recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Vorste
**Vorst** on lihatoode, mis algupäraselt kujutab enesest maitsestatud, enamasti nitriti sisaldavaid, keedusoolaga soolatud hakkliha- või tangupudru-seguga täidetud sooli. Tänapäeval asendatakse sooled tihti odavamate, mitmesugustest kunstmaterjalidest kestadega. 

Vorstid jagunevad keeduvorstideks, suitsuvorstideks ja toorvorstideks. Esimesi keedetakse või kuumutatakse valmistamise käigus, viimased valmivad pikemat aega kas bakterite toimel (salaami) või neid kuivatatakse, suitsuvorste suitsutatakse. 

Väikesi vorste süüakse kuumas vees soojendatuna või pannil ehk ahjus praetuna (aga samuti grillituna) iseseisva toiduna. 

Suurema läbimõõduga kõva sisuga vorste tarbitakse viilutatuna, näiteks võileivakattena. 

Omaette vorstid on pehme, pasteeditaolise määritava sisuga (maksavorst).

Eriti rikkalikult leidub vorstisorte Saksa köögis, keskaegsest alamsaksa keelest pärineb ka eesti sõna 'vorst'.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Vorst** |

* doktorivorst
* frankfurdi vorst
* grillvorst
* jahimehevorst
* keedusink
* keeduvorst
* lastevorst
* lihaleib
* maksavorst
* piimavorst
* poolsuitsuvorst
* salaami
* servelaat
* sinkvorst
* suitsuvorst
* sültvorst
* tanguvorst
* teevorst
* toorvorst
* täissuitsuvorst
* verivorst
* viiner
Laused liigituvad moodustajate struktuuri järgi elementaarlauseteks ja komplekslauseteks.

**Komplekslause** on lause, mille moodustajateks on lisaks sõnavormidele ja fraasidele ka lauselühendid ehk sekundaartarindid ning osalaused. Viimaseid elementaarlause moodustajate hulgas ei esine. 

Näiteks lause *Ta tahab hästi elada* üks moodustaja on sekundaartarind *hästi elada*, vrd elementaarlause: *Ta tahab seda*.

Lause *Ta ütles, et ei tule homme tööle* sisaldab osalauseid *ta ütles* ja *ei tule homme tööle*, vrd elementaarlause: *Ta ütles nii.*

Komplekslaused võivad olla nii lihtlaused kui liitlaused. Kõik need laused, mille moodustajate hulgas pole osalauseid, on lihtlaused. Need laused, kus esineb osalause, on liitlaused.

Komplekslause moodustajad
-------------------------

Komplekslause moodustajad on

* **sõnavormid** ehk ühe ja sama lekseemi eri vormid, s.o iga grammatiline vorm, milles mingi sõna esineb

* **fraasid**, mis moodustuvad omavahel sisuliselt kokkukuuluvatest sõnavormidest

* **lauselühendid** ehk sekundaartarindid, mis koosnevad ühest või mitmest sõnast, väljendavad sündmust või tegevust ning sisaldavad tavaliselt tegusõna käändelist vormi. Sekundaartarind on sekundaarne sündmuse väljendamise vahend, mis pole lause, kuid millel on lausega ühisjooni aktantide vormi, koosseisu ja grammatiliste kategooriate osas. Sekundaartarindite hulka kuuluvad infiniittarindid (*Tüdruk läks **marju korjama**)*, nominalisatsioonid *(Koolis õpetatakse **raamatute köitmist***) ja absoluuttarinditeks (*Peeter istus söögilauas, **müts peas***)

* **osalaused**, mis on lauselise ehitusega ning moodustavad koos liitlause. Osalauseid seob omavahel kas alistus- või rinnastusseos.

  

**Komplekslause näiteid:**

* **sekundaartarindiga komplekslaused**

*Maris oskab **jäähokit mängida**.*

***Sõnagi lausumata** astus ta uksest välja.*

*Ma lähen välismaale **puhkama**.*

*Jaanus läks koju, **süda kerge**.*

***Kala söönud*** *kass magab trepil.*

* **osalausetega komplekslaused**

***Ma tean**, et **ta tuleb mulle järgi**.*

***Sõin praadi**, **kuigi mul polnud nälg**.*

***Mina tegin süüa** ja **tema mängis klaverit**.*

Kirjandus
---------

Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. *Eesti keele grammatika II. Süntaks*. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; 2011. aasta filmi kohta vaata artiklit Lapsehoidja (film)* |

---

**Lapsehoidja** on inimene, kes hoolitseb laste eest perekonnas kas lapse juures kodus või lapsehoidja juures.

Eestis võeti 15. novembril 2006. aastal vastu sotsiaalhoolekande seaduse parandused, milles uudse lähenemisena kehtestati lapsehoiuteenuse finantseerimine kohalike omavalitsuste poolt. Seaduseparanduse peamiseks põhjenduseks oli lapsehoiuteenuste paindlikumaks muutmine ning nende vanemate vajaduste rahuldamine, kes lasteaias lapsele kohta ei saa. Kehtestati ka tegevuslubade regulatsioon, samuti peab olema lapsehoidja registreeritud kui ettevõtja ja isik peab olema läbinud vastava koolituse, mis annab talle lapsehoidja kutsetunnistuse.

Vaata ka
--------

* Lapsehoidmine
* *Au pair*-tüdruk

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lapsehoidja** |

* Üle-Eestiline lastehoiuportaal
* Lapsehoidja II kutsestandard
**Tammiku mõis** (saksa keeles *Eichenhain*) oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal.

Mõis rajati 1800 Jõhvi mõisast eraldatud alast.

Mõis hävis 19. märtsil 1943 puhkenud tulekahjus

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 23.03.2016)
2. ↑  Tammiku mõis (Jõhvi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.03.2016)
3. ↑   Põhja Kodu 23. märts 1943

Välislingid
-----------

* Tammiku mõis (Jõhvi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Jõhvi Mihkli kirik
Jõhvi kihelkond

**Kirik**: Jõhvi kirik  

**Mõisad**: Amula mõis | Apandiku mõis | Atsalama mõis | Dubniku mõis | Edivere mõis | Edise mõis | Ereda mõis | Illuka mõis | Järve mõis | Jõetaguse mõis | Jõhvi mõis | Jõhvi kirikumõis | Kalina mõis | Kiikla mõis | Kohtla mõis | Konju mõis | Kukruse mõis | Kurtna mõis | Mäetaguse mõis | Ohakvere mõis | Ontika mõis | Oru mõis | Paate mõis | Pagari mõis | Peeri mõis | Päite mõis | Pühajõe mõis | Rutiku mõis | Sompa mõis | Tammiku mõis | Tarakuse mõis | Toila mõis | Vaivina mõis | Voka mõis | Võhma mõis
Punamulla profiil
**Punamullad** ehk **ferralliitmullad**[*viide?*] (ld. *ferrum* – raud + ld. *alumen* – alumiinium) on suure mittesilikaatse raud- ja alumiiniumoksiidisisaldusega mullad. Nad on punast, oranži vms sarnast värvi, mida põhjustab suur poolteisthapendite (Fe2O3 ja Al2O3) sisaldus. Vanasti nimetati neid troopika puna- või kollamuldadeks. WRB-süsteemis vastavad neile kaks suurt rühma: Ferralsols ja Plinthosols.

Punamullad on kujunenud troopikas kauaaegse (üle 2 mln aastat) kestva keemilise murenemise tulemusena seal, kus on kujunenud lateriitne murenemiskoorik. Punast värvust põhjustab raud- ja alumiiniumoksiidi rohkus, mille suur sisaldus võimaldab lähtekivimit kaevandada alumiiniumi toorainena.

Mulla tüsedus on üle 6, kohati üle 10 meetri. Palav ja väga niiske ekvatoriaalne või troopiline mereline kliima soodustab rikkaliku taimestiku kasvamist ja taimejäänuste kiiret lagundamist, aga igapäevased tugevad hoovihmad uhuvad tekkinud huumuse ülemistest mullahorisontidest välja. Samuti võtavad kõrged ja võimsad puud taimejäänuste lagundamisel vabanenud toitained taas kasutusele. Selletõttu on punamulla huumushorisont väga õhuke ja huumusevaene. Selle asemele tekib mulla ülemisse ossa valkjas leedehorisont. Punamullad võivad olla erineva happelisusega.

Keemilise murenemise käigus eemalduvad mullast keemilised elemendid järgmises järjekorras: alguses kaltsiumi, pärast naatriumi, magneesiumi, kaaliumi ja isegi räni ühendid (mineraalidest vabanenud ränihape H4SiO4). Siis tekib kaoliniitsavi, mille koostises domineerib väheaktiivse murenemise lõppsaadus savimineraal kaoliniid. Punamuldadele on iseloomulik väike neelamismahutavus, mille tõttu nad ei suuda toitaineid kinni hoida, ja see ka soodustab mulla läbiuhtumist.

Punamuldi on nimetatud huumusevaesteks ja väheviljakateks, kuid nende huumusesisaldus ja produktiivsus sõltub mullatüübist. Ka lõimise ja mullaprofiili ehitus sõltub mullatüübist.

Punamullad põllumajanduseks eriti ei sobi oma vähese viljakuse tõttu. Siiski on neid tänapäeval hakatud ulatuslikumalt kasutama, aga selleks on vaja põllule lisada lupja ja väetist, mistõttu seda tehakse eelkõige pisut jõukamates riikides, näiteks Brasiilias.

Punamuldade tüübid on Ferralsols, Alisols, Nitisols, Acrisols ja Lixisols.

Punamuldade levik
-----------------

Punamuldade levik maailmas
Punamullad on levinud Aafrika keskosas, Lõuna-Ameerika põhjaosas, vähem Kagu-Aasias. Nad katavad kogu maismaast umbes 17%. Austraalias on piirkondi, mis varem olid kaetud vihmametsaga, aga on nüüd muutunud nii kuivaks, et punamullast on saanud raudkivi.

Viited
------

1. ↑  Mullad Loit Reintam. 2. aprill 2009

Välislingid
-----------

* Märksõnu mullateadusest ja ökoloogiast Eesti Maaülikooli mullamuuseumi kodulehel
Punane meri
**Punane meri** on meri India ookeani loodeosas. 

Meri on Bab el Mandebi väina kaudu ühenduses Adeni lahega, Suessi kanali kaudu Vahemerega. 

Meri on pikliku kujuga, loode-kagusuunaline. 

Mere pindala on 450 000 km², suurim sügavus 3040 meetrit. Punase mere pikkus ulatub 2250 kilomeetrini, keskmine laius on 300 km.

Merevesi on soolasem kui ookeanis, umbes 41‰, ja põhjani soe, mitte alla 22 °C. Selle erandliku nähtuse põhjuseks on asjaolu, et Bab el Mandebi väina madaluse tõttu ei pääse ookeani külm põhjavesi merre, aga merel endal pole kunagi ega kuskil piisavalt külma ilma. Hüdrotermaalsed lõhed avanevad kohati merepõhja ja seal on veel kuumema ja soolasema, metalle sisaldava vee kogumeid. 

Mere keskosas on looded nõrgad, põhja- ja lõunaosas aga tugevamad, kuni 1,8 meetrit. 

Merel valitseb kuum ja kuiv kliima. 

Punane meri on sooja vee ja suure soolsuse tõttu hea kasvukoht korallidele.

Punase mere nimi tuleneb arvatavasti punakat tooni mägede peegeldumisest mereveel või punast värvi tsüanobakterite (*Trichodesmium erythraeum*) nn õitsemisest.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Punane meri** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Punane meri** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Kas tasub panna Punane meri paisu taha?** |
Rannamõisa pank on Pakerordi lademe laiendatud stratotüübiks.
**Pakerordi lade** on ordoviitsiumi ladestu vanim regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade) Eestis. Lademe paksus on kuni 17 m. Seda hakkas esimesena eristama Percy E. Raymond aastal 1916. Lademe stratotüübiks on määratud Pakerordi paljand, lademe laiendatud stratotüübiks on aga Rannamõisa pank. Lademe piire määratlevaks stratotüübiks on Vihula paljand. Lade on nime saanud Pakri poolsaare saksakeelse nimekuju järgi (*Pakerort*).

Uuema käsitluse kohaselt jääb Kambriumi ja Ordoviitsiumi piir Pakerordi lademesse kuuluvasse Kallavere kihistusse, muutes seega Pakerordi lademe osaliselt ka Kambriumi lademeks. 

Pakerordi lade lasub lademeteks jagamata kambriumi kivimeil ja see lamab Varangu lademe all. Lademe vanus on 486,2...489,8 miljonit aastat. Koos Varangu lademega kuuluvad nad Ölandi ladestiku Iru alamladestikku. Lademes on omakorda eristatud Karepa alamlade ja Vihula alamlade. Üleilmses standardis vastab sellele Tremadoci lade.

Litostratigraafiliselt vastavad sellele Kallavere kihistu Rannu, Katela, Orasoja ja Suurjõe kihistik, Paluknė kihistik, Salantai kihistik, Türisalu kihistu ning Tosna kihistu.

Lademe avamus on Põhja-Eesti klindi allosas. Lade paljandub näiteks Pakri pangal, Türisalus ja Kadriorus Hundikuristikul.

Lademe kivimkoosseisus on kvartsliivakivi, oobolusliivakivi, aleuroliiti, Türisalu kihistus ka diktüoneemaargilliiti. Põhja-Eestis markeerib lademe alumist piiri oobolusliivakivi all lasuv perekonna *Obolus* jäänuseid sisaldav konglomeraat.

Viited
------

1. 1 2 3  EE 12. köide, 2003: 394.
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Ediacaran and Cambrian stratigraphy in Estonia: an updated review Tõnu Meidla, Estonian Journal of Earth Sciences, lk. 152-160

Ordoviitsiumi regionaalsed lademed Eestis

Pakerordi  **·** 
Varangu **·** 
Hunnebergi **·** 
Billingeni **·** 
Volhovi **·** 
Kunda **·** 
Aseri **·** 
Lasnamäe **·** 
Uhaku **·** 
Kukruse **·** 
Haljala **·** 
Keila **·** 
Oandu **·** 
Rakvere **·** 
Nabala **·** 
Vormsi **·** 
Pirgu **·** 
Porkuni  

vanemad lademed  nooremad lademed
**Jalizava** (poola keeles Jelizawa) on alev (töölisasula) Valgevenes Mahiloŭ oblastis Asipovičy rajoonis. Alev asub Biarezina jõe ääres, 106 kilomeetri kaugusel oblastikeskusest Mahiloŭst ja 28 kilomeetri kaugusel rajoonikeskusest Asipovičyst. Jalizava asub mereopinnast 151 meetri kõrgusel. 

Alevis on klaasivabrik, seda läbib Mahiloŭ ja Asipovičy vaheline raudtee. 

XIX sajandil rajati sinna Wielopolskitele kuulunud mõis, omaniku eesnime Eliza järgi sai nime ka asula. Aastal 1900 hakati seal töötlema metsa, valmistama parketti ja laudu, ühtlasi kujunes Jalizava aleviks. Aastal 1912 valmis sealne klaasivabrik. 15. juulil 1935 sai Jalizavast töölisasula.

Aastal 1939 elas Jalizavas 303 juuti. Sõja ajal moodustati asulasse geto, 28. jaanuaril 1942 lasti sealsed juudid maha. 

* JalizavaJalizava
* Jalizava raudteejaamJalizava raudteejaam

Tuntud elanikke
---------------

* Alaksandar Bahdanovič – Valgevene sõudja
* Andrej Bahdanovič – Valgevene sõudja
* Uładzimier Zinoŭski – Valgevene poliitik
* Ludmiła Chiejdarava – Valgevene kirjanik

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 2. mail 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Jalizava kaardil
Punane lumi võib olla ka auguline
**Punane lumi** on punakas või roosa lumi, millele annab värvi rohevetikas *Chlamydomonas nivalis*.

Vetikas sisaldab lisaks klorofüllile punast karotinoidi astaksantiini. Lisaks annab vetikas lumele värske arbuusi lõhna. Erinevalt enamikust vetikatest on *Chlamydomonas nivalis* krüofiilne, vohab külmuvas vees ja suudab elada lumeski. Nende liiginimi *nivalis* viitabki ladina keeles lumele.

Punast lund võib põhimõtteliselt esineda kõikjal maailmas kõrgmäestikes ja polaaralade rannikul.

Kui punast lund kokku suruda, näiteks sellele peale astudes või lumepalle tehes, siis muutub see eriti selgelt punaseks. Kui punasel lumel kõndida, siis lõpeb see erepunaste taldade ja roosakate püksisäärtega.

Vana tarkus ütleb, et kollast lund ei maksa süüa, kuid sama on ka punase lumega. Kuigi punane lumi lõhnab ja maitseb hästi, mõjub ta lahtistavalt.

Viited
------

1. ↑  Siim Sepp. 20 huvitavat fakti lumest www.novaator.ee Vaadatud 13. jaanuaril 2012

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Punane lumi** |
**Pakaste mõis** (saksa keeles *Pakkas*, hiljem *Pakkast*) oli rüütlimõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Jõgeva mõisa kõrvalmõisaks muudeti see majanduslikel põhjustel 1919. aastal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Jõgeva maakonda.

Mõisa kivist ühekorruseline poolkelpkatusega peahoone ehitati 18 sajandil. Mõis on eravalduses ja restaureerimisel. Maja all on tähtvõlvlagedega täiskelder. Säilinud on ka mõned kõrvalhooned. Maanõunik krahv Gotthard Johann von Manteuffel (1690–1763) asutas 1756. aastal majoraadi. Viimasesse kuulusid peale Pakaste veel Jõgeva, Puurmani ja Härjanurme mõis. Manteuffelitele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Viited
------

1. 1 2  Alo Särg "Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud" Tallinn: Argo, 2012, lk 72-73

Kirjandus
---------

* Alo Särg "Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud" Tallinn: Argo, 2012

Laiuse kirik
Laiuse kihelkond

**Kirik**: Laiuse kirik  

**Mõisad**: Jõgeva mõis | Kaave mõis | Kivijärve mõis | Kurista mõis | Kärde mõis | Laius-Tähkvere mõis | Laiuse mõis | Laiuse kirikumõis | Leedi mõis | Mõra mõis | Pakaste mõis | Reastvere mõis | Ripuka mõis | Rääbise mõis | Tirma mõis | Vaimastvere mõis | Võikvere mõis
**Jalukse Tiinamägi** ehk Suistemägi on Jalukse Eesti noorema kiviaja ajastu kalmistu Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Jalukse küla lähistel Auaste küla maadel.

Muistise kirjeldus
------------------

Muistis on tänapäeval suures osad hävinud, säilinud on see vaid põhjapoolsel maa-alal kahe künkana. Üks kalmeküngas on ovaalse põhiplaaniga, põhja-lõuna suunas 25 m pikk ja 10 m lai. Teine küngas asetseb esimesest 5 m kaugusel idapoolses otsas ning on 120 m pikk ja kuni 30 m lai. Kuna ülejäänud noorema kiviaegse kalmistu maa-ala on 1929. aastast alates kruusakaevandamisega hävitatud, siis ei ole kindel, kui suur võis see matusepaik varasematel sajanditel olla ning milline võis olla matmisviis.

Dateering
---------

Muistis on dateeritud II aastatuhandesse e.m.a.

Asukoht
-------

Jalukse Tiinamäele pääseb, kui pöörata Tallinna–Keila–Haapsalu maanteelt kruusateele, pöörates 190–415 m kagu poole.

Viited
------

1. ↑  Mati Mandel. Arheoloogia Läänemaa Radadel.Eesti ajaloo muueeum.2011, lk 19-21.

Välislingid
-----------

* Jalukse Tiinamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
**Kultuuridessant** on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia projekt, mis esitleb nelja osakonna üliõpilasi ja lõpetajate diplomitöid. 

See on nii kontsertide ja etenduste sari kui ka festival, mille peamine eesmärk on aidata silma paista noortel looverialade lõpetajatel ning anda neile võimalus tutvustada ennast kultuurisõpradele Eestimaa eri paigus. Projekti eestvedajateks on TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia üliõpilased.

Kultuuridessandi nimi ja plaanid sündisid 2012. aasta suvel. Eestvedajaks oli akadeemia vilistlane ja õppejõud Kristiina Alliksaar.

Esimest korda toimus Kultuuridessant 2013. aastal, siis toimusid üliõpilaste etteasted 6.–7. mail Rakveres, 8.–11. mail Tartus ja 13.–18. mail Tallinnas, kus esitati teatri-, tantsu- ja muusikatöid. Aktiivselt olid kaasatud kolm akadeemia osakonda.

2014. aastal toimus Kultuuridessant 6.–17. maini Tartus, Viljandis, Pärnus, Tallinnas, Narvas ja Rakveres. Kõigis linnades esitati mono- ja täispikki teatrilavastusi, tantsuetendusi ning pärimus- ja džässmuusika kontserte. Korraldati ka muusika töötubasid, tudengite käsitöö- ja fotonäitus ning videoinstallatsioone. Projekti toetamiseks korraldati edukaks osutunud Hooandja kampaania.

Viited
------

1. 1 2  "Kultuuridessant on sõbralik kultuurirünnak" Müürileht, 11. mai 2013
2. ↑  "Täna stardib Viljandist Kultuuridessant" ERR, 6.05.2014
3. ↑  Kultuuridessant 2014 kultuur.info (vaadatud 31. oktoobril 2014)
4. ↑  Kultuuridessant annab hoogu noortele tegijatele Hooandja (vaadatud 31. oktoobril 2014)

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Kultuuridessant 2014 Helena Tamme lõputöö
**Haimon** (vanakreeka keeles *Αἵμων*, ladina keeles *Haemon*) oli vanakreeka mütoloogias Teeba regendi ja hilisema kuninga Kreoni ning tema naise **Eurydike** vanem poeg. Tema nimi tähendab kreeka keeles 'verine'.

Sõda Seitse Teeba vastu kujunes väga veriseks. Ainult suurte pingutustega suutsid teebalased võita. Muuhulgas langes Haimoni noorem vend Menoikeus. Sellepärast käskis kuningaks saanud Kreon kõik teebalaste poolel langenud suurte auavalduste saatel matta, ent linna rünnanud argoslaste ja nende poolel sõdinute laibad pidid jääma matmata.

Haimon oli kihlatud oma täditütre Antigonega. Antigone mattis keelust hoolimata oma venna Polyneikese ja tabati teolt. Kreon mõistis ta selle eest surma elusalt matmise läbi. Haimon palus isalt Antigonele armu, ja ka ennustaja Teiresias teatas, et see otsus pole jumalatele meelepärane, ent Kreon ei andnud järele. Ööl enne hukkamist poos Antigone end oma kongis üles. Haimon sai seejärel kokkupõrkes isaga surma. Mõne allika järgi tappis Haimon enese.

Pärast seda võttis ka Eurydike endalt elu. Teeba kuningasoost jäid ellu ainult Kreon ja Oidipus. Nendega lõppeski Teeba kuningasugu.
**Pakitu** (saksa keeles *Packit*) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. tänapäeva Põima küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal.

Viited
------

1. ↑  Pakitu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 08.05.2020)
2. ↑  Pakitu ms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Pakitu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kadrina kirik
Kadrina kihelkond

**Kirik**: Kadrina  

**Mõisad**: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hulja mõis | Hõbeda mõis | Imastu mõis | Ilumäe mõis | Jõepere mõis | Jõetaguse mõis | Kadrina kirikumõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Kruusimäe mõis | Kõrve mõis | Lante mõis | Lasila mõis | Liblika mõis | Liigvere mõis | Lepiku mõis | Loksu mõis | Muike mõis | Muusi mõis | Mõndavere mõis | Neeruti mõis | Oonurme mõis | Pala mõis | Pakitu mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Pressi mõis | Päri mõis | Saksi mõis | Sakussaare mõis | Sinnepali mõis | Soomukse mõis | Tuimõisa mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Uku mõis | Vandu mõis | Vasivere mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis | Võduvere mõis | Võsu mõis
**Pakkäke**, ka **liigestega äke**, oli mulla kobestamise, harimise ja hooldamise riist.

Pakkäke oli tapitud puupulkade ehk -piidega äke põlispõllu äestamiseks. Liikuvatest klotsidest koosnevat äket tunti kogu Eestis, v.a. Lõuna-Eesti. 19. sajandil tulid kasutusele juba raudpiid.

Pakkäke oli iseloomulik kogu Skandinaaviale, millise eeskujul võeti see äke Eestis keskajal kasutusele. Äkkel oli 2-3 rida umbes 0,5 meetri pikkusi pakkusid, mille otstest käis läbi neid ühendav väät. Iga pakus oli kuni 3 sissetapitud pulka. Kaherealisi pakkäkkeid kasutati Hiiumaal ja Läänemaal, mujal olid ülekaalus kolmerealised.
Pakkäke oli nõudlikumaks mullakobestamiseks parem, sest ta ei olnud nii kerge kui karuäke. Ta sobis oma liikuvate lülidega eriti hästi kiviste põldude äestamiseks. Kui karuäkkega tuli põld mitmeid kordi üle käia, siis pakkäkkega piisas paarist korrast - pikuti ja põigiti.

Viited
------

1. ↑   Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 135
2. ↑   Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 199
3. ↑   Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 86

Välislingid
-----------

Pakkäke, EPM TR 62:5 E 16:5, Eesti Põllumajandusmuuseum,
**Rølo de Ylmensalo** ( **Rølo de Ylmezal**) oli Eestimaa vasall 13. sajandil.

Ainsad olemasolevad andmed temast on tuletatavad pärast tema surma, 1346. aastal, antud kahest ürikust. Ta võis olla surnud juba mitu aastat varem (1343?). Talle kuulus Ylmensalo (Ylmezallo) mõis Harjumaal. Rohkem Ylmensalo-nimelisi isikuid pole teada, tõenäoliselt oli ta viimane oma nime kandja. Ylmensalod võisid varem olla Lodede allvasallid.

Ilmasoo (Ilmaso) küla kuulus 20. sajandi algul Põllküla mõisale Harju-Madise kihelkonnas. Taani hindamisraamatus seda küla mainitud pole.

5. veebruaril 1346 (Livl. U.B. DCCCXLIa, regest 1000a) pantisid Arnoldus Plate ja tema poeg Tylo pärast Rølo de Ylmensalo surma kuningale tagasi langenud ja neile läänistatud Ylmensalo mõisa koos küladega (*alodium Ylmensalo et villulas Kallathe, Lodenrode, Amunde et Langhe*) Padise abtile Nicolausele ja tema kloostrile 300 Riia hõbemarga eest.

24. mail 1346 (Livl. U.B. DCCCXLVIIIa, regest 1007a) andis kuningas Valdemar IV (Waldemarus) pärast Rølo de Ylmezali surma temale tagasi langenud valdused (*alodium Ylmezallo et villulas Cullate, Loden-Röde, Aamunde et Lange*) igaveseks ajaks omandiks Padise munkadele.

Kirjandus
---------

* Paul Johansen. Die Estlandliste des Liber Census Daniae. Reval, Kopenhagen 1933, S. 861
**Ángelos Charistéas** (*Άγγελος Χαριστέας*; sündinud 9. veebruaril 1980 Sérreses) on Kreeka jalgpallikoondise endine ründaja, Euroopa meister (2004).

Kreeka rahvuskoondises tegi Charistéas debüüdi 28. veebruaril 2001. Seisuga 26. märts 2010 on Charistéas rahvuskoondises mänginud 82 korda ja löönud 23 väravat. Esimese värava koondise koosseisus lõi Charistéas 28. veebruaril 2001, kui mängiti Venemaaga ja tulemuseks oli viik 3:3. 

2004. aastal valiti ta Euroopa meistrivõistluste tähtede koondisse.

Klubid
------

* 1997–1998 Saloniki Aris
* 1998–1999 Athinaikos
* 1999–2002 Saloniki Aris
* 2002–2004 Bremeni Werder
* 2005–2006 Amsterdami Ajax
* 2006–2007 Rotterdami Feyenoord
* 2007–2010 1. FC Nürnberg
* 2009 Bayer Leverkusen (laenul)
* 2010 Arles-Avignon
* 2011 Schalke
* 2011–2012 Panetolikos
* 2013 Al-Nassr

Saavutused
----------

* 2004 – Euroopa meister
* 2004 – Saksamaa meister
* 2004, 2006 – Saksamaa karikas

Isiklikku
---------

Ángelos Charistéas on 191 cm pikk ja kaalub 82 kg.

EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis

1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel
Saksi-Weimari printsi Bernhardi portree, autor Michiel van Mierevelt (1630).
**Bernhard** (16. august 1604 – 18. juuli 1639) oli Saksi prints ja väejuht kolmekümneaastases sõjas.

Elulugu
-------

Ta sündis Saksi-Weimari hertsogkonnas ja oli hertsog Johann II ja tema abikaasa, Anhalti printsessi Dorothea Maria üheteistkümnes poeg.

Ta õppis lühikest aega Jena ülikoolis, kuid otsustas õpingute asemel asuda teenima Saksimaa kuurvürstiriigi õukonnas.

Kolmekümneaastase sõja puhkedes asus ta protestantide poolele, teenides väejuht Ernst von Mansfeld alluvuses Mingolsheimi lahingus (1622), Badeni markkrahvi Georg Friedrichi all Wimpfeni lahingus (1622) ja võitles koos oma venna, Saksi-Weimari hertsogi Wilhelmiga Stadtlohni lahingus (1623). Hiljem osales ta Taani kuninga Christian IV sõjakäikudes ja sõjategevuses Hollandis.

Kui Rootsi kuningas Gustav II Adolf saabus Saksamaale, ühines Bernhard ta sõjaväega ja lühikest aega oli Rootsi ihuratsakaardiväe ooberst. Eduka Breitenfeldi lahingu (1631) järel järgnes ta kuningale sõjakäigul Reini jõeni, juhtides lisaks kuni Alte Veste lahinguni (1632) mitut väiksemat sõjaretke. Alte Veste all näitas Bernhard suurt julgust. Sama aasta novembris toimunud Lützeni lahingus võttis ta kuningas Gustav II Adolfi langemise järel üle väejuhtimise, tappes muuhulgas ühe rünnakule minemast tõrkuva Rootsi koloneli, ja saavutas päikeseloojanguks võidu.

Ta suri 1639. aastal Neuenburg am Rheini linnas.

Viited
------
**Soko Grad** (serbia keeles Соко Град) on keskaegne linn ja kindlus Serbias Sokobanja kuurortlinnast 2 km idas. Kindlus kuulutati 1982. aastal suure tähtsusega kultuurimälestiseks ja seda kaitseb Serbia Vabariik.

Sokolaci varemed

Ajalugu
-------

Kindlus rajati 6. sajandil Ida-Rooma keisri Justinianus I valitsemisajal, et vältida Pannoonia avaaride ja slaavlaste sissetungi Balkani poolsaarele. 1172. aastal okupeeris selle Stefan Nemanja ja sellest sai keskaegse Serbia riigi osa. Bogomiilide Serbiast väljasaatmisel tekkis Nemanjal kokkupõrge Soko administraatoriga, kes oli ise samuti bogomiil. Osmanite riik okupeeris selle aastal 1398. Linn hävis Osmanite vägivaldse rünnaku käigus ja täna on nähtaval ainult ülemise linna jäänused koos värava, müüride ja kolme torniga. Soko Grad tähendab tõlkes "pistrikulinn". Oma nime sai see sellest, et linnas oli palju pistrikumehi, kes maksid makse väljaõpetatud pistrikutega.

Pilk jäänustele ja maastikule

Omadused
--------

Algne Justinianuse ehitatud kaitserajatis oli kalju kõrgeimale osale ehitatud tsitadell, mis muutis selle vaenlasele praktiliselt kättesaamatuks. Edasise arengu käigus Serbia riigis laienes kindlus tsitadelli ümber ja levis kalju alla. Kindluse keskel asus tsitadell domineeriva peatorniga. Sealt langesid kaitsevallid Moravica poole, moodustades sellise ala Alamlinna ruumi, mis oli ehitatud paremini ligipääsetavale pinnale. Kogu kindlustuskompleksil oli mitu torni, millest tänaseks on alles vaid mõned. Ülemlinnas on säilinud ja heas korras vaid esimene sissepääsutorn, teised tornid ja kaitsevallid on varemetes.

Ülemlinna tornid

Viited
------

1. ↑  Soko Grad (Serbia keeles)

Välislingid
-----------

* Soko Gradi artikkel Politikin Zabavnikas
* Soko Grad
* Sokograd
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Euroopa U-21 meistrivõistlused |
| **Kuld** | 2013 | jalgpall |

**Álvaro González Soberón** (tuntud lihtsalt ka kui **Álvaro**; sündinud 8. jaanuaril 1990 Poteses) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Saudi Araabia kõrgliigaklubis Al Nassr.

Ta alustas klubikarjääri Hispaania klubis Racing Santander, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2003. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Hispaania kõrgliigas 2011. aasta mais. Sama aasta 11. detsembril lõi ta mängus Athletic Clubi vastu oma esimese värava Hispaania kõrgliigas.

Aastatel 2012–2014 mängis ta Real Zaragozas ja 2014–2016 RCD Espanyolis. 2016. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Villarrealiga. 2019. aasta juulis suundus ta laenule Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Marseille Olympique, kellega sõlmis aasta hiljem püsiva lepingu.

2022. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Al Nassriga.

2013. aastal tuli Álvaro Hispaania kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.
Haile Selassie I
**Haile Selassie I** (sündinud **Tafari Makonnen**; 23. juuli 1892 – 27. august 1975) oli Etioopia keiser aastatel 1930–1974.

Haile Selassie isa oli Ras Makonnen (Ras on kõrgaadlikut või printsi tähistav tiitel), kes kuulus valitsevasse dünastiasse, mida usuti pärinevat Saalomonist ja Seeba kuningannast. Keiser Menelik II surma järel 1913. aastal puhkes Etioopias tõsine päriluskonflikt, mis lõppes 1916. aastal Meneliki tütre Zauditu keisrinnaks kroonimisega. Etioopia ülikud otsustasid reaalse võimu anda aga Meneliki lähima meessoost pärija ehk Haile Selassie, toonase nimega **Ras Tafari Makonnen**i kätte. Kuni Zauditu surmani 1930. aastal oli ta Etioopia regent. 1928. aastal nimetati ta kuningaks (*negus*).

Pärast Zauditu surma sai Ras Tafari Makonnenist keiser ning ta võttis oma valitsejanimeks Haile Selassie, mis tähendab kolmainsuse võimu. Lisaks ilmalikule võimule oli ta ka Etioopia õigeusu kiriku pea. Juba regendina oli ta asunud läbi viima mitmeid moderniseerivaid reforme ja kuni 1936. aastani õnnestus tal ka oma maa iseseisvus säilitada. 1930. aastate esimesel poolel oligi Etioopia ainus täiesti iseseisev Aafrika riik. Kuid 1935. aastal ründasid Etioopiat Itaalia väed ning vallutasid selle järgmiseks aastaks. Kuningas Vittorio Emanuele III kuulutati uueks Etioopia keisriks ja Haile Selassie läks eksiili. 

Ta pidas samal aastal kõne Rahvasteliidu kongressil Genfis, kuid ei suutnud siiski kuni 1941. aastani oma võimu taastada. Siis vallutasid inglased aga Etioopia itaallastelt tagasi ja taastasid ka Haile Selassie võimu. Selassie püüdis riigi reformimist jätkata, kuid põrkas üha suuremale aadelkonna vastuseisule. 

1960. aastal püüdis sõjavägi keisrit kukutada, kuid see riigipöördekatse kukkus siiski läbi. Ent 1974. aastal, kui ülemaailmse naftakriisi tõttu oli Etioopiat tabanud ränk majanduskriis, toimus edukas riigipööre. Selassie kukutati ja vangistati, enamik temaaegsetest võimukandjatest aga hukati. 1975. aastal nimetati Etioopia ametlikult vabariigiks. Samal aastal suri ka vangistuses viibiv Haile Selassie, siiani pole selge, kas ta tapeti või suri ta haiguse tõttu.

Rastafarianismis peetakse Haile Selassiet Jumala reinkarnatsiooniks, taaskehastunud Kristuseks. Liikumine tekkis keisri kroonimise ajal ning on eriti populaarne Jamaical. See hakkas levima eriti pärast keisri külaskäiku Jamaicale 1966. aastal. Ise Selassie ennast jumalaks ei pidanud.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Haile Selassie I** |

Välislingid
-----------

* Royal Ark

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Zauditu** | **Etioopia keiser**1930–1974 | Järgnev**monarhia kaotati**

 |
Ángel Rodríguez 2019. aastal Getafe särgis
**Ángel Luis Rodríguez Díaz** (sündinud 26. aprillil 1987 Santa Cruz de Tenerifes) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Mallorca.

Ta alustas klubikarjääri CD Tenerifes. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2006–07 Hispaania esiliigas. Hooajal 2009–10 mängis ta Tenerifega Hispaania kõrgliigas.

Klubikarjääri jooksul on Ángel mänginud veel sellistes Hispaania klubides nagu Elche, Levante (hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 Hispaania kõrgliigas), Eibar (hooajal 2014–15 Hispaania kõrgliigas) ja Real Zaragoza. Hooajal 2016–17 lõi ta Real Zaragoz meeskonnas Hispaania esiliigas 21 väravat ja oli sel hooajal liigas paremuselt kolmas väravakütt.

Aastatel 2017–2021 mängis Ángel Hispaania kõrgliiga klubis Getafe. Hooajal 2017–18 lõi ta Hispaania kõrgliigas 13 väravat.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu äsja Hispaania kõrgliigasse tõusnud Mallorcaga.

Saavutused
----------

Elche
* Segunda División: 2012–13
**Don't Forget About Me, Demos** on Ameerika Ühendriikide laulja ja räppari Dominic Fike'i debüüt EP, mis ilmus 16. oktoobril 2018 plaadifirma Columbia Records alt.

Albumi loomeprotsess
--------------------

Enamik EP lauludest salvestati 2017. aasta hilisemal poolel, millal Dominic Fike oli politseiametniku käskluse tõttu koduarestis. Fike avalikustas tervikalbumi iseseisvalt läbi SoundCloudi. 2018. aastal, kui ta saadeti koduarresti tingimuste rikkumise eest lühikest vanglakaristust kandma, tekitas Fike'i muusika märkimisväärset huvi ja kutsus plaadifirmade seas üles pakkumishinna sõja. Selle aja jooksul eemaldati voogedastusteenusest kogu tema iseseisvalt välja antud muusika. 3. augustil teatati, et Fike on sõlminud 4 miljoni dollari väärtuses plaadilepingu Columbiaga. 16. oktoobril ilmus tema debüüt EP ''Don't Forget About Me, Demos'' ametlikult läbi plaadifirma.

Laulude nimekiri
----------------

| Nr | Pealkiri | Sõnad | Produtsendid | Pikkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | "3 Nights" | Dominic Fike, Kevin Carbo | Kevin "Capi" Carbo | 2:58 |
| 2. | "She Wants My Money" | Dominic Fike | Dominic Fike | 2:13 |
| 3. | "Babydoll" | Dominic Fike, Julian Cruz | Dominic Fike | 1:38 |
| 4. | "Westcoast Collective" | Dominic Fike | Dominic Fike | 1:48 |
| 5. | "Socks" | Dominic Fike, Christopher Santos | Dominic Fike, Christopher Santos | 2:11 |
| 6. | "King of Everything" | Christopher Santos | Christopher Santos | 3:15 |

#### Vinüül versioon

| Nr | Pealkiri | Sõnad | Produtsendid | Pikkus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 7. | "Falling Asleep" | Dominic Fike | Dominic Fike | 1:51 |
Sokar-Osiris
**Sokar** oli vanaegiptuse mütoloogiast pärinev pistriku peaga surnute jumal. Ta oli käsitööliste ning ehitajate kaitsejumal. Seos surmaga oli tekkinud sellest, et käsitöölised ning ehitajad ehitasid haudasid ja meisterdasid matuste ning mumifitseerimise protsessi jaoks rituaalsetel eesmärkidel vajalikke objekte.

Nimi
----

Sokari nime tähendus on ebaselge, kuid püramiidide seintele kirjutatud tekstide järgi võib tal olla seos termiga "*skr*", mis tähendab suu puhastamist. Suu puhastamine on osa matuserituaalist nimega "Suu avamine". Lisaks on tekstides mainitud termi "*sy-k-ri*", mis tähendab "kiirusta minu poole". seda termi on kasutanud Osiris ja Isis appihüüetena.

Hilisematel ajaperioodidel oli allmaailmas tekkinud Sokaril tugev seos kahe jumalaga: Osiris ja Ptah. See väljendus kolmikjumala tekkimisega Ptah-Seker-Osiris.

Välimus
-------

Välimuselt on Sokar kujutatud kulli või pistriku peaga ning mumifitseeritud kehaga. Surnute raamatus on teda kujutatud mao peal kahe tiiva vahel seismas.

Viited
------

1. ↑  "Ancient Egypt Online".
2. ↑  "Eesti Kunstimuuseumi näitus" (PDF).
**Otto Mauritz Kugelberg** (31. jaanuar 1843 Borg, Västra Harg, Östergötlandi lään – 31. jaanuar 1916 Stockholm) oli rootsi genealoog ja Rootsi Posti revident.

Ta kirjutas Rootsi ja Soome postimeistrite biograafialeksikoni (rootsi keeles: "Postmästare i Sverige och Finland"), kus on 17. sajandi algusest 19. sajandi lõpuni tegutsenud postitöötajate elulood.

Ta kogus ajalehtedest sünni-, abielu- ja surmateateid, mis pärast tema surma annetati Rootsi Kuninglikule Raamatukogule. 2006. aastal avaldas Rootsi genealoogiaselts (*Sveriges Släktforskarförbund*) tema kogu põhjal DVD, mis sisaldab 21 600 skaneeritud pilti ja umbes 100 000 märget aastatest 1888–1904. 

Tema vanemad olid kapten Claes August Kugelberg (1803–1895) ja Carolina Wilhelmina Beata Eleonora von Post. 1883. aastal abiellus ta Anna Magdalena Storkirkiga (sündinud 1855). Abikaasa õde Hilda Augusta Storkirk oli assessori ja vabahärra Carl Jakob Joakim Staël von Holsteini (1843–1890) abikaasa ning sõjandusalaste ja natsionaalsotsialistlike raamatute autori dr Lage Staël von Holsteini (1886–1946) ema.

Tema esivanemad olid tõenäoliselt pärit Liivimaalt ja 17. sajandil Rootsi kolinud.

Teoseid
-------

* Postmästare i Sverige och Finland från äldre till närvarande tid : biografiska anteckningar. Stockholm O. Kugelberg 1894–98, 280 lk.

Viited
------

1. 1 2  Govert Indebetou: "Otto Kugelberg". (Personhistorisk tidskrift, lk. 54–56) Stockholm, 1916
2. ↑  Otto Kugelberg: Material rörande Kugelbergska samlingen
3. ↑  "Rootsi arhiivide andmebaas: Otto Mauritz Kugelberg". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 4. jaanuaril 2010.
4. ↑
5. ↑  Staël von Holsteinid raamatus "Sveriges ridderskaps och adels kalender 1923", lk 1147
6. ↑  libris.se
**Dalmatovo** (vene keeles Далматово) on linn Venemaal Kurgani oblastis, Dalmatovo rajooni halduskeskus. Dalmatovo asub Isseti jõe ääres, Kurganist ligikaudu 175 km loodes.

Asula on tekkinud 1644. aastal rajatud mungakloostri juurde. 18. sajand algul oli Dalmatovo oluline õigeusu ja vene kultuuri keskus Uurali-tagustel aladel. Linnaõigused anti Dalmatovole 1781. aastal. 1852. aastal laastas linna ränk tulekahju, hävis ligi 550 maja. Raudteeühenduse sai linn 1913. aastal. 1924. aastal kaotas Dalmatovo linnaõigused ja muudeti külaks. Aleviks sai Dalmatovo 1945. aastal. Dalmatovo sai linnaõigused tagasi 1947. aastal.

Viited
------

1. ↑  Далматово "Мой Город" : Народная энциклопедия городов и регионов России. Vaadatatud 17. juulil 2023
2. ↑  Павел Распопов:Город Далматово и Далматовский монастырь: история и достопримечательности Ураловед, 19. aprill 2022
**Veebiserver** on arvutiprogramm, mis edastab infot, näiteks veebilehti, kasutades hüperteksti edastusprotokolli. Sõna kasutatakse ka serveri kohta, milles nimetatud tarkvara töötab.

Ülevaade
--------

Veebiserveri peamine ülesanne on veebilehtede toimetamine klientidele. See tähendab HTML-dokumentide ja muu kaasatud sisu nagu piltide, stiililehtede ja JavaScripti edastamist.

Klient, tavaliselt veebilehtseja või veebirobot, alustab suhtlust esitades serverile päringu mingi kindla ressursi järgi, millele veebiserver vastab kas selle ressursi sisu või veateatega. Ressurss on tüüpiliselt fail serveri kõvakettal, kuid see oleneb suuresti serveri seadistustest.

Paljud veebiserverid (nt Apache HTTP Server) toetavad ka serveripoolset skriptimist, mis lubab serveri käitumist skriptida eraldi failides, jättes algse serveritarkvara muutmata. Skriptimistarkvara (näiteks PHP) lubab HTML-dokumente luua dünaamiliselt.

Kuigi serveri peamine eesmärk on sisu edastamine, võimaldab hüperteksti edastusprotokoll ka info vastuvõtmist klientidelt. Seda võimalust kasutatakse erinevate vormide saatmiseks ning failide üleslaadimiseks.

Veebiserverid on ka mõnedes printerites ja ruuterites, et lihtsustada nende administreerimist veebipõhise kasutajaliidese kaudu. 

Lühima veebiserveri võib kirjutada nt shelli skriptina. Teiste programmide poole, nt andmebaasimootorid, saab veebiserver pöörduda CGI abil.

Ajalugu
-------

Esimene veebiserveri arvuti NeXTcube 
1989. aastal pakkus Tim Berners-Lee oma tööandjale CERN-ile välja projekti, mille eesmärgiks oli lihtsustada teadlaste vahelist infovahetust kasutades hüperteksti süsteemi. Selle projekti tulemusena kirjutas Berners-Lee kaks programmi:

* veebilehitseja WorldWideWeb
* esimese veebiserveri CERN httpd (CERN http daemon), mis töötas operatsioonisüsteemil NeXTSTEP.

Tehnoloogia lihtsus ja efektiivsus aitas kaasa selle levimisele erinevatesse ringkondadesse nagu teadusasutused, ülikoolid ja lõpuks tööstused.

1994 otsustas Tim Berners-Lee asutada W3C (World Wide Web Consortium), et reguleerida erinevate seotud tehnoloogiate (nt HTTP, HTML) edasist arengut läbi standardiseerimise.

Peamine veebiserveri tarkvara
-----------------------------

Kõige suurema turuosaga veebiserveri tarkvara Netcrafti 2015. aasta aprilli uuringu põhjal. Info on 849 027 856 saidi kohta.

| Nimi | Veebilehti | Protsent |
| --- | --- | --- |
| Apache HTTP Server | 333 285 741 | 39,25% |
| IIS | 236 288 843 | 27,83% |
| nginx | 126 274 778 | 14,87% |
| Google Web Server (GWS) | 20 051 433 | 2,36% |

Vaata ka
--------

* Gopher

Viited
------

1. ↑  bash web server on one line
2. ↑  Tim Berners-Lee (märts 1989). "Information Management: A Proposal" (inglise). World Wide Web Consortium. Vaadatud 4. märts 2010.
3. ↑   "April 2015 Web Server Survey". *Netcraft* (inglise). 20. aprill 2015. Vaadatud 21. aprill 2015.
**Karl Wilhelm Otto Lilienthal** (23. mai 1848 Anklam – 10. august 1896 Berliin) oli Saksa lennunduspioneer.

Otto Lilienthali teeneks on mitte niivõrd tolleks ajaks uute lendamise teoreetiliste lähtealuste väljatöötamine kui juba olemasolevate praktiliste teadmiste ärakasutamine ning lendama õppimiseks vajaliku mõtestatud meetodi lõplik arendamine.
Praegu teada olevalt oli ta esimene inimene, kes sooritas edukalt juhitavaid lauglende, mida sai korrata kui sageli tahes. Oma lauglendude katsetustega saavutas ta läbimurde lendamise põhimõttel - „õhust raskem". 
Lilienthal avaldas oma uurimusi laialdaselt ja sai tuntuks kui **lauglendude vanameister**.

Lennukatsed
-----------

29. mai 1895
Paljud tema lennukatsed on hästi dokumenteeritud (fotod, lendude üksikasjalikud kirjeldused).

Otto Lilienthal sooritas enda ehitatud balanssiir-lauglennukitega üle 2000 lauglennu kogulennuajaga umbes 5 tundi 
Ta hukkus ühel oma järjekordsel lennukatsel.

Vaata ka - lennunduspioneerid
-----------------------------

* Alexandre Liwentaal
* Karl Jatho

Viited
------

1. ↑  lk. 98, "Abenteuer in Wind und Wolken", G. Wissmann, Transpress VEB Verlag Verkehrswesen, Berlin 1988
**Tõnu Ruus** (27. oktoober 1940 Haapsalu – 8. veebruar 2019) oli Eesti füüsik.

Elulugu
-------

Tõnu Ruus oli teenistuja poeg.

Lõpetas 1959 Haapsalu 1. Keskkooli ja 1964 Tartu Ülikooli füüsikaosakonna, 1975–78 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) aspirantuuris; füüsika-matemaatikakandidaat (1987, TÜ), väitekiri "Создание радиационных дефектов и люминесценция в галогенсодержащих каркасных алюмосиликатах". Oli 1965–75 TPI füüsika kateedri assistent, 1979–88 vanemõpetaja, 1988– dotsent, 1992–2004 TTÜ füüsikainstituudi direktor, rakendusfüüsika õppetooli juhataja. Lugenud üldfüüsika, rakendusoptika ja spektroskoopia kursusi. Hiljem kuni surmani emeriitdotsent.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: karkassete alumiiniumsilikaatide elektrilised ja optilised omadused; värvustsentrite teke ja lagunemine sadoliitides. Üle 20 teadustrükise ja 10 õppevahendi.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Küberneetika instituut, füüsikaosakond".

Teoseid
-------

* ВУФ-спектроскопия и дефекты нестехиометрических содалитов (kaasautor V. Denks). // FI Uurimused 51 (1980)
* Спектры разрушения центров окраски в нестехиометрических галогенсодалитах (kaasautorid R. Denissov, V. Denks). // Ж. прикл. спектроскопии 36 (1982)
* Synthesis and electrical properties of potassium substituted hydrosodalites (kaasautor). // SPIE Proc. 4318 (2001)
* Pooljuhtmaterjalide põhiparameetrite mõõtmine (kaasautor A. Gavrilov). Tallinn, 2005.

Kirjandus
---------

* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 377, 380.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Jūlija Stepaņenko (2019)
**Jūlija Stepaņenko** (neiuna **Jūlija Fedotova**; sündinud 1. septembril 1977 Riias) on Läti jurist ja poliitik. Ta on aastast 2014 Läti Seimi liige.

Ta sündis 1977. aastal Riias matemaatikaõpetaja peres. Õpetaja oli ka tema vanaema, kes töötas külakoolis ja õpetas nii läti kui vene keeles geograafiat, keemiat ja bioloogiat. Kooliajal tegeles ta tantsu ja joonistamisega ning kuulas klassikalist muusikat. 1996. aastal lõpetas ta Riias humanitaargümnaasiumi ja 2001. aastal Läti Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta töötas ettevõttes Latvijas Finieris advokaadina, 2011. aastal sai temast praktiseeriv vandeadvokaat.

Ta valiti 2014. aasta Läti parlamendivalimistel Koosmeele ridades Seimi liikmeks. Samuti valiti ta 2018. aasta Läti parlamendivalimistel Läti Seimi liikmeks.

2021. aasta novembris oli ta üks kolmest Seimi saadikust, kes peatati Covid-19 vaktsineerimis- või haigustõendi puudumise tõttu töölt Seimis.

Isiklikku
---------

Jūlija Stepaņenko on abielus, tema abikaasa on jurist ja poliitik, Riia linnavolikogu liige Vjačeslavs Stepaņenko, neil on neli last.
**Tõnu Roolaht** (sündinud 12. juulil 1972 Viljandis) on eesti majandusteadlane (rahvusvaheline ettevõtlus).

Elulugu
-------

Tõnu Roolaht on ehitusinseneride poeg.

Ta lõpetas 1991 Haapsalu Sanatoorse Internaatkooli ja 1995 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna; M.A. (majandusteadus), väitekiri "Tootestrateegiad rahvusvahelises marketingis"; Ph.D. (majandusteadus, 2002, TÜ), väitekiri "The Internationalization of Estonian Companies: an Exploratory Study of Relationship Aspects". 1999–2003 oli ta Tartu Ülikooli rahvusvahelise ettevõtluse osakonna teadur, 2004–2008 juhtimise ja turunduse instituudi rahvusvahelise ettevõtluse ja innovatsiooni õppetooli vanemteadur ja projektijuht, 2008– dotsent.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: ettevõtete rahvusvahelistumine, rahvusvahelised juhtimisstrateegiad, eurointegratsiooni ettevõtlusaspektid. Umbes 60 teadustrükist.

Tunnustus
---------

* 2016 Tartu Ülikooli medal

Teoseid
-------

* The Negative Impact of Foreign Direct Investment on the Est. Economy (kaasautor T. Vissak). // Problems of Economic Transition 48 (2005) 2
* The Company's Involvement in International Networks as an Entrepreneurial Decision. // Baltic J. Management 1 (2006) 1
* The Impact of Emerging International Networks on the Strategic Autonomy of Foreign-Owned Est. Companies, Estonia. // The New EU Economy: Building a Baltic Miracle? Ashgate Publishing Ltd, 2006
* Appraisal and Compensation of the Academic Staff in Est. Public and Private Universities: a Comparative Analysis (kaasautor K. Türk). // Trames 11 (2007) 2.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 6.12.2022.

Välislingid
-----------

* Tõnu Roolaht Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Endine koolimaja
**Jūrkalne** (varem **Feliksberga**, saksa *Felixberg*) on küla (*vidējciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Jūrkalne valla halduskeskus. Küla asub Läänemere rannikul merepinnast 14 meetri kõrgusel, Ventspilsist 52 kilomeetri kaugusel.

Küla on suitide traditsiooniline elupaik. Seal asuvad rahvamaja ja raamatukogu. Sealne katoliku kirik ja kaks selle ust on mälestisena riikliku kaitse all. Küla ümbruses on rannik järsk ja kõrge, kohati on sealsed nõlvad 20 meetri kõrgused.

15. mail 1809 toimus küla all merel lahing Briti ja Taani laevastiku vahel. Küla kohta olid enne aastat 1844 kasutusel nimekujud **Medeņciems** (*Meddenzeem*) ja **Jūrciems** (*Jorizeem*).

1872. aastal asutati külas Jūrkalne merekool, kus koolitati tüürimehi ja lähisõidukapteneid. Kool tegutses Esimese maailmasõjani. 1882. aastal sündis seal helilooja Abraham Zevi Idelsohn. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasula.

2017. aastal oli külas 195 elanikku.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 03.03.2019.
2. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
3. ↑  The London Gazette: no. 16266. 13 June 1809. Lk 867
4. ↑  Das Inland. Eine Wochenschrift für Liv-, Esth- und Curländische Nr. 44 (15. august, 1844). Lk 522
5. ↑  Sitzungs-Berichte der kurlaandischen Gesselschaft fur Literatur un Kunst nebat Veroffentlichungen des kurlandisshen Provinzial-Museums, aus dem Jahre 1891. Lk 21
6. ↑  Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. Рига: Лиесма, 1978. 137 lk.

| * v
* r
Jūrkalne valla asulad |
| --- |
| 
**Jūrkalne** **·**  Labrags **·**  Ošvalki |