recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Brian Michael Firkus** (sündinud 23. augustil 1989 Milwaukees Wisconsini osariigis) ehk lavanimega **Trixie Mattel** on Ameerika Ühendriikide edukas *drag queen* ning laulukirjutaja ja laulja. Teda teatakse liialdatud meigi ja *camp*-stiili poolest, ta etendab komöödiat ning viljeleb akustilist popmuusikat (sh folki ja kantrit).

2015. aastal osales ta telesaate "RuPaul's Drag Race" seitsmendas hooajas, jäädes kuuendale kohale. 2018. aastal osales ta telesaate "RuPaul's Drag Race All Stars" kolmandas hooajas, võites esikoha. Seejärel on ta teinud laialdast koostööd ning esinenud meediates ja lavadel üle maailma.

Varasem elu
-----------

Milwaukee ülikoolis läbis ta bakalaureuseõppe teatrikunstis, täpsemalt muusikalides osalemises. Ta alustas ümberriietumisega kohalikes baarides ja ööklubides ning esines aeg-ajalt kahetunnise sõidu kaugusel Chicagos. Päevasel ajal töötas ta vabakutselise jumestuskunstnikuna ilupoe Sephora heaks ja kaubanduskeskuses ilubrändi M·A·C jaoks.

Ärilised ettevõtmised
---------------------

Ta omab kosmeetikat müüvat ettevõtet Trixie Cosmetics, ta on kaasomanik Wisconsini osariigi vanimale LGBTQ+ baarile This Is It! ja California osariigis asuvale motellile Trixie Motel.

Isiklikud eripärad
------------------

Tal on põlisrahvaste juured odžibveide hõimust. Ta omab suurearvulist Barbie-nukkude kollektsiooni.

Vaata ka
--------

* Katya

Välislingid
-----------

* Trixie Mattel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Trixie Matteli ametlik koduleht
**Reliaablus** ehk **usaldusväärsus** on sotsiaalteadustes kasutusel olev kontseptsioon, mille eesmärk on kirjeldada uurimistöö tulemuste paikapidavust ning hinnata seda, mil määral sõltuvad uurimuse tulemused juhuslikest teguritest, mida uurimistöö ei käsitle. Sotsiaalalade uurimistöödes on sajaprotsendiline reliaablus pigem ideaal, kui nõue.

Mõõtmine
--------

Täpset reliaablusmõõtu on raske teadustööle anda, kuid reliaablust püütakse siiski hinnata mitme meetodite abil.

#### Kordusuuring

Samasugune uuring tehakse teist korda ning mõõdetakse tulemuste paikapidavust. Selle eelduseks on, et uuritav probleem ei sõltu ajast. Sotsiaalteadustes on uurimisobjekt (nt sotsiaal-majanduslik seisund) tihti pidevas muutumises, mis teeb kordusuuringu kasutamise võimatuks.

#### Paralleeluuring

Viiakse samaaegselt läbi teine uuring. Uuringutulemuste vahelise korrelatsiooni tugevus näitab seda, mil määral uuriti seda, mida uurida sooviti. See, kui tugev peab olema korrelatsioon, sõltub standardtest, mida uurimistöö täita soovib.

#### Tulemuste poolitamine

Testi tulemused jaotatakse kaheks poolikuks testiks ning leitakse saadud kahe pooliku testi vaheline korrelatsioon. See on muidugi juhul, kui kogu test uurib ühte kindlat omadust. Eriti oluline on selline meetod psühholoogias, kus näiteks isiksuseomaduse uurimiseks kasutatud küsimustiku põhjal testitakse, kas mõlemad pooled annavad ühesuguseid tulemusi. Kui ei, siis järelikult oli mõõtmisinstrumendis viga ning ei mõõdetud täpselt seda psühholoogilist aspekti, mida sooviti. Küsimused jaotatakse psühholoogiliste testide puhul peamiselt paaris- ja paaritute arvude baasil, kuna jaotades keskelt pooleks võib testi täitmise väsimus ning sarnased aspektid põhjustada erinevust kahe testi poole vahel.

Vaata ka
--------

* Valiidsus
**Relaksatsioon** (ladina keeles *relaxatio* nõrgenemine, vähenemine) ehk **pingete relaksatsioon** on tugevusõpetuses keha elastse deformatsiooni muutumine plastseks deformatsiooniks pika aja jooksul. Tulemuseks on pingete suuruse muutumine püsiva kogudeformatsiooni juures. Relaksatsiooni tõttu lõdvestuvad pinguga liited kestval ning pikaajalisel tööl. Kui ping oli liite koostamise hetkel liiga väike siis võib liide relaksatsiooni tõttu muutuda kasutuskõlbmatuks.

Suuruse {\displaystyle f(t)} eksonentsiaalne relaksatsioon häirituse algusele vastavalt väärtuselt {\displaystyle f\_{0}} kuni tasakaaluoleku väärtuseni {\displaystyle f\_{\infty }}
Üldisemalt on relaksatsioon füüsikas makroskoopilise süsteemi tasakaalu taastav iseeneslik protsess). Kui tasakaalust kõrvalekalle (häiritus) on väike, siis toimub relaksatsioon harilikult eksponentsiaalse seaduse {\displaystyle \Delta y(t)=\Delta y\_{0}{\text{e}}^{-t/\tau }} kohaselt, kus {\displaystyle \Delta y(t)} on parameetri kõrvalekalle tasakaaluväärtusest hetkel {\displaystyle t} ja {\displaystyle \tau } on relaksatsiooniaeg. Relaksatsiooniaeg oleneb süsteemi parameetritest ja häirituse laadist. 

Relaksatsiooni tõttu saabub muutunud välistingimustele vastav tasakaaluolek alati hilinemisega. Kiirete protsesside korral, kui välisolud muutuvad palju kiiremini kui relaksatsiooniaeg ({\displaystyle \Delta t\ll \tau }), mõjutab relaksatsioon oluliselt protsessi kulgu, avaldudes näiteks hüstereesina. Seevastu aeglastes protsessides ({\displaystyle \Delta t\gg \tau }) ei ole relaksatsioonilist hilinemist märgata.

Viited
------

1. ↑  ENE 8. köide, 1995
**Religioosne ordu** (ladina keelest *ordo*, kord) on religioosse pühendumusega inimeste organisatsioon.

Vastavalt religioonile võivad religioosse ordu liikmed olla ühel või teisil viisil eraldunud muust ühiskonnast, elada oma reeglite kohaselt vmt. Religioossel ordul võib olla oma kombestik ja hierarhia, mis tavaliselt erineb vastavas religioonis üldiselt kasutusel olevatest kombestikust, pühitsuste ja/või kleerikute astmetest jmt. Religioosse ordu meessoost liikmeid nimetatakse sageli munkadeks või vendadeks; naissoost liikmeid nunnadeks või õdedeks. Enamasti on nad pühendunud kogu eluks, andnud mitmeid tõotusi, saanud pühitsusi jne. Sageli kuulub religioossesse ordusse ka inimesi (ajutiselt või püsivalt), kes pole ei pühitsetud ega kuulu ka hierarhiasse. Mõnede religioossete ordude liikmed võivad olla eraldunud muust maailmast, elades kloostrites; teised võivad olla säilitanud suhted ühiskonnaga, sagedasti õpetades või teenides tavapärasel viisil. Tavapärasemaid tegevusi on religioosse otstarbega käsitööesemete valmistamine, tekstide ümberkirjutamine vms.

Religioossete ordude pühendumuslik tegevus hõlmab ühiseid teenistusi, palveid või meditatsioone jpm.

Enam tuntud on kristlikud ja budistlikud ordud. Religioosse pühendumusega inimeste kogukondi leidub ka mitmete Aafrika ja Lõuna-Ameerika hõimude hulgas. Budistlikes ühiskondades (Sri Lankal, Tais, Koreas, Tiibetis) on üsna suured mungaordud. Kirjanduse ja filmide kaudu on hästi tuntud Hiina Ch'an (Zen)-budistlik Shaolini ordu (koolkond).

Kristlikud ordud on peamiselt katoliikluses, aga ka mõnes protestantlikus harus.

Vaata ka
--------

* Katoliku ordude loend
Luunja mõisa park
**Luunja mõisa park** on Luunja mõisa park, mis asub Luunja alevikus Luunja vallas Tartu maakonnas.

Mõisapargi lasi 18. sajandi keskel rajada Luunja mõisnik krahv Burchard Christoph von Münnich. Luunja mõisapark on 10,5 ha suur ning koosneb neljast osast. Park on kujundatud vabakujuliseks maastikupargiks. Pargi põhiosadeks on esi- ja tagaväljak.

Park on arvele võetud ehitismälestisena kui tüüpiline näide vabakujunduslikust pargist.

Ajalugu
-------

18. sajandi keskel kujutas park barokkparki. Parki läbis kaks ristuvat telge, peatelg jagas pargi peahoone keskteljel pooleks.

19. ja 20. sajandi vahetusel viidi maantee pargist kõrvale. Tekkis teede vaheline väljak, mis kujundati vabakujuliseks teedevõrgustiku ja tugisüsteemiga pargiks. Regulaarne barokkpark kujundati ümber maastikupargiks.

Loodus
------

Luunja mõisapark on hooldatud. Segastiilis liigivaene park koosneb 31 liigist. 

Peamine puuliik pargis on harilik pärn kui leidub ka: harilikku vahtrat, harilikku saart, harilikku tamme, siberi nulgu, siberi lehist, halli leppa, harilikku kuuske ja ebatsuugat. 

Tänapäeval on pargi sissesõidutee ääristatud siberi nulgudega, Tartu poole suunduvat pärnaalleed on täiendatud paplite, vahtrate ja jalakatega.

Ümbruskond
----------

Luunja mõisa ümber asub erinevaid ajaloolise taustaga hooneid ja kultuurimälestisi. Nende hulgas on viinaköök, sepikoda, aednikumaja, karjalaudad, alleed ja pargi aia piirdemüürid. Pargi läheduses asub Luunja vallavalitsuse hooldatav Luunja roosiaed ja sobib suviste kultuuriürituste läbiviimiseks, pikniku pidamiseks ning jalutamiseks.

Galerii
-------

* Luunja mõisapargi alleeLuunja mõisapargi allee
* MõisaparkMõisapark
* Pargi piirdemüürPargi piirdemüür

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  ""Luunja mõisapark"". *Luunja Vald*. Vaadatud 22. veebruar 2023.
2. ↑  "Pargi andmed". *Keskkonnaagentuur*. Vaadatud 22. veebruar 2023.
3. ↑  Luunja mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* Luunja mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris
**Jaak Seeru** (6. märts 1902 Vana-Suislepa vald, Viljandimaa – 19. juuli 1972) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

1924. aastal lõpetas ta Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1935 õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat ja 1936–1942 õigusteaduskonnas. Ta kuulus Üliõpilaste Seltsi Raimla.

1938. aastal töötas ta Tartu 8. Algkooli õpetajana ja oli Tartu Õpetajate Seltsi asjaajaja. Aastatel 1935–1939 tegutses ta ka laste suvelaagri juhatajana Kukulinnas.

Aastatel 1940–1941 oli ta Tartu Veeriku Kooli direktor.

Saksa okupatsiooni ajal oli vangis.

Pärast sõda oli ta Tartumaa Täitevkomitee Kaadriteosakonna juhataja, aastatel 1945–1946 Tartu Linna haridusosakonna juhataja. Aastatel 1944–1949 oli ta Tartu 6. Keskkooli (Tartu Tamme Gümnaasium) direktor. 

1949. aastal ta arreteeriti, teda süüdistati riigi vara riisumises ning karistati vabadusekaotusega koos vara konfiskeerimisega, aastatel 1950–1953 viibis vangistuses.

Hiljem oli ta kuni surmani Uderna Algkooli direktor.

Viited
------

1. ↑  Viljandi Maagümnaasium. Vilistlased
2. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Jaak Seeru
3. ↑  "Üliõpilaste Selts Raimla vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. aprill 2016. Vaadatud 25. märtsil 2016.
4. ↑  Postimees, 18. märts 1938
5. ↑  "TTG 71 – kokkuvõte sünnipäevanädala üritustest". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. aprill 2016. Vaadatud 25. märtsil 2016.
6. ↑  Andres Breidaks. Hariduselu juhtimine Tartus sõjajärgse stalinismi ajal. Magistritöö. Tartu Ülikool, 2013
7. ↑  Kaljola Kirt. Tartu rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1988, lk 200.

Kirjandus
---------

* Kalev Jago. "Meenutame Jaak Seerut". Elva Postipoiss nr 41, 10. november 2012. Lk 5

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*
**Võnnu liit** oli 1. aprillil 1533 Võnnus (läti Cēsises) sõlmitud liiduleping Riia peapiiskopi koadjuutori Wilhelm von Hohenzollerni, Liivi ordu maameistri Wolter von Plettenbergi, maamarssali Hermann von Brüggenei ja Riia linna vahel.

Liiduleping sätestas, et selle osapooled lubavad evangeeliumi ehk luterluse vaba levitamist, kaitsevad üksteist võimalike rünnakute korral ega otsi sõjalist tuge väljastpoolt Liivimaad. Eelkõige seostus liit Saare-Lääne vaenusega ning ordu püüdis selle abil vaos hoida Reinhold von Buxhoevedeni ja Wilhelm von Hohenzollerni sõjalist vastasseisu.

Liivi ordu poolt kirjutasid liidulepingule lisaks ordumeistri ja maamarssali poolt alla ka Järva foogt Heinrich von Thülen, Kuldīga komtuur Heinrich von Galen, Aluliina komtuur Johann von der Recke, Pärnu komtuur Loeff von Loe, Dünaburgi komtuur Johann von Eickel, Karksi foogt Melchior von Galen, Dobele komtuur Jürgen von Hoete ja Riia linnusekomtuur Eberhard von Schüren. Olulisematest käsknikest jätsid alla kirjutamata Tallinna komtuur Remmert von Scharenberg ja Viljandi komtuur Rupert de Grave, kes mõlemad tegutsesid hiljem (koos Maasilinna foogti Rutger von Schwansbelliga) otseselt markkrahv Wilhelmi huvide vastaselt.

Võnnu liit kehtis ametlikult kuni 1534. aasta alguseni, mil ordumeister liitus Viljandi liiduga.

Kirjandus
---------

* *Akten und Rezesse der livländischen Ständetage*. Band 3. Toimetanud Leonid Arbusow vanem. Riia: Deubner, 1910, nr 324 (Võnnu liidulepingu tekst).
Raphaël Guerreiro 2018. aasta MM-il
**Raphaël Adelino José Guerreiro** (sündinud 22. detsembril 1993 Le Blanc-Mesnilis) on Portugali jalgpallur. Ta mängib vasakkaitsja või poolkaitsjana Bundesliga klubis Müncheni Bayern ja Portugali jalgpallikoondises.

Guerreiro sündis Prantsusmaal portugallasest isa ja prantslannast ema lapsena. Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaal. 2008. aastal liitus ta Caeniga. 2012. aastal pääses ta esimest korda klubi põhimeeskonda. Hooajal 2012–13 pidas ta klubi meeskonnas Prantsusmaa esiliigas 38 mängu ja lõi ühe värava ning valiti samal hooajal liiga sümboolsesse koosseisu.

2013. aasta juunis sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Lorient. Debüüdi Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta 10. augustil mängus Lille'i vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 1. novembril mängus Paris Saint-Germaini vastu.

2016. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Dortmundi Borussiaga. Arvatav üleminekusumma oli 12 miljonit eurot. Debüüdi Bundesligas tegi ta 27. augustil mängus Mainzi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 20. septembril mängus Wolfsburgi vastu.

Suvel 2023 liitus ta Müncheni Bayerniga.

Koondisekarjäär
---------------

Debüüdi Portugali jalgpallikoondises tegi ta 14. novembril 2014 sõprusmängus Armeenia vastu. Neli päeva hiljem lõi ta sõprusmängus Argentina vastu mängu viimasel minutil Portugali võiduvärava.

2015. aastal sai ta Portugali kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali. Guerreiro oli üks viiest Portugali mängijast, kes valiti turniiri sümboolsesse koosseisu.

2016. aastal tuli ta Portugali koondisega Euroopa meistriks. Guerreiro valiti turniiri sümboolsesse koosseisu.

Ta on kuulunud Portugali koondisse veel ka 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Dortmundi Borussia
* DFB-Pokal: 2016–17
* DFL-Supercup: 2019

Viited
------

1. ↑  "Raphaël Guerreiro et Vincent Aboubakar au FC Lorient". FC Lorient. 27.6.2013. Vaadatud 12.12.2018
2. ↑  "Borussia Dortmund sign Raphaël Guerreiro". Borussia Dortmund. 16.6.2016. Vaadatud 12.12.2018

Välislingid
-----------

 Raphaël Guerreiro – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Portugali koondis  –  UEFA Euro 2016 võitja (1. tiitel) |
| --- |
| 

* 1 Patrício
* 2 B. Alves
* 3 Pepe
* 4 Fonte
* 5 Guerreiro
* 6 Carvalho
* 7 C. Ronaldo (c)
* 8 Moutinho
* 9 Éder
* 10 J. Mário
* 11 Vieirinha
* 12 Lopes
* 13 Danilo
* 14 William
* 15 Gomes
* 16 Sanches
* 17 Nani
* 18 Rafa
* 19 Eliseu
* 20 Quaresma
* 21 Cédric
* 22 Eduardo
* 23 Adrien
* Treener: Santos

 | Portugal |

| * v
* r
Portugali koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Patrício
* 2 Alves
* 3 Pepe
* 4 M. Fernandes
* 5 Guerreiro
* 6 Fonte
* 7 Ronaldo (c)
* 8 Moutinho
* 9 A. Silva
* 10 João Mário
* 11 B. Silva
* 12 Lopes
* 13 Dias
* 14 William
* 15 Ricardo
* 16 B. Fernandes
* 17 Guedes
* 18 Gelson
* 19 Rui
* 20 Quaresma
* 21 Cédric
* 22 Beto
* 23 Adrien
* Treener: Santos

 | Portugal |
Berthe Morisot. Häll. 1872
**Häll** ehk **kätki** (murdes *käki*), ka *kiik*, (murdes *kiigu*) on imikutele või väikelastele mõeldud magamisase, mis on tavaliselt korvi- või kastikujuline ja kiigutatav.

Hällid Eesti rahvakultuuris
---------------------------

Põliseks Eesti hälliks peetakse **vibuhälli**, mis oli kasutusel ka mujal Euroopas. Keskajal tuntud **jalashäll** tuli Eestis kasutusele 19. sajandil, esmalt saartel, siis Põhja-Eestis, kus muutus valdavaks. Mujal Eestis oli vähem levinud. Alates 1920. ja 1930. aastatest asendusid hällid lapsevoodi ja -vankriga.

Tänapäev
--------

Tänapäeval on levinud värvilistest vitskorvidest **korvhällid**, mis on kaetud kangaga ning on sangade abil kantavad. Korvhall on varustatud madratsi, teki ja reguleeritav kaarvarjuga, teda saab asetada nii kokkupandavatele ja kaasavõetavatele jalgadele kui kiikuvatele jalasega jalgadele.

Galerii
-------

* Häll Kihnu muuseumis
* 
* 
* 
* 
*

Vaata ka
--------

* imikuvoodi
* hällilaul

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat  vaadatud 28.04.2020
2. 1 2 3  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 41
**Luumäki** on vald Soomes Lõuna-Karjala maakonnas.

Valla pindala on 859,83 km², millest 109,77 km² moodustavad veekogud. 31. jaanuari 2011 seisuga elas vallas 5130 inimest. Viimasel paarikümnel aastal on valla elanike arv järjekindlalt vähenenud, näiteks 1980 elas vallas 5747 inimest. Vald on ükskeelne: soome keel on 97,49% elanike emakeel. Valla keskus on Taavetti, mis asub 37 kilomeetri kaugusel Lappeenrantast.

Luumäki vald asutati 1642. aastal.

Külad
-----

Anjala, Antikkala, Askola, Ellola, Haimila, Heikkilä, Heimala, Hermunen, Hietamies, Himottula, Hirvikallio, Huomola, Huopainen, Husula, Hyyrylä, Iihola, Inkilä, Junttola, Jurvala, Juurikkala, Kaitjärvi, Kannuskoski, Keskinen, Kiurula, Kiviniemi, Kokkola, Kolppola, Kontula, Koskela, Kähölä, Lakkala, Laukkala, Lensula, Luotola, Marttila (Taavetti), Mentula, Metsola, Multiala, Munne, Niemi, Nokkala, Nuppola, Nurmiainen, Näppi, Okkola, Orkola, Parola, Pitkäpää, Pukkila, Pätärilä, Rantala, Saareks, Saarits, Saksala, Salmi, Sarkalahti, Sarvilahti, Siiropää, Sirkjärvi, Suoanttila, Suonpohja, Sydänmaanlakka, Taina, Tapavainola, Taukaniemi, Toikkala, Vainonen, Venäläinen, Viuhkola

Luumäki kirik

Viited
------

1. ↑  Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.

Välislingid
-----------

* Luumäki valla koduleht soome keeles
**Rapla Vesiroosi Kool** (2018. aastani *Rapla Vesiroosi Gümnaasium*) on üldhariduskool Raplas.

Üldinfo
-------

Gümnaasiumiosa õppekavas oli kaks õppesuunda: meedia- ja pärimuskultuur ning tehnoloogia ja loodus. Kooli õppekava võimaldas karjääriõpet ja riigikaitseõpet.

Koolis on õpilasesindus. Õpilased on võtnud osa Tartu Ülikooli Teaduskooli tööst, olümpiaadidest ja mälumängudest. Käidud on keskkonnaklubi matkadel ja kultuuriloolistel reisidel, osaletud on laulukooride, näite-, väitlus-, kunsti-, rahvatantsu-, muusika- ja spordiringide töös. Õpilased andsid välja ajalehte Vesistaja. Algklasside õpilased saavad osaleda pikapäevakoolis.

Kooli juures on maakondliku tähtsusega spordihoone, kus on palliplatsid, aeroobika- ja jõusaal, *squash* '​i-väljakud, jooksu- ja viburada. Töötab uisu- ja suusalaenutus. Vesiroosi tervisepargis asuvad tervise- ja looduserajad.

Ajalugu
-------

Kuna Rapla I Keskkooli (Rapla Kesklinna Kool) õpilaste arv oli kasvanud liialt suureks (umbes 1600), alustas 1. septembril 1988 tööd Rapla II Keskkool.

1995. aastal nimetati Rapla II Keskkool ümber Rapla Vesiroosi Gümnaasiumiks.

Alates 1998. aastast kuulub kool Tervist Edendavate Koolide hulka.

Alates 2009/2010. õppeaastast oli gümnaasiumis kaks paralleelklassi, üks neist oli looduse-tehnoloogia ja teine meedia-ühiskonna suunaga.

Alates 2018. aastast on kooli nimi *Rapla Vesiroosi Kool* ning kool jätkab tegevust põhikoolina. Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi ja Rapla Ühisgümnaasiumi seniste gümnaasiumiosade asemel avati samal aastal Rapla Gümnaasium.

Arendus
-------

2007. aastal sai alguse kooli ulatuslik renoveerimine, uuendati fassaad, uksed ja aknad.

2008. aasta kevadel algas koolihoone õppekorpuse renoveerimine.

2008. sügisel algas renoveerimise kolmas etapp: kooli fuajeele ehitati peale teine korrus, kuhu paigutati kooli juhtkonna kabinetid ning bändide harjutusruum ja helistuudio. Vana aula jagati vahelae abil kaheks korruseks ja sinna tekitati auditoorium, kunsti- ja muusikaklass. Endine võimla ehitati ümber aulaks.

Samal ajal ehitati kooli kõrvale Rapla Sadolini Spordihoone. Planeering on tehtud ka kooli taga asuvate saviaukude ümbruse korrastamiseks. Spordihoone ehitust sai reaalajas jälgida IP-kaamerast.

2010. aastaks oli kogu koolikompleks koos spordihoonega valmis. Loodud on eeskujulikud tingimused õppetööks, kultuuriüritusteks ja sportimiseks.

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib piiblitegelasest. Sama nime kandnud Aleksandria patriarhi kohta vaata artiklit Iiob (Aleksandria patriarh) ja samanimelise Moskva patriarhi kohta artiklit Iiob (Moskva patriarh); Artur Kapi oratooriumi kohta vaata Hiiob (oratoorium)* |

---

**Iiob** (ka **Hiiob**) on Piibli Vanas Testamendis sisalduva Iiobi raamatu keskne tegelane.

Kolmes peamises monoteistlikus religioonis – judaismis, kristluses ja islamis – peetakse Iiobit traditsioonilise käsitluse kohaselt reaalselt eksisteerinud isikuks. Islamis kuulub ta ka prohvetite hulka.

Iiobi raamatu kohaselt on ta õiglane mees, kelle Jumal annab Saatanale kiusata, kuid kes vaatamata kõigile kannatustele ja üleelamistele ei pöördu Jumala vastu ega hakka teda süüdistama. Suurem osa Iiobi loost on esitatud vestlusena Iiobi ja tema sõprade vahel. 

Lisaks Iiobi raamatule on Iiobit ja tema lugu mainitud ka teistes pühades tekstides – Vana Testamendi Hesekieli raamatus, Uue Testamendi Jakoobuse kirjas ja Koraanis.
**Iiri Vaba Riik** (iiri keeles *Saorstát Éireann*; 6. detsember 1922 – 29. detsember 1937) oli riik, mis loodi 1922. aasta detsembris aasta varem sõlmitud Suurbritannia-Iiri lepingu jõustumisel. Leping lõpetas kolm aastat kestnud Iiri vabadussõja 1919. aastal välja kuulutatud revolutsioonilist Iiri Vabariiki esindanud Iiri Vabariikliku Armee (IRA) ja Briti krooni vägede vahel.

Riik asutati Briti impeeriumi dominioonina, mis hõlmas 26 32-st Iiri krahvkonnast. Ülejäänud kuuest krahvkonnast koosnev Põhja-Iirimaa jäi talle lepingus võimaldatud valiku kohaselt jätkuvalt Suurbritannia koosseisu. Uue riigi eesotsas oli Briti monarhi esindav kindralkuberner ja täitevnõukogu (*Ard-Chomhairle*). Täitevnõukogu esimeseks presidendiks (s.o riigi peaministriks) sai W. T. Cosgrave. Parlamendina tegutses Oireachtas, mille alakoda nimetati Dáil Éireann'iks ja ülemkoda Seanad Éireann'iks. Üsna pea kujunes poleemiliseks lepingus ettenähtud protseduur, mille järgi pidid parlamendiliikmed ametisse astudes vanduma truudust Vaba Riigi põhiseadusele ja lisaks Briti kuningale. Lepinguga rahulolematud poliitilised jõud keeldusid seepeale parlamendi töös osalemast, lepingu pooldajad moodustasid aga Cumann na nGaedheali nime kandva partei ning valitsesid aastatel 1922–1927 riiki enamusvalitsusega ning 1932. aastani vähemusvalitsusega.

Esimestel kuudel puhkes riigis Iiri kodusõda, milles võitlesid valitsusele lojaalne Rahvusarmee ja eelmainitud leppele vastu olnud IRA fraktsioonid, kes ei tunnistanud ka uue riigi legitiimsust. Sõda lõppes 1923. aasta mais valitsusvägede võiduga, ehkki lepinguvastaseid ühendav Sinn Féini partei keeldus jätkuvalt parlamendi töös osalemast, mistõttu jäi ainsaks opositsiooniparteiks võrdlemisi väike Tööerakond. 1926. aastal püüdis senine Sinn Féin juht Éamon de Valera erakonna seisukohta muuta, kuid vanameelsete vastuseisu tõttu see ebaõnnestus. Seepeale asutas de Valera koos oma toetajatega uue Fianna Fáili partei, mis sai 1927. aasta valimiste tagajärjel parlamenti ning moodustas 1932. aasta valimiste järel ka uue valitsuse.

1931. aastal loovutas Suurbritannia parlament Westministeri statuudiga sisulise poliitilise võimu impeeriumi dominioonide üle, mis tagas Iiri Vaba Riigile autonoomia. 

De Valera tühistas võimule saades truudusvande Briti monarhile ning pidas Suurbritanniaga kaubandussõda. 1937. aastal võeti rahvahääletusel tulemusena vastu uus põhiseadus, millega nimetati riik ümber Iirimaaks.

Viited
------

1. ↑
**Rapla Laulustuudio** on Rapla Kultuurikeskuses töötav stuudio, mille juhataja ja ainus juhendaja on Thea Paluoja.

Rapla Laulustuudios laulavad noored alates 6. eluaastast kuni gümnaasiumi lõpuni (kuid alati on ka erandeid). Samuti võib Rapla Laulustuudiot pidada üheks Eesti edukamaks vokaalansamblite sünnikohaks. Seda tõestab juba fakt, et pole olnud peaaegu ühtegi konkurssi, kus mõni Thea Paluoja juhendatud vokaalansambel poleks saanud auhinnalist kohta.

Ajalugu
-------

Stuudiovormi hakkas Thea Paluoja kasutama juba aastal 1990. Ent stuudio nimetus võeti kasutusele aastal 1992, kui lastega "lageda taeva alla" jäänud Thea Paluojale ulatasid abikäe kadunud Toivo Kurmet ja Erik Virgepuu ning tekkis Maghira Laulustuudio. Tol ajal oli stuudiovorm Raplas suhteliselt tundmatu nähtus. Eksisteeris vaid Maghira Kunstistuudio Krista Urveti eestvedamisel.
Mõne aasta pärast sai stuudio juba Kultuurikeskuse katuse alla ja nimetati ümber Rapla Laulustuudioks. Aastate jooksul on Rapla Laulustuudios laulnud üle 1000 noore laulja. Esinemisi võib iga aasta kohta arvestada sadakond. Rapla Kultuurikeskuses on stuudio töötanud mingi aja igas olemasolevas ruumis, väljaarvatud juhataja kabinet ja tualetid.

Viimastel aastatel on stuudio tegutsenud lava all asuvas endises pilliruumis, mis sai 2007. aasta suvel täielikult renoveeritud.

Rapla Laulustuudio vilistlasi võib kohata nii roki- kui ka näitelavadel, Muusikaakadeemias, nii arstide seas kui ka ajakirjanduses.

Vormid
------

* koorid
* vokaalansamblid
* duetid
* solistid

Tuntumad õpilased ja kollektiivid
---------------------------------

* Vaiko Eplik
* Priit Võigemast
* Märt Avandi
* vokaalansambel KLÜKK
* Rapla Laulustuudio neidudekoor
* vokaalansambel Segased
Raphinha 2021. aastal Leeds Unitedi särgis
**Raphael Dias Belloli** (tuntud lihtsalt kui **Raphinha**; sündinud 14. detsembril 1996 Porto Alegres) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania Primera Divisióni klubis FC Barcelona ja Brasiilia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Avaí, kuid klubi põhimeeskonnas ta liigadebüüti ei teinud.

2016. aasta veebruaris sõlmis ta lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Vitória Guimarães. Hooajal 2015–16 mängis ta põhiliselt klubi reservmeeskonnas Portugali esiliigas, kus lõi viis väravat. Portugali kõrgliigas tegi ta debüüdi 13. märtsil 2015 mängus Paços de Ferreira vastu. Järgmisel hooajal kindlustas ta koha Vitória Guimarãesi põhimeeskonnas. Esimese värava Portugali kõrgliigas lõi ta 20. augustil 2016 mängus C.S. Marítimo vastu. Hooajal 2017–18 lõi Raphinha Portugali kõrgliigas 15 väravat.

2018. aasta mais siirdus ta Portugali suurklubisse Lissaboni Sporting.

2019. aasta septembris siirdus ta 21 miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Rennesi Stade. Raphinha oli klubi ajaloo suurim ost. Esimese värava Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta 10. novembril 2019 penaltist Amiensi vastu. Hooajal 2019–20 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas kokku viis väravat.

2020. aasta oktoobris suundus ta umbes 17 miljoni naelsterlingi eest Leeds Unitedi, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.

Brasiilia jalgpallikoondises tegi Raphinha debüüdi 8. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Venezuela vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta nädal aega hiljem mängus Uruguay vastu.

Ta liitus 2022. aasta suvel ligi 58 miljoni euro eest Hispaania klubiga FC Barcelona.

Saavutused
----------

Sporting CP
* Taça de Portugal: 2018–19
* Taça da Liga: 2018–19

Viited
------

1. ↑  "Raphinha no Rennes é a sexta maior transferência de sempre do Sporting". Desporto. 2.9.2019. Vaadatud 22.3.2021
2. ↑  "Leeds United sign winger Raphinha from Rennes for £17m". The Independent. 6.10.2020. Vaadatud 22.3.2021
3. ↑   (vaadatud 16.10.2021)

| * v
* r
Brasiilia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Alisson
* 2 Danilo
* 3 Thiago Silva
* 4 Marquinhos
* 5 Casemiro
* 6 Alex Sandro
* 7 Paquetá
* 8 Fred
* 9 Richarlison
* 10 Neymar
* 11 Raphinha
* 12 Weverton
* 13 Dani Alves
* 14 Militão
* 15 Fabinho
* 16 Alex Telles
* 17 B. Guimarães
* 18 Antony
* 19 Gabriel Jesus
* 20 Vinícius Jr.
* 21 Rodrygo
* 22 Bremer
* 23 Ederson
* 24 Martinelli
* 25 Pedro
* 26 Éverton Ribeiro
* Treener: Tite

 | Brasiilia |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2013 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2018 | jäähoki |

**Raphael Salvador Diaz** (sündinud 9. jaanuaril 1986 Baaris) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis HC Fribourg-Gottéron.

Šveitsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2003–04 EV Zugi meeskonnas.

2011. aasta mais sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Montreal Canadiens. NHL-is debüteeris ta sama aasta 6. oktoobril mängus Toronto Maple Leafsi vastu ja lõi 18. oktoobril mängus Buffalo Sabresi vastu oma esimese värava NHL-is. 2014. aasta veebruaris kaubeldi ta Vancouver Canucksi ja juba kuu aega hiljem New York Rangersi. Hooajal 2014–15 mängis Diaz Calgary Flamesi ridades. 2015. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Rangersiga, kuid 2015–16 põhihooajal mängis vaid American Hockey League'is Rangersi noorteklubis Hartford Wolfpack, saades Rangersi meeskonnas NHL-is väljakule vaid ühes väljalangemismängude mängus.

Hooajal 2016–17 naasis Diaz EV Zugi. 2021. aastal tuli ta Zugiga Šveitsi meistriks.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Fribourg-Gottéroniga, kus hakkab mängima alates hooajast 2021–22.

Aastatel 2013 ja 2018 võitis Diaz Šveitsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta kaitsemängijatest enim väravaid (3). 2016. aasta maailmameistrivõistlustel andis ta kaitsemängijatest enim väravasööte (6). Lisaks kuulus ta Šveitsi koondisse 2010. 2014. ja 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Välislingid
-----------

* Raphael Diaz NHL.com lehel
* Raphael Diaz hockeydb.com lehel
**Päeva tänava park** (ka **Päeva park**) on haljasala Tartus Karlova linnajaos Päeva, Pargi ja Kalevi tänava vahel.

Päeva tänava park oli linna üldplaneeringuga määratud hoonestada. Roheala kaotamise vastu olid Eesti Roheline Liikumine, MTÜ Säästva Renoveerimise Infokeskuse Tartu ühendus, Tartu Kõrgema Kunstikooli meedia- ja reklaamiosakonna tudengid ja õppejõud, hulk üksikisikuid, korteriühistu Kitzbergi 5, Karlova Selts, kodanikualgatus Roheline Karlova ja Karlova Sõbra Selts. 2008. aasta augustis ja septembris koguti allkirju haljasala täies mahus säilimise toetuseks, need esitati oktoobris Tartu Linnavalitsusele.

2008. aasta lõpus tutvustas linn plaani jätta umbes 1,35 hektari suurusest alast enam kui 0,7 hektarit haljasalaks. Plaani järgi aga ei saaks kolm krundiomanikku (kaks äriettevõtet ja üks eraisik) sinna midagi ehitada.

Viited
------

1. ↑  Karlova miljööväärtusliku ala kaitse- ja kasutustingimused Eesti Roheline Liikumine (vaadatud 24. november 2012)
2. ↑  "Päeva park võib jääda haljasalaks" Tartu Postimees, 17. märts 2009

Välislingid
-----------

* Vilja Kohler "Noored võtsid käsile Päeva pargi" Postimees, 19. veebruar 2013
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 2008. aasta filmist; 1951. aasta filmi kohta vaata artiklit Päev, kui maailm jäi seisma (1951)* |

---

**"Päev, kui maailm jäi seisma"** on USA 2008. aasta ulmefilm Keanu Reevesiga peaosas. See on uusversioon 1951. aastal ilmunud samanimelisest filmist, mis omakorda põhines Harry Batesi 1940. aastal ilmunud ulmejutul *"Farewell to the Master"*.

Sisu
----

Tuntud teadlane dr. Helen Benson (Jennifer Connelly) leiab end vastamisi maavälise külalisega, kel nimeks Klaatu (Keanu Reeves). Viimane on rännanud läbi universumi, et hoiatada inimkonda läheneva globaalse kriisi eest.

Helenist kõrgemalseisvad jõud kohtlevad aga Klaatut kui vaenulikku sissetungijat ning talle ei anta võimalust kohtuda maailma riigipeadega. Naine ning tema kasupoeg Jacob (Jaden Smith) saavad õige pea aru, millise hirmutava alatooniga on Klaatu väide, et ta on "Maa sõber".

Nüüd peab Helen leidma viisi, kuidas veenda külalist, kes saadeti inimkonda hävitama, et inimkond on tegelikult päästmist väärt. Ent selleks võib olla liiga hilja, sest protsess on juba alanud…

Välislingid
-----------

* Päev, kui maailm jäi seisma andmekogus IMDb (inglise)
Õitsev kurgitaim
**Päevaneutraalne taim** on taim, mis õitseb olenemata päevavalguse hulgast, mida ta saab.

Taime sõltumist päevavalguse hulgast nimetatakse fotoperiodismiks. Üldistatult saab õistaimi tüpiseerida pikapäevataimedeks, lühipäevataimedeks ja päevaneutraalseteks taimedeks. Lühipäevataimed vajavad õitsemiseks vähem kui 12 tundi päikesevalgust ja pikapäevataimed rohkem kui 12 tundi. Päevaneutraalsel taimed arenevad päeva pikkusest sõltumata. Päevaneutraalsed taimed on näiteks nisu perekonda kuuluvad liigid, mõned viinapuud, kurgid aga ka mais ja riis.

Ajalugu
-------

Wightman Garner ja Henry Allard uurisid 20. sajandi alguses päeva pikkuse mõju õitsemisele. Nad tuvastasid, et taimed, näiteks oder, õitsesid, kui päeva pikkus oli pikem kui teatavast kriitilisest pikkusest. Ehk siis nn pikapäevataimi õitsevad peamiselt suvel kui päevad pikenevad. Teised, näiteks sojaoad, õitsevad, kui päevade pikkus on lühem kui teatud kriitiline pikkus. Tegu on lühipäevataimedega, mis õitsevad sügisel, kui päevad lühenevad. Aga leidub ka hulk taimi, kelle jaoks ei ole päeva pikkusel määravat tähtsust. Need saidki nimetuse päevaneutraalsed taimed

Viited
------

1. 1 2  "Photoperiodism - Biology Encyclopedia - plant, body, process, cycle, life, used, produce, role". *www.biologyreference.com*. Vaadatud 20. juunil 2023.
**Thomas Knieper** (1662 Tallinn – 17. oktoober/28. oktoober 1710 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastal 1682 Tallinna Gümnaasiumis. Edasi õppis ta (immatrikuleeriti 10. oktoobril 1682) Rostocki ülikoolis ja (immatrikuleeriti 20. augustil 1683) Wittenbergi ülikoolis. Ordineeriti 6. aprillil/16. aprillil 1688 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1688–1710 Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja.

Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja Johann Andreas Dorsche kirjast ilmneb, et Knieper selgitas aastal 1708 Tallinna piiskopile, et Toompeal asuv Eestimaa konsistoorium ei olnud Piibli tõlke juures midagi tähelepanuväärset teinud, vaid niipalju, et Pilistvere piiblikonverentsist osavõtjail oli kaasas Matteuse evangeeliumi tõlke mustand, mille Liivimaa vaimulikud tagasi lükkasid, leides kasutatud eesti keele koosnevat ainult germanismidest.

Isiklikku
---------

Thomas Knieperi abikaasa Gerdrutha isa Johannes Knieper oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Sellest abielust sündinud poeg Paul Johann Knieper oli samuti Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, nende tütar Katharina Helene oli abielus Jüri koguduse õpetaja Anton thor Hellega. Jõhvi koguduse õpetaja oli ka Gerdrutha esimene abikaasa Stephan Knieper.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
**Kaarli** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asus Kaarli raudteejaam. Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi ja kulgeb Õisu järve kallas. Läbi küla voolab Raadi oja ja sellele on rajatud Kaarli hüdroelektrijaam.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
Christophorus Cellarius
**Christophorus Cellarius** või **Christoph Cellarius** (kodanikunimi **Christoph Keller**; 22. november 1638 – 4. juuni 1707) oli saksa ajaloolane, kes on tuntud peamiselt selle poolest, et võttis kasutusele ajaloolise aja jagamise vana-, kesk- ja uusajaks.

Cellariuse isa oli Schmalkaldeni superindendent. Pärast õpinguid sealses koolis täiendas Cellarius end Jena ja Gießeni ülikoolis, õppides idamaiseid keeli, ajalugu, teoloogiat, filosoofiat ja matemaatikat. 1666. aastal sai ta Jenast filosoofiamagistri kraadi ning ta asus järgmisel aastal tööle Weißenfelsi gümnaasiumi professorina, õpetades heebrea keelt ja eetikat. Tänu silmapaistvatele teadmistele ja õpetamisoskusele sai temast 1673. aastal Weimari gümnaasiumi rektor, 1688. aastal sai ta samale ametikohale Merseburgi toomkoolis.

Pärast Halle ülikooli rajamist 1694. aastal sai Cellariusest selle ajaloo- ja retoorikaprofessor. Temast sai ka ülikooli raamatukogu juhataja ning aastatel 1697–1698 oli ta ülikooli prorektor. Lisaks õppetööle tegeles Cellarius ka kirjatööga, peamiselt latinistika ja ajaloo teemadel.

Cellarius andis oma ulatuslikus töös "Historia Universalis" (1702) uue üldajaloo periodiseeringu, jagades selle vana-, kesk- ja uusajaks. Varem oli ajalugu üldiselt periodiseeritud maailmariikide järgnevuse teel. Renessansi ajal oli kasutusele võetud keskaja mõiste, kuid eraldi uusaega ei olnud siis veel eristatud. Cellariuse antud üldine ajalooperiodiseering on kehtima jäänud tänapäevani.
**Briti Neitsisaared**, ametlikult **Neitsisaared** (Virgin Islands) on Suurbritannia meretagune ala.

Nime Briti Neitsisaared kasutatakse selleks, et eristuda USA Neitsisaartest

Majandus
--------

Rahaühikuna käibib USA dollar (USD).

Sport
-----

Briti Neitsisaarte ROK-i kood on IVB. 1984. aastast on osaletud olümpiamängudel.

Vaata ka
--------

* Neitsisaared
* USA Neitsisaared
* Briti Neitsisaared olümpiamängudel

Välislingid
-----------

* Offshore secrets: British Virgin Islands, land of sand, sea and secrecy. theguardian.com, 25. november 2012.


Suurbritannia meretagused alad ja Briti Krooni sõltkonnad

**Suurbritannia meretagused alad:** Anguilla | Bermuda | Briti Neitsisaared | Briti Antarktika ala | Briti India ookeani ala | Falklandi saared | Gibraltar | Kaimanisaared | Montserrat | Pitcairn | Akrotiri ja Dhekelia sõjaväebaasid | Saint Helena | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Turks ja Caicos  

**Briti Krooni sõltkonnad:** Guernsey | Jersey | Man



Ameerika maad

**Iseseisvad riigid:** Ameerika Ühendriigid | Antigua ja Barbuda | Argentina | Bahama | Barbados | Belize | Boliivia | Brasiilia | Colombia | Costa Rica | Dominica | Dominikaani Vabariik (Quisqueya) | Ecuador | El Salvador | Grenada | Guatemala | Guyana | Haiti | Honduras | Jamaica | Kanada | Kuuba | Mehhiko | Nicaragua | Panama | Paraguay | Peruu | Saint Kitts ja Nevis | Saint Lucia | Saint Vincent ja Grenadiinid | Suriname | Trinidad ja Tobago | Tšiili | Uruguay | Venezuela  

 **Sõltuvad alad:** Anguilla | Aruba | Bermuda | Bonaire | Briti Neitsisaared | Curaçao | Falklandi saared | Gröönimaa | Guadeloupe | Kaimanisaared | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Martinique | Montserrat | Navassa | Prantsuse Guajaana | Puerto Rico | Saba | Saint-Barthélemy | Saint-Martin | Saint-Pierre ja Miquelon | Sint-Eustatius | Sint Maarten | Turks ja Caicos | USA Neitsisaared

 Aafrika maad | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | **Ameerika maad** | Euroopa maad



1. ↑  , vaadatud 27.06.2021.
**Briti Rahvuspartei** (inglise *British National Party*, **BNP**) on rahvusäärmuslik ja euroskeptiline Suurbritannia partei. 

BNP asutati 1982. aastal. Partei esimees on alates 1999. aastast Nick Griffin.

Partei ei ole kunagi võitnud kohti Suurbritannia parlamendi alamkojas. 2010. aasta üldvalimistel kogus partei 1,9% häältest. 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis Rahvuspartei kaks kohta.

Partei taotleb Suurbritannia elanikkonna valdavalt valgenahalise, 1948 aastani eksisteerinud rahvusliku koosseisu taastamist seaduslike vahenditega. Erinevalt partei algaastatest deklareerib partei nüüd, et püüdleb immigrantide ja nende järeltulijate vabatahtlikku kojupöördumist ning on valmis selle eesmärgi saavutamiseks välja käima ulatuslikke summasid riigi rahakotist.

Kuni 2009. aastani võimaldas partei põhikiri liikmesust üksnes põlisasukatest valgetele ("Kaukaasia rassi" esindajatele, täpsemalt anglosaksi ja keldi päritolu isikutele), kuid siis sunniti vastavaid põhikirjasätteid seaduse jõul muutma.
**British Wildlife Photography Awards** ('Briti metsiku looduse fotograafia auhind'), lühend **BWPA**, on iga-aastane loodusfotode võistlus Suurbritannias töötavatele fotograafidele. Asutatud 2009. aastal.

Konkursist võivad osa kõik amatöör- ja professionaalsed fotograafid üle maailma, kes esitavad konkursile tööd, mis on tehtud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis, Mani saarel või Kanalisaartel.

Võistluste peaauhinnaks on tiitel *British Wildlife Photographer* ('Briti metsiku looduse fotograaf'). Sellega kaasneb auhinnaraha 5000 £.

Kategooriavõitjad saavad auhinnaks Canoni fototehnikat umbes 1000 £ väärtuses. Eraldi auhind on parimale videole. Noorfotograafidele on kaks eriauhinda: vanuserühmas 12–18 aastat ja vanuserühmas kuni 11 aastat.

Konkursile esitatud töid hindab 11-liikmeline žürii, kelle seas loodusfotograafid Richard Shucksmith, Danny Green ja Jamie Hall, reisi- ja loodusfotograafid David Norton ja Steve Watkins, BBC Wildlife toimetaja Sheena Harvey ning bioloog ja fotograaf Vivtoria Hillman.

Fotokonkursi üldvõtjaid
-----------------------

* 2009 – Ross Hoddinott
* 2010 – Steve Young
* 2011 – Richard Shucksmith
* 2012 – Matt Doggett
* 2015 – Barrie Williams
* 2016 – George Stoyle
* 2017 – Daniel Trim

Viited
------

1. ↑  About the competition. bwpawards.org
2. ↑  FAQ. bwpawards.org
3. 1 2  Prizes and awards. bwpawards.org
4. ↑  Judges. bwpawards.org

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Book. bwpawards.org
* British Wildlife Photography Awards ed 6 KK. apollo.ee
**Palmiste** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Palmiste 128 mehel ja 145 naisel. Perekonnanimede levikult on Palmiste meeste puhul 580. ja naiste puhul 563. kohal.

Perekonnanime Palmiste kandja on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 40). Kõige levinum on perekonnanimi Palmiste vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,29. Perekonnanimi Palmiste on levinuim Lääne maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 13,13.

19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Afanasjeff, Bachmann, Baltasaar, Bamberg, Bärensohn, Bauer, Baumeister, Berg, Bergmann, Blaata, Blaufeldt, Blauvet, Brandt, Brant, Golub, Grüner, Hull, Johanson, Kalnin, Kangerman, Kangermann, Laatson, Lahtson, Möller, Mühlhausen, Paalberg, Paalberk, Paalman, Päärmann, Paavel, Pahlberg, Pahtmann, Paljas, Pallenberg, Palmberg, Palmenstrauch, Paltser, Papagoi, Parktaal, Parktal, Paulson, Pavel, Pedov, Peial, Peker, Perkmann, Plaksting, Plamus, Plastinin, Plauhut, Plauman, Plomann, Ploomann, Plouvet, Pokkat, Polai, Poska-Posok, Prääm, Prass, Preikoch, Prinken, Prokovjev, Pruer, Pull, Pulst, Pumbo, Pull, Puss, Sasai, Toomasson perekonnanime Palmiste vastu. Samas, nime Palmiste mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.

Nime kandjaid
-------------

* Anne Palmiste (1968–), Eesti jurist, kohtunik
* Endel Palmiste (1930–2014), eesti raamatugraafik ja plakatikunstnik
* Merle Palmiste (1970–), eesti näitleja

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Palmiste.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Palmiste.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Palmiste.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Palmiste.
5. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Palmiste.
Pallium paavst Benedictus XVI liturgilise rüü osana. 15. mai 2005, Vatikan
**Pallium** on katoliku kiriku kõige kõrgemate vaimulike kantav liturgiline riietusese, lai valge villane sallitaoline riideese, kuhu on sisse kootud 6 musta risti.

Kasutamine
----------

Palliumit tohivad liturgiatel kanda vaid paavst ja need metropoliitidest peapiiskopid, kellele Püha Tool selle vastaval tseremoonial on andnud. Koos palliumi saamisega antakse ustavusvanne. Metropoliit ei saa enne palliumi andmist oma võimutäiust täitma asuda. Kui palliumit omav metropoliit vahetab ametikohta ja liigub teise diötseesi (piiskopkonda), ei saa ta enne uues kohas metropoliidina jätkata, kui on vastava palliumi saanud. Pallium antakse üle vaid kord aastas Peeterpaulipäeva (29. juuni) jumalateenistusel. Kui paavst või metropoliit astuvad tagasi, siis võetakse neilt pallium ära ning nad ei saa enam endise ametiga kaasas käivaid talitusi läbi viia.

Palliumi ajalugu ja välimus
---------------------------

Tänini pole täpselt teada, kuidas palliumi kandmise traditsioon alguse sai. Varaseim teadaolev paavst, kes seda kandis, oli Marcus (surma-aasta 336). Hilisemates kirjutistes on palliumit korduvalt mainitud, seega IV sajandit peetakse selle traditsiooni alguseks. Metropoliidid võtsid palliumi regulaarsesse kasutusse IX sajandil. 

Palliumi välimus ning ristide arv ja värvus on sajandite vältel olnud pidevas muutmises. Kui palliumil on kuus risti, siis kaks neist on rinnal ja seljal, kaks õlgadel ja kaks otstes. Palliumi juurde kuulub ka kolm kalliskividega kaunistatud kuldnõela, millega see tseremoniaalse stoola peale kinnitatakse. Paavst Benedictus XVI (2005–2013) paistis silma sellega, et võttis kasutusele palliumi ühe kõige varasema teadaoleva – viie punase ristiga pikalt ette langeva üle vasaku õla kantava – variandi.

Viited
------

1. ↑  Kollmorgen, Gregor (25.01.2008). "The Pallium – History and Present Use". *New Liturgical Movement. Sacred Liturgy and Liturgical Arts*. Vaadatud 28.03.2019.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pallium** |
**Palmik** on juustesse põimitav kalevist peaehe Hiiu naistel ja neidudel.

Palmik koosneb kahest 30–40 cm laiusest ja 50–60 cm pikkusest riideribast ehk *hännast*, mis on kaunistatud litrite ja kardpaelaga. Neid ühendab samast riidest peenesse rulli keeratud ja takkudega täidetud *vahelik*. Juukseid palmitsedes võetakse mõlemasse patsi kaks haara oma juustest ning kolmandaks *vahelik*. Patsid tuuakse ümber pea otsmikule, palmikuotsad (*hännad*) viiakse üle pealae kuklasse, jäetakse seljale rippu ning kinnitatakse nõelte või paelakesega.

Tavaliselt tehti varem palmikud punasest, leina- ja paastuajal kandmiseks aga sinisest või mustast kalevist. Abielunaised kandsid palmiku peal tanu, neiud aga ka pärgasid ehk penikuid.

Vaata ka
--------

* linik
* peapael
* peavöö
* seppel

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 3.07.2020
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 200
3. 1 2   Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 136

Välislingid
-----------

* Rahvarõivad, Emmaste naine
* Rahvarõivad, Pühalepa palmik