recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Friedrich Ludwig Jahn (1852)
**Friedrich Ludwig Jahn** (11. august 1778 – 15. oktoober 1852) oli saksa võimlemispedagoog, võimlemise isa (*Turnvater*). 

Jahn tegi noortega võimlemisharjutusi, et arendada nende kehalist jõudu võitluseks prantslaste vastu. 1811. aastal asutas ta Berliinis ja mujal vabaõhuvõimlaid, leiutas võimlemisriistu (rööbaspuud, rõngad ja kangi), mis levisid koos tema ideedega peatselt kogu Euroopasse ja mõjutasid mitme võimlemiskoolkonna teket.

Pärast Napoleoni vastast vabadussõda pidas ta Berliinis loenguid saksa rahvusest. Neis loenguis avaldas ta mõtteid, mis näitasid, et Jahn oli mõnes mõttes tagurlane. Mõned professorid astusid tema kultuurilise reaktsiooni vastu välja ja muuseas puudutati ka poliitilisi küsimusi. Jahni kaitseks astusid välja Berliini ja teiste Preisi linnade võimlemisseltsid. Reaktsiooniaja valitsus oli pahane, et noorsugu on äratatud üldisest rahvuslikust unest, ja sulges kõik võimlemisasutused. Demagoogiks peetud Jahn arreteeriti ja pandi vanglasse, kus ta istus kuus aastat (kuni 1825. aastani).

Kui ta vanglast välja lasti, ei tohtinud ta elada Berliinis ega teistes linnades, kus olid ülikoolid ja gümnaasiumid. Jahni vihkas Preisi valitsus ka sellepärast, et oldi arvamisel, nagu ta olevat võtnud osa Jena *Burchenschaft*'ist ehk üliõpilaste ühingust. Jahni peale olid pahased ka niisugused mehed nagu Blücher ja Stein. Blücher palus isegi Metternichi, et see neetud võimlemisjandile lõpu teeks. Alles uue kuninga Friedrich Wilhelm IV valitsusajal sai Jahn amnestia ja võis Preisimaale tagasi tulla.

Välislingid
-----------

Friedrich Ludwig Jahn – Saksa wõimlemise-isa. Päewaleht (1911) 15. juuni ja 16. juuni
**Friedrich Luksep** (algselt Eestis **Friedrich Luksepp**; 13. august 1920 Toropets – 7. detsember 2013 Båthöjden) oli eesti arst ja ühiskonnategelane Rootsis.

Friedrich Luksep sündis 13. augustil 1920 eesti perekonnas Venemaal Toropetsis, kus elas palju eestlasi. Isa Peeter oli olnud linnavalitsuse ametnik ja ema Emiline, sündinud Tikk, oli pidanud linna keskväljakul õmblustarvete poodi.

Perekond opteerus Tartu rahu järel 1921. aastal Eestisse, elades esmalt Tartus ja seejärel Pärnus. Friedrich lõpetas 1940. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ning astus Tartu Ülikooli loodusteaduse ja hiljem arstiteaduskonda.

Friedrich Luksep mobiliseeriti Punaarmeesse, kust tal õnnestus põgeneda. Saksa mobilisatsioonist oli päästnud terviserike ning ta pages detsembris 1943 Soome ja jõudis sealtkaudu 1. jaanuaril 1944 Rootsi.

Friedrich Luksep lõpetas Karolinska Instituudi 1950. aastal ning töötas arstina Löwenströmska, St Görani ja St Eriku haiglates. 1959. aastast töötas Farsta tervisekeskuses, kuni selle juhataja kohalt pensionile jäi. Ka Rootsi sõjaväeteenistuse oli ta läbinud arstina ning aastail 1965-1966 töötanud ka majori aukraadis Rootsi ÜRO vägede arstina Küprosel.

Friedrich Luksep oli Eesti Arstide Seltsi liige, mõnd aega Stockholmi Eesti Ühingu juhatuse liige ning kuulus Stockholmi Eesti Tenniseklubisse.

Isiklikku
---------

Oli aastail 1952-1972 abielus Vivian Kotkaga. Poeg Peeter Luksep sündis 1955. aastal.

Viited
------

1. ↑  Rein Tarmet. In memoriam Friedrich Luksep. Eesti Päevaleht (Rootsi), 8. jaanuar 2014

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*
**Piimaühingute Keskliit "Võieksport"** oli Eestis aastatel 1936–1940 tegutsenud keskliit, mis keskendus või ekspordile Eestist.

Keskliidu eelkäija oli 1911–1936 tegutsenud Piimaühingute Keskühing "Estonia", kellel erinevalt "Eesti Võiekspordist" ei olnud Eestist või väljaveo ainuõigust.

Eesti eksportvõi kast
1932. aastal moodustas piimatoodete eksport Eesti üldisest ekspordist 36,3%. Seoses suure majanduskriisiga algas piima kokkuostu langus: 1 kg eksportvõi hind langes iseseisvusaja madalaimale tasemele — 1,17 krooni. 

1934. aastal võttis Riigikogu vastu Võihinna kindlustamise seaduse, millega kindlustati võitootjaile 1 kg või hind 1,50 krooni. Võeti vastu Piimaseadus ja 1934. aasta 5. detsembril otsustas Vabariigi valitsus anda 1935. aastaks või väljaveo load viiele eksportöörile - P. K. "Estoniale", Eesti Piimaühisuste Liidule, a.-s.le Rotermanni tehased, firma C. F. Gahlnbäckile ja J. Puhk & Poegadele. 

1936. aasta Või väljaveo korraldamise seadusega moodustati juriidilise isikuna Piimaühistute Keskliit „Võieksport", millele anti või väljaveo ainuõigus.

Näiteks aastal 1937 eksportis keskliit 13 180 tonni võid, mis rahalises väärtuses oli 22,5 mln krooni. Eesti koguekspordist moodustas see üle viiendiku. Peamised sihtriigid olid Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (62,7%) ja Saksamaa (36,9%).

Piimaühingute Keskliit "Võieksport" keskmeierei varustas ca 90% Tallinna elanikest piima ja piimasaadustega.

Keskliidu juhatuse esimees oli August Reinart.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  EE 12. köide, 2003: 683.
2. ↑  RT 1934;13
3. ↑  RT 1934; 56
4. ↑  Postimees (1886-1944), nr. 334, 6 detsember 1934
5. ↑  RT 1936; 30
6. ↑  Tallinna uus keskmeierei, Ühistegelised Uudised, nr. 2, 15 jaanuar 1937
7. ↑  Albert Irs — 95, www.eesti.ca, 05 Sep 2003
**Mutrivõti** on tööriist, mida kasutatakse mutrite või poltide kinni-ja lahtikeeramiseks või paigalhoidmiseks. Mutrivõtmeid on erineva kuju ja suurusega. Kõrgema kvaliteediga mutrivõtmed valmistatakse kroomvanaadiumist ja sageli on need sepistatud.

Mutrivõtme tüüpe
----------------

  

**Silmusvõti** on üheosaline suletud avadega mutrivõti poldi või mutri haaramiseks. Avad on üldjuhul kuue või kaheteistkümnepunktilised, mis on mõeldud kuuskantkujuliste mutritega või poltidega kasutamiseks.

**Lehtvõti** on üheosaline U-kujulise peaga mutrivõti, mis toetub poldi ja mutri mõlemale küljele. Võtmel on tavaliselt kaks erineva suurusega otsa, mis on suunatud umbes 15-kraadise nurga alla käepideme telje suhtes. See lubab suuremat liikumisvõimalust kitsastes oludes võtit keerates. 

**Lehtsilmusvõti** on mutrite pööramise ja pingutamise tööriist. See on mutrivõti, mille ühes otsas on lehtvõti ja teises otsas silmusvõti. 

**Tellitav mutrivõti** on mutrivõti, mille suurust saab liikuva põse nihutamisega muuta vastavalt keeratava mutri suurusele.

**Kuuskantvõti** on tööriist selliste poltide ja kruvide keeramiseks, mille peas on kuusnurkne süvend.

  


| Pilt | Nimetus |
| --- | --- |
|  | silmusvõti |
|  | toruvõti |
|  | lehtsilmusvõti |
|  | lehtvõti |
|  | konksvõti |
|  | haakvõti |
|  | tellitav võti |
|  | kuuskantvõti |
|  | padrunvõti |
|  | väntmutrivõti |

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mutrivõti** |

* häälestusvõti
* narre
**Krivasoo lahing** toimus 16. novembrist kuni 30. detsembrini 1919. aastal Eesti Vabadussõjas Eesti vägede ja Punaarmee vahel Krivasoo küla ümbruses. Vene ajalookirjanduses nimetatakse lahingut *Kriuša lahinguks*.

Punaarmee Läänerinde armeekomandöri Vladimir Gittise juhtimisel ründas üle Krivasoo Auvere suunas 7. ja 15. armee jõududega (6. diviisi umbes 40 000 meest ja 200 suurtükki) eesmärgiga Viru rinde väed ümber piirata. 

Punaarmee rünnakule seisid Viru rindel vastas kindral Aleksander Tõnissonile alluvad 1. ja 3. Diviisi väeosad (umbes 15 000 meest ja 160 suurtükki).

Lahingu käik
------------

17. novembril 1919 murdis Punaarmee 17. armee löögigrupp, mis koosnes 12 polgust Vääska juures rinde läbi ja alustas edasitungi Auvere suunas. Öösel üle Krivasoo piirkonnas laiaks ja aeglasevooluliseks muutunud ja jäätunud Narva jõe tunginud punaväed ei kohanud tõsist vastupanu, sest soisel alal ei olnud võimalik rajada kaitsekraavidega püsivalt mehitatud rindejoont. Punaarmee lõi ohtliku platsdarmi Auvere suunas eesmärgiga vallutada Jõhvi-Narva raudteelõik. Samal ajal ründas Punaarmee lakkamatute rünnakutega ja väga tugeva suurtükitule toetusel Narvast ida pool positsioone Annenskaja, Dubrovka ja Sala küla joonel.

Eesti vägede 1, 6. ja 8. jalaväepolgu jõududega antud vastulöök taastas esialgse rindejoone. 

Punaarmee ründas veel korduvalt Eesti positsioone, kuid nendest läbi murda enam ei suudetud. Rünnakute tagajärjel suuri kaotusi kandnud Punaarmee rünnakud vaibusid 30. detsembriks 1919. 

| * v
* r
Eesti Vabadussõda |
| --- |
| 
Narva 1918 – Joala – Auvere – Rägavere – Punapargi – Kunda – Valkla – Kehra – Vetla – Voose – Priske – Aidu – Kärstna – Tapa – Kunda – Tartu – Utria – Laagna – Narva 1919 – Reola – Pikksaare – Uderna – Kirepi – Paju – Sänna – Pihkva – Marienburg-Jakobstadt – Lemsalu – Võnnu – Krasnaja Gorka – Krivasoo |
Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad

◄ |
1. aastatuhat |
**2. aastatuhat**
| 3. aastatuhat
   

◄ |
11. sajand |
12. sajand | **13. sajand**
| 14. sajand
| 15. sajand
| ►  

1200. aastad |
1210. aastad |
1220. aastad |
1230. aastad |
1240. aastad |
1250. aastad |
1260. aastad |
1270. aastad |
1280. aastad |
1290. aastad



**13. sajand** ehk **XIII sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise kolmeteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1201 ja lõppes 31. detsembril 1300.

Sündmused
---------

* ...

Inimesed
--------

* Piiskop Albert
* Aleksander Nevski
* Läti Henrik
* Kaupo
* Lembitu
* Valdemar II

* Batu-khaan
* Bonifatius VIII
* Friedrich II
* Dominicus
* Franciscus Assisist
* Hubilai
* Innocentius III
* Louis IX Püha
* Otakar II
* Philippe II Auguste
* Philippe IV Ilus
* Rudolf I von Habsburg
* Thomas Aquinost
* Tšingis-khaan

Avastused, leiutised ja uuendused
---------------------------------

* ...

Kümnendid ja aastad
-------------------

1200. aastad: 1201, 1202, 1203, 1204, 1205, 1206, 1207, 1208, 1209

1210. aastad: 1210, 1211, 1212, 1213, 1214, 1215, 1216, 1217, 1218, 1219

1220. aastad: 1220, 1221, 1222, 1223, 1224, 1225, 1226, 1227, 1228, 1229

1230. aastad: 1230, 1231, 1232, 1233, 1234, 1235, 1236, 1237, 1238, 1239

1240. aastad: 1240, 1241, 1242, 1243, 1244, 1245, 1246, 1247, 1248, 1249

1250. aastad: 1250, 1251, 1252, 1253, 1254, 1255, 1256, 1257, 1258, 1259

1260. aastad: 1260, 1261, 1262, 1263, 1264, 1265, 1266, 1267, 1268, 1269

1270. aastad: 1270, 1271, 1272, 1273, 1274, 1275, 1276, 1277, 1278, 1279

1280. aastad: 1280, 1281, 1282, 1283, 1284, 1285, 1286, 1287, 1288, 1289

1290. aastad: 1290, 1291, 1292, 1293, 1294, 1295, 1296, 1297, 1298, 1299

1300
Heidi Hautala (2011)
**Heidi Anneli Hautala** (sündinud 14. novembril 1955 Oulus) on Soome poliitik, Euroopa Parlamendi liige 1995–2003 ja alates 2009. aastast.

Hautalal on magistrikraad taimekasvatuses. 

Ta kuulub Rohelisse Liitu. Aastatel 1987–1991 oli ta Rohelise Liidu esimees.

Hautala on olnud Eduskunna liige aastatel 1991–1995 ja 2003–2009 ning Euroopa Parlamendi liige 1995–2003 ja alates 2009. aastast. Ta on europarlamendi Inimõiguste alamkomitee juht.

Ta oli roheliste presidendikandidaat 2000. ja 2006. aasta presidendivalimistel. Neist esimesel kogus ta 100 740 häält ehk 3,3% ja teisel 105 085 häält ehk 3,5% häältest.

Poliitikas kaitseb Hautala vastutust keskkonna ees, avatust poliitikas ja ülemaailmset õiglust. Ta on kritiseerinud inimõiguste olukorda Venemaal ja Hiinas ning USA välispoliitikat.

14. märtsist 2007 on Haidi Haudale Neste Oili haldusnõukogu esimees. Ta on Soome-Vene Kodanikefoorumi esimees – see foorum loodi 2007 Soome ja Venemaa vaheliste suhete edendamiseks ja Venemaa tsiviilühiskonna tugevdamiseks. Ta on Koostöö Arendamise Teeninduskeskuse endine president ja Kriisihaldusalgatuse täitevkomitee endine liige (viimase president on Martti Ahtisaari).

22. juunist 2011 kuni 17. oktoobrini 2013 oli ta Jyrki Kataineni valitsuse arengukoostöö minister.

2001 kaebas Hautala Euroopa Liidu Nõukogu Euroopa Kohtusse juurdepääsu osas relvastuse ekspordi reegleid käsitlevale dokumendile. Kohus otsustas, et ministrid peavad dokumendi vähemalt osaliselt avalikustama. See juhtum tekitas pretsedendi Euroopa õigussüsteemis dokumentide kättesaadavuse osas.

Tal on poeg Jasper (sündinud 1981).

Tunnustus
---------

* 2009 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Heidi Hautala** |

* Heidi Hautala koduleht
Hauaristi alus.  
Foto: Robert Treufeldt, 15. august 2015
Hauatähised kalmistul.  
Foto: Robert Treufeldt, 15. august 2015
**Puiatu mõisa kalmistu** on kalmistu Kõpu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Leemeti külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas.

Ajalugu
-------

Kalmistu rajasid Puiatu mõisa tollased omanikud Krüdenerid tõenäoliselt millalgi 19. sajandi algul, sest esimene matus oli 1815. aastal. Kalmistule on maetud kokku 24 lahkunut.

Kirjeldus
---------

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult 850 meetri kaugusele lääne-edelasse. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on hauatähiseid ja nende osasid.

Kabel
-----

Kalmistul asus ka lihtne puust kabel, mis lammutati millalgi 1950. aastatel. See oli ainuke teadaolev puust kabel Eesti mõisakalmistutel.

Kalmistule maetuid
------------------

* 1910, 5. oktoober (vkj) - Friedrich Amadeus von Krüdener (3. oktoober (vkj) 1862 - 29. september (vkj) 1910)

Viited
------

1. ↑  Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Leht 74

Kirjandus
---------

* Taavi Pae. "Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused". // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
* Valdo Praust. "Viljandimaa mõisad". Tänapäev. Tallinn 2010. Lk 59 ja 62
* Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Puiatu mõisnike matmispaik" (629:HAU:001) Eesti looduse infosüsteemis
* Puiatu mõisa kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
* Matus Puiatu mõisa kalmistul. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
L(+)-piimhape
**Piimhape** ehk **2-hüdroksüpropaanhape** (inglise k *lactic acid*) on orgaaniline ühend, mille keemiline valem on C3H6O3 ja lihtsustatud struktuurivalem CH3CH(OH)COOH. Piimhape kuulub karboksüülhapete hulka ning mängib mitmes biokeemilises protsessis olulist rolli. 

Piimhappe deprotoneerumisel lahuses moodustuvat aniooni CH3CH(OH)COO- nimetatakse laktaatiooniks ja piimhappe soola laktaadiks.

Piimhape tekib lihastes hapnikuvaeguses suure koormusega töötamisel, kuid ka mikroorganismide elutegevuse jääkainena, näiteks piima, kurkide ja kapsaste hapendamisel ehk kääritamisprotsessis, mille käigus muudetakse toiduainetes leiduvad suhkrud piimhappeks.

Piimhapet kasutatakse ka toidulisaainena (lühend E270). 

Piimhappe sisaldus on piima kvaliteedi näitaja. 

Polüpiimhape (PLA) on biolagunduv polümeer, millest valmistatakse looduslikult lagunevaid kilekotte jm.

Ajalugu
-------

* Esimest korda eraldas piimhappe hapendatud piimast Rootsi keemik Carl Wilhelm Scheele 1780. aastal.
* 1808. aastal avastas Jöns Jacob Berzelius, et piimhape tekib ka lihastes suure koormusega töötamisel.
* Piimhappe struktuuri koostas Johannes Wislicenus 1873. aastal.
* 1856. aastal avastas Louis Pasteur piimhappebakterid ja nende rolli piimhappe tekkimisel.
* Piimhappe tööstuslikku tootmist alustas 1895. aastal Saksamaa farmaatsiaettevõte Boehringer Ingelheim.

Piimhappe struktuur ja keemilised omadused
------------------------------------------

Piimhape kuulub alfahüdroksühapete hulka, kuna tema molekulis on karboksüülrühma (-COOH) kõrval hüdroksüülrühm (-OH). Neid rühmi ühendav vesinikside stabiliseerib piimhappest moodustuva laktaatiooni ja suurendab niiviisi piimhappe happesust (pKa=3,86). Piimhappe molekul on kiraalne ja esineb kahe optilise isomeerina: L-(+)-piimhape ehk (S)-piimhape ja selle peegelisomeer D-(-)-piimhape ehk (R)-piimhape. Keemilises sünteesis saadakse ka nende isomeeride segu ehk DL-piimhapet.

Piimhape on niiskust imav, vees hästi lahustuv valge tahke aine. D-piimhape ja L-piimhape sulavad 53 °C juures. DL-piimhape on toatemperatuuril vedel (sulamistemperatuur 16,8 °C) ning seguneb vee ja etanooliga.

Vaata ka
--------

* Karboksüülhapped
* Piimhappebakterid

Välislingid
-----------

* Hapendamine
* Laktaat organismis
* Lactic acid production in muscle
* PLA
* Lactic acid bacteria
Jerzy Drzewiecki ja Jerzy Wedrychowski RWD-7 taustal
**RWD** oli Poola lennukikonstrueerimisbüroo, mis tegutses aastatel 1928–1939. Büroo asutasid Stanisław Rogalski, Stanisław Wigura ja Jerzy Drzewiecki.

Eesti lennundus
---------------

1933–1934 ehitasid Rein Neudorf (pärast eestisdamist Rein Tooma), Otto Org ja Voldemar Post Poola litsentsi alusel ühe õppe-treeningulennuki RWD-8 (registreerimismärk **ES-RWD**).

Õnnetused Eestis
----------------

1938. aasta septembris kukkus Ülemiste järve Poola purilendur Zbigniew Olenski oma ühemootorilise RWD-ga. Lendur sai õnnetuses lülisambavigastuse.

Viited
------

1. ↑  Tiit Noormets. Kui Eesti taevas lendasid Eestis ehitatud lennukid.[*alaline kõdulink*] Postimees, 9. jaanuar 1999
2. ↑  Lauri Birkan. Ajalugu kordub: ka 1938. aastal sumatas Poola lendur Ülemiste järve. Õhtuleht, 20. märts 2010
3. ↑  Risto Berendson. Ülemiste järv on Poola lendureile armuline. Tallinna Postimees, 20. märts 2010

Kirjandus
---------

* Frederik Gerdessen, Toivo Kitvel, Johannes Tilk. Aeg. Mehed. Lennukid. Eesti lennunduse arengulugu kuni 1940. aastani. Tallinn, 2001.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **RWD** |

* HISTORIA DWL
**Kurtuvėnai** on alev Leedus Šiauliai rajoonis Bubiai vallas. Alevis on Kurtuvėnai regionaalpargi halduskeskus. Kurtuvėnai asub Venta-Dubysa kanali ja Kurtuva järve kaldal.

Alevis on algkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1796 püstitatud barokkstiilis katoliku kirik ja Kurtuvėnai mõisa hoonetekompleks.

Ajalugu
-------

Kurtuvėnaid on esimest korda mainitud XIII sajandil, kuigi alevis asuv linnamägi oli arheoloogilistel andmetel kasutusel juba esimesel aastatuhandel pKr. Piirkond alevi ümbruses kuulus žemaitide Knituva muinasmaakonda.

Aastal 1495 püstitati Kurtuvėnaisse esimene kirik ja sellest sai kihelkonna keskus. XVI sajandi algusest kuni aastani 1614 kuulus see protestantidele, seejärel ehitasid need alevisse uue kiriku ja vana kirik anti katoliiklastele tagasi. XVII sajandi lõpuks oli see lagunenud ja nii ehitati aastal 1796 selle asemele praegune kirik.

Aleviks nimetati Kurtuvėnaid esimest korda aastal 1514. XVII sajandi lõpus ja XVIII sajandi alguses laastasid asulat sõjad. Kuni XVIII sajandi alguseni kuulus see Nagurskistele, seejärel aga Plater-Zyberkidele. Aastal 1804 asutati alevisse kihelkonnakool. Ajal, mil ladina tähestikus välja antud leedukeelne kirjandus keelustatud olid, levitasid seda Kurtuvėnais ja selle ümbruskonnas O. Butkutė, Meškauskiste ja Vitkauskiste pered, Povilas Višinskis.

Esimese maailmasõja ajal, aastal 1915, põles alev maha. Aastal 1919 toimus alevi all lahing Pavel Bermondt-Avalovi vägede ja Leedu sõjaväe vahel. Kahe ilmasõja vahelisel perioodil kandis alev nime *Kurtavėnai*. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad.

Pilte
-----

* KurtuvėnaiKurtuvėnai
* KurtuvėnaiKurtuvėnai
* Kurtuvėnai kirikKurtuvėnai kirik
* Kurtuva järvKurtuva järv
* Kurtuvėnai mõisKurtuvėnai mõis
* Kurtuvėnai kool, kultuurimaja ja raamatukoguKurtuvėnai kool, kultuurimaja ja raamatukogu
* Kurtuvėnai kalmeKurtuvėnai kalme
* Kurtuvėnai linnamägiKurtuvėnai linnamägi
* Venta-Dubysa kanalVenta-Dubysa kanal
* Paisjärv alevi külje allPaisjärv alevi külje all

Tuntud elanikke
---------------

* Jonas Nagurskis – Rzeczpospolita poliitik ja sõjaväelane
* Stefan Plater-Zyberk – Leedu fotograaf ja kunstnik

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Kurtuvėnai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alev portaalis vietoves.Lt
* Alev Poola geograafilises sõnastikus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib piirivalvelaevast; aurulaeva kohta vaata artiklit Vapper (aurulaev)* |

---


|  |
| --- |
| PVL-111 Vapper Tallinna Admiraliteedi basseinisPVL-111 Vapper Tallinna Admiraliteedi basseinis |
| Teenistuskäik |
|
|
| **Nimi** | 
Vapper |
| **Kasutaja** | Eesti Piirivalve Eesti |
| **Ehitaja** | Balti Laevaremonditehas, Tallinn, Eesti |
| **Maksumus** | 
38 miljonit krooni |
| **Kiil pandud** | 
3. märtsil 1999 |
| **Vette lastud** | 
1. juunil 2000 |
| **Kasutusest eemaldatud** | 
2012 |
| **Identifitseerimine** | Kutsung: ESY2111 
MMSI Number: 276398000 |
| Laeva üldandmed |
| **Klass ja tüüp** | 
Vapper |
| **Veeväljasurve** | 
118 tonni |
| **Pikkus** | 
31,4 m |
| **Laius** | 
6,0 m |
| **Süvis** | 
1,8 m |
| **Peamasinad** | 
DEUTZ TBD 620 V12; 2×1524 kW |
| **Kiirus** | 
27 sõlme |
| **Meeskond** | 
2×6 liiget |
| **Relvastus** | 
1x 2-25mm automaatkahur 2M-3M, 1x kuulipilduja |

PVL-111 **Vapper** oli Eesti Piirivalve laev.

3. märtsil 1999 pandi Tallinnas Balti Laevaremonditehases maha uue piirivalvelaeva kiil. 1. juunil 2000 lasti laev vette. Laeva nimeks sai Vapper ja pardanumbriks PVL-111. Tol ajal oli laeva hind 38 miljonit krooni.

18. augustil 2002 enne Suurupi väinas toimunud merepäästeharjutust oli vaja piirivalvekaatrilt PVK-018 anda üle varustust laevale Vapper. Aluste omavahelise lähenemise käigus aga põrkasid laevad külgepidi kokku ning PVK-018 läks ümber.
Piirivalvekaatril olnud inimesed kukkusid vette ja mõned neist said ka vigastada.

2006. aastal võttis Vapper osa võidupüha mereparaadist Saaremaal.

Vapper on võtnud osa paljudest merepäästeõppustest ja -operatsioonidest.

2012. aasta septembris valmis Politsei- ja Piirivalveameti uus mitmeotstarbeline patrull-laev Kindral Kurvits, sellega seoses arvati Vapper 2013. aastal teenistusest välja. Oktoobris 2013 pani Politsei- ja Piirivalveamet Vapperi müüki oksjoniportaalis osta.ee nime all **Vessel PVL-111** ning selle ostis üks Narva vahendusettevõte.

Alates aprillist 2015 on Vapperil Marshalli saartel asuva omaniku korraldusel St. Kittsi ja Nevise lipp, kinnitamata andmeil olevat laeva uus nimi Ikole.

Välislingid
-----------

* Pilt 1
* Pilt 2
* Piirivalvelaev sai mündi kiilu külge
* "Seda õnnetust ei oleks tohtinud juhtuda!"
**Eevi Paasmäe** (sündinud 11. mail 1952 Narvas) on eesti poliitik, XIII Riigikogu liige. Ta on Eesti Keskerakonna liige alates 1994. aastast.

Paasmäe on lõpetanud Narva 2. Keskkooli 1970. aastal, Tartu Ülikooli 1976. aastal eesti filoloogina ning Tallinna Ülikooli kolledži (endise Tallinna Pedagoogilise Seminari) 2001. aastal eelkooliõpetajana.

Ta on töötanud Sillamäe linna lasteaia juhatajana 1993–1998, Sillamäe Linnavalitsuse alushariduse peaspetsialistina 1998–1999, Sillamäe Linnavalitsuse peaspetsialistina 1999–2001 ning Sillamäe Linnavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhataja kohusetäitjana. 2001–2002 oli ta rahvastikuministri nõunik ning 2003–2009 Sillamäe Linnavalitsuse peaspetsialist. 2009–2016 ja 2017–2018 oli ta Sillamäe aselinnapea. Paasmäe oli Riigikogu liige 23. novembrist 9. detsembrini 2016 maaeluministri Martin Repinski asendusliikmena ja taas alates 28. juunist 2018 seoses Martin Repinski Riigikogu liikme volituste lõppemisega.

Ta on kandideerinud ja valitud Sillamäe Linnavolikogusse 2009. ja 2011. aastal.

Paasmäe on Virumaa pärimuskultuuri programmi nõukogu liige, Sillamäe Eesti Seltsi liige, Ida-Viru Naiste Ühenduse asutajaliige, Ida-Viru Naiste Ümarlaua asutajaliige.

Eevi Paasmäe on abielus, tal on tütar ja poeg.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Elulugu Riigikogu kodulehel
2. ↑
**Tortilla** on ümmargune (6–30 cm diameetriga), õhuke, Mehhikost ja Kesk-Ameerikast pärit lameleib, mis on valmistatud hapnemata maisijahust, harvemini nisujahust. Traditsiooniliselt keedetakse tortillade maisi kustutamata lubjaga, et maisi sisemus pehmeneks ja kestad tuleksid lahti. Kustutamata lubi oli Mehhiko toidus peamine kaltsiumiallikas. Tortillat süüakse peamiselt vürtsika täidisega, mis koosneb peamiselt lihast ja juustust.

Tortillad
---------

### Maisitortilla

Maisitortilla on vanim tortillaliik (*Masa de Maíz*). Maisitortilla valmistamiseks tuleb mais kõigepealt nikstamaliseerida, mille käigus mais leotatakse ning keedetakse, et hävitada kahjulikud ained. See sai alguse Mehhikost ning seejärel levis ülejäänud Ameerikasse. Esimesed tortillad valmistati Oaxacas 1500–500 aastat eKr. 19. sajandi lõpus tulid kasutusele esimesed Mehhikos leiutatud mehaanilised tortillade valmistamise masinad, mida kutsutakse tortillapressideks. 

### Nisutortilla

Eurooplased hakkasid kasutama nisu, mis hiljem levis Ameerikasse. Sealt sai alguse nisutortillade valmistamine. Esimesed nisutortillad valmistati Mehhiko põhjaosas. Nisutortillad valmistati jahust ja veest. Tänapäeval sisaldavad tortillad lisaks rasva (õli või searasv), soola, juuretist (nt Küpsetuspulbrit) ja muid lisandeid. Nisutortilladest tehakse peamiselt burritosid või takosid, mis on Mehhiko toidukultuuri igapäevane osa. Mehhiko toidukultuur on mõjutanud ka Ameerika Ühendriikide kööke.

Toiteväärtus
------------

| Toitaine | Maisitortilla (44 g) | Jahutortilla (45 g) |
| --- | --- | --- |
| Kalorid | 96 kcal | 138 kcal |
| Süsivesikud | 20 g | 22 g |
| Valgud | 3 g | 4 g |
| Rasvad | 1 g | 4 g |
| Kiudained | 3 g | 2 g |
| Kaltsium | 3% päevanormist | 5% päevanormist |
| Raud | 3% päevanormist | 9% päevanormist |
| Magneesium | 8% päevanormist | 2% päevanormist |
| Naatrium | 20 mg | 331mg |

Nisutortillades on rohkem rasva, sest nad sisaldavad tavaliselt searasva või taimseid rasvasid. Maisitortillad on head kiudainete ja magneesiumi allikad. Kiudained on olulised seedimisele ja südame tervisele. Magneesium mängib olulist rolli aju, lihaste ja südame töös.

Viited
------

1. ↑  Anderson, Lisa. "Tortilla". *Britannica*. Vaadatud 22..01.2021. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
2. 1 2 3 4  Wartenberg, Lisa (26. august 2019). "What's the Difference Between Corn and Flour Tortillas?". *Healthline*. Vaadatud 22.01.2021.
**Torrensi järv** on suur efemeerne soolajärv Lõuna-Austraalias, millel tavapäraselt puudub ühendus teiste veekogudega. Pärast suuri vihmaperioode on järvel väljavool läbi Pirie-Torrensi koridori Spenceri lahte.

Kirjeldus
---------

Torrensi järv asub Arcoona platoo ja Flinders Range'i mäestiku vahel, Torrensi järve rahvuspargis. Järv on 30 meetrit üle merepinna ja maksimaalne sügavus on vaid 1 meeter. Kui järv on täidetud veega, on tegemist Austraalia suuruselt teise järvega, mis hõlmab 5745 km², kuid seda on juhtunud vaid üks kord viimase 150 aasta jooksul. Järve põhi on kaetud õhukese soolakihiga, mille all on punakaspruunid savikihid.

Järve ümbruse taimestik on hõre. Põhiliselt on esindatud randköömen ja maltsad.

Veeperioodil on täheldatud järve piirkonnas 64 linnuliiki, paljud neist olid tulnud järve äärde pesitsema. Pesitsejate seas märgati ka punarind-karkjalga (*Cladorhynchus leucocephalus*), keda alates 1930. aastast ei ole Lõuna-Austraalias pesitsemas nähtud. Kuivaperioodil on järv elupaigaks paljudele loomaliikidele, sealhulgas skorpionidele, ämblikele, mardikatele ja sipelgatele.

Ajalugu
-------

Pärast ootamatult suurt vihma 1989. aasta märtsis täitus järv veega, mis oli ka esimene kord, kui selline sündmus teaduslikult dokumenteeriti. Vesi püsis järves 1990. aastate alguseni.

Piirkonna traditsioonilisi rahvaid kutsutakse arabanadeks, kokathadeks ja kyunideks. Maadeavastaja Edward John Eyre oli esimene eurooplane, kes järve 1839. aastal avastas. Eyre nimetas järve kolonel Robert Torrensi järgi, kes oli üks Lõuna-Austraalia koloonia asutajaid.

Alates aastast 1991 on Torrensi järv täies ulatuses rahvuspargina kaitse all. Rahvusparki saab külastada igaüks tasuta, kuid taotleda tuleb sisenemisluba.

Viited
------

1. ↑  "Lake Torrens National Park". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2016.
2. 1 2  W. D. Williams, P. De Deckker, Russell Shiel. "The limnology of Lake Torrens, an episodic salt lake of central Australia, with particular reference to unique events in 1989".`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
3. ↑  "National Parks South Australia".
**Puhverserver** (inglise keeles *Caching Proxy Server*, slängis ka proksiserver) on server, mis toimib vahetalitajana brauseri ja veebiressursside vahel.

Puhverserverid aitavad paremini veebi sisu kätte toimetada, kuna salvestavad regulaarselt enimkasutatavate veebilehtede koopiaid oma vahemällu. Kui brauser taotleb veebilehte, mis on juba talletatud puhverserverisse, edastab selle puhverserver. See toimib kiiremini kui lehe otse algsest veebiserverist edastamine ja vähendab ka võrguväliste serverite koormust. Peale selle aitavad puhverserverid parandada turvalisust, kuna filtreerivad välja pahaloomulist veebisisu ja ründetarkvara. Samuti leidub puhverservereid, mis vähendavad andmemahtu, mis tuleb Internetist alla laadida (näiteks Opera Mini kasutab sellist puhverserverit). Eriti oluline on see siis, kui Interneti-teenuse eest makstakse andmemahu pealt, nagu näiteks mobiilsidevõrkudes. 

Puhverservereid kasutatakse palju organisatsioonide ja ettevõtete võrkudes. Tihtipeale on nende kasutamine seal kohustuslik. Tavaliselt ei ole puhverserveri kasutamine kohustuslik koduse Interneti-ühendusega, kuid võimalus selleks on reeglina siiski olemas. Kõigil suurematel internetiteenuse pakkujatel on olemas oma puhverserverid.

Eksikult on puhverserveriteks nimetatud kõiki proksiservereid, kuid proksiserverid, mis andmeid ei talleta, ei ole puhverserverid.
"Maag" suunab siia. Tarokaardi kohta vaata artiklit Maag (taro). Romaani kohta vaata artiklit Maag (Fowles). Romaani kohta vaata artiklit Maag (Maugham).
Võlur Merlin dikteerimas ettekuulutusi oma kirjutaja Blaise'ile. (Illustratsioon Robert de Boroni teosele "Merlin en prose" aastast umbes 1300.)
**Võlur** (ka **maag**, sorts, nõid) on mütoloogias ja muinasjuttudes võluvõimete või -oskustega isik.

Renessansiaegsetes rüütliromaanides ja muinasjuttudes kujutatakse võlurit tihti hea tegelasena, kuid nõida halva tegelasena.

Ilukirjanduses
--------------

John Ronald Reuel Tolkieni "Kääbikus", "Sõrmuste isandas" ja "Silmarillionis" on võlurid (*istarid*) viis pooljumalikku olevust (*maiarid*), kellel on rohkem võimeid kui inimestel, haldjatel või päkapikkudel. Võlurid on saadetud Keskmaale jumalike jõudude (*valar*) saadikutena. Tegelastena esinevad kolm võlurit: Saruman Valge, Gandalf Hall ja Radagast Pruun. Kaks ülejäänud niinimetatud sinist võlurit – Alatar ja Pallando – olulisemate tegelastena ei esine.

J. K. Rowlingu kirjutatud Harry Potteri raamatusarjas on võlurid meessoost võluvõimetega inimesed ja nõiad naissoost võluvõimetega inimesed. Võluritel on samasugused võimed nagu nõidadel.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Võlur** |

* Maagia
* Nõidus
* Merlin
**Ilo Sildmäe** (kuni 1.03.1937 Sillenberg; 6. detsember 1922 Tallinn – 1. aprill 1991 Tartu) oli eesti õigusteadlane ja majandusajaloolane.

Teisest maailmasõjast võttis ta osa Eesti Laskurkorpuse koosseisus. Ta lõpetas aastal 1949 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1968 kaitses ta teemal *"Feodaalpärisorjusliku tootmise feodaalrendi dünaamikast Eestimaal XVIII sajandil"* majandusdoktori väitekirja.

Ta töötas aastast 1950 Tartu Riiklikus Ülikoolis õppejõuna: aastatel 1950–1970 oli ta riigi- ja haldusõiguse kateedri dotsent, aastatel 1970–1974 oli ta samas professoriks; aastatel 1974–1987 oli ta rahvamajandusharude ökonoomika kateedri professor. Aastatel 1987–1991 oli ta Tartu Ülikooli tehisintellekti labori juhataja. Lisaks oli ta aastatel 1953–1961 Tartu Riikliku Ülikooli õppeprorektor ja aastatel 1964–1968 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna dekaan.

Ta kuulus aastast 1946 NLKP ridadesse. Kalle Muuli on teda raamatus *Vabariigi sünnimärgid* iseloomustanud jäiga kommunistina.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa Helga Sildmäe (neiuna Kaljumäe, 1927–1996) oli suusataja ja spordipedagoog; poeg Tõnis Sildmäe (1954–2017) oli pankur ja IT-spetsialist, teine poeg Toomas Sildmäe on Eesti ettevõtja, poliitik, autosportlane ja sporditegelane.

Teoseid
-------

* Fašistlik eesti kodanlus imperialistliku agressiooni teenistuses Nõukogude-vastase sõja ettevalmistamisel. (1934-1940) - Eesti Riiklik Kirjastus, 1953
* Feodaalpärisorjusliku tootmise feodaalrendi dünaamikast Eestimaal XVIII sajandil (1962, doktoriväitekiri)
* Nõukogude riigiorganid (1973)

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo, 2003
* *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 477.
Siinuselise vahelduvpinget (ja vahelduvvoolu) iseloomustavad suurused:  
 1 – amplituudiväärtus,  
 2 – väärtus tipust tipuni,  
 3 – efektiivväärtus,  
 4 – võnkeperiood
**Efektiivväärtus** on elektrotehnikas siinuselise vahelduvpinge ja vahelduvvoolu ruutkeskmine väärtus (ingl *root mean square*, lühend RMS).

Siinuspinge ja -voolu efektiivväärtus moodustab ligikaudu 0,707 amplituudiväärtusest:

{\displaystyle U\_{\text{ef}}={\frac {1}{\sqrt {2}}}\cdot U\_{\text{m}}\approx 0{,}707\cdot U\_{\text{m}}} ja {\displaystyle I\_{\text{ef}}={\frac {1}{\sqrt {2}}}\cdot I\_{m}\approx 0{,}707\cdot I\_{m},}
kus {\displaystyle U\_{\text{m}}} ja {\displaystyle I\_{\text{m}}} on vastavalt pinge ja voolu amplituudiväärtus.

Siinuseline vahelduvvool on efektiivsuselt, nt soojustoimelt samaväärne niisama tugeva alalisvooluga. Seega ainult aktiivtakistust omaval elektritarvitil (küttekehal) eraldub antud efektiivväärtusega vahelduvvoolu toimel niisama palju soojust kui sama tugeva alalisvoolu korral.

Vahelduvvooluvõrgu pinget väljendatakse efektiivväärtusena. Vooluvõrgu 230-voldise pinge korral amplituudiväärtus {\displaystyle U={\sqrt {2}}\ U\_{\mathrm {eff} }=325\,{\text{V}}}.


Lihtsate vahelduvoolusignaalide efektiivväärtused| Signaal
  | Laine kuju

  | {\displaystyle I\_{\text{ef}}} |
| --- | --- | --- |
| siinussignaal
  |  | {\displaystyle {\frac {I\_{\mathrm {m} }}{\sqrt {2}}}} |
| kolmnurksignaal
  |  | {\displaystyle {\frac {I\_{\mathrm {m} }}{\sqrt {3}}}} |
| ristküliksignaal
  |  | {\displaystyle I\_{\mathrm {m} }} |
"Võluv võrdsus" on Terry Pratchetti koomiline fantaasiaromaan ja kolmas raamat *Kettamaailma* sarjast. See avaldati 1987. aastal ning see on esimene, mille peategelaseks ei ole Rincewind. Eesti keelde tõlkis selle Aet Varik 1999. aastal. 

Romaan tutvustab Vanaema Weatherwaxi, kes ilmub edaspidi veel mitmetes Kettamaailma raamatutest. Peategelane Eskarina Smith ilmub järgmisel korral alles 23 aastat hiljem välja antud raamatus "Ma kannan keskööd". 

Pratchetti Eski karakter põhineb tema tütrel Rhianna Pratchettil.

Sisukokkuvõte
-------------

Võlur Drum Billet teab, et ta sureb varsti ning reisib paika, kus kohe-kohe on sündimas kaheksadna poja kaheksas poeg. See laps on määratud saama võluriks. Billet tahab talle kui oma järglasele edasi anda võlusaua.

Sünnib siiski tüdruk Esk (täisnimega Eskarina Smith). Seda viga märkab Billet alles pärast saua üle andmist ja suremist. Esk ilmutab 7aastaselt oma võluvõimeid ning kohalik nõid Vanaema Weatherwax otsustab temaga reisida Nähtamatusse Ülikooli, kust saada abi tema võimete kontrollimiseks.

Naissoost võlur on Kettamaailmas midagi ennekuulmatut ja Eski ei lasta Ülikooli sisse. Vanaema Weatherwax saab ta sinna sisse teenijatüdrukuna. Seal kohtab Esk uuesti Simonit, kellega ta tutvus teel Ülikooli. Simonil on loomulik anne taandada kõik universumis loogilisteks numbriteks. Simoni maagia rebib augu Vangladimensioonidesse ja Eski võlusau lööb vasta Simoni pead, et kaitsta Eski. Simoni meel jääb Vangladimensioonidesse ning Esk viskab võlusaua minema, uskudes, et see ründas Simonit. Esk läheb Simonile Vangladimensioonidesse järele. Sealse ekstreemse külma tõttu muudab sau, mis on selleks ajaks merele uhutud, suure jäävälja ning tormi, mis ujutab üle nii linna kui ka Nähtamatu Ülikooli.

Esk ja Simon avastavad Vangladimensiooni elukate nõrkuse - kui sa oled võimeline kasutama maagit, aga ei tee seda, muutuvad nad hirmunuks ja nõrgaks. Vanaema Weatherwax ja Ülemkantsler Cutangle toovad merelt saua ära ning saavad selle abiga lapsed tagasi Kettamaailma. Esk ja Simon loovad uue maagia, mis põhineb tähelepanekul, et suurim võime on võime mitte kasutada kõiki teisi võimeid.

Tegelased
---------

* Vanaema Weatherwax
* Eskarina Smith
* Simon
* Drum Billet, surev võlur, õunapuu ja ümbersündinud sipelgas
* ülemkantsler Cutangle

Viited
------

1. ↑  Burrows, Marc (30. juuli 2020). *The Magic of Terry Pratchett* (inglise). White Owl. Lk 116. ISBN 978-1-5267-6553-6.
**Kala** on kalade elunditest, eriti lihastest saadav toiduaine.

Kala on kasulik toiduaine, sisaldades mitmeid inimorganismile vajalikke aineid ja vitamiine. 

Kala sisaldab 13–23% täisväärtuslikke valke, mida on paljudes kalades lausa 25% (anšoovis, tuunikala); sügisel on isegi räimes valku kuni 23%. 

Rasva sisaldus kõigub tugevalt 0,1–33%ni, mis sõltub kala liigist ja püüdmisajast. Rasvasemateks loetakse lõhelisi, heeringalisi, tuuralisi, tuunikala, skumbriat ja makrelli. Üsna vähe on rasva tursas, hõbeheigis ja haugis. Eriti kasulik kalarasv sisaldab suures koguses A-, D- ja E-vitamiini, mõne liigi rasv ka B1- ja B2-vitamiini. 

Kala ja kalatooted sisaldavad ka väga olulist oomega-3-rasvhapet.

Kalas on rikkalik valik mineraalaineid (1–5%), seal hulgas kaaliumi, rauda ja fosforit. Oluline on kalas mikroelement seleeni sisaldus, mis kaitseb inimorganismi vähirakkude arengu eest ja hoiab ära südameinfarkti. Südamehaigetele vajaliku kaaliumi sisaldus on suurem merekalades. Kõik merekalad sisaldavad rikkalikult joodi, millest meil rafineeritud toiduainete ajastul tihti vajaka jääb. Kalatoit on seega oluline kilpnäärme alatalitluse all kannatavatele inimestele.

#### Välislingid

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **kala** |
MapRaadi-Kruusamäe linnaosa asend Tartus
Droonivideo Raadi pargist ja Majoraadi pargist Raadi-Kruusamäe serval 2021. aastal
**Raadi-Kruusamäe** on Tartu linnaosa ja paikneb Tartu kirdeosas. 

Linnaosa piirid on Pärna tänava pikendus – Puiestee tänav – linna piir – Narva maantee – linna piir.

Linnaosa pindala on 283 ha ja elanike arv oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuaril 2012. aastal 4626.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Raadi-Kruusamäel 4498 inimest, neist 2452 naist ja 2046 meest. Raadi-Kruusamäe elanikest 423 olid vanuses 0–6 aastat, 542 vanuses 7–18 aastat, 2698 vanuses 19–64 aastat ja 835 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1589 in/km2. Raadi-Kruusamäel elas 4,60% tartlastest.

Haljasalad ja veekogud
----------------------

Linnaosas asuvad suured haljasalad:

* Raadi kalmistu
* Raadi park
* Uus-Peetri kalmistu

Raadi pargi veeres asub Raadi järv.
Peetrituru platsil asub Peetri tiik.

Raadil asub kuuest Tartu linna looduskaitsealast neli. Looduskaitsealused objektid Raadil on Aruküla koopad, Devoni liivakivipaljand, Ebatsuugaallee Raadi kalmistul ja Raadi park.

Vaatamisväärsused ja üritused
-----------------------------

Raadil asuvad Eesti Rahva Muuseum, Raadi mõisa kompleks koos Raadi pargiga, Tartu Seikluspark, Tagurpidi Maja ja Kobraste.

Raadi järve kaldal on alates 2012. aastast toimunud igal aastal punkfestival Punk'n'Roll ning Raadi mõisa aladel tähistatakse Tartu jaanipäeva.

Tänavaid
--------

* Kasarmu tänav
* Kruusamäe tänav
* Liiva tänav
* Liivamäe tänav
* Puiestee tänav

Pilte
-----

* Kasarmu tänavKasarmu tänav
* Kasarmu tänava militaarpiirkondKasarmu tänava militaarpiirkond

Vaata ka
--------

* Raadi mõis
* Raadi lennuväli
* Raadi kalmistu
* Raadi järv
* Raadi vald

Viited
------

1. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend"
2. 1 2  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik"
3. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik"

Tartu vapp
Tartu linnaosad

Annelinn | Ihaste | Jaamamõisa | Kesklinn | Karlova | Kvissentali | Maarjamõisa | Raadi-Kruusamäe | Ropka | Ropka tööstusrajoon | Ränilinn | Supilinn | Tammelinn | Tähtvere | Vaksali | Variku | Veeriku | Ülejõe
**Kalai Humb** (varem eesti keeles venepäraselt *Kalai-Humb*; tadžiki keeles Қалъаи Хумб (قلعۀ خمب) 'kruusikindlus') on küla (kišlakk) Tadžikistanis Mägi-Badahšani autonoomses vilajetis, Darvozi rajooni keskus. Ta asub Humbobi ja Pandži jõe ääres Afganistani piiri äres. Geograafilised koordinaadid on 38°28' N, 70°48 E. 

Elanike arv on 1909 (2000. aasta rahvaloendus).

Kõrgus merepinnast on umbes 1453 m. Kalai Humb on peaaegu täielikult ümbritsetud Pamiiri mägedega. 

Asulat läbib Pamiiri maantee. 

Sealsetes võõrastemajades ööbivad paljud Kulobi ja Horugi vahet sõitvad reisijad.

Nimi
----

Asula on saanud nime kahe hiigelsuure kivikruusi järgi, mis on tänini säilinud. Kohaliku pärimuse järgi on need monoliidid teinud devid (vaimud) Aleksander Suure käsul. Seda pärimust on levitanud kohalikud mullad. Kohalike käsitööliste sõnul on nad tehtud umbes 250 aastat tagasi Lääne-Hiinast saabunud käsitöölise tellimisel värvide segamiseks puuvillaste kangaste värvimiseks (Darvāz oli omal ajal kuulus värviliste kangaste poolest).

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda mainitud 16. sajandil. 

Kuni 1878. aastani oli see iseseisva tadžiki šahhiriigi Darvāzi keskus. 

Aastatel 1930–1991 oli Kalai Humb Tadžiki NSV Mägi-Badahšani autonoomse oblasti Kalai Humbi rajooni keskus.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Geonames
3. ↑  ОТКРОВЕННЫЕ НАЗВАНИЯ
**R. PzB. 54** (*Reaktive Panzerbüchse*, tuntud ka *Panzerschreckina*) oli Saksamaal toodetud 88 mm reaktiivgranaadiheitja. 

Teise maailmasõja ajal oli Wehrmachtis kasutusel jalaväe tankitõrjerelvana. 

Liitlasvägedelt 1943. aastal Tuneesias ja Idarindel sõjasaagiks saadud ameeriklaste reaktiivgranaadiheitjad M9A1 Bazooka tekitasid Saksamaal kohe ideid samalaadsete relvade omapoolseks tootmiseks. Juba samal aastal valmiski esimene mudel, R. PzB. 43. Vastukaaluks Bazooka 60 mm kaliibrile oli uue relva, mida ka Panzerschreckiks nimetama hakati, kaliiber 88 mm. Relval oli elektriline päästemehhanism ja seda oli odav toota. Eraldi olid kasutusel suvised ja talvised reaktiivgranaadid. Esimene mudel oli algul üsna ebapopulaarne, kuna kippus tekitama laskuri näole tugevaid põletushaavu. Esialgu lahendati see probleem gaasitorbiku näomaski kasutamisega. Rindeohvitseri Oberleutnant Riechersi 1943. aasta sügisel välja mõeldud sihtimisaknaga kaitsekilp oli probleemi lahenduseks. Uuendus võeti kohe ka tootmisse. Uue mudeli nimeks sai R. PzB. 54. Viimast toodeti sõja jooksul u 289 151 eksemplari. Toodeti ka mõningaid eriversioone. Näiteks versioon tankitõrjetankidele PzJäger Bren 731(e) (suurema kaliibriga) ja lühema ning pikema lasketoruga variante. Algul ei jõudnud uued granaadiheitjad kuidagi relvastusse. Veel 1944. aasta algul seisis enamus uutest toodetud relvadest ikka ladudes (39 526). Ühte relva teenindas 2 meest: granaadiheitur (sihtur) ja laadur. Kaks relvameeskonda moodustasid tankitõrjejao. Relv näitas end sageli efektiivsena. Sõjamehed kutsusid granaadiheitjat seoses selle sarnasusega punkriahju korstnaga "ahjutoruks" ("Ofenrohr").

| * v
* r
Saksamaa relvastus teises maailmasõjas |
| --- |
| Püstolid | 
Mauser C96 **·**  Parabellum 08 **·**  Walther P38 **·**  Walther PPK **·**  Sauer 38H **·**  Mauser HSc |
| Vintpüssid ja karabiinid | 
Karabiner 98k **·**  Gewehr 41 **·**  Gewehr 43/Karabiner 43 **·**  StG44/MP44 **·**  FG 42 **·**  StG45(M) **·**  Volkssturmgewehr |
| Püstolkuulipildujad | 
Bergmann MP18 **·**  MP 34 **·**  MP38/MP40 **·**  MP3008 "Volks MP" |
| Kuulipildujad ja teised suured relvad | 
MG 08 **·**  MG30 **·**  MG 34 **·**  MG42 **·**  Schwarzlose MG M.07/12 **·**  Kg/1940 **·**  Faustpatrone **·**  Raketen-Panzerbüchse 43 **·**  Panzerfaust **·**  Panzerschreck **·**  Fliegerfaust (ka Luftfaust) **·**  Flammenwerfer 35 **·**  Einstossflammenwerfer 46 **·**  Panzerbüchse 39 **·**  Solothurn S-18/1000 |
| Miinipildujad | 
Granatwerfer 36 **·**  8 cm Granatwerfer 34 **·**  kurzer 8 cm Granatwerfer 42 **·**  Granatwerfer 42 |
| Granaadid | 
Stielhandgranate 24 **·**  Stielhandgranate 43 **·**  Eihandgranate M39 **·**  Splittering **·**  Panzerwurfmine |
| 
Kategooria: Sõjatehnika |
**Propastop** on Eesti-vastase propaganda paljastamisega tegelev blogi, mille sisu loovad Kaitseliidu vabatahtlikud. Sisu luuakse lisaks eesti keelele ka vene keeles, inglise keeles ja saksa keeles.

Eesmärk ja tegevus
------------------

Blogi eesmärk on aidata kaasa Eesti turvalisusele inforuumis, tuues esile meedias Eesti kohta levitatavad valed, kallutatud teabe ja desinformatsiooni. Leitud libauudistele teostatakse faktikontroll.

Kuigi valdavalt kajastab veebileht Venemaaga seotud teavet, avalikustab Propastop vajadusel ka teisi riike või organisatsioone, mis soovivad Eestis toimuvat mõjutada.

Sisu levitatakse lisaks kodulehele muuhulgas ka Facebookis, Twitteris ja ajalehe Postimees arvamuslugude rubriigi kaudu.

Propamon
--------

2018. aastal käivitas Propastop monitooringuroboti ehk boti nimega Propamon. Propamon otsib Venemaa meediakanalitest Eestiga seotud uudiseid, kasutades selleks meediakanalite RSS-i ja Twitteri vooge (neid vooge mittekasutatavate kanalite artikleid ei kajastata).

Rahvaalgatus
------------

2019. aastal algatas Propastop rahvaalgatuse nimega "Vaenulike propagandakanalite tegevuse reguleerimine Eestis". Selle eesmärk on töötada välja õiguslik raamistik domeeni .ee kasutamiseks selliste teiste riikide poolt toetatud veebilehtede jaoks, mis õhutavad ühiskonnas konflikte, mis edastavad Eesti kohta kallutatud või lõhestavat teavet või mis levitavad vaenulikku propagandat.

Vaata ka
--------

* Propaganda
* Libauudis

Viited
------

1. ↑  Propastop. Vaadatud 28.10.2019.
2. 1 2  Mis on Propastop?. 20.02.2016. Vaadatud 28.10.2019.
3. ↑  Propamon: uus robot propaganda otsimiseks. 09.04.2018. Vaadatud 28.10.2019.
4. ↑  Vaenulike propagandakanalite tegevuse reguleerimine Eestis - Rahvaalgatus. Vaadatud 28.10.2019.
Natsi-Saksamaa rahvavalgustuse ja propaganda riigiminister Joseph Goebbels,1937
**Propagandist** on isik, rühmitus või organisatsioon, mis loob või levitab propagandat. Propagandist võib olla näiteks poliitik, kirjanik, filmiprodutsent, muusik või fotograaf.

Üldistatult võttes on propagandisti roll näidata oma objekti valguses, mis kutsub esile sihtrühma soovitud käitumise. Tema eesmärk on saavutada võimalikult väheste vahenditega avalikkuse võimalikult suur tähelepanu vajalikele sümbolitele. Ühtlasi on propagandisti ülesanne koordineerida kogu tegevust lähtuvalt tagasisidest.

Tuntud propagandistide hulka kuuluvad ajalooliselt Aleksander Suur, Julius Caesar, Adolf Hitler ja Joseph Goebbels.

Vaata ka
--------

* Agitatsioon
* Infosõda
* Vägivalla propaganda
* Propaganda
* Propastop
* Allikapesu

Viited
------

1. ↑  Linnar Priimägi (2008). *Reklaam ja propaganda*. Tallinn: Vaba Maa. Lk 200–203.
2. ↑  Agu Uudelepp (2005). *Propagandateooria -ja tehnikate areng 20. sajandil*. Tallinn: TTÜ Kirjastus. Lk 44–45.
3. ↑  Agu Uudelepp (2005). *Propagandateooria -ja tehnikate areng 20. sajandil*. Tallinn: TTÜ Kirjastus. Lk 5–6, 37–38.
**Efektiivne kiirgusvõimsus**, lühend **ERP** (inglise k sõnadest *effective radiated power*), on raadiosaatja antenni toitevõimsuse arvutuslik väärtus, s.t selline võimsus, mis tuleks anda poollainedipooli (sirgdipooli) sisendisse, et luua niisama suurt võimsustihedust, kui tekitab vaadeldav antennisüsteem suunadiagrammi maksimumi suunas. 

Ekvivalentne kiirgusvõimsus on antenni antava võimsuse ja antenni võimenduse korrutis:

{\displaystyle {\text{ERP}}=P\,G\_{\text{d}}.}
Võimsust *P* väljendatakse vattides (ka millivattides või kilovattides) ja võimendust *G*d detsibellides poollainedipooli suhtes (mõõtühik dBd).

Efektiivne kiirgusvõimsus (ERP) erineb ekvivalentsest isotroopsest kiirgusvõimsusest (EIRP) ainult antennivõimenduse baassuuruse poolest ‒ vastavalt poollainedipooli ja isotroopkiirguri võimendus. Et poollainedipooli võimendus on isotroopkiirguri suhtes 2,15 dBi, siis vastavalt saateantenni toitevõimsus (ühikutes dBm või dBW, vt Detsibell)

{\displaystyle {\text{EIRP}}\_{\text{(dBi)}}={\text{ERP}}\_{\text{(dBd)}}+2,15.}
Suhtele 2,15 dBi vastab võimsuse suurenemine 1,64 korda, ehk võimsusühikutes

{\displaystyle {\text{EIRP}}\_{\text{(W)}}={\text{ERP}}\_{\text{(W)}}\cdot 1,64.}

Vaata ka
--------

* Isotroopkiirgur
* Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus

Välislingid
-----------

* Determining the Effect of Antenna System Components on Effective Radiated Power


| * v
* r
Antennid |
| --- |
| 
Efektiivne kiirgusvõimsus (ERP) • Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (EIRP) • Ühisantenn |
| Isotroopilised antennid | 
Isotroopkiirgur • Heeliksantenn • Mastantenn  • Monopoolantenn • Piitsantenn |
| Suundantennid | 
Poollainedipool • Fraktaalantenn • Ruuporantenn • Logoperioodiline antenn • Planaarantenn • Paraboolantenn • Yagi antenn |