recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Angoola kobra** (*Naja anchietae*) on soomuseliste seltsi mürknastiklaste sugukonna kobra perekonna maoliik.

Taksonoomia
-----------

Angoola kobra kirjeldas esimesena Portugali zooloog José Vicente Barbosa du Bocage 1879.

Angoola kobra (*N. haje anchietae*) ja *Naja haje annulifera* 't kästileti varem egiptuse kobra (*Naja haje*) alamliigina. 

Broadley (1995) liigutas *Naja annulifera* liigi taksoni kõrgusele, mille alamliik on *Naja annulifera anchietae*. 

Broadley & Wüsteri (2004) edasised uuringud aga kinnitasid *Naja annulifera* ja angoola kobra eraldi liikideks. 

Wallach jt (2009) paigutasid egiptuse kobra alamperekonda *Uraeus*. 

### Lühikirjeldus

Angoola kobrad on keskmise suurusega kobrad, täiskasvanud kobra pikkus on 1 m (maksimaalselt 2 m), tal on kõhnavõitu keha ning keskmine sabapikkus. Neil on üsna suur 'kapuuts', mida nad näiteks ohu korral avavad. 

Angoola kobra pea on lame ja kaelast üksnes vähe eristatav. Ninamik on ümar. Angoola kobra silmad on keskmise suurusega ja pupillid ümmargused. 

Noormao soomused on kollakad kuni helepruunid nii seljal kui kõhul, seljal paikneb tumedam muster. Vanemaks saades muutub soomuste värvus tumepruuniks. 

Seljakilbised on siledad ja läikivad. Keskkehal on 17 soomuste rida ja kõhukilbiseid on 179–200. Paarilisi sabaaluseid kilbiseid on 51–56, anaalkilbis on paaritu. Ülamokakilbiseid on 7 (vahel 8) ja alamokakilbiseid 8 või 9 (harva 10), silmaeesne kilbis 1 ja silmataguseid kilbiseid 2. Oimukilbiste arv on varieeruv 1+2 või 1+3.

Emaste suguküpsete angoola kobrade sugulise sigimise vormiks on ovipaaria, eduka paaritumise ja munade kandluse korral munevad nad 47–60 muna. Noormaod on munast koorudes 22–34 cm pikkused ja üsna iseseisvad maod.

Levik
-----

Neid võib roomamas kohata Angolas, Sambias, Namiibias, Botswanas ja Zimbabwes.

Varem on angoola kobra kohatud ka Malawis.

### Kokkupuuted inimestega

Angoola kobrad kohtuvad inimestega harva. Nad küll avavad ohu korral kapuutsi, kuid on varmad minema roomama, kui neile selleks võimalus antakse. Angoola kobra hammustus võib põhjustada inimese surma.

Viited
------

1. ↑  Naja anchietae BOCAGE, 1879, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 12.05.2015)(*inglise keeles*)
2. ↑  Bocage,J.V.B. du 1879. Reptiles et batraciens nouveaux d'Angola. J. Acad. Sci. Lisbon 7: 97-99
3. ↑  Armed Forces Pest Management Board, veebiversioon (vaadatud 12.05.2015)(*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Anchieta's cobra seisuga 12.05.2015.*
**Financial Times** (**FT**) on Suurbritannias ilmuv rahvusvahelise levikuga ingliskeelne päevaleht, erilise rõhuasetusega rahvusvahelistel äri- ja majandusuudistel.

Londonis Pearsoni väljaantava ajalehe asutasid 1888. aastal James Sheridan ja Horatio Bottomley.

Ajalehe esimene number ilmus 10. jaanuaril 1888 nimega **London Financial Guide**. Alates sama aasta 13. veebruarist kannab ajaleht nime Financial Times.

1945. aastal liitus Financial Times oma lähima konkurendi, 1884. aastal asutatud Financial Newsiga.

Financial Timesi keskmine igapäevane lugejaskond on 2,2 miljonit inimest üle kogu maailma. Financial Timesi veebiversioonil (FT.com) on 4,5 miljonit registreeritud kasutajat, üle 285 000 digitaalse tellija ning lisaks 600 000 maksvat kasutajat. Ajalehe hiinakeelsel versioonil on enam kui 1,7 miljonit registreeritud kasutajat.

Briti poliitsatiirsarja "Jah, härra peaminister" ühes jaos mainib sarja peategelane Jim Hacker, et Financial Timesi loevad "inimesed, kes omavad riiki".

Viited
------

1. ↑  "Financial Times". ABC. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2014. Vaadatud 12. aprillil 2014.
2. ↑  "About Us". *Financial Times*. Vaadatud 28. veebruaril 2011.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Financial Times** |

* www.ft.com (*inglise keeles*)
* Hiinakeelne veebiväljaanne (*hiina keeles*)
**Finiitfraas** on tegusõna- ehk verbifraas, mille peasõna on tegusõna finiitne ehk pöördeline vorm. Tegusõnafraas koosneb tegusõna pöördelisest vormist ja selle ühest või mitmest laiendist:

*Peeter ja Mia [**mängivad*** (tegusõnafraasi peasõna) *lauamängu* (tegusõna laiend on nimisõna)*]*
*Mari [**istutas*** (tegusõnafraasi peasõna) *[tomateid ja kurke]* (tegusõna laiend on nimisõnafraas)*].*

Eesti keel
----------

Tegusõna pöördeline vorm võib olla lauses öeldis ja selles avalduvad kõneviisi-, isiku-, arvu- ja ajatähendus. Seega väljendab finiitfraas tegevust kindla kõneviisilise, isikulise, arvulise ja ajalise määratlusega.

* Finiitfraasist nagu ka infiniitfraasist puudub lauseliige alus, sest aluse ja öeldise vahel on predikatsiooniseos. Predikatsiooniseose tulemusel tekib lause, mitte fraas.
* Finiitfraas tekib rektsiooniseose tulemusel, mis on tegusõna ja selle laiendi(te) vahel.
* Finiitfraas on endotsentriline, s.t selle peasõna saab lauses kasutada ka ilma laiendita, nii et see täidab terve fraasiga samaväärset süntaktilist funktsiooni.

Vrd näiteks: 

*Tiina [**küpsetab** kooki]*
*Tiina **küpsetab**.*
Finiitfraasi sisse võivad kuuluda teist tüüpi fraasid: nimisõnafraas, omadussõnafraas, määrsõnafraas, kaassõnafraas, hulgasõnafraas, näiteks

nimisõnafraas finiitfraasi sees: *Sandra [**ostis** [kollase **suvekleidi**]].*
kaassõnafraas finiitfraasi sees: *Koer [**haukus** [akna **all**]].*

Viited
------

* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia, sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut.
* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
**"Final Fantasy VII Advent Children"** (ファイナルファンタジーVII アドベントチルドレン, Fainaru Fantajī Sebun Adobento Chirudoren) on 2005. aasta arvutianimatsiooni film. Režissöör oli Tetsuya Nomuro. Muusika kirjutas Nobuo Uematsu. Film on "Final Fantasy VII" järg. Tegevus toimub 2 aastat pärast "Final Fantasy VII" tegevusaega. DVD ja UMD anti välja 2005. aastal ning oli jaapani keeles.

Lugu
----

Maad laastas haigus, mida nimetati geostigmaks. Keegi ei tea, mis seda põhjustas. Haigus oli surmav ja ravi ei olnud. Enamik nakatunuist olid lapsed. Kui Edge'i linnast rööviti lapsed, pidi Cloud Strife, kes oli lootnud edasi teistest lahus elada ja leinata (ta tundis, et oli süüdi *Aerith*i surmas mängus "Final Fantasy VII") uuesti võitlema hakkama, et päästa lapsed ja seejärel kogu planeet. Filmis tuleb tagasi üheks parimaks väljamõeldud kurikaelaks nimetatud Sephiroth ja *Cloud* peab uuesti ennast ületama, et ta lõplikult hävitada.

"Final Fantasy VII" kompilatsioon
---------------------------------

1. "Before Crisis: Final Fantasy VII" (mobiilimäng)
2. "Crisis Core: Final Fantasy VII" (PSP mäng)
3. "Last order: Final Fantasy VII" (joonisfilm)
4. "Final Fantasy VII" (PS1 mäng)
5. "Final Fantasy VII: Advent Children" (täispikk film)
6. "Dirge of Cerberus: Final Fantasy VII" (PS2 mäng)
7. "Dirge of Cerberus Lost Episode: Final Fantasy VII" (mobiilimäng)

| * v
* r
"Final Fantasy" sari |
| --- |
| Mängud | 
I • II • III • IV • V • VI • VII • VIII • IX • X • X-2 • XI • XII • XIII • XIII-2 • Lightning Returns • XIV • A Realm Reborn • XV |  |
| Filmid | 
Final Fantasy: Spirits Within • Final Fantasy VII: Advent Children |
**Fine Gael** (tõlkes "Gaeli hõim") on Iirimaa liberaal-konservatiivne partei. Parteis on enam kui 21 000 liiget ning on 2019. aasta seisuga suurim partei Iirimaad valitsevas vähemusvalitsuses. 

Parteid juhib peaminister (*Taoiseach*) Leo Varadkar, kes valiti eelmise parteijuhi Enda Kenny (partei liider 2002–2017) mantlipärijaks 2. juunil 2017.

Fine Gael asutati 8. septembril 1933 W. T. Cosgrave'i juhitud Cumann na nGaedheali, Frank MacDermoti juhitud Keskerakonna ja Rahvuskaardi liitumise tulemusena.

Fine Gaeli peetakse liberaalsemaks ja vabaturumajandusele orienteeritumaks kui tema traditsioonilist rivaali Fianna Fáili. Sellegipoolest on Fine Gael koalitsioone moodustanud enamasti koos sotsiaaldemokraatliku Leiboristliku parteiga. Partei defineerib oma liikmeid progressiivsete tsentristidena ning on tugev Euroopa Liidu toetaja. Fine Gael on üks Euroopa Rahvapartei asutajaliikmetest.

Viited
------

1. ↑  "Fine Gael elects a new leader today. Here's how it's all set to go down". *The Journal*. 02.06.2017.
2. ↑  "Kenny's farewell speech: 'This has never been about me'". *RTÉ News*. 2017.
3. ↑  "History of Fine Gael". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2016.
4. ↑  Fox, Benjamin (24.11.2011). "Ireland's politics on the brink of a seismic shift". *EU Observer*.
***Fines herbes*** [finz'erb] (prantsuse keeles 'peened ürdid') on Prantsuse köögist tuntud maitseainesegu. Koosneb väga peenelt hakitud ürtidest.

Koostis
-------

Klassikaline *fines herbes*'i nelik on 

* aed-harakputk
* murulauk
* petersell
* estragon

Nendele lisaks kasutatakse tihti ka majoraani, allikkressi, aed-piparrohtu ja mustnuppu, samuti koriandripealseid.

Valmistamine
------------

Kõiki maitsetaimi tuleb traditsiooniliselt segada võrdsetes kogustes.

Kasutamine
----------

*Fines herbes*'i valmistamiseks kasutatakse nii värskeid kui ka kuivatatud ürte.

Sobib eriti hästi kasutada munatoitude juures, samuti kala- ja kanatoitudes, aurutatud või keedetud köögiviljade ning võiga. Et kuumutamisel ürtide maitseomadused ning aroom kannatavad, tuleks maitsesegu lisada toiduvalmistamise lõpusjärgus.

Säilitamine
-----------

Kuivatatud *fines herbes*'i ürte tuleks säilitada jahedas, kuivas ja pimedas kohas. Säilib pärast pakendi avamist 6–12 kuud.

Ostmine
-------

Kauplustes on müügil *fines herbes*'i kuivatatud segu, seda sageli "**prantsuse ürtide**" nime all. Tõelise maitseelamuse saamiseks tuleks aga osta värskeid maitsetaimi ja valmistada segu ise.

Vaata ka
--------

* Ürtide loend

Välislingid
-----------

* Hääldus
Meeste 100 meetri jooksu finiš
Rahvajooksu finišikaar
Ringrajavõistluse lõppu tähistav mustavalgeruuduline finišilipp
**Finiš** on spordivõistluse lõpetamine võistleja poolt, samuti võistluse lõpetamise koht. 

Staadionil toimuvate kergejõustiku jooksudistantsidel, samuti jalgrattaspordis, tähistatakse finišit finišijoonega, millele eelneb finišisirge. Ajavõtul ja paremusjärjestuse selgitamisel kasutatakse fotofinišit. Murdmaajooksu, triatloni ja maratoni puhul kasutatakse finiši tähistamiseks ka finišilinti või finišikaart.

Orienteerumisjooksus peab võistleja tegema elektroonilise märke finišijaamas. Tiitlivõistlustel määratakse orienteerumisjooksu sprindidistantsi finiši aega valguskiirega või puutevaba märkesüsteemiga.

Rinnuliujumises ja liblikujumises peab ujuja finišis puutuma mõlema käega samal ajal ujumisbasseini seina. Seliliujumises peab võistleja olema finišeerumise hetkel selili. Vabaujumises võib finišis seina puudutada ükskõik millisel moel.

Auto- ja motospordi ringrajavõistlustel on finiši märguandeks mustavalgeruudulise finišilipu lehvitamine finišijoonel.

Viited
------

1. ↑  IAAF Competition Rules 2014–2015
2. ↑  "Competition rules for International Orienteering Federation foot orienteering events" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2015. Vaadatud 24. veebruar 2015.
3. ↑  "FINA swimming rules 2013–2017" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 24. veebruaril 2015.

Välislingid
-----------

*
**Finantskapital** on iga raamatupidamiskohustuslase majanduslik ressurss, mille väärtust saab mõõta rahas. Finantskapital jaguneb kaheks: omakapital ja võõrkapital. Omakapital on raamatupidamiskohustuslase jääkväärtus peale varadest kohustuste maha arvamist. Võõrkapital on raamatupidamiskohustuslase varade moodustamise ajutiste allikate nimetus. 

Finantskapitali põhieesmärk on kasumi suurendamine. Kasum tagab ettevõtte jätkusuutlikkuse ja tulukuse. Kasumi suurenedes kasvab ka raamatupidamiskohustuslase finantskapital.

Põhikapital
-----------

**Põhikapital** on raamatupidamiskohustuslase raha, mida kasutatakse põhivara ostmiseks, mis omakorda aitab raamatupidamiskohustuslasel kasumit teenida ja ei ole ostetud müügieesmärgiga. 

