**Nominalisatsioon** on üks sekundaartarindi liike ja tähendab nimisõna moodustamist alussõna tähendust muutmata, nii et tekib nimisõnafraas.

Nominalisatsioonidele vastavad põhiliselt normaallaused. Üldse ei saa nominalisatsioone moodustada kogeja- ja omajalausest ega olemasolulausest. Seetõttu ei saa neist üksikutest verbidest, mis esinevad ainult nendes lausetes, *mine*-tuletisi moodustada: *piisama - \*piisamine*.

Nominalisatsiooni näiteid:

*päike **tõuseb** > päikese **tõusmine***

***puhastatakse** vaipa > vaiba **puhastamine***

***valatakse** treppi > trepi **valamine***

***parandatakse** sokki > soki **parandamine***

***avaldatakse** meelt > meele**avaldus***

***järjestatakse** ebaõiglaselt > ebaõiglane **järjestus***

Nominalisatsiooni peamine ülesanne on näidata seost eri tegevuste vahel, näiteks *Trepi valamine võttis paar päeva*. Sama ülesannet täidavad teised sekundaartarindid ja osalaused.

Eesti keel
----------

### Nominalisatsiooniliited

Lisaks teonimeliitele *-mine* sobivad nominalisatsiooniliiteks ka järgmised liited:

*-us*: vaatlus, langus jms, nt *Hoone **viimistlus** võtab aega*

*-e*: teke, tõrje jms, nt *Koguti andmeid lindude **rände** kohta*

*-u*: kulg, tõus jms, nt *Tööviljakuse **kasv** on aeglustunud*

*-i*: sund, kõnd jms, nt *Talivilja **külv** hilines*

*-ng*: õitseng, häving jms, nt *Eesti majanduse **areng** aeglustus*

*-k*: käik, müük jms, nt *Kuulujuttude **levikule** pandi piir*

### Nominalisatsiooni mitmemõõtelisus

* Lause võib jääda kahemõtteliseks, nt *Peetri toitmine oli aeganõudev*

Nominalisatsiooni tulemusena tekkivas nimisõnafraasis *Peetri toitmine* võib täiend *Peetri* vastata nii lähtelause alusele kui ka sihitisele. Tekib küsimus, kas aega võttis see, kuidas Peeter (alus) kedagi toitis, või see, et Peetrit (sihitis) toideti. Tavaliselt aitab vahet teha kontekst, nt *Peetri toitmine oli aeganõudev - talle ei meeldinud lutipudeli otsa lutsutada.* Sellisel juhul võib aru saada, et Peetrit toidetakse, sest beebi ei saa iseseisvalt enda toitmisega hakkama, rääkimata kellegi teise toitmisest.

* Nominalisatsiooni tulemusena tekkivate nimisõnafraasi täiendite vahel võib tekkida otseühendus

Kui üks täiend on omastavas ning teine täiend mõnes muus käändes, siis tuleks teine täiend paigutada fraasi peasõna järele. Näiteks fraasi *sõbra autosse istumisel* puhul tekib küsimus, kas istutakse sõbra autosse või istub sõber autosse. Et ei tekiks kahemõttelisust ega kahtlusi, oleks parem öelda nt *sõbra istumisel autosse*.

### Nominaalstiil

Nominaalstiil sobib nimisõnarohketesse teadustekstidesse, nt *liik käitub normaalselt > liigi normaalkäitumine*, kuid sellega liialdamine võib muuta laused pikaks, venivaks ja raskesti arusaadavaks. Näiteks kasutatakse nominaalstiili rohkelt kantseliidis: *praak tuleb ümber teha > praak kuulub ümbertegemisele*. Nominalisatsioonile on iseloomulik teonimeliide *–mine*, ent on teisigi võimalusi (vaata *Nominalisatsiooniliited*).

#### *Teostama, tegelema, toimuma*

Vahel rakendatakse nominalisatsiooni ka siis, kui eri tegevusi polegi. Näiteks asendatakse konkreetse tähendusega öeldisverb üldise tegevustähendusega verbiga, nt *teostama, tegelema, läbi viima, toimuma* jne.

Selle asemel, et öelda *Munitsipaalpolitseinikud **kontrollivad sõidupileteid***, öeldakse hoopis *Munitsipaalpolitseinikud **teostavad sõidupiletite kontrolli***.

Võrdle veel:

*Mati Alaver **treenib suusatajaid*** > *Mati Alaver **tegeleb suusatajate treenimisega***

*Pärast kahte tundi õppimist hakati **tunnikontrolli kirjutama*** > *Pärast kahte tundi õppimist hakati **läbi viima tunnikontrolli kirjutamist***

*Lehm **lakub** vasikat > Lehm **tegeleb** vasika **lakkumisega***

Sellist võtet kiputakse kasutama just formaalsetes ja ametlikes tekstides.

Vaata ka
--------

* Kiilung
* Nimisõnafraas

Viited
------

1. ↑  Erelt, M, Erelt, T. Ross, K. Süntaks: Lause moodustajate ehitus: Nominalisatsioon. Eesti keele käsiraamat. Eesti Keele Instituut
2. 1 2 3  Erelt, M. Eesti keele lauseõpetus: Komplekslause. Tartu Ülikooli eesti keele osakond, 2014, 236-246.
3. ↑  Kerge, K. Nominalisatsioon ja nominaalstiil. Oma Keel, 2/2005
4. ↑  Stiilivead – nominaalstiil ehk nominalisatsioon ehk nimisõnatõbi