recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Dastgāh** (pärsia keeles دستگاه‎‎) on muusikaline modaalsüsteem traditsioonilises Pärsia muusikas. 

Pärsia traditsioonilises muusikas on 12 põhilist *dastgāh*'i. Kuigi *dastgāh*'e on kasutusel 50, räägivad teoreetikud tavaliselt 12 *dastgāh*'ist. 

*Dastgāh* on meloodiatüüp (tüüpmeloodia), mida esitaja kasutab improviseeritud pala aluspõhjana.

Lühike kirjeldus
----------------

Iga *dastgāh* koosneb seitsmest põhinoodist ja mitmest muutuvast noodist, mida kasutatakse ornamenteerimiseks ja moduleerimiseks.

Põhilised *dastgāh* 'id
-----------------------

Enamik õpetlasi jagab traditsioonilise Pärsia kunstmuusika seitsmeks *dastgāh* 'iks, kuigi mõned jagavad kaheteistkümneks *dastgāh* 'iks (arvestades *Abū ʿAṭā* 'd, *dashtī* 'd, *āvāz-e afshārī*'d, *bayāt-e Kurd* 'i ja *bayāt-e Eşfahān* 'i eraldi *dastgāh* 'idena, selle asemel, et võtta neid teiste *dastgāh* 'ide alamkategooriatena). Need, kes liigitavad traditsioonilise Pärsia muusika seitsmeks *dastgāh* 'iks, loendavad tihtipeale ka, et on olemas seitse *āvāz* 'i (pärsia keeles آواز‎‎), mis on seotud nende *dastgāh* 'idega. Nimekiri koos 7 *dastgāh* 'i ja 7 *āvāz* 'iga:

* *segāh*
* *čahārgāh*
* *rāst-panjgāh*
* *šur*
	+ *bayāt-e Turk* (kandis varem nime *bayāt-e Zand*, enne kui Qajarite dünastia vallutas Zandide dünastia)
	+ *Abū ʿAṭā*
	+ *daštī*
	+ *afšārī*
	+ *bayāt-e Kurd*
* *māhur*
* *homāyun*
	+ *bayāt-e Esfahān*
	+ *šūštar*
* *navā*

Mõnes situatsioonis käsitletakse ka *āvāz* 'i eraldi *dastgāh* 'ina, aga see on siiski vastuolus tehniliste üksikasjadega Iraani muusikas.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Āraiši kihelkonna mõisast; Umurga kihelkonna mõisa kohta vaata artiklit Rucka mõis (Umurga kihelkond).* |

---

Rucka mõisa peahoone 2015. aastal
Rucka mõis 1903. aasta kaardil (nr 112). Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904)
**Rucka mõis** (saksa keeles *Rutzky*, läti keeles *Ruckas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Āraiši kihelkonnas. Mõisasüda asus Võnnu kihelkonna territooriumil, kuid mõisa loeti kuuluvaks Āraiši kihelkonda. Cēsises aadressidel Muižas iela 5 ja Piebalgas iela 19 asuv mõisasüda, sealhulgas elumaja, mõisavalitseja maja ja park, on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised.

Viited
------

1. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

Āraiši kirik
Āraiši kihelkond

**Kirik**: Āraiši kirik  

**Mõisad**: Āraiši kirikumõis | Drabeši mõis | Ieriķi mõis | Inti mõis | Kārļi mõis | Kārļukalni mõis | Katrinmuiža mõis | Rāmuļi mõis | Rencēni mõis | Rucka mõis | Spāre mõis
**Filoloogia** on humanitaarteadus, mis uurib keelt ja kirjandust. Filoloogia põhiharud on keeleteadus (lingvistika), kirjandusteadus ja folkloristika (rahvaluuleteadus). Uuritavate kultuuripiirkondade alusel eristuvad kulturoloogiaga piirnevad alldistsipliinid nagu klassikaline filoloogia (Antiik-Kreeka ja -Rooma), orientalistika (Lähis- ja Kaug-Ida), romanistika, germanistika, fennougristika jts. Üksikuid keeli ja rahvaid käsitlevad nt inglise filoloogia, vene filoloogia, eesti filoloogia jts.

Algselt mõisteti filoloogia all klassikalist filoloogiat. Teistesse kultuuripiirkondadesse laienes filoloogia alles pärast renessanssi. Alates põhiharude iseseisvumisest 18.-19. sajandil kasutatakse terminit "filoloogia" eelkõige nende ühisnimetajana või interdistsiplinaarsete uurimuste tähistamiseks.

Filoloogiaga tegelevat inimest nimetatakse **filoloogiks**.

Filoloogia harud
----------------

* Fennougristika
* Germanistika
* Indoloogia
* Klassikaline filoloogia
* Orientalistika
* Romanistika
* Sinoloogia
* Skandinavistika
* Slavistika

Vaata ka
--------

* folkloristika
* keeleteadus
* kirjandusteadus
* kulturoloogia

Välislingid
-----------

* Gruppo04 Filoloogia alaste veebisaitide loetelu
* Joel Sang. "Laguneb? Ei lagune?". Keel ja Kirjandus 2016 / 8–9

| * v
* r
Põhilised humanitaarteadused |
| --- |
| 
Ajalugu **·**  Filoloogia **·**  Kirjandusteadus **·**  Kunstiteadus **·**  Muusikateadus **·**  Teatriteadus **·**  Psühholoogia **·**  Semiootika **·**  Teoloogia |
**Dartmouth College** on 1769. aastal asutatud eraülikool Ameerika Ühendriikides Hanoveris New Hampshire'i osariigis. See kuulub USA prestiižsete ülikoolide organisatsiooni Ivy League. 

Ülikoolis on vabade kunstide kolledž, Dartmouthi meditsiinikool, Thayeri insenerikool, Tucki ärikool ning 19 õppekava kunstide ja loodusteaduste alal. See on üks üheksast koloniaalkolledžist, mis asutati enne Ameerika revolutsiooni, registreerituna nimega "Trustees of Dartmouth College". 5987 üliõpilasega, kellest 4196 on kraadiõppurid, on Dartmouth Ivy League'i väikseim ülikool. See on ka üks seitsmest kõrgkoolist maailmas, mis ei sea kooli astumisel varalisi piiranguid, kuid samal ajal pakub täit rahalist toetust kõigile, sealhulgas rahvusvahelistele üliõpilastele.

Dartmouth College'i asutas 1769. aastal kongregatsionistlik vaimulik Eleazar Wheelock. Pärast pikka võitlust rahaliste ja poliitiliste raskustega kerkis Dartmouth 20. sajandi algul suhtelisest tundmatusest esile. Dartmouthi vilistlased alates kodusõjaeelsest Ameerika poliitikust Daniel Websterist kuni paljude 19. ja 20. sajandi annetajateni on tuntud toetuse poolest oma ülikoolile.

Dartmouth asub maal, 1,1 km² suuruses linnakus New Hampshire'is Connecticuti jõe ülemjooksul. Kolledži eraldatusega arvestades on osalus spordis ja korporatsioonielu tihe. Dartmouthi 34 spordivõistkonda võistlevad Ivy League'i raames NCAA (Rahvusliku Ülikoolispordi Assotsiatsiooni) I divisjonis.

Õppejõud
--------

Dartmouth College'i õppejõuna on töötanud Tallinnas sündinud geštaltpsühholoog Wolfgang Köhler.

Üliõpilased
-----------

Selles on õppinud teiste seas Robert Frost, Nelson A. Rockefeller, Stuart Kauffman.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dartmouth College** |

| * v
* r
Matariki Network of Universities (MNU) |
| --- |
| 
Dartmouth College (Ühendriigid)  • Durhami Ülikool (Suurbritannia)  • Lääne-Austraalia Ülikool (Austraalia)  • Otago Ülikool (Uus-Meremaa)  • Queen's University (Kanada)  • Tübingeni ülikool (Saksamaa)  • Uppsala Ülikool (Rootsi) |
Stole Dimitrievski (2019)
**Stole Dimitrievski** (makedoonia keeles Столе Димитриевски; sündinud 25. detsembril 1993 Kumanovos) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliiga klubis Rayo Vallecano ja Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Põhja-Makedoonia klubis FK Rabotnički.

Alates 2012. aastast on ta mänginud Hispaania klubides. Aastatel 2012–2016 kuulus Granadasse ning sai mänguaega peamiselt klubi reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Aastatel 2016–2018 mängis ta kaks hooaega Hispaania esiliigas Gimnàstic de Tarragona ridades.

2018. aasta augustis läks ta Gimnàsticist laenule Rayo Vallecanosse, mis mängis toona Hispaania kõrgliigas. 2019. aasta jaanuaris sõlmis ta klubiga püsiva lepingu.

Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises tegi Dimitrievski debüüdi 12. novembril 2015 mängus Montenegro vastu. Ta kuulus Põhja-Makedoonia koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

| * v
* r
Põhja-Makedoonia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Dimitrievski
* 2 Bejtulai
* 3 Zajkov
* 4 Ristevski
* 5 Ademi
* 6 Musliu
* 7 Tričkovski
* 8 Alioski
* 9 Trajkovski
* 10 Pandev (c)
* 11 Hasani
* 12 Jankov
* 13 S. Ristovski
* 14 Velkovski
* 15 Kostadinov
* 16 Nikolov
* 17 Bardhi
* 18 Stojanovski
* 19 Velkoski
* 20 Spirovski
* 21 Elmas
* 22 Shishkovski
* 23 Radeski
* 24 Avramovski
* 25 Churlinov
* 26 M. Ristovski
* Treener: Angelovski

 | Põhja-Makedoonia |
Tüüpiline väljundseade – Bluetooth-kõlar
**Väljundseade** on arvutiteaduses osa riistvaraseadmetest, mis kasutab saadud teavet ja käske, mis on saadud informatsiooni töötlevast süsteemist (näiteks arvuti), et täita ülesannet. Siis toimub andmetöötlus, mida haldab informatsiooni töötlev süsteem, mis teisendab elektriliselt toodetud informatsiooni inimesele tajutavasse vormi.

Näidik
------

Näidik on väljundseade, mis visuaalselt kujutab teksti, graafikat ja videoinformatsiooni. Informatsioon, mida kuvatakse näidikul, kutsutakse pehmeks koopiaks, sest informatsioon eksisteerib elektrooniliselt ja on kujutatud ajutiselt. Näidikuteks on näiteks digitaalpaneelid, kuvarid ja telerid.

Sisend-/väljundseadmed
----------------------

On palju sisend-/väljundseadmeid, näiteks mitmeotstarbelised printerid ja arvutipõhised navigatsioonisüsteemid, millel on kindel või eriline kasutus. Arvutiteaduses sisend/väljund on suhtlus välismaailma ja infot protsessiva süsteemi vahel.

Väljunditüübid
--------------

Mõned väljundi tüübid on tekst, graafika, taktiil, heli ja video. Tekst koosneb karakteridest, mida kasutatakse, et luua sõnu, lauseid ja lõike. Graafika on digitaalne kujutus mittetekstilisest informatsioonist nagu joonistused, graafikud, pildid ja animatsioon. Taktiilne väljund nagu kõrgendatud punktid võivad olla kasulikud isikutele, kes on pimedad. Heli on muusika, kõne või ükskõik missugune teine heli. Video koosneb kaadritest ehk piltidest, mida esitatakse suurtel kiirustel järjest, luues illusiooni liikumisest.

On olemas ka lõhnaväljund, aga seda ei kasutata eriti.

Näited
------

Need on näited väljundseadmetest (siin on ka sisend-/väljundseadmeid):

* kõlarid
* kõrvaklapid
* ekraan (kuvar)
* printer
* autonavigatsiooni juhtimine
* video
* juhtmevaba

Viited
------

1. ↑
Doku Zavgajev (2014)
**Doku Gapurovitš Zavgajev** (vene keeles Доку Гапурович Завгаев; tšetšeeni keeles Докка ГӀапурович Завгаев *Dokka Zavgajev*; sündinud 22. detsembril 1940 Tšetšeeni-Inguši ANSV-s Nõukogude Liidus) on tšetšeeni rahvusest Venemaa riigitegelane ja diplomaat; viimane nõukogudeaegse Tšetšeeni-Inguši ANSV juht, hiljem (1995–1996) venemeelse administratsiooni juht Tšetšeenias.

Ta oli aastatel 1997-2004 Venemaa erakorraline ja täievoliline suursaadik Tansaanias, veebruaris-augustis 2004 Venemaa välisministri asetäitja (vastutas haldus- ja finantsküsimuste eest), augustist 2004 septembrini 2009 Venemaa välisministeeriumi peadirektor (amet, mis staatuselt vastas ministri asetäitja omale ja mille tööülesannete hulka kuulus ministeeriumi finants- ja haldusküsimustega tegelevate allüksuste juhtimine), 2009-2019 erakorraline ja täievoliline suursaadik Sloveenias. Majandusteaduste kandidaat, õigusteaduste doktor.

Viited
------

1. ↑
Stephenie Meyer
**Stephenie Meyer** (sünninimi **Stephenie Morgan**; sündinud 24. detsembril 1973 Hartfordis) on Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Stephenie Meyeri esimene teos oli vampiiriromaan "Videvik", mis ilmus 2005. aastal ja tegi autori kohe tuntuks. Järgmiste romaanidega kujunes sellest romaanisari "Videvik".

Meyer kasvas üles Arizonas kuuelapselises perekonnas. Ta lõpetas keskkooli Arizonas ja astus Brigham Youngi ülikooli Utah's, mille lõpetas bakalaureusekraadiga inglise kirjanduses.

Ta tutvus Christian Meyeriga ajal, mil ta elas Arizona osariigis, ja abiellus temaga 1994, kui nad mõlemad olid 21-aastased. Christian oli audiitor, kuid loobus ametist, et pere eest hoolitseda. Neil on kolm poega ja nad elavad Arizonas Glendale'is.

Enne kirjanikuks hakkamist oli Meyer töötanud vaid kinnisvaraettevõttes külastajate vastuvõtjana. Ning enne "Videviku" sarja polnud ta üldse midagi kirjutanud, isegi lühijutte mitte.

Meyer on mormooni kiriku liige. Ta on teatanud, et on oma vaadetelt kitsarinnaline, ei joo alkoholi ega suitseta.

2008. aastal linastus romaani "Videvik" põhjal loodud film "Videvik". 2009. aastal lavastas Chris Weitz romaanisarja teise raamatu järgi filmi "Videviku saaga: Noorkuu". 2010. aastal lavastas David Slade romaanisarja kolmanda raamatu järgi filmi "Videviku saaga: Päikesevarjutus". 2011. aastal lavastas Bill Condon romaanisarja neljanda raamatu järgi filmi "Videviku saaga: Koidukuma – osa 1" ja 2012. aastal "Videviku saaga: Koidukuma – osa 2".

Teoseid
-------

### Sari "Videvik"

* "Twilight" (2005); eesti keeles "Videvik", tõlkinud Marge Paal, Pegasus 2008, ISBN 9789949442492
* "New Moon" (2006); eesti keeles "Noorkuu", tõlkinud Marge Paal, Pegasus 2008, ISBN 9789949442690
* "Eclipse" (2007); eesti keeles "Päikesevarjutus", tõlkinud Marge Paal, Pegasus 2009, ISBN 9789949453160
* "Breaking Dawn" (2008); eesti keeles "Koidukuma", tõlkinud Marge Paal, Pegasus 2009, ISBN 9789949453399
* "Midnight Sun" (2020); eesti keeles "Keskööpäike", tõlkinud Marge Paal, Pegasus
* 

### Muu

* "Prom Nights from Hell" (2007)
* "The Host" (2008; eesti keeles "Keha", tõlkinud Marge Paal, Pegasus 2010) ISBN 9789949472109
* "The Twilight Saga: The Official Guide" (2009)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**Victor Leandro Bagy** (enam tuntud lihtsalt nime all **Victor**; sündinud 21. jaanuaril 1983 Santo Anastácios) on Brasiilia endine jalgpallur (väravavaht).

Ta alustas klubikarjääri 2002. aastal Paulistas. 2005. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karika. 2007. aasta lõpus suundus ta Grêmiosse. Grêmio põhiväravavaht oli ta aastatel 2008–2011. 2008. aasta hooaja saadi Brasiilia meistrivõistlustel teine koht ja Victor valiti Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Kõrgliiga sümboolsesse koosseisu pääses ta ka järgmisel hooajal, kuigi hooaeg lõpetati kõrgliigas alles kaheksanda kohaga.

2012. aasta juunis sõlmis ta lepingu Atlético Mineiroga. Aastatel 2012–2018 on oli ta Atlético Mineiro põhiväravavaht. 2013. aastal aitas klubil võita Copa Libertadorese.

Koondisekarjäär
---------------

Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi Victor 10. augustil 2010 sõprusmängus USA jalgpallikoondise vastu.

Ta esindas Brasiiliat koondises aastatel 2010–2014 kokku kuues kohtumises.

Ta oli Brasiilia varuväravavaht 2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2011. aasta Copa Américal ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Paulista
* Copa do Brasil: 2005

Grêmio
* Campeonato Gaúcho: 2010

Atlético Mineiro
* Campeonato Mineiro: 2013, 2015, 2017, 2020, 2021
* Copa do Brasil: 2014
* Copa Libertadores: 2013
* Recopa Sudamericana: 2014

Välislingid
-----------

 Victor Leandro Bagy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Brasiilia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Jefferson
* 2 Dani Alves
* 3 Thiago Silva (c)
* 4 David Luiz
* 5 Fernandinho
* 6 Marcelo
* 7 Hulk
* 8 Paulinho
* 9 Fred
* 10 Neymar
* 11 Oscar
* 12 Júlio César
* 13 Dante
* 14 Maxwell
* 15 Henrique
* 16 Ramires
* 17 Luiz Gustavo
* 18 Hernanes
* 19 Willian
* 20 Bernard
* 21 Jô
* 22 Victor
* 23 Maicon
* Treener: Scolari

 | Brasiilia |
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Lõuna-Aafrika Liit |
|  |
| 1. ring | 1948 | Kukk-kaal |

**Victor Anthony Toweel** (12. jaanuar 1928 Benoni, praegu Gauteng – 15. august 2008 Sydney, Austraalia) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Toweel osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Elukutselisena
--------------

Toweel poksis jaanuarist 1949 kuni novembrini 1954 elukutselisena. Ta pidas kokku 32 kohtumist, millest võitis 28 (neist 14 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.

Ta oli Lõuna-Aafrika Liidu meister kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 26. märtsist 1949 kuni 26. oktoobrini 1953 ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 6. augustist 1949 kuni 22. maini 1954. 

Ta oli Briti Impeeriumi meister kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) 11. novembrist 1949 kuni 15. novembrini 1952 ning ühtlasi ka maailmameister 2. detsembrist 1950 kuni 15. novembrini 1952. 

Ta on ainus Lõuna-Aafrika poksija, kes on olnud elukutseliste maailmameister.

Isiklikku
---------

Tema isa Michael Toweel, isa vend Paul Toweel ning vennad James, William, Fraser, Maurice ja Allan olid samuti tuntud Lõuna-Aafrika poksijad. Nad olid pärit Liibanonist.

Ta kolis 1980. aastatel elama Austraaliasse.

Viited
------

1. ↑  14. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 1948. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Victor Toweel veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Victor (Vic) Toweel lehel *BoxRec*. Inglise keeles
Hikkoripuud talvel
**Hikkoripuu** (ladina *Carya*) on heitlehiste puude perekond pähklipuuliste sugukonnas, mis on pärit Põhja-Ameerika idaosast. 

Perekond koosneb umbes 25 liigist, millest 14 kasvavad looduslikult Põhja-Ameerikas, 6 Aasias. 

Hikkoripuudele on omased suured pähklid. Peened võrsed lõpevad suure tipupungaga, lehekesed on sageli väga suured. Puit on tugev, kuid painduv, mis sobib mitmesuguste esemete valmistamiseks. Nimetus pärineb indiaanlastelt ja tähendab 'pähklit koksima'. Hikkoripuudel on suured pähklid ning lehed on suured ja tiivakujulised, mille alakülg on udekarvane.

Hikkoripuu pähklid:

* Valk: 12,72 g
* Kaltsium: 61 mg
* Rasv: 64,37 g
* Kaalium: 436 mg

Kõrgem klassifikatsioon: Pähklipuulised

Liigid
------

Pekani pähklid
**Pekani-hikkoripuud** (*Carya illinoinensis*) paiknevad Lõuna-Iowast Mehikko põhjaosani. Pekani-hikkoripuu on kõrgeim looduslik hikkoripuu (52 m). Puud paiknevad ainult soojadel aladel ning Briti saartel leidub neid väga harva.

Puude võra on laiem kui enamikul hikkoripuudel, harud ja tüved on saledad. Puu koor on hallikaspruun, tihedalt rõmeline. Võrsed on algul tihedalt karvased, hiljem läikivad ja pruunid. Pungadest on tipupung väike, šokolaadipruun, tipust udekarvane.

**Valge-hikkoripuu** paiknevad pigem soojadel aladel, Briti saartel harva. 

Vanemas eas ümar, kõrge tüvi, kõrgus kuni 27 m. Koor purpurjas hall, madalate, ümarate, risti-rästi rõmedega. Võrsed läiketa pruunid, lühikeste jäikade karvadega. Pungad :tipupung väga suur, sametjas. Lehed on hiigelsuure paksu, rippuva, lehekesega, pealt läikiva tumerohelised. Viljad on väga paksu kestaga luuviljad, mittesöödavad.

**Hatune-hikkoripuu** paikneb New Yorgist Oklahomani. 1804.a leidub Briti saartel harva, paiknevad suurtes soojades alades

Võra kitsas, ebakorrapärane, kõrgel tüvel, kõrgus kuni 27 m. Koor muutub liistakutena korduvaks, kitsad kooresoomused ülalt ja alt väljapoole kaardus. Võrsed kollased kuni roosad, algul udekarvased. Tipupung hiigelsuur, udekarvaste roheliste kuni pruunide kattesoomustega. Lehed hikkoripuude seas suurimad, 7 tugeva lehekesega, tipmise lehekese roots 1 cm, pealt peaaegu paljad, alt peenelt udekarvased, ei lõhna. Viljad on pähklikujulised luuviljad, peaaegu sama head nagu pekani-hikkoripuul.

