**Idiofonid** (kr. *idios* 'oma' + *phōnē* 'heli' = 'iseheliseja') ehk **korpuspillid** on löökpillid, mille heli tekib kogu instrumendi võnkumisest.

Idiofonide liigitamine
----------------------

### Musical instruments, 1976

Igor Tõnurist, toetudes väljaandele "Musical Instruments" liigitab idiofonid kaheksasse, paljude alaliigitustega põhirühma:

1. Tampivad idiofonid (inglise *stamping idiophones*) – heli tekib
esemest, millega lüüakse vastu maad või mõnda teist kõva alust,
nt kepi või seest õõnsa helitoru (inglise k hollow tube, õõnes 
bambusest või puust toru, mille alumine ots on kinnine) löök vastu
maad või põrandat, ühe-kahe-kolme nuiaga tampimine uhmris,
stepkingades tantsimine.

2. Tambitavad (inglise *stamped idiophones*) – heli tekib alusest,
mille vastu lüüakse, nt löök rusikaga vastu söögilaua pealispinda,
löök kepiga vastu palki, rütmiline tants augu kohal, mis on kaetud
kõva resoneeriva kattega (seda viimast Eestis ei tunta), jms.

3. Raputatavad (inglise *shaken idiophones*) – heli tekib eset raputades
(laste kõristid, kuljused, helisevad metallkaunistused
riietel, kõrinatega õllekann jms).

4. Löödavad (inglise *percussion*, ka *struck idiofones*) – valmistatakse
sellistena, et heli saamiseks tuleb neid lüüa pulga või erilise
nuiaga jms (nt ksülofon, gong, triangel, kõraga (= tilaga) kell,
väljastpoolt palgilöögiga helisema pandav kell, eesti lokulaud).
See on kõige ulatuslikum pillirühm.

5. Väristatavad (inglise *concussion*) – heli saadakse kahe või enama
sarnase osa (= eseme) kokkulöömisega (nt metallist taldrikud,
kastanjetid).

6. Hõõrutavad (inglise *friction*) – heli tekib hõõrumisest, mõnikord
(nagu muusikalise sae puhul) hõõruvad kaks pinda vastamisi,
samuti tekib heli hõõrudes niiske sõrmega mööda klaasi
serva, heli võib tekitada ka kampoliga määritud ust sõrmega hõõrudes.

7. Kraabitavad (inglise *scraped*) – heli tekitatakse, tõmmates pulga
või muu sellisega järsult üle riibitud või ebaühtlase aluspinna
(pesulaud, vaalikurikas, käristi, eesti tuhapill-pingipill).

8. Näpitavad (inglise *plucked*, nimetatakse ka *linguaphones*) –
heli tuleb ühest või enamast raami külge kinnitatud laastukujulisest
keelekesest, mis näppides helisema pannakse (nt parmupill,
sansa).

### Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigitus

Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses moodustavad idiofonid 1. kategooria ja on jaotatud nelja alamkategooriasse: 

* löömise idiofonid
* näppimise idiofonid
* hõõrumise idiofonid
* puhumise idiofonid

Löömise idiofonid:
------------------

* 111.
	+ Kell
	+ Kastanjetid
	+ Taldrikud
		- Hi-hat
	+ Ksülofon
	+ Gong
	+ Tamburiin
	+ Triangel

* 112.
	+ Celesta
	+ Ksülofon
	+ Marimba
	+ Vibrafon

Eesti rahvapilld
----------------

Eesti rahvapillidest on idiofonid lokulaud, heliraud, pingipill, jauram, käristi, kilk, parmupill.

Viited
------

1. ↑  *Musical Instruments of the World: An Illustrated Encyclopedia*, Diagram Group. London et al.: Paddington Press, 1976:90–91
2. ↑  [ Tõnurist, Igor: "Eesti idiofonid – traditsioon ja "juhuslikkus"", 274-275

Välislingid
-----------

en:List of idiophones by Hornbostel-Sachs number

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **idiofon** |

Muusikainstrumentide liigitus

|  |  |
| --- | --- |
| **Mängimisviis**: | keelpillid · puhkpillid · löökpillid · klahvpillid |
| **Hornbostel-Sachs**: | idiofonid · membranofonid · kordofonid · aerofonid · elektrofonid |
| **Diapasoon**: | sopranpillid · altpillid · tenorpillid · baritonpillid · basspillid |