recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.sx** on Sint Maarteni Interneti tippdomeen. Domeen eraldati Sint Maartenile 2010. aasta detsembris.

Pärast piiratud registreerimisega perioodi avati domeeni registreerimine kõigile 2012. aasta novembris.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Eduard Kotšergin
**Eduard Kotšergin** (vene keeles Эдуард Степанович Кочергин; sündinud 22. septembril 1937 Leningradis) on poola-vene segaperekonnast pärit Vene teatrikunstnik ja kirjanik.

Ta sündis aastal 1937 Leningradis poolatarist ema ja venelasest isa pojana. Tema vanemad represseeriti, Eduard anti lastekodusse. Teise maailmasõja alguses evakueeriti lastekodu Siberisse. Pärast sõda hakkas ta suviti juhuslike rongidega seigeldes Siberist Leningradi poole liikuma, viibides talviti Venemaa lastekodudes. Aastaks 1952 jõudis ta sõjaväerongiga Vologdast Eestisse. Eestist saadeti ta NKVD poolt Leningradi ema juurde, kes oli vahepeal vanglast vabanenud. Ta lõpetas aastal 1960 Ostrovski-nimelise Leningradi Teatriinstituudi (Nikolai Akimovi õpilasena).

Ta on töötanud Väikeses Ooperi- ja Balletiteatris. Aastatel 1963–1966 oli ta Leningradi draama- ja komöödiateatri peakunstnik. Aastatel 1966–1972 oli ta Komissarževskaja-nimelise draamateatri peakunstnik. Aastast 1972 on ta Gorki-nimelise draamateatri peakunstnik (aastal 1992 muudeti teater Georgi Tovstonogovi nimeliseks).

Viited
------

Kirjandus
---------

* Ангелова кукла. Рассказы рисовального человека. СПб.: Изд-во Ивана Лимбаха, 2003 (переизд.: 2007, 2008); СПб.: Вита Нова, 2011 (переизд. 2013)
* Крещенные крестами. СПб.: Вита Нова, 2009 (переизд. 2011); Ka eesti keeles: Trellidega ristitud: põlve otsas üles kirjutatud märkmed. Vene keelest tõlkinud Ilona Martson. Tartu: Petrone Print, 2015.
* Записки Планшетной крысы. СПб.: Вита Нова, 2013
* Завирухи Шишова переулка. Василеостровские притчи. СПб.: Вита Нова, 2015



1. ↑  *Калмыков В.* 50 самых ярких дебютов в прозе начала третьего тысячелетия // Литературная Россия. 25. märts 2005.
**.pg** on Paapua Uus-Guinea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Ohete sild
**Ohete sild** (itaalia keeles *Ponte dei Sospiri*) on sild Põhja-Itaalias Veneetsias. Kaetud sild on ehitatud valgest paekivist ja sel on kivist trellidega aknad. Sild ületab Rio di Palazzo kanalit ning ühendas Veneetsia uut vanglat (*Prigioni Nuove*) Doodžide palees asunud ülekuulamisruumidega.

Ehitamisest
-----------

Silla projekteeris Antonio Contino, kelle onu Antonio da Ponte oli projekteerinud samuti Veneetsias asuva Rialto silla. Silla ehitamist alustati aastal 1600.

Nimest
------

Ohete sillalt avanev vaade Veneetsiale oli viimane vaade, mida süüdimõistetud enne oma vangistamist nägid. Sillale andis nime 19. sajandil lord Byron ning see tuleneb arvamusest, et vangid ohkasid, kui nad nägid kaunist Veneetsiat viimast korda läbi akna teel allpool asuvatesse kongidesse.

Tegelikult olid silla ehitamise ajaks inkvisitsiooni ja suurte hukkamiste ajad möödas ning palee katuse all olevad kongid olid enamasti täis väiksemaid kurjategijaid. Lisaks ei olnud aknaid katnud kivist võrede tõttu sealt ka võimalik kuigi paljut näha.

Legend
------

Kohalik legend räägib, et armastajatele tagatakse igavene armastus ja õndsus, kui nad suudlevad päikeseloojangul gondlil Ohete silla all, samal ajal kui helisevad San Marco basiilika kellatorni (*Campanile di San Marco*) kellad. Sellel legendil põhineb ka 1979. aastal valminud film "A Little Romance", kus mängisid peaosi Laurence Olivier ja Diane Lane.

* Vaade Ohete sillaltVaade Ohete sillalt
* Ohete sild hooldustööde ajalOhete sild hooldustööde ajal
* John Singer Sargenti akvarellJohn Singer Sargenti akvarell

Sarnased sillad
---------------

Hiljem on nime "Ohete sild" kasutatud seoses teiste sarnaste kaetud sildadega üle maailma: sillad Peruu pealinnas Limas, Cambridge'i ja Oxfordi linnades Inglismaal, Stockholmis, Maini-äärses Frankfurdisis Saksamaal ning mitmel pool Ameerika Ühendriikides.

Viited
------

1. ↑  Ponte dei Sospiri (the Bridge of Sighs). Travelandleisure.com.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ohete sild** |

* Bridge of Sighs, Veneetsia
**.pf** on Prantsuse Polüneesia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Voodi
**Voodi** (ka: **säng**) on magamiseks mõeldud mööbliese. 

Voodi oli kasutusel juba Vana-Egiptuses. Euroopas magati veel keskajalgi mitmekesi koos. Üksimagamine oli vaid ülikute eesõigus. Eesti vanas rehetoas magati lavatseil, pinkidel, ahju peal või põrandal. Seesugune komme kestis 19. sajandi keskpaigani, seejärel muutus eraldi voodi üldiseks.

Tämapäeval valmistatakse voodeid erinevast materjalist raamide ja madratsitega. Toodetakse nari-, kapp-, laud-, võre-, kompaktvoodeid, pesukastiga, öökappidega, ülestõstetavaid voodeid, multifunktsionaalseid voodikomplekte.

* Roostetanud narivoodid rannakaitsepatarei nr 314 ruumides OsmussaarelRoostetanud narivoodid rannakaitsepatarei nr 314 ruumides Osmussaarel
* Baldahhiinvoodi PortugalisBaldahhiinvoodi Portugalis
* Kaheinimesevoodi PrantsusmaalKaheinimesevoodi Prantsusmaal
* VesivoodiVesivoodi

Voodi Eesti talus
-----------------

Voodit nimetati varasemal ajal Eesti eri piirkondades täiendavalt veel: *ase*, *koigas*, *kravatt*, *oete*, *kripka*, *kroika*, *seeka* jne.

Voodi sai taludes tuntuks 18. sajandil. Esialgu oli voodi vaid taluperemehe ja -perenaise kasutuses. Teised pereliikmed hakkasid voodites magama peale seda, kui eluruumidena võeti kasutusele kambrid. Vanemad voodid olid lühikesed, postjalgadel ning laiade kaunistuseta külg- ja otsalaudadega, mis olid tapitud. Voodisse mineku ja voodil istumise tegi hõlpsamaks külglaua keskosa ülemise ääre sisselõige ehk *kamp*, otsalauad olid mõnikord kaunistusega. Voodi põhjale pandi lahtisi õlgi, mida kattis takune lina ehk *sängipalakas*, peaaluseks oli *peapakk* (hiljem padi). 

19. sajandi lõpul tulid kasutusele põhuga täidetud voodikotid, aluslinad ja padjapüürid olid kaunistatud heegelpitsiga, voodi kaeti kirjatud vaibaga. Voodeid valmistasid sageli tislerid tellimise järgi, need olid kõrgete otsalaudadega ning kaunistatud nuppude ja lõigetega, tihti värvitud. Abieluvoodid olid laiemaks tõmmatavad, kahe poole ja kuue jalaga, neid võis õhtul lahti tõmmata ja hommikul kokku panna. Lihtsamateks magamisasemeteks olid pukkidele asetatud pulk-, laud- või nöörpunutispõhjaga koikud.

Vaata ka
--------

* mööbel
* magamine

Viited
------

1. ↑  Murdesõnade kaart, koigas
2. ↑  Murdesõnade kaart, kravatt
3. ↑  Väike murdesõnastik
4. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 358
5. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 242

Kirjandus
---------

* "Eesti talurahvaarhitektuur". Karl Tihase. Kirjastus: Kunst, Tallinn 1974.
* "Eesti talutoa sisustus". Tiina Võti. Kirjastus: Kunst, Tallinn 1984.

Välislingid
-----------

* Voodi Eesti Põllumajandusmuuseum

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Voodi** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Voodi** |
**.sd** on Sudaani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ps** on Palestiina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2000. aastast.
Faililaiendi kohta vaata PostScript.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Eduard Kägi** (23. märts 1899 Mahu küla Viru-Nigula kihelkond – 4. aprill 1997) oli eesti meremees, matemaatik, meteoroloog, merenduspedagoog ja vaimulik.

Hariduse sai Eduard Kägi külakoolis, kihelkonnakoolis ja kõrgemas algkoolis. Tal oli ka igatsus keskkooli minna, kuid kehvade majandusolude tõttu astus ta Narva merekooli, hiljem Peterburi merekooli. Peterburi merekadettide koolis õiendas ta kapteni eksamid. Tagasi kodumaal olles lõpetas ta Tartu õhtugümnaasiumi ja asus õppima Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonda, kus ta õppis matemaatikat, füüsikat ja astronoomiat. Ülikooli lõpetas ta aastal 1927. Seejärel siirdus ta Tallinna Merekooli õpetajaks.[*viide?*]

Ta töötas aastaid Tallinna Merekoolis õpetajana ja kolm aastat oli selle direktor. Ta kirjutas ka kaks õpikut. Veendunud ulatusliku hariduse väärtuses merejuhtkonna väljaõpetamiseks, astus ta Hamburgi Ülikooli, õppides seal meteoroloogiat, okeanograafiat ja füüsikat. Hamburgis kaitses ta 25. juulil 1939 *dr. rer. nat.* doktoriväitekirja teemal "Õhurõhu ja tuulte mõju veeseisule Eesti rannikul".[*viide?*]

Rootsis töötas dr. Kägi Göteborgi aeroloogiajaama juhatajana ja hiljem Göteborgi merekooli korralise õppejõuna kuni erruminekuni aastal 1968. Koolivaheaegadel sõitis ta Rootsi laevade juhtkonnas ookeanidel ja ümbermaailmareisidel. Oli ka innukas koorilaulja, alustades juba aastal 1913 segakooris. Hiljem osales üliõpilas- ja meeskoorides. Osales 1994. Tallinnas üldlaulupeol, kus andis ka intervjuu Mati Talvikule.[*viide?*]

Lapsepõlves unistas ta kirikuõpetajaks saamisest. Küpse mehena hakkas ta usuteadust õppima. Ta õppis usuteadust aastatel 1966–1969 Lundi Ülikoolis ja Göteborgi Svenska Religions-Vetenskapliga Institutis. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Stockholmi koguduses. Õpetajaks ordineeriti ta 22. märtsil 1970.

Oli aastatel 1970–1985 Põhja-Saksamaa koguduse õpetaja, 1970–1987 Niedersachseni koguduse õpetaja. Aastatel 1974–1987 oli ta Saksamaa praostkonna abipraost. Aastatel 1982–1987 oli ta Lõuna-Baieri- ja Baden-Württembergi koguduse hooldajaõpetaja. 1987. aastal läks ta kirikutöölt emerituuri.

Viited
------

1. ↑  Eesti Kirik nr. 2, 1984
2. ↑  Konrad Veem, Eesti Vaba Rahvakirik: Dokumentatsioon ja leksikon, Stockholm: EVR, 1988

Kirjandus
---------

* Meteoroloogia ja okeanograaafia: merekoolidele / Eduard Kägi. Tallinn: Tallinna Merekool, 1933.
* Astronoomia merekoolidele / Eduard Kägi. Tallinn: Tallinna Merekool, 1934.
* Eluraamat: [mälestused] / Eduard Kägi. Kållered: [s.n. 1992] (Rootsi).
**Jenny Kruse** on Teise maailmasõja ajal Taanis ehitatud ja alates 2011. aastast Eestis käigus olev 2-mastiline kahveltaglasega purjelaev (ketš).

Ajalugu
-------

Jenny Kruse hakati ehitama 1944 aastal ja veesati 1946. aastal Taanis Skagenis ookeanipüügi kalalaevaks, täpsemalt Põhjamere kreveti- ja kalatraaleriks (saksa haikutter ja taani hajkutter), siis kandis alus pardanumbrit "S.262" ja raadiokutsung oli OWAM. 1980-ndail ehitati see Rootsis Donsö saarel ümber vabaajalaevaks ja hakkas seejärel tegutsema misjonilaevana. Aastatel 2007–2011 sõitis laev Soome lipu all. 

Alates juulist 2011 on Jenny Kruse omanik sama nimega mittetulundusühing Eestis ja kodusadam on Pärnu. 2012. aastal läbis laev kapitaalremondi, mille käigus vahetati välja osa plangutusest ja käigukast. Purjekaga sooritatakse suviti vabaajareise ja see täidab ühtlasi misjonilaeva ülesandeid.

19. septembril 2022 pärastlõunal Pärnu sadama Jannseni tänava kai ääres seisnud ajalooline kahemastiline puupurjekas Jenny Kruse uppus.

21. septembril 2022 tõsteti laev veest välja Pärnu sadama Jannseni kaile.

Kirjeldus
---------

Jenny Kruse on puidust kerega, taglaselt 2-mastiline kahvelpurjestusega ketš. Kaared on tammest.

* Purjestus:
	+ Purjepind: 163 m²
	+ Eespurjed: fliiger (laeval kutsutakse *jagare*-ks, kuna laev ehitati purjekaks Rootsis), kliiver, foka (taaksel)
	+ Grootmast: groot-kahvelpuri, topsel
	+ Besaanmast: besaan-kahvelpuri

Viited
------

1. ↑  Fiskeskibe.dk S-numre. (vaadatud 22.9.2020)

Välislingid
-----------

* 7Seil: „Jenny Kruse"
* Haikutter Regatta Nysted
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2022 |  |
| **Hõbe** | 2021 |  |

**Jere Innala** (sündinud 17. märtsil 1998 Hämeenlinnas) on Soome jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliigaklubis Frölunda HC ründajana vasakäärel.

Ta alustas karjääri Soome klubis HPK, debüteerides Soome kõrgliigas hooajal 2016/17. Läbimurde tegi Innala hooajal 2018/19, mil ta lõi Soome kõrgliigas 24 väravat ja andis 21 väravasöötu. 2019. aastal tuli ta HPK-ga ka Soome meistriks. Hooajal 2021/22 mängis ta Soome kõrgliigaklubis HIFK, saade sel hooajal Soome kõrgliigas kirja 18+30.

2022. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Frölundaga.

2022. aastal tuli Innala Soome jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. 2021. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Soome koondisega hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  "Innala from Finland signs with Frolunda" (rootsi). Frölunda HC. 7. mai 2022. Vaadatud 7. mail 2022.

Välislingid
-----------

* Jere Innala hockeydb.com lehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Harjumaa Jõelähtme kihelkonna vallast; Läänemaal Karuse kihelkonnas oli Nehatu-Pivarootsi vald* |

---

**Nehatu vald** (saksa keeles *Nehhat*; 1866–1891 **Nehatu-Väo vald**) oli vald Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal ja Harju maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Maardu linna aladel.

Eesti haldusjaotus 1925. aastal
Nehatu vald oli üks Eesti valdu, kus kehtis pidevalt sõjaseadus/kaitseseisukord.

1918. aasta veebruaris ostis Nehatu vallavalitsus taanduvatelt Vene sõjaväelastelt 20 suurtükki, kuulipildujaid, püsse, telefoniaparaate, padruneid, sineleid, sõduripluuse ja muud varustust. 25. veebruaril 1918 Saksa sõjavägi konfiskeeris varustuse ja viis rongiga minema. 26. jaanuaril 1920 nõudis vallavolinik H. Tamm konfiskeeritud varanduse hüvitamist 2 539 400 margaga.

Harju maakonna nõukogu otsuse järele 11. maist 1919. aastal on eraldati Viimsi kogukond ja Maardu kogukonna Lepneeme ja Tammneeme külad Nehatu vallast ja nendest asutati iseseisev Viimsi vald. Uus vallavalitsus avas oma tegevuse 1. novembrist 1919. aastal.

30. jaanuaril 1934 tühistas Raasiku rahukohtunik Nehatu vallavolikogu valimised.

Aastal 1939 liideti Viimsi vallaga ja moodustus Iru vald.

Vallavanemad
------------

1879. aastal oli Nehatu vallavanem Priidik Potisepp.

1924. aastal oli vallavanem Hans Sommerling, kommunistliku mässaja Arnold Sommerlingi isa.

1928. aastal oli vallavanem Konstantin Jüssi.

1938. aastal oli Nehatu vallavanem Johannes Mõisama.

Vaata ka
--------

* Tarasoo

Viited
------

1. ↑  Nehatu vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.03.2016)
2. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
3. 1 2  "Nehatu vabariik". Vaba Maa, 24. veebruar 1938, nr. 46, lk. 7.
4. ↑  Teadaanne. Riigi Teataja, nr. 102, 9 detsember 1919
5. ↑  Nehatu valib uuesti. Rahvaleht, 1. veebruar 1934, nr. 13, lk. 4.
6. 1 2  Tallinn, Narva mnt. 154. Arhitektuuriajalooline ülevaade. ENSV Ministrite Nõukogu Riiklik Ehituskomitee. Kultuurimälestiste Riiklik Projekteerimise Instituut. Tallinn, 1987
7. ↑  "A. Sommerlingi isa raske seisukord". Vaba Maa, 6. detsember 1924, nr. 283, lk. 6.

Kirjandus
---------

* "A. Sommerlingi isa raske seisukord". Vaba Maa, 6. detsember 1924, nr. 283, lk. 6.
* Nehatu vallaisade mure. Vaba Maa, 14. juuli 1929, nr. 160, lk. 8.
* "Nehatu vabariik". Vaba Maa, 24. veebruar 1938, nr. 46, lk. 7.

Välislingid
-----------

* Riigivanem K. Päts kodukaunistustööl (alates 02:57)
**Marcel Albers** (29. aprill 1967 Eindhoven – 20. aprill 1992 Thruxton) oli Hollandi võidusõitja. Tal pole peresidemeid autojuhi Christijan Albersiga.

Karjäär
-------

Marcel Albers alustas oma karjääri Hollandi väikevormelites, võites 1989. aastal kohaliku Vormel Fordi meistritiitli. Järgmisel aastal, pärast liitumist Opel Euroseriesiga, lõpetas ta meistritiitli tubli kuuenda kohaga.

1991. aastal otsustas ta lülituda Inglise Vormel 3-le, saavutades aasta lõpus viienda koha ja saavutades Marlboro Mastersil kolmanda koha, eelnenud vaid David Coulthard ja Jordi Gené. Need etteasted tegid Albersist järgmise aasta Inglismaa Vormel 3 tiitli favoriidi.

1992. aasta hooaeg avanes Albersi võiduga Donington Parkis ja lõpetamisega Silverstone'is. Kolmandaks võistluseks, mis peeti Thruxtoni ringrajal, kvalifitseerus ta esireas. Pärast käigukastiprobleemidest mõjutatud võistluse algust lähenes ta Woodham Hillis vahetult enne šikaaniklubi pidurduspunkti oma meeskonnakaaslase Elton Juliani poole ja põrkas temaga kokku. Tema Ralt ületas raja ja paiskus ümber ning tabas tara. Tunni aja pärast vrakist välja võetud Albers suri teel haiglasse. Ta sai postuumselt võidujooksus seitsmenda ja meistrivõistlustel üheteistkümnenda koha.

Välislingid
-----------

* Marcel Albers, aadressil driverdb.com, DriverDB AB (inglise keeles).
* Kaart Motorsport Memorial (inglise keeles)
* Pilt surmaga lõppenud õnnetusest
**Harald Saarniit** (29. juuni 1925 Vastseliina vald, Võrumaa – 30. detsember 1997 Tallinn) oli Eesti ajaloolane.

Elulugu
-------

Harald Saarniit oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1945 Võru 1. Keskkooli, 1951 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna, 1951–1954 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant, ajalookandidaat (1955, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Eesti sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924)". Oli 1954–1957 AI nooremteadur, 1957–1963 vanemteadur, 1963–1969 Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituudi vanemteadur, 1969–1971 TPedI vanemõpetaja, dotsendi kohusetäitja, 1971–1974 dotsent, 1975–1979 AI teadussekretär, 1979–1982 teadusdirektor, 1982–1986 ajalooallikate sektori juhataja, 1986–1992 Oktoobrirevolutsiooni perioodi ajaloo sektori ja ajaloo osakonna juhtivteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: Eesti agraarpoliitika 1917–1924, eriti Vabadussõja ajal (1918–1920). Osales Eesti ajaloo üldkäsitluste koostamisel. Nõukogude Eesti preemia (1977, kollektiivis). 125 teadustrükist, rohkesti aimeartikleid.

Teoseid
-------

* Kodanlik Eesti sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924). Tallinn, 1958
* Kommunistliku fraktsiooni tegevusest Eesti Riigikogus sõjajärgse revolutsioonilise kriisi aastail (1920–1924). Tallinn, 1961
* Töörahva riigi eest (kaasautorid O. Kuuli, A. Liebman), Tallinn, 1967
* Аграрная политика большевиков в период Великой Октябрьской социалистической революции (апрель 1917 – март 1918). Историографический обзор. Тлн, 1986.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2014. Vaadatud 7. jaanuar 2013.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Leninlik etapp Eesti ajalooteaduses. Tallinn, 1970, 424.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Heinrich von der Brüggen** (surnud 1501. aasta hilissügisel) oli Liivi ordu maamarssal.

Heinrichi vanemad olid Philipp von der Brüggen ja Margarete von Beeck. Ta sündis Bockumi kihelkonnas Krefeldi lähedal Reinimaal. Brüggenite suguvõsa juured olid Marki krahvkonnas, kuid 14. sajandil olid nad Kölni peapiiskopi vasallidena Reinimaale ümber kolinud. Heinrichi kaks nooremat venda, Eberthard ja Gerhard, tulid samuti Liivimaale, neist esimesest sai orduvasall ja teisest Liivi ordu liige.

Heinrich astus ordusse tõenäoliselt väga noorelt, kuid paraku pole teada, millal see aset leidis. Võimalik, et ta oli enam-vähem üheealine Wolter von Plettenbergiga, kuid võis olla ka temast vanem. 1478. aastal on teda mainitud Sigulda linnusekomtuur (*Hauskomtur*). 1486. aastal oli ta Grobiņa foogt, 1490. aastal sai aga Kuldīga komtuuriks. 1495. aastal nimetas uus ordumeister Wolter von Plettenberg ta maamarssaliks. Seda ametit pidas ta kuni oma surmani 1501. aasta sügisel.

1501. aasta novembris tungisid Liivimaa-Moskva sõja tõttu Liivimaale venelased, kes rüüstasid rängalt idapoolseid alasid. Et Plettenberg oli sel ajal raskelt haige, oli ordu sõjaline juhtimine täielikult maamarssali vastutada. Ent ordu tõsisemat vastupanu ei organiseerinud ning passiivsuses hakatigi süüdistama maamarssalit. Ta suri aga vahetult pärast venelaste esimesi sõjaretki, seega on võimalik, et ka teda tabas mõni nakkushaigus.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 119 (lk 147).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Wennemar von dem Broele** | **Grobiņa foogt**1486 | Järgnev**Sweder von der Busche** |
| Eelnev**Dietrich von Oldenbockum** | **Kuldīga komtuur**1490–1494 | Järgnev**Heinrich von Galen** |
| Eelnev**Wolter von Plettenberg** | **Liivi ordu maamarssal**1495–1501 | Järgnev**Johann von dem Broele**

 |
**Harald Stunde** (18. jaanuar 1899 Narva – 28. veebruar 1942 Porto Alegre) oli Eesti lendur.