Kasutusalad
-----------

Hikkoripuu on väga tugev, kõva, tihe ja löögikindel. Seda kasutatakse näiteks tööriistade käepidemete, vibude, põrandaliistude ja trummipulkade valmistamisel.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hikkoripuu** |
**Hanja** (漢字, Hangul: 한자) on üks kahest Koreas kasutatavast kirjasüsteemist koos Hanguliga. Hanja on koreakeelne nimetus Hiina kirjale, mida hakati kasutama Joseoni ajal, umbes 400 eKr.

Kuigi tänapäevane korea kiri (Hangul) loodi juba Sejong Suure ajal 15. sajandil, jõudis see laiemasse kasutusse alles 19. sajandi lõpuaastatel ja seni kirjutati enamus koreakeelsest kirjandusest ja dokumentidest Hanjas. Seega on vanemate tekstide lugemiseks vajalik tunda Hanjat.

Tänapäeval on Koreas põhiline kirjasüsteem Hangul. Koreakeelses sõnavaras on ligi 510 000 sõna, millest ligi 290 000 on Hanja-eo (Hiina päritolu). Korea sõnu ei kirjutata kunagi Hanjas, ka Hiina päritolu sõnu kirjutatakse nüüd enamasti Hanguliga.

Lõuna-Koreas ei õpetata enam Hanjat algkoolides 1970. aastatest, seda hakatakse nüüd õpetama alles 7. klassist kuni 12. klassini. Kokku õpitakse keskkooli lõpuks umbes 1800 Hanjat. Mõnedes ülikoolides õpetatakse veel rohkem Hanjasid.

Põhja-Koreas plaanis riigi esimene juht Kim Il-sŏng algselt Hanja vaikselt käibelt kõrvaldada, kuid 1960. aastatel muutis kurssi. 5. kuni 9. klassini õpetatakse ligi 1500 Hanjat, keskkoolis veel 500 ja ülikoolis veel 1000 Hanjat.
Ajaloo- ja arhitektuurimälestis Ufas, milles alates 1938. aastast tegutseb Baškiiri ooperi- ja balletiteater
**Baškiiri Riiklik Ooperi- ja Balletiteater** (baškiiri keeles Башҡорт дәүләт опера һәм балет театры) on muusikateater Baškortostani pealinnas Ufas. Tegutseb alates 1938. aastast.

1940. aastal lavastati esimene baškiiri ooper "Хакмар". 1941. aastal loodi teatris balletitrupp, mis tõi märtsis 1944 avalikkuse ette esimese baškiiri balleti "Kure laul" ("Сыңрау торна"; libreto kirjutas balletile Faizi Gaskarov baškiiri muinasjutu ainetel).

Rudolf Nurejev
--------------

Baškiiri riikliku ooperi- ja balletiteatri ajalooga on lahutamatult seotud 20. sajandi silmapaistev tantsija Rudolf Nurejev. Neli aastat õppis ta teatri balletistuudios. Jätkates õpinguid balletistuudios võeti Nurejev 1953. aastal vastu teatri balletitruppi (ballettmeister oli toona Viktor Päri). Just sellel laval astus Nurejev oma esimesed sammud maailma balletikarjääri poole. Džigiti osas balletis "Kure laul" äratas Nurejev tähelepanu Baškiiri kunsti ja kirjanduse dekaadil Moskvas 1955. aastal. Viimast korda külastas Nurejev teatrit 1987. aastal, saabudes Pariisist oma raskelt haige emaga hüvasti jätma.

Alates 1993. aastast on teatris peetud Rudolf Nurejevi balletifestivale. Esimese festivali korralduse eestvedaja oli Juri Grigorovitš.

Vaata ka
--------

* Tatari ooperi- ja balletiteater

Viited
------

1. 1 2  Башкирский государственный театр оперы и балета. csdb.ufanet.ru
2. ↑  История театра. bashopera.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Baškiiri ooperi- ja balletiteater** |

* Koduleht
**Arnold Tols** (9. mai 1902 Saku – 9. detsember 1941 Kirovi oblast) oli Eesti vabadusvõitleja.

Tols oli 1919. aastal Eesti Skautide Peastaabi loomise idee algataja ja ülem. Samal aastal lõpetas ta Tallinna Reaalkooli.

Ta osales Vabadussõjas.

1921. aastal ilmus August Tolsi ja Hans Johansoni ühistööna "Skoudi käsiraamat":

Seoses Ibroska veretööga toimus 6. septembril 1941 Kirovis Uurali sõjaväeringkonna sõjatribunali istungil kohtuistung seitsme süüdistatu, sh Arnold Tolsi suhtes. Kohus mõistis kõik kohtualused süüdi ja otsustas karistada neid kriminaalkaristuse kõrgeima määraga - mahalaskmisega.

Tunnustus
---------

* 22. jaanuar 1931 Kotkaristi V klassi teenetemärk
* 20. veebruar 1934 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk .

Teosed
------

* Põlevkivi põlemisgaaside analüüsimine ja resultaatide arvutamine, Tartu, 1926
* Skoudi käsiraamat (Hans Johansoniga) Tartu, Odamees, 1921
* Nitrogaasid, Eesti Tuletõrje, 1937, nr 5. lk 161
* Ving, Eesti Tuletõrje, 1937 nr 4, lk 131-132
**Victor Polyakoff** (sündinud 9. mail 1957 Tallinnas) on eesti teatritegelane ja poliitik.

Polyakoff lõpetas Tallinna 26. Keskkooli, õppis kolm aastat Tallinna Pedagoogilises Instituudis. 1977. aastal astus ta Lunatšarski-nimelisse Riiklikku Teatrikunsti Instituuti, mille lõpetas 1981. aastal kino- ja teatrinäitleja erialal. 

Aastatel 1984–1988 töötas ta Eesti Televisioonis režissööri assistendina ning kunsti- ja kirjandussaadete toimetuse režissöörina. 1988–1991 oli ta Tallinna Linnahalli juures tegutseva reklaamiagentuuri Antrakt *showman*. Raadios Tallinn oli tal sel ajal igal nädalal 4 tundi saateid, kus mängis vene muusikat. Aastast 1992 töötas ta Päevalehe levidirektorina. Alates 28. oktoobrist 1993 oli ta Tallinna linnavolikogu aseesimees. Aastatel 2011–2019 töötas Maardu kultuuri- ja infokeskuse direktori ja kunstilise juhina. Harjumaa kultuurikorraldajate liidu ja Eesti Teatriliidu liige.

Polyakoff on olnud Eestimaa Ühendatud Vasakpartei juhatuse liige. Ta on 2022. aastast Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.

Isiklikku
---------

Aastatel 1981–2011 oli ta abielus Svetlana Jantšekiga, kellega nad korraldasid alates 2005. aastast iga-aastast vene teatri festivali Kuldne Mask Eestis.

Tal on poeg Lev ja 9 aastat noorem tütar Polina.

Viited
------

1. ↑  Toimetaja: Rutt Ernits (20. veebruar 2018). "Maardu kultuurimaja kunstiline juht tervitab vabariigi juubelit Artur Rinne muusikaga".
2. ↑  Marianne Mikko intervjuu "Victor Polyakoff: "Valimisedu üllatas mind"". Eesti Ekspress, 5. november 1993
3. ↑  E-äriregister
4. 1 2  Ada Maltseva intervjuu "Multikultuurne teatriperekond toob Eestisse vene teatrikunsti parimaid palasid". Linnaleht, 9. jaanuar 2009
**Arnold Purre** (kuni 1935 **Arnold Puskov**, 27. oktoober 1902 Tallinn – 16. september 1986 Stockholm) oli Eesti ja Saksamaa sõjaväelane (kapten).

Osales Vabadussõjas soomusrongi nr 2 dessantkompaniis. 

Õppis 1925 ja 1930 Tartu Ülikooli õigus- ning 1939–1943 majandusteaduskonnas, oli korporatsioon Vironia vilistlane.

Oli aastail 1934–1940 Ratsarügemendi 1. eskadroni ülem.

Põgenes Rootsi. Vabade Eestlaste Põllumajandusliidu ja Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis liige.

Looming
-------

Ta on Rootsis kirjutanud artikleid koguteostesse "Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas" ning "Eesti saatusaastad 1945-1960". Tema kogutud ainest Nõukogude okupatsiooni kohta Eestis on paljuski jäänud käsikirja (andmed vabanenud Saksa sõjavangidelt, andmed Läände põgenenud eestlastelt jms).

Kirjandus
---------

* Voldemar Palm. Arnold Purre't mälestades. Teataja nr 19, 11. oktoober 1986, lk 9

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Eesti ohvitserid 1918-1940
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2017 | jäähoki |

**Victor Emanuel Martin Rask** (sündinud 1. märtsil 1993 Leksandis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Minnesota Wild.

Ta alustas jäähoki mängimist kodulinna klubis Leksands IF, mille meeskonnas debüteeris ta hooajal 2009–10 Rootsi esiliigas.

2011. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i *draft* '​is 42. valikuna. Aastatel 2011–2013 mängis ta Western Hockey League'i klubis Calgary Hitmen ja hooajal 2013–14 American Hockey League'is Hurricanesi noorteklubis Charlotte Checkers.

NHL-is debüteeris Rask Hurricanesi meeskonnas 10. oktoobril 2014 mängus New York Islandersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 3. novembril mängus Los Angeles Kingsi vastu. Hurricanesi meeskonnas mängis ta kokku neli täishooaega. Tema kõige edukam hooaeg oli 2015–16, mil ta lõi 21 väravat ja andis 27 väravasöötu.

2019. aasta jaanuaris kaubeldi ta Nino Niederreiteri vastu Minnesota Wildi. 2022. aasta märtsis kaubeldi ta Wildist Seattle Krakeni.

2012. aastal tuli Rask Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Aasta hiljem võitis ta koondisega juunioride maailmameistrivõistlustelt hõbemedali. 2017. aastal tuli Rask Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

Tema vanem õde Fanny Rask on endine jäähokimängija.

Viited
------

1. ↑  "Hurricanes acquire Niederreiter from Wild". tsn.ca. 17.1.2019. Vaadatud 1.11.2021
2. ↑  "Wild trade Victor Rask to Kraken". theScore.com. 21.3.2022. Vaadatud 10.4.2022

Välislingid
-----------

* Victor Rask NHL.com lehel
* Victor Rask hockeydb.com lehel

| * v
* r
Seattle Kraken |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Chris Driedger **·** Philipp Grubauer **·** Martin Jones |
| 
**Kaitsjad**: Will Borgen **·** Vince Dunn **·** Cale Fleury **·** Adam Larsson **·** Jamie Oleksiak **·** Justin Schultz **·** Carson Soucy |
| 
**Ründajad**: Matty Beniers **·** Oliver Bjorkstrand **·** André Burakovsky **·** Ryan Donato **·** Joonas Donskoi **·** Jordan Eberle **·** Morgan Geekie **·** Yanni Gourde **·** Jared McCann **·** Jaden Schwartz **·** Daniel Sprong **·** Brandon Tanev **·** Eeli Tolvanen **·** Alexander Wennberg **·** Shane Wright |
**Arnold Rosental** (sündinud 29. augustil 1937 Leningradis) on Eesti füüsik.

Elulugu
-------

Arnold Rosental on teenistuja poeg.

Lõpetas 1956 Tartu 1. Keskkooli, 1961 TÜ füüsika osakonna ja 1967 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Некоторые особенности тока, органиченного обьемним зарядом, в твердом теле". Täiendas end 1978–1979 Tokyo Tehnoloogiainstituudis ja 1989 McMasteri Ülikoolis (Kanada). Oli 1961–1962 TÜ Eesti NSV TA Füüsika Instituudis: mehaanik, 1962–1964 ja 1967–1975 nooremteadur, 1975–1986, 1990–1992 ja aastast 2003 vanemteadur, 1986–1990 juhtivteadur, 1992–2002 kiletehnoloogia töörühma juhataja. Aastast 2005 Eesti Nanotehnoloogiate Arenduskeskuse projektijuht. 1976–1982 TÜ tahkisefüüsika (aastast 1987 laseroptika) kateedri vanemõpetaja ja 1982–1995 dotsent.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: tahkisefüüsika ja -tehnoloogia, sh ruumlaengujuhtivus, pooljuhtlaserid, oksiidide aatomkihtsadestamine, aatomkihtsadestamise optiline reaalajaseire (uudismeetod) ja pooljuht-gaasisensorid. Üle 100 teadustrükise. Eesti NSV riiklik preemia (1982, kollektiivis).

Tunnustus
---------

* 2012 Tartu Ülikooli medal

Teoseid
-------

* Time dependence of space-charge conduction. // Phys. Lett. A 46 (1973) 4
* Measurement of Zn doping level in InGaAsP–19InP DH lasers (kaasautor). // Jpn. J. Appl. Phys. 18 (1979) 8
* Active layer assessment of AlxGa1-xAsySb1-y/GaSb diode lasers from hydrostatic pressure measurements (kaasautor). // Semicond. Sci. Technol. 5 (1990) 8
* Monitoring of atomic layer deposition by incremental dielectric reflection (kaasautor). // Appl. Surf. Sci. 107 (1996)
* New routes to SnO2 heteroepitaxy (kaasautor). // Vacuum 67 (2002) 3–194
* Gas sensing properties of epitaxial SnO2 thin films prepared by atomic layer deposition (kaasautor). // Sens. Actuators B 93 (2003) 1–3
* Optical Materials and Applications (toimetaja ja kaasautor). Bellingham WA, 2005.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 281
* II, 154
* EE 14, 43
* Arnold Rosental 70. // Universitas Tartuensis (2007) 31. VIII.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Nikolai Põdramägi** (sündinud 7. jaanuaril 1944 Saaboldas) on Eesti arst ja poliitik. 

Ta on lõpetanud Värska Keskkooli 1963. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli 1976. aastal.[*viide?*]

Nikolai Põdramägi on olnud Tartu Ülikooli Kliinikumi õppejõud ja veresoonte kirurg.[*viide?*]

Poliitiline tegevus
-------------------

Põdramägi oli Tartu Linnavolikogu liige 1996–2009 ja on taas aastast 2011 alates.[*viide?*]

1999. aastast 21. märtsini 2022 kuulus ta Eesti Keskerakonda.[*viide?*]

29. oktoobrist 2009 oli ta XI Riigikogu liige, kuhu pääses Aadu Musta asendusliikmena. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 1403 häält, kuid valituks ei osutunud.

2023. aasta Riigikogu valimistel kogus ta valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 404 häält ning ei osutunud valituks.

Isiklikku
---------

Tal on elukaaslane, poeg ja kaks tütart.

Viited
------

1. ↑  Nikolai Põdramägi esitas avalduse Keskerakonnast lahkumiseks
2. ↑  Valimisringkond nr 10 valimised.ee (andmed seisuga 07.03.2023 19:45)

Välislingid
-----------

* Nikolai Põdramägi suundub Aadu Musta asemel riigikokku, 27. oktoober 2009
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; filmi kohta vaata artiklit Sünd (film).* |

---

Vesikirp sünnitamas
Lehm sünnitamas
**Sünni** ehk **sünnijuhu** all mõistetakse organismi järeltulija ilmaletulekut ehk prenataalse arengu üleminekut postnataalseks.

Eristatakse elussündi ehk elussündinud lapse sünnijuhtu surnultsünnist elu tundemärkide (hingamine, liigutused, südamelöögid) esinemine pärast lapse täielikku väljumist sünnitusteedest. 

Kuigi tihti vastandatakse sünnile surma, pole see täpne, sest kui sünd on teatud etapp organismi individuaalses arengus ehk ontogeneesis, siis surm on ontogeneesi lõpp.

Lisaks imetajatele sünnitavad ka mõned roomajad, kahepaiksed, kalad ja selgrootud. Seejuures esineb mõnes loomarühmas ka ovovivipaariat, mille käigus emakehas viljastatud munade sees asuvad looted arenevad emakeha sees.

Inimesed
--------

 *Pikemalt artiklis Sünnitus*
Inimestel kestab rasedus üheksa kuud ja sünnib tavaliselt üks laps.

Viimase veerand miljoni aasta jooksul on inimesed saanud lapsi keskmiselt 26,9 aasta vanuses (isaks on saadud keskmiselt 30,7-aastaselt ja emaks 23,2-aastaselt).

Vaata ka
--------

* Sünnitus
* Elussünd
* Surnultsünd
* Sündimus
* Sündimatus

Viited
------

1. ↑  "Inimesed on saanud lapsi keskmiselt umbes 27-aastaselt" ERR Novaator, 9. jaanuar 2023

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sünd** |
Nikolai Pavlov (2012)
 Nikolai Pavlov (2015)
**Nikolai Nikolajevitš Pavlov** (vene keeles Николай Николаевич Павлов; sündinud 31. juulil 1969 Verhneviljuiskis Verhneviljuiski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi ühiskonnategelane, arst ja ettevõtja, meditsiinikandidaat.

Ta on veebipõhise vaba sisuga entsüklopeedia Vikipeedia sahhakeelse versiooni looja (2007) ja tänini aktiivne kaastööline, administraator ja bürokraat. 2014. aastast on ta partnerühingu Vikimedija RU (WMF-i ametlikult tunnustatud haruorganisatsioon Venemaal) liige (kokku on partnerliikmeid 22).

Haridus ja töökäik
------------------

Pavlov sai 1996. aastal arstidiplomi (arst-immunoloog) ja 2004. aastal ärijuhi diplomi. Paralleelselt Vikipeediale kaastöö tegemisega tegeleb Pavlov sahha keele uurimisega. Sellealane uurimine viis ta magistriõppesse.

Pavlov elab Jakutskis ja teenib elatist ettevõtjana tervishoiu valdkonnas. Tema sõnul on meditsiin see, mis teda toidab. Ta on väikefirma (immuunsüsteemi tugevdamise keskuse) omanik ja peadirektor. See annabki talle rahalise võimaluse tegeleda meelisaladega, sealhulgas lingvistikaga.

Artikleid
---------

* 2007 – Николай Николаевич Павлов. "Будет ли существовать якутский язык?"

Viited
------

1. 1 2  Проблемы увеличения числа сахаязычных пользователей.... ifapcom.ru
2. 1 2 3 4  Николай Павлов (якутская Википедия): «Пока справляемся». encyclopedia.ru
3. ↑  Центр иммунопрофилактики, Якутск. medpoisk.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nikolai Pavlov** |

* Николай Павлов (якутская Википедия): «Пока справляемся». encyclopedia.ru, 7. november 2014
* Nikolai Pavlov räägib SVFU kanalil meediaprojekti "Minu lugu" saates oma uutest internetiprojektidest, samuti põhjustest, miks on nii tähtis sahha keel integreerida internetikeskkonda. salda.ws, 4. märts 2018 (sahha keeles)
**Sümpatomimeetikumid** ehk **adrenomimeetikumid** on ained, mis imiteerivad organismis adrenaliini/noradrenaliini efekti ehk kutsuvad esile erutuse adrenergilises sünapsis.

Sümpatomimeetikumid erinevad nii toimemehhanismidelt kui ka toime tüübilt ja ulatuselt. Neid võib klassifitseerida:

* otsese toimega sümpatomimeetikumideks, mis mõjutavad vahetult adrenoretseptoreid;
* kaudse toimega sümpatomimeetikumideks, mis mõjutavad sünaptilisse pilusse erituva noradrenaliini kogust või selle tagasihaaret.

Sümpatomimeetikume võib jagada ka aktiveeritavate retseptorite tüübi alusel:

* üldise toimega adrenomimeetikumid (aktiveerivad igasuguseid adrenoretseptoreid);
* alfaagonistid (aktiveerivad igasuguseid alfaretseptoreid);
	+ α1-agonistid;
	+ α2-agonistid;
* beetaagonistid (aktiveerivad igasuguseid beetaretseptoreid);
	+ β1-agonistid;
	+ β2-agonistid;

Endogeenne sümpatomimeetikum on neuropeptiid-Y,
tehislikest on farmakoloogiliselt tähtsaimad efedriin, kokaiin, nafasoliin, klofeliin, isoprenaliin, dobutamiin ja salbutamool.

Vaata ka
--------

* adrenoblokaatorid
Algieba
**Algieba** (ka **Gamma Leonis**, **γ Leonis**, **Gamma Leo**, **γ Leo**) on kaksiktäht, mis asub Lõvi tähtkujus.

See asub Maast umbes 130 valgusaasta kaugusel ning selle tähesuurus on 2,28. Algieba on heleduselt tähistaeva 50. täht ja Lõvi tähtkuju heleduselt teine täht. Kahest tähest suurem on K-klassi täht, mille pinnatemperatuur on 4410 kelvinit ning on Päikesest 285 korda heledam ja diameetrilt 23 korda suurem. Väiksem täht on G-klassi täht, mille pinnatemperatuur on 4980 kelvinit ning on Päikesest 72 korda heledam ja diameetrilt 10 korda suurem. Kahe tähe vahel on vähemalt 170 aü ning nende tiirlemisperiood on üle 500 aasta.

2009. avastati, et Algieba peamise tähe ümber tiirleb eksoplaneet.

Viited
------

1. ↑  "Algieba (Gamma Leonis, 41 Leonis)". *Universe Guide*. Vaadatud 13. juuni 2019.
2. ↑  "Algieba". *STARS*. Vaadatud 13. juuni 2019.
3. ↑  "Tähistaeva retk #6: Kastor ja Gamma Leonis". *Astronoomia.ee*. Vaadatud 13. juuni 2019.
4. ↑  "Gamma 1 Leonis b". *NASA Exoplanet Exploration*. Vaadatud 13. juuni 2019.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kirjanikust; muusiku kohta vaata artiklit Arnold Sepp (muusik)* |

---

**Arnold Sepp** (pseudonüüm **Jaan Malk**; 20. oktoober / 2. november 1908 Viljandi – 6. august 1979 Miami) oli eesti prosaist, näitekirjanik ja ajakirjanik.

Elukäik
-------

Ta sündis Viljandis raudteeametniku pojana, lõpetas 1927. aastal Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi, õppis 1927. aastast Tartu Ülikoolis õigusteadust, kuid stuudium jäi lõpetamata.

Ta töötas aastatel 1926–1940 Viljandis ajalehe Sakala toimetuses, sealhulgas ka vastutava toimetajana, ja toimetas aastatel 1931–1938 Sakala Pühapäeva.

Põgenes 1944. aastal Saksamaale, kus elas Geislingeni põgenikelaagris ning töötas Eesti Posti toimetuses, avaldades vesteid Jaan Malga pseudonüümi all.

1949. aastal siirdus ta USA-sse, kus pärast lühemat peatust New Yorgis asus Florida osariiki Miamisse, kus töötas muu hulgas tuukri, kaluri ja postimehena.

Arnold Sepp suri 1979. aastal Miamis, tema põrm tuhastati ning tuhk heideti merre.

Loominguline tegevus
--------------------

Pärast kirjanduslikke katsetusi kooliajal kirjutas ta kriminaalromaani "Punane auto" (Viljandi 1933) ja tõlkis Felix Hollaenderi romaani "Salomoni minia" (Viljandi 1933). Ta on kirjutanud libreto Priit Ardna operettidele "Ly" (1931), "Tütarlaps kodumaata" (1934) ja "Igavene legend" (1935). Hiljem kirjutas ta psühholoogilised draamad "Päikese poole" (algselt "Armastus ja maa", 1936) – ühe talupere vastuoludest; "Viimne Mühlheim" (1936) – pastorite keskkonnast ja eetikaprobleeme käsitleva "Väike, rumal süda" (1940). 

Paljudel lavadel mängiti 1930. aastate lõpul tema näidendeid "Maja sadamas" ja "Roheline tolm". Teatrisse ei jõudnud "Oaas", mis sai aastal 1940 I koha Estonia näidendivõistlusel ja käsitles militaristide ning patsifistide ideelist konflikti. 

Ta avaldas Viljandit kujutava armastusromaani "Raisatud suvi" (Tartu-Tallinn 1939), ilmumata jäid romaanid "Pilt" (1940) ja "Tuleasemete rada" (1943). Ta kirjutas ka teatriartikleid ja -arvustusi.

### Paguluses

Paguluses ilmus romaan "Kuldsed mäed" (Toronto Noorte-Orto 1952) ja novellikogu "Vaimud ja võimud" (Toronto Orto 1954). Järgnesid romaanid "Tõotatud maa" (Toronto Orto 1956) – koduse Viljandimaa miljööst, "Võõra kutse" (Toronto Orto 1956) – ühe kirikumõisa elu traagilistest juhtumustest Eestis 1941. aasta sõjasündmuste eel, "Mehed ja mered I–II" (Toronto Orto 1959) – värvikas ja merekirjeldustega läbipõimitud teos vähipüüdjate elust Kariibi merel ning "Valgete korallide tempel" (Toronto Orto 1961). Paguluses on mängitud ka paari tema näidendit ("Rindejoonel", "Kurat proovib hammast", "Tuleviku tähised" jt). Tema teoseid on tõlgitud soome ja ungari keelde.

Kirjandus
---------

* Eesti kirjanike leksikon. Eesti Raamat. Tallinn 2000

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
*
**Sümmeetriline ruum** (inglise keeles *symmetric space*) on pseudo-Riemanni muutkond, mille sümmeetriarühm sisaldab sümmeetria inversiooni iga punkti kohta. Seda saab täpsustada Riemanni geomeetria või Lie teooria raames. Riemanni lähenemine on rohkem geomeetrilisem ja mängib olulist osa holonoomia teoorias. Seevastu Lie teoreetiline määratlus on rohkem algebralise sisuga.

Sümmeetrilisi ruume saab defineerida ka teisiti: sümmeetriline ruum on Riemanni muutkond, mille isomeetria rühm sisaldab keskseid sümmeetriaid, mille keskpunkt asub mis tahes punktis.

Riemanni sümmeetrilised ruumid kerkivad mitmesugustes erinevates olukordades nii matemaatikas kui ka füüsikas. Esimene, kes klassifitseeris neid, oli Élie Cartan (1926. aastal). Marcel Berger avastas nende keskse rolli holonoomia teoorias.

Sümmeetrilise ruumi mõistega opereeritakse diferentsiaalgeomeetrias, esindajate teoorias ja harmoonilises analüüsis.

Näiteid
-------

Riemanni sümmeetriliste ruumide põhinäideteks on eukleidiline ruum, sfäärid, projektiivsed ruumid ja hüperboolsed ruumid, millest igaühel on oma standardne Riemanni meetrika. 

Sümmeetriliseks ruumiks on ka Lobatševski ruum.

Mitte-Riemanni sümmeetrilise ruumi näide on anti-de Sitteri ruum.
**Arnold Seppo** (31. detsember 1917 Lapsino, Petrogradi kubermang – 19. aprill 1980 Tallinn) oli eesti kirurg ja traumatoloog.

Elulugu
-------

Aastal 1941 lõpetas ta Pavlovi-nimelise Leningradi I Meditsiiniinstituudi. Meditsiinikandidaadiks sai 1950. aastal.

Teise maailmasõja ajal oli Eesti laskurkorpuse kirurg.

Aastatel 1947–1949 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemias teadurina, kuid praktiseeris selle kõrvalt ka Tallinna Keskhaigla kirurgina.

Aastatel 1949–1956 töötas Tartu Riikliku Ülikooli õppejõuna ja oli samas üldkirurgiakateedri juhataja.

Aastatel 1957–1977 oli Tallinna Tõnismäe haigla traumatoloogiaosakonna juhataja. 

1977. aastast kuni surmani oli ta enda asutatud Metallostenosünteesi Teadusliku Uurimise Labori ja Kliiniku direktor.

Tunnustus
---------

* 1977 – Eesti NSV teeneline leiutaja
* 1981 – kuldmedal Leipzigi rahvusvaheliselt messilt (postuumselt)
* 1983 – NSV Liidu riiklik preemia
* 1991 – kuldmedal ja karikas Brüsseli väljapanekul, kus eksponeeriti tema töid

Vaata ka
--------

* Seppo kliinik
**Nikolai Mihhailovitš Popov** (vene keeles Николай Михайлович Попов; 5. aprill (vkj 24. märts) 1903 Temrjuk, Kubani oblast, Venemaa Keisririik – 1. veebruar 1985 Moskva, Nõukogude Liit) oli vene sõjaväelane (kindralpolkovnik), Vene NFSV teeneline ehitaja (1968). 

Ta oli aastatel 1940–1941 Balti sõjaväeringkonna vägede majutamise osakonna ülem. Suures Isamaasõjas oli ta aastatel 1942–1945 oli erinevate rinnete sõjalis-ehitusvalitsuse ülem. 1956. aastast oli ta NSV Liidu Kaitseministeeriumi ehituse ja vägede majutamise valitsuse ülema asetäitja. 

29. augustil 1969 sai Popov NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega väljapaistvate teenete eest eriülesande täitmisel sotsialistliku töö kangelase aunimetuse.

Sõjaväelised auastmed
---------------------

* 3. järgu sõjaväeinsener (1936)
* 2. järgu sõjaväeinsener (1939)
* 1. järgu sõjaväeinsener (1942)
* insener-polkovnik (1943)
* insenertehnilise teenistuse kindralmajor (1949)
* insenertehnilise teenistuse kindralleitnant (1958)
* insenertehnilise teenistuse kindralpolkovnik (1965)
* kindralpolkovnik (1984)

Viited
------

1. 1 2 3  Николай Михайлович Попов. warheroes.ru
**Arnold Torpel** (hiljem ka **Jo(h)nny Arno(ld) Torpel**; 22. oktoober 1920 Tallinn – 2. august 1995 Long Beach, Los Angelese maakond, California, USA) oli eesti poksija ja hilisem välis-eesti kultuuri- ja sporditegelane. 

Ta poksis Tallinna Poksiklubis.

Torpel oli kahekordne Eesti meister, 1938. aastal kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) ja 1939. aastal kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg).

Ta osales Eesti–Soome maavõistlusel kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1938. aastal, kus ta kaotas oma kohtumise. Ta osales märtsis 1939 Eesti–Poola maavõistlusel kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg), kus ta kaotas oma kohtumise. Ta osales kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1937. aastal Tallinn–Stockholmi linnavõistlusel, kus ta võitis oma kohtumise ning Tallinn–Rooma linnavõistlusel, kus ta kaotas oma kohtumise. 

Saadeti 30. juunil 1941 sunniviisiliselt Venemaale.

Ta põgenes 1944. aastal Rootsi. Ta asus elama Malmösse ning võistles ka sealse poksiklubi eest, kuid näitles asjaarmastajana ka eesti teatrites.

Ta läks septembris 1950 Kanadasse. Ta võttis osa eelkõige Toronto eestlaste kultuuri- ja spordielust ning oli eesti teatrites etleja ja näitleja. Ta oli Torontos 24. mail 1951 spordiselts "Kalevi" üks asutajaid ning 14. juulil 1972 Välis-Eesti Spordiliidu üks asutajaid.

Artikleid
---------

* Johnny. "Meie poksijate saatusest". Vaba Eesti Sõna nr 52, 26. detsember 1968. Lk 10
* A. T. "Poksimeister V. Leet hukkunud". Vaba Eesti Sõna nr 3, 16. jaanuar 1969. Lk 14
* Johnny Torpel. "40 aastat dramaatilisest jalgpallilahingust. Kurbmänguga lõppenud Eesti–Läti maavõistlus Tallinnas". Vaba Eestlane nr 70, 18. september 1980. Lk 7 ning nr 71, 23. september 1980. Lk 7

Viited
------

1. ↑  "memento.ee" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. november 2014. Vaadatud 3. novembril 2014.
2. ↑  "Sport. 1. Torpel kaotas Malmös.". Välis-Eesti nr 42, 21. oktoober 1945. Lk 7
3. ↑  "Torontos asutati "Kalev"". Eesti Post nr 11, 23. mai 1951. Lk 1
4. ↑  "Asutati Välis-Eesti Spordiliit". Vaba Eesti Sõna nr 32, 10. august 1972. Lk 6

Kirjandus
---------

* Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

Välislingid
-----------

* Arnold Torpeli sporditulemused
Raivo Plumer, 1998  
Foto: Jaan Künnap
**Raivo Plumer** (sündinud 24. detsembril 1961 Tallinnas) on eesti alpinist ja mägimatkaja, kes on tõusnud kahe kaheksatuhandelise mäe tippu.

Ta võttis osa Baltikumi aasta parimaks kõrgtõusuks tunnistatud tipputõusust Denalile (1999). 

Ta on 2001. aastast MTÜ Mägiekspeditsioonide Klubi esimees. 2000. aastatel tegutses ta Eesti Matkaliidu asepresidendina. Ta on teinud kaastööd "Matkaseletussõnastiku" (2002) ja "Matkaspordi käsiraamatu" (2004) koostamisel. 2000. aastal oli ta kirjastuses Karrup ilmunud Reinhold Messneri raamatu "Mallory teine surm" eestikeelse tõlke konsultant.

Haridustee
----------

Ta lõpetas 1985 Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna.

Alpinism ja mägimatkamine
-------------------------

Matkamist ja mägironimist harrastab ta 1982. aastast. Ta on tulnud Eesti meistriks mägimatkatehnikas (1986–1988) ja mägimatkamises (1987, 1999). Ta on roninud Alpides, tõusnud 1995. aastal Matterhorni (4478 m) ja Mont Blanci (4807 m) tippu. 2000. aastal tõusis ta Kaukasuses Elbruse (5642 m) tippu.

Ta on tõusnud kahele üle 8000 meetri kõrgusele mäele: 11. oktoobril 1998 Cho Oyu tippu ja 23. juulil 2001 Broad Peaki eeltippu.

### Kõrgtõusud

Põhiallikas:

* 1990 – Estonia mäetipp (6211 m)
* 1990 – Lenini mäetipp (7134 m)
* 1991 – Korženevskaja (7105 m)
* 1991 – Kommunismi mäetipp (7495 m)
* 1997 – Aconcagua (6960 m)
* 1998 – Cho Oyu (8188 m)
* 1999 – Mount McKinley (6190 m)
* 2001 – Broad Peaki eeltipp Rocky Summit (8028 m)

Parima alpinisti rändauhind

Tunnustus
---------

* 1999 – Baltikumi aasta parim kõrgtõus – Mount McKinleyle (6190 m, alpinismirühma koosseisus)
* 2001 – J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile (tõus Broad Peaki tippu)
* 2001 – Eesti Matkaliidu aunimetus Aasta matkaja (2001)
* Eesti Matkaliit valis ta 20. sajandi Eesti 100 silmapaistvaima matkaja ja matkategelase hulka

Raamatud
--------

* Raivo Plumer, Tõivo Sarmet. "Everesti päevik". Tallinn: Pegasus, 2005

Viited
------

1. ↑  Kontakt. Mägiekspeditsioonide Klubi magiklubi.ee
2. 1 2 3  Plumer, Raivo. entsyklopeedia.ee
3. 1 2  Raivo Plumer. magiklubi.ee
4. ↑  Raivo Plumer, Tõivo Sarmet. "Everesti päevik". Pegasus: Tallinn, 2005. Lk 48
5. ↑  Eesti mägironijad on Baltikumi parimad. 3.12.2001. epl.delfi.ee

Välislingid
-----------

* Eesti mägimatkajad islamimaailmas. kultuur.elu.ee. 2/2002
**The White High** on Eesti rokkansambel.

Ansambel asutati 2013 Tallinnas. Praeguses koosseisus esineb ansambel alates 2015. aasta suvest. Kõik ansambli The White High laulud on ingliskeelsed. Peamiselt on laulutekstide autor ansambli laulja Kaisa Holsting.

Ajalugu
-------

The White High kasvas välja ansamblist Monday Rats. Monday Ratsi koosseisu kuulusid Kaisa Holsting (laul), Janek Lepik (kitarr), Margus Pärnamägi (basskitarr) ja Hele-Riin Uib (trummid).

The White High avaldas 2016. aastal samanimelise ingliskeelse debüütalbumi "The White High" (album).

2016. aasta suvel filmis bänd oma esimese muusikavideo loole "Party People", mis avaldati 15. augustil 2016.

Muusika
-------

Lisaks praeguste bändiliikmete kirjutatud rokklugudele on The White High repertuaaris ka bändi endise liikme Hele-Riin Uibi loomingut.

Koosseis
--------

Kaisa Holsting – laul

Margus Pärnamägi – basskitarr

Janek Lepik – kitarr

Kristjan Urvet – kitarr, laul, klahvpillid

Neeme Jõe – trummid

### Endised liikmed

Ansamblis on kaasa löönud trummar Hele-Riin Uib ja kitarrist Martti Pajula. Lisaks on lugude salvestamisel oma panuse andnud Ott Evestus (ansamblist Evestus) ja Mikk Tivas (ansamblist Rising Sun).

Diskograafia
------------

* Singel "Give It A Try" (2014)
* Singel "Party People" (2016)
* Album "The White High" (2016)

Välislingid
-----------

* The White High – Facebooki fännileht
* The White High – YouTube channel
* The White High – Soundcloud channel