recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
|  |
| Wallace Spearmon Ōsaka MM-il 2007 |
|  |
| Kuld | 2007 | 4×100 m teatejooks |
| Hõbe | 2005 | 200 m jooks |
| Pronks | 2007 | 200 m jooks |
| Pronks | 2009 | 200 m jooks |

**Wallace Spearmon** (sündinud 24. detsembril 1984 Chicagos) on USA kergejõustiklane. Tema põhiala on 200 meetri jooks.

Spearmon lõpetas Arkansases Fayetteville'i keskkooli ja astus Arkansase ülikooli, kus lõpetas kaks kursust, enne kui hakkas elukutseliseks. Ta tuli 200 meetri jooksus 2004 USA ülikoolide meistriks ning 2005 USA ülikoolide sise- ja välismeistriks.

200 meetri jooksus võitis ta 2005. aastal hõbemedali maailmameistrivõistlustel Helsingis ajaga 20,20, 2007. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Osakas ajaga 20,05 ja 2009. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Berliinis. 2007. aastal arvati ta ka USA 4×100 m teatejooksumeeskonda, mis tuli maailmameistriks.

Tema isiklik rekord 19,65 on kõigi aegade 5. tulemus. Ehkki ta jookseb kurvi suhteliselt aeglaselt ja möödub konkurentidest distantsi teisel poolel, on tema 100 meetri jooksu isiklik rekord üksnes 9,96. Selle rekordi püstitas ta 28. septembril 2007 Shanghais, edestades valitsevat maailmameistrit Tyson Gayd (USA).

IAAF-i finaalvõistlustel tuli Spearmon 200 meetri jooksus 2005 Monacos kolmandaks ajaga 20,21, kaotades Gayle (19,96) ja Christopher Wallace'ile (Jamaica, 20,19) ning 2006 Stuttgardis teiseks ajaga 19,88 (võitis Gay 19,68-ga).

2006. aasta maailma karikavõistlustel võitis Spearmon 200 meetri jooksu ajaga 19,87, edestades ka Usain Bolti. USA meeskond oli Euroopa järel teine.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis ületas Spearmon finaalis lõpujoone kolmandana, ent diskvalifitseeriti kõrvalrajale astumise tõttu nagu ka teisena lõpetanud Churandy Martina. Seetõttu said teise ja kolmanda koha ameeriklased Shawn Crawford ja Walter Dix.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2005 Helsingis
	+ hõbemedal 200 m jooksus **20,20**
* 2007 Osakas
	+ pronksmedal 200 m jooksus **20,05**
* 2009 Berliinis
	+ pronksmedal 200 m jooksus **19,85**

### Maailma karikavõistlustel

* 2006 Ateenas

1. koht 200 m jooksus **19,87**

### IAAF-i finaalvõistlustel

* 2005 Monacos

3. koht 200 m jooksus **20,21**

* 2006 Stuttgardis

2. koht 200 m jooksus **19,88**

Isiklikud rekordid
------------------

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m jooks | **6,70** | 26. jaanuar 2008 | Fayetteville, Arkansas |
| 100 m jooks | **9,96** | 29. september 2007 | Shanghai |
| 200 m jooks | **19,65** | 28. september 2006 | Daegu |
| 300 m jooks | **31,88** | 10. veebruar 2006 | Fayetteville, Arkansas |
| 400 m jooks | **45,22** | 8. juuli 2006 | Pariis |

Isiklikku
---------

Spearmon on 191 cm pikk ja 79 kg raske.

Tema isa Wallace Spearmon seenior on samuti sprinter, kes võitis 1987 universiaadi (maailma üliõpilasmängud) 200 m jooksus.

Vaata ka
--------

* Kergejõustik 2008. aasta suveolümpiamängudel

Välislingid
-----------

* Wallace Spearmon Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Spearman USA kergejõustikuliidu kodulehel
Martin Agricola traktaadi "Musica choralis deudsch" tiitelleht (1533)
**Koraal** (keskladina sõnast *choralis* 'koori-', kreekakeelsest sõnast χορός *chorós* 'koor') on kirikulaul, mida esitab koor.

Eesti keelde on sõna tõenäoliselt jõudnud saksa keele vahendusel. Koraaliks nimetatakse nii ladinakeelset ühehäälset saateta laulu, mis on olulisel kohal katoliku liturgias – gregooriuse koraal – kui ka eelnevaga ajalooliselt seotud, kuid hilisemat protestantliku kiriku rahvuskeelset koguduselaulu, mida eesti keeles tuntakse luteri koraali nime all.

Rahvakoraalideks nimetatakse ametliku koraaliviisi rahvapäraseid mugandusi või nende rahvapäraste kaunistustega variante, mille tekst on pärit lauluraamatust – Cyrillus Kreegi sõnul "konksude, lintide ja keerutustega laule".

Sõna on laienenud ka koraali instrumentaalseadetele (Artur Kappi "Koraal-variatsioonid", Tõnu Kõrvitsa "Thule koraalid" jt).

Vaata ka
--------

* Psalm
* Hümn
* *Canticum*

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. märts 2020. Vaadatud 24. märtsil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  A. Kõlar. Cyrillus Kreek ja Eesti muusikaelu. – Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Väitekirjad 5. Tallinn 2010
Korallrahu Ida-Timori põhjarannikul kivi- ja nahkkorallidega
Korallrahu Punases meres lauakujuliste kivikorallidega perekonnast *Acropora*
**Korallrahu** ehk **korallriff** on korallide hermatüüpiliste (riffe moodustavate) ainuõõssete toeste lubjarikastest lademetest moodustunud suur, ümbrust füüsikaliselt ja ökoloogiliselt oluliselt mõjutav pinnavorm (kari) tavaliselt sooja ja madala mere põhjas (võib ulatuda osaliselt ka merepinnale).

Korallrahud on suurimad organismide loodud struktuurid Maal. Neid loovad põhiliselt kivikoralliliste (*Scleractinia*) seltsi kuuluvad korallid. Oma panuse annavad ka tuhaturvad (*Millepora*) ning troopilis-indopatsiifilises regioonis *Heliopora coerulea*. Kivikorallilised elavad nii süvameres kui ka madalas vees kuni veepinnani välja. Nad rajavad rifid paljude sajandite jooksul oma lubitoestest.

Korallrahude kogupindala on 600 000 km². Maldiivide juures ulatuvad korallrahud kuni 2200 m kõrgusele merepinnast.

Maailma suurim korallrahu – Suur Vallrahu – asub Austraalia kirde- ja idaranniku lähedal madalas vees. Selle pindala on 349 000 km².

Korallrahude ümbruse ökosüsteem on erakordselt liigirikas. Korallrahude veealune elustik on värvikirev. Leidub väga erinevaid elusolendeid, näiteks vetikaid, meriliiliaid, usse, limuseid, käsni, okasnahkseid, vähilisi, kirjusid kalu, mureene ja haisid. Korallrahud on ka pelaagiliste kalade lastetuba.

Korallsaar tekib veetaseme pikaajaliste muutuste tagajärjel. Et korallrahu võib kasvada kuni veepinnani, moodustub pärast hilisemat veetaseme langust või maapinna tõusu saar või saarte rühm, sageli atollina. Veest välja ulatuv osa kattub mulla tekkides taimestikuga. Ajapikku kattuvad korallsaared maismaataimestikuga.

