| Elektromagnetism |
| --- |
|  |
| Elekter - Magnetism |
| 
Elektrostaatika

* Elektrilaeng
* Staatiline elekter
* Coulomb'i seadus
* Elektrivälja tugevus
* Elektriline induktsioon
* Gaussi seadus elektrivälja jaoks
* Elektrivälja potentsiaal
* Elektrostaatiline induktsioon
* Elektriline dipoolmoment
* Dielektriline polarisatsioon
* Dielektrik

 |
| 
Magnetostaatika

* Ampère'i seadus
* Elektrivool
* Magnetiline induktsioon
* Magneetumus
* Magneetikud
* Magnetvoog
* Biot'-Savarti seadus
* Magnetiline dipoolmoment
* Gaussi seadus magnetvälja jaoks

 |
| 
Elektrodünaamika

* Lorentzi jõud
* Elektromotoorjõud
* Elektromagnetiline induktsioon
* Faraday seadus
* Lenzi reegel
* Nihkevool
* Maxwelli võrrandid
* Elektromagnetväli
* Elektromagnetiline kiirgus
* Liénardi-Wiecherti potentsiaal
* Maxwelli tensor
* Poyntingi vector
* Pöörisvool

 |
| 
Vooluahelad

* Elektrivool
* Pinge
* Elektromotoorjõud
* Ohmi seadus
* Kirchhoffi seadused
* Alalisvool
* Vahelduvvool
* Elektritakistus
* Elektrijuhtivus
* Mahtuvus
* Induktiivsus
* Memristiivsus
* Näivtakistus
* Resonaator
* Lainejuht

 |
| 
Kovariantne formuleering

* Elektromagnetvälja tensor
* Elektromagnetvälja energia-impulsi tensor
* Neli-vool
* Elektromagnetvälja neli-potentsiaal

 |
| 
Teadlased

* Ampère
* Coulomb
* Faraday
* Gauss
* Heaviside
* Henry
* Hertz
* Lorentz
* Maxwell
* Tesla
* Volta
* Weber
* Ørsted

 |
| * v
* r
 |

**Magnetiline induktsioon** ehk **magnetinduktsioon** (ingl *magnetic induction*) on vektorsuurus, mis väljendab magnetväljas liikuvale elektrilaengule või vooluga juhtmele mõjuvat jõudu. Magnetinduktsiooni jõud kujutab endast seda osa Lorentzi jõust, mis on põhjustatud magnetväljast. Magnetinduktsioon on magnetvälja põhiline tunnussuurus.

Magnetinduktsiooni tähis on *B* ja SI-süsteemi ühik tesla (T), mis avaldub jõuühiku njuuton (N) kaudu: {\displaystyle {\dfrac {\mathrm {N} }{\mathrm {A} {\cdot }\mathrm {m} }}} ja SI-põhiühikutes {\displaystyle {\dfrac {\mathrm {kg} }{\mathrm {A} {\cdot }\mathrm {s} ^{2}}}}. Mõningat kasutamist leiab veel ka CGS-süsteemi mõõtühik gauss (G), kusjuures 1 T = 10 000 G.

Terminikasutusest
-----------------

Füüsikalise suuruse *B* standardikohane termin on **magnetiline induktsioon**, lühemalt magnetinduktsioon, ja rööptermin **magnetvälja tihedus**. See suurus on samuti kasutusel nimetuse all **magnetvoo tihedus** (vrd elektrivoo tihedus ehk elektriline induktsioon).

Üldkeeles nimetatakse teslades mõõdetavat suurust mõnikord magnetvälja tugevuseks, nt Maa magnetvälja tugevus (kuigi magnetvälja tugevuse kui füüsikalise suuruse ühik on A/m).

Füüsikalist suurust **magnetiline induktsioon** ei või segi ajada mõistega **elektromagnetiline induktsioon**, mis on füüsikaline nähtus.

Magnetinduktsiooni jõud
-----------------------

 *Pikemalt artiklis Lorentzi jõud*
 Lorentzi jõud **F**, mis mõjub kiirusega **v** liikuvale positiivsele laengule **q** magneti **NS** väljas magnetinduktsiooniga **B** (vasakul) või mis mõjub vooluga **I** juhtmelõigule pikkusega *l* ristsihilises magnetväljas (paremal)
### Magnetväljas liikuvale laetud osakesele mõjuv jõud

Kuna magnetinduktsioon {\displaystyle {\vec {B}}} on vektoriaalne suurus, siis kirjeldab tema toimet kiirusega \vec v liikuvale vabale laengule {\displaystyle q} vektorvõrrand

{\displaystyle {\vec {F}}=q\cdot {\vec {v}}\times {\vec {B}},}
kus

{\displaystyle {\vec {F}}} on osakesele laenguga *q* magnetväljas mõjuv liikumapanev jõud (njuutonites);
*q* on osakese elektrilaeng (kulonites);
\vec v on osakese hetkkiirus (m/s);
{\displaystyle {\vec {B}}} on magnetinduktsioon (teslades).
Kui loobuda valemi vektorkujust ja koos sellega võimalusest määrata jõu *F* suunda vektorkorrutisest {\displaystyle {\vec {v}}\times {\vec {B}},}, siis saab jõu suuruse arvutada skalaarsete suuruste korrutisena:

{\displaystyle F=|q\cdot v|\cdot B\sin \alpha ,}
kus

{\displaystyle q\,} on elektrilaeng
{\displaystyle v\,} on laengu liikumiskiirus;
{\displaystyle B\,} on magnetinduktsiooni vektori moodul;
{\displaystyle \alpha \,} on nurk laengu liikumisesuuna ja magnetvoo suuna vahel.
### Vooluga juhtmele mõjuv jõud

Kui sirge juhe, mida läbib elektrivool, asetseb magnetpooluste vahelises magnetväljas, siis mõjub igale juhtmes liikuvale elektrilaenguga osakesele Lorentzi jõud. Juhtmele mõjuv kogujõud

{\displaystyle {\vec {F}}=I\cdot {\vec {s}}\times {\vec {B}}.}
kus

{\displaystyle {\vec {F}}} on vooluga *I* juhtmele magnetväljas mõjuv liikumapanev jõud (njuutonites);
*I* on voolutugevus juhtmes (amprites);
{\displaystyle {\vec {s}}} on vektor, mille suurus on võrdne juhtmelõigu pikkusega (meetrites) ja mille suund ühtib elektrivoolu kokkuleppelise suunaga juhis (selleks on positiivse elektrilaenguga osakeste liikumise suund);
{\displaystyle {\vec {B}}} on magnetinduktsioon (teslades).
Juhtmele mõjuva jõu suuruse võib arvutada valemiga

{\displaystyle F=|I\cdot s|\cdot B\sin \alpha \,}
kus

{\displaystyle I\,} on voolutugevus;
{\displaystyle s\,} on vooluteekonna pikkus juhtmes;
{\displaystyle B\,} on magnetinduktsiooni vektori moodul;
{\displaystyle \alpha \,} on nurk voolu suuna ja magnetvoo suuna vahel.
Erijuhul, kui juhe liigub risti magnetvoo suunaga ({\displaystyle \alpha =0}), saab sellest valemist teadaoleva jõu {\displaystyle F\,} järgi leida magnetinduktsiooni arväärtuse:

{\displaystyle {B={\frac {F\_{B}}{|I\cdot s|}}}.}

Magnetinduktsiooni näiteid
--------------------------

* 31,869 µT (3,2 × 10−5 T) – Maa magnetväli ekvaatoril
* 5 mT – külmkapimagneti magnetväli
* 1 T kuni 2,4 T – magnetväli valjuhääldi magneti õhupilus
* 1,5 T kuni 3 T – magnetresonantstomograafi magnetväli
* 27 T – ülijuhtiva elektromagneti magnetväli
* 100 T – valge kääbustähe magnetväli

Vaata ka
--------

* Lorentzi jõud
* Magnetvälja tugevus
* Väljatugevus

Viited
------

1. ↑  Definition of magnetic induction
2. ↑  Elektrotehnikas kasutatavad tähised. EVS-EN 60027-1:2006 + A2:2007
3. ↑  enwiki: Tesla (unit)