recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Mart Mardisalu Londoni olümpiamedalistide tervituspeol Vabaduse väljakul 13. augustil 2012
**Mart Mardisalu** (sündinud 3. novembril 1968 Loksal) on eesti ettevõtja ja teleajakirjanik. 

Ta töötas saatejuhi ja toimetajana aastatel 1990–1994 Eesti Televisioonis, 1992–1995 Raadios Top, 1995–1998 Raadio 2s ja raadiojaamas Sky Plus.

Aastatel 1996–2006 töötas Mardisalu saatejuhina TV3s. 2011. aastast on ta TV3 "Seitsmeste uudiste" saatejuht ning oli 2015. aasta augustist 2021. aasta maini ka sama telekanali uudistetoimetuse juhataja. 

ETV-s alustas ta teletööd noortesaatega "Playback".  Ta on juhtinud populaarseid saateid "Kuldvillak" ja "Bingo loto".

Hobid
-----

Mart Mardisalu on aeg-ajalt esinenud lauljana telesaadetes ja heliplaatidel.

Novembris 1995 oli Eestis esikohahitt laul "Varumees", mida esitasid Hedvig Hanson ja Mart Mardisalu. 

1997. aastal esines ta lauljana Eesti Televisiooni saatesarjas "Säravad tähed".

2009. aasta CD-l "Kui su hing on noor!" (MFM Records OÜ, 2009) on nimiloona jäädvustatud tema duett Eri Klasiga.

Isiklikku
---------

Mart Mardisalul on kaks täiskasvanud poega. Pikka aega oli tema elukaaslane aeroobikatreener Riina Suhhotskaja. Kooselust Riina Kaljurannaga sündis juulis 2013 tütar.

Viited
------

1. ↑  «Seitsmeste uudiste» juhiks saab Mart Mardisalu. Postimees/Elu24 10.08.2015.
2. ↑  «Seitsmeste uudiste» juhiks saab Mart Mardisalu. Postimees/Elu24 10.08.2015.
3. ↑  Tuntud inimesi. Laurentsiuse Seltsi veebileht. (Vaadatud 13.05.2018.)
4. ↑  "Kaheraudne". Mart Mardisalu. "Varumees". ETV saate "Kaheraudne" helifail ERR-i arhiivis. 11.11.2007.
5. ↑  Säravad tähed: Eesti ansamblid ja solistid esitavad jõululaule. ETV saate "Säravad tähed" videosalvestis ERR-i arhiivis. 31.12.1997.
6. ↑  Mart Mardisalu, Kui su hing on noor! [CD]. Laseringi veebileht.
7. ↑  Mart Mardisalu sai kolmandat korda isaks. Postimees/Elu24 01.08.2013.
**Mart Laga** (15. mai 1936 Tartu – 27. november 1977 Tartu) oli eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur. 

Ta õppis Tartu 1. keskkoolis, treenis Harri Russaku ja Georg Rekkeri käe all. 16-aastaselt arvati ta Nõukogude Liidu korvpallikoondise kandidaadiks, 17-aastaselt tuli ta Eesti NSV noortekoondise koosseisus Nõukogude Liidu meistriks ja kutsuti koondise treeningutele. Aastal 1956 võitis ta AKSK meeskonna koosseisus Nõukogude Liidu meistrivõistlustel hõbeda, 1955 Nõukogude Liidu koondises Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali, 1957. aastal tuli Euroopa meistriks. 

Tromboos sundis Mart Laga noorelt tõsisemast sportimisest loobuma, Eestis mängis ta 1965. aastani veel Tartu võistkondades, kuid siis tegi korvpalliga lõpparve. 

Pikk (196 cm) ja mitmekülgne noormees saavutas häid tulemusi ka kõrgushüppes ning ketta- ja vasaraheites. Tal oli väga hea hüppevõime. Väidetavalt on Mart Laga esimene Eesti korvpallur, kes on mängus surunud palli pealt korvi (1953 Riias NSV Liidu meistrivõistlustel). Paljud peavad teda läbi aegade andekaimaks Eesti korvpalluriks, kes võinuks läbi lüüa ka NBAs. Probleeme oli tal aga distsipliiniga, samuti alkoholiga. Tema varajase surma põhjusekski on peetud liigset alkoholilembust.

Tunnustus
---------

* 1956 NSV Liidu meistersportlane

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Mart Laga sporditulemused
**Mart Maandi** (sündinud 8. märtsil 1950 Stockholmis) on Rootsis elav eestlasest suhtekorraldaja.

Ta õppis Stockholmi Eesti Algkoolis. Ta õppis Stockholmi Ülikoolis õigusteaduskonnas, kuid õpingud jäid pooleli. Seejärel õppis ta Uppsala Ülikoolis pedagoogikat ja informatsioonitehnikat. Ta on EÜS Põhjala liige.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta infojuhina Haninge vallas; ta aitas kaasa aastal 1989 sõpruslepingu sõlmimisele Haapsaluga. Samuti on ta töötanud pressijuhina firmas OK Petroleum. Aastast 2000 töötab ta suhtekorraldusfirmas JKL (sv:JKL), kus tegeleb meediakooliusega.

Ta elab Stockholmis. Ta on olnud Eesti Komitee noorteinstruktor. Ta oli üheks metsaülikooli käivitajatest, ta on olnud Rootsi Eestlaste Liidu juhatuse liige.

Isiklikku
---------

Tema isa Helmut Maandi oli jurist, Vabariigi Valitsuse riigisekretär, vend Jaak on riigiametnik.

Kirjandus
---------

* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

Välislingid
-----------

*
**Soome-ugri köök** ühendab ungarlaste, soomlaste, eestlaste, liivlaste, vadjalaste, vepslaste, isurite, ingerlaste, saamide, karjalaste, mordvalaste (ersade ja moksade), maride, udmurtide, komide, hantide, manside toitumise ja teiste soome-ugri hõimurahvaste toiduvalmistamise traditsioonid. 

Hõimurahvaste toidukultuur, söömistavad ja kööginipid on tihedalt seotud kohaliku eluoluga, sissejuurdunud eluviisi ja aastaaegade vahelduva rütmiga. Soome-ugri köögi üheks põhiliseks erisuste allikaks on erinev geograafiline asend. Asukohast tulenevad erinevad klimaatilised tingimused ja vegetatsiooniperioodi pikkus. Päikselisi päevi jagub sürjakomidele, saamidele ja teistele põhjarahvastele oluliselt napimalt kui näiteks ungarlastele. Samuti on elupaiga merelisus ja/või mandrilisus toidusedelile määrava mõjuga. Rannarahvaste kööki on võimatu ette kujutada ilma kalata.

Teiseks oluliseks koidukultuuri erinevuste kujunemise põhjuseks on erinevate soome-ugri rahvaste kontaktid naaberrahvastega. Näiteks on eesti ja udmurdi köögi ühiseks mõjutajaks vene köök. Udmurtidele on teiseks oluliseks mõjutajaks tatarlased, eestlastel aga hoopis sakslased, rootslased ja balti naabrid. Hõimurahvaste köökidest tuntuima, Ungari köögi kujunemisse on andnud oma panuse türklased, austerlased, armeenlased, itaallased, juudid, sakslased, serblased. Sedalaadi kultuurimõjud on alati vastastikused. Harvad ei ole sealjuures sellised näited, kus väiksem kultuur on andnud mingi olulise osa suuremasse. Siinkohal võiks esile tõsta liivlaste traditsioonilist pirukat sklandrausist. Tegemist on rukkijahust valmistatud, porgandi-kartuliga täidetud ja köömnetega maitsestatud lahtiste pirukatega, millele Euroopa Komisjon andis 2013. aastal nn geograafise tähise. Selle rahvusvahelise tunnustuse taotlejaks oli mõistagi Läti riik, kus liivlased elavad.

Seentest peavad lugu kõik soomeugrilased, eriti rohkelt on mitmesuguseid seeneroogi neil rahvastel, kes elavad suurte metsade läheduses ja kelle toidulaud liha vähesuse tõttu kipub kasinaks jääma. Ingerisoomlaste köök on väga looduslähedane ja seened toiduainena on olnud alati tähtsal kohal. Korjatud on ka selliseid seeneliike ja neist süüa valmistatud, mida Soomes kasutatud ei ole. Seeni kasutatakse värskelt vormiroogadeks ja kastmeteks; säilitamiseks neid aga ka soolatakse, hapendatakse, marineeritakse ja kuivatatakse. Kuivatatud seentest saab maitsvat suppi aasta läbi.

| * v
* r
Soome-ugri rahvusköögid |
| --- |
| 
Eesti • Handi • Ingeri • Isuri • Karjala • Komi • Liivi • Mansi • Mari • Mordva • Saami • Setu • Soome • Udmurdi • Ungari • Vadja • Vepsa |
| 
Toiduportaal • Kategooria:Rahvusköögid |
**Copperbelti provints** (inglise 'vasevöönd') on 1. järgu haldusüksus (provints) Sambias.

Provints on väga rikas maavarade poolest.
Piirkonnas on suur valgete kogukond.

Asustus
-------

Suuremad linnad on Kitwe, Ndola, Chingola ja Mufulira.

Haldusjaotus
------------

Provints jaguneb kümneks ringkonnaks:

|  |  |
| --- | --- |
|  | * Chililabombwe ringkond
* Chingola ringkond
* Kalulushi ringkond
* Kitwe ringkond
* Luanshya ringkond
* Lufwanyama ringkond
* Masaiti ringkond
* Mpongwe ringkond
* Mufulira ringkond
* Ndola ringkond
 |

Geoloogia
---------

Copperbelti piirkond Sambias ja Kongo DV kaguosas on 500 miljoni aasta vanune mäestik, mis tekkis kahe laama põrkumisel Gondwana hiidmandri moodustumisel. Piirkonnas leidub palju vasemaaki.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Copperbelti provints** |

Sambia provintsid

Copperbelt **·**  Idaprovints **·**  Keskprovints **·**  Loodeprovints **·**  Luapula **·**  Lusaka **·**  Lõunaprovints **·**  Lääneprovints **·**  Muchinga **·**  Põhjaprovints
Stefan Savić (2015)
**Stefan Savić** (sündinud 8. jaanuaril 1991 Mojkovacis) on Montenegro jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético ja Montenegro jalgpallikoondises keskkaitsjana.

Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal Serbia klubis BSK Borča. Seejärel mängis ta hooajal 2010–2011 Serbia suurklubis FK Partizan ning ta valiti sel hooajal liiga sümboolsesse koosseisu.

2011. aasta juulis siirdus ta 6 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa Premier League'i klubisse Manchester City. Tema ainsaks väravaks Inglismaa kõrgliigas jäi 1. oktoobril 2011 löödud värav Blackburn Roversi vastu. Samal hooajal tuli ta klubiga Inglismaa meistriks.

Aastatel 2012–2015 mängis ta kolm hooaega Itaalia kõrgliiga klubis ACF Fiorentina.

2015. aasta juulis liitus ta 10 miljoni euro eest Madridi Atléticoga, kellega sõlmis viieaastase lepingu.

Debüüdi Montenegro rahvuskoondises tegi Savić 11. augustil 2010 sõprusmängus Põhja-Iirimaa vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta järgmise aasta 10. augustil sõprusmängus Albaania vastu.

Aastatel 2016, 2017 ja 2018 on Savić valitud Montenegro aasta jalgpalluriks.

Saavutused
----------

Partizan
* Serbia SuperLiga: 2010–11
* Serbia karikas: 2010–11

Manchester City
* Premier League: 2011–12
* FA Community Shield: 2012

Fiorentina
* Coppa Italia: Teine koht 2013–14

Madridi Atlético
* UEFA Euroopa Liiga: 2017–18
* UEFA Superkarikas: 2018
* UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2015–16

Välislingid
-----------

 Stefan Savić – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Madridi Atlético mängijad  –  La Liga |
| --- |
| 

* 1 Grbić
* 2 Giménez
* 4 Kondogbia
* 5 De Paul
* 6 Koke
* 7 João Félix
* 8 Griezmann
* 9 Cunha
* 10 Correa
* 11 Lemar
* 12 Lodi
* 13 Oblak
* 14 Llorente
* 15 Savić
* 16 Molina
* 17 Saúl
* 18 Felipe
* 19 Morata
* 20 Witsel
* 21 Carrasco
* 22 Hermoso
* 23 Reinildo
* Treener: Simeone

 |
Stefan Posch 2017. aastal Austria U-21 koondises
**Stefan Posch** (sündinud 14. mail 1997 Judenburgis) on Austria jalgpallur, kes mängib kaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Bologna ja Austria jalgpallikoondises.

Ta kuulus noorena mitmesse Austria klubisse.

2015. aastal liitus ta Saksamaa klubiga TSG 1899 Hoffenheim. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas 2017. aasta oktoobris. Enam hakkas ta Hoffenheimi põhimeeskonnas mänguaega saama hooajal 2018/19. Esimese värava lõi ta Saksamaa kõrgliigas 15. oktoobril 2021 mängus 1. FC Kölni vastu.

Austria jalgpallikoondises debüteeris Posch 10. juunil 2019 EM-i valikmängus Põhja-Makedoonia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 13. oktoobril mängus Sloveenia vastu. Ta kuulus Austria koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 7.6.2022)

| * v
* r
Austria koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 A. Schlager
* 2 Ulmer
* 3 Dragović
* 4 Hinteregger
* 5 Posch
* 6 Ilsanker
* 7 Arnautović
* 8 Alaba
* 9 Sabitzer
* 10 Grillitsch
* 11 Gregoritsch
* 12 Pervan
* 13 Bachmann
* 14 Baumgartlinger (c)
* 15 Lienhart
* 16 Trimmel
* 17 Schaub
* 18 Schöpf
* 19 Baumgartner
* 20 Onisiwo
* 21 Lainer
* 22 Lazaro
* 23 X. Schlager
* 24 Laimer
* 25 Kalajdžić
* 26 Friedl
* Treener: Foda

 | Austria |
Kaart
Kohalik tänavafestival
**Avenue C** ehk **Loisaida Avenue** (austusavaldusena kohalikele puertoricolastele) on New Yorgi edela-kirdesuunaline avenüü, mis asub Manhattanil, Avenua B-st kagus ja Avenue D-st loodes. See kulgeb tänavast East Houston Street kuni East 20th Street tänavani. Houston Street tänavast allpool jätkub avenüü kuni South Streetini kui Pitt Street.

See kulgeb East Village'i naabruskonnas asuvas Alphabet City's.

Vaata ka
--------

* Komisjonäride 1811. aasta planeering

Välislingid
-----------

 Avenue C – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Manhattani avenüüd |
| --- |
| Avenüüd | 
First Avenue **·** Second Avenue **·** Third Avenue **·** Lexington Avenue **·** Fourth Avenue (Park Avenue) **·** Madison Avenue **·** Fifth Avenue **·** Broadway **·** Sixth Avenue (Avenue of the Americas) **·** Seventh Avenue (Fashion Avenue) **·** Eighth Avenue **·** Ninth Avenue (Columbus Avenue) **·** Tenth Avenue **·** Eleventh Avenue **·** Twelfth Avenue (West Side Highway) **·** Avenue A **·** Avenue B **·** Avenue C (Loisaida Avenue) **·** Avenue D |
Schuyler Colfax
Granti ja Colfaxi valimisplakat
**Schuyler Colfax Jr.** (23. märts 1823 New York – 13. jaanuar 1885 Mankato, Minnesota) oli Ameerika Ühendriikide ajakirjanik, ärimees ja poliitik, 17. Ameerika Ühendriikide asepresident. Ta oli asepresidendi ametis aastail 1869–1873 Ulysses S. Granti valitsusajal.

Colfax oli tuntud orjapidamise vastane ning üks Vabariikliku Partei asutajaid. 1854 valiti ta Esindajatekoja liikmeks ja 1863 selle spiikriks. Sel ametikohal oli ta asepresidendi kohale asumiseni.

1868, kui Ulysses S. Grant valiti presidendiks, sai Schuyler Colfax asepresidendiks.

Colfaxi järgi on nimetatud linnad Iowa, Põhja-Carolina, Illinoisi, Washingtoni, Wisconsini, Indiana ja Louisiana osariigis ning maakond Nebraska (Colfaxi maakond (Nebraska)) ja New Mexico osariigis (Colfaxi maakond (New Mexico)).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Andrew Johnson** | **Ameerika Ühendriikide asepresident**1869–1873 | Järgnev**Henry Wilson** |

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide asepresidendid |
| --- |
| 

* Adams
* Jefferson
* Burr
* Clinton
* Gerry
* Tompkins
* Calhoun
* Van Buren
* R. Johnson
* Tyler
* Dallas
* Fillmore
* King
* Breckinridge
* Hamlin
* A. Johnson
* Colfax
* Wilson
* Wheeler
* Arthur
* Hendricks
* Morton
* Stevenson
* Hobart
* Roosevelt
* Fairbanks
* Sherman
* Marshall
* Coolidge
* Dawes
* Curtis
* Garner
* Wallace
* Truman
* Barkley
* Nixon
* L. Johnson
* Humphrey
* Agnew
* Ford
* Rockefeller
* Mondale
* Bush
* Quayle
* Gore
* Cheney
* Biden
* Pence
* Harris

 | USA asepresidendi pitsat |
**Aleksandr Georgijevitš Kamenski** (vene keeles Александр Георгиевич Каменский, pseudonüüm **Avessalom Podvodnõi** Авессалом Подводный; 11. mai 1953 Moskva – 5. märts 2018) oli vene esoteerik, psühholoog ja astroloog.

Podvodnõi lõpetas 1974. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli matemaatika erialal. 1977. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja. Töötas programeerijana ja rakendusmatemaatikuna. 1980. aastatel eemaldus matemaatika temaatikast ja keskendus humanitaarvaldkonnale.

Tal on ilmunud üle 40 raamatu, sealhulgas üldise, kabalistliku ja sünastrilise astroloogia õpikute sari, ka hulk raamatuid psühholoogia, filosoofia ja alternatiivmeditsiini valdkonnast.

2002. aastal lõi ta internetikoolituse "Inimene inimeste seas".

Viited
------

1. 1 2 3  Авессалом Подводный — о писателе. livelib.ru
2. 1 2 3  Об авторе. podvodny.ru

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Minu tee reanimatoloogiast homöopaatiani. Zoja Gabovitš. livelib.biz
**Stefani-Boltzmanni konstant** (tähis: *σ*) on võrdetegur Stefani-Boltzmanni seaduses: absoluutselt musta keha ühikuliselt pinnalt ajaühikus kiirguv energia on võrdeline musta keha absoluutse temperatuuri neljanda astmega.

Stefani-Bolzmanni konstandi väärtus SI-süsteemi ühikutes:

{\displaystyle \sigma =5{,}670\,374...\,\cdot 10^{-8}\,\mathrm {\frac {W}{m^{2}K^{4}}} .}
Stefani-Bolzmanni konstanti saab nii eksperimentaalselt mõõta kui ka teoreetiliselt tuletada (vt Stefani-Boltzmanni seadus). Selle saab avaldada järgmiste füüsikaliste konstantide kaudu:

{\displaystyle \sigma ={\frac {2\pi ^{5}k\_{\rm {B}}^{4}}{15h^{3}c^{2}}}={\frac {\pi ^{2}k\_{\rm {B}}^{4}}{60\hbar ^{3}c^{2}}},\,}
kus:

{\displaystyle k\_{B}} on Boltzmanni konstant;
{\displaystyle h} on Plancki konstant;
{\displaystyle \hbar } on taandatud Plancki konstant;
c on valguse kiirus vaakumis.
Kuna SI põhiühikute defineerimiseks on füüsikakonstantide {\displaystyle k\_{\mathrm {B} }}, {\displaystyle h} ja c väärtused täpselt kindlaks määratud, siis on võimalik Stefani-Boltzmanni konstanti välja arvutada kuitahes suure komakohtade arvuga.

Viited
------

1. ↑   CODATA Internationally recommended 2018 values of the Fundamental Physical Constants: Stefan-Boltzmann constant
**Sioux Falls** (lakota keeles *Íŋyaŋ Okábleča Otȟúŋwahe*) on linn Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Dakota osariigi suurim linn. See on Minnehaha maakonna halduskeskus; osa linnast ulatub ka Lincolni maakonda. Linn asub osariigi idaosas Missouri vasakpoolse lisajõe Big Sioux' ääres Minnesota ja Iowa osariigi piiri lähedal.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 192 517. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli elanikke 153 967. Sioux Falls on Lõuna-Dakota osariigi üks kõige kiiremini kasvav linn – alates 1980. aastast on elanike arv iga kümne aastaga kasvanud umbes neljandiku võrra.

Sioux Fallsi peetakse üheks tervislikumaks linnaks kogu riigis.

Ajalugu
-------

Praeguse Sioux Fallsi ala asustasid algselt siuu indiaanlased. Esimeste eurooplastena külastasid seda ala 18. sajandil prantslased. Sioux Fallsi linn asutati 1857. aastal. Linn on saanud nime Big Sioux' jõe jugade järgi (*ingl* Sioux Falls *– 'Sioux' joad').*

Sioux Fallsi kesklinn 1908. aastal

Kliima
------

Juga Big Sioux' jõel
Sioux Fallsis valitseb niiske mandriline kliima, mida iseloomustavad kuumad ja võrdlemisi niisked suved ning külmad ja kuivad talved. Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris −8,6 °C ja juulis 22,8 °C. Talvel võib õhutemperatuur langeda alla −30 °C, kuid samas tõusta ka üle 15 °C. Suviti on õhutemperatuur sageli üle 30 °C, vahel isegi ligi 40 °C. Kõige madalaim õhutemperatuur mõõdeti 9. veebruaril 1899, mil oli −41 °C külma. Kõige kõrgem õhutemperatuur 43 °C mõõdeti 21. juunil 1988.

Aastane sademete hulk on 669 mm. Kõige enam sajab juunis (100 mm). Kõige vähem sajab jaanuaris-veebruaris (14–15 mm).

Sioux Fallsi siluett 2010. aastal

Viited
------

1. ↑  Sioux Falls. *Encyclopædia Britannica*. Vaadatud 8.8.2018

Välislingid
-----------

 Sioux Falls – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kõne peeti Pariisis Quai d'Orsay'l, kus asub Prantsusmaa välisministeerium.
**Schumani deklaratsioon** 9. mail 1950 oli toonase Prantsusmaa välisministri Robert Schumani ettepanek luua Euroopa riikide uut tüüpi, riikideülene ühendus (inglise keeles *supranational community*). Deklaratsioon pani alguse pikaajalisele protsessile, mille tulemusel kujunes välja Euroopa Liit.

Kahe maailmasõja kogemusest järeldas Prantsusmaa, et väärtusi nagu õiglus ei saa määrata pelgalt riigiaparaat. Riikideülese koostöö raames sooviti viia Prantsusmaa, Lääne-Saksamaa ja teiste riikide söe- ja terasetööstus ühise juhtimise alla. Selleks reorganiseeriti Teise maailmasõja järgne Lääne-Euroopa 18. aprillil 1951. aastal sõlmitud Pariisi lepingu alusel. 

Schumani deklaratsiooni esimese tulemusena rajati 1952. aastast Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ). Rahu nimel ühinesid kuus Euroopa riiki: Belgia, Holland, Luksemburg, Itaalia, Prantsusmaa ja Saksamaa. Selle sammuga allutati söe- ja terasetootmine ühisele organile, et muuta sõjapidamine nimetatud riikide vahel praktiliselt võimatuks. Eesmärk oli kindlustada rahu võitjate ja võidetute vahel Teise maailmasõja järgses Euroopas ning ühendada nad võrdsete partneritena, kes teevad koostööd ühistes institutsioonides.

Söe- ja Teraseühendusele järgnesid teised ühendused (nt Euroopa Majandusühendus (EMÜ) ja Euroopa Aatomienergiaühendus (EURATOM)), mis koosnesid suuresti samadest Lääne-Euroopa riikidest. Ajapikku ühendused laienesid, jõudes idabloki lagunemise järel 1990. aastatel ka Ida-Euroopasse. Samade printsiipide alusel kujunes eri ühenduste liitumisel Euroopa Liit.

Schumani deklaratsiooni avaldamispäeva tähistatakse igal aastal Euroopa päevana. Robert Schumani peetakse üheks Euroopa Liidu asutajaks.

Vaata ka
--------

* Monnet' plaan

Välislingid
-----------

* Schumani deklaratsiooni tekst
Amenemhet I koos jumalatega bareljeefil.
"Sinuhe jutustuse" algus papüürusel Berlin 3022, Georg Mölleri faksiimileväljaanne.
**"Sinuhe jutustus"** on tänapäeval tuntuim Vana-Egiptuse kirjandusteos.

Ehkki egüptoloogid on üldiselt arvamusel, et teos on pigem fiktiivne kui ajalooline, on selle aluseks osaliselt 12. dünastia ajal 1962 eKr aset leidnud juhtum, kui vaarao Amenemhet I mõrvati omaenda haaremis. Teos loodi 1875 eKr paiku, kuigi varaseim säilinud käsikiri pärineb alles Amenemhet III ajast u 1800 eKr.

Peategelane Sinuhe (vanaegiptuse Za-Nehet "sükomoori poeg" elab läbi mitmesuguseid seiklusi ja kannatusi, milles on paralleele hilisemate piiblimotiividega, üldinimlike motiivide kajastajana on teose anonüümset autorit nimetatud "Egiptuse Shakespeare'iks". "Sinuhe jutustust" peetakse värssteoseks, mida võidi ka avalikult ette kanda. Selle ajaloolisest populaarsusest annab tunnistust suur hulk koopiatest säilinud fragmente.

Teose tuntusele ja populaarsusele on aidanud oluliselt kaasa soome kirjaniku Mika Waltari 1945. aastal ilmunud romaan "Sinuhe, egiptlane", millest 1954. aastal valmis ka Hollywoodi film "The Egyptian" ("Egiptlane") ning mis on tõlgitud kahel korral eesti keelde (1954 Johannes Aavik, 2009 Piret Saluri).

Eesti keeles ilmus "Sinuhe jutustus" Sergei Stadnikovi tõlkes ja kommentaaridega esmalt ajakirjas Looming (1992 osaliselt, tervikuna 1996), hiljem eraldi väljaandena (Kodutrükk, 1996).

Viited
------

1. ↑  Miriam Lichtheim "Ancient Egyptian Literature, vol 1" London: University of California Press, 1975, ISBN 0-520-02899-6, lk 11

Kirjandus
---------

* "Sinuhe jutustus: Egiptuse üliku elust ja seiklustest" Vanaegiptuse keelest tõlkinud ja kommenteerinud Sergei Stadnikov, toimetanud Jüri Henno. Tallinn: Kodutrükk, 1996, 203 lk; ISBN 9985805127
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Brasiilia Mato Grosso do Suli osariigi pealinnast; teiste samanimeliste kohtade kohta vaata lehekülge Campo Grande (täpsustus).* |

---

**Campo Grande** (portugali keeles 'suur väli') on linn ja vald Brasiilias, Mato Grosso do Suli osariigi pealinn ja suurim linn. 

Campo Grande valla pindala on 8093 km². Linna pindala on 154,454 km². Kogu valla elanike arv on 2021. aasta seisuga 916 001.

Campo Grande on asutatud 1877. aastal. 1977. aastal sai see vastloodud Mato Grosso do Suli osariigi pealinnaks. 20. sajandi alguses valmis raudtee, mis ühendab linna Boliivia piiri ääres asuva Corumbága ja São Paulo osariigis asuva Bauruga.

Alates 2022. aastast on Campo Grande linnapea Adriane Lopes.

Linnas tegutseb 1979. aastal asutatud Mato Grosso do Suli Föderaalülikool.

Linna teenindab Campo Grande rahvusvaheline lennujaam.

Maantee BR-262 on kaudu on Campo Grandel ühendus läänes Corumbága ja idas São Paulo osariigiga. Maantee BR-163 viib põhjas Cuiabásse ja Amazonase piirkonda ning lõunas Douradose linna. Maantee BR-060 viib kirdesse Goiasi osariiki ja Brasiilia pealinna Brasíliasse.

Linna peamised jalgpalliklubid on Esporte Clube Comercial ja Operário Futebol Clube, mis mängivad Mato Grosso do Suli osariigi meistrivõistlustel Campeonato Sul-Mato-Grossense. Mõlema klubi kodustaadion on üle 38 000 pealtvaataja mahutav Morenão. Linnas asub lisaks motoringrada Autódromo Internacional Orlando Moura.

Viited
------

Välislingid
-----------

*
Suurbritannia koondise võistlusriietus 2019. aasta maailmameistrivõistlustel
**Suurbritannia meeste rahvuslik jäähokikoondis** (tuntud ka kui Team GB) on rahvuslik jäähokikoondis, mis esindab Ühendkuningriiki. Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni (IIHF) asutajaliige 1908. aastal, meeskonda kontrollib Ice Hockey UK (Ice Hockey UK (IHUK) on Ühendkuningriigi jäähokispordi riiklik juhtorgan.). 2021. aastal oli Suurbritannia IIHF-i edetabelis 16. kohal, mis on nende kõigi aegade kõrgeim IIHF-i edetabelis.

Meeskond oli 20. sajandi alguses jõudsalt rahvusvahelisel areenil, võites 1910. aastal kõigi aegade esimese IIHF-i Euroopa meistrivõistlused, sai 1924. aasta taliolümpiamängudel Prantsusmaal Chamonix’s pronksmedali ja tuli 1936. aastal taliolümpiamängudel Garmisch-Partenkirchenis olümpiavõitjaks. Kuldmedali võitnud olümpiameeskond koosnes peamiselt briti kanadalastest, kellest paljud olid õppinud ja mänginud Kanadas.

Sellest ajast peale on rahvusmeeskond aga jäähokit vähe mõjutanud. Enne seda, kui nad üllatuslikult 2019. aasta MM-turniirile kvalifitseerusid, jõudsid nad viimati tipptasemel maailmameistrivõistlustele 1994. aastal. Suurbritannia pääses viimati taliolümpiale 1948. aastal Sankt Moritzis, kus sai 5. koha.

Välislingid
-----------

* Suurbritannia jäähokiliidu veebileht
**Närvivalu** ehk **neuralgia** on ühe või mitme närvi valu. Närvivalu ei ole seotud valuretseptorite ärrituse, vaid närvi funktsiooni või struktuuri kahjustusega.

RHK-10-s kodeeritakse närvivalu koodiga M79.2.

Kolmiknärvi põletikku esineb 4% elanikest (4–8 mln inimest üle maailma). Sageli jääb see eluaegseks haiguseks, millest ei saagi vabaneda. Kolmiknärvi neuralgiale on iseloomulik hootine, tugev, torkav, 30–60sekundiline ühepoolne näovalu kolmiknärvi ühe või kahe haru piirkonnas näol, põsel, meelekohas ja kõrva juures. Valuhood esinevad enamasti kobaratena. Naha, limaskesta ja hammaste ärritamisel puudutuse, mälumise, rääkimise või neelatamisega stimuleeritakse vastavaid päästikpunkte. 

Ravi oleneb sellest, kas närvivalu põhjus on teada. Selleks võib olla näiteks hambajuurepõletik, vöötohatis vm. Enamasti on aga põhjus selgusetu ja siis määratakse patsiendile ravim, mille toimeaine on karbamasepiin ja mis toimib 80% juhtudest. Kasutusel on ka teisi närviimpulssi mõjutavaid ravimeid. Kirurgilist ravi kohaldatakse ainult kontrollimatu valu korral, mis ei allu ravimitele.

Kolmiknärvi neuralgiat põdevate inimeste päeva tähistatakse 7. oktoobril, mil on kombeks valgutada kõrghooned sinise valgusega. 2015. aastal osales selles aktsioonis ka Tallinna Teletorn. [*viide?*]
Suurbritannia Kommunistliku Partei logo
**Suurbritannia Kommunistlik Partei** (inglise keeles *Communist Party of Great Britain*, lühend *CPGB*) eksisteeris aastatel 1920–1991. Partei osales 1920. aastate streigiliikumises ja kaks kommunistliku partei kandidaati valiti 1945. aasta valimistel Ühendkuningriigi parlamendi alamkotta. 

Erinevalt Prantsusmaa Kommunistlikust Parteist või Itaalia Kommunistlikust Parteist ei saanud Suurbritannia Kommunistlikust Parteist kunagi massiparteid, kuid tal oli arvestatav mõju sõjajärgsetel aastatel 1945–1956. Ungari ülestõusu mahasurumisele 1956. aastal järgnes Suurbritannia Kommunistliku Partei liikmeskonna oluline vähenemine. Varssavi bloki riikide sissetungile Tšehhoslovakkiasse 1968. aasta augustis reageeris Suurbritannia Kommunistlik Partei esialgu kerge kriitikaga, kuid kolm päeva pärast sissetungi deklareeris John Gollan, et Suurbritannia Kommunistlik Partei "mõistab täielikult Nõukogude Liidu muret sotsialismileeri julgeoleku pärast". 1970. aastatel tugevnesid Suurbritannia Kommunistlikus Parteis eurokommunistlikud meeleolud; need ja valijate toetuse järjekindel vähenemine viisid partei 1991. aastal lõpliku lõhenemiseni, kusjuures juhtkond Nina Temple'i juhtimisel otsustas partei laiali saata ja moodustas mõttekoja Demokraatlikud Vasakpoolsed (*Democratic Left*).

Viited
------

1. ↑  What happened to the Communist Party of Great Britain's millions? Brian Wheeler BBC News, 13. juuni 2012
**Kaashäälikuühend** ehk **konsonantühend** on häälikuühend, mis koosneb kahest või enamast eri kaashäälikust.

Eri keelte fonotaktika erineb selle poolest, millised kaashäälikuühendid on keeles lubatud. Mõnes keeles on need täiesti keelatud, näiteks havai keeles. Jaapani keeles on lubatud ainult kaashäälikuühendid, milles on nasaal või aproksimant. Soome keeles ei tohi kaashäälikuühend esineda sõna algul (välja arvatud mõnes Lõuna-Soome murdes ja laensõnades) ja sõna sees on lubatud kuni kolmekonsonandilised ühendid. Spektri teises otsas on näiteks gruusia keel, milles ei ole ebatavalised nelja, viie või kuue järjestikuse kaashäälikuga ühendid. Pikkade kaashäälikuühendite poolest on tuntud ka slaavi keeled.

Eesti keele ortograafia
-----------------------

Kaashäälikuühendis kirjutatakse tähed ühekordsetena.

*NÄIDE*: ko**lm**a**nd**as, va**nd**ese**ltsl**a**sl**iku**lt**

Eranditeks on

* liitsõnad: ke**pph**obune
* rõhuliitega (-ki/-gi) sõnad: ka**ssk**i, ko**nng**i
* sõnad, mille tüvi lõppeb sama häälikuga, millega liide algab: ke**skk**ond
* sõnad, kus ülipikk s on sõna lõpus ning selle ees l, m, n või r, või kui sellisele s-le järgneb täishäälik: va**lss**, va**rss**a
Suurbritannia ja Šveitsi asukohad Euroopa kaardil.
**Suurbritannia ja Šveitsi kaubandusleping** on kaubandusleping Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel. Kaubandusleping koostati 20. veebruaril 2019 ja eeldatavasti jõustub pärast üleminekuperioodi lõppu. Suurbritannia ja Šveitsi vaheline kaubanduskokkulepe on aluseks Suurbritannia ja Šveitsi majandus- ja kaubandussuhetele pärast Ühendkuningriigi lahkumist Euroopa Liidust.

Suurbritannia ja Šveitsi leping hõlmab:

* kaubavahetust - sealhulgas sätted päritolureeglite, soodustariifide ja -kvootide ning mittetariifsete meetmete kohta
* geograafilised tähiseid - neid tähiseid kasutatakse toote identifitseerimiseks, mille kvaliteet, maine või muud omadused on seotud päritolustaatusega
* riigihankeid

Leping ei sisalda mõnda vabakaubanduslepingutes tavaliselt leiduvat sätet. Näiteks teenuste ja intellektuaalomandi õiguste osas.

Vaata ka
--------

* Suurbritannia majandus
* Šveitsi majandus

Viited
------


1. 1 2  Department for International Trade (20. veebruar 2019). "UK-Switzerland trade agreement". *Suurbritannia valitsus* (inglise keeles). London, Suurbritannia: Department for International Trade. Ptk: "Summary of the UK-Switzerland trade agreement". Vaadatud 02.02.2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Candace Cameron (2009)
**Candace Cameron Bure** (sünninimega **Candace Helaine Cameron**; sündinud 6. aprillil 1976 Californias Panorama Citys) on ameerika näitleja.

Cameron sündis Robert ja Barbara Cameroni tütrena. Tal on 5 aastat vanem vend Kirk Cameron, kes on samuti näitleja.

Tema tuntuim roll on Donna Jo Tanner seriaalis "Lastega kodus" ("Full House", 1987–1995, kokku 191 osa). Ta mängis seal peategelaseks oleva pere kolmest lapsest (kõik tütred) vanimat.

Pärast seda mängis ta 3 aastat seriaalis "Make It or Break It" USA naiste riistvõimlemise koondise abitreenerit Summer Van Horne'i (2009–2012, 48 episoodi). Seriaal kujutas tippsportlaste elu.

22. juunil 1996 abiellus Cameron Venemaa jäähokikoondise mängija Valeri Burega, kes sel ajal mängis NHL-is ja sai hiljem kahekordseks olümpiamedalistiks. Neil on kolm last: tütar Natasha (sündinud 1998) ning pojad Lev (2000) ja Maksim (2002).

Pärast spordist loobumist tegeleb Valeri Bure veinitootmisega.

Candace Cameron, nagu ka tema abikaasa ja vend, on evangeelne kristlane.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Candace Cameron Bure** |

* Candace Cameron Bure
* Candace Cameron Bure TV.com
* Bure Family Wines
Stefano Sensi (2019)
**Stefano Sensi** (sündinud 5. augustil 1995 Urbinos) on Itaalia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Sampdoria ja Itaalia jalgpallikoondises.

2010. aastal liitus ta Cesenaga. Aastatel 2013–2015 mängis ta Cesenast laenul Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis San Marino. Cesena meeskonnas debüteeris ta hooajal 2015–16 Itaalia esiliigas.

2016. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Sassuolo, kuid jäi hooaja lõpuni laenule Cesenasse.

2019. aasta juulis läks ta Sassuolost laenule Milano Internazionalesse, kellega sõlmis 2020. aasta augustis püsiva lepingu. Hooajal 2020–21 tuli ta Internazionalega Itaalia meistriks. 2022. aasta jaanuaris läks ta Internazionalest laenule Sampdoriasse.

Itaalia jalgpallikoondises tegi Sensi debüüdi 20. novembril 2018 sõprusmängus Kreeka vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 26. märtsil 2019 EM-i valikmängus Liechtensteini vastu.

Saavutused
----------

Milano Internazionale
* Serie A: 2020–21
* Supercoppa Italiana: 2021
* UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2019–20
**Toosi** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Pildid
------

* RapsipõldRapsipõld
* Sultsi – Abja-Paluoja teeSultsi – Abja-Paluoja tee

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
Stefan Mitrović (2016)
**Stefan Mitrović** (serbia kirillitsas Стефан Митровић; sündinud 22. mail 1990 Belgradis) on Serbia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Getafe ja Serbia jalgpallikoondises.

Enne 2021. aastal Getafega liitumist mängis Mitrović klubikarjääri jooksul Slovakkia kõrgliiga klubis Petržalka (2009–2010), Tšehhi kõrgliiga klubis Brno Zbrojovka (2011), Serbia kõrgliiga klubis Milanovaci Metalac Gornji (2011–2012), Belgia kõrgliiga klubides Kortrijk (2012–2013) ja Gent (2015–2018), Portugali esiliigas Lissaboni Benfica reservmeeskonnas (2013–2014) ning Hispaania kõrgliiga klubis Valladolidi Real (2014), Saksamaa kõrgliiga klubis SC Freiburg (2014–2015) ning Prantsusmaa kõrgliiga klubis Strasbourg (2018–2021).

Serbia jalgpallikoondises tegi Mitrović debüüdi 31. mail 2014 sõprusmängus Panama vastu.

Saavutused
----------

Strasbourg
* Coupe de la Ligue: 2018–19

| * v
* r
Serbia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Dmitrović
* 2 Pavlović
* 3 Eraković
* 4 Milenković
* 5 Veljković
* 6 Maksimović
* 7 Radonjić
* 8 Gudelj
* 9 A. Mitrović
* 10 Tadić (c)
* 11 Jović
* 12 Rajković
* 13 S. Mitrović
* 14 Živković
* 15 Babić
* 16 Lukić
* 17 Kostić
* 18 Vlahović
* 19 Račić
* 20 S. Milinković-Savić
* 21 Đuričić
* 22 Lazović
* 23 V. Milinković-Savić
* 24 Ilić
* 25 Mladenović
* 26 Grujić
* Treener: Stojković

 | Serbia |
**Kaasasündinud kloriididiarröa** ehk **kaasasündinud kloriidikõhulahtisus** (inglise keeles *congenital chloride diarrhea*, lüh **CCD**) on retsessiivselt päritav soolestiku- ja ainevahetushäire liik, millele on iseloomulik looteperioodil algav ja kogu ülejäänud üsavälise elu kestev kloriidi imendumishäirest niudesoole ja jämesoole epiteelis, tulenev osmootiline kõhulahtisus. 

Kaasasündinud kloriididiarröaga kaasneb sageli ka soolapuudus, mida püütakse leevendada suukaudsete kloriidide manustamisega. 

Kaasasündinud kloriididiarröa on kantud Soome haiguspärandisse ja selle levik Soomes on 1: 37 000 kohta, maailmas on teada rohkem kui 140 haigusjuhtu. 

*CCD*-geen paikneb lookuses 7q31, teatakse rohkem kui 30 SLC26A3 mutatsiooni. 

Vastsündinutel ja väikelastel avaldub häire rohke vesise roena ja hiljem kasvupeetusega. Häiret päevad lapsed võivad vajada meditsiinilist sekkumist, vältimaks dehüdratsiooni ja tüsistusi nagu hüpokloreemia, hüpokaleemia, alkaloos jmt. 

Perekondlikku kloriidi imendumishäire esmakirjeldus nimetusega *congenital alkalosis with diarrhea* avaldati Gamble *et al* ja Darrow poolt 1945. aastal.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik", 350:2004.
2. ↑  tõlkinud Laine Trapido, Helle Lippmaa, "Pärilikkusmeditsiin", AS Medicina, lk 224, 2010, ISBN 978 9985 829 92 9

Välislingid
-----------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Meditsiin***  |

* S. WEDENOJA, P. HÖGLUND, C. HOLMBERG, Review article: the clinical management of congenital chloride diarrhoea, Aliment Pharmacol Ther, 31. väljaanne, nr 4, 11. november 2009, veebiversioon (vaadatud 22.09.2014) (*inglise keeles*)
* Fawaz Elrefae, Ahmed Farag Elhassanien, ja Hesham Abdel-Aziz Alghiaty, Clin Exp Gastroenterol. 2013; 6: 71–75. 5. juuni 2013. doi:10.2147/CEG.S40620, PMCID: PMC3681327, veebiversioon (vaadatud 22.09.2014) (*inglise keeles*)
* DIARRHEA 1, SECRETORY CHLORIDE, CONGENITAL; DIAR1, veebiversioon (vaadatud 22.09.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Congenital chloride diarrhea seisuga 22.09.2014.*
**Upgant-Schott** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Aurichi kreisis.

Valla pindala on 24,78 km². 31. detsembril 2015 elas seal 3845 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Brookmerland.

Nime päritolu
-------------

Upgant-Schotti on kirjalikult esmamainitud 945. aastal kui *Cuppargent* Fulda kloostri rahaliste vahendite registris. Nimi *Upgant* viitab tõenäoliselt väikesele ojale nimega *Gant*, mille voolus on erinevate teooriate teema. Näiteks võis see tulla Siegelsumist (1969. aastal liidendatud küla) *Bollandswateri* kaudu *Schottjer Grodest* läänes *Abelitzi* jõkke; kuid see võis tulla ka rabast, mis asub Upgantist idas ja on sama, mis tänapäeva *Upganter Zugschloot*. Seda toetab sõna *Upgant* (idafriisi: *up de Gant*, saksa: *auf/über der Gant* s.t. *Ganti* kohal või peal). Sõna *Schott* tuleb alamsaksa sõnast *scheten* ("viskama"). Kraavist väljavisatud pinnas toimis mingi muldkehana piki kallast ja varem kutsuti seda *Schott*.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Aurichi kreisi vallad

* Aurich
* Baltrum
* Berumbur
* Dornum
* Großefehn
* Großheide
* Hage
* Hagermarsch
* Halbemond
* Hinte
* Ihlow
* Juist
* Krummhörn
* Leezdorf
* Lütetsburg
* Marienhafe
* Norden
* Norderney
* Osteel
* Rechtsupweg
* Südbrookmerland
* Upgant-Schott
* Wiesmoor
* Wirdum
Kiilkivid kaares. *Voussoirs de base* - lähtekivid, *voussoir central* ehk *cle de voûte* - lukukivi
Cordoba Suure mošee kahes värvis kaared
**Kiilkivi** (prantsuse keeles *voussoir*, saksa keeles *Keilstein*) on kiilutaoliselt ühele poole ahenevaks vormitud ehituskivi või tellis (**kiiltellis**), millest laotakse kaari või võlve. Erinevalt tavalisest kantkivist või tellisest jääb kiilkivide vahe nii kaare sise- kui välispinnal samaks, mis tagab kaare ühtlase vastupidavuse ja kandejõu.

Vahetult talumile toetuvaid alumisi kiilkive nimetatakse lähtekivideks, kaare ülemist kiilkivi, mis paikapanemisel pingestab kaare, nimetatakse lukukiviks. Lähtekivid ei erine tavaliselt muudest kaare kividest kujunduse poolest, kuid lukukivi võib olla kujundusega esile tõstetud.

Bütsantsi arhitektuuris, mauri arhitektuuris ja romaanikas on kaartes dekoratiivsel eesmärgil kasutatud kahes eri värvis kiilkive, näiteks punaseid ja valgeid vaheldumisi.

Viited
------

1. ↑  Voussoir. – Glossary of Medieval Art and Architecture
2. ↑  Ahjuvõlvid schamottkividest. – Populaar-tehniline ajakiri raudtee ehitusealal. No 3, märts, 1936
**Urvaste kirikuaed** on kirikuaed Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kirikuküla külas Antsla vallas Võru maakonnas. 

Kirikuaed on olnud kasutusel kalmistuna arvatavasti alates 13. sajandi algusest (kiriku rajamisest). Matmine kirikuaeda lõpetati üldiselt millalgi pärast 1772. aastat ning edaspidi maeti kihelkonna surnud vanale kalmistule, pärast 1799. aastat aga uuele kalmistule.

Kirikuaias üldiselt pole hauatähiseid, samuti pole sellel piirdeid. Arvatavasti muutus kirikuaia välisilme kiriku rekonstrueerimistööde käigus 1889. aastal, kui kirikut laiendati oluliselt ja lammutati vana kehandit. Kirikuaeda maetud inimeste üldarv ei ole teada. Praegu (jaanuaris 2015) on see üldiselt hooldatud.

Mälestis
--------

Urvaste kirikuaed on 1997. aastast riiklik arheoloogia- ja ehitismälestis. Selle alal asub mälestisena veel Urvaste kirik.

Vaata ka
--------

* Urvaste kirik
* Urvaste vana kalmistu

Viited
------

1. ↑  Kultuurimälestis nr 13668 "Urvaste kirikuaed"

Välislingid
-----------

* Urvaste kirikuaed kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Kultuurimälestis nr 14120 "Urvaste kirik"
**Pruun-tondihobu** ehk **pruun tondihobu** ehk **suur tondihobu** (*Aeshna grandis*) on tondihobulaste sugukonda tondihobu perekonda kuuluv kiililine.

Pruun-tondihobu elab Põhja- ja Kesk-Euroopas ning Aasias. Ta on tavaline Eestis ja Inglismaal, aga puudub Šotimaalt.

Ta elab rohke taimekasvuga tiikides, järvedes ja vooluveekogudes. Tal on kindel jahiterritoorium, mille piire ta tarmukalt sissetungijate vastu kaitseb.

Pruun-tondihobu eristub teistest kiilidest hästi. Ta on hästi äratuntav isegi lennul oma pruuni keha (ainus pruun eristiivaline kiil Eestis) ja pronksjate tiibade järgi. Kui ta istub, on isasel märgatavad sinised laigud tagakeha teisel ja kolmandal segmendil; emasel need puuduvad. Tiibade siruulatus on 95–105 mm ja sellega on ta kõigest pisut väiksem kui 

kuningkiil. Kehapikkus on tiibade siruulatusest märksa väiksem: 70–78 mm. Silmad on pruunid, isastel siniste laikudega[*viide?*]. Pruun-tondihobu lendab hästi ja teda võib kohata ka veest kaugel.

Emane muneb munad vahetult veepinna alla taimevartele. Röövikud kooruvad järgmisel aastal. Nad on peamiselt mustvalged ja elavad põhiliselt veetaimedel. Vastsestaadium kestab paar-kolm aastat. Valmikud ei talvitu.

Pruun-tondihobu lendab juulist septembrini.

Ta kuulub soodsas seisundis liikide hulka.

Teaduslikult kirjeldas pruun-tondihobu esimesena Linnaeus aastal 1758.

Välislingid
-----------

* Pruun-tondihobu andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pruun-tondihobu** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib muusika mõistest, rassi kohta vaata artiklit Aarja rass.* |

---

Natalia Kutateladze esitab George Bizet 1875. aastal loodud ooperi Carmen aariat (57. Concurs Internacional de Cant Francesc Viñas in 2020)
**Aaria** (itaalia keeles *aria*, 'õhk') on muusikažanr, millesse kuulub vormiliselt lõpetatud kas saatega või saateta lüüriline pala soolohäälele või -muusikainstrumendile. 

Ooperis, oratooriumis, kantaadis või muus vokaalmuusika žanris võib aaria moodustada iseseisva osa. 

17.-18. sajandil hakati aariaks nimetama ka vokaalmuusika mudelite järgi kirjutatud meloodilisi instrumentaalteoseid. Seetõttu on aaria ühtlasi ka instrumentaalmuusikažanr.

Iseseisvat lüürilist muusikateost, mis ei ole osa suuremast teosest, nimetatakse kontsertaariaks.

Ajalugu
-------

14. sajandil nimetati aariaks mistahes väljendusrikast meloodiat ning see tähistas pigem esitusviisi. Aariat esitas tavaliselt üks laulja, kuid seda võis esitada ka üks instrument. 

Aja jooksul omandas aaria lühikestest ja lihtsatest meloodiatest keerulisemaid vorme. Näiteks 17. sajandil kirjutati aariaid ABA-vormis. ABA-vormis aariat nimetatakse ka *da capo*-aariaks. Ooperis hakati aariaid klassifitseerima ka nende funktsiooni järgi, näiteks on olemas *aria cantabile*, *aria agitata*, *aria di bravura* jne. 

19. sajandi keskpaigani olid paljud ooperid n-ö numbriooperid. Numbriooper koosnes aariatest, mille vahel paiknesid retsitatiivid.

19. sajandi keskpaigast muutus näiteks Richard Wagneri tegevuse tõttu populaarseks läbikomponeeritud ooperistiil, mille üheks omaduseks on võimatus eristada iseseisvaid aariaid.

Inglise keeles tähistab sõna 'aaria' sarnaselt sõnaga *air* ühest küljest meloodiat ning teisest küljest ka tehnilises või stilistilises mõttes maneeri või meetodit. Teisel puhul kasutati seda sõna näiteks koos geograafilise tähise (näiteks *aria (alla) napoletana*) või esteetilise kvaliteediga (näiteks lugu 'hea' või 'halva' aariaga).

Vaata ka
--------

* Ariooso
* Ariett
* Da capo aaria
* Retsitatiiv

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Aaria**
 |
**Aare Tark** (sündinud 4. aprillil 1959 Tallinnas) on eesti vandeadvokaat.

Elulugu
-------

Aare Tark lõpetas 1977. aastal Tallinna 43. Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

1984. aastast on ta Eesti Advokatuuri liige ja 1992. aasta veebruarist vandeadvokaat. Ta on advokaadibüroo TARK juhtivpartner.

Aare Tark on kolmel korral valitud Eesti Advokatuuri esimeheks aastatel 1994–2001. Esimeheks oldud aastatel panustas ta tänapäevase advokatuuri arendamisse, advokatuuri tegevusega seotud õigusaktide väljatöötamisse ning välissuhtlusse.

1992. aasta oktoobrist on ta Rahvusvahelise Advokaatide Assotsiatsiooni (International Bar Association) liige, aastatel 1998–2000 sama organisatsiooni ametialase eetikakomisjoni liige.

2003. aastast on ta Eesti Advokatuuri eetika- ja metoodikakomisjoni liige.

Aare Tark on esindanud Eesti Vabariigi valitsust tsiviilvaidlustes nii esindajana kui ka kohtunikuna vahekohtumenetluses. On osalenud Eesti Keskpanga esindajana ICSIDi (International Centre for Settlement of Investment Disputes) rahvusvahelises vahekohtumenetluses.

On tegelenud Eesti Panga, Ameerika Ühendriikide suursaatkonna, Eesti suuremate börsiettevõtete esindamise ja nõustamisega jooksvates küsimustes, Eesti suuremate transiidi ja telekomi ettevõtete esindamise ja nõustamisega.

Tunnustus
---------

* 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2004 – Eesti Advokatuuri teenetemedal
* 2015 – Eesti Advokatuuri kuldmärk

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3457
**Kiira Aaviksoo** (neiuna **Kiira Ulanova**; 10. detsember 1955 Tartu – 15. oktoober 2011) oli Eesti geograaf.

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1974. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsilise geograafia erialal. 1993. aastal sai ta filosoofiadoktori kraadi, kaitstes Viktor Masingu juhendamisel väitekirja "Application of Markov Models in Investigation of Vegetation and Land Use Dynamics in Estonian Mire Landscapes". Hiljem täiendas ta end Stockholmis ja Põhja-Carolinas.

1995. aastani töötas ta Tartu Ülikooli geograafia instituudis teadurina, 1996. aastast Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse kaugseire peaspetsialistina.

Kiira Aaviksoo uuris taimekoosluste ja maakattetüüpide arengut, kasutades selleks aerofotomeetodeid ning interpreteerides satelliidifotode aegridu. Muu hulgas arendas ta soode kaugseiret ja osales Eesti CORINE'i maakattekaardi koostamises. Ta avaldas üle 30 teadustrükise, sh artiklid ajakirjades Landscape Ecology ja Landscape and Urban Planning.

Isiklikku
---------

Kiira Aaviksoo oli abielus Jaak Aaviksooga, neil oli kaks last. Ta suri pikaajalise raske haiguse tagajärjel.

Kirjutisi
---------

* "Simulating vegetation dynamics and land use in a mire landscape using a Markov model" Landscape and Urban Planning, 31/1995
* (koos Heidi Kadariku ja Viktor Masinguga) "Kaug- ja lähivõtteid 30 Eesti soost" (1997)
* (koos Andrus Meineriga) "Using GIS and remote sensing in land cover monitoring" International Archives of Photogrammetry and Remote Sensing, 1998

Viited
------

1. 1 2 3 4  Ülo Mander "IN MEMORIAM Kiira Aaviksoo"[*alaline kõdulink*] Universitas Tartuensis, 4. november 2011 (vaadatud 27. märtsil 2013)
2. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 1. köide
3. ↑  Tartu Tamme Gümnaasiumi vilistlased Tamme Gümnaasiumi kodulehel (vaadatud 27. märtsil 2013)

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 1. köide: *A–Ki.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000

Välislingid
-----------

* Ülo Mander "IN MEMORIAM Kiira Aaviksoo" Universitas Tartuensis, 4. november 2011
* "Paar: Kiira ja Jaak Aaviksoo" Naiste Maailm, 09.03.2002
**Ernst Emil Musso** (2/14. mai 1857 Tartu – 11. juuli 1936 Rakvere) oli Tartu raehärra ja maalikunstnik.

Lõpetas 1876 Tartus gümnaasiumi. Õppis kodulinnas Woldemar Friedrich Krügeri ja Julie Wilhelmine Hagen-Schwarzi juures õli- ja akvarellmaali. Jätkas kunstiõpinguid Viinis William Ungeri juures ning Berliinis Gustav Richteri juures. Aastatel 1880–1897 pidas Tartus pruulikoda. Sai 1881 Tartu kodanikuks ning oli kuni 1897. aastani linnavolinik. 1888–1889 oli Tartu raehärra. 1898–1920 töötas pangaametnikuna Pihkvas, Łódźis, Šiauliais ja Riias.

Maalinud õli ja akvarelltehnikas maastikke. Esinenud näitustel Tartus, Riias, Peterburis ja Moskvas.

Isiklikku
---------

Abiellus 14/26. septembril 1880 Elisabeth Ammoniga (22. august/3. september 1857 Tartu – 4. juuli 1924 Tartu).

Allikad
-------

* Andres Sepp. Õllelinn Tartu. Tartu 2007. Lk. 50–57: A. D. Musso õlletehas, hilisem ASi A. Le Coq Jaani tänava osakond.
* Julius Genss, Eesti Kunsti materjale, Ernst Musso käsikirjaline autobiograafia