recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Grigiškės** (Helifaili info leedu i) (poola *Grzegorzewo*) on linn Leedus, mis allub Vilniusele, moodustades selle koosseisus Grigiškėse valla. Asub Nerise ja Vokė jõe kallastel merepinnast 90 meetri kõrgusel ja Vilniuse kesklinnast 17 km kaugusel.

Linna tähtsaim ettevõte on paberitehas AB „Grigiškės", seal asub ka haigla. Haridust annavad kaks gümnaasiumi, kaks algkooli ja kunstikool.

Ajalugu
-------

Linn tekkis 1923. aastal rajatud paberivabriku juurde. Piirkond oli siiski varem asustatud, sellest annavad tunnistust Grigiškėse ja Neravai tumulused. Ka asusid linna kohal Kunigiškise, Kauno Vokė ja Salos-Afindevičiuse küla.

Paberivabriku asutas insener Grzegorz Kurec, kelle järgi on asula ka nime saanud. Ta valis selleks paiga, kuhu sai vabriku tarbeks puitu parvetada nii mööda Nerist kui ka Vokė jõge. Palgiparvetamise hõlbustamiseks rajas ta linna akvedukti, hiljem valmis ka kanal Merkysi ja Vokė jõe vahele.

Vabrik arenes eriti teise maailmasõja järgsetel aastatel, mil sinna asus Valgevene aladelt tulnud töölisi, hiljem ka Siberist asumiselt naasnud rahvast, kel ei lubatud Vilniusse elama asuda. Linnaõigused sai asula 1958. aastal, sel aastal algas koolides ka leedukeelne õpe. 

1992. aastal moodustati sinna katoliku kihelkond. Kihelkonna kabel valmis 1995. aastal. 21. detsembril 1999 liideti linn ja selle ümbruse vald ametlikult Vilniusega; varem oli piirkond kuulunud Trakai rajooni. 2016. aastal alustati korjandust kihelkonnale oma kiriku ehitamiseks.

Elanike arv
-----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 200 (1931)
* 2 578 (1959)
* 5 026 (1970)
* 6 800 (1977)
* 8 259 (1979)
* 10 600 (1985)
 | * 11 610 (1989)
* 11 448 (2001)
* 11 496 (2007)
* 10 867 (2011)
* 10 433 (2015)
* 10 808 (2020)
 |

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Grigiškės** |

* Linn portaalis vietoves.Lt
Ülevalt rahvusvaheline avenüü
Kilp ja rahvusvahelised lipud mööda rahvusvahelist avenüüd
**Rahvusvaheline avenüü** on äriline elavdustsoon Albertas Calgarys. Naabruskond asub kesklinnas 17. avenüü SE metsamuru naabruses linna idaosas. Naabruskond loodi 1993. aastal, et tähistada Calgary idaosas keskosas asuvat rikkalikku kultuurilist mitmekesisust. Sellest piirkonnast on alates sellest ajast saanud populaarne sihtkoht etniliste restoranide ja poodide jaoks. Rahvusvaheline avenüü asutati ka endise Forest Lawni linna taaselustamiseks, mille linn 1961. aastal annekteeris. Naabruskond on juba ammu omandanud kuriteo ja narkootikumide varjupaiga maine. Viimastel aastatel on see piirkond aga tunnustatud oma mitmekultuurilisuse poolest ja sellest on aeglaselt kujunenud nii Calgary elanike kui ka turistide peamine sihtkoht. Linn ja viivad praegu ellu uusi linnakujunduse ja rekonstrueerimise algatusi. Alates 2003. aastast korraldab International Avenue suurt multikultuurset festivali GlobalFest. GlobalFest on ühinenud Park Ellistonis toimuva mitmekesisuse tähistamisega, mida nimetatakse ühe maailma festivaliks ja rahvusvaheliseks ilutulestiku meistrivõistlusteks. Üritus toimub igal aastal augusti lõpus.
**Nereiidid** on kreeka mütoloogias merenümfid, merejumala Nereuse ja okeaniidi Dorise 50 tütart. Nereiide austasid eriti meremehed.

Tuntumad nereiidid on:

* Amphitrite
* Galateia
* Thetis

Nereiidid elasid sügaval merepõhjas oma isa elupaiga läheduses hõbedases koopas. Nad laulisid ja mängisid pilli koos Amphitrite poja Tritoniga, purjetasid delfiinide ja müütiliste merihobude seljas üle lainete. Vahetevahel nähti neid kaldal puhkamas ja päikese- või kuuvalguse käes oma juukseid kuivatamas.

Nereuse tütred olid niivõrd kuulsad oma ilu poolest, et kui Aithiopia kuninganna Kassiopeia hooples end olevat ilusama kui neriidid, võtsid nereiidid seda solvanguna ja palusid Poseidonil Kassiopeiat karistada. Nii saatis Poseidon Aithiopiasse jälgi merekoletise, kes laastas maad ja kellele oleks Kassiopeia tütar Andromeda ohverdatud, kui Perseus ei oleks jõudnud teda päästa.

Meremeeste kaitsjad
-------------------

Nereiidid pidasid alati meeles ka surelikke, eriti aga ohus olevaid meremehi. Nad püüdsid vaigistada tormi ning teha kõik võimaliku, et inimeste meresõidud oleksid kiired ja turvalised. Loomulikult püüdsid nad ka meremehi uppumisest päästa. Nereiidid kogusid kuulust ka oraaklitena. Nemad paljastasid inimkonnale Dionysose ja Persephone saladuse.

