recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Aru Grupi Huljal asuv tootmiskompleks
**AS Aru Grupp** on 1993. aastal asutatud Eesti puidutööstusettevõte, mille tootmiskompleks asub Kadrina vallas Hulja külas.

Ettevõttele kuuluvad akna-uksetehas, trepitehas, majatehas ja liimpuidust komponentide tehas. Kokku töötab seal keskmiselt 180 inimest.

Ettevõttele kuuluvad kaubamärgid Aru Joinery ja 2019. aastal turule toodud Stair24.

Ettevõte teeb koostööd Kadrina Keskkooliga. Käivitatud on arvutijoonestamise võistlus CADrina ning koolis on loodud reaal-tehniline õppesuund.

Ajalugu
-------

Ettevõtte asutasid 1993. aastal Juhan Viise ja Andres Lindam. Algul tegutseti saetööstusena ja põllumajandustootmisega, kuid peagi lisandus akende, uste ja treppide tootmine. Põllumajanduslik osa viidi aga eraldi ettevõttesse Aru Põllumajanduse OÜ.

Tootmine
--------

Ühe tootmishoone sisemus
Akna-uksetehases toodetakse puit- ja puitalumiiniumaknaid, lükanduksi, fassaadisüsteeme, sise- ja välisuksi, välisluuke, aknalaudu, piirdeliistu. Valmistatakse eriprojekte.

Trepitehases toodetakse männi ja tammepuidust treppe, trepikomponente ning erilahendustega treppe vastavalt tellimustele.

Majatehases valmivad freesprussmajad, elementmajad ja Post&Beami tüüpi majad.

Komponenditehases tehakse mitmesuguseid hööveldus- ja liimimistöid.

Eksport
-------

Suur osa ettevõtte toodangust eksporditakse. Peamised ekspordi sihtturud on Iirimaa, Holland, Jaapan, Taani, Norra, Saksamaa, Island, Soome, Suurbritannia ja Rootsi. Eksport on organiseeritud edasimüüjate kaudu.

Auhinnad
--------

Ettevõttes toodetud stuudio-koolimaja Inglismaal, mis valiti 2015. aasta parimaks masintöödeldud palkmajaks
Eesti Puitmajaliit ja Eesti Puitmajaklaster valisid 2015. aasta parimaks masintöödeldud palkmajaks ettevõtte toodetud stuudio-koolimaja Inglismaal Essexis.

Aru Grupp valiti Lääne-Virumaa aasta ettevõtteks 2019.

Ettevõtte juht Juhan Viise on pälvinud Lääne-Virumaa ettevõtluse ja kohaliku elu edendamise eest Valgetähe IV klassi teenetemärgi ning maakondliku aumärgi panuse eest Lääne-Virumaa majanduse arendamisse. Ta oli ka üheks "Aasta töösturi 2019" nominendiks.

Viited
------

1. 1 2 3   (vaadatud 14.12.2015)
2. ↑  Arugr (11.11.2020). "Stair24".
3. 1 2 3 4  "Aru grupi juht: konkurentsis püsimine on võrreldav tippsportlase eluga" Kuulutaja, 31. märts 2017.
4. ↑  Eesti Puitmajaliit (09.04.2015). "Aasta Tehasemaja".
5. ↑  Virumaa Teataja (15.11.2019). "Aasta ettevõtetele jagati tunnustust". *Postimees, Virumaa Teataja*.
6. ↑  Eesti Vabariigi Presidendi Kantselei. "Teenetemärkide kavalerid".[*alaline kõdulink*]
7. ↑  Tööstusuudised.ee (08.10.2019). "Aasta töösturi konkursile esitati 14 kandidaati". *Tööstusuudised.ee*.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Aru Grupp** |

* Ettevõtte koduleht
* Ettevõtte taustainfo – Inforegister
**Aru** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Aru külas on 19 elamuga kinnistut.

1290. aastal mainitakse Taani kuninga kinnituskirjas Kolga emakloostri konvendile muu hulgas Arweculle-nimelist kohta. 

Kindel Aru küla kirjalik mainimine ürikutes leiab aset 1586. aastal Kolga vakuraamatus, kus Kosu (Kosso By) all esineb pooladrik nimega Aroküla Hans.

Kõrveaia talus asub helilooja Veljo Tormise sünnikoht.

Aru küla piiril Kursi külas oli 1,1 hektari suurune Aru mootorsõidukite maastikusõiduala, mis asub Nõukogude ajal põhiliselt sõjaväepolügooni jaoks kasutatud Kosu kruusa- ja liivakarjääris, mille plaanitud varud on 2020. aastal kasutusele võtmiseks valmis pandud.

Küla naabruses asub kaitsejõudude Soodla harjutusväli.

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
3. ↑  Aru maastikusõiduala RMK (vaadatud 19. juulil 2014)
4. ↑
5. ↑

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; USA linna kohta vaata artiklist Solvang (linn).* |

---

**Solvang** on ühe inimese poolt teisele suunatud väljend või käitumine, mis on teise suhtes lugupidamatu või riivab tema au ja väärikust. Solvang mõjub teise inimese egole või uhkusele ja halvendab tema enesetunnet. Solvang võib olla nii tahtlik kui kogemata. Kui solvangu saanud inimesel on kõrge enesehinnang, tajub ta solvamist rünnakuna, ta võib tunda hirmu kaotada oma sotsiaalset positsiooni, ehk ta tunneb solvumistunnet. Hirm võib põhjustada vasturünnaku (viha). Sügavam solvumine võib põhjustada ka depressiooni.

Inimesed, kellele meeldib teistega manipuleerida kasutavad ka varjatud solvanguid, kus varjuna kasutatakse komplimenti. Näiteks:

* "See seelik teeb sind peenemaks." Vihjatakse et inimene on paks.
* "Sooviksin olla sama otsekohene kui sina, aga püüan alati teistega hästi läbi saada." Vihjatakse, et inimene käitub halvasti.
* "Sa meeldid mulle, sul on palju noorema naise julgus." Vihjatakse et inimene on vana.

