recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Eesti riiklikud e-tervise projektid** on Eesti E-tervise Sihtasutuse projektid kaasaegsete tehnoloogiate rakendamiseks tervishoiusüsteemis. Projektide eesmärk on võimaldada arstidele patsienti puudutava teabe paremat haldamist ning selle abil tõsta ravi kvaliteeti ning anda riigile parem ülevaade tervishoiusüsteemis toimuvatest protsessidest.

Eesti E-tervise SA arendab ja haldab üleriigilisi e-tervise projekte, nagu Digitaalne terviselugu (DL), Digiregistratuur (DR), Digipildid (DP) ning muid e-tervise teenuseid. SA tegeleb tervisevaldkonna standardite ja klassifikaatorite arenduse ning haldusega ning üleriigiliste ravijuhiste arendamise koordineerimisega, kaasajastamise ja publitseerimisega.

Mainitud projektide kõrval hakkab SA tegelema muude tervishoiusüsteemi IT alaste integratsiooni projektidega, vastavate hangete ettevalmistamise ja läbiviimisega. Vajadusel lahendab ka vastavate projektide hilisema haldamisega seonduvad probleemid.

SA arendab ja haldab üleriigilisi terviseregistreid ning vajadusel muid registreid. 
2005–2008 on plaanis realiseerida meditsiiniliste surmapõhjuste register, digitaalsed registriteatised, geriaatrilise tarkvara EstRAI tsentraalse komponendi juurutus, kooli tervishoiuportaal, nakkushaiguste operatiivsed digitaalsed teatised, vaktsineerimisinfo tsentraliseerimine.

Vastavalt tervishoiusüsteemi vajadustele lisandub muid projekte, millega hakatakse tegelema projektipõhiselt.

Eesti E-tervise Sihtasutuse lõid Sotsiaalministeerium ja tervishoiuteenust osutavad asutused ning nende ühendused. Eesti E-tervise SA strateegilised suunad määrab kindlaks SA nõukogu kuhu kuuluvad asutajate esindajad.

SA lahendab tervishoiusüsteemi ühiseid probleeme (integratsioon, standardimine) ning vähendab sellega tervishoiu süsteemi kui terviku kulutusi IT-le ja raviasutuste vahelise koostöö organiseerimisele.

SA publitseerib ja aktualiseerib avalikult kõik kohustuslikud tervise valdkonna standardid, klassifikaatorid ja ravijuhised ja muud infosüsteemide tööks vajalikud tsentraalselt hallatavad dokumendid. 

Eesti E-tervise Sihtasutus teeb koostööd tervishoiuteenuste osutajatega, erialaühendustega ning muude tervishoiuga tegelevate institutsioonidega, koordineerib ja arendab Eesti Vabariigi tervishoiuteenuse osutajate infosüsteemide ühtlustamist. 
SA ülesandeks on ka projektide tulemusel saavutatu koosvõime ja jätkusuutlikkuse tagamine ja hilisem haldamine.

Välislingid
-----------

*
Moskva sõjaväeringkond (2009)
**Moskva sõjaväeringkond** oli Venemaa Keisririigi, NSV Liidu ja Venemaa Föderatsiooni sõjaväeringkond aastail 1864–2010. 

Ringkond moodustati 6. augustil 1864 Venemaa 12 kubermangu territooriumil. Sõjaväeringkond hõlmas Moskva, Tveri, Jaroslavli, Vologda, Kostroma, Vladimiri, Nižni Novgorodi, Smolenski, Kaluga, Tuula, Rjazani ja Tambovi kubermangu.

2010. aastal hõlmas sõjaväeringkond Belgorodi, Brjanski, Ivanovo, Jaroslavli, Kaluga, Kostroma, Kurski, Lipetski, Moskva, Nižni Novgorodi, Orjoli, Rjazani, Smolenski, Tambovi, Tveri oblast, Tuula, Vladimiri ja Voroneži oblastit ning Moskva linna.

Moskva sõjaväeringkond reformeeriti 1. septembrist 2010 koos senise Leningradi sõjaväeringkonnaga Lääne sõjaväeringkonnaks. Uue sõjaväeringkonna alluvusse läksid ka Põhjamere ja Balti mere laevastik. 

| * v
* r
NSV Liidu ja Vene NFSV sõjaväeringkonnad, sõjalaevastikud ja väegrupid |
| --- |
| Sõjaväeringkonnad | 

* Arhangelsk
* Baikali
* Baikali-Amuuri
* Bakuu
* Balti
* Baranovitši
* Doni
* Edela
* Eri
* Gorki
* Harkovi
* Ida-Siberi
* Jaroslavli
* Kaasani
* Kalinini
* Karpaatia
* Kaug-Ida
* Kesk-Aasia
* Kiievi
* Kubani
* Leningradi
* Lvovi
* Lääne-Siberi
* Lõuna-Uurali
* Minski
* Moskva
* Odessa
* Omski
* Orjoli
* Petrogradi
* Primorje
* Põhja
* Põhja-Kaukaasia
* Siberi
* Smolenski
* Stalingradi
* Stavropoli
* Stepi
* Taga-Kaukaasia
* Tauria
* Thbilisi
* Turkestani
* Ukraina
* Uurali
* Valge mere
* Valgevene
* Valgevene (Lääne) eri
* Valgevene-Leedu
* Volga
* Volga-Uurali
* Voroneži

 |
| Laevastikud | 

* Balti laevastik
* Musta mere laevastik
* Põhjalaevastik
* Vaikse ookeani laevastik
* Kaspia flotill

 |
| Väegrupid | 

* Nõukogude väegrupp Saksamaal
* Keskväegrupp
* Lõunaväegrupp
* Põhjaväegrupp

 |
Maroko berber
**Berberid** on rahvas Põhja-Aafrikas, lääne pool Niiluse jõge. Nende asuala jaotub ebaühtlaselt Atlandi ookeanist läänes Siwa oaasini Egiptuses ning Vahemerest põhjas Nigeri jõeni lõunas. 

 Berberite asuala
Ajalooliselt on berberid kõnelnud mitmesuguseid berberi keeli, mis moodustavad ühe haru afroaasia keeleperekonnast. Tänapäeval kõnelevad peaaegu kõik berberid araabia keelt, samuti on levinud daridža keel ning kunagise Euroopa kolonisatsiooni tõttu prantsuse keel (Marokos, Tuneesias ja Alžeerias) ning hispaania keel (Lääne-Saharas ja osas Marokost). Enamik berberi keele kõnelejaist elab praegu Marokos, Alžeerias, Liibüas, Malis ja Nigeris.

Paljud berberid kasutavad enda etnonüümina mõnd varianti sõnast *Imazighen* (ainsus: *Amazigh*), mis võib tähendada "vaba rahvast" või "vabu ja õilsaid inimesi" (selle sõnaga võib seostuda Vana-Rooma nimetus mõnede berberite kohta *Mazices*).

Tuntuimad antiikaegsed berberid olid Numiidia kuningas Masinissa, rooma kirjanik Apuleius, Augustinus Hippost ja Rooma kindral Lusius Quietus, kes surus maha juutide mässu 115.–117. aastal. Keskaja kuulsate berberite seas olid Tariq ibn Ziyad, Hispaania vallutanud väejuht; Abbas Ibn Firnas, leiutaja ja lennunduspioneer; Ibn Baţţūţah, maadeavastaja, kelle ekspeditsioonid jäid uusajani pikimaiks; Estevanico, üks esimesi maadeavastajaid Ameerikas. Tänapäeval on tuntud berberid prantsuse jalgpallistaar Zinédine Zidane ja Hollandis sündinud jalgpallur Ibrahim Afellay.

| * v
* r
Berberid |
| --- |
| Vanaaeg | 
Bavared **·**  Banioubae **·**  Getuulid **·**  Garamandid **·**  Koidamousii/Ucutumani **·**  Leuathae **·**  Libu **·**  Macaed **·**  Marmarica **·**  Mauri (baquated **·**  macenited) **·**  Meshwesh **·**  Musulamii **·**  Nasamoned **·**  Numiidlased (masaesyli **·**  massüülid) **·**  Quinquegentiani **·**  Psylli |
| Keskaeg | 
Adjissa **·**  Awerba **·**  Awregha **·**  Azdeja **·**  Bahlula **·**  Barghawata **·**  Fazaz **·**  Fendelawa **·**  Ghumara **·**  Gazoula **·**  Ghiatta **·**  Godala **·**  Guantšid **·**  Haskura **·**  Hawwara **·**  Kutama **·**  Luwata **·**  Madyuna **·**  Masmuudad (hintata) **·**  Matmata **·**  Nafzawa **·**  Sanhaadžad (lamtuna) **·**  Zanata (Banu Ifran **·**  Jarawa **·**  Maghrawa) |
| Tänapäev | 
Braberid **·**  Šaviad **·**  Chenouad **·**  Ghomarad **·**  Hawwara **·**  Jerbad **·**  Kabiilid **·**  Matmatad **·**  Mozabiidid **·**  Nafusid **·**  Rifianid **·**  Sanhajas de Srayr **·**  Šilha **·**  Siivid **·**  Teknad **·**  Toshavim **·**  Tuareegid **·**  Zayaned |
| Seotud teemad | 
Tifinagi kiri (ladina kiri) **·**  Usk (islam) **·**  Araabia berberid **·**  Araabiastatud berberid **·**  Diasporaa (Belgia **·**  Kanada **·**  Prantsusmaa **·**  Holland **·**  Ameerika Ühendriigid) **·**  Berberism (kabiili rahvuslus **·**  lipp) |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Berberid** |
Eduard von Wahl
**Eduard Georg von Wahl** (sageli lihtsalt **Eduard von Wahl**; 3. märts (19. veebruar vkj) 1833 Vatla – 29. jaanuar (17. jaanuar vkj) 1890 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane, Tartu ülikooli professor ja 1881–1885 rektor.

Ta lõpetas 1859. aastal Tartu ülikooli, kus oli õppinud arstiteaduskonnas. Tema õppejõudude hulgas olid Friedrich Bidder ja Guido Samson von Himmelstiern. Pärast enesetäiendamist Berliinis ja Pariisis siirdus ta 1860 Peterburi, kus töötas eraarstina ja haiglas kirurgina. Aastatel 1867–1876 oli ta Oldenburgi printsi Peteri lastekliiniku kirurgiaosakonna juhataja. Aastast 1876 oli ta taas Tartus ja 1878 valiti ta Tartu ülikooli kirurgiaprofessoriks. Aastail 1881–1985 oli Eduard von Wahl Tartu ülikooli rektor.

Von Wahl pööras suurt tähelepanu pidalitõve, vaimuhaiguste ja suguhaiguste ravile ja ennetamisele niihästi meditsiinilisest kui rahvavalgustuslikust seisukohast. Ta kinkis ülikoolile enda ostetud krundi koos majaga, mis ehitati ümber psühhiaatriakliinikuks. Kliinik avati 1877, hoolimata võimude ja avalikkuse vastuseisust.

Tema järgi on nimetatud Wahli reegel, mis aitab vahet teha arteriaalsel ja arteriovenoossel aneurüsmil.

Ta oli aastatel 1872–1875 Kassinurme ja 1886–1889 Aa mõisnik.

Wahli ja Liivimaa Leepratõrje Seltsi eestvõttel asutati 1891. aastal Muuli leprosoorium, mis oli Eesti esimene spetsialiseeritud asutus pidalitõbiste tarvis.

1889. aasta detsembris sai von Wahl liiklusõnnetuses rängalt vigastada ja suri järgmisel kuul. Temast järele jäänud raamatud ja dokumendid kuuluvad nüüd Tartu ülikooli raamatukogule.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Eduard von Wahlile on püstitatud mälestuskivi Muuli leprosooriumi asukohas, tänapäeval Ilmatsalu 26a krundil.

Pere
----

Tema isa oli Vatla mõisnik Karl Georg von Wahl (1806–1876) ja ema oli Anne Rigby (1804–1869). Ema oli inglane. Anne Rigbyl oli kolm õde, kõik nooremad (üks neist Elizabeth Rigby, ja kaks neist abiellusid Eesti mõisnikega nagu ta isegi. Anne Rigby abielu oli neist ainsana õnnetu ja lõppes 1837 lahutusega.

Ta abiellus Alexander von Bunge tütre Mariega (1834–1909). Neil oli kuus poega ja neli tütart. Eduard von Wahl on Wahlide Aa liini (*Haus Haakhof*) asutaja. 15/27. detsembril 1886 immatrikuleeriti ta Eestimaa rüütelkonda.

Välislingid
-----------

* Eduard von Wahli elulugu
* Dissertatsioon

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Kaiserliche Universität zu Dorpati rektor  Ottomar Meykov (1876–1881)** | **Kaiserliche Universität zu Dorpati rektor Eduard von Wahl**1881–1885 | Järgnev**Kaiserliche Universität zu Dorpati rektor  Alexander Schmidt (1885–1890)** |
Ajapaiga logo (autor Martin Eelma)
**Ajapaik** (inglise keeles *timepatch*) on ühisloomeplatvorm, mille eesmärk on koguda lisainfot ajaloolisele pildimaterjalile (eeskätt fotodele, aga ka maalidele, graafikale, filmidele). 

Lisainfo all peetakse silmas näiteks pildimaterjali sidumist konkreetsete kohtadega kaardil (geokodeerimine ehk asukohamärgendamine) ja pildimaterjalile nüüdisajal tehtud fotode lisamine (refotografeerimine ehk ülepildistamine), et enne ja nüüd tehtud pildimaterjali kõrvutamisel näidata elukeskkonna muutusi ajas.

Ajapaiga looja ja haldaja on MTÜ Eesti Fotopärand. Keskkond keskendub Eestiga seotud piltidele.

Ajalugu
-------

Vahur Puik tutvustamas keskkonda Ajapaik. Avaandmete päev 2018
Ajapaik sai alguse 2011. aasta veebruaris toimunud üritusel Garage48 Public Services. Meeskonda kuulusid Ahti Heinla, Jaen Saul, Kristjan Heinaste, Leen Videnski, Kaupo Kõrv, Jelena Savinen, Sven Tiirusson ja idee autor Vahur Puik. 

2015. aasta kevadel otsustati, et Ajapaigast saab Eesti Vabariigi 100. aastapäeva kingitus.

2016. aastal külastati Ajapaika keskmiselt 13 500 korda kuus.

2016. aasta teises pooles alustati koostööd Norra Muinsuskaitseametiga ja käivitati Ajapaiga platvormi koopia fotodugnad.ra.no.

2016. aasta detsembri seisuga oli Ajapaika lisatud üle 90 000 pildi ja neist kaardistatud (geokodeeritud) oli üle 51 000.

2017. aastal tunnustati Ajapaika (MTÜ Eesti Fotopärand) ettevõttenime võistlusel "Ehe Eesti 2017", kus Ajapaik tunnistati võitjaks vabaühenduste kategoorias.

Vaata ka
--------

* Vikipeedia:Wiki Loves Rephotography

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 31.07.2017)
2. ↑   (vaadatud 31.07.2017)
3. ↑   (vaadatud 31.07.2017)
4. ↑  Ajapaik.ee Eesti Fotopärand (vaadatud 9. novembril 2023)
5. ↑   (vaadatud 31.07.2017)
6. ↑  "Ehe Eesti 2017". *Emakeele Seltsi koduleht*. Originaali arhiivikoopia seisuga 23.03.2018. Vaadatud 23.03.2018.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ajapaik** |

* Ajapaiga koduleht
* Ajapaik Facebookis
* Ajapaiklejate Facebooki-grupp
* EV100 Turundusidee: Ajapaik, saade YouTube'is
* Ajapaik – selgitame koos välja, kuidas Eesti kohad on aegade jooksul muutunud, EV100.ee
* Ajapaik – "Enne ja nüüd", Rakvere Valla Sõnumid, nr. 3, 1 märts 2017
* Kuusk, Laura. "Koos kaardistatud kohad". Positiiv: Eesti fotograafia ajakiri, nr. 27, 2016, lk. 50–53
* Sihik: Vahur Puik. MTÜ Ajapaik Kuku raadio, 6. aprill 2023
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Karksi-Nuia luteri kirikust; õigeusu kiriku kohta vaata Karksi õigeusu kirik* |

---

Karksi kirik (2012)
Karksi kiriku altar
**Karksi Peetri kirik** on kirik Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuias.

Kirikut kasutab EELK Karksi Peetri kogudus.

Praegune kirik on ehitatud aastatel 1773–1778 Karksi ordulinnuse varemete idaküljele, seal olnud väikese võlvitud kabeli kohale; kirik pühitseti. Kiriku ehitamisel kasutati ära osa linnusemüüri, mis jäi kiriku üheks seinaks. Kirikusaalile liitub barokse kiivriga viltune torn, idaküljele on lisatud käärkamber.

Kristlik kirik tegutses Karksi kihelkonnas juba 13. sajandil ja siis asus apostel Peetrusele pühitsetud kabel Karksi ordulinnuse pealinnuses, Karksi linnus hävis 1708. aastal Põhjasõjas.

Kirikus on 1770. aastatel Carl Gottlob Appelbaumi valmistatud rokokoomotiividega hilisbarokne altar. Altaril on kujutatud Kristuse ülestõusmine.

Aastal 1848 sai kirik omale Ernst Carl Kessleri valmistatud oreli. See on üks väheseid selle firma säilinud pille.

Välislingid
-----------

 Karksi kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Karksi Peetri kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Karksi Peetri kirik Eesti entsüklopeedia veebiversioonis


Karksi kihelkond

**Kirik**: Karksi  

**Pastoraat**: Karksi kirikumõis  

**Peamõisad**: Karksi mõis | Polli mõis | Pöögle mõis  

**Karjamõisad**: Kaali mõis | Kadrina mõis | Kooruse mõis | Liivaku mõis | Lilli mõis | Papimõisa mõis | Tauga mõis | Veneküla mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vallast Prangli saarel; Kambja kihelkonna valdade kohta vaata artikleid Vana-Prangli vald ja Vastse-Prangli vald.* |

---

Eesti haldusjaotus 1925. aastal
**Prangli vald** (saksa keeles *Wrangelsholm*) oli vald Jõelähtme kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Idaotsa küla aladel.

Vald moodustati 1866. aastal.

1. märtsil 1916 nimetati vald ümber ***Ostrovi*** (ka *Ostrovnaja*) ***vallaks***. 1917. aastal ennistati varasem nimi: Prangli vald. Aastatel 1926–1939 kandis vald nime **Pranglisaarte vald**.

1939. aasta valdade reformiga taasloodi samades piirides uus Prangli vald, mis eksisteeris kuni 1950. aastani.

1939. aastal oli vallas 438 elanikku. Territooriumi suurus oli 670,78 ha, millega see oli väikseim Harjumaa valla territoorium. 

Esimene vallavanem pärast 1939. aasta valdade reformiga oli Evald-Valentin Pendis. Johannes Sumberg oli vallavanem nii enne kui pärast 21. juunit 1940, seejärel täitevkomitee esimees. 12. septembril 1941 nimetati ta tagasi vallavanemaks.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Prangli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 23.03.2016)
3. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

Välislingid
-----------

* Prangli vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Mohamed Bayo 2023. aastal Guinea koondises
**Mohamed Bayo** (sündinud 4. juunil 1998 Clermont-Ferrand's) on Prantsusmaal sündinud Guinea jalgpallur, kes mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Le Havre ja Guinea jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Clermont Foot. Hooajal 2018/19 debüteeris ta Clermont' põhimeeskonnas Prantsusmaa esiliigas. Sama hooaja teises pooles läks ta laenule Prantsusmaa tugevuselt kolmanda liiga klubisse Dunkerque, kuhu jäi laenule ka järgmiseks hooajaks.

Hooajal 2020/21 lõi Bayo Clermont's mängides Prantsusmaa esiliigas 22 väravat ning aitas klubil esimest korda Prantsusmaa kõrgliigasse jõuda. Hooajal 2020/21 oli ta esiliigas ka suurim väravakütt ning valiti liigahooaja sümboolsesse koosseisu. 8. augustil 2021 lõi Bayo mängus Bordeaux' vastu Clermont' esimese värava Prantsusmaa kõrgliigas. Hooajal 2021/22 lõi Bayo Prantsusmaa kõrgliigas 14 väravat, millega oli liigas paremuselt kaheksas väravalööja. 

2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Lille. Hooajal 2022/23 jäi Bayo arvele Prantsusmaa kõrgliigas neli väravat. Hooaja 2023/24 eel läks ta laenule Le Havre'i.

Guinea jalgpallikoondises tegi Bayo debüüdi 24. märtsil 2021 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Mali vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma kolmandas koondisemängus 6. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Sudaani vastu. 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Kameruni vastu.

Viited
------

1. ↑  "Transferts : le LOSC officialise l'arrivée de Mohamed Bayo (Clermont)" (prantsuse). L'Équipe. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022.
2. ↑   (vaadatud 23.1.2024)
**Mujejärvi rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

Mujejärvi rajoon moodustati 30. detsembril 1966 Rugozero rajooni ja Rebola rajooni ühendamise teel.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mujejärvi rajooni elanikest venelasi 58%, valgevenelasi 18%, karjalasi 13%, ukrainlasi 4,4% ja muudest rahvustest inimesi 6,6%.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2012. Vaadatud 3. juulil 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Karjala Vabariigi haldusjaotus

Aunuse rajoon ▪ Belomorski rajoon ▪ Kalevala rahvusrajoon ▪ Karhumäe rajoon ▪ Kemi rajoon ▪ Kontupohja rajoon ▪ Kostamuse linn ▪ Lahdenpohja rajoon ▪ Louhi rajoon ▪ Mujejärvi rajoon ▪ Petroskoi linn ▪ Pitkäranta rajoon ▪ Prääsä rajoon ▪ Puudosi rajoon ▪ Segeža rajoon ▪ Sortavala rajoon ▪ Suojärvi rajoon ▪ Äänisranna rajoon
Perejili kaart
Saare asendikaart (Perejil on ülal vasakul).
**Perejil** (hispaania keeles *Isla de Perejil* 'petersellisaar', berberi keeltes *Tura* 'tühi') on väike asustamata kaljune saar Gibraltari väinas Maroko ranniku lähedal. 

Perejil asub Maroko rannikust 250 meetri, Hispaania valduses olevast Ceuta linnast 8 km ja Hispaania mandriosast 13,5 km kaugusel.

Saare mõõtmed on 480×480 m ja pindala 15 ha. Suurim kõrgus on 74 meetrit merepinnast.

Ajalugu
-------

1415 vallutas Portugal Ceuta ja võttis enda valdusse ümbruskonna, sealhulgas järelikult ka Perejili. 1580 sattus Portugal Hispaania võimu alla ning Ceuta ja Perejil koos temaga. Kui Portugal 1640 iseseisvus, jäi Ceuta koos Perejiliga Hispaaniale.

Perejil on Hispaania ja Maroko vaidlusalune ala. Kohalikud Maroko karjused karjatasid seal loomi, peamiselt kodukitsi, aga üldsus ei olnud sellest saarest kuulnud seni, kuni rühm Maroko sõdureid 11. juulil 2002 selle hõivas ja sinna oma baasi rajas. Maroko valitsus teatas, et võttis saare enda kontrolli alla selleks, et kontrollida illegaalset emigratsiooni. Hispaania valitsus lükkas selle ettekäände tagasi, sest sel ajal tegid need riigid selles vallas väga vähe koostööd ja see oli Hispaania valitsuse sagedaste kaebuste allikas. Hispaania peaminister José Maria Aznar avaldas sündmuse peale protesti, mida toetasid peaaegu kõik Euroopa Liidu riigid peale Portugali ja Prantsusmaa. Portugali valitsus tegi üksnes avalduse, milles kahetses seda juhtumit. Seevastu Araabia Liiga toetas ametlikult Maroko taotlust saarele, välja arvatud Alžeeria, kes kordas, et tunnustab Hispaania jurisdiktsiooni Ceuta ja Melilla eksklaavide üle. Pärast neid proteste saatis Maroko saart kaitsma oma sõjaväe asemel mereväekadetid, mis Hispaania valitsust veelgi rohkem pahandas. Mõlemad riigid kinnitasid oma õigust saarele.

18. juuli 2002 hommikul käivitas Hispaania operatsiooni Romeo-Sierra, sõjalise katse saar üle võtta. See oli väga edukas: kõik marokolased võeti vangi, ilma et kummaltki poolt keegi surma või vigastada oleks saanud. Maroko pool vastupanu ei osutanud, kõik marokolased viidi saarelt kopteriga Ceutasse politseivalitsusse (Guardia Civil) ja lasti veel samal päeval Maroko piiril vabaks. Operatsioon korraldati Hispaania mereväe ja õhuväe koostöös. Samal päeval saadeti saart valvama Hispaania Leegion.

Algas rahuvahendus USA riigisekretäri Colin Powelli juhtimisel. Maroko ja Hispaania nõustusid naasma endise olukorra juurde (status quo ante). Seejärel lahkusid Hispaania üksused Perejililt ja sellest ajast on saar inimtühi. Mõlemad pooled jälgivad saart hoolikalt ja sisuliselt on see eikellegimaa.

Hispaaniale kuulub Maroko rannikul arvukalt asulaid ja pisisaari. Maroko nõuab jätkuvalt kõigi nende üleandmist enesele. Hispaania valitsus nägi Perejili saare kriisi Maroko katsena kontrollida Hispaania võimet neid kaitsta.
Lavinia Fontana maalil "Seeba kuninganna külastab kuningas Saalomoni" (u 1600) kujutavad Saalomoni ja Seeba kuningannat Vincenzo I Gonzaga ja tema naine Eleonora de Medici.**Kuningas Saalomon** (heebrea keeles **שְׁלֹמֹה**, *shlomo*, ladina keeles **Salomon** või **Solomon**, nimi tähendab "rahu") sündis Jeruusalemmas umbes aastal 1000 eKr ja oli Iisraeli kuningas umbes aastatel 970–928 eKr. 

Ta oli kuningas Taaveti poeg ning eriti tuntud oma tarkuse poolest. Nimelt olevat kord Jumal ennast Saalomonile unes ilmutanud ja lubanud täita mistahes soovi. Saalomon palus endale tarkust. 
Selle peale vastas Jumal:

> „Sellepärast et sa palusid seda ega palunud enesele pikka iga, rikkust ja oma vaenlaste hinge, vaid palusid mõistust, et kuulata, mis õige on, siis ma teen, vaata, nagu sa ütled: näe, ma annan sulle targa ja mõistliku südame, nõnda et sinu sarnast ei ole olnud enne sind ega tõuse sinu sarnast ka mitte pärast sind. Aga ka seda, mida sa ei ole palunud, ma annan sulle, niihästi rikkust kui au, nõnda et kogu su eluajal ei ole ükski kuningas sinu sarnane. Ja kui sa käid minu teedel, pidades minu määrusi ja käske, nõnda nagu käis su isa Taavet, siis ma pikendan su elupäevi."
> 
> 
>  – (1Kn 3, 11–14)
> 
> 

Jumal täitis Saalomoni soovi, temast sai võimsaim kuningas Iisraeli ajaloos. Saalomoni aega näevad juudid tänapäeval kuldajana, mil Iisrael oli rikkam kui kunagi varem. Saalomon lasi ka ehitada Jeruusalemma Moria mäele templi, kuhu paigutas seaduselaeka. Kuningana arendas ta suhteid välisriikidega ja sai üheks võimsaimaks valitsejaks regioonis.

Eriti kuulsaks sai ta aga oma tarkuse poolest. Tuntuim lugu, mis illustreerib Saalomoni tarkust, räägib kohtuotsusest, mida Saalomonil tuli teha, kui tema juurde tuli kaks naist koos lapsega, väites kumbki, et laps kuulub talle. 
Saalomon ütles:

> „Raiuge elus laps pooleks ja andke üks pool ühele ja teine pool teisele!"
> 
> 
>  – (1Kn 3, 25)
> 
> 

See paljastas vale ema, õige ema oli nõus oma lapse elu päästmiseks last võõrale andma, vale ema aga oli kohtuotsusega nõus. Saalomon otsustas anda lapse naisele, kes oli nõustunud lapsest loobuma. 

Saalomon uuendas ka Iisraeli armeed; jalaväe asemel võeti kasutusele sõjavankrid. 

Juudi pärimuse järgi kirjutas Saalomon kolm Piibli raamatutest: Koguja, Ülemlaulu ja enamuse Õpetussõnadest.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Saalomon** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib metsaalast Austrias; valla kohta Alam-Austria liidumaal vaata artiklit Wienerwaldi vald.* |

---

**Wienerwald** (Viini mets; baieri keeles *Weanawoid*, ladina keeles *Mons Cetius*) on metsane mägipiirkond, mis moodustab Põhja-Lubjakivialpide kirdepoolse eelmäestiku Alam-Austria ja Viini liidumaades. 45 km pikk ja 20–30 km lai küngastik on tihedalt metsastatud ning viinlaste seas populaarne puhkeala.

Asukoht
-------

Wienerwald külgneb Triestingi, Gölseni, Traiseni ja Doonau jõgedega ning asub *Mostvierteli* ja *Industrievierteli* piiril, mis on kaks neljast Alam-Austria veerandikust. Ulatudes Viini linna endasse, on see linna ümbruse tihedalt asustatud piirkonna lemmik vabaõhusihtkoht.

Geograafia
----------

Pappelstraße Viini 14. ringkonnas Penzingis, mis on Wienerwaldiga külgnev elamurajoon
Wienerwaldi kõrgeim kõrgus on Schöpfl (893 m üle merepinna), kus asub Leopold Figli observatoorium. Olulised jõed Wienerwaldis on Wien, Schwechat ja Triesting. Kirdepoolseim Leopoldsberg, kust avaneb vaade Doonaule ja Viini nõole, moodustab Alpide idaotsa.

Kuigi Wienerwald on kaitsealune maastik ja oluline puhkeala, ohustab seda valglinnastumine. *Lainzer Tiergarten*, ulatuslik metssigade ja teiste metsaloomadega asustatud park, samuti *Schwarzenbergpark*, rajati Viini linna territooriumile 19. sajandil. Sandstein-Wienerwaldi looduspark asub Purkersdorfi lähedal, Viinist u 20 km lääne pool. Seal on ka mõned koopad, näiteks *Dreidärrischenhöhle* ("kolme kurdi mehe koobas").

Geoloogia
---------

Wienerwaldi mäeahelik on üleminek Ida-Alpide ja Karpaatide vahel, mida eraldavad Doonau ja mõned Viini lähedal asuvad tektoonilised jooned. Põhjaosa on Alpide liivakivivööndi osa, lõunaosa aga Põhja-Lubjakivialpide osa. Idas on piiriks termiline joon, mis moodustab geoloogilise murdejoone Viini nõoga. Kogu Wienerwaldi metsa põhjaosas kasvavad pöögid, tammed ja valgepöögid; lõunas on okaspuud, enamasti männid ja nulud. Viimases piirkonnas asub *Föhrenberge* (Männimägede) looduspark.

Ajalugu
-------

Wienerwald on olnud asustatud ilmselt alates 8. sajandist. Wienerwald oli kuninglik jahipiirkond 11. sajandist kuni 1850. aastani. Avaaride mõjul asus siia pärast Suurt rahvasterännet elama slaavi elanikkond, mis võib seletada külanimesid nagu Döbling, Liesing või Gablitz. Alates 16. sajandist tegeleti metsandusega. Umbes 1840. aastal alanud tööstusareng soodustas piirkonna asustamist.

Läbi Wienerwaldi põhjaosa (Tulln an der Donaust) toimus kuningas Jan III Sobieski Poola vägede marss, mis pidi 1683. aasta septembris Viini aitama.

1870. aastal tehti plaane suurem osa metsast maha võtta, kuid see põhjustas ulatusliku avalikkuse vastupanu, mille üks tähtsamaid tegelasi oli Josef Schöffel. 1987. aastal kirjutasid Viini, Alam-Austria ja Burgenlandi liidumaade kubernerid alla Wienerwaldi deklaratsioonile', et kaitsta piirkonna loodust.

Vaata ka
--------

* "Lood Viini metsast", Johann Strauss noorema valss, Ödön von Horváthi näidend ja mitu näidendi põhjal tehtud filmi.
* Wienerwaldsee
**Olenjoki rahvusuluss** ehk **Ölööni uluss** (ka *Olenjoki evengi rahvusrajoon*) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaal Sahha Vabariigi põhjaosas. Piirneb läänes Krasnojarski kraiga.

Läbi ulussi voolab Olenjoki jõgi ja Anabari jõgi.

Ulussi halduskeskus on Olenjoki küla.

1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4011, neist 54,3% evengid.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 4091, neist 63% evengid, 30% jakuudid ja 4% venelased.

Pindalalt on see Sahha suurim uluss (võrdluseks on see veidi suurem kui Poola).

Uluss jaguneb neljaks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*):

1. Šologoni nasleg (keskus Ejik)
2. Kirbei nasleg (keskus Harõjalahh)
3. Žilinda nasleg (keskus Žilinda)
4. Olenjoki nasleg (keskus Olenjok)

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Sahha ulussid

Abõi |
Aldan |
Allaihha |
Amga |
Anabar |
Bulun |
Eveeni-Bõtantai |
Gornõi |
Hangalassõ |
Kobjai |
Lensk |
Megino-Kangalassõ |
Mirnõi |
Moma |
Namtsõ |
Nerjungri |
Nižnekolõmsk |
Njurba |
Oimjakon |
Olenjok |
Oljokminsk |
Srednekolõmsk |
Suntar |
Žigansk |
Tatta |
Tompo |
Tšuraptša |
Ust-Aldansk |
Ust-Jansk |
Ust-Maja |
Verhnekolõmsk |
Verhneviljuisk |
Verhojansk |
Viljuisk
'**Pärnu tuviõun**' *(Treboux Sämling; Trebuu; Lambanina)* on õunapuu sügissort, mis on aretatud Eestis.

Selle õunasordi aretas 1880. aastate paiku Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi prantsuse keele õpetaja Jules Treboux. Algpuu kasvas Pärnus Aia tänav 21, mis hävis 1939/40 aasta karmil talvel.

Õunad valmivad septembris ja säilivad detsembrini. Õun on otsast teravnev, läikiv (tundub katsudes rasvane), valkjaskollane. Kui õun saab rohkelt päikest, siis õunale tekib õrna roosakas jume. Õun on keskmise suurusega 80...100 g. Viljaliha on tihe, kollakasvalge, hõrgu maitsega ja mahlane. Ilusa välimuse ja suurepärase maitse tõttu on see hinnatud lauaõun. Tuntud ka 'Lambanina' ja 'Trebuu' nime all. Kasvukoha suhtes taim ei ole väga nõudlik. Puu on tugevakasvuline ja laiuva võraga. Vilja hakkab kandma varakult, kuid on talveõrn ja vastuvõtlik viljapuu-tüvepõletikule ning viljapuu-tüvevähile. Viljad on vastuvõtlikud ka kärntõvele.

Viited
------

1. ↑  "Õun · Pärnu tuviõun". *sordivaramu.emu.ee*.
2. ↑  "Pärnu tuviõun". *www.calmia.ee/*.
**Listeeriabakter** ehk **listerioosibakter** (*Listeria monocytogenes*) on *Listeriaceae* sugukonda kuuluv bakteriliik. 

Listerioosibakter on looduses laialt levinud: seda leidub pinnases, vees, taimedel, selgroogsete loomade (sh inimese) normaalses soole flooras.

Listerioosibakter on paljude selgroogsete fakultatiivanaeroobne rakusisene grampositiivne bakter.

bakter paljuneb suurepäraselt 37c° 
juures ning on selleks ka võimeline 0c°, ning sureb 70-75c° juures.

Morfoloogia ja temperatuuri eelistus
------------------------------------

 *Pikemalt artiklis Grampositiivsed bakterid*
* läbimõõt 0,4–0,5 µm, pikkus 1–2 µm
* optimaalseks paljunemiseks sobilik temperatuur on 37 °C, aga bakter on paljunemisvalmis ka 0 °C juures

Patoloogia
----------

Listeeriabakterite 13 serotüüpi võivad listerioosi põhjustada. Erinevad serotüübid põhjustavad loomade ja lindude organismides erineva raskusastmega haiguslikke seisundeid.

Inimesed nakatuvad peamiselt toiduainetega, kas nakatunud lindude, kalade, loomade, lihatoodete või kanamunade ja lehmapiima kaudu ning nakatunud inimestega kokku puutudes, aga ka taimsete toiduainete ja koduloomade ning kodus peetavate lemmikloomade kaudu.

Ajaloolist
----------

Listeeriabakterit kirjeldas esimesena aastal 1926 E. G. D. Murray kuue noore jänese äkksurmaga seotut ning pani organismile nime *Bacterium monocytogenes*. Pirie muutis 1940. aastal perekonna nimeks *Listeria*.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 432:2004.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Listeria\_monocytogenes seisuga 29.12.2013.*

Kirjandus
---------

* Howard Goldfine, Hao Shen, *Listeria Monocytogenes: Pathogenesis and Host Response*, Springer Science, 2007, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)
* Dongyou Liu, *Handbook of Listeria Monocytogenes*, CRC Press, 2008, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Listerioosist Terviseameti veebilehel (vaadatud 04.11.2013)
* Silva Männik "Eluohtlik listeeriabakter takistab sealiha importi", 11. mai 2000
* Listeeriabakterist toitudes, veebiversioon (vaadatud 29.12.2013)



|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Listeeriabakter** |
Tallinna lahe osad
**Tallinna laht** on Läänemere idaosas asuva Soome lahe siselaht Eesti põhjarannikul. Lahest lõunas paikneb Tallinna linn ning põhjas piiravad seda Naissaar ja Aegna saar. Idas eraldab seda Muuga lahest Viimsi poolsaar ja läänes Lohusalu lahest Suurupi poolsaar. 

Tallinna laht jaotatakse omakorda neljaks osaveekoguks: Kakumäe ehk Tiskre laheks, Kopli laheks ja Paljassaare laheks ning Tallinna reidiks. 

Tallinna laht on üks Eesti sügavamaid lahtesid. Suurim sügavus küünib ligi 100 meetrini.

Lahes on mitu laevasõitu ohustavat madalat – Naissaarest idas Naissaare madal (sügavus kohati 3–4 m), sellest idas Keskmadal (7,4 m), Paljassaarest loodes Vahemadal (3,8 m), Naissaare lõunatipu lähedal Hülkari madal – ja karisid (Littergrund ja Paljassaare kari).

* Vahemadala tulepaak Tallinna lahesVahemadala tulepaak Tallinna lahes
* Hülkari tulepaak Naissaare lõunatipusHülkari tulepaak Naissaare lõunatipus
* Kopli lahe alumine tulepaakKopli lahe alumine tulepaak
* Palljää Stroomi rannasPalljää Stroomi rannas
* Suur-Paljassaare rand päikeseloojangu ajalSuur-Paljassaare rand päikeseloojangu ajal
* Tallinna kõrghooned lahelt vaadatesTallinna kõrghooned lahelt vaadates
* Uue ja vana Tallinna siluett lahelt vaadatesUue ja vana Tallinna siluett lahelt vaadates
* Tallinna laht vaadatuna vanalinna pooltTallinna laht vaadatuna vanalinna poolt

Viited
------

1. ↑  Autorite kollektiiv. 1996. *Mereleksikon*. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 419

Välislingid
-----------

 Tallinna laht – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 27. august 2016, ERR: Pirital levivas vetikahaisus on süüdi ka inimesed
Mari Järve 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Mari Järve** (sündinud 14. septembril 1983) on eesti populatsioonigeneetik, õpetaja ja kirjanik.

Haridus
-------

Ta lõpetas aastal 2002 kuldmedaliga Tallinna Mustamäe Gümnaasiumi. Järve kaitses 2012. aastal Tartu Ülikoolis doktoritöö teemal "Erinevad geneetilised perspektiivid inimajaloole Euroopas ja Kaukaasias: lood, mida räägivad haploidsed ja autosomaalsed markerid". Samal aastal omandas Tartu Ülikoolis ka magistrikraadi gümnaasiumi loodusteaduste õpetaja erialal.

Töö ja ühiskondlik tegevus
--------------------------

Ta on Tartu Ülikooli genoomika instituudi vana DNA vanemteadur. Tema teadustöö põhisuunad on inimese populatsioonigeneetika, inimese Y kromosoomi uuringud ja inimese vana DNA uuringud. Ta on Taibukate Teaduskooli tegevjuht ja bioloogia õpetaja.

Järve kuulub Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ja Eesti Kirjanduse Seltsi.

Mari Järve andis 2011. aastal välja ulmeteose "Esimene aasta" ja 2015. aastal raamatu "Klaasmeri".

Tunnustus
---------

2019 – riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija peapreemia

Isiklikku
---------

Järve tegeleb lisaks õpetamisele ja kirjutamisele mesinduse ja talupidamisega, Tal on kaks last.

Viited
------

1. 1 2  "Mari Järve CV". *ETIS*. Vaadatud 26.08.2021.
2. 1 2  Sigrid Sõerunurk (detsember 2011). "Noor geneetik, kirjanik ja mesinik Mari Järv" (PDF). *Universitas Tartuensis*. Vaadatud 26.08.2021.
3. ↑  Vilistlased Tallinna Mustamäe Gümnaasiumi kodulehe arhiiviversioonis
4. 1 2  "Inimesed". *Taibukate Teaduskool*. Vaadatud 26.08.2021.
5. 1 2  Agur Tänav. "Intervjuu Mari Järvega". *Reaktor*. Vaadatud 26.08.2021.
6. ↑  Peeter Helme (28.10.2011). "Õnnelik maailmalõpumeister". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 26.08.2021.
7. ↑  Pihel Sarv (detsember 2015). "Mari Järve Klaasmeri". *Algernon*. Vaadatud 26.08.2021.
8. ↑  Jonas Nahkor (08.10.2020). "Mari Järve – geneetikute seas käib jaht vanadele kontidele ja hammastele". *Miks*. Vaadatud 26.08.2021.
**Ott Ojaveer** (sündinud 10. juunil 1965 Tallinnas) on eesti koolijuht, Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktor, Tartu Ülikooli teaduskooli nõukogu liige.

Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 1. Keskkooli. 1990. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli geofüüsikuna.

Ta oli aastatel 1991–2001 Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi direktor. 2001. aastast on ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktor.

Tunnustus
---------

* 2009 Valgetähe IV klassi teenetemärk

### Nominatsioon

* 2016 aasta õpetaja gala "Eestimaa õpib ja tänab" aasta koolijuhi nominent

Isiklikku
---------

Tema ema Helle-Maire Ojaveer on eesti tehnikateadlane ja isa Evald Ojaveer on eesti merebioloog. Tal on kaksikvend Henn, kes on eesti bioloog.

Viited
------

1. ↑  "Teaduskooli nõukogu". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.07.2018. Vaadatud 15.07.2018.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2016. Vaadatud 14. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 17552
5. ↑  "Aasta Õpetaja Gala nominendid 2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.07.2018. Vaadatud 15.07.2018.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; jõe kohta vaata artiklit Ivdeli jõgi* |

---

**Ivdel** (vene keeles Ивдель, mansi keeles Сапсаус) on linn Venemaal Sverdlovski oblasti põhjaosas, Ivdeli linnaringkonna keskus. Linn asub Ivdeli jõe ääres 535 km kaugusel Jekaterinburgist.

Linna lähedal asus 1589 asutatud Lozvinski gorodok, esimene venelaste asundus Uuralitest ida pool. Ivdeli on mainitud 1831. aastal Nikito-Ivdeli külana. 1937 rajati asula juurde nõukogude sunnitöölaager Ivdellag. Linnaõigused sai 1943. aastal.

Välislingid
-----------

* Ivdeli koduleht
* 

Sverdlovski oblasti vapp
Sverdlovski oblasti linnad

Alapajevsk  | Aramil  | Artjomovski  | Asbest  | Berjozovski  | Bogdanovitš  | Degtjarsk  | Irbit  | Ivdel  | Jekaterinburg  | Kamensk-Uralski  | Kamõšlov  | Karpinsk  | Katškanar  | Kirovgrad  | Krasnoturjinsk  | Krasnoufimsk  | Krasnouralsk  | Kušva  | Lesnoi  | Mihhailovsk  | Nevjansk  | Nižni Tagil  | Nižnije Sergi  | Nižnjaja Salda  | Nižnjaja Tura  | Novaja Ljalja  | Novouralsk  | Pervouralsk  | Polevskoi  | Rež  | Revda  | Serov  | Severouralsk  | Sredneuralsk  | Suhhoi Log  | Sõssert  | Zaretšnõi  | Talitsa  | Tavda  | Turinsk  | Verhni Tagil  | Verhnjaja Põšma  | Verhnjaja Salda  | Verhnjaja Tura  | Verhoturje  | Voltšansk
**Vana-Kastre piiskopilinnus** (saksa keeles *Oldentorne, Oldenturn*) asub Tartu maakonnas Kastre vallas Vana-Kastre külas.

Linnus
------

Linnust hakati ehitama Emajõe ja Luutsina jõe ristumiskohale 1242. aastal, kuid ürikuliselt on linnust esmamainitud alles 1343. aastal. Linnus toimis eelkõige kui teetõkkelinnuse ja tollipunktina. Võimalik, et pealinnuse kohal võis 13. ja 14. sajandi vahetusel algselt asuda torn-linnus. Piiskopilinnus koosnes pealinnusest, parhammüürist ja eeslinnusest, mida kaitses veega täidetud vallikraav. Piiskopilinnus oli neljakandiline. 

Tänapäeval on linnusest järel vaid napid maakivi- ja tellismüüride fragmendid.

Linnuse hävimine
----------------

Piiskopilinnus sai esimesi purustusi juba Liivi sõja alguses. Linnus taastati, kuid hävines lõplikult Vene-Rootsi sõjas 1656. aastal.

Vaata ka
--------

* Uue-Kastre piiskopilinnus

Viited
------

1. ↑  Eesti Arhitektuur, K. Alttoa

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vana-Kastre piiskopilinnus** |

* Vana-Kastre piiskopilinnus kultuurimälestiste riiklikus registris
**Jaan Poska juunior** (27. juuni 1902 Tallinn – 9. detsember 1941 Kirov) oli eesti advokaat.

Kooliteed alustas 1913. aastal Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis, kust suundus 1917. aastal Tallinna linna poeglaste humanitaargümnaasiumi.

Ta oli 1918–1919 Londoni saatkonna nooremsekretär. Inglismaalt naasmise järel osales vabatahtlikuna 1919–1920 Vabadussõjas, kus teenis soomusrongi nr 2 meeskonna koosseisus. Rindel jõudis olla küll vaid kolm nädalat.

1920 asus õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas 1929. aastal. 1922 liitus Eesti Üliõpilaste Seltsiga ja alates 1929. aastast oli selle vilistlane. Osales 1924. aastal Eesti üliõpilaskonna esindajana ülemaailmsel üliõpilaskongressil Oxfordis.

Erialast karjääri alustas 1924. aastal Tartu-Võru rahukogu tsiviilosakonna ametnikuna. Pärast ülikooli lõpetamist töötas Poska 1929–1935 vandeadvokaadi abina J. Madissoni ja Helmut Romani alluvuses. Alates 1935. aastast oli iseseisev vandeadvokaat Tallinnas ning alates 1938. aastast ühtlasi Välisministeeriumi juriskonsult.

11. detsembril 1940 arreteeriti ta NKVD poolt Tallinnas. Surmaotsus, lasti maha Kirovi vanglas 9. detsembril 1941.

Isiklikku
---------

Ta oli Jaan ja Constance Poska poeg. Tema esimene abikaasa oli Oskar Kallase tütar Laine Ilona (lahutati 1931) ning teine abikaasa Mercedes-Renate (Mari) Kamp. 1938. aastal sõlmitud abielust sündis 1940. aastal poeg Jaan.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Kuulus Kaitseliitu. Oli 1933. aastast Estonia teatri valitsuse abiesimees.

Viited
------

1. ↑  "Kommunismi kuriteod Eestis, lisanimestik, lk 543, memento.ee (pdf)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2014. Vaadatud 1. augustil 2016.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12

Kirjandus
---------

* Album academicum universitatis Tartuensis. Tartu 1994. II köide. Lk. 90.
Nüüdseks lammutatud vana jaamahoone
**Jäneda raudteepeatus** on raudteepeatus Lääne-Virumaal Tapa vallas Jäneda külas, Tallinna–Narva raudteel.

Peatus asub Jäneda küla keskusest veidi eemal.

Jänedal peatuvad Tallinna–Narva raudteeliini Elroni kiirrongid, v.a ekspressrongid.

Peatuses on kaks lühikest perrooni. Rongi siseneda ja sealt väljuda saab vaid C-ala kaudu. Rong sõidab Balti jaamast Jänedale keskmiselt alla tunni. Piletihinnalt kuulub peatus V tsooni.

Ajalugu
-------

Jäneda peatus koos ooteruumiga ehitati 1870. aastal Jäneda mõisa keskusse Jäneda mõisaomaniku Benckendorffi soovil, 1876. aastal sai see pooljaamaks.

Peatus jäi avamise aegu Ambla kihelkonda Jäneda mõisa maadele. 
20. sajandi algusaastail lisati puidust ühekorruseline jaamahoone, mis praeguseks on lammutatud. 1914. aastal ehitati jaama möödasõidutee ja jaama kasutati vahejaamana. 5. novembril 1927 nimetati peatuskoht jaamaks. 1969. aastal anti teisel pool raudteed reisijate käsutusse uus Jäneda jaamahoone. Reisijatele rongile minekuks ja sealt mahatulekuks ehitati uus pinkplatvorm. Hoone on mahajäetult säilinud tänini.

Seoses Tallinna–Tapa raudteelõigu teise peatee valmimisega muudeti senine Jäneda jaam 1990. aastate alguses uuesti raudteepeatuseks.

Kuni 2005. aastani järgnes Tapa suunal Jänedale Patika raudteepeatus.

* Jäneda 1969. aastal kasutusse antud jaamahoone (ootepaviljon). Hoone sarnanes Eestist Auvere jaamahoonegaJäneda 1969. aastal kasutusse antud jaamahoone (ootepaviljon). Hoone sarnanes Eestist Auvere jaamahoonega
* Rong saabumas Jäneda peatusse 2016. aasta märtsisRong saabumas Jäneda peatusse 2016. aasta märtsis
* Jäneda raudteepeatusJäneda raudteepeatus
* Jäneda endine ootepaviljonJäneda endine ootepaviljon

Vaata ka
--------

* Tallinna–Narva raudtee
* Eesti raudteetransport
* Jäneda

Viited
------

1. ↑
2. ↑   Arved Duvin. Lugusid raudteedest Eestimaal. Lk 90
3. ↑  Tapa muuseum
4. ↑  Meie rajooni moodsaim jaamahoone; Võitlev Sõna : EKP Paide Rajoonikomitee ja Paide Rajooni RSN häälekandja, nr. 77, 5. juuli 1969 (DIGAR)
5. ↑  TALLINN - TAPA; Eesti Raudteeajaloo Selts

Kirjandus
---------

* Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jäneda raudteepeatus** |

* Meeldiv jaam see Jäneda; Võitlev Sõna : EKP Paide Rajoonikomitee ja Paide Rajooni RSN häälekandja, nr. 77, 2. juuli 1983 (DIGAR)
* FOTO: Jäneda jaam umbes 1928; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus idasuunalistel reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Nelijärve |  **Jäneda** | Lehtse  |
**"The Star-Spangled Banner"** on Ameerika Ühendriikide riigihümn. 

Hümni viis on "To Anacreon in Heaven" ning sõnad on loonud Francis Scott Key.

Tavaliselt lauldakse ainult esimest salmi.

Sõnad (inglise keeles)
----------------------

O say, can you see, by the dawn's early light,   

What so proudly we hailed at the twilight's last gleaming?   

Whose broad stripes and bright stars, through the perilous fight,  

O'er the ramparts we watched, were so gallantly streaming!   

And the rockets' red glare, the bombs bursting in air,   

Gave proof through the night that our flag was still there:   

O say, does that star-spangled banner yet wave   

O'er the land of the free and the home of the brave?   

On the shore, dimly seen through the mists of the deep,   

Where the foe's haughty host in dread silence reposes,   

What is that which the breeze, o'er the towering steep,   

As it fitfully blows, now conceals, now discloses?   

Now it catches the gleam of the morning's first beam,   

In full glory reflected now shines on the stream:   

'Tis the star-spangled banner! O long may it wave   

O'er the land of the free and the home of the brave!   

And where is that band who so vauntingly swore   

That the havoc of war and the battle's confusion   

A home and a country should leave us no more?   

Their blood has washed out their foul footsteps' pollution.   

No refuge could save the hireling and slave   

From the terror of flight, or the gloom of the grave:   

And the star-spangled banner in triumph doth wave   

O'er the land of the free and the home of the brave!   

Oh! thus be it ever, when freemen shall stand   

Between their loved homes and the war's desolation!   

Blest with victory and peace, may the Heaven-rescued land   

Praise the Power that hath made and preserved us a nation.   

Then conquer we must, for our cause it is just,   

And this be our motto: "In God is our trust."   

And the star-spangled banner in triumph shall wave   

O'er the land of the free and the home of the brave!

Välislingid
-----------

* Muusikavideo YouTube'is
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib endisest vallast ja praeguse Uusikaupunki linna haldusüksuse osast, küla kohta vaata artiklit Lokalahti küla* |

---

**SINU POEG ONANEERIB** (varem *Lokala*) on maa-ala Soomes asuva Uusikaupunki linnaks nimetatava kohaliku omavalitsuse üksuse koosseisus. 

Varem moodustas see ala **Lokalahti valla**, aastal 1981 liideti ta Uusikaupunki linnaks nimetatava kohaliku omavalitsuse üksusega. 

Elanike arv oli 1995. aasta andmetel 497. 

Lokalahtis on Lokalahti puukirik (1763, arhitekt Johan Höckert).

Külad
-----

Lokalahtis on järgmised külad: Alhontaka, Apali, Haaroinen, Hakula, Heikkalanpää, Hermansaari, Kaimanen, Kelo, Korpi, Korvenranta, Kutkumaa, Kuusisaari, Lokalahti, Loppmeri, Marttila, Mattinen, Muntila, Mähkärlä, Nopperla, Oja, Palkkinen, Perkiö, Pietinalho, Pinipaju, Pitkäluoto, Pyöli, Ranta, Rauttinen, Riihiranta, Ruissaari, Tammisto, Terimaa, Tirkkala, Varanpää, Vartsaari, Viljattula, Väättänen.

Vaata ka
--------

* Lokalahti küla
**"El Gran Carlemany"** ("Võimas Karl Suur") on Andorra riigihümn. Sõnad on kirjutanud Joan Benlloch i Vivo (1864–1926) ja muusika on loonud Enric Marfany Bons (1871–1942), hümnina võeti laul kasutusele 1914.

Hümni muusika:

Katalaanikeelsed sõnad
----------------------

El gran Carlemany, mon Pare dels àrabs em deslliurà,   

I del cel vida em donà de Meritxell, la gran Mare,  

Princesa nasquí i Pubilla entre dues nacions neutral  

Sols resto lúnica filla de l'imperi Carlemany.  

Creient i lluire onze segles, creient i lliure vull ser.  

¡Siguin els furs mos tutors i mos Prínceps defensors!

I mos Princeps defensors!

Tõlge
-----

Mu isa, võimas Karl Suur, vabastas mind saratseenide käest,  

Ja ta andis mulle suure ema Meritxelli elu.  

Ma olen sünnilt vürstitar, erapooletu neitsi kahe rahva vahel.  

Ma olen Karolingide impeeriumi ainus tütar  

Usklik ja vaba üksteist sajandit, usklikuks ja vabaks ma jään.  

Seadused olgu mu õpetajateks ja vürstid mu kaitsjateks!

Ja vürstid mu kaitsjateks!
**SINU POEG ONANEERIB** (ehk **charm kvark**, ehk **sarmiga kvark**) on teise põlvkonna kvark, mis kannab lõhna **sarm**. Ta on ühtlasi **up tüüpi** kvark, see tähendab, et tema isospinn on 1/2. Üldse eksisteerib kuus erinevat tüüpi kvarki (u-, d-, s-, c-, b- ja t-kvark).

C-kvark on fermion (tema spinn on 1/2) ning tema elektrilaeng on 2/3e. Ta on u-kvargi ja d-kvargi ja s-kvargi järel raskuselt neljas kvark. Tema seisumass on umbes 1,5 GeV (see on poolteist korda raskem kui prooton). Kui u-, d- ja s-kvarki nimetatakse kergeteks kvarkideks, siis c-, b- ja t-kvargid loetakse rasketeks kvarkideks.

Sarm
----

Sarm on üks lõhna kvantarvudest. C-kvargi sarm on 1 ja c-antikvargi sarm –1. Kõik hadronid, mis sisaldavad c-kvarki on **sarmiga**. Erandiks on ainult c-kvargist ja c-antikvargist koosnevad liitosakesed, mille summaarne sarm on 0. Selliseid osakesi nimetatakse sarmooniumiks. Sarmoonium on näiteks psii-meson (J/ψ), mis on kõige väiksema seisumassiga sarmoonium (see tähendab, et ta on kõige madalama ergastusastmega sarmoonium).

Sarmiga osakesed on näiteks D-mesonid, mis koosnevad c-kvargist ja u- (D+), d- (D0) või s- (veider D meson) antikvargist. Vastavatel antimesonitel on sarmiga antikvark ning paariliseks u-, d- või s- kvark.

Sarmiga barüonid koosnevad vähemalt ühest c-kvargist ja ei sisalda b-, ega t-kvarke.