Tavaliselt on iga nereiidi nimega seotud mingi kindel omadus või kaitsevõime. Näiteks: 

* Galene, rahuliku mere jumalanna
* Kymo, lainete jumalanna
* Kymatolege, lainete taltsutaja
* Eudora, kingituste jumalanna
* Eulimene, turvaliste sadamapaikade jumalanna
* Glauke, kes muudab mere rohekas-halliks
* Nesaie, saarte jumalanna
* Ploto, purjetamise jumalanna
* Psamathe, liivajumalanna
* Sao, kes päästab meremehi
* Speio, kes elab rannakoobastes

Nereiidid kunstis
-----------------

Nereiide kujutati pikkades heledates rüüdes inimestena. Nad olid antiikkirjanduse ja -kunsti üks lemmikteemasid. Nereiide on kujutatud paljudel kreeka vaasimaalidel. Tähtsaimad vanakreeka nereiidikujutised pärinevad Väike-Aasia lõunaosas Xanthoses asuva lüükia haudehitise monumendilt (5. sajandist eKr). Need meisterlikult viimistletud figuurid paiknesid algselt kõrgel poodiumil oleva pealisehitise sammaste vahel; nüüd asuvad nad Briti Muuseumis.

Välislingid
-----------

* Nereiidid: Theoi entsüklopeedia
* Xanthose nereiidide monumendi reljeefid
* Xanthose monumendi rekonstruktsioon
Grigol Tseretheli
**Grigori Filimonovitš Tsereteli** (vene keeles Григорий Филимонович (Григол) Церетели, gruusia გრიგოლ წერეთელი) (Grigol Tseretheli); 12. märts 1870 Peterburi – 1938 Thbilisi) oli gruusia klassikaline filoloog, hellenist, tuntud papüroloog ja paleograaf. Teda peetakse klassikalise filoloogia rajajaks Gruusias.

Ta oli kohtuametnikust aadliku poeg, õppis Peterburi ülikoolis. Ta jäi ülikooli juurde professorikutseks valmistuma ning õppis kolm aastat välismaal, töötas Viinis, Münchenis, Berliinis, Pariisis, Roomas, Veneetsias ja Ateenas, uuris kreeka papüürusi ja käsikirju.

Peterburi ülikooli eradotsendina kaitses ta 1904. aastal Tartus magistriväitekirja lühenditest kreeka käsikirjades ("Сокращения в греческих рукописях преимущественно по датированным рукописям Санкт-Петербурга и Москвы." C.-Петербург, 1904). Aastatel 1905–1914 oli Tartu ülikooli klassikalise filoloogia professor. 1914. aastal valmis G. Tseretheli väitekiri "Menandrose uued komöödiad" ("Новые комедии Менандра." Юрьев, 1914), mille eest andis Peterburi ülikool talle doktorikraadi. 1914. aastal siirdus ta Petrogradi ülikooli. 1917. aastal valiti ta Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks. Alates 1920. aastast töötas ta Thbilisi ülikoolis klassikalise filoloogia kateedri juhatajana.

Välislingid
-----------

* Biograafiline artikkel Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakonna kodulehel
Optilise keskkonna **murdumisnäitajaks** ehk **refraktsiooniindeksiks** nimetatakse dimensioonitut suurust, mis näitab, mitu korda erineb valguse või suvalise teise kiirguse faasikiirus selles keskkonnas valguse kiirusest vaakumis.

Murdumisnäitajate erinevus põhjustab valguse murdumise kahe optilise keskkonna lahutuspinnal (sellest ka nimetus murdumisnäitaja). Valguskiire suunamuutust kirjeldab Snelli seadus *n*1sin(*θ*1)=*n*2sin(*θ*2), kus *θ*1 ja *θ*2 on vastavalt langemisnurk ja murdumisnurk ning *n*1 ja *n*2 keskkondade murdumisnäitajad. Murdumisnäitajaist sõltub ka Brewsteri nurk ning peegeldus- ja läbilaskvustegur. Näiteks pinnale risti langeva valguse korral on peegeldustegur R = (*n*1 – *n*2)2⁄(*n*1 + *n*2)2. Peegeldus- ja läbilaskvusteguri sõltuvust murdumisnäitajast kirjeldavad Fresneli võrranditega.

Murdumisnäitaja sõltub lainepikkusest. Seda nähtust nimetatakse dispersiooniks ning see tingib valge valguse lahutumise spektriks prisma läbimisel ja vikerkaares, samuti kromaatilise aberratsiooni tekkimise optilistes süsteemides. Reeglina murdub lühema lainepikkusega (sinine) valgus tugevamini kui suurema lainepikkusega (punane) valgus.

Murdumisnäitajast saab rääkida ka teiste lainenähtuste juhul. Näiteks heli korral on murdumisnäitaja kordaja, mis näitab, kui palju erineb helikiirus vaadeldavas keskkonnas helikiirusest mõnes fikseeritud keskkonnas.

Erinevate keskkondade murdumisnäitajad
--------------------------------------

Koolifüüsikas on tavaks nimetada murdumisnäitajat vaakumi suhtes absoluutseks murdumisnäitajaks, murdumisnäitajat mõne teise materiaalse keskkonna suhtes aga relatiivseks murdumisnäitajaks.

Õhu absoluutne murdumisnäitaja lainepikkusel 589,3 nm (naatriumi kollane spektrijoon) on 1,00029.

Vee murdumisnäitaja nähtava valguse lainepikkustel on umbes 1,3, erinevate klaasisortide murdumisnäitajad on vahemikus 1,5...1,7, teemandil umbes 2,4.

Vedelike murdumisnäitajat, vahel ka gaaside või läbipaistva tahke aine (klaas, vääriskivid, plastikud) murdumisnäitajat määratakse tavaliselt refraktomeetriga. Laborites on kasutusel Abbe refraktomeetrid, tööstuses ka mitmesuguseid käsirefraktomeetreid.

Vaata ka
--------

* Valguse murdumine
* Refraktomeetria
Ronald Vargas
**Ronald Alejandro Vargas Aranguren** (sündinud 2. detsembril 1986 Guatires) on endine Venezuela jalgpallur (ründav poolkaitsja või äärepoolkaitsja).

Ta alustas karjääri kodumaal Caracases, kellega tuli hooajal 2006–07 Venezuela meistriks. Seejärel mängis ta Belgia kõrgliiga klubides Club Brugge ja Anderlecht, kellega tuli kolmel korral Belgia meistriks, Türgi kõrgliigas Balıkesirsporis ja Kreeka kõrgliigas AEK Ateena.

2017. aasta septembris liitus ta Austraalia kõrgliiga klubiga Newcastle Jets. 2019. aastal suundus ta tagasi Belgia kõrgliigasse, liitudes Oostendega. Jalgpallurikarjääri lõpetas ta 2021. aastal Belgia klubis Deinze.

Debüüdi Venezuela jalgpallikoondises tegi Vargas 2008. aasta veebruaris mängus Haiti vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis sama aasta 6. juunil sõprusmängus Brasiilia vastu. Ta kuulus Venezuela koondisse 2015. aasta Copa Américal. Venezuela koondises mängis ta aastatel 2008–2015 kokku 23 korda ja lõi kolm väravat.

Saavutused
----------

Caracas FC
* Venezuela Primera División: 2006–07

R.S.C. Anderlecht
* Belgia liiga: 2011–12, 2012–13, 2013–14
* Belgia superkarikas: 2012, 2013

AEK
* Kreeka karikas: 2015–16
Friedrich I Barbarossa 13. sajandi kroonikas
**Roncaglia riigipäev** oli aastal 1158 Piacenza lähedal peetud Saksa-Rooma riigi keiserlik riigipäev. Riigipäevale kogunesid keisririigi aadlikud ja vaimulikud ning neljateistkümne hilisemasse Lombardia Liigasse kuulunud Itaalia linna esindajad.

Taust
-----

Riigipäev järgnes reale keiser Friedrich I Barbarossa poolsetele ründeretkedele Itaalia aladele, mis sundisid sealse juhtiva linna Milano alistuma. Keiser soovis vastusena kaubanduslinnade kasvavale sõltumatusele kehtestada seal oma feodaalse valitseja õigusi – nagu need olid varasemate paavstivõimu ja keisri vaheliste tülide ajajärkudel keisri kätte läinud.

Riigipäev
---------

Riigipäeval osalenud poolte õiguste üle otsustamine jäeti nelja Bologna, kus asus aastal 1088 asutatud tähtis õigusteaduste kool, õigusteadlase ülesandeks. Juristide otsus soosis keisrit: nende järgi oli tema valitsemine kuningate jumaliku õigusega ära määratud. Seega taastati Otto I valitsemise aegse tärkava kaubanduse ajajärgul kehtestatud keiserlikud õigused. Õigusetundjad asusid seejärel määrama kindlaks erinevaid kaubandusele kehtestatavaid makse ja tolle.

Kokkuvõtvalt nõudis keiser, et Itaalia linnriigid annaks tagasi riigilt hõivatud valdused ja õigused. Lisaks pandi linnadesse ametisse keiserlikud asehaldurid (maksukogujad) ja linnad kaotasid omavalitsuse. Lombardia linnad seda otsust heaks ei kiitnud ning see tuli kehtestada sõjaga.

Lõpplahendus
------------

Enne Lombardia Liiga loomist aastal 1167 domineerisid piirkonnas keisri väed ja aastal 1162 tegid keiser Friedrich I väed Milano linna maatasa. Ent alles "peale Milano hävitamist" (*post Destructionem Mediolani*) hakkasid Lombardia linnad mõistma tõelise liidu väärtust. Üha kestva võimuvõitluse otsustavaks hetkeks sai 1176. aasta Legnano lahing, kus Lombardia Liiga väed alistasid Friedrich I väed. Lahingu tulemusena oli keiser sunnitud oma suveräänsetest õigustest taganema.

Viited
------

1. ↑  teadmus - Eestikeelsete teadusmaterjalide teadmusbaas. Vaadatud 12.03.2015.

Kirjandus
---------

* Salvador Claramunt. "Dietas Imperiales de Roncalia".
* Paul Willem Finsterwalder. "Die Gesetze des Reichstags von Roncalia von 11 November 1158". *Zeitschrift der Savigny-Stiftung für Rechtsgeschichte*, LI (1931).
* A. Solmi. "Le diete imperiali di Roncaglia, il diritto di regalia ecclesiastica". *Studi storici sulla proprietà fondiaria nel Medio Evo*, Rooma (1937).
* P. Brezzi. "Le relazioni tra i Comuni italiani e l'Impero". *Questioni di storia medievale*, Milano (1951).
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Põhjus: **See ei ole entsüklopeediaartikkel** 
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

***Teoloogia summa* esimese osa küsimus 36** on Aquino Thomase teose *Teoloogia summa* esimese osa (*Prima pars*) küsimus 36 (Ia *q*. 36).

Tekst
-----

**Küsimus 36**

Püha Vaimu isikust nelja artiklisse jaotatuna

Seejärel tuleb vaadelda seda, mis kuulub Püha Vaimu isiku juurde. Teda ei kutsuta küll ainult Pühaks Vaimuks, vaid ka Jumala Armastuseks ja Anniks. 

Püha Vaimu nime kohta küsitakse niisiis nelja asja. 

Esiteks: kas see nimi "Püha Vaim" on omane mingile jumalikule isikule. 

Teiseks: kas see isik, keda nimetatakse Pühaks Vaimuks, lähtub Isast ja Pojast. 

Kolmandaks: kas ta lähtub Isast Poja läbi. 

Neljandaks: kas Isa ja Poeg on Püha Vaimu üks allikas? 

### Artikkel 1

Kas see nimi "Püha Vaim" on omane mingile jumalikule isikule.

Esimese juurde minnakse nii. Paistab, et see nimi "Püha Vaim" ei ole omane mingile jumalikule isikule. 

1. Ükski nimi, mis on ühine kolmele isikule, ei ole ju ühele isikule kohane nimi. Aga see nimi "Püha Vaim" on ühine kolmele isikule. Sest Hilarius (*De trinitate* VIII) näitab, et "Jumala Vaim" tähistab mõnikord Isa, nagu siis, kui öeldakse: "Issanda Jumala Vaim on minu peal" [(Jesaja 61:1)]; mõnikord tähistab ta Poega, nagu siis, kui Poeg ütleb: "mina Jumala Vaimu abil ajan kurje vaime välja" [([[Matteuse evangeelium|Mt] 12:28)], "näidates, et ta ajab kurje vaime välja oma loomuse väel"; mõnikord Püha Vaimu, nagu "ma valan oma Vaimu
kõige liha peale" [(Joeli 3:1)]. Järelikult ei ole see nimi "Püha Vaim" omane mingile jumalikule isikule. 

2. Peale selle, jumalike isikute nimesid öeldakse millegi suhtes, nagu ütleb Boëthius raamatus "De trinitate". Aha seda nime "Püha Vaim" ei öelda millegi suhtes. Järelikult see nimi ei ole omane jumalikule isikule. 

3. Peale selle, kuna "Poeg" on mingi jumaliku isiku nimi, ei saa öelda "selle Poeg" või "tolle Poeg". Aga vaimu kohta öeldakse "selle või tolle inimese vaim".
**Internetiturundus OÜ** on Tallinnas asuv turundus- ja konsultatsioonifirma.

Ajalugu
-------

Ettevõte asutati 2006 nimega Net Conference. Aastal 2011 nimetati Net Conference ümber, uueks nimeks sai Internetiturundus OÜ ja firma hakkas keskenduma peamiselt internetiturundusele.

Ettevõte tegeleb rahvusvahelise turundusega, mis on suunatud Lätti, Leetu, Soome, Rootsi, Norra, USA ja Euroopa Liidu liikmesriikidesse.

2006. aasta märtsist alates on olnud juhatuse esimees Margus Veisveer.

Ettevõte teeb koostööd selliste mittetulundusühingutega nagu Süda-Eesti Sotsiaalkeskus, Eesti Suurperede Abistamise Selts ja heategevusfondiga Dharma ning toetab alustavaid ettevõtjaid.

Internetiturundus OÜ vastab võrokeste telefonikõnedele võru murdes ehk võru keeles.

Meedias
-------

26. oktoobri 2011 Eesti Televisiooni saates "Pealtnägija" käsitleti Lasva kodulehte, mida oli häkitud ja kuhu oli lisatud lasteporno lingid. Saade sai alguse sellest, kui Margus Veisveer avastas Lasva kodulehel lasteporno peidetud lingid. Uuringute tulemusel avastas ta suure hulga saite, kuhu oli omakorda nähtamatult peidetud hulk teisi linke aga Lasva veebileht sisaldas rohkesti peidetud linke. "Algul aimamata, et see viib eesti rehepappideni, vaatas Veisveer läbi ligi 4000 lehekülge üle maailma ja avastas sadu sarnaseid peidetud linke," kirjeldab sündmust "Pealtnägija" saatejuht Mihkel Kärmas. "Ma arvan, et väga paljude ettevõtete kodulehtedel võivad olla sellised lingid, nii et ütleme nii, et firma omanikud peaksid kindlasti tundma huvi," arvas Veisveer. ETV "Pealtnägija" teemalehel avaldati 26. oktoobril 2011 ka postitus "Kes peitis porno valla kodulehele?" ja "Lasva valla koduleht kubises salajase internetiäri tõttu pornolinkidest". 16. mail 2019 kutsub üles hoiduma laimamisest ja loobuma viha õhutavatest kommentaaridest. "Loovisikutena seisame selle eest, et vaatamata avalikule laimule, saaksid disainerid oma tööd professionaalselt jätkata ja kliendid võiksid disainereid usaldada."

Vaata ka
--------

* turundus
* internetiturundus

Viited
------

1. ↑  "Pealtnägija", 26.10.2011, 17. minutist
2. ↑  Kes peitis porno valla kodulehele?, ERR, 26. oktoober 2011
3. ↑  "Lasva valla koduleht kubises salajase internetiäri tõttu pornolinkidest". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. detsember 2012. Vaadatud 21. aprillil 2013.
4. ↑  "Internetiturunduse disainerid taunivad Kaupo Kalda viha õhutavate seisukohtade avaldamist". *Uued uudised*. 16.05.2019.

Välislingid
-----------

* Internetiturundus OÜ koduleht
* Internetiturundus OÜ vana koduleht
Sigmar Gabriel (2015)
**Sigmar Hartmut Gabriel** (sündinud 12. septembril 1959 Goslaris) on Saksamaa poliitik, 2017–2018 Saksamaa välisminister. 

Ta on alates 2009. aastast Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei (SPD) esimees.
2013–2018 oli ta aseliidukantsler, 2013–2017 samal ajal ka majandusminister.

SDP esimeheks valiti ta partei kongressil Dresdenis 13. novembril 2009 mil tema poolt hääletas 94,2 % kongressi saadikutest. 27. jaanuaril 2017 määrati ta äsja presidendiks valitud Frank-Walter Steinmeieri asemele välisministriks. Pärast uue koalitsioonivalitsuse moodustamist 14. märtsil 2018 astus Gabriel ametist tagasi. 

29. märtsil 2014 võttis Gabriel osa ajalehe Neue Osnabrücker Zeitung korraldatud energiakonverentsist.

Viited
------

1. ↑  Saksa majandusminister: Vene gaasile puudub alternatiiv, Õhtuleht.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Philipp Rösler** | **Saksamaa majandusminister**2013–2017 | Järgnev**Brigitte Zypries** |
| Eelnev**Frank-Walter Steinmeier** | **Saksamaa välisminister**2017–2018 | Järgnev**Heiko Maas** |
**.va** on Vatikani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Sergei Gorodetski abikaasaga. Ilja Repini portree (1914)
**Sergei Mitrofanovitš Gorodetski** (vene keeles Серге́й Митрофа́нович Городе́цкий, 17. jaanuar (vkj 5. jaanuar) 1884 Peterburi – 8. juuni 1967 Obninsk) oli vene luuletaja.

Sergei Gorodetski lõpetas Peterburis gümnaasiumi ja astus Peterburi ülikooli ajaloo-filoloogiateaduskonda, kus õppis koos Aleksandr Blokiga, aga ei lõpetanud.

1906. aastal hakkas ta käima aasta varem Peterburi kolinud luuletaja Vjatšeslav Ivanovi kodus moodsate luuletajate sõpruskonnas ja sai Ivanoviga lähedaseks, kuigi oli tast 18 aastat noorem. Samal aastal avaldas ta oma esimese luulekogumiku "Kirg", samal ja järgmisel aastal järgnesid kogumikud "Perun" ja "Metsik tahe". Need olid folkloorse ainega sümbolistlikud teosed.

1910. aastate algul läks Gorodetski sümbolistidega tülli ja asutas 1911. aastal Poeetide Tsehhi. See eksisteeris kuni 1914. aastani, aga oli üsna mõjukas, sest selle mõjul asutati teisigi "poeetide tsehhe" nii Peterburis, teistes Venemaa linnades kui ka emigrantide ringkondades Berliinis ja Pariisis. Need ei viljelenud küll ühesuguse stiiliga luulet. Gorodetski asutatud "tsehhi" seostatakse akmeismiga, sinna kuulusid teiste hulgas ka Anna Ahmatova, Ossip Mandelštam ja Aleksei Tolstoi.

Gorodetski toetas algusest peale Oktoobrirevolutsiooni. Pärast revolutsiooni juhatas ta Bakuus ROSTA (Venemaa Telegraafiagentuuri) kunstiosakonda ja töötas seejärel Kaspia mere laevastiku poliitvalitsuses. Alates 1921. aastast elas ta Moskvas, avaldas palju teoseid ja tõlkis NSV Liidu rahvaste luulet. Kuni 1924. aastani töötas ta Moskva Revolutsiooni Teatri kirjandusosakonna juhatajana, seejärel kuni 1932. aastani ajalehe Izvestija kirjandusosakonnas. Pärast seda töötas ta ooperite libretode kallal. Muu hulgas kirjutas ta uued sõnad Mihhail Glinka ooperile "Elu tsaari eest", jättes muusika samaks, kuid kirjutas ümber laulutekstid, jättes sellest välja kõik tsaari kiitvad kohad. Ooper sai ka uue nime "Ivan Sussanin". Nõukogude-Saksa sõja ajal oli ta Usbeki ja Tadžiki NSV-s ning tõlkis kohalike luuletajate loomingut.

Isiklikku
---------

Sergei isa Mitrofan Gorodetski oli kirjanik ja etnograaf. Sergeil oli noorem vend Aleksandr (1886–1914), kes oli kunstnik. Aleksandr oli sageli haige, kannatas sageli psüühikahäirete all ja oli 2 viimast eluaastat halvatud.

Sergei abiellus 1908. aastal näitleja ja luuletaja Anna Kozelskajaga (1889–1945), kes kasutas luuletajana varjunime Nimfa Bel-Kon-Ljubomirskaja. Aleksandr Bloki sõnul oli ta ebatavaliselt kaunis. Abielust sündis üks laps, tütar Rogneda (1909).
Võistlustantsu võistlus Ameerika Ühendriikides Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi juures
**Võistlustants** ehk **tantsusport** on spordiala, milles võisteldakse peotantsude tantsimises. Kümme tantsitavat tantsu jagunevad Ladina-Ameerika ja standardtantsudeks. Võistlustantsu võistlustel jaotatakse tantsijad kategooriatesse vanuse ja tasemeklassi järgi.

Võistlustantsud
---------------

### Standardtantsud

* Aeglane valss
* Tango
* Viini valss
* Aeglane fokstrott
* *Quickstep*

### Ladina-Ameerika tantsud

* Samba
* Tšatša
* Rumba
* Pasodoobel
* Džaiv

Eestis
------

Eesti tantsuklubide ja tantsijate katusorganisatsiooniks on Eesti Tantsuspordi Liit (ETL) ja sellesse kuulub 45 tantsuklubi ja -kooli.[*viide?*]

Eesti Tantsuspordi Liidu (edaspidi ETSL) määrustiku põhjal on võistlustantsus vanuserühmi kaksteist ja need kujunevad tantsupaari moodustanud tantsijate sünniaastate alusel järgmiselt: 
1. Mudilased kuni 7-aastased. 
2. Lapsed 1: kuni 8- või 9-aastased. 
3. Lapsed 2: vanem partner saab jooksval kalendriaastal 10- või 11-aastaseks. 
4. Juunior 1: 12- või 13-aastased. 
5. Juunior 2: 14- või 15-aastased. 
6. Noored: 16- kuni 18-aastased. 7. Noored 2: 19- kuni 21-aastased. 
8. Täiskasvanute paarid, kus vanem partner saab jooksval kalendriaastal vähemalt 19-aastaseks. 
Seeniorid alates 35. eluaastast (ETSL 2009, lk 7).

Kõik spordiala spetsiifikaga seotu on Eestis reguleeritud WDSF-i regulatsioonidega ja ETSL-i tantsuspordimäärustikuga.

Tasemeklassid
-------------

Tasemeklassid ei ole seotud vanusega, vaid neid arvestatakse võistlustelt kogutud punktide põhjal. Madalamast tasemeklassist kõrgemasse jõudmiseks on vaja koguda 100 punkti. 

* Algajad 2–4 tantsu
* E-klass 6 tantsu
* D-klass 8 tantsu
* C-klass 10 tantsu
* B-S-klass vabaklass
* *Tärniga paar* (\*) (tärniga paariks nimetatakse maailma tippvõistlustel stabiilselt finaali- või medalikohale tantsivat paari)

Vaata ka
--------

* Tantsusammud
* Seltskonnatants

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Eesti Olümpiakomitee (2016). "Tantsusport". Originaali arhiivikoopia seisuga 2016-04-19. Vaadatud 13,05,2017. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Kasutatud=` (juhend)
**.укр** (ladina tähtedega **.ukr**; lühend ukrainakeelsest maa nimest **Укр**аїна/***Ukr**ajina*) on ametlikult kinnitatud Ukraina Interneti tippdomeen (IDN ccTLD). See on riigi nime tavaline lühend, mis on kasutusel paljudes seostes, näiteks *Ukrbank* ja *Ukrnafta*.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.zr** oli Zaire'i Interneti tippdomeen.

Kui 1997. aastal sai riigi nimeks Kongo Demokraatlik Vabariik, võeti kasutusele .cd ja .zr kadus järk-järgult kasutusest.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Sergei Vladilenovitš Kirijenko** (vene keeles Сергей Владиленович Кириенко; sündinud 26. juulil 1962 Suhhumis Abhaasi ANSV-s Nõukogude Liidus) on Venemaa riigitegelane ja poliitik. Ta töötab 2016. aastast Venemaa Föderatsiooni Presidendi Administratsiooni juhi esimese asetäitjana. 

1998. aastal oli Kirijenko lühikest aega Venemaa peaminister. Seejärel töötas ka Venemaa tuumasektorit haldava Rosatomi direktorina juhtides selle tõusu edukaks eksportivaks suurettevõtteks.

Ta on 2000. aastast Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik.

Elulugu
-------

Pärast Viktor Tšernomõrdini juhitud valitsuse tagasiastumist määras 23. märtsil 1998 president Boriss Jeltsin peaministri kohuseid täitma Sergei Kirijenko, kes seni oli töötanud kütuse ja energeetika ministri esimese asetäitjana. 1998. aasta aprillist augustini oli Kirijenko Venemaa Föderatsiooni Valitsuse esimees. Vallandati mõni päev pärast Venemaa maksujõuetuse väljakuulutamist ja rubla devalveerimist (läks ajalukku kui "defolt"). Tema asetäitjate seas olid Boriss Nemtsov ja Oleg Sõssujev.

1999. aastal kandideeris Kirijenko Moskva linnapea valimistel, kus kogus 11,2% valijate häältest ja jäi Juri Lužkovi järel teiseks. Aastatel 1999–2000 oli ta Riigiduuma liige. Ta oli 2001. aastal asutatud poliitilise partei Paremjõudude Liidu üks viiest kaasesimehest.

Aastatel 2005–2016 oli ta riikliku aatomienergia korporatsiooni Rosatom peadirektor. 2016. aastast töötab ta Venemaa Föderatsiooni Presidendi Administratsiooni juhi esimese asetäitjana.

5. juulil 2018 ilmus meedias teade, et president Vladimir Putin andis oma kinnise seadusega Kirijenkole Venemaa Föderatsiooni kangelase aunimetuse. Kremlis kommentaaridest sellel teemal hoiduti.

Pärast seda, kui riiklikult kontrollitud ettevõtted võtsid 2021. aastal üle VKontakte, anti selle juhtimine Sergei Kirijenko pojale Vladimirile.

Arvatakse, et pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse võib olla Kirijenko kontrolli all antud okupeeritud alade haldamine.

Viited
------

1. ↑  Thane Gustafson. "Russian Nuclear Power--Unsanctioned--is Prospering Worldwide" The Devil's Dance, 6. jaanuar 2023
2. ↑  Кремль не комментирует сообщения о званиях Героя России для Кириенко и Борисова. tass.ru, 5. juuli 2018
3. ↑  "Putini lähiring võitleb Ukrainast varastatud vilja pärast" ERR, 18. juuni 2022

Välislingid
-----------

* СМИ: Кириенко дали звание Героя не за выборы Путина. mk.ru, 5. juuli 2018
* "The Telegraph: Venemaa järgmiseks juhiks võib saada Sergei Kirijenko" ERR, 25. oktoober 2022
**.tj** on Tadžikistani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Kaks filtriga sigaretti
Delphine Arnould de Cool-Fortin, "Mõnus sigaret" (1880)
**Sigaret** (kõnekeeles ka "**pläru**") (prantsuse laensõna *cigare* + *ette*, mis tähendab "väikest sigarit") on suitsetatav tubakatoode, mis koosneb õhukesse paberisse rullitud peeneks lõigatud tubakast. Tavaliselt on sigarettidel ka filter.

Tööstuslikult toodetud sigaret on keskmiselt 84 millimeetrit pikk ja läbimõõduga 7–8 millimeetrit.

Ajalugu
-------

Maisipaberi sisse rullitud tubakat suitsetasid Kesk-Ameerika indiaanlased – maiad ja asteegid. Hispaanlased tõid selle Euroopasse 16. sajandi keskpaigas. Pärast seda, kui Inglismaal 1586. aastal hakati tubakat suitsetama, levis see komme üle kogu Euroopa. Varem tõmmati tubakat ninna.

Sigarette hakati valmistama sigarivabrikutes Prantsusmaal ja Lõuna-Hispaanias tubakajääkidest 1850. aastal.

Tubakasuits
-----------

Keskmise sigareti suitsus on üle 12 000 keemilise ühendi, seal hulgas:

| Ühendaine | Kogus |
| --- | --- |
| Süsihappegaas | 45–65 mg |
| Vingugaas | 10–23 mg |
| Lämmastikoksiidid | 0,1–0,6 mg |
| Butadieen | 0,025–0,04 mg |
| Benseen | 0,012–0,05 mg |
| Formaldehüüd | 0,02–0,1 mg |
| Atseetaldehüüd | 0,4–1,4 mg |
| Metanool | 0,08–0,18 mg |
| Sinihape | 1,3 mg |
| Nikotiin | 0,8–3 mg |
| Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud | 0,0001–0,00025 mg |
| Aromaatilised amiinid | 0,00025 mg |

Tarbimine
---------

2002. aasta seisuga toodetakse iga aasta 5,5 triljonit sigaretti. Kokku arvatakse suitsetajaid olevat 1,1 miljardit inimest, mis on rohkem kui üks kuuendik kogu Maa elanikkonnast.

Suitsetamine meeste ja naiste seas (2000)|  | Protsentides (%) |
| --- | --- |
| Piirkond | mehed | naised |
| Aafrika | 29 | 4 |
| USA | 35 | 22 |
| Idapoolne Vahemere osa | 35 | 4 |
| Euroopa | 46 | 26 |
| Kagu-Aasia | 44 | 4 |
| Läänepoolne Vaikse ookeani osa | 60 | 8 |

Allikas: Maailma Terviseorganisatsiooni hinnang 2000. aastal

Tuntud sigaretimarke
--------------------

 *Pikemalt artiklis Sigaretimarkide loend*
* Belomor
* Camel
* Dunhill
* Kent
* Kool
* L&M
* Leek
* Marlboro
* More
* Parliament
* Priima
* Tallinn
* Trend
* Vermont
* Vogue
* Winston

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sigaret** |

* Elektrooniline sigaret
* Sigar
* Sigarillo
* Pabeross
**.tr** on Türgi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

Domeeni haldab Lähis-Ida Tehnikaülikooli arvutikeskus.

2019. aastal oli domeenile registreeritud üle 403 000 saidi.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Kahrode kinomaja Võit
Map
**Võit** oli kino, mis asus Nõmmel.

Vennad Jakob ja Karl Kahrod alustasid Nõmmel (Pärnu mnt 326 *(algselt (Suur-)Pärnu mnt 92 / Turuplats 1*) 1933. aastal vana kinohoone asemele uue kinohoone ehitamist. Kinohoonele pandi nimeks **Victoria Palace** (arhitektideks olid Friedrich Wendach ja Edgar Velbri) ja see avati 22. detsembril 1934. aastal. Sellel ajal oli see üks moodsamini kujundatud ja varustatud kino Eestis. Kinosaali kasutati peale kinonäitamise ka seltskondlike ürituste ja ballide korraldamiseks. Hoones toimusid Nõmme linna koorekihi iga-aastased ballid ja linnavalitsuse vastuvõtud. Saali all asus öölokaal-restoran *dancing-kabaree Maxim*. Suurematel üritustel kasutati kogu kompleks korraga. Allkorrusel söödi-joodi ja üleval kinosaalis käidi tantsimas. Nagu teisteski kinodes olid ka sellel kinol oma väike orkester, mis saatis kinoseansse tummfilmide ajastul.

30. septembril 1940 natsionaliseeriti Victoria Palace, mis jätkas tegevust kinona. 1944. aastal võttis kogu hoone oma valdusse NKVD ohvitseride kool (hilisem Tallinna Miilitsa Erikeskkool). 1948 nimi lühendati ja jäi lihtsalt Victoria. 1951. aasta septembris leiti seegi olevat liiga läänelik ning kinost sai eestipärane **Võit**. 1. oktoobril 1996 kino Võit suleti ning hoone tagastati endiste omanike järeltulijatele. Nüüd tegutseb selles hoones Von Glehni Teater.

* Vaade läänestVaade läänest
* Vaade idastVaade idast
* PeasissekäikPeasissekäik
* Kinomaja õhust vaadatuna (all vasakus nurgas)Kinomaja õhust vaadatuna (all vasakus nurgas)

Viited
------

1. 1 2  Leho Lõhmus (19. märts 2012). "Leho Lõhmus: Nõmme kinode minevikust". *Maaleht*.
2. ↑  "Nõmme rikastunud moodsa kino ja saaliga". *Nõmme Sõnumed*. 23. detsember 1933.
3. ↑  "Tallinna ajalugu: milline elu kees möödunud sajandil Nõmme kõrtsides?". *Postimees*. 24. märts 2015.
**.vu** on Vanuatu Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Vikerkest** ehk **iiris** (ladina keeles *iris*) on osade loomade (sh inimeste) silmamuna eesosas olev soonkesta õhuke ringikujuline moodustis. Vikerkesta keskel asub silmaava.

Vikerkesta areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Iiris sisaldab rohkesti veresooni ja ka pigmenteerunud rakke. Pigmenteerunud rakud aga sisaldavad pigmenti melaniin, mille hulk ja paiknemine on peamine silmavärvi tegur. Vikerkesta värvi loetaksegi tavakeeles silmavärviks. Mida rohkem on vikerkestas pigmenti, seda tumedam on silm.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madude nägemine erineb paljude teiste loomade omast ja paljudele liikumatutele objektidele nad oma pilku ei fokuseeri. Vikerkesta keskel asuv pupill aga on neil väga erineva kujuga. Maod muudavad pupilli kuju ja reguleerivad vikerkesta lihaseid liigutades silma saabuva valguse hulka. 

Madude vikerkest on erinevatel maoliikidel erineva värvusega, mis oleneb ka nende eluviisist. Esineb helepruuni, punase, kollase, tumepruuni, rohelise iirisega madusid. Madude kestumise ajal muutub läbipaistev silmakilbis piimjaks ja läbipaistmatuks ning mao iirise värv ei ole palja silmaga vaadates tuvastatav. 

#### Sooline dikromatism

Hariliku rästiku silmade värvuses esineb sooline erinevus: emaste rästikute vikerkest on helepruun ja isaste oma punane.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Vikerkest asetseb paljudel loomadel sarvkesta ja silmaläätse vahel. Vikerkesta keskel asuv silmaava muudab oma kuju mitmete tegurite ja toimingute ajal (näiteks valgus, vaatlemine, magamine jt). 
Vikerkesta liikumine baseerub silmaavasulguri ja silmaavalaiendaja funktsioonil. 

### Inimestel

Inimese vikerkesta põhikude ehk strooma koosneb sidekoest ja sisaldab pigmenti.

Vikerkesta lihased on: 

* silmaavalaiendajalihas
* silmaavaahendajalihas.

Vikerkest jagab silmaläätse ees oleva ruumi kaheks. Iirise ja sarvkesta vahel olev õõnsus moodustab silma eeskambri (*camera bulbi anterior*). Ja iirise taga paiknev õõnsus moodustab tagakambri (*camera bulbi exterior*), mida täidab klaaskeha.

Vaata ka
--------

* Silmaiirisepõhine tuvastamine

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 844:2004.
2. ↑  G.Lynn Walls,*The Vertebrate eye and its adaptive radiation*, Hafner Publishing Company, lk 622-639, 1963, Veebiversioon (vaadatud 08.10.2013) (inglise keeles)
3. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,  *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 393, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
4. ↑  Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 231, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
5. ↑  W.Nienstedt, O.Hänninen, A.Arstila, S.-E.Björkqvist, "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Medicina, lk 516, 2011, ISBN 9985-829-36-0

Välislingid
-----------

* Sissekanne Eesti Entsüklopeedias
* Terminologia Anatomica A15.2.03.020: Iris. Vikerkest
**.ye** on Jeemeni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Võitluse päevil** oli Noor-Eesti kirjastuse väljaanne, mis ilmus aastal 1905.

Innustatuna samal aastal ilmunud koguteose "Noor Eesti" I edust kavandati uut albumit, soovides kirjastada midagi "...elavamat, aktuaalsemat, ajast enesest võrsuvat!". Väljaande koostas Friedebert Tuglas. See oli esimesi ilma eeltsensuurita ilmunud eestikeelseid raamatuid üldse. Trükiarv 2000 eksemplari.

  

Sisu:

Gustav Suits: Jumalad ja rumalad (luuletus)

Gustav Suits: Võitluse päevil

A.Mõttus: Tõuseb... (luuletus)

Fr.Mihkelson: Oma päikese poole

Bernhard Linde: Sädemed (luuletus)

Bernhard Linde: Merd igatseb mu hing...

Bernhard Linde: Sääsk sumiseb surma laulu...

Helene Taar: Uue aja naisliikumine

Marie Heinamägi: Ju kumab koit... (luuletus)

Marie Heinamägi: Su mure laps vist olen mina (luuletus)

Marie Heinamägi: Kevadel metsas (luuletus)

Marie Heinamägi: Öösel mere ääres (luuletus)

Marie Heinamägi: Sõudja laul (luuletus)

Gustav Suits: Meie esimene luuletaja (Kristjan Jaak Petersonist)

Gustav Suits: Kirgede laul (luuletus)

Gustav Suits: Suum cuique! (luuletus)

Bernhard Linde: Kirikus

P.Attila: Kes on siis süüdlane?

Marie Heinamägi: Unenägu

Ansomardi: Ilmaelu

Mait Metsanurk: Mistarvis?

Fr.Mihkelson: Ühe luuletuste-kogu puhul (G.Suitsu "Elu tuli" arvustus)

Fr.Mihkelson: Kui vihma sadama hakkas (luuletus)

Noor-Eesti (rühmituse ideed)

Kirjandus
---------

* "Võitluse päevil", Eesti Kirjandusmuuseum, 2005
**.tz** on Tansaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр