recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kautsjon** (ladina keeles *cautio*; ettevaatus) on varaline või mittevaralise kohustuse täitmist tagav rahasumma, millest maksja kohustuse täitmata jätmisel ilma jääb.

Eestis
------

### Ajalugu

#### 1918–1940

1918–1940 toimis Eestis nn "Ladina notariaadi" mudel: notareid loeti küll avaliku teenistusse kuuluvaiks riigiametnikeks kohtuministeeriumi võimkonnas, kuid riigikassast nad palka ei saanud ning vastutasid oma varaga. Kahjunõude tagamiseks oli sisse seatud kautsjon, mille maksmata jätmine võis kaasa tuua ametist tagandamise. Kautsjoni summad olid kõrged, samas polnud notari vastutus piiratud kautsjoni summaga. NSV õiguses (1940–1991) kautsjonit ei rakendatud.

### Kriminaalõiguses

Inimesel on õigus taotleda enda vahistamise asendamist kautsjoniga, mis tasutakse kohtu hoiuarvele. Selleks tuleb esitada kohtule taotlus. Pärast seda langetab kohtunik otsuse, kas süüaluse võib vabastada kautsjoni vastu. Kautsjoni suuruse määramisel lähtub kohtunik võimaliku karistuse raskusest, kuriteoga põhjustatud kahju suurusest ning inimese varalisest tagatisest. Kui kohtunik taotluse rahuldab, vabastatakse inimene pärast kautsjonisumma laekumist. Kautsjon tagastatakse, kui inimene ei riku ettekirjutatud tingimusi, menetlus lõpetatakse või inimene mõistetakse õigeks. Vastasel juhul kantakse raha riigituludesse. Alates 1. juulist 2014 tuleb kautsjon tasuda rahandusministeeriumi arveldusarvele. Selgitusse tuleb märkida, kelle eest kautsjon tasutakse. Kautsjoni miinimumsuurus on viissada päevapalka.

### Tsiviilõiguses

Tsiviilkohtumenetluse seadustiku järgi tasutakse kassatsioonkaebuselt (ringkonnakohtu otsuse edasikaebamine riigikohtusse) kautsjoni 1% tsiviilasja hinnast, arvestades kaebuse ulatust. Kautsjoni suurus ei saa olla alla 100 euro ja ei saa olla suurem kui 3000 eurot. Hagita asjas, mittevaralise hagi asjas, tasutakse määruskaebuselt kautsjoni 50 eurot. Eesti Vabariik kui menetlusosaline on kautsjoni tasumisest vabastatud.

### Valimistel

Riigikogu valimistel ja Euroopa Parlamendi valimistel tuleb kautsjon tasuda iga kandidaadi kohta. Kautsjoni suuruseks Riigikogu valimistel on ühekordne kuupalga alammäär ja Euroopa Parlamendi valimistel viiekordne kuupalga alammäär.  

Riigikogu valimistel kautsjon tagastatakse kui kandidaat osutub valituks või saab valimisringkonnas hääli vähemalt poole lihtkvoodi ulatuses või kui erakonna kandidaadid kogusid üleriigiliselt kokku vähemalt 5 protsenti häältest.

Euroopa Parlamendi valimistel kautsjon tagastatakse kui üksikkandidaat või erakond kogus üleriigiliselt kokku vähemalt 5% häältest.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
Anatoolia piiritlus
**Anatoolia** (vanakreeka nimest *Άνατολή* (sõnast *ἀνατολή* 'hommikukaar, ida'); türgi keeles
*Anadolu*) on piirkond Türgi Aasia-osas Väike-Aasia poolsaarel.

Põhjast piirab Anatooliat Must meri, lõunast Vahemeri ja läänest Egeuse meri. Idapiiriks loetakse Antitauruse mägesid.

Antiikajal nimetati Anatooliaks kogu Väike-Aasiat, Osmanite impeeriumis aga üht vilajetti.

Loodus
------

Anatoolia on mägine piirkond, põhiosa sellest hõlmab valdavalt 800–1500 m kõrgune Anatoolia mägismaa. Selle keskosas paiknevat Anatoolia kiltmaad ääristavad põhjast Pontose ja lõunast Tauruse mäed (idas need mäed ühinevad, moodustades Armeenia mägismaa).

Anatoolias on soolajärvi. Neist suurim on Anatoolia kiltmaal asuv Tuzi järv.

Anatoolia on seismiliselt aktiivne ala, kus esineb tihti tugevaid maavärinaid.

Anatoolia asub lähistroopikas, kuid pinnamoe, maapinna kõrguse ja merelise mõju tõttu on kliimaerinevused suured: rannikul on pehme, niiske, sisemaal karm, kontinentaalne kliima.

Anatooliat peetakse mitmete kultuurtaimede (näiteks nisu, odra, kaera, lina, herne, mureli ja ploomi) kodumaaks.

Väike-Aasia Rooma keisririigis, 2. sajandil eKr

Ajalugu
-------

Oma asendi tõttu Euroopa ja Aasia kohtumiskohal on Anatoolia ala olnud rahvarännete ja vallutuste tandriks. Sealne ala oli hetiidi riigi (1700–1180 eKr) asukohaks. I ja II aastatuhande vahetusel eKr koloniseerisid Anatoolia lääneranniku kreeklased, rajades sinna linnriigid Mileetose, Ephesose ja Halikarnassose. 9.–7. sajandil eKr domineeris Anatoolia loodeosas Früügia, 7.-6. sajandil eKr lääneosas Lüüdia riik. 

Väike-Aasia ja Anatoolia Rooma ja Bütsantsi keisririigis 332 eKr – 395
6. sajandil eKr sai võimule Pärsia Ahhemeniidide dünastia. Aastal 334 vallutas Anatoolia ala Aleksander Suur.

Anatoolia alad 264. aastal
1. sajandil eKr langesid Väike-Aasia riigid (Pontos, Bitüünia, Galaatia, Müüsia, Lüüdia, Kapadookia, Kiliikia, Plüükia, Pampüülia, Kaaria) vähehaaval Rooma riigi võimu alla provintsidena. Kui Rooma impeerium 395. aastal jagunes, sai Anatooliast Bütsantsi impeeriumi osa.

Enne seda, kui Osmanite riik seal 15. sajandist alates pikemaks ajaks võimule jäi, sai Anatoolia näha nii araablaste, turkide, ristisõdijate, mongolite kui ka Timuri armee vallutuskäike.

Alates 1923. aastast moodustab Anatoolia tänapäevase Türgi riigi tuumiku. Anatoolia on 20. sajandi algusega võrreldes etniliselt suhteliselt ühtlase koosseisuga: Esimese maailmasõja aegsete ja järgsete dramaatiliste sündmuste käigus on Anatooliast lahknud enamik seal elanud kreeklastest ja armeenlastest. Türklaste kõrval on piirkonniti (sealhulgas Ankara lähistel) elamas arvukalt kurde.

Vaata ka
--------

* Anatoolia karjakoer
* Ida-Traakia
Fenway Park (2009)
**Fenway Park** on pesapallistaadion USA-s Bostonis. Alates 1912. aastast on see olnud Major League Baseballis (MLB) mängiva Boston Red Soxi kodustaadion. See on Major League Baseballi kõige vanem siiani kasutusel olev staadion.

Staadion mahutab 37 755 pealtvaatajat, millega on see istekohtade arvult neljas väiksem ja üks seitsmest Major League Baseballi staadionist, mis mahutab vähem kui 40 000 inimest.

Staadioni esimesel kasutusaastal kohtus Red Sox World Seriesis New York Giantsiga. Finaalseeria otsustav mäng peeti Fenway Parkil, kus Red Sox alistas kümnes voorus Giantsi tulemusega 3:2 ja seitsme mängu kokkuvõttes 4:3.

Staadionil on peetud samuti ameerika jalgpalli, jalgpalli ja jäähoki kohtumisi (sh 2010. aastal üks NHL-i matš välitingimustes) ning toimunud kontserte.

2012. aastal valmis staadioni valimisest 100 aastat ning samal aastal võeti staadion ajalooliste paikade riiklikku registrisse *National Register of Historic Places*.

Viited
------

1. ↑  Fenway Park. ballparksofbaseball.com. Vaadatud 27.10.2018

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Fenway Park** |

* Fenway Park Through The Years. mlb.mlb.com
Budimir 2015. aastal FC St. Paulis
**Ante Budimir** (sündinud 22. juulil 1991 Zenicas) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis CA Osasuna ja Horvaatia jalgpallikoondises.

2011. aastal debüteeris ta Horvaatia kõrgliigas Zaprešići Interi ridades. 2013. aastal liitus ta NK Lokomotivaga. Hooajal 2013–14 lõi ta Lokomotiva särgis Horvaatia kõrgliigas 12 väravat.

2014. aasta augustis sõlmis ta lepingu Saksamaa esiliiga klubiga FC St. Pauli, kuid ei suutnud hooajal 2014–15 liigas ühtegi väravat lüüa. Hooajal 2015–2016 mängis ta laenul Itaalia esiliiga klubis Crotone ning lõi sel hooajal liigas 16 väravat.

2016. aastal sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga UC Sampdoria, kuid naasis aasta hiljem Crotonesse, kus mängis veel kaks hooaega.

2019. aasta jaanuaris läks Budimir Crotonest laenule Hispaania esiliiga klubisse Mallorca. Hooajal 2019–20 mängis ta Mallorcaga Hispaania kõrgliigas. Ta lõi sel hooajal liigas 13 väravat ning oli Mallorca hooaja parim ja liigas paremuselt kaheksas väravakütt. 2020. aasta oktoobris läks ta laenule Osasunasse.

Horvaatia jalgpallikoondises tegi Budimir debüüdi 7. oktoobril 2020 sõprusmängus Šveitsi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 11. novembril sõprusmängus Türgi vastu.

| * v
* r
Horvaatia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Livaković
* 2 Stanišić
* 3 Barišić
* 4 Perišić
* 5 Erlić
* 6 Lovren
* 7 Majer
* 8 Kovačić
* 9 Kramarić
* 10 Modrić (c)
* 11 Brozović
* 12 Grbić
* 13 Vlašić
* 14 Livaja
* 15 Pašalić
* 16 Petković
* 17 Budimir
* 18 Oršić
* 19 Sosa
* 20 Gvardiol
* 21 Vida
* 22 Juranović
* 23 Ivušić
* 24 Šutalo
* 25 Sučić
* 26 Jakić
* Treener: Dalić

 | Horvaatia |
**Fenrir** ehk **Saturn XLI** (esialgne tähis **S/2004 S 16**) on Saturni kaaslane. 

Selle väikese taevakeha (ja veel 11 Saturni kaaslast) avastasid 12. detsembril 2004 Subaru teleskoobiga Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan Kleyna, orbiidi elemendid arvutas Brian G. Marsden. Koos 13. detsembrist kuni 5. märtsini 2005 kogutud andmetega avalikustas Rahvusvaheline Astronoomiaunioon avastuse 4. mail 2005.

Fenrir kuulub Saturni kaaslaste skandinaavia gruppi (*Norse group*).

Nimi
----

Fenrir sai nime skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiglasliku hundi Fenriri järgi.

Füüsikalised parameetrid
------------------------

Fenriri keskmine diameeter on hinnanguliselt 4 km (eeldusel, et albeedo on 0,04).

Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil), mis viitab sellele, et ta on Saturnist möödudes tema raskusvälja lõksu jäänud ega ole tekkinud Saturni algselt ümbritsenud tolmukettast akretsiooni teel nagu mõned suuremad ja planeedile lähemad Saturni kaaslased. 

Fenriri orbiidi pikem pooltelg (keskmine kaugus Saturnist) on 22,4548 miljonit km, ta on Saturni praeguseks teada olevate kaaslaste seas kauguselt 57. kohal. Peritsenter on 19 463 821 km, apotsenter 25 445 779 km. Orbiidi pikkus on 140 459 769,23 km. Orbitaalkiirus on 4643,3 km/h. Tiirlemisperiood on 1260,3 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 164,9° või 164,444° ja orbiidi ekstsentrilisus 0,136 või 0,1332

Fenriri näiv tähesuurus on 25. Ta on üks tuhmimalt paistvaid planeedi kaaslasi Päikesesüsteemis. Ta avastati Maa pealt suure Subaru teleskoobi abil. Selle taevakeha heledus on nii väike, et teda ei "näe" ka Saturni ümber tiirlev kosmosesond Cassini, mille juurest ei paista ta kunagi heledamana tähesuurusest umbes 17.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Fenrir: Overview NASA Vaadatud: 16.04.2014
2. 1 2  Daniel W. E. Green IAUC 8826: Sats OF JUPITER, SATURN; RING OF URANUS; 2006 VV\_2, IAU, 5. aprill 2007
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Scott S. Sheppard."Saturn's Known Satellites" Carnegie Instituut (Maa magnetismi osakond). Vaadatud: 15.04.2014
4. 1 2  Planetary Satellite Mean Orbital Parameters. JPL. Vaadatud: 18.04.2014
5. ↑  Daniel W. E. Green. IAUC 8523: NEW Sats OF SATURN; 2005by; V5115 Sgr, IAU, 4. mai 2005. Vaadatud: 18.04.2014
6. 1 2 3 4 5 6  Fenrir: Facts & Figures NASA. Vaadatud: 18.04.2014

Välislingid
-----------

* Saturn's Known Satellites
* MPEC 2005-J13: *Twelve New Satellites of Saturn* (andmeid)

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
Konrad Naumann (1982)
**Konrad Naumann** (25. november 1928 Leipzig – 25. juuli 1992 Guayaquil, Ecuador) oli Saksa DV partei- ja riigitegelane.

Konrad Naumanni isa oli finantsrevident, ema õmblejanna. 1944. aasta veebruaris mobiliseeriti ta kooliõpilasena lennuväe abiteenistusse. Ta sai ka langevarjuri ettevalmistuse. Vahetult enne Ameerika vägede saabumist ta deserteerus.

1945. aastal astus Konrad Naumann Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, mis sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel 1946. aastal nimetati ümber Saksamaa Sotsialistlikuks Ühtsusparteiks. Esialgu töötas Naumann põllutöölise ja ehitajana. 1946. aastal asus ta tööle Saksa Vaba Noorsoo Liitu (FDJ), kus oli Leipzigis ja Mecklenburgis juhtivatel kohtadel. Lisaks oli ta aastatel 1949–1951 Mecklenburgi Maapäeva liige. 1951–1952 õppis ta Moskvas Komsomoli Kõrgemas Koolis. 1952–1957 oli Naumann Oderi-äärse Frankfurdi Saksa Vaba Noorsoo Liidu ringkonnajuhatuse esimene sekretär ja Oderi-äärse Frankfurdi Maapäeva liige. 1952–1967 oli ta lisaks veel Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogu liige, 1957–1967 oli ta Saksa Vaba Noorsoo Liidu Kesknõukogu sekretär.

1963. aasta jaanuarist kuni 1966. aasta augustini oli Konrad Naumann Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat ja 1966. aasta septembrist kuni 1985. aasta novembrini Keskkomitee liige. 1964–1971 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Berliini piirkonnajuhatuse teine sekretär ja 1971–1985 esimene sekretär. Lisaks kuulus ta aastatel 1967–1986 Berliini Linnavolikokku ja oli Rahvakoja (parlamendi) liige. 1973. aastal sai ta Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks ja 1976. aastal Poliitbüroo liikmeks. 1984–1985 oli ta Keskkomitee sekretär ja 1984–1986 Saksa DV Riiginõukogu liige. 22. novembril 1985 vabastati ta ametlikult tervislikel põhjustel oma ametitest. Tegelikuks lahtilaskmise põhjuseks oli tema 17. oktoobril 1985 peetud kõne, mis läks vastuollu partei põhiliiniga.

1986. aasta detsembrist kuni 1989. aasta lõpuni töötas Konrad Naumann Potsdamis Riiklikus Arhiividevalitsuses. 1990. aasta algul jäi ta pensionile.

1991. aasta aprillis asus ta koos oma naisega elama Ecuadori, kus ta järgmisel aastal suri.

Viited
------

1. ↑  Konrad Naumann : fr. deutscher Politiker; SED (DDR) Munzinger
2. ↑  Naumann, Konrad \* 25.11.1928, † 25.7.1992 : Mitglied des Politbüros des ZK u. 1. Sekretär der Bezirksleitung Berlin der SED Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur
3. ↑  Konrad Naumann m Ekuador gestorben Neues Deutschland, 11. august 1992
**Konrad Arras** (14. juuli 1876 Erastvere – 30. oktoober 1930 Erastvere) oli põllumees, taluomanik, omavalitsus- ja ühistegelane ning poliitik.

Konrad Arras sündis Võrumaal, Erastveres perepojana. Ta õppis aastatel 1886–1887 Erastvere vallakoolis ja aastatel 1888–1891 Kanepi kihelkonnakoolis.

Ta on olnud tegev Kanepi laulu- ja mänguseltsis, oli Kanepi põllumeeste seltsi juhatuse liige ja aastatel 1906–1912 seltsi esimeheks; ta oli Kanepi piimaühisuse asutajaid ja aastatel 1909–1918 ühisuse esimeheks; oli tegev Võru põllumeeste seltsis ning Võru ja Kärgula kaubatarvitajate ühisuses. Ta oli Erastvere põllumeeste kogu asutaja ja esimees; Erastvere Ühispanga nõukogu esimees (aastast 1923); Erastvere kartuliühisuse esimees (aastast 1926). Ta oli Kartuliühisuste liidu nõukogu liige (aastatel 1923–1925 ja 1927–?). Ta oli aastatel 1902–1924 Erastvere vallavolikogu liige, aastatel 1906–1915 oli ta Erastvere vallakohtu esimees ja aastatel 1921–1924 oli ta Võru maavolikogu liige.

Ta oli aastatel 1923–1926 II Riigikogu liige. 10. veebruarist 1927 aastani 1929 oli ta III Riigikogu asendusliige (August Kohveri asemel).

Isiklikku
---------

Tema vend oli loomaarst August Arras.

Viited
------

1. ↑  Milvi Hirvlaane (18.04.2019). "Tunnustatud riigimehed Arrased Erastverest". *Lõuna Leht*. Vaadatud 29.06.2019.
2. ↑  Eesti avalikud tegelased: eluloolisi andmeid. Toimetanud R. Kleis, Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1932
3. ↑  Eesti II Riigikogu. Tallinn, 1924
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2014. Vaadatud 19. novembril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. detsember 2013. Vaadatud 19. novembril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Vaba Maa 13. juuli 1935 (lk. 9) Sünnipäevi
* Postimees 13. juuli 1936 (lk. 7) Konrad Arras 60-aastane
Bernard (2015)
Bernard 2012. aastal Atlético Mineiro särgis
**Bernard Anício Caldeira Duarte** (tuntud enam kui lihtsalt **Bernard** või **Bernard Duarteborn**; sündinud 8. septembril 1992 Belo Horizontes) on Brasiilia jalgpallur. Ta mängib äärepoolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis PAE Panathinaikόs.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Atlético Mineiros. Brasiilia kõrgliigas tegi ta debüüdi 2011. aastal. Kui esimesel hooajal ei löönud ta 23 mänguga ühtegi värat, siis 2012. aastal koguni 11. Samal aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja parimaks uueks mängijaks. 2013. aastal tuli ta klubiga Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistluste Copa Libertadorese võitjaks.

2013. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Ukraina kõrgliigaklubiga Donetski Šahtar. Üleminekusumma oli 25 miljonit eurot. Ta mängis Šahtaris kokku viis hooaega ja tuli sel ajal kolmel korral Ukraina meistriks.

2018. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa Premier League'i klubiga Everton.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Araabia Ühendemiraatide klubiga Sharjah, kuid mängis seal vaid ühe hooaja.

2022. aasta augustis sõlmis ta lepingu Panathinaikόsega.

Debüüdi Brasiilia jalgpallikoondises tegi Bernard 21. novembril 2012 mängus Argentina vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 16. novembril 2013 sõprusmängus Hondurase vastu. Ta on kuulunud Brasiilia koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

Saavutused
----------

Atlético Mineiro
* Copa Libertadores: 2013
* Campeonato Mineiro: 2012, 2013

Donetski Šahtar
* Premjer-Liga: 2013–14, 2016–17, 2017–18
* Ukraina superkarikas: 2014, 2015, 2017
* Ukraina karikas: 2015–16, 2016–17, 2017–18

Viited
------

1. ↑  "Shakhtar Donetsk announce Bernard signing". Goal.com. 8.8.2013. Vaadatud 5.2.2019
2. ↑  "Bernard: Everton sign Brazil winger on free transfer". BBC Sport. 9.8.2018. Vaadatud 5.2.2019
3. ↑  "Παναθηναϊκός: Ανακοινώθηκε η απόκτηση του Μπερνάρντ από τα μεγάφωνα της Λεωφόρου!". *Gazzetta.gr* (kreeka). Gazzetta. 21. august 2022. Vaadatud 21. augustil 2022.

Välislingid
-----------

 Bernard (jalgpallur) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Brasiilia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Jefferson
* 2 Dani Alves
* 3 Thiago Silva (c)
* 4 David Luiz
* 5 Fernandinho
* 6 Marcelo
* 7 Hulk
* 8 Paulinho
* 9 Fred
* 10 Neymar
* 11 Oscar
* 12 Júlio César
* 13 Dante
* 14 Maxwell
* 15 Henrique
* 16 Ramires
* 17 Luiz Gustavo
* 18 Hernanes
* 19 Willian
* 20 Bernard
* 21 Jô
* 22 Victor
* 23 Maicon
* Treener: Scolari

 | Brasiilia |
**Conrad Raimund Freifeldt** (13. märts 1847 Tartu – 31. mai 1923 Petrograd) oli luterlik kirikuõpetaja (muuhulgas ka Peterburi eesti koguduses) ja piiskop Venemaal.

Ta lõpetas gümnaasiumi Tartus ja õppis aastatel 1866–1869 Tartu ülikooli usuteaduskonnas, teoloogiakandidaat (1870).

Töötas aastatel 1870–1871 usuõpetajana Peterburis (*Sankt-Petri-Schule*). Ordineeriti 31. jaanuaril 1871 pastoriks. Oli aastatel 1871–1875 eragümnaasiumi direktor (Dir. d. Wiedemann-Anst.(Privatgymn.). Aastatel 1874–1875 oli ta adjunkt Mihkli kirikus ja 1875–1877 abiõpetaja Tartu Jaani koguduses, ühtlasi ülemõpetaja gümnaasiumis.

Conrad Raimund Freifeldt oli aastatel 1877–1880 Peterburi Jaani koguduse õpetaja (u. estn. Garde-Div-Pred.) ja 1880–1910 Peterburi Püha Anna koguduse pastor, olles 1887–1892 Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistooriumi assessor, 1892. aastast kindralsuperintendent ja Peakonsistooriumi abipresident aastail 1892–1917.

Freifeldt oli alates 25. jaanuarist 1896 piiskop ning aastatel 1904–1905 evangeelsete välilaatsarettide komitee viitsepresident ja 1920. aastal Venemaa Piiskopikonverentsi eesistuja. 13. detsembril 1921 pühitses Konrad Freifeldt Oskar Palsa Eesti Luterliku Kiriku piiskopiks Nõukogude Liidus.

Viited
------

1. ↑  Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998
2. ↑  Mihhail Skarovsij, Vähetuntud fakte Eesti luterlike koguduste tegevuses Nõukogude Venemaal 1917-1945
**Ferdinand Voldemar Tõnso** VR I/3 (1. detsember 1890 Tallinn - 8. detsember 1973 Tallinn) oli Eesti piirivalvur, sõjaväelane (kolonelleitnant, 1935) ja sporditegelane.

Elukäik
-------

Lõpetas Tallinna linnakooli. Töötas aastail 1909-1912 vagunitehases Dvigatel ametnikuna.Sõjaväeteenistusse astus 7. novembril 1912 2. Tallinna piirivahtide brigaadi, kust 1915. aastal komandeeriti Gattšina lipnikekooli, mille lõpetas 12. märtsil 1916. Määrati teenistusse 262. tagavarapataljoni ja sealt samal aastal 18. mail Põhjarinde 70. Rjaški polku. 

5. juunil 1917 tuli Tõnso leitnandi aukraadis üle 1. Eesti jalaväepolku ja määrati tagavarapataljoni 4. roodu ülemaks. 1. Eesti polgu 1. pataljoni Muhus vangilangemise puhul nimetati nende rood polgu 4. rooduks ja saadeti Viru maakonda elanikke Vene väeosade rüüstamise eest kaitsma. Eesti väeosade demobilisatsiooni puhul lahkus Tõnso 5. aprillil 1918 sõjaväeteenistusest. Töötas selle järele omakaitse ja kaitseliidu organisatsioonides.

Vabadussõja alul 1918 määrati Tõnso piirivalve organiseerijaks ning 1. veebruaril 1919 — rannavalve ülemaks. Ümberformeerimise puhul määrati Tõnso 23. detsembril 1919 piirivalve valitsuse ülema abiks, 15. aprillil 1920 — 7. piiriküti pataljoni ülemaks, 1. jaanuaril 1921 — merejõudude rannavalve osakonna ülemaks. Uue piirivalve formeerimisel 1923. aastal määrati Tõnso piirivalve Tallinna jaoskonna ülemaks. Teenis seejärel Haapsalus piirivalve Lääne jaoskonna ülemana, 1940. aasta suvel toodi üle Narva jaoskonna ülemaks. 1940. aasta oktoobris, peale Eesti piirivalve likvideerimist, vabastati ta teenistusest. Töötas seejärel ametnikuna Saku õlletehases.

31. augustil 1928 loodi spordiliit "Läänela", mille esimeheks valiti piirivalve Lääne jaoskonna ülem Ferdinand Tõnso, kes juhtis "Läänelat" kuni Nõukogude okupatsioonini, mis lõpetas seltsi tegevuse. Tõnso sportliku tegevuse kohta on teada, et ta on võistelnud kergejõustikus, harrastanud jalgpalli ja tennist.

1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse. Teenis 925. laskurpolgus, mis kuulus 249. Eesti Laskurdiviisi koosseisu. Hiljem oli ta 1. Eesti tagavarapolgus. Arreteeriti 12. veebruaril 1944 ja sama aasta augustis mõisteti ta 10 aastaks vangi. Süüdistati nõukogudevastase grupi liimeks olemises Punaarmees. Vabanes 1956. aastal.

Auastmed
--------

* Lipnik - 1916
* Alamleitnant - 1916
* Leitnant
* Alamkapten - 1918
* Kapten - 1920
* Major - 1924
* Kolonelleitnant - 1935

Tunnustus
---------

* Püha Stanislavi orden, III järk mõõkadega
* Vabadusrist, I liigi 3. järk
* Eesti Punase Risti mälestusmärk, II järgu I aste - 1934

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmebaas
* Hauaplats Liiva kalmistul
**Karl Woldemar von Arpshofen** (vene keeles (*Карл-Владимир Андреевич (Генрихович) А.*) (6. detsember 1832 Vaivara Virumaa Eestimaa kubermang – 26. veebruar 1890 Odessa Venemaa keisririik) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane.

Elulugu
-------

Karl Woldemar von Arpshofen pärines Eestimaa rüütelkonna aadlist. 

Karl Woldemar von Arpshofen ülendati ohvitseriks 1851, ta teenis Semjonovi kaardiväepolgus ja Leedu kaardiväepolkudes. 1877. aastal ülendati ta kindralmajoriks. Ta osales sõjategevuses Kesk-Aasias. 

Karl-Voldemar von Arpshofenit autasustati kuldmõõgaga (1864).

Sõjaväeline karjäär
-------------------

| Aasta | Kuupäev | Auaste |
| --- | --- | --- |
| 1851 |  | praporštšik |
| 1855 |  | porutšik |
| 1862 |  | staabikapten |
| 1863 |  | kapten |
| 1867 |  | polkovnik |
| 1877 | 18. detsember | kindralmajor *svita* |
| 1886 | 11. september | kindralleitnant |

Viited
------

1. ↑  Ajalooarhiiv: Mitte-eestlaste elulood: Karl Voldemar von Arpshofen
2. ↑  Georgi ordeni kavalerid Eestis. Mitte-eestlaste elulood.
**Bernard Mändre** (kodanikunimega **Bernhard Methusalem** 21. märts 1903 Nõmme, Eesti – 29. jaanuar 1984 Oakham, Rutlandi krahvkond, Inglismaa) oli eesti advokaat, loomakaitsja ja kirjanik.

Ta lõpetas 1922. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastatel 1922–1927 õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas ülikooli), oli korporatsiooni Ugala vilistlane.

Ta oli aastatel 1927–1931 vandeadvokaat Hans Erjapea abi ja 1931–1932 vandeadvokaat Manfred Fiskari abi. Alates 1932. aastast advokaat Tallinnas. Bernhard Methusalem oli Eesti Vabadussõjalaste Liidu Nõmme osakonna juhatuse liige ja arreteeriti 12. märtsil 1934. 1936–1938 Eesti Loomakaitseliidu esimees. 1943–1944 Tartu maavanem.

Bernhard Mändre suri 29. jaanuaril 1984 Oakhamis Rutlandi krahvkonnas Inglismaal..

Tsitaat
-------

Kõrge ja õilis aade tiivustagu loomasõpru nende tegevuses nüüd kui ka edaspidi, niikaua kui loomakaitse aade muutub ka meie rahva ilmavaate äralahutamata osaks. Siis löövad loomakaitse tegevuse tagajärjed õitsele üle terve kodumaa, ning kõik elavolendid võivad elada kõigelähemas sõpruses endi vahel ja loodusega, kohelda usaldusega looduse kuningat – inimest – ja üheskoos temaga kuulata õrnade lindude võluvat laulu, nautida kirevate lillede hurmavat lõhna, meie kodumaa looduse võrratus ilus ja üheskoos olla pandiks meie parema ja õnnelikuma tuleviku eest.

Tunnustus
---------

* Rohelise Risti I järgu rinnaskantav märk, II järk ja III järk

Viited
------

1. ↑  Nõmmel vangistati liidu juhatus terves koosseisus. Vaba Maa, 14. märts 1934, nr 61, lk 3
2. ↑  Eesti Hääl, 10. veebruar 1984. Lk 12 (surmakuulutused)

Välislingid
-----------

* Tartu Ülikooli üliõpilased
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Budism |
|  |
| 
Kolm kalliskivi

* Buddha
* Dharma
* Sangha

 |
| 
Ajalugu ja levik

* Budism Sri Lankal
* Budism Hiinas
* Budism Jaapanis
* Tiibeti budism
* Budism läänes
* Budism Eestis

 |
| 
Õpetus ja  teostusviisid

* Neli õilsat tõde
* Kaheksaosaline tee
* Sõltuvuslik tekkimine
* Viis takistust
* Kannatus
* Isetus
* Tühjus
* Kosmoloogia
* Meditatsioon

 |
| 
Virgumine

* Šraavaka
* Voolusesse astunu
* Ükskordnaasja
* Mittenaasja
* Arhat
* Bodhisattva
* Pratjekabuddha
* Buda
* Nirvaana

 |
| 
Tekstid

* Paali kaanon
* Tiibeti kaanon
* Mahajaana suutrad

 |
| 
Koolkonnad

* Theravaada
* Mahajaana
* Vadžrajaana
* Chan
* Zen

 |
| * v
* r
 |

**Tiibeti kaanon** on üldnimetus tiibeti budismi pühakirjade kohta, mis sisaldab lisaks varajase budismi (peamiselt sarvastivaada) tekstide ja mahajaana suutrate tõlgetele tiibeti keelde ka vadžrajaana tantristlikke tekste. 

Tiibeti kaanon pandi lõplikult kokku 14. sajandil. 

Budismi hääbumisel Indias läks kaotsi palju sanskritikeelseid budistlikke tekste. Suur osa neist säilis vaid tiibeti- ja/või hiinakeelsete tõlgetena.

Kujunemine
----------

Tiibeti kanooniline traditsioon algas sanskriti tekstide tõlkimisega tiibeti keelde 7.–9. sajandil ning jätkus teise tõlkeperioodiga 11.–12. sajandil, mil lisandusid tõlked ka hiina ja teistest keeltest. Tiibetikeelsete tõlgete süstematiseerimine toimus 13.–14. sajandil ja esimesed kanoonlised tekstikogumikud moodustati 13. sajandil.

1320 aastal jaotati tekstid Kangjuriks ehk Buddha õpetusteks ning Tengjuriks ehk õpetlaste kommentaarideks ja traktaatideks. Esmakordselt trükiti Kangjur puitplaatidelt 1411. aastal.

Kangjur hõlmab kokku üle 1000 teksti enam kui 100 köites, kuid selle täpne koosseis ei ole fikseeritud ja sõltub väljaandest.

Esimesed tiibeti kaanoni uiguurikeelsed tõlked pärinevad juba 6.-7. sajandist ja kommentaarid 7.-8. sajandist. 

Hiinakeelseid tõlkeid tiibeti kaanonist tervikuna või selle erinevatest osadest on teada kümneid.

Tiibeti kaanoni tõlkimine mongoli keelde algas 13.-14. sajandil ja jätkus 16. sajandil. 17. sajandil toimetati tõlkeid ja valmistati ette trükiväljaannet, mis ilmus 1740. aastal.

Jaotus
------

Tiibeti kaanon jaguneb kahte ossa.

* Kangjur sisaldab peamiselt suutrate ja tantrate tõlkeid ja hõlmab kokku üle 1000 teksti enam kui 100 köites.

 *Pikemalt artiklis Kangjur*
* Tengjur sisaldab peamiselt india õpetlaste šaastrate ja kommentaaride, tantristlike tekstide ning vanaindia kirjandusteoste ja teaduslike tekstide tõlkeid tiibeti keelde ja koosneb ligi 4000 tekstist 225 köites.

 *Pikemalt artiklis Tengjur*

Vaata ka
--------

* Paali kaanon
* Mahajaana suutrad

Viited
------

1. ↑  Eimer, Helmut; Germano, David, eds. (2002). The Many Canons of Tibetan Buddhism:Proceedings of the Ninth Seminar of the International Association for Tibetan Studies, Leiden 2000. International Association for Tibetan Studies. Tibetan Studies Series. 2/10. Leiden: Brill. ISBN 978-90-04-12595-7.
2. ↑  法鼓文理學院

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
**Feodaal** ehk **läänimees** oli keskajal feoodi (*feodum*) ehk läänimaa saaja, kes vastutasuks kohustus teenima maaisanda sõjaväes. Seda kinnitas vasallivanne ehk investituur, mis kehtestas senjööri ja vasalli vahekorra. 

Läänisüsteemi tekke tõi kaasa ratsasõdalaste üha tugevnev ja kallinev varustus – sõdalastele anti maad enese ülalpidamiseks. Algselt ei olnud feoodid automaatselt pärandatavad vaid vasallilepingud tuli alati uuendada. Feoodi vastand oli allood (*allodium*) ehk pärusvaldus. Aja jooksul muutus feood aadliku eraomandiks.

Kõrgeim feodaal ehk süserään omas nominaalselt kogu maad riigis. Feodaalses hierarhias allpool seisid hertsogid (kunagiste hõimupealike järglased) ja krahvid (kuninga piirkondlikud asevalitsejad) ning neist omakorda allpool väikefeodaalidena parunid ja rüütlid. 

Mandri-Euroopas kehtis keskajal põhimõte "minu vasalli vasall pole minu vasall". Inglismaal olid kõik feodaalid kuninga vasallid. 

Veel Karl Suure valitsusajal 8. sajandil olid feodaalid kuningale kuulekad, kuna kuningas võis sõnakuulmatu feodaali maa ära võtta ja teisele feodaalile anda. Karl Suure poegade valitsemisajal 9. sajandil hakkas feodaalide sõltumatus kasvama – nad omasid tihti sama suuri väesalku kui kuningas ning nad said nn immuniteedikirjaga kuningalt õiguse oma maadel oma suva järgi makse koguda ja kohut pidada. Tekkis feodaalne killustatus – kuningast vähesõltuvate suurfeodaalide valdused muutusid omavahel sõdivateks "riikideks riigis".
**Bernalda** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Basilicata maakonnas Matera provintsis. Bernalda sai linnaõigused 1735. aasta 21. juunil.

Bernalda kõrgus merepinnast on 127 meetrit, asustustihedus keskmiselt 98 inimest ruutkilomeetri kohta.

Haldus
------

Skulptuur Metaponto Lidos
Bernalda piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ginosa (TA), Montescaglioso, Pisticci.

Bernalda halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Metaponto, Metaponto Lido, Serramarina, Spineto.

Loodus
------

Basento orus 127 meetri kõrgusel platool asuv Bernalda piirneb kirdes Taranto provintsiga. Bradano ja Basento jõe vahel paikneva Bernalda kagupiiriks on Joonia meri.

Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +7,8 °C) ja kõige soojem kuu august (keskmine temperatuur +26,1 °C).

Ajalugu
-------

Antiikajal asus praeguse Bernalda territooriumil Metapontumi linn, mille roomlased purustasid III sajandi lõpul e.m.a.

Linnast pärineb Coppola filmitegijate ja näitlejate perekond, mille liikmed on teiste hulgas ka Francis Ford Coppola, Nicolas Cage ja Sofia Coppola. Francis Ford Coppola vanavanemad Agostino ja Maria Coppola olid mõlemad sündinud Bernaldas ja emigreerusid USAsse 1904. aastal. 2004. aastal ostis Francis Ford Coppola linnas Palazzo Margherita palee.

Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
-----------------------------------

Carmine kirik
### Sakraalarhitektuur

* *Chiesa Madre* (1530)

Jumalaema kirik
* *Chiesa del Carmine*

Carmine kirik
* *Chiesa del Convento*

Sant'Antonio da Padova kloostrikirik rajati 1616. aastal.
### Militaarhitektuur

* *Castello di Bernalda* (XI sajand)

Beranalda kastelli ehitasid tõenäoliselt normannid 11. sajandil.
### Paleed/lossid

Palazzo Margherita, mille ostis Francis Ford Coppola 2004. aastal.
* *Palazzo Fischetti*
* *Palazzo Margherita*
* *Palazzo Lacava*
* *Palazzo Guida*
* *Palazzo Appio*

Sõpruslinnad
------------

* Itaalia – L'Aquila
* Itaalia – Siena
* Itaalia – Massa Marittima
* Itaalia – Mirabella Eclano
* Itaalia – Venosa, alates 2010

Viited
------

1. ↑  "DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2018. Vaadatud 7. juuli 2013.
2. ↑  AA. VV. *Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani*, Milano, GARZANTI, 1996, p. 74.
3. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.
4. ↑  "Gemellaggio Bernalda Venosa". trinitaeliberazione.it. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 7. juuli 2013.

Välislingid
-----------

 Bernalda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
* Back to Bernalda by Francis Ford Coppola, New York Times (International Herald Tribune Style Magazine), December 8, 2012
**Anatoomilis-terapeutilis-keemiline klassifikatsioon** (inglise keeles ***Anatomical Therapeutic Chemical Classification System***, lühend **ATC**) on praegu kehtiv rahvusvaheline raviainete statistiline klassifikatsioonisüsteem, mida annab ametlikult välja Maailma Terviseorganisatsioon.

Anatoomilis-terapeutilis-keemilise klassifikatsiooni põhimõtetest lähtuvalt määratakse ravimi toimeainele anatoomilis-terapeutiline keemiline kood ehk ATC-kood. Iga ravimi toimeaine kodeeritakse viiel tasandil keemiliste, farmakoloogiliste ning terapeutiliste omaduste järgi ning nende toime järgi elundkondadele.

Klassifikatsioon sisaldab paljude raviainete kohta ka infot määratud päevaannuse kohta (*defined daily dose, DDD*).

Nomenklatuur
------------

Maailma Terviseorganisatsioon soovitab nomenklatuuris kasutada rahvusvahelisi mitteomanike nimesid ehk rahvusvahelisi ravimi mittepatenteeritud nimesid, lühend INN. Kui INN pole rakendatav, siis soovitab WHO kasutada kas Ameerika Ühendriikides kasutatavaid rahvusvahelisi ravimi mittepatenteeritud nimesid, lühend USAN või Suurbritannias Briti Farmakopöa Komisjonis heakskiidetud raviminimetusi, lühend BAN. 

ATC-tasandite kinnistamisel kasutatakse WHO ravimite ja terminite loetelu "List of Terms".

Kehtivad juhised
----------------

2013. aastal kehtinud versioon on 16. "Guidelines for ATC classification and DDD assignment".

Ajaloolist
----------

1976. aastal töötas Anatoomilis-terapeutilise klassifikatsiooni (AT) välja Euroopa Farmaatsiatoodete Turu-uuringute assotsiatsioon (inglise keeles *European Pharmaceutical Market Research Association* (EPhMRA)). Edasi arendasid Norra teadlased välja süsteemi, mida tuntakse anatoomilis-terapeutilise keemilise koodina. 1990. aastal kohandas Maailma Terviseorganisatsiooni Ravimite Statistika Metodoloogia Koostöökeskus (inglise keeles *WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology*) nimetatud klassifikatsiooni ning hakkas seda ametlikult välja andma (1990, 1991, 1993, 1996, 1998, 2000–2013...).

Vaata ka
--------

* Anatoomilis-terapeutiline keemiline kood veterinaarravimitele (ATCvet)

Viited
------

1. 1 2  The Anatomical Therapeutic Chemical Classification System with Defined Daily Doses (ATC/DDD), Veebiversioon (vaadatud 09.08.2013
2. ↑  *Guidelines for ATC classification and DDD assignment*, WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology, Guidelines for ATC classification and DDD assignment 2013. Oslo, lk 273-275, 2012. Veebiversioon (vaadatud 09.08.2013)
3. ↑  *Guidelines for ATC classification and DDD assignment*, WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology, Guidelines for ATC classification and DDD assignment 2013. Oslo, 2012. Veebiversioon (vaadatud 09.08.2013)

Välislingid
-----------

* ATC-puu, eesti keeles
* The Anatomical Therapeutic Chemical Classification System with Defined Daily Doses (ATC/DDD)
**Krasnobród** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Zamośći maakonnas, Krasnobródi valla halduskeskus. Krasnobród asub Zamośćist umbes 19 km lõunas ja Tomaszów Lubelskist ligi 17 km loodes.

Krasnobród sai Magdeburgi linnaõigused 1576. aastal (teistel andmetel 1572. aastal). Alates 16. sajandi teisest poolest kuni 1670. aastateni oli Krasnobród Poola kalvinistide üks tähtsamaid keskusi. 1648. aastal rüüstas linna Bogdan Hmelnõtskõi kasakaarmee. 17. sajandi teisel poolel ründasid linna mitmel korral krimmitatarlased. 1763. aastal sai linn Poola kuningalt August III-lt Magdeburgi linnaõiguste taaskinnituse.

Krasnobród kaotas linnaõigused 1869. aastal ja sai need tagasi 1994. aastal.

Teise maailmasõja ajal 23. septembril 1939 toimus Krasnobródi lähedal Saksa ja Poola vägede vahel Krasnobródi lahing. See oli üks viimaseid lahinguid Euroopas, kus mõlemal poolel osalesid ratsaväelased.

Galerii
-------

* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 4.10.2022.
2. ↑  Krasnobród – historia miasta Ośrodek"Brama Grodzka - Teatr NN
3. ↑  O miejscowości krasnobrod.org
4. ↑  Ostatnia szarża. Rekonstrukcja bitwy pod Krasnobrodem zamosconline.pl
**Karl Woldemar Puls** (27. aprill 1845 Pärnu – 23. veebruar 1891 Viljandi) oli Viljandi kaupmees ja raehärra.

Elulugu
-------

Puls oli pärit Mecklenburgist Güstrowist Pärnusse rännanud kaupmehesuguvõsast. Hiljem asus ta elama Viljandisse, kus oli kaupmees. 

1871. aastal abiellus ta Viljandi bürgermeistri Julius Ludwig Werncke tütre Emmeline Mariega. 1882. aastal naitus ta Louise Emilie Kremseriga. Kahest abielust oli tal kokku seitse last.

31. augustil 1888 sai temast Viljandi linnakodanik. Samal aastal valiti ta raehärraks. 1889. aastal aga raad kaotati, seega oli Puls üks kolmest viimasest Viljandi raehärrast.

Vaata ka
--------

* Viljandi raad

Viited
------

1. ↑  EAA, f. 3419, n. 1, s. 103, L 166. EELK Viljandi Jaani koguduse personaalraamat.
2. ↑  Georg von Freymann. Das Felliner Bürgerbuch (1728–1889). – Jahresbericht der Felliner litterarischen Gesellschaft für die Jahre 1900 und 1901. Fellin: Druck von F. Feldt, 1902, lk 34.
3. ↑  Georg von Freymann. Das Felliner Bürgerbuch (1728–1889). – Jahresbericht der Felliner litterarischen Gesellschaft für die Jahre 1900 und 1901. Fellin: Druck von F. Feldt, 1902, lk 93.

Välislingid
-----------

* Karl Woldemar Pulsi genealoogia
Phaistose ketas muuseumis
Ketta mõlemad pooled (A ja B)
Paleekompleks Phaistoses
**Phaistose ketas** on põletatud savist ketas, mille leidis Kreeta lõunarannikul Phaistoses asunud Minose kultuuri palee varemetest 3. juulil 1908 itaalia arheoloog Luigi Pernier. See pärineb tõenäoliselt umbes 1700. aastast e.m.a.

Ketta läbimõõt on umbes 16 cm ja paksus 1 cm. Ketas asub Heraklioni arheoloogiamuuseumis. Enamik arheolooge peab ketast ehtsaks, kuid on arvatud ka, et tegu on võltsinguga. Ehtsust aitavad kinnitada Pernieri kaevamisaruanded ja ka hiljem leitud Arkalochori kirves, millel on sarnased, kuid mitte identsed märgid.

Kettal on mõlemal pool kokku 241 märki, mis kulgevad spiraalselt päripäeva ketta keskmeni ja on püstjoontega grupeeritud 2–7-märgilisteks rühmadeks, nn sõnadeks. Neid "sõnu" on kokku 61. Märgid on templitega savisse pressitud.

Kettal olev kiri on vaatamata arvukatele katsetele siiani dešifreerimata. Erinevate märkide koguarv on 45, millest kõige sagedasem on 19 korda esinev sulgedega peakattega profiilis pea kujutis. Enamik uurijaid arvab, et tegemist on silpkirjaga.

Üks viimaseid katseid kettal olevat kirja dešifreerida tehti 2014. aastal. Selle järgi tuleb kettal olevat kirja lugeda spiraalselt väljastpoolt sissepoole. Gareth Owens ja John Coleman kasutasid Phaistose kettal kirjapandu lahtimuukimise abivahenditena nii Kreeka Minose tsivilisatsiooni tähestikku, Minose lineaarkirja A kui ka Mükeene lineaarkirja B. Nende abil suudeti dešifreerida kolm võtmesõna: IQEKURJA, mis tähendab «rase naine» või «jumalanna», IQE, mis tähendab «ema» või «jumalanna» (see sõna esineb kettal korduvalt) ning IQEPAJE või IQE-PHAE, mis tähendab «särav naine» või «jumalanna». Kettal olevat Minose jumalannale suunatud palve.

Märgid kettal
-------------


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| (A1)  | (A2)  | (A3)  | (A4)  |
| (A5)  | (A6)  | (A7)  | (A8) [.] |
| (A9)  | (A10)  | (A11)  | (A12)  |
| (A13)  | (A14)  | (A15)  | (A16)  |
| (A17)  | (A18)  | (A19)  | (A20)  |
| (A21)  | (A22)  | (A23)  | (A24)  |
| (A25)  | (A26)  | (A27)  | (A28)  |
| (A29)  | (A30)  | (A31)  |  |
| (B1)  | (B2)  | (B3)  | (B4)  |
| (B5)  | (B6)  | (B7)  | (B8)  |
| (B9)  | (B10)  | (B11)  | (B12)  |
| (B13)  | (B14)  | (B15)  | (B16)  |
| (B17)  | (B18)  | (B19)  | (B20)  |
| (B21)  | (B22)  | (B23)  | (B24)  |
| (B25)  | (B26)  | (B27)  | (B28)  |
| (B29)  | (B30)  |  |  |
|

Viited
------

1. ↑  Erik Männik.*Teadlased suutsid dešifreerida Phaistose kettal kirjapandu*. Postimees 29.10.2014
**Krasnodar** on linn Venemaal, Krasnodari krai keskus. Asub Põhja-Kaukaasias Kubani jõe ääres. 2010. aasta rahvaloenduse andmete järgi Krasnodaris oli 744 995 elanikku.

Linn on Kubanimaa keskus. Ta on üks linnadest, mida hüütakse Venemaa lõunapealinnaks.

Ajalugu
-------

Asutatud Katariina II korraldusel Musta mere kasakate poolt kindlusena Kubani jõe põhjakaldal 1793. aastal. Enne Adõgee ja Kaukaasia liitmist Venemaa Keisririigi koosseisu oli linn venelastele tähtsaks sõjaväe tugikohaks. Aastatel 1794–1920 kandis nime **Jekaterinodar** ('Katariina and'; kasakatele Kubanimaa elamiseks andnud Katariina II ning linna kaitsepühaku Katariina järgi). Linnaõigused sai 1867. aastal.

Venemaa kodusõja ajal toimusid linnas ägedad lahingud. Aastatel 1922–1936 oli Adõgee (Tšerkessi) autonoomse oblasti pealinn.

Linn on tööstuskeskus. Seal valmistati kolhoosides laialt levinud autobusse Kuban.

Krasnodaris on mitmed kõrgkoolid, sealhulgas Kubani Riiklik Ülikool, põllumajandusülikool ja tehnikaülikool.

Vaata ka
--------

* JK Kuban Krasnodar

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 27.09.2022.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. märts 2013. Vaadatud 17. veebruaril 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Krasnodar** |

* Krasnodari veebileht
Bernard Bolzano
**Bernhard Placidus Johann Nepomuk Bolzano** (**Bernard Bolzano**; 5. oktoober 1781 Praha – 18. detsember 1848 Praha) oli matemaatik, loogik, filosoof, teoloog, katoliku preester ja antimilitarist, kelle emakeel oli saksa keel.

Bolzano postuumselt ilmunud raamatut "Paradoxien des Unendlichen" ("Lõpmatuse paradoksid") imetlesid paljud hilisemad silmapaistvad loogikud, nende seas Charles Sanders Peirce, Georg Cantor ja Richard Dedekind. Tema tuntuim töö on siiski 1837. aastal ilmunud "Wissenschaftslehre" ("Teadusõpetus"), neljaköiteline teos, mis käsitles mitte üksnes teadusfilosoofiat, vaid ka loogikat, epistemoloogiat ja teaduspedagoogikat. Selles töös arendatud loogikateooriat peetakse tänapäeval teedrajavaks. Tema teiste kirjutiste hulka kuuluvad neljaköiteline "Lehrbuch der Religionswissenschaft" ("Religiooniteaduse õpperaamat") ja metafüüsikaalane "Athanasia", mis kaitseb hinge surematust. Samuti on Bolzanol väärtuslikke kirjatöid matemaatikas, mis jäid praktiliselt tundmatuks, kuni Otto Stolz avastas paljud ta kaotsiläinud artiklid ja avaldas need 1881. aastal.

Tema mõju filosoofiale näis algselt jäävat põgusaks. Hiljem avastasid Bolzano teosed siiski Edmund Husserl ja Kazimierz Twardowski, kes mõlemad olid Franz Brentano õpilased. Nende kaudu kujundas Bolzano oluliselt nii fenomenoloogilist kui ka analüütilist filosoofiat.
**Karl Vahenõmm** (25. jaanuar 1907 Tarva küla, Veltsa vald – 28. detsember 1988 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane ja sordiaretaja. 

1927. aastal lõpetas ta Pärnu Linna Ühisgümnaasiumi. 1934. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna.

1955. aastal kaitses ta põllumajandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Köögiviljade ja söödajuurviljade seemne kasvukoha mõju reproduktsioonide sordiliste omaduste kujunemisele".

Aastatel 1959–1962 oli ta Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Kuusiku katsebaasi köögiviljanduse grupi juht, 1962–1967 köögiviljanduse osakonna juhataja. 1967. aastal kuni pensionile jäämiseni Juuliku katsebaasi juhataja. 

Ta tegeles köögiviljade sordiaretuse, seemnekasvatuse ja agrotehnikaga. Tema aretatud sortide hulka kuuluvad söödakaalikas "Kuusiku" (kaasautor Erich Niinepuu), peakapsas "Kuusiku varajane" (kaasautor Alide-Johanna Pajoma) ja redisesort "Võiredis".

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1964 Eesti NSV teeneline teadlane

Viited
------

1. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944
2. ↑  E-kataloog ESTER
3. ↑  "Reijo Simson, Leopold Meensalu. 100 aastat väljapaistva teadlase Alide-Johanna Pajoma sünnist. Agraarteadus, 2/2012" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. aprill 2018. Vaadatud 13. juulil 2018.
4. ↑  Kalmistute register HAUDI

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem FOTIS. Vahenõmm, Karl – Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Juuliku Katsebaasi juhataja (1967)
**Anatoolia suusamaraton** (türgi keeles *Anadolu Kayak Maratonu*) oli suusamaraton Türgis. 

Murdmaasuusatamine on Türgis vähetuntud spordiala, kuigi riigis on piirkondi, kus lumeolud ja maastik on suusatamiseks sobivad.

Esimene suusamaraton Türgis toimus 2008. aastal Arkuti mägedes Anatoolias, täpsemalt Bolu provintsis Gerede linna lähedal. Võistluse korraldasid Eesti saatkond Türgis ja tollal Türgi murdmaasuusatamise koondist juhendanud Jaanus Teppan. Ürituse idee oli tutvustada Eestit ja murdmaasuusatamist türklastele ning saada meediatähelepanu nii kohalikus kui ka rahvusvahelises pressis. 

Sellel Eesti Vabariigi 90. juubeliaasta puhul korraldatud üritusel viibis arvukalt Eesti ja teiste riikide diplomaate, kellest mitmed ka läbisid raja. Maratonist võttis osa Eesti peaminister Andrus Ansip, kes on Eestis tuntud kui visa harrastussportlane. Võitis Martti Himma, Eesti peaminister oli 11.

Kuid paremusjärjestuse selgitamine ei olnud sellel maratonil peamine – kõige olulisem oli soov tuua suuskadele inimesed, kes teevad seda harva või esmakordselt ja pakkuda neile rõõmu liikumisest suusarajal. Korraldajad pakkusid lisaks suusatamisele ka liulaskmist, hõõgveini, sütel grillitud liha ja rahvatantsuansamblite etteasteid.

Maratoni pikkus oli 35–42 km, lühematel radadel 10–20 km ning seda sõideti klassikalises stiilis. See oli üritus harrastajatele, kus osavõtjate arv jäi alla 100 ja suusamaailma tipud ei tulnud võistlema. Maraton ei kuulunud ühegi rahvusvahelise maratonisarja hulka. Teadaolevalt on Anatoolia maraton toimunud 3 korda: 2008, 2009 ja 2010. 

Järgnevatel aastatel keskendus Eesti saatkonna spordisuunaline tegevus kepikõnnile.

Viited
------

1. ↑   Turkish State Meteorological Service (inglise keeles)
2. 1 2  "Eesti Suursaatkond Ankaras - Eesti ja Türgi kahepoolsed suhted". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2016. Vaadatud 25. mail 2016.
3. ↑  Eesti spordi biograafiline leksikon
4. ↑  Eesti Päevaleht, 16. märts 2008
5. ↑  Worldloppet members (inglise keeles)

Välislingid
-----------

* Nädala tegijad: Türgi suusamaratonil osalenud eestlased Eesti Rahvusringhäälingu uudised
* Kayakçı diplomatlar Arkut Dağı’nda Türgi uudisteportaal Hürriyet (türgi keeles)
* Turkish Delight – 2009 Anatolian Ski Marathon on March 8 North America's Nordic Ski Magazine Skitrax (inglise keeles)
* Eestlaste algatatud Anatoolia maraton teeb Türgist suusariigi Kanal2 Reporter, 26. veebruar 2010
**Jacinda Kate Laurell Ardern** (sündinud 26. juulil 1980 Hamiltonis) on Uus-Meremaa poliitik ja alates 26. oktoobrist 2017 kuni 25. jaanuarini 2023 Uus-Meremaa peaminister. 

Ta sündis aastal 1980 Hamiltonis. Ardern kuulub alates 1997. aastast Uus-Meremaa Tööparteisse. Ta lõpetas aastal 2001 Waikato ülikooli politoloogia bakalaureusena. Ta alustas karjääri teadlasena tollase peaministri Helen Clarki büroos. Hiljem töötas ta Londonis Cabinet Office'i ja Noorte Sotsialistide Rahvusvahelise Liidu heaks. 2008. aastal valiti Ardern Uus-Meremaa parlamenti.

2017. aastal valiti ta Tööpartei asejuhiks ning viis kuud hiljem sai ta Tööpartei juhiks. 2017. aasta parlamendivalimiste järel moodustasid Tööpartei, Uus-Meremaa Esimesena ning Uus-Meremaa Rohelised valitsuse ning Ardernist sai peaminister. 2020. aasta parlamendivalimised võitis ülekaalukalt Tööpartei ning Ardern sai teise ametiaja.

Isiklikku
---------

Tema elukaaslane on Clarke Gayford. 21. juunil 2018 sündis neil esiklaps (tütar); ta on ajaloo jooksul teine naispeaminister, kes oma ametiajal sünnitas (esimene oli aastal 1990 Pakistani peaminister Benazir Bhutto).

Viited
------

1. ↑  "Jacinda Ardern: New Zealand's prime minister". *BBC News*. Vaadatud 22. oktoober 2020.
2. ↑  "New Zealand's Ardern wins 2nd term in election landslide". *AP*. Vaadatud 22. oktoober 2020.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Bill English** | **Uus-Meremaa peaminister**2017–2023 | Järgnev**Chris Hipkins** |