ungari aladel. Päitsipuude sarnasust  obiugrilaste matusekommetele märkis ka Lennart Meri oma filmis "Linnutee tuuled". Hantidel ja mansidel oli kombeks matta surnuid paatidesse, mille vöör rajuti maha ning püstitati surnumaja päitsisse. Ka ungarlaste rahvapärimuse järgi maeti vanasti esivanemaid paatidesse.

Samas leidub samasugune komme ka mitteungarlastel, näiteks mõnede Ungaris elavate protestantlikke saksa kogukondade seas.

*Kopjafa*
---------

Odapuude tüübid
*Kopjafa* ehk **odapuud** on pikad, kaunilt ehitud hauatähised, enim levinud Transilvaanias kalvinistlike seekäide seas. Enne kirjaoskuse laiemat levikut anti surnu kohta käivat infot edasi läbi nikerduste ja värvivaliku, mis näitasid surnu sugu, rahvust, majanduslikku seisust, vanust ja surmapõhjust. Näiteks lühike odapuu viitas, et tegu on lapse hauaga, odapuu otsa nikerdatud tulp aga seda, et tegu oli naisterahvaga. siniseks võõbatud odapuu viitas enneaegsele surmale (enamasti lapsed), punane värv aga vägivaldsele surmale. Loomulikku surma surnute odapuud värviti mustaks. Kirjaoskuse levikuga hakati odapuudele aga kirjutama ning erinevate värvide asemel värviti sambad üle tavalise õlivärviga.

Esimesed kirjalikud andmed odapuude kohta pärinevad 16. sajandist, kui seekäi sõjameestel kujunes komme surnud sõdurite haudade päitsisse torgata odad. Leidub ka neid, kelle sõnul on see komme palju vanem, ulatudes maahõive aegadesse.

Tänapäeval on odapuud muutunud populaarseks ka teiste piiritaguste ungari kogukondade seas, et end eristada mitteungari enamustega kalmistutel.

Vanad odapuud

*Gombosfa*
----------

*Gombosfa* ehk *nupukujuline puu* on hauatähis, mille tipp on ümmargune või kerakujuline, meenutades inimest. Need on enim levinud Kunságis, kuhu 13.sajandil asusid elama Ungari kuningalt asüüli saanud kumaanid ja jaassid. on oletusi, et tegu võib olla nii muinasungari, kui ka stepinomaadidest kumaanide kombega.

Viited
------

1. ↑  Etnosemiootika\_hauamargid.pdf
2. ↑
3. ↑  Etnosemiootika\_kogukonnad.pdf
4. ↑  Etnosemiootika\_hauamargid.pdf
Eestiski levinud vaatepilt: õitsev naat teeservas 
**Umbrohuks** liigitatakse taim, mis kasvab haritud maal lisaks külvatud või istutatud taimedele. Umbrohuks olemine ei ole liigiomane tunnus, see omistub taimedele üksnes nende kasvupaiga kaudu. 

See, et mõned liigid on sagedamini umbrohi kui teised, on seotud nende liikide parema sobivusega kasvuks haritud maa spetsiifilistes tingimustes. 

Umbrohtude hulgas on nii pärismaiseid kui ka võõrliike. Vanade umbrohtude seas on mitmeid arheofüüte. Paljudele laialt levinud umbrohtudele on kasvuks ja paljunemiseks sobiv haritud maale iseloomulik vaba mullapinna olemasolu. Paljud umbrohud on pärit rannikukooslustest või mujalt avatud kasvupaikadest. Umbrohtude seas on ka suhteliselt suurem lühiealiste taimede osakaal võrreldes mittemajandatavate koosluste taimestikuga. 

Umbrohud ei ole evolutsioneerunud umbrohtudeks (maaharimine on kestnud selleks liiga lühikest aega, vaid mõned tuhanded aastad), vaid leidnud endale haritava maa tingimused kasvuks ja paljunemiseks sobivaks ning selle tulemusel tihti muutunud väga arvukaks.

