recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Vangla värav
Vangla silt
Kong muuseumis
**Folsomi vangla** (*Folsom State Prison*) on vangla Ameerika Ühendriikides California osariigis Sacramento maakonnas.

See asub osariigi pealinnast Sacramentost umbes 30 km kirde pool Folsomis. Vangla asub American Riveri kaldal Folsomi järve ääres. Selle geograafilised koordinaadid on 38° 41′ 42″ N, 121° 9′ 45″ W.

See on keskmise turvatasemega, osariigile alluv vangla.

Vangla asub 40-aakrisel maa-alal. See on ehitatud umbes 2000 kinnipeetule, kuid tegelikult on neid umbes 3500. Vanglas on veidi üle tuhande töötaja. Vangla aastaeelarve eelarveaastal 2009/2010 oli 118 miljonit dollarit.

Vangla peavärava vastas on väike muuseum.

Ajalugu
-------

Otsus vangla ehitada võeti vastu 1858. aastal ja ehitamist alustati 1878. Folsomi vangla avati 26. juulil 1880. See on San Quentini vangla järel osariigi vanuselt teine vangla. Vangla ehitamine sai alguse sellest, et kohalik ettevõtja kinkis vangla rajamiseks maa ning sai vastutasuks õiguse kasutada kinnipeetute tööjõudu.

Aastatel 1895–1937 viidi Folsomis poomise teel täide 93 surmanuhtlust. Pärast seda viidi hukkamine üle San Quentinisse.

Alates 1930. aastatest on California autonumbrid toodetud Folsomi vanglas.

Aastatel 1966 ja 1968 andis vanglas kontserdi Johnny Cash. 1968. aasta kontserdist ilmus kontsertalbum "At Folsom Prison". Vanglast räägib tema laul "Folsom Prison Blues".

Vangla müür

Viited
------

1. ↑  "Koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. detsember 2010. Vaadatud 21. november 2010.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**1990. aasta etnilised kokkupõrked Kõrgõzstanis** leidsid aset juunikuus, peamiselt Oši ja Özgöni ümbruses.

4.–8. juunini kestnud vägivallas hukkus üle 300 inimese, üle 450 sai raskelt vigastada.

Perestroika ja Nõukogude Liitu haaranud tsentrifugaaljõud võimaldasid ka Kõrgõzstanis tekkida mitteformaalsetel poliitilistel ja ühiskondlikel liikumistel, mille eesmärgid olid tihtipeale rahvuslikult piiritletud. Seni valdavalt usbekkidega asustatud Ošis oli linnastumisprotsess haaranud ka kirgiise, vabast elamispinnast oli nappus. 1989. aastal tegi üks vastne liikumine ettepaneku jagada Oši piirkonna kirgiisidele usbekkide kolhoosi kasutamata maa.

2010. aasta märtsis esines rühm Kirgiisi Kommunistliku Partei usbekkidest liikmeid üleskutsega luua Kirgiisi NSV usbekkidega asustatud aladel autonoomne piirkond.

Juunis puhkenud vägivalla ajendas konflikt maaküsimuses. Kuus meelt avaldanud usbekki tapeti, mispeale usbekid ründasid miilitsat ja kirgiise. Usbekkide esialgne ülekaal pöördus kui maapiirkondadest saabusid uued kirgiiside salgad. Kirgiisid nõudsid võimudelt endi relvastamist. Majaseintele kirjutati, kas elanikud on usbekid või kirgiisid.

KGB hinnangul aitas vaenule kaasa vaesemate kirgiiside arvamus, et usbekkide jõukus kasvab, et nad kontrollivad turge ja on oma käitumises liiga vabaks muutunud. Usbekid omakorda leidsid, et peamiselt kirgiisidest koosnev miilits hoiab konfliktis kirgiiside poole.

Vägivalla lõpetamiseks viidi konfliktipiirkonda 2000 Nõukogude õhudessantväelast. Nad jäid kohale kuueks kuuks. Dessantväelased saabusid loetud tundide jooksul peale vägivalla puhkemist ja neile anti luba vajadusel tappa.

Sündmuste kohta käivitatud uurimiste raporteid ei avalikustatud.

Õiguskaitseorganid registreerisid sündmustega seoses 3215 kuriteoepisoodi, algatasid 1500 süüasja, millest umbes 300 jõudsid kohtusse. 48-le isikule, kellest 80% olid kirgiisid, mõisteti pikk vanglakaristus mõrvade, tapmiskatsete ja vägistamiste eest. Kõrgõzstani iseseisvudes anti (vähemalt osadele) vägivallas osalenutele amnestia.

Viited
------

1. 1 2 3  REPORT OF THE INDEPENDENT INTERNATIONAL COMMISSION OF INQUIRY INTO THE EVENTS IN SOUTHERN KYRGYZSTAN IN JUNE 2010[*alaline kõdulink*], 2011
2. ↑  Kyrgyzstan—Political System[*alaline kõdulink*], BookRags. Viimati külastatud 13. augustil 2011.
3. 1 2 3 4 5  THE POGROMS IN KYRGYZSTAN, International Crisis Group, 23. august 2010.
4. ↑  Май. Комментарии В.Л. Шейниса и Н.А. Омуралиева, 
Новое литературное обозрение, nr 84.
Vasakult paremale, ülevalt alla: Lapssõdur; Iraani sõdur gaasimaskiga; USS Stark pärast eksklikult tabamust Iraagi sõjalennuki poolt; Operatsioon Mersadi käigus hukkunud Iraagimeelse rühmituse PMOI võitlejad; Iraaklastest sõjavangid pärast Khorramshahri vabastamist iraanlaste poolt; Iraani armee poolt kasutatav õhutõrjekahur ZU-23-2
Iraani-Iraagi sõda 22. septembrist 1980 Teheran
**Iraani-Iraagi sõda** oli piirisõda Iraani ja Iraagi relvajõudude vahel 22. septembrist 1980 kuni 20. augustini 1988.

Sõda alustas Şaddām Ḩusayni juhitud Iraak, et tagasi saada 1971. aastal Iraani valdusse läinud Hormuze väina saari (mille hõivas Iraan, kui Briti väed sealt lahkusid) ja vähendada šiiitide poliitilist mõju (muuhulgas süüdistas Iraak Iraani kurdide vabadusvõitluse toetamises). Juba 1975 tühistas Iraak ühepoolselt piirikokkuleppe Iraaniga.

Tänu naftamüügist saadud tulule ostis Iraak 1980. aastail 10% maailma relvaturul pakutavast sõjamaterjalist, tootis ise keemiarelva (kasutas seda ka sõjas) ja alustas tuumapommi valmistamist, saades selleks abi peamiselt Lääne-Euroopa riikidelt (ei saanud valmis). Kuni 1990ndateni oli Iraak maailma suurim relvaimportija.

Sõja algul olid mõlema poole sõjajõud umbkaudu võrdse suurusega. Sõja lõpul oli Iraagi armeel märkimisväärne materiaalne ülekaal: kopterite osas 2,5-kordne, suurtükkide osas 4-kordne, tankide osas 4,5-kordne ja sõjalennukite osas koguni 8-kordne.

Iraani riiki juhtis sõja ajal ajatolla Rūḩollāh Khomeynī. Iraaki juhtis Şaddām Ḩusayn.

Enamik lääneriike (sealhulgas USA ja Nõukogude Liit), kes kartsid islamirevolutsiooni-järgse Iraani poliitilise mõju kasvu, toetas Iraaki. Sellegipoolest müüsid nii USA kui ka Nõukogude Liit aeg-ajalt relvi ka Iraanile.

Raha sai Iraak ka araabia maadelt: Saudi Araabialt 30,9 miljardit dollarit, Kuveidilt 8,2 miljardit dollarit ja Araabia Ühendemiraatidelt 8 miljardit dollarit.

Sõjategevus kestis vahelduva eduga 1988. aasta relvarahuni.

Sõja ajal surus Iraak maha riigi enamususkkonna šiiitide poliitilist tegevust ja Põhja-Iraagi enamusrahvuse kurdide vabadusvõitlust, kasutades nende vastu muuhulgas keemiarelva.

Iraan kaotas 400 000 meest (sh 45 000 alaealist). Iraak kaotas 300 000 meest.

Riikide piirid sõja tulemusena ei muutunud. Mõlemad pooled kuulutasid end sõja võitjaks.

Välislingid
-----------

* Iraani-Iraagi sõja videoarhiiv (*inglise keeles*)
* Sajed (Iraan). Sõja ametlik sait. Artiklid ja mälestused. (*inglise keeles*)
* Dokumentaalfilm sõjast (*inglise keeles*)
* USA mereväe publikatsioon: Iraani–Iraagi sõja õppetunnid. 1990 (*inglise keeles*)
* Hollandlasele esitati süüdistus mürkainete müümise eest Saddamile. 2005 (*inglise keeles*)
* USA sõjalaev Vincennes tulistas alla Iran Airi tsiviillennuki 300 reisijaga (*inglise keeles*)
Aleksandrs Drēviņši maal "Nadežda Udaltsova portree" (1923)
**Nadežda Andrejevna Udaltsova**, sünninimi **Nadežda Prudkovskaja**, (vene keeles Надежда Андреевна Удальцова; 10. jaanuar 1886 Orjol, Orjoli kubermang – 25. jaanuar 1961 Moskva, Nõukogude Liit) oli Nõukogude Liidu kunstnik, vene avangardismi esindaja (kubofuturist, suprematist).

Ta õppis maalikunsti Moskvas ja Pariisis (aastal 1912 Jean Metzinger' juures). Naasnud Moskvasse töötas ta 1913. aastal Vladimir Tatlini ateljees. 

Nadežda Udaltsova maal "Restoran" (1915)
Mõjutatuna Kazimir Malevitši suprematismist, astus ta kunstirühmituse "Supermus" liikmeks. Lisaks supermatismile jättis tema loomingusse oma jälje kubism. Pärast revolutsiooni töötas õppejõuna kunstikoolides. 1940. aastatel maalis ta sotsialistliku realismi stiilis.

Nadežda Udaltsova on maetud Novodevitšje kalmistule. Udaltsova järgi on nimetatud kraater Veenusel.

Isiklikku
---------

Nadežda Udaltsova isa Andrei Prudkovski oli sandarmeeria polkovnik, kes 1917. aasta juulis saadeti kindralmajori auastmes erru ja lasti maha 1918. aastal punase terrori käigus.

Nadežda Udaltsova oli aastatel 1908–1919 abielus Aleksandr Udaltsoviga. Tema teine abikaasa Aleksandrs Drēviņš oli läti päritolu Nõukogude Liidu kunstnik, kes 1938. aastal represseeriti ja maha lasti. Nende poeg Andrei Drevin (1921–1996) oli skulptor.

Viited
------

1. 1 2 3  Удальцова Надежда Андреевна. krugosvet.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nadežda Udaltsova** |

* Удальцова Надежда Андреевна (1886-1961). artsait.ru
**"Garaşsyz, Bitarap, Türkmenistanyň Döwlet Gimni"** ehk "Iseseisva neutraalse Türkmenistani riigihümn" on Türkmenistani riigihümn.

Riigihümni kinnitas 27. septembril 1996 *Halk Maslahaty* (Rahvanõukogu) 7. istungil Baýramaly linnas. Detsembris 2008 muudeti hümni sõnu.

Praegune tekst
--------------

Janym gurban sana, erkana ýurdum  

Mert pederleň ruhy bardyr könülde.  

Bitarap, Garaşsyz topragyn nurdur  

Baýdagyn belentdir dünýan önünde.

Halkyň guran baky beýik binasy  

Berkarar döwletim, jigerim - janym.  

Başlaryň täji sen, diller senasy  

Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

Gardaşdyr tireler, amandyr iller  

Owal-ahyr birdir bizin ganymyz.  

Harasatlar almaz, syndyrmaz siller  

Nesiller döş gerip gorar şanymyz.

Halkyň guran baky beýik binasy  

Berkarar döwletim, jigerim - janym.  

Başlaryň täji sen, diller senasy,  

Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

Algne tekst
-----------

Türkmenbaşyň guran beýik binasy  

Berkarar döwletim, jigerim - janym.  

Başlaryň täji sen, diller senasy  

Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

Janym gurban sana, erkana ýurdum  

Mert pederleň ruhy bardyr könülde.  

Bitarap, Garaşsyz topragyn nurdur  

Baýdagyn belentdir dünýan önünde.

Türkmenbaşyň guran beýik binasy  

Berkarar döwletim, jigerim - janym.  

Başlaryň täji sen, diller senasy  

Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

Gardaşdyr tireler, amandyr iller  

Owal-ahyr birdir bizin ganymyz.  

Harasatlar almaz, syndyrmaz siller  

Nesiller döş gerip gorar şanymyz.

Türkmenbaşyň guran beýik binasy,  

Berkarar döwletim, jigerim - janym.  

Başlaryň täji sen, diller senasy,  

Dünýä dursun, sen dur, Türkmenistanym!

Arkamdyr bu daglar, penamdyr düzler  

Ykbalym, namysym, togabym, Watan!  

Sana şek ýetirse, kör bolsun gözler  

Geçmişim, geljegim, dowamym, Watan!

Algse teksti tõlge
------------------

Türkmenbaşy suur looming  

Kodumaa, suveräänne riik  

Türkmenistan, hinge valgus ja laul,  
 
elagu ja õitsegu ikka ja alati! 

Kodukolde eest olen valmis elu andma,  

järglased on kuulsad esivanemate vaimu poolest,  

Minu maa on püha. Maailmas lehvib minu lipp,  
 
suure neutraalse riigi sümbol. 

Türkmenbaşy suur looming  

Kodumaa, suveräänne riik  

Türkmenistan, hinge valgus ja laul,  
 
elagu ja õitsegu ikka ja alati! 

Minu rahvas on ühtne ja hõimude soontes  
 
voolab surematu esivanemate veri,  

aegade tormid ja hädad ei kohuta meid,  
 
rohkendagem kuulsust ja au! 

Türkmenbaşy suur looming  

Kodumaa, suveräänne riik  

Türkmenistan, hinge valgus ja laul,  
 
elagu ja õitsegu ikka ja alati! 

Mäed, jõed ja steppide ilu,  

armastus ja saatus, minu ilmutus,  

jäägu mu silmad pimedaks kurja pilgu eest sinu peale,  

mu esivanemate ja järeltulijate kodumaa!
**Rahvusvaheline Semiootika Instituut** (International Semiotics Institute, ISI) on semiootikaalasele uurimistegevusele spetsialiseerunud instituut.

Instituut asutati 1988. aastal Soomes Toronto Semiootika Ringi initsiatiivil, eestvedajaks Paul Bouissac. Instituut paiknes Imatras, kus korraldas iga-aastasi semiootikakonverentse kuni aastani 2013. Instituuti juhatas Eero Tarasti. Alates aastast 1992 andis instituut välja seeriat Acta Semiotica Fennica.

Aastast 2014 asub instituut Leedus Kaunase Tehnoloogiaülikooli juures. Selle direktor on Dario Martinelli.

Aastast 2022 asub instituut Tšehhis Olomouci Ülikooli juures.

Vaata ka
--------

* Urbino semiootikakeskus

Viited
------

1. ↑  Martinelli, Dario 2016. Appendix: A short(pre)history of numanities. In: Martinelli, Dario, *Arts and Humanities in Progress: A Manifesto of Numanities*. Cham: Springer, 203–240.
2. ↑  Tarasti, Eero 2015. Imatra starts: Founding of the ISI. In: Tarasti, Eero, *Sein und Schein: Explorations in Existential Semiotics*. Berlin: De Gruyter Mouton, 428–431ff.
Garabogazi lahe satelliidipilt
**Garabogazi laht** (türkmeeni keeles *Garabogazköl*, 'musta loomasuu järv') on laht (laguun) Türkmenistanis Kaspia mere idaosas. Kaspia merega ühendab teda kitsas (kuni 200 m) väin. Tugeva aurumise tõttu on veetase lahes ja lahe rannajoon muutlikud. Mõnikord tõuseb Garabogazi lahe veetase Kaspia mere tasemeni, vahel on sellest madalamal. Merest voolab läbi väina lahte vett.

Pindala 18 400 km², keskmine sügavus 7 m. Soolsus kuni 34%[*viide?*]. Suure soolsuse tõttu elu lahes peaaegu puudub.

Talvel kristalliseerub lahe kaldale mirabiliit. Laht on üks maailma suurimaid mirabiliidi allikaid. Seetõttu kutsutakse Garabogazi lahte ka valge kulla mereks. Alates 1920. aastatest korjatakse lahekaldalt mirabiliiti, alates 1930. aastatest tehakse seda masinatega. Esialgu koguti soola ainult kindlal hooajal, 1973. aastal valmis tänapäevane soolatootmisettevõte, mis võimaldab soola toota aasta ringi, olenemata vee looduslikust aurumisest.

Nõukogude ajal kahtlustati Garabogazi lahe suurt aurumist Kaspia mere veetaseme languse põhjustamises. Seetõttu valmis 1980 tamm, mis blokeeris täielikult lahte ja merd ühendava väina. 1984. aastaks oli laht täielikult ära kuivanud. Kaspia mere tase hakkaski tõusma, kuid tuul hakkas Garabogazi lahe põhjast soola välja kandma, mürgitades pinnast isegi mitmesaja kilomeetri kaugusel ja põhjustades inimestele tervisekahjustusi. Aastal 1992, pärast Nõukogude Liidu lagunemist, tamm lõhuti ja laht täideti taas veega.
**Garciems** on küla (*lielciems*) Lätis Liivi lahe ääres Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel. Külas asuvad Riia–Skulte raudteeliini Garciemsi raudteepeatus ja Garciemsi bussipeatus.

Garciems tekkis Langa jõe äärde. XX sajandi alguses kandis see nime Langeciems. 1930. aastatel kaevati küla juures läbi luidete Langa jõge merega ühendav kanal. 1933. aastal avati raudteeühendus Riiaga. Suvitusasulana kogus küla tuntust XX sajandi keskpaigas, mil raudtee ja mere vahele hakati rajama suvilaid.

Garciemsi lähedal Liivi lahe kaldal asuvad 28,8 meetri kõrgused luited.

2015. aastal oli külas 625 elanikku, 2020. aastal 1363.

Tee bussipeatusest mere suunas

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Garciems** |

| * v
* r
Carnikava valla asulad |
| --- |
| 
**Carnikava** **·**  Eimuri **·**  Garciems **·**  Garupe **·**  Gauja **·**  Kalngale **·**  Laveri **·**  Lilaste **·**  Mežciems **·**  Mežgarciems **·**  Siguļi |
**Parallaks** on kahe liikumatu punkti vastastikuse nurkasendi muutus vaatleja silmis selle vaatleja liikumise tõttu. Lihtsamalt öeldes on parallaks objekti näiv nihe tausta suhtes vaatleja asendi muutumise tõttu.

Kasutamine kauguste mõõtmisel
-----------------------------

Vaadeldes parallaksi, mõõtes nurki ja rakendades geomeetriat, on võimalik määrata kaugus mitmesugustest objektidest. 

Tähtede puhul nimetatakse seda efekti aastaparallaksiks. Esimesed tähtede parallaksi mõõtmised tegid 1837. aastal Friedrich Georg Wilhelm Struve, kes mõõtis Veega ning 1838. aastal Friedrich Bessel, mõõtes tähe 61 Cygni aastaparallaksi.
Parallaksi kaudu on defineeritud ka astronoomiliste kauguste mõõtühik parsek. 

Kauguste mõõtmine parallaksi abil on triangulatsiooni erijuht. Triangulatsioon võimaldab määrata kolmnurkade süsteemis kõikide külgede pikkused, kui on teada kõik nurgad ja kas või üks külg. Nõnda on võimalik üheainsa baasijoone täpse mõõtmise teel kindlaks teha tervet riiki katva triangulatsioonivõrgu mastaap. Parallaksi puhul on kolmnurk pikk ja kitsas ning selle lühima külje ja väikese tippnurga (teised kaks nurka on 90 kraadi lähedased) mõõtmise abil saab kindlaks teha pikkade külgede pikkused (mis on praktiliselt võrdsed).

Mitteformaalne sissejuhatus
---------------------------

Kaks punkti, mida definitsioonis mainiti, on vaatlejatest eri kaugustel. Parallaksi visuaalse efekti põhjustab asjaolu, et valgus levib sirgjooneliselt. Kui vaatleja näeb lähemal asuvat punkti, siis tema nägemisjoon selle punkti suhtes on teatava nurga all kogu tema nägemiskaares. Oletame näiteks, et vaade otse ette on null kraadi ning üks, vaatlejale lähemal asuv punkt on –5 kraadi all ja teine, kaugemal asuv punkt on –2 kraadi all. Nende punktidevaheline näiv nurkkaugus vaatleja jaoks on 3 kraadi. Kui vaatleja liigub 10 meetrit paremale, siis nurk lähema objekti suhtes muutub rohkem kui nurk kaugema objekti suhtes. Kui näiteks lähem objekt asub nüüd nurksuunal –10 kraadi, siis kaugem objekt nihkus võib-olla ainult nurksuunani –3 kraadi. Nüüd on näiv kahe punkti näiv nurkkaugus 7 kraadi. Objektid on näivalt teineteise suhtes liikunud.
*See artikkel on standardiorganisatsioonist, teiste tähenduste kohta vaata lehekülge iso.*

---

**Rahvusvaheline Standardimisorganisatsioon** ehk **ISO** on rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb kõikide valdkondade standardimisega, v.a elektrotehnika ja telekommunikatsioon. Selle organisatsiooni nime lühikuju ei ole tavaline akronüümne lühend, vaid on valitud nii, et tähed langeksid kokku võõrsõnade alguskomponendi "iso-" tähtedega.

Organisatsioon asutati 23. veebruaril 1946, Eesti Standardikeskus  on Eesti esindajana selle organisatsiooni liige alates jaanuarist aastal 1993.

Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon on ülemaailmne rahvusstandardiorganisatsioonide (ISO liikmete) liit. Rahvusvahelised standardid koostatakse tavaliselt ISO tehnilistes komiteedes. Tehnilistes komiteedes heaks kiidetud rahvusvaheliste standardite kavandid esitatakse ISO liikmetele hääletamiseks. Rahvusvahelise standardina avaldamiseks peab kavand saama vähemalt 75% hääletanud liikmete heakskiidu.

ISO tuntuimad standardite sarjad on kvaliteedijuhtimisstandard ISO 9000 ja keskkonnajuhtimisstandard ISO 14000.

Välislingid
-----------

* International Organization for Standardization

| * v
* r
ISO standardid |
| --- |
| 1–9999 | 
3 • 216 • 261 • 262 • 269 • 639(-1, -2, -3) • 1538 • 1989 • 2108 • 3166(-1, -2:EE, -2:US) • 3297 • 4217 • 7089 • 7098 • 7498 • 8601 • 8879 • 9000 • 9001 • 9075 • 9293 • 9594 • 9945 |
| 10000–19999 | 
10206 • 13211 • 13616 • 14396 • 14496(-10) • 15445 • 16262 • 18004 • 19501 • 19505 • 19510 |
| 20000+ | 
26300 • 26324 • ISO 27000 • 32000 |
**Viljar Veskiväli** (sündinud 12. mail 1936 Sassukveres) on eesti tööstustegelane ja endine Eesti NSV minister.

Ta lõpetas aastal 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1958–1980 Tallinna Masinatehases konstruktorina, tsehhi tehnoloogilise büroo juhatajana, tsehhiülemana, direktori asetäitjana tootmise alal, peainsenerina ja aastast 1973 direktorina. 

19. veebruarist 1980 26. juulini 1988 oli ta Eesti NSV kohaliku tööstuse minister. 27. juulist 1988 12. jaanuarini 1990 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja ja Eesti NSV Riikliku Tööstuskomitee esimees. 

Aastatel 1990–1992 oli ta assotsiatsiooni "Eesti Tööstus" direktor, aastatel 1992–1998 Eesti Tööstuse ja Tööandjate Keskliidu tegevdirektor, aastatel 1998–1999 oli ta samas asutuses nõunikuks.

Ta oli aastast 1966 NLKP liige, aastatel 1986–1990 oli ta EKP Keskkomitee liige; aastast 1991 kuulus ta Eesti Koonderakonda. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Tema hobideks on kalandus, jahindus ja ehitus.

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
**Aarne Põldvere** (sündinud 15. oktoobril 1952 Avinurmes Kohtla-Järve rajoonis) on eesti loomakasvatusteadlane.

Elulugu
-------

Aarne Põldvere on töölise poeg.

Lõpetas 1971 Tartu 5. Keskkooli, 1979 EPA liha- ja lihasaaduste tehnoloogia erialal, 1986 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) kaugõppeaspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1990, ELVI), väitekiri "Сравнительная оценка мясной продуктивности и качества мяса пород свиней, разводимых в Эстонии". Oli 1979–1985 ELVI seakasvatuse osakonna sealiha uurimise labori insener-keemik, 1985–1990 nooremteadur, 1990–1994 vanemteadur, 1994–2001 EPMÜ seakasvatusosakonna vanemteadur, 2001–2021 Eesti Tõusigade Aretusühistu aretusspetsialist-lihatehnoloog.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: sealiha ja söötade kvaliteet. Osales (1980) ELVI seakasvatuse osakonna sealiha uurimise labori töölerakendamisel ning sealiha kvaliteedi hindamise meetodite väljatöötamisel, tõukultide valikumeetodite täiendamisel. Uurimusi Eestis aretatavate sigade nuuma- ja lihajõudlusest, lihakeha morfoloogilisest koostisest, lihas- ja rasvkoe kvaliteedist, sealiha kvaliteedi- ja lihajõudluse näitajate seostest. Eesti I kategooria sigade üleandmise ja vastuvõtmise kontrollkomisjoni liige (1989–1992), Eesti Lihaliidu tapasigade ja searümpade klassifikatsiooni komisjoni liige (aastast 1993). Üle 30 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Mõningate seasöötade toiteväärtusest. // Teaduse soovitusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 23 (1982)
* Kontrollnuuma liha kvaliteedist (kaasautor K. Eilart). // Teaduse soovitusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 28 (1987)
* Sealiha kvaliteedist (kaasautor K. Eilart). // ELVI teadlaste soovitused tootmisele. Tallinn, 1987
* Kas sealiha on kvaliteetne (kaasautor K. Eilart), // Sotsialistlik Põllumajandus (1987) 20
* Sealiha kvaliteedinäitajate seos sigade nuuma- ja lihajõudlusega. // ELVI teadustööde kogumik 61 (1990)
* Mõningaid sealiha kvaliteedi hindamise meetodeid (kaasautor K. Eilart). // ELVI teadustööde kogumik 64 (1993)
* Erinevaid võimalusi tailihasisalduse määramiseks searümpadel (kaasautor K. Eilart). EPMÜ Loomakasvatusinstituudi teadustöid 70 (1999)
* Baasaretusfarmide noorkultide rümpade kvaliteet. // Tõuloomakasvatus (2003) 1
* Pig breeding (kaasautorid R. Kaselo, M. Kruus). // Animal breeding in Estonia. Tartu, 2004.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut (ELVI), 46, 122
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 78.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Aarne Kõiv** (sündinud 21. aprillil 1945 Viljandis) on eesti endine maadleja ja maadlustreener.

Ta lõpetas aastal 1964 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja aastal 1972 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Maadlemist hakkas ta harrastama aastal 1959 Viljandi Laste ja Noorte Spordikoolis. Ta on tulnud viiel korral vabamaadluses (aastatel 1970, 1972, 1973, 1974 ja 1979) Eesti meistriks. Ta on aastast 1969 Viljandi Spordikoolis vabamaadlustreeneriks (aastast 2005 treeneri V kutsetase), ta on olnud ka Eesti vabamaadluskoondise vanemtreener. Ta on kuulunud Eesti Maadlusföderatsiooni presiidiumi ja Eesti Maadlusliidu juhatusse. Ta on tegutsenud ka kohtunikuna (1991 vabariiklik kategooria). Tema õpilasteks on olnud Küllo Kõiv, Meelis Sillat ja Germo Koltsin.

Tunnustus
---------

* 2003 – Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema poeg oli maadleja Küllo Kõiv (1972–1998).

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1633

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Tihemetsa vald** oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Voltveti valla maa-alast, välja arvatud Räägu küla ja Voltveti metskonna Voltveti metsandiku kvartaalide nr. 328–350, 371, 372, 377, 378 ja 384 maa-alad; senise Vana-Kariste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast ja lõunapoolse lahustüki Kamali küla piirkonnast; senise Uue-Kariste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast; senise Pati valla Rehemaa küla, Pati asunduse ja Pati vallamaja piirkonna maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson.

1945 augustis moodustati Tihemetsa vallas Kamali külanõukogu keskusega Kamali külas, Kanaküla külanõukogu keskusega Kanakülas ja Väljaküla külanõukogu keskusega Alliku külas. 1950. aastal Paikuse vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
2. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501
3. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Aarne Valmis 1997. aastal  
Foto: Jaan Künnap
**Aarne Valmis** (sündinud 14. aprillil 1960) on eesti muusikaprodutsent ja meelelahutusärimees.

Ta on lõpetanud 1978. aastal Tallinna 4. Keskkooli, seejärel Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal ja 1990. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Ta on töötanud Tamsalu kultuurimajas, olnud aastatel 1986–1988 Kadrina EPT komsomolisekretär ja 1988. aastal ELKNÜ Rakvere Rajooni Komitee II sekretär.

Aarne Valmis on olnud ansamblite Jam (1994–2005), Push Up, Smilers ja All Stars ning Eda-Ines Etti mänedžer. 1997. aastast on ta OÜ Hitivabrik omanik ja juht, 2005. aastast Vana Baskini Teatri majandusdirektor. Ta on üks roheliste rattaretke korraldajaid.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Veronika Valmis.

Tunnustus
---------

* 2014 – Tallinna teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 24. juunil 2015.
2. ↑  Madis Jürgen. Kadrina elulood. Kultuur ja Elu, 2/1987
3. 1 2  "Ringvaade". *ERR*. 23. november 2022. 13. hooaeg, 2416. osa. Vaadatud 24.11.2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: url-status (link)
4. ↑  Valmis lõi Baskiniga käed. Postimees, 22.01.2005

Välislingid
-----------

* Aarne Valmis Delfi teemalehtedel
Tigureduktor. Näha on tigu ja tiguratas
**Tiguülekanne** on ülekanne, mida kasutatakse pöörlemisliikumise ülekandmiseks võllide vahel, mille teljed on kiivad. Telgedevaheline nurk on tavaliselt 90°. Võimalikud on ka muud nurgad, kuid selliseid ülekandeid kohtab harva.

Ehitus
------

Tiguülekanne koosneb pöörlevast kruvist, mida nimetatakse teoks, ja tigurattast, mille pöial olevate hammastega hambuvad teo keermeniidid. Ülekande vedavaks lüliks on tigu.

### Tiguülekande eelised

* Sujuv ja müratu töö
* võimalus saada väikeste gabariitide juures suuri ülekandearve
* isepidurduvus

### Tiguülekande puudused

* Väike kasutegur
* hammasülekannetega võrreldes väike ülekantav võimsus (tavaliselt mitte üle 70 kW)
* suur kulumine
* vajadus kasutada kalleid materjale, näiteks pronksi

Tiguhambumise geomeetria
------------------------

Tiguülekandes nagu hammasülekandeski esinevad tigu ja tiguratta silindrilised algpinnad. Nende pindade kokkupuutumiskoht on hambumispoolus.

### Tiguülekande liigitus pinna kuju järgi

Olenevalt pinna kujust, millele lõigatakse keermeniidid, eristatakse

* silindertigusid ja
* globoidtigusid.

### Tiguülekande liigitus keermeniidi profiili järgi

Keermeniidi profiili järgi telglõikes, eristatakse

* sirgjoonelise profiiliga tigu ja
* kõverjoonelise profiiliga tigu.

Vaata ka
--------

* Ülekanded masinates

Ülekanded

Hõõrdülekanne • Rihmülekanne (Lamerihmülekanne • Kiilrihmülekanne • Hammasrihmülekanne • Ümarrihmülekanne) • Hammasülekanne (Silinderhammasülekanne • Hüpoidülekanne • Hammaslattülekanne • Koonushammasülekanne • Kruvihammasülekanne • Planetaarülekanne • Diferentsiaalülekanne) • Tiguülekanne (Silindertiguülekanne • Globoidtiguülekanne) • Kettülekanne (Rullkettülekanne • Hammaskettülekanne • Pukskettülekanne • Kujulülikettülekanne) • Keermesülekanne • Laineülekanne • Kuulkruviülekanne
**Neu Wulmstorf** (alamsaksa *Vosshusen*) on vald (*Einheitsgemeinde*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.

Valla pindala on 56,16 km². 31. detsembril 2017 elas seal 21 159 inimest. See muutis oma nime 11. detsembril 1964 ″Wulmstorfist″ ″Neu Wulmstorfiks″. See on osa Hamburgi metropolipiirkonnast.

Neu Wulmstorfi raekoda
Neu Wulmstorf asub Hamburgi (idas), Altes Landi paduri (põhjas), Harburgi mägede (*Harburger Berge*) metsa (kagus), Buchholz in der Nordheide ja geesti (lõunas) ning Buxtehude (läänes) vahel. Vallas on 11 küla ja suuremat osa piirkonnast tähistab suurema loodusliku piirkonna Lüneburgi nõmme põhja-loodeserv Põhja-Saksamaal.

Õuntekorjamine Rübkes
Maastikus domineerib üleminek padurilt põhjas geestile kagus. Paduri poolel asub Rübke küla Alam-Saksi Elbe paduril mere tasapinnas ja looduskaitseala (Naturschutzgebiet) *Moore bei Buxtehude* (muda), kus elab rukkirääk.

Neu Wulmstorfi linnake asub otse üleminekul mudalt geestile.

Edasi tähistavad Wulmstorfi, Daerstorfi, Schwiederstorfi, Rade külad Neu Wulmstorfi kõrgemaid kohti Harburgi mägede lääneservas.

Ardestorfi, Elstorfi, Bachheide, Rade, Mienenbütteli ja Ohlenbütteli külad asuvad ulatusega kirdest valla lõunaotsa.

Taristu
-------

Suhteliselt noor linnake Neu Wulmstorf kasvas kahe vana raja ristumiskohas. Peamine tee, mis ühendab paduri Rübket geestikülade Wulmstorfi ja Elstorfiga, lõikub Bundesstraße 73-ga, mis on peamine tee, mis ühendab Stadet ja Cuxhavenit Hamburgiga. See domineerib linnakese üle, kuna lõikab sellest idast läände läbi. Veidi enne geesti tähistas Alam-Elbe raudtee palju aastaid Neu Wulmstorfi küla põhjapiiri, koos *Neu Wulmstorfi* S-Bahni jaamaga. Jaam kannab nime *Daerstorf* küla järgi, millele kuulus eksklaav, kuhu jaam ehitati, enne kui see Neu Wulmstorfiga liidendati.

Teine telg on ühendus Buxtehudest Buchholzini. Bundesstraße 3 esimene osa lõikub Bundesautobahn 1-ga valla lõunatipus.

### Transport

Neu Wulmstorfi teenindab Hamburgi metroosüsteem Neu Wulmstorfi jaamaga. Bussiliin ühendab Neu Wulmstorfi Hamburg-Neugrabeniga.

### Haridus

Neu Wulmstorfis on kolm põhikooli. Keskkoolid on Hauptschule Vossbarg, Realschule Vierkaten ja Gymnasium Neu Wulmstorf.

### Sport

Neu Wulmstorfis on mitu sportimispiirkonda, sealhulgas spordikeskus ujulaga külakeskuses.

Need klubid pakuvad rikkalikku spordielu:

* TVV Neu Wulmstorf
* TSV Elstorf
* BSC Neu Wulmstorf
* Schützenverein Neu Wulmstorf
* DLRG

Sõpruslinn
----------

* Nyergesújfalu, Ungari

Viited
------

1. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.neu-wulmstorf.de


Harburgi kreisi vallad

* Appel
* Asendorf
* Bendestorf
* Brackel
* Buchholz in der Nordheide
* Dohren
* Drage
* Drestedt
* Egestorf
* Eyendorf
* Garlstorf
* Garstedt
* Gödenstorf
* Halvesbostel
* Handeloh
* Hanstedt
* Harmstorf
* Heidenau
* Hollenstedt
* Jesteburg
* Kakenstorf
* Königsmoor
* Marschacht
* Marxen
* Moisburg
* Neu Wulmstorf
* Otter
* Regesbostel
* Rosengarten
* Salzhausen
* Seevetal
* Stelle
* Tespe
* Toppenstedt
* Tostedt
* Undeloh
* Vierhöfen
* Welle
* Wenzendorf
* Winsen
* Wistedt
* Wulfsen
**Mata Hari** (sündinud **Margaretha Geertruida Zelle**; 7. august 1876 Leeuwarden – 15. oktoober 1917) oli Hollandi päritolu friisi rahvusest eksootiline tantsija, kes esimese maailmasõja ajal mõisteti Prantsusmaal Saksamaa spioonina süüdi ja hukati.

Margaretha sündis Adam Zelle ja tema abikaasa Antje van der Meuleni tütrena. Pärast vanemate surma abiellus ta 1895. aastal šotlase kapten Rudolph Campbell McLeodiga. 1896. aastal sündis paaril poeg ning samal aastal suunati kapten McLeod Indoneesiasse Jaavale, kuhu asus elama terve pere. Nende poeg suri Jaaval viibides, seejärel sündis tütar. Kuna McLeod oli vägivaldne alkohoolik, põgenes Margaretha 1904. aastal Amsterdami ja sai 1906. aastal ka lahutuse. Nende tütar aga jäi pärast lahutust isa hoole alla. Margaretha sai tütre küll kohtuotsusega tagasi, kuid endine abikaasa keeldus naisele elatist maksmast.

Mata Hari
Pärast ebaõnnestunud katset õpetajaks saada suundus naine Pariisi ja hakkas elatist teenima eksootilise tantsuga. Tema lavanimeks sai Mata Hari, mis tähendab malai keeles päikest, sõna-sõnalt tõlgituna 'päeva silm'. Mata Hari lasi liikvele kuulujutte, et tema ema oli jaavalane või et ta ise oli Jaaval üles kasvanud, esinedes vahel ka "Jaava printsessina". Ta esines paljudes Euroopa linnades ning oli ka tuntud kurtisaan, olles lähedastes suhetes paljude poliitikute ja sõjaväelastega.

Esimese maailmasõja ajal sattus Mata Hari Saksa luureorganisatsiooni Abwehri huviorbiiti. Talle anti koodnimetus H2, aga luureandmeid ta organisatsioonile ei edastanud. Ta ei osanud teavet koguda, vaid tantsida ja rikkaid mehi võrgutada. 1916. aastal püüti teda värvata Prantsuse luuresse, ähvardades teda keeldumise korral sõja lõpuni riigist väljasaatmisega.

Prantsusmaa salapolitsei Sûreté kahtlustas Mata Harit Saksamaa luure heaks töötamises ning palus tal toimetada viis kirja Prantsusmaa agentidele okupeeritud Belgias. Kõik agendid peale ühe olid aga sakslaste poole üle läinud ning sakslased vahistasid viimase Prantsusmaale lojaalse agendi. Kuigi Mata Hari sõitis Belgia asemel hoopis Hispaaniasse, selgus läbiotsimise käigus, et kirjad olid tema pagasist kadunud. Arnold Kalle, saksa mereväeatašee Hispaanias, saatis Saksa salaluurele Amsterdamis šifreeritud telegrammi korraldusega edastada agendile H21 tšekk 15 000 peseetale, mille too pidi Pariisis isiklikult vastu võtma. Telegrammis oli aga kasutatud (ilmselt teadlikult) vananenud šifrit, mille prantslased olid lahti murdnud, andes neile ka teavet agendi saabumise kohta. Mata Hari vahistati Pariisis 13. veebruaril 1917. Kohtus eitas ta kõiki süüdistusi, kuid mõisteti süüdi spionaažis ja hukati 15. oktoobril Pariisi lähedal Vincennes'is.

Mata Hari eluloo ainetel on tehtud mitu filmi, milles on teda kehastanud Asta Nielsen (1921), Magda Sonja, Greta Garbo (1932), Zsa Zsa Gabor, Jeanne Moreau (1964) ja Sylvia Kristel.

Kirjandus
---------

* Russell Warren Howe. *Mata Hari: tõetruu lugu*, tõlkinud Matti Piirimaa, Tallinn: 1996. ISBN 9985-812-65-4
* Friedrich Wencker-Wildberg. *Mata Hari: tantsijatar ja salakuulaja*, Tallinn 1939 [biograafiline romaan].

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mata Hari** |
**Jaan Kelder** (29. august 1869 Kooraste vald, Võrumaa – 3. juuli 1937 Petseri) oli eesti arst ja omavalitsustegelane.

Elukäik
-------

Jaan Kelder sündis Märdi talus Kooraste vallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Peale valla- ja Kanepi kihelkonnakooli lõpetamist õppis mitmes keskkoolis, lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 
Lõpetas 1897. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonna, töötas seejärel lühikest aega arstina Kanepis, 1900. aastal siirdus Venemaale. Töötas algul eraarstina Donimaal saksa koloonias, 1902. aastal sai semstvoarstiks Samara kubermangus, 1912. aastast oli semstvoarst Pihkva kubermangus. Maailmasõja ajal oli vabatahtlikuna arstiks Punase Risti haiglas Poolas. 1917 kuni 1920 oli arstiks Rjazani kubermangus.

1920. aastal opteerus Eestisse. Määrati algul 7. jalaväepolgu arstiks, seejärel 2. Jalaväepolku. 1921. aasta veebruaris määrati ta maakonnaarsti kohuste täitjaks Petseris. Oli sel ajal ainus arst Petseri linnas, tal tuli korraga olla nii maa-, linna-, koolide ja kohtuarstiks. Alles mitu aastat hiljem määrati Petserisse ka teine arst.

Jaan Kelder oli Petseri linnavolikogu liige ja linnapea abi. Oli Eesti Punase Risti Petseri komitee esimees ja Arstide Koja nõukogu liige, mitme Petseri kohaliku seltskondliku organisatsiooni liige.

Isiklikku
---------

Jaan Kelder oli pianist Eugen Kelderi isa.
Hirvesarvest konksu kujuline netsuke
Pukspuust inimfiguuri kujuline netsuke
Elevandiluust jänes merevaigust silmadega. Netsuke umbes 1880. aastatest
Netsuke kinnitamas *inrō*'t
**Netsuke** (jaapani keeles 根付, ne + tsuke 'juur' ja 'kinnitama') on miniatuurne enamasti figuraalne skulptuurike, kujunes praktilise esemena Jaapanis välja Tokugawa perioodil 17. sajandil. Funktsioonilt on see jaapani traditsioonilise taskuteta kimono vöö *obi* pöör, mille abil sai vastukaalu põhimõttel vöö külge kinnitada väikesi esemeid mahutava karbi *inrō* või muid esemeid, näiteks tubakakoti.

Üks kuulsaid netsuke-nikerdajate (*netsuke-shi*) perekondi oli Masanao.

Netsukesid kasutati umbes 1880. aastateni, pärast seda hakkas traditsioon hääbuma koos kimono kadumisega Jaapani igapäevarõivastusest.

Materjalid
----------

Sagedasim ja vanim materjal nende jaoks oli pukspuu või pahk, alates 18. sajandi algusest valmistati netsukesid ka elevandiluust, morsakihvast ja sarvest, sajandi lõpus juba igasugustest materjalidest.

Motiivid
--------

Kujutatavate motiivide hulgas olid tegelased rahvajuttudest ja mütoloogiast, eriti seitse õnnejumalat, samuti loomad, lilled, viljad ja igapäevastseenid.

Viited
------

1. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
6. ↑

Välislingid
-----------

* Netsuke. - Encyclopaedia britannica
* Netsuke, die japanischen Handschmeichler
Aaro Aedviir 1979. aastal.
**Aaro Aedviir** (13. detsember 1939 – 25. juuli 2004) oli eesti alpinist. 

Ta on tõusnud kahel korral NSV Liidu kõrgeima mäe tippu.

Firni kodulehe andmetel on ta tõusnud Pamiiris ka Korženevskaja (7105 m) ja Lenini mäe (7134 m) tippu.

Ta astus Alpiklubi Firn liikmeks 1974. aastal.

Teist korda Kommunismi tipus
----------------------------

1982. aasta suvel töötas ta koos Ilmar Priimetsa, Urmas Graueni ja Johan Ahlbergiga instruktorina rahvusvahelises alpilaagris Pamir. Nad said loa neljakesi Kommunismi mäe (7495 m) tippu tõusta. Rünnakulaager rajati 6900 m kõrgusele. Hommikul asus tipulaagrist esimene seong (Aedviir-Ahlberg) teele. Mõne aja pärast selgus, et teise seongusse kuulunud Urmas Grauenit tabas mäehaigus. Kõik neljakesi laskusid platoole. Siin otsustati, et Grauenit saadab alla vaid üks kaaslane, ülejäänud kaks jätkavad tipputõusu. Oli küll teada, et varasematel aastatel ei lubatud seitsmetuhandelist tõusu sooritada ei üksi ega kahe mehega. Pidi olema vähemalt neljaliikmeline grupp. 1982. aastal selles osas aga reegleid muudeti, seetõttu baaslaagrist saadigi luba. Aaro Aedviir tõusis tippu teist korda.

Isiklikku
---------

Alpinist Kalle Aedviir on tema vend.

Viited
------

1. 1 2  Johan Ahlberg. "Mäed kutsuvad. Miks?". Tallinn, 1997. Lk 84–95
2. ↑  Lumeleopardid. firn.ee
3. ↑  Firni ajalugu. firn.ee
4. ↑  Firni liikmed läbi aegade. firn.ee

Välislingid
-----------

* Aaro Aedviir. sportos.eu
* Alpinismiinstruktorid. firn.ee
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib infotehnoloogia ettevõttest; veebilehitseja kohta vaata artiklit Netscape (veebilehitseja).* |

---

**Netscape Communications** (varem tuntud kui **Netscape Communications Corporation**, üldiselt kui **Netscape**) on Ameerika Ühendriikide infotehnoloogia ettevõte. Firma on eelkõige tuntud aastatel 1994–2007 arenduses olnud veebibrauseri järgi. Netscape'i veebibrauseri käes oli 1990. aastate keskel ligi 90% kogu brauseriturust. 2006. aasta lõpuks oli Netscape aga peaaegu kogu turuosa kaotanud, omades sellest vähem kui 1%.

Netscape on tuntud ka turvasoklite kihi (SSL) väljatöötamise poolest. SSL-protokolli kasutatakse näiteks krediitkaardiinfo edastamiseks elektrooniliste äritehingute juures.

Alates 1998. aastast kuulub Netscape meedia- ja infotehnoloogia ettevõttele AOL. Pärast veebibrauseri arendamise lõpetamist 2007. aastal on AOL jätkanud Netscape'i kaubamärgi kasutamist veebiportaali, otsingumootori ja internetiteenuse pakkumise tarbeks.

Vaata ka
--------

* Mozilla
* Mozilla Firefox

Välislingid
-----------

* Netscape.com
* Netscape'i blog
Puust reha
Heinategu
**Reha** on tööriist, mida kasutatakse peamiselt heina, õlgede jms käsitsi riisumiseks või kaarutamiseks. Vanimad reha leiud Baltikumis pärinevad 10. sajandist pKr.

Eesti taludes olid reha osadeks pikk, otsast lõhestatud vars ja risti selle otsas olev kaha, kuhu olid kinnitatud rehapulgad (piid). Erikujulist puidust **rehereha**, millel olid pikemad ja harvemad pulgad, kasutati rehepeksul põhu puistamiseks. Pärast viljalõikust kasutati põldude riisumiseks ühe või kahe varrega paari meetri laiust järelveetavat **kõrrereha**. **Rukkireha** oli lühikese varrega ning see võimaldas rukki lõikamisel suurema koguse kõrte koomale tõmbamist nende paremaks niitmiseks.

Vaata ka
--------

* heinatööriistad
* looreha
* Koot ja Reha

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 176
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 247

Välislingid
-----------

* Rehereha, foto EPM-is
* Rukkireha, foto EPM-is

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **reha** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Reha** |
Madis Tiik 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Madis Tiik** (sündinud 5. novembril 1967) on perearst ja Eesti terviseteenuste arendaja.

Haridus
-------

Pärast Tallinna 2. Keskkooli (aastal 1986) lõpetamist läks Tiik Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda ning sai magistrikraadi. 2012. aastal sai doktorikraadi Tallinna Tehnikaülikoolis.

Töö ja ühiskondlik tegevus
--------------------------

Madis Tiik digitaalühiskonna e-tervise konverentsil 2017. aastal
Tiik töötab Tallinna Tehnikaülikooli e-meditsiini keskuses ja tervisetehnoloogiate instituudis vanemlektorina.

Muu tegevus
-----------

Madis Tiik on Eesti pikamaajooksu meister, lisaks tegeleb orienteerumise ja suusatamisega.

Isiklikku
---------

Tema isa Heino Tiik (1933–2019) oli kergejõustiklane ja spordiarst, ema Reet Tiik (sündinud 1938) on iluvõimlemistreener ja -kohtunik.

Viited
------

1. ↑  Keit Paju (28. august 2019). "Poeg Madis mälestab nõelraviarst Heino Tiiki: isa õppetunnid kujundasid mu elu, filosoofiat ja erialavalikut". *Õhtuleht*. Vaadatud 23.08.2021.
2. ↑  "madis tiik, md, phd". *madistiik.com*. Vaadatud 23.08.2021.
3. ↑  Heidi-Ingrid Maaroos (2019). "Ajalooline ülevaade peremeditsiini õppetooli teadustööst aastatel 1991–2016". *Eesti Arst*. Vaadatud 23.08.2021.
4. ↑  "Madis Tiik". *Tallinna Tehnikaülikool*. Vaadatud 23.08.2021.
5. ↑  Marii Karell (11.12.2004). "Madis Tiik ja tema seitse ametit, hobid lisaks". *Eesti Päevaleht*. Vaadatud 23.08.2021.
6. ↑
**Neugrundi pank** on veealune pank Põhja-Eesti klindi Loode-Eesti klindilõigus, piirates Neugrundi meteoriidikraatri keskkõrgendikku. Seda ümbritsevad 200-400 meetri laiune ning 20-60 meetri sügavune ringsüvik ja aluskorrakivimitest ringvall. Ringvall on 3-osaline, 20–50 m kõrgune ja kuni 3 km laiune. Veel kaugemal asub ringmurrang, mis eristab kraatri ümbruse kivimeid rikkumata kivimitest.

Neugrundi pank on suurima suhtelise kõrgusega astanguga Põhja-Eesti klindil, mille kõrgus on 60 meetrit. Koos ringsüvikus asuvate setete alla mattunud osaga on sealne astang 100 meetrit kõrge. Pangal esinevad kivimid alates Ordoviitsiumi lubjakividest (Keila lade) kuni Kambriumi liivakivideni. Tegemist on ainulaadse klindilõiguga ehk siis ainsa Neugrundi tüüpi klindiga, kus astang ulatub kristalse alukorrani.

Viited
------

1. ↑  Reet Tiirmaa, Väino Puura, Alvar Soesoo, Sten Suuroja *Eesti meteoriidikraatrid* lk. 24
2. ↑  K. Suuroja. 2005. Põhja-Eesti klint. Eesti Geoloogiakeskus. Lk 86
3. ↑  Kalle Suuroja *Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol*, Tallinn 2006, lk. 119
4. ↑  Kalle Suuroja *Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol*, Tallinn 2006, lk. 78
**Goldegg**, ka **Goldegg im Pongau**, on vald *(Gemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas.

Vald asub päikeselisel lavamaal Salzachi jõest põhjas, niinimetatud Päikeselisel terrassil Salzburgist 60 km kaugusel lõunas. Tegelikult võlgneb küla oma nime ('Goldegg järve ääres') väikesele järvele, mille ääres see asub.

Valla osad on Buchberg, Goldegg ja Weng.

Ajalugu
-------

Goldeggi loss
Arheoloogilised leiud piirkonnast pärinevad Hallstatti ajastust, kus asula paiknes kuruteel üles Gasteini orgu ja üle Kõrg-Tauerni mäestiku.

Goldeggi loss ehitati 14. sajandil. Goldeggi isandad olid Wittelsbachist Saksamaa kuninga Ludwig IV poolel konfliktis selle Habsburgist rivaali Friedrich Ilusaga, mille pärast hävitasid Salzburgi peapiiskopid nende valdused. Kuningas Ludwig, olles 1322. aasta Mühldorfi lahingus võidukas, toetas uue lossi ja kihelkonnakiriku püstitamist. Hoone jäi Salzburgi läänivalduseks, seda panditi mitu korda ja lõpuks hõivas selle 1612. aastal vürstlik peapiiskop Wolf Dietrich von Raitenau. Nüüd on see tänapäevane kultuurikeskus, mis pakub aasta läbi kontserte, piirkondlike või rahvusvaheliste kunstnike näitusi, teatrietendusi, seminare või töötube.

Vallas on ka muuseum, kus eksponeeritakse suurt keraamikakogu, rahvarõivaid ja talupoeglikku mööblit.

### Antifašistlik vastupanu ja "Wehrmachti desertöörid"

Teise maailmasõja ajal seisis Karl Rupitschi ümber koondunud märkimisväärne arv kohalikke elanikke vastu külas esinevale natsihegemooniale. Pärast venivat konflikti selle kohaliku vastupanu vastu võeti mägedes peituvad vastupanujõud lõpuks ükshaaval kinni, kui kohalik salapolitsei oli Halleini SS-meeste pataljonil käskinud aidata "Rupitschi klikk" võsast välja peksta. Seetõttu saadeti enamik neist koonduslaagritesse, kuigi kaks neist, vennad Hochleitnerid, hukati kohapeal.

Varem jagunesid kohalikud elanikud oma arvamuses nende "desertööride" osas ja jagunevad tänaseni. Suur osa kohalikke elanikke, peamiselt kesklinnas, olid natside pooldajad, samas kui teised, peamiselt Wengi naabruses, toetasid täielikult antifašistlikku vastupanu. Alles 2014. aastal eemaldas linna ametlik kroonika takistidest viited "bandiitidele" ja "nuhtlusele". Samuti 2014. aastal püstitati mälestusmärk Goldeggi vastupanu austamiseks. Seda mälestusmärki rüvetati esimest korda 2018. aastal.

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Sankt Johann im Pongau ringkonna vallad

* Altenmarkt im Pongau
* Bad Gastein
* Bad Hofgastein
* Bischofshofen
* Dorfgastein
* Eben im Pongau
* Filzmoos
* Flachau
* Forstau
* Goldegg
* Großarl
* Hüttau
* Hüttschlag
* Kleinarl
* Mühlbach am Hochkönig
* Pfarrwerfen
* Radstadt
* Sankt Johann im Pongau
* Sankt Martin am Tennengebirge
* Sankt Veit im Pongau
* Schwarzach im Pongau
* Untertauern
* Wagrain
* Werfen
* Werfenweng
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Naurul elanud eurooplasest; teiste samanimeliste isikute kohta vaata lehekülge William Harris (täpsustus).* |

---

**William Harris** (1813 Inglismaa – pärast 1888. aastat Nauru) oli Briti *beachcomber*.

Harris põgenes 1842 Briti karistuskolooniast Norfolki saarel ning leidis pelgupaiga Naurul. Seal võttis ta omaks Nauru kultuuri ning eurooplaste sisserände alates sai temast mõjukas sidemees. Ta abiellus naurulannaga ning neil sündis lapsi; ta võib olla endise Nauru presidendi René Harrise esivanem. Arvatavasti oli ta ainus *beachcomber*, kes võeti omaks täisväärtusliku naurulasena. 

Nauru hõimusõja (1878–1888) ajal lasti maha kaks Harrise last. 21. septembril 1881 sai Briti kuninglik merevägi Harriselt teada, et kodusõda on käimas. Nagu ka kuningas Auweyida, nõudis ta kategooriliselt, et sõja lõpetamiseks saadetaks saarele misjonär. Et ühtki misjonäri ei saabunud kuni 1888. aastani, püüdis Harris 1887 edutult saada luba elamaasumiseks Kosrae saarele. 

Kui oktoobris 1888 sisenesid saarele Saksamaa väed, aitas Harris hõimupealikke vangi võtta, nii et ta etendas tähtsat osa sõja lõpetamisel. Ta oli siis juba 76-aastane. Pole teada, millal ta suri.
**Neuermühleni (Ādaži) lahing** oli 1491. aastal Liivi ordu ja Riia linna vahelise sõja lõpetanud relvakonflikt, mille võitsid ordu väed.

Liivi ordu ja Riia konflikt oli alanud juba 1484. aastal, mil Riia raad lasi Riia ordulinnuse maha kiskuda ja ajas orduametnikud linnast välja, mõned neist ka tapeti. See oli seotud kaubandusprivileegide ja vastuoludega Kirchholmi lepingu pärast, mis andis linna Riia peapiiskopi ja ordu kaksikvõimu alla. Esialgu püüti konflikti lahendada diplomaatiliste vahenditega, kuid kuna mõlema poole seisukohad olid kardinaalselt erinevad, ei tulnud sellest midagi välja. Riia otsis endale liitlasi välismaalt ja hävitas ka Dünamünde ordulinnuse (Daugavgrīva), mis blokeeris Daugava suuet.

1491. aastal otsustas ordu seetõttu asja lahendada sõjaliselt ja suutis nõusse saada ka enamiku teisi Liivimaa valitsejaid. Maamarssal Wolter von Plettenbergi juhitud väed liikusid Riia peale, kuid riialased kogusid kokku enda väe ja püüdsid ordut Ādažis tõkestada. Järgnes lahing, mille orduväed kindlalt võitsid. Pärast lüüasaamist otsustas Riia linn ordu tingimustega nõustuda ja Kirchholmi leppe järgne olukord taastati, samuti ehitati taas üles Riia ja Dünamünde ordulinnused.