recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jõgeva näidissovhoos** (hiljem **Jõgeva Katsesovhoos** ja **Jõgeva Riigimajand**) oli nõukogude ajal Jõgeva rajoonis tegutsenud sovhoos, üks Eesti suurimaid ühismajandeid.

Sovhoos moodustati 1961. aastal Jõgeva Sordiaretusjaama maadest. Sellega liideti ümberkaudseid kolhoose, sealhulgas 1975. aastal Estonia kolhoos, 1976. aastal Tooma katsebaas ja 1978. aastal ka Pedja külanõukogus Vaimastveres tegutsenud sovhoos Bolševik, nii kujunes Jõgeva näidissovhoosist üks suuremaid maavaldajaid. Mõnd aega kuulus selle koosseisu ka Kuremaa tehnikumi õppemajand.

Sovhoos allus 1956. aastal loodud Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudile (EMMTUI), nagu ka Jõgeva Sordiaretusjaam. 1987. aastal oli sovhoosi üldpindala 18 690 ha, veiseid oli sovhoos kõrgajal umbes 6500.

Algaastatest kuni 1988. aastani juhtis näidissovhoosi Mart Uudla, 1988. aastast majandi likvideerimiseni (siis juba Jõgeva Riigimajandi nime all) Indrek Raidmäe. Pärast seda jäid sovhoosi maid kasutama piimandusettevõte AS Perevara ja Jõgeva Sordiaretuse Instituut.

Jõgeva Näidissovhoos ja Jõgeva Sordiaretusjaam andsid novembrist 1987 kuni 1989. aastani kord kuus välja ühist ajalehte Sordi Sõnumid.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Jõgeva alevik" kultuuriseltsi Vanaveski kodulehel (vaadatud 30. novembril 2012)
2. ↑

Kirjandus
---------

* Ülle Anton "Põllumajanduskompleksi sotsiaal-majandusgeograafilise uurimise kogemusi (Jõgeva Näidissovhoosi näitel)" (diplomitöö Tartu Riikliku Ülikooli majandusgeograafia kateedris, juhendaja Salme Nõmmik) Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1981
Sulevi pasunakoor (1910)
Sulevi jahimehed (1920)
Sulevi elanikud väikest pidu pidamas (1920)
**Sulevi** on küla Gruusias Abhaasias.

Külas on tegutsenud Sulevi küla kool.

> „Sulevi küla on veel päris eestlaslik ja matusetalitust tehes kohtusin ligi 50 eestlase ja nende pereliikmetega. Viimati toimus seal kiriklik matus 1930ndate alguses. Sulevi kalmistud on väga heas korras. Igal jaanipäeval korrastatakse talgute korras surnuaedu ja süüakse koos. Selline kokkutulemine kannab endas küla hinge. Siin oleks koht, kus kirik saab vaimulikult kaasa teenida ja palvetada ning pühitseda uinunud eestlaste hauad."
> 
> 
>  – Arho Tuhkru. Eesti Kirik nr 46/ 47, 23. november 2011
> 
>

Vaata ka
--------

* Eesti külad välismaal

Viited
------

1. ↑  Arho Tuhkru. "Vaimulik visiit külalislahkele maale". Eesti Kirik nr 46/ 47, 23. november 2011

Välislingid
-----------

* Eesti asunduskülade kirjeldus tegevuse kohta; 5. oktoober 1917. Eesti Rahvusarhiiv, ERA.3372.1.7, leht 4
* Arho Tuhkru. "Vaimulik visiit külalislahkele maale". Eesti Kirik nr 46/ 47, 23. november 2011
* Andres Tohver. "Oleme eluaeg tööd rüganud, aga näe, pensijat ikka ei saa…". Õhtuleht, 30. august 2014
* Tõnu Pedaru. "Eesti lugu: Kas Abhaasia eestlased kasvatasid mandariine?". ERR Kultuur, 31. jaanuar 2015
**Indemniteet** ehk **parlamendiliikme vastutamatus** on põhimõte, mille kohaselt parlamendiliige ei kanna distsiplinaar- ega kriminaalvastutust parlamendis tehtud avalduste eest.

Indemniteedi eesmärk on kaitsta parlamendiliikme sõna- ja otsustamisvabadust ning vaba poliitilist debatti parlamendis. Oma mandaadi teostamisel peab parlamendiliikmel olema õigus esitada ettepanekuid, arvamusi ja hinnanguid. See võimalus ei oleks täielikult tagatud, kui parlamendiliiget saaks tema sõnade eest vastutusele võtta.

Eesti
-----

Eestis sätestab põhiseaduse § 62 nii Riigikogu liikme indemniteedi kui ka vaba mandaadi põhimõtte. Selle järgi ei kanna Riigikogu liige ei kriminaal-, distsiplinaar- kui ega ka tsiviilvastutust oma avalduste või hääletamiste eest Riigikogus.

Vaata ka
--------

* Saadikupuutumatus

Viited
------

1. ↑  "indemniteet". *entsyklopeedia.ee*. Vaadatud 28.07.2022.
2. 1 2  Janar Jäätma, Arne Koitmäe, Tiina Runthal (2020). "Paragrahv 62". *Eesti Vabariigi põhiseadus. Kommenteeritud väljaanne 2020*. Vaadatud 24.07.2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
**Neeme Korv** (sündinud 8. veebruaril 1974) on eesti ajakirjanik, oli aastatel 2008–2019 Postimehe arvamustoimetuse juhataja. 2019. aasta veebruarist ajalehe Äripäev arvamustoimetuse juht.

Muhust pärit Korv õppis Tartu Ülikoolis 1992. aastast eesti filoloogiat (teatriteaduse eriharus) ja ajakirjandust, kirjutades diplomitöö Postimehest. Postimehega oli ta seotud 1995. aastast 2019. aastani. Aastatel 1994–1995 töötas ta Eesti Raadio uudistetoimetuses Tartus, varem tegi kaastööd Hommikulehele.  Korv on olnud Eesti Ajalehtede Liidu juures tegutseva Pressinõukogu liige ning kuulub ajakirja Jalka toimetuse kolleegiumi koosseisu. Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi taasasutaja.

Üliõpilaskorporatsiooni Revelia vilistlaskoguliige.

Artikleid
---------

* "Uppumatu Titanic" Postimees, 14.04.2012
* "Tagahoovist ilmaväravaks" Postimees, 02.05.2012
* "Vääritu ringkaitse" Postimees, 16.06.2012
* "Neeme Korv: BUSi riot" Postimees, 08.08.2012
* "Pööre mõtlemises" Postimees, 28.08.2012
* "Appi, politseiriik!" Postimees, 02.11.2012

Viited
------

1. ↑  Neeme Korvi enesetutvustus Vikerraadio saate "Rahva teenrid" kodulehel (vaadatud 9. veebruaril 2013)

Välislingid
-----------

* Neeme Korvi enesetutvustus Vikerraadio saate "Rahva teenrid" kodulehel
Kips ehk hüdraatunud kaltsiumsulfaat
**Sulfaadid** on väävelhappe soolad. Sulfaadid koosnevad kahest ioonist: metalli katioonist ja sulfaatioonist(SO42-).

Sulfaatide lähtehape on väävelhape (tugev hape).

Sulfaadid lahustuvad üldiselt hästi. Erandiks on baarium, kaltsium, plii ja strontsium, mille sulfaadid lahustuvad halvasti. Kõigist sulfaatidest kõige halvemini lahustub raadiumsulfaat.

Sulfaatide tõestamiseks kasutatakse baariumi sooli, näiteks baariumkloriidi, mis hästi lahustub. Selle lahust kallatakse sellesse lahusesse, milles sulfaatide olemasolu kontrollida tahetakse, ja kui tekib valge sade, siis näitab see sulfaadiioonide olemasolu.

Mõned sulfaadid olid tuntud keskaegsetele alkeemikutele. Neid nimetati vitriolisooladeks. See termin tuli ladina sõnast *vitreolum* ('klaasjas'), sest need olid ühed esimestest teadaolevatest läbipaistvatest kristallidest. Need olid roheline vitriol ehk raudsulfaatheptahüdraat FeSO4\*7H2O, sinine vitriol ehk vasksulfaatpentahüdraat CuSO4\*5H2O, valge vitriol ehk tsinksulfaatheptahüdraat ZnSO4\*7H2O ja maarjas KAl(SO4)2\*12H2O. Hiljem hakati kasutama kipsi ehk kaltsiumsulfaatdihüdraati CaSO4\*2H2O.

Vaata ka
--------

* sulfaadireduktsioon
* sulfaatrespiratsioon
* sulfiidid
* väävli oksiidid
**NSV Liidu lagundamise vandenõu** on alates 2000. aastast Venemaal levinud vandenõuteooria, mille kohaselt NSV Liidu lagunemise taga oli välismaine vandenõu. 

Teooriat esindab kõige ehedamal ja äärmuslikumal kujul KGB erukindralmajor Vjatšeslav Šironin, keda toetab ka viimane NSV Liidu KGB esimees Vladimir Krjutškov. Vandenõuteooria aluseks on tees, et Nõukogude Liit lagunes kapitalistliku välismaailma mõjul, keda kohapeal toetas n-ö viies kolonn, mis tegutses CIA näpunäidete järgi. Vandenõu vaimseks isaks peab Šironin Poola päritolu ameerika politoloogi ja riigitegelast Zbigniew Brzezinskit, kelle käe all Columbia ülikoolis õppisid Aleksandr Jakovlev ja Oleg Kalugin.

Vandenõuteooria kohaselt olevat Nõukogude Liidu likvideerimises süüdi Ronald Reagan, Mihhail Gorbatšov, Eduard Ševardnadze, paavst Johannes Paulus II, endine KGB kindral Oleg Kalugin; demokraadid (Jelena Bonner, Juri Afanasjev, Aleksandr Sobtšak, Gavriil Popov, Gennadi Burbulis, Galina Starovoitova, Valerija Novodvorskaja) ja lääne mõjuagendid Venemaal (kellest tähtsaim olevat olnud NLKP KK Poliitbüroo liige ja KK ideoloogiasekretär Aleksandr Jakovlev); geopoliitilised atlantistid ja mondialistid. Lääneriigid, esmajoones aga Ameerika Ühendriigid ja tema NATO liitlased, arendasid Nõukogude Liidus hoolikalt ette valmistatud destruktiivset tegevust läbi mitmesuguste programmide, nagu Phare, Tasis, Sorosi fond, Partnerlus Rahu Nimel, mille tulemusel NSV Liit lagunes seestpoolt ja kaotas oma superriigi positsiooni maailmapoliitikas.

Viited
------

1. ↑  Широнин В. КГБ – ЦРУ. Секретные пружины перестройки. (Крестовые походы ХХ века.) Ягуар, Москва, 1997.
2. ↑  Крючков В. А. Личное дело. Три дня и вся жизнъ. Олимп, АСТ, Москва, 2001
**"Need for Speed: Most Wanted"** (**NFS: MW**) on võidusõidu arvutimäng, mille on välja töötanud EA Black Box ja mis on järg mängule "Need for Speed: Underground". Hiljem on seda mängude sarja jätkanud "Need for Speed: Carbon" ja "Need for Speed: World". Mängu "Need for Speed: Most Wanted" on õnnestunud maailmas müüa üle 6 miljoni eksemplari.

Sisu
----

Mängu algul sõidab mängija BMW M3 GTR (E46)-ga, aga kaotab selle õlitoru purunemise tõttu. Mängija kohtub Mia Townsendiga, kes juhatab mängija autopoodi, kus ta saab valida endale auto. Seejärel juhatab Mia mängija oma vanasse garaaži, kus mängija saab rahus oma tegevusi korraldada ja autosid tuunida. Kuid asjal on oma konks. Mängija peab võitma kõik Blacklisti liikmed, et saada oma vana auto tagasi. Blacklist koosneb erinevatest inimestest ja autodest. Mäng keerleb politseinike ja võidusõitude keskel. Mäng lõpeb sellega, et mängija saab teada, kes Mia tegelikult oli. Mia oli politseinik, kes oli sulandunud Razori võidusõitjate meeskonda. Mängija saab teada, et BMW õlitoru oli läbi lõiganud Razor ise. Mängija peab siiski linnast põgenema, sest politseipealik seersant Cross on teada saanud kõik mängija peidupaigad ja mängija ei saa enam kauem linnas viibida. Mäng jätkub tegelikult järgmises osas "Need for Speed: Carbon".

"Need for Speed" on ka PlayStation 2 mäng.
**NSV Liidu meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses** olid NSV Liidu meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses. 

Esimesed meistrivõistlused peeti 1924. aastal Kiievis 40 osavõtjaga viies kaalukategoorias. Alates 1933. aastast toimusid need igal aastal (välja arvatud 1942 ja 1943). Aastatel 1956, 1959, 1963, 1967 ja 1975 jagati meistrivõistluste medalid NSV Liidu rahvaste spartakiaadi raames. Võistlused toimusid kokku 60 korda aastatel 1924–1991. Aastal 1992 toimusid ainsad SRÜ meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, mis oli tähtis etapp Barcelona olümpiamängude ühiskoondise formeerimisel. Edaspidi hakati igas riigis oma meistrivõistlusi pidama.

Meistrivõistlused
-----------------

* 1924 (Kiievis)
* 1926 (Moskvas)
* 1928 (Moskvas)
* 1933 (Minskis)
* 1934 (Moskvas)
* 1935 (Moskvas)
* 1936 (Moskvas)
* 1937 (Moskvas)
* ...
* 1945 (Tallinnas ja Moskvas)
* ...
* 1962 (Tallinnas ja Kaunases)
* ...
* 1964 (Tallinnas ja Leningradis)
* ...
* 1970 (Tallinnas ja Omskis)
* ...
* 1973 (Tallinnas)
* ...

Kirjandus
---------

* Мягченков Н.И. *Классическая и вольная борьба: Справочник*, М.: Физкультура и спорт, 1984.
Jõgeva bussijaam
Jõgeva bussijaam
**Jõgeva bussijaam** on 2009. aastal valminud bussijaam Jõgeva linnas, mille projekteerisid arhitektid Andres Lunge ja Mait Lauri. Varem oli jaam vana rongijaamaga samas vanas majas ning busside peatuskoht oli praegusest asukohast teisel pool raudteed.

Jaamahoone ehitas firma Eviko ja see läks maksma 3,9 miljonit krooni. Koos sisustusega oli maksumus üle nelja miljoni krooni.

Hoone alumisel korrusel on 40 m² ootesaal, kus on kümne pinki ja kuhu mahub istuma 20 inimest. Samuti on seal tualettruumid ja elektrooniline tabloo busside väljumisaegadega. Teisel korrusel on ruumid bussijuhtidele.

Enne bussijaama valmimist oli Jõgeva linn ainus ilma bussijaamata maakonnakeskus.

Bussijaam pälvis konkursil "Eesti parim puitehitis" 2009 eripreemia liimpuidu kasutamise eest. Ühtlasi sai see maakonna aasta teo auhinna.

2012. aastal valmis bussijaama seni välja ehitamata küljele Olerexi teenindusjaam.

Viited
------

1. 1 2  "Jõgevale rajatav puidust ja klaasist bussijaam saab nurgakivi" Tartu Postimees, 9. juuli 2009
2. 1 2  "Jõgeva bussijaam valmis ettenähtust kuu aega varem"[*alaline kõdulink*] Vooremaa, 7. november 2009
3. ↑  "Jõgeva bussijaam sai liimpuidu kasutamise eripreemia"[*alaline kõdulink*] Vooremaa, 27. november 2009.
4. ↑  "Jõgevalased pärgasid uhiuue bussijaama aasta teo tiitliga" Tartu Postimees, 22. veebruar 2010.
5. ↑  "Jõgevale tuleb uus omanäoline Olerexi teenindusjaam"[*alaline kõdulink*] Vooremaa, 8. detsember 2011

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jõgeva bussijaam** |

* "Jõgeva võib järgmisel aastal saada bussijaama" ERR, 4. detsember 2006
* "Jõgeva bussijaama ehitus takerdus erimeelsuste taha" Tartu Postimees, 12. august 2008
* "Liikumist täis bussijaam" Maakodu, 7. jaanuar 2010 (lehel metsaselts.ee)
Sulev Mäeväli rääkimas Raekoja plats 14 ja Vene tänav 5 hoone ajaloost Tallinna Õpetajate Maja 55. sünnipäeva puhul
**Sulev Mäeväli** (perekonnanimi kuni 20. juuli 1938 **Eintrei**; 28. veebruar 1936 Kasispea, Kõnnu vald, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – 21. mai 2021 Tallinn) oli eesti arhitektuuriajaloolane.

Ta lõpetas 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena.

Ta töötas alates 1989. aastast Tallinna Linnamuuseumis, ta on toimetanud ka muuseumi aastaraamatuid.

Mäeväli oli 1985–2008 Tallinnas tegutseva seto leelokoori Sõsarõ kunstiline juht.

Teoseid
-------

* "Ajaloo- ja ehitusmälestisi Tallinnas". Perioodika 1981
	+ teine, parandatud ja täiendatud trükk 1986
* "Mihkli kloostri kujunemine Tallinna I Keskkooli hooneks". Perioodika. Tallinn 1981
* "Toomkirik". Grenader 2012 (ISBN 9789949448951)

Isiklikku
---------

Tema äi Eduard Salumäe oli eesti luterlik vaimulik, poeg Toomas Mäeväli on orelimeister.

Välislingid
-----------

* Mirjam Nutov. Sulev Mäeväli: "Kui makstakse, siis oleme setod". Setomaa.ee, 28. veebruar 2011
* Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
NSV Liidu meistersportlase tunnistus
**NSV Liidu meistersportlane** (lühend **MS**; vene keeles *Мастер спорта СССР*, venekeelne tavalühend *МС*) oli NSV Liidu sportlastele antud aunimetus. 

Nimetus loodi 29. jaanuaril 1934, seda hakati andma 1935. aastal (males juba 1925) ning selle andmine lõpetati 1992. aastal.

Meistersportlaseks saamiseks tuli sportlasel täita üleliidulise ühtse spordiklassifikatsiooni järgunorm või järgunõuded ning nimetuse andis NSV Liidu Riiklik Kehakultuuri- ja Spordikomitee. Meistersportlaseks nimetamisega sai sportlane rinnamärgi ja tunnistuse.

Esimestel märkidel ei olnud järjekorranumbrit, neid hakati kasutama alles 1949. aastal ja siis anti märk nr 1 võimleja Albert Abramjanile. Seisuga 1. jaanuar 1975 oli meistersportlase nimetuse saanud 108 100 sportlast ja aastaks 1988 oli neid 250 000.

Vaata ka
--------

* NSV Liidu aumeistersportlane
* NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane
* NSV Liidu teeneline meistersportlane

Viited
------

1. ↑  M. Juhani. "MEISTRITEST mitmel alal ja mitmekordsetest meistritest". Spordileht nr 10, 5. veebruar 1962. Lk 7
2. 1 2  *Eesti entsüklopeedia.* 6. köide: *LÕUNA–NÕUD.* Tallinn: Valgus, 1992 (= Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995), lk 252.
3. ↑  Мастер спорта

Kirjandus
---------

* M. Juhani. "MEISTRITEST mitmel alal ja mitmekordsetest meistritest". Spordileht nr 10, 5. veebruar 1962. Lk 7
**Intel i386** ehk **386** ehk **80386** on Inteli mikroprotsessor, mis kuulub Inteli kolmandasse x86-protsessorite perekonda. 

Protsessorile i386 eelnes 80286. Esimene 386-tüüpi protsessor ilmus 17. oktoobril 1985 ja jõudis tarbijateni aastal 1986. Protsessor sisaldas 275 000 transistorit.

Esimese 386 protsessorit kasutava personaalarvuti tootis Compaq.

Arhitektuur
-----------

Protsessoril oli esimest korda 32-bitine arhitektuur. Eelmine protsessor oli 80286, mis kasutas segmendipõhist mäluhaldust. 386 aga kasutas lehekülgede saalimist, mis tegi virtuaalmälu kasutamise operatsioonisüsteemis märgatavalt lihtsamaks.

Protsessoril oli kolm töörežiimi: reaalne, kaitstud ja virtuaalne. Reaalne oli ühilduv 8086 ja 80286-ga. Kaitstud režiim kasutas samu võimalusi, mis 80286. Lisaks oli kaitstud režiimi laiendus, mis võimaldas adresseerida kuni 4 GB mälu. Virtuaalne režiim, mida eelnevatel polnud, lubas kaitstud režiimis käivitada üht või enamat virtuaalset 8086 keskkonda.

386 protsessoril on kaks mälumudelit: segmenteeritud ja lame (ingl. *flat*). Lameda mudeli korral käsitletakse mälu ühe 4 GB segmendina. Segmenteeritud mudeli korral 16 383-baidiste segmentidena.

Eripära
-------

Esimest korda tutvustas Intel protsessorite juures lühendeid DX (**D**ouble-word e**X**ternal) ja SX (**S**ingle-word e**X**ternal). 386 DX protsessoritel ei olnud sisseehitatud matemaatikaprotsessorit, aga 486 DX variandil oli. See võib segadust tekitada. 386 puhul tähendas SX 16-bitist andmesiini ja DX kaks korda suuremat andmesiini. Matemaatikaprotsessor oli eraldi vaja lisada.

Mudelid
-------

| Mudel | Tootmise algus | Siini kiirus | Info |
| --- | --- | --- | --- |
| Intel 80386 | 17.10.1985 | 16–20 MHz |  |
| Intel 80386DX | 17.10.1985 | 20–33 MHz | Sisemine ja välimine andmesiin 32-bitine |
| Intel 80386SX | 16.05.1988 | 16–33 MHz | Sisemine andmesiin 32-bitine, välimine 16-bitine, 24-bitine väline aadressisiin. |
| Intel 80386EX | 1994 | 25 MHz |  |
| Intel 80386SL | 1991 | 25 MHz | Mõeldud sülearvutitele |

Konkurendid
-----------

* AMD
* Cyrix

Välislingid
-----------

Protsessorite täpne info Inglise keeles

| * v
* r
Inteli protsessorid |
| --- |
| x86-eelsed | 
4004 · 4040 · 8008 · 8080 · 8085 |
| x86 16-bitised | 
8086 · 8088 · 80186 · 80188 · 80286 |
| x87 (ujukoma) | 
8087 · 80287 · 80387 · 80487 |
| x86-32/x86-64 | 
80386 · 80486 · Pentium (Pro · II · III · 4 · M · D · Extreme Edition) · Celeron · Xeon · Core · Core 2 · Atom · Core(i3 · i5 · i7) |
| Muud | 
Itanium |
|  |
| --- |
|  |
| **"Maastik punase pilvega"** |
| **Konrad Mägi**, 1913–1914 |
| õli lõuendil |
| 66,3 × 55 cm |
| Kumu, Tallinn |

**"Maastik punase pilvega"** on Konrad Mäe maal aastatest 1913–1914.

Maal kuulub Eesti Kunstimuuseumi kollektsiooni ja seda eksponeeritakse Kumu kunstimuuseumis.

"Maastik punase pilvega" on ainus Eesti autori töö, mis on valitud kogumikku "1001 maali, mida elu jooksul peab nägema". Teos ilmus 2008. aastal ja selle peatoimetaja on inglise kunstnik ja kunstiprofessor Stephen Farthing.

25. augustil 2017 andis Eesti Post välja postmargi, millel maali on kujutatud. See on pühendatud Konrad Mäe maalide näitusele, mis avati 9. oktoobril Roomas Galleria Nazionale d'Arte Moderna e Contemporaneas.

Maal kuulub projekti "Europeana 280" ühena 12 Eesti kunstiteosest. Kokku tõsteti selle projekti käigus esile 347 kunstiteost 146 institutsioonist ja 29 riigist.

Viited
------

1. ↑  "Enn Kunila tänas Mägi maali avaldajat" kroonika.delfi.ee, 22.12.2008
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2017. Vaadatud 25. augustil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "Fotod: Konrad Mägi teos "Maastik punase pilvega" jõudis margile" kultuur.err.ee, 25.08.2017
4. ↑  Landscape with a Red Cloud Europeana
5. ↑  Masterpieces of Estonian art Europeana
6. ↑  Jill Cousins: It’s a wrap for #Europeana280: collaborating across borders to bring art to the people Europeana, 2. veebruar 2017
Vendela Skytte
**Vendela Skytte** (ka **Wendela Skytte**; 8. detsember 1608 – 18. august 1629) oli Rootsi aadlidaam, kirjanik ja epistolaar.

Vendela Skytte vanemad olid Liivimaa kindralkuberner ning Tartu Ülikooli rajaja Johan Skytte ja tema naine, šoti päritolu Marby ja Älvsjö vabapreili Maria Näf. 1626. aasta mais abiellus Vendela Hans Kylega. Tema isa andis tütardele sama hariduse kui poegadelegi ning Vendela oli hea õpilane. Ta valdas soravalt kreeka, ladina, prantsuse ja saksa keelt, oli prosaist ja luuletaja, samuti tunti teda kõrgetasemelise kirjavahetuse poolest, mida ta pidas osalt ladina keeles. Imetleti ka tema õe Anna Skytte head haridust.

Eluajal tunti Vendela Skyttet õpetatud naisena ning haritud naise näitena meenutatakse teda hiljemgi. Teda on nimetatud Rootsi harituimaks naiseks enne kuninganna Kristiinat. Ta pidas salongi, kus ümbritses ennast teadlaste ja kunstnikega ning osales päevapoliitilistes debattides. Vendela tarkust ja vaimukust hinnati kõrgelt ning Georg Stiernhielm nimetas teda "oma aja ja soo imeks" ("Sexus et sæculi miraculum"). Ühe legendi järgi pidas Vendela Braunsbergis õpetatud katoliiklastega debati, kus võitis mehi oma kõneosavusega, "seades oma parema ladina keele abil kahtluse alla katoliikluse kõige pühamad ideaalid".

Vendela Skytte suri Stralsundis katku koos vastsündinud lapsega, temast jäi maha kaks tütart. Tema surnukeha toodi Rootsi ja maeti Uppsalasse. Ka tema tütart Hillevi Kylet tunti ühena riigi õpetatumatest naistest.

1820. aastail avatud Rootsi riiklikus portreegaleriis Gripsholmis oli ta esimese kuue Rootsi ajaloo nimekama naise seas, kelle portree kogusse arvati, kõrvuti püha Birgitta, Hedvig Charlotta Nordenflychti, Barbro Stigsdotteri, Sophia Rosenhane ja Sophia Elisabet Brenneriga.

Kirjandus
---------

* Peter Englund, "Ofredsår"
* A. L. Stjerneld (anonym), "Gripsholmgalleriet" (Stockholm 1833)
* Wilhelmina Stålberg, "Anteckningar om svenska qvinnor" ("Märkmeid rootsi naistest")

Välislingid
-----------

* 
* 
* 
* *Women Latin Poets*, Jane Stevenson
Baltika-tüüpi traaler Midija Venemaal
Baltika-tüüpi laevad Miiduranna sadamas (vasakul esiplaanil)
Baltika tüüpi laeva pooleks murdunud vrakk Osmussaarel
**Projekt 1328 Baltika** (ka MRTK - *малый рыболовный траулер с кормовым тралением*) on Nõukogude Liidus valmistatud ja massiliselt toodetud väiksem kalapüügilaev. On tänaseni kasutuses, sealhulgas Eestis.

Kirjeldus
---------

Baltika on mõeldud traalpüügiks ja püütud kala külmutamiseks (külmutustraaler). Iseloomulik kõrge vööriosa tagab parema kindluse Läänemere teravas lainetuses. Ahtris on slipp kalatraalile. Mõnikord on ümberehitusena keskel püügiteki kohal parrast kõrgendatud. 

Laevatüübi pikkus on 25,5 m, laius 7 m ja süvis kuni 2,37 m. 300 hj peamasin annab kiiruseks 9,5 sõlme. Laeval on kaks abimasinat võimsusega 20 hj. Külmutuslaadruumi maht on 64 m³ ja hoitav temperatuur 0° C lähedal. Koikohti on viiele laevapereliikmele.

Väidetavalt projekteeriti see kalatraaleri tüüp, nii et seda oleks sõjaseisukorras võimalik hõlpsalt kohandada ka kergeks miinitraaleriks.

Ajalugu ja kasutus
------------------

Esimene Baltika-tüüpi laev valmis Sosnovski laevatehases 1971. aastal ja nende tootmine lõpetati alles 2010. aastal. Kokku on ehitatud umbes 400 seda tüüpi laeva, millest üks läks ka Nõukogude Liidu mereväe kasutusse. Laevu on kasutatud peamiselt Läänemeres ja Põhjameres, seejuures laialdaselt Eestis ja Lätis. Samuti on osa eksporditud ja 20 laeva on ehitatud Rumeenias. Neid on kasutatud ka Bulgaarias ja Jugoslaavias. 

1980. aastail ehitatud Baltika-tüüpi laevu on Eestis veel käigus, näiteks *Veere*, *Ermistu*, *Hiiesaare*, *Illuste*, *Kuressaare*, *Ramsi*, *Pringi*, *Lavassaare*, *Narvia*, *Pedassaare* jm.

Muu
---

Lingvistiliselt iseäralikuna võib välja tuua, et ühe aastail 1976-2007 Lätis Riias teenistuses olnud Baltika-tüüpi traaleri nimi oli *Perse*.

Välislingid
-----------

* Soviet-Trawler - Baltika
* Saartehääl - Kalalaev Veeret pukseeriti sadamasse
* Delfi.ee - Muhu rannikul sõitis kalalaev madalikule
Niall McGinn 2009. aastal Celticu särgis
**Niall McGinn** (sündinud 20. juulil 1987 Dungannonis) on Põhja-Iirimaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Aberdeen ja Põhja-Iirimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Dungannon Swiftsis. 2008. aastal mängis ta Iirimaa kõrgliiga klubis Derry City. Seejärel suundus McGinn Šotimaale, liitudes sealse suurklubiga Celtic, kus mängis järgmised kaks hooaega. Hooajal 2011–12 mängis ta laenul Inglismaal League One'i klubis Brentford.

2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Šotimaa kõrgliiga klubiga Aberdeen. Hooajal 2012–13 lõi ta klubi särgis Šotimaa kõrgliigas koguni 20 väravat, lüües peaaegu poole Aberdeeni selle hooaja liigaväravatest. Samal hooajal valiti ta liiga sümboolsesse koosseisu ja 2013. aastal Aberdeeni hooaja parimaks mängijaks. Aberdeenis mängis ta kokku viis hooaega.

2017. aasta juunis liitus ta Lõuna-Korea kõrgliiga klubiga Gwangju, kuid tal oli seal raskusi kohanemisega ja ta naasis sama aasta detsembris Aberdeeni.

Debüüdi Põhja-Iirimaa koondises tegi McGinn 19. novembril 2008 mängus Ungari vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 16. oktoobril 2012 MM-i valikmängus Portugali vastu. 2016. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta värava Ukraina vastu.

Saavutused
----------

Derry City
* League of Ireland Cup: 2008

Celtic
* Scottish Cup: 2010–11

Aberdeen
* Scottish League Cup: 2013–14

Välislingid
-----------

 Niall McGinn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Põhja-Iirimaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 McGovern
* 2 McLaughlin
* 3 Ferguson
* 4 McAuley
* 5 J. Evans
* 6 Baird
* 7 McGinn
* 8 Davis (c)
* 9 Grigg
* 10 Lafferty
* 11 Washington
* 12 Carroll
* 13 C. Evans
* 14 Dallas
* 15 McCullough
* 16 Norwood
* 17 McNair
* 18 Hughes
* 19 Ward
* 20 Cathcart
* 21 Magennis
* 22 Hodson
* 23 Mannus
* Treener: O'Neill

 | Põhja-Iirimaa |
**Maria Alm am Steinernen Meer** on vald *(Gemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas.

Peaväljak
Vald asub Salzburgi *Pinzgau* piirkonnas, Saalachi lisajõe Urslau oja orus, mis kulgeb Steinernes Meeri mäestiku ja Hochkönigi massiivi (Berchtesgadeni Alpide osa) (põhjas) ning Salzburgi Kiltkivialpide (lõunas) vahel. Vald asub u. 5 km Saalfeldenist idas Bischofshofeni maantee ääres. Vallaosad on Aberg, Alm, Hinterthal ja Winkl.

Ajalugu
-------

Bajuvaari hõimude poolt 6. ja 7. sajandil asustatuna on u. 1160. aastast alates dokumenteeritud rüütlisugu *von der Almb*. Kihelkonnakirikut *Maria in der Almb* on esmamainitud 1374. aastal, kui ala oli Salzburgi peapiiskopkonna osa. Vürstliku peapiiskopi Leopold Anton von Firmiani valitsemise ajal ehitati see 1730. aasta paiku ümber praegusesse barokk-stiili ja omandas iseloomuliku torni. Samal ajal saadeti arvukalt protestantlikke alamaid Salzburgist välja, kes leidsid uue kodu kaugel eemal Gumbinneni ümbruses Ida-Preisimaal, kuhu nad asusid kuningas Friedrich Wilhelm I kutsel.

Siiani on Maria Alm *Almer Wallfahrti* palverännaku alguspunkt üle Steinernes Meeri mäestiku Püha Bartolomeuse kirikuni Königssee järve ääres. Alates 17. sajandist peetakse seda igal aastal 24. augustil pärtlipäeval.

Turism
------

Suusatamine Hinterthalis
Eriti talveturismi poolest tuntud Maria Alm on osa Hochkönigi suusapiirkonnast, mis on 28 suusapiirkonnast koosneva Ski Amadé võrgustiku liige, mis koos moodustavad suurima mäesuusatamise piirkonna Euroopas.

Lisaks mäesuusatamisele pakub Maria Alm võimalusi murdmaasuusatamiseks, golfiks, mägirattasõiduks, ronimiseks, matkamiseks ja kelgutamiseks. Alpide jalamil, u. 400 m kesklinnast, on Sommersteini bassein, millel on 40-meetrine veeliumägi, praegune kanal ning erinevad lastele mõeldud ujumis- ja mängualad. Basseini ümbrus on murune ja avatud, mistõttu on see suurepärane koht päevitamiseks. Basseinis on ka sise- ja välistingimustes suupistebaar ning riietuskapid riietusruumidega.

Tuntud inimesi
--------------

* Reinhard Spitzy (1912-2010), nats
* Marcus Schmuck (1925–2005), alpinist
* Wolf Haas (\* 1960), kirjanik
* Alfred Rainer (1987–2008), suusataja

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Zell am See ringkonna vallad

* Bramberg
* Bruck
* Dienten
* Fusch
* Hollersbach
* Kaprun
* Krimml
* Lend
* Leogang
* Lofer
* Maishofen
* Maria Alm
* Mittersill
* Neukirchen
* Niedernsill
* Piesendorf
* Rauris
* Saalbach-Hinterglemm
* Saalfelden
* Sankt Martin
* Stuhlfelden
* Zell am See
* Taxenbach
* Unken
* Uttendorf
* Viehhofen
* Wald
* Weißbach
**Kalnujai** on küla Leedus Raseiniai rajoonis, Kalnujai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Sealne kool on Raseiniai Viktoras Petkuse nimelise põhikooli filiaal.

Külas on sündinud leedu dirigent ja helilooja, Leedu professionaalse ooperiteatri rajaja Juozas Tallat-Kelpša.

Ajalugu
-------

Külas asub Kalnujai linnamägi. Asulat on kirjalikes allikates esmamainitud XIV sajandil. Kuni XVIII sajandini oli see kuninglik valdus. Aastal 1711 surid sealsed elanikud katku, küla rajati uuesti alles aastal 1738. 

1818. aastal rajati külla kirik, mis kuulus algselt Raseiniai kihelkonda. Aastal 1853 hakkas selle juures tegutsema kihelkonnakool. 

Aastail 1914 ja 1944 põles Kalnujai maha. Viimases tulekahjus hävis ka küla kirik, selle praegune hoone valmis aastal 1946. Aastal 1941 hukati sealsel linnamäel 831 juuti ja kolm kommunisti. Nõukogude ajal oli Kalnujai kohaliku kolhoosi keskasulaks.

* KalnujaiKalnujai
* LinnamägiLinnamägi
* Kalmistu vana kiriku varemetegaKalmistu vana kiriku varemetega
* Kalnujai uus kirikKalnujai uus kirik

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 27.05.2017.
2. ↑
3. ↑  Kalnujai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 226 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kalnujai** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
* Infot küla kohta
James McClean (2013)
**James Joseph McClean** (sündinud 22. aprillil 1989 Derrys, Põhja-Iirimaal) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Wigan Athletic ja Iirimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal Põhja-Iirimaa klubis Institute F.C.. Seejärel liitus ta 2008. aastal Iirimaa kõrgliigasse kuuluva Derry Cityga, kus mängis neli hooaega.

2011. aasta augustis liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Sunderland, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu. 2013. aastal suundus ta Inglismaa esiliiga klubisse Wigan Athletic. 2015. aastal valiti ta Wigan Athleticu aasta mängijaks. 2015. aastal naasis McClean Inglismaa kõrgliigasse, liitudes kolmeks aastaks West Bromwich Albioniga.

2018. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Stoke City. 2020. aastal valiti McClean Stoke City aasta mängijaks. 2021. aasta augustis naasis ta Wigan Athleticusse.

McClean kuulus mitmel korral Põhja-Iirimaa kuni 19-aastaste koondisse, kuid otsustas koondises esindama hakata esindama Iirimaad. Debüüdi Iirimaa jalgpallikoondises tegi ta 29. veebruaril 2012 sõprusmängus Tšehhi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. juunui 2014 sõprusmängus Portugali vastu. Ta kuulus Iirimaa koondisse 2012. ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Välislingid
-----------

 James McClean – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Iirimaa koondis  –  UEFA Euro 2012 |
| --- |
| 

* 1 Given
* 2 St Ledger
* 3 Ward
* 4 O'Shea
* 5 Dunne
* 6 Whelan
* 7 McGeady
* 8 Andrews
* 9 Doyle
* 10 Keane (c)
* 11 Duff
* 12 Kelly
* 13 McShane
* 14 Walters
* 15 Gibson
* 16 Westwood
* 17 Hunt
* 18 O'Dea
* 19 Long
* 20 Cox
* 21 Green
* 22 McClean
* 23 Forde
* Treener: Trapattoni

 | Iirimaa |

| * v
* r
Iirimaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Westwood
* 2 Coleman
* 3 Clark
* 4 O'Shea
* 5 Keogh
* 6 Whelan
* 7 McGeady
* 8 McCarthy
* 9 Long
* 10 Keane (c)
* 11 McClean
* 12 Duffy
* 13 Hendrick
* 14 Walters
* 15 Christie
* 16 Given
* 17 Ward
* 18 Meyler
* 19 Brady
* 20 Hoolahan
* 21 Murphy
* 22 Quinn
* 23 Randolph
* Treener: O'Neill

 | Iirimaa |
Krinoliini raamistik (pilt 1856. aastast)
Hobusejõhvist tehtud krinoliin aastast 1840
**Krinoliin** on kleidi tugikonstruktsioon, mis hoiab kleiti kohevamana ning toetab ja toob esile tema keerukaid vorme. 

Krinoliin võeti kasutusele 19. sajandi keskel. Nimetuse on see saanud jäigast kangast, mida algupäraselt valmistati hobusejõhvidest ja linasest või puuvillasest riidest. Sellist riiet hakati kasutama alusseeliku vooderdamiseks. Hiljem hakati krinoliine valmistama jäiga struktuurina.

Ka tänapäeval kasutatakse krinoliini alusseelikutes ja neid on mitmes jäikuses. Kõige jäigemaid struktuure kutsutakse "vaalaluuks", kuid need on valmistatud kas täisplastist või soonelisest plastist, mille sees on fiiberkiud. Tänapäeva krinoliin on peamiselt elastne võrkjalt monofilamentniidist kootud pael. Kõige laialdasemat kasutamist leiab krinoliin lameda paelana, kuid leidub ka lainjaid ja torujaid krinoliine. 

Krinoliine valmistatakse kõige sagedamini polüestrist, polüamiidist või nailonist.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Krinoliin** |
**Virve Kiisa,** 1951. aastani **Virve Gustel**, 1951–1966 aastatel **Virve Laur** (2. oktoober 1930 Kareda vald, Järvamaa – 21. veebruar 2022) oli eesti motosportlane ja sporditegelane.

Õppis Paide Keskkoolis. 1966. aastal lõpetas Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi tehnoloogina ja 1966–1968 aastatel töötas Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi õpetajana.

Motospordiga hakkas tegelema 1947. aastal Vabariiklikus Auto-Motoklubis Richard Lauri treeningurühmas. 1953. aastal oli ta ringrajasõidus Nõukogude Liidu meister ja 1951 motokrossis hõbe (125 cm3, naised), 1951. aastal sai ta motokrossis ja ringrajasõidus Spartak üleliiduliseks meistriks ringrajasõidus ja motokrossis ning aasta lõpul sai ta esimese Eesti naismotosportlasena NSV Liidu meistersportlase nimetuse. 

1956. aastal Riia lähistel toimunud esimestel Balti liiduvabariikide meistrivõistlustel sai ta esikoha. Osales 1963–1966 aastatel Nõukogude Liidu edukas võistkonnas rahvusvahelistel mootorrattaspordiliidu (FIM) rallidel. võitis ta kokku ENSV 19 meistrikulda ringraja-, hipodroomi- ja kilomeetrisõidus ning moto- ja talimotokrossis (125 cm3, naised). Mootorspordi (1951; Eesti naismootorisportlastest esimene). Võistlusspordist loobumise järel töötas hiljem Kalevi AMK-s treenerina. 

1959. aastal oli dublant filmis "Vallatud kurvid".

1969–1977 Automi linnanõukogu esimees, 1984–1986 Terase turustusosakonna juhataja. Oli 1990–2017 Astrec OÜ juhatuse liige.

2011. aastal andis ta koos abikaasa Endel Kiisaga välja raamatu "Elu kurvilistel radadel", ISBN: 9789949218400

Tunnustus
---------

* Kalevi auliige (1963)
* Automi auliige (1980)

Viited
------

1. 1 2  "Suri teenekas motosportlane Virve Kiisa". *Postimees*.
2. ↑  "Virve Kiisa". *ESBL*.
3. ↑  *Elu kurvilistel radadel*. 2011.

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
Kalnapededze mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904)
**Kalnapededze mõis** (saksa keeles *Charlottenburg*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisakompleks Lätis Alūksne piirkonnas Pededze vallas Kalnapededze külas.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli Aluliina mõisa ja selle kõrvalmõisate, sealhulgas ka Vecanna mõisa, kogusuurus 1816. aastal 23 ja 5/8 adramaad, neile mõisatele allus kokku 2011 mees- ja 2182 naishinge.

Viited
------

1. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 279.

Aluliina kirik
Aluliina kihelkond

**Kirik**: Aluliina kirik  

**Mõisad**: Aluliina kirikumõis | Alsviķi mõis | Aluliina mõis | Ate mõis | Babecka mõis | Beja mõis | Dore mõis | Ērmaņi mõis | Jaunanna mõis | Kalnapededze mõis | Kolberģi mõis | Lāzberģi mõis | Mālupe mõis | Nēķene mõis | Rēzaka mõis | Šļukumsi mõis | Ziemeri mõis | Tūja mõis | Vecanna mõis | Vizikumsi mõis
**Larissa Porõvkina** (sündinud 2. oktoobril 1949 Tallinnas) on Eesti füüsik ja mereökoloog.

Elulugu
-------

Larissa Porõvkina on teenistuja tütar.

Lõpetas 1968 Tallinna 6. Keskkooli, 1972 TÜ optika ja spektroskoopia erialal, 1989 aspirantuuri Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis, füüsika-matemaatikakandidaat (1989, Eesti NSV TA Füüsika Instituut (FI)), väitekiri "Спектрофлуориметрическая диагностика органических веществ в водных средах для целей лазерного дистанционного зондирования". Oli 1972–75 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi vanemlaborant, 1975–84 FI nooremteadur, 1984–89 TA spetsiaalse konstrueerimisbüroo vaneminsener, 1989–90 TEFI vanemteadur, 1990–92 Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi vanemteadur, 1992–93 Eesti Mereinstituudi vanemteadur, 1993–2001 TPÜ Eesti TA Ökoloogia Instituudi vanemteadur, 2001– firma Laser Diagnostic Instruments (LDI) AS teadusdirektor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: veekeskkonna orgaaniliste (ka saaste)ainete sisalduse määramine fluorestsents- ja laserspektroskoopia meetoditega, vastava instrumentaariumi arendamine. 1986–91 osales uurimisekspeditsioonides teaduslikul uurimislaeval "Arnold Veimer". XVI International Award for Technology and Quality (Rooma, 1995), World Intellectual Property Organization'i medal ja diplom parimale naisleidurile (Genf, 1999), 48. innovaatika, teaduslike uurimistööde ja uue tehnoloogia maailmanäituse (Brüssel) kuldmedal (1999). Üle 80 teadustrükise, 7 patenti.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Diagnostics of oil pollution in water by method of synchronous excitation (kaasautor K. Saar). // J. Appl. Spectr. 49 (1988) 4
* Total luminescent spectroscopy for remote laser diagnostics of natural water conditions (kaasautor). // Appl. Opt. 30 (1991) 4
* Spectral variability of humus substance in marine ecosystems (kaasautorid S. Babitšenko, J. Lapimaa). // AMBIO XXI (1992) 7
* Spectral characterization of terrestial and coastal waters in Estonia (kaasautor). // Oil Shale 17 (2000) 2
* In vivo fluorescent diagnostics of phytoplankton (kaasautorid S. Babitšenko, A. Leeben). // Spectral fluorescent signatures in diagnostics of water environment. Tallinn, 2001
* On-line detection and identification of chemical pollution by SFS (kaasautor S. Babitšenko). // Spectral fluorescent signatures in diagnostics of water environment. Tallinn, 2001
* Laser remote sensing of coastal and terristrial pollution by FLS-Lidar (kaasautorid S. Babitšenko, A. Dudelzak). // Access Remote Sensing J. 3 (2003) 1.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Külmkatoodtorudega reklaamvalgustus Las Vegases
LCD-ekraani taganvalgustuses kasutatav külmkatoodtoru (ühendusjuhtmetega)
**Külmkatoodhuumlamp** on torukujuline lahenduslamp, milles elektroodidele kõrge pingeimpulsi andmisel süttib püsiv huumlahendus. Huumlahendusega gaasneb helendus, mille värvus oleneb täitegaasist, kolvi klaasi värvusest või toru sisepinda katva luminofoori koostisest (luminofoorhuumlampides).

Hõrendatud gaasi ja elavhõbedaauru sisaldava peene klaastoru otstes on elektroodid, mis mõlemad toimivad vaheldumisi katoodina vastavalt rakendatava pinge polaarsusele. Külmkatoodtoru ei vaja süütamiseks elektroodidel hõõgniite (nagu nt kaarlahendusel põhinevas luminofoorlambis), vaid elektronide emissiooni negatiivselt elektroodilt (katoodilt) kutsub esile järsk pingelang katoodi vahetus läheduses. Külmkatood siiski ei tähenda, et katoodid töötamisel külmaks jääksid, vaid seda, et elektronide emissioon ei toimu mitte termoemissiooni, vaid sekundaaremissiooni tulemusena huumlahenduses. Seejuures ei toimu elektroodimaterjali olulist aurustumist, mille tulemusena toru eluiga võib ulatuda 50 000 tunnini.

Sekundaaremissiooni kutsub esile tugev elektriväli vahetult katoodi juures. Sellises väljas toimub intensiivne gaasi ioonide ja aatomite omavaheline põrkumine, mille tulemusena vabanenud elektronid löövad katoodist eemaldudes aatomitest välja uusi elektrone – sekundaarelektrone. Kiirguse põhiosa eraldub positiivses lahendussambas.

Süütamiseks vajaliku kõrge pinge ja püsivaks tööks vajaliku toitepinge sagedusega umbes 50 kHz tekitab impulsstoiteallikaga elektrooniline liiteseadis. Lamp süttib kiiresti.

Värvilise valgusega külmkatoodtorusid kasutatakse laialdaselt reklaamvalgustuses.

**Luminofoorhuumlambid** ehk CCFL-lambid (lühend ingl k sõnadest *Cold Cathode Fluorescent Lamp*) olid pikka aega kasutusel kuvarite ja telerite LCD-ekraanide tagantvalgustuses, kuni asendati valgusdioodidega (LED/LCD-ekraanid).

Külmkatoodiga luminofoorhuumlampide valgusviljakus on väiksem kui kaarlahendusel põhinevatel luminofoorlampidel, seepärast neid töövalgustuseks ei kasutata.

* Heelium
* Neoon
* Argoon
* Krüptoon
* Ksenoon

Vaata ka
--------

* Huumlamp

Viited
------

1. ↑  ENE, 3.kd, 1988, lk 501.
Marshmello
*Mitte segi ajada Marshmallowiga*

---

**Marshmello** (stiliseeritud marshmello) on elektroonilise tantsumuusika produtsent ja DJ. 

Ta pälvis avalikkuse tähelepanu, kui remiksis Jack Ü ja Zeddi laule. Marshmello on teinud koostööd selliste artistidega nagu Omar LinX, Ookay, Jauz ja Slushii. 2017. aasta jaanuaris jõudis tema laul "Alone" USA-s edetabelisse Billboard Hot 100.

Välimus
-------

Marshmello kannab publiku ees esinedes kohandatud kiivrit. Kes ta tegelikult on, pole teada. On arvatud, et Marshmello võib olla Ameerika DJ Chris Comstock, kes on tuntud ka esinejanimega **Dotcom**, sest tema stiil sarnaneb väga Marshmello omaga. Skrillex on samuti viidanud Marshmellole intervjuus nimega "Chris". Lisaks on mõlema mänedžeriks Moe Shalizi ja väidetavalt on mõlemal ka sama tätoveering ja sünnikuupäev.

### Lavapersoon ja identiteet

Marshmello lavanimi versioon sõnast *marshmallow* ja tema vahukommi maskott on mõlemad inspireeritud elektroonilise *house*-muusika produtsendist ning DJ-st deadmau5, kes samuti kasutab alternatiivset kirjapilti oma lavanimena ja esineb surnud hiire maskotti kandes. Teadmine, et deadmau5 on panustanud Marshmello persooni, on ilmne pala "Alone" muusikavideos, kus Marshmellol on lemmikloomaks hiir Joel (Joel Zimmerman on deadmau5 tõeline nimi). Ajakirjanikud on spekuleerinud, et Marshmello võib olla ka Martin Garrix, Jauz või DJ-de ning produtsentide kollektiiv, kelle mänedžeriks on Shalizi. 4. märts 2017 Feed Me postitas Instagrami loo Dotcomist Marshmello kostüümis ja teisest inimesest Marshmello kiivriga. 

Pärast esinemist muusikafestivalil Electric Daisy Carnival 2016 Marshmello paljastas oma isiku, võttes peast kiivri. Selgus, et see esineja oli hoopis Hollandi produtsent Tiësto. Üritust kirjeldati laialdaselt kui "trollimist", sest mõlemat artisti oldi nähtud koos teiste piltide peal ning nad ühendasid oma esinemiste ajakavad, mistõttu on ebatõenäoline, et Marshmello oleks tegelikult Tiësto. 8. juuli 2017 postitas India näitlejanna Urvashi Rautela Instagrami endast pildi koos Chris Comstocki, Maejori ja Moe Shaliziga, kus ta väitis, et Comstock on tema pildil Marshmello, märgistades Marshmellot Comstocki isikliku konto või aliase Dotcomi asemel. Ainsate osalistena on ASCAP maininud Comstocki laulukirjutajana Marshmello laulus "Silence" ja Khalidi, kes külalisena laulab.
**Külmutamine** on toiduainetööstuses konserveerimine madalal temperatuuril −18 °C kuni −45 °C. Külmutamisel katkeb mikroobide elutegevus ning aeglustuvad (lakkamiseni) toiduainete kvaliteeti mõjutavad keemilised ja biokeemilised protsessid; seetõttu võivad mõned külmutatud toiduained säilida kuni kaks aastat. Toiduainete omadusi muudab külmutamine teistest konserveerimisviisidest vähem. Mida kiiremini ja mida madalamal temperatuuril toiduaineid külmutatakse, seda paremini säilivad nende toiteväärtus ja maitseomadused. Tõhusaim (kulukaim) viis on külmutada vedela lämmastikuga. Kõige rohkem kasutatakse mitmesuguse ehitusega külmuteid, millega saadakse temperatuuri kuni −30 °C või ka kuni −45 °C. 

Külmutatakse liha, kala, köögi- puuvilja ja valmistoite. Lihas ja kalas sisalduvate rasvade rääsumise vältimiseks nad glasuuritakse, st pärast külmutamist asetatakse vette, millele on lisatud antioksüdeerijaid (naatriummonoglutamaati, askorbiinhapet, naatriumalginaati, sidrunhapet vm): moodustuv õhuke jääkoorik kaitseb toiduainet õhuhapniku oksüdeeriva toime eest.

Viited
------

1. ↑  Külmutamine. Eesti entsüklopeedia, 5. kd, 1990, lk 333

Välislingid
-----------

* Mida ja kuidas külmutada
**Desmos** on täiustatud veebigraafikakalkulaator, mida rakendatakse brauseritele ja äpivahenditele. Alates 2012. aasta septembrist oli Desmos saanud Kapor Capitalilt, Learn Capitalist, Kindler Capitalist, Elm Street Ventures'ist ja Google Ventures'ist umbes 1 miljon USA dollarit.

Desmose veebikalkulaatori abil saab kiirelt ja mugavalt konstrueerida funktsiooni graafikuid kas valemi, parameetri või punktide järgi. Funktsioone saab esitada ilmutatud ja ilmutamata kujul. On võimalik sisestada liht- ja liitfunktsioone, enamus matemaatilisi funktsioone, sh. hüperboloidseid funktsioone.

Graafikuid saab esitada erinevates koordinaatsüsteemides, sh poolaarkoordinaatides; saab muuta graafikute mastaapi, on võimalus suurendada või teha väiksemaks kas kogu graafik või selle osa, graafikuid saab piirata. Graafikul saab märkida punkte. Parameetreid saab sisestada tabeli väärtustena. Kalkulaator arvutab kõik vajalikud väärtused, näiteks leiab funktsiooni minimaalse või maksimaalse punktide koordinaate, ekstreemumite koordinaate, joonte lõikepunkte. 

Kalkulaator sisaldab lisaks võrrandite ja võrratuste graafilise lahendamisele ka loendeid, krüpte, regressioone, interaktiivseid muutujaid, kahte tüüpi graafikuvõrke. Samuti arvutivõimalusi, mida sisaldavad tavaliselt paljud programmeeritavad kalkulaatorid.

Kasutajad saavad luua kontosid ja salvestada loodud graafikuid, printida ja saata e-aadressile. Õpetajate konto abil saab luua klassiruumi tegevusmoodulid. 
Uute kasutajate õpetamiseks on eelnevalt programmeeritud 35 näidisgraafikut.

Desmos on kasutatav mitmes keeles.

Viited
------

1. ↑  "Desmos gets Google Ventures funding for next-gen graphing calculator". Gigaom. 2012-09-26.
2. ↑  "Desmos user guide" (PDF).
3. ↑  "Dynamic and Dynamite Desmos Demos". sites.google.com.
4. ↑  "Desmos: A Definitive Guide in Graphing and Computing | Math Vault". 2016-07-12.
Külvik
**Külvik** ehk **külvimasin** on seade, mis asetab täpse koguse seemneid mulda nii, et seemned on mullas kindlal sügavusel ja neil on kindel vahekaugus. 

Enne külviku leiutamist külvati seemned käsitsi mulda, kuid sedasi on seemnete kulu suur ja seemned ei ole ühtlasel sügavusel, mis viib saagikuse vähenemiseni. 

Mullaharimise viisi järgi jagatakse külvikud kolmeks:

* Tavalisel mullaharimisel kasutatavad külvikud külvavad ainult künnipõhiselt haritud põllule.
* Minimeeritud mullaharimise puhul kasutatakse külvikuid, mis suudavad külvata näiteks randaalitud põllule. Sellisel juhul kasutatakse peamiselt ketasseemenditega külvikut.
* Otsekülvikud külvavad otse harimata põllule.

Külvikuid saab liigitada ka funktsiooni alusel: monokülvik külvab ainult seemet, kombikülvik lükkab lisaks seemnele mulda ka väetise.

Külviku kõige olulisem osa on külviseadis ehk annusti. Annusti tagab seemnete väljumise külvikukastist ühtlase vooluna. Annustatakse kas ühe­suuruste annuste kaupa või ühe seemne kaupa (täppiskülvikud). Annustist suunduvad seemned külvisejuha kaudu seemendi tekitatud vakku või paiskuvad maapinnale laiali (lauskülvikutel). Külvikuga võib ühendada  märgisteid, jäljekobesteid jms seadmeid.

Ajalugu
-------

Babüloonias kasutati algelisi külvikuid juba umbes 1500 eKr, aga see leiutis ei jõudnud Euroopasse. Mitmerealised rauast külvikud leiutati Hiinas umbes 200 eKr. Esimese teadaoleva külviku Euroopas valmistas Camillo Torello ja see sai 1566. aastal Veneetsia senatilt patendi. 

Alguses olid külvikud kallid, ebatöökindlad ja haprad. Külvikuid hakati Euroopas laialdasemalt kasutama alles 19. sajandi keskel.

Esimesed külvikud olid nii väikesed, et külvikut jõudis vedada ka üks hobune. Tehnika arenedes muutusid külvikud suuremaks ja tõhusamaks, nii et nendega sai täis külvata üha suuremaid alasid.
Negatiivse laenguga osakese pretsessiooni suund magnetvälja suuna ümber
**Larmori pretsessioon** (iiri füüsiku Joseph Larmori järgi) on osakese (elektroni, aatomituuma, aatomi) magnetmomendi pretsessioon ehk selle momendi pöörlemistelje keerdumine ümber välise magnetvälja suuna.

Välises magnetväljas {\displaystyle {\vec {B}}} asetsevale magnetilisele dipoolile mõjub jõumoment

{\displaystyle {\vec {\Gamma }}={\vec {\mu }}\times {\vec {B}}=\gamma {\vec {J}}\times {\vec {B}},}
kus tehtemärk {\displaystyle \times } tähistab vektorkorrutist;

{\displaystyle {\vec {\mu }}} on magnetmoment (magnetiline dipoolmoment);
{\displaystyle {\vec {J}}} on impulsimoment;
{\displaystyle \gamma } on güromagnetiline suhe.
Staatilise magnetvälja korral on magnetinduktsiooni vektor {\displaystyle {\vec {B}}=B\_{0}{\hat {z}}} ristkoordinaadistiku *z*-telje suunaline) ja impulsimomendi vektor {\displaystyle {\vec {J}}} pretsesseerub (keerdub) *z*-telje ümber ringsagedusega {\displaystyle \ \omega \_{0}=\gamma B\_{0}}.

Seda sagedust nimetatakse **Larmori sageduseks**. Näiteks kui prooton asetseb magnetväljas, mille magnetiline induktsioon *B* = 1 tesla, on Larmori sagedus 42 megahertsi.

Laetud osakese korral eristatakse Lamori sagedusest tsüklotronresonantsi sagedust.

Larmori pretsessiooni tähtsad rakendused on tuumaspinn-resonantsspektroskoopia ja tuumaspinntomograafia.