Korallrahusid kahjustavad turism, kalandus, suveniirikaubandus, merereostus, mudaga üleujutamine ning kliimamuutused.

Tüübid
------

Korallrahud jagunevad troopilisteks korallrahudeks ja süvaveerahudeks.

### Troopilised korallrahud

Piirkonnad, kus veetemperatuur on püsivalt üle 20 °C
Riffe moodustavad korallid troopilistest korallrahudest saavad elada ainult juhul, kui veetemperatuur on väga harva alla 20 °C. Sellepärast moodustuvad troopilised korallrahud ainult piirkonnas, mis jääb põhjalaiuse 30° ja lõunalaiuse 30° vahel.

Vaata ka
--------

* Korallimeri
* korallikalad
* Korallrannik
* rahu

Viited
------

1. ↑  Sommer (1998), lk 261.
2. ↑  IUCN/UNEP. (1988). *Coral Reefs of the World*. IUCN, Gland, Šveits

Kirjandus
---------

* Ulrich Sommer. *Biologische Meereskunde*, Springer 1998, ISBN 3-540-63512-2

Välislingid
-----------

* Kalapüük hukutab korallrahu
* Referaat: korallrahude kaitse
Hollandi järgmised erakorralised parlamendivalimised toimusid 22. novembril 2006. aastal. Erakorralisus oli tingitud Balkenende II valitsuse langemisest, uue valitsuse moodustamiseni on Hollandis võimul Balkenende III valitsus, millel puudub parlamendienamus.

Sündmused, mis viisid valimiste väljakuulutamisele
--------------------------------------------------

30. juunil 2006 kuulutati valimised välja, pärast sotsiaalliberaalse Demokraatide 66 (hollandi lühend: *D66*) partei lahkumist Balkenende konservatiiv-liberaalsest valitsusest, mis oli tingitud endise parlamendiliikme Ayaan Hirsi Ali valetamise teel saadud Hollandi kodakondsuse saamise ilmsikstulekust.

Olukord enne valimisi
---------------------

Võimul oli Kristlik-Demokraatliku Üleskutse (*CDA*) juhitud konservatiiv-liberaalne vähemusvalitsus koos liberaalkonservatiivse Rahvaparteiga Vabaduse ja Demokraatia Eest (*VVD*).

Suurim opositsioonipartei oli sotsiaaldemokraatlik Hollandi Tööpartei (*PvdA*), mis tugevdas enda positsioone 2006. aasta Hollandi kohalikel valimistel. Samuti tugevnes mainitud kohalikel valimistel ka sotsialistliku Sotsialistliku Partei positsioon.

Tähtsmate parteide peaministrikandidaadid
-----------------------------------------

* Demokraadid 66, Alexander Pechtold
* Kristlik Demokraatlik Üleskutse, Jan Peter Balkenende
* Kristlik Liit, André Rouvoet
* Loomakaitse partei, Marianne Thieme
* Poliitiliselt Reformitud Partei, Bas van der Vlies
* Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest, Mark Rutte
* Rohelised Vasakpoolsed, Femke Halsema
* Sotsialistlik Partei, Jan Marijnissen
* Tööpartei, Wouter Bos
* Vabadusepartei, endine Wildersi Grupp; Geert Wilders

Valimistulemus
--------------

Valimistulemus

| Partei |  % 2003 | Kohti 2003 |  % 2006 | Kohti 2006 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kristlik Demokraatlik Üleskutse (CDA) | 28,6 | 44 | 26,6 | 41 |
| Hollandi Tööpartei (PvdA) | 27,3 | 42 | 21,2 | 33 |
| Sotsialistlik Partei (SP) | 6,3 | 9 | 16,6 | 25 |
| Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest (VVD) | 17,9 | 28 | 14,6 | 22 |
| Vabadusepartei (PVV) | – | – | 5,9 | 9 |
| Rohelised Vasakpoolsed (GL) | 5,1 | 8 | 4,6 | 7 |
| Kristlik Liit (CU) | 2,1 | 3 | 4,0 | 6 |
| Demokraadid 66 (D66) | 4,1 | 6 | 2,0 | 3 |
| Loomade partei (PvdD) | 0,5 | 0 | 1,8 | 2 |
| Poliitiliselt Reformitud Partei (SGP) | 1,6 | 2 | 1,6 | 2 |
| Pim Fortuyni Nimekiri (LPF) | 5,7 | 8 | 0,2 | 0 |
| Teised parteid | 0,8 | 0 | 1,0 | 0 |
| Kokku |  |  |  | 150 |

Pärast valimisi moodustati 22. veebruaril 2007 neljas Balkenende valitsus Kristlik Demokraatliku Üleskutse, Tööpartei ja Kristliku Liidu vahel. 

**Suurim partei omavalitsuse kohta:**  
██ CDA██ PvdA██ SP██ VVD
*Artikkel vajab täiendamist*
Paremal langetuslõige, keskel läbi lõikamata osa on pideriba, vasemal langetussälk
Video langetussälgu ja -lõike kasutamisest
**Langetuslõige** tehakse langetatava puu langetussälgu vastaspoolele, sälgu teravikust mõni sentimeeter kõrgemale, jättes lõike ja sälgu vahele pideriba. Langetuslõike sügavust, kuju ja lõike tegemise suunda varieeritakse vastavalt tingimustele ja vajadusele. Lihtsama langetuse korral liigutakse reeglina puu välisküljelt selle südamiku poole, aga lõiget võib teha ka näiteks küljelt sisse "puuritud" saega keskosast eemaldudes. Samuti saab teha erineva kujuga lõikeid, mida valitakse langetustingimusi, puu seisukorda, selle eripärasid ja ohutust silmas pidades.

Vaata ka
--------

* metsanduse mõisteid
* metsaraie
* langetamine
* langetussälk
* pideriba

Viited
------

1. ↑  "OHUTUSJUHEND METSAMAJANDUSTÖÖDEL" (PDF). *RMK*. Vaadatud 01.03.2021.[*alaline kõdulink*]
2. ↑  "Kuidas langetada puid". *Saestuudio*. Vaadatud 01.03.2021.
3. ↑  "HOW TO FELL A TREE". *Chainsawacademy*. Vaadatud 01.03.2021.
**Evan Rachel Wood** (sündinud 7. septembril 1987) on Ameerika Ühendriikide näitleja.

Näitlejakärjääri alustas ta 1990. aastatel sarjades "American Gothic" ja "Once and Again", filmidebüüdi tegi ta 9-aastaselt linateoses "Digging to China". 2003. aastal kehastas ta filmis "Kolmteist" teismelist Tracy Freelandi, mille eest nomineeriti ta Kuldgloobuse parima draamafilmi naisnäitleja auhinnale.

2011. aastal kehastatud Veda Pierce'i rolli eest HBO minisarjas "Mildred Pierce" pälvis ta Kuldgloobuse ja Emmy auhindade nominatsioonid. 2016. aastast mängib ta HBO telesarjas "Läänemaailm" Dolores Abernathyt, mille eest võitis ta Critics' Choice auhinna. Wood andis ka hääle kuninganna Idunale Disney animafilmis "Lumekuninganna 2" (2019).

