recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Krista Mulenok** (sündinud 26. juulil 1977 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja kodanikuühiskonna aktivist, Eesti NATO Ühingu juhatuse esimees.

Mulenok on kaitsnud kaks magistrikraadi: juuras Tartu Ülikoolis 2012. aastal ja ärikorralduses Tallinna Tehnikaülikoolis 2001. aastal.

Ta oli portaali Raamatupidaja.ee ja ajakirja RP asutaja; mõlemad omandas hiljem Äripäeva Kirjastus.

Mulenok kandideeris üksikkandidaadina 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Eestis. Ta sai 1265 häält ehk 0,4% häälte koguarvust.

Krista Mulenok on abielus, tal on kaks last.

Viited
------

1. ↑  Krista Mulenok portaalis valimised.err.ee
2. ↑

Välislingid
-----------

* Krista Mulenok portaalis valimised.err.ee
* "Krista Mulenok Europarlamenti" Youtube, 9. aprill 2014 (pikem intervjuu)
* Krista Mulenok ajalehtede Sakala, Virumaa Teataja, Järva Teataja ja Valgamaalane ühises valimisblogis, 12. mai 2014
* Krista Mulenok: "Riigikaitseõpetus koolides on oluline tõstmaks noorte kaitsetahet" Postimees, 28.06.2013
* Noored juhid: kuidas rasketel hetkedel käitud, kellelt nõu küsid? Director, mai 2010
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib õhulaevast; linna kohta vaata artiklit Zabrze* |

---

LZ-129 Hindenburg
Film Hindenburgi lendamisest, ankurdamisest ja põlengust
**LZ-129 Hindenburg** oli tsepeliin-tüüpi õhulaev, mis sai nime Saksamaa presidendi Paul von Hindenburgi järgi.

Tsepeliin LZ-129 Hindenburg oli koos oma sõsara LZ 130 Graf Zeppelin II-ga suurim õhulaev, mille inimkond eales ehitanud. Võrdluseks võib tuua hiiglasliku reisilennuki Airbus A380, mis on 245 meetri pikkusest LZ-129-st kolm ja pool korda lühem. Hindenburg tegi oma esimese lennu 1936. aasta märtsis. Sarnaselt sõjalaevaga Bismarck oli LZ-129 Hindenburg oma aja üks olulisemaid tehnilise arengu tipu sümboleid Saksamaal.

LZ-129 Hindenburg mahutas oma ajastu modernse, jäikust tagava duralumiiniumsõrestiku ja seda katva 34 000 m2 kesta all ligikaudu 200 000 kuupmeetrit vesinikku. Kuigi vesinik on õhuga segunedes kergestisüttiv gaas, täideti sellega suur osa tolleaegseid Saksamaa tsepeliine, sest Saksamaal ei osatud sel ajal veel nii suurtes kogustes heeliumi vastuvõetava hinnaga toota. 

Kuigi Ameerika Ühendriigid omasid maailmas ainsana heeliumi tootmise tõhusat tehnoloogiat, keeldusid nad heeliumi või selle tootmise tehnoloogiat põhimõtteliselt natsionaalsotsialistlikule Saksamaale müümast. 

Õhulaeva LZ-129 suurim läbimõõt oli 41,2 meetrit ning kogukaal ca 215 tonni. Õhulaevale jäikust andev sõrestik oli valmistatud sel ajastul uudsest eriti tugevast alumiiniumsulamist.

Hindenburg leekides, 6. mai 1937
Õhulaev Hindenburg hävis 6. mail 1937 maandumisel Saint Louises USA-s. Ootamatult lahvatanud leegist tekkinud tulekahjus lagunes LZ-129 vähem kui minutiga. Katastroofis hukkus nii reisijatest kui ka maandumismeeskonnast kokku 35 inimest, pääses 62 inimest. Tsepeliiniga Hindenburg tehti kokku 50 Atlandi ookeani ülelendu nii Ameerika Ühendriikidesse kui Brasiiliasse.

Tehnilised andmed
-----------------

Tsepeliini Hindenburg suurus võrreldes lennukite mõõtmetega
* **Pikkus:** 245 m
* **Diameeter:** 41,2 m
* **Gaasikambrite maht:** 200 000 m³
* **Lennukaal:** ca 215 tonni
* **Tühikaal:** 118 tonni
* **Mootorid:** 4 x 1200 hj, Daimler-Benz DB-602, vedelikjahutusega diiselmootorit
* **Suurim kiirus:** 135 km/h
* **Reisijaid:** 50–72
* **Meeskond:** 40–61

Välislingid
-----------

* Video Hindenburgist ja plahvatusest
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib uurimislaevast; säilmälu tüübi kohta vaata artiklit Ferroelektriline RAM.* |

---

"Fram" Amundseni ekspeditsioonil Antarktikasse 
"**Fram**" on uurimislaev, mille ehitas Norras elanud šotlane Colin Archer. Seda kasutasid oma ekspeditsioonidel Arktikasse ja Antarktikasse Norra polaaruurijad Fridtjof Nansen, Otto Sverdrup, Oscar Wisting ja Roald Amundsen.

Laev ehitati 1892. aastal kolmemastiliseks kuunariks Nanseni Arktika-ekspeditsiooni jaoks. Plaani kohaselt pidi laev külmuma jäässe ja triivima üle põhjapooluse. Laevavrakkide, eriti laeva "Jeannette" vraki, samuti ajupuidu leidmine Teravmägedelt ja Gröönimaalt, pani Fridtjof Nanseni arvama, et Põhja-Jäämeres eksisteerib hoovus, mis kulgeb Siberist üle põhjapooluse Teravmägede ja Ameerika suunas. Nansen soovis seda teooriat kontrollida.

Laeva andmed
------------

 Frami ehitus joonis 
* Ehitaja: Colin Archer, Larvik, Norra
* Veeskamine: 1892
* Teenistuses alates: 1892
* Teenistuse lõpp: 1912
* Saatus: Säilitatakse muuseumlaevana endanimelises muuseumis.
* Taglas: kuunar
* Tonnaaž 402 grt
* LOA: 127 jalga ja 8 tolli
* B: 34 jalga
* D: 15 jalga
* Jõumasin: 220 hobujõuline aurumasin ja purjed
* Kiirus: 7 sõlme

Arktika ekspeditsioon
---------------------

Fram jääs (1897)
Ekspeditsioon kestis 3 aastat. Nansen laskis laeval jäässe külmuda ja lootis, et see triivib üle põhjapooluse. Kuid selgus, et hoovuste kulg pole piisavalt hästi teada ja "Fram" triivib poolusest kaugelt mööda. Siiski jõudis ta laiusele 85°57'. Nansen ja Hjalmar Johansen püüdsid suuskadel poolusele jõuda, aga pidid laiusel 86°14' tagasi pöörduma ja Franz Josephi maal talvituma. Seal toitusid nad hüljeste ja jääkarude lihast ja rasvast. Lõpuks nad päästeti ja nad jõudsid Norrasse tagasi kõigest mõned päevad enne "Frami".

Kanada saarestik
----------------

1898 alustas Otto Sverdrup "Framil" ekspeditsiooni Kanada Arktika saarestiku uurimiseks. Selle tarbeks ehitati "Fram" pisut ümber ja tema kõrgust veepinnast suurendati. Ekspeditsioon lõppes 1902.

Lõunamerel
----------

1910–1912 osales "Fram" ekspeditsioonil, mille käigus Roald Amundsen vallutas lõunapooluse.

"Fram" on seilanud kaugemale põhja (85°57' N) ja kaugemale lõunasse (78°41' S) kui ükski teine puulaev.

Muuseumlaev
-----------

Alates 1936. aastast on laev Oslos asuva Frami muuseumi osa.
Krista Kerge 17. detsembril 2013 "Eesti õigekeelsussõnaraamatu ÕS 2013" esitlusel
**Krista Kerge** (sündinud 7. novembril 1952) on eesti keeleteadlane.

Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1979 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna filoloogi, eesti keele ja kirjanduse õpetaja kvalifikatsiooniga.

Peamised uurimisvaldkonnad: sõnamoodustus, teksti-, diskursuse ja žanrianalüüs, keele variatiivsus, rakenduslingvistika (emakeele ja teise keele õpetamine ja testimine, õigus- ja halduskeel, keelenormid ja kõnekäitumine).

Ta on Tallinna Ülikooli rakenduslingvistika professor, alates 2020. aastast emeriitprofessor .

Tunnustus
---------

* 2014 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2019 – Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
* 2019 – Eesti Keeletoimetajate Liidu auliige
* 2021 – Tallinna Ülikooli teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "ETIS".
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 18963
3. ↑  "Wiedemanni keeleauhinna laureaat on Krista Kerge" ERR, 14. veebruar 2019

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Krista Kerge** |

* Krista Kerge Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Piret Kriivan. "Krista Kerge: keel vajab riiklikku toetust" kultuur.err.ee, 29. aprill 2019
**Hindaste kivikülv** (ekslikult *Kadakakivi ja Hindaste kivikülv*) on kivikülv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hindaste külas soises metsatukas. Ala geograafilised koordinaadid on 59° 8′ 2″ N, 23° 50′ 52″ E
. Kivikülvi pindala on 0,2 ha. Kivikülvist umbes 900 m kirdesse ja 600 m loodesse jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala, umbes 1200 m edelasse jääb Põlendmaa peakraav, umbes 1,0 km loodesse jääb Sarapiku kivi ja umbes 1,6 km loodesse jääb Kadaka kivi.

Kivikülvile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (1,89 ha). 

Hindaste kivikülvi keskkonnaregistri kood on KLO4001273.

Kivikülvi iseloomustus
----------------------

Rahnud paiknevad sarapuu alusmetsaga niiskes lepikus. Ala on võrdlemisi raskesti leitav ja vähekülastatav ning pole eemalt nähtav. Alast põhja ja lõuna poole jäävad põllud, kust on kõige parem alale läheneda. Rahnudekogum koosneb neljast suuremast ja nende ümbruses paiknevatest väiksematest rahnudest. Rahnud on ümarate kontuuridega ja sammaldunud. Koostiselt on nad kõik ühesugused rabakivid. Kivikülvi seisund on rahuldav, kuid väärib paremat juurdepääsuviita ning osalist võsaraiet vaadete avamiseks.

1. Loodepoolseim rahn paikneb kirde-edelasuunalise väikerahnude vööndi sees. Mõõtmed: 6,1x4,9x3,2 m, ümbermõõt 17,2 m.
2. Sadulja laega rahn on lõunapoolseim ja asub põlluservast vaid 7-8 m kaugusel. Mõõtmed: 6,7x5,5x2,9 m, ümbermõõt 18,8 m.
3. Tahukakujuline rahn sisaldab kaguküljel õhukese graniidi soone. Kõrgus 2,5 m, ümbermõõt 15,3 m.
4. Telgikujuline teravaharjaline rahn. Kõrgus 3,2 m.

Kogum tuleb tingimata säilitada ja on soovitatav detailsemalt kaardistada.

Kivikülvi uurimine
------------------

1. Esmateated Läänemaa keskkonnatalituse töötajatelt aastal 2000.
2. Enn Pirrus, Agu Aaloe, 16. juuni 2004 – rahnude asendi silmamõõduline kaardistamine, mõõdistamine, suuremate rahnude põhiplaani koostamine, kivimi- ja koordinaatide määramine.

Viited
------

1. 1 2  Andmed EELIS infolehe vahendusel

Välislingid
-----------

* Hindaste kivikülv keskkonnaportaalis
* Haapsalu raj. RSN TK otsus nr. 267 Looduskaitse objektide nimekirja täpsustamine
* Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
* Hindaste kivikülv Eesti looduse infosüsteemis
Hindrek Meri, 2008
**Hindrek-Peeter Meri** (21. veebruaril 1934 Berliin – 29. september 2009 Tallinn) oli Eesti riigitegelane. Ta oli Georg Meri poeg ja Lennart Meri vend.

1934–1938 elasid Merid Berliinis, kus Georg Meri töötas Berliini Eesti saatkonna nõunikuna. 
1938. aasta jaanuarist töötas Georg Meri diplomaadina Pariisis, kuid juba augustis kolisid Merid perega tagasi Eestisse, kus asusid elama Nõmmel (praegune Tallinn). 
1941–1945 oli Hindrek koos ema ja vennaga küüditatuna Siberis. Hindrek Meri õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis majandusgeograafiat.

Ta töötas 1957–1990 Eesti NSV Riiklikus Plaanikomitees, sealhulgas 1988–1990 plaanikomitee esimehe esimese asetäitjana. 1981. aastal töötas üheksa kuud Nõukogude Liidu eksperdina Vietnamis.

Hindrek Meri oli aastatel 1990–1997 Eesti Vabariigi riigikontrolör ja 1998–2003 Eesti Panga nõukogu liige.

Isiklikku
---------

Tal on tütar Marit Meri ning lapselapsed Sinika ja Rain Seepõld.

Tunnustus
---------

* 1976 Eesti NSV teeneline ökonomist
* 2002 Valgetähe II klassi teenetemärk

Mälestusteraamat
----------------

Hindrek-Peeter Meri on avaldanud mälestusteraamatu "Tagasivaateid veerevast vagunist" (Ilmamaa, Tartu 2008, 560 lk, ISBN 9789985772751).

Viited
------

1. ↑  ERR Uudised: Suri endine riigikontrolör Hindrek Meri, vaadatud 12.11.2009

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Karl Soonpää** | **riigikontrolör**1990–1997 | Järgnev**Juhan Parts** |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2018 | jalgpall |
| **Hõbe** | 2022 | jalgpall |

**Lucas François Bernard Hernández** (sündinud 14. veebruaril 1996 Marseilles) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib vasak- või keskkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Paris Saint-Germain ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Hispaania klubis Madridi Atlético, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. Hispaania kõrgliigas debüteeris ta 21. detsembril 2014 mängus Athletic Bilbao vastu. Alates järgmisest hooajast mängis ta regulaarselt Madridi Atlético põhimeeskonnas. 