Desmond Morris on märkinud, et peaaegu iga tegu võib anda solvava signaali, kui see on tehtud ebasobivas olukorras või ebasobival ajal. Ta jagas solvumist võimaldavad signaalid kümneks kategooriaks: 

1. ei ole huvitatud, ükskõiksus
2. igavus
3. kannatamatus
4. üleolevus
5. moondunud komplimendid
6. ebamugavus
7. tagasilükkamine
8. narrimine
9. sümboolsed solvangud
10. roppused.

Solvumine lähisuhetes
---------------------

Lähisuhetes – kodus, tööl – tekib solvumine siis, kui teise inimese käitumine ei lange kokku meie ootustega, siis kui tundub, et meid ei mõisteta ja ei käituta nii, nagu me eeldame. Tihtipeale on tegemist mitteõigustatud ootustega, nagu näiteks mõtete ja tunnete lugemine, faktimälu, abivalmidus, osavõtlikus. Kui teine inimene ühel hetkel ootusi täita ei suuda, tunneb inimene kibedat pettumust ja on solvunud. Inimesed, kes on tihti solvunud, eeldavad, et teised inimesed on nende suhtes millekski kohustatud.
Solvunud inimene ei oska sageli ise oma tunnetega hakkama saada, ta ei tunne ennast teiste seltskonnas hästi ja eelistab üksindust. Sageli võtab end mittetundev inimene üle teiste emotsionaalse oleku, teise inimese solvumise. Ta ajab segamini enda ja teise inimese tunded ja tunnete tekkimise aluseks olnud põhjused. Kui solvumistunne jääb lahenduseta, hakatakse nii solvumist kui teisi emotsioone alla suruma. Inimesel võib tekkida harjumus öelda üht ja mõelda teist. Nii lähevad erinevad tunded veel rohkem omavahel segamini. Solvumises on omavahel segatud kurbus ja viha, kuna inimene tunneb, et teda ei mõisteta ega hinnata.
Solvumist on võimalik ka teeselda, selleks, et sundida teisi inimesi omi soove täitma.

Vaata ka
--------

* sõimamine
* viha
* ebaviisakas žest

Viited
------

1. ↑  Desmond Morris, *Manwatching* (London 1987) p. 186-192. ISBN 9780810913103
2. ↑  Solvumisest ja mitte solvumisest
3. ↑  Mõista oma tundeid: allasurutud emotsioonid ja solvumine toovad kaasa tervisehädad

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Solvang** |
|  |
| --- |
| Soma kaevanduskatastroof |
|  |
| Kaevurid ja omaksed |
|
| Riik | Türgi |
| Koht | Soma |
|
| Kuupäev | 13. mai 2014 |
|
|
|
| Liik | plahvatus |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
| Hukkunuid | 301 |
| Vigastatuid | üle 80 |
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|
|

**Soma kaevanduskatastroof** oli plahvatus Türgi lääneosas Soma kivisöekaevanduses 13. mail 2014. Plahvatuse ajal viibis kaevanduses 787 inimest, kuna käimas oli tööliste vahetus.

Plahvatusele järgnenud tulekahju kustutati 15. mail.

Suurem osa töölisi hukkus vingugaasimürgistuse tõttu, tegemist oli seni ohvriterikkaima kaevandusõnnetusega Türgi ajaloos. 

Riigis kuulutati välja kolmepäevane lein.

Plahvatus ja tulekahju
----------------------

Tulekahju sai alguse kaevanduses tekkinud plahvatusest, misjärel lakkasid töötamast kaevanduse tõstukid. Plahvatus ja järgnenud tulekahju tappis 301 töölist, vigastas veel 80 töölist ja jättis umbes 600 töölist kaevandusse lõksu. Paljud hukkunud surid vingugaasimürgistuse tõttu.

Viited
------

1. ↑  "'Son 2 isçinin yeri de tespit edildi'". ntvmsnbc. 17. mai 2014. Vaadatud 17. mai 2014.
2. ↑  "Turkey coal mine disaster: Desperate search at Soma pit". *BBC News*. Vaadatud 14. mai 2014.
3. ↑  "Turkish mine disaster: Unions call protest strike". *BBC News*. Vaadatud 15. mai 2014.
4. ↑
5. ↑  "Over 17 killed and 200 trapped in Turkish coal mine explosion". *IANS*. news.biharprabha.com. Vaadatud 13. mai 2014.
6. ↑  "Turkey orders 3 day mourning for Soma mine disaster victims". *IANS*. news.biharprabha.com. Vaadatud 14. mai 2014.

Välislingid
-----------

 Soma kaevanduskatastroof – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Tundra-neppvigle** (*Limnodromus scolopaceus*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv linnuliik neppvigle perekonnast.

Levila
------

Tundra-neppvigle on pesitsusajal levinud Kirde-Siberis Tšuktši poolsaarel ja Anadõri alal ning Põhja-Ameerikas Alaska põhja- ja lääneosas, St. Lawrence'i saarel ja Kanadas Yukonis.
Maailma populatsiooni suurus on umbes 0,5 miljonit isendit. Tundra-neppvigle on rändlind, ta talvitub USA lõunaosas läbi Mehhiko kuni Guatemalani.
Tundra-neppvigle on Eestis eksikülaline, teda vaadeldi esmakordselt 2. oktoobril 2009 Läänemaal Põgaris.

Välimus
-------

Üldpikkus 27–30 cm, tiibade siruulatus 42–49 cm, kehakaal 90–144 g. Emaslind on isaslinnust keskmiselt natuke suurem. Kõigis sulestikes sarnaneb väga raba-neppviglega. Hundsulestikus roostja tooniga alapoolel on rohkesti tumedaid ja heledaid põikitähne ja suleääriseid, kael ja rind on tihedalt pikitriibulised. Saba on musta-valgevöödiline. Puhkesulestik on hallikirju.
Lennul näha valge kiilukujuline laik seljal. Sügisel kohatakse Euroopas peamiselt noorlinde või esimese talve sulestikku sulgivaid linde.
Lennuhäälitsus on tunduvalt kõrgem ja teravam kui raba-neppviglel – tavaliselt ühesilbiline mudatildri häälitsuse sarnane *kjik* või meriski häälitsust meenutav vali *kiik*, sageli ka kahesilbiline *kik-ik* ja vaid mõnikord lendutõusul kolmeosaline terav hüüd.

Pesitsemine
-----------

Pesitseb tundra rannikuala järvede ja järvekeste kallastel ja palsasoodes. Pesa on maas taimede varjus. Kurnas 4 muna, mida hautakse umbes 20 päeva. Poegade eest hoolitseb isaslind.
Pojad hakkavad lendama 20–30 päeva vanuselt.

Toitumine
---------

Tundra-neppvigle sööb selgrootuid, lisaks mõnel määral taimede osi.

Viited
------

1. ↑  Jonsson, L. *Euroopa linnud*. Eesti entsüklopeediakirjastus 2000, lk 248–249

Välislingid
-----------

* Tundra-neppvigle andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Tumšupe** on küla (*vidējciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ja jääb valla keskusest Ropažist 5,8 ning Riiast 36 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis Endzeliņi mõisa maadele teede ristumispaigas asunud Tumšupe ehk Endzeliņi kõrtsi juurde. Küla kasvas tunduvalt nõukogude perioodil, mil sinna rajati suur loomakasvatuskompleks.

Külas asuvad Tumšupe bussipeatused.

Aastal 2006 oli külas 462 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 455.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Autotransporta direcija

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tumšupe** |

| * v
* r
Ropaži valla asulad |
| --- |
| 
Augšciems **·**  Bajāri **·**  Bajārkrogs **·**  Gaidas **·**  Jaunbagumi **·**  Kākciems **·**  Kangari **·**  Lielkangari **·**  Mucenieki **·**  Nāgelmuiža **·**  Podkājas **·**  **Ropaži** **·**  Rotkaļi **·**  Silakrogs **·**  Zaķumuiža **·**  Tumšupe **·**  Vāverkrogs **·**  Villasmuiža **·**  Ūlupji |
**Tunceli provints** (zaza keeles *Dêsım* ja kurdi keeles *Dêrsim*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis. Provintsi keskus on Tunceli.

Haldusjaotus
------------

* Çemişgezeki ringkond (Zaza: *Süke*)
* Hozati ringkond (Zaza/kurdi: *Xozat*)
* Mazgirti ringkond (Zaza: *Mazgerd*, kurdi: *Mêzgır*)
* Nazımiye ringkond (Zaza: *Qızılkilise*)
* Ovacıki ringkond (Zaza: *Pulur*)
* Perteki ringkond (Zaza: *Pêrtage*, kurdi: *Pêrtag*)
* Pülümüri ringkond (Zaza: *Pılemoriye*)
* Tunceli ringkond (Zaza: *Mamekiye* või *Qalan*)

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Tunceli provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Liebenburg** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Goslari kreisis.

Valla pindala on 78,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7976 inimest.

Vald asub Harzi mäestikust põhjas, Innerste kõrgustiku Salzgitteri küngastiku idaosas. See külgneb kreisikeskuse Goslariga, umbes 12 km lõunas; külgnevad omavalitsused põhjas on Salzgitter ja Schladen-Werla Wolfenbütteli kreisis.

Alljaotused
-----------

Vald koosneb Liebenburgi tuumikust ja järgmisest üheksast külast, mis liidendati 1. juulil 1972:

1. Dörnten koos Kunigundega
2. Groß Döhren
3. Heißum
4. Klein Döhren
5. Klein Mahner
6. Neuenkirchen
7. Ostharingen
8. Othfresen koos Heimerode ja Posthofiga
9. Upen

Ajalugu
-------

Liebenburgi lossikirik
Galeriihaua arheoloogilised väljakaevamised näitavad asustust piirkonnas hilisneoliitikumis. Endised Saksi valdused kuulusid 1235. aastal äsjaloodud Hildesheimi piiskopkonnale.

Aastatel 1292 kuni 1302 püstitas vürstlik piiskop Siegfried II von Querfurt *Levenborchi* lossi Salzgitteri küngastikule, piiri lähedale Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonnaga. 1366. aastast panditi see tema järglaste poolt Braunschweigi kodanikele, kuna oli oluline kaubatee kaitsmisel riigilinn Goslariga.

Raekoda
Lossi hõivas pärast Hildesheimi piiskopkonna vaenust 1523. aastal sõjakas Braunschweig-Wolfenbütteli hertsog Heinrich II ja kasutas seda ajutiselt oma armukese Eva von Trotti peidupaigana. Katoliiklik hertsog omakorda kaotas selle protestantlikule Schmalkaldeni liidule, kelle väed tegutsesid Braunschweigi maadel 1542. aastast kuni lõpliku kaotuseni 1547. aasta Mühlbergi lahingus. Kolmekümneaastase sõja ajal kasutati kindlust 1625. aastal keiserliku generalissimuse Albrecht von Wallensteini peakorterina, Rootsi väed okupeerisid selle 1633. aastal ja Keiserlik armee vallutas selle tagasi 1641. aastal.

1643. aasta rahulepinguga Braunschweigi hertsogitega anti raskelt purustatud loss Hildesheimile tagasi, kui päevatöölised ja käsitöölised elasis selle müüride vahel. Hildesheimi vürstlikud piiskopid promoted the settlement of Catholic families. Loss ise ehitati barokkstiilis osaliselt uuesti üles Wittelsbachist vürstliku piiskopi Clemens Augusti käsul, kuni ehitustööd katkestati Seitsmeaastase sõja puhkemise tõttu 1756. aastal. Pärast piiskopkonna lõplikku sekulariseerimist 1802. aastal läks Liebenburg 1814. aastal Hannoveri kuningriigile.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.liebenburg.eu


Goslari kreisi vallad

* Bad Harzburg
* Braunlage
* Clausthal-Zellerfeld
* Goslar
* Langelsheim
* Liebenburg
* Seesen
**Credit Suisse Group AG** on Šveitsis asutatud ja baseeruv rahvusvaheline investeerimispank ja finantsteenuseid pakkuv ettevõte. Selle peakorter asub Zürichis, ja see peab kontoreid kõigis suuremates finantskeskustes kogu maailmas ning on üks kaheksast globaalsest "Bulge Bracket" pangast, mis pakuvad teenuseid investeerimispanganduse, privaatpanganduse, varahalduse ja jagatud teenuste alal. Credit Suisse on tuntud oma rangete panga-klientide konfidentsiaalsuse ja pangasaladuse hoidmise tavade poolest.

Credit Suisse asutati 1856. aastal Šveitsi raudteesüsteemi arendamise rahastamiseks. See andis välja laene, mis aitasid luua Šveitsi elektrivõrku ja Euroopa raudteesüsteemi. 1900ndatel hakkas see üle minema jaepangandusele vastusena keskklassi tõusule ning UBSi ja Julius Bäri konkurentsile Šveitsis. Credit Suisse tegi koostööd First Bostoniga 1978. aastal. Pärast suurt ebaõnnestunud laenu sattus First Boston rahalistesse raskustesse ja ni ostis Credit Suisse 1988. aastal kontrollitava osaluse pangas. Aastatel 1990–2000 tegi ettevõte mitmeid omandamisi, suurendades dramaatiliselt oma turuosa, ostes muu hulgas Winterthur Groupi, Swiss Volksbanki, Swiss American Securities Inc. (SASI) ja Bank Leu.

Credit Suisse peakorter Zürichis
Ettevõte korraldas end ümber aastatel 2002, 2004 ja 2006. See oli üks ülemaailmse finantskriisi ajal kõige vähem mõjutatud pankasid, kuid hakkas pärast seda vähendama oma investeerimisäri, korraldama koondamisi ja kärpima kulusid. Pank oli mitme maksustamise vältimisega seotud rahvusvahelise uurimise keskpunktis, mille tulemuseks oli süüdimõistmine ja 2,6 miljardi USA dollari suuruste trahvide konfiskeerimine aastatel 2008–2012. 2017. aastal oli Credit Suisse hallatavate varade maht 1,376 triljonit Šveitsi franki, mis on 9,9% rohkem kui 2016. aastal.

  

2010ndate lõpul ja 2020ndate algul sattus pank mitmesse skandaali, mis kahjustas selle mainet.

2023. aasta märtsis tabasid panka rahalised raskused ja teine Šveitsi suurpank UBS tegi pakkumise ostmaks seda 3,25 miljardi dollari (3 miljardi Šveitsi frangi) eest. Ülevõtmise käigus kirjutati maha 17 miljardi USA dollari väärtuses Credit Suisse võlakirju ning Šveitsi keskpank kohustus tagama 100 miljardi frangi ulatuses rahalisi vahendeid, et pangal oleks piisavalt likviidseid varasid.

Viited
------

1. ↑  "FT: Šveitsi suurim pank UBS nõustus ostma Credit Suisse'i" ERR, 19. märts 2023
2. ↑  "Šveitsi suurpanga valus lõppvaatus sai läbi. UBS ostis Credit Suisse’i" Delfi Ärileht, 19. märts 2023
3. ↑  "Credit Suisse collapse: consequences and open questions" swissinfo.ch, 20. märts 2023
**.bw** on Botswana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ai** on Anguilla Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.al** on Albaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

Välislingid
-----------

* WebHost.al .AL domain Accredited Registrar (WebHost.al)

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.at** on Austria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.bs** on Bahama Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Domeeni haldab Bahama Ülikool.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Punasega on tähistatud kuus linnkrahvkonda Inglismaa kaardil.
**Linnkrahvkond** (inglise keeles *metropolitan county*) on Suurbritannias Inglismaal asuv linnastunud krahvkond. Algselt oli linnkrahvkond haldusüksus, praegu vaid geograafiline üksus.

Inglismaal on 6 linnkrahvkonda. Kõik nad hõlmavad linnastunud alasid. Neist igaühe rahvaarv on 1,2–2,8 miljonit elanikku. Kuigi nad pole pindalalt väga suured, elab neis 22% Inglismaa ja 18% Suurbritannia rahvastikust. Rahvastiku tihedus on kõige suurem West Midlandsis (2800 in/km²) ja kõige väiksem Lõuna-Yorkshire'is (800 in/km²). Ent kui vaadata linnkrahvkondade linnaosi, siis on kõige tihedamalt asustatud Liverpool (4000 in/km²) ja kõige hõredamalt Doncaster (500 in/km²).

Linnkrahvkonnad jagunevad linnaosadeks. Kokku on 6 linnkrahvkonnal 36 linnaosa. Kõige vähem, 4 linnaosa on Lõuna-Yorkshire'is. Kõige rohkem, 10 linnaosa on Suur-Manchesteris.

Linnkrahvkonnad moodustati 1974 Inglismaa suuremates linnastutes haldusüksustena, kus omavalitsemist teostasid krahvkonnatasandil linnkrahvkonnanõukogud ja ringkonnatasandil linlike linnkrahvkonna linnaosade nõukogud. Linnkrahvkonnad loodi Suur-Londoni eeskujul, mis loodi 1965. Kõigis linnkrahvkondades tuli võimule Leiboristlik Partei ja linnkrahvkonnad loodigi ajal, mil valitsuse moodustasid leiboristid. Ka Suur-Londoni loomise ajal olid leiboristid valitsevf erakond.

Aastal 1986 linnkrahvkonnanõukogud kaotati, nende funktsioonid läksid üle linnkrahvkonna linnaosade nõukogudele. Sel ajal valitses Suurbritanniat Konservatiivne Partei ja linnkrahvkonnanõukogude keelustamine oli 1983. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel konservatiivide üks põhilubadusi.

1995 asutasid Birmingham, Bristol, Leeds, Liverpool, Manchester, Newcastle, Nottingham ja Sheffield Inglise Tuumiklinnade Rühma (English Core Cities Group). Sellel organisatsioonil ei ole juriidilises mõttes sõnaõigust üheski omavalitsuses, aga ta tundub liikuvat mingit sorti ametliku tunnustuse suunas väljaspool Londonit asuvate piirkonnakeskuste ühendusena.

Linnkrahvkonnad
---------------

* Suur-Manchester
* Merseyside
* Lõuna-Yorkshire
* Tyne and Wear
* West Midlands
* West Yorkshire

Vaata ka
--------

* Mittelinnkrahvkond
Punasega on tähistatud kuus linnkrahvkonda, mis jagunevad 36 linnkrahvkonna linnaosaks.
**Linnkrahvkonna linnaosa** (inglise keeles *metropolitan borough*) on Suurbritannias Inglismaal haldus- ja omavalitsusüksus. 

Linnkrahvkonna linnaosad, mis Inglise seaduse järgi on linlikud ringkonnad (*metropolitan districts*), moodustati 1974 linnkrahvkondades. Kõigile on antud borough' staatus Suurbritannias, osale ka city staatus Suurbritannias. 

Pärast 1986. aastat, kui linnkrahvkondade nõukogud kaotati, on linnkrahvkondade linnaosad oma juhtimistasandilt sarnased tervikomavalitsustega. 

1900–1965 oli termin "*metropolitan borough*" kasutusel kui Londoni haldusüksus. Tänapäeva Londoni linnaosade kohta seda väljendit enam ei kasutata; selle asemel öeldakse *London borough*.

Kuigi linnkrahvkondade linnaosad ei ole pindalalt väga suured, elab neis 22% Inglismaa ja 18% Suurbritannia rahvastikust. Elanike arvult väikseimas linnkrahvkonna linnaosas on elanikke 174 000, suurimas (Birmingham) üks miljon elanikku. Kõige tihedamalt on nendest asustatud Liverpool (4000 in/km²) ja kõige hõredamalt Doncaster (500 in/km²).

Inglismaa 6 linnkrahvkonda jagunevad 36 linnkrahvkonna linnaosaks. Kõige vähem, 4 linnaosa on South Yorkshire'is. Kõige rohkem, 10 linnaosa on Suur-Manchesteris.

| Linnkrahvkond | Linnkrahvkonna linnaosad | Arv | Elanikke |
| --- | --- | --- | --- |
| Suur-Manchester | Manchester, Bolton, Bury, Oldham, Rochdale, Salford, Stockport, Tameside, Trafford, Wigan | 10 | 2 573 200 |
| Merseyside | Liverpool, Knowsley, Saint Helens, Sefton, Wirral | 5 | 1 365 000 |
| South Yorkshire | Sheffield, Barnsley, Doncaster, Rotherham | 4 | 1 290 000 |
| Tyne and Wear | Newcastle upon Tyne, Gateshead, South Tyneside, North Tyneside, Sunderland | 5 | 1 089 400 |
| West Midlands | Birmingham, Coventry, Dudley, Sandwell, Solihull, Walsall, Wolverhampton | 7 | 2 591 300 |
| West Yorkshire | Leeds, Bradford, Calderdale, Kirklees, Wakefield | 5 | 2 161 200 |
**Kald** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kald 202 inimesel: 105 mehel ja 97 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kald meeste puhul 771. kohal ja naiste puhul 969. kohal.

Perekonnanimi Karell oli kõige levinum vanuserühmas 5–9 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,50. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus seda kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 14,87 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Saaremaal Valjala, Pöide, Kihelkonna ja Kaarma kihelkonna ning Läänemaal Kirbla kihelkonna, Tartumaal Puhja kihelkonna ja Pärnumaal Vändra kihelkonna mõisavaldades talupoegadele nimeks Kald kokku üheksal korral.

Nimede eestistamise käigus võeti 1935–1940 aastal Kald uueks nimeks kokku 17 korral, kui loobuti nimedest Karlik, Triisa(l) ja Pleesmann kahel juhul, aga ka nimedest Kalmann, Kals, Kalts, Kanter, Karlov, Keert, Keiert, Kreis, Selberg, Steinberg, Zernov.

1936. aastal muudeti nimi Kald Uue-Vändras nimeks Kalda.

Nime kandjaid
-------------

* Konstantin Kald, eesti näitleja (1917–2005)
* Sulev Kald, eesti dirigent, muusikapedagoog ja helilooja (1924–2000)
* Valev Kald, eesti poliitik (1984–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 21.06.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kald.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kald.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kald.

Välislingid
-----------

* Kald statistikaameti andmebaasis
Kale Clague 2020. aastal Ontario Reigini särgis
**Kale Clague** (sündinud 5. juunil 1998 Reginas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Buffalo Sabres.

Aastatel 2014–2018 mängis Clague Western Hockey League'i klubis Brandon Wheat Kings, hooaja 2017–18 teises pooles lisaks samasse liigasse kuuluvas Moose Jaw Warriorsis. Hooajal 2017–18 pälvis ta liiga parimale kaitsemängijale antava Bill Hunter Memorial Trophy.

2016. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i *draft* '​is 51. valikuna. Hooajal 2018–19 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Kingsi tütarklubis Ontario Reign. 2020. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul. NHL-is debüteeris ta Kingsi meeskonnas 21. detsembril 2019 mängus Buffalo Sabresi vastu.

2021. aasta detsembris liitus ta Montreal Canadiensiga. Esimese värava lõi ta NHL-is 28. detsembril 2021 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. 2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Buffalo Sabresiga.

2017. aastal võitis Clague Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali ja 2018. aastal kuldmedali.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 26.4.2022)
2. ↑  "Canadiens claim D Clague off waivers from Kings". The Sports Network. 4.12.2021. Vaadatud 26.4.2022
3. ↑  "Sabres sign trio of defenseman to one-year deals". Buffalo Sabres. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Kale Clague NHL.com lehel
* Kale Clague hockeydb.com lehel

| * v
* r
Buffalo Sabres |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Craig Anderson **·** Eric Comrie **·** Ukko-Pekka Luukkonen |
| 
**Kaitsjad**: Jacob Bryson **·** Kale Clague **·** Rasmus Dahlin **·** Henri Jokiharju **·** Ilja Ljubuškin **·** Lawrence Pilut **·** Owen Power **·** Mattias Samuelsson **·** Riley Stillman |
| 
**Ründajad**: Dylan Cozens **·** Zemgus Girgensons **·** Jordan Greenway **·** Vinnie Hinostroza **·** Tyson Jost **·** Peyton Krebs **·** Casey Mittelstadt **·** Kyle Okposo (*C*) **·** Victor Olofsson **·** JJ Peterka **·** Jack Quinn **·** Jeff Skinner **·** Tage Thompson **·** Alex Tuch |
Aniakchaki kaldeera Alaskal, läbimõõt umbes 10 km
**Kaldeera** on vulkaani või selle tipu kokkuvarisemisel tekkinud negatiivne pinnavorm.

Kaldeera tekib enamasti pärast plahvatuslikke ja võimsaid vulkaanipurskeid, mis on osaliselt tühjendanud magmakambri, mistõttu selle kohal asuv toetuseta jäänud vulkaan kukub kokku.

Kaldeera põhja võib tekkida järv, näiteks Crater Lake USA-s, mis moodustus kunagise vulkaani Mazama kokkuvarisemisel. Kui vulkaan on endiselt aktiivne, tekib kaldeera põhja uus kraater, nagu näiteks Aso vulkaanil Jaapanis.

Termin "kaldeera" tekkis 1815, kui saksa geoloog Leopold von Buch külastas Tenerifel olevat Teide kaldeerat ja La Palmal olevat Caldera de Taburientet. Kui ta avaldas oma mälestused ja tähelepanekud sellest reisist, hakkas ta kasutama terminit "kaldeera", mille teisedki geoloogid kasutusele võtsid.

Maailma kõige suurem kaldeera on Indoneesias Sumatra saarel asuvast Toba vulkaanist järele jäänud kaldeera, kus asub maailma suurim kraatrijärv Toba järv. See järv on 100 km pikk ja 30 km lai. See moodustus 75 tuhat aastat tagasi inimkonna ajaloo kõige suurema vulkaanipurske käigus, kui atmosfääri paiskus 2000–2800 km³ ainet. Purske tulemusena oleks inimkond äärepealt välja surnud.

Väga suur kaldeera on ka USA-s Colorados asuv La Garita, mille suurus on 35×75 km. See kaasnes maailma kõige suurema teadaoleva vulkaanipurskega, mille kõigus paiskus atmosfääri umbes 5000 km³ ainet. See juhtus 26–28 miljonit aastat tagasi oligotseenis.

Vaata ka
--------

* Paektu-san
**Kaldma** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaldma 294 inimesel: 141 mehel ja 153 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kaldma meeste puhul 498. kohal ja naiste puhul 505. kohal.

Perekonnanimi Kaldma oli kõige levinum vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,20. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 8,60 inimest.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kaldma uueks nimeks kokku 108 korral. Loobuti nimedest Kurisman neljal ning Gutmann, Kalbas, Kornfeldt, Kört, Kraus kolmel juhul, lisaks nimedest Bringfeldt, Gain, Jelagin, Kangmann, Kärakas, Karrindosk, Kladde, Kliimask, Koch, Kööts, Krantsiver, Kreuzveg, Kukain, Petrii, Shlukkum, Zech jne.

Nime kandjaid
-------------

* Arvo Kaldma, eesti insener, Eesti NSV riigitegelane (1934–1995)
* Helgi Kaldma, eesti ajakirjanik (1933–2011)
* Johannes Kaldma, Eesti sõjaväelane (1896–1973)
* Kalle Kaldma, eesti näitleja (1947–)
* Sten Kaldma, eesti jalgpallur ja jalgpallikohtunik (1968–)
* Sören Kaldma, eesti jalgpallur (1996–)
* Tarmo Kaldma, eesti IT-spetsialist (1965–)
* Tiit Kaldma, eesti näitleja ja treener (1943–1986)
* Väino Kaldma, eesti vaimulik (1923–1983)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 09.06.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kaldma.

Välislingid
-----------

* Kaldma statistikaameti andmebaasis
**Kaldanoot** on kurnpüünis, mida veetakse kaldale.

Ehitus
------

Ehitus sarnaneb teiste nootadega, kus võrgumaterjal rakendatakse kindla ja vajaliku kuju saavutamiseks nööridest (köitest) moodustatud karkassile. Kasutatakse seliseid, ujukeid ning raskusi, mille vahele on rakendatud noodalina. Loomuse paremaks koondamiseks võib kaldanoot olla varustatud toestamata päraga.

Püügiviis
---------

Kaldanoot võib olla kas ühest või siis kahest tiivast veetav ja vedamine võib toimuda kas inimjõul või mehhanismide (noodavinn vm) abil. Kaldanoodale on iseloomulik, et selle tiivad rakendatakse laugelt kitsenevatena, mis hõlbustab nooda kaldale tõmbamist.

Tänapäev
--------

Kaldanooda definitsioon kalapüügieeskirjas on – lubatud kurnpüünis, veonooda alamliik, tiibade kogupikkusega kuni 50 m, millega loomus veetakse kaldale..

Vaata ka
--------

* kuurits
* liiv
* noot
* põhjanoot
* püüvõrk
* veonoot
* vähinatt

Viited
------

1. ↑  Kalapüügieeskiri § 8.3.1

Välislingid
-----------

* Kaldanoot
* Kurnpüünised
**Lui Olesk** (12. oktoober 1876 Kavastu vald Tartumaa – 19. veebruar 1932 Tartu) oli Eesti riigimees ja ühiskonnategelane. 

Aastal 1902 lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, seejärel tegutses Tartus advokaadina. 

Aastal 1905 oli radikaalsotsialistide rühma loomise katsel üks eestvedajatest. 

1908–1910 oli ta Vologdas asumisel. 

1918. aasta Saksa okupatsiooni ajal oli ta vangistatud. 

1919. aasta 13. augustist oli L. Olesk Eesti Vabariigi peaprokurör, kuid pidi juba sügisel asuma kohtuministriks Otto Strandmani valitsusse. 

1920–1921 oli ta Eesti töö- ja hoolekande minister ning siseminister valitsuses, mida juhtis Ants Piip. Alates 1. detsembrist 1920 oli ta esimene kindralkuberneri kohuseid täitev Eesti siseminister. Ta kuulus Eesti Tööerakonda. 

Ajakirjanikuna tegutses ajalehes Vaba Maa ja ajakirjas Vaba Sõna, oli kindlustusseltsi Oma juhte.

Ta oli ka Asutava Kogu ja I Riigikogu liige. Viimast küll üsna lühikest aega, sest astus tagasi 16. detsembril 1921 ja teda asendas Oskar Jürgenfeldt.

Lui Olesk oli Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse liige.

Isiklikku
---------

Lui Olesk oli abielus Minni Kurs-Oleskiga.

Välislingid
-----------

* Lui Olesk Eesti biograafilises andmebaasis ISIK

| * v
* r
Eesti siseministrid |
| --- |
| Kuni 1940. aastani | 
Konstantin Päts • August Peet • Aleksander Oinas • Aleksander Hellat • Kaarel Eenpalu • Lui Olesk • Kaarel Eenpalu • Theodor Rõuk • Kaarel Eenpalu • Heinrich Laretei • Jaan Hünerson • Tõnis Kalbus • Ado Anderkopp • Jaan Hünerson • Johan Reinhold • Jaan Hünerson • Ado Anderkopp • Vladimir Rooberg • Ernst Ein • Johan Müller • Kaarel Eenpalu • Richard Veermaa • August Jürima |
| Eksiilis | 
Otto Tief • Johannes Sikkar • Aksel Mark |
| Alates 1990. aastast | 
Olev Laanjärv • Robert Närska • Lagle Parek • Mart Laar • Heiki Arike • Kaido Kama • Edgar Savisaar • Tiit Vähi • Märt Rask • Riivo Sinijärv • Robert Lepikson • Olari Taal • Jüri Mõis • Tarmo Loodus • Ain Seppik • Toomas Varek • Margus Leivo • Kalle Laanet • Jüri Pihl • Marko Pomerants • Ken-Marti Vaher • Hanno Pevkur • Andres Anvelt • Katri Raik • Mart Helme • Alar Laneman • Kristian Jaani • Lauri Läänemets |
Mesquite Flat Dunes Surmaoru Rahvuspargis
Kelso luited Mojave kõrbes
**Luide** on tuuletekkeline positiivne pinnavorm.

Luidete rühma nimetatakse **luitestikuks**.

Luiteid esineb tihti liivastel rannikutel ja kõrbetes.

Luited koosnevad teralistest setetest, mida tuul jõuab ühest kohast teise kanda. Kui tuul kohtab takistust, siis tema jõud väheneb ja tuule kantud liivaterad pudenevad maha – tekib eelluide. Takistuseks võib olla kasvõi põõsas. Luide kasvab ja matab takistuse enda alla. Luitel on iseloomulik kuju, mis ei olene suurusest: tuulealune serv on lauge ja tuulepealne serv järsk. Luited võivad liiva asemel moodustuda ka näiteks vulkaanilisest tuhast.

Kui eelluide on küllalt suureks kasvanud, hakkab ta tuule mõjul liikuma. Tuulealusel serval olevaid osakesi puhub tuul mööda luidet edasi, kuni nad jõuavad üle luite tipu ja kukuvad oma raskuse mõjul maha, nende peale aga ladestuvad üha uued ja uued üle luiteserva puhutud osakesed.

Eestis esineb luiteid näiteks Peipsi järve rannikul. Kuid Eesti luited on sageli kinnistunud, kasvanud täis taimestikku, isegi puid.

Luited võivad olla enam kui kilomeetri kõrgused. Maailma kõrgeim luide on Argentinas Catamarca provintsis asuv Federico Kirbuse luide, mis ulatub jalamilt 1230 m ja merepinnast 2845 m kõrgusele. Palju ei jää maha Peruus Nazca provintsis Sechura kõrbes asuv Cerro Blanco luide, mis ulatub jalamilt 1176 ja merepinnast 2080 m kõrgusele.

Paigalseisvad luited pole kaugeltki nii kõrged. Hiinas Sise-Mongoolias Alashani tasandikul Gobi kõrbes asuv Badan Jarani luide on jalamilt umbes 500 m kõrge ja maailma kõrgeim liikumatu luide. Euroopa kõrgeim luide Pyla luide asub Prantsusmaal Akvitaanias Arcachonis ja kerkib merepiirilt 108 m kõrgusele.

Luited võivad tekkida kõikjale, kus on piisavalt tuult ja tolmu või liiva. Lisaks Maale on luiteid avastatud Marsilt ja Saturni suurimalt kuult Titanilt.

Hiinas Ningxia provintsis täheldati, et luidete rühm liikus aastail 1954–1959 100 meetrit. Umbes sama liikumiskiirus on registreeritud Egiptuses. See kiirus pole suur, aga luited matavad edasi liikudes enda alla kõik, mida kohtavad, kaasa arvatud puud ja hooned. Korduvalt on juhtunud, et mõni küla tuleb teise kohta kolida, sest luide matab kõik vanas asukohas olevad majad enese alla.

Sellepärast on suure praktilise tähtsusega luidete kinnistamine. Põhiliselt istutatakse selleks luidetele taimi. Luited koosnevad peamiselt liivast, mis ei sisalda peaaegu üldse toitaineid. Sellepärast ei pruugi taimed luidetele kasvama jääda. Märgatavalt lihtsam on kinnistada liikumatuid luiteid.

Vaata ka
--------

* Barhaan
* Erg

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Luited** |
**Nootamaa** on 4,98 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla küla alal. Nootamaa on Eesti läänepoolseim saar.

Nimi
----

Saart on 1796. aastal esmamainitud kui *Notawa*.

Asukoht
-------

Nootamaa asub Läänemeres 1 kilomeeter Loonalaiust edelas, Vilsandi rahvuspargi piires.

Saar kuulus 2014. aastani halduslikult Lümanda valda, pärast seda 2017. aastani Lääne-Saare valda.

Saarel asub Eesti läänepoolseim maismaapunkt.

Loodus
------

Saare pindala on 4,98 hektarit.

Saar on valdavalt klibuse pinnasega sirbikujuline atoll, mille idarannast eendub maasäär. Laguun on madal ning kinni kasvamas, sest sinna settib pidevalt adru.

Vanematel rannavallidel kasvab mage sõstar, kadakas, kibuvits ja pihlakas.

Inimtegevus
-----------

Nootamaa on asustamata.

Nootamaa ja selle ümbrus on loodusreservaat.

Vaata ka
--------

* Uus-Nootamaa

Viited
------

1. ↑  Nootamaa Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 28. juulil 2019.
2. ↑  Marja Kallasmaa: "Saaremaa kohanimed I". Eesti Keele Instituut, 1996.

Kirjandus
---------

* Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat, Tallinn 1972
* Lääne-Eesti saared. Karirahu ja Nootamaa (Eesti Televisioon 1992). Film; Karirahu ja Nootamaa suvine loodus Raimo Kangro muusika saatel; režissöör Norma Jõekalda
**Leonora Peets** (neiuna **Leonora Erbak**; 25. juuli 1898 Tallinn – 11. august 1995 Marignane) oli eesti prosaist ja ajakirjanik.

Ta sündis Tallinnas raudteetehase katelsepa tütrena, õppis saksakeelses tütarlastekoolis ja lõpetas aastal 1917 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastatel 1919–1922 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (ei lõpetanud), töötades ka õpetajana Tartu 2. Algkoolis (asus Lev Tolstoi tänaval). Ta oli ENÜS Ilmatari liige.

Pärast ülikoolist äratulekut elas ta lühikest aega Varblas ja Vigalas ning aastatel 1923–1927 Tallinnas. Kuna abikaasal avastati tuberkuloos, viibis ta koos abikaasaga Itaalias terviseparandusel. Aastal 1927 likvideeris abielupaar Tallinna elamise ja elas aastatel 1927–1929 Alžeerias. Aastal 1929 elas ta koos abikaasaga ajutiselt Grenoble'is. Aastatel 1929–1974 elas ta abikaasaga Marrakechis. Aastatel 1974–1995 elas ta Prantsusmaal Bouches-du-Rhône'i departemangus Istres'i ringkonnas Marignane'is, kus ta ka suri.

Ajakirjanduslikku tegevust alustas ta aastal 1932 ajalehes Vaba Maa, kus ilmus ka novell "Seitsmes naine". Aastal 1955 hakkas ta avaldama novelle pagulasajakirjas Triinu. Aastal 1983 ilmus temalt 29 novelliga kogu "Maroko taeva all". Tema novelle on avaldanud ka ajakiri Looming (aastatel 1989 ja 1992).

Tunnustus
---------

* 1984 Henrik Visnapuu preemia ("Maroko taeva all")

Isiklikku
---------

Ta oli aastast 1922 abielus Rudolf Peetsiga. Tema õemees oli veterinaararst Karl Taagepera, õepoeg on füüsik ja politoloog Rein Taagepera.

Kirjandus
---------

* Eesti kirjanike leksikon. Tallinn, 2000, lk. 403

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Leonora Peets** |
**Harilik tähtaniisipuu** (*Illicium verum*) on magnoolialiste sugukonda kuuluv taimeliik. Hariliku tähtaniisipuu viljadest saadakse vürtsina kasutatavat tähtaniisi.

Taime perekonna nimi *Illicium* tuleneb ladinakeelsest sõnast *illicere*, tähendades 'ligi meelitama; ahvatlema'.

Hariliku tähtaniisipuu viljadest saadakse vürtsina kasutatavat tähtaniisi

Päritolu ja kasvatamine
-----------------------

Tähtaniisipuu on pärit Lõuna-Hiinast ja Põhja-Vietnamist, kus teda tuntakse juba 3000 aastat. Tänapäeval kasvatatakse seda puud ka Kambodžas, Laoses, Jaapanis ja Filipiinidel.

Tähtaniisipuu on igihaljas, mis kasvab kuni 8 m kõrguseks ning mille eluiga on üle 100 aasta. Alates seitsmendast kasvuaastast hakkab puu kandma punakaspruune, korkjalt puiseid tähekujulisi kogukukkurvilju, milles on kastanpruunid läikivad umbes 8 mm suurused seemned. Üks puu annab aastas kuni 40 kg vilju. Pärast koristamist lastakse viljadel päikese käes kuivada ja need kaotavad kuni 3/4 oma esialgsest kaalust.