recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Gižai** on küla Leedus Vilkaviškise rajoonis, Gižai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Gižai mõisakompleksi säilinud hooned ja sealne katoliku kirik.

Külas on sündinud leedu füüsik Kazimieras Baršauskas.

Küla ümbruskonnast kaevandati varem soorauda (selle järgi on nime saanud lähedal asuv Gižų Rūda küla). Gižaid ennast on esimest korda mainitud aastal 1744. Aastal 1775 mainiti esimest korda Gižai mõisa, mis kuulus toona Minski vojevoodile Adam Chmarale. Samal ajal ehitati sinna ka esimene kirik. Praegune uusgooti stiilis kirikuhoone valmis aastal 1850. Knygnešystė ajal tegutsesid asulas salakaubavedajad. Aastail 1922–1930 tegutses sealses mõisas Sejny vaimulike seminar. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Gižai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

* KirikKirik
* Mälestuskivi vaimulike seminarileMälestuskivi vaimulike seminarile
* Mõisa aitMõisa ait
* ParkPark
* KeskväljakKeskväljak
* KoolimajaKoolimaja

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 03.01.2017.
2. ↑   Rasa Butvilaitė ir kiti. Gižai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 739 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gižai** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Jarek Niewierowicz** (2023. aastani **Jaroslav Neverovič**; sündinud 4. aprillil 1976 Vilniuses) on poola päritolu Leedu poliitik ja diplomaat. Ta oli aastatel 2006–2008 Leedu asevälisminister. 13. detsembrist 2012 kuni 25. augustini 2014 oli ta Leedu energeetikaminister.

Ta lõpetas aastal 2001 Varssavi Majanduskooli magistrikraadiga rahvusvaheliste majanduslike ja poliitiliste suhete alal. Õpingute ajal töötas ta aastatel 1999–2001 "Citibank"'is (Poola) projektijuhina. Pärast kooli lõpetamist asus ta tööle Leedu Vabariigi diplomaatilisse teenistusse.

Aastatel 2001–2004 töötas ta Washingtonis Leedu saatkonna peaspetsialisti ametikohal, vastutades suhete eest Ida- ja Kesk-Euroopa diasporaaga, kuberneride esindajatega ning USA esindajatekoja ja senati esindajatega.

Aastatel 2004–2005 oli ta Leedu välisministeeriumi julgeolekupoliitika osakonna peaspetsialist, NATO välisministrite kohtumise koordinaator, aastatel 2005–2006 oli ta Euroopa Liidu osakonna kolmas sekretär.

Aastatel 2006–2008 oli ta Leedu asevälisminister. 21. novembril 2008 määrati ta ettevõtte LitPolLink presidendiks, mille eesmärk oli luua Leedut ja Poolat ühendav elektrivõrk.

13. detsembrist 2012 kuni 25. augustini 2014 oli ta Leedu energeetikaminister. Pärast ministriametist lahkumist asutas ta eraõigusliku konsultatsioonifirma. Märtsist 2015 sai tast Poola-Leedu kaubanduskoja president. Aastal 2019 sai ta president Gitanas Nausėda üheks nõunikuks.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on kolm last.
Peaingli katedraali põhjaportaal
**Aloisio Uus** (vene keeles *Алевиз Новый*, *Алевиз Фрязин*) oli Itaalia arhitekt, kes Ivan III kutsel töötas 16. sajandi algul Moskvas. Lisanimi "Uus" anti talle eristamaks teda alates 1494. aastast Moskvas ehitanud Aloisio da Milanost; teda on samastatud **Aloisio Lamberti da Montagnana** nimelise Veneetsia skulptoriga, kuid vastavus pole lõpuni kindel.

Teel Venemaale sattus Aloisio vangi Krimmi khaani Meñli I Giray kätte ja ehitas talle osa Bahtšisarai khaanipaleest. Üks näide tema tööst on palee renessanss-stiilis raiddekooriga portaal.

1504. aastal jõudis Aloisio Moskvasse, kaasas khaani soovitused. Aloisio peamine ja tuntuim töö Moskvas on Katedraali väljakul asuv Peaingli katedraal, mille keerukat renessanssdekoori hakati kopeerima kogu 16. sajandi Venemaal. Viimane kord, mil Aloisio leiab mainimist, on 1514. aastal, kui Vassili III on usaldanud talle 11 kiriku ehitamise Moskvas. Neist hoonetest on tänaseni täielikult või osaliselt säilinud vaid mõned, kuid säilinust on näha, et kirikud loodi eri stiilides. Kõige paremini säilinud ehitis on metropoliit Peetrile pühitsetud Võsokopetrovski kloostri peakirik Moskvas, hulksiirukujulise põhiplaaniga hoone, mis ehitati 1514–1517 ja mis ühtlasi on Venemaa esimene ümarkiriku tüüpi sakraalehitis.

Pildid
------

* Demir Qapı portaal Bahtšisarai paleesDemir Qapı portaal Bahtšisarai palees
* Portaali dekoorPortaali dekoor
* Moskva Peaingli katedraalMoskva Peaingli katedraal
* Peaingli katedraali lääneportaalPeaingli katedraali lääneportaal
* Merikarbimotiiviga zakomaradMerikarbimotiiviga zakomarad
* Võsokopetrovski kloostri peakirikVõsokopetrovski kloostri peakirik
* Kolmainsuse katedraal Aleksandrovi kremlisKolmainsuse katedraal Aleksandrovi kremlis
* Jumalaema Kaitsmise kirik Aleksandrovi kremlisJumalaema Kaitsmise kirik Aleksandrovi kremlis

Viited
------
**Kamienieci rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb läänes Poolaga. Rajooni pindala on 1687 km². 2009. aasta seisuga elas seal 39 143 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Aharodniki, Biełavieski, Dźmitravičy, Kamieniuki, Navickavičy, Pielišča, Rasna, Ratajčycy, Rečyca, Viarchovičy, Vidamla, Vojskaja ja Voŭčyni külanõukogu.

Halduskeskus on Kamienieci linn. Teine suurem asula on Vysokaje linn, huvipakkuvam asula on veel Voŭčyn.

* KamieniecKamieniec
* VysokajeVysokaje
* VoŭčynVoŭčyn
* VidamlaVidamla

Rajooni suurim jõgi on Bug, teised tähtsamad jõed on Bugi lisajõed Pulva ja Lasnaja. Rajoon on üldiselt tasane, kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 150–170 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht (198 meetrit) asub Vojskaja küla lähistel. Rajooni põhjaosas asub osaliselt Białowieża laane rahvuspark, ka rahvuspargi administratsioon asub Kamienieci rajoonis.

2009. aasta seisuga olid elanikest 83,19% valgevenelased, 6,71% venelased, 7,36% ukrainlased, 1,72% poolakad ja 1,02% oli teistest rahvustest. 43% elanike emakeel oli valgevene keel, 52,07% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 17,6%, vene keelt aga 80,18% elanikke.

