**Vanamõisa mõis** (saksa keeles *Wannamois*) oli rüütlimõis Läänemaal Kirbla kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääneranna valla territooriumile.

Ajalugu
-------

Keskajal kuulus ala Lihula naistsistertslaste nunnakloostrile. Mõis loodi 17. sajandil ja oli kogu Rootsi aja vältel Oxenstiernade valduses. 

Pärast Põhjasõda oli mõisal palju omanikke: De la Gardied, Derfeldenid, Huened ja paljud teised. Aastast 1830 kuulus mõis Julie Clodt von Jürgensburgile (sündinud Rehbinder). 

1851. aastal läks mõis Budbergide omandusse. 1919. aastal mõis võõrandati.

Mõisaansambel
-------------

### Mõisaansambli plaan

Mõisaansambli plaan 19. saj II pool
Klassitsistlik mõisaansembel ehitati välja 19. sajandi alguses.

### Härrastemaja

Vanamõisa härrastemaja oli pikk ühekorruseline klassitsistlik ehitis. Peahoone otsas on säilinud klassitsismile iseloomulik ümaraken.

* Vanamõisa härrastemajaVanamõisa härrastemaja
* Ruum Vanamõisa härrastemajasRuum Vanamõisa härrastemajas
* Vaade Vanamõisa härrastemajjaVaade Vanamõisa härrastemajja
* Vanamõisa härrastemaja sillapoolne fassaadVanamõisa härrastemaja sillapoolne fassaad

### Aednikumaja

Vanamõisa mõisa aednikumaja
Jõe ääres asuv aednikumaja. Triiphoone lammutati 1920ndatel. 1930ndatel tegutses aednikumajas pood.

### Valitsejamaja

Vanamõisa mõisa valitsejamaja mantelkorsten
Vaitsejamaja oli puidust ehitis, millest on säilinud mantelkorsten.

### Teenijatemaja

Hoones keskmes on olnud mantelkorsten, mis on aja jooksul ümber ehitatud lõõrisüsteemile. Hoonet kaunistab klassitsimile omane hammaskarniis.

* Vanamõisa mõisa teenijatemajaVanamõisa mõisa teenijatemaja
* Vanamõisa mõisa teenijatemaja mantelkorstenVanamõisa mõisa teenijatemaja mantelkorsten

### Sepikoda

Ehitusperioodid 1841–1917. Säilinud on pae- ja telliskivist hoone varemed.

* Vanamõisa mõisa sepikodaVanamõisa mõisa sepikoda
* Vanamõisa mõisa sepikoja sissepääsVanamõisa mõisa sepikoja sissepääs
* Vanamõisa mõisa sepikoja ahiVanamõisa mõisa sepikoja ahi
* Vanamõisa mõisa sepikoja tellisedVanamõisa mõisa sepikoja tellised

### Tallid

19. saj. II poole mõisasüdame plaanil on näha tallide vahelisel alal veel kaht ehitist, millest üks oli lambalaut. Need hooned pole säilinud.

* Vanamõisa mõisa sõiduhobuste tallVanamõisa mõisa sõiduhobuste tall
* Vanamõisa mõisa tööhobuste tall. Vaade sepikoja poolt.Vanamõisa mõisa tööhobuste tall. Vaade sepikoja poolt.
* Vanamõisa mõisa tööhobuste tall. Vaade lautade sisehoovist.Vanamõisa mõisa tööhobuste tall. Vaade lautade sisehoovist.
* Vanamõisa mõisa tööhobuste talliga ühendatud paekivimüür.Vanamõisa mõisa tööhobuste talliga ühendatud paekivimüür.

### Ait-kuivati

Vanamõisa mõisa ait
### Viinaköök

Plats, millel Vanamõisa mõisa viinaköök asus.
Viinaköök pole säinud.

Mõisaansambli ajalugu ja selle viimased omanikud
------------------------------------------------

Mõisaansambel ehitati 19. sajandi algul. Mõisa peahoone oli väga pikk ühekorruseline klassitsistlik kiviehitis. Selle ees kahel pool suurt auringi paiknesid kaaristuga ait ja tall-tõllakuur. Ülejäänud kõrvalhooned paiknesid nende lähedal. Kirblast viis Vanamõisa 4 km pikkune tee, mis vahetult enne mõisa auringi ületas seitsme kaarega kivisilla.

1905. aasta ülestõusu ajal, 16. detsembri varahommikul 1905 sõitsid mässajad Vanamõisa hoovi, punased lindid ümber käevarre, ja avastasid mõisa peahoone eest hobusaaniga noore paruni, 20-aastase Otto von Budberg-Bönninghauseni, kes tahtis just mõisast lahkuda. Ta vangistati ja tema peal kasutati kehalist karistamist ja vaimset mõnitamist, sidudes ta saani kõrvale nööri otsa ja lastes tal mõne aja järgi lohisedes piinelda. Mõis süüdati ja seal lõhuti nii palju mööblit, kui kiiruga suudeti, sest mässajad ja röövlid suundusid edasi oma röövretke jätkama. Mõisa peahoone pandi põlema. Kuna aga tollane mõisa omanik parun Otto von Budberg-Bönninghausen oli oma talupoegade ja teenijarahva seas lugupeetud ja heas kirjas, siis mõisarahvas kustutas esimese tulekahju. Eestimaa maanõunik, parun Otto von Budberg oli ise sel ajal Peterburis ja kohtus Tsarskoje Selos Venemaa suurvürstiga. Suurvürsti juures audientsil viibis ta palvega tuua Eestimaale kasakapolk, et karistada mässajaid ja lõpetada rahutused, mille olid algatanud sotsiaaldemokraatidest riigipöörajad ja enamjaolt 16–25-aastastest meestest koosnevad mässavad lööksalgad.[*viide?*]

Tollane mõisa omanik Otto von Budberg-Bönninghausen tapeti 17. veebruaril 1907, 57 aasta vanuselt päev enne oma 58. sünnipäeva. Mõrv toimus kella 12 ja 13 vahel Teenuse metsavahel umbes 4 versta kaugusel Vigala mõisast Risti suunas, kui parun oli teel Vigala mõisast Risti rongijaama. Eri andmetel võttis paruni ja tema koka Jaani mõrvamisest osa 5–6 sotsiaaldemokraatliku lendsalga löökrühma liiget. Kogu mõrva organiseerimisest võttis osa ja läks kohtu alla 19 inimest. Paruni abikaasa Elisabeth von Budberg (Dellinghausen) lahkus elama Tallinna ja paruni lapsed ei olnud huvitatud mõisa taastamisest, nii et selleks enam raha ei eraldatud ja põletatud hoone varemed jäid taastamata. Hoonest on vähe järel, selle keskosa on täiesti hävinud. Algses ilus on alles vaid kaartega kivisild. Paljud kõrvalhooned on tugevalt ümber ehitatud, osa on hävinud, osa on varemeis.[*viide?*]

Mõisa kalmistu
--------------

Kalmistu jääb Vanamõisa mõisa südamest linnulennult 1,3 km kaugusele lääne-edelasse. Algselt viis mõisast sinna kivisilla lääneotsast hargnenud tee, kuid hilisemad maaparandustööd on selle otsetee kaotanud.

Vaata ka
--------

* Vanamõisa mõisa park
* Vanamõisa ülestõus
* Läänemaa mõisate loend

Viited
------

1. ↑  "Kaardid - Kartograafilise dokumendi andmed EAA.2072.5.84 leht 1". *www.ra.ee*. Vaadatud 17. aprillil 2023.
2. ↑  Parun Budbergi tapmise saladus, Päewaleht, nr. 318, 18. november 1934

Välislingid
-----------

* Vanamõisa mõis Eesti mõisaportaalis
* Vanamõisa mõis. Inventariseerimine. MKA arhiiv

Kirbla kirik
Kirbla kihelkond

**Kirik**: Kirbla  

**Mõisad**: Kasari mõis | Keskküla mõis | Kloostri mõis | Lautna mõis | Rumba mõis | Seira mõis | Vanamõisa mõis