6. oktoobril 1920 sai temast Ühendkuningriigi Kuningliku Aeroklubi lendur, lenduritunnistus nr 7885. Sama aasta 9. oktoobrist oli ta Eesti sõjaväe lennurühma lendur. 1925. aastal töötas Harald Stunde Aeronaudi piloodina. 1926. aastal lendas ta reisilennukiga tänava kohal traatidesse ja kukkus koos reisijatega alla. Kõik inimesed küll pääsesid eluga, aga Stunde jäi süüdi ja ta tundis, et pind jalgade all hakkab põlema, nii sündis otsus Eesti tolm jalgadelt pühkida.

1926. aastal siirdus Stunde Saksamaale, kus astus Junkersi firma teenistusse ja lendas Klaipeda-Kaunase-Königsbergi liinil. Saksamaalt siirdus Stunde Argentinasse, 1927. aastal võeti ta tööle lennufirmasse Lloyd Aereo Bolivano liinilendurina. Alates 21. märtsist 1932 oli ta Brasiilia lennufirma Varig piloot ja alates 19. juunist 1938 lennufirma Varig vanempiloot (chiefpilot). Stunde oli esimene eestlane, kes üht tüüpi lennukiga (Junkers F13) oli 1938. aasta suveks lennanud miljon kilomeetrit, olles Junkersis selleks ajaks töötanud 12 aastat. Stunde hukkus 28. veebruaril 1942 lennukatastroofis Sao Joao lennuvälja lähistel, temast jäi maha Eestist pärit abikaasa Alice Petersen ja poeg Tarmo.

Viited
------

1. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on kabala-nimelisest müstikatraditsioonist; samanimeliste kohtade kohta ja sõna muude tähenduste kohta vaata lehekülge Kabala (täpsustus).* |

---

**Kabala**, harvemini ka **kabalistika**, on 12. sajandil välja kujunenud juudi usulis-filosoofiline süsteem, müstikavool, mis pretendeerib Jumala olemuse mõistmisele. Keskuseks on Léoni asula Prantsusmaal.

*Kabbalah* tähendab heebrea keeles 'saadud', viidates sellele, et tegemist on pärimusega minevikust. Kabala tõi judaismi usukäsitlusse uusplatonismi ja hermetismi sugemeid.

Päritolu
--------

Juudi müstika seisnes algselt üksnes empiirilises õpetuses. Spekulatiivse iseloomu sai see palju hiljem uusplatonismi ja uuspütaagorluse mõjul. Keskaegseid Sefer Yetzirah uurijaid hakati kutsuma "*baale ha-kabbalah*" (kabala valdajad). Hiljem hakati kabala tundjaid nimetama "*maskilim*" (targad). Alates 13. sajandist kasvas kabalast välja ulatuslik kirjandus kõrvuti ja sageli vastakuti Talmudiga. 

Enamik kabala vorme õpetab, et pühakirjas on igal kirjatähel, sõnal ja numbril varjatud tähendus. Kabala õpetab tõlgitsusmeetodeid nende varjatud tähenduste väljaselgitamiseks. 

Mõned religiooniajaloolased leiavad, et terminit "kabala" tuleks kasutada ainult nende müstilis-religioossete süsteemide kohta, mis tekkisid pärast 12. sajandit; varasemaid esoteerilisi juudi usulisi süsteeme tuleks teisiti nimetada.[*viide?*] Teised religiooniajaloolased peavad seda eristust meelevaldseks, pidades 12. sajandi kabalat järjekordseks faasiks samadest müstilistest juurtest ja elementidest jätkunud arengujoones.[*viide?*] Seetõttu peavad nad kohaseks rääkida kabalast ka 1. sajandi puhul pKr.[*viide?*] Ortodokssed juudid ei nõustu kummagi koolkonnaga, eitades kabala olulist ajaloolist arengut.[*viide?*]

Kabala kolmeks tuntuimaks raamatuks peetakse Sefer Yetzirahi, ("Loomise raamat"), Zoharit ("Sära raamat") ja apostel Johannese ilmutuseraamatut. Nende raamatute kirjapaneku aeg on vaieldav.

Kõrvalist
---------

* Mõistet "kabalistika" võidakse kasutada ka ülekantud tähenduses ebateaduslike järelduste tegemise kohta juhuslikest faktidest ning millegi salapärase, arusaamatu ja segase kohta.

Vaata ka
--------

* Lilith
* Okultism

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kabala** |

* Praktiline kabala inglise keeles
* Dion Fortune. *Mystical Qabala.*
* Maailma Kabbala uurimise instituudi BNEI – BARUCHi eestikeelne lehekülg
**Heinrich von Notleben** (surnud tõenäoliselt 1448) oli Liivi ordu maamarssal ja Liivi ordumeistri koha pretendent 15. sajandi teisel veerandil.

Heinrichi vanemaid pole teada. Ta sündis Notlebenis Gotha lähedal ning tema perekond oli ilmselt üks tähtsusetumaid väikeaadli suguvõsasid. Teada on ka tema vend Albrecht von Notleben, kes esineb ühes allikas 1439. aastal.

Heinrich oli aastatel 1430–1431 Kuldīga komtuur, kuid langes 17. septembril 1431 Nakeli lahingus poolakate kätte vangi. Sealt vabanes ta alles 1434. aasta jaanuaris. Seejärel sai temast Järva foogt, kuid juba 1435. aasta 1. septembril langes ta Swienta lahingus taas Poola vangistusse. Sedakorda pääses ta sealt 1437. aastal ning naasis Järva foogti ametisse. 

1438. aasta 2. märtsil valiti Notleben reinimaalaste partei poolt Liivi ordumeistri kandidaadiks, ehkki Notleben ise Reinimaalt ei pärinenudki. Vestfaallased vastasid sellele Heidenreich Vincke von Overbergi valimisega. Reinimaalasi soosiv kõrgmeister Paul von Rusdorf kinnitas Notlebeni ametisse, kuid Liivi ordu käsknike enamus sellega ei nõustunud. Seetõttu jõudis kätte maiskondade konflikti kõrgpunkt, kus Liivi ordul oli sisuliselt korraga kaks ordumeistrit. Notleben ise mõistis aga, et talle Liivimaal piisavalt toetust ei ole ega püüdnudki ordumeistri au endale saada, vaid jätkas Järva foogti kohuste täitmist. Sellest siiski Vinckele ei piisanud ja 1439. aastal, kui viimane Liivi ja Saksa orduharude poolt ametlikult kinnitati, seda vaatamata kõrgmeistri jätkuvale vastuseisule, pagendati Notleben vähetähtsale Rēzekne foogti ametikohale.

1441. aastal sai aga Saksa ordu kõrgmeistriks Konrad von Erlichshausen, kes otsustas vaenutsevaid orduharusid lepitada ning kinnitas ka Vincke ametisse. Sellele järgnes ka Vincke ja Notlebeni leppimine ning viimasest sai Liivimaa reinimaalaste lõplikuks lepitamiseks maamarssal, tähtsuselt teine mees ordus. Ehkki tema ametisseastumise aastaks loetakse tavaliselt 1441. on ta allikates marssalina esinev alles alates 1442. aasta oktoobrist. 1448. aastal Notleben tõenäoliselt suri, sest maamarssali ametisse astus Goddert von Plettenberg ja Notleben enam kusagil allikates ei esine.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 632 (lk 480–484).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Swender von Reve** | **Kuldīga komtuur**1430–1431 | Järgnev**Heidenreich Vincke von Overberg** |
| Eelnev**Helwig von Gilsa** | **Järva foogt**1434–1435 | Järgnev**Matthias von Boningen** |
| Eelnev**Matthias von Boningen** | **Järva foogt**1437–1439 | Järgnev**Peter Wesseler** |
| Eelnev**Simon von Gundheim** | **Rēzekne foogt**1439–1441 | Järgnev**Matthias von Boningen** |
| Eelnev**Gottfried von Rodenberg** | **Liivi ordu maamarssal**1441–1448 | Järgnev**Goddert von Plettenberg**


 |
**Pajupea** on küla Harju maakonna Rae vallas. 

Külas asub Aruküla kalmistu ja kultuurimälestiseks tunnistatud ohverdamiskoht Taaralaskemägi.

Küla kuulus Jüri kihelkonda ja Kurna valda ning Rae valda.

Elanike arv
-----------

**Pajupea küla elanike arv**| Aasta | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 1996 | 2003 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elanike arv | 61 | 67 | 120 | 93 | 96 | 110 | 128 | 128 |

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Kultuurimälestiste register. Kasutatud 1.6.2016.
5. ↑  Rae valla koduleht

  


Rae valla vapp.
Rae valla asulad

**Alevikud:** Assaku | Jüri | Lagedi | Peetri | Vaida  

**Külad:** Aaviku | Aruvalla | Järveküla | Kadaka | Karla | Kautjala | Kopli | Kurna | Lehmja | Limu | Pajupea | Patika | Pildiküla | Rae | Salu | Seli | Soodevahe | Suuresta | Suursoo | Tuulevälja | Urvaste | Uuesalu | Vaidasoo | Vaskjala | Veneküla | Veskitaguse | Ülejõe
Günther Kleiber (1981)
**Günther Kleiber** (16. september 1931 Eula – 29. märts 2013 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Günther Kleiber oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1946–1949 elektrikuks. 1950. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1950–1952 õppis Kleiber Dresdenis Tööliste-Talupoegade Teaduskonnas. 1953–1958 õppis ta Rostocki Ülikoolis ja Dresdeni Tehnikaülikoolis elektrotehnikat. 1958–1962 oli ta Dresdeni Ülikoolis teaduslik assistent ja 1962–1963 elektrotehnika teaduskonna parteiallorganisatsiooni juhataja. 1964–1966 juhatas ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Dresdeni ringkonna juhatuse elektritehnika ja andmetöötluse osakonda.

1967. aastal sai Günther Kleiber Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks ja Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks. Samast aastast oli ta ka Rahvakoja (parlamendi) liige. 1971–1989 oli Günther Kleiber Saksa DV Ministrite Nõukogu aseesimees, 1973–1986 üldise masinaehituse, põllumajandusmasinate ja sõidukiteehituse minister. 1984–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige.

8. novembril 1989 astus Günther Kleiber koos kogu Poliitbürooga ametist tagasi. 3. detsembril 1989 heideti ta Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist välja. 8. detsembril 1989 esitati talle süüdistus ametialastes kuritarvitustes ja korruptsioonis ning ta võeti vahi alla. 1990. aast mais vabastati ta vahi alt, seejärel oli ta töötu. 1995. aasta jaanuaris esitati talle süüdistus seoses Saksa DV piiriületusel tapetud inimeste kohtuasjaga, sama aasta augustis algas tema vastu kohtuprotsess. 25. augustil 1997 mõisteti Kleiberile kolm aastat vabadusekaotust. Ta kaebas kohtuotsuse edasi. Novembris 1999 jättis Liidukohus kohtuotsuse muutmata. 18. jaanuarist kuni 30. septembrini 2000 oli ta vanglas. Vabastati ennetähtaegselt vangistusest, kuna Berllini linnapea Eberhard Diepgen andis talle armu.

Viited
------

1. ↑  Günther Kleiber : deutscher Ingenieur und fr. DDR-Wirtschaftspolitiker Munzinger
2. ↑  Günther Kleiber geb. 16. September 1931 Eula (Kreis Borna)
 Chronik der Wende
3. ↑  Kleiber, Günther \* 16.9.1931, † 29.3.2013 : Mitglied des Politbüros des ZK der SED Bundesstiftung zur Aufarbeitung der SED-Diktatur
4. ↑  Kleiber und Schabowski begnadigt Spiegel-Online, 6. september 2000
"**Tartu marss**" on Raimond Valgre poolt 1943. aastal loodud laul. Laul algab sõnadega "Kauneim linn on Eestis Tartu".

Tartu marss
Refr. Kauneim linn on Eestis Tartu,  

Emajõe kalda peal.  

Kes kord käinud seal,  

ei sel meelest lä’e  

kaunid tunnid Toomemäel.  

  

Kauneim linn on Eestis Tartu.  

Ja kui saatus sind on viin’d  

ära kaugele, koju viib su tee  

ikka Tartu tagasi.  

  

Sinna jäid minu isa ja ema,  

sinna jäid minu õde ja vend.  

Raskel tunnil Tartu linn meid kutsub –  

kätte jõudnud tasumise tund!  

  

Ei me kauem end oodata lase,  

võitlus ühine kõiki meid seob.  

Me tuleme ja võidame,  

„Vanemuises" laulame:  

  

Refr. Kauneim linn on Eestis Tartu...

Taust
-----

Laulu lõi Valgre ajal, mil ta teenis Punaarmees, mängides esialgu 917. Laskurpolgu ansamblis ning hiljem suuremas džässorkestris. Legendi järgi on laulu sünnilugu järgmine – olles saadetud rühma musta pesu ära viima, vahetas Valgre pesukorvi õlle vastu ning peale seda kui ülemused ta kätte said, paluti tal karistuse leevendamiseks üks laul valmis teha.

Teised esitajad
---------------

Laulu on lisaks Valgrele esitanud ka paljud teised artistid ning lugu tuli ette kandmisele ka 2014. aasta Tartu laulupeol.

Vahemikus 1. juunist kuni 26. novembrini mängivad Tartu raekoja tornikellad "Tartu marssi" kaks korda päevas kell 12:01 ja 18:01.

Kriitika
--------

Laulu avaliku esitamise suhtes on oldud ka kriitilisel seisukohal ning seda seetõttu, et Punaarmee sõdurid olevat seda laulnud Tartu vallutamisel 1944. aasta 25. augustil.

Viited
------

1. 1 2 3  Tartu marss - laulusõnad. Vaadatud 06.10.2014.
2. ↑  Tartu laulupeo „Enne ja Nüüd" kava | TARTU LAULUPIDU 2014. Vaadatud 06.10.2014.
3. ↑  Raekoja kellamäng. Vaadatud 06.10.2014.
**Endotsentriline fraas** on fraas, mille peasõna võib esineda ka ilma laiendita ja samas täita terve fraasiga samaväärset süntaktilist funktsiooni. St et laiendi(te) väljajätmine ei muuda lauset arusaamatuks, grammatiliselt valeks ega riku lause põhistruktuuri, kuid muudab pisut lause tähendust.

Eesti keeles on **endotsentriline** näiteks nimisõnafraas, vrd

* *Aknalaual oli [ilus valge **küünal**].* - nimisõnafraasi peasõna on nimisõna *küünal*

*Aknalaual oli [valge **küünal**].*
*Aknalaual oli **küünal**.*
Endotsentrilisele fraasile vastandub **eksotsentriline fraas**, kus peasõna või laiend ei saa üksi täita sedasama süntaktilist funktsiooni, mida tervikfraas. St et eksotsentrilise fraasi peasõna ega laiendit ei saa lausest välja jätta, sest muidu muutub lause tähendus või saadakse grammatiliselt ebakorrektne lause.

Eesti keel
----------

**Endotsentrilised** on eesti keeles nimisõnafraas, omadussõnafraas, määrsõnafraas ja tegusõnafraas.

Nimisõnafraas, vrd näiteks

* *[Suur kollane **õun**] kukkus põõsasse.* - nimisõnafraasi peasõna on nimisõna *õun*

*[Kollane **õun**] kukkus põõsasse.*
***Õun*** *kukkus põõsasse.*
Omadussõnafraas, vrd näiteks

* *Õun oli [mõnusalt **maitsekas**]*. - omadussõnafraasi peasõna on omadussõna *maitsekas*

*Õun oli **maitsekas**.*
Määrsõnafraas, vrd näiteks

* *Auto peatus [üsna **järsult**].* - määrsõnafraasi peasõna on määrsõna *järsult*

*Auto peatus **järsult**.*
* *Lennuk sõitis [väga **kõrgel**].* - määrsõnafraasi peasõna on määrsõna *kõrgel*

*Lennuk sõitis **kõrgel**.*
Tegusõnafraas:

* finiitfraas, vrd näiteks

*Neiu [**laulab** lemmiklaulu].* - tegusõnafraasi peasõna on tegusõna *laulab*
*Neiu **laulab**.*
* infiniitfraas, vrd näiteks

*Poiss läks [malet **mängima**].* - tegusõnafraasi peasõna on tegusõna *mängima*
*Poiss läks **mängima**.*
*Mees soovis kangesti [maja **ehitada**].* - tegusõnafraasi peasõna on tegusõna *ehitada*
*Mees soovis kangesti **ehitada**.*
**Eksotsentrilised** on eesti keeles

* kaassõnafraas, vrd

*Tüdruk jooksis [trepist **üles**].* - kaassõnafraasi peasõna on kaassõna *üles*

uus tähendus: *Tüdruk jooksis üles.*
grammatiliselt ebakorrektne: *Tüdruk jooksis trepist.*
*Seisin [maja **lähedal**].* - kaassõnafraasi peasõna on kaassõna *lähedal*

uus tähendus: *Seisin lähedal.*
grammatiliselt ebakorrektne: *Seisin maja.*
* hulgasõnafraas, vrd

*Lund sadas [**kolm** päeva].* - hulgafraasi peasõna on hulgasõna *kolm*

uus tähendus: *Lund sadas päeva.*
grammatiliselt ebakorrektne: *Lund sadas kolm.*

Viited
------

1. ↑  Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.
Map
**Pakalnieši raudteejaam** on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Vīksna vallas.

Jaam asus Riia jaamast 139,4 km kaugusel. 

Jaam avati aastal 1921. Aastal 1926 muudeti see peatuseks, ent aastal 1931 suleti see täielikult. Aastal 1932 ehitati Pakalniešist Kūdupele viiv kitsarööpmeline raudteeharu, mistõttu jaam avati aastal 1933 taas, kuigi sellel puudusid jaamatöölised. Pakalnieši–Kūdupe raudteel järgnes Pakalniešile Aizezere raudteepeatus.

Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rajama Pakalniešist Petserisse viivat raudteed, ent nõukogude vägede pealetung tegi nende plaanidele lõpu ja demonteeritud kitsarööpmelist raudteed enam ei taastatud. Ka Pakalnieši raudteejaam jäi suletuks.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 108. lk. ISBN 978-9984-38-698-0

Välislingid
-----------

* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Vīksna |  **Pakalnieši** | Kuprava  |
Pajusi Rahvamaja asub Pajusi mõisa peahoones
**Pajusi rahvamaja** on rahvamaja Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pajusi külas. Rahvamaja on endisaegne Pajusi mõisa peahoone. Rahvamaja kultuurijuht on Maia Lepiste.

Ajalugu
-------

Pajusi Rahvamaja tegutseb endisaegse Pajusi mõisa peahoones, mis ehitati 19. sajandi alguses. Praeguseks on mõisa peahoonest säilinud parempoolne tiib ja keskosa. Hoone vasak tiib lammutati 1934. aastal ja hoonest sai ametlikult rahvamaja.

Tänapäev
--------

Pajusi Rahvamaja suur saal
Pajusi Rahvamaja väike saal
Mõisa peahoone ja teised mõisahooned on renoveeritud ja korrastatud. Hoones on kasutamiseks väike saal, suur saal ja salong.

Tegevus
-------

Rahvamajas tegutsevad erinevad isetegevuskollektiivid: 

Pajusi Teater

Etno tantsurühm

Segarahvatantsurühm Kaljaan

Pajusi naisansambel

Ardu segaansambel

Viited
------

1. 1 2 3  "Pajusi Rahvamaja". *Põltsamaa Kultuurikeskuse koduleht*. Vaadatud 28.10.2022.
2. ↑  "Pajusi Rahvamaja". *Puhka Eestis portaal*. Vaadatud 28.10.2022.
3. 1 2  "Pajusi Mõis". *Pajusi mõisa kodueht*. Vaadatud 28.10.2022.
Maksim Gorki nimeline kesklastepark
**Partyzanski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 64,6 km². 2015. aasta seisuga elas seal 97 697 inimest, neist 76% oli valgevenelasi.

Rajoon loodi aastal 1978. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 2012, mil sellele lisandusid suured hõredalt asustatud metsaalad Minski rajoonist. Kõrgeim koht ulatub 207 meetrit üle merepinna. Rajoonis voolab Svisłači jõgi.

Partyzanski rajooni territooriumil asuvad suured tööstusettevõtted, nende seas Minski mootoritehas ja Minski traktoritehas ja Minski Elektrotehnikatehas. Kõrgemat haridust annavad Minski Riiklik Lingvistikaülikool, Valgevene Riiklik Sideakadeemia ja A. D. Sahharavi nimeline Riiklik Rahvusvaheline Ökoloogiainstituut. Seal asub ka Valgevene riikliku tsirkuse hoone, lisaks on seal üks kino. Rajooni jääb üks Minski Lasteraudtee jaamadest. Rajooni läbivad Minski metroo ja mitu trammiliini. Raamatukogudest asuvad seal haridusministeeriumi raamatukogu ja kolm Minski linnaraamatukogu filiaali. Sellesse rajooni jääb ka Eesti Suursaatkond Valgevenes.

Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Дарашэвіча, 8, rajooni juhib Juryj Uładzimiravič Truščanka.

Rajooni territooriumile jäävad linnaosadest Ściapianka, Slapianka, Vialikaja Slapianka, Zacharava-Pulichava, Dražnia ja Traktoritehase linnak.

Viited
------

1. ↑   Vaadatud 25. jaanuar 2018.

Välislingid
-----------

* Rajooni koduleht (*vene keeles*)

| * v
* r
Minski haldusjaotus |
| --- |
| 
Centralny rajoon • Frunzienski rajoon • Kastryčnicki rajoon • Leninski rajoon • Maskoŭski rajoon • Partyzanski rajoon • Pieršamajski rajoon • Saviecki rajoon • Zavodski rajoon |
**Inimese parvoviirus** ehk **В19** (B19V) on üheahelalise lineaarse DNA genoomiga ning iseloomuliku genoomi ja kapsiidi ehitusega väike DNA-viirus. 

Selle parvoviiruse avastas Inglismaal 1975. aastal Y. Cossart B-hepatiidi diagnoosimeetodite väljatöötamise käigus verepangas asuvate vereseerumite uurimise kõrvaltulemusena. See tähistati verepangas asuva vereproovi koodi järgi "B-reas number 19".

Inimese parvoviirus B19 võib olla ohtlik umbes kümnele protsendile rasedatest (looteinfektsiooni oht) ja immuunpuudulikkusega või intensiivistunud erütropoeesiga isikutele (näiteks hemolüütiline aneemia). 

B19 kuulub viiruste perekonda *Erythrovirus* ja sugukonda *Parvoviridae*.

Kirjandus
---------

* Anderson M. J. Jones S. E. Fisher-Hoch S. P. et al. Human parvovirus, the cause of erythema infectiosum (fifth disease)//Lancet. 1983; 1: 1378.
* Brown K. E. Young N.S. Human parvovirus B19 infections in infants and children//Adv. Ped. Inf. Dis. 1997; 13: 101-126.

Välislingid
-----------

* Parvoviirus
**.sc** on Seišelli Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр