recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Peter Fill
**Peter Fill** (sündinud 12. novembril 1982 Kastelruthis Bolzano provintsis) on Itaalia mäesuusataja. Fill alustas mäesuusatamist juba kolmeaastaselt ja esimesel võistlusel osales kuueaastaselt.

2000. aastal pääses Fill Itaalia B-koondisse ja 2002. aastast kuulub ta põhikoondisse.

Fill sai 2001. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Verbieris pronksmedali suurslaalomis ja 2002. aastal Tarvisios ülisuurslaalomis kuldmedali. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos oli ta Alpi kahevõistluses üheksas. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is jäi Fill ülisuurslaalomis 0,99 sekundilise kaotusega Didier Cuche'i järel teiseks. Alpi kahevõistluses oli ta viies. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis võitis Fill suures Alpi kahevõistluses pronksmedali ja sai ülisuurslaalomis 9. koha.

Maailma karikasarjas osales Fill esimest korda 7. märtsil 2002 Zauchensees, kus ta sai ülisuurslaalomis 12. koha. Kümne parema hulka jõudis ta esimest korda 15. detsembril 2002 Val-d'Isère'is ülisuurslaalomis, kui sai 6. koha. Esimese poodiumikoha sai ta Wengenis 13. jaanuaril 2006 suures Alpi kahevõistluses, kui oli kolmas. 29. novembril 2008 võitis Fill esimese maailma kariksarja etapi Lake Louise'is kiirlaskumises.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2009 Prantsusmaa Val-d'Isère'is
	+ Hõbe hõbemedal ülisuurslaalomis
* 2011 Saksamaa Garmisch-Partenkirchenis
	+ Pronks pronksmedal suures Alpi kahevõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2001 Šveits Verbieris
	+ Pronks pronksmedal suurslaalomis
* 2002 Itaalia Tarvisios
	+ Kuld **juunioride maailmameister** ülisuurslaalomis

### Maailma karikasarjas

* Kiirlaskumise karikas
	+ **1. koht**: **2016, 2017**
* Alpi kahevõistluse
	+ **1. koht**: **2018**

Peter Fill on osalenud (seisuga 25. märts 2018) 340 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 22 korral, neist kolm etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2008 | 29. november | Lake Louise |  Kanada | kiirlaskumine |
| **2.** | 2016 | 23. jaanuar | Kitzbühel |  Austria | kiirlaskumine |
| **3.** | 2017 | 26. veebruar | Kvitfjell |  Norra | ülisuurslaalom |

Välislingid
-----------

* Peter Filli koduleht
* Peter Fill FIS-i kodulehel (inglise)
**Zelvianka** või **Zelvjanka** on jõgi Valgevenes Hrodna ja Bresti oblastis, Nemunase vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Зэльвянка*, vene keeles samuti *Зельвянка*.

Jõe pikkus on 170 km ja valgla on 1940 km². Jõe lang on 0,4 m/km.

Zelvjanka jõgi algab Valgevenest Svisłači rajoonist, selle territooriumil on jõe sängi 16 kilomeetri ulatuses maaparandustöödega õgvendatud. Algul voolab jõgi ida suunas, voolates läbi Vaŭkavyski rajooni ja Bresti oblasti Pružany rajooni. Viimase territooriumil on jõel Papiernia veehoidla ja hüdroelektrijaam. Pärast seda, kui Zelviankasse suubub jõe suurim lisajõgi Ružanka, pöörab Zelvianka põhja suunas, voolates Słonimi rajooni läänepiiril ja läbides Zelva rajooni. Zelva rajoonis Zelva alevi juures on jõel Zelva paisjärv koos väikese hüdroelektrijaamaga. Zelvast allavoolu on jõesäng 28,2 kilomeetri ulatuses maaparandustöödega õgvendatud. Edasi läbib jõgi Masty rajooni, voolates selle territooriumil loodesse. Jõgi suubub Nemunase jõkke Masty linna territooriumil.

Suuremad asulad jõe kaldal on Zelva alev jõe keskjooksul ja Masty linn jõe suudmes.
**Aleksandrów Kujawski maakond** (poola *powiat aleksandrowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Aleksandrów Kujawski linnas.

Aleksandrów Kujawski maakond moodustati 1932. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taasloodi 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Aleksandrów Kujawski, Ciechocinek ja Nieszawa.

Aleksandrów Kujawski maakonnas on kuus valda:

* Aleksandrów Kujawski vald
* Bądkowo vald
* Konecki vald
* Raciążeki vald
* Zakrzewo vald
* Waganieci vald

Viited
------

1. ↑  Aleksandrów Kujawski Encyklopedia PWN. Vaadatud 29. septembril 2023

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
Arvo Valton (vasakul) ja Jeremei Aipin kirjandusfestivalil HeadRead 2011  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 29. mai 2011
**Jeremei Aipin** (sündinud 27. juunil 1948 Handi-Mansi autonoomses ringkonnas Varjegani külas) on handi kirjanik ja poliitik.

1971. aastal lõpetas ta Handi-Mansi Pedagoogikakooli ja 1976 Moskvas Gorki-nimelise Kirjandusinstituudi.

Ta on töötanud jahimajandis, geoloogilistel töödel puurijaabina, raudtee-ehitusel puusepana, raadio- ja telekorrespondendina ning rahvakunsti metoodikakeskuses toimetajana, osalenud etnograafilistel ekspeditsioonidel ja kogunud rahvaluulet. 

1996. aastal valmis temast dokumentaalfilm. Eesti režissööri Valentin Kuigi filmis "Hääled" kajastatakse Aipini pürgimist Venemaa Riigiduumasse 1995. aasta detsembris. Filmi linastusel Pärnu visuaalse antropoloogia festivalil osales ka Aipin ise.

Samuti on Aipin osalenud Lennart Meri filmis "Toorumi pojad".

Kaheksandal soome-ugri rahvaste kirjanike kongressil 2004. aastal Hantõ-Mansiiskis otsustasid osalejad esitada Aipini Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks.

Kirjanduslik tegevus
--------------------

Kirjanduslikku tegevust alustas ta 1969. aastal. Ta kirjutab handi rahva elust ja valuprobleemidest. Alguses kirjutas ta emakeeles, handi keele Surguti murdes, aga kuna kirjandusinstituudis suudeti lugeda üksnes venekeelseid käsikirju, hakkas ta kirjutama peamiselt vene keeles. Tema jutte ja romaane on tõlgitud paljudesse Euroopa keeltesse.

### Teoseid

#### Jutukogud

* "Vana seedri varjus" (1986)
* "Esimese lume ootel" (1990)
* "Vandemurdja (1995, valikkogu)

#### Romaanid

* "Handid ehk koidikutäht" (1990)
* "Kustuva kolde ääres" (1998)
* "Jumalaema verisel lumel" (2002, eesti keeles 2008, käsitleb Kazõmi ülestõusu)

#### Näidend

* "Punane narta" (1991)

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Aipin on olnud Venemaa Föderatsiooni presidendi esindaja Handi-Mansi autonoomses ringkonnas ja Venemaa Riigiduuma liige. Ta on Põhja, Siberi ja Kaug-Ida Põlisrahvaste Assotsiatsiooni esimees. Ta on välja töötanud Venemaa põlisrahvaste põhiõiguste deklaratsiooni projekti.

Viited
------

1. ↑  "Jeremei Aipin - eesti filmi kangelane" Eesti Päevaleht, 17. juuli 1996
2. 1 2 3  "Soome-ugri kirjanikud soovivad handile Nobeli preemiat" Virumaa Nädalaleht, 29. september 2004

Kirjandus
---------

* Eva Toulouze, "Traagiline jõud ja raulik jõud" (Jeremei Aipini ja Juri Vella elust), Looming 11/1999 lk 1698–1705
**Verknė** on jõgi Leedus, Nemunase vasakpoolne lisajõgi.

Jõe valgla on 703 km², pikkus on 77 kilomeetrit. 

Verknė algab Trakai rajoonis, voolab läände ja suundub Prienai rajoonis Birštonase lähistel Nemunasesse. Ülemjooksul läbib jõgi Vilkokšnise järve. Jõel asuvad Jundeliškėse paisjärv pindalaga 22 ha ja Aukštadvarise hüdroelektrijaama paisjärv pindalaga 293 hektarit. Jõe alamjooksul on viimased kaks kilomeetrit Kaunase veehoidla poolt üles paisutatud. Jõe keskjooksul asub Verknė ihtüoloogiline kaitseala.

Jõe nimi tuleneb tõenäoliselt tüvest *verk-*, *virk-*, mis tähendab pisaraid, nuttu. Kazimieras Būga arvates võib see tuleneda ka indoeuroopa algkeele tüvest *ver-*, mis tähendab vett.

Jõe järgi on nimetatud Gėluva lademe ja Jaagarahu lademe Verknė kihistu.

Viited
------

1. ↑  *Verknė*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 489 lk.
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.
3. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 19

Välislingid
-----------

 Verknė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sordiaretajast; arsti kohta vaata artiklit Rudolf Tamm (arst)* |

---

**Rudolf Tamm** (27. jaanuar 1898 Adila vald, Harjumaa – 21. jaanuar 1987 Jõgeva) oli eesti sordiaretaja ja loodusvaatleja. 

Õppis 1920–1928 (lõpetas) Tartu Ülikoolis agronoomiat, cand. agr. 1953 ("Kaheaastaste köögiviljade seemikute toitepindade mõju seemnesaagisse"). Liivika vilistlane.

Osales Vabadussõjas. Alates 1924 Jõgeva sordiaretusjaama instruktor, asjaajaja ja teaduslik sekretär. 1959–1961 Eesti Põllumajanduse Akadeemia dotsent. Ta tegeles köögivilja- ja lillesortide aretamisega. 

Ta tegeles ornitoloogiliste ja fenoloogiliste vaatlustega. 

Tema iluaed Jõgeva lähedal on olnud Eesti aiakultuuris tähelepanuväärne. Aias oli mitmeid Anton Starkopfi skulptuure.

Tunnustus
---------

* 1939 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Perekond
--------

Tema abikaasa Fernanda Tamm oli tuntud iluvõimleja ja võimlemispedagoog. 
Tema poeg on Eesti bioloog ja Leigo turismitalu omanik Tõnu Tamm.

Teosed
------

* Tamm, Rudolf. *Ornitofenoloogilised vaatlused*. Tartu: Eesti Loodusuurijate Selts, 1957.

Viited
------

1. ↑  Jõgeva aleviku ajalugu[*alaline kõdulink*]

Kirjandus
---------

* Nende esimesed ühised sammud. Uus Eesti, 29. jaanuar 1940, nr. 27, lk. 6.

Välislingid
-----------

* Rudolf Tamm Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Rudolf Tamme fotokogu kategoriseerimisrakenduses Sift.pics
**Świecie maakond** (poola *powiat świecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Świecie linnas.

Świecie maakond moodustati 19. sajandil. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taasloodi 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Nowe, Pruszcz ja Świecie.

Świecie maakonnas on 11 valda:

* Bukowieci vald
* Dragaczi vald
* Drzycimi vald
* Jeżewo vald
* Lniano vald
* Nowe vald
* Osie vald
* Pruszczi vald
* Świecie vald
* Świekatowo vald
* Warlubie vald

Viited
------

1. ↑  Świecie Encyklopedia PWN. Vaadatud 26. septembril 2023

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
**Hendrik Allik**, ka Hindrek Allik (15. märts 1901 Abja vald, Pärnumaa – 8. mai 1989 Tallinn) oli Eesti poliitik ja Eesti NSV riigitegelane. Tallinna aukodanik.

Elulugu
-------

Hendrik Allik töötas aastatel 1916–1922 Tallinnas Balti Puuvillavabrikus, kus astus 1917. aastal VK(b)P liikmeks, aastatel 1917–1918 oli töölisnoorte ajakirja Noor Sotsialist toimetuse liige koos J. Kulli, J. Linderi ja A. Turroga, aastatel 1922–1924 töötas töölisajalehtede toimetustes.

Poliitiline tegevus Eesti Vabariigis
------------------------------------

1918. aastal valiti Hendrik Allik Tallinna Töörahva Saadikute Nõukogu liikmeks, 1920. aastal Balti Puuvillavabriku töölisvanemate nõukogu aseesimeheks. 1923. aastal valiti Hendrik Allik EKP KK ja EKNÜ KK liikmeks ja 1923. aasta Riigikogu valimistel sai Töörahva Ühise Väerinde (TÜV) nimekirjas Riigikogu liikmeks. 

1923. aasta Tallinna linnavolinike valimisel valiti ta Tallinna linnavolinikuks Töörahva Ühise Väerinna nimekirjast.

1924. aastal mõisteti 149 protsessil süüdi riigivastases tegevuses ja talle määrati karistuseks eluaegne sunnitöö, mille kandmisest ta vabanes amnestiaga 1938. aastal. Vanglas toimetas ta ajalehte Vangimaja Kiir.

Pärast vanglast vabanemist asus ta uuesti tegelema Eesti Vabariigis illegaalse poliitilise tegevusega ning valiti 1938–1940 EKP Illegaalse Büroo sekretäriks.

Tegevus Eesti NSV-s
-------------------

Hendrik Allik oli üks 1940. aasta juunipöörde juhttegelasi. 1940. aastal määrati Allik Eesti NSV kaubanduse rahvakomissariks ja Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu liikmeks. 

Teise maailmasõja aastatel 1942–1943 oli Allik Eesti Laskurkorpuse poliitosakonna ülem ning aastatel 1943–1950 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja, 15. septembrist 1945 kuni 19. aprillini 1946 ka Eesti NSV põllutöö rahvakomissar. 

1948. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Vahistati 1950. lõpus. 1952. aastal mõisteti talle 25+5 aastat vanglakaristust ja saadeti asumisele Siberisse, kust vabanes amnestia alusel viis aastat hiljem. Kokku oli Allik vangis Eestis 15 aastat ja Nõukogude Liidus 5 aastat.

Hendrik Allik oli aastatel 1957–1961 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Plaanikomisjoni aseesimees ja 28. jaanuarist 1961 kuni 19. märtsini 1973 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee esimees ja ametikohast lähtudes ka aastatel 1965–1973 Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja.

Allik oli EKP Keskkomitee liige 1941–1950 ja 1958–1976.

Hendrik Allik oli valitud aastatel 1966–1970 NSV Liidu Ülemnõukogu ning 1947–1950, 1959–1967 ja 1971–1975 Eesti NSV Ülemnõukogu liige.

Autasud
-------

* Lenini orden (1950 ja 1965)
* Oktoobrirevolutsiooni orden (1971)
* Punalipu orden
* Isamaasõja I ja II järgu orden
* Rahvaste Sõpruse orden
* Tallinna aukodanik (1980)

Isiklikku
---------

Hendrik Allik oli abielus Olga Lauristiniga, kellega neil sündis 1946. aastal poeg Jaak Allik.

Viited
------

1. ↑  Need, kes vabanevad, Päewaleht, nr. 123, 7 mai 1938
2. ↑  "Aukodanikud". *Tallinn*.
3. ↑  Tallinna linnawolikogu wolinikkude nimekiri, Riigi Teataja, nr. 50, 11 aprill 1924

Välislingid
-----------

* Hendrik Allik Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
See artikkel See artikkel räägib romaanist.  Eesnime kohta vaata artiklit Lolita (eesnimi).  

---

**"Lolita"** on Vladimir Nabokovi romaan. See avaldati Pariisis 1955. ja New Yorgis 1958. aastal. Prantsuse ajaleht Le Monde valis selle sajandi 100 parima raamatu hulka.

Romaan on vormilt minategelase, keskealise "Humbert Humberti" vanglas kirjutatud surmaeelne pihtimus. Raamatu sisuks on Humbert Humberti eluaegne igatsus oma surnud noorpõlvearmastuse, 12-aastase Annabeli järele. Pärast seda on Humberti jaoks olnud ligitõmbavad ainult 9–14-aastased tüdrukud, keda ta kutsub "nümfettideks". Täiskasvanuna emigreerub Humbert USA-sse, kus lesk Charlotte Haze on nõus teda majutama. Charlotte'il on ka 12-aastane tütar Dolores, kelles Humbert leiab Annabeli uue kehastuse. Charlotte kutsub Dolorest nimega Lo. Kui Dolores kaheks nädalaks laagrisse läheb, avastab Humbert Charlotte'i jäetud kirja, kus Charlotte avaldab Humbertile armastust ning teeb talle ettepaneku: kui Humbert armastab teda vastu, siis Humbert jääb ning nad abielluvad, ning kui ei armasta, siis peab ta lahkuma. Humbert võtab Charlotte'i pakkumise vastu, sest tahab jääda Dolorese lähedale. Kui Charlotte avastab Humberti isikliku päeviku, kus Humbert kirjutab oma huvist Dolorese vastu, läheb Charlotte raevu ning hukkub autoõnnetuses. Humbertist saab Dolorese kasuisa ning armastatu. Humbert hakkab privaatselt kutsuma Dolorest "Lolitaks". Humbert ja Dolores reisivad aasta aega USA-s ringi, kuid peatuvad mõneks ajaks, et Dolores saaks koolis käia. Mõne aja pärast tahab Dolores jälle ringi reisida ning seejärel algab teine ringsõit. Teise ringsõidu ajal jälitab paari tundmatu jälitaja, kellega Dolores näib olevat kontaktis. Teise ringsõidu ajal Dolores kaob. 1952. aastal Dolores kirjutab Humbertile, olles abiellunud ning rase, küsides Humbertilt raha arvete maksmiseks. Humbert külastab teda, saades teada tundmatu jälitaja nime, Clare Quilty, ja tapab viimase.

Humbert sureb vanglas 16. novembril 1952, paar päeva enne oma protsessi algust, ja Dolores sünnitades, 25. detsembril 1952.

Sama pealkirja ja sisuga novelli on avaldanud saksa kirjanik Heinz von Lichberg 1916. aastal.[*viide?*]

"Lolitast" on tehtud kaks filmi: 1962. aasta versioon, mille režissöör on Stanley Kubrick ning peaosades on James Mason ja Sue Lyon, ning teine 1997. aastal, mille režissöör on Adrian Lyne ning peaosades on Jeremy Irons ja Dominique Swain.

Välislingid
-----------

* Lolita
* О. Шеховцова, "Ночь с "Лолитой". Роман Владимира Набокова в СССР", Вопросы литературы 2005, 4
**Toruńi maakond** (poola *powiat toruński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Toruńi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Toruńi maakond moodustati 19. sajandil. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taasloodi 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonna ainus linn on Chełmża.

Toruńi maakonnas on kaheksa valda:

* Chełmża vald
* Czernikowo vald
* Łubianka vald
* Lubiczi vald
* Łysomice vald
* Obrowo vald
* Zławieś Wielka vald
* Wielka Nieszawka vald

Viited
------

1. ↑  Toruń Encyklopedia PWN. Vaadatud 30. septembril 2023

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
**Axel Brun** (sünninimi **Axel-Helmuth Brun**, ka **Helmut Aksel Brun**) (5. veebruar 1930 Österby – 13. september 2020 Rootsi) oli eestirootslasest maadleja ja maadluskohtunik.

Axel Brun lõpetas Eestis Pürksi algkooli. 1944. aastal põgenes ta Rootsi, hiljem töötas Stockholmis lukksepana.

Spordiga seotud tegevus
-----------------------

### Maadlejana

Ta tuli 1952. aastal nii Kreeka-Rooma maadluses kui ka vabamaadluses Stockholmi meistriks.

### Kohtunikuna

Axel Brun kuulus 1952. aastast Stockholmi klubi Djurgårdens IF juhtkonda. Klubi 1974. aasta aastakoosolekul määrati klubi maadlussektori tollasele laekurile Brunile kuldmedal teenete eest. Tema olulisust sealsetes maadlusringkondades näitab ka see, et maadlusklubi ajaloo lühiülevaates on viie tähelepanuväärsema nime seas lisaks olümpiamängude medalistile, teisele eestirootslasele Edvin Vesterbyle, ära toodud ka Axel Bruni nimi. Klubi andis Brunile 50. sünnipäeva puhul teenetemärgi Hõbedane Hobuseraud (*Silverhästskon*), mis on määratud ka kahele Rootsi kuningale.

1965. aastal sai Brunist Rahvusvahelise Maadlusliidu kõrgema kategooria maadluskohtunik. Kohtunikuna võttis ta osa 1976. 1980. 1984. ja 1988. aasta olümpiamängudest. Lisaks osales ta 14 korda maailmameistrivõistlustel ning 21 korda täiskasvanute ja noorte Euroopa meistrivõistlustel.

1975. aastal sai ta Rootsi Maadluskohtunike Liidult (*Svenska Brottningsdomarförbundet*) suure maadluskohtuniku märgi (*Stora brottningsdomarmärket*). Talle antud märk oli ajaloo esimene ning kannab seega järjekorranumbrit 1.

2011. aastal sai ta neljadel olümpiamängudel tegutsenud maadluskohtunikuna Nelja Linna medali (*Fyrstadsmedalj*).

Viited
------

1. ↑  EAA.3169.1.67. Noarootsi koguduse personaalraamat, 1915-1932, L 86-a.
2. ↑  SvenskaGravar.se. Vaadatud 27.09.2023.
3. 1 2 3 4  "BRUN, AXEL-HELMUTH". *Eesti Spordi Biograafiline Leksikon*. 31.12.2010. Vaadatud 15.01.2014.
4. ↑  Om oss - DIF Brottning. Vaadatud 12.10.2023.
5. ↑  "Silverhästskon" (rootsi). Vaadatud 15.01.2014.
6. ↑   Djurgårdaren], 1975, lk 71.
7. ↑  "Stora brottningsdomarmärket" (rootsi). 02.03.2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.04.2016. Vaadatud 15.01.2014.
8. ↑  Statistik & historik. Vaadatud 09.10.2023.
Toruńi raekoda
**Toruń** (saksa keeles *Thorn*) on maakonnaõigustega linn põhja-Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Aastail 1921–1945 oli see Pomorze vojevoodkonna ja 1975–1998 Toruńi vojevoodkonna halduskeskus.

Aastal 1228 okupeeris Saksa ordu need maad ja andis Toruńile linnaõigused. Aastal 1466 naasis linn Poolale. 1793. aastal annekteeris Toruńi Poola teise jagamise ajal Preisimaa kuningriik. 1919. aastal tagastati Toruń taasiseseisvunud Poolale. Aastatel 1939–1945 okupeerisid Toruńi sakslased, vabastati ja taastati 1945. aastal Poolale.

Toruńis asub 1945 asutatud Mikołaj Koperniku ülikool.

Toruńi vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Toruń on Mikołaj Koperniku sünnilinn.

Linn on keemiatööstuse keskus ja raudteede sõlmpunkt.

Linna läbib Wisła jõgi.

Välislingid
-----------

* Toruńi koduleht
* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Toruń** |

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
**Rwanda peaminister** on Rwanda valitsusjuht.

Peaminister juhib Rwanda valitsuskabineti tööd. Peaministri nimetab ametisse ja vabastab ametist president. Peaministri ettepanekul nimetab president ametisse ministrid. Peaminister peab 30 päeva jooksul pärast ametisse nimetamist esitama parlamendile valitsusprogrammi.

Ministriks oleku ajal ei tohi kabineti liige olla parlamendi liige ega tegutseda üheski teises ametis.

Kõigil valitsuse liikmetel on õigus osaleda parlamendi istungitel ning soovi korral sõna võtta. Parlamendi liikmed võivad esitada peaministrile järelepärimisi ning avaldada talle umbusaldust.

Peaminister täidab presidendi ülesandeid viimase välisreisi või haiguse korral.

Koos peaministriga lahkub ametist terve valitsus.

Alates 30. augustist 2017 on Rwanda peaminister parteitu poliitik Edouard Ngirente. Enne teda olid peaministrid sotsiaaldemokraat Anastase Murekezi (24. juuli 2014 – 30. august 2017) ja sõltumatu Pierre Habumuremyi (7. oktoober 2011 – 24. juuli 2014).

Vaata ka
--------

* Rwanda valitsusjuhtide loend

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Constitution of Rwanda" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2017. Vaadatud 16. aprillil 2012.
**Ciechanówi maakond** (poola *powiat ciechanowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Ciechanówi linnas.

Ciechanówi maakond on moodustatud 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Ciechanów ja Glinojeck.

Ciechanówi maakonnas on kaheksa valda:

* Ciechanówi vald
* Glinojecki vald
* Gołymin-Ośrodeki vald
* Gruduski vald
* Ojrzeńi vald
* Opinogóra Górna vald
* Regimini vald
* Soński vald

Viited
------

1. ↑  O powiecie Powiat Ciechanowski. Vaadatud 17. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Garwolini maakond** (poola *powiat garwoliński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna kaguosas. Garwolini maakonna lääne- ja edelapiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Garwolini linnas.

Garwolini maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taasloodi 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on neli linna: Garwolin, Łaskarzew, Pilawa ja Żelechów.

Garwolini maakonnas on 12 valda:

* Borowie vald
* Garwolini vald
* Górzno vald
* Łaskarzewi vald
* Maciejowice vald
* Miastków Kościelny vald
* Parysówi vald
* Pilawa vald
* Sobolewi vald
* Żelechówi vald
* Trojanówi vald
* Wilga vald

Viited
------

1. ↑  Powiat garwoliński - Informacje Info-Polska. Vaadatud 17. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Rēzekne Kõrgkool** (läti *Rēzeknes Tehnoloģiju akadēmija*) on 1993. aastal Lätis Rēzeknes asutatud kõrgem õppeasutus. Ülikoolil on kolm teaduskonda. Peahoone asub Rēzeknes aadressil Atbrīvošanas aleja 90.

Ajalugu
-------

1. septembril 1990 alustas Rēzeknes sealse pedagoogikainstituudi juures tegevust Läti Ülikooli filiaal, kus õpetati majandust ja filoloogiat. Hiljem rajas linna oma filiaali ka Riia Tehnikaülikool. 1993. aastal need filiaalid liideti, pannes aluse Rēzekne Kõrgkoolile. 1995. aastal liideti kooliga ka Rēzekne pedagoogikainstituut, millest sai ülikooli pedagoogikateaduskond. 2008. aastal oli koolil neli teaduskonda: majandusteaduskond, pedagoogikateaduskond, humanitaar- ja õigusteaduskond ning inseneriteaduskond. Ülikooli rektor oli aastani 2018 Edmunds Teirumnieks. Aastal 2016 nimetati Rēzekne Kõrgkool ümber Rēzekne Tehnoloogiaakadeemiaks.

Organisatsioon
--------------

Rēzekne Kõrgkool koosneb tänapäeval kolmest teaduskonnast.

1. Majandus ja haldusteaduskond
2. Haridus, keelte ja disainiteaduskond
3. Inseneriteaduskond

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. jaanuar 2016. Vaadatud 13. detsembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2015. Vaadatud 13. detsembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 13. detsembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Ülikooli koduleht (*läti keeles*)
Frans Nielsen 2021. aastal Berliini Eisbärenis mängimas
**Frans Nielsen** (sündinud 24. aprillil 1984 Herningis) on Taani jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Berliini Eisbären.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Herning Blue Fox, debüteerides Taani kõrgliigas hooajal 2000–01. Samal hooajal tuli ta klubiga Taani meistriks ja Nielsen valiti liiga hooaja parimaks uustulnukaks.

Aastatel 2001–2005 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Malmö Redhawks ja hooajal 2005–06 samasse liigasse kuuluvas Timrå IK-s.

2002. aastal valis New York Islanders ta NHL-i *draft* '​is 78. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus Nielsen mängima 2006. aastal. Suurema osa kahest esimesest hooajast mängis ta American Hockey League'i klubis Bridgeport Sound Tigers. NHL-is debüteeris ta Islandersi meeskonnas 2007. aasta jaanuaris. Islandersi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2008–09. Islandersis mängis ta kuni hooaja 2015–16 lõpuni. Tema kõige resultatiivseim hooaeg oli 2013–14, mil ta lõi 25 väravat ja andis 33 väravasöötu. Nielsen oli väga edukas karistuslöökide sooritamises. NHL-i karjääri jooksul realiseeris ta 106 karistulöögist 49 (46,23%), mis on NHL-i ajaloo üks parimaid näitajaid.

Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis Nielsen Soome kõrgliiga klubis Lukko, saades 27 liigamänguga kirja 4+20.

Aastatel 2016–2021 mängis Nielsen viis hooaega Detroit Red Wingsis. 2017. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Hooajal 2017–18 sai ta NHL-is enim resultatiivseid karistuslööke sooritanud mängijaks (2022. aasta veebruari seisuga asub ta karistuslöökidena sooritatud 49 väravaga NHL-i kõigi aegade edetabelis kolmandal kohal).

2021. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Berliini Eisbären. 2022. aastal tuli ta klubiga Saksamaa meistriks. Berliini Eisbären jäi ta ka tema klubikarjääri viimaseks klubiks.

Taani jäähokikoondise koosseisus osales Nielsen esmakordselt jäähoki maailmameistrivõistlustel 2003. aastal. Taani koondisega oli tal maailmameistrivõistlustel parimaks tulemuseks veerandfinaali jõudmine 2010. aastal. Taani koondises osales ta lisaks 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑  "Highest Shootout Scoring Percentage, Career (Minimum: 10 Shootout Attempts)". records.nhl.com. Vaadatud 13.2.2022
2. ↑  "Most Shootout Goals, Career". records.nhl.com. Vaadatud 13.2.2022
3. ↑  "Frans Nielsen signs with Berlin". Eisbären Berlin. 10.10.2021. Vaadatud 13.2.2022

Välislingid
-----------

* Frans Nielsen NHL.com lehel
* Frans Nielsen hockeydb.com lehel
**Mława maakond** (poola *powiat mławski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Mława linnas.

Mława maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

Haldusjaotus
------------

Maakonna ainus linn on Mława.

Mława maakonnas on üheksa valda:

* Dzierzgowo vald
* Lipowiec Kościelny vald
* Radzanówi vald
* Szreński vald
* Szydłowo vald
* Strzegowo vald
* Stupski vald
* Wieczfnia Kościelna vald
* Wiśniewo vald

Viited
------

1. ↑  Powiat mławski Powiat mławski. Vaadatud 16. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Jäneda Sovhoostehnikum** oli Jäneda külanõukogus (1945–1963), kool Paide rajoonis ja EV taasiseseisvumisel Järva maakonnas Lehtse vallas ja järgnevalt Lääne-Viru maakonna, Tapa valla, Jäneda asulas. Kool tegutses 1918–1992, misjärel korraldati see ümber Jäneda Õppe- ja Nõuandekeskuseks.

Jäneda mõisa peahoone 2013. aastal
Kool asutati Eesti Põllumeeste Keskseltsi eestvõttel 1918. aastal Tallinnas nimega *Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põllutöökeskkool*. 1921. aastal viidi kool üle Jänedale, kus keskselts oli endale rentinud Jäneda mõisa.

Jäneda kooli rajajate, õpetajate ja õpilaste seas on Eesti poliitikas, majanduses, teaduses, hariduse-ja kultuurielus tuntud isikuid nagu Konstantin Päts, Jaan Raamot, Jaan Hünerson, Tõnis Kint, Kaarel Liidak, August Miljan, Arnold Rüütel, Ants Käärma, Veera Saar, Marda (Marta) Utuste – Kirschbaum -Lepp, Enn Võrk, Urmas Sisask jpt.

1933–1943 töötas kooli juures 2-aastase õppeajaga piiritusemeistrite eriklass.

1981–1999 koolitati Jänedal aia- ja maastikukujundajaid.

Jäneda sovhoostehnikumi peaõppekorpus asus punastest telliskividest torniga algses Jäneda mõisa peahoones. Jäneda sovhoostehnikumis oli õppeaeg kolm ja pool aastat. Õppima võisid asuda 14–30 aasta vanused noored, kes on VIII klassi lõpetanud. Sisseastumiseksamid olid eesti keeles (kirjalik) ja matemaatikas (suuline ja kirjalik). Õppeasutuse lõpetaja sai agronoomi kvalifikatsiooni. 

1965. aastal valmis uus moodne 140 kohaga tütarlaste ühiselamu, kus toad olid 3–4 inimesele. Uus ühiselamu oli kolmekorruseline, varustatud keskkütte ja veega, igal korrusel oli puhketuba. 1965. aastal alustati ka moodsa neljakorruselise peahoone ehitamist, mille projekteeris arhitekt Valve Pormeister. 2021. aastal nimetati 1975. aastal valminud Jäneda sovhoostehnikumi õppehoone ajas kestnud väärtusega arhitektuuriobjektiks. 

Põllutöökool Jänedal tegutses 2000. aastani. Kooli ajaloo jooksul sai Jänedal diplomi 2308 agronoomi. Peale agronoomide koolitati aastatel 1933–1943 piiritusmeistreid, selle eriala lõpetajaid oli 51. Maastikukujundaja kutse sai Jänedal 298 noort.

Nimed
-----

* 1918–1924 Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põllutöökeskkool
* 1924–1929 Põhja-Eesti Põllutöökeskkool
* 1929–1938 Jäneda Põllutöökeskkool
* 1938–1941 Jäneda Põllunduskeskkool
* 1941 Jäneda Põllundustehnikum
* 1941–1944 Jäneda Kõrgem Põllunduskool
* ...
* 1964–1991 Jäneda Sovhoostehnikum

Viited
------

1. ↑  "Ants Pirso, Tõstamaa valla vapimägi kavaler 2001". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. märts 2023. Vaadatud 10. juulil 2022.
2. ↑   (vaadatud 24.10.2018)
3. 1 2 3 4 5 6 7  Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Jäneda Sovhoostehnikum (vaadatud 24.10.2018)
4. ↑  Jäneda sovhoostehnikum, Ühistöö: Rapla maakonna ajaleht, nr. 95, 12 august 1965
5. ↑  Eesti Arhitektide Liit nimetas Jäneda hoone sajandi kümme olulisema arhitektuuriobjekti sekka, pmk.agri.ee, (vaadatud 10.07.2022)
6. ↑  100 aastat Jäneda põllutöökooli, www.pollumajandus.ee

Välislingid
-----------

*
**Kopenhaageni džässifestival** on iga-aastane džässmuusika üritus, mis toimub juulikuus Taani pealinnas Kopenhaagenis. Kopenhaageni džässifestivali korraldati festivalina alates 1979. aastast, aga Kopenhaageni džässifestivali nime all on Tivoli aedades korraldatud kontserdisarju juba 1964. aastast. Tivolis on tähtesinejad olnud Thelonius Monk, Miles Davis ja paljud teised. 

2004. aastal külastas festivali 240 000 inimest. 2006. aastal oli 850 kontserti. Tänapäeval toimub Kopenhaageni džässifestival rohkem kui 100 esinemispaigas 1100 kontserdiga ning seda külastab ligikaudu 260 000 inimest – sellega on see suurimaid Euroopa muusikaüritusi.

Kopenhaageni džässifestivalil on üles astunud teiste seas Sonny Rollins, Oscar Peterson, Ray Charles, Michel Petrucciani, Niels-Henning Ørsted Pedersen, Keith Jarrett, Wayne Shorter, Dizzy Gillespie, John Scofield, Herbie Hancock, Pat Metheny, Michel Camilo, Ornette Coleman, Svend Asmusseni kvartett, Richard Bona, Tony Allen ja Chick Corea.

Ajalugu
-------

1979. asutatud Kopenhaageni džässifestival on tihedalt seotud Kopenhaagenis 1960. aastatel toimunud džässi arenguga, kui linn oli Euroopa koduks sellistele ameerika džässmuusikutele nagu Dexter Gordon, Ben Webster ja Kenny Drew. 

1970. aastate jooksul levis džässmuusika publiku seas juba sedavõrd, et 1978. aastal otsustas jurist ja projektijuht Poul Bjørnholt võtta kätte ning korraldada džässifestivali, mõistes, et kohalikud džässiklubid, avalikke teenuseid pakkuvad asutused, teatrid ja suured saalid saaksid sellele ettevõtmisele kaasa aidata.

1979. aastast 1990. aastateni kasvas festival ühtlases tempos, jõudes võõrustada nii kohalikke kui ka välismaa artiste. Tänapäeval on üle 1000 kontserdi andev Kopenhaageni džässifestival üks suurimaid muusikafestivale.

Viited
------

1. ↑  Copenhagen Jazz Festival – Publikumsundersøgelse og økonomisk analyse, Danmarks Turistråd (2004)
2. ↑  "Copenhagen Jazz Festival – About the festival". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2007. Vaadatud 29. märtsil 2013.
3. ↑  "Copenhagen Jazz Festival – Audience Survey 2011". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2012. Vaadatud 29. märtsil 2013.
4. ↑  "Copenhagen Jazz Festival – en international københavnerbegivenhed". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2007. Vaadatud 29. märtsil 2013.

Välislingid
-----------

* Copenhagen Jazz Festival ametlik veebileht
* Copenhagen Jazz Festival Facebook
Enel Melberg
**Enel Melberg** (neiuna **Enel Savioja**; sündinud 21. septembril 1943 Tallinnas) on eesti rahvusest Rootsi kirjanik ja tõlkija.

Ta sündis aastal 1943 Tallinnas, kuid aastal 1944 pages ta koos vanematega Rootsi. Ta on õppinud Lundi ülikoolis ja Stockholmi Pedagoogilises Kõrgkoolis, viimase lõpetas ta aastal 1973 rootsi filoloogina. Aastal 1970 kaitses ta *mag. phil.* väitekirja.

Aastatel 1973–1991 töötas ta rootsi keele õpetajana Stockholmi Täiskasvanute Gümnaasiumis, olles rootsi keele õpetaja, kuid ta õpetas ka draamat ja filosoofiat. Aastast 1990 elab ta vaheldumisi Norras (Oslos) ja Rootsis (Gräsmarkis Sunne vallas Värmlandi läänis).

Ta kirjutab rootsi keeles ja kuulub Rootsi kirjanike liitu. Tema esimeseks romaaniks oli aastal 1977 "Ema süda" (*Modershjärtat*). Ta on lisaks romaanidele kirjutanud laste- ja noorsooraamatuid. Samuti on ta tõlkinud eesti kirjandust rootsi keelde (Jaan Kross, Jaan Kaplinski, Emil Tode, Heinrich Laretei, Margus Laidre, Maimu Berg). Tema enda loomingut on tõlgitud saksa, taani, norra ja eesti keelde.

Enel Melbergi teoseid eesti keeles
----------------------------------

* 1998 **Enel Melberg** "Üheteistkümnes päev" (romaan, originaalis *Den elfte dagen*) Tõlkinud Anu Saluäär ja Mari Tuulik.

Tunnustus
---------

* 2007 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge eesti keelest võõrkeelde: Marie Under, „Gnistor i askan", Helga Nõu, „Ode till en skjuten räv", Jaan Kross, „På stället flug", Betti Alver, „Historien om den vita kråkan", Hella Wuolijoki „Sången om kriget")
* 2023 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (Jaan Krossi teose "Kolme katku vahel" I–IV osa)

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Arne Melberg.

Kirjandus
---------

* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Enel Melberg** |

*
**Pruszkówi maakond** (poola *powiat pruszkowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist edelas. Maakonna keskus asub Pruszkówi linnas.

Pruszkówi maakond moodustati 1999. aastal.

Pruszkówi maakond on kõige väiksema pindalaga ja kõige suurema asustustihedusega Poola maakond.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Brwinów, Piastów ja Pruszków.

Pruszkówi maakonnas on neli valda:

* Brwinówi vald
* Michałowice vald
* Nadarzyni vald
* Raszyni vald

Viited
------

1. ↑  Powiat pruszkowski - Informacje Infopolska. Vaadatud 16. septembril 2023
2. ↑  Powiat Pruszkowski. Rys historyczny samorzad.gov.pl Vaadatud 16. september 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Lukas Weißhaidinger** (sündinud 20. veebruaril 1992) on Austria kettaheitja ja kuulitõukaja.

Ta tuli 2011. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas kettaheites juunioride Euroopa meistriks.

2013. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Göteborgis ja 2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Prahas osales ta kuulitõukes, kuid kvalifikatsioonist edasi ei pääsenud.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros pääses ta Weißhaidinger kettaheites finaali ja sai kuuenda koha.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis oli ta üheksas.

2018. aasta mais püstitas Weißhaidinger Rehlingenis Austria rekordi 68.98. Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta tulemusega 65.14 Andrius Gudžiuse ja Daniel Ståhli järel pronksmedali.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas heitis ta finaalis 66.82 ja võitis pronksmedali Ståhli ja Fedrick Dacresi järel.

Olümpiamängudel Tokyos võitis Weißhaidinger pronksmedali Ståhli ja Simon Petterssoni järel tulemusega 67.07.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta tulemusega 63.98 10. koha. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis oli ta 63.02-ga üheksas.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis sai Weißhaidinger tulemusega 65.54 7. koha.

Weißhaidingeri isiklik rekord on 2023. aastal Schwechatis heidetud **70.68**. See on ka Austria rekord. Kuulitõukes on tema isiklik rekord 2013. aastal Linzis tõugatud **19.32**.

Isiklikku
---------

Weißhaidingeril on Austras fännklubi Lucky Luky Fanclub.

2021. aastal nimetati tema auks asteroid (341317) Weisshaidinger.

Viited
------

1. ↑  "Lukas Weißhaidinger". *www.eurosport.com*. Vaadatud 8. märtsil 2024.

Välislingid
-----------

* {{IAAF}} mallil puudub kood Vikiandmetes.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lukas Weißhaidinger**
 |
**Siedlce maakond** (poola *powiat siedlecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Siedlce linnas, mis maakonda ei kuulu.

Siedlce maakond moodustati 1867. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid see taastati 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonna ainus linn on Mordy.

Siedlce maakonnas on 12 valda:

* Domanice vald
* Korczewi vald
* Kotuńi vald
* Mokobody vald
* Mordy vald
* Paprotnia vald
* Przesmyki vald
* Skórzeci vald
* Suchożebry vald
* Zbuczyni vald
* Wiśniewi vald
* Wodynie vald

Viited
------

1. ↑  Historia, dziedzictwo, zabytki samorzad.gov.pl Vaadatud 19. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
Aleksanterinkatu suvel
Jõulutuledes Aleksanterinkatu
**Aleksanterinkatu** (rootsi:*Alexandersgatan*) on tänav Helsingi kesklinnas. Tänav algab presidendilossi lähedal ja lõppeb Mannerheimintiega ristumisel. Tänava ääres on mitmeid kuulsaid hooneid, teiste seas näiteks Helsingi toomkirik, Helsingi Ülikooli peahoone, Nordea Soome peakorter ja Stockmanni kaubamaja.

Aleksanterinkatu (rahvasuus ka Aleksi) nimetati Aleksander I auks 1833. aastal. Algselt kandis tänav Suurkatu nime, kuid nimetati peale Aleksander I surma tema auks ümber. Mõned Aleksanterinkatuga ristuvad tänavad on nimetatud tema ema, õdede ja vendade järgi.

Jõulude ajal ehitakse tänav igal aastal jõulutuledega ja avatakse pidulikult jõulutänav.

Helsingi trammiliinidest kasutab tänavat 2, 3, 4, 4T, 7A ja 7B, kuid tänava sõidab kogu pikkuses läbi ainult 4 ja 4T.

Aleksanterinkatu nime kannab ka Lahti peatänav, samuti on sellenimeline suur tänav Oulus ja Tamperes.

Tänav on nimetatud Venemaa keiseri Aleksander I järgi.

Ristuvad tänavad
----------------

* Mariankatu
* Ritarikatu
* Helenankatu
* Katariinankatu
* Sofiankatu
* Unioninkatu
* Fabianinkatu
* Kluuvikatu
* Mikonkatu
* Keskuskatu
Blaisio Ugolino joonistus Maimonidesest, 1744
**Maimonides** ehk **rabi Moše ben Maimon** (רבי משה בן מימון; tuntud ka akronüümi **Rambam** järgi; 1135 (või 1138) Córdoba, Almoraviidide riik (tänapäeva Hispaania) – 1204 Fostat, Aijubiidide sultanaat (tänapäeva Egiptus)) oli sefaradi juudi õpetlane, arst, astronoom, teoloog ja filosoof, keskaja üks tuntumaid Toora kommentaatoreid.

Maimonides sündis ajal, mida peetakse Hispaania juudi kultuuri kõrgajaks. 1148. aastal vallutas Córdoba aga Almohaadide riik ning juudid pidid kas vahetama usku või maalt lahkuma. Seejärel rändas Maimonides koos perega pikalt ringi Vahemere-äärsetes araabia riikides, sealhulgas Palestiina piirkonnas, kuni asus 1168. aasta paiku elama Egiptusesse.

Maimonides kirjutas ulatuslikke teoloogilisi ja juriidilisi kommentaare Toorale ning tema Talmudi-käsitlus pälvis rahvusvahelist tunnustust juba ta eluajal. Maimonidese juriidilistest sententsidest on tänapäeval üks tuntumaid maksiim: "On parem ja rahuldustpakkuvam mõista õigeks tuhat süüdlast kui lasta surra ainsalgi süütul." Samuti olid mõjukad tema meditsiinilised traktaadid, milles ta kirjeldas paljusid haigusi, nagu astmat, diabeeti, kollatõbe ja kopsupõletikku, propageeris tervislikku ja mõõdukat elustiili, lähtudes antiikaegse arsti Galenose kehavedelike teooriast. Astroloogia suhtes oli ta skeptiline.

Maimonidese filosoofilistest teostest on tuntuim araabia keeles kirjutatud "Eksinute teejuht" ("Dalālat al-ḥāʾirīn"), milles ta ühendas Aristotelese ja Toora õpetused. Ladina keelde tõlgituna mõjutas teos mitmeid kristlikke skolastikuid, nagu Albert Suurt, Aquino Thomast (kes talle korduvalt ka otsesõnu viitab) ja Duns Scotust, kes siiski ei võtnud omaks Maimonidese uusplatonistlikke ideid, nagu negatiivne ehk apofaatiline teoloogia. Ulatuslikult kirjutas ta ka teodiikest ehk kurjuse probleemist kõikvõimsa Jumala loodud ja suunatavas maailmas. Teiste seas avaldas Maimonidese looming suurt mõju ka mitu sajandit hilisemale filosoofile Baruch Spinozale.

Kirjandus
---------

* Luure, Andres. Juudi suurmees Maimonides. Rmt: Olevsoo, Gondo (toim). Kalender 2004 (lk 88−109). Tallinn: Olion 2004.

Välislingid
-----------

* Kalle Kasemaa, Maimonidese ja Spinoza rahvas Horisont, 1/2001
**Zwoleńi maakond** (poola *powiat zwoleński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Zwoleń linnas.

Zwoleńi maakond moodustati 1954. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taasloodi haldusreformi käigus 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonna ainus linn on Zwoleń.

Zwoleńi maakonnas on viis valda:

* Kazanówi vald
* Policzna vald
* Przyłęki vald
* Zwoleńi vald
* Tczówi vald

Viited
------

1. ↑  Powiat zwoleński - Informacje Info-Polska. Vaadatud 17. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
Ville Larinto
**Ville Andreas Larinto** (sündinud 11. aprillil 1990 Lahtis) on Soome endine suusahüppaja, kes kuulus spordiklubisse Lahden Hiihtoseurat. 

Larinto hüppas esimest korda maailma karikasarjas 1. detsembril 2007 Kuusamo etapil, kus sai 36. koha. Aastavahetusel 2007–2008 osales Larinto esimest korda nelja hüppemäe turneel Oberstdorfis ja sai 29. koha eest esimesed MK-sarja punktid. 2009. aastal tuli Larinto normaalmäel Soome meistriks ja sai juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Esimese poodiumikoha MK-võistlustel sai ta 6. detsembril 2008 Trondheimis, kus oli suurel mäel teine. Esimese võidu MK-sarjas sai ta 1. detsembril 2010 Kuopios.

2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis oli Larinto normaalmäel seitsmes ja suurel mäel kaheteistkümnes. 

Nelja hüppemäe turneel 1. jaanuaril 2011 Garmisch-Partenkircheni etapil kukkus Larinto nii õnnetult, et oli sunnitud vigastuse tõttu hooaja pooleli jätma.

Saavutused
----------

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2009 Slovakkia Štrbské Plesos
	+ Bronze pronksmedal normaalmäel (HS100)

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Ville Larinto on osalenud (seisuga 13. veebruar 2011) 42 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile viis korda, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2010 | 1. detsember | Kuopio |  Soome | HS127 |

Välislingid
-----------

* Ville Larinto FIS-i kodulehel (inglise)
* Ville Larinto Soome Suusaliidu kodulehel
**Siedlce** on maakonnaõigustega linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Siedlce maakonna halduskeskus. Siedlce asub Varssavist umbes 87 km idas.

Siedlce sai linnaõigused 1547. aastal. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks linn 1795. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1809. aastal läks linn Varssavi hertsogiriigi koosseisu. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Siedlce 1815. aastal Venemaa Keisririigiga personaalunioonis olnud Kongressi-Poola koosseisu. Raudteeühenduse sai Siedlce 1866. aastal.

Galerii
-------

* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Siedlce Encyklopedia PWN

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków