**Relva-SS** (saksa keeles *Waffen-SS*) oli natsionaalsotsialistlikku Saksamaad valitseva ainupartei NSDAP sõjalise tiiva *Schutzstaffel*'i lahinguüksuste nimetus alates 1939. aastast. Vastupidi tavapärasele Saksa sõjaväele oli Relva-SS moodustatud nii okupeeritud kui ka okupeerimata riikide vabatahtlikest.

Lisaks lahinguüksustele kuulusid sellese ka koonduslaagrite valvurmeeskonnad. 

*SS-Reichsführer und Chef der Deutschen Polizei* Heinrich Himmler

Moodustamine
------------

*SS-Oberst-Gruppenführer und Generaloberst der Waffen-SS* Paul Hausser
*SS-Verfügungstruppe*'st kui tõsiseltvõetavatest relvaüksustest võib hakata rääkima pärast seda, kui 1. oktoobril 1936 määrati vägede inspektoriks Gruppenführer und Generalleutnant der Waffen-SS Paul Hausser, kes hakkas uusi üksusi formeerima. 

Relva-SS asutati 1939. aastal, kui SS jagati kaheks. Relva-SS moodustati SS-käsundusüksuse ehk SS-vägede (*SS-Verfügungstruppe*) ja nelja SS-surnupealuurügemendi (*SS-Totenkopfstandarten*) baasil. Mõlemad relvaformeeringud allusid SS-i Peavalitsusele (*SS-Hauptamt*), mida juhtis kuni teise maailmasõjani *SS-Obergruppenführer* A. Heissmeyer ja hiljem *SS-Obergruppenführer* G. Berger. Nimetus Relva-SS sai ametlikuks 2. märtsil 1940. Nimeliselt oli Relva-SS *Reichsführer-SS* Heinrich Himmleri juhtimise all, kuid lahingolukorras allutati üksused Saksa relvajõudude operatiivjuhtimisele. 

Kui SS põhiosa (*Allgemeine SS*) liikmed kandsid vormi ainult õppustel ja muul ajal tegelesid oma põhitööga, siis relva-SS-i näol oli tegu tõeliste sõjaväeüksustega, kes elasid kasarmutes ja kandsid alaliselt relvi. Wehrmachti ja Relva-SS-i vahe oligi selles, et regulaarväes võisid teenida ainult Saksa kodanikud või Saksa päritolu isikud (*reichdeutsche* või *volksdeutsche*), SS-is aga seda piirangut ei olnud. Samas Relva-SS-teenistus ei tähendanud SS-organisatsiooni kuulumist ega andnud ka selleks automaatset õigust. Nii SS-i põhiosa kui ka Relva-SS-i liikmed kandsid vasaku õlavarre siseküljel SS-i veregrupi tätoveeringut.

Areng ja teenistus
------------------

Relva-SS suurenes neljast algsest *SS-Standarte* rügemendisuurusest lipkonnast (*SS-Standarte Der Führer*, *SS-Standarte Deutschland*, *SS-Standarte Germania*) algul diviisiks (*SS-Division Verfügungstruppe*) ja sõja lõpuks 39 diviisiks, moodustades eliitvõitlusüksused maismaa regulaarväe kõrval. Üksuste osavõtt Idarinde lahingutest oli väga suur. Eliitüksustena saadeti neid tavaliselt ikka karmimatesse lahingutesse. Enne sõja lõppu oli Relva-SS-üksustes ligikaudu 550 000 võitlejat. 1944. aasta oktoobri lõpu seisuga oli ligikaudu 320 000 võitlejat langenud või raskesti haavatud.

Võõramaalaste kaasamine
-----------------------

Algselt pidid Relva-SS-i võitlejad vastama samadele rassilistele nõuetele, nagu põhi-SS-i liikmed hiljem; pärast 1942. aastat hakati vastu võtma ka nn idarasside esindajaid, algul reavõitlejatena ja siis ka ohvitseridena.

Idarinde tagalapiirkondades, okupeeritud NSV Liidu territooriumil kohalikest elanikest algselt tagalajulgestuseks moodustatud ja formeeritud ida- ja politseipataljonid jt liideti kas olemasolevate või 1944.–1945. aastal formeeritud Relva-SS-i diviisidega. Seoses sellega muutus senine germaani rassi eliitvägi sõja teisel poolel suurel määral vaid mittesaksadiviiside kogumiks Relva-SS-i väejuhatuse all. Relva-SS-i vägedesse kuulunud mittesakslasi eristati sakslastest, mis väljendus ka SS-i auastmetes: 1942. aastal nimetati mehi leegionärideks (näiteks *Legion-Obersturmführer*), 1943. aasta oktoobrist SS-vabatahtlikeks (*SS-Freiwilliger*) ja 1944. aasta suvest Relva-SS-lasteks (nt *Waffen-Hauptsturmführer der SS*). SS-i välguruune tohtisid kraenurkadel kanda vaid Bad Tölzi junkrukooli vms SS-i sõjakooli lõpetanud mehed. Võõramaalasi ei võetud SS-i liikmeks.

*SS-Oberst-Gruppenführer und Generaloberst der Waffen-SS*, Sepp Dietrich
Relva-SS oli tõenäoliselt kõige kirjuma rassilise koostisega erinevate rahvuste sõjaline organisatsioon Teises maailmasõjas.

Väejuhid
--------

* Josef *Sepp* Dietrich oli varasem regulaarsõjaväe seersant. Ta oli diviisi *Leibstandarte SS Adolf Hitler* ülem. Sõja lõpuks oli ta 6. SS Soomusarmee ülem.

* Paul Hausser oli varasem regulaarväe kindral, kelle Heinrich Himmler valis välja, et muuta SS-VT usaldusväärseks sõjajõuks. Ta oli II SS Soomuskorpuse ja 7. Armee ülem.

* Theodor Eicke formeeris 3. SS-Diviisi "Totenkopf" ja langes Idarindel 26. veebruaril 1943.

*SS-Obergruppenführer und General der Waffen-SS*, Felix Steiner
* Felix Steiner oli samuti endine regulaarväe ohvitser ja Esimese maailmasõja veteran. Ta määrati SS-rügement *Deutschland*i ülemaks. Püsside asemel varustas ta oma mehed püstolkuulipildujate ja granaatidega. Hiljem oli ta SS-diviis *Wiking*i ja III Germaani Soomuskorpuse ülem.

* Kurt Meyer alustas sõda *Leibstandarte* tankitõrjekompaniis, teda ülendati ja tema käsutusse anti luurepataljon, mida ta juhtis Balkanil ja Venemaal. 33-aastaselt sai ta Saksamaa noorimaks diviisiülemaks.

Relva-SS-i auastmed
-------------------

Relva-SS-i auastmed olid sõjaväelised. Põhiosas sarnased organisatsioonilised auastmed olid ka tavalises SS-is (Allgemeine SS), kuid tavalise SS-i liikme auaste ei pruukinud olla kooskõlas tema sõjaväelise auastmega Relva-SS-is pärast sõjeväeteenistusse kutsumist või astumist. Eriti puudutab see ohvitsere: tsiviilelus näiteks SS-Standartenführer ehk piirkonnajuht olnud mees, kui tal ei olnud ohvitserikoolitust, alustas teenistust Relva-SS-is või *Wehrmahtis* alamväelase või allohvitseri auastmes.

1940. aastal lisati Relva-SS-i kõrgemate ohvitseride auastmele täiend, et näidata nende sõjaväelist kindraliaukraadi. Seda tehti selleks, et eristada neid mehi tavalise SS-i kõrgematest ametnikest. Ka kõrgematele SS-i auastmetega politseiametnikele lisati kindrali täiend auastme juurde. Nii näiteks oli riigikomissariaadi Ostlandi Kõrgema SS-i ja Politseijuhi viimane auaste SS-Obergruppenführer und General der Polizei. Umbes samasugused auastmed olid ka SAs, mida võiks võrrelda tsiviilteenistuse auastmetega. Eesti Kindralkomissar Karl Sigismund Litzmann oli näiteks SA-Obergruppenführer, kuid sügisel 1944 astus ta sõjaväeteenistusse oma nooremohvitseri auastmes.

Relva-SS-i üksuste auastmed. Kuni oktoobrini 1943 nimetati Leegioni liikmeid ametlikes dokumentides leegionärideks – sõna "leegion" kasutati auastmenimetuse osana nagu SS-i liikmetel lühendit SS (nt *Legion-Sturmbannführer*). Oktoobris 1943 võeti leegionäri asemel ametlikes dokumentides kasutusele nimetus SS-vabatahtlik (*SS-Freiwilliger*, nt *SS-Frw.-Oberscharführer*). Juulis 1944, pärast 1944. aasta mobiliseeritute saabumist, võeti "SS-vabatahtliku" asemel kasutusele eesliide relva- (Waffen-; nt *Waffen-Untersturmführer der SS*). Bad Tölzi või mõne teise junkrukooli lõpetanud või mujal ohvitserihariduse saanud ohvitserid kandsid SS-lisandiga auastmeid (nt *SS-Untersturmführer*).

Nimetuste muutmises peegeldub nähtavasti Heinrich Himmleri ja tema lähikondlaste suhtumine okupeeritud idaalade rahvaste väekoondistesse. Kui 1942–1943 oli veel eesmärgiks moodustada Euroopa SS-vabatahtlikest väekoondised, siis Suur-Saksamaa sõjaõnne pöördudes tõusid esikohale sõjalised kaalutlused ning Relva-SS-i koosseisus formeeriti järjest uusi mittesaksa diviise, mida aeg edasi, seda vähem vastasid nn SS-i-kõlblikkuse tingimustele.

Relva-SS-i ja Wehrmachti auastmete võrdlus (osaline 1944)

| Relva-SS (*Waffen-SS*) | Saksa armee (*Wehrmacht* (*Heer*)) |
| --- | --- |
| *SS-Schütze, -Grenadier, -Kanonier, -Funker ...(vastavalt relvatüübile)* | Soldat, Schütze, Grenadier, Kanonier, Funker ...(vastavalt relvatüübile) |
| *SS-Obersoldat -Oberschütze* ... (jne, sarnaselt eelmisega) | Obersoldat, Oberschütze ... (jne, nagu eelmine) |
| *SS-Sturmmann* | Gefreiter (kapral) |
| *SS-Rottenführer* | Obergefreiter (ülemkapral) |
| vastav auaste Relva-SS-is puudus | Hauptgefreiter |
| vastav auaste Relva-SS-is puudus | Stabsgefreiter |
| *SS-Unterscharführer* | Unteroffizier (allohvitser) |
| *SS-Scharführer* | Unterfeldwebel (alamveltveebel) |
| *SS-Standartenjunker* | Fähnrich |
| *SS-Standartenoberjunker* | Oberfähnrich |
| *SS-Oberscharführer* | Feldwebel (veltveebel) |
| *SS-Hauptscharführer* | Oberfeldwebel (ülemveltveebel) |
| *SS-Stabsscharführer* | Hauptfeldwebel |
| *SS-Sturmscharführer* | Stabsfeldwebel |
| *SS-Untersturmführer* | Leutnant (leitnant) |
| *SS-Obersturmführer* | Oberleutnant (ülemleitnant) |
| *SS-Hauptsturmführer* | Hauptmann (hauptman) |
| *SS-Sturmbannführer* | Major (major) |
| *SS-Obersturmbannführer* | Oberstleutnant (ooberstleitnant) |
| *SS-Standartenführer* | Oberst (ooberst) |
| *SS-Oberführer* \* | võrreldav auaste *Wehrmacht* is puudus |
| *SS-Brigadeführer Relva-SS-i/Politsei Generalmajor* | Generalmajor (kindralmajor) |
| *SS-Gruppenführer ja Relva-SS-i/Politsei Generalleutnant* | Generalleutnant (kindralleitnant) |
| *SS-Obergruppenführer ja Relva-SS-i General (kindral)*  | General der Infanterie (jalaväekindral) |
| *SS-Oberstgruppenführer ja Relva-SS-i Generaloberst*  | Generaloberst (kindralooberst) |
| *Reichsführer-SS* | Generalfeldmarschall |

*tabelit viimati uuendatud 7. oktoobril 2017.*
Allikas:Henrik Eberle, Matthias Uhl, "Hitleri toimik. NKVD salajane ettekanne Jossif Stalinile, koostatud Hitleri isikliku adjutandi Otto Günsche ja kammerteener Heinz Linge ülekuulamise protokollide põhjal Moskvas 1948/1949", saksa keelest tõlkinud Toomas Huik, Tammerraamat, lk 322, 2006.

Vaata ka
--------

* Relva-SS väeosade loend
* 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviis
* III Germaani Soomuskorpus
* SS-korpus
* SS-Verfügungstruppe
* RSHA – Riigi Julgeoleku Peaamet

Kirjandus
---------

* Rolf Michaelis, "Venelased Relva SS-is". Kirjastus: Olion 2006, ISBN 998566468X, 116 lk

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Relva-SS lipud** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria: Relva-SS** |

* Relva-SS kujunemine
* Waffen-SS (Jewish Virtual Library) (*inglise keeles*)

| * v
* r
SS Ruunid — Relva-SS-i diviisid — Saksamaa lipp |
| --- |
| 

1. SS-Soomusdiviis Leibstandarte SS "Adolf Hitler" **·** 
2. SS-Soomusdiviis "Das Reich" **·** 
3. SS-Diviis "Totenkopf" **·** 
4. SS-Politseidiviis **·** 
5. SS-Soomusdiviis "Wiking" **·** 
6. SS Mägidiviis "Nord" **·** 
7. SS-Vabatahtlike Mägidiviis "Prinz Eugen" **·** 
8. SS-Ratsadiviis "Florian Geyer" **·** 
9. SS-Soomusdiviis "Hohenstaufen" **·** 
10. SS-Soomusdiviis "Frundsberg" **·** 
11. SS-Vabatahtlike Soomusgrenaderidiviis "Nordland" **·** 
12. SS-Soomusdiviis "Hitlerjugend" **·** 
13. SS Handschar Relva-Mägidiviis (1. Horvaatia) **·** 
14. Galiitsia Relvagrenaderide Diviis (1. Ukraina) **·** 
15. Relvagrenaderide SS-diviis (läti 1.) **·** 
16. Relvagrenaderide SS-diviis "Reichsführer-SS" **·** 
17. Relvagrenaderide SS-diviis *Götz von Berlichingen* **·** 
18. SS-Vabatahtlike Soomusgrenaderide Diviis "Horst Wessel" **·** 
19. Relvagrenaderide SS-diviis (läti 2.) **·** 
20. Relvagrenaderide SS-diviis (eesti 1.) **·** 
21. Mägijäägrite SS-diviis "Skanderbeg" (albaania 1.) **·** 
22. SS-Vabatahtlike Ratsaväediviis "Maria Theresia" **·** 
23. Mägijäägrite SS-diviis "Kama" (horvaadi 2.) **·** 
23. SS-Vabatahtlike Soomusgrenaderidiviis "Nederland" **·** 
24. Mägijäägrite SS-diviis **·** 
25. Relvagrenaderide SS-diviis "Hunyadi" (ungari 1.) **·** 
26. Relvagrenaderide SS-diviis "Gömbös" (ungari 2.) **·** 
27. SS-Vabatahtlike Relvagrenaderide diviis "Langemarck" (flaami 1.) **·** 
28. SS-Vabatahtlike Relvagrenaderide diviis "Wallonien" **·** 
29. Vene 1. Relvagrenaderide SS-diviis **·** 
29. Relvagrenaderide SS-diviis (itaalia 1.) **·** 
30. Relvagrenaderide SS-diviis (vene 1.) **·** 
30. Relvagrenaderide SS-diviis (valgevene 1.) **·** 
31. SS-Vabatahtlike Grenaderidiviis **·** 
32. SS-Vabatahtlike Grenaderidiviis *30 Januar* **·** 
33. Ratsaväe SS-diviis (3. Ungari) **·** 
33. Relvagrenaderide SS-diviis "Charlemagne" (prantsuse 1.) **·** 
34. Relvagrenaderide SS-diviis "Landstorm Nederland" **·** 
35. SS Politsei Relvagrenaderide Diviis **·** 
36. Relvagrenaderide SS-diviis "Dirlewanger" **·** 
37. SS-Vabatahtlike Ratsaväediviis "Lützow" **·** 
38. SS-Grenaderidiviis "Nibelungen"
 |