Välislingid
-----------

 Kamienieci rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni koduleht

| * v
* r
Bresti oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Baranavičy rajoon • Biaroza rajoon • Bresti rajoon • Drahičyni rajoon • Hancavičy rajoon • Ivacevičy rajoon • Ivanava rajoon • Kamienieci rajoon • Kobryni rajoon • Lachavičy rajoon • Łuninieci rajoon • Małaryta rajoon • Pinski rajoon • Pružany rajoon • Stolini rajoon • Žabinka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Baranavičy • Brest (selle koosseisus: Maskoŭski rajoon • Leninski rajoon) • Pinsk |
**Anatoli Akimovõts Kokuš** (ukraina keeles Анатолій Акимович Кокуш; sündinud 1951 Kertšis) on Ukraina filmiinsener, ärimees ja leiutaja. 2005. aastal pälvis ta kaks Oscarit. Auhinnad olid teaduse ja inseneri auhindade kategoorias: esimese pälvis "Güroskoopstabiliseeritud kaamerakraana ja lennupea kontseptsiooni ja arendamise eest"; teise pälvis "filmikraanade seeria Cascade kontseptsiooni ja arenduse eest". Kokuši on tunnustanud ka toonase Ukraina presidendi abikaasa Katerõna Juštšenko tema panuse eest Ukraina filmikunsti ja kogu maailmas.

Kokuš lõpetas Leningradi filmiinseneride instituudi 1974. aastal. Seejärel asus ta tööle Dovženko filmistuudiosse Kiievis.

Güroskoopstabiliseeritud autole paigaldatav kaamerakraana
---------------------------------------------------------

1980. aastatel asutas Kokuš Ukrainas Kiievis filmi- ja telefirma Filmotechnic. Ta selgitas, et masinat, mida tuntakse "Vene relva" ja "U-kraana" nime all, nimetatakse tegelikult "Autorobotiks" ning hüüdnimi anti talle naljana üheksakümnendate alguses, kui Hollywoodi ameeriklased naljatasid, et "Vene relv on jälle Ameerikas tagasi". Filmotechnic pakkus reisivaid kaskaadkraanasid, lennupäid ja vene relva Hollywoodi suurematele filmidele, nagu "Titanic", "Maailmade sõda", "Casanova", ja ka "wuxia" filmile "Kangelane", paljudele Venemaa kassahitidele ja Ukraina filmidele. Teiste filmide hulka kuuluvad "Itaalia töö", "Ookeani kaksteist", "Kuningas Arthur", "Taevakuningriik", "Bean: The Movie", "Transformers", "Iron Man 2" ja paljud teised tohutud kassahitid.

Viited
------

1. ↑  Academy Awards 2006 – IMDb
2. ↑  Oscar-winning cinematographer revolutionizes film industry Article from Kyiv Post
3. ↑  The International Kyiv Film Festival nominee page 2007 Arhiiviversioon seisuga 26. juuli 2013
4. ↑  "Filmotechnic's 'Russian Arm' Takes Its Name From History". *SHOOTonline* (inglise). Vaadatud 2. veebruaril 2023.
5. ↑  "U-CRANE". *AIRWOLF FILMS* (inglise).
6. ↑  "Ukrainian-made 'Russian Arm' camera system gets new name: 'U-Crane'". *ABC7 Los Angeles* (inglise). 18. märts 2022. Vaadatud 2. veebruaril 2023.
7. ↑  "RUSSIAN-ARM-6". *Filmotechnic USA* (inglise). Vaadatud 2. veebruaril 2023.
8. ↑  Paikova, Valeria (7. aprill 2021). "How the 'Russian Arm' took the movie industry by storm". *Russia Beyond*. Vaadatud 1. veebruaril 2023.
9. ↑  Maddaus, Gene (17. märts 2022). "The 'Russian Arm' — Made in Ukraine — Gets a Name Change". *Variety*. Vaadatud 2. veebruaril 2023.
10. 1 2  Ефект Кокуша ("The effect of Kokush") Arhiiviversioon seisuga 10. märts 2007 Ukrainian newspaper *Day*
11. ↑  "List of credits on official website". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. veebruar 2019. Vaadatud 16. mail 2023.

Välislingid
-----------

* Filmotechnicu ametlik veebisait
* «Кокуш U.Crane» (ukraina keeles)
Iirlaste diasporaa
**Iirlased** (iiri keeles *Muintir na hÉireann, na hÉireannaigh*) on keldi rahvas, kes pärineb Iirimaalt, saarelt Loode-Euroopas. Ajalooliselt on iirlased kõnelnud iiri keelt, kuid tänapäeval on selle kõnelejate arv järsult vähenenud ning suurem osa iirlastest kõneleb emakeelena inglise keelt.

Iirimaa on olnud asustatud umbes 9000 aastat. Legendide järgi põlvnevad iirlased sellistest müütilistest esivanematest nagu nemeedlased, fomoorid, Fir Bolg, Tuatha Dé Danann ja mileeslased.

Keskajal suhtlesid iirlastega peamiselt šotlased ja viikingid. Nende kontaktide tõttu on oluline hulk islandlasi iiri päritolu. Kõrgkeskajal toimunud anglonormanni sissetung ning sellele järgnenud Inglise asunike immigratsioon ja Inglise ülemvõim tõid Iirimaale hulgaliselt normanne ja flaame. Märksa varem jõudsid saarele kõmrid, piktid, bretoonid ning väiksemad gallide ja anglosakside rühmad.

Ajaloos on olnud arvukalt silmapaistvaid iirlasi. 6. sajandi iiri munka ja misjonäri Columbanust on nimetatud üheks "Euroopa isadest"; talle järgnesid Würzburgi Kilian ja Salzburgi Vergilius. Teadlane Robert Boyle kannab hüüdnime "keemia isa", Johannes Scotus Eriugena ja George Berkeley olid mõjukad filosoofid. Kuulsate maadeavastajate hulka kuuluvad Brendan Meresõitja, Ernest Shackleton ja Tom Crean. Iirlaste seas on olnud palju kirjanikke, näiteks Jonathan Swift, George Bernard Shaw ja Oscar Wilde, nobelistid William Butler Yeats ja Seamus Heaney. Mõningatel andmetel pärines esimene Põhja-Ameerikas sündinud eurooplasest laps mõlema vanema poolest iirlastest. Iirlane oli legendi järgi ka esimene eurooplane, kes astus Ameerika pinnale Christoph Kolumbuse ekspeditsiooni käigus 1492. aastal.

Paljud iirlased elavad Lääne riikides, eriti ingliskeelsetes maades. Ajalooliselt on väljarännet põhjustanud poliitilised ja majanduslikud põhjused ning näljahäda. Tänapäeval elab diasporaas hinnanguliselt 50 kuni 80 miljonit iirlast. Suurimad iiri kogukonnad on Suurbritannias, Ameerika Ühendriikides, Austraalias, Kanadas, Argentinas, Tšiilis, Jamaical, Trinidadil, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Uus-Meremaal, Mehhikos, Prantsusmaal, Saksamaal ja Brasiilias. Kõige enam iiri päritolu inimesi elab USA-s – umbes kümme korda rohkem kui Iirimaal. 