Mitmed liigid, mis intensiivpõllunduse seisukohalt on umbrohud, ei pruugi mahepõllunduse seisukohalt umbrohud olla.

Eesti umbrohte
--------------

Eestis on pärismaisteks umbrohtudeks näiteks naat, vesihein, valge hanemalts, kõrvenõges.

Arheofüütseteks umbrohtudeks on Eestis näiteks põldmagun, rukkilill. 

Võõrliikidest on umbrohtudeks näiteks karvane võõrkakar, väikeseõiene lemmalts, niitjas mailane.

Tüüpiliste põlluumbrohtude seas on suhteliselt palju ristõieliste sugukonna liike: põldrõigas, põldsinep, kapsasrohi, harilik hiirekõrv, põld-litterhein, harilik tõlkjas jt.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Umbrohi** |

* Ruderaaltaim
* Segetaaltaim
* Umbrohutõrje
**Madalmaade Uus-Guinea** (hollandi keeles *Nederlands-Nieuw-Guinea*, indoneesia keeles *Nugini Belanda*; **Hollandi Uus-Guinea**) oli tänapäeva Indoneesia Paapua piirkond, kui see oli aastani 1949 osa Hollandi Ida-Indiast ning 1949–1962 Madalmaade Kuningriigi meretagune ala. Hollandi Uus-Guinea koosnes praeguse Indoneesia Paapua ja Lääne-Paapua provintsidest, mis olid aastani 2003 üks haldusüksus Irian Jaya.

Indoneesia revolutsiooni ajal käivitas Holland Indoneesia Vabariigi alade vallutamiseks "politseioperatsioone", mille jõhkrad võtted tõid kaasa rahvusvahelise pahameeletormi. Rahvusvaheline kogukond toetas indoneeslasi ning Holland oli sunnitud taganema. Aastal 1949 õnnestus Hollandil Hollandi Uus-Guinea Indoneesiast juriidiliselt eraldada ning ala saatus lubati määratleda aastaks 1950. Järgnevate aastate jooksul argumenteeris Holland ÜRO-s, et Hollandi Uus-Guinea rahvastik on Indoneesia omast erinev ning ei peaks seega Indoneesia riigi osaks saama.

Hollandi Ida-India õigusjärglane Indoneesia väitis seevastu, et Hollandi Uus-Guinea peaks uue riigi osaks saama, kuna nii oleks jäänud kehtima endine piir. Uus-Guinea vaidlus põhjustas Hollandi ja vastiseseisvunud Indoneesia suhete kiire halvenemise. Aastatel 1961 rajas Holland Uus-Guinea Nõukogu ning aastaks 1962 oli vaidlus arenenud madala intensiivsusega relvakonfliktiks.

Pärast Vlakke Hoeki intsidenti käivitas Indoneesia hollandlaste survestamiseks infiltreerumiskampaania. Hollandit hakkasid diplomaatiliselt survestama ka Ameerika Ühendriigid ning kogu projekti populaarsus kodumaal vähenes. Augustis 1962 nõustusid hollandlased territooriumi saatuse osas referendumi korraldama. Uus-Guinea oli ajutiselt ÜRO kontrolli all, 1. mail 1963 läks ala Indoneesia võimu alla. Aastal 1969 toimus viimaks hääletus Vaba tahte akt, mille ausust on hljem kahtluse alla seatud.

Vaata ka
--------

* Paapua provints
* Lääne-Paapua provints
* Vaba Paapua Liikumine
* Uus-Guinea
* Kaiser-Wilhelmsland
* Lääne-Uus-Guinea
* Uus-Guinea Territoorium
* Saksa Uus-Guinea
* Lääne-Uus-Guinea vaidlus
* Paapua konflikt
* Lääne-Paapua Vabariik

Välislingid
-----------

* The Dutch New Guinea Dispute – Operation Trikora 1961–1962
* Dutch New Guinea in HD Color 1949–1962
* Dutch New Guinea Dispute 1949–1962
* Profile at World Statesman