recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Friedrich von Rosen** (14. mai (vkj 2. mai) 1834, Peterburi – 28. märts (vkj 15. märts) 1902, Kaasan) oli saksa rahvusest Eesti geoloog, mineraloog ja paleontoloog.

Elulugu
-------

Friedrich von Rosen oli sakslane, riigiametniku ja mõisniku poeg.

Ta lõpetas 1852 Odessa Richelieu Gümnaasiumi, 1855 Richelieu Lütseumi ja 1860 Tartu Ülikooli mineraloogia osakonna; loodusteaduste magister (1863, TÜ), väitekiri "Die chemisch-geonostische Verhältnisse der devonischen Formation des Dünathals in Liv- und Kurland und des Welikajathals bei Pleskau" (Dorpat, 1863), mineraloogia-geoloogiadoktor (1867, TÜ), väitekiri "Über die Natur der Stromatoporen und über die Erhaltung der Hornfasern der Spongien im fossilen Zustande" (Dorpat, 1867). Oli 1864–67 Kaasani Ülikooli mineraloogia kateedri dotsent, 1867–99 professor, aastast 1899 Kaasani Ülikooli teeneline professor ja riiginõunik. Aastast 1880 ühtlasi Kaasani Veterinaariainstituudi dotsent ja direktor.

Teadustöö
---------

Von Roseni peamised uurimisvaldkonnad olid devoni ladestu kivimid Lätis ja Pihkva kubermangus, siluri ajastu stromatopoorid Eestis ning kvaternaarisetted Kaasani kubermangus. Töötanud välja kivististe siseehituse mikroskoopilise uurimise meetodi õhikpreparaatide abil, millele tugineb paljude fossiilirühmade (korallid, käsnad, sammalloomad jt) tänapäeva-süstemaatika. Üliõpilasena osales Looduseuurijate Seltsi geoloogia kogude korrastamisel. 13 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide

Teoseid
-------

* "Über die Natur der Stromatoporen und über die Erhaltung der Hornfaser der Spongien im fossilen Zustande" // Verh. Russ.-kaiser. Miner. Ges. St. Petersburg. 2, (1867) 4
* "О послетретичных образованиях по Волге и Каме, в Казанской губернии" // Тр. IV Съезда Рус. Естествоисп. в Казани (1874)
* "Химический состав и оптические свойства альбитов из русских месторождений" // Уч. Зап. Казан. унив. 2 (1997).

Kirjandus
---------

* "Биографический словарь профессоров и преподавателей Императорского Казанского университета (1804–1904)" Ч 1. Казань, 1904, lk 468–471
* "Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960" Köln, Wien, 1977, lk 645
* "Eesti entsüklopeedia" kd 14, lk 435
* "История геологических наук в Эстонии". Tallinn, 1986, lk 325
* "Eesti geoloogia: biograafiline teatmik" Tallinn, 1995, lk 102
* Линда Конго. "История исследовательских работ по естественным наукам в Эстонии в период до 1917 г." Таллинн: Валгус, 1987, lk 63, 72–77, 84
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Gerry Mulligan** (Gerald Joseph Mulligan; 6. aprillil 1927 New York – 20. jaanuar 1996) oli saksofonist.

Teda teatakse peamiselt baritonsaksofonistina, ent ta on oma karjääri jooksul mänginud ka sopransaksofoni ja klaverit. 

Muusikat hakkas Mulligan kirjutama juba 1944. aastal, kõigepealt Johnny Warringtoni ja Gene Krupa bändidele. Peatselt sai Mulligan Charlie Parkeri tähelepanu osaliseks ning tollal seostati teda ka Claude Thornhilli, Elliot Lawrence'i ja Stan Kentoniga. 

Tõeliselt kuulsaks sai Mulligan pärast kaasalöömist Miles Davise esimesel albumil "Birth of The Cool". Mitmed selle albumi kompositsioonid (teiste seas "Jeru" ja "Venus de Milo") pärinevad Mulligani sulest. Võib öelda, et "Birth of The Cool" andis Mulligani karjäärile tõelise tuule tiibadesse. 

1952. aastal kolis Mulligan Los Angelesse. Koos trompetimängija Chet Bakeriga lõi ta tol ajal tavatu klaverita kvarteti. Kvarteti uudne kõla lõi omaette voolu, mida praegu tuntakse lääneranniku džässina. Hiljem jäigi muusikapublik Mulligani selle terminiga seostama, kuigi mees kolis mõne aasta pärast tagasi idarannikule. 

Californias sattus Mulligan narkoprobleemide küüsi ja kandis ka vanglakaristust. Vanglast naasmise järel lootis saksofonist koostööd Bakeriga jätkata, ent too oli vahepeal siirdunud uutele radadele ja avastanud endas laulja talendi.

New Yorki tagasi pöördunud, leidis Mulligan oma kvartetile uue liikme, tromboonimängija Bob Brookmeyeri, kelle mängustiil oli küll Bakeri omast tunduvalt erinev, kuid kes sellegipoolest Mulligani klaverita kvartetti hästi sobis. Selle koosseisu parimaks albumiks peetakse 1954. aasta Pariisi-kontserdi salvestist. 

1950. aastatel mängis Mulligan veel mitmes vähem tuntud koosseisus. Koostöö trompetist Art Farmeriga viis mõnede kriitikute arvates Mulligani parima albumi "What is There to Say" sünnini. 

1950. aastate lõpus salvestas Mulligan kaks albumit altsaksofonist Paul Desmondiga. Kui Desmond Dave Brubecki kvartetist lahkus, asus tema kohale just nimelt Mulligan. Erinevatel turneedel oli aga Dave Brubecki bändi kummalisel kombel alati nimetatud trioks ning Mulligani nende külalisesinejaks. Üks tuntumaid nimesid, kellega Mulligan koostööd tegi, oli legendaarne pianist Thelonious Monk. 

Mulligani hilisem karjäär oli vähemalt sama eklektiline. Enim tõstetakse esile tema plaati "Dream a Little Dream", kus Mulligan oma kvartetiga mängis nii standardeid kui originaalloomingut. 

Äramärkimist väärib bossanoovaalbum "Paraiso", kus teeb kaasa Brasiilia laulja Jane Duboc. 

Tema viimane album "Dragonfly" siirdus džäss-*fusion*'i radadele; sellel tegid kaasa sellised *fusion*-muusikuid nagu Grover Washington ja Dave Samuels.

Gerry Mulligan suri põlveoperatsiooni tüsistuste tagajärjel 1996. aasta jaanuaris.
|  |
| --- |
| Laine Kallas 1964. aasta olümpiamängudel |
|  **Kergejõustik** |
| Riik |  | NSV Liit |
|  |
| 6. koht | 1964 | 800 m jooks(naised) |
| poolfinaali5. koht | 1968 | 800 m jooks(naised) |

**Laine Kallas** (kuni 1976. aastani **Laine Erik**; sündinud 21. aprillil 1942) on eesti põllumajandusteadlane ja endine tippsportlane (kergejõustiklane).

Laine Erik jooksis eelkõige 800 meetri distantsi. Tōkyō olümpiamängudel sai ta ajaga 2.05,1 kuuenda koha; México olümpiamängudel oli ta oma poolfinaalis viies. 1965. aastal võitis ta universiaadil kuldmedali. 1964. aastal kuulus ta 3×800 m jooksus maailmarekordi püstitanud Nõukogude Liidu naiskonda.

Ta on tulnud 25 korda Eesti NSV meistriks ja püstitanud 22 Eesti NSV rekordit. Aastatel 1964, 1967 ja 1968 tuli ta Nõukogude Liidu meistriks. 

Ta lõpetas 1969. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia zootehnikateaduskonna; alates 1984. aastast on ta põllumajandusteaduste kandidaat. Aastatel 1969–1996 töötas ta Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria TUI-s teadurina ning seejärel on töötanud ettevõttejuhina.

Isiklikud rekordid
------------------

* 100 meetri jooks – 12,1 (1967)
* 200 meetri jooks – 24,9 (1967)
* 400 meetri jooks – 54,1
* 500 m jooks – 1.15,1 (1965)
* 800 meetri jooks – 2.03,6
* 1000 m jooks – 2.48,3
* 80 m tõkkejooks – 11,8 (1961)
* kaugushüpe – 5.54 (1966)

Tunnustus
---------

* 1967 ja 1968 Eesti NSV aasta naissportlane
* 2021 EOK teenetemärk

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Laine Kallas veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Maret Mälk. Jõudis suveolümpiale Järvamaalt Järva Teataja, 13. august 2004
* Lembit Peegel. AjaPeegel: Laine Eriku teekond Türilt maailma kergejõustiku tippu epl.ee, 26. juuli 2010
**Friik** (inglise keeles *freak* 'hull, veidrik'; 'millegi liialdatud pooldaja või millestki eriti süvendatult huvitatud isik') on eesti keelde jõudnud anglitsism.

Tähendus läbi ajaloo
--------------------

Joseph Merrick , u.1889 
Nimisõnana on friik tulnud 1560ndatest tähendusega "äkiline meelemuutus". 18. sajandil võis friik tähendada midagi väga loovat. 19. sajandi Inglismaal ja Ameerikas kasutati seda sõna millegi puhul, mis oli ebatavaliselt välja kujunenud.

19. sajandil tekkisid ja kogusid väga palju populaarsust *freak show*´d ehk veidrike näitused. *Freak show*´d toimusid tavaliselt lõbustusparkides, tsirkustes, peenraha muuseumites ja *vaudevillides*.

Friigi välimus ja käitumine eristusid teiste inimeste omast. Näiteks öeldi seda inglasele Joseph Merrikile, kelle kehal olid tõsised deformatsioonid, sest tal oli Proteuse sündroom. Inimesed nägid J. Merrik´it esmakordselt veidrike näitusel, kus ta kandis nime "Elevandimees".

21. sajandi kultuuris on friigi keha plastiline ja ise loodud konstruktsioon, mis on pidevas muutumises. Selle eripära seisneb erinevates võimalustes ja esteetikas, näiteks: Michael Jacksoni nägu või keha mis on moonutatud kassiks. Need esindavad keha võimekust luua end ise viisil, mis paneb proovile ühiskonna arusaamad ilust.

Loend
-----

Liitsõnu mõistega friik.

* arvuti|friik
* filmi|friik
* teatri|friik
* auto|friik
* tervise|friik

Viited
------

1. ↑  "Eesti keele seletav sõnaraamat". 2009.
2. ↑  Maeve, Maddox. "The Changing Uses of "Freak"". *Daily Writing Tips*.
3. ↑  "Proteuse sündroom". *AHealthPortal*. 2018.
4. ↑  "The Elephant Man". *Letters of Note*. 5. august 2016.
5. ↑  Stephens, Elizabeth (2005). "Twenty-First Century Freak Show: Recent Transformations in the Exhibition of Non-Normative Bodies". *Disabllity Studies Quaterly*.

Allikad
-------

* AHealthPortal 2018.
* Eesti keele seletav sõnaraamat 2009.
* Maeve, Maddox. Daily writing tips. The Changing Uses of  "Freak".
* Letters of Note.The Elephant Man. 2016.
* Stephens, Elizabeth 2005.Twenty-First Century Freak Show: Recent Transformations in the Exhibition of Non-Normative Bodies- Disability Studies Quaterly 25, 3.
**Laine Kunnberg-Bortnikov** (sündinud 24. aprillil 1961 Tallinnas) on eesti kunstnik, poliitik ja Eesti Punase Risti tegelane.

Ta oli IRL-i Saaremaa piirkonna juht, Kuressaare Haigla nõukogu liige ja endine Eesti Punase Risti Saaremaa seltsi tegevsekretär.

Alates 1990. aastast elab ta Kuressaares.

Bakalaureuse kraad õigusteaduses. Töötanud eelkõige personalitöö vallas.

Kunstnikuna
-----------

Tema huvideks on maalimine, joonistamine, keraamika. 1990–1992 õppis Tartu Riikliku Kunstimuuseumi Kujutava Kunsti kursusel joonistamist, akvarelli, õlimaali, kirjaõpetust ja plakatikujundust. Teoorias täiendanud oma teadmisi plastilises anatoomias, perspektiiviõpetuses, maalitehnoloogias, õppinud kunstiajalugu. 

Saaremaa Savistuudio (keraamika) asutajaliige. Alates 2005 Saaremaa Kunstiklubi liige, 2012 klubi president. Saaremaa kunstielus aktiivsemalt tegutsenud alates 2007. Osa võtnud mitmetest maalilaagrititest Eestis ja Lätis. 

2007. aastal toimus tema näitus "Lilled sünnipäevaks" Kuressaare Kunstistuudios. Osalenud 1995 Saaremaa Savistuudio liikmete keraamika ühisnäitusel Holostovi kompleksis, iga-aastastel Saaremaa Kunstiklubi sügisnäitustel ja näitusmüükidel Ferrumi galeriis.

Viited
------

1. ↑  Metsmaa, Monika (4. september 2022). "Punane Rist otsib oma Saaremaa seltsile uut koordinaatorit". *Saarte Hääl*. Vaadatud 23.03.2023.
**Ieriķi raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Cēsise piirkonnas Drabeši vallas Ieriķis.

Jaamas asub lisaks peateele viis kõrvalteed, ooteplatvorme on seal kaks. Päevas peatub Ieriķis üheksa reisirongi. Jaam asub Riiast 73,8 km kaugusel.

Jaama lähistel algas Valga–Riia raudteeliinist hargnenud Ieriķi–Gulbene–Abrene raudtee Ramotskoje–Schwanenburgi raudteelõik. Sel raudteel järgnes Melturile Amata raudteejaam. Aastatel 1889–1919 kandis jaam nime *Ramocki*. Raudtee valmimisajal jäi see Võnnu kreisi Āraiši kihelkonda Ieriķi mõisa maadele.

* DR1A-1871 Ieriķi raudteejaamasDR1A-1871 Ieriķi raudteejaamas
* Jaamahoone küljeltJaamahoone küljelt
* Jaamahoone raudteepoolne külgJaamahoone raudteepoolne külg

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 80. lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ieriķi raudteejaam** |

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam vanal kaardil

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus liinil Riia-Valga** | **Järgnev peatus** |
|  Līgatne  |  **Ieriķi** | Melturi  |
Friisi saarte asendikaart
**Friisi saared** on saarestik Põhjameres Hollandi ja Saksamaa põhjarannikul ning Taani läänerannikul.

Saari eraldab mandrist Waddenzee. Nad on madalad ja kaetud luidetega.

Saared jagunevad Põhja-Friisi, Ida-Friisi ja Lääne-Friisi saarteks.

Saarte kogupindala on 1047,5 km² ja neil elab kokku umbes 81 300 inimest. Suuremad saared on Texel, Rømø ja Sylt. Hollandi Friisi saarte pindala on 405,2 km² ja seal elab 23 872 inimest. Saksa Friisi saarte pindala on 448,52 km² ja seal elab 53 296 inimest.

Peamine majandusharu on turism.

Viimase jääaja jooksul, mis lõppes umbes 12 tuhat aastat tagasi, oli kogu Põhjameri ja ümberkaudsed mandrijääga kaetud. Merevee tase oli sel ajal Põhjamere kandis 60 meetri võrra madalam kui tänapäeval ja suurem osa Põhjamerest oli kuiv maa. Pärast jääkatte sulamist tõusis meretase ja enamik Põhjamerest muutus mereks. Meri jõudis praeguse rannajooneni 7 tuhat aastat tagasi. Tõus kandis suured liivakogused rannikule ja see tekitas düünid. Katkematu düünide rida ulatus Belgiast Taanini.

Seejärel jätkus meretaseme langus Läänemerel ja kerge meretaseme tõus Põhjamerel. Meri ei tunginud peale natukesehaaval, vaid nii-öelda suurte hüpetega. Kui meri mõnelt poolt läbi düünide murdis, ujutati üle suur maa-ala düünide taga. Endised düüniosad muutusid saarteks. Lõuna pool toimus see varem ja liikus pikkamööda põhja poole. Taanis murdis meri kaldakindlustustest läbi 15. sajandil, uhtus suure osa maismaast merre ja võttis enda alla suure os seni kuivana püsinud maast. Sageli tõid need mere vallutused endaga kaasa inimohvreid, vahel tuhandete kaupa.

Friisi saared Saksamaal ja Hollandis liiguvad aeglaselt itta: saare lääneosast uhub meri maad ära ja idaossa kannab seda järjest juurde. Sajandite jooksul on paljud majad ja isegi terveid külasid merre kadunud.
„Neptunuse purskkaev ja Gloriette", koloreeritud terasegravüür, 1870
Kohviku interjöör
Gloriette taastatud idatiib
**Gloriette** on suurim ja tuntuim *gloriette*, mis valmis 1775. aastal "renomeetemplina" keiserliku arhitekti Johann Ferdinand Hetzendorf von Hohenbergi kavandite järgi Schönbrunni palee lossipargis Viinis. 

Paviljon asub Doonau jõe paremalt kaldalt algava Alpide jalami laugjal nõlvakul lossi Prantsuse stiilis pargis. Olles pargi keskne dominant, kasutati seda keiser Franz Joseph I peo- ja einestussaalina. Teises maailmasõjas hävitas liitlasvägede pommirünnak galerii idatiiva, kuid see taastati juba kahe aasta pärast 1947. aastal Austria okupatsiooni ajal. Tänapäeval asub 1995. aastal renoveeritud ehitises kohvik.

Väärsus
-------

Gloriette on sõjaõiguse monumendina pühendatud rahule. Selle fassaadil on kiri: "Püstitatud keiser Joseph II ja keisrinna Maria Theresia valitsemise ajal 1775."

> „IOSEFO II. AVGVSTO ET MARIA THERESIA AVGVSTA IMPERANTIB. ERECT. CIƆIƆCCLXXV."
> 
> 
> 

Aasta kirjutamise viis kasutab kujundlikult kreeka tähte Φ (phi), tähistamaks ladina numbrites arvu 1000. Vana-Roomas oli samuti tavaline, et Φ asendab M-i. Tähise vastuoluline osa on AVGVSTO ja AVGVSTA lisamine, mida kasutati Rooma esimese keisri Augustuse ja tema pärijate märgistamiseks. Seega näitas tähis Habsburge Saksa Rahvuse Püha Rooma keisrite järeltulijatena.

Vaata ka
--------

* Schönbrunni loss
* Gloriette
* Paviljon
* Galerii

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gloriette (Schönbrunni lossipark)** |
Jalaväekindral Theodor Friedrich von Schubert
**Theodor Friedrich von Schubert** (12. veebruar 1789 Peterburi, Venemaa Keisririik – 15. november 1865 Stuttgart, Württembergi kuningriik) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane, kartograaf ja Venemaa Keisririigi Peastaabi sõjalis-topograafilise depoo direktor.

Sõjaväeline karjäär
-------------------

| Aasta | Kuupäev | Auaste |
| --- | --- | --- |
| 1804 | 10. veebruar | alamporutšik |
| 1811 |  | kapten |
| 1812 |  | alampolkovnik |
| 1813 | 4. oktoober | polkovnik |
| 1820 | 25. juuli | kindralmajor |
| 1831 | 6. oktoober | kindralleitnant |
| 1845 | 17. märts | jalaväekindral |

Isiklikku
---------

Tema väimees Vassili Korvin-Krukovski oli Venemaa keisririigi sõjaväelane (kindralleinant), tütretütar Sofja Kovalevskaja (neiupõlvenimega Sofja Korvin-Krukovskaja) oli esimene silmapaistev vene naismatemaatik, maailma esimene naisprofessor matemaatikas.

Vaata ka
--------

* Schubert

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Schuberti kaardid** |

Välislingid
-----------

* Специальная карта Западной части Российской Империи, 1826—1840 гг. (десятиверстная карта Шуберта)
* Трехверстная Военно-Топографическая карта Российской Империи Шуберта Ф. Ф.
Frisbi firmalt Wham-O.
**Frisbi** ehk **lendav taldrik** (ka *frisbee*) on tavaliselt plastmassist valmistatud spordivahend, mis on õhukese lameda ja üles painutatud servadega ketta kujuline, diameetriga 20–25 cm.

Spordialadest kasutatakse frisbit näiteks kettagolfis ja võistkondlikus taldrikulennutamises, lendtaldrikuid pruugitakse ka koeraspordis. Levinum on frisbi siiski ajaviitevahendina, mida vabas õhus üksteisele visatakse, muuhulgas on see populaarne rannatarve.

Teadaolevalt pikima taldrikuviske au kuulub David Wigginsile, kes heitis taldriku 225,0 meetri kaugusele.

Nimi
----

Frisbi eestikeelne nimetus *lendav taldrik* on tulnud taldrikukujulistest tundmatutest lendavatest objektidest ehk ufodest. Inglise keeles on nende nimetused tänapäeval siiski erinevad: frisbi nimetus on tavaliselt *flying disc*, ufodel aga *flying saucer*. Nimetus *frisbi* tuleneb nimest *Frisbee*, mida inglise keeles kasutatakse küll frisbide üldnimetusena, kuid mis on mänguasjafirma Wham-O registreeritud kaubamärk.

Ajalugu
-------

Frisbid leiutas ameeriklane Fred Morrison 1938. aastal, kui koos oma tulevase abikaasa Lucile'iga California osariigis Santa Monica rannas viibides lennutasid nad edasi-tagasi koogivormi. Keegi rannalistest pakkus neile viiesendise koogivormi eest 25 senti. Morrisonid tegelesid algeliste frisbide müügiga Teise maailmasõjani, mille ajal Morrison teenis USA õhuväes, sattudes ka sõjavangi. Sel ajal visandas ta paremate lennuomadustega ketta. 1948. aastaks hakkasid Morrison ja tema äripartner Warren Franscioni pärast mitmete prototüüpide katsetamist tootma plastmassist frisbisid, mille nad 1947. aastal puhkenud ufohulluse ajel nimetasid lendavateks taldrikuteks (Flyin-Saucer).

1957. aastal müüs Morrison õigused Wham-O-le, mille üks omanikke Richard Knerr andis tootele nimeks Frisbee, kuna lähikonna tudengid kutsusid seda nõnda pirukatootja Frisbie Pie Company järgi. 1958. aastal sai Morrison oma leiutisele patendi; 1982. aastal ütles ta ühes intervjuus, et oli saanud patenditasudena üle 2 miljoni USA dollari. Frisbide tänapäevase suure leviku taga oli 1964. aastal Wham-O turundusjuhiks palgatud Edward Headrick, kes parandas veelgi taldriku lennuomadusi, rajas mitu taldrikuspordiala (sh kettagolfi) ja asutas Rahvusvahelise Frisbiliidu (International Frisbee Association).

Välislingid
-----------

* Lennuketta sport Eestis Eesti Spordiregister
**Lillak** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lillak 48 inimesel: 18 mehel ja 30 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lillak meeste puhul 6979. kohal ja naiste puhul 4410. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lillak vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,03. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,01 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas Ärina ja Uniküla mõisavallas, Jõhvi kihelkonnas Kurtna mõisavallas ja Simuna kihelkonnas Rohu mõisavallas ning Viljandimaal Helme kihelkonnas Patküla mõisavallas viiel korral nimeks Lillak.

Nimede eestistamisel võeti Lillak aastatel 1935–1936 uueks perekonnanimeks 4 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Jefimov, Strick, Strik ja Tünder.

Nime kandjaid
-------------

* Eduard Lillak, eesti sõjaväelane (1891–1942)
* Tiina Lillak, soome odaviskaja (1961–)
* Ülle Lillak, eesti fotoajaloolane, fotograaf ja publitsist (1960–2003)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 09.06.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Lillak.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Lillak.

Välislingid
-----------

* Lillak statistikaameti andmebaasis
See artikkel räägib USA sõjalisest teenetemärgist.  mängusarja kohta vaata artiklit Medal of Honor (mängusari).  

---

Medal of Honor. Vasakult: maaväe, mereväe ja õhujõudude variant
**Medal of Honor** (eesti keeles Aumedal) on 1861. aastal asutatud USA kõrgeim sõjaline teenetemärk, mis antakse erakordse vapruse eest ainult USA sõjaväelasele. 

Autasu annab üle USA president Kongressi nimel. Autasust on kolm versiooni: üks maaväe, üks mereväe ja üks õhujõudude jaoks.

Alates selle asutamisest on Medal of Honori saanud 3493 sõjaväelast (seisuga 25. november 2014), kellest enam kui pooled said selle Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal. Teises maailmasõjas autasustati selle medaliga 472 USA sõjaväelast, sealhulgas kindralid Douglas MacArthur ja Jonathan Mayhew Wainwright. 2010. aastal andis president Barack Obama Medal of Honori Salvatore Giuntale, kes on esimene saamise ajal elusolev veteran pärast Vietnami sõda. Ainsa naisena USA ajaloos on Medal of Honori saanud Mary Edwards Walker. Ainsa USA presidendina on saanud selle medali Theodore Roosevelt (postuumselt 2001). Postuumselt anti Medal of Honor ka Roosevelti pojale, teises maailmasõjas sõdinud brigaadikindral Theodore Roosevelt nooremale. 

1927. aasta märtsis said Medal of Honori Richard Evelyn Byrd ja Floyd Bennett, kes lendasid Fokkeril 1926. aastal üle põhjapooluse ning 1927. aasta oktoobris lendur Charles Lindbergh, kes ületas esimese lendurina Atlandi ookeani.

19 inimest on pälvinud autasu kaks korda. Nende seas on näiteks Smedley Butler, Thomas Custer ja Daniel Daly.

Vahetevahel nimetatakse Medal of Honorit ekslikult ka Kongressi Medal of Honoriks, sest see teenetemärk antakse Kongressi nimel. Ametlik nimi on siiski Medal of Honor.

Välislingid
-----------

* Medal of Honor – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Isane lehviktiivaline *Stylops melittae* paaritumas mesilase tagakehas parasiteeriva emasega
Emane *Stylops* sp. *Andrena vaga* tagakehas
**Lehviktiivalised** (*Strepsiptera*) on putukate hulka kuuluv selts.

Tiibu on neil kaks (erinevalt kahetiivalistest on need homoloogiliselt tagatiivad). Enamikul selle seltsi liikidest on tiivulised vaid isased, emased elavad aga endoparasiitidena teiste putukate (kiletiivaliste) kehas.

Maailmas on neid 400 liiki, Eestis oli 2011. aastaks leitud neli liiki.

Eesti liigid
------------

Eestis on tõendatud viie liigi esinemine.

* *Elenchus tenuicornis*
* *Halictoxenos silwoodensis*
* *Halictoxenos spencei*
* *Halictoxenos tumulorum*
* *Stylops melittae*

Viited
------

1. ↑  Soon, Villu; Kesküla, Tõnu; Kurina, Olavi 2011. Strepsiptera species in Estonia. *Entomologica Fennica* 22: 213–218.
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Kirjandus
---------

* Martin, Mati 2015. Lehviktiivalised – otsekui teiselt planeedilt. *Eesti Loodus* 6/7: 62–65.

Välislingid
-----------

* Lehviktiivaliste välisehitus
* Lehviktiivaliste sigimine
MapAsukoht Aŭtazavodskaja liin
Pieršamajskaja metroojaam
**Pieršamajskaja metroojaam** (vene keeles Первомайская (*Pervomaiskaja metroojaam*), valgevene Першамайская (transkribeerituna **Peršamaiskaja metroojaam**)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Leninski rajoonis.

Jaam avati 28. mail 1991 ehk paar kuud pärast Minski metroo teise liini algse osa avamist. Jaamas on ainsana Minski metroo jaamadest kaks 100 meetri pikkust ja 10 meetri laiust perrooni, mille vahel peatuvad rongid. 

Jaama avamine oli algselt kavandatud teise liini avamisega samaaegseks, ent liini ehitusel tekkisid tehnilised raskused – jaam asub Svisłači jõe poolt kohale kantud lahtises liivas, mida ei suudetud piisavalt kindlustada. Algselt oli jaama kavandatud üks perroon, ent variseva liiva tõttu tuli projekti muuta ja jaam projekteerida nii, et selle kogupikkus oleks 138 meetrit. Kui metrooliin jätkus mõlemal pool jaama, jaama valmimiseni rongid seal ei peatunud. Pieršamajskaja jaamas on invaliididele mõeldud lift.

Metroojaam on kahe lööviga. Kahe rööpapaari vahel on kolmnurksed sambad, keskel asub kunstilise kompositsiooniga pannoo. Jaama kujunduses on kasutatud halli graniiti ja valget marmorit.

* Jaama tugisambadJaama tugisambad
* Kahe tee vahel asuv pannooKahe tee vahel asuv pannoo
* Üks jaama tugisammastestÜks jaama tugisammastest

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Pieršamajskaja metroojaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Infot jaama kohta (*vene keeles*)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Metroojaam Aŭtazavodskaja liinil** | **Järgnev peatus** |
|  Kupałaŭskaja |  **Pieršamajskaja** | Praletarskaja  |
Geronimo 1887. aastal.
Geronimo oma sõdalastega Põhja-Mehhikos 1886. aastal.
Geronimo USA sõjavangina 1905. aastal.
Geronimo 1905. aastal
**Geronimo** (ka **Gokhlayeh** või **Goyathlay** (tširikaua murdes **Goyaałé**, "haigutav", 16. juuni 1829 – 17. veebruar 1909 Fort Sill, Oklahoma) oli tširikaua-apatšide sõjapealik ja nõid. Tema vastupanu apatšide maale tunginud valgetele ning Mehhiko ja Ameerika Ühendriikide sõjaväele Apatši sõdade ajal tegi temast ühe tuntuima Põhja-Ameerika indiaanlase. 

Geronimo sündis Gila lisajõe Turkey Creeki ääres tänapäeva New Mexico osariigi alal, mis siis kuulus Mehhikole, kuid mida nende hõim pidas oma maaks. Tema vanaisa oli tširikauade Bedonkohe haru pealik. Geronimol oli kolm venda ja neli õde. Temast sai hõimus tunnustatud nõid ja sõjamees. 1858 tapsid mehhiklased üllatusrünnakus apatšide laagrile tema ema, naise ja lapse. Mehhiklased hakkasid teda kutsuma Geronimoks (Hieronymuse hispaaniapärane nimi). Ta sai tuntuks oma rüüsteretkede ja nappide pääsemistega kinnivõtmisest. Lõpuks liikus ta ringi 36 mehest, naisest ja lapsest koosneva rühmaga suutes rohkem kui aasta vältida teda jälitanud USA ja Mehhiko sõjaväge. Tema juhitud sõjameeste rühm oli üks viimaseid, mis keeldus tunnistamast Ameerika Ühendriikide ülemvõimu indiaanlaste maal.

4. septembril 1886 andis ta end Luukere kanjonis Arizonas vangi USA kindral Nelson A. Milesile. Enne seda oli Milesi saadetud ekspeditsioon Geronimo leidnud USA-Mehhiko piirist veidi lõuna pool ja ekspeditsiooni üks juhte Charles B. Gatewood oli teda veennud USAsse tulema ja alistuma. Ta saadeti Floridasse vangilaagrisse. Mais 1887 sai ta kokku oma perega ja nad saadeti edasi Alabamasse. 1894 viidi nad Oklahomasse Fort Silli. Seal sai ta tuntuks, esinedes laatadel, kus ta müüs maiustusi ja oma fotosid. Tal ei lubatud kunagi naasta oma kodukanti. 1905. aastal osales ta Theodore Roosevelti ametissepühitsemist tähistaval paraadil Washingtonis. Ta suri kopsupõletikku 1909. aastal pärast hobuse seljast kukkumist ja öö läbi maas lamamist. Surivoodil tunnistas ta, et kahetseb oma alistumist USAle.

Sümbolina
---------

Geronimost on saanud Põhja-Ameerika indiaanlaste vastupanu üks sümbol.

Geronimo on populaarne tegelaskuju paljudes filmides.

2011. aastal toimunud Usāmah ibn Lādini tapmisoperatsiooni koodinimi oli Geronimo.

Viited
------

1. ↑  Osama Bin Laden: Why Geronimo?
**Lille'i 1. kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Lille.

See koosneb järgmistest valdadest:

1. Lille (osaliselt)
2. La Madeleine
3. Marquette-lez-Lille
4. Saint-André-lez-Lille
5. Wambrechies

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Nordi departemangu kantonid

Aniche **·** Annœullin **·** Anzin **·** Armentières **·** Aulnoye-Aymeries **·** Aulnoy-lez-Valenciennes **·** Avesnes-sur-Helpe **·** Bailleul **·** Cambrai **·** Le Cateau-Cambrésis **·** Caudry **·** Coudekerque-Branche **·** Croix **·** Denain **·** Douai **·** Dunkerque-1 **·** Dunkerque-2 **·** Faches-Thumesnil **·** Fourmies **·** Grande-Synthe **·** Hazebrouck **·** Lambersart **·** Lille-1 **·** Lille-2 **·** Lille-3 **·** Lille-4 **·** Lille-5 **·** Lille-6 **·** Marly **·** Maubeuge **·** Orchies **·** Roubaix-1 **·** Roubaix-2 **·** Saint-Amand-les-Eaux **·** Sin-le-Noble **·** Templeuve **·** Tourcoing-1 **·** Tourcoing-2 **·** Valenciennes **·** Villeneuve-d'Ascq **·** Wormhout
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Copa América |
| **Kuld** | 2021 |  |
| **Pronks** | 2019 |  |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2022 Katar |  |

**Germán Alejo Pezzella** (sündinud 27. juunil 1991 Bahía Blancas) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis ja Argentina jalgpallikoondises.

Aastatel 2011–2015 mängis ta Argentina klubis River Plate, kellega tuli hooajal 2013–14 Argentina meistriks ja võitis 2015. aastal Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused.

2015. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu äsja Hispaania kõrgliigasse tõusnud Real Betisega. 2017. aastal suundus ta laenule Itaalia kõrgliiga klubisse Fiorentina, sõlmides aasta hiljem klubiga püsiva lepingu.

2021. aasta augustis naasis Pezzella Real Betisesse.

2011. aastal võitis Pezzella Argentina kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika omavanuste meistrivõistlustelt pronksmedali ja kuni 23-aastaste koondisega Panameerika mängudelt hõbemedali. Argentina jalgpallikoondises debüteeris ta 2017. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. oktoobril 2018 sõprusmängus Iraagi vastu. 2021. aastal võitis ta Argentina koondisega Copa América.

Saavutused
----------

River Plate
* Argentina Primera División: 2013–14
* Copa Campeonato: 2013–14
* Primera B Nacional: 2011–12
* Copa Libertadores: 2015
* Copa Sudamericana: 2014
* Recopa Sudamericana: 2015

Argentina
* Copa América: 2021

| * v
* r
Argentina koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Armani
* 2 Foyth
* 3 Tagliafico
* 4 Montiel
* 5 Paredes
* 6 Pezzella
* 7 De Paul
* 8 Acuña
* 9 Álvarez
* 10 Messi (c)
* 11 Di María
* 12 Rulli
* 13 Romero
* 14 Palacios
* 15 Correa
* 16 Almada
* 17 Gómez
* 18 Rodríguez
* 19 Otamendi
* 20 Mac Allister
* 21 Dybala
* 22 La. Martínez
* 23 E. Martínez
* 24 Fernández
* 25 Li. Martínez
* 26 Molina
* Treener: Scaloni

 | Argentina |
**Ardèche'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas. Departemangu keskus on Privas.

2015. aastani kuulus departemang Rhône-Alpesi piirkonda.

Haldusjaotus
------------

| Ringkond | Rahvaarv(2006) | Pindala(km²) | Asustustihedus(in/km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Largentière | 92 267 | 2511 | 37 | 148 |
| Privas | 82 679 | 1159 | 71 | 65 |
| Tournon-sur-Rhône | 131 239 | 1858 | 71 | 126 |

Vaata ka
--------

* Ardèche'i departemangu haldusüksuste loend
* Ardèche'i jõgi

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Lille** on allasum Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.

Allasumis paiknevad tänavad:

* Endla tänav
* Kannikese tänav
* Kasvu tänav
* Kibuvitsa tänav
* Kullerkupu tänav
* Lille tänav
* Loo tänav
* Maasika tänav
* Madara tänav
* Mineraali tänav
* Mooni tänav
* Paldiski maantee
* Sinika tänav
* Tulbi tänav
* Tulika põik
* Tulika tänav
* Vaarika tänav
* Ülase tänav

Viited
------

1. ↑  Tallinna tänavanimed EKI KNAB (vaadatud 11. juunil 2015)

Tallinna linnaosad ja asumid

**Linnaosad:**  Haabersti linnaosa **·**  Kesklinna linnaosa **·**  Kristiine linnaosa **·**  Lasnamäe linnaosa **·**  Mustamäe linnaosa **·**  Nõmme linnaosa **·**  Pirita linnaosa **·**  Põhja-Tallinna linnaosa
**Asumid (allasumid):** Aegna **·**  Astangu **·**  Haabersti **·**  Hiiu **·**  Iru **·**  Juhkentali **·**  Järve **·**  Kadaka **·**  Kadriorg **·**  Kakumäe **·**  Kalamaja **·**  Karjamaa (Hundipea) **·**  Kassisaba **·**  Katleri **·**  Keldrimäe **·**  Kelmiküla **·**  Kitseküla **·**  Kivimäe **·**  Kloostrimetsa **·**  Kompassi **·**  Kopli **·**  Kose (Kose-Kallaste **·**  Lükati **·**  Varsaallika) **·**  Kuristiku **·**  Kurepõllu **·**  Laiaküla **·**  Lepiku **·**  Laagna **·**  Laagri **·**  Liiva **·**  Lilleküla (Lille **·**  Mooni **·**  Linnu **·**  Marja) **·**  Loopealse **·**  Luite **·**  Maakri **·**  Maarjamäe **·**  Merimetsa **·**  Merivälja **·**  Mustakivi **·**  Mustamäe **·**  Mustjõe **·**  Mõigu **·**  Mäeküla **·**  Mähe (Kaasiku **·**  Mähe aedlinn) **·**  Männiku **·**  Nõmme **·**  Pae **·**  Paevälja (Paekalda) **·**  Paljassaare **·**  Pelgulinn **·**  Pelguranna **·**  Pirita **·**  Pääsküla (Vana-Pääsküla) **·**  Priisle **·**  Pikaliiva (Vikimõisa) **·**  Raua **·**  Raudalu **·**  Rahumäe **·**  Rocca al Mare **·**  Sadama **·**  Seli **·**  Siili **·**  Sibulaküla **·**  Sõjamäe (Sõstramäe) **·**  Sikupilli **·**  Sitsi **·**  Sääse **·**  Südalinn **·**  Tatari **·**  Tondi **·**  Tiskre **·**  Tõnismäe **·**  Torupilli **·**  Tondiraba **·**  Uuslinn **·**  Uus Maailm **·**  Vismeistri **·**  Vanalinn (All-linn **·**  Toompea) **·**  Vana-Mustamäe **·**  Veerenni **·**  Veskimetsa **·**  Väike-Õismäe **·**  Väo **·**  Õismäe **·**  Ülemistejärve **·**  Ülemiste
Germania Boeing 737 lennuk.
**Germania**, ametlikult **Germania Fluggesellschaft mbH**, on eraomandis olev Saksamaa lennufirma, mille peakontor asub Berliinis. Lennufirma teenindas 2009. aastal 2,5 miljonit reisijat ning lennufirmal on umbes 850 töötajat 2014. aasta suve seisuga.

Välislingid
-----------

* Germania (lennufirma) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ametlik koduleht

Saksamaa
Saksamaa lennufirmad

AeroLogic **·** 
Air Berlin **·** 
Air Hamburg **·** 
Avanti Air **·** 
Augsburg Airways **·** 
Bremenfly **·** 
BinAir **·** 
Cirrus Airlines **·** 
Condor Flugdienst **·** 
Contact Air **·** 
European Air Transport **·** 
Eurowings **·** 
FAI Air Service **·** 
FLN Frisia Luftverkehr **·** 
Germania **·** 
Germanwings **·** 
Hahn Air **·** 
Hamburg International **·** 
LTU International **·** 
Luftfahrtgesellschaft Walter **·** 
Lufthansa **·** 
Lufthansa Cargo **·** 
Lufthansa CityLine **·** 
Lufthansa Regional **·** 
OCA International **·** 
Ostfriesische Lufttransport **·** 
Private Wings **·** 
SunExpress Deutschland •
Sylt Air **·** 
TUI fly Deutschland **·** 
WDL Aviation **·** 
Windrose Air **·** 
XL Airways Germany
**Lille'i 5. kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Lille.

See koosneb järgmistest valdadest:

1. Lille (osaliselt)

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Nordi departemangu kantonid

Aniche **·** Annœullin **·** Anzin **·** Armentières **·** Aulnoye-Aymeries **·** Aulnoy-lez-Valenciennes **·** Avesnes-sur-Helpe **·** Bailleul **·** Cambrai **·** Le Cateau-Cambrésis **·** Caudry **·** Coudekerque-Branche **·** Croix **·** Denain **·** Douai **·** Dunkerque-1 **·** Dunkerque-2 **·** Faches-Thumesnil **·** Fourmies **·** Grande-Synthe **·** Hazebrouck **·** Lambersart **·** Lille-1 **·** Lille-2 **·** Lille-3 **·** Lille-4 **·** Lille-5 **·** Lille-6 **·** Marly **·** Maubeuge **·** Orchies **·** Roubaix-1 **·** Roubaix-2 **·** Saint-Amand-les-Eaux **·** Sin-le-Noble **·** Templeuve **·** Tourcoing-1 **·** Tourcoing-2 **·** Valenciennes **·** Villeneuve-d'Ascq **·** Wormhout
**Lille'i 6. kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Lille.

See koosneb järgmistest valdadest:

1. Beaucamps-Ligny
2. Englos
3. Ennetières-en-Weppes
4. Erquinghem-le-Sec
5. Escobecques
6. Hallennes-lez-Haubourdin
7. Lille (osaliselt)
8. Loos
9. Santes
10. Sequedin

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Nordi departemangu kantonid

Aniche **·** Annœullin **·** Anzin **·** Armentières **·** Aulnoye-Aymeries **·** Aulnoy-lez-Valenciennes **·** Avesnes-sur-Helpe **·** Bailleul **·** Cambrai **·** Le Cateau-Cambrésis **·** Caudry **·** Coudekerque-Branche **·** Croix **·** Denain **·** Douai **·** Dunkerque-1 **·** Dunkerque-2 **·** Faches-Thumesnil **·** Fourmies **·** Grande-Synthe **·** Hazebrouck **·** Lambersart **·** Lille-1 **·** Lille-2 **·** Lille-3 **·** Lille-4 **·** Lille-5 **·** Lille-6 **·** Marly **·** Maubeuge **·** Orchies **·** Roubaix-1 **·** Roubaix-2 **·** Saint-Amand-les-Eaux **·** Sin-le-Noble **·** Templeuve **·** Tourcoing-1 **·** Tourcoing-2 **·** Valenciennes **·** Villeneuve-d'Ascq **·** Wormhout
**Strekk** on horisontaalne või väikese kaldega kaeveõõs, millel on korrapärane ristlõige. Erinevalt stollist ei suubu strekk maapinnale, kuid on ühenduses šahti või mõne teise kaeveõõnega. Strekid rajatakse maavara kihti või kõrval kivimisse.

Kirjeldus
---------

Strekke eristatakse vastavalt asetusele maavara suhtes. On strekke, mis jälgivad maavara rõhtsihti või kallakusnurka. Nende kahevahel olevat strekki nimetatakse diagonaalstrekiks. Peastrekkidega nurga (enamasti 90°) all olevaid strekke nimetatakse risti strekkideks. Risti strekke kasutatakse paralleelsete strekkide teenindamiseks.

Kasutamine
----------

Strekk Oskari vasekaevanduses Marsbergis
Strekke kasutatakse transpordiks, uurimiseks ja vee juhtimiseks. Kasutamise järgi liigitatakse konveieristrekk, transpordistrekk, algstrekk, veekõrvaldusstrekk, tuulutusstrekk, kogumisstrekk, läbindusstrekk. Konveieristrekki on monteeritud konveier mida kasutatakse maavara või kaevise transpordiks. Transpordistrekis liiguvad masinad, mida kasutatakse seadmete ja inimeste veoks. Veekõrvaldusstrekke kasutatakse vee ärajuhtimiseks kaevandusest. Tuulutusstrekke kasutatakse kaevanduse tuulutuseks. Mööda tuulutusstrekki liigub värske ja kasutatud õhk. Värske ja kasutatud õhk liiguvad eraldi strekkides ning nad ei tohi omavahel seguneda. Kogumisstrekki kasutatakse maavara või kaevise kogumiseks tööees. Läbindusstrekki kasutatakse läbindustöödeks.

Viited
------

1. 1 2 3  Walter Bischoff, Heinz Bramann, Westfälische Berggewerkschaftskasse Bochum:*Das kleine Bergbaulexikon.* 7. Auflage, Verlag Glückauf GmbH, Essen 1988, ISBN 3-7739-0501-7.
2. ↑  *Erklärendes Wörterbuch der im Bergbau in der Hüttenkunde und in Salinenwerken vorkommenden technischen und in Salinenwerken vorkommenden technischen Kunstausdrücke und Fremdwörter.* Verlag der Falkenberg'schen Buchhandlung, Burgsteinfurt 1869.
3. 1 2  Gustav Köhler:*Lehrbuch der Bergbaukunde.* 2. Auflage, Verlag von Wilhelm Engelmann, Leipzig 1887.
4. ↑  Heinrich Veith:*Deutsches Bergwörterbuch mit Belegen.* Verlag von Wilhelm Gottlieb Korn, Breslau 1871.
**Idumealased** olid Henriku Liivimaa kroonika järgi 13. sajandi alguses Idumeas elanud rahvas. Idumealasi on mainitud ka paavst Innocentius III 1208. aasta bullas. Henrik kasutab sõna kahes erinevas tähenduses: kohati üldnimetusena kõigi Idumea elanike, rohkem aga spetsiifilisemalt latgalite kõrval Idumeas elanud rahvarühma kohta. Kitsamas tähenduses idumealasi eristatakse reeglina nii latgalitest, keda kroonikas ka lätlasteks nimetatakse, kui liivlastest:

> „Pärast seda saadeti ta aga **idumealaste** juurde, ristides seal õige rohkel arvul nii **lätlasi** kui **idumealasi**..."
> 
> 
>  – HLK, X,15
> 
> 

> „Ka **idumealased** ja **lätlased**, kes sõtta ei tulnud..."
> 
> 
>  – HLK, XVI, 5
> 
> 

