recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ökosotsiaalse turumajanduse** (saksa keeles *Ökosoziale Marktwirtschaft*) on majandusmudel, mille eesmärgiks on vabaturumajanduse, sotsiaalse õigluse ning loodusressursside kaitse ja jätkusuutliku kasutamise omavaheline sidumine ja kooskõlastatud edendamine. 

Mudelile pani aluse Rooma Klubi 1978. aastal ilmunud raport „Kasvu piirid" ning sellest väljakasvanud arusaam, et inimkond elab olemuselt „lõpliku looduskapitali", mitte sellest tekkiva „lõpmatu intressi" arvelt. Paljud teadlased on arvamusel, et alanud klimaatilised muutused on põhjustatud majanduspraktikast, milles looduslikku keskkonda ja selle ressursse peetakse avalikuks hüveks, mille kasutamise eest ei pea midagi maksma. Kuna klimaatilised muutused on juba alanud, siis on sellega kahjustatud järeltulevate põlvkondade toimetulekut ja heaolu ning vältimatuks muutunud turumajandusliku mudeli muutmise vajadus. Inimühiskonna ja selle tsivilisatsioonide püsimajäämise eelduseks on sotsiaalse õigluse (ühiskondliku konsensuse) taastamine ja ökoloogilise vastutuse kehtestamine turumajanduslikus keskkonnas. Selle saavutamiseks on vaja majanduslikku eetikat, mis lähtub kristlikust sotsiaalõpetusest.

Ökosotsiaalne turumajandus on ordoliberaalse majandusõpetuse edasiarendus, milles riiklikul institutsioonil on keskne koht. Lahendusena nähakse lõppevate ressursside maksustamist ja range keskkonnavastutuse sätestamist põhimõttel: saastaja maksab ja kannab tekitatud kahjust tulenevad kulud. Oluliseks elemendiks selles oleks tootedeklaratsiooni kohustuse kehtestamine, millest peab ilmnema selle tootmisel tekkinud saaste ja tööjõu kasutamisest tekkinud mõjud (s.h lapstööjõukasutamine) ning toiduainete puhul ka geneetiliselt muundatud materjalide ja hormoonide kasutamine. Nende põhimõtete edendamisele on Saksamaal pühendunud Ökoloogia ja Demokraatia Sihtasutus (*Stiftung für Ökologie und Demokratie e. V*).

2019. aastal võttis saksa *Allians 90 / Roheline partei* (*Bündnis 90/Die Grünen*) enesele kohustuse arendada ökosotsiaalset turumajandust. *See strateegia näeb ette, et k*eskkonna kahjustamist ja ressursside kasutamist saab piirata kas kvoote müües või siis tegevust või tootmistegevusest tekkivaid ressursse maksustades (CO2 maks). Selline maksupoliitika on tulude suhtes neutraalne ja ei suurenda üldist maksukoormust. Laekunud tuludega saab toetada erasektori investeeringuid energiatõhusamate tehnoloogiate arendustesse, ressursitasude tõttu tõusnud hindade tõttu majandusraskustesse sattunud inimesi, reostunud keskkonnast tekkinud tervisekahjude ravikulusid.

Viited
------

1. ↑  Detlef Wehling: Umweltpolitik in der Sozialen Marktwirtschaft, in: Günther Rüther (Hrsg.): Ökologische und Soziale Marktwirtschaft. Konrad-Adenauer-Stiftung, Bonn 1997, S. 221.
2. ↑  Josef Riegler: Ökosoziale Marktwirtschaft – Ein Beitrag zur Generationengerechtigkeit, S. 3. (Memento vom 17. Juni 2009 im Internet Archive); Josef Riegler: Der Global Marshall Plan für eine weltweite Ökosoziale Marktwirtschaft, in: Welt in Balance, S. 53.
3. ↑  Bündnis 90/Die Grünen: Zukunftsfähig wirtschaften für nachhaltigen Wohlstand - Rahmen setzen für die sozial-ökologische Marktwirtschaft. 2019.
**Ökomärgis** on tähis (keskkonnamärgis), mis kinnitab toote või teenuse keskkonnahoidlikkust.

Ökomärgise saamiseks peab toode või teenus vastama teatud kokku lepitud (tavaliselt ka kontrollitud) kriteeriumidele, mis kokkuvõttes oma olelusringi jooksul on keskkonnale vähem kahjulik kui sama otstarbega märgiseta toode või teenus.

Ökomärgiseid väljastab sõltumatu osapool. 

Enamasti on ökomärgised kas regionaalseid (nt Euroopa Ühenduse Lilleke, Põhjamaade Luigemärgis) või mingi riigiga seotud (nt Saksamaa Sinine Ingel). 2009. aasta seisuga Eestil veel oma riiklikku ökomärgist polnud, küll on aga Eestis kasutatud mahepõllumajandusest pärinevate toodete puhul mahemärki, samuti väljastab Eesti Roheline Liikumine "Loodussõbraliku toote" märki, näitamaks toote loodushoidlikkust.

Vaata ka
--------

* Keskkonnamärgis
* Keskkonnahoidlik tarbimine
* Keskkonnahoidlik tootearendus
* Terviklik tootepoliitika

Viited
------

1. ↑  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 2.02.2010)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 2.02.2010)
**Ökosüsteemne tehnoloogia** (inglise *ecological engineering*) on valdkond, mis ühendab ökoloogia ja ehituse. 

Nt märgalapuhastid ja pinnasfiltrid reovee käitlemiseks, mahepõllumajanduslikud toidu ning muu tehnoloogilise toorme tootmise skeemid. Kasutust leiab ökosüsteemi omadus puhverdada ja stabiliseerida mitmesugust välismõju ning võime pruukida mitmesuguseid energiakandjaid (päikest, raskusjõudu, tuult, reovees olevate ainete keemilist energiat) mingi inimesele huvipakkuva funktsiooni (puhas keskkond, tasakaalustatud toit) loomiseks, häirimata sealjuures ökoloogilist tasakaalu ja keskkonnaruumi.

Ökoloogilise tehnoloogia eeliseks on väikesed hoolduskulud ning huvipakkuvat protsessi toetava struktuuri isetaastuvus ja iseorganiseerumisvõime. Madalad hoolduskulud on tingitud ennekõike nende protsesside ruumilisest hajutatusest ja pikemast ajalisest kestusest võrreldes konventsionaalse tehnoloogiaga.

Vaata ka
--------

* keskkonnafunktsioonid
* mahepõllumajandus
* passiivmaja
* ökoloogiline tehnoloogia
* ökosüsteemne käsitlus

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 24.10.2012)
Resistiivne ehk takistuslik pingejagur
**Pingejagur** on passiivne lineaarne elektriahel, mille sisendpinge jaotub ahela komponentide vahel, ning seetõttu on väljundpinge murdosa sisendpingest.

Lihtne pingejaguri näites on kasutatud kahte jadaühenduses takistit, kus sisendpinge on rakendatud takistipaarile ning väljundpinge võetud takistite ühenduskohast.

Pingejagureid kasutatakse tihti võrdluspinge tekitamiseks, kõrgema pingetaseme muundamiseks mõõteseadmele sobivasse vahemikku või attenuaatoritena madalatel sagedustel.

Üldisel juhul väljundpinge leidmiseks saab kasutada Ohmi seadust:

{\displaystyle U\_{\mathrm {v{\ddot {a}}ljund} }={\frac {Z\_{2}}{Z\_{1}+Z\_{2}}}\cdot U\_{\mathrm {sisend} }}
Pingejaguri pingetegurit, mida nimetatakse ka ülekandefunktsiooniks, arvutatakse järgmise valemiga:

{\displaystyle H={\frac {U\_{\mathrm {v{\ddot {a}}ljund} }}{U\_{\mathrm {sisend} }}}={\frac {Z\_{2}}{Z\_{1}+Z\_{2}}}}

| * v
* r
Elektriahelad |
| --- |
| Analoogelektroonika | 
Vooluallikas • Pingeallikas • Pingejagur • Voolujagur • Võimendi • Atenuaator • Antenn • Ostsillaator • Alaldi (sildalaldi) • Inverter • Segusti • Pingestabilisaator (lineaarne) • Vooluregulaator • Impulsstoiteallikas (pinge) • Filter (pinnalainefilter • RC-filter) |  |
| Digitaalelektroonika | 
Analoog-digitaalmuundur • Digitaal-analoogmuundur • Kooder • Dekooder |
| Vaata ka | 
Elektriskeem • Tingmärgid |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Suveolümpiamängud |
| **Kuld** | 2016 | jalgpall |

**Douglas dos Santos Justino de Melo** (tuntud lihtsalt kui **Douglas Santos** või **Douglas**; sündinud 22. märtsil 1994 João Pessoas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Venemaa kõrgliiga klubis Peterburi Zenit.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Náutico, mille meeskonnas debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas 2012. aastal.

2013. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Granada. Sama aasta septembris läks ta laenule Itaalia kõrgliiga klubisse Udinese. 2014. aasta jaanuaris sõlmis ta Udinesega püsiva lepingu.

2014. aasta augustis siirdus Douglas Udinesest laenule Brasiilia kõrgliiga klubisse Atlético Mineiro, kellega sõlmis 2015. aasta juulis püsiva lepingu. 2015. aasta hooajal valiti Douglas Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2016. aasta augustis liitus ta Saksamaa kõrgliiga klubiga Hamburger SV, kus mängis kokku kolm hooaega.

2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Zenitiga. Hooajal 2019–20 tuli ta Zenitiga Venemaa meistriks.

2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis Douglas Brasiilia võistkonnaga kuldmedali. Samal aastal debüteeris ta Brasiilia jalgpallikoondises ja kuulus koondisse ka sama aasta Copa América Centenariol.

Saavutused
----------

Atlético Mineiro
* Copa do Brasil: 2014
* Campeonato Mineiro: 2015

Peterburi Zenit
* Venemaa Premjer Liga: 2019–20
* Venemaa karikas: 2019–20
* Venemaa superkarikas: 2020
**Doubs** [duu] on departemang Prantsusmaal Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas. See on nime saanud Doubs' jõe järgi.

2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Besançon | 243 896 | 1943 | 15 | 268 |
| Montbéliard | 178 097 | 1256 | 12 | 171 |
| Pontarlier | 103 283 | 1872 | 8 | 155 |

Vaata ka
--------

* Doubs' departemangu haldusüksuste loend
* Saugeais' Vabariik

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Välislingid
-----------

* Departemangu koduleht (prantsuse keeles)

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Ökorelv** (inglise *ecological weapon*) on ökosüsteemi mõjutuste kaudu sõjalise ülekaalu saavutamiseks kavandatud relv ja relvasüsteem. 

Paratamatult kujunevad igasugused massihävituseks kavandatud relvad kasutamisel suuremal või vähemal määral **ökorelvaks**. Nii bioloogilise, keemilise kui tuumarelva mõju võib pöördumatult kahjustada ökosüsteemi. On viidatud ka võimalike klimaatiliste (meteoroloogiliste) relvade mehhanismidele, mille olemuseks on mitmesuguste mõjutusvahendite abil näiteks destruktiivsete atmosfäärimuutuste esilekutsumine ning nende nii ajas kui ka ruumis kontrollitud juhtimine. Samuti on viidatud tektoonilise relva toimepõhimõttele, mis võimaldaks maakoore teatud piirkonnas suurejõuliste plahvatuste abil vallandada maakoores olevaid pingeid ning kutsuda esile maavärinaid. 

Ökosüsteemis kätketud energia ulatuslik kasutamine sõjalisel otstarbel on aga ilmselt pöördumatu iseloomuga ning väljub praktikas arvatavasti kontrolli alt.

Vaata ka
--------

* Ökoterrorism

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 13.10.2012)
Lattniiduk kombaini heedri lõikemehhanismina
**Niiduk**  ehk **niidumasin** on masin heintaimede ning tera- ja kaunviljade niitmiseks ning ka heinaalade tasandamiseks.

Liigitus
--------

Niidukeid liigitatakse jõuallika järgi käsi-, hobu-, mootor- ja traktorniidukiks. 

Veel saab niidukeid jagada jõuallikaga ühendamise viisi (ripp-, poolripp-, liblik ja liikurniiduk), lõikemehhanismi tüüpide (vikat- ehk sõrmlatt-, rootor- ja vasarniiduk) ning lõikemehhanismide arvu järgi.

### Lattniiduk

Lattniiduki aktiivne lõikeosa on sirgjooneliselt edasi-tagasi liikuv lattvikat (kahevikatilisel niidukil liiguvad vikatid vastassuundades). Lattniiduki tööpõhimõte sarnaneb kääride omaga, kus lõiketerad liiguvad lõikesõrmede vahel. Lattniidukit kasutatakse ka kombaini heedri lõikemehhanismina. Esimesed lattniidukid tulid hobuste rakkesse. Neid kutsuti hobuniidukiteks  ja esimene patent sellele anti välja aastal 1822. Eestis võeti esimese iseliikuva niidukina kasutusele 1970. aastail ettevõtte Fortschritt masinat E-301 , millel kasutatakse niiteorganina lattniidukit.

### Rootorniiduk

Rootorniiduk
Rootorniidukil püst- või rõhttelje ümber pöörlev nugaketas (ketasniiduk) või trummel (trummelniiduk). Heina tegemisel kasutatakse tänapäeval rohkem ketasniidukit. Tänapäevastel niidukitel on niitmisterasid poole rohkem kui pöörlevaid rootoreid. Jõuülekanne toimub läbi kiilrihmade kuni nurkreduktorini ja nurkreduktorist edasi hammasratastega. Lõikeseadeldis asub rippniidukil ees (eesrippniiduk), külgedel (külgrippniiduk), taga (tagarippniiduk) ja eraldi järgi veetav poomiga niiduk.

### Vasarniiduk

Vasarniiduki  niitmise mehhanismiks on T- või Y-vasarad, mis on ühendatud suure trumli külge. Vasarniidukiga ei niideta heina, vaid likvideeritakse heinakõrgendikke. See hoiab heinategemisel kasutatavad niidumasinad kauem tervena.

Lisaseadmed
-----------

Niiduki lisatööseadisena kasutatakse muljumis-, hekseldus- või laadimisseadist. 

* Muljurniiduk on heintaimede mahalõikamisel kasutatav muljumisseadeldis, mis lõhastab taimevarre osa, et tõhustada heina kuivamist ja jätab selle vaaluna maha. Muljurniiduk võib olla traktori poolripp- või rippmasin, aga ka liikurmasin.
* Niidukhekseldi on rohusööda koristamise masin. Niidukhekseldiga heintaimed ja silokultuurid niidetakse, hekseldatakse ja laaditakse punkrisse või veokisse. Niidukhelkseldi peamised koostud on heeder ja hekseldusseadis. Selline masin vanemast ajast on E-281. Eristatakse ripp-, poolripp- ja liikurniidukhekseldeid.

Vaata ka
--------

* Muruniiduk

Viited
------

1. ↑  A. Reintam (2009). "niiduk". *Eesti entsüklopeedia*. Eesti entsüklopeedia. Niidukid. Vaadatud 14.02.2017.
2. ↑  Loretta Sorensen (2008). "A History of Hay Equipment: Evolving from Manual Mowing" (inglise). farmcollector. Hobuniiduk. Vaadatud 14.02.2017.
3. ↑  kolhoos.pri. "E 301, E 302, E 303". kolhoos.pri. E301. Vaadatud 14.02.2017.
4. ↑  AndrewT (2015). "Different Mower Types: What is a Flail Mower, and is it for You?" (inglise). lawnblog. Vasar niidukid. Vaadatud 14.02.2017.
Hans Hedtoft
**Hans Hedtoft Hansen** (21. aprill 1903 Århus – 29. jaanuar 1955 Stockholm) oli Taani poliitik, Sotsiaaldemokraatliku partei liige.

13. novembrist 1947 kuni 30. oktoobrini 1950 ja 30. septembrist 1953 kuni 29. jaanuarini 1955 oli ta Taani peaminister. 

1951. aastal pani Hans Hedtoft ette luua parlamentidevaheline konsultatiivorgan, millele pandi nimeks Põhjamaade Nõukogu. Organ tuli kokku 12. veebruaril 1953 ja Nõukogu esimene istung peeti Taani parlamendi hoones 13. veebruaril 1953. Organi esimeseks presidendiks valiti Hans Hedtoft, kes oli Põhjamaade Nõukogu president kuni 31. detsembrini 1953.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Knud Kristensen** | **Taani peaminister**13. november 1947 – 30. oktoober 1950 | Järgnev**Erik Eriksen** |
| Eelnev**Erik Eriksen** | **Taani peaminister**30. september 1953 – 29. jaanuar 1955 | Järgnev**Hans Christian Hansen** |
| Eelnev**–** | **Põhjamaade Nõukogu president**13. veebruar – 31. detsember 1953 | Järgnev**Einar Gerhardsen** |
Alfie Deyes
**Alfred Sidney Deyes** (sündinud 17. septembril 1993 Londonis) on inglise YouTube'i postitaja, vlogger, kinnisvarainvestor ja autor, kes juhib YouTube'i kanaleid PointlessBlog, PointlessBlogVlogs ja PointlessBlogGames. 

Deyes sündis Londonis Enfieldis. Tema pere kolis Brightoni, Ida-Sussexisse, kui ta oli neli aastat vana. Deyes õppis Varndi koolis Brightonis ja seejärel Varndeani kolledžis, mille jättis pooleli, et pühenduda YouTube'ile.

Karjäär
-------

### YouTube

Deyes hakkas 2009. aastal pidama PointlessBlogi YouTube'i kanalit. Tema kanalil on 4,1 miljonit tellimist ja üle 884 miljoni vaatamise, tema mängukanalil on 1,8 miljonit tellimist ja üle 209 miljoni vaatamise. Tal on ka 5,42 miljonit jälgijat Twitteris ja 4,2 miljonit jälgijat Instagramis.

Deyes on teinud koostööd teistegi juutuuberitega, sealhulgas Tanya Burr, Louis Cole, Louise Pentland, Grace Helbig, Tyler Oakley, Troye Sivan, Miranda Sings, Joe Sugg, Zoe Sugg ja Jim Chapman. Ta lõi ka paar videot Ariana Grande'ga YouTube'i võrgu loomiseks.

### Raamatud

Deyes sõlmis 2014. aastal lepingu kirjastusega Blink Publishing. Debüütraamat "The Pointless Book" ilmus sama aasta septembris. Raamatus on osa ajakirjast, teine osa tegevusraamat ja sisaldab tasuta allalaaditavat rakendust ja sotsiaalmeediaga integreerimise võimalust. 

26. märtsil 2015 ilmus "The Pointless Book 2", mis sisaldab sarnast sisu. Esimesel nädalal pärast ilmumist saavutas see mitteilukirjanduse seas suurima läbimüügi.

24. märtsil 2016 avaldas Deyes autobiograafia "The Scrapbook Of My Life".

2017. aastal teatas Deyes, et „The Pointless Booki" sarja lõpetab „The Pointless Book 3". See ilmus 13. juulil 2017.

Isiklik elu
-----------

Alates 2012. aasta oktoobrist on ta olnud suhtes YouTube'i kolleegi Zoe Suggiga, kelle esinejanimi on Zoella. 2013. aasta alguses kolis Deyes Londonisse, kuid naasis peagi koos tüdruksõbraga Brightoni. 2017. aasta juunis ostis paar seitsmetoalise maja ning renoveerisid selle.
**Hans Ernst Ronimois** (perekonnanime rööpkuju: **Ranimus**, eesnime (Ernst) rööpkuju **Erik**, 12. märts 1912, Peterburi – 15. aprill 1984, Vancouver) oli Eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Hans Ernst Ronimois oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1930 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1933 TÜ õigusteaduskonna; *rer. oec. mag.* (1937, TÜ), väitekiri "Relativiteedi probleem teoreetilise rahvamajandusteaduses", *Ph.D.* (London School of Economics and Political Sciences). Oli 1939–1940 TÜ teoreetilise rahvamajanduse ja statistika õppetooli vanemassistent, 1940–1941 TTÜ statistika õppeülesande täitja ja dotsendi kohusetäitja. Asus 1944 Rootsi ja hiljem Inglismaa kaudu Kanadasse. 1949–1984 Vancouveris Briti Columbia Ülikooli majandusajaloo ja geograafia professor.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Russia`s Foreign Trade and the Baltic Sea. London, 1946
* Soviet Planning and Economic Theory. Vancouer, 1950.

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 43
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 105.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Alfakiirgus** on ioniseeriv radioaktiivne kiirgus, mis tekib tuumareaktsioonide tulemusel ja koosneb alfaosakestest. Alfakiirgus on tulenevalt oma väikesest läbimisvõimest inimesele suhteliselt ohutu.

Alfakiirguse avastas Ernest Rutherford 1899. aastal ja kasutas seda aatomituuma olemasolu tõestamiseks.

Alfakiirguse tekkimine
----------------------

Tavaliselt tekib alfakiirgus alfalagunemisel (näiteks uraani lagunemine tooriumiks), kuid ta võib tekkida ka kergete aatomituumade (näiteks vesinik-2 ja liitium-6) ühinemisel ehk tuumasünteesil.

23892U → 23490Th + α (alfalagunemine)

21H + 63Li = 2 α (tuumasüntees)

Alfalagunemisel eraldunud alfaosakese kineetiline energia on tüüpiliselt suurusjärgus 5 MeV (mis on umbes 0,13% alfaosakese koguenergiast) ja tema kiirus on tüüpiliselt umbes 15 000 km/h.

Alfakiirguse mõju ainele
------------------------

Alfakiirguse läbimisvõime on ioniseeriva kiirguse tüüpide seas kõige väiksem. Et alfaosakese mass ja elektrilaeng on suhteliselt suured ning kiirus suhteliselt väike võrreldes teiste ioniseerivate kiirguste osakestega, siis on tõenäosus suur, et läbi aine liikuv alfaosake põrkub mõne aatomi vastu ja ioniseerib selle. Alfaosake võib neelduda pihtasaanud aatomi tuumas või hajuda aatomi elektronkattelt. Mõlemal juhul annab alfaosake osa või kogu oma kineetilise energia aatomile, mis läheb ergastatud seisundisse. Sinakas helendus, mis tekib alfakiirguse allika ümber, on tekitatud ioniseeritud aatomite poolt, mis lähevad ergastatud olekust tagasi põhiolekusse.

Varjestamine
------------

Alfakiirguse varjestamiseks piisab paberilehest või paarisentimeetrisest õhukihist kiirgusallika ja varjestatava keha vahel.

Väline alfakiirgus inimesele ohtlik ei ole, sest isegi naha surnud rakkudest koosnev väliskiht pidurdab alfakiirguse efektiivselt. Küll aga võib alfakiirgus olla ohtlik, kui see toimub inimese sees (kui kehasse on sattunud alfalagunev keemiline element). Näiteks radooni sissehingamine on ohtlik just seetõttu, et radoon on alfalagunev radioaktiivne element ning võib sissehingatuna põhjustada vähki.

Vaata ka
--------

* Radioaktiivsus
* Beetakiirgus
* Gammakiirgus
* Neutronkiirgus
* Ioniseeriv kiirgus
* Radioaktiivsus
**Karmo Tõra** (sündinud 6. veebruar 1974 Võrus) on Eesti arhitekt. 

Ta on arhitekt ja osanik firmas ROK-Projekt OÜ.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja Tallinna Tehnikaülikooli.

Töid
----

Tõra on pärit Võrust ja tema käekiri on paljuski nähtav Võrumaal ja Võru linna tänavatel. Nii on tema üheks tuntuimaks tööks Rõuge vaatetorn. Pealinnas on tema nähtavamad tööd Kadrioru Ärikeskus ja ärihoone Pirita teel 102.

Tunnustus
---------

Mitmed tema tööd on võitnud auhindu konkursil Eesti Parim Puitehitis ()

* 2007. aastal võitis ta peapreemia eramuga Kangru külas, mille projekteeris oma enda perele ().
* 2012. aastal oli Karmo Tõra Võru linna aasta tegija.

Isiklikku
---------

Karmo Tõra on abielus ja tal on kolm poega. Ta mängib võrkpalli ja on kuulunud Eesti noortekoondisse. Tema isa Raivo Tõra (1939–1995) oli Võru rajooni RSN Täitevkomitee kapitaalehituse osakonna juhataja.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Karmo Tõra tööde näiteid
Gorillakarja juhtisane on alfaisend, kes naudib eeliskohtlemist, näiteks sugemist
**Alfaisane** on etoloogias isane loom, kes on dominantne, kellel on kõige parem juurdepääs toiduvarudele ja kel on eelisjuurdepääs emastega paaritumisele. Terminit kasutatakse ka naistega läbikäimisel edukate meeste kohta. 

Alfaisaseid on meeste hulgas suhteliselt vähe, enamik on beetaisased, kes on paaritumishierarhias teised. Kõige madalamal asuvad oomegaisased (vt ka incel).

Termini võttis kasutusele 1947. aastal Rudolf Schenkel, kirjeldamaks suhteid hundikarjas. Hilisemad uuringud on näidanud, et termin oli eksitus, kuna hundikarjad olid tegelikult pered, mida juhtis pereisa, ja seega oli termin loodud andmete vääriti tõlgendamise tõttu.

Viited
------

1. ↑  R. Schenkel Expressin studies on wolves 1947 lk. 6
2. ↑  Mech, L. David. (1999). "Alpha status, dominance, and division of labor in wolf packs". Canadian Journal of Zoology. 77 (8): 1196–1203.

Kirjandus
---------

* "Alphas, Betas, and Incels. Theorizing the Masculinities of the Manosphere" by Debbie Ging - Men and Masculinities, 2017
See artikkel räägib tehnika mõistest.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Ping (täpsustus).

---

**Pinguks** nimetatakse võlli ja ava mõõtmete vahet enne koostamist, kusjuures pingu puhul on ava väiksem kui võll.
Suurema läbimõõduga võll tavaliselt pressitakse avasse. Väikeste jõudude korral toimub metalli elastne deformeerimine. Selle tulemusena venib ava veidi suuremaks ja võll surutakse pisut peenemaks. Jõudude lakkamisel võtavad ava ja võll oma esialgsed mõõtmed tagasi. Niimoodi hüdraulilise pressi all kokkusurutud ava ja võll püüavad jõu lakkamisel oma mõõtmeid taastada: ava tahab minna väiksemaks, võll suuremaks ja sel moel suruvad end tugevalt kokku pinguga liiteks. Mida suurem on läbimõõtude vahe enne koostamist, seda suurem ping saadakse. Kokkupressimisel tuleb vaid jälgida, et avaga detail ei puruneks.

Tugevamad pressistud saadakse termiliselt. Ava kuumutatakse, mille tagajärjel ta suureneb ja siis asetatakse või pressitakse sinna sisse võll. Kui ava jahtub toatemperatuurini, siis tõmbub ta võlli peale veelgi kõvemini kinni. Teine võimalus on võlli külmutamine. Seda tehakse vedelates gaasides. Selle tagajärjel kokkutõmbunud võll kas asetatakse või pressitakse avasse ja kui võll kuumeneb toatemperatuurini, paisub ta avasse veelgi tugevamini kinni.

Kirjandus
---------

Mait Purde *"Täpsustehnika"* Tallinn 2002

Vaata ka
--------

* Lõtk
* Pinguga liide
* Täpsus masinaehituses
Aktiivtakisti pinge-voolu tunnusjoon: {\displaystyle I=f(U)=U/R}, kus {\displaystyle R} on takistus
Zeneri dioodi pinge-voolu tunnusjooni
**Pinge-voolu tunnusjoon** ehk **pinge-voolu karakteristik** (inglise keeles *current–voltage characteristic*) ehk **volt-amper-karakteristik** (vene keeles *вольт-амперная характеристика*) väljendab kahe viiguga (klemmiga) seadist läbiva voolu I sõltuvust klemmidevahelisest pingest {\displaystyle U}. Pinge-voolu tunnusjoon on funktsiooni {\displaystyle I=f(U)} graafiline kujutis.. 

Aktiivtakistusega seadise, näiteks aktiivtakisti korral muutub seadist läbiv vool pingest lineaarselt, mispuhul pinge-voolu tunnusjooneks on koordinaattelgede lõikepunkti läbiv sirge joon. 

Mittelineaarse pinge-voolu tunnusjoonega kaksklemmid on näiteks pooljuhtdioodid.

Thevenini teoreemi kohaselt on mistahes viisil kahe väljundklemmi vahele ühendatud lineaarsete elementidega elektriahel asendatav ekvivalentse kaksklemmiga. Seega on võimalik kujutada ka keerukate lineaarsete elektriahelate pinge-voolu tunnusjooni.

Vaata ka
--------

* Lineaarne ahel
* Mittelineaarne ahel

Viited
------

1. ↑  ENE 9. köide, 1996
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal loodud vallast, varasemate valdade kohta vaata artikleid Roela vald (Viru-Jaagupi kihelkond) ja Roela vald (Palamuse kihelkond)* |

---

Virumaa valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Roela vald** oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Viru-Roelas.

Vald moodustati senise Roela valla maa-alast, välja arvatud Roela mõisa järgi oleva Aavakannu nr. 1 talu maa-ala; senise Paasvere valla Laekvere mõisa järgi olevate talude Ädara nr. A-15, Lageda ja Arulepiku, heinamaatükkide nr. III, VI, VII, 16, 17 ja Vihmanni heinamaa nr. 34-c, Suigu metsavahikoha ning Küüska metsandiku kvartaalide nr. 1–12 maa-aladest; senise Küti valla Inju-Meriküla mõisa järgi oleva Kruusiaugu nr. 16-a talu lahus-heinamaatüki ja Roela metskonna Küti metsandiku kvartaalide nr. 59–64 maa-aladest; senise Rägavere valla Undla nr. A-104 ja Kuivasaare nr. A-105 maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.

13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Liiva külanõukogu, Roela külanõukogu ja Tudu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati Liiva ja Roela külanõukogu Rakvere rajooni ja Tudu külanõukogu Kiviõli rajooni koosseisu.

Vaata ka
--------

* Roela mõis

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; jõe kohta vaata artiklit Spokane'i jõgi* |

---

Spokane'i asukoht osariigis ja maakonnas
**Spokane** on linn Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis, Spokane'i maakonna suurim linn ja halduskeskus.

Linn asub osariigi idapiiri lähedal umbes 180 km kaugusel Kanada piirist Spokane'i jõe kaldal. Tema geograafilised koordinaadid on 47° 39′ 32″ N, 117° 25′ 30″ W.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Spokane'is 208 916 inimest.

Linnas on traditsiooniliselt tegeldud metsatööstuse, mäetööstuse ja raudteetranspordi teenindamisega, tänapäeval on suuremate tööandjate seas ka IT-, biotehnoloogia- ja tervishoiuettevõtted.

Linna lähedal asub Spokane'i rahvusvaheline lennujaam.

Spokane'is on kaks eraülikooli, Gonzaga ülikool ja Whitworthi ülikool.

Spokane'is toimus 1974. aasta maailmanäitus.

Linnast on pärit Bing Crosby.

Vaade kesklinnale

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Spokane** |

* Linna koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asulast; jõe kohta vaata artiklit Pinega jõgi.* |

---

**Pinega** on asula Arhangelski oblastis umbes 200 kilomeetrit Arhangelskist ida pool.

"Eesti tee"
-----------

Pinegas on aastakümneid nimetatud "Eesti sillaks" silda, mis oli osa teest, mille rajasid talvel 1941/1942 tööpataljonis olnud eestlased. Nimega "Eesti tee" tuntud tee oli ligi 250 km pikk ja ühendas Ust-Pinegat Kimža külaga. Seda teed oli vaja Valge mere ranna kaitseks.

1973. aastal oli "Eesti tee" veel alles ja puutumatuna olid püsinud ka majad, milles asumisele saadetud eestlased olid elanud.

### Tee-ehitusel osalenud eestlasi

Tee-ehitusel hukkunud eestlaste arvu ei teata, nende hauakohad on hävinud. Kuid osa neist lasti maha absurdsete spionaažsüüdistuste tõttu. Nimetatud on järgmisi nimesid:

* Alfred-Friedrich Annuk
* Johannes-Teodor Ehastu
* Rud. Ilves
* A. Kala
* Hillar Kallandi
* Adolf Krein
* Herbert-Johannes Kreem
* Erik Martin Kutti
* Jevgeni Laanela
* Mihkel Loorents
* Artur Urvast
* Juulius Tuuling
* J. Vaik
* A. Vook

Viited
------

1. ↑  Eestlane "Eesti teel" 30 aastat hiljem. Postimees, 26. juuli 2016
2. ↑  Jaanus Piirsalu. "Eesti tee" kui mälestusmärk hukkunud eestlastele. Postimees, 23. juuli 2016
**Leonid Dododžonovitš Reiman** (vene keeles Леонид Дододжонович Рейман; sündinud 12. juulil 1957 Leningradis Nõukogude Liidus) on Venemaa riigitegelane, endine minister. 

Ta oli aastatel 2004–2008 Venemaa Föderatsiooni infotehnoloogia- ja sideminister ja 2008–2010 Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi nõunik. Ta on 2008. aastast Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik.

Isiklikku
---------

Tema isa, Buhhaara emiraadis 1915. aastal sündinud tadžiki ja usbeki päritolu Dododžon Tadžijev, elas suurema osa oma elust Dušanbes. Sai seal filoloogiaprofessoriks. Leonid Reimani ema filoloogiadoktor Jekaterina Aleksandrovna Reiman (suri 2009) oli eesti-juudi päritolu: ema poolt juut ja isa poolt eestlane. Tutvusid Leningradis filoloogiasümpoosiumil.

1983. aastal Leningradis värvati Leonid Reimani Riikliku Julgeoleku Komitee kaastööliseks. Ta nõustus, kuid varsti selgus, et tema kandidatuur ei sobinud. Põhjuseks oli asjaolu, et tema üks emapoolseid sugulasi oli Teises maailmasõjas sõdinud sakslaste poolel ja pärast sõda oli lahkunud Läände.

Viited
------

1. 1 2  Рейман Леонид Дододжонович. comnarcon.com
| 45 mm tankitõrjekahur M1937
 |
| --- |
| Suurtüki liik | Tankitõrjekahur |
| Valmistajamaa |  Nõukogude Liit |
| Väljalaskeaasta | 1937 |
| Kaliiber | 45 mm |
| Raua pikkus | 46 kaliibrit |
| Maks. laskekaugus | 4,4 km |
| Mürsu algkiirus | 760  m/s |
| Mürsu kaal | 1,43 kg |
| Maks. laskekiirus | 15-20 lasku/min |
| Tõstenurk | −3°/+89° |
| Laskesektor | 60° |
| Maksimaalne kaal | 1200 kg |
|

**45 mm tankitõrjekahur mudel 1937**, tehasetähisega 53-K (vene keeles *45-мм противотанковая пушка образца 1937 года (53-К)*) oli tankitõrje kiirlaskekahur kaliibriga 45 mm, mida toodeti Nõukogude Liidus aastatel 1937-1943.

Ajalugu
-------

Kahuri loojaks oli Mihhail Loginov ja see oli mõeldud kiirelt laetavaks tankitõrjekahuriks. Selle eelkäijaks oli 37 mm tankitõrjekahur M1930, mille litsentsi ostis Nõukogude Liit Saksa firmalt Rheinmetall. Seoses selle kehva soomuseläbivusega hakati seda 1942. aastast alates asendama pikema toruga 45 mm tankikahuriga M1942 ja peale 37 354 kahuri valmimist lõpetati selle tootmine 1943. aastal.

Kasutamine
----------

Doni kasakate üksus kahuriga M1937 Varssavi ülestõusu ajal 1944. aastal
Eelkäija alusvankrit ja suuremat 45 mm relvarauda kombineerides saadi poolautomaatne tankitõrjekahur, mis võeti 1937. aastal Punaarmee relvastusse. Neid kasutati Idarindel Nõukogude-Saksa konflikti esimestes etappides. Nende tankitõrje võimakus oli piisav kergemate tankide ja soomustransportööride vastu. Lühematel distantsidel saadi jagu ka varajastest PzKpfw III ja PzKpfw IV mudelitest, kuid see seadis kahurimeeskonnad suuremasse ohtu. Nende puuduste tõttu hakati neid asendama uute ja võimsamate M1942 kahuritega.

Igas Punaarmee jalaväepataljonis oli tankitõrje rühm kahe sellise kahuriga. Lisaks oli igas laskurdiviisis üks tankitõrjepataljon kus oli 12 relvameeskonda selliste kahuritega ning samuti kasutati neid tankitõrjepolkudes, kus oli 4-5 patareid, igas 4 kahurit.

Taktikalis-tehnilised andmed
----------------------------

* Kaal: lahingus 560 kg, rännakul 1,200 kg
* Mürsk 45x310 mm: soomustläbiv: AP B-240 / BR-240, APCR BR-240P. fugass, suits, konteiner ja keemiline.
* Soomustläbivus: kuni 90 nurga all 88 mm 100 m pealt ja 23 mm 1000 m pealt
* Laskesektor 60
* Laskekiirus 15-20 l/min
* Suudmekiirus 760 m/s
* Laskekaugus: 4,4 km

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **45 mm tankitõrjekahur M1937** |
**Korni keel** (*Kernowek*) on kõmri ja bretooni keelele lähedane keldi keel, mida kõneldakse Cornwalli krahvkonnas Edela-Inglismaal.

Cornwallis kõneldud keel suri 18. sajandi lõpus välja, kuid taaselustati 20. sajandil.

Keelenäide
----------

Meieisapalve:

*Agan Tas ni, eus e’n nev,*  

*benigys re bo dha hanow.*  

*Re dheffo dha wlascor,*  

*Dha vodh re bo gwres e’n nor pecar'a e’n nev.*  

*Ro dhyn ni hedhyw agan bara pub dedh oll,*  

*ha gav dhyn agan cabmweyth*  

*pecar del evyn nyni*  

*dhe’n re na eus ow cabmwul war agan pydn ni;*  

*ha na wra agan gorra en temptashyon,*  

*mes delyrv ni dhort drog.*  

*Rag dhiso che ew an wlascor,*  

*ha’n gallos ha’n gordhyans,*  

*bys vyken ha bynary.*  

*Yndella re bo!*

Vaata ka
--------

* Kornikeelne Vikipeedia
* Cornwall

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | ****Kornikeelne** Vikipeedia** |

\* [https://www.academia.edu/5323710/A\_Brief\_History\_of\_the\_Cornish\_Language\_its\_Revival\_and\_its\_Current\_Status] Ferdinand, Siarl (2013). Brief History of the Cornish language, its Revival and its Current Situation. ''E-Keltoi'', Vol. 2, 2 Dec. pp. 199-227
Leonid Shamkovich (1968)
**Leonid Shamkovich** (vene keeles Леонид Александрович Шамкович *Leonid Aleksandrovitš Šamkovitš*; 1. juuni 1923 Rostov Doni ääres – 22. aprill 2005 New York) oli Ameerika Ühendriikide maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1965). 

Shamkovich tuli kahel korral Vene NFSV malemeistriks (1954, 1956). 
Suurmeistriks sai ta 42-aastaselt 1965. aastal. Kolm aastat varem andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. 

1954. aastal pääses ta mängima NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniirile, kus jäi jagama 17.–18. kohta. Parima tulemuse meistrivõistlustelt sai ta aastavahetusel 1964/1965 Kiievis peetud finaalturniiril (5.–6. koht).

1972. aastal mängis ta Viljandis peetud Ilmar Raua mälestusturniiril, kus sai neljanda koha. 

1975. aastal emigreerus Shamkovich Nõukogude Liidust Iisraeli, seejärel elas mõnda aega Kanadas, kust asus ümber Ameerika Ühendriikidesse.

Välislingid
-----------

* Leonid Shamkovich – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Araabia Liiga liikmesmaad.   
Tumedama rohelisega on näidatud araablaste alad nendes maades. Somaalia ja Djibouti ei ole araabiakeelsed maad, ehkki Araabia Liigasse kuuluvad.
**Araabia maade** all võib mõista nii **araabiakeelseid, araablaste maid** kui ka **Araabia (poolsaare) maid**.

**Araabia maad** on araablaste enamusega ja araabiakeelsed maad Põhja-Aafrikas ja Edela-Aasias. 

Araablaste enamusega maad on

a) Edela-Aasias: Süüria, Liibanon, Palestiina, Iraak, Jordaania, Saudi Araabia, Jeemen, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Katar, Bahrein, Kuveit;

b) Põhja-Aafrikas: Egiptus, Liibüa, Tuneesia, Alžeeria, Maroko, Lääne-Sahara, ka Sahara-tagusesse Aafrikasse ulatuvad Mauritaania ja Sudaan.

**Araabia maad** on Araabias, st Araabia poolsaarel asuvad maad: Saudi Araabia, Jeemen, Omaan, Araabia Ühendemiraadid, Katar, Kuveit. Araabia maade hulka kuuluvad ka Pärsia lahe saareriik Bahrein ning osaliselt ka Jordaania ja Iraak (kõrbealad nende lõunaosas).

Vaata ka
--------

* Levant
* Magrib
* Mašrik
* Araabia kevad
Keenia Arabuko-Sokoke rahvuspargi asukoht
**Arabuko-Sokoke rahvuspark** on 1990. aastal rajatud rahvuspark Keenias. See asub rannikul, 110 kilomeetrit Mombasast põhjas, ja on looduskaitse all riikliku metsakaitsealana.[*viide?*]

6 ruutkilomeetri suurune rahvuspark moodustab vaid väikese osa Arabuko-Sokoke metsakaitsealast, mille loodeservas see paikneb. Ligi pool rahvuspargist jääb väljapoole metsakaitseala piiri, 2006–2007 rajatud elevanditara taha. Nüüdseks on selle asustanud kohaliku kogukonnad, nii et rahvuspargi piiri on raske leida. Rahvuspargist ei ole aga erilist abi metsa kaitsel, mis moodustab Ida-Aafrika rannikumetsa suurima säilinud osa (420 km²) ja kus on arvukalt endeemseid liike, sealhulgas imetajaid, linde ja taimi.[*viide?*]

Metsakaitseala haldavad koos Keenia metsaamet (Kenya Forest Service), Keenia looduskaitseamet (Kenya Wildlife Service), Keenia rahvusmuuseum (National Museums of Kenya) ja Keenia metsauuringute instituut (Kenya Forest Research Institute) ja see on Keenia üks paremini kaitstud metsi. Algselt võeti see kaitse alla 1943. aastal Briti kroonimetsana (*Crown Forest*). Metsa ähvardab kohalike elanike maapuudus. Keenia looduskaitseamet teeb pargi kaitsel koostööd mitme kodumaise ja rahvusvahelise looduskaitseorganisatsiooniga.[*viide?*]

Arabuko-Sokoke metsas on kolm metsatüüpi: segamets, *Brachystegia* ja *Cynometra*. Igaüks neist kaitseb erinevaid taime- ja loomakooslusi.[*viide?*]

Rahvuspargile lähim linn on Malindi.[*viide?*]

Välislingid
-----------

* Arabuko-Sokoke rahvuspark Keenia looduskaitseameti kodulehel
Kliimavöötmed Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi
**Alissovi kliimaklassifikatsioon** on 1956. aastal vene klimatoloogi Boriss Alissovi loodud kliimaklassifikatsioon. Alissovi kliimaklassifikatsioon on üks kõige laialdasemalt kasutatud kliimaklassifikatsioone endises NSV Liidus.

Alissovi kliimaklassifikatsioon põhineb geneetilisel printsiibil, kus kliimatüüp sõltub õhumasside liikumisest, mida määrab globaalne õhuringlus.

Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi eristatakse kliimavöötmed, mille piires eristatakse merelist, mandrilist ja kohati mussoonkliimat (kliimatüübid).

Kliimavöötmed
-------------

* Arktiline kliimavööde – aasta läbi valitsevad arktilised õhumassid.
* Lähisarktiline kliimavööde – suvel valitsevad parasvöötme ja talvel arktilised õhumassid.
* Parasvööde – aasta läbi valitsevad parasvöötme õhumassid.
* Lähistroopiline kliimavööde – suvel valitsevad troopilised ja talvel parasvöötme õhumassid.
* Troopiline kliimavööde – aasta läbi valitsevad troopilised õhumassid.
* Lähisekvatoriaalne kliimavööde – suvel valitsevad ekvatoriaalsed ja talvel troopilised õhumassid.
* Ekvatoriaalne kliimavööde – aasta läbi valitsevad ekvatoriaalsed õhumassid.

Lõunapoolkeral on arktilise ja lähisarktilise vöötme asemel antarktiline ja lähisantarktiline kliimavööde.

Vaata ka
--------

* Kliimavööde
* Köppeni kliimaklassifikatsioon

Välislingid
-----------

* NSV Liidu kliimakaart Alissovi järgi
**Toolse linnamägi** on muinaseesti linnamägi Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Rutja külas Linnamäe talu maadel

Kirjeldus
---------

Toolse linnamägi asetseb Toolse jõgi idakaldal panganeemikul. Huvitav on see, et linnamäel on kaks eriaegset kaitsesüsteemi. Hilisem kaitsesüsteem kulgeb lääneküljele pöörduvast otsavallist. Selle valli kõrgus siseküljel on 6 m ja välisküljel 10 m. Vallide ehituseks oli kasutatud kive. Õueala pindala on 1000 ruutmeetrit. 

Varasema perioodi kaitsesüsteemi vall asetseb eelmisest 12 m eemal väljapoole. Vallide kõrgus on enamasti 2 m. Varasemal järgul hõlmas õueala 2500–3000 ruutmeetrit.

Linnuses kahe ajajärgu kasutusajaks on dateeritud 9.–13. sajandisse.

Linnuse funktsioon
------------------

Linnuse põhifunktsiooniks on peetud läheduses oleva sadama- ja kaubakoha kaitse.

Vaata ka
--------

* Toolse Ussimägi

Viited
------

1. ↑  (Eesti arhitektuur III. Üldtoimetaja V. Raam. Tln. 1997)

Välislingid
-----------

* 
* Toolse linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
**Teetanus** ehk **kangestuskramptõbi** on äge nakkushaigus, mida põhjustab pinnases elava bakteri *Clostridium tetani* poolt anaeroobsetes tingimustes produtseeritud eksotoksiin. See kahjustab närvisüsteemi, takistades impulsi levikut närvilt lihasele ja põhjustades lihasespasme. 

Teetanusetekitaja elab saprofüüdina hobuse, veise, jt koduloomade, ka inimese seedetraktis; organismi satub tavaliselt pinnasest haava kaudu. Haiguse lõimetusaeg on tavaliselt 3–14 päeva (kuni 50 päeva). Tavaliselt algab teetanus mälumislihaste spasmiga, millele järgnevad neelamisraskused; lihasjäikus levib mööda kaela- ja seljalihaseid järjest allapoole, kuni haarab kõik tahtele alluvad lihased. Krambihoo võib vallandada mistahes ärritaja. Kaasneb palavik, higistamine, vererõhu tõus, raskematel juhtudel tüsistustena luumurrud ja lihasrebendid, kopsupõletik, süvaveenide tromboos või kopsuarteri trombemboolia. Kergematel juhtudel on haigus ravitav, raskematel lõpeb surmaga. Raviks kasutatakse antibiootikume, teetanuse antitoksiini ning lihaseid lõõgastavaid ravimeid. 

Teetanus ennetatakse vaktsineerimisega, mis annab immuunsuse minimaalselt viieks, kuid mitte enam kui seitsmeks aastaks; selle aja möödudes on haigestumise vältimiseks vajalik revaktsineerimine. Kui inimene pole vaktsineeritud, tuleb talle pärast traumat süstida 48 tunni jooksul teetanuse vastumürki. Teetanusehaige teistele nakkusohtlik ei ole. Eestis esineb teetanust 1–2 juhtu aastas.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Teetanus** |
**Alizava** on alev Leedus Kupiškise rajoonis, Alizava valla halduskeskus. Alev asub Pyvesa jõe kaldal.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1856 valminud katoliku kirik.

Ajalugu
-------

XVI sajandi alguses kuulus piirkond Zasinyčiai mõisale. Asula tekkis Kalkėnai, Kalkeliai, Kalkiemise või Kalnakiemise küla asemele, mida mainiti esimest korda aastal 1690. Kuni XVIII sajandini kandis paik nime *Pakape*, kuna seal asusid vaid kalmistu ja kõrts. Aastail 1793–1794 laskis kohalik mõisnik Antanas Koscialkovskis sinna puust kiriku ehitada ja selle juurde tekkinud kirikuküla nimetas ta oma poja Aloyzi auks Alizavaks.

Aastal 1894 asula põles. XIX sajandi alguses sai külast alev. Aastal 1926 sai alevist ka kohaliku kihelkonna keskus. Juunis 1941 loodi seal kohalike metsavendade salk, mis tegutses aastani 1951. Peale Teist maailmasõda sai Alizavast kohaliku kolhoosi keskasula.

Pilte
-----

* Kalmistu väravadKalmistu väravad
* Alizava kirikAlizava kirik
* KoolimajaKoolimaja

Viited
------

1. ↑  Kupiškio r. sav.
2. ↑   Kupiškėnų enciklopedija, I kd. Vilnius: Vilniaus dailės akademijos leidykla, 2006. kd. I: A-J. ISBN 9955-624-62-0.
3. ↑   Vidmantas Daugirdas ir kt. Alizava. Visuotinė lietuvių enciklopedija, kd. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 358lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Alizava** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
**Kroonilisest haigusest tingitud aneemia** ehk **kroonilise haiguse aneemia** on aneemia vorm. See kujutab endast vere hemoglobiinitaseme langust, mida põhjustab mingi infektsioon või krooniline haigus. Tavaliselt lühendab haigus või infektsioon punaliblede eluiga ja vähendab punaliblesid tootva luuüdi aktiivsust, mille tagajärjel tekib kerge või mõõdukas aneemia.

Tekkepõhjused
-------------

Sagedamini põhjustavad aneemiat järgmised haigused:

* bakteriaalne endokardiit ehk südame sisekesta põletik, mida põhjustavad bakterid;
* osteomüeliit ehk äge mädane luupõletik;
* juveniilne reumatoidartriit;
* põletikuline soolehaigus;
* reuma;
* krooniline neerupuudulikkus (neerud ei suuda küllalt palju erütropoetiini toota, kuid just see aine paneb luuüdi hemoglobiini tootma);
* süsteemne erütematoosne luupus.

Sümptomid
---------

* kroonilise haiguse või infektsioon esinemine;
* kahvatus;
* väsimus;
* nõrkus;
* peavalu;
* unisus;
* õhupuudustunne (aneemia põhjustab organismis hapnikuvaegust);
* pearinglus.

Ravi
----

Haigusest tingitud aneemia korral tuleb kõigepealt välja ravida põhihaigus, tavaliselt taastub organismi normaalne rauatasakaal siis juba ise. Mõnikord antakse raviks erütropoetiini.

Muud aneemiad
-------------

Rauavaegusaneemia  

Megaloblastiline aneemia  

B12-vitamiini puudusest tulenev aneemia  

Pernitsioosne aneemia  

Foolhappe vähesusest tulenev aneemia  

Hemolüütiline aneemia  

Immuunne hemolüütiline aneemia  

Idiopaatiline autoimmuunne hemolüütiline aneemia  

Ravimitest tingitud immuunne hemolüütiline aneemia  

Aplastiline aneemia  

Sirprakuline aneemia

Vaata ka
--------

* Aneemia

Viited
------

1. 1 2  Tartu Ülikooli Kliinikumi hematoloogia-onkoloogia kliinik. Aneemiad Kasutatud 01.12.2010
**Roger Glover** (sündinud 30. novembril 1945 Breconis Walesis) on briti muusik, kes on eelkõige tuntud rokkansambli Deep Purple basskitarristina.

Glover liitus Deep Purple'iga 1969. aastal, kuid lahkus sealt 1973. aastal, et alustada soolokarjääri. Ühtlasi hakkas ta ka produtsendina tegutsema. Ta on olnud muuhulgas järgmiste ansamblite ja muusikute produtsent: Nazareth, Spencer Davis Group, Rory Gallagher, Status Quo, David Coverdale, Judas Priest, Michael Schenker Group ja Rainbow.

Aastatel 1979–1984 kuulus ta Deep Purple'i endise kitarristi Ritchie Blackmore'i loodud ansamblisse Rainbow. Ta mängis neljal Rainbow' stuudioalbumil.

Aprillis 1984 läks ta Deep Purple'isse tagasi.

2016. aastal võeti ta Deep Purple'i liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

| * v
* r
Deep Purple |
| --- |
| 
Ian Gillan • Simon McBride • Don Airey • Roger Glover • Ian PaiceEndised liikmed: Jon Lord • Ritchie Blackmore • David Coverdale • Glenn Hughes • Joe Lynn Turner • Rod Evans • Nick Simper • Tommy Bolin • Joe Satriani • Steve Morse |
| Stuudioalbumid | 
"Shades of Deep Purple" • "The Book of Taliesyn" • "Deep Purple" • "Deep Purple in Rock" • "Fireball" • "Machine Head" • "Who Do We Think We Are" • "Burn" • "Stormbringer" • "Come Taste the Band" • "Perfect Strangers" • "The House of Blue Light" • "Slaves and Masters" • "The Battle Rages On..." • "Purpendicular" • "Abandon" • "Bananas" • "Rapture of the Deep" • "Now What?!" • "Infinite" • "Whoosh!" • "Turning to Crime" |
|  |
| --- |
| **Programmeerimise paradigmad** |
| * Imperatiivne
	+ Struktureeritud
		- Protseduraalne
		- Objektorienteeritud
			* Klassipõhine
			* Prototüübipõhine
* Deklaratiivne
	+ Funktsionaalne
	+ Loogiline
* Metaprogrammeerimine
	+ Üldistav
		- Mall
	+ Reflektiivne
 |

**Funktsionaalne programmeerimine** on programmeerimise paradigma, mis rõhutab funktsioonide rakendamist väärtustele vastandina imperatiivsele programmeerimisele, mis käsitleb väärtuste muutmist. Funktsionaalse programmeerimise juured on lambda-arvutuses.

Funktsionaalsed programmeerimiskeeled on oma ajaloo vältel pälvinud rohkem teoreetikute kui praktikute tähelepanu. Sellegipoolest on laia kasutusse jõudnud mitmed funktsionaalsed keeled: Scheme, Erlang, OCaml, Haskell.

Funktsionaalsest programmeerimisest pärinevad mitmed programmeerimise kontseptsioonid: kõrgemat järku funktsioonid, rekursioon, laisk arvutus ja palju muud. Ajapikku on paljud neist leidnud implementeerimist paljude praktilisema suunitlusega keelte poolt.

Funktsionaalses stiilis programmeerimiseks pole tingimata vaja puhtalt funktsionaalset keelt. Paljud tänapäeva keeled (näiteks Perl ja JavaScript) sisaldavad funktsionaalse programmeerimise elemente.