recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Maris Mägi** (sündinud 11. augustil 1987 Tartus) on endine Eesti sprinter ja tõkkejooksja.

Ta lõpetas aastal 2006 Miina Härma Gümnaasiumi ja aastal 2010 inglise filoloogina Tartu Ülikooli.

Märtsis 2011 püstitas ta Austraalias Sydneys toimunud võistlustel 400 meetri jooksus uue isikliku rekordi 52,21 (senine rekord oli 52,68).

23. jaanuaril 2010 püstitas Maris Mägi Viinis peetud rahvusvahelisel kergejõustikuvõistlusel uue Eesti siserekordi 400 meetri jooksus. Uus Eesti ja ühtlasi ka Mägi tippmark on **52,98** sekundit. Senine Eesti rekord 53,16, püstitatud kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel Birminghamis, kuulus samuti tema nimele.

25. juunil 2010 püstitas Maris Mägi kergejõustiku Bigbank Kuldliiga etapil Kohilas 300 meetri jooksus uue Eesti tippmargi **37,95**. Eelmine tippmark 38,19 kuulus Egle Uljasele.

28. juulil 2013 püstitas Mägi Eesti meistrivõistlustel 400 meetri tõkkejooksus Eesti rekordi ajaga **56.56**.

2017. aastal teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

Isiklikku
---------

Tema vend Rasmus Mägi on samuti kergejõustiklane, poolõde Kadri Jukk on võimleja. Ema Anne Mägi (Anne Sookael) ja isa Taivo Mägi on endised kergejõustiklased ja treenerid. Tal on elukaaslase Norbert Hurdaga poeg.

Vaata ka
--------

* Kergejõustiku Eesti rekordid

Viited
------

1. ↑  MM-normi täitnud Maris Mägi jooksis võimsa isikliku rekordi 19. märts 2011
2. ↑  Kuldliiga kodulehel
3. ↑  Emaks saanud Eesti rekordinaine Maris Mägi tegi spordiga lõpparve Delfi.ee, 27. november 2017
4. ↑  PALJU ÕNNE! Mägide kergejõustikuperre sündis beebi Õhtuleht.ee, 20. juuni 2017

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Maris Mägi Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Peep Pahv "Maris Mägi – kogu elu spordis", Õhtuleht, 18. veebruar 2005
* Maris Mägi Fanclub Facebookis
Polütsüstilised neerud
**Autosomaalne dominantne polütsüstneer** ehk **tsüstneer** (inglise keeles *autosomal dominant polycystic kidney disease*, lühend ADPKD) on polütsüstneeru vorm, mida põhjustab autosomaalne dominantne geen. Seda haigust esineb nii inimesel kui ka teistel loomadel.

RHK-10-s klassifitseeritakse seda haigust koodiga Q61.

See on tavaliselt hilja avalduv häire, mida iseloomustab paljude tsüstide moodustumine mõlemal neerul ja neerude suurenemine. Kaasnevad neerude talitlushäired, hüpertensioon, neeruvalu ja neerupuudulikkus. 
Umbes pooltel selle haigusega inimestel on 60 aasta vanuses terminaalne neerupuudulikkus.

Vaata ka
--------

* Autosomaalne dominantne polütsüstneer (kassidel)

Kirjandus
---------

* Peter C Harris, PhD and Vicente E Torres, MD. Polycystic Kidney Disease, Autosomal Dominant. Synonym: ADPKD. Includes: Polycystic Kidney Disease Type 1 (PKD1), Polycystic Kidney Disease Type 2 (PKD2), GeneReviews® [Internet].
* Ion channel diseases, Hum. Mol. Genet. (2002) 11 (20): 2435-2445. doi: 10.1093/hmg/11.20.2435, veebiversioon (vaadatud 04.07.2014) (*inglise keeles*)
**Vrútky** (saksa keeles *Ruttek*, ungari keeles *Ruttka*) on linn Slovakkias Žilina maakonnas Martini ringkonnas.

Vrútky on oluline raudteesõlm.

Geograafiline asend
-------------------

Vrútky asub ajaloolises Turieci piirkonnas Turieci jõe suubumiskohas Váci jõkke, Martinist 5 km põhjas.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1255. aastal. Raudteeühenduse sai Vrútky 1870. aastal. Martinist eraldus ja iseseisvaks linnaks sai Vrútky 1990. aastal.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vrútky elanikest slovakke 93,17%, mustlasi 1,33%, tšehhe 0,84%, ungarlasi 0,19% ja sakslasi 0,13. Rahvus oli teadmata 3,94%-l.

Sõpruslinnad
------------

* Saksamaa Bebra, Saksamaa
* Tšehhi Fulnek, Tšehhi
* Poola Łaziska Górne, Poola
* Tšehhi Nymburk, Tšehhi

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  SK: Vrutky – Important Transportation Point and the Entrance Gate to Turcianska Garden Infoglobe. Vaadatud 1. mail 2023
3. ↑  História Mesto Vrútky
4. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Vrútky at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 1. mail 2023
**Autoralli** on autospordi ala, millel võisteldakse tehases valmistatud, kuid modifitseeritud autodega tavalistel autoteedel. Rallipaari moodustavad kaks võistlejat: juht (piloot ehk roolikeeraja) ja kaardilugeja.

Kõige tuntumad ja kõrgetasemelisemad võistlused autorallis on autoralli maailmameistrivõistlused. Võistlusi korraldatakse ka regionaalselt ja riigisiseselt.

Ralli eesmärk
-------------

Rallivõistlusel on marsruut, ülesõidud, kiiruskatsed ja ajakontrollipunktid (AKP-d) ette antud.

Kiiruskatsele või starti minnes peab rallisõitja järgima üldiseid liikluseeskirju, ning hooldekohast starti hilinemisel määratakse trahviaeg.

Kiiruskatsed toimuvad tavaliiklusele suletud teedel. Kiiruskatseid on üldiselt 3–10 kogupikkusega 60–300 km, kuid näiteks maailmameistrivõistlustel on üle 20 kiiruskatse, mille kogupikkus peab varasema 400 km asemel alates 2005. aastast jääma vahemikku 340–360 km.

Võistluse võidab see võistkond, kes jõuab finišisse kõige väiksema ajakuluga. Kui juhtub, et saadakse ühesugune aeg (maailmameistrivõistlustel pole seda veel kunagi juhtunud), siis võitjaks tuleb see, kes võitis esimese kiiruskatse, selle võrdsuse korral teise ja nii edasi.

Ralli ohutusplaan
-----------------

Ralli ohutusplaan on dokument, mida peab järgima, et võistlus saaks toimuda ohutult. See on ka dokument, mis tõestab, et võistluse korraldajad on hinnanud ralli võimalikke riske ja planeerinud, kuidas neid minimeerida ja läbi viia ohutu võistlus. Enamus rallisid on juba loonud tõhusa ohutusplaani, kuid kõik ei võta piisavalt arvesse pealtvaatajate ohutuse erinõudeid. Ohutusplaan on lisakatsetel sõitmiseks vajalik. Plaan näitab, milliseid meetmeid on rakendatud ja mida on ette võetud õnnetusjuhtumi toimumise tõenäosuse vähendamiseks või vältimiseks, ning mis tahes vahejuhtumite tagajärgede leevendamiseks. Plaan tuleks saata ASN/FIA-le vähemalt üks kuu enne võistlust, et ohutusvaatleja /meditsiiniline esindaja saaks seda uurida ja vajaduse korral soovitada või taotleda muudatusi. Parim variant on, et ohutusvaatleja külastab ralli marsruuti kaks kuud enne võistlust, et läbida iga lisakatse koos ohutusülemaga või võistluse juhiga. Lisakatse kontroll hõlmab ohu kindlakstegemist, riskihindamist ja riskide vähendamise protsessi. Seda protsessi tuleb rakendada tervel lisakatsel, mitte ainult pealtvaatajate alades. Kogu ülevaatuse käigus vaadeldakse pealtvaatajate asukohti - peamiselt asukoha seadistamist, keelualasid ja juurdepääsu, samuti võistlejate turvalisust. Antud kontrolli käigus võib teha muudatusi ohutusplaanis. Ohutusplaan on dokument, mida tuleks igal aastal uuendada vastavalt varasematel võistlustel/aastatel saadud kogemustele.

Vaata ka
--------

* Eesti meistrivõistlused autorallis
* Motokross
* Rallikross
* Ringrajasõit
* Romuralli

Välislingid
-----------

* Mis on autoralli? Eesti Autospordi Liit
* FIA ametlik lehekülg
* rally.ee autospordiajakiri
*
**Vresse-sur-Semois** (prantsuse [vʁɛs.syʁ.sə.mwa]) on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis. Semois' jõe kallastel asuv vald piirneb lõunas ja läänes Prantsusmaaga.

Asulad
------

Valla halduspiirides asuvad järgmised asulad: Alle, Bagimont, Bohan, Chairière, Laforêt, Membre, Mouzaive, Nafraiture, Orchimont, Pussemange, Sugny ja Vresse.

* AlleAlle
* BohanBohan
* ChairièreChairière
* LaforêtLaforêt
* PussemangePussemange
* MembreMembre
* MouzaiveMouzaive
* SugnySugny
* MagistraadihooneMagistraadihoone

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Vresse-sur-Semois – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse keeles)

Namuri provintsi vallad

Andenne **·** Anhée **·** Assesse **·** Beauraing **·** Bièvre **·** Cerfontaine **·** Ciney **·** Couvin **·** Dinant **·** Doische **·** Éghezée **·** Fernelmont **·** Floreffe **·** Florennes **·** Fosses-la-Ville **·** Gedinne **·** Gembloux **·** Gesves **·** Hamois **·** Hastière **·** Havelange **·** Houyet **·** Jemeppe-sur-Sambre **·** La Bruyère **·** Mettet **·** Namur **·** Ohey **·** Onhaye **·** Philippeville **·** Profondeville **·** Rochefort **·** Sambreville **·** Sombreffe **·** Somme-Leuze **·** Viroinval **·** Vresse-sur-Semois **·** Walcourt **·** Yvoir
Nukkmehhanism, mis tekitab tõukurites lineaarset edasi-tagasi liikumist.
**Nukkmehhanism** on mehhanism, võimaldab muuta vedava lüli liikumise veetava lüli liikumiseks, kasutades selleks nukki ja tõukurit ja/või nookurit. See mehhanism on laialdaselt kasutusel, kuna võimaldab anda praktiliselt kõigi mehaanika seaduste kohast liikumist väljundlülile. 

  

**Nukk** on lüli, mille kõrgpaari elementi moodustav pind on muutuva kõverusega.

Omadused
--------

Eelised**:**

* lihtsamal juhul koosneb kahest liikuvast lülist. (kompaktne)
* lihtne sünkroniseerida. (nukkvõll)

Puudused:

* kokkupuutekohal suur erisurve.
* võivad kiiresti kuluda.
* suurtel kiirustel löögid, mõnede profiilide korral.

Nukkmehhanismid jagunevad
-------------------------

Nukkmehhanismid jaotuvad aksiaalseteks ja desaktsiaalseteks nukkmehhanismideks.

Nukkmehhanismide jaotus selle järgi, kas tõukuri või nookuri ots on: 

* tasapind
* kõverpind
* terav
* rull

Ajalugu
-------

Nukkmehhanismid võeti kasutusele Hiinas juba 600 aastat eKr. Kasutati seda ammu päästikumehhanismis, millel oli nukikujuline hoob. Mehhanism aga ei pöörlenud ümber oma telje ja traditsioonilises Hiina tehnoloogias nukkmehhanismid kasutust ei leidnud. Ismail Al-Jazari (1136–1206), keda peetakse masinaehituse isaks, võttis nukkmehhanismi kasutusele. Leiutati lossi kell, mille mehhanismide hulka kuulus ka nukkmehhanism.

Kasutusvaldkonnad
-----------------

Nukkmehhanisme kasutatakse sisepõlemismootorite sisse- ja väljalaskeklappide liigutamiseks. Nukkmehhanisme kasutatakse ka hüdraulilistes süsteemides, treipinkides ja kella mehhanismis. Kasutatakse ka mänguasjades, milles on vaja perioodilist liikumist.

Viited
------

1. ↑  "StackPath". *www.machinedesign.com*. Vaadatud 28. märtsil 2023.
2. 1 2  "nukkmehhanism - Eesti Entsüklopeedia". *entsyklopeedia.ee*. Vaadatud 28. märtsil 2023.
3. 1 2 3 4  "Masinaelemendid ja koostetööd". *Pärnumaa Kutsehariduskeskus*. Vaadatud 28.03.2023.
4. ↑  Matias, Andrei (24. juuli 2018). "Cam mechanism and flexible drives". Vaadatud 28.03.2023.
5. ↑  "Mootori komponendid, töökord ja tüüpprobleemid". *Carfox - täisteeninduslik autoremonditöökoda* (Ameerika inglise). Vaadatud 28. märtsil 2023.
6. ↑  "Cam and Follower: Definition, Types, Working Principle, and Applications [PDF] - Learn Mechanical" (Ameerika inglise). 15. märts 2020. Vaadatud 28. märtsil 2023.
7. ↑  Skill-Lync. "Cam and Follower: Types, Working Principle, Applications & Advantages". *Skill-Lync* (inglise). Vaadatud 28. märtsil 2023.
Voolu *I* muutumine ühes kontuuris (*Schleife 1*) tekitab elektromotoorjõu teises kontuuris (*Schleife 2*)
**Vastastikune induktsioon** on elektromagnetiline induktsioon kahe (või enama) lähestikku paikneva juhtiva kontuuri vahel (kontuur on mõeldav voolutee, näiteks suletud juhtmekeerd või mähis). Voolu muutumine ühes kontuuris kutsub siis esile ehk indutseerib elektromotoorjõu teises kontuuris. Sel juhul öeldakse, et vooluahelad on omavahel induktiivselt sidestatud.

Elektromotoorjõud võib teises kontuuris tekkida ka esimest kontuuri läbiva püsiva voolu korral, kui muutub ühe kontuuri asend teise suhtes. Elektromotoorjõu indutseerumise tingimuseks on igal juhul teist kontuuri läbiva (sellega ahelduva) magnetvoo ajaline muutumine. 

Teist kontuuri läbib osa magnetvoost, mida põhjustab esimese kontuuri voolu *i*1 muutumine. Teise kontuuriga ahelduva magnetvoo Φ2 ajalist muutust väljendab seos

{\displaystyle {\frac {\mathrm {d} \Phi \_{2}}{\mathrm {d} t}}=M\_{21}\cdot {\frac {\mathrm {d} i\_{1}}{\mathrm {d} t}}.}
Vastastikuse induktsiooni tegurit *M*21 nimetatakse vastastikuseks induktiivsuseks (mõõtühik henri, nagu induktiivsusel). 

Vooahelduse sümmeetria tõttu on niisama suur ka vastastikune induktsioon teisest vooluringist esimesse: 

{\displaystyle M\_{21}=M\_{12}.}
Vastastikuse induktsiooni nähtus leiab laialdast rakendamist trafodes.

Vaata ka
--------

* Elektromagnetiline induktsioon
* Transformaator

Välislingid
-----------

* Vastastikune induktsioon
* Elektromagnetiline induktsioon ja induktiivsus
* Vastastikune induktsioon
**Kristel Uiboaed** on eesti keeleteadlane ja andmeanalüütik.

Haridus
-------

2002 lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 2005 omandas Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi ning 2008 magistrikraadi eesti ja soome-ugri keeleteaduses. Olnud vahetusüliõpilane Jyväskylä ja Tampere Ülikoolis, külalisdoktorant Groningeni Ülikoolis. 2013 kaitses Tartu Ülikoolis doktoritöö "Verbiühendid eesti murretes", mille eest sai üliõpilaste 2014. aasta riikliku teadustööde konkursi 1. preemia ühiskonnateaduste ja kultuuri valdkonnas.

Töö
---

2008–2013 töötas Tartu Ülikoolis arvutilingvistika ja korpuste spetsialistina, 2013 eesti murrete nooremteadurina, 2014–2016 eesti murrete teadurina.

Uurimisvaldkonnad: murdesüntaks, eesti murded, arvutilingvistika.

Euroopa Keeleteaduse Ühingu ja Põhjamaade kraadiõppe kooli liige.

Kuulus Tartu Ülikooli häkatoni "Social Impact Data Hack 2017" võitnud meeskonda NLPpeople koos Siim Antso, Uku Raudvere ja Dage Särjega.

Viited
------

1. 1 2 3  "Kristel Uiboaed". *ETIS*. Vaadatud 2. märts 2018.
2. ↑  "Social Impact Data Hack 2017". *Facebook*. 13. november 2017. Vaadatud 4. märts 2018.

Välislingid
-----------

* Liina Lindström, Kristel Uiboaed: "Valdkondade vastasseis? Digihumanitaaria – see ongi tänane humanitaaria" Novaator, 7. juuni 2017
|  |
| --- |
| Poliitikaartiklid teemal**Valitsemisvorm** |
| Vormid |
| * Anarhia
* Aristokraatia
* Autokraatia
* Autoritarism
* Demokraatia
* Despootia
* Diktatuur
* Feodalism
* Gerontokraatia
* Meritokraatia
* Monarhia
	+ Absoluutne monarhia
	+ Konstitutsiooniline monarhia
	+ Parlamentaarne monarhia
* Ohlokraatia
* Oligarhia
* Patriarhaat
* Matriarhaat
* Plutokraatia
* Sotsialism
* Sotsiokraatia
* Tehnokraatia
* Teokraatia
* Totalitarism
* Türannia
* Vabariik

---

 |
| redigeeri |

**Autoritarism** on riigi või organisatsiooni valitsemise vorm, kus võimul olijad otsustavad valitsetavate küsimuste üle ilma, et need, kelle üle valitsetakse saaksid oma arvamust avaldada.

Riigi juhtimisel võib autoritarism olla kas sõjaväeline või ühe partei valitsus. Autoritaarse režiimi puhul on inimestel valdav sarnane meelsus või siis pragmatism. Kodanikud on väliselt valitseva olukorraga rahul või nad on ükskõiksed. Mõningatel juhtudel domineerib sõjavägi. Autoritarismi võib mingil määral esineda ka demokraatlikes riikides.

Võrreldes autoritarismi totalitarismiga, siis totalitarismi puhul kõrvaldatakse eelnevalt kehtinud seadustamisevormid ja valitseb ulatuslik politsei kontrollisüsteem.

Kui võrrelda autoritarismi demokraatiaga, siis demokraatias valitsevad valitud ametikandjate ning nende valitsemine on piiratud põhiseadusega. Valimised on vabad, ausad ja sagedased, valimistega ametikandjaid vahetatakse ning kus ei esine sundust. Iga kodaniku häälel peab olema võrdne kaal. Ükski enamusotsus ei tohi piirata vähemusõigusi, eriti õigust saada tulevikus enamuseks.

Demokraatias erinevalt autokraatiast on inimestele tagatud tegelik eneseväljendusvabadus, mis tähendab nii kahjulike tagajärgede puudumist kui arvamuste esitamiseks kanalite olemasolu. Inimestel on õigus alternatiivse teabe saamiseks tänu teabeallikate paljususele. Inimestel on ühinemisvabadus, mis tähendab kodanike võimalust luua ühendusi seltsingutest erakondadeni.

Demokraatias erinevalt autokraatiast on kaasav kodakondsus, mis annab kõigile püsielanikele võimaluse kasutada kõiki demokraatlikke õigusi ja saada õiguste kasutamiseks koolitust ja julgustust.

Vaata ka
--------

* Autoritaarne režiim
Kristers Gudļevskis (2014)
**Kristers Gudļevskis** (sündinud 31. juulil 1992 Aizkraukles) on Läti jäähokimängija, kes mängib väravavahina Rootsi kõrgliiga klubis Brynäs IF.

Ta alustas klubikarjääri Läti klubides HK Ogre ja HK Riga. 2012. aasta oktoobris debüteeris ta Riia Dinamo meeskonnas KHL-is.

2013. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i *draft* '​is 124. valikuna. Ta oli läbi aegade teine Läti väravavaht, kes NHL-i *draft* '​is valituks osutus. NHL-is tegi ta Lightningi meeskonnas debüüdi 11. aprillil 2014 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. Kokku sai ta kolme hooaja jooksul Lightningi meeskonnas väljakule kolmes põhihooaja kohtumises ja hooajal 2013–14 lisaks kahes *play-off* '​i kohtumises. Ülejäänud ajal mängis ta põhiliselt AHL-i klubis Syracuse Crunch. 2016. aastal osales ta AHL-i tähtede mängus.

2017. aasta juulis sõlmis Gudļevskis lepingu New York Islandersiga. Islandersi meeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud, mängides kogu hooaja 2017–18 Islandersi farmklubis Bridgeport Sound Tigers.

2018. aasta juunis naasis ta Riia Dinamosse. 2019. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Fischtown Pinguins. Hooaja 2020–21 esimeses pooles mängis ta Austria kõrgliiga klubis EC VSV. 2021. aasta veebruaris liitus ta Slovakkia klubiga Bratislava Slovan. 2022. aasta jaanuaris liitus ta Brynäsega.

Gudļevskis on kuulunud Läti jäähokikoondisse 2014. ja 2022. aasta taliolümpiamängudel ning neljadel maailmameistrivõistlustel (2013, 2014, 2018 ja 2019).

Viited
------

1. 1 2  Kristers Gudļevskis. eliteprospects.com. Vaadatud 27.1.2022

Välislingid
-----------

* Kristers Gudļevskis KHL.ru lehel
* Kristers Gudļevski NHL.com lehel
* Kristers Gudļevski hockeydb.com lehel
**Hunedoara maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias.

92% elanikest on rumeenlased, suurim vähemus on ungarlased, kes moodustavad 5% elanikest.

Linnad
------

* Aninoasa
* Brad
* Călan
* Deva
* Geoagiu
* Hațeg
* Hunedoara
* Lupeni
* Orăștie
* Petrila
* Petroșani
* Simeria
* Uricani
* Vulcan

Välislingid
-----------

* Hunedoara maakonna koduleht


Rumeenia maakonnad ja keskalluvusega linn

Alba **·**  Arad **·**  Argeș **·**  Bacău **·**  Bihor **·**  Bistrița-Năsăud **·**  Botoșani **·**  Brașov **·**  Brăila **·**  Bukarest **·**  Buzău **·**  Caraș-Severin **·**  Călărași **·**  Cluj **·**  Constanța **·**  Covasna **·**  Dâmbovița **·**  Dolj **·**  Galați **·**  Giurgiu **·**  Gorj **·**  Harghita **·**  Hunedoara **·**  Ialomița **·**  Iași **·**  Ilfov **·**  Maramureș **·**  Mehedinți **·**  Mureș **·**  Neamț **·**  Olt **·**  Prahova **·**  Satu Mare **·**  Sălaj **·**  Sibiu **·**  Suceava **·**  Teleorman **·**  Timiș **·**  Tulcea **·**  Vaslui **·**  Vâlcea **·**  Vrancea
**Arnhemi maa** on ajalooline piirkond Austraalia Põhjaterritooriumil.

Arnhemi maa asub territooriumi kirdeosas Carpentaria lahest läänes ning Põhjaterritooriumi pealinn Darwin asub sellest umbes 500 km kaugusel. Piirkonna pindala on 97 000 km² ja seal elab umbes 16 000 inimest, kellest 12 000 on aborigeenid. Arnhemi keskus on Nhulunbuy, mis asub Darwinist 600 km kaugusel. Muud asulad on Yirrkala, Gunbalanya, Ramingining ja Maningrida.

Läänes piirneb Arnhemi maa Kakadu rahvuspargiga.

Piirkonna avastas 1623. aastal Madalmaade Ida-India Kompanii meremees Willem Joosten van Colster. Piirkonna servas asub Arnhemi laht, mis sai nime van Colsteri laeva Arnhemi järgi. Laev oli omakorda nimetatud Hollandi linna Arnhemi järgi.

Mõned kultuurilised alad on Arnheimi maal külastajatele suletud
Arnhemi maale rajati aborigeenide reservaat 1931. aastal. See on üks suurimaid aborigeenide reservaate Austraalias. See on tuntud kohaliku kunsti ja püsivate tugevate traditsioonide poolest. Arnhemi maa kirdeosas elavad jolngud, kes on ühed suurimad põlisrahvaste hõime Austraalias. Nad on säilitanud omad traditsioonid. Malaid ja makassarid suhtlesid arvatavasti rannikuäärsete aborigeenide hõimudega ja pidasid nendega kaubavahetust enne eurooplaste koloonia teket Austraalias.

Arnhemi maal asuvatest aborigeenide asulatest Yirrkala ja Gunbalanya on pärit mitmed puukoorte sisemusse tehtud tuntud maalid. Arnhemi maa on tuntud ka aborigeenide kaljujooniste poolest. Mõnel kaljujoonisel on kujutatud ka eurooplaste varaseid külastusi. 2006. aasta filmis "Ten Canoes" on vanade aborigeenide lugude teel kujutatud Arnhemi maal elavate põlisrahvaste elu.

2019. aastal valis NASA Arnhemi maa enda kosmodroomi asukohaks ning juunis-juulis 2022 startisid Arnhemi Kosmosekeskusest kolm NASA suborbitaalset raketti. Seisuga juuli 2022 ei olnud kosmosekeskuse pikaajaline tulevik teada, kuid NASA kinnitas, et soovib rajatist ka tulevikus kasutada.

Viited
------

1. ↑  "Arnhem Land region guide". *Northern Territory*. Vaadatud 29. november 2022.
2. ↑  Arnhem Land. britannica.com. Vaadatud 30.11.2022
3. ↑  "European contact with East Arnhem Land". *East Arnhem Land*. Vaadatud 29. november 2022.
4. ↑  "Wanuwuy (Cape Arnhem)". *East Arnhem Land*. Vaadatud 29. november 2022.
5. ↑  Gibson, Joel (8. aprill 2007). "Reclaiming the past can be personal". *The Sydney Morning Herald*. Lk 2. Vaadatud 30.11.2022.
6. ↑  "NASA's inaugural Northern Territory mission is over, but hopes for a space industry boom remain". *ABC News*. Vaadatud 29. november 2022.
Hundipea tänav 6. mail 2020
**Hundipea** on allasum Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Karjamaa asumis.

Tänavad
-------

* Hundipea tänav
* Lume tänav
* Nõlva tänav
* Tööstuse tänav

Vaata ka
--------

* Hundipea mägi
* Hundipea neem
* Hundipea poolsaar
* Hundipea sadam

Viited
------

1. ↑  Tallinna tänavanimed EKI KNAB (vaadatud 3. novembril 2015)

Tallinna väike vapp
Tallinna linnaosad ja asumid

**Linnaosad:**  Haabersti linnaosa **·**  Kesklinna linnaosa **·**  Kristiine linnaosa **·**  Lasnamäe linnaosa **·**  Mustamäe linnaosa **·**  Nõmme linnaosa **·**  Pirita linnaosa **·**  Põhja-Tallinna linnaosa
**Asumid (allasumid):** Aegna **·**  Astangu **·**  Haabersti **·**  Hiiu **·**  Iru **·**  Juhkentali **·**  Järve **·**  Kadaka **·**  Kadriorg **·**  Kakumäe **·**  Kalamaja **·**  Karjamaa (Hundipea) **·**  Kassisaba **·**  Katleri **·**  Keldrimäe **·**  Kelmiküla **·**  Kitseküla **·**  Kivimäe **·**  Kloostrimetsa **·**  Kompassi **·**  Kopli **·**  Kose (Kose-Kallaste **·**  Lükati **·**  Varsaallika) **·**  Kuristiku **·**  Kurepõllu **·**  Laiaküla **·**  Lepiku **·**  Laagna **·**  Laagri **·**  Liiva **·**  Lilleküla (Lille **·**  Mooni **·**  Linnu **·**  Marja) **·**  Loopealse **·**  Luite **·**  Maakri **·**  Maarjamäe **·**  Merimetsa **·**  Merivälja **·**  Mustakivi **·**  Mustamäe **·**  Mustjõe **·**  Mõigu **·**  Mäeküla **·**  Mähe (Kaasiku **·**  Mähe aedlinn) **·**  Männiku **·**  Nõmme **·**  Pae **·**  Paevälja (Paekalda) **·**  Paljassaare **·**  Pelgulinn **·**  Pelguranna **·**  Pirita **·**  Pääsküla (Vana-Pääsküla) **·**  Priisle **·**  Pikaliiva (Vikimõisa) **·**  Raua **·**  Raudalu **·**  Rahumäe **·**  Rocca al Mare **·**  Sadama **·**  Seli **·**  Siili **·**  Sibulaküla **·**  Sõjamäe (Sõstramäe) **·**  Sikupilli **·**  Sitsi **·**  Sääse **·**  Südalinn **·**  Tatari **·**  Tondi **·**  Tiskre **·**  Tõnismäe **·**  Torupilli **·**  Tondiraba **·**  Uuslinn **·**  Uus Maailm **·**  Vismeistri **·**  Vanalinn (All-linn **·**  Toompea) **·**  Vana-Mustamäe **·**  Veerenni **·**  Veskimetsa **·**  Väike-Õismäe **·**  Väo **·**  Õismäe **·**  Ülemistejärve **·**  Ülemiste
**Arnis Līcītis** (8. jaanuar 1946 Riia – 21. jaanuar 2022 Riia) oli läti näitleja.

Arnis Arnis Līcītis lõpetas Läti Riikliku Konservatooriumi teatriteaduskonna 1970. aastal.

Ta töötas aastatel 1970–1980 Läti Riiklikus Adadeemilises Draamateatris, 1980–1981 Valmiera Draamateatris, 1981–1990 Läti Riiklikus Noorsooteatris ja 1996–2005 Riia Mihhail Tšehhovi nimelises Vene Teatris.

Alates 1965. aastast mängis Arnis Līcītis ligikaudu 150-s filmis ja teleseriaalis. Arnis Līcītis oli üks väheseid läti näitlejaid, kes valdas vene keelt täiesti vabalt ja sai Vene filmides mängida ilma dublaažita.

Viited
------

1. ↑  Mūžībā aizgājis aktieris Arnis Līcītis LETA, 22. jaanuar 2022
2. ↑  Арнис Лицитис kino-teatr.ru
3. ↑  Mūžībā aizgājis aktieris Arnis Līcītis liepajniekiem.lv, 22. jaanuar 2022
4. ↑  Умер Арнис Лицитис, звезда сериалов "Ранетки" и "Узник замка Иф" segodnya.ua, 22. jaanuar 2022

Välislingid
-----------

* Arnis Līcītis andmekogus IMDb (inglise)
MTÜ juht Riivo Sinijärv aasta eurooplase auhinda üle andmas 8. mail 2010
**MTÜ Eesti Euroopa Liikumine** (lühend **EEL**) on Eesti kodanikuühendus (õiguslikult vormilt mittetulundusühing), mille eesmärk on edendada ühendatud Euroopa liikumist. Euroopa liikumise all peetakse silmas taotleda Euroopa riikide kodanike rahu, solidaarsust ja majanduslikku heaolu, säilitades seejuures Euroopa rahvaste kultuuri ja isikupära.

2005. aastast annab MTÜ välja aasta eurooplase tiitlit, mille on pälvinud näiteks PRIA (2005), Jaan Kross (2006), Arnold Rüütel (2007), Kersti Kaljulaid (2009) ja Marju Lauristin (2017).

2011. aastal tuli avalikuks, et MTÜga seotud Reformierakonna noorpoliitik Anna-Maria Galojan oli kõrvaldanud MTÜ raha, omastades üle 900 000 krooni. Galojan mõisteti 5. mail 2011 Harju maakohtus süüdi ja kohus määras talle osaliselt reaalse vanglakaristuse, mille kandmise eest ekspoliitik põgenes aga Suurbritanniasse. 2015. aasta 19. veebruaril toodi ta Eestisse vanglakaristust kandma, vanglast vabanes ta 2016. aastal. Galojanilt mõisteti välja MTÜ-le tekitatud kahju (maakohtus kahjusumma põhiosa 47 950 eurot, ringkonnakohtus ka 17 650 eurot viiviseid), kuid 2015. aastal kinnitas MTÜ juht Riivo Sinijärv, et Galojan ei ole kahjusid hüvitanud.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 24.10.2014)
2. ↑  Tiina Kaukvere MTÜ Eesti Euroopa Liikumine: seni ei ole me Galojanilt saanud sentigi Postimees, 14. juuli 2015

Välislingid
-----------

* EELi koduleht (katkine link)
* Millega tegeleb Eesti Euroopa Liikumine? Euroopa Liidu infokeskus Rahvusraamatukogus
**Erna Alvine Ariste** (kuni 1928. aastani **Erna Alvine Potsepp**, 17. september (vkj)/ 30. september 1904 Vana-Roosa vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 1. jaanuar 2000 Tallinn) oli eesti etnoloog ja arheoloog.

Ta lõpetas 1924. aastal Valga tütarlastegümnaasiumi ja 1931. aastal Tartu Ülikooli rahvaluule, arheoloogia ja etnograafia alal. Sai filosoofiamagistri kraadi.

Ta töötas aastatel 1928–1929 Eesti Rahvaluule Arhiivis, oli aastatel 1930–1937 Tartu Ülikooli arheoloogia kabineti abijõud, aastatel 1930–1937 arheoloogia abiõppejõud, aastatel 1939–1940 ja 1942–1944 arheoloogia instituudi, 1941 ja 1944–1949 arheoloogia kateedri assistent.

Läks 1949. aastal pensionile.

Teoseid
-------

* *Die estländischen Ringkopfnadeln*. Tartu: K. Mattiesen, 1937

Pere
----

Tema abikaasa oli keeleteadlane Paul Ariste.

Viited
------

1. ↑  Ariste, Erna Alvine Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK (vaadatud 15. septembril 2014)

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*
* Haud Tartu Vana-Jaani kalmistul
**Arne Randlepp** (sündinud 11. detsembril 1941 Rapla vallas Harjumaal) on eesti geodeet.

Elulugu
-------

Arne Randlepp on talupidaja poeg.

Lõpetas 1960 Tallinna Ehitustehnikumi, 1965 Tallinna Polütehnilise Instituudi teedeinsenerina ja 1971 Moskva Geodeesia, Aerofoto ja Kartograafia Instituudi aspirantuuri; tehnikakandidaat (1971, Moskva Geodeesia, Aerofoto ja Kartograafia Instituut), väitekirjas käsitles ehitusmudelite deformatsioone stereofotogramm-meetrilisel meetodil. Oli 1966–1969 TTÜ autoteede kateedri vanemlaborant, 1971–1973 Tartu Linna Teede Remondi- ja Ehitusvalitsuse töödejuhataja, 1973–1978 TTÜ autoteede kateedri vanemõpetaja, 1978–1979 ja 1983–1992 dotsent, 1992–2003 teedeinstituudi dotsent, aastast 2003 teedeinstituudi professor, aastast 1992 ühtlasi geodeesia õppetooli juhataja. 1979–1983 töötas Guineas (Conacry Polütehnilise Instituudi professor).

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: Eesti uue kaardisüsteemi koostamine, digitaalse fotogramm-meetrika süsteemide võrdlus ja kasutamisvõimalused; ehitiste vajumite mõõtmise analüüs. Koostanud õppevahendeid.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Maamõõtja käsiraamat (kaasautor), Tallinn, 1994
* Teaduse ja tehnika sõnaraamat (kaasautor). Tallinn, 1997
* Inglise-eesti tehnikasõnaraamat (kaasautor). Tallinn, 2000
* Eesti-inglise tehnikasõnaraamat (kaasautor). Tallinn, 2001.

Kirjandus
---------

* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 245–246
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn, 2008, 341–342.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Alidaad** (araabia keelest العضادة *al-idhâdah*) on astronoomiliste ja geodeetiliste nurgamõõteriistade (astrolaab, sekstant, teodoliit) detail, mis pöörleb ümber telje. Alidaad on ühendatud gradueeritud skaalaga. Alidaadi küljes asub teleskoop ehk viseerimisseade, lugemisseadised ning vesilood. Teodoliidis nimetatakse kogu pööratavat keskosa alidaadiks. 

* Teleskoopiline alidaad – modernsemat tüüpi alidaad, mille põhiosaks on teleskoop. Lihtsam kasutada ning mõõtmistulemused on täpsemad võrreldes tavalise alidaadiga.

Teleskoopiline alidaad
* Tavaline (vanemat tüüpi) alidaad – meenutab varrast või pulka, mille mõlemas otsas on sihik ning mille peamiseks materjaliks on puit või metall. Kogupikkus on enamasti kuni 50 cm. Tänapäeval selliseid enamasti ei kasutata kuna nõutud täpsusi on antud alidaadiga raske saada.

Alidaadi ajaloost
-----------------

Alidaadi esmased variandid
Tegu on tõenäoliselt ühe vanima teadaoleva kaardistamisinstrumendiga. Mõiste *alidaad* viitas algselt ainult reeglile või sirgele, kuid tähistab nüüd tavaliselt kogu instrumenti, mis sisaldab lihtsaid teleskoopilisi või muid vaateseadmeid koos indekslugemis- või registreerimisseadmetega. 

Esialgne variant alidaadist meenutab pulka või varrast, mille mõlemas otsas asuvad labad, milles omakorda on augud. Läbi mõlema augu pidi nägema vastavat objekti. Alidaadi põhimaterjaliks oli enamasti puit, uhkemad olid valmistatud ka elevandiluust. Hilisemal perioodil oli alidaadi põhimaterjaliks messing või mõni muu metall.

Alidaati kasutatakse objektide suuna määramiseks ja seda kasutatakse tavaliselt üksikasjaliku vaatluse käigus. Igal tiivul (nimetatakse ka tihviks või tihviks) on auk, pilu või muu indikaator, mille kaudu saab vaadata kaugemat eset. Alidaadil võib olla ka osuti või osutid, et näidata asukohta skaalal. Alidaadid on valmistatud puidust, elevandiluust, messingist ja muudest materjalidest.

Viited
------

1. ↑  Teleskoopilise alidaadi kirjeldus
2. ↑  Kirjeldus ja ajalugu

Välislingid
-----------
**Erna Visk** (4. mai 1910 Pärnu – 20. aprill 1983) oli Eesti NSV partei- ja riigiametnik.

Ta sündis 1910. aastal Pärnus töölisperekonnas. 1927. aastast töötas Leningradi tehases Elektropribor laboritehnikuna. Seejärel õppis ta Semjon Budjonnõi nimelises Sõjaväe Elektrotehnika Akadeemias. Aastatel 1939–1947 oli ta juhtival kohal Tšuvaši ANSV Riiklikus Plaanikomitees.

1947. aastast elas ta Eestis, töötades juhtivatel ametikohtadel: kõigepealt Pärnu Linna TSN Täitevkomitee plaanikomisjoni esimehena, seejärel EKP Valgamaa Maakonnakomitee sekretärina ning siis EKP Kilingi-Nõmme Rajoonikomitee esimese sekretärina. Aastatel 1952–1953 oli ta EKP Pärnu Oblastikomitee sekretär. Aastatel 1953–1958 oli ta EKP Paide Rajoonikomitee esimene sekretär. Aastatel 1958–1964 oli ta Eesti NSV sotsiaalkindlustuse minister, misjärel ta siirdus pensionile.

Ta oli korduvalt valitud EKP Keskkomitee liikmeks ja ta kuulus ka Eesti NSV Ülemnõukogu III ja IV koosseisu.

Erna Visk suri 20. aprillil 1983 ja maeti 26. aprillil 1983 Metsakalmistule.

Isiklikku
---------

Tema isa Jüri Visk oli II Riigikogu liige (Töörahva Ühise Väerinna ridades).

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu OTSUS Eesti NSV valitsuse – Eesti NSV Ministrite Nõukogu – moodustamisest, Punane Täht: EKP Rakvere Rajoonikomitee ja Rakvere Rajooni RSN häälekandja, nr. 50, 25 aprill 1963
2. ↑
3. ↑  "Pärnu Kommunist" 3. september 1957 (surmakuulutused, kaastundeavaldus)

Kirjandus
---------

* "Õhtuleht" 22. aprill 1983 (nekroloog)
* "Rahva Hääl" 22. aprill 1983 (nekroloog)
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
**Arno Oja** (sündinud 15. oktoobril 1948 Jõgeva külanõukogus Jõgeva rajoonis) on eesti agrotehnikateadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1972 Eesti Põllumajandusakadeemia hüdrotehnikainsenerina, veemajanduse tehnikamagister (1992, EPMÜ), väitekiri "Sealägaväetamise veekaitseaspekte". Oli 1972–77 EPA vesiehituskateedri insener ja aspirant, 1977–79 ELVI EKB keskkonnakaitseosakonna sektorijuhataja, 1979–82 ja 1988 juhtivinsener, 1982–88 peakonstruktor, 1988–93 keskkonnakaitseettevõtte ELVI-Aqua teadussekretär, 1993–94 EPMÜ keskkonnakaitse instituudi teadusdirektor ja dotsent, 1994–2000 Tartu Maavalitsuse peainspektor, 2000– Keskkonnakaitse Tartu osakonna juhtivinspektor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: läga kasutamine põllumajanduses, ohutud väetusnormid, keskkonnakaitse. 33 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Loomakasvatusega kaasnevatest veekaitseprobleemidest (kaasautor). // Eesti NSV pinnavee kasutamine ja kaitse. Tallinn, 1980
* Sealäga rohumaadele vaid kasvuajal (kaasautor A. Maastik). // SP (1980)
* Sealäga laotamise mõju veele ja mullale. // Keskkonnakaitse XIV (1982)
* О влиянии на почву удобрения навозной жижей (kaasautor H. Laitamm). // Сб. н. тр. ЭНИИЖВ 58. Тлн, 1986

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 61, 131
* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib rahvapillist, ansambli kohta vaata artiklit Jauram (ansambel).* |

---

Johannes Jaanuse jauram Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi kogus (ETMM8087Mi196), 1966.
**Jauram** (ka: *umba, sokupill, soku-loku*) on muusikariist (idiofon), ühtlasi eesti rahvapill.

Kirjeldus
---------

Jauram võeti Lääne-Euroopa eeskujul Eestis rütmipillina kasutusele 20. sajandi alguses. 

Sirgele või paindes kepile tõmmati pingutatud traat, mille külge kinnitati kõrinatega karp. Kepi küljes olid veel tärisevad metallkettad ja kelluke või kuljus. Mängides löödi keppi vastu maad ja tõmmati hambulise puumõõgaga üle traadi. Jauram oli pulmades naljapill ning jõulude aeg santide ja naljameeste mänguriist. 

Tänapäeval kasutatakse seda külakapellides ja rahvapilliorkestrites.

Viited
------

1. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 226

Välislingid
-----------

* Jaurami valmistamine kodustest vahenditest
Loode tammiku tee
**Loode Tammiku õpperada** on Nasva külas Saare maakonnas asuv õpperada. Raja pikkus on 2,8 km.  See asub Loode tammiku looduskaitsealal.

Raja tutvustus
--------------

Rada algab Kuressaare–Sõrve maantee teisel kilomeetril Loode parklast.  Loode tammik oli kunagi Kuressaare linnalähedane karjamaa, mis praegu asub Kuressaare kesklinnast u kolm kilomeetrit edelas.

Vaatamisväärsused
-----------------

Loode tammiku vaatamisväärsus on keelemees Johannes Aavikule pühendatud tamm. See kuulub tammiku vanimasse põlvkonda, 2000. a oktoobris mõõdeti selle vanuseks 450–500 aastat. Tõenäoliselt jäid Loode tammiku vanima põlvkonna puud järele Peeter I algatatud laevastikuehituse kampaaniast.  Tammikus kasvab haruldasi rohttaimi, nt on sealt leitud orhideesid – 14 liiki käpalisi. Lisaks liigirohkele mereäärsele elujõus tammikule on seal parkmets, puisniit, puiskarjamaa, rannaniiduna hooldatavad alad.

Viited
------

1. 1 2 3 4  RMK. "Loodusega koos". Vaadatud 23. oktoober 2017.
2. 1 2 3  "Puhka Eestis". Vaadatud 23. oktoober 2017.

Välislingid
-----------

Harvet Toots: "Loode tammik Saaremaal" Õhtuleht, 19. aprill 1998
See artikkel See artikkel räägib Tallinna tänavast.  Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Loode tänav (täpsustus).  

---

Kaart
Loode tänav õhtul
**Loode tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kassisaba asumis. Tänav algab Paldiski maanteelt ja kulgeb põhja-lõunasuunaliselt kuni Amandus Adamsoni tänavani. Loode tänav on ligikaudu 240 meetrit pikk.

Tänava nimed
------------

Tänava kunagine nimi **Nürnbergi tänav** (*Nürnbergstrasse*, ka *Nürnbergerstrasse*, *Нюрнбергская улица*) on ametlikult fikseeritud 1885. aastal.. See nimi tuli sealse majaomaniku Constantin Nürnbergi nimest.

Praeguse nime sai Loode tänav 17. jaanuaril 1923..

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed
3. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 71

| * v
* r
Kassisaba asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Amandus Adamsoni tänav · Ao tänav · Eha tänav · Endla tänav · Artur Kapi tänav · Kevade tänav · Loite tänav · Loode põik · Loode tänav · Luise tänav · Roopa tänav · Tehnika tänav · Toompuiestee · Villardi tänav · Wismari tänav |
? Islandi rahvuslipp Proportsioonid 18:25.
**Islandi lipp** on Islandi Vabariigi ametlik lipp.

Rahvus- ja merelipp
-------------------

Rahvus- ja merelipu kujundas Einar Petursson 1913. aastal, ning see võeti kasutusele 1915. aastal, ametlikult aga kinnitas selle Taani kuningas alles 30. novembril 1918.

Islandi lipp on sinine kangas, millele on paigutatud valge Skandinaavia rist, sellele aga omakorda punane rist. Lipp sarnaneb Norra lipuga, millel on punasel taustal valge ja sinine rist. See sarnasus pole juhuslik, nimelt põlvnevad islandlased norralastest, nad on Norra viikingite järeltulijad. 

Lipu väljade mõõtude suhted on horisontaalselt 7+1+2+1+14 ja vertikaalselt 7+1+2+1+7.

Sinine (PMS 287) tähistab saart ümbritsevat alati jäävaba merd.

Valge on lumiste mäetippude ja jääliustike värv.

Punane (PMS 1795) aga osutab tegutsevatele tulemägedele ja tulipunaselt hõõguvale laavale.

Skandinaavia rist tähistab Islandi ühtekuuluvust Põhjamaadega, selle kahevärvilisus aga igipõlist seotust Norraga.

Riigilipp
---------

 ? Islandi riigilipp Proportsioonid 18:37.
Islandi riigilipp (*Tjúgufáni*) sarnaneb rahvuslipuga, kuid sellel on pääsusaba. Värviväljad on jagatud horisontaalselt 7+1+2+1+9+12 ning vertikaalselt 7+1+2+1+7.

Riigipea lipp
-------------

Islandi presidendi lipp
Islandi presidendilipp sarnaneb riigilipuga, kuid risti keskele on paigutatud valge ruut, millel on Islandi vapp. Plagu on kasutusel alates 18. juulist 1944.

Islandi ajaloolised lipud
-------------------------

Aastatel 1897–1915 oli Taani Kuningriigi koosseisu kuulunud Islandi lipuks sinine plagu valge Skandinaavia ristiga.

* Islandi lipp aastatel 1897–1915 Islandi lipp aastatel 1897–1915
* Islandi lipp aastatel 1897–1915 Islandi lipp aastatel 1897–1915
* Lipp aastatel 1918–1944Lipp aastatel 1918–1944

Vaata ka
--------

* Islandi vapp
**Giresuni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kirde-Türgis. Provintsist põhjas asub Must meri. Provintsi keskus on Giresun.

Haldusjaotus
------------

* Alucra ringkond
* Bulancaki ringkond
* Çamoluki ringkond
* Çanakçı ringkond
* Dereli ringkond
* Doğankenti ringkond
* Espiye ringkond
* Eynesili ringkond
* Giresuni ringkond
* Görele ringkond
* Güce ringkond
* Keşapi ringkond
* Pirazizi ringkond
* Şebinkarahisari ringkond
* Tirebolu ringkond
* Yağlıdere ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Artvini provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Eino-Endel Laas** (sündinud 7. aprillil 1942) on eesti metsateadlane.

Haridus
-------

Laas lõpetas 1960. aastal Tartu 1. Keskkooli ning 1965. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse eriala (*cum laude*). Ta täiendas end 1982. aastal Moskva Metsatehnilises Instituudis ja 2000. aastal Evo Kõrgemas Metsanduskoolis.

Töö
---

Eino-Endel Laas on töötanud pikka aega Eesti Põllumajandusülikooli (varem Eesti Põllumajanduse Akadeemia) metsakasvatuse instituudis: 1965–1989 vaneminseneri, aspirandi ja assistendina, 1989–1992 vanemõpetajana, 1992–2001 dotsendi ja 1994–2004 juhatajana. 2001. aastast on ta Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi metsakasvatuse osakonna lektor. 1991–2004 oli Laas Tartu linnavalitsuses linnadendroloog.

Teoseid
-------

* *Dendroloogia ja pargindus*. Eino Laas, Atlex 2019, ISBN 978-9949-492-83-1. Õpik-käsiraamat.
* *Metsamajanduse alused* (õpik kõrgkoolidele). Eino Laas, Veiko Uri ja Mati Valgepea. TÜ Kirjastus 2012.
* *Okaspuud*. Eino Laas, Atlex 2004.
* *Metsauuendamine ja metsastamine*. Eino Laas, Atlex 2001.
* *Okas- ja lehtpuud talvel*. Eino Laas, Eesti Põllumajanduse Akadeemia 1988.

Tunnustus
---------

* 2016 Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Eino-Endel Laasi isa oli Endel Laas, kes oli samuti metsateadlane ja Maaülikooli õppejõud.

Viited
------

1. 1 2 3  Eino-Endel Laas Maamajanduse võtmeisikud
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19379
3. ↑  Aimur Joandi, Tammed igavikuks, Eesti Loodus, 2011
4. ↑  Järvseljal tähistati professor Endel Laasi 100. sünniaastapäeva SA Järvselja Õppe- ja Katsemetskond 26. sept 2015
5. ↑  Lahkus Tähtvere dendropargi rajaja, Postimees, 02.11.2009

Välislingid
-----------

* Eino-Endel Laas Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Keskaegne soe periood** ehk **keskaja soe periood** ehk **keskaegne kliimaoptimum** oli suhteliselt maheda (sooja) kliima periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas (ja üldse põhjapoolkeral) umbes aastatel 950–1250. 

Sellele järgnes Põhja-Atlandi piirkonna kliimas järgnes sellele väikese jääajana tuntud külm periood ehk kliimapessimum. 

Temperatuurid olid 9. ja 13. sajandi vahel kogu maailmas umbes 1–2 kraadi võrra[*viide?*] või vähem kui 1 kraadi võrra[*viide?*] kõrgemad kui väikesel jääajal. Näiteks Atlandi ookeani põhjaosas taandus paakjää põhja poole ja liustikud maismaal kadusid osaliselt. See soojenemine võimaldas näiteks viikingitel asustada Islandi (alates umbes 870. aastast) ja Gröönimaa. Põhja-Jäämeri oli laevatatav. 

Euroopa sooja perioodiga võisid olla seotud ka teised selle aja soojaperioodid maailma muudes osades, sealhulgas Hiinas, Uus-Meremaal. 

11. sajandil koostatud Viimsepäevaraamat (*Domesday Book*) loetleb Lõuna-Inglismaa 46 paika, kus sellal viinamarju kasvatati. Keskaegsel soojal ajal, mis enam-vähem kattus kõrgkeskajaga, olid Gröönimaal, mis on saanud nime sellase roheluse järgi, põllundusest elatuvate viikingite asundused.

Kirjandus
---------

* Lamb, H. (1965). "The early medieval warm epoch and its sequel". Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology 1 : 13–19. doi : 10.1016/0031-0182(65)90004-0 .
* Crowley, Thomas J.; Lowery, Thomas S. (2000). "How Warm Was the Medieval Warm Period?". AMBIO: A Journal of the Human Environment 29 (1): 51–4. doi : 10.1579/0044-7447-29.1.51 .
**Joosep** on eesti mehenimi. See on tuletatud nimest *Joseph* (heebrea *Jōsēph*).

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Joosep 1178 mehel. Joosep oli levikult 148. mehenimi. Joosep oli keskmiselt 17 aasta vanune (mediaanvanus oli 15). Kõige populaarsem oli eesnimi Joosep vanuserühmas 15–19, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 25,79.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Joosep 1272 mehel. Joosep oli levikult 139. mehenimi. Joosep oli keskmiselt 18 aasta vanune (mediaanvanus oli 16). Kõige populaarsem oli eesnimi Joosep vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,96.

Nime kandjaid
-------------

* Joosep Aavik (1899–1989), eesti organist, koori- ja orkestrijuht ning muusikakriitik
* Joosep Liiv (1870–1957), eesti kirikuõpetaja
* Joosep Matjus (1984–), eesti dokumentaalfilmirežissöör, filmioperaator ja stsenarist
* Joosep Nõu (1906–1999), eesti põllumajandusteadlane ja haridustegelane
* Joosep Saat (1900–1977), eesti ajaloolane, akadeemik, karikaturist
* ...

Viited
------

1. 1 2  *Eesti Entsüklopeedia.* 4. köide: *Jaapan–Käolina.* Tartu: Loodus, 1934, lk 98.
2. ↑
3. ↑
**Raivo Aeg** (sündinud 4. juulil 1962) on Eesti poliitik ja endine riigiametnik, alates 29. aprillist 2019 kuni 26. jaanuarini 2021 justiitsminister.

Ta oli aastatel 2005–2008 Politseiameti peadirektor ning 2008–2013 Kaitsepolitseiameti peadirektor. Aeg oli XIII Riigikogu liige ja Tallinna linnavolikogu liige.

Haridus
-------

Raivo Aeg on lõpetanud 1980. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja seejärel 1985. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse erialal.

Teenistuskäik
-------------

1985–1987 töötas Aeg Paide Masinatehases tsehhijuhatajana, seejärel ELKNÜ Paide rajoonikomitee instruktori ning osakonnajuhatajana. 1987–1988 täiendas Aeg end Kiievis NSV Liidu Siseministeeriumi kõrgematel kursustel ning 1988–91 teenis leiba Saaremaal miilitsaülema asetäitjana poliitilise kasvatuse alal.

Aeg on töötanud Saare Politseiprefektuuris vaneminspektorina 1992, Saare Politseiprefektuuri Kuressaare linna politseijaoskonna komissarina 1994, Saare Politseiprefektuuri aseprefektina 1994–1996, Rapla Politseiprefektuuri politseiprefektina 1996–1999, Politseiameti korrakaitseosakonna politseidirektorina 1999–2003, Politseipeadirektori asetäitja julgestuspolitseis 2004–2005 ning politseipeadirektorina 2005–2008.

29. maist 2008 kuni 2013. aastani oli ta Kaitsepolitsei peadirektor.

12. novembril 2010 andis siseminister Marko Pomerants Kaitsepolitsei peadirektorile Raivo Aegile politseikindralinspektori teenistusastme.

Oktoobris 2014 teatas Isamaa ja Res Publica Liit, et Raivo Aeg astub nende erakonda ja kandideerib Riigikokku. Aeg kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 5 ja osutus 2001 häälega valituks. 
Aeg oli 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Isamaa ja Res Publica Liidu Tallinna linnapea kandidaat. Ta valiti volikokku ning oli Tallinna linnavolikogu Isamaa ja Res Publica Liidu fraktsiooni liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 418 häält ning ei osutunud valituks.

Tunnustus
---------

* 2008 – Kotkaristi II klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Raivo Aeg astub IRL-i ja kandideerib riigikokku, ERR uudised, 28. oktoober 2014
2. ↑
3. ↑  "Ministeeriumi PR-juht läheb parteitööle". *Eesti Ekspress*. Ekspress Meedia AS. 19. juuli 2017.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Raivo Aeg** |

* Rasmus Kagge, Raivo Aeg lubab vältida Antropovi vigu, Postimees, 16. september 2005
* Tänasest on politseipeadirektor Raivo Aeg, 15. september 2005
* Raivo Aeg raadiosaates "Kukul külas", 6. mai 2007, 1. osa, 2. osa
* Raul Vinni, Kaitsepolitsei peadirektor Raivo Aeg: luure otsib alati reetureid, Saarte Hääl, 12. märts 2012

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Urmas Reinsalu** | **Justiitsminister**2019–2021 | Järgnev**Maris Lauri** |