> „... Woldemar [foogt Idumeas], **idumealaste** ja **lätlaste** foogt..."
> 
> 
>  – HLK, XVII, 4
> 
> 

> „... süütasid kõik kirikud ümberkaudu, niihästi **liivlaste** kui **idumealaste** omad..."
> 
> 
>  – HLK, XXII, 4
> 
> 

> „... laastas rüüstates paljaks **lätlaste**, **idumealaste** ja **liivlaste** maa..."
> 
> 
>  – HLK, XXII, 4
> 
> 

> „... totam omnino **Livoniam**, **Idumeos** et **Wendos** cum media pene parte **Lettorum**... [kõik liivlased, idumealased ja võndlased koos peaaegu pooltega lätlastest]"
> 
> 
>  – 
> 
> 

Samas leidub kroonikas ka lõik, kus idumealasi justkui liivlasteks peetakse:

> „Seejärel läkitab piiskop, rõõmustades liivlaste pööramise ja ristimise üle, preestrid kõigi juurde, niihästi Turaidasse kui Methsepolesse ja Ydumeasse ja Väina äärde..."
> 
> 
>  – HLK, XI, 2
> 
> 

Toetudes arheoloogia ja läti dialektoloogia andmetele on üldiselt siiski arvatud, et idumealased olid kas liivlased või liivlastele lähedane läänemeresoome hõim.. Samas piirkonna ajalooliste kohanimede etümoloogia viitab, et kunagine idumealaste keel võis olla sarnasem pigem lõunaeesti keele kui 19. sajandi Salatsi liivlaste keelega.

Viited
------

1. 1 2  Indriķa hronika, XI (kommentaar 1)
2. 1 2  Henriku Liivimaa kroonika, X (kommentaar 34), lk 69
3. ↑  Indriķa hronika, X (kommentaar 67)
4. ↑  Bušs

Allikad
-------

* Bušs, Ojārs. *Vēl daži somugru cilmes vietvārdi Latvijā*. Latvijas Universitātes raksti, 727. sējums. Latvijas Universitāte, 2007, lk 39-43.
* *Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae*. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
**Ardooie** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.

Vallas asub Ardooie loss. See on 18. sajandi lõpust pärinev klassitsistlik hoone, kus elasid kohalikud maaomanikud. Loss ja selle ümbrus on tänapäeval eraomandis ja 1984 võeti see arhitektuurimälestisena kaitse alla.

Kohalik Püha Martini kirik, mis on tuntud gooti stiilis torni poolest, võeti arhitektuurimälestisena kaitse alla juba 1939. aastal.

Kuigi Ardooie vald pole suur, on seal paljude ettevõtete peakorter. Nendest 7 toodab külmutatud juurvilju ja üheski teises kohalikus omavalitsuses kogu Euroopas ei ole nii suurt hulka külmutatud juurviljade tootmise ettevõtet.

2001 ja 2005 oli Ardooie kogu Belgia majanduslikus mõttes kõige kasumlikum vald.

Argooie kohalikku omavalitsust juhib juba palju aastaid erakond Open Vld (Avatud Flaami Liberaalid ja Demokraadid). Alates 1989 on vallavanem Karlos Callens.

Asulad
------

Ardooie jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suurte Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakad alad tähistavad linnastunud piirkondi | 

| Nr | Nimi | Pindala | Elanikke (2005) |
| --- | --- | --- | --- |
| I  (III)(IV) | Ardooie - Ardooie- Tasse- Sneppe | 24,14 km² | 6882 |
| II | Koolskamp | 10,43 km² | 2265 |

 |

Niisiis jaguneb vald kaheks: lõunas olevaks Ardooieks ja põhjas olevaks Koolskampiks. Neid eraldab teineteisest Adinkerke ja Genti vaheline raudtee. Kuni 1980. aastateni oli valla maa-alal kaks raudteejaama.

* Ardooie logoArdooie logo

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ardooie** |

* Koduleht (hollandi keeles)

Lääne-Flandria provintsi vallad

Alveringem | Anzegem | Ardooie | Avelgem | Beernem | Blankenberge | Bredene | Brugge | Damme | De Haan | De Panne | Deerlijk | Dentergem | Diksmuide | Gistel | Harelbeke | Heuvelland | Hooglede | Houthulst | Ichtegem | Ieper | Ingelmunster | Izegem | Jabbeke | Knokke-Heist | Koekelare | Koksijde | Kortemark | Kortrijk | Kuurne | Langemark-Poelkapelle | Ledegem | Lendelede | Lichtervelde | Lo-Reninge | Menen | Mesen | Meulebeke | Middelkerke | Moorslede | Nieuwpoort | Oostende | Oostkamp | Oostrozebeke | Oudenburg | Pittem | Poperinge | Roeselare | Ruiselede | Spiere-Helkijn | Staden | Tielt | Torhout | Veurne | Vleteren | Waregem | Wervik | Wevelgem | Wielsbeke | Wingene | Zedelgem | Zonnebeke | Zuienkerke | Zwevegem
**Sally Kristen Ride** (26. mai 1951 – 23. juuli 2012 La Jolla) oli USA astrofüüsik ja kosmonaut, kes 1983. aastal käis esimese ameeriklannana kosmoses. Enne teda olid naistest kosmoses käinud Nõukogude Liidu kosmonaudid Valentina Tereškova (1963) ja Svetlana Savitskaja (1982). Ride on jäänud tänini (2012) noorimaks USA astronaudiks: ta käis kosmoses 32-aastaselt.

Ta sündis ja kasvas üles California osariigis Los Angeleses ning sai Stanfordi ülikoolis magistri- ja doktorikraadi füüsikas.

Ta viibis esimest korda kosmoses juunis 1983 Challengeri pardal. Teist korda viibis ta kosmoses aastal 1984 ja pidi minema kolmandale reisile, kui Challenger 1986. aastal pärast starti plahvatas, kusjuures kõik seitse meeskonnaliiget hukkusid ning USA süstikuprogrammis tekkis kolmeaastane paus.

Ride kuulus Challengeri ja Columbia katastroofe uurinud komisjonidesse ning oli ainus mõlemasse komisjoni kuulunud inimene.

Pärast NASA-st lahkumist aastal 1987 sai temast aastal 1989 San Diegos asuva California Ülikooli füüsikaprofessor.

Ta on kirjutanud lastele teadusest viis raamatut.

Sally oli aastatel 1982–1987 abielus NASA kosmonaudi Steven Hawleyga. 

Ta suri pärast 17 kuud kestnud põdemist pankreasevähki.

Viited
------

1. ↑  American Woman Who Shattered Space Ceiling
2. ↑  Esimesena kosmoses käinud ameeriklanna suri 61-aastaselt vähki[*alaline kõdulink*]

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sally Ride** |