**Tegurid, mis määravad põhikapitali nõuded**

* Ettevõtte suurus
* Ettevõtte tüüp
* Omanike alginvesteeringu suurus
* Ettevõtte vanus

Stardikapital
-------------

**Stardikapital** on ettevõtte alustamiseks vajaminev finantsressurss, mida saab mõõta rahas. Stardikapitali eesmärk on katta kulud, kuni laekuvad tulud, mis suudavad katta kulud. Stardikapitali suurus selgub äriplaani koostamise käigus. Stardikapital võib olla tooraine, seadmed, hooned, rajatised, maa või muu selline, mida saab mõõta rahas.

Algkapital
----------

**Algkapital** on vara, mida läheb vaja äri alustamiseks. Algkapital on see osa stardikapitalist, mida nimetatakse omakapitaliks, kuid võib olla ka see osa omakapitalist, mille ettevõtja ise ärisse paneb.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 2. märtsil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 2. märtsil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
*Mitte segi ajada Eritrea-Etioopia sõjaga.*

**Etioopia kodusõda** oli aastatel 1961–1991 toimunud relvakonflikt Etioopia valitsuse ja Eritrea vabadusvõitlejate vahel.

Eritrea oli 1880ndatest aastatest olnud Itaalia koloonia. Pärast Itaalia lüüasaamist teises maailmasõjas sai Eritreast aastani 1951 Suurbritannia protektoraat. ÜRO Peaassamblee hääletas otsustas, et Eritreast peab saama Etioopia osa ning aastal 1952 moodustatigi Etioopia ja Eritrea Föderatsioon. Föderatsioon pidi kestma kümme aastat ning Eritreale lubati piiratud iseseisvust (neil oli enda parlament ning vähesel määral autonoomiat). Peaassamblee määras föderatsiooni protsessi eest vastutama Anzio Mattienzo. Algse plaani järgi pidi pärast kümmet föderatsiooniaastat Etioopiast eraldi riik saama, kuid kuna aastate jooksul Eritrea autonoomia vähenes ning rahulolematus Etioopia võimuga kasvas, algas juba 1961. aastal Eritrea Vabastusrinde (EVR) juhtimisel iseseisvusliikumine. Ametlikult algas vabadussõda 1. septembril 1961 Edela-Eritreas Adali mäel Agordati linna lähedal. Vabadussõda asus juhtima Hamid Idris Awate. Aastal 1962 annekteeris Etioopia Eritrea.

Aastal 1974 toimus Etioopia revolutsioon ning Etioopia Keisririik asendati marksist-leninistliku kommunistliku režiimiga. Uut võimu hakkasid Eritrea vastu toetama ka teised kommunistlikud riigid eesotsas Nõukogude Liiduga. Eritrea vabadusvõitlejaid toetasid samuti mitmed riigid nii diplomaatiliselt kui sõjaväeliselt. Eriti suurt abi saadi Hiina Rahvavabariigilt, kuid kui Etioopia 1972. aastal Pekingi valitsust ametlikult tunnustas, lõppes hiinlaste abi eritrealastele.

Aastal 1977 aeti EVR Eritreast välja ning vabadusvõitlust hakkas juhtima Eritrea Rahvavabastusrinne (ERVR), mis kasutas Etioopia kurnamiseks ära Ogadeni sõda. Kaheksakümnendate teises pooles lõppes Nõukogude Liidu abi Etioopiat juhtinud Etioopia Töölisparteile ning tänu Etioopia-sisestele pingetele õnnestus ERVR-il mais 1991 Etioopia väed Eritreas alistada.

Kuu aega hiljem kukutati Addis Abebas võimule tulnud Etioopia Rahvademokraatliku Vabariigi valitsus. Riigipöörde korraldas ERVR-i abil Etioopia Rahva Revolutsiooniline Demokraatlik Rinne (ERRDR). Aprillis 1993 toimus Eritrea iseseisvusreferendum, kus suur enamus eritrealastest omariikluse poolt hääletasid. Samal aastal iseseisvuski Eritrea Riik.

Vaata ka
--------

* Eritrea kodusõjad
* Eritrea vabadussõja ajal toimunud veresaunade loend

Viited
------

1. ↑  Kaufman, Michael T. "Ethiopian Official Is Believed to Have Been Executed". *The New York Times*.
2. ↑  "Eritrea: Report of the United Nations Commission for Eritrea; Report of the Interim Committee of the General Assembly on the Report of the United Nations Commission for Eritrea". *undocs.org* (inglise). United Nations. 2. detsember 1950. A/RES/390(V). Vaadatud 17. märts 2017.
3. ↑  "Ethiopia-Eritrea: A Troubled Relationship". *The Washington Post*.
4. ↑  Krauss, Clifford (28. mai 1991). "Ethiopian Rebels Storm the Capital and Seize Control". *The New York Times*.

Kirjandus
---------

* Country profile: Eritrea BBC 4 November 2005
* Ethiopia Eritrea Independence War 1961–1993
* Eritrean War for Independence
**Homeri lade** on Siluri ladestu Wenlocki ladestiku globaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Sellele on nime andnud Shropshire'is asuv Homeri küla. Lademele andis nime aastal 1975 piirkonnas töötanud Michael G. Bassetti juhitud geoloogide grupp.

Lademe alumist piiri määratleb märgib graptoliitide *Cyrtograptus lundgreni* ilmumine Coalbrookdale'i kihistu Apedale'i kihistikku Homeri talust ligi 500 meetrit põhjas asuva väikese oja põhjakaldal. Lademe ülempiiri märgib graptoliitide *Saetograptus (Colonograptus) varians* ja *Neodiversograptus nilssoni* ilmumine Pitch Coppice'i kivimurrus Ludlow lähistel, ent täpsemalt määratleb seda seal Much Wenlocki lubjakivikihistu kõva sõlmja struktuuriga lubjakivi asendumine Lower Eltoni kihistu pehmete kiltadega.

Homeri lade lasub Sheinwoodi lademel ja see lamab Gorsti lademe all. Lademe vanus on 426,2...422.9 miljonit aastat. Eestis vastavad sellele Rootsiküla lade ja Jaagarahu lademe ülemine osa.

Viited
------

1. ↑  Stratigraafia terminoloogia
2. ↑  M. G. Bassett: *The Wenlock Series in the Wenlock Area.* C. H. Holland ja M. G. Bassett (Hrsg.): *A global standard for the Silurian System.* National Museum of Wales, Geological Series. 9: 51–73, Cardiff 1989
3. ↑  GSSP Table - Paleozoic Era

Siluri globaalsed lademed ja Přidoli ajastik

Rhuddani  **·** 
Aeroni **·** 
Telychi **·** 
Sheinwoodi **·** 
Homeri **·** 
Gorsti **·** 
Ludfordi **·** 
Přidoli ajastik  

vanemad lademed  nooremad lademed
|  |
| --- |
|  |
| ***Hommik männimetsas*** |
| **Ivan Šiškin ja Konstantin Savitski**, 1889 |
| õli lõuendil |
| 139 × 213 cm |
| Tretjakovi galerii, Moskva, Venemaa Venemaa |

**"Hommik männimetsas"**, rahvasuus tuntud ka kui **"Kolm karu"**, on vene kunstnike Ivan Šiškini ja Konstantin Savitski 1889. aastal valminud õlimaal. Maalil kujutatud karud maalis Konstantin Savitski. 