Samas võivad hinnangud olla ülimalt ebatäpsed, sealhulgas ka USA-s ja Kanadas rahvaloendusel saadud päritoluandmed. Enamik immigrante (nt Austraalias, USA-s ja Kanadas) on segapäritolu ning nende valik suguvõsaliinide vahel põhineb sageli mitte faktidel, vaid isiklikul eelistusel või perekonnalegendidel. Jim Webbi arvamust mööda põlvnevad ligi pooled väidetavad iiri päritolu ameeriklased, eriti protestandid, tegelikult Ulsteri šotlastest (šotlastest, kes elasid Põhja-Iirimaal, mitte Šotimaal).

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Iirlased** |

* Iirimaa
* Iiri keel
* Iirikeelne kirjandus
* Iiri mütoloogia
**Barcelona provints** on provints Hispaanias Kataloonia keskosas. Provints piirneb kagus Vahemerega.

Suuremad linnad on Barcelona, L'Hospitalet de Llobregat, Badalona, Tarrasa, Mataró, Santa Coloma de Gramanet ja Sabadell.

Barcelona provintsi kuulub 11 maakonda:

* Anoia maakond
* Alt Penedèsi maakond
* Baix Llobregati maakond
* Bagesi maakond
* Barcelonèsi maakond
* Berguedà maakond
* Garrafi maakond
* Maresme maakond
* Osona maakond
* Vallès Occidentali maakond
* Vallès Orientali maakond

Kliima
------

Barcelona aasta keskmine temperatuur on +15,4 °C, jaanuaris +8,8 °C, augustis +23,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 658 mm, sealhulgas jaanuaris 44 mm ja augustis 66 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2462 tundi, sealhulgas jaanuaris 146 ja augustis 270 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑  Població a 1 de gener. Províncies

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
Ülemine Malta org vaatega Kölnbreini paisu ja Ankogeli massiivi suunas
**Maltatal** (sloveeni: *Dolina reke Malte*) on org Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestikus. See järgib Malta jõe sängi kuni suubumiseni Lieserisse, mis on Drava vasakpoolne lisajõgi. Enamik alast kuulub Malta valda Austria Kärnteni liidumaal.

Ülemine Maltatal lõpeb Kölnbreini paisuga Ankogeli rühmast idas, kust Malta oja voolab piki Reißecki rühma mägesid u 38 km kagu suunas Gmündini ja Lieseri jõkke. Org on lumesulamisperioodil tuntud oma paljude jugade poolest, seetõttu nimetatakse seda ka 'langevate vete oruks'. 18 km pikk maaliline marsruut, Malta-Reißecki elektrijaamade kontserni endine ehitustee koos arvukate juuksenõelakurvide ja 6 tunneliga viib üles paisuni (1933 m), hotelli ja hüdroenergia näituseni.

Pärast Austria *anšlussi* Natsi-Saksamaasse oli Malta org alates 1941. aastast töölaagri asukoht, kus Nõukogude Liidust pärit küüditatud sõjavangid olid sunnitud töötama graniidikarjääris, mis varustas *Reichsautobahni* ehitusplatsi lähedalasuvas Spittal an der Draus (tänapäeva Tauern Autobahn). Vähemalt 21 kinnipeetavat suri ebainimlike töötingimuste tõttu; mälestusmärk tähistab nende matmispaika lähedalasuvas kabelis.

Vaata ka
--------

* Fallbachi juga

Maltatal (Austria)Maltatal
Asukoht Austrias
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on ajakirjast; eesnime kohta vaata Maaja (eesnimi)* |

---

**Maaja** (kuni juunini 1992 **Maarja**, vahetas nime Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku nõudel) on eestikeelne erootikaajakiri, mis ilmub Eestis alates 1989. aastast.

Maaja on enda sõnul sõnavabaduse, poliitilise ebakorrektsuse, rahvusluse ja tõelise demokraatia lipulaev Eestis.

Viimasel ajal[*millal?*] kirjutatakse ajakirjas ka poliitikast.

Ajakirjas Maaja on avaldatud selliseid ilukirjandusteoseid nagu "Josephine Muzenbacher: Ühe Viini hoora elulugu" ja markii de Sade'i "Soodoma 120 päeva ehk kõlvatuse kool", mis paistab silma oma ebardlikkuse poolest. Samuti ilmub seal ajakirjas püsirubriik sarimõrvarite elust.

Väljaandja: OÜ Maarja Viljandi (1989–2010), OÜ Asporal (alates 2011).

Viited
------

1. ↑  Maaja EE 12, 2003; muudetud 2011.
2. ↑   Tehke järele – 30 aastat „Maajat"!
3. ↑  "Maaja" omanik ei taha enam vaiki olla. Eesti Ekspress 08.02.2017.
4. ↑  Maaja EE 12, 2003; muudetud 2011.

Välislingid
-----------

* Maaja
**Margit Rüütel** (sündinud 4. septembril 1983) on eesti endine tennisist.

Seisuga 12. juuli 2010 oli Margit Rüütel WTA edetabelis 503. kohal, tema parim koht on olnud 162. (21. aprill 2008).

Karjääri parim WTA koht paarismängus oli 192. (9. aprill 2007). 2015. aastal lõpetas ta tennisistina võistlemise.

Ta oli Audentese Ülikooli ärikorralduse tudeng ja Audentese Spordiklubi liige. Ta lõpetas aastal 2009 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna. Tema treener oli varem Rene Busch. 2008. aasta lõpus liitus Margit Rüütel Kaia Kanepi tiimiga.

Saavutused
----------

Viimati võitis ta 16. aprillil 2006 Kreekas toimunud Patrase 25 000-dollarilise auhinnafondiga tenniseturniiri, mille finaalis alistas ta Bosnia ja Hertsegoviina esindaja Mervana Jugić-Salkići 6:3, 4:6, 6:3.

2007. aasta üliõpilaste suveuniversiaadil Tais Bangkokis võitis ta hõbemedali, alistudes finaalis 1:6, 2:6 venelanna Alissa Kleibanovale.

Ta osales Austraalia lahtistel mängudel 2 korda, Pariisi lahtistel mängudel 4 korda, Wimbledonis 2 korda ja Us Openil 3 korda. 

### ITF turniirivõidud üksikmängus

Margit Rüütel on (seisuga 12. juuli 2010) võitnud kuus ITF turniiri üksikmängus.

| Aasta | Koht | Finaalivastane | Tulemus | Auhinnafond |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2001 | Bari | Eva Fislova | 3:6, 6:3, 6:1 | 10 000 dollarit |
| 2004 | Glasgow | Sybulle Bammer | 3:6, 6:1, 7:5 | 25 000 dollarit |
| 2005 | Sunderland | Piia Suomalainen | 7:5, 6:0 | 10 000 dollarit |
| 2005 | Valašské Meziříčí | Eva Hrdinova | 6:0, 6:2 | 25 000 dollarit |
| 2006 | Patras | Mervana Jugić-Salkić | 6:3, 4:6, 6:2 | 25 000 dollarit |
| 2008 | Helsingi |  |  |  |

Koht WTA edetabelis aasta lõpus
-------------------------------

Kaia Kanepi ja Margit Rüütel 1997. aastal

| Aasta | Koht |
| --- | --- |
| 2000 | 495. |
| 2001 | 501. |
| 2002 | 663. |
| 2003 | 607. |
| 2004 | 319. |
| 2005 | 340. |
| 2006 | 184. |
| 2007 | 194. |
| 2008 | 164. |
| 2009 | 637. |
| 2010 | 420. |

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* Andmed WTA Touri kodulehel
* Biograafia ESBL-is
**Kareličy** (transkribeerituna **Karelitšõ**) on alev Valgevenes Hrodna oblastis, Kareličy rajooni halduskeskus. Asula nimi on poola keeles *Korelicze*, leedu keeles aga *Kareličai*. 

Alevis on toiduainete tööstus, töödeldakse ka lina. Kareličy on traditsiooniliselt olnud kohalikuks tikandite valmistamise keskuseks.

Haridust annavad keskkool ja põhikool. Alevis on raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on katoliku kirik aastast 1938, õigeusu kirik aastast 1877, park ja mõisakompleks XIX sajandi lõpust, pruulikoda aastast 1858.

Ajalugu
-------

Alevit on esimest korda mainitud 1395. aastal, mil seda rüüstasid ristirüütlid. Taas on Kareličyt mainitud XV sajandil, mil see kuulus Leedu suurvürstile ja asus Navahradaki vojevoodkonnas. 1505. aastal rüüstasid asulat krimmitatarlased.

Aastaks 1594 oli Kareličyst saanud alev. XVI sajandil läks alev Czartoryskite valdusse, aga XVII sajandil Radziwillidele. 1655. aastal rüüstasid alevit Vene väed, veidi hiljem aga rootslased. XVII sajandi keskel hakkas alevis tegutsema tikandimanufaktuur, mille asutasid Radziwillid. Lisaks tikanditele valmistati seal diivaneid, gobelääne ja kuntušše. Põhjasõja ajal rüüstasid rootslased taas Kareličy. 1757. aastal valmis raekoda.

Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 oli Kareličy Venemaa koosseisus. Aastast 1828 läks alev Wittgensteinide valdusse, aga hiljem Puttkameritele. XX sajandi alguseks oli alevis 1500 elanikku, seal tegutses postkontor ja telegraaf. Pärast esimest maailmasõda kuulus Kareličy Poola koosseisu, 1939. aastast Nõukogude Liitu.

Pilte
-----

* KareličyKareličy
* Kareličy  õigeusukirikKareličy õigeusukirik
* Kareličy keskväljakKareličy keskväljak
* PruulikodaPruulikoda

Tuntud elanikke
---------------

* Andrej Bohuš – Valgevene füüsik
* Itzhak Katzenelson – juudi luuletaja
* Walenty Romanowicz – poola kunstnik

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

 Kareličy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alev valgevene fotoentsüklopeedias
* Kareličy
Viljar Arakas 2022. aasta Arvamusfestivalil
**Viljar Arakas** (sündinud 26. veebruaril 1979 Tallinnas) on eesti ettevõtja, ettevõtte EfTEN Capital tegevjuht.

Arakas on lõpetanud 1999. aastal Tallinna Polütehnikumi telekommunikatsiooni erialal ja saanud 2003. aastal bakalaureusekraadi ärijuhtimises EBSist.

Ta on pälvinud aasta ärijuhi auhinna 2013. aasta tegevuse eest. 2022. aastal oli ta Eesti Päevalehe, LP ja Delfi edetabelis "Eesti mõjukad 2022" 94. kohal.

Viited
------

1. ↑  "3. German-Baltic Investors Forum: Viljar Arakas". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. august 2016. Vaadatud 18. augustil 2016.
2. 1 2  "Aasta ärijuht 2013 on EfTEN Capitali juhatuse esimees Viljar Arakas", EBSi pressiteade, 5. juuni 2014.
3. ↑  "Eesti mõjukad 2022". 25. november 2022. Vaadatud 25.11.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Viljar Arakas** |

* Sulev Vedler. "SUUR LUGU | Viljar Arakas tahtis saada tegijaks. Saigi" Eesti Ekspress, 25. märts 2023
**Pahkla raketibaas** oli Eesti NSV territooriumil paiknenud NSV Liidu õhukaitseväegede 6. üksiku punalipulise õhukaitsearmee 14. õhukaitsediviisi 94. õhutõrjebrigaadi õhutõrje raketibaas, Kohila vallas Pahkla küla lähedal.

S-200
Raketibaas rajati Pahklasse 1973. aastal ning asus umbes 195 hektari suurusel alal. Baasis oli 2. divisjonigrupi juhtkond (s/o 56178), neli juhtimiskeskust, igaühe ümber kolm stardiseadeldist nelja S–200 tüüpi seniitraketikompleksi stardipaigaga ja kahe radarijaamaga (1 ja 5. seniitraketidivisjonid (s/o 56178-I ja s/o 56178-N)). Pahklas oli baasi tehniline rühm ja raketihoidla, tehniline divisjon asus Raudalus.

Territooriumil asusid betoonangaarid rakettide peitmiseks, komandopunkt varjenditega, kasarmud sõduritele ja viiekorruseline elumaja ohvitseridele ja nende naistele.

Tänapäeval kuulub territoorium Kaitseliidu Rapla malevale.

Vaata ka
--------

* Rohu raketibaas

Välislingid
-----------

* Tere tulemast meie toredasse raketibaasi!, Postimees, 4. juuli 2003
* Nõukogude sõjaväe Pahkla raketibaas peidab Eesti suurimaid kivihiiglaseid, 25. oktoober 2011
* Raketibaasid meie seenemetsades, Tehnikamaailm, 14. veebruar 2006
* Raketibaasi kaart, http://wikimapia.org/
**Nikolai Viitak** VR I/3 (14. november 1896 Kivi-Alliku, Pärnumaa – 24. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik ja sõjaväelane.

Õppis Peterburi Ülikoolis ja Riia Polütehnikumis, osalev ohvitserina I maailmasõjas ja Vabadussõjas kapteni auastmes (1. diviisi sideülem).

1925. aastal lõpetas Darmstadti tehnikaülikooli, töötas ehitusinsenerina. 

Majandusministri abi aastail 1936–1937. 4. juulil 1936 valiti ta aktsiaseltsi "Telliskivitehased" nõukogu esimeheks. Teedeminister 1937. aasta augustist kuni 1940. aasta juunini Konstantin Pätsi viiendas valitsuses, Kaarel Eenpalu valitsuses ja Jüri Uluotsa valitsuses. 

I Riigivolikogu liige (21. valimisringkonnast).

Arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal, mõisteti surma ja hukati. Pere küüditati NSV Liitu.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa Leeni isa Anton Teetsov oli Jaan Tõnissoni kolmandas valitsuses rahaminister.

Tunnustus
---------

* Vabadusristi I liigi 3. järk, 1920
* Valgetähe I klassi teenetemärk, 1937

Kirjandus
---------

* Ehitustegevus üle maa korraldamise alla. Uus Eesti, 3. november 1938, nr. 301, lk. 6.
* Suuri algatusi Teedeministeeriumist. Uus Eesti, 7. jaanuar 1939, nr. 6, lk. 4.
* Tänavune ehituskava 28.138.700 kr. Uus Eesti, 15. veebruar 1940, nr. 44, lk. 1–2.
**Badajozi provints** on provints Hispaanias Extremadura autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus ja suurim linn on Badajoz. Suuremad linnad on veel Mérida, Don Benito ja Almendralejo.

Badajozi provints on pindalalt Hispaania suurim.

Kliima
------

Badajozi aasta keskmine temperatuur on +16,4 °C, jaanuaris +8,7 °C, augustis +25,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 486 mm, sealhulgas jaanuaris 58 mm ja augustis 6 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2829 tundi, sealhulgas jaanuaris 145 ja augustis 344 tundi.

Haldusjaotus
------------

Provintsis on 11 maakonda kokku 164 vallaga.

* Campiña Suri maakond
* La Serena maakond
* La Siberia maakond
* Llanos de Olivenza maakond
* Sierra Suroeste maakond
* Tentudía maakond
* Tierra de Badajozi maakond
* Tierra de Barrose maakond
* Tierra de Mérida – Vegas Bajase maakond
* Vegas Altasi maakond
* Zafra – Río Bodióni maakond

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Välislingid
-----------

* 

Extremadura lipp
Extremadura autonoomse piirkonna provintsid

Badajozi provints | Cácerese provints


Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**Aadu Pirk** (18. jaanuarini 1938 **Aadu Birk**; 15. september 1919 Tallinn – 10. mai 1945 Praha lähedal) oli Eesti (lipnik) ja Saksamaa (Obersturmführer) sõjaväelane.

Ta lõpetas aastal 1937 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastatel 1938–1940 õppis ta Tartu Ülikoolis õigusteadust, aastatel 1940–1942 kehalist kasvatust, kumbagi stuudiumi ta ei lõpetanud. Ta oli EÜS Põhjala liige.

Aastast 1942 oli ta Eesti leegionis. Aastatel 1942–1943 viibis ta täienduskursustel Bad Tölzis SS-ohvitseride koolis. Aastal 1943 oli ta ohvitser 42. SS-vabatahtlike rügemendis.

Jaanuarist 1944 oli ta ohvitser 45. Relva-SS Grenaderirügemendis, alguses 1. kompaniis. Ülendati jaanuaris Obersturmführeriks. Märtsist 1945 oli ta sama rügemendi 2. kompanii ülem.

Aadu Pirk langes 10. mail 1945 Praha lähedal.

Isiklikku
---------

Tema isa oli Eesti poliitik Ado Birk ja tema õde Regina Birk oli arst. Tema vanaisa nimi oli samuti Aadu Birk.

Viited
------

1. ↑  Aksel Mõttus. Karmi elukroonikat. I osa. Sõjapäevilt (märts 1943 - oktoober 1944) Grenader 2014, lk. 57

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Ohvitseride andmekogu
Järve keskuse lähedal
**36** on bussiliin Tallinnas. See sõidab Väike-Õismäelt Viru väljakule. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ja liin on käigus iga päev. Väljumised 15-25 minuti tagant.

Liini marsruut: Õismäe tee, Paldiski maantee, Järveotsa tee, Akadeemia tee, E. Vilde tee, Ehitajate tee, Turu plats, Pärnu maantee.

Peatused alates Väike-Õismäest: Väike-Õismäe parkla, Väike-Õismäe , Järveotsa tee, Järveotsa kool, Pöörise, Kadaka, Akadeemia tee, Kaja, E. Vilde tee, Männi, Tehnikaülikool, Nõmme, Roheline, Rahumäe, Kirde, Kurni, Risti, Järve, Hallivanamehe, Kalev, Tallinn-Väike, Vineeri, Kosmos, Vabaduse väljak, Viru.

Peatused alates Virust: Viru, Vabaduse väljak, Kosmos, Vineeri, Tallinn-Väike, Kalev, Hallivanamehe, Järve, Virve, Risti, Kirde, Rahumäe, Roheline, Nõmme, Tehnikaülikool, Männi, Kaja, Akadeemia tee, Kadaka, Pöörise, Järveotsa kool, Järveotsa tee, Väike-Õismäe, Väike-Õismäe parkla.

| * v
* r
Tallinna bussiliinid |
| --- |
| 1–9 | 
1 **·**  2 **·**  3 **·**  4 **·**  5 **·**  6 **·**  7 **·**  8 **·**  9 |
| 10–19 | 
10 **·**  11 **·**  12 **·**  13 **·**  14 **·** 15 **·**  16 **·**  18  **·**  18A |
| 20–29 | 
20 **·**  20A **·**  21 **·**  21A **·**  21B **·**  22 **·**  23 **·**  24 **·**  26 **·**  26A **·**  27 **·**  28 **·**  29 |
| 30–39 | 
30 **·**  31 **·**  32 **·**  33 **·**  34 **·** 35 **·**  36 **·**  37 **·**  38 **·**  39 |
| 40–49 | 
40 **·**  41 **·** 41B **·** 42 **·** 44 **·**  45 **·**  46 **·**  47 **·**  49 |
| 50–59 | 
50 **·**  51 **·** 54 **·** 55 **·** 57 **·**  58 **·**  59 |
| 60–69 | 
60 **·**  61 **·**  62 **·**  63 **·**  64 **·**  65 **·**  66 **·** 67 |
| 70–79 | 
72 **·**  73 |
| Muud bussiliinid | 
52 **·**  81 |
Suur-Sõjamäe tänava ja Järvevana tee vahel
**Tallinna bussiliin 45** sõidab Ülemiste (Kaubajaama bussipeatuse) ja Väike-Õismäe vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub ainult tööpäevadel. Väljumised 20-30 minuti tagant.

Marsruut Kaubajaama (Ülemiste) suunal: Õismäe tee, A.H. Tammsaare tee, Ehitajate tee, Pärnu maantee, Järvevana tee, Suur-Sõjamäe tänav, Ääsi tänav.

Marsruut Väike-Õismäe suunal: Ääsi Tänav, Valukoja tänav, Lõõtsa tänav, Suur-Sõjamäe tänav, Järvevana tee, Pärnu maantee, Turu plats, Ehitajate tee, Õismäe tee.

Välislingid
-----------

* 45. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel

  


| * v
* r
Tallinna bussiliinid |
| --- |
| 1–9 | 
1 **·**  2 **·**  3 **·**  4 **·**  5 **·**  6 **·**  7 **·**  8 **·**  9 |
| 10–19 | 
10 **·**  11 **·**  12 **·**  13 **·**  14 **·** 15 **·**  16 **·**  18  **·**  18A |
| 20–29 | 
20 **·**  20A **·**  21 **·**  21A **·**  21B **·**  22 **·**  23 **·**  24 **·**  26 **·**  26A **·**  27 **·**  28 **·**  29 |
| 30–39 | 
30 **·**  31 **·**  32 **·**  33 **·**  34 **·** 35 **·**  36 **·**  37 **·**  38 **·**  39 |
| 40–49 | 
40 **·**  41 **·** 41B **·** 42 **·** 44 **·**  45 **·**  46 **·**  47 **·**  49 |
| 50–59 | 
50 **·**  51 **·** 54 **·** 55 **·** 57 **·**  58 **·**  59 |
| 60–69 | 
60 **·**  61 **·**  62 **·**  63 **·**  64 **·**  65 **·**  66 **·** 67 |
| 70–79 | 
72 **·**  73 |
| Muud bussiliinid | 
52 **·**  81 |
Võistluslennuk Extra 300L

Video vigurlennust Pirkkala lennujaama kohal Soomes 2021. aastal
**Vigurlend** ehk **aerobaatika** on tavaliseks lennuks mittenõutav manööverdamine ja kujundite moodustamine õhus, mille juures lennuk (tänapäeval ka (heli)kopter) pöördub osaliselt või täielikult ühe oma telje ümber. (Meenutagem, et ruumis on kolm telge).

Vigurlennuks võiks üldiselt nimetada igat manöövrit peale hariliku lennu (pöörangud, viraažid, maandumised). Vigurlennu eesmärk on lenduri ruumitaju treenimine ja lennuki lennuvõimekuse tundmaõppimine. 
Eristatakse lihtsaid, keerukaid ja ülikeerukaid vigurlennu elemente: 

* Lihtsad elemendid: viirang, kaheksa, spiraal, libistus, pikee/äkktõus kuni 45°.
* Keerukad elemendid: lahingpöörang, ületiiva pöörang, kiirkeeris, sõlm, immelmann, püstpööre, pööris, pikee/tõus üle 45°.
* Ülikeerukad elemendid: juhitav keeris, keerisviirang, püstkaheksa, jne.

Sooritatakse ka paaris- ja rühmavigurlende. Vigurlend on ka üks lennuspordi aladest, samuti sõjaväelenduri üks tähtis oskus.

Vigurlennus esitatakse sageli äärmuslikke lennuasendeid, -manöövreid ja -kiiruseid, samuti üksteisele äärmuslikult lähestikku lendavate lennukite suuremate rühmade keerukaid kujundeid lennupidudel.

Viited
------

1. ↑  EE 10, Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus 1998, lk. 388

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vigurlend** |
**Vesuuv** (itaalia *Vesuvio*, ladina *Vesuvius*) on vulkaan Euroopas Apenniini poolsaarel Türreeni mere kaldal. See asub Campanias Napoli lahe ääres Napolist kagus. Vulkaan on tänapäeval 1281 meetrit kõrge. Vesuuv on ainus tegevvulkaan Euroopa mandriosas.

Vesuuvi ümbruses on toimunud mitu sõjaajaloos olulist sündmust: pärimuse järgi hukkus Vesuuvi lähedal 340 eKr võitluses latiinide vastu Publius Decius Mus vanem, 73 eKr kogus seal oma poolehoidjaid Spartacus ning 553 langes Vesuuvi lähedal Lactariuse mäe juures viimane idagootide kuningas Teja, võideldes Bütsantsi väejuhi Narsesega.

Pursked
-------

Kaardil näidatud linnad, mida 79. aasta vulkaanipurse puudutas. Kaardil tumedana näidatud alale langes tuhk.
### AD 79

 *Pikemalt artiklis 79. aasta Vesuuvi vulkaanipurse*
Vesuuvi kõige kurikuulsam purse toimus 24. augustil 79, kui see mattis vulkaanilise tuha alla Pompeji ja Stabiae ning mudavoolu alla Herculaneumi linna. Linnad mattusid nii kiiresti, et inimesed ei jõudnud põgeneda. Seetõttu on tollased ehitised suurepäraselt säilinud ja arheoloogilised väljakaevamised on andnud hindamatut teavet tolle aja olmest. Väljakaevamistelt leitud piltide järgi on ka selgunud, et enne seda purset oli mäel ainult üks tipp.

### Hilisemad

Pärast seda on vulkaan pursanud umbes kolmel tosinal korral, teadaolevalt aastatel 203, 472, 512, 787, 968, 991, 999, 1007, 1036, 1631, 1660, 1682, 1694, 1698, 1707, 1737, 1760, 1767, 1779, 1794, 1822, 1834, 1839, 1850, 1855, 1861, 1868, 1872, 1906, 1926, 1929 ja viimati 1944. Ehkki Vesuuvi kraatri põhjast on viimasest purskest saadik vaid auru ja suitsu tõusnud, peetakse seda jätkuvalt üheks maailma kõige ohtlikumaks vulkaaniks, sest vulkaan on ka varem üllatanud ootamatute ja suurt kahju põhjustanud pursetega (tasub meeles pidada, et mäe ümbruses elab üle 3 miljoni inimese).

Galerii
-------

Vesuuv Napoli linna taustal

Suurenda
Vesuuv Napoli linna taustal

Vaata ka
--------

* Vesuuvi rahvuspark

Välislingid
-----------

* Vesuuv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Parco Nazionale del Vesuvio
**Mare Teearu** (sündinud 26. jaanuaril 1942 Viljandis) on eesti viiuldaja ja muusikapedagoog.

Ta õppis viiulimängu Viljandi Lastemuusikakoolis (õpetaja Augustin Pung) ja Tallinna Lastemuusikakoolis (õpetaja Harald Aasa). 1965. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi viiuli erialal (Vladimir Alumäe klassis). Täiendas end Moskvas aspirantuuris professor Galina Barinova juures.

Aastatel 1964–1999 esines ansamblis koos pianist Helju Taukiga.

Ta on Tallinna Muusikakeskkooli keelpilliosakonna viiuliõpetaja. 2004. aastast on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia keelpilliosakonna professor.

Tunnustus
---------

* 1987 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 2013 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema poeg on tšellist Raul Seppel.
Tütar Maarja Seppel

Viited
------

1. ↑  Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajad
2. ↑  "Tallinna Muusikakeskkooli keelpilliosakonna õpetajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2017. Vaadatud 14. oktoobril 2017.
3. ↑  "Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia keelpilliosakond". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2017. Vaadatud 14. oktoobril 2017.
4. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 18817

Välislingid
-----------

* Kristi Pappel. Mõeldes eesti viiulimängule (intervjuu Mare Teearuga). Sirp, 3. veebruar 2002
Duokiškise kirik
**Duokiškis** (vene keeles Докишки) on alev Leedus Rokiškise rajoonis Kamajai vallas. Alev asub Uosintase järve kaldal.

Alevis on raamatukogu ja Kamajai kooli osakond. Vaatamisväärsuseks on aastal 1906 valminud katoliku kirik.

Ajalugu
-------

Aastal 1596 on esimest korda mainitud Duokiškise mõisa. Aastal 1650 sai asulast Kamajai kiriku valdus. Aastal 1516 püstitati sinna katoliku kirik, mis aga aastal 1620 läks kalvinistide valdusse. Aastal 1796 on esimest korda kirjalikult mainitud sealset kabelit, kuigi on teada, et see püstitati enne aastat 1775.

Aastal 1906 püstitati külla kirik, järgmisel aastal asutati aga sealne kool. Aastal 1913 püstitasid sealsed põllumehed asulasse meierei. Aastal 1933 rajati veski ja saekaater. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid kuni aastani 1953 asula ümbruses leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli seal kohaliku kolhoosi keskasula.

Viited
------

1. ↑
2. ↑   Kazys Misius. Duokiškis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 210 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Duokiškis** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
Punk'n'Roll 2006. aastal Kilingi-Nõmmes
**Punk'n'Roll** on Eesti vanim ja suurim pungi-, ska- ja *hardcore*-festival.

Festival on toimunud alates 1998. aastast, ehkki mõningaste pausidega. 2012. aastal toimus Punk'n'Roll 10.-11. augustil Tartus, klubis Rock & Roll ning Raadi mõisapargis. 2014 ja 2015 aastal toimus festival Tartu servas Raadi mõisapargis. Algselt toimus see Kilingi-Nõmmes, kuid kolis 2009. aastal majanduslikel põhjustel Kohtla-Nõmmesse.

Aegade jooksul on Punk'n'Rolli festivalil üles astunud bändid Eestist, Soomest, Leedust, Venemaalt, Suurbritanniast, Hollandist, Rootsist, Lätist jm. Teiste seas on Eestit külastanud näiteks Oi Polloi Edinburghist ja Fleas and Lice Amsterdamist. Esimene välisesineja oli 2004. aastal Soome ansambel Extaasi.

Viited
------

1. ↑  "Tartus möllab nädalalõpul Eesti suurim pungifestival Punk'n'Roll" Delfi, 6. august 2012
2. 1 2  "Baltikumi suurim pungifestival annab laupäeval avapaugu" EPL, 12. märts 2009
3. 1 2  "Kohtla-Nõmmel stardib vanim pungifestival" Põhjarannik, 13.08.2009
4. 1 2  Gert Kiiler "Pungifestival tähistab juubelit"[*alaline kõdulink*] Sakala, 19.08.2008

Välislingid
-----------

* Festivali koduleht
* Gert Kiiler "Pungifestival tähistab juubelit" Sakala, 19. august 2008
* "Baltikumi suurim pungifestival annab laupäeval avapaugu" EPL, 12. märts 2009
* "Kohtla-Nõmmel stardib vanim pungifestival" Põhjarannik, 13. august 2009
* "Tartus möllab nädalalõpul Eesti suurim pungifestival Punk'n'Roll" Delfi, 6. august 2012
**Nakkushaigused** (ladina keeles *morbi contagiosi*, ainsuses *morbus contagiosus*) ehk **infektsioonhaigused** (ladina keeles *morbi infectiosi*, ainsuses *morbus infectiosus*) on haigused või haigustunnusteta kandlusseisundid, mille põhjustab organismi sattunud nakkustekitaja ja mille puhul on võimalik levik inimeselt või loomalt inimesele või loomale otseselt või kaudselt. 

Nakkushaigusi põhjustavad nakatunult tervele kanduvad tõvestavad ehk patogeensed mikroorganismid (ainuraksed, mikroseened, bakterid, riketsiad) või viirused, laiemas tähenduses on nakkushaigused ka parasitaarhaigused ehk parasitoosid; haigusnähud võivad tuleneda ka mitte vahetult nakkustekitajatest, vaid nende elutegevuse saadustest. 

Nakkushaiguste ja nende tõkestamise uurimisega tegeleb epidemioloogia. 

Nakkushaiguste arsti nimetatakse **infektsionistiks**.

Nakkushaiguste leviku tõkestamise põhilised vahendid tänapäeva meditsiinis on hügieen ja vaktsineerimine.

Eestis esineb viimasel ajal[*millal?*] vaktsiinidega välditavaid nakkushaigusi harva (nt leetrid, punetised, difteeria, teetanus), tuberkuloositõrje programm on saavutanud kontrolli tuberkuloosi üle. Metsloomade vaktsineerimine marutaudi vastu on vähendanud marutõve ohtu ka inimestel. Samas on endiselt kõrge puukidega levivatesse nakkushaigustesse (puukentsefaliiti ja puukborrelioosi) haigestunute arv. Suur probleem on ka HIV-nakkuse levik.

Nakkushaiguste valdkonda reguleerib Eestis nakkushaiguste ennetamise ja tõrje seadus. Nakkushaiguste seiret ning järelevalvet korraldab Eestis terviseamet.

Vaata ka
--------

* Nakkushaiguste mõisteid

Välislingid
-----------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Meditsiin***  |

* Nakkushaigused sotsiaalministeeriumi kodulehel
* Nakkushaiguste tähestikuline sõnastik Terviseameti kodulehel
* Nakkushaiguste teated Terviseameti kodulehel
* Tervisekaitseinspektsioon, Nakkushaiguste esinemine ja immunoprofülaktika Eestis 2008. aastal, veebiversioon (vaadatud 6.11.2014)
* Kristin Aasma, Epidemioloogianõunik Kutsar: Euroopasse saabunud pagulastel on tuvastatud kümmekond erinevat nakkushaigust, 16. september 2015, Õhtuleht.ee
**Peedu Ojamaa** (27. mai 1933 – 1. aprill 2014) oli eesti reklaamiguru, filmilavastaja ja sporditegelane.

Elulugu
-------

Ojamaa lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja õppis aastatel 1952–1956 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas. Ta tuli Tallinna koolinoorte meistriks lauatennises ja jäähokis, hiljem TPI meeskonnas Tallinna meistriks jäähokis ning oli ka mitmel spordiala kohtunik.

Aastatel 1956–1957 oli Ojamaa Õhtulehe spordikorrespondent, selle järel Tallinnfilmis ringvaadete toimetaja, tõusis Ülo Tambeku asemel peatoimetajaks ja tõi stuudiosse tööle noori toimetajaid.

Ojamaa asutas 1967. aastal reklaamibüroo Eesti Reklaamfilm, mis algatas 1968. aastal televisioonis saatesarja "Horoskoop". 1972. aastal eetrisse läinud meelelahutussaade "Reklaamiklubi", kus Ojamaa oli algul saatejuht, otsis rahvalikku ansamblit ja Ojamaaga heades suhetes olnud Taivo Linna pakkus välja oma bändi Kukerpillid, millega Ojamaa nõustus.

Ojamaa moodustas 1975. aastal ERF-i sporditoimetuse Spinnaker spordi suurürituste korraldamiseks. Ta kuulus Tallinna olümpiaregati taotlemise algatusrühma ja 1974. aastast Olümpia Purjeregati Ettevalmistamise Organiseerimiskomiteesse. Ta oli ka ERF-i kaudu autoralli Sojuz korralduskomitee liige ja toetaja.

1980. aastatel laienes ERF Riiga, Leningradi ja Moskvasse ning tootis üle 300 filmi aastas. 1988. aastal sai ERF Priit Pärna lühiloo "Lahkudes kustuta valgus!" eest Cannes'i rahvusvaheliselt reklaamifilmide festivalilt pronkslõvi. ERF reklaamis asju, mida nõukogude ajal polnud saada või olemaski.

Aastatel 1983–1989 oli Ojamaa Tenniseföderatsiooni presiidiumi esimees, 1989–1991 Eesti Tennise Liidu juhatuse liige, 1995. aastast auliige, 1989–1994 Eesti Olümpiakomitee liige. Ta oli ka Eesti Olümpiafondi tegevdirektor.

2013. aastal valmis Ojamaa elust Hardi Volmeri ja Kiur Aarma film "Kullaketrajad".

Isiklikku
---------

Peedu Ojamaa vend oli näitleja ja lavastaja Madis Ojamaa, väimees filmirežissöör Hardi Volmer.

Viited
------

1. 1 2 3  "ESBL". *www.esbl.ee*. Vaadatud 26. augustil 2023.
2. 1 2 3  "Eesti Ekspress 3 aprill 2014 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 26. augustil 2023.
3. ↑  "1. osa. Algus – õnnelik juhus". *Levila*. Vaadatud 26. augustil 2023.
4. ↑  ERR, Olav Osolin | (30. juuni 2017). "Olav Osolin: Priit Pärna muutunud maailm". *ERR*. Vaadatud 26. augustil 2023.
5. ↑  "ENSV rikkad | Peedu Ojamaa lugu. Nõukogude liidu esimeses reklaamifirmas tehti reklaami ka toodetele, mida päriselt olemas ei olnud". *Ärileht*. Vaadatud 26. augustil 2023.

Välislingid
-----------

* Peedu Ojamaa andmekogus IMDb (inglise)
Harilik papaia ja selle vili Franz Eugen Köhleri raamatust "Medicinal-Plants" (1887)
**Harilik papaia** (*Carica papaya*) on papaialiste sugukonda (*Caricaceae*) kuuluv rohttaim. See pärineb troopilisest Ameerikast, võib-olla Lõuna-Mehhikost ja Kesk-Ameerikast. Esmalt kodustati see Mehhikos sajandeid enne Kesk-Ameerika klassikaliste tsivilisatsioonide teket.

Harilik papaia on papaia perekonna (*Carica*) ainus liik.

Harilik papaia on suur puutaoline taim, mille ainus tüvi kasvab 5–10 m kõrguseks. Spiraalselt paigutunud lehed kinnituvad tüve tippu. Tüve alumist osa katavad armid kohtades, kus varem olid lehed ja viljad. Lehed on suured, läbimõõduga 50–70 cm, seitsme palmjalt paigutunud haruga. Nii suurte taimede kohta tavatult on puud kahekojalised. Puud on tavaliselt harudeta, kui nende tippu pole kärbitud. Õied sarnanevad kujult *Plumeria* omadega, ent on palju väiksemad ja vahajad. Nad kasvavad lehtede ja tüve vahelisse nurka ning arenevad suurteks viljadeks (papaiadeks), mis on 15–45 cm pikad ja 10–30 cm läbimõõduga. Vili on küps, kui see tundub katsudes pehme (nagu küps avokaado või pehmem) ning selle nahk on omandanud merevaigukarva või oranži värvuse.

*Carica papaya* oli esimene transgeenne viljapuu, mille genoom kaardistati.

Viited
------

1. ↑  Papaya, 1987

Välislingid
-----------

* Harilik papaia/Carica papaya, Seemnemaailm
* Papaia, Toidutare sõnastik
* Urmas Kokassaar "Papaia soodustab seedimist" Terviseleht, 2. jaanuar 2009
* Robert Aps "Papaia – inglite vili, mis toob tervise" Tervistav!/Postimees
* "Papaia aitab vähiga võidelda" Postimees, 10. märts 2010
**Eesti Rojalistlik Partei** oli Eesti partei, mis tegutses aastatel 1989–1998. Selle juhid olid Kalle Kulbok ja Aadu Must.

Eesti Rojalistliku Partei ametlikuks eesmärgiks oli Eesti Skandinaavia maade eeskujul kuningriigiks muutmine.

Tegevus
-------

1992. aasta Riigikogu valimistel sai partei koos Rojalistliku Ühenduse "Vaba Toomega" valimisliiduna Sõltumatud Kuningriiklased, parlamendis 8 kohta. Kuningriiklaste fraktsiooni kuulusid tuntud poliitkommentaator Vambola Põder (suri 1993, asendas IT-spetsialist Mihkel Kraav), jurist Tõnu Kõrda, ajaloolane Ralf R. Parve, ajakirjanik Rein Kikerpill, ajakirjanik ja humorist Kirill Teiter, satiirik ja luuletaja Priit Aimla, kunstnik Lembit Küüts, fraktsiooni juhtis Kalle Kulbok.

Riigikogus olles moodustasid kuningriiklased homogeense rühma, kelle vaated olid selgelt parempoolsed ning prioriteetideks olid teadus, haridus ja kultuur.[*viide?*] Lisaks korrapärasele riigikogutööle tegelesid kuningriiklased tooreste ja läbimõtlemata seaduseelnõude ja nähtuste naeruvääristamisega. Tuntuim oli tõenäoliselt ettepanek asendada Riigikogu – toona kohustuslik – palvetund ugriliku loitsimisega (kuningriiklased korraldasidki paar säärast loitsimist, mille järel Riigikogu loobus kohustuslikest palvetundidest). Enne järgmisi Riigikogu valimisi hakkas Eestis jõudu koguv poliitika kommersialiseerumine rojalistlikku parteid lõhkuma ja osa inimesi liitus teiste erakondade valimisnimekirjadega.

1995. aasta Riigikogu valimised eeldasid parteidelt juba palju suuremaid eelarveid, kui esimesed. Kuningriiklased, kes olid kogu aeg põhimõtteliselt keeldunud firmade sponsorlusest, ei suutnud uutes tingimustes enam läbi lüüa. Valimisliit Neljas Jõud (moodustatud koos Eesti Rohelistega) jäi parlamendist välja ja Eesti Rojalistliku Partei tegevus soikus. Mõne aja pärast lõpetati tegevus ka formaalselt seoses muutunud seadusandluse nõuetega.

### Fakte tegevusest

6. novembril 1990. aastal andis ERP käsu Tallinna komandandile Punalipulise Balti Laevastiku viitseadmiralile Juri Belovile korraldada 7. novembril Tartu Ülikooli asutaja Rootsi kuninga Gustav II Adolf auks, (kes hukkus 6. novembril 1632. aastal Lützeni lahingus) paraad. Pärast paraadi läbiviimist 7. novembril, mis "kattus" oktoobrirevolutsiooni tähtpäevaga avaldasid, rojalistid ajalehes Vetšerni Tallinn tänu "härra viitseadmiralile".

1992. aasta jaanuaris kuulutasid "rojalistid" kõik Eesti territooriumil asuvad Nõukogude Armee sõjaväelased sõjavangideks, sõjaväeosad aga sõjavangide koonduslaagriteks. Kuna aga Eestil ei ole piisavalt jõudu nende valveks, siis valvavad "sõjavange" nad ise.

1992. aastal enne 28. juunil toimunud Eesti põhiseaduse referendumit kuulutasid "rojalistid" välja oma hääletuse "Kas te soovite vaba, sõltumatut, demokraatlikku Eesti kuningriiki, mida valitseb kuningas (Carl Philip), kes on valitud rahva poolt?". Ettepanekuga nõustujad pidid 23. juunil kella 20–24 süütama lõkke. Hääletamise tulemus loeti positiivseks, kui lõkked süüdatakse enamikus asulates Eestis (23. juuni õhtul ja 24. juuni ööl peetakse Eestis jaanipäeva ja tehakse jaanituld).

Vaata ka
--------

* Torgu kuningas Kirill I