|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Budism |
|  |
| 
Kolm kalliskivi

* Buddha
* Dharma
* Sangha

 |
| 
Ajalugu ja levik

* Budism Sri Lankal
* Budism Hiinas
* Budism Jaapanis
* Tiibeti budism
* Budism läänes
* Budism Eestis

 |
| 
Õpetus ja  teostusviisid

* Neli õilsat tõde
* Kaheksaosaline tee
* Sõltuvuslik tekkimine
* Viis takistust
* Kannatus
* Isetus
* Tühjus
* Kosmoloogia
* Psühholoogia
* Meditatsioon

 |
| 
Virgumine

* Šraavaka
* Voolusesse astunu
* Ükskordnaasja
* Mittenaasja
* Arhat
* Bodhisattva
* Pratjekabuddha
* Buda
* Nirvaana

 |
| 
Tekstid

* Paali kaanon
* Tiibeti kaanon
* Mahajaana suutrad

 |
| 
Koolkonnad

* Theravaada
* Mahajaana
* Vadžrajaana
* Chan
* Zen

 |
| * v
* r
 |

Buddha-munk mediteerimas
**Budistlik meditatsioon** ehk **meeleharjutused** on üldnimetus budismi praktikates kasutatavate meditatsioonitehnikate kohta. Meeleharjutused on lahutamatu osa budismi järjepidevast ja pühendumuslikust praktikast. Budistlike meeleharjutuste sihiks on üldiselt selguse ja rahu taastamine. 

Budistlik meditatsioon ehk laiemas tähenduses *bhāvanā*, sisaldab enamasti kaht teineteist täiendavat aspekti: meelerahu (sanskriti keeles *śamatha*; paali keeles *samatha*) ja läbinägemise (*vipaśyanā*; *vipassanā*) arendamine. Meelerahu võimaldab saavutada keskendumisseisundeid (*samādhi*‘) ning läbinägemine aitab jõuda mõistmiseni (*prajñā*; *paññā*).

Lisaks neile praktiseeritakse veel mitmeid tehnikaid, nagu näiteks laipade vaatlemine jmt.

Mõisteid
--------

Budistliku meditatsiooni puhul on kasutusel järgmisi mõisteid.

* *Bhāvanā* – kujustamine, arendamine
* *Dhyāna* (ka *jhāna* või džhaana) – teadvuse seisundid
* *Samādhi* – meele korrastamine; teadvuse seisund
* *Samatha* – meelerahu
* *Vipassanā* – läbinägemine, analüüsiv vaatlus
* *Muditā* - rõõm, kaasa rõõmustamine
* *Pīti* - ekstaatiline rõõm, õndsustunne
* *Sukha* - püsiv õnn, rõõm, mõnu, õndsus või nauding
* *Anupassanā* – järelevaatamine, meenutamine
* *Nimitta* – märk, kujund

Meelerahu arendamine
--------------------

Meelerahu arendamisel arendatakse meelt keskenduma ühele mõistele või objektile, et eemalduda ihade vallast ning jõuda puhaste vormide valda.

Oluline on vaikne ja eraldatud koht ja aeg, et vältida võimalikke segajaid ihade vallast. Soovitav on silmad sulgeda ja keskenduda üksnes meeles toimuvale. Meelerahu arendamisel vaigistatakse välised segajad, et vaikne ja rahulik meel saaks sügavustesse laskudes näha tõelisust, nagu läbi tasase veepinna. Seejärel hakatakse vaigistama ka meele enda aktiivsust, suunates tähelepanu üksnes harjutuse objektile või ülesandele.

Läbinägemise arendamine
-----------------------

Läbinägemise (*vipassana*) arendamine toimub järjestikuste teadvusseisunditeni (*jhāna*) jõudmisel. Viis *jhāna* osa (liiget, tegurit või omadust, *(jhānaṅga)*) on *Jhāna sutta* jt tekstide kohaselt järgmised:

1. mõtlemine ehk tähelepanu koondamine (*vitakka*),
2. läbiuurimine ehk rakendamine (*vicāra*),
3. rõõm (*pīti*),
4. õnnetunne (*sukhavedanā*),
5. meele ühtesuunatus ehk keskendatus (*cittas'ekaggatā*).

Iga järgneva osa arendamisel loobutakse eelmisest osast/omadusest.

*Jhānad* on järjestikku selginevad teadvusseisundid, mis sisaldavad viie *jhāna* teguri *(jhānaṅga)* kombinatsioone. Eristatakse nelja vormiga seotud *jhāna*'t *(rūpa-jhāna)* ja nelja vormideta *jhāna*'t *(arūpa-jhāna)*.

*Jhānade* saavutamine ei ole eesmärgiks omaette, oluline on sel puhul pigem vastavate seisundite kasutamine.

Keskendumistehnikaid
--------------------

Seadmuseratta käimapanemisel esitatud Kaheksaosalise tee kaheksas osa on "Õige keskendumine" (*sammā-samādhi*).  Valest keskendumisest (*miccā-samādhi*) räägivad "Lehma mõistuloo sutta", "Brahma võrgu sutta" jt tekstid.

Õige keskendumine saab alguse õigest vaatest ja sellekohasest õigest kavatsusest. Selle sisuks on nelja järjestikuse *jhāna* väljaarendamine.

### Theravaada

Tänapäeva theravaada traditsioonis praktiseeritakse laialdaselt anapanasati ja satipatthana tehnikaid. Mõlema puhul kasutatakse *samādhi* saavutamiseks hingamise jälgimist ja arendatakse läbinägemist ja meelerahu. Istuvas asendis mediteerimist võidakse vaheldada kõndimise meditatsiooniga. Laialdaselt on kasutusel ka sõbralikkuse (*metta*) meditatsioon. Tänu vipassana liikumisele on need tehnikad laialdaselt levinud ka läänemaailmas. 

### Mahajaana

 *Aita täiendada seda artikli alaosa!*
### Vadžrajaana

 *Aita täiendada seda artikli alaosa!*

Vaata ka
--------

* Bhavana
* Jhana
* Anapanasati
* Vipassana
* *Mindfulness*

Viited
------

1. ↑  AN 1.10. – Rupert Gethin. Budismi alused. Tõlkinud Lauri Liiders. Tartu Ülikooli kirjastus, 2021. ISBN 9789949035472, lk 229.
2. ↑  *Vijjābhāgiyā-sutta* (AN 2.30).
3. ↑  Gethin, Rupert. Budismi alused. Tõlkinud Lauri Liiders. Tartu Ülikooli kirjastus, 2021. ISBN 9789949035472, lk 230-235
4. ↑  Jhāna-sutta, AN 9.36.
5. ↑  Laṭukikopama-sutta, MN 66.
6. ↑  Jhānavibhaṅga Vb 12.
7. ↑  Jhāna Sutta (AN 9.36); Anupada Sutta (MN 111), Samādhaṅga Sutta (AN 5:28) jm.
8. ↑  Anupada Sutta, MN 111.
9. ↑  *Micchatta-sutta* AN 10.103 jt.
10. ↑  *Gāvīupamā-sutta* AN 9.35
11. ↑  *Brahmajāla-sutta* DN 1
12. ↑  Mahā­sati­paṭṭhā­na-­sutta DN 22, Mahācattārīsaka-sutta MN 117 jt, Maggavibhaṅga-sutta SN 45.8 jt.