recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sakrament** ehk **salasus** on kristluses riitus, mis teeb nähtava märgina või nähtava tegevusena kohalolevaks Jumala nähtamatu tegelikkuse ning võimaldab sellest osa saada. 

Sõna "sakrament" tuleb ladina sõnast *sacramentum*, mis tähendab püha toimingut, vannet.

Sakramentide nimekiri
---------------------

Enamiku koguduste ja kirikute poolt tunnustatavad ühised sakramendid on ristimise sakrament ja armulaua sakrament ehk euharistia sakrament.

Lisaks neile kahele on veel viis sakramenti:

* Abielu sakrament
* Meeleparanduse sakrament (katoliku kirik), patutunnistamise sakrament (õigeusu kirik)
* Vaimulikuseisuse sakrament (katoliku kirik), vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament (õigeusu kirik)
* Haigete salvimise sakrament (katoliku kirik), õlitamise sakrament ehk haigeteõlitamise sakrament (õigeusu kirik)
* Konfirmatsiooni sakrament (katoliku kirik), salvimise sakrament (õigeusu kirik)

Eestikeelses õigeusu kirjanduses on sakramente nüüdisajal nimetatud ka **salasusteks**, selle sõna kasutamist on propageerinud eelkõige ülempreester Mattias Palli.

Luteri kirikus on sakramentideks (kitsamas tähenduses) ristimine, meeleparandus (piht) ja armulaud. Laiemas mõttes käsitlevad luterlikud usutunnistuskirjad sakramentidena ka näiteks ordinatsiooni ja abielu, kusjuures sakramentide hulgast olulisem on, et neid mõistetakse vastavalt Pühakirjale.

Luteri kirik
------------

Luterluses on sakrament "Kristuse seatud püha toiming, milles Jumal annab oma Sõna ja sellega ühendatud kiriklike atribuutidega meile armu, mille Kristus on ära teeninud"

Viited
------

1. ↑  Augsburgi usutunnistuse apoloogia, XIII
2. ↑   M.Luther *Väike katekismus ja usuõpetus.* Tallinn, 1992, lk. 214

Välislingid
-----------

* Sakramendid - Jumala ligiolu nähtavad märgid
Maarja Nuut esinemas Viljandi Folgil 2016. aastal
**Maarja Nuut** (sündinud 11. veebruaril 1986 Rakveres) on eesti muusik. 

Ta on õppinud klassikalist viiulit Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias ja pärimusmuusikat Stockholmi Kuninglikus Muusikakõrgkoolis. Ta lõpetas 2011. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika eriala. Magistrikraadi omandas ta Bergeni Ülikooli Griegi Akadeemias (õppejõududeks Håkon Kartveit, Peter Kates ja Manuel Hofstätter).

Looming
-------

Maarja Nuut on viiuldaja ja laulja, kelle muusika loob kihilise helipildi ruumis, kus minimalism ja eksperimentaalne muusika kohtuvad traditsiooniliste tantsulugude, laulude, juttude ja *live*-luupimisega. 

Maarja on esimese Eesti artistina mänginud mainekate maailmamuusikafestivalide WOMEX, globalFEST ja WOMAD põhiprogrammis ning viimastel aastatel andnud kontserte Ameerikas, Kanadas ja mitmel pool Euroopas. 

Maarja Nuudilt on ilmunud kuus albumit: "Soolo" (2013), "Une meeles" (2016), "Muunduja" (2018) ja "World Invented" (2020) (mõlemad koostöös Hendrik Kaljujärvega (teise nimega RUUM)), "Fantasies for Violin & Guitar" (2020, koostöös Sun Araw’ga) ning "Hinged" (2021).

Albumi "Une meeles" pala "Õdangule" arranžeeritud versioon kõlas president Kersti Kaljulaidi 2016. aasta digitaalsel jõulukaardil.

Tunnustus
---------

* 2015 stipendium "Ela ja sära"
* 2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pärimusmuusika loova käsitlemise eest)
* 2017 võitis Maarja Nuut albumiga "Une meeles" Eesti Muusikaauhindadel parima etno/folk/rahvaliku albumi auhinna. Samuti võitis ta popmuusika auhinna Kuldne Plaat "Aasta naisartist 2017" kategoorias. Plaat "Muunduja" nimetati 2019. aastal Eesti Muusikaauhindadel parimaks alternatiiv/*indie*-albumi kategoorias.

Viited
------

1. ↑  Helen Mihelson (16. detsember 2016). "Jääpangad ja Maarja Nuut: vaata, milline näeb välja president Kaljulaidi jõulukaart". *Postimees.ee*. Vaadatud 5. aprillil 2017.
Mängu laadimisekraan
"**Indiana Jones looking for Jewels...**" ehk **Indy** on 1991. aastal Juku arvutile loodud platvormi- ja labürindimängu žanre ühendav arvutimäng.

Mängu peategelane on Indiana Jones, kes kogub redeleid pidi muumiate eest põgenedes juveele. Mäng koosneb 40 levelist ehk "püramiidist", millest igaühe läbimiseks tuleb koguda kõik selle käikudesse peidetud kalliskivid. Selle käigus tuleb hoiduda kukkupuutest käikudes Indy suunas teed otsiva muumiaga. Mängu alguses on Indyl kolm elu ning iga selline kokkupuude kaotab neist ühe.

Mänguskeem ja kunstiline teostus ammutavad inspiratsiooni mitmetest toonastest mängudest, kuid tegu on siiski algupärase Juku peal Juku jaoks programmeeritud mänguga.

Mängu on koodinud Ilmar Käär, helitausta kujundanud Rauno Mägi.

Autorid avaldasid 2022. aastal mängu ajaloolise uurimise eesmärgil avalikku omandisse CC0 litsentsi all.

Mängu arendus ja avaldamine
---------------------------

Mäng on koostatud 1990. aasta teises pooles ja 1991. aasta algupoolel Tallinna Õismäe Humanitaarkeskkooli arvutiklassis ja 1990. aasta suveks koolivaheajaks koju laenatud Jukude peal. Vajaliku jõudluse tagamiseks 320x240 resolutsiooniga mustvalges graafikarežiimis on kogu mäng kirjutatud Intel 8080 assemblerkeeles.

Mängu levitati Juku viietollistel flopiketastel, koopia omandamiseks tuli maksta 25 rubla ja see oli varustatud kopeerimiskaitsega. Kaitse murdmise järel läks mäng piraatlevisse ning jõudis kiiresti enamiku Eesti koolidest arvutiklassidesse, kus oli "Zoo" kõrval üheks kõige populaarsemaks arvutimänguks.

Vaata ka
--------

* "Zoo"
* "Xonix"
* "Ussike"

Viited
------

1. ↑  Ilmar Käär, Rauno Mägi (20. juuni 2022). "Indy looking for jewels..." (Zip). *Matrix BBS*. Sektsioon "Filez".[*alaline kõdulink*]
**Michael Scott Hopkins** (sündinud 28. detsembril 1968) on Ameerika Ühendriikide kosmoseväelane ja endine NASA astronaut.

Hopkins lõpetas 1991. aastal Illinoisi ülikooli aerokosmose insenerinduse erialal ja 1992. aastal samal erialal Stanfordi ülikooli. 1992. aastal liitus ta Ameerika Ühendriikide õhuväega ja lõpetas 1997. aastal Ameerika Ühendriikide Õhuväe Katselendurite Kooli. Ta on osalenud Boeing C-17 Globemaster III ja Lockheed C-130 Hercules-e katsetustel. 2009. aastal valiti ta NASA astronaudiks.

Septembrist 2013 kuni märtsini 2014 oli Hopkins Rahvusvahelise Kosmosejaama 37. ja 38. ekspeditsiooni liige. Augustis 2018 teatas NASA, et Hopkins on määratud missiooni USCV-1 meeskonda. Missioon startis 15. novembril 2020 ja Hopkinsist sai 64. ja 65. ekspeditsiooni meeskonnaliige. Jaamas viibimise ajal viidi ta õhuväest üle kosmoseväkke. Ta jõudis tagasi Maale 2. mail 2021.

Hopkins lahkus NASAst juunis 2023.

Viited
------

1. ↑  "Michael S. Hopkins (Colonel, U.S. Air Force) NASA Astronaut". *NASA*. Vaadatud 7. juuni 2020.
2. ↑  "NASA Assigns Crews to First Test Flights, Missions on Commercial Spacecraft". *NASA*. Vaadatud 7. juuni 2020.
3. ↑  "NASA Astronaut Mike Hopkins Transfers to US Space Force While Aboard International Space Station". *USSF News*. Vaadatud 26. oktoober 2022.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Mehhiko linnast; Mehhiko osariigi kohta vaata artiklit Zacatecase osariik; valla kohta vaata artiklit Zacatecase vald* |

---

**Zacatecas** on linn Mehhikos, Zacatecase osariigi ja Zacatecase valla halduskeskus.

Linn asub kitsas sügavas orus 2496 meetri kõrgusel merepinnast. Linna tänavad on kitsad ja mäkke minevad tänavad on väga käänulised.

Ajalugu
-------

Zacatecas
Zacatecas asutati 1548. aastal, kaks aastat pärast seda, kui Juan de Tolosa suure hõbedaleiukoha avastas, ja peagi sai sellest üks Mehhiko suuremaid mäetööstuskeskusi. See ja teised kaevandused läheduses meelitasid kohale palju rahvast ning 1588 andis Hispaania kuningas Felipe II Zacatecasele oma vapi. Zacatecases ka vermiti münte ja raha transporditi Hispaaniasse, et aidata maksta Hispaania kuningate arvukate sõdade eest.

Frantsisklased avasid Zacatecases 1616 kooli.

1835. aasta mais puhkes Zacatecases ülestõus Mehhiko presidendi Antonio Lopez de Santa Anna vastu, kes oli eelmisel aastal peatanud Mehhiko põhiseaduse kehtivuse ja kehtestanud diktatuuri. Santa Anna surus ülestõusu julmalt maha. Seejärel laskis ta oma sõduritel kaks päeva Zacatecases vägistada ja rüüstata. Tapeti üle 2000 tsiviilisiku.

1914. aastal Mehhiko revolutsiooni ajal elas Zacatecas üle revolutsiooni kõige verisema lahingu, Zacatecase lahingu, kus föderaalarmee sai hävitavalt lüüa konstitutsionalistide armeelt, mida juhtis Francisco Villa. Villa võit kukutas presidendi Victoriano Huerta. Lahingu ja kindral Villa monument on tänapäeval linna lähedal mäetipus ja selle juurest avaneb vaade kogu linnale.

Tänapäeval ei ole kaevandused enam linna majanduses olulised. Peamine kaevandus "Mina El Edén" ('Eedeni kaevandus') on muudetud turismi sihtkohaks, mille juurde kuuluvad maa-alune diskoteek ja suured kaevanduskoopad. Viimasel ajal ongi Zacatecas kujunenud mehhiklaste seas vaatamisväärsuseks ja paljud ärid keskenduvad turistidele.

Zacatecase ajalooline vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linnas on hulgaliselt kaunistatud ehitisi, vanu losse, munakivisillutisega tänavaid, koloniaalajast pärinevaid purskkaeve ja sepistatud laternaid. Linna keskmeks loetakse Armase väljakut, mille ääres on katedraal ja 18. sajandist pärit kuberneriloss. Linnas on väikeseid väljakuid ja parke, millest tuntuimad on Iseseisvuse park (*Jardín de la Independencia*) ja 19 m² suurune Juáreze aed (*Jardín de Juárez*). Paljud kirikud on muudetud muuseumideks või kunstigaleriideks.

Zacatecase eeslinnade hulgas on nii tuhaplaatidest ehitatud aguleid kui ka suletud kvartaleid rikastele.

Zacatecase sõpruslinnad on Azusa, El Paso ja Santa Fe (kõik USA-s).

Zacatecase hüüdnimi on "õilis ja ustav linn".

Viited
------

1. ↑
**Andmetüüp** on informaatikas teatud tüüpi andmete klassifikatsioon või kategooria, mis tavaliselt tähendab võimalike väärtuste hulka; operatsioone, mida saab nende väärtustega läbi viia ja/või viis esindada neid väärtuseid masinatüüpidena. Andmetüübi spetsifikatsioon programmis kitsendab võimalikke väärtusi, mida väljend, nagu näiteks funktsioon või muutuja võib võtta. Enamik programmeerimiskeeli toetavad andmete alustüüpe, näiteks eri suuruses täisarve, ujukomaarve, mis esindavad reaalarve, tähemärke, tõeväärtuseid (Booli väärtuseid) ja sõnesid, mis esindavad teksti.

Kirjeldus
---------

Andmetüüpe spetsifitseeritakse paljudel põhjustel, olgu see sarnasus, mugavus või tähelepanu fokuseerimine. Andmetüübid aitavad kompilaatoritel ka mälu ja masinakoodi efektiivsemalt kasutada. Sageli on see viis koodi organiseerida ning aitab paremini mõista keerulisi definitsioone. Peaaegu kõigil programmeerimiskeeltel on arusaam andmetüüpidest, kuigi võimalikud andmetüübid on sageli piiratud lihtsuse, arvutatavuse või regulaarsuse kaalutlustel. Väljakirjutatud andmetüüp lubab kompilaatoril valida efektiivse viisi esindada väärtust masinas.

Erinevad keeled võivad kasutada erinevaid andmetüüpe või sarnaseid andmetüüpe erineva semantikaga. Näiteks Pythoni programmeerimiskeeles esindab `int` vaba täpsusega täisarvu, millel on tavalised operatsioonid nagu liitmine, lahutamine ja korrutamine. See-eest näiteks Java programmeerimiskeeles esindab `int` 32-bitiste täisarvude hulka, mille võimalikud väärtused on kõik arvud arvust -2,147,483,648 kuni 2,147,483,647 (kokku {\displaystyle 2^{32}} võimalikku väärtust) aritmeetiliste operatsioonidega, mis piirarvust ülemineku korral viib väärtuse numbriskaala teisele poole ümber. Keeles Rust on selle tüübi nimeks `i32` ja see tekitab ülemineku korral programmis paanika "debug"-režiimis.

Viited
------

1. ↑  Parnas, Shore & Weiss 1976.
2. ↑  Scott, Dana (september 1976). "Data Types as Lattices". *SIAM Journal on Computing*. **5** (3): 540–541. DOI:10.1137/0205037.
3. ↑  "Rust RFCs - Integer Overflow". The Rust Programming Language. 12. august 2022.
**Digitaalehituse klaster** on 2015. aastal ehitussektori kaasaegsete tehnoloogiliste vahendite abil arendamiseks loodud klaster.

Digitaalehituse klaster arendab ning populariseerib ausate äritavade ja -mudelite kasutamist, eesmärgiga toetada klastri liikmete ärisid nii kodu- kui välismaal. Klaster keskendub teadmistepõhise ehituse arendamisele, kaasates selleks valdkonna parimaid juhte ja spetsialiste ning tehes koostööd riigi ja kohalike omavalitsustega. Klaster korraldab rahvusvahelise kogemuse omandamiseks õppereise, koolitusi ning edendab koostööd tehnoloogiliste arenduste ja toetava regulatiivse raamistiku loomiseks. Klaster loob ehitusega seotud ettevõtetele toetava ärikeskkonna, kus tuginedes kaasaegsetele äritavadele saab teha usalduslikku koostööd ning luua tootlikkust tõstvaid digiehituslahendusi.

Töögrupid
---------

* Integreeritud projektiteostuse töögrupp (IPT)
* Parameetrilise disaini töögrupp
* BIM töögrupp
* InfraBIM töögrupp
* Ekspordi töögrupp
* Kultuuri ja kommunikatsiooni töögrupp
* Koostöö riigi ja kohalike omavalitsustega
* Materjalitootjate töögrupp
* Andmete töögrupp

Allikad
-------

* Digitaalehituse klastri koduleht
**Spišská Belá** (saksa keeles *Zipser Bela*, ungari keeles *Szepesbéla*, poola keeles *Biała Spiska*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Kežmaroki ringkonnas. Linn asub ajaloolises Spiši piirkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Spišská Belá paikneb merekonnast 631 meetri kõrgusel, Kežmarokist 6,5 km põhjakirdes ja Poola piirist 20 km kaugusel.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1263. aastal. Esimesed asukad olid saksa kolonistid. Spišská Belá sai linnaõigused 1271. aastal. 1412. aastal andis Saksa kuningas ja Saksa-Rooma keiser Sigismund Poola kuningale Władysław II Jagiełłole 16 linna Spišist, sealhulgas Spišská Belá, tagatiseks laenu eest, mida ta vajas sõjaks Veneetsiaga. 1772. aastal läks linn Esimese Poola jagamise tulemusel Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Aastatel 1945–1946 saadeti linna saksa rahvusest elanikkond sunniviisiliselt riigist välja.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Spišská Belá elanikest slovakke 90,07%, mustlasi 0,92%, poolakaid 0,23% ja tšehhe 0,2%. Rahvus oli teadmata 8,08%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Tšehhi Vysoké Mýto, Tšehhi
* Saksamaa Brück, Saksamaa
* Poola Ożarów, Poola
* Poola Szczawnica, Poola

Viited
------

1. ↑  Spišská Belá Poznaj Slovensko. Vaadatud 19. novembril 2023
2. ↑  História mesta Spišská Belá Mesto Spišská Belá. Vaadatud 19. novembril 2023
3. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Spišská Belá at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 19. novembril 2023
Ryan Fraser 2019. aastal Šotimaa koondises
**Ryan Fraser** (sündinud 24. veebruaril 1994 Aberdeenis) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Southampton ja Šotimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Aberdeen F.C.. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2010. aastal.

2013. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa tugevuselt kolmandasse liigasse kuulunud AFC Bournemouthiga, kellega tõusti samal aastal Inglismaa esiliigasse. Hooajal 2015–16 mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Ipswich Town. Aastatel 2016–2020 mängis Fraser Bournemouthiga neli hooaega Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2018–19 andis Fraser Inglismaa kõrgliigas 14 väravasöötu, olles sellega liigas paremuselt teine mängija. 2019. aastal valiti ta Bournemouthi aasta mängijaks.

2020. aasta septembris sõlmis Fraser viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Newcastle United. Hooajal 2022/23 sai ta Newcastle Unitedist võrreldes kahe eelmise hooajaga vähe mänguaega ning suundus 2023. aasta augustis laenule Southamptoni.

Šotimaa jalgpallikoondises tegi Fraser debüüdi 2017. aasta juunis sõprusmängus Inglismaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 17. novembril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Albaania vastu.

Viited
------

1. ↑  "Saints complete Fraser loan". *Southampton FC*. 25. august 2023. Vaadatud 25. augustil 2023.

Välislingid
-----------

 Ryan Fraser – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Šotimaa koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Marshall
* 2 O'Donnell
* 3 Robertson (c)
* 4 McTominay
* 5 Hanley
* 6 Tierney
* 7 McGinn
* 8 McGregor
* 9 Dykes
* 10 Adams
* 11 Christie
* 12 Gordon
* 13 Taylor
* 14 Fleck
* 15 Gallagher
* 16 Cooper
* 17 Armstrong
* 18 Turnbull
* 19 Nisbet
* 20 Fraser
* 21 McLaughlin
* 22 Patterson
* 23 Gilmour
* 24 Hendry
* 25 Forrest
* 26 McKenna
* Treener: Clarke

 | Šotimaa |
**Basilique Notre-Dame de la Paix** (eesti keeles kui *Rahu Jumalema basiilika*) on 1980. aastate lõppedes Elevandiluuranniku poliitilise pealinna Yamoussoukro lähistele tarindatud sakraalehitis, mille kuppel ületab ainsana kõrguselt Vatikani keskset Püha Peetruse basiilikat.

158-meetri kõrguse kupli alla mahub teenistustel siiski Rooma südalinnast kõrguvas originaalist 2/3 vähem jumalakummardajaid. Basiilikas peetavatel liturgiatel osaleb aga tavaliselt vaid paarsada inimest. Poolast pärinevad roomakatoliku pallottiinid haldavad religioosset kompleksi, mille aastased kulutused ulatuvad 1,5 miljoni USA dollarini.

1990. aastal pühitses selle paavst Johannes Paulus II. Ta oli katoliku kiriku nimel võtnud äsjavalminud ehitise kingitusena vastu Elevandiluuranniku esimeselt presidendilt Félix Houphouët-Boignylt. Basiilika kuulub küll Yamoussoukro piiskopkonda, kuid selle piiskop tegutseb 3 km kauguselt Saint Augustine'i katedraalist.

Pühakoda, mille juurde kuulub ka 2015. aastal valminud haigla, projekteeris Liibanoni päritolu arhitekt Pierre Fakhoury.

Aafrika katoliiklastele palverännakute pühapaigaks kujunema pidanud kohta kutsuti "basiilikaks põõsas".

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Basilique Notre-Dame de la Paix – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Hundipoeg ehk hundu** on skautluses alustav noor vanuses 6-10 aastat. Hundud tegutsevad hundujuhi eestvedamisel 5-9-liikmelises grupis ehk **hundupesas**, mis kuulub lipkonna hundukarja. Nad saavad regulaarselt kokku hundukoondustes või hunduringis, et end arendada ja omandada elutarkusi.

Eestis kuuluvad hundud Eesti Skautide Ühingusse (ESÜ).

Edutused
--------

Kõiki tublisid ja eeskujulikke skaute on võimalik ESÜs edutada. Edutuste väljaandmise otsustab ESÜ juhatus.

Hundude edutusi on kaks: hoolas hundu ning eeskujulik hundu.

Hoolsa hundu tiitli võib pälvida hundu, kes on

* vähemalt kahekõrva hundu;
* tubli;
* järgib hundu seadusi ja lubadusi.

Eeskujuliku hundu nimetuse võib saada hundu, kes on

* vähemalt laanekäpa hundu;
* vähemalt 1,5 aastat olnud hoolas hundu;
* võtab aktiivselt osa oma pesa ja karja tegevustest;
* järgib laitmatult hundu seadusi ja lubadust.

Viited
------

1. ↑  "Vanusegrupid". *Skaut*. Vaadatud 9. jaanuaril 2023.
2. ↑  "Edutused ja teenetemärgid". *Skaut*. Vaadatud 9. jaanuaril 2023.
**Asko Lõhmus** (sündinud 12. juulil 1974) on eesti ökoloog, keskkonnateadlane ja looduskaitsja.

Ta on lõpetanud 1992. aastal Tartu 2. Keskkooli hõbemedaliga, 1998. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloogia erialal bakalaureuseõppes ning 1999. aastal Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna loomaökoloogia magistriõppes. 2003. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonnas doktoritöö ja sai doktorikraadi.

Asko Lõhmuse teadustöö põhiteemad on metsade bioloogiline mitmekesisus ja struktuur, ohustatud liikide elupaigavalik, nende elupaikade kaitse teaduslikud alused, Eesti linnustiku seisund ja seire.

Lapsepõlves huvitas Lõhmust ornitoloogia. 1999. aastal kaitses ta magistritöö "Regulaarsed fluktuatsioonid Eesti röövlinnupopulatsioonides ja nende seos uruhiirlaste dünaamikaga" ja 2003. aastal doktoritöö röövlindude elupaigaeelistuste teemal, mõlemad Raivo Männi juhendamisel. Lõhmus on saanud mitu teaduspreemiat. 

Ta on osalenud Eesti punase raamatu, Eesti metsanduse arengukava, Eesti looduskaitse arengukava ja Eesti säästva metsanduse standardi koostamisel ning projektides "Uudsed ökosüsteemid ja ökoloogiline taastamine säästva looduskasutuse kontekstis" ja "Kõdusoometsade looduskaitseperspektiiv". Lõhmus on ligikaudu 25 rahvusvahelise teadusajakirja retsensent. Ta on aastaid keskendunud metsaökoloogiale. 

Lõhmus on juhendanud kuus doktoritööd ja kümme magistritööd, 2018. aasta jaanuari seisuga juhendab nelja doktoranti. Lõhmus esines 2018. aasta märtsis seminaril "Looduskultuuri seminar: loodushoiu sõnumid".

Töökäik
-------

* RMK teadusnõukogu (2008–)
* Eesti metsandusnõukogu (2012–)
* Tartu apell (2018–2018)

Tunnustus
---------

* 2005 Eestimaa Looduse Fondi noore looduskaitsja auhind
* 2005 ajakirja Eesti Mets aasta autor
* 2010 Tartu Ülikooli aumärk
* 2011 Eesti looduskaitsemärk
* 2011 Eesti teaduspreemia põllumajandusteadustes
* 2016 Tartu Ülikooli parim õppejõud
* 2017 Eesti Eluteaduse Hoidja
* 2017 aasta keskkonnategu (koos Raul Rosenvaldiga)
* 2018 Postimehe aasta inimene (põhjus: võttis osa 2017. aasta metsandusteemalisest arutelust)
* 2022 Tartu Ülikooli medal

Isiklikku
---------

Asko Lõhmusel on kaks last. Tema isa oli kirjanik Aivo Lõhmus.

Viited
------

1. ↑  Toomas Jüriado (13. veebruar 2018). "Uudistaja 14.02.2018". *Uudistaja*. MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2018.
2. ↑  "Uudistaja 21. november 2018". *Uudistaja*. Loodusajakiri. 21. november 2018. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018.
3. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.
4. ↑  Toomas Jüriado (17. jaanuar 2018). "Uudistaja 17.01.2018". *Uudistaja*. MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. jaanuar 2018.
5. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 6.12.2022.

Välislingid
-----------

* Martin Pau. 2006. Asko Lõhmus rügab metsade kaitseks. *Postimees*.
**2015. aasta Euroopa mängud** olid esimesed Euroopa mängud. Need toimusid 12.–28. juunini Bakuus Aserbaidžaanis.

Võistlustel osales 6000 sportlast 50 riigist. Toimus 253 võistlust 20 spordialal.

Eesti osalus
------------

 *Pikemalt artiklis Eesti 2015. aasta Euroopa mängudel*
Eestit esindas 59 sportlast 12 võistlusalal: korvpallis (Martin Dorbek, Renato Lindmets, Ardi Oja ja Siim Raudla), jalgrattaspordis (BMX-is Ketlin Tekkel, maanteesõidus Martin Laas, Aksel Nõmmela, Risto Raid, Liisi Rist ja Mihkel Räim, maastikukrossis Martin Loo ja Maaris Meier), judos (Iljas Avir, Aleksandr Marmeljuk, Juhan Mettis, Grigori Minaškin, Künter Rothberg, Jevgeni Salejev ja Kristjan Tõniste), laskespordis (Meelis Kiisk, Peeter Olesk, Veera Rumjantseva ja Anžela Voronova), maadluses (Kreeka-Rooma maadluses Eerik Aps, Ardo Arusaar, Heiki Nabi ja Silver Tõgen, meeste vabamaadluses Aleksei Baskakov ja Ragnar Kaasik, naiste vabamaadluses Epp Mäe), poksis (Kaupo Arro, Andrei Hartšenko, Ainar Karlson ja Rain Karlson), rannavõrkpallis (Kristo Kollo ja Rivo Vesik), sulgpallis (Kristin Kuuba, Raul Must, Helina Rüütel ja Kati Tolmoff), triatlonis (Aleksandr Latin ja Kaidi Kivioja), ujumises (Maksim Akavantsev, Kertu Ly Alnek, Andrei Gussev, Silver Hein, Werner-Erich Kulla, Margaret Markvardt, Karel Seli, Cevin Anders Siim, Daniel Zaitsev ja Nikita Tšernõšev), vehklemises (Julia Beljajeva, Irina Embrich, Erika Kirpu, Katrina Lehis ja Nikolai Novosjolov), vibuspordis (Jaanus Gross ja Laura Nurmsalu).

Spordialad
----------

Sulgudes medalialad.

* Aerutamine (15)
* Jalgrattasõit (sh BMX, maastikusõit ja maanteesõit; 8)
* Judo (18)
* Karate (12)
* Kergejõustik (1)
* Korvpall (3×3) (3)
* Kujundujumine (4)
* Laskmine (19)
* Lauatennis (4)
* Maadlus (24)
* Poks (15)
* Rannajalgpall (1)
* Sambo (8)
* Sulgpall (5)
* Taekwondo (8)
* Triatlon (2)
* Ujumine (42)
* Veepall (2)
* Vehklemine (12)
* Vettehüpped (8)
* Vibulaskmine (5)
* Võimlemine (34)
* Võrkpall (4)

Medalitabel
-----------

*Pärast 14. võistlusala*

██ Korraldajariik (Aserbaidžaan)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Koht | Riik | **Kuld** | **Hõbe** | **Pronks** | Kokku |
| 1 |  Venemaa | 51 | 31 | 27 | 109 |
| 2 |  Aserbaidžaan | 14 | 11 | 15 | 40 |
| 3 |  Ungari | 13 | 12 | 15 | 40 |
| 4 |  Valgevene | 6 | 3 | 11 | 20 |
| 5 |  Saksamaa | 5 | 6 | 7 | 18 |
| 6 |  Türgi | 5 | 3 | 12 | 20 |
| 7 |  Serbia | 5 | 3 | 0 | 8 |
| 8 |  Suurbritannia | 4 | 1 | 3 | 8 |
| 9 |  Ukraina | 3 | 6 | 9 | 34 |
| 10 |  Hispaania | 3 | 6 | 4 | 13 |
| 11 |  Itaalia | 3 | 6 | 1 | 10 |
| 12 |  Šveits | 3 | 4 | 1 | 8 |
| 13 |  Prantsusmaa | 2 | 4 | 4 | 10 |
| 14 |  Portugal | 2 | 4 | 1 | 7 |
| 15 |  Poola | 1 | 4 | 5 | 10 |
| 16 |  Holland | 1 | 3 | 4 | 8 |
| 17 |  Horvaatia | 1 | 2 | 3 | 6 |
| 18 |  Rootsi | 1 | 1 | 3 | 5 |
| 19 |  Slovakkia | 1 | 1 | 2 | 4 |
| 20 |  Belgia | 1 | 0 | 1 | 2 |
| 21 |  Leedu | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 22 |  Austria | 0 | 4 | 3 | 7 |
| 25 |  Bulgaaria | 0 | 1 | 3 | 4 |
| 26 |  Tšehhi | 0 | 1 | 2 | 3 |
| 32 |  Makedoonia Vabariik | 0 | 0 | 2 | 2 |
| 33 |  Eesti | 0 | 1 | 2 | 3 |
| Kokku | 77 | 77 | 102 | 256 |

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**Miguel Ángel Borja Hernández** (sündinud 26. jaanuaril 1993 Tierraltas) on Colombia jalgpallur, kes mängib ründajana Colombia kõrgliiga klubis Atlético Junior ja Colombia jalgpallikoondises.

Borja alustas klubikarjääri 2011. aastal kodumaa klubis Cúcuta Deportivo. Seejärel mängis ta Colombia kõrgliiga klubis Cortuluá ja oli mõnda aega laenul Itaalia kõrgliiga klubis Livorno. 2015. aastal mängis ta Colombia kõrgliigas Santa Fes. 2016. aasta kevadhooajal mängis ta taas Cortuluás. 21 mängus lõi ta kokku 19 väravat, mis moodustas ligi kaks kolmandikku kõigist Cortuluá väravatest sel hooajal kõrgliigas. 19 väravat märkis ühtlasi liiga rekordit. Sama aasta juunis liitus ta teise Colombia kõrgliiga klubiga, Atlético Nacional. Juulis tuli ta klubiga Lõuna-Ameerika klubide Copa Libertadorese meistriks. Finaalis kohtuti Ecuadori klubiga Independiente del Valle ning finaalseeria teises mängus lõi Borja oma koduklubi võiduvärava.

2017. aasta alguses liitus ta Brasiilia kõrgliiga klubiga Palmeiras, kellega sõlmis lepingu viieks aastaks. Tema üleminekusumma oli arvatavasti 32 miljonit Brasiilia reaali, mis oli neljas kõige kallim ost Brasiilia jalgpallis. 2018. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks.

2020. aastal läks ta Palmeirasest laenule Atlético Juniori. 2020. aasta hooajal lõi Borja Colombia kõrgliigas 14 väravat ja oli liigas suurim väravakütt.

Koondisekarjäär
---------------

2013. aastal tuli ta Colombia alla 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika noorte meistriks.

Debüüdi Colombia rahvuskoondises tegi Borja 25. jaanuaril 2017 mängus Brasiilia vastu.

Ta valiti Colombia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlusteks.

2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Colombia olümpiakoondisse. Ta kuulus Colombia koosseisu kahes alagrupimängus ja veerandfinaalis, kus kaotati hilisemale olümpiavõitjale Brasiiliale.

Saavutused
----------

Independiente Santa Fe
* Copa Sudamericana: 2015
* Superliga Colombiana: 2015

Atlético Nacional
* Copa Libertadores: 2016
* Copa Colombia: 2016

Palmeiras
* Campeonato Brasileiro Série A: 2018

Viited
------

1. ↑  "Borja e Pratto entram no top 10 de contratações mais caras no Brasil". oglobo.globo.com. 10.2.2017. Vaadatud 25.6.2018

Välislingid
-----------

* Miguel Borja Soccerway lehel

| * v
* r
Colombia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ospina
* 2 Zapata
* 3 Murillo
* 4 Arias
* 5 Barrios
* 6 C. Sánchez
* 7 Bacca
* 8 Aguilar
* 9 Falcao (c)
* 10 James
* 11 Ju. Cuadrado
* 12 Vargas
* 13 Mina
* 14 Muriel
* 15 Uribe
* 16 Lerma
* 17 Mojica
* 18 Díaz
* 19 Borja
* 20 Quintero
* 21 Izquierdo
* 22 Jo. Cuadrado
* 23 D. Sánchez
* Treener: Pékerman

 | Colombia |
**Integratsiooni Sihtasutus** (**INSA**) seisab hea selle eest, et Eestis elavad inimesed jagaksid ühiseid väärtusi ja osaleksid ka ise aktiivselt kodanikuühiskonnas, et Eestis elavatel rahvusrühmadel oleks võimalus säilitada oma emakeelt ja kultuuri.

Asutamine
---------

Sihtasutus loodi 31. märtsil 1998 ning siis kandis see nime **Mitte-eestlaste Integratsiooni Sihtasutus** (MEIS). 2008. aasta kevadest kuni 2009. aasta lõpuni kandis asutus nime **Integratsiooni Sihtasutus**. 1. jaanuaril 2010 ühines Integratsiooni Sihtasutusega 10. juunil 1992 asutatud Eesti Migratsioonifond. Ühendatud asutus hakkas kandma nime **Integratsiooni ja Migratsiooni Sihtasutus Meie Inimesed** (MISA). Alates 15. märtsist 2017 on organisatsiooni nimi taas **Integratsiooni Sihtasutus**.

Ülesanded
---------

Integratsiooni Sihtasutuse ülesanneteks on Eesti ühiskonna lõimumisprotsesside soodustamine, sisse- ja väljarändega seotud tegevuste koordineerimine, selle kohta teabe avaldamine ja ülevaadete koostamine.

Me oleme lõimumis- ja rändetegevuste teoreetiliste ja rakenduslike teadmiste ja oskuste kompetentsikeskus. Algatame ja toetame Eesti ühiskonna lõimumisele suunatud tegevusi ja abistame rändeprotsessis osalejaid.

Selleks:

* koondame teavet ja kogemusi lõimumis- ja rändetegevustest ning rakendame seda lõimumis- ja rändeprotsesside toetamisel
* osaleme aktiivselt valdkondlikes aruteludes
* kujundame lõimumist toetavaid väärtushoiakuid
* kujundame eeldused vähelõimunud püsielanike aktiivseks osalemiseks Eesti ühiskonnas
* toetame mõjusaid valdkondlike tegevusi
* toome esile ja tunnustame lõimumisele ja rändeprotsessidele suunatud tegevuste positiivseid näiteid
* tegutseme eesmärgipäraselt ja läbipaistvalt, kaasates tegevustesse eri sihtrühmade esindajaid

Struktuur
---------

Sihtasutuse tegevust kavandab nõukogu ning sihtasutust juhib juhatus. Sihtasutusel on neli allüksust.

### Arenduskeskus

Arenduskeskuse valdkonnajuhid aitavad kaasa lõimumiskava mõjueesmärkide saavutamisele ja vastutavad sihtasutuse tegevuste elluviimise eest. 

### Rakenduskeskus

Rakenduskeskuse töötajad vastutavad Integratsiooni Sihtasutuse hangete, projektikonkursside ja taotlusvoorude ettevalmistamise, läbiviimise ning rahastamisejärgse seire ja aruandluse eest. 

### Finants- ja tugiüksus

Tugiüksuse töötajad tegelevad kogu sihtasutuse üldjuhtimisega, sh raamatupidamise, infotehnoloogia haldamise, dokumendihalduse, personalitöö, andmetöötluse, kommunikatsioonitegevuste ja muude haldusküsimustega. 

### Eesti keele maja

Eesti keele maja pakub mitmesuguseid eesti keele õppimise võimalusi.

Viited
------

1. ↑  "Siseturvalisuse arengukava 2020-2030 (PDF; lk 47)". Siseministeerium. Vaadatud 16. august 2022.
2. ↑  Sihtasutus ja kontaktid. Sihtasutuse koduleht ()
3. ↑  Põhikiri. Sihtasutuse koduleht ()
**Hugo Toom** (sündinud 25. oktoober 2002 Tallinnas) on Eesti elukutseline korvpallur.

Klubikarjäär
------------

Hugo Toom alustas korvpalli mängimist Nõmme Spordikoolis, seejärel mängis Kesklinna KK/Viimsi KK koosseisus Eesti noortesarjades.

Aastatel 2017–2019 mängis Toom lisaks noortevõistkonnale ka klubis KK Viimsi/Noto, osaledes meeste I liigas. Hooajal 2019/2020 esindas G4S noorteliiga võistkonda (I liiga). Järgmisel hooajal (2020/2021) ja 2021/2022) võistles ta korvpalliklubi Pärnu Sadam võistkonnas Meistriliigas ja Eesti-Läti Korvpalliliigas. 2020/2021 hooajal nimetati ta Paf Korvpalli Meistriliiga parimaks noormängijaks. Hooaeg 2021/2022, kui Pärnu Sadama meeskond tuli esimest korda Eesti meistriks, jäi tal vigastuse tõttu samahästi kui vahele.

23. juunil 2022 sõlmis Toom lepingu BC Kalev/Cramoga kaheaastase lepingu ning tuli meeskonna koosseisus Eesti meistriks hooajal 2022/2023.
Meistriliiga mängudes olid tema näitajad kokku 9 mängu, keskmiselt 10,7 punkti, 2,5 lauapalli, 1,1 resultatiivset söötu, 1,1 vaheltlõiget mängus.
Toom mängis samal hooajal võistkonnaga ka FIBA Europe Cupi sarjas, kus tema näitajad olid keskmiselt 7,3 punkti, 2,9 laiapalli ja 0,7 resultatiivset söötu mängus.

Koondisemängud
--------------

Toom on mänginud Eesti noortekoondises U18 ja U20 vanuseklassis.

Hugo Toom debüteeris Eesti rahvuskoondises 2. juulil 2021 sõpuskohtumises Islandi vastu, mis võideti 91:79. Parim mäng koondise eest oli tal MM-valikmängus Sloveenia vastu 24. veebruaril 2023 (79:78), kus tema panus oli 15 punkti ja 4 lauapalli.

Viited
------

1. ↑  Hugo Toom. basket.ee.
2. ↑  FIBA Europe Cup, Team Kalev/Cramo. proballers.com.
3. ↑  Hugo Toom. sport24.ee.

Välislingid
-----------

* Hugo Toom. Basketball Player - Proballers.
* Hugo Toom. fiba.basketball/europecup.
* Pärnu Sadam liitis endaga veel ühe U18 koondise liidri. sport.delfi.ee, 22. juuli 2020.
* Pärnu Sadama hoog rauges kolmandal veerandajal. sport.delfi.ee, 17. mai 2021.
* Kalev/Cramo esimene täiendus tuleb uue peatreeneri endisest koduklubist. sport.delfi.ee, 23. juuni 2022.
* Korvpallur Hugo Toom: tahan iga päev paremaks saada! sportland.ee, 27. aprill 2023.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Aluliina mõisast; Alūksne lossi kohta vaata artiklit Alūksne loss.* |

---

Aluliina kihelkonna mõisad 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 35
**Aluliina mõis** ehk **Alūksne mõis** (saksa keeles *Schloß Marienburg*, läti keeles *Alūksnes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas.

Mõis on kujunenud Aluliina ordulinnuse valdustest. 1741. aastal kinkis keisrinna Jelizaveta Alūksne selle oma kantslerile krahv Mihhail Vorontsovile, kes sinna aga kunagi elama ei asunud, ja nii müüs ta mõisa juba 1744. aastal Otto Hermann von Vietinghoff-Scheelile. Temalt päris selle tema poeg, salanõunik Burchard Cristoph von Vietinghoff, kes valduse tükikaupa ära müüs, jättes Aluliina kihelkonnast endale vaid linnusemõisa ja Kalniena mõisa. Vietinghoff-Scheelide kätte jäi valdus kuni võõrandamiseni 1920. aastal. Võõrandamise ajal kuulus mõis parun Arnold von Vietinghoff-Scheelile. 

Tänapäeval asub mõisakompleks Lätis Alūksnes; peahoone asub aadressil Pils iela 74.

Mõisaansambel
-------------

 *Pikemalt artiklis Alūksne loss*

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli Aluliina mõisa ja selle kõrvalmõisate (Kalnapededze, Ērmaņi, Jaunanna ja Vecanna mõisa) kogusuurus 1816. aastal 23 ja 5/8 adramaad, neile mõisatele allus kokku 2011 mees- ja 2182 naishinge.

Viited
------

1. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 279.

Kirjandus
---------

* Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 98.

Aluliina kirik
Aluliina kihelkond

**Kirik**: Aluliina kirik  

**Mõisad**: Aluliina kirikumõis | Alsviķi mõis | Aluliina mõis | Ate mõis | Babecka mõis | Beja mõis | Dore mõis | Ērmaņi mõis | Jaunanna mõis | Kalnapededze mõis | Kolberģi mõis | Lāzberģi mõis | Mālupe mõis | Nēķene mõis | Rēzaka mõis | Šļukumsi mõis | Ziemeri mõis | Tūja mõis | Vecanna mõis | Vizikumsi mõis
Kreenholmi linnaosa asukoht
**Kreenholmi** on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Tallinna–Peterburi raudtee põhjas, raudtee ja Puuvilla tänav loodes ja läänes, Kulgu ja Joala tänav lõunas ning Narva jõe kaldajoon idas.

Kreenholmi linnaosa 1929. aasta Narva linnaplaanil
Kreenholmi linnaosa piirneb põhjas Kerese ja Joaoru, läänes Paemurru ja lõunas Kulgu linnaosaga.

Kreenholmi linna muutis Narva samanimeliseks linnaosaks Lenin 1917. aasta detsembris dekreediga, mille eesmärk oli moodustada Eestimaa kubermang.

Vaata ka
--------

* Kreenholmi tänav

Narva vapp
Narva linnaosad

Elektrijaama | Joaoru | Kalevi | Kerese | Kreenholmi | Kudruküla | Kulgu | Olgina | Paemurru | Pähklimäe | Siivertsi | Soldina | Sutthoffi | Vanalinn | Veekulgu  

**Ajaloolised linnaosad**  

Jaani eeslinn | Kadastiku | Narva eeslinn | Peetri eeslinn

**Viited**

1. ↑  Katri Raik (9. oktoober 2022). "MÄLUPANK | Katri Raik: maailm on väike. Täna Narvat külastava Ursula von der Leyeni esiisa oli Kreenholmi manufaktuuri rajaja". *Eesti Päevaleht*. Vaadatud 9.10.2022.
**Enn Pärnama** (perekonnanime rööpkuju: **Pärnamaa**, 27. september 1929 Märjamaa, Läänemaa – 15. november 1988 São Paulo, Brasiilia) oli eesti mineraloog ja keemik.

Elulugu
-------

Õppis Tallinna Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Põgenes 1944 Rootsi. Lõpetas 1953 Göteborgis keskkooli (eksternina), *fil. cand.* keemias (1959, Lundi Ülikool), oli 1959–1961 Lundi Ülikoolis riigi litsentsiaadistipendiaat, *fil. lic.* mineraloogias ja geoloogias (1961, samas), väitekiri "On the use of vickers microhardness (VH) in the microscopical identification of ore minerals, especially sulphides of Pb, Bi, Sb". Luges maagimineraloogia ja -geoloogia kursusi. Oli 1961–1973 Rootsis Fagersta Bruks AB pulbermetallurgia labori keemik, juhataja assistent ja uurimisosakonna juhataja, 1973–1975 sama firma ettevõtte juhataja Prantsusmaal ning aastast 1977 uurimistööde ja tootmise juht firma ettevõtteis Brasiilias.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: pulbermetallurgia. ETSR ja Powder Metallurgy Society liige.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Endise Valga Poeglaste Gümnaasiumi hoone, tänapäeval Valga Gümnaasium
**Valga Poeglaste Gümnaasium** oli kool (poeglaste gümnaasium) Valga maakonnas Valgas aadressil Julius Kuperjanovi tänav 10.

Ajalugu
-------

Endise Valga Poeglaste Gümnaasiumi hoone, tänapäeval Valga Gümnaasium
Koolikomisjoni 10. veebruari 1919. aasta otsusega asutati Valga Eesti Gümnaasiumi asemele kaks gümnaasiumi: Valga Poeglaste Gümnaasium ja Valga Tütarlaste Gümnaasium. Mõlemad gümnaasiumid alustasid tööd 25. veebruaril 1919. Esialgu töötasid mõlemad gümnaasiumid samas majas aadressil Vabaduse tänav 13, kuid eri korrustel. 

Valga Poeglaste Gümnaasiumi juhtis 1919. aasta sügiseni Olaf Sild, seejärel kuni kooli sulgemiseni 1932. aastal Tõnis Grünberg.

Õpilasi oli algul 129. Valga Poeglaste Gümnaasium kolis Valga valgesse majja aadressil Julius Kuperjanovi 10 alles 1923. aastal, olles enne seda töötanud allüürnikuna mitmes eri majas. 1921. aastast tegutses kool koolihoones Jaani kiriku kõrval.

Valga Poeglaste Gümnaasium ja Tütarlaste Gümnaasium suleti 1932. aastal ning sama aasta sügisel alustas tegevust uus kool – Valga Ühisgümnaasium.

Vilistlasi
----------

Valga Poeglaste Gümnaasiumi humanitaarharus õppis aastatel 1924–1929 tulevane kirjanik Bernard Kangro.

Vaata ka
--------

* Valga Gümnaasium

* Valga Tütarlaste Gümnaasium

Viited
------

1. ↑  Valga Poeglastegümnaasiumi hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.08.2022)
2. 1 2  Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK: Grünberg, Tõnis.
3. ↑   (vaadatud 19.03.2016)
4. ↑  Valga Tütarlastegümnaasiumi hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.08.2022)
**Gaasikeeramine** (inglise keeles *gaslighting*) ehk **sohutamine** on psühholoogilise manipuleerimise vorm, mille käigus kuritarvitaja või kurjategija püüab sihtrühmas või sihtinimeses tekitada kahtlusi, pannes ta umbusaldama omaenda mälu, taju ja mõistust. Püsiva eituse, valede suunitlemise, vastuolude ja valetamise kasutamine hõlmab katseid kannatajat või ohvrit destabiliseerida ning veendumust delegitiseerida.

Merriam-Websteri inglise keele sõnastik kuulutas sohutamise 2022. aasta sõnaks.

Termin on loodud 1938. aasta näidendi ja 1944. aasta filmi *Gaslight* põhjal: mees manipuleerib abikaasat end vaimuhaigeks pidama gaasitulede valguse vähendamise abil, väites, et tegemist on naise enda hallutsinatsioonidega.  19. sajandil oli gaasilampides ja -laternates võimalik leeki vastavalt vajadusele reguleerida. 

Tihti kasutatakse angloameerika terminit sotsiopaatia kirjeldusega seoses.

Vaata ka
--------

* valetamine
* Suurbritannia Post Office'i skandaal

Viited
------

1. ↑  Maari Põim (25. märts 2020). "Sõnastik: gaasikeeramine (ingl *gaslighting*)". *Feministeerium*. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuni 2022. Vaadatud 28. aprill 2022.
2. ↑  "Keeleuuendaja 4: alumistest koertest, gaasivalgusest ja naerulätetest". *Toimetaja blogi*. 8. august 2019. Vaadatud 30. detsember 2022.
3. ↑  "Word of the Year 2022". *Merriam-Websteri veebisait*. 28. november 2022. Vaadatud 30. detsember 2022.
4. ↑   What is gaslighting? MedicalNewsToday
**Mubarak Wakaso** (sündinud 25. juulil 1990 Tamales) on Ghana jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hiina kõrgliiga klubis Shenzhen ja Ghana jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal Ghana klubis Ashanti Gold. 2008. aastal liitus ta Hispaania esiliiga klubiga Elche. Klubikarjääri jooksul ta on ta mänginud veel Hispaania kõrgliiga klubides Villarreal, Espanyol, Las Palmas, Granada ja Deportivo Alavés, Venemaa kõrgliiga klubis Kaasani Rubin, Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic, Kreeka kõrgliiga klubis Panathinaikόses ning Hiina kõrgliiga klubides Jiangsu Suning ja Shenzhen.

Ghana jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 13. oktoobril 2012 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Malawi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta kuu aega hiljem sõprusmängus Roheneemesaarte vastu. Ta on kuulunud Ghana koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ning alates 2013. aastast viitel Aafrika rahvaste karikavõistlustel. 2013. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel lõi ta neli väravat, millega oli Nigeeria mängija Emmanuel Emenike kõrval turniiri suurim väravakütt. 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel valiti Wakaso turniiri sümboolsesse koosseisu.

Tema noorem vend Alhassan Wakaso on samuti jalgpallur.

Saavutused
----------

Celtic
* Scottish Premiership: 2014–15
* Scottish League Cup: 2014–15

Jiangsu Suning

* Chinese Super League: 2020

Välislingid
-----------

 Mubarak Wakaso – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Ghana koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Adams
* 2 Inkoom
* 3 Gyan (c)
* 4 Opare
* 5 Essien
* 6 Acquah
* 7 Atsu
* 8 Badu
* 9 Prince
* 10 A. Ayew
* 11 Muntari
* 12 Kwarasey
* 13 J. Ayew
* 14 Adomah
* 15 Sumaila
* 16 Dauda
* 17 Rabiu
* 18 Waris
* 19 Jonathan
* 20 Asamoah
* 21 Boye
* 22 Wakaso
* 23 Afful
* Treener: Appiah

 | Ghana |
**Hendrik Juurikas** (17. juuni 1921 Tali vald Pärnumaa – 21. veebruar 2005 Võru) oli eesti muusikapedagoog, helilooja ja dirigent.

Enne sõda õppis ta Väimelas põllumajandust. 1945. aastast töötas Võru kultuurimaja Kannel kunstilise juhi ja kammeransambli orkestrandina. Aastatel 1946–1963 juhatas Võru kultuurimaja estraadiorkestrit, 1947–2001 Võru puhkpilliorkestrit, 1963–1968 Võru bigbändi. Mängis Võru sümfooniaorkestris tšellot ja klarnetit, aastatel 1972–1994 oli ta sümfooniaorkestri peadirigent.

1950. alguses töötas ka Võru III 7-klassilise kooli muusikaõpetajana. 1956. aastal oli ta üks Võru Lastemuusikakooli asutajatest ja kooli esimene direktor, töötades sellel ametikohal 25 aastat, kuni 1981. aastani. Tema õpilasi on Peeter Saan ja Viljar Jõe.

1961. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Muusikakooli klarneti eriala (Armond Pajo klassi). 1967. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpillide dirigeerimise eriala (Elmar Peäske klassi).

Heliloojana on ta kirjutanud sümfoonilised teosed "Mälestusmägi" ja "Legend Verijärvest", teinud üle 400 orkestreeringu sümfoonia-, puhkpilli- ja estraadiorkestrile ning seadeid vokaalansamblitele.

Hendrik Juurikas oli Võrumaa laulupidude organisaator ja üldjuht. 

Hendrik Juurikas on maetud Võru linnakalmistule.

Tunnustus
---------

* 1971 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1994 Võru linna teenetemärk
* 2001 Võru linna aukodanik

Viited
------

1. 1 2  "Aili Järv, Tuuli Kütt. Valik Võrumaa muusikategelasi. Võrumaa keskraamatukogu, 2015" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2015. Vaadatud 7. juulil 2015.
2. 1 2  Hendrik Juurikas 17. VI 1921 – 21. II 2005. Sirp, 25.02.2005
3. ↑  "Võru muusikakool. Ajaloost". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2015. Vaadatud 7. juulil 2015.
4. ↑  "Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool. Tartu Muusikakooli lõpetajad 1961". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuli 2015. Vaadatud 7. juulil 2015.
5. ↑  Kalmistute register HAUDI

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas FOTIS. Võru rajooni kultuurimaja estraadiorkestri dirigent Heino Pehk ja sümfooniaorkestri dirigent Hendrik Juurikas (fotograaf Valdur Vahi), 1966
**Ettevõtlik Kool** on koondnimetus, mis tähendab põnevat ja kaasavat õppimismetoodikat ning haridusprogrammi, millega kujundatakse õpilastes ja lasteaialastes iseseisvat ja ettevõtlikku hoiakut, arendatakse nende otsustusvõimet ja ärgitatakse tegutsemishimu. 

Ettevõtliku kooli põhimõtete järgi töötab 2020. aasta lõpu seisuga 130 kooli ja 15 lasteaeda üle Eesti, kokku üle 25 000 õpilase. Liitunud koolide ja lasteaedade nimekirja leiab kodulehelt.

Ettevõtlikus Koolis on õpetajate ülesandeks kaasata lapsi kõigisse arenguetappidesse ja -protsessidesse nii, et initsiatiiv ja õppimislust lähtuksid õpilastest endist.

Ettevõtliku Kooli metoodika alusel tegutsevates haridusasutustes on kümmekonna aasta jooksul märgatud:

* laste kiiremat iseseisvumist,
* suuremat huvi uute teemade vastu,
* õpilaste kriitilise eneseanalüüsi oskuste paranemist,
* erakordselt tugevat usalduslikku suhet pedagoogide ja õpilaste vahel.

Haridusprogrammi "Ettevõtlik Kool" eestvedaja on Maakondlike Arenduskeskuste võrgustik.

Viited
------

1. ↑  "Ettevõtliku Kooli koduleht".
2. ↑  "Ettevõtliku Kooli koduleht".
**Apotheka** serves as a cohesive brand that unifies pharmacies across Estonia, Latvia, and Lithuania. As of 2023, there are a total of 344 pharmacies operating under the Apotheka name. In Estonia, Apotheka pharmacies are owned by independent pharmacist owners.

For more than 20 years, Apotheka has been providing its services.

History
-------

The birth of the Apotheka pharmacy chain can be attributed to the opening of the first pharmacy carrying the Apotheka brand in Estonia in 2000. This set the foundation for the Apotheka pharmacy chain.

A.Aptiekas, the first pharmacy of the Apotheka chain in Latvia, was launched in 2005. Later, in 2012, Apotheka chain pharmacies introduced the service of personalized medication packaging.

Apotheka e-apteek, the first e-pharmacy in Estonia, was opened in 2013.  This was a big and unprecedentedly innovative step in that decade.

The year 2015 witnessed the establishment of an e-pharmacy in Latvia, coinciding with the introduction of pharmacy robots in Estonia.  This marked a significant advancement for Estonia, as it implemented an ingenious warehousing system located behind the service area, enabling prompt delivery of the pharmacist's order to the counter within seconds.

In 2019, the Apotheka chain made its debut in Vilnius, Lithuania, with the opening of its first pharmacy. This marked a pivotal moment for Apotheka Vaistine as it ventured into the wholesale sector, enabling the widespread distribution of medications throughout the country. Moreover, in 2021, an e-pharmacy was also opened in Lithuania.

Nowadays
--------

By 2023, the Apotheka pharmacy chain has gathered more than 160 pharmacies in different locations in Estonia, 56 pharmacies in Lithuania and 128 pharmacies in Latvia.   

Tallinna Raeapteek, a part of the Apotheka chain, is undoubtedly the most remarkable pharmacy. It has been serving customers from the same location for over 600 years, making it the oldest operating pharmacy in Europe. 

* Apotheka e-pharmacy
* Apotheka e-aptiekā
* Apotheka Pharma Vaistinė

1. ↑  Kuidas toimub e-apteegi nõustamine ning kui palju maksab kauba kohale toomine.. *Delfi Ärileht*. 08.11.2013
2. ↑  Video: ravimiostu kiirendab nüüdsest apteegirobot *Postimees*. 16.03.2015
3. ↑  Apotheka Apteegid
4. ↑  Apotheka Vaistinės
5. ↑  Apotheka Aptiekas
6. ↑  Raeapteegi lugu Raeapteek