Teos oli lausa kultuslikult moes 20. sajandi algul Venemaal ning hiljem Nõukogude Liidus 1950. ja 1960. aastatel. 

Maalilt tuntud kolm karupoega on Riho Undi ja Andrus Kiviräha nukufilmi "Vennad Karusüdamed" kangelasteks.

Andres Eilarti ja Aavo Koka koostatud reisijuht "Pintsliga tõmmatud Eesti" annab teada, et suure tõenäosusega maalis Ivan Šiškin pildil kujutatud männimetsa Eestis Narva-Jõesuu lähistel, kus teda inspireeris linnaserval, üsna autotee ääres kasvav suur ja mitmeharuline vana mänd, mida kutsutakse "Šiškini männiks".

Maali on sageli peetud üksnes Šiškini teoseks, sest selle omandanud Vene kaupmees, metseen ja kunstikoguja Pavel Tretjakov oli Savitski signatuuri maalilt kõrvaldanud, leides, et alates ideest ja lõpetades teostusega kõneleb kõik Šiškinile omasest maalimisviisist. Konstantin Savitski on siiski Šiškini motiivi ligipääsmatust metsast igiroheliste hiigelpuude, pehme samblaga kaetud rändrahnu ja sajandivanuste männiokste vahel hõljuva uduvinega täiendanud esialgu kahe ja hiljem veel kahe karuga.

Maal kuulub Tretjakovi galerii püsikollektsiooni.

Viited
------

1. ↑  Vaata: Publik esitleb: legendaarne animafilm "Vennad karusüdamed" täispikkuses, 12. detsember 2012, www.Publik.ee
2. ↑  Filmipühapäeval ekraanil Riho Undi animafilmid, Eesti ajaloomuuseum, 16.juuni 2013.
3. ↑  Eesti kunstniku maal teenis omanikku kringlikandikuna, Katrin Lust, Õhtuleht, 16. juuni 2011.
4. ↑  Narva-Jõesuu saab taas Euroopa kaardile, Urmas Vahe, Õhtuleht, 1. juuli 2006.
5. ↑  Imelisel Ida-Virumaal 2. 20. august 2010.
6. ↑  Шишкин, Иван Иванович. Утро в сосновом лесу. 1889. ГТГ artclassic.edu.ru (Vaadatud 24.05.2016)
7. ↑  I. Šiškini maal "Kolm karu" ("Hommik männimetsas") kirjeldus. (vene keeles; Описание картины "Три медведя" ("Утро в сосновом лесу") И. Шишкина). (Vaadatud 24.05.2016)
"**Homeri vaenlane**" (*Homer's Enemy*) on Simpsonite 8. hooaja 23. jagu, mis jõudis ekraanile 4. mail 1997.

Süžee
-----

Kent Brockman räägib loo Frank Grimes'ist, mehest, kes pidi oma elu elamiseks hästi palju pingutama. Springfieldi tuumaelektrijaama omanik Mr. Burns oli sellest loost nii liigutatud, et ta palkas Grimes'i enda asetäitjaks. Aga järgmisel päeval nägi Mr. Burns sarnast lugu ühest kangelaskoreast ja palkas koera oma asetäitjaks. Grimes läks tööle tuumaelektrijaama 7G sektorisse, kus ta töötas koos Homeri, Lenny ja Carliga. Grimes hakkas Homerit vihkama ja teda ärritas Homeri rõõmsameelsus, kehv tööeetika ja vastutustundetus.

Bart tüdines ära klassiekskursioonist Springfieldi linnahalli ja ostis oksjonilt 1 dollari eest oma äri aadressil 35 Industrial Way, mis oli mahajäetud tehas. Bart jättis Milhouse'i öövalvuriks. Kui Bart tuli järgmisel päeval tagasi, oli vabrik kokku varisenud.

Tuumaelektrijaamas ei meeldinud Grimesile Homeri veidrused - Homer sõi Grimes'i lõunat, näris tema monogrammpliiatseid ja ignoreeris algohutusnõudeid. Grimes siiski takistas Homerit joomast katseklaasist väävelhapet, lüües selle Homeri käest vastu seina. Kuid Mr. Burns läks mööda sealt ja noomis Grimes'i selle eest, kuna sai olukorrast valesti aru. Ta otsustas siiski anda Grimesile uue võimaluse, aga kärpis palka. Grimes kuulutas ennast Homeri vaenlaseks.

Homer üritas Grimesi maha rahustada, kutsudes ta enda juurde õhtusöögile. Kuid see vihastas Grimesi rohkemgi veel - Homeril oli "võrratu elu, perekond, geeniusest tütar, kaunis naine, tehaseomanikust poeg, unistustekodu, kaks autot, Homer on võitnud Grammy, on käinud tuuril rokkstaaridega, oli sõber president Gerald Fordiga ja on isegi kosmoses käinud". Grimes ise pidi tegema kahte tööd ja elama korteris kahe keeglisaali vahel. Grimes ütles Homeri näitel, mis on USA-l viga: "Homer naudib elu täiel rinnal, teeb nii vähe tööd kui võimalik ja elab temasuguste tööloomade arvelt." Ta ütles ka, et kui Homer oleks elanud mõnes muus riigis, oleks ta juba nälga surnud ja lahkus vihaselt. Järgmisel päeval üritas Homer teenida austust Grimesi poolt, mängides mannekeentöötajat, aga ebaõnnestus. Grimes rääkis Lennyle ja Carlile et Homer on lapsik, aga nad ütlesid, et Homer on väga korralik. Grimes ütles, et kui ta saaks tõestada, et Homeri IQ on 6-aastase lapse tasemel, sureks ta õnneliku mehena. Grimes pani siis Homeri kirja tuumaelektrijaama disainivõistlusele, mis oli lastele. Homer ei teadnud, et see on lastele ja tahtis seal tõestada oma professionaalsust.

Kuid auhindade tseremoonial Homer sai esikoha. Grimes sai seepeale väga vihaseks ja hakkas jooksis amokki terves tuumaelektrijaamas. Ta haaras ka kõrgepingekaablist, kuulutades valjult, et ta on Homer Simpson ja seetõttu ei vaja kummikindaid, sai elektrilöögi. Matustel jäi Homer magama ja uniselt palus, et Marge telekanalit vahetaks, mille peale kõik leinajad hakkasid naerma samal ajal, kui kirst sängitati maasse.
**Hebefreenne skisofreenia** on skisofreenia vorm, milles on juhtivateks emotsionaalsed häired; luulumõtted ja hallutsinatsioonid on episoodilised ja fragmentaarsed; käitumine on inadekvaatne ja impulsiivne ning tavaliselt maneerlik. 

Meeleolu on lame ja inadekvaatne, sageli kaasnevad itsitamine või enesega rahulolev, omaette naeratus või kõrk hoiak, grimassid, maneerlikkus, veiderdamine, hüpohondrilised kaebused ja stereotüüpsed fraasid. Mõttekäik on desorganiseeritud, kõne laialivalguv ja seosetu. Ilmneb isoleerumistendents ja käitumine näib olevat eesmärgita ja tundmusteta. See skisofreenia vorm algab tavaliselt 15. ja 25. eluaasta vahel ning on enamasti halva prognoosiga, kuna negatiivsed sümptomid, eriti emotsioonide tuimenemine ja tahteaktiivsuse alanemine arenevad kiiresti välja.

Tavaliselt domineerivad emotsioonide, tahteelu ja mõttekäiguhäired. Hallutsinatsioonid ja luulumõtted võivad avalduda, kuid ei ole tavaliselt juhtivad. Patsiendi käitumine on iseloomulikult sihipäratu, tegevusel puudub mõtestatud eesmärk ja otstarve. Pinnapealne ja maneerne tegelemine religiooni, filosoofia või teiste abstraktsete teemadega võib süvendada raskusi patsiendi mõttekäigu jälgimisel.

Diagnostilised juhised
----------------------

Skisofreenia diagnoosi üldised kriteeriumid peavad olema täidetud. Tavaliselt diagnoositakse hebefreeniat esmakordselt nooruki- või varases täiskasvanueas. Premorbiidne isiksus on sageli, kuigi mitte ilmtingimata, pelglik ja isoleeruv. Hebefreenia kindla diagnoosi püstitamiseks on tavaliselt vaja patsienti kaks-kolm kuud pidevalt jälgida, et olla kindel eespoolkirjeldatud käitumise iseärasuste püsivuses.
Hecki veised.
Hecki lehm ja vasikas.
**Hecki veis** on veisetõug, mida peetakse tarva tagasiaretiseks.

Vennad Lutz ja Heinz Heck alustasid 1920. aasta paiku paralleelselt Berliini loomaaias ja Münchenis olevas Hellabrunni loomaaias tarva tagasiaretust. Lutz Heck oli sel ajal Berliini loomaaia direktor.

Nad lähtusid seisukohast, et tarva geenid on tema kodustatud järglastes alles, kuigi hajutatud, ning et need on võimalik eri tõugude ristamise ja kunstliku valiku abil uuesti kokku koguda. Tarva tagasiaretust toetas valitsus, sest see töö sobis natsionaalsotsialistliku propagandaga taasluua aaria rassi idülliline ajalugu.[*viide?*]

Heinz Heck ristas Hellabrunnis ungari stepiveiseid, šoti mägiveiseid, idafriisi veiseid, angeli veiseid, ukraina halle veiseid ja korsika veiseid. Lutz Heck kasutas Berliinis aretuseks Camarque'i veiseid, hispaania võitlusveiseid ja teisi tõuge. Tulemuseks saadud loomade välimus oli suuresti sarnane ja väliselt nad tarvast peaaegu ei erinenud, olles üksnes pisut väiksemad.

Hecki veise pullid on tüüpilist musta värvi, iseloomulike sarvede ja heleda triibuga piki seljaharja. Lehmad ja vasikad on kõrbjad.

Tüüpiline Hecki pull on 1,6 m kõrge ja lehm on 1,4 m kõrge. Veis kaalub 600–900 kg. Hecki veis on 20–30 cm tarvast madalam. Hecki pullid ei ole suuremad enamiku koduveisetõugude pullidest, kuid usutakse, et tarvapullid kaalusid sageli üle tonni, olles juba nii suured kui pool ninasarvikut.

Teise maailmasõja lõpus Berliini kari hukkus, säilis üksnes Hellabrunnis olnud kari. Seda on ristatud hiljem veel teistegi veistega, et saada tarvale veelgi sarnasemaid loomi. Kasvu suurendamiseks prooviti teda ristata vatussi veisega, aga see põhjustas emasloomade viljatust; nähtavasti on vatussi veis lahknenud tarvast juba rohkem kui miljoni aasta eest.

Vendadel Heckidel õnnestus taastada suguline dimorfism, mida polnud ühelgi lähtetõul. See tõestab, et saadud looma geneetiline kood on oluliselt muutunud. Kuid sellegipoolest jääb Hecki veis kõigest üheks koduveise tõuks.

Praegu on maailmas üle 2000 Hecki veise[*viide?*].

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Loomade elu", 7. kd. lk. 405-406

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hecki veis** |
**Johannes Friedrich Zimmermann** (10. mai 1882 Pajusi vald, Viljandimaa, Liivimaa – 24. august 1942 Sverdlovsk, Vene NFSV) oli Eesti loomakasvatusteadlane ja poliitik.

Elulugu
-------

Johannes Zimmermann sündis taluniku peres 1882. aastal ja õppis Eesti Aleksandrikoolis, Treffneri gümnaasiumis ja Tartu Veterinaarinstituudis ning töötas loomakasvatuse eriteadlasena. 

Johannes Zimmermann oli Eesti Asutava Kogu ning I, II, III, IV ja V Riigikogu liige.

Eesti Asutava Kogu liikmena andis ta Jüri Uluotsale kõrvakiilu, mille eest talle mõisteti kaks kuud aresti, 1926. aastal maksis ta karistusest vabanemiseks ühele heategevale asutusele 15 000 marka.

Ta töötas aastatel 1926–1929 riigikontrolörina. 

Oli Otto Strandmani teises valitsuses ja Karl Einbundi esimeses valitsuses majandusminister ning Jaan Tõnissoni neljandas valitsuses põllutööminister. 

Johannes Zimmermann vahistati 14. juunil 1941 Nõukogude okupatsioonivõimu julgeolekuorganite poolt ja hukati Sverdlovski vanglas 24. augustil 1942.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Aleksander Oinas** | **riigikontrolör**1926–1929 | Järgnev**Karl Soonpää** |
| Eelnev**rahaminister, Aleksander Oinas** | **Eesti majandusminister**9. juuli 1929 – 12. veebruar 1931 | Järgnev**Mihkel Pung** |
| Eelnev**Oskar Suursööt** | **Eesti majandusminister**19. juuli 1932 – 1. november 1932 | Järgnev**August Jürman** |
| Eelnev**Artur Tupits** | **Eesti põllutööminister**18. mai 1933 – 21. oktoober 1933 | Järgnev**Nikolai Talts** |

Vaata ka
--------

* Eesti majandusminister

Viited
------

1. ↑  15.000 margaline kõrvakiil. Rahvaleht, 25. veebruar 1926, nr. 24, lk. 1.
2. ↑  Meie parlament ja aeg. Okupatsiooniaastad 1940-1991. 1942. aasta www.nlib.ee Vaadatud 09.08.2012.
Kildini saar 1790. aasta kaardil
Mogilnoje järv Kildini saarel
**Kildin** on saar Barentsi meres Koola lahe suudmes.

Mandrist eraldab saart 700 meetri[*viide?*] laiune Kildini väin.

Kildin on 17,6 km pikk, 7 km lai ja kuni 281 m kõrge. Kildin koosneb peamiselt kiltkivist ja liivakivist. Saare kõrgeimad paigad on põhjas ja läänes, lõuna ja ida suunas langeb maapind laiade terrassidena. Saarel valitseb tundra.

Saarel on mitu järve, sealhulgas Pridarožnoje ja Mogilnõi järv. Viimane on selles mõttes unikaalne, et temas on mitu eri omadustega veekihti ja seetõttu saavad temas elada niihästi mere- kui mageveeorganismid.

Saar on täielikult Venemaa Föderatsiooni sõjaväe valduses. Ajapikku on salastatuse aste vähenenud. Saarel on kaks asulat, mida on nimetatud Verhni Kildiniks ja Vostotšnõi Kildiniks, aga salastatuse tõttu kasutatakse ka teistsuguseid nimesid.

Saare idaosas oli vanasti kildinisaami asula. Säilinud on kahe tuhande aasta vanune kalmistu, kust on leitud luust ja pronksist nooleotsi.

Vaata ka
--------

* Kildini saami keel

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kildin** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on kildalistest kivimitest; kilda kohta vaata artiklit Kilt* |

---

Paljanduv kristalne kilt Šotimaal
**Kildad** on kivimid, mida iseloomustab kildalisus ehk kildaline tekstuur.

Kiltadeks nimetatakse kivimeid, mis on suunatud rõhu ehk stressi tingimustes omandanud kihilise või plaatja väljanägemise, kusjuures kihid on orienteeritud risti stressi suunale. Seejuures ei ole tähtis, kas kivim on alles diageneetilises staadiumis või juba moondunud. Seepärast nimetatakse kiltadeks nii savikilta, kilta, fülliiti kui ka kristalset kilta. Savikilda ligilähedasteks sünonüümideks on savikivim ja argilliit. Tegemist on kildalise ilmega settekivimitega. Fülliit on läikiva pinnaga peitkristalliline moondekivim. Fülliit ja kilt ei sisalda enam savimineraale, vaid need on asendunud vilkudega, mis annavadki neile läikiva ilme. Kristalses kildas on aga kristallid, millest kivim koosneb, palja silmaga näha. Kildalise tekstuuriga moondekivimiteks on ka näiteks kloriitkilt ja glaukofaankilt.

Mitte kõik geoloogid ei poolda lõpuni ülalpool väidetut. Nende arvates võib kildaks nimetada ainult moondunud kivimit, mistõttu ei ole õige näiteks Türisalu kihistu argilliiti nimetada diktüoneemakildaks. Seega ei kuuluks savikivim ehk savikilt ehk argilliit sel juhul kiltade hulka. See väide on õige küll, aga ainult osaliselt. Kilt on moondekivim, kuid kildalised võivad olla ka mittemoondekivimid. Diktüoneemakilta on siiski soovitatav nimetada argilliidiks, sest nimetusest "diktüoneemakilt" ei ole võimalik välja lugeda, kas "kilt" tähendab moondekivimit või kildalisust.

On olemas ka konkreetne kivim, mida nimetatakse kildaks. Selle kivimi puhul on tegemist selgelt moondekivimiga, mis ongi andnud aluse väitele, et kildad peavad tingimata olema moondunud.
**Kodusoomukas** (*Thermobia domestica*) on väike harjashännaliste seltsi kuuluv putukas, kellel on majasoomukaga sarnased elukombed.

**Kodusoomukas** (*Thermobia domestica*)
Eestis leitud ühel korral, 2005. aastal.

Välimus
-------

Kodusoomukas on 12 mm pikkune, majasoomukast veidi kogukam, värvuselt pruunikashall, tiivutu ja pikkade tundlatega putukas. Tagakeha tipul paikneb kolm pikka ja kaks lühikest jätket. Emane kodusoomukas on isasest suurem.

Levila
------

Kodusoomukas on pärit Lähis-Idast, Kesk-Aasiast ja Egiptuse idaosast. Tänapäeval on kodusoomukas olemas kõigil mandritel välja arvatud Antarktikas. 

Kodusoomukas elab niisketes ja rohkeid varjevõimalusi pakkuvates elupaikades. Kodusoomukas vajab veidi kuivemat, kuid siiski niisket ja soojemat elupaika, sellepärast pole ta nii laialdaselt levinud. Eestisse on kodusoomukas ilmselt sattunud koos kasutatud riietega.

Elutsükkel
----------

Emane soomukas muneb elu jooksul kuni sada muna, korraga üks kuni kolm. Vast munetud munad on pehmed ja valkjad. Olenevalt temperatuurist kooruvad munadest vastsed 3–6 nädala jooksul. Järglaste kasvukiirus sõltub keskkonna temperatuurist. Ideaalsetes oludes saab munast koorunud vastsest täiskasvanud soomukas 43 päevaga, kuid mõnel juhul kulub selleks isegi kuni kolm aastat.

Kodusoomukas kestub elu jooksul keskmiselt 50 ja isegi rohkem korda, jättes elupaika kuivanud vastsekestad, mis määrivad riideid. Põrandal puruks hõõrutud kestatükid võivad sissehingamisel tekitada ka allergiat. Kodusoomukad elavad kuni 3,5 aastat.

Kodusoomukad on vilkad ning väldivad valgust. Päeval peituvad nad pragudesse ja õõnsustesse, kust ilmuvad välja hämaruses. Kodusoomukad liiguvad võimalikult varjatult ning kiiresti, aeg-ajalt peatudes ja otsekui arutledes, millises suunas edasi liikuda. Valmikud ja vastsed söövad mitmesugust orgaanikat, proteiini- ja valgurikast toitu: paberit, fotosid, karusnahka, orgaanilist mustust ning ka suhkrut. Soomukad võivad nälgida mitu kuud kuni aasta

Kodusoomukad munevad ka jahedas, 15–19-kraadise temperatuuri juures, ja paljunevad väga kiiresti niisketes oludes. Soojas ja normaalse niiskusega korterites need kahjurid ei elutse. Kahjustavad riideid, kuivtoitu.

Majanduslik tähtsus
-------------------

Kodusoomukaid peetakse kahjuriteks, kuid nende tekitatud kahju on tavaliselt väike. Ta on põhiliselt vaid köögi, raamatukogu ja kaubanduspindade pisikahjur. Peale allergilise reaktsiooni võimaluse kodusoomukas inimestele otseselt muid terviseprobleeme ei põhjusta.

Vaata ka
--------

* majasoomukas
* paberisoomukas

Viited
------

1. ↑  Airika Harrik 2021. Eesti arhiive ähvardab paberimaias invasiivne soomukas. *Novaator*.
2. 1 2  "[2]".. Vaadatud 30.05.2019. `{{netiviide}}`: välislink kohas ``|Väljaanne=`` (juhend)
3. 1 2  "[1]".. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.06.2015. Vaadatud 30.05.2019. `{{netiviide}}`: välislink kohas ``|Väljaanne=`` (juhend)

Välislingid
-----------

* Kodusoomukas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Suureranna hoiuala ja teiste Kõpu poolsaare kaitsealade paiknemine.
**Suureranna hoiuala** on kaitseala Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu poolsaare lõunaosas. Hoiuala pindala on 247 ha.

Ala hõlmab Suureranna ja Laasi küla põllumajanduslikke maid. Esineb nii mereliiva tasandikku kui ka vanu rannavalle. Nüüdisrand on liivane ja madal. 

Külas on valdav traditsiooniline maakasutus – poollooduslikud rohumaad vahelduvad põldude, puiskarjamaade ja metsaga. Rannas on Kõpu poolsaare ainsad rannaniidud, karjatamata aladel valitsevad roostikud. Poollooduslike elupaikade hulka kuuluvad veel liigirikkad aruniidud, nõmmed, madalikuniidud, liigirikkad madalsooniidud ning kadastikud. 

Alal on teada kolm II kaitsekategooria (rand-orashein, loim-vesipaunikas, värvi-paskhein) ja seitse III kaitsekategooria taimeliiki. 

Hoiuala on kaitse all alates 1. oktoobrist 2005 Vabariigi Valitsuse määrusega. Kevadel 2008 kinnitati ka Suureranna hoiuala kaitsekorralduskava aastateks 2008–2016.

Vaata ka
--------

* Eesti kaitsealade loend
Artur Ávila (2012)
**Artur Ávila Cordeiro de Melo** (sündinud 29. juunil 1979 Rio de Janeiros Brasiilias) on brasiilia ja Prantsuse matemaatik, Brasiilia Teaduste Akadeemia liige; esimene ladinaameeriklasest Fieldsi medali kavaler (2014).

Ta lõpetas Rio de Janeiro Föderaalse Ülikooli ja sai 2001. aastal Rio de Janeiro asuvast Puhta ja Rakendusliku Matemaatika Riiklikust Instituudist (IMPA) doktorikraadi (doktoritöö "Bifurcations of unimodal maps: the topological and metric picture"; juhendaja Welington de Melo). 

Seejärel siirdus Prantsusmaale, kus töötas mitmes uurimisasutuses, sealhulgas Pariisis asuvas Teadusuuringute Keskuses (CNRS), kus edutati 2008. aastal uurimisdirektoriks. 2018. aastast on ta Zürichi Ülikooli matemaatikainstituudi professor. Ühtlasi on Ávila 2009. aastast IMPA erakorraline teadur. Tema töögraafiku kohaselt viibib ta pool aastat Euroopas ja seejärel pool aastat Rio de Janeiros.

Teadlasena on Ávila peamised uurimissuunad matemaatikas dünaamilised süsteemid ja spektraalteooria. 2014. aastal Seoulis toimunud Rahvusvahelise Matemaatikute Kongressi (IMC) avatseremoonial anti kätte Fieldsi medalid, sealhulgas Ávilale, kes sai medali "suure panuse eest dünaamiliste süsteemide teooriasse, mis on muutnud selle allharu nägu tänu ideele kasutada renormalisatsiooni ühendava põhimõttena".

Ávilal on nii Brasiilia kui ka Prantsusmaa kodakondsus.

Tunnustus
---------

Fieldsi medal
* 2006 – Prantsuse Teadusuuringute Keskuse CNRS-i pronksmedal kategoorias "Matemaatika, füüsika, geoteadused ja astronoomia"
* 2009 – Prantsuse Teaduste Akadeemia Jacques Herbrandi auhind
* 2013 – The World Academy of Science'i TWAS-i auhind kategoorias "Matemaatika"
* 2013 – valiti Brasiilia Teaduste Akadeemia täisliikmeks
* 2014 – Fieldsi medal

Viited
------

1. 1 2 3  Curriculum vitae. impa.br
2. ↑  Prof. Dr. Artur Avila. math.uzh.ch
3. ↑  Artur Avila troca França por Suíça, mas continua no IMPA. impa.br
4. ↑  Fields Medals 2014. mathunion.org
5. ↑  Artur Ávila Cordeiro de Melo. abc.org.br

Välislingid
-----------

* Artur Ávila – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Artur Ávila koduleht
**Somaalia lipp** on Somaalia ametlik lipp.

 ? Somaalia riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
12. oktoobril 1954 kasutusele võetud Somaalia riigi- ja rahvuslipu eeskujuks on nii värvi kui ka kompositsiooni poolest ÜRO lipp, sinise kanga keskel on valge viisnurkne täht. Lipu autor on Mohammed Awale Liban. 

Tähe iga haru esindab üht somaalide piirkonda: Briti, Itaalia ja Prantsuse Somaalimaad, Etioopia valduses olevat Ogedeni ning Põhja-Keeniat. Ilmseid vallutussoove sümboliseeriv Somaalia lipp on riigilippude seas üsna haruldane, vaid Komooride lipp väljendab teadaolevalt samu püüdlusi.

Põhja-Somaalias kuulutati 1991. aastal välja iseseisev Somaalimaa Vabariik, Kirde-Somaalias on aga aastast 1992 moodustatud Puntlandi Vabariik. Iseseisvaks kuulutas end 2002. aastal ka Edela-Somaalia. Neil Somaalia piirkondadel kes on end iseseisvaks kuulutanud, kuid jäänud ilma rahvusvahelise tunnustuseta, on ka oma lipud.

Vaata ka
--------

* Somaalia vapp
* Somaalimaa lipp
* Puntlandi lipp
* Edela-Somaalia lipp

Välislingid
-----------

* Somaalia lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
**Artur Veborn** (30. november 1905 Undla vald, Virumaa – 27. veebruar 1931 Karitsa küla, Virumaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant, 1927) ja suusataja.

Ta õppis 1924–1927 (lõpetas) Sõjakoolis ja 1928–1931 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna kehalise kasvatuse osakonnas, Korporatsioon Sakala liige.

Sõjakooli lõpetamisel kingiti talle kuldkäekell ning anti õigus esimesena valida väeosa. Teenis 1. soomusrongirügemendis. Suusataja (Eesti rekordid 5 ja 10 km), kergejõustiklane (kaitseväe rekord 5000 m jooksus). 1931. aasta Eesti suusameistrivõistluste eel rajaga tutvudes kukkus ta rinnaga kännu otsa ja suri sisemise verejooksu tagajärjel, maeti 6. märtsil 1931 Kadrina kalmistule.

"N.-ltn. A. Veborn oli meie kaitseväe noori juhte, kellele tema haruldaselt suurejooneline ja suuremeelne iseloom, kindel rahvuslik mõtlemine ja suured isiklikud võimed vajutasid otsaette kangelaskuju pitseri. Temalt ootasime palju, kuid nüüd vaid leinas mälestame lahkunut."

Viited
------

1. ↑  N.-leitnant Artur Veborn. Häire, nr. 10, 1931, lk 146:

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Geni
* 2
* Meistrivõistlused 1921 - 2002
Liebigi jahuti
Selles seadmes on Vigreux kolonn (fraktsioneeriv tagasivoolu jahuti) ja paremal Libigi jahuti
**Liebigi jahuti** on lihtne vesijahutusega jahuti (kondensaator), mida kasutatakse laboratoorse destillatsiooni seadmetes, selleks et jahutada kuumad aurud vedelikuks ja suunata vastuvõtuanumasse.

Liebigi jahuti on saanud nimetuse saksa keemiku Justus von Liebigi järgi, ehkki taolist jahutit kasutati juba enne teda. Jahuti tõelised leiutajad, kes kõik leiutasid selle üksteisest sõltumatult, olid saksa keemik Christian Ehrenfried Weigel 1771, prantsuse teadlane P.J. Poisonnier 1779 ja soome keemik Johan Gadolin 1791. Siiski tegi just Liebig jahuti üldtuntuks. Liebig ise pidas jahuti leiutajaks saksa farmatseuti Johann Göttlingi, kes 1794 tegi Weigeli seadmesse täiustusi.

Tänu vesijahutusele on Liebigi jahuti oluliselt tõhusam kui alkeemikute poolt kasutatud retort. Vee soojusmahtuvus on palju suurem kui sama suurel õhukogusel ja tema lakkamatu ringlus seadmes hoiab jahuti temperatuuri ühtlasena. Sellepärast suudab Liebigi jahuti jahutada märksa suuremat sissetuleva auru voogu kui õhkjahuti või retort.

Viited
------

1. ↑  "The Origin of the Liebig Condenser". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2009. Vaadatud 25. oktoobril 2009.
**Lichtervelde** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas.

Asulad
------

Lichtervelde jaguneb järgmisteks piirkondadeks:

Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi.
* 
* 
* 
* 68 meetri kõrgune Sint-Jacobuskerk68 meetri kõrgune Sint-Jacobuskerk

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Lichtervelde – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)
* Cercle d'histoire locale (hollandi keeles)

Lääne-Flandria provintsi vallad

Alveringem | Anzegem | Ardooie | Avelgem | Beernem | Blankenberge | Bredene | Brugge | Damme | De Haan | De Panne | Deerlijk | Dentergem | Diksmuide | Gistel | Harelbeke | Heuvelland | Hooglede | Houthulst | Ichtegem | Ieper | Ingelmunster | Izegem | Jabbeke | Knokke-Heist | Koekelare | Koksijde | Kortemark | Kortrijk | Kuurne | Langemark-Poelkapelle | Ledegem | Lendelede | Lichtervelde | Lo-Reninge | Menen | Mesen | Meulebeke | Middelkerke | Moorslede | Nieuwpoort | Oostende | Oostkamp | Oostrozebeke | Oudenburg | Pittem | Poperinge | Roeselare | Ruiselede | Spiere-Helkijn | Staden | Tielt | Torhout | Veurne | Vleteren | Waregem | Wervik | Wevelgem | Wielsbeke | Wingene | Zedelgem | Zonnebeke | Zuienkerke | Zwevegem
**"Õpilane"** on Trudi Canavani Musta võluri triloogia teine raamat. Fantaasiaromaan ilmus esmakordselt 2002. aastal Austraalias. 2007. aasta detsembris ilmus raamat kirjastuses Pegasus (tõlkija Marge Paal) ka Eestis.

Noore agulitüdruku Sonea lugu jätkub. Sonea on nõustunud Võlurite Gildi Ülikoolis õppima, et saada võluriks, kuid see osutub palju raskemaks kui algul arvatud, sest agulipiiga ei sobi rikastest Kodadest pärit nooremate võlurihakatistega kokku ja viimased hakkavad tüdrukut nende juhi, eriti vastiku Regini, ässitusel lausa vihkama ja füüsiliselt kiusama. Varsti hakkavad levima kuulujutud Sonea ja tema eestkostja Lord Rotheni kohta. Lisaks kõigele sellele peab Sonea veel muretsema Gildi juhi, Ülemlord Akkarini pärast, kes kasutab salaja keelatud musta maagiat.

Sarjas eelneb "Võlurite Gild" (2001) ja järgneb "Ülemlord" (2003).

Ametlik kirjeldus
-----------------

*"Võlurite kõige tähtsam tööriist on nende teadmised... Ilma teadmisteta muutub võluri vägi kasutuks." Võlur silmitses põgusalt Soneat. "Ka siis, kui tema vägi ilmutab end iseenesest, hukkub ta peagi, kui ei omanda teadmisi, kuidas oma väge kontrollida."*
Sonea teab, et kõik Võlurite Gildi õpilased on pärit mõjukatest peredest, aga ta teab ka, et võib rasketel hetkedel Rotheni abis kindel olla. Siis aga hakkavad nende kohta levima õelad kuulujutud – ja sekkub Gildi Ülemlord Akkarin.

Dannyl on edutatud Gildi Teiseks Saadikuks Elyne'i õukonda. Kantsler Lorlen teeb talle ülesandeks jätkata salaja Ülemlord Akkarini aastate eest poolelijäänud iidse võlukunsti uurimist. Teadmata oma reisi tegelikku põhjust, seisab Dannyl peagi silmitsi ootamatute ohtudega.

Sonea aga on vahepeal Ülemlordi sünge saladuse peaaegu unustanud, kuid tõe varjamine võib osutuda rängaks veaks…

Ülipõnevas "Võlurite Gildis" alanud Sonea seiklused jätkuvad triloogia teises raamatus "Õpilane".
**Õpilasesinduste Assablee** (vene keeles *Ассамблея Ученических Представительств*) on Eestis tegutsev vene õppekeelega õpilaste esindusorganisatsioon, mis tegeleb õpilasomavalitsuse arendamisega Eesti koolides ja koolihariduse küsimustega. 

Assamblee on loodud 1999. aastal[*viide?*]. Assamblee koosseisu kuulub 58 kooli ehk 90% Eestis olevatest vene õppekeelega gümnaasiumiastmega koolidest.

### Organisatsioonist

Vastavalt Assamblee kodulehele on organisatsiooni põhieesmärgid järgmised:

1. õpilaste ja nende esindajate informeerimine hariduspoliitikast ja vastavast seadusandlusest ning nende kaasamine aruteludesse hariduselu probleemide üle läbi konverentside, seminaride, piirkondlike ümarlaudade. Kasutatakse ka teisi koostöövorme;
2. õpilaste esindamine ja nende huvide kaitsmine riikliku hariduspoliitika otsustamisel läbi pöördumiste valitsuse- ja teiste võimuorganite poole, kaasamisüritustel osalemise, pöördumistel avalikkuse poole. Kasutatakse ka teisi mõjutamisvõimalusi;
3. õpilasesinduste arendamine koolituste ja konsultatsioonide ning informatsiooniliste tugimeetmete kaudu.

Assamblee tegevust rahastab MTÜ Avatud Vabariik.

Hariduspoliitika
----------------

Assamblee suhtub kriitiliselt Tallinna abilinnapea Mihhail Kõlvarti poolt algatatud aktsiooni, mille käigus pakkus Kõlvart kanda valge lindi venekeelse hariduse toetuseks. Kõlvarti sõnul "niimoodi väljendavad aktsioonist osavõtjad oma negatiivset suhtumist sellesse kiirustamisse, millega haridusministeerium tahab venekeelsed koolid eestikeelsele õppele üle viia". 5. septembril 2011 levitatud pressiteates kutsub Õpilasesinduste Assamblee kõiki kohalike omavalitsusi keskenduma koolides olemasolevate probleemide lahendamisele ning mitte politiseerima neid.

Struktuur
---------

### Nõukogu

Assamblee kõrgeimaks organiks on nõukogu. 

### Esinduskogu

Esinduskogu on Õpilasesinduste Assamblee alaline tööorgan.

### Peasekretär

Käesoleval ajal on Assamblee peasekretäri ametis Jevgeni Filatov.

Varem on peasekretäri ametis olnud:
  
3. märts 2010 - 3. veebruar 2011 - Jana Naumenkova;
  
9. veebruar 2009 - 3. märts 2010 - Sergei Metlev;
  
29. jaanuar 2008 - 9. veebruar 2009 - Anastasia Dobretsova jt.

Viited
------

1. 1 2 3 4   (vaadatud 22.03.2013)
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 19. oktoobril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑   (vaadatud 22.03.2013)
6. ↑

Välislingid
-----------

* Assamblee koduleht (vaadatud 22.03.2013)