Viited
------

1. ↑  "Evan Rachel Wood | Golden Globes". *goldenglobes.com*. Vaadatud 28.11.2020.
2. ↑  "Mildred Pierce - Emmy Awards, Nominations and Wins". *emmys.com*. Vaadatud 28.11.2020.
3. ↑  "Frozen II (2019)". *IMDb*. Vaadatud 28.11.2020.

Välislingid
-----------

* Evan Rachel Wood andmekogus IMDb (inglise)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Evan Rachel Wood** |
**Kadrioru raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis aadressil L. Koidula 12A, samas hoones A. H. Tammsaare muuseumiga. Raamatukogu avati 1. juunil 1953 kui Mererajooni 4. raamatukogu. See asus algul Kadrioru noortepargi suvemaja ruumides (praegu on siin Miia-Milla-Manda muuseum 14-ruutmeetrises toas, hiljem on raamatukogu asunud ka mujal Kadriorus.

Üldse on asutud järgmistes kohtades:

* 1953 L. Koidula 21c suvemajas
* 1955 L. Koidula 21c peakorpuses
* 1957 L. Koidula 21c kõrvaltiivas
* 1962 L. Koidula 3 keldrikorrusel
* 2000 L. Koidula 12a

Raamatukogu allus Nõukogude ajal aastatel 1953-1974 Mererajooni täitevkomiteele. Siis läks raamatukogu uuesti Tallinna Keskraamatukogu alluvusse ja kandis edaspidi nimetust Kadrioru haruraamatukogu.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

Kirjandus
---------

* "Mererajooni IV raamatukogu (Kadrioru raamatukogu)." Veel uusi raamatukogusid. - Tallinna Keskraamatukogu 1907-2007. Koostanud Livia Viitol. Tallinn 2007. Lk 163-164.

Välislingid
-----------

* Kadrioru raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2017 | jäähoki |
| **Pronks** | 2009 | jäähoki |

**Anton Strålman** (sündinud 1. augustil 1986 Tibros) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Arizona Coyotes.

Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2005–06 Timrå IK meeskonnas. Debüüthooajal oli ta Rootsi kõrgliiga hooaja parima uustulnuka üks nominente. Hooajal 2006–07 valiti Strålman Rootsi kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2005. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i *draft* '​is 216. valikuna. 2007. aasta mais sõlmis ta Maple Leafsiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 23. oktoobril 2007 mängus Atlanta Thrashersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 21. märtsil 2008 mängus Buffalo Sabresi vastu.

2009. aasta juulis kaubeldi Strålman Maple Leafsist Calgary Flamesi, kuid juba sama aasta augustis Columbus Blue Jacketsi, kus ta mängis kaks hooaega.

Aastatel 2011–2014 mängis ta kolm hooaega New York Rangersi ridades. Kõigil kolmel hooajal jõudis ta Rangeriga väljalangemismängudes vähemalt Idakonverentsi poolfinaali. Hooajal 2013–14 jõuti Stanley karika finaali, kus kaotati Los Angeles Kingsile mängudega 1:4.

Aastatel 2014–2019 mängis Strålman kolm hooaega Tampa Bay Lightningis. Esimesel hooajal jõudis ta klubiga Stanley karika finaali, kus kaotati Chicago Blackhawksile mängudega 2:4.

2019. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Florida Panthersiga. Seal mängis ta kaks hooaega. 2021. aasta juulis kaubeldi ta Arizona Coyotesi.

2017. aastal tuli Strålman Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Lisaks võitis ta 2009. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2008. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta jäi Rootsi koondisega neljandaks, oli Strålman turniiril enim väravaid löönud kaitsemängija (neli väravat).

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 28.4.2022)
2. ↑  "Panthers agree to terms on a 3-year contract with Anton Stralman". nhl.com. 1.7.2019. Vaadatud 28.4.2022
3. ↑  "Coyotes acquire Stralman, Kolyachonok from Panthers". Sportsnet.ca. 26.7.2021. Vaadatud 28.4.2022

Välislingid
-----------

* Anton Strålman NHL.com lehel
* Anton Strålman hockeydb.com lehel

| * v
* r
Arizona Coyotes |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Connor Ingram **·** Karel Vejmelka |
| 
**Kaitsjad**: Josh Brown **·** Jakob Chychrun **·** Shayne Gostisbehere **·** Dysin Mayo **·** Janis Jérôme Moser **·** Patrik Nemeth **·** Troy Stecher **·** Conor Timmins **·** Juuso Välimäki |
| 
**Ründajad**: Nick Bjugstad **·** Travis Boyd **·** Lawson Crouse **·** Christian Fischer **·** Barrett Hayton **·** Zack Kassian **·** Clayton Keller **·** Andrew Ladd **·** Matias Maccelli **·** Jack McBain **·** Liam O'Brien **·** Nick Ritchie **·** Nick Schmaltz |
Kadrina valla lipp
**Kadrina valla lipp** on Eesti haldusüksuse Kadrina valla lipp.

Lipp on kinnitatud 23. jaanuaril 1995 ning õnnistatud 25. novembril 1995 kadripäeval ehk püha Katariina sünnipäeval Kadrina kirikus.

Lipu kirjeldus
--------------

Kadrina valla lipp on horisontaalsete väljadega trikoloor. Ülemine laid on valge, keskmine must ja alumine roheline. Väljade laiuste suhte on 3:2:3. 
Lipu laiuse ja pikkuse vahekord on 7:11. Lipu normaalsuurus on 98x154 cm. Valla lipp ei tohi normaalmõõtmetelt olla suurem riigilipust. Valla asutuste ja organisatsioonide lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla ametlikult registreeritud lipuga.

Valla lipu kasutamine sätestatakse seadusega ning volikogu vastava määrusega. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele põletamise teel.

Põhjendus
---------

Lipu kasutamise kord
--------------------

Kui riigilipp heisatakse koos mõne Eesti maakonna, linna või valla lipuga, paigutatakse need lipud maakondade kaupa ning linnade ja valdade kaupa nimede järjekorras eesti tähestiku järgi riigilipust lippude poolt vaadates vasakule, kusjuures maakonnalipud asuvad linnade ja valdade lippudest paremal.

Vaata ka
--------

* Kadrina valla vapp
* Lääne-Viru maakond

Välislingid
-----------

* Kadrina valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Ptolemaios IV poolt välja antud jumalikustatud Ptolemaios III-t kujutav münt
**Ptolemaios III Euergetes** (Ptolemaios Helde, ka *Ptolemaios III Euergetes I*; umbes 286–222 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kuningas alates 246 eKr kuni oma surmani. Ta oli Ptolemaios II ja tema õde-abikaasa Arsinoe I vanim poeg.

Ptolemaios III on eestkätt tuntud 243 eKr korraldatud sõjakäigu tõttu Süüriasse, mille ta tegi oma õe Berenice Phernophoruse mõrva eest kätte maksmiseks. Samuti püstitati tema ajal Kanoopuse sammas, mille peal olid egiptusekeelne tekst ja selle kreekakeelne tõlge. Teksti sisu oli religioosne ning puudutas preestrite kohustusi. Sealhulgas esineb seal ka dekreet panna Egiptuse kalender vastavusse päikeseaastaga, lisades iga nelja aasta tagant lisapäeva. Reformi läbiviimise ajaks oli aasta 238 või 237 eKr, ent see ei kehtinud kauem kui ainult tema surmani. Kanoopuse sammas on üks olulisi Vana-Egiptuse ajaloo allikaid ning eelnes Rosetta kivile, mille püstitas Ptolemaios III järeltulija Ptolemaios V.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ptolemaios II** | **Egiptuse kuningas**246–222 eKr | Järgnev**Ptolemaios IV** |
**Kapella** (vene keeles *Капелла*, tõlkes 'Kapella') oli pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud 3-mastiline puust purjelaev.

Ajalugu
-------

Kapella ehitati 1948. aastal Soomes Turus (Pansios) Laivateollisuus-laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit, Kapella oli selle tehase 3. laev (kogu sarja nr 20).

Laevale pandi kiil 27. novembril 1947 ja anti NSV Liidule üle 12. juulil 1948. Ta teenis Murmanskis ja Kertšis õppelaevana, hiljem oli ta Riia merekooli õppelaev.

Ta arvati 1969. aastal õppelaevanimekirjast välja ja Riia linnavõimud kavatsesid temast teha ujuvrestorani. Ta seisis ühes sadamas Vecmīlgrāvises (tänapäeval Põhjarajoonis) Riias, et minna remonti. Kuid novembris 1969 uputas tema torm.

Tema edasine täpne käekäik on teadmata, kuid 2011. aastal süttis säilinud osa põlema. Vrakk on uppununa Vecmīlgrāvises, kas mõnes sealses Väina harujões või sadamabasseinis.

Viited
------

1. ↑  «Практика будущего штурмана», «Последний день «Капеллы»[*alaline kõdulink*]. Kapten Jānis Jaundzemsi mälestused, vene keeles

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kapella (laev, 1948)**
 |

* "*MS "Fritz Heckert", Urlaubsreise nach Leningrad*". Foto: Hubert Link, 3. juuli 1967. Saksamaa Liiduarhiiv
**Põldmagun** (*Papaver dubium*) on magunaliste sugukonda maguna perekonda kuuluv rohttaim.

Levila ja kasvukoht
-------------------

Põldmagun Keilas raudtee ümbruses.
Areaali põhiosa on Vahemere ümbruses, kuid esineb ka Skandinaavias, ka Kesk-, Lääne- ja Väike-Aasias. Tulnukana kogu Euroopas. Eestis tavaline. Sagedam Lääne- ja Loode-Eestis, saartel.

Kasvab umbrohuna põldudel, tulnukana jäätmaadel ja prahipaikadel. Eelistab liivakaid muldi, kasvab ka kaljudel ja hõredates metsades. Valgusnõudlik, kuivataluv.

Kirjeldus
---------

Lühiealine ühekojaline 10–70 cm kõrgune harunenud või vahel harunemata rohttaim. Kogu taim sisaldab mürgist piimmahla.

Püstisel, väheharunenud, 20–60 cm kõrgusel, pikkade valkjate veidi karedate karvadega varrel on sulgjagused süstjate lehekestega lihtlehed.

Õisi on taimel 2–14. Õie läbimõõt on 4,5–5 cm. Kroonlehed võivad olla kuni 2 cm pikad, helepunased või roosad, harvem valged. Tolmukaniidid on violetjad. Õieraod on lidus, õiepungad aga eemalehoiduvate karvadega. Õitseb juunis ja juulis. Putuktolmleja.

Viljaks on äraspidimunajas kupar, mis on alusel sujuvalt ahenev, suhteliselt peenike ja karvadeta. Seemned on 5–6 mm pikad, valmivad juuli lõpust augustini.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Liigikirjeldus

Välislingid
-----------

* Põldmagun andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Põldmagun** |
**Lemme Haldre** (sündinud 8. märtsil 1955) on eesti lastearst, kliiniline psühholoog-psühhoterapeut, kliiniline seksuoloog ja kunstnik.

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis pediaatriat ning omandanud samas kliinilise psühholoogi kutse.

Haldre on töötanud pediaatrina Tartu Ülikooli Lastekliinikus ja Tartu Sanatoorses Koolis, psühhoterapeudina Tartu laste tugikeskuses ja kliinikus Elite ning lektorina Tartu Ülikoolis ja Tervise Arengu Instituudis.

Ta on õppinud kunsti Konrad Mägi Ateljees Heldur Viirese käe all ning kuulub Tartu Kunstnike Liitu.

Tunnustus
---------

* 2020 Tunnustusauhinna "Lastega ja lastele" elutööpreemia
* 2021 Tartu aukodanik

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Sulev Haldre.

Viited
------

1. 1 2 3  *Psühhoterapeut ja kunstnik Lemme Haldre*. Eesti Arst 2017
2. ↑  Liikmed Tartu Kunstimaja / Tartu Art House (vaadatud 18. septembril 2021)
3. ↑  Tunnustusauhind "Lastega ja lastele" Õiguskantsler
4. ↑  "Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler Lemme Haldre" Tartu, 2021

Kirjandus
---------

* Ülla Linnamägi. *Psühhoterapeut ja kunstnik Lemme Haldre*. Eesti Arst 2017; 96(11):702–703 PDF

Välislingid
-----------

* Aime Jõgi: "Elutööauhinna saanud pereterapeut Lemme Haldre: laps peab tundma, et on kellelegi väga kallis" Tartu Postimees, 1. juuni 2020
* Tartu linna aukodanik Lemme Haldre YouTube, 2021
Robin van Persie
Robin van Persie
**Robin van Persie** (sündinud 6. augustil 1983 Rotterdamis) on endine Hollandi jalgpallikoondise ründaja.

Klubikarjäär
------------

### Rotterdami Feyenoordis

Van Persie alustas juuniorina Rotterdami Excelsioris ja hiljem Rotterdami Feyenoordis. Ta mängis Hollandi noorte ja juunioride koondises.

2002. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Feyenoordiga ja varsti pärast seda lasti tal mängida vigastuste küüsis vaevlevas põhikoosseisus. Heade mängude tulemusena ja osa tõttu Feyenoordi 3:2 võidus Dortmundi Borussia üle UEFA Cupi finaalis 8. mail 2002 valiti ta hooaja parimaks nooreks mängijaks Hollandis. 

2002. aasta suvel vaevles ta seljavalude käes, kuid lõi Hollandi meistrivõistluste 28 mängus 8 väravat. Ta oli osaline ka UEFA Meistrite liiga 2 mängus. Erimeelsused peatreeneri Bert van Marwijkiga sundisid teda otsima 2003. aasta sügiseks uut klubi. Feyenoordi kasuks lõi ta 61 mängus 14 väravat.

### Arsenal FC-s

17. mail 2004 sõlmis van Persie sõlmis lepingu Inglismaa klubiga Arsenal FC. Üleminekusumma oli 2,75 miljonit naelsterlingit. Arsenali särgis debüteeris ta vahetusmängijana 8. augustil 2004 Inglismaa superkarika kohtumises, kus Arsenal võitis Manchester Unitedi 3:1. Kohtumises Southamptoni vastu sai ta punase kaardi ja selle tulemusena ei lasknud peatreener Arsène Wenger teda pikka aega väljakule. Ta pääses uuesti mängima Thierry Henry vigastuse järel. Arsenal võitis Inglismaa karika. Van Persie lõi otsustava värava mängus West Bromiwichi vastu, kui Arsenal kindlustas teise koha Premier League'is hooajal 2004–2005. Selle tulemusena valiti ta kõrgliiga kuu mängijaks.

