recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tingimuslause** on põhiliselt programmeerimises kasutatav juhtkonstruktsioon, mis suunab programmi täitmist. Vabas vormis võib lihtsaimat tingimuslauset esitada "kui <*tingimus*>, siis <*väide*>". See tähendab, et kui **<tingimus>** on täidetud, siis **<väide>** kehtib.

**Lingvistiliselt** tähendabki tingimuslause eelkõige "kui ... siis ..." konstruktsiooni. Näiteks "Kui täna on kolmapäev, siis ma ei loe raamatut." on tingimuslause. Kui kehtib tingimus (st kui täna on kolmapäev), siis ma ei loe raamatut. Tingimuslause ei ütle enamasti midagi olukorra kohta, kui tingimus pole täidetud. See tähendab, et kui täna ei ole kolmapäev, siis ei ole teada, kas ma loen raamatut või ei.

Tingimuslause näited keeleteaduses
----------------------------------

* "**Kui** täna sajab vihma, **siis** tee on märg."
* "**Kui** ma õpin eksamiks, **siis** ma saan väga hea hinde, muidu saan kesise hinde."
* "**Kui** Juku ei õpi, **siis** Juhan ei saa targaks."
* "Mari tuleb koju, **kui** õues läheb pimedaks." (vastupidises järjestuses)

Kahene valik programmeerimises
------------------------------

Kahest valikut nimetatakse tihti ka **if-lauseks**, sest tavaliselt on tingimuslause programmeerimises esitatav kujul

```
if <tingimus> then <tegevus>
```

või veidi keerulisem ja pisut rohkem võimalusi pakkuv variant

```
if <tingimus> then <tegevus1> else <tegevus2>
```

Esimeses variandis kontrollitakse tingimuse täidetust ja kui tingimus osutub tõeseks, siis järgnev tegevus täidetakse. Alternatiivset tegevust ei kirjeldata ning kui tingimus on väär, siis ei ole vaja mingit tegevust täita ning saab jätkata programmi järgmiste lausetega. Teises variandis täidetakse tingimuse tõesuse korral **<tegevus1>**, aga kui tingimus on väär, siis **<tegevus2>**.

Mitmene valik programmeerimises
-------------------------------

Mitmene valik on kasulik juhul, kui tingimusel on rohkem kui kaks väärtust. Mitmene valik on esitatav järgnevalt:

```
switch <tingimus>
  <väärtus1>:<tegevus1>
  <väärtus2>:<tegevus2>
  ...
  <vaikimisi>:<vaikimisi_tegevus>

```

Sellisel juhul leitakse tingimuse väärtus. Kui see on **<väärtus1>**, siis täidetakse **<tegevus1>**, kui **<väärtus2>**, siis **<tegevus2>** ja nii edasi. Kui tingimuse ei ühti ühegi etteantud väärtusega, siis täidetakse **<vaikimisi\_tegevus>**. Nii nagu kaheses valikus võib else-osa kirjutamata jätta, nii ka mitmeses valikus võib vaikimisi tegevuse kirjutamata jätta, sel juhul vastab sellele tühi tegevus.

Viited
------

1. ↑  "Tingimuslause if". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2012. Vaadatud 13. aprillil 2010.
Scott Harrington (2012)
**Scott Harrington** (sündinud 10. märtsil 1993 Kingstonis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Anaheim Ducks.

Aastatel 2009–2013 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis London Knights. Aastatel 2012 ja 2013 tuli ta klubiga OHL-i meistriks. Kolmel hooajal neljast valiti Harrington OHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu.

2011. aastal valis Pittsburgh Penguins ta NHL-i *draft* '​is 54. valikuna. Hooaja 2012/13 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Pittsburgh Penguinsi tütarklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins. Seal mängis ta ka kogu 2013/14. hooaja. NHL-is debüteeris Harrington 18. detsembril 2014 mängus Colorado Avalanche'i vastu. Penguinsi meeskonnas sai Harrington sel hooajal NHL-is kirja kümme mängu.

2015. aasta juulis kaubeldi Harrington suurema tehingu raames Penguinsist Toronto Maple Leafsi. Hooajal 2015/16 oli ta kimpus vigastustega ning hooaja jooksul sai ta NHL-i ja AHL-i peale kokku kirja 32 mängu. 2016. aasta juunis kaubeldi Harrington Columbus Blue Jacketsi. Hooaeg 2018/19 oli tema esimene, kui ta kuulus NHL-is ühe meeskonna põhikoosseisu peaaegu kogu hooaja jooksul – 73 mänguga sai ta kirja kaks väravat ja 15 väravasöötu. Blue Jacketsi ridadesse kuulus Harrington kuni hooaja 2021/22 lõpuni.

2022. aasta septembris sõlmis ta lepingu San Jose Sharksiga. 2023. aasta veebruaris kaubeldi Harrington Sharksist New Jersey Devils, kuid juba järgmisel päeval Devils loobus temast. 28. veebruaril 2023 liitus Harrington Anaheim Ducksiga.

2012. aastal võitis Harrington Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Viited
------

1. ↑  "Leafs trade Phil Kessel to Penguins in multi-player deal". NESN. 1. juuli 2015. Vaadatud 1. juulil 2015.
2. ↑  "Sharks sign Harrington to professional tryout". San Jose Sharks. 9. september 2022. Vaadatud 9. septembril 2022.
3. ↑  "Meier, Prospects, Pick Acquired by Devils in Trade with Sharks". *NHL.com*. 26. veebruar 2023. Vaadatud 27. veebruaril 2023.
4. ↑  
@AnaheimDucks (28. veebruar 2023). "We have claimed defenseman Scott Harrington on waivers from New Jersey" (Tweet). Vaadatud 28. veebruaril 2023 – via Twitter.
5. ↑  "Ducks claim D Harrington from Devils; Pens waive two". *TSN.ca*. 28. veebruar 2023. Vaadatud 28. veebruaril 2023.

Välislingid
-----------

* Scott Harrington NHL.com lehel
* Scott Harrington hockeydb.com lehel

| * v
* r
Anaheim Ducks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Lukáš Dostál **·** John Gibson **·** Anthony Stolarz |
| 
**Kaitsjad**: Nathan Beaulieu **·** Simon Benoît **·** Jamie Drysdale **·** Cam Fowler **·** Scott Harrington **·** John Moore **·** Kevin Shattenkirk **·** Andrej Šustr **·** Urho Vaakanainen **·** Colton White |
| 
**Ründajad**: Sam Carrick **·** Max Comtois **·** Derek Grant **·** Adam Henrique **·** Max Jones **·** Brett Leason **·** Isac Lundeström **·** Brock McGinn **·** Mason McTavish **·** Jayson Megna **·** Nikita Nesterenko **·** Jakob Silfverberg **·** Ryan Strome **·** Troy Terry **·** Frank Vatrano **·** Trevor Zegras |
**Verev iminõges** (*Lamium purpureum*) on üheaastane rohttaim huulõieliste sugukonnast iminõgese perekonnast.

