recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse liikmesriigid
**Lääne-Aafrika Riikide Majandusühendus** (inglise **Economic Community of West African States**, **ECOWAS**; prantsuse **Communauté économique des États de l'Afrique de l'Ouest**, **CEDEAO**) on 15 Lääne-Aafrika riigi ühendus, mis asutati 28. mail 1975 Nigeerias Lagoses eesmärgiga luua Lääne-Aafrika ühisturg.

Ühenduse peakontor asub Lagoses. Kord aastas koguneb Ühenduse kõrgeim organ, riigi- ja valitsusjuhtide konverents; täitevorgan on liikmesriikide majandusministritest koosnev Ministrite Nõukogu. Ühendusel on kolm ametlikku keelt – inglise, prantsuse ja portugali.

Ühendus edendab liikmesriikide majanduskoostööd, arendab ühisprojekte, otsib investoreid, ärgitab loodusvarasid ratsionaalsemalt kasutama, aitab liikmesriike majanduslikult, korraldab poliitilist ja kaitsekoostööd ning kultuurikontakte; esindab liikmeid rahvusvahelistes organisatsioonides. Ta on osalenud ka rahuvalveoperatsioonides.

Viis liikmesriiki – Gambia, Ghana, Guinea, Nigeeria ja Sierra Leone – plaanivad 1. detsembrist 2009 moodustada rahaliidu, võttes kasutusele ühise valuuta ecu.
Seitsmes liikmesriigis on kasutusel Kesk-Aafrika frank (XOF).

Liikmesriigid
-------------

* Benin (1975)
* Burkina Faso (1975)
* Gambia (1975)
* Ghana (1975)
* Guinea-Bissau (1975)
* Libeeria (1975)
* Mali (1975)
* Nigeeria (1975)
* Roheneemesaared (1976)
* Senegal (1975)
* Sierra Leone (1975)
* Togo (1975)

Riigid, mille liikmesus on peatatud
-----------------------------------

* Guinea (1975) – liikmesus peatatud pärast 2008. aasta riigipööret
* Niger (1975) – liikmesus peatatud pärast 2009. aasta riigipööret
* Elevandiluurannik (1975) – liikmesus peatatud pärast 2010. aasta presidendivalimisi

Endised liikmed
---------------

* Mauritaania (liitus 1975; astus välja 2000)
**Sahhalini oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas.
Hõlmab Sahhalini saare ja Kuriilid.

Oblast moodustati 20. oktoobril 1932, 1947. aastal liideti Sahhalini oblastiga Lõuna-Sahhalini oblast.

Loodus
------

Metsad katavad 67,7% territooriumit.

Oblastis on mussoonparaskliima aasta keskmise õhutemperatuuriga 0...5 °C. Jaanuar on Sahhalini saare kõige külmem kuu keskmise õhutemperatuuriga –6 °C lõunaosas kuni –20 °C põhjaosas. Kuriili saarte kõige külmem kuu on veebruar keskmise õhutemperatuuriga –5 °C. Oblasti kõige soojem kuu on august õhutemperatuuriga 11...16 °C Kuriili saartel, 12–16 °C Sahhalini põhjaosas kuni 19 °C lõunas. Mägedes on õhutemperatuur madalam.

Rahvastik
---------

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 546 695 inimest, kellest 84,3% olid venelased, 5,4% korealased, 4% ukrainlased, 1,3% tatarlased ja 1% valgevenelased. Sahhalini saare põliselanikke nivhe oli 2450. 2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 514 500.

Linnades elas 86,7% elanikest. Suuremad linnad on Južno-Sahhalinsk, Korsakov ja Holmsk.

Haldusjaotus
------------

Oblastis on 1 rajooni õigustega linn (Južno-Sahhalinsk) ja 17 rajooni:

1. Aleksandrovsk-Sahhalinski rajoon
2. Aniva rajoon
3. Dolinski rajoon
4. Holmski rajoon
5. Južno-Kurilski rajoon
6. Korsakovi rajoon
7. Kurilski rajoon
8. Makarovi rajoon
9. Nevelski rajoon
10. Nogliki rajoon
11. Ohha rajoon
12. Poronaiski rajoon
13. Severo-Kurilski rajoon
14. Smirnõhhi rajoon
15. Tomari rajoon
16. Tõmovskoje rajoon
17. Uglegorski rajoon

Viited
------

1. ↑  Maailmaandmete atlas
2. ↑  Sahhalini oblasti kliimaandmed
3. ↑  Rannikualade kliima[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sahhalini oblast** |

* Sahhalini oblasti koduleht

Kaug-Ida föderaalringkond

Sahha (Jakuutia) Vabariik  **·**  Primorje krai  **·**  Habarovski krai  **·**  Amuuri oblast  **·**  Kamtšatka krai  **·**  Magadani oblast  **·**  Sahhalini oblast  **·**  Juudi autonoomne oblast  **·**  Tšuktši autonoomne ringkond
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Eesti jäämurdjast; Soome jäämurdja-muuseumi kohta vaata artiklit Tarmo (laev 1907).* |

---

**Tarmo** on Soomes ehitatud Eesti jäämurdja.

Ajalugu
-------

Tarmo on ehitatud Wärtsilä Hietalahti laevatehases Helsingis Soomes 1963. aastal. Tarmo sõsarlaevad on Tor, Njord, Varma ja Apu. 

1993. aastal ostis Eesti riik Soomelt jäämurdja Eestisse Veeteede Ametile 191 miljoni krooni eest kümneaastase maksetähtajaga. Järgnenud aastakümnel oli laevast külmadel talvedel Soome lahel ka olulist abi. 

Et jäämurdeteenust vajavad laevad on järjest suuremad, on Tarmo nende jaoks väikeseks jäämas ega suuda murda nõutava laiusega kanalit. Päevakorda tõusis uue suurema jäämurdja ehitamine, kuid see oleks osutunud liiga kulukaks. 24. oktoobril 2012 sõlmis AS Tallinna Sadam lepingu Soome laevafirmaga Arctia 1998. aastal valminud jäämurdja Botnica ostuks.

Aastail 2014 - 2018 polnud Tarmol vajadust aga ühtegi korda jää murdmiseks välja sõita. 

Jäämurdja Tarmo kaptenid on Eesti lipu all olnud Mart Suls (1993–2001) ja Peedu Kass (2001-2019).

Kirjeldus
---------

Laeval on neli sõukruvi - kaks ahtris ja kaks vööris. Jõuseade on diisel-elektriline. Laeval on neli peamasinat elektrigeneraatoritega, millest igaüks on mõeldud käitama ühte elektrimasinat, mis käitab omakorda ühte sõukruvi. Ühe peamasina või elektrigeneraatori rikke korral on võimalik jagada vastavale elektrimootorile voolu teiselt peamasinalt. Kütusekulu on täisvõimsusel üle 2 tonni tunnis.

Galerii
-------

* Tarmo Tallinna merepäevadel 2012Tarmo Tallinna merepäevadel 2012
* Detsembris 1993 heisati Tarmol Eesti lippDetsembris 1993 heisati Tarmol Eesti lipp
* Jäämurdja nimeks jäi TarmoJäämurdja nimeks jäi Tarmo
* Jäämurdja Tarmo' laevakell, Tallinna merepäevadel, 13. juulil 2013Jäämurdja Tarmo' laevakell, Tallinna merepäevadel, 13. juulil 2013

Vaata ka
--------

* Botnica
* EVA-316

Viited
------

1. ↑  "Lloyds Register, Vessel Status - 5352886". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2014. Vaadatud 24. oktoobril 2012.
2. ↑  Suomen suurin jäänmurtaja Tarmo vesille Hietalahdessa
3. ↑  Equasis, registri andmed
4. ↑  Tallinna Sadam sõlmis lepingu jäälõhkuja Botnica ostuks Tallinna sadam, 24. oktoober 2012
5. ↑  Jäämurdja Tarmo on täna hädast aidanud kolm laeva Postimees, Veiko Pesur, avaldatud 28.01.2010 kell 16:02

Välislingid
-----------

 Tarmo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Fotod: Kaks päeva jäämurdjal Tarmo Eesti Päevaleht, 19. veebruar 2011
* Jäämurdja Tarmo tund maksab 5990 krooni
Vaade Filflale (vasakul) ja Filfolettale (paremal) Mnajdra templist.  
Fotoː Robert Treufeldt, 10. oktoober 2009
**Filfla** (itaalia keeles *Filfola*) on saar Maltas.

Saar asub Vahemeres Malta saare edelarannikust umbes 4,5 kilomeetri kaugusel. Saar on madal lubjakiviplatoo, mille peal on kuni 60 meetri kõrgune järskude seintega kaljumassiiv (Keskplatoo).

Filflast umbes sada meetrit edelas asub Filfoletta saar, kus asub Malta territooriumi lõunapoolseim punkt.

Tänapäeval on saar asustamata. Saarele minek on võimalik ainult Malta Keskkonna- ja Loodusvarade Ameti loal.

Ajalugu
-------

Filfla saar oli tõenäoliselt püha Malta saare neoliitikumiaegsetele elanikele, kes rajasid Malta saare rannikule Ħaġar Qimi ja Mnajdra templi, kust avaneb vaade Filfla saarele.

Saarel oli oli 1343. aastast teada Filfla jumalaemale pühitsetud kabel, mis hävis maavärinas 1856. aastal.

18. sajandi lõpul oli saare klooster ja kabel, tuletorn ning mingi kindlustis (väidetud on forti, kuid saar on liiga väike, et selle peale mahuks fort ära).

Kuni 1971. aastani kasutasid Briti mere- ja lennuvägi saart laskeharjutuste sihtmärgina. Seetõttu on tänapäevalgi ala ühe meremiili ulatuses ümber saare võimaliku lõhkemata laskemoona tõttu keelatud kalapüügiks.

1980. aastal kuulutati saar linnukaitsealaks ja 1988. aasta looduskaitsealaks määramine piiras saarele ligipääsu veelgi.

Viited
------

1. ↑  Tony Terribile. *Filfla too had a chapel dedicated to Our Lady*. Times of Malta, 4. jaanuar 2005
2. ↑  Kim Dalli. *‘Napoleon’ map gives a tantalising clue to the past. Rare find in German library reveals details of Filfla, aqueduct and reef*. Times of Malta, 28. aprill 2015

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Filfla** |
**Arvid Jakob von Kaulbars** (1657–1722) oli Rootsi sõjaväelane ja ooberstleitnant, kes osales Põhjasõjas.

Elulugu
-------

Arvid Johan von Kaulbars sündis 1657. aastal Pommerimaal. Ta aadeldati koos oma venna Adam von Kaulbarsiga 1692. aastal.

Põhjasõja algul, 1700. aastal sai ta ooberstleitnandiks. Ta kuulus ühe kompaniiga Riia garnisoni rügementi.

Hiljem osales ta ka Liivimaa tragunirügemendi koosseisus Kagu-Eesti sõjategevuses. 9. septembril 1701 võttis ta osa Kirumpääl toimuvast sõjakoosolekust, mida juhatas Wolmar Anton von Schlippenbach (Liivimaa tragunirügemendi ülem). Seal koosolekul ütles ta, et tema rügemendis on vaid 100 korralikku meest, kes võidelda saavad ja et, kui vaenlasega lahing peaks tulema, muudaks isegi võit armee võitlusvõimetuks.

1707. aastal tungisid venelased Antsla kanti, kus Kaulbars ja von Brömsen nendega lahingu maha pidasid. 

Sõja teises pooles osales ta ka Karl XII Venemaa sõjakäigul, kuid langes 1709. aastal Perevolotšina all vangi. Kui venelased ta pagasist mõned hetman Mazepa esemed leidsid, sai Peeter I ta peale vihaseks ning saatis Kaulbarsi Tobolskisse asumisele. 1713. aastal oli ta seal Rootsi vangide esimees, kuni saadeti 1717. aastal Japantsini külla.

Arvid Johan von Kaulbars suri 1722. aastal Liivimaal.

Isiklik elu
-----------

Arvid Johan von Kaulbars abiellus Anna Gertruda Elisabeth von Schlippenbachiga, neil oli kaks last: Ursula Margaretha von Kaulbars ja Gertrude Elisabeth von Staal.

Arvidi vend, Jakob von Kaulbars osales samuti Põhjasõjas, mil juhatas Saaremaa maatragunieskadroni ning hukkus 1705. aastal Gemauerthofi lahingus.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Kaulbars, von, relatives". Vaadatud 27.02.2023.
2. ↑  "Rīgas garnizona pulks". Vaadatud 27.02.2023.
3. ↑  "Svenska armens regementen 1700–1718". Vaadatud 27.02.2023.
4. ↑  "Council of war". Vaadatud 27.02.2023.
5. ↑  Kelch, Christian (2009). *Liivimaa kroonika järg*. Lk 401.
6. ↑  "Arwed Johann von Kaulbars, a.d.H. Lehowa (Livl.)". Vaadatud 27.02.2023.
7. ↑  "Jakob von Kaulbars". Vaadatud 27.02.2023.
8. ↑  "Von Kaulbar's No. 643". Vaadatud 27.02.2023.
**Margarethe von Wrangell** (26. detsember 1876/7. jaanuar 1877 Moskva – 21. märts 1932 Stuttgart) oli oli baltisaksa päritolu saksa põllumajanduskeemik ja esimene korraline naisprofessor Saksamaa ülikoolis.

Ta sündis Vene kindrali parun Karl Fabian von Wrangeli (1839–1899) ja tema kauge sugulase Julie Ida Marie von Wrangeli (1843–1927), kes oli temaga abielus tütrena. Oma isa ümberpaigutamiste tõttu veetis ta oma lapsepõlve Moskvas ja Ufas, hiljem Tallinnas, kus ta õppis saksakeelses õpetajate koolis, suvised lapsepõlved veetis ta Vodjal. Seal ilmnes tema talent matemaatika ja loodusteaduste alal. Ta lõpetas selle kooli aastal 1894 õpetajadiplomi ja kiitusega. Seejärel andis ta mitu aastat eratunde loodusteadustes. Ta tegeles ka maalimisega ja kirjutas lühijutte. Aasta 1903 Greifswaldi ülikooli botaanikakursusel osalemine sai tema elus pöördepunktiks. Aasta 1904 kevadest oli ta üks esimesi tudengeid, kes õppis loodusteadusi Tübingeni ülikoolis ja Leipzigis ning sai aastal 1909 Tübingeni ülikoolist keemiadoktorikraadi summa cum laude'ga. Tema lõputöö teemaks oli: Isomerismi nähtused formüülglutakoonhappe estris ja selle broomi derivaatides.

Isiklikku
---------

Ta abiellus aastal 1928 oma lapsepõlvesõbra vürst Vladimir Andronikoviga.
**Alam-Sileesia vojevoodkond** on vojevoodkond Edela-Poolas. Poolakeelsed ametlikud vojevoodkondade nimetused on omadussõnalised. Poolakeelne nimisõnaline vorm on *Dolny Śląsk* 'Alam-Sileesia'.

Vojevoodkond loodi omavalitsusreformi käigus 1. jaanuaril 1999 endistest Wrocławi, Legnica, Wałbrzychi ja Jelenia Góra vojevoodkonnast.

Vojevoodkonnale on nimi pandud ajaloolise piirkonna Alam-Sileesia (*Dolny Śląsk*) järgi.

Suurem osa piirkonnast kuulus 1870–1945 Saksamaale.

Alam-Sileesia vojevoodkond piirneb Saksamaaga, Tšehhiga, Lubuszi vojevoodkonnaga, Suur-Poola vojevoodkonnaga ja Opole vojevoodkonnaga.

Rahvastik
---------

Suurim linn on Wrocław.

Teised tähtsamad linnad on Legnica, Jelenia Góra, Wałbrzych, Jawor, Lubin, Chojnów, Złotoryja,
Głogów, Zgorzelec, Bielawa, Bogatynia, Bolesławiec, Dzierżoniów, Kłodzko, Oleśnica, Oława ja Świdnica.

### Elanike arv

* 2004 – 2 894 900
* 2008 – 2 878 400
* 2014 – 2 908 457

Majandus
--------

### Turism

Kudowa Zdrój on turismipiirkond.

Enamik turiste külastab kuulsaid suusakuurorte Karkonosze mägedes (keskused Szklarska Poręba ja Karpacz).

Wrocław, Jelenia Góra ja Legnica on vaatamisväärsused.

Haldusjaotus
------------

Alam-Sileesia vojevoodkonnas on 26 maakonda ja 169 valda. Maakonna õigustega linnu on 4. Linna-valdu on 36, sealhulgas 4 maakonna õigustega. Maa-linna-valdu on 54 ja maa-valdu 79.

Maakonna õigustega linnad on:

* Jelenia Góra
* Legnica
* Wałbrzych
* Wrocław

Teised maakonnad on:

* Bolesławieci maakond (*powiat bolesławiecki*)
* Dzierżoniówi maakond (*powiat dzierżoniowski*)
* Góra maakond (*powiat górowski*)
* Głogówi maakond (*powiat głogowski*)
* Jawori maakond (*powiat jaworski*)
* Jelenia Góra maakond (*powiat jeleniogórski*)
* Kamienna Góra maakond (*powiat kamiennogórski*)
* Kłodzko maakond (*powiat kłodzki*)
* Legnica maakond (*powiat legnicki*)
* Lubańi maakond (*powiat lubański*)
* Lubini maakond (*powiat lubiński*)
* Lwówek Śląski maakond (*powiat lwówecki*)
* Milicze maakond (*powiat milicki*)
* Oława maakond (*powiat oławski*)
* Oleśnica maakond (*powiat oleśnicki*)
* Polkowice maakond (*powiat polkowicki*)
* Środa Śląska maakond (*powiat średzki (śląski)*)
* Strzelini maakond (*powiat strzeliński*)
* Świdnica maakond (*powiat świdnicki*)
* Ząbkowice Śląskie maakond (*powiat ząbkowicki*)
* Zgorzeleci maakond (*powiat zgorzelecki*)
* Złotoryja maakond (*powiat złotoryjski*)
* Trzebnica maakond (*powiat trzebnicki*)
* Wałbrzychi maakond (*powiat wałbrzyski*)
* Wołówi maakond (*powiat wołowski*)
* Wrocławi maakond (*powiat wrocławski*)

Vaata ka
--------

* Poola haldusjaotus
* Sileesia
* Alam-Sileesia
* Opole vojevoodkond
* Sileesia vojevoodkond

Viited
------

1. ↑  Provinces (Voivodeships) of Poland, Map Universal

Välislingid
-----------

* Województwo dolnośląskie

Poola vapp
Poola vojevoodkonnad

Alam-Sileesia | Kujawy-Pomorze | Łódź | Lublin | Lubusz | Lääne-Pomorze | Masoovia | Opole | Podkarpacie | Podlaasia | Pomorze | Sileesia | Suur-Poola | Święty Krzyż | Väike-Poola | Warmia-Masuuria
**Pille Penjam** (sündinud 17. jaanuaril 1981 Tallinn) on eesti keeleteadlane ja arst.

Haridus
-------

Pille Penjam lõpetas 1998 Tallinna Reaalkooli ja 1999 G. Otsa nim. Tallinna Muusikakooli.

Aastatel 2000 kuni 2005 õppis ta Tartu Ülikoolis matemaatikat ja eesti keelt ning lõpetas mõlemad erialad bakalaureuse kraadiga. Samuti lõpetas Penjam 2005 magistrantuuri eesti keele alal tööga "*tulema*-verbi leksikaalsest ja grammatilisest kasutusest ning modaalse funktsiooni kujunemisest eesti kirjakeeles 17.–20. sajandil" (juhendaja Külli Habicht). 2008. aastal lõpetas Tartu Ülikoolis doktorantuuri väitekirjaga samal alal – "Eesti kirjakeele *da*- ja *ma*-infinitiiviga konstruktsioonid" (juhandajad Ilona Tragel ja Külli Habicht).

Aastatel 2008–2015 õppis ta Tartu Ülikoolis arstiteadust ja töötab alates 2015. aastast arstina Ida-Tallinna Keskhaiglas.

Töökohad
--------

Pille Penjam oli aastatel 2005–2006 ja 2008 Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudi eesti keele õppetooli erakorraline teadur. Loengukursused: eesti keele ajalugu, eesti keele suulise ja kirjaliku väljenduse õpetus.

Ta on ajakirja Oma Keel toimetuskolleegiumi liige (2006–). Emakeele Seltsi liige (2004–). Üliõpilastööde Riikliku konkursi diplom (2004), Eesti TA üliõpilastööde konkursi II preemia (2005).

Uurimisvaldkonnad
-----------------

Pille Penjami uurimisvaldkonnad on eesti vana kirjakeel, verbikonstruktsioonid ja modaalsus eesti keeles. On avaldanud 20 teadustrükist.

Teosed
------

* Jussiivi kasutusest eesti vanemas kirjakeeles. // Emakeele Seltsi aastaraamat 2004. Tallinn, 2005;
* Development of the modal function of the verb tulema `come´ in written Estonian. // Linguistica Uralica 3 (2006) 3;
* Kaassõna keeleuurija ja -kasutaja käsutuses (kaasautor K. Habicht). // Emakeele Seltsi aastaraamat 2006. Tallinn, 2007;
* *da*- ja *ma*-infinitiiviga konstruktsioonid 17. sajandi kirjanduses. Emakeele Seltsi aastaraamat 2008. Tallinn, 2009;
* Eituskategooria Heinrich Stahli eesti keeles. // Emakeele Seltsi aastaraamat 2009. Tallinn, 2010;
* Kas `-tahtma-´ tahab abiverbiks (kaasautorid K. Habicht, I. Tragel). // Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri 1 (2010) 2.

Viited
------

1. 1 2  Pille Penjam Eesti Teadusinfosüsteemis

Välislingid
-----------

* Pille Penjam Eesti Teadusinfosüsteemis
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 4. köide: *Sar-Y. Lisa* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1830–1831

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Araba provints** ehk **Álava provints** on provints ja ajalooline ala Põhja-Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas. Provintsi ametlik nimi on 2011. aastast alates *Araba/Álava* (varem üksnes *Álava*).

Provints jaguneb Arabako Ibarraki (Valles Alaveses), Arabako Lautada, Arabako Mendialdea, Errioxa Arabarra, Gorbeia Inguruaki, Kantauri Arabarra (Cantabrica Alavesa) ja Vitoria-Gasteizi maakonnaks.

Kliima
------

Provintsis on aasta keskmine temperatuur +11,3 °C, jaanuaris +4,3 °C ja augustis +18,6 °C. Aastas sajab 788 mm, neist jaanuaris 87 ja augustis 48 mm. Aastas paistab päike 1718 tundi, sellest jaanuaris 74 ja augustis 208 tundi.

Viited
------

1. 1 2  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑  Instituto Nacional de Estadística, vaadatud 31.08.2022.
3. ↑

Välislingid
-----------

* 

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
Vanguard TV3 rusud muuseumis
Kanderakett Vanguard plahvatamas
**Vanguard TV3** oli Ameerika Ühendriikide satelliit, mis pidi olema riigi esimene satelliit Maa orbiidil.

6. detsembril 1957 toimus satelliiti kandva kanderaketi start, aga kõigest paar sekundit ja 1,2 meetrit pärast starti kaotas rakett võimsuse ja kukkus stardiplatvormile tagasi. Satelliit elas kanderaketi plahvatuse üle, aga sai siiski nii rängalt kannatada, et seda ei saanud enam orbiidile saata. Tänapäeval asub satelliit Washingtonis Riiklikus lennundus- ja kosmosemuuseumis.

USA ajalehed pilkasid uudist pealkirjastades ebaedu ja kasutasid pealkirjades nimesid "Flopnik", "Kaputnik", "Oopsnik" ja "Stayputnik", mis oli vihje Nõukogude Liidu edukale Sputnikule.

Viited
------

1. 1 2  NSSDCA Master Catalog:Vanguard TV3
2. ↑  Vanguard: A History:FROM SPUTNIK I TO TV-3
3. ↑  "Satellite, Vanguard TV 3". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2016. Vaadatud 20. detsembril 2016.
4. ↑  NBC News: Sputnik started space race,anxiety
Darja Lavõgina 2023. aastal
**Darja Lavõgina** (sündinud 31. mail 1986) on Eesti biokeemik, Tartu Ülikooli bioorgaanilise keemia kaasprofessor.

Elulugu
-------

Ta alustas kooliteed Tartu Annelinnas venekeelses koolis, 7. klassi läks Tartu kommertsgümnaasiumi ja gümnaasiumihariduse omandas Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 2002. ja 2003. aastal võitis ta riikliku keemiaolümpiaadi.

Ta õppis 2003–2010 Tartu Ülikoolis keemiat. Seejuures lõpetas ta nii bakalaureuse- kui ka magistriõppe *cum laude* ning oli üks kõige nooremaid doktorikraadini jõudnuid ülikooli ajaloos.

Lavõgina 2007. aastal kaitstud magistritöö teema oli "Proteiinkinaasi ja bisubstraatse inhibiitori vahelise kompleksi kristallograafiline analüüs" ja 2010. aastal kaitstud doktoritöö teema oli "Development of protein kinase inhibitors based on adenosine analogue-oligoarginine conjugates". Mõlema töö juhendaja oli Asko Uri.

Ta läbis järeldoktorantuuri Šveitsi Riiklikus Tehnoloogia Instituudis.

Darja Lavõgina võitis artiklivõistlusel Teadus Vikipeediasse 2022 loodus- ja täppisteaduste ning meditsiinivaldkonna peapreemia. Ta võitis samas kategoorias ka 2023. aastal.

Viited
------

1. 1 2  Priit Pullerits. "24-aastaselt doktoriks" Postimees, 27. november 2010
2. ↑  Darja Lavõgina profiil Eesti Olümpiaadide Andmebaas
3. 1 2  Darja Lavõgina ETIS (vaadatud 9. veebruaril 2023)
4. ↑  Risto Mets. "Noorim doktorikraadini jõudnu on vaid 24-aastane" Tartu Postimees, 27. mai 2011
5. ↑  Linnaraamatukogus räägitakse teadlaste ööl värvidest tartu.ee, 29. september 2016
6. ↑  "Artiklikonkursil osalejad hoiatavad: "Vikipeedia artiklite kirjutamine võib tekitada kerget sõltuvust!"" Wikimedia Eesti, 30. jaanuar 2023
7. ↑  "Selgusid Vikipeedia teadusfoto ja teadusartikli võistluse võitjad" ERR Novaator, 29. jaanuar 2024

Välislingid
-----------

* Darja Lavõgina Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* "TÜ doktori töö võib viia vähiravimi väljatöötamisele" ERR, 10. november 2010
* Priit Pullerits. "24-aastaselt doktoriks" Postimees, 27. november 2010
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib provintsist Hispaanias; Argentina provintsi kohta vaata artiklit Córdoba provints (Argentina).* |

---

**Córdoba provints** on provints Hispaania lõunaosas Andaluusia autonoomses piirkonnas. Provintsi keskus on Córdoba linn.

Kliima
------

Córdoba provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,4 °C, jaanuaris +4,2 °C, augustis +17,7 °C.

Aastas sajab keskmiselt 608 mm, sealhulgas jaanuaris 82 mm ja augustis 3 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2767 tundi, sealhulgas jaanuaris 162 ja augustis 338 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003

| * v
* r
Andaluusia provintsid |
| --- |
| 
Almería provints  **·**  Cádizi provints  **·**  Córdoba provints  **·**  Granada provints  **·**  Huelva provints  **·**  Jaéni provints  **·**  Málaga provints  **·**  Sevilla provints |  |

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**Venevere mõis** (saksa keeles *Wennefer, Torwendahl*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Venevere küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

Viited
------

1. ↑  Venevere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑   (vaadatud 10.11.2014)
3. ↑  Väiküla krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Venevere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Infot mõisa kohta Kultuurimälestiste riiklikus registris
* Mõisa kohta identifitseerimata allikast

Simuna kirik
Simuna kihelkond

**Kirik**: Simuna  

**Mõisad**: Aru mõis | Avanduse mõis | Edivere mõis | Emumäe mõis | Härma mõis | Imukvere | Kellavere mõis | Koila mõis | Kuremaa mõis | Käru mõis | Laekvere mõis | Lasinurme mõis | Liinemõisa mõis | Luusika mõis | Lõusa mõis | Moora mõis | Muuga mõis | Mõisamaa mõis | Määri mõis | Orguse mõis | Paasvere mõis | Pallasvere mõis | Pudivere mõis | Rahkla mõis | Rohu mõis | Salla mõis | Simuna kirikumõis | Selli mõis | Sootaguse mõis | Tammiku mõis | Tillika mõis | Tuulivere mõis | Venevere mõis | Võivere mõis | Väiküla mõis | Vägeva mõis | Vända mõis
See artikkel See artikkel räägib Veneetsia doodžist.  Gaetano Donizetti ooperi kohta vaata artiklit Marino Faliero (ooper).  

---

"Marino Faliero, Dux LV". Francisco Pradilla Ortiz (1883). Museo del Prado, Madrid.
**Marino Faliero** (1274 Veneetsia – 17. aprill 1355 Veneetsia) oli Veneetsia doodž 11. septembrist 1354 kuni 15. aprillini 1355.

Enne doodžiks valimist oli Faliero mereväe kommandöör ja diplomaat.

Paar kuud pärast doodžina ametisse asumist korraldas Faliero 1355. aasta aprillis ebaõnnestunud riigipöörde, kui üritas haarata võimu valitsevatelt aristokraatidelt. Faliero tunnistati kõigis süüdistuses süüdi ning ta hukati pea maharaiumisega sama aasta 17. aprillil.

Faliero ebaõnnestunud vandenõu oli hiljem inspiratsiooniks Lord Byroni ("Marino Faliero, Doge of Venice"; 1821) ja Casimir Delavigne'i näidenditele (1829). Delavigne'i näidend oli aluseks Gaetano Donizetti ooperile "Marino Faliero" (1835).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Andrea Dandolo** | **Veneetsia doodž**1354–1355 | Järgnev**Giovanni Gradenigo** |
Sahra Wagenknecht (2023)
**Sahra Wagenknecht** (sünninimi **Sarah Wagenknecht**; sündinud 16. juulil 1969 Jenas) on Saksamaa poliitik, majandusteadlane ja publitsist.

Sahra Wagenknecht pärineb segaabielust. Tema isa oli pärslane, ema sakslane. Keskkooli lõpetas ta 1988. aastal. Kuna ta sattus Saksa DV võimudega vastuollu, ei lubatud tal edasi õppida ja ta töötas sekretärina. Sellest hoolimata astus ta 1989. aasta märtsis Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. Aastatel 1990–1996 õppis ta Jenas, Berliinis ja Groningenis filosoofiat ja uuemat saksa kirjandust. Tema magistritöö käsitles noore Karl Marxi Hegeli retseptsiooni. Doktorikraadi *magna cum laude* sai ta Chemnitzi Tehnikaülikoolis 2012. aastal majanduse alal.

Aastatel 1991–1995 kuulus ta Demokraatliku Sotsialismi Partei juhatusse. Uuesti valiti ta partei juhatusse 2000. aastal. 2004. aastal valiti Wagenknecht Euroopa Parlamenti. 2009. aasta septembris valiti ta Saksamaa Liidupäeva.

2010–2014 oli ta üks Vasakpartei (Die Linke) aseesimeestest. 2011. aasta novembris valiti ta Liidupäeva Vasakpartei fraktsiooni aseesimeheks. 13. oktoobril 2015 valiti Sahra Wagenknecht Liidupäeva Vasakpartei fraktsiooni kaasesimeheks (teine kaasesimees on Dietmar Bartsch).

8. jaanuaril 2024 lahkus Wagenknecht Vasakparteist, et moodustada uus vasakpopulistlik partei Sahra Wagenknechti Liit – Mõistus ja Õiglus (Bündnis Sahra Wagenknecht - Vernunft und Gerechtigkeit; BSW). Ta näeb parteid kui vasakpoolset alternatiivi AfDle, samal ajal väites, et Vasakpartei on muutunud liiga vasakliberaalseks.

Isiklikku
---------

1997. aasta mais abiellus Sahra Wagenknecht filmiprodutsendi Ralph-Tomas Niemeyeriga. 2011. aasta novembris teatas Oskar Lafontaine, et tal on suhe Sahra Wageknechtiga. Alates 2012. aasta juunist elavad nad koos. Wagenkechti ja Niemeyeri abielu lahutati 2013. aasta veebruaris. Sahra Wagenknecht ja Oskar Lafontaine abiellusid 22. detsembril 2014.

Viited
------

1. ↑  Biographie Sahra Wagenknecht Lebenslauf Was War Wann?
2. ↑  Sahra Wagenknecht promoviert mit "magna cum laude" Märkische Onlinezeitung, 2. november 2012
3. ↑  Dr. Sahra Wagenknecht Die Linke im Bundestag
4. ↑  Wagenknecht will nicht erneut kandidieren Handelsblatt, 24. märts 2014
5. ↑  Matthias Meisner, Cordula Eubel. Sahra Wagenknecht: "Ich will kein Revival alter Verhältnisse" Der Tagesspiegel
6. ↑  Wagenknecht und Bartsch zu Fraktionsvorsitzenden gewählt Zeit Online, 13. oktoober 2015
7. ↑  ERR (8. jaanuar 2024). "Saksa opositsioonipoliitik asutas uue erakonna". *ERR*. Vaadatud 9. jaanuaril 2024.
8. ↑  Leute Berliner Zeitung, 6. mai 1997
9. ↑  Anja Maier. In aller Freundschaft : Nach fünfzehn Jahren sind die Linken-Politikerin Wagenknecht und der Journalist Ralph T. Niemeyer nun diskret geschieden worden Die Tageszeitung, 12. juuni 2013
10. ↑  Oskar Lafontaine und Sahra Wagenknecht haben geheiratet Frankfurter Allgemeine Zeitung, 21. märts 2015

Välislingid
-----------

* Sahra Wagenknecht Saksamaa Liidupäeva kodulehel
**Laatre Pühavaimu kogudus** oli õigeusu kogudus, mis tegutses Valgamaal Laatre alevikus. Kogudus kasutas Laatre Pühavaimu kirikut.

Vaade Laatre õigeusu kirikule läänestLaatre Pühavaimu kirik (2010)
Kogudus asutati 1848. aastal, kui Sangaste kogudus jagati Ilmjärve ja Laatre koguduseks. Koguduse esimene preester oli Uberski Ilja.. 

Apostlik-õigeusu Laatre Pühavaimu koguduse loomisel oli 1848. aasta märtsis 1888 liiget, oli üks suuremaid Eestimaal. 1898. aastal oli Laatre koguduses 3383 liiget. 1938. aastal oli koguduses 2978 liiget. On teada, et isegi veel 1946. aastal oli kogudusel 1700 registreeritud liiget.

Andmete kohaselt ristiti avatud koguduses esimesena Tõlliste vallast talupoeg Jüri Mägi tütar Anna ning Laatre vallast Ennu ja Eeva Kulla poeg Roman 15. märtsil 1828. Esimene laulatus leidis aset aga 18. aprillil, paari pandi Sangaste vallast talupoeg Jüri Villemi p Krall ja Kadri Tuvikene. Esimene matus korraldati 29. märtsil – Laatre vallast lese Maria Plotniku tütre Elisabethi muldasängitamine. Kogudus asus umbes 22 aastat üüriruumides, kuna avamise ajal kirikut veel ei olnud. Esimesed kolm aastat ei olnud kogudusel ka oma kalmistut. Algul maeti õigeusulisi eestlasi Laatre Lutheri kalmistule. Surnu eest tuli maksta 15 kopikat. Nii on maetud kalmistule 104 meest ja 90 naist. 1851. aastal rajati oma Laatre õigeusu kalmistu, sinna on maetud ka Eesti Vabadussõja kuulipildujate roodu ülem, kahekordne Vabadusristi kavaler kolonel Ants Lõhmus – aastal 1968.

Kiriku põhjapoolse seina äärde on maetud koguduse kaks preestrit abikaasaga ja endise köstri tütar. Raudristid on lõhutud, alles on risti kivist alused ja raudaed. 1970. aastate keskel lõpetas kogudus oma tegevuse. Kirik on hävimise ohus. 

Talviti töötas Laatre Vene Õigeusu kiriku köstrimajas õigeusu kool aastal 1912–1913. Seda juhatas Mihkel (Misei) Kaska. Kogu õppetöö käis sel ajajärgul vene keeles, jätkus alanud venestamise ajajärk, mis oli alguse saanud juba tunduvalt varem. 

Laatre Pühavaimu kirikut on külastanud ka ülemhingekarjased: Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) aastal 1918, 1933. aastal Tallinna ja Eestimaa metropoliit Aleksander (Paulus).

Kogudus likvideeriti 1984. aastal.

Koguduse preestrid
------------------

* Ilja Uberski (1848–1860)
* Pavel Pokrovski (1860–1865) on maetud kiriku kõrvale
* Aleksei Troitski (1866–1882)
* Mihail Panovski (1882–1905)
* Joann Teppo (1905–1936)
* Nikolai Kokla (1936–1940)
* Augustin kadak (1940–1946)
* Arkadi Must ( 1946–1973)

Viited
------

1. 1 2 3 4   (vaadatud 21.06.2017)
2. ↑  Olev Tammela, Jaan Sõrmus (2005). *450 aastat Laatre asulat*. Laatre. Lk 3-36.

Välislingid
-----------

* Kogudusest EAÕKi andmebaasis
Järve Keskus, veebruar 2010
**Järve Keskus** on kaubanduskeskus Tallinnas Järvel aadressil Pärnu maantee 238.

Ajalugu
-------

1995. aastal erastati AS Silikaat tehas suurettevõtja Vello Kunmani poolt, Vello Kunman sai ka maatüki Tallinnas Pärnu maantee 238 ääres. Tootmine koliti Männikule ja kaheksa hektari suurusele maa-alale kerkis Järve keskus. 

Järve Keskus, 2013
1997. aastal lõpetas AS Silikaat tootmistegevuse Järvel, Järve hooneid hakati kasutama kaubanduspindadena ning jätkati Silikaadi Kaubahoovi nime all tuntud hoonete arendamisega. 2002. aasta 1. oktoobril avati pidulikult Järve kaubanduskeskus, mis ühendas kõik eraldiseisvad hooned.

Silikaat Grupi alla koondub tänapäeval 33 Eesti kapitalil põhinevat ettevõtet. Tuntumad Silikaat Grupi ettevõtted on AS Silikaat, OÜ Järve Kaubanduskeskus, AS Aatrium Sisustuskaubamaja, põllumajandusettevõtted OÜ Kõo Agro OÜ ja OÜ Mangeni PM ning taastuvenergiaallikatest transpordikütust tootev OÜ Biometaan. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Järve Keskus** |

Viited
------

1. ↑  Nõmme Sõnumid nr 21 (2012), lk 5
2. ↑  Silikaatkividest ehitamine teeb comeback’i, postimees.ee, 3. juuni 2020

Välislingid
-----------

* Järve Keskuse koduleht


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Nõmme***  |
***Notice and takedown*** (eesti keeles "teatamine ja kõrvaldamine", "märka ja eemalda", "märka ja võta maha") on illegaalse sisu teadetele reageerimise protseduur veebiteenustes, mis on kasutusel USA-s ja Euroopa Liidus. Selles süsteemis eemaldab veebiteenuse pakkuja enda majutatavalt veebiplatvormilt sisu, mille illegaalsuse kohta on talle tulnud teade.

*Notice and takedown* on laialdaselt kasutusel autoriõiguse rikkumiste korral, kuid ka muu illegaalse veebisisu puhul nagu laim. USA ja ELi õiguses kuulub see protseduur veebiteenuste pakkujate piiratud vastutuse garantiide paketti (nn *safe harbor*), mille USAs kehtestas Digital Millennium Copyright Act 1998. aastal ja ELis elektroonilise kaubanduse direktiiv 2000. aastal. Piiratud vastutuse üks tingimusi on, et veebiteenuste pakkujad peavad kiirelt veebist eemaldama või tõkestama ligipääsu sellisele veebisisule, mille väidetavast ebaseaduslikkusest neid on teavitatud.

Alternatiivid
-------------

Autoriõiguse eri osapoolte hinnangul on *notice and takedown*-protseduuril mitmeid nõrkusi: kasutajate poolelt vaadatuna tähendab illegaalsusest teataja tõenduskoormise puudumine, et sageli võetakse sisu veebist maha ekslikult või isegi pahatahtliku valesüüdistuse alusel, autoriõiguste valdajate seisukohalt kaasneb selle süsteemiga aga neile hulk tööd illegaalse sisu tuvastamisel. Seepärast on püütud töötada välja alternatiivseid süsteeme. Nii on Kanadas kasutusel mõnevõrra leebem *notice and notice*-protseduur, kus veebiteenuse pakkuja saadab sisu illegaalsusteate korral omakorda teate sisu üleslaadinud kasutajale, kuid sisu eemaldamise kohustus lasub kasutajal, mitte teenusepakkujal. Euroopa Liidus kavandatavas direktiivis autoriõiguste kohta digitaalsel ühtsel turul aga pakutakse välja rangem süsteem, mis paneb veebiteenuste pakkujatele eelfiltreerimise kohustuse (nn robotfiltrid).

Viited
------

1. ↑  *The Role of Internet Intermediaries in Advancing Public Policy Objectives*. OECD Publishing. 4. oktoober 2011. Lk 144. ISBN 9789264115637.
2. ↑  Thomas Mennecke (24. märts 2005). "Canada Plans P2P and file-sharing Crackdown". Slyck News.
3. ↑  "'Disastrous' copyright bill vote approved". *BBC News*. 20. juuni 2018. Vaadatud 1. juuli 2018.
4. ↑  Maack, Már Másson (19. juuni 2018). "The EU's disastrous Copyright Reform, explained by its lovers and haters". *The Next Web*. Vaadatud 21. juuni 2018.
**Dimitǎr Iliev Popov** (*Димитър Илиев Попов*; 26. juuni 1927 – 5. detsember 2015) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 7. detsembrist 1990 kuni 8. novembrini 1991.

Ta oli Bulgaaria esimene valitsusjuht pärast kommunistliku režiimi kokkuvarisemist. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Andrej Lukanov** | **Bulgaaria peaminister**1990–1991 | Järgnev**Filip Dimitrov** |

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev
Aleksandǎr Cankov
**Aleksandǎr Cankov** (29. juuni 1879 Orjahovo – 27. juuli 1959 Buenos Aires) oli Bulgaaria peaminister 9. juunist 1923 kuni 4. jaanuarini 1926.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Aleksandǎr Stambolijski** | **Bulgaaria peaminister**9. juuni 1923–4. jaanuar 1926 | Järgnev **Andrej Ljapčev** |

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev
Aleksandǎr Malinov
**Aleksandǎr Pavlov Malinov**  (3. mai 1867 – 20. märts 1938) oli Bulgaaria peaminister kolm korda.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Petǎr Gudev** | **Bulgaaria peaminister**29. jaanuar 1908 – 29. märts 1911 | Järgnev**Ivan Gešov** |
| Eelnev**Vasil Radoslavov** | **Bulgaaria peaminister**21. juuni 1918 – 28. november 1918 | Järgnev**Teodor Teodorov** |
| Eelnev**Andrej Ljapčev** | **Bulgaaria peaminister**29. juuni 1931 – 12. oktoober 1931 | Järgnev**Nikola Mušanov** |

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev
Uppholmi tulepaak.  
Foto: Ivar Leidus, 23. märts 2013
**Upholmi tulepaak** (ka **Uppholmi tulepaak**) on tulepaak Väinameres Vormsi saarest kagu pool. Halduslikult jääb see Lääne maakonna Vormsi valla alale.

Paak jääb Vormsi saare kagurannal olevast Obholmeni neemest umbes 1,1 kilomeetrit idasse ja Obholmsgrunnest umbes 450 meetrit põhjakirdesse.

Punase metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10,2 meetrit, millel on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel. Tule kõrgus merepinnast on 15 meetrit.

Tulepaak on Uppholmi sihi ülemine märk, alumine on Hobulaiu põhja-tulepaak. Märkide vahekaugus on 2514 meetrit ja sihi asimuut on 185°.

Tulepaak ehitati 1977. aastal.

Viited
------

1. ↑  Jaan Vali. "Hobulaiu lõuna tulepaak" alaosa "Hobulaiu–Uppholmi sihi tulepaagid". // Eesti tuletornide ajalugu. *History of Estonian Lighthouses*. Tallinn 2011. Lk 326

Kirjandus
---------

* Jaan Vali. "Hobulaiu lõuna tulepaak" alaosa "Hobulaiu–Uppholmi sihi tulepaagid". // Eesti tuletornide ajalugu. *History of Estonian Lighthouses*. Tallinn 2011. Lk 325–326
* Robert Treufeldt. "Unustusest taasavastamiseni. Lennusadam 1940–1990" alaosa "Meretuletornide ehitamine". // Vesilennukite angaar. Lennukuurist muuseumiks. Eesti Meremuuseum. Tallinn 2014. Lk 62

Välislingid
-----------

* Upholmi tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
**Muska lahing** oli sõjaline kokkupõrge, mis toimus 27. augustil 1701 Rootsi ja Vene vägede vahel.

Eellugu
-------

 *Pikemalt artiklis Põhjasõda Eesti alal*
Peale Venemaa tsaari Peeter I üle Narva lahingus saavutatud võitu suundus Rootsi kuninga Karl XII peaarmee Laiusele talvekorterisse, kust see 1701. aasta mais Kuramaa poole lahkus. Peale Rootsi peavägede lahkumist jäi Eestimaa kaitsmine Wolmar Anton von Schlippenbachile, kelle käsutuses olid vaid väiksemad ja kehvemad väekoondised, mis sisaldasid ka maakaitseväge, aadlilipkondi ja garnisonisõdureid. 

Kuigi Rootsi väed Kagu-Eestis olid Karli peavägedest nõrgemad, sooritasid nad mitmeid rüüsteretki Vene territooriumile. Augusti algul sooritas ooberstleitnant Hans Heinrich von Lieven 200 musketäri ja 100 ratsanikuga ühe sellise rüüsteretke Vene aladele. Retke ajal tappis ta palju Vene moonamuretsejaid ning võttis ka hulga hobuseid kaasa.

Lahing
------

27. augustil 1701 sooritas Liewen uue rüüsteretke, seekord oli tal kaasas 200 musketäri ja 50 ratsameest. Selle väega tungis ta Petseri lähedale ja sundis venelaste eelväed oma laagrisse taganema. Osad talupojad süütasid Treski küla põlema, kuna seal olevat vaenlaste magasin olnud. Peale retke lõppu liikus Lieven oma vägedega tagasi, kuid teda hakkas jälitama mitme tuhande mehe suurune Vene ratsavägi. 

Mõlemad osapooled said kokku Muska-nimelise veski juures (ilmselt Põlvamaal), kus rootslased asusid heale kaitsepositsioonile. Sellest hoolimata pidid Rootsi väed taganema, kuna venelased olid üle jõe tulnud ning neid selja tagant ründama hakanud. Rootsi sõdurid aga suutsid ennast ümber oraniseerida, venelaste haardest läbi murda ja alates varahommikust kuni kella kaheni vaenlasi tagasi hoida. 

Lõpuks saabus Rootsi vägedele appi Andreas Ludwig von Rosen Räpinast koos 100 traguniga oma Eestimaa maatragunieskadronist. Olles abivägede tulekust julgust juurde saanud, hüüdsid Lieveni sõdurid 

" Elagu kuningas Karl "ja asusid vasturünnakule. Venelased olid sunnitud rootslaste surve all põgenema.

Langenud
--------

Venelaste poolel langes 150 meest, palju hobuseid jäi ka rootslaste kätte. 

Rootsi poolel langes 29 meest, 14 sai haavata.

Viited
------

1. ↑  Kotšinev, Jüri. *Põhjasõda maal, merel ja eesti suulises rahvapärimuses*. Lk-d 15, 99.
2. 1 2 3 4 5 6  Kelch, Christian (2009). *Liivimaa kroonika järg*. Lk 169.
**Ronald Shaw**, ka **Ron Shaw**, (5. september 1929 Stoke-on-Trent, Staffordshire – 2016) oli Briti matemaatik.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Ta lõpetas 1952. aastal Cambridge'i Ülikooli Trinity kolledži, jätkas samas doktoriõppes ja sai 1955. aastal Cambridge'i Ülikoolist doktorikraadi. Doktoritöö "The Problem of Particle Types and Other Contributions to the Theory of Elementary Particles" juhendaja oli Abdus Salam).

Aastatel 1955–1989 töötas ta Hulli Ülikoolis lektori ja vanemlektorina. 1989–1995 juhatas samas matemaatilise füüsika õppetooli. 1995. aastast oli ta Hulli Ülikooli emeriitprofessor.

### Teadustöö

Tema peamised uurimisvaldkonnad olid lõplik geomeetria, multilineaarne ja antilineaarne algebra ning rühmateooria. 

1954. aasta jaanuaris valmis tal uurimus, mille ta lülitas ühe peatükina 1955. aastal valminud doktoritöösse. Shaw'st sõltumatult samade järeldusteni jõudnud ameeriklaste Chen Ning Yangi ja Robert Millsi uurimust tuntakse praegu Yangi-Millsi teooriana. Abdus Salam, kellele ta oma uurimistöö tulemused 1954. aasta alguses ette näitas, soovitas tal 1954. lõpul, pärast Yangi ja Millsi artikli ilmumist, avaldada ka oma artikkel, kuna tema uurimus oli iseseisvalt tehtud. Shaw aga leidis, et prioriteet kuulub Yangile ja Millsile, sest nende uurimistöö lõppes 1953. aastal. Oma hilisemates esinemistes, sealhulgas 1979. aastal Stockholmis peetud Nobeli-kõnes, nimetas Abdus Salam Yangi-Millsi teooriat järjekindlalt Yangi-Millsi-Shaw' teooriaks.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Professor Ron Shaw. hull.ac.uk
2. 1 2  Ronald Shaw obituary. theguardian.com
3. ↑  Professor Ron Shaw. Position. hull.ac.uk

Välislingid
-----------

* Professor Ron Shaw. hull.ac.uk
**Setsessiooni Hoone** on 19. sajandi lõppedes *la belle époque*'i aegu valminud näitusehall, mis asub nüüdses Austria pealinnas Viinis. Innere Stadti piiril Wiedeni ja Mariahilfi ringkondade alguses paiknev juugendstiilis ehitis on arhitektuurne austusavaldus Viini Setsessioonile. Rühmitus liitis austria mässulisi graafilisi kunstnikke, maalijaid, skulptoreid ja arhitekte (N: Josef Hoffman, Koloman Moser, Otto Wagner ja Gustav Klimt), kes hakkasid eralduma kauakestnud kujutava kunsti institutsioonist.

Hoone tähelepanuväärsuse tõttu on see kujutatud Austria eurosendistel vääringuga €0,50.

Kirjeldus
---------

Peafassaad
Hoone ehitamist finantseeris Austria-Ungari tehasetööstur Karl Wittgenstein, kes oli päritolult sakslane. Kuldsed dekoorid moodustavad katusel kupli ja seinadel kaunistusi. Peaukse kohal on kujutatud reljeefselt kolme gorgot ehk vanakreeka mütoloogia koletistütreid Euryalet, Medusat ja Sthennot. Peasissekäigu kohal on kaherealine kiri, mis eesti keelde tõlgitult tähendab: "Igale eale oma kunst. Igale kunstile oma vabadus.".

> „Der Zeit ihre Kunst. Der Kunst ihre Freiheit"
> 
> 
> 

Ver Sacrum vasemal seinal märgib setsessiooniühingu ajakirja, mida trükiti vaid aastail 1898–1903.

Keldrikorrusel on alaliselt nähtav Klimti friis "Beethoven Frieze".

Kasutus
-------

Setsessiooni Hoone on tänapäeval kunstnike juhitav nn *kunsthalle*, mis rahvusvaheliselt keskendub kaasaegsele kunstile.

Vaata ka
--------

* Kleines Haus der Kunst

Viited
------

Välislingid
-----------

* Kodulehekülg
Amadou Onana 2021. aastal Lille'i särgis
**Amadou Ba Zeund Georges Mvom Onana** (sündinud 16. augustil 2001 Dakaris) on Senegalis sündinud Belgia jalgpallur, kes mängib kaitsev poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Everton ja Belgia jalgpallikoondises.

Ta kuulus noorena Belgia klubidesse. 2017. aastal liitus ta Saksamaa klubiga TSG 1899 Hoffenheim, kuid Hoffenheimi põhimeeskonnas ta ei mänginud. 2020. aastal siirdus ta Saksamaa esiliigaklubisse Hamburger SV. Hooajal 2020/21 mängis ta Saksamaa esiliigas 25 mängus ja lõi kaks väravat. Hooajal 2021/22 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Lille.

2022. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Evertoniga.

Belgia jalgpallikoondises debüteeris Onana 3. juunil 2022 UEFA Rahvuste Liiga mängus Hollandi vastu. Ta kuulus Belgia koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 27.12.2022)
2. ↑  "Onana Joins Everton". Everton F.C. 9. august 2022. Vaadatud 9. augustil 2022.
3. ↑   (vaadatud 27.12.2022)

Välislingid
-----------

* Profiil Everton FC kodulehel]

| * v
* r
Belgia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Courtois
* 2 Alderweireld
* 3 Theate
* 4 Faes
* 5 Vertonghen
* 6 Witsel
* 7 De Bruyne
* 8 Tielemans
* 9 Lukaku
* 10 E. Hazard (c)
* 11 Carrasco
* 12 Mignolet
* 13 Casteels
* 14 Mertens
* 15 Meunier
* 16 T. Hazard
* 17 Trossard
* 18 Onana
* 19 Dendoncker
* 20 Vanaken
* 21 Castagne
* 22 De Ketelaere
* 23 Batshuayi
* 24 Openda
* 25 Doku
* 26 Debast
* Treener: Martínez

 | Belgia |
**Borõssi ja Glibi kirik** (ukraina keeles Собор Бориса й Гліба) on 11.–12. sajandist pärinev kirik Tšernihivis.

Ajaloost
--------

Kirik ehitati Tšernihivi vürsti Davõd Svjatoslavovitši (valitses 1097–1123) käsul. Pärast Batu-khaani juhitud mongolite rüüsteretke 1239. aastal taastati kirik 13. sajandi teisel poolel. Ka 1611. aastal sai ehitis viga Tšernihivi vallutamise ajal Poola-Leedu vägede poolt. Alates 1628. aastast oli kirik kasutusel dominiiklaste ordu kloostrikirikuna, 1649. aastal läks see uuesti õigeusklikele. Kirikule tehti ümberehitusi 1659. 1790. 1805. ja 1857. aastatel, Teises maailmasõjas tekkinud kahjustused parandati aastail 1948–1955.

Arhitektuur
-----------

Borõssi ja Glibi kirik on kompaktne valgeks krohvitud tellisehitis ida-lääne suunalise ristülikukujulise põhiplaaniga. Kiriku ruumiplaan on tüüpiline bütsantsi-vanavene ristkuppelkirik, kuus piilarit jaotavad ehitise siseruumi kolmeks lööviks ja ruumi idaküljest eenduvad kolm poolümarat apsiidi. Läänes asetseb kirikuruumi ees kitsas narteks. Ristkuppelkirikule tüüpiliselt ümbritsevad kuplit perpendikulaarselt silindervõlvid, mille kuju kordavad põhja-, lõuna- ja läänepoolsetel välisseintel poolümarad *zakomara*'d. Nelitist kroonib ümarate liseenidega liigendatud tambuuril asetsev poolkerakujuline kuppel, mille läbimõõt ühtib tambuuri kõrgusega. 

Kiriku fassaadi liigendavad liseenid ja nendesse integreeritud poolsambad. Kapiteelidel on reljeefset taim- ja põimornamenti, mille vahel on paarikaupa vastamisi kujutatud loomi ja mütoloogilisi olendeid. Ümarkaarsed aknad on kitsad, neid ümbritseb kaheastmeline profileering, fassaadi ja tambuuri ülaosa kaunistavad kaarfriisid.