Novembris lõi ta 4 mängus 6 väravat ja valiti kuu mängijaks. Kokku mängis ta hooajal 41 mängu ja lõi 11 väravat.

### Rahvuskoondises

Rahvuskoondises debüteeris Robin van Persie 4. juunil 2005 Rumeenia vastu. Ta osales 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, kus lõi üjhe värava (Elevandiluuranniku vastu) ja jõudis veerandfinaali.

Isiklikku
---------

Robin van Persie on 183 cm pikk.

Saavutused
----------

Feyenoord
* UEFA karikas: 2001–02
* Johan Cruijff Schaal: 2018
* KNVB beker: 2017–18

Arsenal
* FA Cup: 2004–05
* FA Community Shield: 2004

Manchester United
* Premier League: 2012–13
* FA Community Shield: 2013

| * v
* r
Holland koondis  –  UEFA Euro 2012 |
| --- |
| 

* 1 Stekelenburg
* 2 Van der Wiel
* 3 Heitinga
* 4 Mathijsen
* 5 Bouma
* 6 Van Bommel (c)
* 7 Kuyt
* 8 N. de Jong
* 9 Huntelaar
* 10 Sneijder
* 11 Robben
* 12 Vorm
* 13 Vlaar
* 14 Schaars
* 15 Willems
* 16 Van Persie
* 17 Strootman
* 18 L. de Jong
* 19 Narsingh
* 20 Afellay
* 21 Boulahrouz
* 22 Krul
* 23 Van der Vaart
* Treener: Van Marwijk

 | Holland |

| * v
* r
Hollandi koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Cillessen
* 2 Vlaar
* 3 De Vrij
* 4 Martins Indi
* 5 Blind
* 6 De Jong
* 7 Janmaat
* 8 De Guzmán
* 9 Van Persie  (c)
* 10 Sneijder
* 11 Robben
* 12 Verhaegh
* 13 Veltman
* 14 Kongolo
* 15 Kuyt
* 16 Clasie
* 17 Lens
* 18 Fer
* 19 Huntelaar
* 20 Wijnaldum
* 21 Depay
* 22 Vorm
* 23 Krul
* Treener: Van Gaal

 | Holland |
**Indrek Tustit** (sündinud 25. jaanuaril 1978) on eesti füsioterapeut ja endine kergejõustiklane.

Haridus
-------

Ta on aastatel 1996–2001 õppinud Tartu Ülikoolis füsioteraapia eriala ja saanud bakalaureusekraadi.

Töö
---

### Füsioterapeudina

Ta on füsioterapeudina kuulunud mitme eesti ja välistippsportlase tugimeeskonda, teiste hulgas siiani Kaia Kanepi (alates 2017. aastast) ja Magnus Kirdi (alates 2016. aastast) omasse. 

Varem on ta teinud koostööd Gerd Kanteri (2006–2018) ja Aleksander Tammertiga (2003–2006).

### Füsioterapeudist treenerina

Gerd Kanteri tippspordikarjääri lõpuaastail oli Tustit lisaks füsioterapeuditööle ka Kanteri treener ning oli esitatud kandideerima Eesti 2018. aasta parima treeneri valimisel.

Magnus Kirdi treenerina valiti ta 2019. aastal (koos Marek Visteriga) aasta treeneriks.

Viimastel aastatel on olnud Kaia Kanepi treener.

### Koostöö välismaa tippsportlastega

2016.–2018. aastal oli ta ka paarismängus palju aastaid ilma teinud USA tipptennisistidest kaksikvendade Bob ja Mick Bryani füsioterapeut.

Periooditi ja treeningulaagrites olnud veel järgmiste tippsportlaste füsioterapeut:

* Carolina Klüft (2008–2011)
* Andreas Thorkildsen (2009–2010)
* Lolo Jones (2008–2010)
* Justin Gatlin (2010–2011)
* Vitezlav Vesely (2012–2016)
* Ashton Eaton (2012–2014)
* Tatjana Lebedeva (2010–2012)
* Habiba Ghribi (2016)
* Bogdan Bondarenko (2013–2016)
* Anna Tšitšerova (2013–2016)

Tunnustus
---------

* 2019 – aasta treener

Viited
------

1. ↑  Karl Mihkel Eller. Reporter: Aasta treeneri nominent Indrek Tustit kehalise kasvatuse tundides pettunud. Postimees.ee, 05.12.2018.
2. ↑  Alver Kivi. Indrek Tustit alustab koostööd kahe välissportlasega. Saaremaa spordiportaal, 02.01.2019.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Indrek Tustiti koduleht
* "INTERVJUU | Kaia Kanepi treener: Kahju, et ma ei kohanud Kaiat viis aastat varem. Esimesed kaks aastat ei treeninud me seda, mida vaja" Eesti Ekspress, 1. oktoober 2022
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib induktsiooniga seotud printsiibist; matemaatilise induktsiooniga seotud printsiibi kohta vaata artiklit Matemaatilise induktsiooni printsiip* |

---

**Induktsiooniprintsiip** (inglise *principle of induction*) on printsiip, millega induktsionistid õigustavad induktiivsete järelduste suurt tõenäosust. 

Printsiibi sõnastas Bertrand Russell raamatus "*The problems of philosophy*" järgmisel kujul:

"a) Kui on leitud, et mingi asi teatavast liigist *A* on seotud mingi asjaga teatud teisest liigist *B* ning pole kunagi leitud, et ta oleks lahus liiki *B* kuuluvast asjast, siis mida suuremal arvul juhtudel on *A* ja *B* olnud seotud, siis seda suurem on tõenäosus, et nad on seotud uuel juhtumil, mille puhul nendest kahest ühe kohalolu on teada;

b) Samadel asjaoludel muudab piisav hulk seotuse juhtumeid uue seotuse tõenäosuse peaaegu kindluseks ning paneb selle peaaegu piiramatult kindlusele lähenema."

Klassikalises näites räägitakse sellest, kuidas paljude mustade ronkade vaatlusest järeldatakse, et kõik rongad on mustad. Ülaltoodud sõnastuses ütleb räägib induktsiooniprintsiip ainult seda, et iga tulevikus vaadeldav ronk osutub mustaks. Russell sõnastab siiski induktsiooniprintsiibi ka selle kohta, et kõik rongad on mustad. 

Ülaltoodud sõnastuse puhul tekib järgmine probleem. Kui *A* on 'ronk' ja *B* on must, siis tuleb formuleeringu a) järgi välja, et iga vastleitud must asi on väga tõenäoliselt ronk, mis ilmselt ei ole tõsi. Nähtavasti aitab see, kui sõnastada selle formuleeringu a) lõpp ümber nii: "et nad on seotud uuel juhtumil, mille puhul *A* kohalolu ei ole teada". 

Enamik induktsionismi pooldajad peavad seda printsiipi fundamentaalseks, hädavajalikuks ja ilmseks. 

Karl Popper on induktsiooniprintsiipi ägedalt rünnanud, väites, et selle õigustus viib kas vigase ringi või lõputu regressini või siis on aprioorne, taandudes pimedale usule. 

Russell möönis induktsiooniprintsiibi empiirilise õigustamise võimatust ning leidis, et see tuleb omaks võtta aprioorselt, sest muidu on teaduse tegemine võimatu ja igasugused ootused tuleviku suhtes õigustamatud: "Teaduse üldised printsiibid, nagu näiteks usk seaduste universaalsesse valitsemisse ning usk, et igal sündmusel peab olema põhjus, on sama täielikult sõltuvad induktsiooniprintsiibist nagu meie argielu uskumused." 

Eestis on induktsiooniprintsiipi uurinud Jüri Eintalu.

Vaata ka
--------

* Ronkade paradoks
* Matemaatilise induktsiooni printsiip

Kirjandus
---------

* Bertrand Russell. *The Problems of Philosophy*, Oxford University Press 2001.
Robson Bambu (2022)
**Robson Alves de Barros** (enam tuntud lihtsalt kui **Robson Bambu** või **Robson**; sündinud 12. novembril 1997 São Vicentes) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Vasco da Gama.

Ta alustas klubikarjääri Santoses, mille noortesüsteemiga liitus ta 2007. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2018. aasta jaanuaris.

2018. aasta novembris liitus ta Brasiilia kõrgliigaklubiga Athletico Paranaense. 2019. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karikavõistlused.

2020. aasta juunis siirdus ta kaheksa miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Nice. 2022. aastal oli ta Nice'ist laenul Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians. 2023. aastal läks ta laenule Vasco da Gamasse.

Aastatel 2016–2020 mängis Robson Bambu Brasiilia noortekoondistes.

Saavutused
----------

Athletico Paranaense
* Campeonato Paranaense: 2019
* J.League Cup / Copa Sudamericana Championship: 2019
* Copa do Brasil: 2019

Viited
------

1. ↑  ""À 8 millions c'est une bonne affaire." Qui est Robson Bambu futur joueur de l'OGC Nice ?". *FranceBleu* (prantsuse). Vaadatud 5. juunil 2020.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: url-status (link)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mütoloogilisest koletisest; sisalike perekonna kohta vaata artiklit Basilisk (perekond); Harry Potteri lugude koletise kohta vaata artiklit Basilisk (Harry Potter).* |

---

Basiliski kuju Rijekas Horvaatias
**Basilisk** (kreekakeelsest sõnast βασιλίσκος *basiliskos* 'väike kuningas') on mütoloogiline roomajalaadne koletis. Neid on peetud madude kuningaks.

Basiliskide välimust on kirjeldatud erinevalt – hiiglasliku sisalikuna, suure maona või koletisena, kellel on mao saba ja hambad, kuke pea ja lohe tiivad.

Basiliskid võivad oma ohvri tappa erineval moel – Plinius Vanem kirjeldab teoses "Naturalis Historia" basiliski kui väikest madu, kelle pilk tapab ja kelle roomamisest jääb maha mürgise lima rada. 

Basilisk Ulisse Aldrovandilt, *Monstrorum historia*, 1642
Püha Hildegardi väitel sündis basilisk mao munast, mida haudus kärnkonn ning oma väe sai ta paradiisi maolt. Basiliski hingus on kui tuli, mis tuhastab kõik oma teel. Teise legendi järgi haudus kärnkonn muna, mille oli munenud vana kana.

Kirikuisa Augustinus väitis, et basilisk on madude kuningas nagu saatan on deemonite kuningas. 

Basilisk Aberdeeni bestiaariumis
Keskaegsetes bestiaariumites kujutatakse basiliski kroonitud maona, keda kummardavad tema alamad. 15. sajandi lõpul levima hakanud süüfilist nimetati basiliski mürgiks.

Seitsmest surmapatust oli basilisk kiima sümboliks.

Leonardo da Vinci on vahendanud lugu, mille kohaselt olevat surnud nii ratsanik kui hobune, kui ratsanik hobuse seljas olles odaga basiliski tappa püüdis. Ka taimed, millega basilisk kokku puutub või millele hingab, närbuvad.

Barokiajastu sümboliraamatud väidavad, et basiliski kivistava pilgu saab võita vaid peegliga, mille abil basilisk tema enda pilguga kivistada.

Basiliskid kardavad väidetavalt kukkesid.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Biedermann, Hans. Suuri symbolikirja, WSOY, 1993, lk 37

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Basilisk** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Basilisk** |
Logo
Grupp baski vikipediste vikikonverentsil 2019. aasta aprillis
**Baskikeelne Vikipeedia** (baski keeles *Euskarazko Wikipedia*) on Vikipeedia baskikeelne versioon.

Esimene baskikeelse Vikipeedia artikkel kirjutati 6. detsembril 2001.

Seal on 404 923 artiklit, millega see on artiklite arvult 34. keeleversioon, ja 846 963 lehekülge. Seal on 144 260 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 502) ja 12 administraatorit.

56% baskikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 

21. mail 2011 ületas baskikeelse Vikipeedia artiklite arv 100 000 piiri.

Artiklite arvu statistika
-------------------------


* 5000 artiklit täitus 28. jaanuaril 2006
* 10 000 artiklit täitus 28. mail 2006
* 20 000 artiklit täitus 10. septembril 2007
* 50 000 artiklit täitus 30. detsembril 2009
* 100 000 artiklit täitus 21. mail 2011
* 150 000 artiklit täitus 27. märtsil 2013
* 200 000 artiklit täitus 19. septembril 2014
* 250 000 artiklit täitus 23. juunil 2016
* 300 000 artiklit täitus 18. juulil 2018
* 350 000 artiklit täitus 13. jaanuaril 2020
* 400 000 artiklit täitus 19. oktoobril 2022

Viited
------

1. ↑  All Wikipedias ordered by number of articles

Välislingid
-----------

* Baskikeelne Vikipeedia
**"Basket Case"** on USA rokkbändi Green Day seitsmes laul ning kolmas singel albumilt "Dookie".

Laulu sünnilugu
---------------

Green Day solist Billie Joe Armstrong võitles närvihaigusega ning tema meelest ainus viis seda mõista oli see, et ta kirjutas laulu selle kohta.

Kontsertesitused
----------------

Laulu on esitatud sageli bändi tavakontsertidel alates 1992. aastast. Märkimisväärne juhtum oli 21. septembril 2012 Las Vegases üritusel iHeartRadio, kus kärbiti Usheri jaoks Green Day esinemisaega 15 minuti võrra. Märgates, et esineda on jäänud üks minut, lõpetas Armstrong poole pealt laulu ning vihastas, kukkudes ropendama ja karjuma. Lõpuks lõhkus ta kitarri ära, virutades selle vastu maad.

Tekst kõlas järgmiselt: "Oh, p\*\*\*\*e küll. Ma mängin teile uue kuradi laulu, p\*\*\*\*e küll. Laske mul puhata, kurat! Üks minut jäänud. Üks minut jäänud, kurat. Annate mulle ühe kuradi minuti? Vaadake seda s\*\*ast silti seal - üks minut. Las ma kurat ütlen teile midagi, las ma ütlen teile midagi. Ma olen olemas olnud juba aastast 1988, kurat! Ja te annate mulle ühe s\*\*ase minuti?! T\*ra, te vist teete minuga nalja! T\*ra, te teete minuga nalja! Mida v\*\*\*u! Ma ei ole mingi kuradi Justin Bieber, te litapojad! T\*ra, see peab olema mingi nali. See on mingi kuradi nali. Mul on üks minut, üks minut jäänud. Nüüd pole enam midagi mul jäänud. Las ma näitan teile, mis kuradi tähtsus on ühel s\*\*asel minutil!" Nende sõnadega võttis ta kaelast kitarri ja hakkas seda vastu maad peksma. Kohe liitus temaga bassist Mike Dirnt. Viienda löögi järel purunes kitarri kael. Seejärel tõstis Armstrong kitarri kaela kõrgemale ja karjus: "Üks minut. Jumal armastagu teid, kurat. Me tuleme tagasi!" Samas, kui Armstrongi kitarril purunes kael, läks Mike Dirnti basskitarr hoopiski pikuti pooleks.
Arthur Tudor (u 1500)
**Arthur Tudor** (19. või 20. september 1486 – 2. aprill 1502) oli Walesi prints, Chesteri krahv ja Cornwalli hertsog. Ta oli Inglismaa kuninga Henry VII ja Yorki Elizabethi vanim laps, mis tegi ta Inglismaa troonipärijaks.

Arthuri abiellumise plaanid algasid juba enne tema kolmandat sünnipäeva, Walesi printsi tiitel anti talle kaks aastat hiljem. 11-aastaselt kihlati ta Aragóni Catherine'iga, kes oli mõjuvõimsate Hispaania monarhide tütar. Abielu eesmärgiks oli moodustada liit Inglismaa ja Hispaania vahel Prantsusmaa vastu. Arthur oli hästi haritud ning enamiku aja oma elust hea tervisega.

Arthur ja Catherine abiellusid 14. novembril 1501. Abielupaar ei suutnud omavahel hästi suhelda, kuna kumbki ei rääkinud teineteise keelt. Nad kirjutasid üksteisele ladina keeles, kuid mõlemad hääldasid keelt teistmoodi.

Arthuri tervis oli abiellumisest saati halvenenud. Arthur ja Catherine haigestusid 1502. aasta märtsis. Täpne haigus pole teada, kuid see võis olla gripp, katk või tuberkuloos. Catherine jäi ellu, kuid Arthur suri 2. aprillil 1502, kuus kuud enne oma 16. sünnipäeva. Kuningat ja kuningannat teavitati tema surmast 4. aprillil. Mõlemad puhkesid nutma ning võtsid uudist väga raskesti vastu. Arthur maeti 25. aprillil.

Pärast Arthuri surma sai troonipärijaks tema noorem vend Henry, tulevane kuningas Henry VIII. Inglismaa ja Hispaania liitu taheti säilitada, mistõttu kihlati Henry ja Arthuri lesk, Catherine. Henry tõusis troonile 22. aprillil 1509 ning abiellus Catherine'iga 11. juunil. Abielust sündis kuus last, kellest vaid üks, Mary, elas imikueast kauem.

1526. aastal hakkas kuningas huvi tundma Catherine'i õuedaami Anne Boleyni vastu ning tahtis abielu Catherine'iga lahutada. Henry uskus, et abielu Catherine'iga oli olnud patt; ta sai kinnitust Piiblist, mis lausus, et kui mees abiellub oma venna naisega, jääb paar lastetuks. Selle alusel lahutati Henry ja Catherine'i abielu 25. mail 1533 ning kuningannaks sai Anne Boleyn.

Viited
------

1. 1 2  Weir, Alison (1989). *Britain's Royal Families: The Complete Genealogy*.
2. ↑  Allison, Ronald; Riddell, Sarah (1991). *The Royal Encyclopedia*. Macmillan Press.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
3. ↑  Jones, Philippa (2010). *The Other Tudors: Henry VIII's Mistresses and Bastards*. Metro Books.
4. ↑  Fraser, Antonia (1999). *The Six Wives of Henry VIII*. Pavilion Books.
5. 1 2  Weir, Alison (2007). *The Six Wives of Henry VIII*.
6. ↑  Ives, Eric (2007). *Henry VIII*.
7. ↑  Loades, David. *Henry VIII: Court, Church and Conflict*.
8. ↑  Wagner, John A.; Schmid, Susan (2011). *Encyclopedia of Tudor England*.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
9. ↑  Weir, Alison (2011). *Henry VIII: King and Court*.
**Arterioosõõs** (ladina *cavum arteriosum*) on mitmete suletud kardiovaskulaarsüsteemiga loomade (näiteks kahepaiksed, roomajad) südame vatsakese sees paiknev õõs. 

Arterioosõõs on ühenduses teiste südamevatsakese sees paiknevate õõntega, mida vahel nimetatakse ka alamkambriteks. Arterioosõõs on venoosõõnest eraldatud vertikaalse harja abil.

Vasak koda saab hapnikuga rikastatud verd kopsudest kopsuveenide kaudu ja suunab selle edasi arterioosõõnde. Arterioosõõnest voolab veri vatsakesesisese kanali kaudu venoosõõnde ja edasi aordikaarde.

Roomajatel
----------

### Maolistel

Madude südant on käesoleval ajal vähe uuritud. Kuningpüütoni südame ultraheli kujutiste analüüs paljastas, et veri paremast südamekojast täidab esmalt venoosõõne ja veri vasakust südamekojast täidab arterioosõõne.

Viited
------

1. ↑  Bonnie Ballard, Ryan Cheek, Exotic Animal Medicine for the Veterinary Technician, 2.trükk, lk 122, 2010, Blackwell Publishing, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 27.05.2014) (*inglise keeles*)
2. ↑  Harvey B. Lillywhite, Snakes Work: Structure, Function and Behavior of the World's Snakes, lk 144, Oxford University Press, 2014, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 13.06.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  Starck JM. Functional morphology and patterns of blood flow in the heart of Python regius.Lühikokkuvõte. J Morphol. 2009 Jun;270(6):673-87. doi: 10.1002/jmor.10706. veebiversioon (vaadatud 13.06.2014) (*inglise keeles*)
Agari polümeerne struktuur
Agar söötmena mikrobioloogias
Agarist valmistatud dessert
**Agar** ehk **agar-agar** (malai sõnast *agar-agar* 'tarretis') on teatud merepunavetikatest (peamiselt *Gelidium*'i ja *Gracilaria* perekond) saadav polüsahhariidne aine. 

Kuumutades moodustab agar kolloidlahuse ning lahuse jahtumisel moodustub geelitaoline aine, mida kasutatakse mitmesugustes tööstusharudes, eriti kondiitritööstuses.

Agarist saadud geeljat ainet kasutatakse laialdaselt mikrobioloogias, kus see mõneprotsendilise sisaldusena söötmes soodustab selle tahkestumist (agarsööde).

Eesti punavetikates agarit ei leidu, kuid selletaolist ainet – furtsellaani – saadakse Läänemeres leiduvast furtsellaariast ehk agarikust (*Furcellaria lumbricalis*). Seda geeljat ainet nimetatakse estagariks.

Musta mere punavetikaist saadavat ainet nimetatakse ka agaroidiks.

Maailmas on agaritootmise esirinnas Jaapan, USA, Tšiili jt.

Allikad
-------

* Agar. – *TEA entsüklopeedia*. TEA Kirjastus, 2008.
* Agar. – *ENE* 1. kd. Kirjastus Valgus, 1968.
**Angervaks** (*Filipendula* Miller) on õistaimede perekond roosõieliste sugukonnast.

Perekonnas on 12 liiki. Kõik on pärit põhjapoolkera parasvöötmest. Enamik liike on muljetavaldavad kõrged puhmad. Kamtšatkalt ja Põhja-Jaapanist pärineb kamtšatka angervaks, mis kasvab kuni 3 m kõrguseks. 

Harilik angervaks pärineb Kesk-Euroopast. 

Angervaksad on mitmeaastased rohttaimed (puhmad). Vars on püstine, lihtne või harunev. Lehed on suure rootsuga liitlehed. Lehekesi palju või vähe, lehekeste vahel palju lisalehekesi. Õied mõlemasugulised, kobara- või luuakujuliselt pöörises. Viis või kuus kreemi kroonlehte. Tolmukaid palju.

Kromosoomide arv: 2n=14 (angerpist), 2n=14, 16, 24 (harilik angervaks). 

Angervaksad tunnevad end kõige paremini niiskes, aga poorses mullas. Nad on valgus- või poolvarjutaimed. 

Eestis kasvavad angerpist (*Filipendula vulgaris*) ja harilik angervaks (*Filipendula ulmaria*) ning kaks tema alamliiki viltjalehine angervaks ning paljalehine angervaks

Eesti liigid
------------

* *Filipendula ulmaria* – harilik angervaks
	+ *Filipendula ulmaria* subsp. *ulmaria* – viltjalehine angervaks
	+ *Filipendula ulmaria* subsp. *denudata* – paljalehine angervaks
* *Filipendula vulgaris* – angerpist

Teisi liike
-----------

* *Filipendula angustiloba*
* *Filipendula glaberrima* – sile angervaks
* *Filipendula kamtschatica* – kamtšatka angervaks
* *Filipendula kiraishiensis*
* *Filipendula multijuga*
* *Filipendula occidentalis*
* *Filipendula palmata* – ida-angervaks
* *Filipendula purpurea* – purpur angervaks
* *Filipendula rubra* – punane angervaks
* *Filipendula vestita*
**Finantsvara** (*financial asset*) on immateriaalne vara, mille väärtus leitakse lepingulise nõude põhjal. Erinevalt materiaalsetest varadest võib finantsvaradel puududa füüsiline väärtus, ent neid on kergem muuta.

Finantsvara kui väärtpaber
--------------------------

Väärtpaberitega peab olema võimalik kaubelda kas väärtpaberibörsil või avalikult. Väärtpaber kvalifitseerub finantsvaraks investeerimiskonto süsteemi tähenduses siis, kui väärtpaberiga on võimalik kaubelda Eesti väärtpaberibörsil või ta on avalikult pakutav. Samuti peaks olema võimalik kauplemine ka mõne teise Euroopa Liidu riigi või OECD liikmesriigi börsil. Finantsvaraks investeerimiskonto süsteemi tähenduses ei loeta aktsiaid, millega ei saa kaubelda. Näiteks pensioni II ja III samba fondiosakuid, kogumis- ja tähtajalisi hoiuseid ning vabatahtliku kogumispensioni kindlustuslepinguid.

Finantsvara klassifikatsioon
----------------------------

* raha
* lepinguline õigus saada teiselt osapoolelt raha või muid finantsvarasid
* õigus vahetada teiste osapooltega finantsvarasid kasulikel tingimustel
* teise ettevõtte omakapitali instrumendid (nt teiste ettevõtete aktsiad)

Finantsvara instrumendid
------------------------

* Hoiused
* väärtpaberid (näiteks aktsiad, võlakirjad)
* investeerimisriskiga elukindlustuslepingud

Finantsvara kõige paremaks omaduseks on hõlbus konverteerimine sularahaks ning finantsvara hinnatakse just vastavalt sellele, kui suur on väärtus, mis saadakse vara vahetamise eest rahaks. Enamikul finantsvaradel puudub kindlaksmääratud rahaline väärtus seni, kuni see muutub sularahaks. Seda seetõttu, et väärtused on pidevas muutumises.

Erinevused finantsvarade ja muude varade vahel
----------------------------------------------

Varad jagunevad üldiselt reaalseteks, materiaalseteks või finantsvaradeks. Finantsvarad saavad oma fiskaalväärtuse alusvara (aktsiad, võlakirjad, toorained, indeksid, valuutad) suhtes lepingulise nõude alusel. Alusvara jaguneb omakorda nii immateriaalseks ja reaalseks varaks. Immateriaalne vara on väärtuslik vara, mis ei ole füüsiliselt kättesaadav (kaubamärgid, intellektuaalomand) ning reaalvara vastupidi on füüsiline vara (väärismetallid, kinnisvara jne).

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 5. märts 2019.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑  "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2019. Vaadatud 5. märts 2019.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑
**Finkenstein am Faaker See** (sloveeni: *Bekštanj*) on turulinn Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas. 

See asub Villachist ja Drava jõest lõunas, Karawankide mäestiku (koos Mittagskogeli (*Kepa*) mäega) põhjanõlval, Sloveenia piiri lähedal. Omavalitsus ulatub Faaki järve lõunakaldale.

Omavalitsuse osad on Faak am See (*Bače*), Ferlach (*Borovlje*), Fürnitz (*Brnca*), Greuth (*Rute*), Gödersdorf (*Vodiča vas*), Korpitsch (*Grpiče*), Latschach am Faakersee (*Loče*), Mallestig (*Malošče*) ja Sankt Stefan (*Šteben*). 2001. aasta rahvaloenduse järgi olid 5,6% rahvastikust Kärnteni sloveenid.

Ajalugu
-------

Finkensteini loss
Omavalitsus on nimetatud Finkensteini lossi järgi, mis oli Kärnteni hertsogite valdus, mida on esmamainitud 1142. aasta dokumendis. Läänistatuna hertsogi ministeriaalidele, Finkensteini isandatele oli see oluline eelpost, kust avanes vaade Gaili orule ja Bambergi piiskoppide Kärnteni valdustele Villachi ja Federauni lossi ümbruses. 1335. aastal läksid hertsogivaldused Austria Habsburgidele.

1508. aastal andis keiser Maximilian I, kes oli 1493. aastast Kärnteni hertsog, Finkensteini oma vasallile Siegmund von Dietrichsteinile, kelle järglased hoidsid lossi 1861. aastani. 18. sajandist see lagunes, ainult vare on jäänud. See on täna 1150 istekohaga amfiteatri *Burgarena Finkenstein*i taustaks, mida kasutatakse peamiselt kontsertide korraldamiseks.

Finkensteini omavalitsus loodi 1850. aastal Mallestigis, turulinn sai sellest 1979. aastal. Oma asukoha reklaamimiseks Faaki järve kaldal on ametlik nimi 2000. aastast Finkenstein am Faaker See. Piirkond sõltub suuresti turismist, pealegi haldab Elan lumelauatehast Fürnitzis.

Altfinkenstein, vaade Mittagskogeli mäele

Tuntud inimesi
--------------

* Franc Treiber (1809–1878), preester, luuletaja ja helilooja
* Günther Porod (1919–1984), füüsik
* Peter Wrolich (\* 1974), jalgrattur

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Villachi maaringkonna vallad

* Afritz am See
* Arnoldstein
* Arriach
* Bad Bleiberg
* Feistritz an der Gail
* Feld am See
* Ferndorf
* Finkenstein am Faaker See
* Fresach
* Hohenthurn
* Nötsch im Gailtal
* Paternion
* Rosegg
* Sankt Jakob im Rosental
* Stockenboi
* Treffen am Ossiacher See
* Velden am Wörther See
* Weißenstein
* Wernberg