Levik
-----

Verev iminõges kasvab peaaegu kõikjal Euroopas, vähem levinud Lääne- ja Ida-Siberis, Ida-Aasias, Põhja-Aafrikas ja Põhja-Ameerikas. Eestis on sage.

Põhja-Ameerikas on teda kohati peetud invasiivseks liigiks.

Verev iminõges kasvab aedades ja põldudel umbrohuna; teeäärtes ja jäätmaadel. Ta eelistab viljakat pinnast.

Kirjeldus
---------

Taim kasvab 15...40 cm kõrguseks. Vars on tavaliselt püstine, neljakandilise ristlõikega. Munajad või südamekujulised sakilise servaga 1...2,5 cm pikkused lehed on kaetud pehmete karvakestega ning paiknevad varrel vastakuti. Päikeselises kasvukohas on eriti ülemised lehed punaka tooniga.

Verev iminõges õitseb tavaliselt märtsist oktoobrini, kuid soodsates tingimustes võib õitseda lausa talvel. Õied on roosakad-lillakad, kuni 1,7 cm läbimõõduga. Putkjad kahesugulised õied paiknevad männastena ülemiste lehtede kaenlas. Õie ülahuul on kiivrikujuline, alahuul koosneb kahest hõlmast. Taim on putuktolmleja.

Verev iminõges on üheaastane, harvem kaheaastane taim. Ta paljuneb ainult seemnetega. Seeme on hallikas kuni 2,5 mm pikkune pähklike.

Kasutamine
----------

Loomade jaoks on verev iminõges üldjuhul ebameeldiva lõhna ja maitsega, seetõttu nad teda meelsasti ei söö. Iminõges on aga hinnatud meetaim.

Noorte taimede tipmisi lehti ja õisi võib kasutada salati valmistamiseks.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Verev iminõges** |

* Verev iminõges andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Veisiejai pargi pärnaring
**Veisiejai mõis** (leedu *Veisiejų dvaras*) on endine mõis Leedus Lazdijai rajoonis Veisiejai vallas Veisiejai linnas. Peahoone asub aadressil Santarvės g. 9.

Veisiejai mõis tekkis XV sajandil. Algselt oli tegemist riigimõisaga. 1501. aastal läks see Glińskite valdusse. Aastast 1613 olid selle omanikud Radziwillid, hiljem läks see Massalskite valdusse. Michał Józef Massalski lasi XVII sajandi alguses rajada mõisa praeguse klassitsistliku peahoone (sellest on säilinud üks tiib). Aastal 1895 hoone põles. Enamik hoonest hävis esimese maailmasõja ajal, pärast maareformi müüsid omanikud aastal 1928 maha ka põlenud hoone. Algselt asus seal kohalik kool. Lammutatud varemete telliseid kasutati Veisiejai pastoraadihoone ehitamiseks, säilinud tiibhoones asus aastani 2000 õmblustsehh, tänapäeval asub seal Veisiejai regionaalpargi direktsioon.

Ka pargi rajas Michał Józef Massalski ja seega on tegemist ühe Leedu alade vanima pargiga. Park asub Ančia järve kaldal ja selle pindala on 9,53 hektarit. Algul oli see rangelt geomeetrilise planeeringuga, ent XIX sajandil, mil mõis kuulus Ogińskitele, kujundati see ümber maastikupargiks. Park sai kannatada nii esimeses kui ka teises maailmasõjas.

Pargis asuvad tänapäeval staadion, jalgpalli-, võrkpalli- ja korvpalliväljakud. Aastal 1998 püstitati sinna mälestusmärk Ludwik Zamenhofile. Tähelepanuväärsed on sealne 22 pärnast ring ja looduskaitse all olevad 5,40-meetrise ümbermõõduga ja 31,8 meetri kõrgune Veisiejai saar ning 3-meetrise ümbermõõduga ja 30 meetri kõrgune Veisiejai sanglepp.

Sajandi teisel poolel läks mõis Žynievaste valdusse, aastal 1885 omandasid selle Gauronskid, aastal 1899 aga Petras Gurskis ja Edmundas Muravskis. Aastal 1923 mõisa maad tükeldati.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2018. Vaadatud 26. septembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2018. Vaadatud 26. septembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  "KULTŪROS PAVELDO DEPARTAMENTAS". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. september 2018. Vaadatud 26. septembril 2018.
**Värska veekeskus** on veekeskus Värska kuurortravikeskuses Väike-Rõsna külas Setomaa vallas Võru maakonnas.

Veekeskuses on veeatraktsioonid, mitu basseini ja sauna. See on Eesti ainus veepark, kus on osaliselt kasutusel otse maapõuest tulev looduslik Värska mineraalvesi. Mineraalvesi on mullivannides, mineraalveelesilas ja sauna juures olevas basseinis.

Veepargi atraktsioonide seas on survekosed, vastuvoolukanal, troopilise vihma atraktsioon, mineraalvee kontrastmullivannid 26 °C ja 34 °C, mineraalvee lesila, veemägi – massaaž põhjast tulvava jõulise veejoaga, kivikliburada.

Täismõõdus ujumisbasseinis on kolm 25-meetrist rada, basseini sügavus on 1,2–1,8 m. Lastebasseini temperatuur on 34 °C ja sügavus 0,7 m, basseinis on väike liumägi.

Veekeskuses on veel veebaar, Näki kohvik, saunakompleks (aurusaun, 75 °C ja 90 °C soome saunad, infrapunasaun) ja sügav bassein külma mineraalveega.

Värska veekeskusest 300 m kaugusel asub ka Värska sanatoorium.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Pearson PLC** on Suurbritannia päritolu rahvusvaheline meediaettevõte, mis on Suurbritannia, India, Austraalia ja Uus-Meremaa suurim raamatukirjastaja Penguin Groupi omanik. 

Ettevõttele kuulub 1957. aastast ajaleht Financial Times (ja koos sellega ajakiri The Banker) ning lisaks – samuti 1957. aastast – 50-protsendiline osalus The Economistis. 

1968. aastal omandas Pearson Longmani kirjastuse. Penguin Groupi kaudu kuuluvad Pearsonile järgmised kirjastamise valdkonna kaubamärgid: Allen Lane, Avery, Berkley Books, Dial, Dutton, Dorling Kindersley, Grosset & Dunlap, Hamish Hamilton, Ladybird Books, Plume, Puffin Books, Penguin Group, Penguin Putnam Inc. Michael Joseph, Riverhead, Rough Guides ja Viking Press. 

Pearsoni aktsiad on noteeritud Londoni börsil, kuuludes FTSE 100 indeksisse, ning New Yorgi börsil (NYSE). 

Ettevõtte asutas 1844. aastal Samuel Pearson. 

Suurbritannia
Londoni börsi indeksi FTSE 100 ettevõtted

3i
– Admiral Group
– Anglo American
– Antofagasta
– Ashtead Group
– Associated British Foods
– AstraZeneca
– Auto Trader Group
– Aviva
– BAE Systems
– BHP
– BP
– Barclays
– Barratt Developments
– Berkeley Group Holdings
– British American Tobacco
– British Land
– BT Group
– Bunzl
– Burberry
– Carnival
– Centrica
– Coca-Cola HBC
– Compass Group
– CRH
– Croda International
– DCC
– Diageo
– Direct Line Group
– easyJet
– Evraz
– Experian
– Ferguson
– Fresnillo
– GlaxoSmithKline
– Glencore
– Halma
– Hargreaves Lansdown
– Hikma Pharmaceuticals
– Hiscox
– HSBC
– Imperial Brands
– Informa
– InterContinental Hotels Group
– International Airlines Group
– Intertek
– ITV
– Johnson Matthey
– Just Eat
– Kingfisher
– Land Securities
– Legal & General
– Lloyds Banking Group
– London Stock Exchange Group
– Marks & Spencer
– Melrose Industries
– Micro Focus International
– Mondi
– Morrisons
– National Grid
– Next
– NMC Health
– Ocado
– Paddy Power Betfair
– Pearson
– Persimmon
– Phoenix Group
– Prudential
– Royal Bank of Scotland
– Reckitt Benckiser
– RELX
– Rentokil Initial
– Rightmove
– Rio Tinto Group
– Rolls-Royce
– Royal Dutch Shell
– RSA Insurance Group
– Sage Group
– J Sainsbury
– Schroders
– Scottish Mortgage Investment Trust
– Segro
– Severn Trent
– Smith, D.S.
– Smith & Nephew
– Smiths Group
– Smurfit Kappa
– Spirax-Sarco Engineering
– SSE
– Standard Chartered
– Standard Life Aberdeen
– St. James's Place
– Taylor Wimpey
– Tesco
– TUI
– Unilever
– United Utilities
– Vodafone
– Whitbread
– WPP

(19. aprill 2019)
**Värska vald** oli vald Põlva maakonnas enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal. 

Haldusreformiga sai Värska vallast Setomaa valla osa koos Meremäe valla, Mikitamäe valla ja Misso valla Luhamaa nulgaga. Kui Värska vald kuulus Põlva maakonda, siis Setomaa vald kuulub Võru maakonda. Maakondliku kuuluvuse määramise eel korraldati liidetavates valdades ja Luhamaa nulgas rahvaküsitlus, millest osavõtnute enamus pooldas Setomaa valla kuulumist Võru maakonda. 

Viimane Värska vallavanem oli Raul Kudre.

Asustus
-------

Värska vallas oli üks alevik (Värska) ja 34 küla.

Külad: Koidula, Kolodavitsa, Kolossova, Korela, Kostkova, Kremessova, Kundruse, Litvina, Lobotka, Lutepää, Matsuri, Määsovitsa, Nedsaja, Pattina, Perdaku, Podmotsa, Popovitsa, Rääptsova, Saabolda, Saatse, Samarina, Sesniki, Säpina, Tonja, Treski, Ulitina, Vaartsi, Vedernika, Velna, Verhulitsa, Voropi, Võpolsova, Väike-Rõsna, Õrsava.

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
3. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Värska vald** |

* Arved Breidaks: Värskasse rajatakse Peipsi järvistu sadamate lõppjaam. Lõunaeestlane.ee 19. aprill 2017
**"Pealtnägija"** on Eesti Televisiooni uuriv-ajakirjanduslik saatesari, mis on eetris alates 1999. aasta sügisest.

"Pealtnägija" vastutav toimetaja ja saatejuht on Mihkel Kärmas, kaasautorid Kristjan Pihl, Piia Osula, Piret Järvis-Milder ja Taavi Eilat. Saadet juhtisid 2007. aastani Vahur Kersna ja Mihkel Kärmas. Pärast Kersna lahkumist tervislikel põhjustel liitusid saate meeskonnaga ajakirjanikud Roald Johannson, Rasmus Kagge ja Kadi Jaanisoo, hiljem Piret Järvis ja Anna Gavronski. Roald Johannson lahkus 2015. aastal. 2016. aastal lahkus Rasmus Kagge, pärast mida liitusid saate meeskonnaga Kristjan Pihl ja Taavi Eilat. 2017. aastal lahkus "Pealtnägija" meeskonnast Piret Järvis, kes jätkas "Terevisiooni" juhtimise kõrvalt koostööd, ja liitus Dmitri Pastuhhov, kes juhtis ETV+ ajakirjanduslikku saadet "Insight".

"Pealtnägija" meeskonnas on saatesarja algusest saatejuht Mihkel Kärmas, produtsent Piret Priisaar ja režissööri assistent Jaak Tammearu.

"Pealtnägija" saade ja kaasautorid on võitnud mitmeid tele- ja ajakirjandusauhindu. Esimese telesaatena võitis "Pealtnägija" Bonnieri uuriva ajakirjanduse auhinna, kui Rasmus Kagge ja Mihkel Kärmas pälvisid tunnustuse 2011. aastal ilmunud lugude eest isamaaliste poliitikute sahkerdamisest elamislubadega. 2017. aasta Eesti filmi- ja teleauhindade konkursil pälvis "Pealtnägija" parima publitsistikasaate ja Mihkel Kärmas parima toimetaja auhinna.

2017. aastal toetas "Pealtnägija" saadet ÜRO pagulasamet sihtotstarbeliselt 2400 dollariga, arvatavalt loo jaoks, kus käidi Türgis pagulasabi uurimas.

2022. aastal pälvis "Pealtnägija" Eesti filmi- ja teleauhindade konkursil (EFTA) parima päevakajasaate tiitli.

Viited
------

1. ↑  "Roald Johannson lahkub "Pealtnägijast": aeg on edasi liikuda". 7.05.2015. Vaadatud 19.01.2018.
2. ↑  Madis Vaikmaa (4. november 2017). "Roald Johannson: Eesti inimesi huvitab ennekõike äng". *Arter*. Vaadatud 19.01.2018.
3. ↑  Kerttu Kaldoja (16.03.2016). "Kristjan Pihl astub "Pealtnägija" meeskonda". Vaadatud 19.01.2018.
4. ↑  "Pealtnägija kontaktid". Originaali arhiivikoopia seisuga 19.01.2018. Vaadatud 19.01.2018.
5. ↑  "Miks lahkus Piret Järvis «Pealtnägijast» tegelikult?". *Elu24.ee*. 7. juuni 2017. Vaadatud 19.01.2018.
6. ↑  Rutt Ernits (14.08.2017). ""Pealtnägijaga" liitub Dmitri Pastuhhov". Vaadatud 19.01.2018.
7. ↑  "Insighti koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2018.
8. ↑  "Bonnieri preemia said Mihkel Kärmas ja Rasmus Kagge". *ERR Uudised*. 28.02.2012.
9. ↑  "Selgusid Eesti filmi- ja teleauhindade võitjad". *ERR Uudised*. 12.03.2017.
10. ↑  Aleksander Pihlak (1. august 2017). "ERRi RAHAALLIKAD | ÜRO pagulasamet toetas "Pealtnägijat", rahasüsti abil on eetriaega saanud Kirikute Nõukogu, Hispaania suursaatkond ja paljud teised asutused". *Delfi*. Ekspress Meedia. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2017.
11. ↑  "EFTA võitjad 2022". Vaadatud 26.11.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Pealtnägija** |

* "Pealtnägija" Eesti Televisiooni kodulehel
**Uta Nickel** (sündinud 19. juulil 1941 Leipzigis) on endine Saksa DV riigitegelane.

Uta Nickel omandas keskhariduse õhtukoolis ja õppis raamatuköitjaks. 1973. aastal lõpetas ta kaugõppes Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikooli ökonomistina. Seejärel töötas ta Leipzigi ringkonna Majandusnõukogus teadusliku töötajana ja Leipzigi ringkonna Ehitusametis. Aastatel 1979–1981 oli ta Leipzigi ringkonna Plaanikomisjoni töötaja, aastatel 1981–1983 aseesimees. Aastatel 1983–1988 oli ta Leipzigi ringkonnavalitsuse liige, tema vastutusalasse kuulusid rahandus ja hinnad. Lisaks oli aastatel 1986–1988 Leipzigi ringkonnaparlamendi liige. Aastatel 1988–1989 oli Uta Nickel Saksa DV rahandusministri asetäitja.

18. novembrist 1989 kuni 12. aprillini 1990 oli Uta Nickel Saksa DV rahandusminister.

Ministriametist tagasiastumise järel loobus Uta Nickel poliitikas osalemisest ning tegutses majandusnõustajana ja kinnisvaraarendajana.

Viited
------

1. ↑  German Democratic Republic : Ministries, political parties, etc. rulers.org
**Hooldustöötaja** on hoolekande- ja tervishoiutöötaja, kelle töö eesmärk on toetada ja abistada abivajajat väärika elu korraldamisel ning võimalikult kõrge elukvaliteedi saavutamisel.

Hooldustöötaja hoolitseb abivajaja füüsiliste, sotsiaalsete ja psüühiliste vajaduste rahuldamise eest ning juhendab ja toetab teda funktsionaalsete häirete ja rehabilitatsiooni korral, aidates tervist taastada, saavutada ja säilitada ning toetab teda surma lähenedes. Hooldustöötaja töötab erinevas vanuses ja kultuuritaustaga inimestega, kes oma elusituatsiooni tõttu või muul põhjusel vajavad abi, hooldust, juhendamist või tuge.

Hooldustöötaja järgib inimõigusi, kutse-eetikat ja võrdse kohtlemise põhimõtteid. Ta teeb koostööd ja suhtleb abivajaja, tema lähedaste, sugulaste ja teiste võrgustiku töötajatega.

Väljaõpe
--------

Eestis saab hooldustöötaja ametit õppida ametikoolides, kutsehariduskeskustes või rakenduskõrgkoolides (näiteks Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis ja Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis). Õpiaeg on kaks aastat.

Viited
------

1. 1 2 3  Hooldustöötaja. hariduskeskus.ee
2. ↑  Kutsestandardid. Hooldustöötaja, tase 3. kutsekoda.ee
3. ↑  Hooldustöötaja. ttk.ee
Õunapuu 'August Vaga' Tartu botaanikaaias
**August Vaga** (15. märts 1893 Kehra – 11. detsember 1960 Tartu) oli eesti botaanik, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).

Elukäik
-------

1913. aastal lõpetas Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. 1923. aastal lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna loodusteaduse osakonna magistrikraadiga. 1940. aastal kaitses Tartu Ülikoolis loodusteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Fütotsönoloogia põhiküsimusi".

Aastatel 1931–1960 töötas Tartu Riiklikus Ülikoolis taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedris. 

Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks botaanika alal valiti 1946. aastal. Ta oli 1947–1952 Eesti NSV TA Bioloogia Instituudi direktori asetäitja.

Teadustegevus
-------------

Vaga peamised uurimissuunad olid taimeanatoomia, taimede ja seente fülogenees ja süstemaatika ning fütotsönoloogia.

Vaga eestvõtmisel hakati koostama botaanikaalast oskusterminoloogiasõnastikku. Ta oli mitmeköitelise "Eesti NSV floora" väljaandmise initsiaatoreid ja I–III köite mitme peatüki koostajaid.

Ta oli Üleliidulise Botaanika Seltsi juhatuse liige.

Tunnustus
---------

* 1985 – Eesti NSV riiklik preemia (postuumselt)
* August Vaga nime kannab õunapuusort

Isiklikku
---------

Tema vennad olid Alfred Vaga ja Voldemar Vaga.

Viited
------

1. ↑  Uus loodusteaduse doktor. Mag. A. Vaga kaitseb oma doktoriväitekirja. Päewaleht, 6. mai 1940

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* August Vaga Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
|  |
| --- |
|  |
|
| Veronica Mars |
|
| Žanr | draama/*noir* |
| Jao kestus | u 42 minutit |
| Autor | Rob Thomas |
| Peaosades | Kristen BellEnrico ColantoniJason Dohring |
| Tunnuslaul | "We Used to Be Friends" |
| Riik | Ameerika Ühendriigid |
| Keel | inglise |
| Tootmisaeg | 2004–2007 |
| Hooaegu | 4 |
| Jagude arv | 72 |
|

**"Veronica Mars"** on USA draamasari, mida toodeti aastatel 2004–2007. Seriaal räägib keskkoolis ning hiljem ülikoolis õppiva Veronica ja tema isa Keith Marsi elust California osariigis asuvas väljamõeldud Neptune'i linnakeses, kus kõik elanikud on kas ise miljonärid või töötavad miljonäride heaks.

Süžee
-----

Veronica Mars oli täiesti tavaline teismeline tüdruk, kuni tema kallim Duncan ta ootamatult ja selgituseta maha jättis, parim sõbranna Lily mõrvati, tema isa Keith Lily mõrvas valet isikut süüdistas ja šerifi ametist vabastati ning seejärel terve kool temale selja pööras...

Nüüd aitab Veronica oma eradetektiivist isal kriminaalseid lugusid lahendada ning on ka koolis tuntud kui tüdruk, kelle poole häda korral pöörduda.

Peategelased
------------

* Veronica Mars (Kristen Bell)
* Logan Echolls (Jason Dohring)
* Wallace Fennel(Percy Daggs III)
* Dick Casablancas (Ryan Hansen)
* Parker Lee (Julie Gonzalo)
* Stosh "Piz" Piznarski (Chris Lowell)
* Cindy "Mac" Mackenzie (Tina Majorino)
* Don Lamb (Michael Muhney)
* Eli "Weevil" Navarro (Francis Capra)
* Keith Mars (Enrico Colantoni)
* Duncan Kane (Teddy Dunn)
* Cassidy "Beaver" Casablancas (Kyle Gallner)
* Jackie Cook (Tessa Thompson)

Välislingid
-----------

* "Veronica Mars" andmekogus IMDb (inglise)
Hopa mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 42
**Hopa mõis** ehk **Ape mõis** (saksa keeles *Hoppenhof*, läti keeles *Apes muiža*, ka *Oppes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Hopa linnas.

Ajalugu
-------

Mõis rajati 14. sajandil. Aastal 1528 oli selle omanikuks Johann Hoppe, kelle järgi mõis ka oma nime sai. Aastast 1889 olid mõisa omanikeks Delwigid.

Mõisaansambel
-------------

Hopa mõisaansambel (tall, laut, härrastemaja, moonakamaja, elumaja) on kohaliku kaitse all olevad arhitektuurimälestised.

### Peahoone

Häärber oli aastast 1924 Hopa Põllumajanduskooli omandis. Teise maailmasõja järel rajati sinna korterid, hiljem oli seal haigla. Aastast 1996 on selle omanikuks Alūksne pansionaadi Hopa osakond. 2018. aasta seisuga on hoone hävimisohus.

* Peahoone (2018)Peahoone (2018)
* Peahoone (2004)Peahoone (2004)

### Kõrvalhooned ja park

Säilinud on veel teisedki mõisakompleksi kuulunud hooned. Meierei ja ait on eraomanduses, mõisa laut ja küün kuuluvad aga Hopa Põllumajanduskoolile. Säilinud on ka mõisa park, mis jääb Hopa valda.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/8 adramaad, sellele allus 144 mees- ja 175 naishinge.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 26. juuni 2017
3. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.

Välislingid
-----------

* Hopa mõis Läti Rahvusraamatukogu andmebaasis


Apekalnsi kirik
Apekalnsi kihelkond

**Kirik**: Apekalnsi kirik  

**Mõisad**: Apekalnsi kirikumõis | Hopa mõis | Karva mõis | Korneti mõis | Lūši mõis | Māriņkalnsi mõis | Repjekalnsi mõis | Romeškalnsi mõis | Vana-Laitsna mõis | Vastse-Laitsna mõis | Väike-Laitsna mõis
**Turva järv** (ka *Karksi Turva järv*, *Turva veehoidla*) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi ja Hirmuküla piiril.

Järve pindala on 3,1 ha, pikkus 70 m, valgla suurus 46,22 km² ja kõrgus merepinnast 70,5 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv ei ole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

Turva järv on paisutatud Kõpu jõele, selle kuju on pikk ja kitsas ning asetseb põhja-lõuna suunal. Järve paisul asub kultuurimälestisena arvele võetud Turva vesiveski.

Ajalugu
-------

Järv on 1880. aastal paisutatud Turva vesiveski tarbeks. 1978. aastal purustas suvine suurvesi järve šahti regulaatori ja paisu, 1979. aastal rekonstrueeris Karksi kolhoos järve paisu.

Vaata ka
--------

* Turva vesiveski
* Kõpu jõgi
* Karksi küla
* Hirmuküla

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Turva järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 22.08.2016)
2. ↑  Turva järv keskkonnaportaalis (vaadatud 22.08.2016)
3. ↑  Turva vesiveski kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* Turva järv Eesti looduse infosüsteemis
* Turva järv keskkonnaportaalis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib revolutsioonist põllumajanduses; Liibüa revolutsiooni kohta vaata artiklit Roheline revolutsioon (Liibüa)* |

---

**Roheline revolutsioon** oli 1940.–1970. aastate lõpuni arengumaades toimunud põllumajandustoodangu järsk suurendamine. Rohelise revolutsiooni tegi võimalikuks uute ja produktiivsete taimesortide (eeskätt teraviljasortide) kasutuselevõtt. Rohelise revolutsiooni isaks on nimetatud USA agronoomi Norman Borlaugi, kes sai oma töö eest 1970. aastal Nobeli rahuauhinna.

Ehkki uued sordid suurendasid tootlikkust paljudes põllumajandusharudes, toimus see ebavõrdsuse ja maata elanikkonna hulga suurenemise ning keskkonnakahju hinnaga. 

Roheline revolutsioon näitas selgesti, et tehnoloogialahendused ei saa toimida sotsiaal- ja majanduskeskkonnast lahus.

Vaata ka
--------

* mahepõllumajandus
* taimekaitse
* tööstusrevolutsioon

Viited
------

1. 1 2  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 22.08.2011)
**Togo** on riik Lääne-Aafrikas. Piirneb läänes Ghanaga, idas Beniniga ja põhjas Burkina Fasoga. Pealinn Lomé asub lõunas, Guinea lahe ääres.

Haldusjaotus
------------

Riik jaguneb viieks piirkonnaks:

* Kara piirkond
* Keskpiirkond
* Mägipiirkond
* Rannikupiirkond
* Savannide piirkond

* Togo kaartTogo kaart
* Togo piirkonnadTogo piirkonnad

Vaata ka
--------

* Togo riigipeade loend
* Adolf Friedrich

Viited
------

1. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 8.04.2019.
2. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 22.10.2018.
3. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019.

Aafrika maad

**Iseseisvad riigid:** Alžeeria | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Djibouti | Egiptus | Ekvatoriaal-Guinea | Elevandiluurannik | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Guinea | Guinea-Bissau | Kamerun | Keenia | Kesk-Aafrika Vabariik | Komoorid | Kongo Vabariik | Kongo Demokraatlik Vabariik | Lesotho | Libeeria | Liibüa | Lõuna-Aafrika Vabariik | Lõuna-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Niger | Nigeeria | Roheneemesaared | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Seišellid | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Zimbabwe | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesia | Uganda  

 **Sõltuvad alad:** Briti India ookeani ala | Ceuta | Chafarinase saared | Kanaari saared | Madeira | Mayotte | Melilla | Peñón de Alhucemas | Peñón de Vélez de la Gomera | Réunion | Saint Helena  

 **Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad:** Edela-Somaalia | Jubaland | Lääne-Sahara | Puntland | Somaalimaa

 **Aafrika maad** | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | Ameerika maad | Euroopa maad
Vaade Olando kepurėlt
**Karklė** (saksa keeles läbi aegade *Karkelbeck*, *Karkelbeek*) on küla Leedus Klaipėda rajoonis Kretingalė vallas. Küla asub Läänemere kaldal, seal asub Mereäärse regionaalpargi halduskeskus. Küla on etnograafiline kaitseala.

Karklė kuulub Väike-Leedu etnograafilisse piirkonda. Küla territooriumile jääb Olando kepurė nime kandev pank.

Ajalugu
-------

Karklėt mainitakse esimest korda aastal 1253. XV sajandil hakkas seda läbima Königsbergist Riiga viiv maantee. XVI sajandil tekkis sinna kõrts. Aastal 1778 asutati sealne kool. XIX sajandi keskpaigas ühendati sellega ümbruskonna väiksemad külad, kujunenud asula leedukeelne nimekuju oli **Karklininkai**.

XX sajandi alguseks tegutses külas kaks kõrtsi ja kolm kooli. Aastal 1910 ehitati sinna ka luteri kirik. Aastal 1912 oli seal 906 elanikku. Pärast Leeduga liitmist kandis küla aastani 1938 Karklininkai nime, seejärel sai see tänapäevase nimekuju.

Aastal 1954 läks suur osa külast Nõukogude sõjaväe kasutusse ja sinna rajati polügoon. Polügoonile jäänud vanad majapidamised hävitati, hävis ka sealne kirik. Aastal 1959 oli külas veel 321 elanikku, ent aastaks 2001 oli neid sinna jäänud vaid 112.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Martynas Purvinas. Mažosios Lietuvos etnografiniai kaimai. Trakai: Voruta, 2011. 335 lk.
3. ↑   Karklininkai. Mažoji lietuviškoji tarybinė enciklopedija, Kd. 2 (K–P). Vilnius, Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1968, 66 lk.

Välislingid
-----------

 Karklė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Küla portaalis vietoves.Lt
Halliste ürgorg Karksi linnamäelt. Karksi maastikukaitseala
**Karksi maastikukaitseala** (ka Karksi ürgoru kaitseala) on kaitseala Sakala kõrgustikul, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja, Karksi, Kõvaküla, Polli ja Univere külas ning Karksi-Nuia linnas.

Kaitseala pindala on 209,9 ha. Karksi maastikukaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta:
1) Karksi ürgoru maastikku ning sealse elustiku mitmekesisust;
2) allikaid ja allikasoid;
3) kaitsealuste taimeliikide kollase kiviriku ja eesti soojumika kasvukohti.
Kaitsealusel alal asuvad järgmised veekogud: Karksi põrguallikad, Karksi järv, Linnaveske järv, Halliste jõgi ja Kutsiku oja.

Ajalugu
-------

Aastal 1964 moodustati kaitseala (Karksi ürgoru kaitseala), mille eesmärk oli Karksi ürgoru ja Karksi paisjärve kaitse. Aastal 2016 laiendati olemasolevat kaitseala ja loodi selle põhjal praegune kaitseala.

Vaata ka
--------

* Karksi ürgorg
* Karksi järv
* Linnaveske järv
* Halliste jõgi
* Karksi põrguallikad
* Kutsiku oja

Viited
------

1. ↑  Karksi maastikukaitseala Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 29.01.2017)
2. 1 2 3 4 5  Karksi maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis
3. ↑  Karksi maastikukaitseala (ürgorg) Eesti looduse infosüsteemis

Välislingid
-----------

* Karksi maastikukaitseala Eesti looduse infosüsteemis
* Karksi maastikukaitseala keskkonnaportaalis
* Karksi maastikukaitseala kaitse-eeskiri Riigi Teatajas
**August Tõnurist** (ka **August Tenorist**; 22. jaanuar (vkj)/ 3. veebruar 1869 Mäetaguse vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 7. märts 1943 Paide) oli eesti kooliõpetaja, kirjanik ja kodu-uurija.

Ta sündis vabadiku-käsitöölise peres. Ta õppis Iisaku kihelkonnakoolis ja Narva Linnakoolis, kust sai ka kooliõpetaja kutse.

1886/1887. õppeaastal töötas ta Võrnu koolis abiõpetajana. Aastatel 1887–1890 töötas ta õpetajana Uus-Sõtke koolis. Aastatel 1890–1896 töötas ta õpetajana Vasavere koolis.

Kolis seejärel Narva ning töötas õpetajana Narva Peetri kiriku koolis, inspektorina Narva kommertsgümnaasiumis, olles samal ajal ka Narva rahvaülikooli inspektor. Aastail 1921–1936 oli ta Narva 6. algkooli juhataja.

Looming
-------

Tema sulest on pärit raamatud: novellikogu "Kriipsud", "Kui loodeti" (1909), jutustas "Patuoinas" (1914), "Valgus ja varjud" (1923), "Novelle ja miniatüüre" (1933), "Rüütel Karupea" (1934), "Suvemotiive" (1934), ajalooteosed "Narva" (1912),"Lühike Narva ajalugu" (1921) ning "Narva lossid ja muinasjutud" (1925), "Sõjapõgeneja päevik" (1924), "Narva vanad mälestused" (1925), "Vana koolmeister jutustab" (1935), "Endised" (1936) ja "Narva tules" (1938).

Tunnustus
---------

* 1935 – Eesti Punase Risti teenetemärk (II järgu II aste)

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "VE: Tõnurist (Tenorist), August – kodu-uurija ja jutukirjanik". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 29. mail 2011.
3. 1 2  "August Tõnurist †". Põhja Kodu nr 27, 9. märts 1943. Lk 4

Välislingid
-----------

* August Tõnurist Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Haud Paide Reopalu kalmistul
**Hoonete mudelprojekteerimine** (inglise keeles *building information modeling*, lühend BIM) on koostoimimise viis, mis muudab hoonete projekteerimise, ehitamise ja käitluse tõhusamaks ning tulusamaks.

BIM pakub võimalust tegeleda ehitise projekteerimisega kolmemõõtmelises virtuaalruumis, tõstes ehitise funktsionaalsust ja kvaliteeti, vähendades vigu ja vastuolusid projekteerimise ning ehitamise faasis. Infomudelite andmete põhjal teostatavad hoonesimulatsioonid võimaldavad paremini hinnata projekteeritava hoone tulevasi energiavajadusi ja halduskulusid ning ka kasutusmugavust.
Mudelprojekteerimise osana automaatselt saadavatest mahuarvutustest tulenevad ka kergemini teostatavad ehitusmaksumuse hinnangud, mis võimaldab hoonestajal modelleerimise käigus operatiivselt jälgida ja parandada finantseeringu ja kogu hoonestusprotsessi lõpuks tekkiva kvaliteedi suhet.

Funktsionaalsus
---------------

* **3D visualiseerimine** on hea aitamaks valida erinevate projekteerimise alternatiivide vahel, aga ka projekti edukaks "müümiseks" kliendile või näiteks kohalikule elanikkonnale, kellel võib olla veto õigus kogu projekti osas.

* **Muudatuste haldamine**, kus mudeli andmeid hoitakse tsentraalselt, siis igasugune muudatus hoone projektis kajastub automaatselt kõikides vaadetes nagu korruseplaanid, lõiked ja vaated. See võimaldab lisaks dokumentatsiooni kiiremale loomisele ka ranget kvaliteedi hoidmist.

* **Hoone simulatsioon**, kus mudelid sisaldavad lisaks arhitektuursetele andmetele ka suurel hulgal hoone informatsiooni nagu näiteks andmed inseneri erialadelt - kandvad konstruktsioonid, ventilatsioon ja torud ning isegi energiasäästlikkus. Kõigi nende andmetega on võimalik hoone kõiki osasid simuleerida.

* **Andmete haldamine** sisaldab informatsiooni, mis pole üldse visuaalselt nähtav. Näiteks ajakava selgitab vajalikku tööjõudu, koordineerimist ja kõike ülejäänut, mis võiks mõjutada projekti valmimise aega. Ka maksumus on BIM osa, mis võimaldab näha eelarvet või hinnatavat maksumust projekti suvalises faasis.

* **Hoone kasutamine**

Kõik see eelpool loetletud BIM mudelile lisatud informatsioon on kasulik lisaks projekteerimise ja ehitamise faasile ka hoone kogu eluaja jooksul. See aitab vähendada kasutamise ja haldamise kulusid, mis on vähemalt suurusjärgu võrra kõrgemad kogu ehitamise kulust.

Viited
------

1. ↑  3dekspert
2. ↑  Riigi Kinnisvara
**Karksi foogt** (saksa keeles *Vogt von Karkus*) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Karksi foogtkonda.

Kaks esimest teadaolevat Karksi foogti astus ametisse 1248. aastal, kuid nende puhul pole täiesti kindel, et nad just seda ametinimetust kandsid, küll aga valitsesid nad sama piirkonda. Esimene kindlalt teadaolev foogt astus ametisse 1346. aastal. Viimane Karksi foogt lahkus ametist 1534. aastal, mil foogtkond likvideeriti ja liideti ordumeistri valdustega.

Karksi foogt polnud eriti oluline käsknik ega kuulunud tavaliselt ordut juhtivasse sisemisse nõukokku. Erandiks on hilisem maamarssal Johann von dem Broele, kes juba Karksi foogtina kuulus ordumeistri siseringi.

Karksi foogtid
--------------

* 1248 Hermann
* 1248 Werner
* 1346–1347 Dietrich von Warmsdorf
* 1349 Detmar
* umbes 1350 Otto Taanist (kuningas Christoffer II poeg ja Valdemar Atterdagi vanem vend)
* 1374 Robin von Eltz
* 1409–1411 Dietrich Dücker
* 1420 Lambrecht von Merkenich
* 1420–1423 Tham Wolf von Sponheim
* 1424–1427 Werner von Nesselrode
* 1427/1428–1432 Frank Kirskorf
* 1439–1442 Johann von Mengede genannt Osthof
* 1448–1451 Bernhard von dem Heide
* 1471/1472–1477 Eberhard Lappe von dem Ruhr
* 1479 Engelbert Lappe von dem Ruhr
* 1481 Adolf Haver
* 1501 (tõenäoliselt 1495–1502) Johann von dem Broele genannt Plater (ka Plater von dem Broele)
* 1502–1513 Hermann Ovelacker von Wischlingen
* 1514–1534 Melchior von Galen
**Diegeetiline heli** (inglise keeles *diegetic sound*), ka **tegelik heli** (inglise keeles *actual sound*) on filmimuusikas heli, mille allikas on kaadris näha või mille allika olemasolu on järeldatav filmi maailmas ja filmi loos toimuva tegevuse põhjal.

Diegeetiliste helide hulka kuuluvad kõik filmi maailma helid.

Sõltuvalt heli tekitava objekti asukohast võib filmi maailmas asuv diegeetiline heli olla kas kaadrisisene (*on screen*) või kaadriväline (*off screen*).

Diegeetiliste helide hulka kuuluvad näiteks 

* filmi tegelaste hääled
* helid, mida tekitavad filmi maailmas olevad objektid
* otsene muusika (*source music*), mida tekitavad filmi looga samas filmi ruumis asuvad muusikainstrumendid või muusikat mängivad muud helitekitajad

Filmimuusika mõiste 'diegeetiline' on seotud vana-kreeka mõistega diegees, mis tähendab "jutustatud lugu" (*recounted story*). Filmi diegees on võrdne filmi maailmaga, kus toimub filmi lugu.

Vaata ka
--------

* mittediegeetiline heli

Välislingid
-----------

* Diegetic sound. FilmSound.org. Learning Space dedicated to the Art and Analyses of Film Sound Design
**August-Johannes Tõnishof** (alates 1936. aastast nimemuutuse järel **August-Johannes Teose**) VR II/3, 21. detsember (vkj 9. detsember) 1891 Soosaare vald, Kolga-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 7. aprill 1952 Kirov, Vene NFSV ) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1919).

August-Johannes Tõnishof sündis 21. (vkj 9.) detsembril 1891 Viljandimaa Kolga-Jaani kihelkonna Soosaare vallas mõisavalitseja peres. 

August-Johannes Tõnishof teenis Vabadussõjas staabikapteni ja kaptenina 3. jalaväepolgus, Tallinna 1. löögipataljonis, Laiarööpmelise Soomusrongi Nr 2 löögiroodu ja siis dessantpataljoni ülemana ja 1920. aastal Tallinna Vahipataljoni ülema kt-na.

Ta osales Vabadussõjalaste liikumises ja ning valiti 1926. aastal moodustatud Tallinna Eesti Vabadussõjalaste Liidu (TEVL), esimesel üldkoosolekul selle juhiks, üheks kahest abiesimehest valiti ka Artur Sirk.

Arreteeriti 14.06.1941, 4. märtsil 1942 mõisteti süüdi §58-4 alusel ja August-Johannes Teose suri 7. aprillil 1952 Venemaal Kirovi linna haiglas kopsutuberkuloosi ja on maetud Kirovi rajooni Kstinino kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Wabariigi Walitsuse otsus 6. aprillist 1925 a. Riigikogu poolt 15. weebruaril 1923 a. wastu wõetud Wabadussõjast osawõtnud sõjawäelaste autasu seaduse § 5 p. b põhjal, ühekordne toetusraha wiiekümne tuhande mk. (50.000 mk.) suuruses. Riigi Teataja, nr. 69-70, 28 aprill 1925
2. ↑  Kasekamp, Andres. The radical right in interwar Estonia. London, 2000. Lk 24

Välislingid
-----------

* EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940
Hubble'i kosmoseteleskoobi foto 47 Tucanaest
**47 Tucanae** (ka **NGC 104**) on kerasparv, mis asub Tuukani tähtkujus. 

See asub Maast umbes 13 000–15 000 valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 120 valgusaastat. Parve tähesuurus on 4,1 ja see on vaadeldav palja silmaga. See võib sisaldada keskmise suurusega musta auku. 47 Tucanae on Omega Centauri järel heleduselt teine kerasparv.

Kerasparve on kirjeldatud Johann Bayeri 1603. aastal ilmunud Uranometrias. 47 Tucanaed peeti algselt täheks, kuid 1751. aastal vaatles seda Nicolas-Louis de Lacaille, kes katalogiseeris selle udukogulaadse objektina. 1834. aastal vaatles seda John Herschel, kes lisas selle New General Catalogue'i.

Viited
------

1. ↑  "A Jumble of Exotic Stars". *eso1302 — Photo Release*. Vaadatud 14. juuni 2020.
2. ↑  "47 Tuc: A Great Globular Cluster of Stars". *Astronomy Picture of the Day*. Vaadatud 14. juuni 2020.
3. ↑  "Globular cluster 47 Tucanae". *ESA Hubble Site*. Vaadatud 14. juuni 2020.
4. ↑  "Closer to the Heart – 47 Tucanae". *Universe Today*. Vaadatud 14. juuni 2020.
|  |  |
| --- | --- |
| 33 | 
51882 |
| As
74,9216 |
| Arseen |

**Arseen** on keemiline element järjenumbriga 33.

Nimetus on tulnud kreekakeelsest sõnast *arsenikon* 'mehelik, tugev', millega Dioskurides 1. sajandil nimetas auripigmenti selle tugeva mürgisuse pärast. Nimetust mõjutas nähtavasti selle mineraali pärsiakeelne nimetus *zarnik* 'kuldkollane', mis oli teada semi keelte vahendusel (praegu زرنيخ ).

Arseeniühendid on tuntud juba antiikajast. Keemilise elemendina määratles arseeni Antoine Lavoisier aastal 1789.

Arseenil on üks stabiilne isotoop massiarvuga 75.

Omadustelt on arseen poolmetall. 

Ta esineb mitme allotroopse vormina. Normaaltingimustel on stabiilseim hall, rabe tahke aine tihedusega 5,7 g/cm³. Atmosfäärirõhul kuumutamisel arseen ei sula, vaid sublimeerub temperatuuril 614 °C. Kõrgemal rõhul sulab arseen temperatuuril 817 °C.

Arseeniühendeid on palju ja arseeni varud on praktiliselt piiramatud. Lihtainena esineb arseen harva. 

Kõik vees lahustuvad arseeniühendid on inimorganismile mürgised. Tuntuim neist on As4O6 ehk rahvapäraselt arseenik. Surmav kogus inimesele on 0,05–0,1 g. Pikka aega arvati, et Napoleon I suri arseenimürgistusse. Arseeni kasutatakse ka rotimürkide koostises.

Galliumi ühendid arseeniga võimaldavad luua väga heade omadustega pooljuhte, mille elektrilised parameetrid ja temperatuuritaluvus on tunduvalt paremad kui räni (Si) baasil loodud pooljuhtidel. Galliumarseniid (GaAs) on pooljuhtseadiste uuema põlvkonna materjal.

Vaata ka
--------

* GFAJ-1

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **arseen** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Arseen** |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Keemiliste elementide perioodilisussüsteem |
| --- |
| Metallid | Poolmetallid | Väärisgaasid | Mittemetallid | Leelismetallid | Leelismuldmetallid | Lantanoidid | Aktinoidid |
| Germaanium - Arseen - Antimon - Telluur - Astaat |

 |
Vaade Seefeldi platoole, otse Härmelekopfist läänes. Ülemise Inni oru ja Hohe Munde taga; paremal: Wettersteini mäed
**Seefeldi platoo** (saksa: *Seefelder platoo*) on mägiorumaastik Põhja-Tirooli Lubjakivi Alpides umbes 500 m Inntali kohal Austria Tirooli liidumaal. Platoo katab orulammi ümber Seefeld in Tiroli ja Scharnitzi külade, samuti *Leutaschtali* oru.

Paiknemine
----------

Seefeldi platoo ulatub Inni alangu servast Zirli mäel põhja poole. See asub Põhja-Tirooli Lubjakivi Alpides kõrgusel umbes 1200 m Wettersteini mägede (loodes), Miemingi mägede (läänes) ja Karwendeli (idas) vahel. Seefeldi sadul (1185 m), mäekuru ja sadul Seefeldist lõunas, moodustab veelahkme, millest põhja pool valgub platoo Isari suunas ja lõuna pool Inni suunas.

Seefeldi platoo nähtuna ida-kagust, esiplaanil Seefeld in Tirol.

Geoloogia ja taimestik
----------------------

Vaade Leithenist Zirli mäel (keskel: metsamaa)
Seefeldi platoo domineerivad kivimid on Wettersteini lubjakivi ja peadolomiit koos bituumenkilda hajusa esinemisega. Jääaegse Inni liustiku haru pesi välja mitu ladet ja jättis selja taha järvi, nagu Wildsee, Möserer See ja Wildmoossee, samuti arvukalt rabasid, nagu Reither Moor, mis moodustus järvede mudastumisega.

Platoo asub mäestikuvööndis. Selle nõlvadel on nulu ja pöögi segametsad vaheldumisi kuusikutega. Külasid ümbritsevad niidud on peamiselt raiheina karjamaad, mida kasutatakse heinamaana või karjatamiseks.

Majandus ja transport
---------------------

Vaade Gschwandtkopfilt kirdesse Seefeldi suunas
Umbes 1,74 miljoni ööbimisega aastas, talve ja suve vahel võrdsena jaotatuna (nagu 2013. aastal), on turism ülekaalukalt kõige tähtsam majanduslik tegur Seefeldi platool. Ala on arenenud Põhja suusaalade keskuseks ning oli 1964. ja 1976. aasta taliolümpiamängude, 1985. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistluste ning paljude muude suurte sündmuste toimumiskohaks. Suviti on Karwendeli Alpid peamine tõmbenumber matkajatele ja mägijalgratturitele.

Platoole pääseb *Seefelder Straße* (B 177) kaudu, mis kulgeb Inntalist üle Seefeldi sadula, samuti muude riigiteede. Ka Mittenwaldi raudtee kulgeb põhjast lõunasse üle platoo, peatused mitmes jaamas, sealhulgas Scharnitz, Seefeld ja Reith.

Välislingid
-----------

* Planungsverband 14 – Seefelder Plateau, Land Tirol, auf tirol.gv.at
* Seefelder Plateau, Tirol Atlas der Universität Innsbruck, auf tirolatlas.uibk.ac.at
**Cantalupo Ligure** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Alessandria provintsis, Borbera jõe paremal kaldal.

383 meetri kõrgusel merepinnast asuva Cantalupo Ligure asustustihedus on keskmiselt 21 inimest ruutkilomeetri kohta.

Cantalupo Ligure piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Albera Ligure, Borghetto di Borbera, Dernice, Montacuto, Roccaforte Ligure, Rocchetta Ligure.

Cantalupo Ligure halduspiirides asuvad järgmised asulad: Arborelle, Besante, Borgo Adorno, Campana, Costa Merlassino, Colonne, Merlassino, Pallavicino, Pertuso, Pessinate, Prato, Semega, Strappasese, Zebedassi.

Galerii
-------

* Pallavicino kihelkonnakiriku esikülg.Pallavicino kihelkonnakiriku esikülg.
* Pallavicino kiriku kellatorn, detail.Pallavicino kiriku kellatorn, detail.
* Borgo Adorno loss (põhjakülg)Borgo Adorno loss (põhjakülg)
* Borgo Adorno loss (lõunakülg)Borgo Adorno loss (lõunakülg)

Viited
------

1. ↑  Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019.
2. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

 Cantalupo Ligure – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)