1. juulil 2019 liitus ta Müncheni Bayerniga, kellega sõlmis viieaastase lepingu. 80 miljoni euro suurune ost oli klubi ajaloo suurim. Hooajal 2019–20 tuli ta Müncheni Bayerniga Saksamaa meistriks ja võitis UEFA Meistrite Liiga.

Suvel 2023 liitus Hernandez ligi 45 miljoni euro eest Paris Saint-Germainiga.

Debüüdi Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi Hernandez 23. märtsil 2018 sõprusmängus Colombia vastu. 2018. aastal tuli ta Prantsusmaa koondisega maailmameistriks.

Tema isa Jean-François Hernandez oli samuti jalgpallur. Lucase noorem vend Theo Hernandez on samuti elukutseline jalgpallur, kes sarnaselt Lucasega alustas karjääri Madridi Atlético noorteakadeemias.

2021. aasta oktoobris määras Madridi kohus Hernándezele 6 kuu pikkuse vanglakaristuse lähenemiskeelu rikkumise eest.

Saavutused
----------

Madridi Atlético
* UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2015–16
* UEFA Euroopa Liiga: 2017–18
* UEFA Superkarikas: 2018

Müncheni Bayern
* Bundesliga: 2019–20
* DFB-Pokal: 2019–20
* DFL-Supercup: 2020
* UEFA Meistrite Liiga: 2019–20
* UEFA Superkarikas: 2020

Viited
------

1. ↑  "FC Bayern sign Lucas Hernandez". fcbayern.com. 27.3.2019. Vaadatud 5.7.2020
2. ↑  "Lucas Hernandez: Bayern Munich sign Atletico Madrid's World Cup-winning defender". BBC Sport. 27.3.2019. Vaadatud 5.7.2020
3. ↑  Maailmameister Lucas Hernandez peab võimaliku vangistuse eel kohtusse ilmuma, Soccernet.ee

Välislingid
-----------

 Lucas Hernández – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Prantsusmaa koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Lloris (c)
* 2 Pavard
* 3 Kimpembe
* 4 Varane
* 5 Umtiti
* 6 Pogba
* 7 Griezmann
* 8 Lemar
* 9 Giroud
* 10 Mbappé
* 11 Dembélé
* 12 Tolisso
* 13 Kanté
* 14 Matuidi
* 15 Nzonzi
* 16 Mandanda
* 17 Rami
* 18 Fekir
* 19 Sidibé
* 20 Thauvin
* 21 Hernández
* 22 Mendy
* 23 Areola
* Treener: Deschamps

 | Prantsusmaa |

| * v
* r
Prantsusmaa koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Lloris (c)
* 2 Pavard
* 3 Disasi
* 4 Varane
* 5 Koundé
* 6 Guendouzi
* 7 Griezmann
* 8 Tchouaméni
* 9 Giroud
* 10 Mbappé
* 11 Dembélé
* 12 Kolo Muani
* 13 Fofana
* 14 Rabiot
* 15 Veretout
* 16 Mandanda
* 17 Saliba
* 18 Upamecano
* 20 Coman
* 21 L. Hernandez
* 22 T. Hernandez
* 23 Areola
* 24 Konaté
* 25 Camavinga
* 26 Thuram
* Treener: Deschamps

 | Prantsusmaa |
Lucas Cranach noorema maal "Kristus ja abielurikkumises süüdistatud naine" (1545-1550) asub praegu Venemaal Ermitaažis.
**Lucas Cranach noorem** (Lucas Cranach der Jüngere [jʏˈŋɛʁə]; 4. oktoober 1515, Wittenberg, Saksamaa – 25. jaanuar 1586, Wittenberg) oli Saksa renessansiaegne maalikunstnik ja portretist, maalikunstnik Lucas Cranach vanema poeg.

Protestantlik reformatsioon algas Wittenbergis 1515. aastal. Cranach vanem oli usureformaator Martin Lutheri sõber ning sai kuulsaks ühe peamise protestantliku propagandakunstnikuna. 1550. aastal lahkus Cranach vanem Wittenbergist oma patrooni Johann Friedrich I, Saksimaa valijavürsti juurde eksiili. Pärast isa lahkumist jäi Cranach nooremale täielik vastutus perekondliku kunstitöökoja eest. Selles ametis suutis ta edukalt hoida ülal töökoja kunstitoodangu, sealhulgas reformaatorite portreede. Ehkki Cranach noorem polnud kunagi õukonnamaalija, töötas ta ühiskondliku eliidi, sealhulgas vürstide ja aadlike heaks. Pärast tema surma 1586. aastal kirjutas teoloog Georg Mylius, et Cranach noorema töid võis näha "kirikutes ja koolides, lossides ja majades".

Teoseid
-------

* "Aadam ja Eeva""Aadam ja Eeva"
* "Lucretia" (1538)"Lucretia" (1538)
* "Kevadnümf" (1545-1550)"Kevadnümf" (1545-1550)
* "Kristus lapsi õnnistamas" (1545-1550)"Kristus lapsi õnnistamas" (1545-1550)
* Sigismund I Vana portree (ca 1553)Sigismund I Vana portree (*ca* 1553)
* Georg Cracowi perekonnaportree (1563)Georg Cracowi perekonnaportree (1563)
* Johann Friedrich I, Saksimaa valijavürsti portree (1578)Johann Friedrich I, Saksimaa valijavürsti portree (1578)
* Philipp Melanchthoni portree (1562)Philipp Melanchthoni portree (1562)

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. 1 2  Lamport, Mark A. (2017). *Encyclopedia of Martin Luther and the Reformation* (inglise). Lanham, Maryland: Rowman & Littlefield. ISBN 9781442271593. Vaadatud 18. veebruar 2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lucas Cranach noorem** |

* Cranach Digital Archive (CDA) (The Internet Archive)
* "Fifteenth- to eighteenth-century European paintings: France, Central Europe, the Netherlands, Spain, and Great Britain", PDF-formaadis maalikataloog (Cranach noorem on nr 10 all)
Väätsa valla lipp
**Väätsa valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Väätsa valla lipp.

Lipp kinnitati 30. mail 1995.

Lipu kirjeldus
--------------

Väätsa valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kahest ümberpööratud S-lõikest moodustunud kaldjaotusega vasakult poolitatud kollasel-rohelisel kangal kaks lõikest lähtuvat vastandvärvides ristikheinalehte. Vardapoolne lipuväli on kollane ja lehviv pool roheline.

Lipu normaalmõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Vallalipu heiskamise võib teha kohustuslikuks vallavolikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel, teistele omanikele on need otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.

Vallalipp heisatakse:

1. Alaliselt valla administratiivhoone peasissekäigu juurde või selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
2. Hoonetele, kus toimuvad volikogu või valitsuse istungid nende toimumise ajaks.
3. Ametlike delegatsioonide vastuvõttudel.
4. Valitsuse korraldusel kultuuri- ja spordiüritustel ja muudel puhkudel.

Kui vallalipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub vallalipp lippude poolt vaadatuna riigilippudest vasakul, teistest lippudest paremal.

Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad lippu kasutada Väätsa valla ametlikud delegatsioonid või Väätsa valda esindavad kollektiivid või üksikisikud Väätsa Vallavalitsuse korralduse alusel.

Vallalippe tohib valmistada üksnes valitsuse loal.

Vaata ka
--------

* Väätsa valla vapp
* Järva maakond

Välislingid
-----------

* Väätsa valla sümboolika valla kodulehel
* Väätsa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
**Väärtpaberiturg** on järelevalvatav süsteem väärtpaberitega kauplemise võimaldamiseks, kus ühetaolistel tingimustel viiakse kokku eri isikute eri- või üheaegsed väärtpaberite omandamis- ja võõrandamishuvid. 

Riiklikku järelevalvet Eesti väärtpaberituru üle teostab finantsinspektsioon. Koostöös finantsinspektsiooniga teostab õigusaktides ja oma reglemendis sätestatud pädevuse piires järelevalvet Tallinna börsil kauplevate ettevõtete, kaubeldavate väärtpaberite hinna kujunemise, tehingute tegemise ning muude börsi reglemendi nõuete täitmise üle ka NASDAQ OMX Tallinna börs.

Tähtsus
-------

Väärtpaberiturg on üks olulisemaid võimalusi ettevõtete kapitali suurendamiseks. See võimaldab ettevõtetel avalikult kaubelda ja kasutada saadavat finantskapitali laienemiseks, müües omandis olevaid aktsiaid avalikul turul. Väärtpaberituru likviidsus võimaldab aktsionäridel nende varasid kergesti müüa või vahetada.

Investeerimise strateegiad
--------------------------

Strateegiaid investeerimiseks on mitmeid, põhiliselt tehniline ja fundamentaalne analüüs. 

Fundamentaalseks analüüsiks nimetatakse ettevõtte analüüsimist ja hindamist, keskendudes finantsaruannetele, juhtkonnale, konkurentsile ja üldisele turusituatsioonile. Selle eesmärgiks on leida alahinnatud ettevõtteid või ootustest kiiremini kasvavaid ettevõtteid.

Tehniline analüüs on meetod, mis prognoosib väärtpaberi hinna muutumist tulevikus, toetudes minevikus toimunud aktsia hinna liikumisele. Tehniline analüüs erineb fundamentaalanalüüsist, mille järgi analüüsitakse ettevõtte majandusnäitajaid. Tehniline analüüs on tihti ainult statistiline ning vaatleb aktsia hinda ja käivet, nõudlust ja pakkumist, seejuures ei ole olulised fundamentaalsed põhjendused.

Väärtpaberituru indeks
----------------------

Väärtpaberituru indeks on indeks, mille abil mõõdetakse väärtpaberituru või selle majandusharu väärtpaberite väärtuse muutust.

Indeksi ülesanne on iseloomustada kogu väärtpaberiturgu tervikuna indeksis esindatud väärtpaberite kaudu, sellepärast kasutatakse seda väärtpaberituru muutuste jälgimiseks ja konkreetse investeeringu tulususe võrdluseks turu keskmise tootlusega.

Väärtpaberituru indeksisse ei ole võimalik investeerida, sest see on abstraktne matemaatiline näitaja. Investoritel on võimalik investeerida ainult indeksit järgivatesse investeerimisfondidesse või börsil kaubeldavatesse indeksifondidesse.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2019. Vaadatud 21. veebruaril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2018. Vaadatud 21. veebruaril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
**Marje Oona** (sündinud 8. novembril 1963 Tartus) on eesti arstiteadlane, perearst ja pediaater.

Elulugu
-------

Marje Oona on inseneri ja koorijuhi tütar.

Lõpetas 1982 Nõo Keskkooli, 1988 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (2005, TÜ), väitekiri "*Helicobacter pylori* infection in children: epidemiological and therapeutic aspects". Oli 1988 intern, 1989–1991 kliinilises ordinatuuris laste nakkushaiguste erialal, 1991–1992 TÜ nakkushaiguste, dermatoloogia ja veneroloogia kateedri nakkushaiguste assistent, 1993–2005 polikliiniku ja perearstiteaduse õppetooli assistent, 1993–2004 (vaheajaga) ka samas doktorant ja 2001–2005 teadur, 2005– dotsent. 1999–2002 spetsialiseerus perearstiks. Õpetanud infektsioonihaigusi, perearstiteadust; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Uurinud *Helicobacter pylori* infektsiooni epidemioloogilisi ja kliinilisi aspekte, fenogrammi ja perekonnaanamneesi tähtsust diagnostikas ja patsientide nõustamisel. Eesti Perearstide Seltsi ja Eesti Lastearstide Seltsi liige, Eesti Perearstide Seltsi esindaja rahvusvahelises töögrupis EGPRN (European General Practice Res Network). Üle 40 teaduspublikatsiooni.

Tunnustus
---------

* 2021 Tartu Ülikooli aumärk

Teoseid
-------

* Microorganisms of the gastric antrum in Helicobacter pylori infection (kaasautor). // Microecology and Therapy 25 (1995)
* Peremeditsiin (kaasautor). Tartu, 1998
* Serpositivity to Helicobacter pylori and CagA protein in schoolchildren of different ages living in urban and rural areas in southern Estonia (kaasautor). // Eur. J. Gastroenterol. Hepatology 12 (2000) 1
* Helicobacter pylori infektsioon ja sünnikohordi fenomen. // Eesti Arst (2004) 7
* Helicobacter pylori infection in children in Estonia: decreasing seroprevalence during the 11-year period of profound socioeconomic changes (kaasautor). // Helicobacter 9 (2004) 3
* Patient evalution on familiy doctor's familiy orientation. // Patient education and councelling. 56 (2005) 3

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Kirjandus
---------

* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 119
* Maaroos, H.-I. Meditsiinidoktor Marje Oona. // Eesti Arst (2005) 2, 135

Välislingid
-----------

* Marje Oona Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Marjina Horka** (transkribeerituna **Marjina Gorka**, poola keeles *Marina Horka*) on linn Valgevenes Minski oblastis, Puchavičy rajooni halduskeskus. Linna läbib Minski ja Asipovičy vaheline raudtee (osa Liibavi-Romno raudteest. Marjina Horka asub Minskist 63 kilomeetri kaugusel, merepinnast 174–190 meetri kõrgusel.

Linnas on kultuurimaja ja kolm raamatukogu. Haridust annavad neli keskkooli, spordikool ja muusikakool. Linnas asub SOS-lasteküla. Marjina Horkas on kergetööstus ja toiduainetetööstus, seal töödeldakse lina ja valmistatakse mööblit. Linna kaguosa moodustab sõjaväelinnak.

Nimi
----

Linna nimi on kaheosaline. Tagumine tähendab valgevene keeles mäekest. Linna nime esimene osa võib tuleneda isikunimest. Kohaliku legendi järgi poonud seal end üles rentniku tütar Maria. Teine lugu seostab seda kohaliku kirikuga, kus asus Neitsi Maarja imettegev ikoon. Nime on seostatud ka paganliku jumalanna Maraga, kes oli naiste kaitsja, või mäekesel kasvanud hanemaltsaga (valgevene keeles *Лебяда*, aga vene keeles *Марь)*.

Ajalugu
-------

Marjina Horkat mainitakse esimest korda 16. sajandil. Asula kuulus eri aegadel Radziwillidele, Burzyńskitele, Ratyńskitele, Krupskitele.

Aastal 1793 läks asula teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Marjina Horka hakkas kuuluma Minski kubermangu. Kuna toonane piirkonna omanik Bonifacy Krupski oli koos Kastuś Kalinoŭskiga 1863–1864 aasta ülestõusu üks juhte Valgevenes, siis konfiskeeriti talt tema valdused, mees ise aga saadeti Siberisse asumisele, Marjina Horka anti aga tsaarivõimude ametnikule Makovile. Raudtee avamisel aastal 1873 rajati sinna Puchavičy raudteejaam.

Aastal 1924 muudeti Marjina Horka Puchavičy rajooni keskuseks. Aastal 1938 sai Marjina Horkast alev. Linn aastast 1955.

* KabelKabel
* Puchavičy raudteejaamPuchavičy raudteejaam
* Marjina Horka katoliku kirikMarjina Horka katoliku kirik
* Marjina Horka õigeusu kirikMarjina Horka õigeusu kirik
* SõjaväelinnakSõjaväelinnak
* Klubihoone Marjina HorkasKlubihoone Marjina Horkas
* SOS-lastekülaSOS-lasteküla
* Marjina HorkaMarjina Horka

Tuntud elanikke
---------------

* Uładzimir Mackievič – Valgevene riigitegelane
* Valeryj Karšakievič – Valgevene jalgpallur
* Lev Makov – Vene poliitik
* Ihar Łučanok – Valgevene helilooja
* Alaksandr Hurko – Valgevene ajaloolane

Viited
------

1. ↑  The population as of January 1, 2023 and the average annual population for 2022 in the Republic of Belarus by regions, districts, cities and urban-type settlements

Välislingid
-----------

 Marjina Horka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Marjina Horka
* Linn YouTube'is
* Teine video linna kohta
**Marja poe varing** (tuntud ka kui **Marja poe katastroof**) oli 1994. aasta 12. veebruari pärastlõunal toimunud varing Tallinnas tegutsenud Marja poes. Ehitusvea tõttu väsis müügisaali lage toestanud tala, mis purunedes põhjustas katuse ja lae kokkukukkumise. Õnnetuses sai kohapeal viis inimest surma ja kolmteist sai vigastada, neist üks suri hiljem haiglas. Üks laps jäi õnnetuses orvuks.

Õnnetus
-------

1994. aasta 12. veebruaril oli Marja poes tavalisest rohkem inimesi, sest õhtul oli Lillehammeri taliolümpia avamine ja enamik linlasi soovis omad sisseostud hommikul teha. Pärastlõunal oli poes juba rahulikum, kui kassapidaja kuulis äkki vorsti- ja lihaleti juures raksatust. Tunnistaja Leida Laane sõnul: «Kõik ragises ja mürises. Ripplagi hakkas alla kukkuma, seejärel tulid robinal paneelid». Õnnetuspaigale kiirustas 11 kiirabiautot, kaks reanimobiili, päästeteenistus ja politsei kogu Tallinnast. Kuna Tallinna päästjatel polnud raske- ja eritehnikat, siis kutsuti kohale Eriautobaasi kraana, mille abil prooviti tõsta varisenud paneele. Et Eriautobaasi kraana nokk oli selleks tööks liialt lühike, tuli erafirmalt tellida tööks sobilikum kraana. Päästeoperatsioon lõppes kell kaks öösel, kui kõik paneelid oli majast välja saadud.

Fotod õnnetuspaigalt ja varingu likvideerimiselt
------------------------------------------------

Rahvusarhiivi fotode andmebaas sisaldab fotosid õnnestuspaigalt ja varingu likvideerimiselt. Fotode numbrid arhiivis: 0-174037, 0-174038, 0-245123, 0-245124, 0-245125, 0-245126, 0-245127, 0-245128, 0-245129, 0-245130, 0-245131, 0-245132, 0-245133, 0-245134, 0-245135. Fotode otsimisel võib kasutada väljal Sisu kirjeldus ka fraasi "Marja poe".

Põhjused
--------

Uurimiskomisjon selgitas, et katuslae varingu põhjustas Kuldnoka tänava poolt teisele postireale toetuva betoontala toesõlme purunemine. Betoneerimise eel oli autorijärelevalve tala üle vaadanud ja nõudnud lisaarmatuuri panekut. Seda ehitajad aga ei teinud, ning 17 aastat hiljem tala väsis ja varises alla. Otseseid süüdlasi pole tänaseni teada.

Ülesehitus
----------

Uue kaupluse projekti hakkasid Voldemar Herkel, Kalle Rannula ja arhitektuuribüroo Harmin koostama 1994. aasta kevadel. Esimese korruse konstruktsioonid on betoonist, seinad betoonplokkidest, teine korrus seisab metallkarkassil. Poerahva soovide järgi projekteeriti kauplus osaliselt ilma vahelaeta, et katuseaknast kumav valgus langeks alati kohale, kus õnnetuse põhjustanud tala alla varises. Uue hoone ehitus algas 1994 sügisel, maja avati 30. juunil 1995.

Vahejuhtumid
------------

Kummaline lugu juhtus aga siis, kui Päästeamet läks Siseministeeriumilt erafirmast saadud arvega raha kraana töö kuludeks välja kauplema. Toonane siseminister Heiki Arike küsis üllatunult: "Miks te siis kraanasid tellite, kui teil raha ei ole?"

Viited
------

1. 1 2 3  "Surm seisab päästjate selja taga" Õhtuleht, 4. august 1997
2. 1 2 3  "SLÕL: Rasmuse päästis ime" Eesti Päevaleht, 12. veebruar 2001
3. ↑  "Rahvusarhiivi fotode andmebaas"
**Marje Sink** (aastani 1930 **Marie Gildemann**, aastatel 1930–1938 **Marie Sink**; 18. oktoober 1910 Volossovo – 31. detsember 1979 Tallinn) oli eesti helilooja ja kirikumuusik.

Ta sündis 1910. aastal Peterburi kubermangus Vigalast pärit köstri ja kooliõpetaja peres. Isa surma järel õnnestus emal (aastal 1921) lastega Eestisse opteeruda. Kuigi ema sai töökoha, pidi Marie olema algul Aaspere lastekodus. Aastatel 1922–1926 õppis ta Liiguste 6-klassilises koolis ja 1926–1927 Tallinnas Kristliku Noorte Naisühingu lastekasvatajate kursustel, misjärel töötas ta Sinise Risti lasteaias kasvatajana. 1938. aastal lõpetas ta kompositsiooni-, oreli- ja teooriaosakonna Tallinna Konservatooriumi. Professor Artur Kapi kompositsiooniklassi lõputöödena valmisid tal kantaat "Pärast Kolgatat" ja "Klaverisonaat f-moll". Ta oli esimene Tallinna Konservatooriumi lõpetanud naishelilooja ja teine akadeemilise haridusega (esimene oli Miina Härma) naishelilooja.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus maalikunstniku, luuletaja ja äratusjutlustaja Peeter Singiga. Abielust sündis kaks poega: Tunne ja Kuldar.
Stāmeriene raudteepeatus
**Stāmeriena** (vanasti **Vārgaļi** või **Stāmeriene**) on küla (*vidējciems*) Läti]s Gulbene piirkonnas Stāmeriena vallas. Küla asub merepinnast 125 meetri kõrgusel, valla keskusest Vecstāmerienast 3,5, piirkonna keskusest Gulbenest 16 ja Riiast 200 kilomeetri kaugusel. Stāmerienat läbib Alūksne–Gulbene raudtee, seal asuvad Stāmeriene raudteepeatus, Stāmeriena bussipeatus, põhikool ja postkontor.

Küla tekkis Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudtee äärde selle rajamise järel, kui Rūdini veski maad kruntideks tükeldati. Aastal 1925 sai see ametlikult küla staatuse.

Nõukogude perioodil sai külast Stāmeriena külanõukogu halduskeskus. See oli ka Stāmeriena sovhoosi keskasula. Külas asus ka Gulbene riiklik kunstseemendamise jaam.

Stāmeriena vallamaja ja kaks Stāmerienas asuvat poega elumaja (Brīvības iela 36 ning 32) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 181 (1935)
* 186 (1989)
* 202 (2015)
 | * 182 (2018)
* 149 (2022)
 |

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
4. ↑  Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
5. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

| * v
* r
Stāmeriena valla asulad |
| --- |
| 
Āboliņi **·**  Kalniena **·**  Medņi **·**  Namsadi **·**  Skolas **·**  Stancmuiža **·**  Stāmeriena **·**  Stūrastas **·**  **Vecstāmeriena** |
3. sajandi alguse mosaiik Llíriast Valencia lähedal Heraklesest Stymphalose linde tapmas
**Stymphalose linnud** olid vanakreeka mütoloogias Arkaadias Stymphalose järvel elavad linnud, kelle tapmine oli Heraklese kuues vägitöö (antiigileksikoni järgi neljas).

Stymphalose linnud surmasid oma sulgede nagu nooltega inimesi ja loomi, kes järvele liginesid. Nad olid Arese lemmikloomad. Nad toitusid tera- ja puuviljast, peamiselt inimeste põldudel ja aedades, paljunesid kiiresti ning viisid sellega kogu ümbruskonna meeleheitele. Nende sõnnik oli samuti mürgine.

Herakles ehmatas linnud lendu. Ehmatamiseks andis Athena talle vasksed löökpillid, mille oli valmistanud Hephaistos. Seejärel lasi Herakles linnud maha.

Mõned neist jäid ellu, ent rändasid Musta mere rannikule ega tulnud enam iial Kreekasse tagasi. Seevastu olevat linnud nad argonaute, kes nende kodusaare lähedalt möödusid. Tollal olid laevade sõudjad ülaltpoolt kaitseta. Phineuse soovitusel varjasid ülejäänud laevamehed sõudjaid kilpidega, lasid linde nooltega ja tekitasid valju müra, et linde peletada. Kokkuvõttes ei suutnud linnud argonautidele suurt kahju tekitada.

Tähtkujud
---------

Selle loo mälestamiseks lõi Zeus Amburi ja Noole tähtkuju. Nool on sihitud amburi poolt vaadates Kotka tähtkuju poole.

Kui Päike on Amburi tähtkujus, siis tõusevad Lüüra, Kotka ja Luige tähtkuju. Sel ajal algab Kreekas vihmaperiood ning paljud varem kuivad kohad soostuvad. See andis linnunimelistele tähtkujudele halva maine (Lüürat kutsusid vanad kreeklased Raisakulliks), mis võis mõjutada Stymphalose lindude legendi teket.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Stymphalian birds** |
Ajakirja Trames esikaas
**Trames** (täisnimega **Trames. A Journal of the Humanities and Social Sciences**) on rahvusvaheline avatud juurdepääsuga ingliskeelne Eesti Teaduste Akadeemia ja Tartu Ülikooli humanitaar- ja sotsiaalteaduste ajakiri, mida koostöös Tallinna Ülikooliga annab välja Teaduste Akadeemia Kirjastus.

Ajakiri asutati 1997. aastal, kui liideti Tartu Ülikooli toimetiste humanitaarteaduste sari Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis) – Humaniora (asutatud 1893) ja Teaduste Akadeemia toimetiste humanitaar- ja sotsiaalteaduste sari (asutatud 1952).

Ajakirja Trames nime tähendus ladina keeles on *rada*, *teerada* või *jõe voolusäng*.

Ajakiri Trames avaldab artikleid paljudest humanitaar- ja sotsiaalteaduste valdkondadest, eelistades laiema teoreetilise hoiaku ja interdistsiplinaarse lähenemisega töid. Trames ei avalda töid, mis ei ole suunatud laiemale lugejaskonnale, mis on spetsiifilised ja/või kohalikud juhtumipõhised uuringud või meetodite adaptatsioonid ja lokalisatsioonid. Samuti ei avaldata uurimusi, milles uuritakse lasteaialapsi, kooliõpilasi, üliõpilasi või nende vanemaid.

Ajakiri Trames ilmub neli korda aastas. Kõik ilmunud kaastööd läbivad kahekordse topeltpimeda eelretsenseerimise. Saabunud kaastööde tagasilükkamise protsent on 94.

Ajakirja kajastavad teadusveeb Clarivate Web of Science, Scopus, EBSCO jpt. Ajakirja Trames sisu on vabalt kasutatav vastavalt litsentsile Creative Commons Attribution 4.0 International Licence CC BY 4.0.

Peatoimetajad
-------------

* Martin Ehala (1998–2003)
* Urmas Sutrop (alates 2003)

Viited
------

1. ↑  Tiit Kändler *Trames rajab teed.* Eesti Päevaleht, 15.04.1998. (Vaadatud 16.05.2022.)
2. ↑  *Journal information. Trames.*  Eesti Teaduste Akadeemia kirjastus. (Vaadatud 16.05.2022.)
3. ↑  trames. Wiktionary. (Vaadatud 16.05.2022.)
4. ↑  *For authors. Trames.* Eesti Teaduste Akadeemia kirjastus. (Vaadatud 16.05.2022.)
5. ↑  *Journal information. Trames.*  Eesti Teaduste Akadeemia kirjastus. (Vaadatud 16.05.2022.)
6. ↑  *Avatud juurdepääsu väljakutsed*, 26. mai 2022, Tallinn *(vt lk 18). Eesti teaduste akadeemia kirjastus koos Eesti teaduste akadeemiaga. (Vaadatud 17.06.2022.)*
7. ↑  *Search Journals: Trames*. Master Journal List. Web of Science Group. (Vaadatud 16.05.2022.)
8. ↑  *Abstracted/Indexed in. Trames.* Eesti Teaduste Akadeemia kirjastus. (Vaadatud 17.05.2022.)

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus
Trakai poolsaare linnus
**Trakai poolsaare linnus** (leedu *Trakų pusiasalio pilis*) on Galvė järve poolsaarele ehitatud linnus Leedus Trakais.

Linnuse ehitustöid alustati XIV sajandi teisel aastakümnel, ent rajatis jäi lõpetamata. Aastal 1390 põletasid linnuse kaitsjad selle pärast korduvaid ristisõdijate rüüsteretki lõpuks ise maha. Trakaisse rajati aga Galvė järvesaarele teine linnus.

Hiljem ehitustööd siiski lõpetati. Aastal 1440 tapsid mässavad vasallid seal Žygimantas Kęstutaitise.

XVII sajandi keskel oli linn Vene-Poola sõja ajal mitu aastat Moskva okupatsioonivägede valduses; sel ajal laastati linn ja põletati see maha. Ühtlasi purustati ka mõlemad Trakai linnused. Sõja järel linnust enam ei taastatud, ent säilinud torni rajati vangikongid. Aastal 1678 andis Trakai vojevood Marcjan Aleksander Ogiński linnusekompleksi dominiiklaste käsutusse, kes sinna oma kloostri rajasid.

Aastal 1929 linnusevaremed konserveeriti, teise maailmasõja eel restaureeriti ka üks kolmeteist meetri kõrgune torn. Aastal 1953 konserveeriti kloostri varemed.

Linnuse keskne osa on vana linnamägi. Esimesed väljakaevamised viidi seal läbi aastal 1854, mil seal avastati kivimüüri jäänused. Põhjalikumad väljakaevamised viidi seal läbi aastal 1962. Linnust oli muudetud kindlamaks looduslikult kõrgemale paigale kolme meetri paksuse kruusakihi lisamisega, küngast piiras aga kolme meetri sügavune ja 6-13 meetri laiune vallikraav. Selle taga asus 260 meetrit pikk ja 1,1-1,4 meetrit paks maakividest müür. Kirdenurgas asus nelinurkne torn. Kaguosa oli kaks meetrit kõrgem ja seal asus 1,8 meetri paksuste maakividest müüridega ehitis (15x18 m), mis oli tõenäoliselt lõpetamata. Ei vallikraav ega ümbritsev kivimüür olnud lõpetatud. See vastab Trakai linnuse kirjeldusele XV sajandi ristisõdijate kroonikates, kus sellest räägitakse kui kahe kivist müüriga puitlinnusest.

Hiljem ümbritseti poolsaar kivist 10 meetri kõrguse müüriga, milles oli neli nurgatorni ja kaks vahetorni, kuus või seitse torni, lisaks asus üks torn kagupoolsel kaitsemüüril. Selle kompleksi rajamiseks kasutati nii maakive kui ka telliseid. XV sajandil lisati kolme torniga müür ka vana linnamäe asukohta linnuse kirdeosas.

Vaata ka
--------

* Trakai linnus
* Senieji Trakai linnus

Viited
------

1. ↑  Городския поселения в Российской империи: Том первый
2. ↑  "Trakų pusiasalio pilies liekanų ir kitų statinių komplekso Dominikonų vienuolyno pastatas (Kultūros vertybių registras)". Vaadatud 17. märtsil 2021.
3. ↑  "Trakų pusiasalio piliavietė (Kultūros vertybių registras)". Vaadatud 17. märtsil 2021.
4. ↑  "Trakų pusiasalio pilies liekanų ir kitų statinių kompleksas (Kultūros vertybių registras)". Vaadatud 17. märtsil 2021.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Trakai poolsaare linnus** |
Kasia Kowalska (2023)
Kasia Kowalska (2007)
**Kasia Kowalska** (täisnimega **Katarzyna Kowalska** [*Katažina*]; sündinud 13. juunil 1973 Sulejówekis Poolas) on poola lauljatar, helilooja ja laulutekstide autor. 

Ta viljeleb peamiselt *pop-rock* '​i. Kowalska on mänginud filmis "Nocne Graffiti" ("Öine grafiti"; 1996).

Muusikukarjääri alustas ta ansamblis Evergreen. Hiljem on ta laulnud ansamblites Human, Fatum, Piersi ja Hetman.

Aastal 1994 ilmus Kowalska debüütplaat "Gemini" ning plaadi mitu laulu said singliteks. 

1995. aastal esines ta Sopoti festivalil lauluga "A to co mam". Laul sai kiiresti populaarseks, pälvides festivalil Grand Prix' auhinna, tänu millele jõudis ta ajalehtede esikülgedele.

Aastal 1996 esindas ta Poolat Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos, kus ei saavutanud edu, saades lauluga "Chcę znać swój grzech..." 15. koha.

Samal aastal mängis Kowalska filmis "Nocne Graffiti" narkomaan Monikat. Filmi *soundtrack*'iks sai tema laul "Straciłam swój rozsądek" [*stratšiu'uam sfui rozsondek*].

  

2001. aastal võitis ta MTV Euroopa muusikaauhindade jagamisel auhinna parima Poola artisti kategoorias.

Kowalska on välja andnud 9 plaati, neist 7 on albumid. 

Paljudelt kontsertidelt ja plaatide müügist saadud raha on ta annetanud abivajavatele lastele ja loomadele.

Välislingid
-----------

* Kasia Kowalska ametlik koduleht

| * v
* r
Poola esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 

* 1994 Edyta Górniak
* 1995 Justyna Steczkowska
* 1996 Kasia Kowalska
* 1997 Anna Maria Jopek
* 1998 Sixteen
* 1999 Mieczysław Szcześniak
* 2001 Andrzej Piaseczny
* 2003 Ich Troje
* 2004 Blue Café
* 2005 Ivan & Delfin
* 2006 Ich Troje feat.  Real McCoy
* 2007 The Jet Set
* 2008 Isis Gee
* 2009 Lidia Kopania
* 2010 Marcin Mroziński
* 2011 Magdalena Tul
* 2014 Donatan & Cleo
* 2015 Monika Kuszyńska
* 2016 Michał Szpak
* 2017 Kasia Moś
* 2018 Gromee feat. Lukas Meijer
* 2019 Tulia
* ~~2020 Alicja Szemplińska~~
* 2021 Rafał Brzozowski
* 2022 Krystian Ochman
* 2023 Blanka Stajkow

 |
Tuula-Liina Varis (2009)
**Tuula-Liina Irmeli Varis** (sündinud 30. juunil 1942 Loimaal) on soome kirjanik. 2009–2014 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimene naissoost esimees.

Ta õppis 1960–64 Turu ülikoolis soome keelt ja kirjandust ning sotsioloogiat. 1965–79 töötas ta ajalehes Kansan Uutiset toimetajana, seejärel vabakutselise ajakirjaniku ja kolumnistina.

Tema neiupõlvenimi oli Puuppo. Tema esimene abikaasa oli Rauno Setälä (1963–65), teine abikaasa Pentti Saarikoski (1967–75) ja kolmas abikaasa aastast 1978 Mikko Varis. Tal on kaks tütart.

Varis oli 2007–09 riigi kirjanduskomitee asejuhataja ja 2010–12 juhataja. 2009–14 oli ta Soome Kirjanike Liidu esimees.

Tunnustus
---------

1994 pälvis Varis riikliku massiteabeauhinna, mille laureaate on igal aastal keskeltläbi 10–20.

1996 pälvis Varis Marja-Liisa Vartio kirjanduspreemia, mis antakse keskmiselt üle aasta ühele soome naiskirjanikule. Varis on selle preemia teine laureaat.

2000. aastal pälvis ta Runebergi auhinna romaani "Maan päällä paikka yksi on" eest.

2005 pälvis Varis Soome kriminaalkirjanduse auhinna romaani "Vaimoni" ("Minu naine") eest.

2014. aastal määras Soome valitsus talle riikliku kunstnikupensioni.

Teosed eesti keeles
-------------------

* "Kilpkonn ja õlgmarssal" ("Kilpikonna ja olkimarsalkka"), tõlkinud Piret Saluri, Pentti Saarikoski luuletused tõlkinud Joel Sang (Tallinn: Perioodika, 1996; uustrükk Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2012)
* "Tahan tunda, et elan" ("Että tuntisin eläväni"), tõlkinud Piret Saluri (Tallinn: Kultuurileht, 2020)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Tuula-Liina Varis** |

* Pille-Riin Larm "Oli tarvis ellu jääda", Sirp, 14. august 2020
**AB Kindlustuse Grupp** oli Eesti kindlustusettevõte, mis tegutses aastail 1997–2010.

Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1992, kui asutati Leonid Apananski suurosalusega AB Elukindlustus ja ASA Kindlustus. 1997 liideti need ettevõtted AB Kindlustuse Gruppi.

2001. aasta augustis alustas politsei Apananski tegevuse uurimist, pankrotihalduri avalduse kohaselt oli ASA Kindlustuse aktsionäridele ja võlausaldajatele tekitatud 38,9 miljonit krooni (2,49 miljonit eurot) kahju. Keskkriminaalpolitsei alustas Apananski tegevuse uurimist 2002. aasta juunis, kahtlustades, et ASi AB Kindlustuse Grupp nõukogu ja juhatuse liikmed on ametiseisundit kuritarvitades riisunud firma raha ligi 48 miljonit krooni (3,07 miljonit eurot). Prokuratuur lõpetas kriminaalasja uurimise 2004. aasta septembris, tuues põhjuseks et AB Kindlustuse Grupiga seotud vaidlusalustest tehingutest oli möödunud viis aastat ehk aegumistähtaeg. 2004. aastal lõppes Apananski kriminaalasja uurimine, sest kuriteo kohta tõendeid ei leitud.

AB Kindlustuse Grupp ile kuulus 12korruselise büroohoone Tallinnas Maakri tänaval (Maakri 23), ASA Kindlustus ning AB Elukindlustus rahastasid hoone ehitust ja ostsid paarikümne miljoni krooni eest võlakirju kindlustusreservide arvelt.

Viited
------

1. ↑  Apananski äride teekond krahhini, www.postimees.ee, 27. veebruar 2003 (vaadatud 14.09.2018)
2. ↑  Savisaarte kindlustusarved tasus ärimees Apananski, www.eesti.ca, 21 Feb 2003
3. ↑  Põhja Ringkonnaprokuratuur andis loa lõpetada ASA Kindlustus AS ja AB Kindlustuse Grupp AS kriminaalasi, www.prokuratuur.ee, 2. Sep 2004
4. ↑  Kes on Leonid Apananski?, Äripäev, nr. 19, 29 jaanuar 2014
5. ↑  ASA KINDLUSTUSE TEADE: KINDLUSTUSRESERVIDE INVESTEERIMISEST, www.nasdaqbaltic.com, 21.05.1999
6. ↑  ASA pakub Maakri kõrghoonet "Postimehele", www.ohtuleht.ee, 23. aprill 1999

Vaata ka
--------

* ASA Kindlustuse AS

Välislingid
-----------

* AB Kindlustuse Grupp plaanib ühinemist, arileht.delfi.ee, 27.10.1998
* Väinu Rozental, Apananski kantis oma tarbeks kõrvale 50 mln, arileht.delfi.ee, 3.11.2000
* Apananski äriskeemide uurimine venib, www.postimees.ee, 27. veebruar 2003
* Kohtutäitur arestis Leonid Apananski varad, www.aripaev.ee, 28. jaanuar 2014
**Eesti-Soome 2000. aasta maavõistlus poksis** toimus 22. oktoobril Helsingis. Võistlus kavandati 12 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 7:4.

Helveskaal (kuni 48 kg): mõlemal võistkonnal puudus selles kaalus esindaja

Kärbeskaal (kuni 51 kg): ? (Soome) – Eestil puudus selles kaalus esindaja ja Eestile arvestati loobumiskaotus

Kukk-kaal (kuni 54 kg): ? (Soome) – Andrei Malahhov (Eesti) tulemus on teadmata

Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) – Roman Pavlenko (Eesti) tulemus on teadmata

Kergekaal (kuni 60 kg): ? (Soome) – Nikolai Bondarev (Eesti) tulemus on teadmata

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Albert Starikov (Eesti) – Samuli Leppiaho (Soome) RSC 4

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): ? (Soome) – Andrei Jeremejev (Eesti) tulemus on teadmata

I keskkaal (kuni 71 kg): Amin Asikainen (Soome) – Ruslan Lopuhhin (Eesti) tulemus on teadmata

II keskkaal (kuni 75 kg): ? (Soome) – Aleksei Poluhhin (Eesti) tulemus on teadmata

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Deniss Kondrašov (Eesti) – Sami Selesmaa (Soome) 3 – 0

Raskekaal (kuni 91 kg): Tambet Leetsi (Eesti) – Tuomo Paavola (Soome) 3 – 0

Üliraskekaal (üle 91 kg): Pavel Maslov (Eesti) – Jaakko Lundén (Soome) AB 3
Andres Arend (2009)
**Andres Arend** (sündinud 8. oktoobril 1958) on eesti arstiteadlane.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1983. aastal *cum laude* Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ravi osakonna.

1986. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi tööga eksogeensete prostaglandiinide E1 ja F2alfa, nende sünteetiliste analoogide ja endogeensete prostaglandiinide sünteesi inhibiitorite indometatsiini ja ibuprofeeni manustamise mõjust sidekoe reparatiivsele regeneratsioonile ("О влиянии введения экзогенных простагландинов Е1 и Ф2а, их синтетических аналогов и ингибиторов синтеза эндогенных простагландинов индометацина и ибупрофена на репаративную регенерацию соединительной ткани", juhendaja Ülo Hussar).

Töökäik
-------

Alates 2004. aastast on Arend ametis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas histoloogia ja embrüoloogia professorina. 
Samast aastast on ta ka Tartu Ülikooli anatoomia instituudi juhataja.

Tunnustus
---------

* 2018 Tartu Ülikooli medal

Isiklikku
---------

Tema isa Ülo Arend (1928–1991) oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor, ema Õie Arend (1927–2017) oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna lõpetanud mikrobioloog, õde Malle Leht on bioloog.

Viited
------

1. 1 2  Andres Arend Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
2. ↑  Kirje kataloogis Ester
3. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 6.12.2022.
4. ↑   UT, november 2018

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Andres Arend** |

* Andres Arend Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes