recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kajari Klettenberg** (sündinud 1966) on Eesti sõjaväelane (kolonel).

Ta on lõpetanud 1984. aastal Johan Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli.

1992. aastast on ta Eesti Kaitseväe tegevteenistuses, teeninud Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoni pioneerirühma ülemana, Kaitseliidu peastaabi pioneeriteenistuse ülemana, Tartu Üksik-jalaväepataljoni ülemana ja Maaväe Staabi pioneeriteenistuse ülemana.

Aastatel 2005–2007 oli ta Kaitseliidu Tallinna Maleva pealik ja 2007–2013 Kaitseliidu peastaabi ülem. 2012. aastal täitis Klettenberg ajutiselt Kaitseliidu ülema kohuseid. 

2014. aastast teenis Klettenberg Eesti kaitseatašeena Ameerika Ühendriikides.

Tunnustus
---------

* 2002 Kotkaristi V klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Viljandi Maagümnaasium. Vilistlased
2. ↑  Postimees: "Kaitseliidu peastaabi uueks ülemaks sai major Kajari Klettenberg", 3. aprill 2007
3. ↑  Pealinn: "Eesti kaitseatašeeks USA-s sai kolonel Klettenberg", 05. august 2014
4. ↑  Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid. Kajari Klettenberg

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Raivo Lumiste** | **Kaitseliidu staabiülem Kaitseliidu ülema kohustes**31. august 2012 – 17. detsember 2012 | Järgnev**Meelis Kiili** |
**Aleksander Kurvits** (12. november 1885 Tagula, Sangaste vald, Tartumaa – 1. aprill 1970 Tartu) oli eesti pedagoog ja sordiaretaja.

Haridus
-------

1905. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Seminari ja 1912. aastal Peterburi Õpetajate Instituudi. Õppis Tartu Ülikooli matemaatikaosakonnas aastail 1921–1922 ja filosoofiateaduskonnas 1922–1928), ülikooli lõpetas 1928. aastal. 1930. aastal kaitses magistriväitekirja „Autoriteet ja vabadus kasvatuses".

Töö
---

* 1905–1919 õpetaja (Saare- ja Virumaal, Velikije Lukis ja Tartus)
* 1919–1945 Tartu maakonna koolinõunik-inspektor
* 1932 – asutas ta õpikute ja koolitarvete kooperatiivi Koolivara, oli selle esimees
* 1939–1944 Tartu linnakoolide inspektor
* 1936–1940 Koduse Kasvatuse Instituudi juhatuse esimees
* 1945–1949 Tartu Õpetajate Instituudis
* 1945–1954 Tartu Muusikakoolis vene keele õpetaja

Ta uuris kooliuuendamise, enesearendamise ja edasiõppimise küsimusi ja avaldas sellealaseid kirjutisi.

Sordiaretus
-----------

Sordiaretuse vastu tekkis Aleksander Kurvitsal huvi koolipõlves. Pomoloogia ja sordiaretuse alal oli ta iseõppija.

1924. aastal rajas Aleksander Kurvits Tartusse (aadressil Riia 46) viljapuude katse- ja aretusaia (oli 1957–2022 riikliku looduskaitse all). 

Ta avaldas oma aretustöö tulemuste kohta palju artikleid. Oli tegev Eesti Pomoloogia Komisjonis, Eesti Looduseuurijate Seltsis ja Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsis (1961. aastast auliige). 

### Tema aretatud sorte

* Pirnisordid „Kurvitsa lemmik" ja „Eesti pirn"
* Ploomisordid „Tartu kaunitar", „Tartu kollane", „Tartu punane" ja „Tartu värviline"
* Õunasordid "Kurvitsa sibulõun"
* Punase sõstra sort „Kurvitsa 4"

Teoseid
-------

* „Raamatukogu ja vabaharidusetöö" (1929)
* „Õpetaja kooliuuenduse kandjana" (1932)
* „Kool ja kodu kasvatusteguritena" (1933)
* „Enesearendus ja edasiõppimine" (1933)
* „Rahvamaja" (1935)
* „Minu aretustöid puuviljanduses" (1957)
* „Uut minu aretusaiast" (1969)

Isiklikku
---------

Aleksander Kurvits oli taluniku poeg. Abikaasa Veera Meyer (1883-1965). Lapsed Vassili (1913-1914), Eugen (1913-1914), Georg (1916-1920), Maria (1917-1919), Ülo Kurvits (20.04.1920–16.02.2006) ja Virve Tiirmaa (sünd. 25.02.1925). Tema pojatütar Aleksandra Kurvits-Vahter on filoloog ja tütretütar Imma Tiirmaa on lastearst.

Välislingid
-----------

* Tartu Ülikooli üliõpilased
* Arhiiv, ERR, Päevakaja: sordiaretaja Aleksander Kurvits
5 Balti Jaam, Kaja bussipeatuse juures, Vilde tee
**5. trolliliin** on Tallinna trolliliin, mis teenindab reisijaid marsruudil Akadeemia tee – Balti jaam. Väljumised 8-18 minuti tagant.

Liin kulgeb marsruudil Akadeemia tee, Eduard Vilde tee, Mustamäe tee, Paldiski maantee, Toompuiestee.

Škoda 14TR 5 Trolliliinil Mustamäe teel

Peatused
--------

### Mustamäe – Balti jaam

Akadeemia tee, Kaja, Szolnok, A. H. Tammsaare tee, Sääse, Aiandi, Löwenruh, Marja, Välja, Lille, Ristiku, Tehnika, Toompark, Balti jaam.

### Balti jaam – Mustamäe

Balti jaam, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Hipodroom, Välja, Marja, Löwenruh, Aiandi, Sääse, A. H. Tammsaare tee, Szolnok, Kaja, Akadeemia tee, Mustamäe.

Vaata ka
--------

* Trolliliiklus Tallinnas
* Tallinna ühistranspordiliinid

Viited
------

1. ↑  "TLT:Tollid". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuni 2017. Vaadatud 7. aprillil 2016.

| * v
* r
Tallinna trolliliinid |
| --- |
| 
**Toimivad:** 1 • 3 • 4 • 5 |
| 
**Endised:** 2 • 6 • 7 • 8 • 9 |
**Kilplutiklased** (*Pentatomidae*) on sugukond lutikalisi, kellel on lai kilbitaolise kattega keha ja kes häirimise korral võivad vinanäärmetest eritada iseloomulikku "lutikahaisu ja -maitsega" vedelikku. Peamiselt toituvad nad taimede mahlast ja on tuntud taimekahjurid. Nad võivad elada nii kõrrelistel, marjadel, puudel ja põõsastel. Ent on ka liike, kes elavad ainult ühel kindlal taimeliigil. Kuid leidub ka röövtoidulisi vorme, kelle peamisteks toiduobjektideks on teiste putukate vastsed.

Valmikud on erinevat värvi (peamiselt rohelised ja pruunid toonid) ja nende värv võib ka aja jooksul muutuda. Kilplutiklased on vaegmoondega.

Suurimad Eestis elavad kilplutiklased on kuni 15 mm pikad. Eestis on seni leitud veidi alla 40 liigi kilplutikaid.

Alamsugukonnad
--------------

* *Aphylinae*
* *Asopinae*
* *Cyrtocorinae*
* *Discocephalinae*
* *Edessinae*
* *Pentatominae*
* *Phyllocephalinae*
* *Podopinae*
* *Serbaninae*
* *Stirotarsinae*

Viited
------

1. ↑   Kilplutikat tunned lõhnast ja kibedast maitsest

Pildigalerii
------------

* Acrosternum heegeri*Acrosternum heegeri*
* Eurydema oleracea*Eurydema oleracea*
* Pentatoma rufipes*Pentatoma rufipes*
* Rhaphigaster nebulosa*Rhaphigaster nebulosa*
* Nezara virdula*Nezara virdula*
* Graphosoma lineatum*Graphosoma lineatum*
* Picromerus bidens*Picromerus bidens*
* Carpocoris purpureipennis*Carpocoris purpureipennis*
Süüria kodusõja põgenikelaager. Jordaania, 18. juuli 2013.
**Pagulus** ehk **maapagu** ehk **eksiil** on sunnitud lahkumine elukohast. Harilikult mõistetakse paguluse all kodumaalt pagemist.

Põhjusteks võivad olla tagakiusamine või hirm tagakiusamise ees kas siis rassi, usu, rahvuse, sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste veendumuste tõttu; lahkumine sõjategevuse eest; põgenemine looduskatastroofide eest; vaesus ja näljahädad; õnnetusjuhtumid. Lahkumine võib olla ajutine või alaline, olla riigisisene või ületades riikidevahelisi piire.

Paguluses elavad inimesed on **pagulased** (enne pagulusstaatuse kinnitamist varjupaigataotlejad).

Ajalugu
-------

Ajalooliselt levis idee pühast varjupaigast ja inimestele kaitse pakkumisest juba Vana-Kreekas ja Vana-Egiptuses. Keskajal võimaldasid inimestele asüüli kirikud. Rahvusvahelisele areenile kerkis paguluse probleem 20. sajandil. Pagulaste määratlemise vajadus tekkis Esimese maailmasõja tulemusel vajadusega eristada oma koduriigi kaitse kaotanud migrante teistest migrantidest. Rahvasteliit sõlmis mitmeid rahvusvahelisi kokkuleppeid, mille alusel määrati pagulased erijuhtumite alusel kategooriatesse konkreetse päritoluriigi ja kodumaalt pagemise põhjuse järgi. Teise maailmasõja tulemusel tekkinud väga suured põgenikemassid tekitasid vajaduse uue ühese pagulasstaatuse määratluse järgi. 1951. aastal võeti Genfis vastu ÜRO pagulasseisundi konventsioon. Konventsioon hõlmas inimesi, kes olid pagenud sündmustes, mis leidsid aset Euroopas enne 1. jaanuari 1951. Dekolonisatsioonisündmuste tagajärjel tekkinud uued põgenemissituatsioonid paisutasid pagulusprobleemi ülemaailmseks. 1967. aastal lisati konventsioonile pagulasseisundi protokoll, millega laienes kehtivus ka väljapoole Euroopat ja mis tühistas 1951. aasta ajapiirangu.

Vaata ka
--------

* Pagulane
* Poliitiline varjupaik
* Ukraina põgenikekriis

Viited
------

1. 1 2  Adam Kuper, Jessica Kuper. *The Social Science Encyclopedia*, New York: Taylor & Francis Group, 2010.
2. ↑  , UNCHR, Pagulasseisundi tuvastamise menetlus ja kriteeriumid

Välislingid
-----------

* Pagulased kõverpeeglis IOM Eesti esindus 2012. (Filmis selgitatakse paguluse tausta ning räägitakse põgenikest, varjupaigataotlejatest ja pagulastest Eestis).
* MTÜ Eesti Pagulasabi
* UNHCR The UN Refugee Agency
* ECRE The European Council on Refugees and Exiles
Valgeranna terviserada
**Valgeranna terviserada** on terviserada Valgeranna külas Pärnu maakonnas Pärnu linnas ning seda haldab sihtasutus Eesti Terviserajad.

Loomine
-------

Terviseraja loomise Audru valda algatas 2011. aastal MTÜ Lindi Külaselts, kes kirjutas projekti lumerajamasina ja jäljelõikefreesi ostmiseks ning sai vastava toetuse PRIAlt. 

Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži tehtud uuringu põhjal soovis 64% küsitletutest, et uus terviserada oleks Valgerannas. Teine eelistatuim koht oli Audru park. Terviserada hakati looma 2012. aasta suvel ning see avati sama aasta sügisel. Raja loomisel oli abiks Pärnumaalt pärit suusataja Andrus Veerpalu, Audru vallavalitsuse töötaja Maris Moorits, Valgeranna Seikluspargi peremees Tõnu Valdur ja RMK metsnik Ahti Umbsaar.

Tänapäev
--------

Valgeranna terviserada on avatud aastaringselt ning seal on märgitud maha 500-meetrine ning 1- ja 3-kilomeetrised ringid. Kaks lühemat ringi on pimedal ajal valgustatud. Talvel lükatakse piisava koguse loodusliku lume korral sisse kõikidele ringidele suusarajad.

2016. aasta suvel alustati kettagolfiklubi Hole In One kettagolfiraja ehitamist Valgeranna terviserajale. 18-rajaline kettagolfirada avati sama aasta sügisel.

Viited
------

1. ↑  "Valgerand ootab peagi tervisesportlasi" Kodused Hääled, juuni 2012.
2. ↑  "Valgeranna kettagolfirada ootab talgulisi" Pärnu Postimees, 22. august 2016

Välislingid
-----------

* Valgeranna terviserada SA Eesti Terviserajad koduleht
**Cisnădie** (saksa keeles *Heltau*, ungari keeles *Nagydisznód*) on linn Rumeenias Transilvaanias Sibiu maakonnas. Cisnădie asub maakonnakeskuse Sibiu kesklinnast ligikaudu 9 km lõunas.

Linna haldusalasse kuulub üks küla: Cisnădioara (*Michelsberg*, *Kisdisznód*).

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1204. aastal nimega 'Rivetel'. 12. sajandil saabusid piirkonda saksi kolonistid. Linn saksakeelne nimi *Heltau* esineb ürikutes esmakordselt 1323. aastal. 14. ja 15. sajandil arenes linna majandus kiiresti. 1490 ja 1493. aastal põletasid türklased Cisnădie maha, kuid see ehitati uuesti üles. Alates 18. sajandi algusest oli Cisnădie Habsburgide monarhia võimu all. Linnaõigused sai Cisnădie 1948. aastal.

Majandus
--------

Cisnădies asub šokolaadivabrik SC Pralin. Linnas asub ka vaipu tootev ettevõte Covtex Seizy.

Rahvastik
---------

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Cisnădie elanikest rumeenlasi 90,49%, sakslasi 1,51% ja teistest rahvustest inimesi 1,23%. Rahvus oli teadmata 6,74%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Prantsusmaa Château-Thierry, Saksamaa
* Saksamaa Vilshofen an der Donau, Saksamaa
* Saksamaa Wernigerode, Saksamaa

Viited
------

1. ↑  Cisnădie and Cisnădioara Info Transylvania
2. ↑  Istoria oraşului Cisnădie Primăria Orașului Cisnădie
**Vilma Kuusk** (9. veebruar 1931 Kilingi-Nõmme - 9. aprill 2024 Pärnu-Jaagupi) oli eesti botaanik.

Elukäik
-------

1946–1950 õppis Pärnu Lydia Koidula nimelises 2. keskkoolis. Aastal 1955 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia alal. Bioloogiakandidaat 1964 (TRÜ), väitekiri: "Eesti NSV ristõielised (*Cruciferae* B. Juss.)." Seejärel töötas õpetajana Jõgeva keskkoolis (1955–1957).

Aastast 1957 töötas EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis: 1957–1960 aspirant, 1960–1980 nooremteadur, 1981–1992 vanemteadur, 1992–2003 (pensionile jäämiseni) vanemkuraator.

Teadustöö
---------

Ta on peamiselt uurinud Eesti ja Läänemere maade floorat ning koostanud Eesti floora ülevaateid ja määrajaid. Osalenud "Eesti NSV floora", "Eesti punase raamatu", "Läänemeremaade punase raamatu", "Euroopa floora atlase" koostamisel. Tema kaasautorlusel, koostamisel ja toimetamisel ilmus kolmeköiteline "Balti floora" (Flora of the Baltic Countries, 1. kd 1993, 2. kd 1996, 3. kd 2003). Õpetanud Tartu ülikoolis kaitstavate taimede kursust. Avaldanud 66 teaduslikku ja aimeartiklit. Käinud ekspeditsioonidel Baltikumis, Vene keskmustmullavööndis, Karpaatides, Turkmeenias, Koola poolsaarel, Skandinaavias jm.

Teoseid
-------

* "Umbrohud ja prahitaimed". Valgus. Tallinn 1984

Viited
------

1. 1 2  Rahi, Märt, toim (1997). *Zooloogia ja Botaanika Instituut 1947-1997*. Tartu: Zooloogia ja Botaanika Instituut. Lk 47.

Välislingid
-----------

* Vilma Kuusk Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Boriss Viktorovitš Obnossov** (*Борис Викторович Обносов,* sündis 26. jaanuaril 1953 Moskvas) on Nõukogude ja Venemaa lennukimehaanikainsener, Venemaa riikliku taktikaliste rakettide tootmiskorporatsiooni *АО «Корпорация „Тактическое ракетное вооружение"»* peadirektor. FSB erukindralmajor.

Elulugu
-------

1976. aastal lõpetas õhusõidukite masinaehituse erialal Moskva Lenundusinstituudi ja 1979. aastal sealse aspirantuuri ning 1983. aastal rakendusmatemaatika erialal Moskva Riikliku Ülikooli. 1979–1993 Moskva Lennundusinstituudi õppejõud (1979. aastast lennukitootmistehnoloogia osakonna nooremteadur, aastast 1988 vanemteadur).

1994–1998 Venemaa Föderatsiooni alalise esinduse esimene sekretär ÜRO juures. 1998 Venemaa välisministeeriumi julgeoleku- ja desarmeerimisküsimuste osakonna nõunik.

1998–2001 riikliku ettevõtte "Vene tehnoloogiad" peadirektori asetäitja. 2001–2003 Venemaa relvatööstuse ekspordiga tegeleva riikliku ettevõtte "*Rosoboronexport*" peadirektori nõunik, kaitsetehnoloogiate ja kosmoseosakonna juhataja. 2003. aastast Venemaa riikliku taktikaliste rakettide tootmiskorporatsiooni *АО «Корпорация „Тактическое ракетное вооружение"»* peadirektor. Samal ajal on ta töötanud Moskva Lennuinstituudi kateedrijuhatajana.

2018. ja 2024. aasta Venemaa presidendivalimistel oli ta Venemaa Keskvalimiskomisjonile esitatud Vladimir Putini usaldusisik. Mitteametlikult nimetatakse teda "Venemaa presidendi peanõunikuks rakettide küsimuses."

Sanktsioonid
------------

Venemaa relvajõududele rakettide tootmisele spetsialiseerunud ettevõtte peadirektorina sattus ta pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse mitme riigi sanktsioonide alla.

24. märtsil 2022 kehtestas talle sanktsioonid USA, 6. aprillil 2022 Austraalia, 3. mail 2022 Kanada, 24. juunil 2022 Ukraina, 9. augustil 2022 Ühendkuningriik, 2. oktoobril 2022 Uus-Meremaa,18. detsembril 2023 Euroopa Liit. 16. augustil 2023 kehtestas talle ning tema Prahas elavatele tütar Olga Zorikovale ja väimees Rostislav Zorikovile sanktsioonid Tšehhi Vabariik.

Kriitika
--------

2012. aastal sai tema juhitud Venemaa riikliku raketiettevõtte ametlikuks hankefirmaks ""Zvezda-Strela" kaubandusmaja" (aastast 2017 TRV-Engineering), millest 20 % kuulub tema tütar Olga Zorikovale (2012 oli ta 23. aastane).

22. augustil 2023 arestisid Tšehhi ametivõimud Obnossovi vara pärast tema suhtes isiklike sanktsioonide kehtestamist: 14 korterit, mis olid registreeritud Obnossovi väimehe Rostislav Zorikovi ja tema kinnisvara rendifirma Riomax nimele.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
**Keava raudteepeatus** on raudteepeatus Raplamaal Kehtna vallas Keaval Tallinna–Viljandi raudteeliinil.

Keava raudteepeatuses on 550 mm kõrgune täismõõdus perroon. Rong sõidab Balti jaamast Keavasse umbes 1 tund ja 8 minutit. Peatuses peatub päevas kaheksa Türi rongi (pooled Türi poole ja pooled Tallinna poole) ja neli Viljandi rongi (pooled Viljandi poole ja pooled Tallinna poole). Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni, olles üleminekupeatuseks tsoonide ja peatusepõhise piletihinnaga ala vahel.

Ajalugu
-------

Keava jaam (saksa *Kedenpäh*) rajati koos kitsarööpmelise Tallinna–Viljandi raudteeliinliiniga 1901. aastal.

Lelle ja Keava jaama vahel asus liini algaastatel Ohekatku peatus. Jaamast on saanud Edelaraudtee peatuskoht

Jaamahoone
----------

Keava jaamahoone valmis samal ajal jaamaga. Hoone ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt Käru, Lelle jm jaamahoonetega, kuid erineb välisviimistluse poolest. 

Puidust jaamahooneid iseloomustab ühe-kahekorruseline asümmeetriline fassaad, mille ülesehitus sarnaneb laiarööpmelise raudtee jaamahoonetega. Kitsarööpmelise raudtee jaamahoonena torkab esile aga tagasihoidlikum dekoorikasutus. Hoone keskel asub läbi maja ulatuv vestibüül, millest paremal, ühekorruselises külgtiivas asus reisijate ootesaal. Vasakul asus kontori- ja postiruum koos vestibüüli avaneva piletimüügiaknaga. Teisel korrusel asus jaamaülema korter.

Tänapäeval on hoone kasutusel elamuna.

Pilte
-----

* Keava vana jaamahoone 2017. aastalKeava vana jaamahoone 2017. aastal
* AbihooneAbihoone
* Elamu-jaamahooneElamu-jaamahoone
* PerroonPerroon
* Keava raudteepeatus aprillis 2007Keava raudteepeatus aprillis 2007
* Keava raudteepeatuse vana perroon augustis 2020Keava raudteepeatuse vana perroon augustis 2020

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Eesti kitsarööpmelised raudteed
3. ↑  Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev 2003)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Keava raudteepeatus** |

* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus lõunasuunalistel reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Rapla |  **Keava** | Lelle  |
**Avalik sektor** ehk **esimene sektor** (ka *riiklik* või *riigisektor*) on osa majandusest, mis on seotud valitsuse rahaliste ülekannetega. Kontrolli funktsiooni teostab valitsus monetaar- ja fiskaalpoliitikaga. Avaliku sektori tuumaks on riik. Avalik sektor tegeleb valitsemise ja haldamisega. Avaliku sektori põhiülesanne on riikliku julgeoleku ja sotsiaalse heaolu kindlustamine. Avalik sektor on laiem mõiste, mis hõlmab nii riiklikud kui ka avalik-õiguslikud institutsioonid.[*küsitav*]

Institutsionaalsest aspektist on avalik sektor see osa majandusest, kuhu kuuluvad riigi- ja munitsipaalasutused, -fondid ja -ettevõtted.

Avaliku sektori funktsioonid
----------------------------

* riigivalitsemise ja omavalitsuse korraldamine;
* seadusandluse ja õigusemõistmise korraldamine;
* riigikaitse;
* avaliku korra tagamine;
* riigi rahvusvahelise esindatuse tagamine;
* riigi kodanikkonna määratlemine.

Teise grupi moodustavad funktsioonid, mis on tähtsad suuremate inimkoosluste või ühiskonna kui terviku seisukohast: keskkonnakaitse; demograafilise situatsiooni mõjutamine; tervishoiuteenused; haridusteenused; sotsiaalse kaitse võrk, mis hõlmab pensionisüsteemi, garantiisid seoses tööpuuduse ja õnnetusjuhtumitega; kultuur.

Avalikud organisatsioonid on niisiis organisatsioonid, mis tegelevad avaliku huvi elluviimisega.

Avaliku sektori organisatsioone peetakse üldiselt vanadeks organisatsioonideks. Läbi sajandite on neil säilinud suhteliselt muutumatu hierarhia, struktuur ning ranged (protseduuri)reeglid. 

Oma alguse said avalikud organisatsioonid asjaolust, et poliitikud pidid hoolitsema hääleõiguslike elanike huvide efektiivse rahuldamise eest. Seega tekkisid avalikud organisatsioonid järgmiselt: poliitikud rahva esindajatena otsustasid, mida tuleb teha, ning et vastuvõetud otsuseid paremini ellu viia, loodi teatud struktuurid. Nendeks saidki avalikud poliitikute otsuseid ellu viivad asutused ehk valitsusasutused. Erinevalt erasektorist on avaliku sektori asutustes tegevus avalik.

Avaliku sektori suuruse hindamine
---------------------------------

Kõige enam kasutatakse avaliku sektori suuruse hindamiseks riigi kulude suhet sisemajanduse koguprodukti (SKP). Selle näitaja saamiseks tuleb liita kõik riigi- ja kohalikest eelarvetest ning eelarvevälistest fondidest aasta jooksul tehtud kulud ning jagada saadud summa SKP-ga.

Veel üks võimalus avaliku sektori suuruse hindamiseks on vaadata, kui suur osa riigis aasta jooksul toodetavatest kaupadest on toodetud riigiettevõtetes, st kui suur on riigi roll tootjana.

Lisaks eeltoodud võimalustele hinnatakse avaliku sektori suurust ka avalikus sektoris hõivatute osakaalu järgi.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Avalik sektor** |

* ""Suud puhtaks" | Riigipilt: vaata, milline näeb välja Eesti riigiaparaat" ERR, 23. mai 2018
Oudova maakond 1916. aastal
**Oudova maakond** oli haldusterritoorium Venemaa loodeosas Peterburi kubermangus. Venemaa keisririigi, Vene SFNV ja NSV Liidu haldusterritoorium eksisteeris 1727–1927. Maakonnalinn oli Oudova.

1897. aasta Venemaa keisririigi rahvaloenduse andmetel elas maakonnas 145 573 inimest, kellest 88,9% olid venelased ja 10,5% eestlased.

Peterburi kubermangu maakonnad (1913)
1917. aastal elas August Nigoli andmetel elas eestlasi ligi 50 000 Peterburis ja Oudova maakonnas 40 000, mis oli ligi 20%
maakonna elanikest .

Maakonnas asusid: Tupitšina vald, Usmina vald, Jasva vald, Judino vald, Bobrovski vald, Polna vald, Seretka/Remda vald (eestipäraselt: Remja vald) jt.

Vaata ka
--------

* Narvataguse
* Oudova rajoon

Viited
------

1. ↑  "Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal[*alaline kõdulink*]". Kokku seadnud August Nigol. Tartu: Eesti Kirjastuse-Ühisuse "Postimehe" trükk, 1918, lk 14
2. ↑  Vanim Eesti asundus teispool Peipsit, Eesti Sõna, nr. 285, 10 detsember 1943

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Oudova maakond** |
Jørgen Graabak (2018)
**Jørgen Nyland Gråbak** (sündinud 26. aprillil 1991 Melhusis) on Norra kahevõistleja, olümpiavõitja ja maailmameister.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta kuldmedali nii suure mäe individuaal- kui ka meeskonnavõistlusel.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis tuli meeskonnavõistluselt hõbemedal. Suure mäe individuaalvõistlusel oli ta kümnes ja normaalmäel 18.

Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud ühe kuldmedali ja kolm hõbemedalit ning kõik need neli medalit meeskonnavõistlustelt. Individuaalaladelt on tema parimaks kohaks 2015. aastal Falunis normaalmäelt saadud kaheksas koht.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 8. jaanuaril 2011 Schonachis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 18. detsembril, kui Seefeldi etapil kolmas. Esimese etapivõidu sai ta 1. veebruaril 2015 Val di Fiemmes.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2014 Venemaa Sotšis
	+ **olümpiavõitja** suure mäe individuaalvõistlusel
	+ **olümpiavõitja** suure mäe meeskonnavõistlusel
* 2018 Lõuna-Korea Pyeongchangis
	+ hõbemedal suure mäe meeskonnavõistlusel
* 2022 Hiina Pekingis
	+ **olümpiavõitja** suure mäe individuaalvõistlusel

### Maailmameistrivõistlustel

* 2013 Itaalia Val di Fiemmes
	+ Hõbe hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2015 Rootsi Falunis
	+ Hõbe hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2017 Soome Lahtis
	+ Hõbe hõbemedal normaalmäe meeskonnavõistluses
* 2019 Austria Seefeldis
	+ Kuld **maailmameister** normaalmäe meeskonnavõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2011 Saksamaa Hinterzartenis
	+ Pronks pronksmedal võistkonnavõistluses

### Maailma karikasarjas

Jørgen Graabak on osalenud 123 maailma karikasarja etapil (seisuga 14. veebruar 2019) ja jõudnud poodiumile 23 korral, millest kuuel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2015 | 1. veebruar | Val di Fiemme |  Itaalia | HS134/10 km |
| **2.** | 2016 | 9. veebruar | Trondheim |  Norra | HS140/10 km |
| **3.** | 2016 | 6. märts | Schonach |  Saksamaa | HS106/15 km |
| **4.** | 2018 | 12. jaanuar | Val di Fiemme |  Itaalia | HS134/10 km |
| **5.** | 2018 | 23. detsember | Ramsau |  Austria | HS98/10 km |
| **6.** | 2019 | 10. veebruar | Lahti |  Soome | HS130 / 10 km |

Välislingid
-----------

* Jørgen Graabak FIS-i lehel
Arecibo raadioteleskoop 2019. aastal
**Arecibo raadioteleskoop** oli Arecibo observatooriumi peamine raadioteleskoop, mis valmis 1963. aastal.

Raadioteleskoop koosnes looduslikku karstilehtrisse rajatud 305 m diameetriga taldrikust, raadiovastuvõtjast, mis oli trossidega kinnitatud 150 m kõrgusele taldriku kohale ja mitmest raadioantennist. Raadioteleskoop tegeles peamiselt raadioastronoomia, atmosfääriteaduste ja radarastronoomiaga ning vähemal määral Maa-väliste tsivilisatsioonide otsingutega. Teadlased, kes soovisid raadioteleskoopi kasutada, esitasid avalduse, mida hindas sõltumatu teadusnõukogu. Observatooriumi rahastas peamiselt Riiklik Teadusfond (NSF) ja osaliselt NASA. Teleskoopi käitas alates selle valmimisest 1963. aastal kuni 2011. aastani Cornelli Ülikool. 2011. aastal võttis teleskoobi käitamise üle SRI International ja hiljem Kesk-Florida Ülikool.

Alates 2006. aastast vähendas Riiklik Teadusfond järk-järgult Arecibo observatooriumi rahastamist, mistõttu hakkasid mitmed juhtivad teadlased nõudma täiendavat rahastust, et teadustöö saaks jätkuda. 2017. aastal sai observatoorium orkaanis Maria kannatada ning seda kahjustas ka 2019. aastal toimunud maavärin. Augustis 2020 purunes üks teleskoobi tugitross ja novembris 2020 teine. Trosside purunemine kahjustas ka taldrikut, kuid vigastused plaaniti likvideerida. Riiklik Teadusfond teatas 19. novembril 2020, pärast teise trossi purunemist, et teleskoobi parandamine on liiga ohtlik ja seetõttu raadioteleskoobi töö lõpetatakse.

1. detsembril 2020 purunesid üht raadiovastuvõtjat hoidnud torni trossid ning vastuvõtja kukkus alla. Varingus purunes vastuvõtja täielikult ning taldrik sai samuti tugevalt kahjustada. Varingus keegi vigastada ei saanud. Oktoobris 2022 teatas NSF, et hävinud teleskoopi ei taastata.

Arecibo teleskoobi kokkukukkumine filmituna juhtimistorni kaameraga.
Droonivideo Arecibo teleskoobi kokkukukkumisest

Viited
------

1. ↑  "Arecibo Observatory". *National Science Foundation*. Vaadatud 2. detsember 2020.
2. ↑  "2020 Came for One of Earth's Most Famous Telescopes". *The Atlantic*. Vaadatud 2. detsember 2020.
3. ↑  "Famed Arecibo telescope, on the brink of collapse, will be dismantled". *Science*. Vaadatud 2. detsember 2020.
4. ↑  "Legendaarne Arecibo raadioteleskoop lõpetab varinguohu tõttu töö". *ERR Novaator*. Vaadatud 2. detsember 2020.
5. ↑  "Arecibo Observatory collapses ahead of planned demolition". *CNN*. Vaadatud 2. detsember 2020.
6. ↑  "US opts to not rebuild renowned Puerto Rico telescope". *Phys.org*. Vaadatud 26. märtsil 2024.
**Toomas Tamm** (sündinud 16. oktoobril 1965 Tartus) on eesti keemiateadlane ja professor.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud 1983. aastal Tartu 2. Keskkooli hõbemedaliga; õppinud vahetusüliõpilasena Lafayette College’is (Easton, PA, USA); lõpetanud 1990. aastal Tartu Ülikooli keemia (orgaanilise keemia) erialal *cum laude*. Aastatel 1990–1993 oli ta Tartu Ülikooli keemiaosakonnas aspirantuuris ja doktorantuuris. Järeldoktorantuur Florida Ülikoolis (Gainesville, USA) 1994–1996 ja Helsingi Ülikoolis 1996–1998.

Keemiadoktor (Quantum-Chemical Simulation of Solvent Effects, juh Mati Karelson) Tartu Ülikool, füüsika-keemiateaduskond 1993; professor 1998. ,

Töökäik
-------

Tartu Riikliku Ülikooli laborant (osalise koormusega) 1981–1984, 1986–1989; nooremteadur (osalise koormusega) 1990–1992, teadur 1993–1994; Post-doctoral Associate (teadur) Florida Ülikoolis 1994–1996; Helsingi Ülikooli keemiaosakonna laboratooriumi teadur 1996–1998;
Tallinna Tehnikaülikoolis: 1998 –…: matemaatika-loodusteaduskonna alus- ja rakenduskeemia instituudi anorgaanilise keemia professor ja õppetooli juhataja 1998–2002; keemiainstituudi anorgaanilise keemia professor ja õppetooli juhataja 2002–2014; matemaatika-loodusteaduskonna teadus- ja arendusprodekaan 2002–2007; matemaatika-loodusteaduskonna õppeprodekaan 2012–2016; matemaatika-loodusteaduskonna keemiainstituudi anorgaanilise keemia õppetooli dotsent 2014–2016; loodusteaduskonnna õppeprodekaan 2017–2022; loodusteaduskonna keemia ja biotehnoloogia instituudi dotsent 2017, professor 2017–…; loodusteaduskonna dekaani kt 2020.

Teadustöö
---------

Loodusteadused ja tehnika. Keemia ja keemiatehnika. Teoreetiline ja kvantkeemia. Arvutuskeemia.
Avaldanud üle 70 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 7 magistri- ja 3 doktoritööd.

Liikmesus
---------

Kvantkeemia programmipaketi ZINDO arendus- ja testimistööde koordineerimine Florida Ülikoolis (USA, 1994–96). Osalenud rahvusvaheliste konverentside läbiviimisel; TTÜ matemaatika-loodusteaduskonna teadus- ja arendusprodekaan 2002–2007; Eesti Keemia Seltsi liige. ,

Harrastused
-----------

Fotograafia. Toomas Tamm on juutuuber. YouTube'is on ta omanimelisele kanalile laadinud palju loenguid ja teisi õppematerjale.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 420-421
2. 1 2 3 4  Toomas Tamm Eesti Teadusinfosüsteemis

Välislingid
-----------

* Toomas Tamm Eesti Teadusinfosüsteemis
* Toomas Tamm YouTube'is
Rahvusvaheliste Suhete Ringi logo
**Rahvusvaheliste Suhete Ring (RSR)** on 1963. aastal asutatud Tartu Ülikooli üliõpilasorganisatsioon, mis ühendab rahvusvaheliste suhete vastu huvi tundvaid üliõpilasi. 

RSR korraldab igal nädalal loenguid ja raadiosaateid. RSRil on ajalehes Postimees blogi. Lisaks korraldab RSR mälumängu rahvusvahelistest suhetest ning külastab rahvusvaheliste suhetega seotud institutsioone. Ringi loengukülalisteks on poliitikud, riigiametnikud, teadurid, ettevõtjad ja teised valdkonnaga seotud inimesed.

Vilistlased
-----------

RSRi nimekamate vilistlaste hulka kuuluvad Hardo Aasmäe, Toomas Alatalu, Tiit Aleksejev, Jaak Allik, Anna Maria Galojan, Kaido Jaanson, Peep Jahilo, Viktor Kaasik, Siim Kallas, Sulev Kannike, Rein Lang, Juhan Lepassaar, Eero Loone, Aap Neljas, Eimar Rahumaa, Riivo Sinijärv, Peeter Sookruus, Rein Toomla, Karmo Tüür.

Välislingid
-----------

* Rahvusvaheliste Suhete Ringi koduleht
* TRÜ Rahvusvaheliste Suhete Ring: Lühivaade ajaloost ja tänapäevast (1983)
* Maailmast 2005
* Maailmast 2008
* Maailmast 2010
* Maailmast 2012
* Maailmast 2013
**Markus Kristofer Sinivee** (sündinud 29. mail 2004 Tallinnas) on eesti sotsiaalmeedia / TikToki sisulooja ja ettevõtja**.**

* 

Ta on tuntust kogunud läbi lõbusate tänavaküsitluste ja sotsiaalsete eksperimentide ning ta on suureks eeskujuks paljudele eesti noortele.

Ta alustas sotsiaalmeediaga 2021.veebruari alguses kui ta postitas enda esimese TikToki video, mis oli seotud taliujumisega. See video kogus kiiresti populaarsust ja niimoodi hakkaski Markus sotsiaalmeedia maastikul esile tõusma.

Markus Kristofer Sinivee on pärit Tallinnast ja nooremana oli tema suureks hobiks tennis, mida ta on kokku harrastanud juba üle 10-e aasta. Ta on tulnud ka tennises Eesti meistriks üksikmängus noorteklassides Poisid 10 (2014) ja Poisid 12 (2016).

2023. novembri algul avalikustas Markus **enda esimese Youtube reisivideo**, kus ta võttis kõige odavama lennupileti iga päev terveks nädalaks. See video on tema kontol hetkeseisuga kogunud juba üle 34 000 vaatamise.

**Rohkem lugemist**
-------------------

Markus Kristofer Sinivee: "Ma ei võta südamesse seda, mida teised minust arvavad"

TV3 INTERVJUU MARKUSEGA

Saade "Persoonitund" - Markus Kristofer Sinivee

Äripäeva intervjuu Markusega, saade "Läbilöök"

KROONIKA SUVESAADE | Kui palju raha kogub TikToker Markus Sinivee müües kodus vedelevaid asju?

INDEKSIGA
**Merilyn Merisalu** (sündinud 13. märtsil 1986 Pärnu-Jaagupis) on eesti ajakirjanik, toimetaja ja teatrikriitik.

Haridus
-------

Ta lõpetas 2002. aastal Pärnu-Jaagupi Keskkooli, 2005. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi (hõbemedaliga) ja 2011. aastal Tartu Ülikooli (ajakirjandus ja kommunikatsioon).

Ta on Tartu Ülikoolis õppinud lisaks ajakirjandusele teatriteadust.

Töö
---

Merisalu on töötanud ajakirjanikuna väljaannetes Pärnu Postimees , Tartu Ekspress , Draama ja Universitas Tartuensis. 2013. aastast on ta ajakirja Universitas Tartuensis peatoimetaja. Tema artikleid, sh teatriarvustusi, on ilmunud näiteks Eesti Päevalehes, Postimehes , Tartu Postimehes .

Teatriteaduse tudengina toimetas ta kahe hooaja jooksul Tallinna TV teatrisaadet "Elamus".

Ta on meediaõpetaja Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis ning on ajakirjandushuvilisi koolitanud ka MTÜ Noorte Meediaklubi liikmena. Ta on raamatu "Sütevaka lood" (2020) kaasautor.

Kultuuritegevus
---------------

Merilyn Merisalu oli aastatel 2005–2015 seotud teatrifestivali Draama korraldamisega ja oli kuni aastani 2015 ilmunud festivali ajalehe DRAAMA peatoimetaja.

Ta oli pikka aega seotud Tartu kultuurimaja Genialistide Klubiga.

Merisalu kuulus aastatel 2007–2012 tegutsenud MTÜ Noorte Teatritehas liikmete hulka ja lavastas seal lavastuse "Unenäovabrik" .

2014. aastal osales konkursil Eesti Laul ansambel NimmerSchmidt looga "Sandra", mille üks sõnade autoreid oli Merilyn Merisalu. Ta osales terve NimmerSchmidti debüütplaadi laulusõnade kirjutamises.

Isiklikku
---------

Tema elukaaslane on muusik ja laulukirjutaja Fredy Schmidt.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2016. Vaadatud 21. jaanuaril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2016. Vaadatud 21. jaanuaril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
9. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2016. Vaadatud 21. jaanuaril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
10. ↑  Vadam, Laura (25. august 2020). "Sütevaka vilistlased kogusid kooli lood kaante vahele". *Pärnu Postimees*.
11. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2016. Vaadatud 21. jaanuaril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
12. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2016. Vaadatud 21. jaanuaril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
13. ↑
14. ↑
15. ↑
16. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. mai 2021. Vaadatud 28. juunil 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
17. ↑
18. ↑
19. ↑  vikipeedia nimmerschmidt
**Gregor Arbet** (sündinud 19. juunil 1983 Tallinnas) on eesti endine elukutseline korvpallur, 2020. aastast TalTechi korvpalliklubi spordidirektor ja meeskonna abitreener.

Aastatel 2002–2019 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Arbet esindas enamiku klubikarjäärist BC Kalev/Cramot, kuid mängis ka Saksamaa ja Kreeka klubides.

Klubikarjäär
------------

Arbet alustas klubikarjääri Korvpalli Meistriliigas Ehitustööriistas ja Tallinna Kalevis, kuni siirdus 2004. aastal Saksamaa kõrgliigaklubisse TSK Würzburg. Seejärel naasis Arbet Eestisse, kus pärast ühte hooaega Dalkia/Nybitis liitus BC Kalev/Cramoga, kelle rivistuses mängis aastatel 2006-2013.

Hooajal 2007/08 olid Arbeti keskmised näitajad Kalev/Cramos Eesti Korvpalli Meistriliigas 8,9 punkti, Balti liigas 4,2 punkti ning ULEB Cupil 8,3 punkti mängus.

2013. aasta jaanuaris siirdus Arbet Kreeka kõrgliigasse, kus mängis esmalt Kavalas (2013) ja seejärel Rethymno Aegeanis (2013–2014). Pärast seda naasis Arbet aastateks 2014–2018 Kalev/Cramosse, misjärel esindas profikarjääri viimased kaks hooaega TalTechi korvpalliklubi.

Koondisekarjäär
---------------

Gregor Arbet kuulus aastatel 2002–2019 Eesti korvpallikoondisse. 

2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel tõi Arbet koondise resultatiivseimana keskmiselt 11,6 punkti ja 2,4 lauapalli mängus ning Eesti saavutas 20. koha.

Saavutused
----------

* VTB Ühisliiga kuulsuste hall (2019)
* VTB Ühisliiga parim Eesti mängija (2016)
* 8-kordne Eesti meister (2003, 2009, 2011, 2012, 2014, 2016–2018)
* 5-kordne Eesti karika võitja (2006–2008, 2015, 2016)
* Eesti Korvpalli Meistriliiga parim kaitsemängija (2014)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Gregor Arbeti profiil Eurobasketi lehel
Martin Bakoš (2015)
**Martin Bakoš** (sündinud 20. aprillil 1990 Spišská Nová Vesis) on Slovakkia jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis HK Sotši ründajana vasakäärel.

Ta alustas klubikarjääri Slovakkia klubis Bratislava Slovan, mille koosseisus debüteeris ta Slovakkia kõrgliigas hooajal 2007–08.

Aastatel 2013–2015 mängis ta kaks hooaega Tšehhi kõrgliiga klubis Bílí Tygři Liberec. Hooajal 2015–16 tuli ta klubiga Tšehhi meistriks. Hooajal 2016–17 mängis ta KHL-i klubis Kunluni Red Star ka naasis seejärel veel üheks hooajaks Bílí Tygřisse. Hooajal 2017–18 oli Bakoš Jäähoki Meistrite Liigas kümne väravaga hooaja suurim väravakütt. Ta jõudis Bílí Tygřiga sel hooajal Meistrite Liiga poolfinaali.

2018. aasta juunis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Boston Bruins. Ta mängis hooaja 2018–19 esimeses pooles Boston Bruinsi noorteklubis Providence Bruins American Hockey League. 2018. aasta detsembris lõpetas ta osapoolte kokkuleppel Bruinsiga lepingu ja liitus samal kuul KHL-i klubiga HK Sotši.

Hooajal 2019–20 mängis ta KHL-is Vladivostoki Admirali ridades. Ta oli sel hooajal klubi resultatiivseim mängija (19+23), kuid ei suutnud klubi väljalangemismängudele aidata. 2020. aasta mais liitus Bakoš Moskva Spartakiga. Järgmise aasta mais naasis ta Sotši, sõlmides klubiga üheaastase lepingu.

Bakoš on kuulunud Slovakkia jäähokikoondisse 2016. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑  МАРТИН БАКОШ СТАЛ ИГРОКОМ «СПАРТАКА». spartak.ru. 10.5.2020. Vaadatud 4.10.2020
2. ↑   (vaadatud 2.5.2021)

Välislingid
-----------

* Martin Bakoš KHL.ru lehel
* Martin Bakoš hockeydb.com lehel
**Mary Douglas** (neiupõlvenimi **Margaret Mary Tew**; 25. märts 1921 – 16. mai 2007) oli inglise antropoloog. Tema 1966. aastal ilmunud teost "Purity and Danger" ("Puhtus ja oht") peetakse üheks sotsiaalantropoloogia võtmetekstiks. 

Douglas alustas õpinguid Oxfordi ülikoolis, kuid pidi need katkestama sõja-aastatel. Ta lõpetas ülikooli 1948. aastal sotsiaalantroploogina ja kaitses 1951. aastal doktorikraadi. 1949, 1950 ja 1953 uuris ta Belgia Kongos lelede kultuuri. 1951. aastast alates töötas ta Londonis University College'is. 1981–1985 töötas ta Northwesterni Ülikooli professorina.

Tema loomingut on enim mõjutanud Émile Durkheim ja tema õpetaja Edward E. Evans-Pritchard.

Teoseid
-------

* "Peoples of the Lake Nyasa Region" (1950, nime all Mary Tew)
* "The Lele of the Kasai" (1963)
* "Purity and Danger" (1966), eesti keeles "Puhtus ja oht: mõistete "rüvetus" ja "tabu" analüüs". Inglise keelest tõlkinud Triinu Pakk. Tallinn, Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2015.
* "Natural Symbols: Explorations in Cosmology" (1970)
* "In the Active Voice" (1982)
* "How Institutions Think" (1986)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mary Douglas**
 |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mary Douglas**
 |
**Jaak Kõdar** (7. juuli 1940 Nava talu, Lilli küla, Karksi vald – 22. märts 2023) oli eesti prosaist, näitekirjanik ja kultuurikorraldaja.

Nõukogude ajal töötas ta tootmiskoondises Desintegraator. Tegutses ka saatejuhi ja toimetajana ETVs.Asutust juhtinud Johannes Hindi poliitilise protsessi tõttu kandis Kõdar 1984-1987 karistust Rummu ja Murru vanglates, karistuse lõppedes ta rehabiliteeriti.

2005. aastal ehitas ta oma isatallu Navale (Viljandimaal Mulgi vallas Lilli külas) etenduspaiga nimega Nava lava. Samast aastast korraldas ta seal Mulgi kultuuri festivali, kus etendati ka tema kirjutatud näitemänge.

Jaak Kõdar kirjutas ligi 30 raamatut, sh näidendeid, luulekogusid ja lasteraamatuid nii eesti kirjakeeles kui ka mulgi murdes. Ka andis ta välja oma isa mälestusteraamatu "Kaks elu".1970ndatel oli ka saatejuht ja toimetaja ETVs.

2014. aastal nimetati ta Karksi valla aukodanikuks.

2017. aastal pälvis Kõdar Mulgi Kultuuri Instituudi auhinna Mulgimaa Uhkus.

Kõdar oli 2009. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige. 1994. aastast kuulus ta Eesti Keskerakonda.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Suri kirjanik Jaak Kõdar", ERR, 24.03.2023 (vaadatud 26.03.2023)
2. 1 2 3  "Jaak Kõdar", Kuulsad Mulgid (vaadatud 26.03.2023)
3. ↑  "Jaak Kõdar", Estonian Writers' Online Dictionary (vaadatud 26.03.2023)
4. ↑  "Mulgimaa Uhkus", Mulgi Kultuuri Instituut (vaadatud 26.03.2023)
5. ↑  Äriregistri päringud, 26.03.2023.
Rõngastatud puu 
Puidu ehitus  

0 – säsi  

1 – aastarõnga piir  

2 – vaigukanalid  

3 – primaarsed säsikiired  

4 – sekundaarsed säsikiired  

5 – mähk ehk kambium  

6 – niine säsikiired  

7 – fellogeen  

8 – niin  

9 – korp  

**Puu rõngastamine** on tegevus, kus tüves lõigatakse läbi kambium, niin, fellogeen ja korp terves puu ümbermõõdus. Eesmärk on katkestada fotosünteesitud toitainete liikumist võrast juurtesse. Selleks tuleb puutüvele kuni 0,5 m kõrgusele maapinnast lõigata kaks 5—30 cm vahemaaga paiknevat ringi ning koor nende vahelt täielikult maha koorida. Juure- ja kännuvõsude vähendamiseks rõngastatakse haaba, leppa, saart vähemalt 2 aastat enne raiumist. Puude rõngastamist tuleb teha hilissuvel-varasügisel, kui puudel on veel lehed rohelised.

Puu võib ise ennast rõngastada, kasvatades pinna piirile või selle alla juure, mis väändub ümber puu ja lõpuks "kägistab" puu ära 5—10 aasta jooksul. Seda esineb rohkem potitaimedel, halvasti istutatud taimedel, sügavas multšis ja tihedalt kokku surutud mullas.

Kasutamine
----------

Puu rõngastamine on puisniitude taastamisel kasulik – puude kohese mahasaagimise tulemusel ei teki järgmistel aastatel kord juba puhastatud puisniidule suurel hulgal tüütut niitmist takistavat võsa. Rõngastatud puud kuivavad jala peal ja neid hiljem maha saagides saame juba peaaegu kuiva küttepuu. Jala peal surnud ja kuivanud puu kändu on vajaduse korral hiljem kergem juurida. Seda saab teha paar aasat enne lageraiet, et vältida juure- ja kännuvõsu kasvu.

Viited
------

1. ↑  "Rõngastamine". *taxatio.ee*. Vaadatud 27. märts 2024.
2. ↑  Talvi, Tiina. "Eesti puisniidud ja puiskarjamaad" (PDF). Lk 17. Vaadatud 27. märts 2024.
3. ↑  Lepik, Säde (28. jaanuar 2016). "Võsast võib saada mõnus jalutuskoha". *maaelu.postimees.ee*. Vaadatud 27. märts 2024.
4. ↑  "Gridling roots". *extension.umd.edu*. 26. veebruar 2024. Vaadatud 27. märts 2024.
5. ↑  Talvi, Tiina. "Eesti puisniidud ja puiskarjamaad" (PDF). Lk 17–18. Vaadatud 27. märts 2024.
**„Inimese saatus"** (vene keeles: „Судьба человека" *Sudba tšeloveka*) on vene kirjaniku Mihhail Šolohhovi jutustus, mis ilmus 1956. aastal.

Süžee
-----

Suure Isamaasõja puhkemise tõttu peab veoautojuht Andrei Sokolov jätma hüvasti oma perekonnaga ning liituma Punaarmeega, et võidelda sakslaste vastu. Juba esimestel sõjakuudel saab ta haavata ning langeb sakslaste kätte vangi. Vangistuses olles kogeb ta kõiki laagrieluga kaasnevaid piinu. Samas näitab Andrei Sokolov laagris üles suurt julgust, kui keeldub laagriülema pakkumisest sakslaste võitu tähistada. Lõpuks leiab Andrei võimaluse laagrist põgeneda ja pääseb seetõttu hukkamisest. Kodulinna naasnud, saab ta teada, et tema naine Irina ja nende kaks tütart on pommiplahvatuses hukkunud. Uudis vapustab Andreid ning ta läheb kohe tagasi rindele. Ainus ellujäänud pereliige on nüüd tema poeg, kes teenib sõjaväes ohvitserina. 9. mail saab Andrei teada, et ka poeg on sõja viimasel päeval hukkunud. Sõja lõppedes ei taha ta enam kunagi oma kodulinna tagasi minna. Mõned aastad hiljem kohtab ta väikest Ivani, kes on jäänud orvuks. Ivani ema suri sõjategevuse käigus ja isa jäi lahinguväljal kadunuks. Sokolov ütleb poisile, et ta on tema isa ning see annab väikesele Ivanile ja ka temale endale lootust uueks ja paremaks eluks.

Taust
-----

Jutustus põhineb tõsielusündmustel. 1946. aasta kevadel kohtas Šolohhov meest, kes rääkis talle selle loo. Šolohhov oli kuuldust rabatud ja ütles:„Ma kirjutan selle põhjal mõne jutustuse, kohe kindlasti kirjutan". Kümme aastat hiljem, pärast Hemingway ja Remarque'i teoste lugemist kirjutas Šolohhov „Inimese saatuse" valmis seitsme päevaga.

Film
----

1959. aastal ilmus selle jutustuse põhjal tehtud samanimeline mängufilm, mille režissöör on Sergei Bondartšuk. Film võitis Moskva rahvusvahelisel filmifestivalil peaauhinna ja tegi Bondartšukist kinomaailma kuulsuse.

Viited
------

1. ↑  "E-raamat „Inimese saatus"". Originaali arhiivikoopia seisuga 30.05.2019. Vaadatud 30.05.2019.
2. ↑  "Terviklik raamat koos jutustusega „Inimese saatus"". Vaadatud 30.05.2019.
**Tallinna Kalakombinaat** (vene keeles *Таллинский рыбокомбинат*) oli Eesti NSV kalatööstusettevõte

Ettevõte asutati 1945. aastal mitmest väikekäitisest ning kandis aja jooksul erinevaid nimetusi 1945–1947 Eesti NSV Toiduainete Tööstuse Rahvakomissariaadi Kalatööstuse Peavalitsuse Tallinna Kalakombinaat (mille koosseisus oli 5 konservitööstust ja Harjumaal asuvad kalavastuvõtupunktid): Kalakonservitööstus nr. 1 Tallinn, Sõja 35; Kalakonservitööstus nr. 2 Tallinn, Võrgu 27; Kalakonservitööstus nr. 3 Tallinn, Suur-Patarei 16; Kalasuitsutamistööstus nr. 4 Tallinn, Võrgu 23; Kalakonservitööstus nr. 5 Tallinn, Tornimäe 5; Plekitööstus Tallinn, Võrgu 27; Konservitööstus Tallinn, Suurtüki 13; Kalajahutööstus Tallinn, Pallasti 28; Kastitööstus Tallinn, Jahu 12; Pakkematerjali remonttöökoda Tallinn, Suurtüki 26-a; Autoremonttöökoda Tallinn, Suurtüki 26-a; Kalasoolamistööstus Tallinn, Uus-Hollandi 11; Nööritööstus Tallinn, Pärnu mnt. 356; Õliriidetööstus Tallinn-Nõmme, Oleviste 13; Tallinna Tünnivabrik Tallinn, Pärnu mnt. 176. 

Aastatel 1947–1953 Eesti NSV Kalatööstuse Ministeeriumi Tallinna Kalakombinaat.

Aastatel 1947–1956 artell Konserv ja aastatel 1953–1954 Eesti NSV Kerge- ja Toiduainete Tööstuse Ministeeriumi Kalatööstuse Peavalitsuse Tallinna Kalakombinaat ja 1954–1958 Eesti NSV Kalatööstuse Ministeeriumi Tallinna Kalakombinaat. 1952–1955 Tallinna Külmhoone, 1953–1959 Tallinna Mootor- Kalapüügijaam ja 1958-1988 ENSV MN Kalatööstuse Valitsuse Tallinna Kalakombinaat. 

Aastatel 1988–1991 NSVL Kalamajanduse Ministeeriumi Tallinna Kalakombinaat.

Kalakombinaati varustasid toorainega peamiselt Kirovi-nimeline kalurikolhoos ja „Majaka" kalurikolhoos. 1957. aastal ehitati Kalaranda Tallinna Kalakombinaadi hooned.

1990-ndate alguses erastati Tallinna Kalakombinaat töökollektiivile, alates 1991. aastast oli kombinaadi omanik AS Maseko. Masekole kuulusid tehased Tallinnas, Pärnus, Narvas ja Virtsus.

Vaata ka
--------

* Pärnu Kalakombinaat
* Virtsu Kalatööstus

Viited
------

1. ↑  246. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu määrus Eesti NSV Toiduainetetööstuse Rahvakomissariaadile alluvate tööstusettevõtete nimistu kinnitamise kohta. EESTI NSV TEATAJA, Nr. 16 30. aprillil 1945
2. ↑  AS Maseko, VAMA.V-113
3. ↑  Suurim kalatöötleja Maseko pani tootmise kinni, arileht.delfi.ee, 21.01.2002
4. ↑  Maseko kalatööstus oli pinnuks linna silmas, parnu.postimees.ee, 29. september 2018
Romaani kotkakapiteel Otrantos Itaalias. Foto: Paolo Monti, 1970. - BEIC 6332744
Kotkakapiteel Kutaisis
**Kotkakapiteel** on romaani arhitektuuris käibinud kujukapiteeli erivorm. See kujutab endast karikkapiteeli, mille põhiplaan on allosas ümar ning ülaosas läheb sujuvalt nelinurkseks; kapiteeli neli nurka on moodustatud laialisirutatud tiibadega kotkaste skulptuuridest.

Kotkakapiteel, oletatavasti tuntud juba Vana-Kreeka hellenismis, oli kasutusel ka Bütsantsi arhitektuuris, näiteks on kotkakapiteelid Hagia Sophias. Samuti esinevad need Armeenias Zvarthnotshi katedraali (hävinud) ja Gruusias Kutaisi katedraali dekooris. Kotkakapiteele leidub ka Bütsantsi arhitektuurist mõjutatud Kaljumošees Jeruusalemmas. 12. sajandil ja 13. sajandi algul oli see kapiteelitüüp levinud põhiliselt Saksamaal ja Itaalias.

Motiiv arvatakse olevat keiserliku sümboolika kandja.

Pildid
------

* Bütsantsi kotkakapiteelBütsantsi kotkakapiteel
* Romaani kotkakapiteel KaysersbergistRomaani kotkakapiteel Kaysersbergist
* Romaani kapiteel Capo di Ponte Lunastaja kirikustRomaani kapiteel Capo di Ponte Lunastaja kirikust
* Genova, Porta dei vacca, 12. sajandGenova, Porta dei vacca, 12. sajand

Viited
------

1. 1 2  Adlerkapitell. - Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte
2. ↑  Columns and Capitals of Hagia Sophia. - B. Atchinson. My World of Byzantium. (blog)
3. 1 2  L. Nees. The Columns and Eagle Capitals in the Dome of the Rock. - Perspectives on Early Islamic Art in Jerusalem, pp. 100–143
4. ↑  Adlerkapitell. - Das Lexikon für Architektur und Bauwesen

Välislingid
-----------

* Adlerkapitell. - Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte