recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Muraste looduskaitseala.
Püsik-seljarohi Muraste looduskaitsealal.
**Muraste looduskaitseala** asub Harjumaa põhjaosas, Tallinnast umbes 15 kilomeetri kaugusel. Selle suurus on 141,1 hektarit. Looduskaitseala idaosas asub Muraste piirivalvekool.

Alal kaitstakse lõiku Põhja-Eesti pangast ning haruldasi Eesti metsakooslusi (pangametsa), pärismaist loomastikku ja taimestikku ning mitmeid elupaigatüüpe – hallid luited, lubjakivipaljandid, vanad loodusmetsad, soostuvad ja soo-lehtmetsad, rusukallete ja jäärakute metsad.

Kaitsealal asub Eesti vanim puitmajakas, mis valmis 1859. aastal.

Looduskaitsealal on liigirikas linnustik: esineb punarind, käblik, võsaraat, metskiur, mustpea-põõsalind, käosulane, väike- ja salu-lehelind, leevike jt.

Suurematest imetajatest leidub seal metskitse, põtra ja metssiga.

Välislingid
-----------

* Muraste looduskaitseala kaitse alla võtmine ja kaitse-eeskiri
* Muraste looduskaitseala Eesti Loodus, 2005/11
* Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Muraste looduskaitseala** |
**Bartosz Koziak** (sündinud 2. detsembril 1980) on poola tšellist.

Ta on kiitusega lõpetanud Varssavi Fryderyk Chopini nimelise Muusikaakadeemia professor Kazimierz Michaliki ja Andrzej Baueri klassis ja Pariisi konservatooriumi Philippe Mulleri klassis.

Ta on esinenud paljudes tuntud kontserdisaalides, nagu näiteks Berliini Kontserdimajas, Cité de la Musique'i saalis Pariisis, Teatro Politeamas Palermos, Witold Lutosławski nimelises stuudios Poola Rahvusfilharmoonias Varssavis. Koziak on esinenud orkestrisolistina Poola Raadio sümfooniaorkestri, Rahvusliku Filharmoonia, Sinfonia Varsovia, Sinfonietta Cracovia, Sinfonica Siciliana ees, dirigentideks on olnud Krzysztof Penderecki, Jan Krenz, Antoni Wit, Gabriel Chmura ja Massimiliano Caldi. Ta on festivalide "Varssavi sügis", "Mecklemburg Vorpommen" ja "Young Euro Classic" Berliinis regulaarne külaline. Koziak on salvestanud muusikat Poola Raadiole. Ta on osalenud paljudes Krzysztof Penderecki projektides, millest üks olulisemaid on helilooja enda dirigeeritud "Concerto grosso" esmasalvestus.

Koziak võitis kolmanda Witold Lutosławski nimelise rahvusvahelise tšellokonkursi (Varssavi 2001), pälvis eripreemia Tšaikovski konkursil Moskvas Iannis Xenakise teose "Kottos" esituse eest ning ARD preemia Münchenis.

Koziak esines Eestis Pärnu Nüüdismuusika Päevadel 2007. ja 2008. aastal.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Bartosz Koziak Poola Vabariigi Suursaatkond Tallinnas (vaadatud 27. novembril 2014)

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Baruntse** on mägi Mahalangur Himali ahelikus Himaalajas.

Territoriaalselt asub mägi  Sagarmāthās Ida-Nepalis.

Lhotsest (8516 m) jääb Baruntse 12,8 km kagu suunas. Baruntsest 13,6 km lääne suunas asub Ama Dablam (7162 m) ja 13,3 km ida suunas Makalu (8485 m).

Baruntse kõrgus on **7162 m**.

Alpinism
--------

Esimestena tõusid Baruntse tippu 30. mail 1954 mööda mäe lõunaharja uusmeremaalased Colin Todd ja Geoff Harrow, kes kuulusid Edmund Hillary juhitud Uus-Meremaa ekspeditsiooni.

Baruntse tipumarsruudid algavad enamjaolt lõunast. Sageli käivad alpinistid enne Baruntse tippu ronimist aklimatiseerumas trekingtipu Mera Peaki otsas Baruntsest 24 km edelas.

### Eesti alpinistide tipputõusud

* 2010 – Kunnar Karu, esimese eestlasena tipus 3. novembril (10 päeva pärast Mera Peaki vallutamist)

Viited
------

1. ↑  Baruntse, Nepal. peakbagger.com
2. ↑  Ajalugu 2010–. ajaveeb.alpinism.ee

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Baruntse** |

Panoraamne vaade Mera Peakilt (jääb Džomolungmast 34 km lõuna suunas)
Sir Bartle Frere
**Sir Bartle Frere** (täisnimi **Sir** **Henry Bartle Edwards, Parun Frere**; 29. märts 1815 Wales, Brecknockshire – 29. mai 1884 Suurbritannia, Wimbledon) oli Briti koloniaaladministraator Indias ja Lõuna-Aafrikas.

Pärast Ida-India Kompanii Haileybury kolledži lõpetamist 1834. aastal alustas ta oma pikka karjääri India tsiviilteenistuses. Olles 1850–1859 Sindhi ülemkomissar, tegi ta palju, et kasvatada selle piirkonna majandust. 

Teda austati rüütliseisusega ja talle anti koht asekuninga nõukogus Calcuttas (1859–1862). Pärast Bombay kuberneriks olekut (1862–1867), naasis ta Inglismaale ja sai India Nõukogu liikmeks (1867–1876).

Lord Carnarvon, Briti koloniaalsekretär, saatis Frere 1877. aastal Kapi Kolooniasse, et too viiks ellu Briti Lõuna-Aafrika ja Buuri konföderatsiooni. Randudes Kaplinnas, leidis ta eest mässuks valmistuva koloonia. Kolonistid olid vihased Lord Carvanoni plaani peale. Transvaali buurid, keda olid Britid viimastena annekteerinud, lootsid võidelda ja tagasi nõuda oma iseseisvuse. 

Lord Carnavoni tagasiastumine jaanuaris 1878 nõrgendas veelgi Frere'i positsiooni ja ta ei võtnud ette ka midagi olukorra maha rahustamiseks. 

Olles kindel, et suulud on samuti kahtlevad konföderatsiooni suhtes, tõukas ta viimased sõtta (detsember 1878), millest väljus muidugi võitjana Suurbritannia.

Ta kutsuti tagasi pärast konföderatsiooni idee kokkuvarisemist 1880. aasta augustis.
Pühajärve sõjatamm
Pühajärve sõjatamm 2013. aasta sügisel
**Pühajärve sõjatamm** asub Pühajärvel.

Tamm on nime saanud 1841. aastal toimunud talupoegade vastuhakust Pühajärve mõisniku vastu.

Tamme ümbermõõt on tamme juures oleva teabetahvli andmete järgi 698 cm ja kõrgus 22 meetrit. Tema vanus arvatakse olevat 300-400 aastat. Tamm on looduskaitse all.

Puu on 2010. aasta augustis kaks korda tugevalt kannatada saanud, esimene torm murdis tüvest lahti läänepoolse võraosa ning tekitas tamme tüves lõhe kuni maapinnani. Pärast tormi toestati tamme võra ida- ja läänepoolne osa omavahel. Samal ajal toestati ka läänepoolse võraosa kaks suuremat võraoksa, mille vahele on 1990. aastate keskpaigas tamme tüveõõnsuse sulgemiseks paigaldatud betoonplomm. Teise tormi käigus murdus tüve idapoolsest võraosast keskmine tüveharu, mis tuli võrast eemaldada.
Et vältida tamme tüve laialivajumist, paigaldati tüve ümber metallvöö. 2011. aasta juulis murdus tamme läänepoolse võraosa üks haru. Allesjäänud haru on murdekohast pikuti keskelt lõhki väändunud .

Vaata ka
--------

* Pühajärve sõjatammik

Viited
------

1. ↑  (Roht 2011) Otepää looduspargi, Pühajärve pargi, Otepää hoiuala ja Hinnomäe väike-konnakotka püsielupaiga (Otepää loodusala) kaitsekorralduskava 2014-2023, lk. 131

Välislingid
-----------

* Looduskaitsjad pelgavad Pühajärve sõjatamme hävimist Tartu Postimees, 31. august 2011
* 360° aeropanoraam / aerofoto
**MVA-MERS-S** on lähis-Ida ägeda respiratoorse sündroomi kandidaatvaktsiin, mille töötas välja Sutteri töörühm koos kolleegidega Marburgi ülikoolist ja Rotterdamis asuvast Erasmuse meditsiinikeskusest.

MVA-MERS-S baseerub *Modified Vaccinia virus Ankara*'l (MVA) - vaktsiinia viirus nõrgestatud vaktsiinil (kanaembrüo fibroblastrakkudel (CEF)), mis arvatakse toimivat MERS-CoVide immunogeense antigeenina millel on võimekus võõrvalke sünteesida.

Selles kandidaatvaktsiinis kasutasid uurijad MERS-CoVile spetsiifilist *spike glycoprotein*'i (*protein S*) (Si S1 vahendab seondumist DPP4-ga). Kui rakud neid valke ekspresseerivad siis peaksid need muutuma immuunsüsteemi rakkudele tunnistatavateks ja võimalik et annavad ka lisastimulatsiooni antikehade tootmiseks ja T-rakkude aktivatsiooniks.

Esialgsed tulemused näitavad, et MVA-MERS-S indutseerib hiiremudelis (hiiri oli eelnevalt geneetiliselt igati sobivaks muundatud) immuunsuse MERS-CoVi vastu.

Vaktsineeritud laborihiirte organism tootis suurtes kogustes MERS-CoVi neutraliseerivaid antikehi. MVA-MERS-S on valmis kliinilisteks testideks inimkatsealustel.

Viited
------

1. ↑  Märkus: metsikut tüüpi hiirtel MERS-CoV osade katsete alusel ei paljune
2. ↑  Ludwig-Maximilians-Universitaet Muenchen (LMU), MERS coronavirus: Candidate vaccine gears up for clinical trials, 22. juuni 2015, veebiversioon (vaadatud 25.06.2015)(*inglise keeles*)

Kirjandus
---------

* Fei Song, Robert Fux, Lisette B. Provacia jt, Middle East Respiratory Syndrome Coronavirus Spike Protein Delivered by Modified Vaccinia Virus Ankara Efficiently Induces Virus-Neutralizing Antibodies, J Virol. 2013 november; 87(21): 11950–11954, doi: 10.1128/JVI.01672-13, PMCID: PMC3807317
MX Aircraft MX2
**MX2** on süsinikkiust valmistatud kahekohaline sportlennuk, mille ehitas USA Põhja-Carolina osariigi ettevõte MX Aircraft. Seda lennukit kasutavad Red Bull Air Race World Championshipi võistlejad.

Disain ja arendus
-----------------

MX2 on loodud Giles G-202 sportlennuki põhjal. Esimene prototüüp oli modifitseeritud Giles G-202 ning selle esmalend toimusi 2002. aasta mais. Esimene MX2-tüüpi lennuk lendas esimest korda 2005. aasta mais. MX2 on süsinikkiust madala tiivaprofiiliga monoplaanlennuk, millel on terve tiiva pikkused kaldtüürid lennuki kiiremaks ja äkilisemaks juhtimiseks. MX2-l on 260-hobujõuline (194 kW) Lycoming IO-540 kuuesilindriline kolbmootor ja kolme labaga propeller. MX2 on võimeline järske pöördeid, surmasõlmi ja muid akrobaatilisi manöövreid tehes saavutama 12 G suurusi jõudusid.

Mootor
------

Lycoming O-540-l töötab õhkjahutusega kuuesilindrilise horisontaalselt paigutatud 8874 m3 kolbmootoriga, mille on valmistanud Lycoming Engines. Seda mootorit on 16 tüüpi. Lennukil on IO-540-tüüpi vabalthingav mootor, millel on karburaatori asemel kütuse sissepritsesüsteem. See mootor on kuuesilindriline versioon neljasilindrilisest mootorist Lycoming O-360. Paljudel teistel sportlennukitel on kasutusel AEIO-540-tüüpi mootor, millel on lisaks ümberpööratud õlitus, et tagada mootori parem töökindlus.

Viited
------

1. ↑  Paul Jackson (2008). *Jane's All the World's Aircraft 2008-2009*. Coulsdon, Surrey, England: Jane's Information Group.
2. ↑  *Lycoming*. 2005.
**Igale Lapsele Pere MTÜ** on vanemliku hooleta jäänud lapsi kasvatavate perede eestkoste- ja tugiorganisatsioon, mis asutati aastal 2010 (esialgse nimega Tallinna ja Harjumaa Kasuperede Liit). Organisatsiooni tööd juhib kolmeliikmeline juhatus. MTÜ töökorralduses järgitakse vabaühenduste eetikakoodeksit. MTÜ kuulub tulumaksusoodustusega ühingute nimekirja.

MTÜ piirkondlikud kontaktisikud tegutsevad Tallinnas ja Harjumaal, Tartu- ja Jõgevamaal, Järvamaal, Ida-Virumaal, Saaremaal, Hiiumaal, Pärnumaal, Võru- ja Põlvamaal.

Organisatsiooni kodulehel on toodud nimekiri õigusaktidest, mis käsitlevad vanemliku hooleta jäänud laste hooldamist perekonnas, ja valdkonna terminid. Nendel teemadel saab nõu küsida kodulehel oleva elektroonse vormi kaudu.

Igale Lapsele Pere MTÜ rõhutab vajadust tagada hooldusperedesse paigutatud lastele turvaline keskkond. MTÜ liikmed on arvamusel, et hooldusperedes kasvavaid lapsi puudutav valdkond vajab muudatusi, et jõuda oma arengus kõrgele tasemele.

MTÜ Igale Lapsele Pere on välja andnud erialaseid raamatuid, mida on võimalik nende kodulehelt tellida. Kuus raamatut on eesti ja üks vene keeles:

1. Niels P. Rygaard, „Kiindumushäirega laps. Praktilise teraapia käsiraamat" (eesti ja vene keeles);
2. Bruce D. Perry, „Poiss, keda kasvatati nagu koera";
3. Kim S. Golding, „Sild üle rahutu vee";
4. Daniel A. Hughes, „8 nurgakivi parimate suhete vundamendis";
5. Nicola Marshall, „Kiindumussuhe: käsiraamat õpetajatele: praktilised põhitõed õpetajatele, hooldajatele ja koolide tugispetsialistidele";
6. Marek Wnuk ja Ulyana Dolyniak, „Töö traumeeritud lastega".

Viited
------

1. ↑  e-krediidiinfo. (*s. a*.). Igale Lapsele Pere MTÜ. Loetud aadressil

https://www.e-krediidiinfo.ee/80309680-IGALE%20LAPSELE%20PERE%20MT%C3%9C
2. 1 2 3 4 5  MTÜ Igale Lapsele Pere. (*s. a.*). Loetud aadressil www.kasupered.ee
3. ↑  Eesti Rahvusbibliograafia andmebaas. (*s. a.*). Loetud aadressil https://erb.nlib.ee/?piirang=&otsi=igale+lapsele+pere&alates=&kuni=&order=c
**Maa süsteemi teadus** on teadusharu, mis uurib Maad kompleksselt, spetsialiseerumata ühele konkreetsele geosfäärile.

Maa süsteemi teadus on justkui segu geoloogiast, meteoroloogiast, okeanograafiast, mullateadusest jne. Maa süsteemi teadusele panevad aluse tõdemused, et Maa on ainevahetuse seisukohalt suletud (kui jätta meteoriidid jms arvestamata), kuid energiavahetuse seisukohalt avatud süsteem ning et protsessid ühes geosfääris mõjutavad paratamatult protsesse teistes geosfäärides, mistõttu tuleb meie koduplaneeti tema täieliku mõistmise huvides uurida kompleksselt.

Maa süsteemi teaduse huviorbiidis on kõikvõimalikud mitmeid geosfääre hõlmavad ringed, näiteks süsinikuringe. Suure osa Maa süsteemi teadusest hõlmab kliimaga seotu, sest esiteks on kliimasüsteemi pikemaajalised muutused väga tugevalt seotud muutustega, mis ei toimu mitte atmosfääris, vaid mõnes teises geosfääris, näiteks litosfääris. Teiseks on kliima laiemat üldsust huvitav teema ning põnevust lisab ka see, et kliimamuutuste põhjuste ning tagajärgede osas ei ole üldaktsepteeritud seisukohti.
Õllejäätis 
**Õllejäätis** on jäätis, mille üheks komponendiks on õlu. Võrreldes heleda õllega annavad tumeda laagriõllega maitsestatud jäätised rohkem spetsiifilist maitset, mida otsitakse. Seetõttu kasutatakse enamasti õllejäätise valmistamiseks just tumedat õlut. Alkoholisisaldus tootes oleneb valmistamise meetodist. Lõppsaaduses võib esineda alkoholi, kuid mitte ilmtingimata. Teatud retseptid nõuavad kuumutamist, mistõttu alkoholi aurumise tõttu seda valmis jäätises enam pole.

Ülevaade
--------

Õllejäätises kasutatakse peale õlle samu komponente, mida kasutatakse tavalise jäätise tegemiseks. Eri maitseid saab anda edasi vastavalt kasutatud õlle liigile. Kui tume porter annab edasi karamelli ja linnase maitset, siis pilsner, pale ale ja indian pale ale võivad jäätisele anda mõru maitse. Nisuõlut ja laagrit kasutatakse samuti jäätiste valmistamisel, kuid heledad õlled, näiteks laagriõlled, ei anna maitsele nii suurt erinevust. Kõige paremat ja spetsiifilisemat maitset annavad edasi humal ja linnased, mida esineb just tumedates õlledes. Jäätisele lisatakse muude maitsenüansside saamiseks näiteks šokolaadi, kirsse või karamelli. Magustoiduks võib õlut lisada ka juba valmis jäätisele või teha kogu õllega magustoit täiesti algusest.

Mõned jäätisepoed Ameerika Ühendriikides valmistavad õllejäätisi ja osalevad nendega suurel Ameerika õllefestivalil. Üks maailmakuulus jäätisebränd Ben and Jerry's on koostöös New Belgium Brewing Companyga loonud piiratud koguses New Belgium Brown Alest valmistatud õllejäätise.

Viited
------

1. ↑  Morris, Chris (21. oktoober 2015). "Ben & Jerry's is making craft beer ice cream". *Fortune*.
**Õlipuu-käosulane** (*Hippolais olivetorum*) on roolindlaste sugukonda käosulase perekonda kuuluv linnuliik.

Levila
------

Õlipuu-käosulane on levinud Balkanil Aadria mere rannikul kuni Horvaatiani, Kreekas, Bulgaarias, Lõuna-Rumeenias, Türgi lääne- ja lõunarannikul ning Liibanonis. Ta on rändlind ja talvitab troopilises Aafrikas.

Välimus
-------

Ta on umbes 15 cm pikkune. Õlipuu-käosulane on käosulaste suurim esindaja. Vanalind on halli ülapoole ja valge või hallika alapoolega.
Tiival on küünarsulgede valgetest servadest moodustuv laik. Jalad on tumehallid. Sugupooled on sarnased. Õlipuu-käosulane on arg ja peiduline lind. Tema laul on kaunikõlaline ja madalam kui teistel käosulastel.

Elupaik
-------

Õlipuu-käosulase populatsioon on suurim rannikul ja saartel. Ta elab tammikutes, õlipuusaludes, aedades ja põõsastikes, sageli mäenõlvadel.

Pesitsemine
-----------

Õlipuu-käosulase munad
Pesitsusperiood on mai teisel poolel ja juunis. Pesa asub üsna madalal (0,5–3 m) puul (tamm, õlipuu) või põõsas. Kõrtest, taimekiududest ja juurtes tehtud pesa on kausikujuline ja sügav. Kurnas on tavaliselt neli muna. Haudevältus on umbes 13 päeva. Poegade eest hoolitsevad mõlemad vanemad.

Toitumine
---------

Peamine toit on putukad ja teised väikesed selgrootud. Suve lõpul võib süüa viigimarju.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 2.1.2022)
2. 1 2 3 4 5  Cramp, Stanley (toim.) 1992: The Birds of the Western Palearctic. Vol. VI Warblers. - Oxford University Press. Hong Kong.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib lauljast; tema debüütalbumi kohta vaata artiklit Olly Murs (album)* |

---

**Oliver Stanley Murs**; lavanimi **Olly Murs** (sündinud 14. mail 1984 Withamis Essexis Inglismaal) on inglise laulja, muusik ja saatejuht.

Murs osales 2009. aastal saates "The X Factor" ja võitis seal teise koha. 27. augustil 2010 tuli tal välja debüütsingel "Please Don't Let Me Go", mis tõusis Suurbritannia edetabelites esikohale. Samal aastal novembris ilmus tal omanimeline esikalbum, mida müüdi üle poole miljoni eksemplari. Plaadi teised singlid olid veel "Thinking of Me", "Heart on My Sleeve" ja "Busy". 

25. novembril 2011 ilmus Mursi teine album "In Case You Didn't Know", mis samuti tõusis Suurbritannia edetabelites esikohale. Plaadilt ilmus kolm singlit: "Heart Skips a Beat", "Dance with Me Tonight" ja "Oh My Goodness". 

Olly Mursi kolmas album "Right Place Right Time" tuli välja 26. novembril 2012. Albumi esimene singel kandis pealkirja "Troublemaker" ja see tõusis taas Suurbritannia edetabelites esikohale.

20. augustil 2013 esines Olly Murs erikülalisena Tallinnas toimunud Robbie Williamsi albumi turnee "Take The Crown – Stadium Tour 2013" kontserdi raames.

Aastal 2013 ilmus tal biograafia "Happy Days".

Olly Mursi neljas stuudioalbum "Never Been Better" ilmus 21. novembril 2014. Albumi esimene singel "Wrapped Up" valmis koostöös Travie McCoy'ga ja singel "Up" koostöös Demi Lovatoga. Album tõusis Suurbritannia edetabelites esikohale.

Stuudioalbumid
--------------

* "Olly Murs" (2010)
* "In Case You Didn't Know" (2011)
* "Right Place Right Time" (2012)
* "Never Been Better" (2014)
* "24 Hrs" (2016)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Olly Murs** |

* Koduleht
* "Robbie soojendaja Olly Murs oli Eesti kaunitaridest sillas", Postimees.ee, 21. august 2013
**Kauno Antero Kleemola** (varem **Klemola**; 5. juuli 1906 – 12. märts 1965) oli Soome poliitik ja agronoom. Ta kuulus Maaliitu (praeguse nimega Soome Keskerakond).

Kauno Kleemola lõpetas Kokkola Soome Ühislütseumi 1927. aastal. Ta lõpetas Helsingi Ülikooli põllumajanduse ja metsanduse teaduskonna kandidaadikraadiga 1932. aastal. Seejärel pidas kodukohas Kälviä vallas talu. Aastatel 1943–1965 oli ta ka Kannuse põllumajanduskooli juhataja.

Kleemola oli Soome Eduskunna liige 1. septembrist 1939 kuni 5. aprillini 1945 ja 22. juulist 1948 kuni 12. märtsini 1965. Ta oli Soome kaitseminister 1953. aasta 9. juulist kuni 16. novembrini, Soome kaubandus- ja tööstusminister 3. märtsist 1956 kuni 26. maini 1957 ning Soome transpordi ja avalike tööde minister 13. jaanuarist 1959 kuni 26. veebruarini 1962. Lühikest aega, 1961. aasta 3. juulist kuni 14. juulini, oli Kleemola ka Soome asepeaminister. Alates 24. veebruarist 1962 kuni surmani oli ta Soome Eduskunna esimees.

Viited
------

1. ↑  Kleemola, Kauno (1906–1965) Suomen urheiluhistoriallinen seura
2. ↑  Kauno Kleemola Eduskunta
**"Ma kõnnin Moskva tänavail"** on 1963. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.

Süžee
-----

Siberis ehitusmonteerijana töötav Volodja Jermakov sõidab puhkusele Valgevenesse ja peatub läbisõidul Moskvas. Ajakirjas Junost on avaldatud Volodja jutustus ja kirjanik Voronov tahaks temaga rääkida. Metroos saab Volodja tuttavaks Koljaga, kes on noor metrooehitaja. Tänaval kisub koer Volodja püksisääre lõhki. Nad lähevad Kolja koju, et püksisäär kinni õmmelda. Kolja juurde tuleb ta sõber Saša, kes kutsub teda sõjakomissariaati kaasa. Saša kavatseb Svetkaga abielluda ning paluda seetõttu kuu aega ajapikendust. Saša saabki ajapikenduse ning nad lähevad Koljaga GUM-i, kus kohtuvad taas Volodjaga. Nad lähevad pruudile kingituseks heliplaati ostma. Heliplaatide osakonnas saab Volodja tuttavaks noore müüjanna Aljonaga, keda Kolja tunneb. 

Kolja tuleb Volodjaga kaasa kirjanik Voronovi juurde. Leiab aset koomiline intsident – põrandapoonija tutvustab ennast kirjanik Voronovina ja annab Volodja jutustusele hävitava hinnangu. Voronov vaatab seda eemalt muiates pealt. Tegelikult on Voronovil plaanis koostada Siberi noorte autorite proosa kogumik ning ta ootab ka Volodjalt kaastööd.

Saša läheb telefonis vesteldes oma pruudi Svetkaga tülli. Saša läheb sõjakomissariaati ja loobub ajapikendusest. Volodja ja Kolja lähevad Aljonaga kohtuma. Leiab aset vahejuhtum – Kolja demonstreerib juhusliku mööduja peal hüpnoosi. Tekib skandaal ja nad sattuvad miilitsasse, kuid kõik lõpeb siiski hästi.

Kolja veenab Sašat pulmi mitte ära jätma. Lõpuks õnnestubki Saša ja Svetka lepitada.

Õhtul jätavad Volodja, Kolja ja Aljona metroojaamas hüvasti. Kolja läheb tööle öisesse vahetusse ja laulab laulu "Ma kõnnin Moskva tänavail".

Osatäitjad
----------

* Aleksei Loktev – Volodja Jermakov
* Nikita Mihhalkov – Kolja
* Galina Polskihh – Aljona
* Jevgeni Steblov – Aleksandr Šatalov (Saša)
* I. Titova – Svetka, Saša pruut
* Irina Mirošnitšenko – Katja, Kolja õde
* Ljubov Sokolova – Kolja ema
* Arkadi Smirnov – Voronov, kirjanik
* Jekaterina Melnikova – Kolja vanaema
* Vladimir Bassov – põrandapoonija
* Rolan Bõkov – "hüpnotiseeritud" mööduja
* Valentina Ananjina – jäätisemüüja
* Veronika Vassiljeva – teadustaja joonistuste konkursil
* Irina Skobtseva – Nadja, daam vihmavarjuga
* Maria Vinogradova – koeraomanik
* Gennadi Jalovitš – ekskursioonijuht
* Alevtina Rumjantseva – korrapidaja metroos
* Vladimir Šurupov – Viktor, Kolja onupoeg
* Danuta Stoljarskaja – Anja, Kolja vennanaine
* Boriss Balakin – taksojuht
* Boriss Bitjukov – Aljona isa
* Pjotr Dolžanov – möödakäija
* Lev Durov – militsionäär
* Arina Aleinikova – tüdruk lennujaamas
* Igor Bogoljubov – sõjakomissar
* Inna Tšurikova – tüdruk joonistuste konkursil
* Uno Masaaki – jaapanlane
* Georgi Danelia – kingapuhastaja
**Myllykosken Pallo -47** (või **MYPA**, endine **MyPa**) on Soome jalgpalliklubi Kouvola Myllykoski linnaosast.

MyPa ei saanud rahaliste raskuste tõttu 2015. aasta hooajaks Veikkausliigas mängimiseks litsentsi. Klubi ütles ära võimalusest mängida madalamatel tasanditel, ning 20. veebruaril 2015 kuulutas klubi juhatus välja pankroti. MYPA juunioride ja amatöörmeeskondade tegevus jätkus, ning 2015. aastal asutati **MYPA juniorit**. 

2017. alustab klubi mängimist **Kolmenen**is.

Eesti Eesti ja eestlased
------------------------

### Eesti mängijad

| Mängija | Aastad | Mänge ja väravaid liigas |
| --- | --- | --- |
| Raivo Nõmmik | 1998 | 2 mängu |
| Tarmo Neemelo | 2008 | 24 mängu; 8 väravat |

### Mängud Eesti klubide vastu

| Hooaeg | Võistlus | Voor | Vastane | Kodus | Võõrsil | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2005/06 | UEFA Karikas | Esimene kvalifikatsiooniring | Eesti Tallinna FC TVMK | 1 : 1 | 1 : 0 | **2 : 1** |
|
| 2010/11 | UEFA Euroopa Liiga | Esimene kvalifikatsiooniring | Eesti Narva JK Trans | 2 : 0 | 5 : 0 | **7 : 0** |
|

Saavutused
----------

* **Veikkausliiga**

**Võitja (1):** 2005
**2. koht (5):** 1993, 1994, 1995, 1996, 2002
**3. koht (3):** 1999, 2000, 2001
* **Suomen Cup**

**Võitja (3):** 1992, 1995, 2004

Viited
------
Bosnias ja Hertsegoviinas on mitmeid õllemarke. Neist kuulsamad on näiteks Tuzlanski pilsner, Sarajevsko pivo, Nektar, Preminger ja Zmaj pivo. On ka väiksemaid õlletehaseid, millest suurem osa asutati 19. sajandil. Suurim õlletehas on Sarajevska pivara, mis avati aastal 1864. Teiste pruulikodade ja tehaste seast on suuremad Pivara Tuzla (1884), Banjalučka Pivara (1873), Bihaćka pivovara (2007) ja Hercegovacka pivovara u Mostaru (2007).

Margid
------

Bosnia ja Hertsegoviina õlleturust moodustab 95% laagriõlu. Populaarsemad margid on:

* Hercegovacka pivovara (Zmaj pivo)
* *Preminger*
* *Unski biser* *apes a culoa*
* *Nektar/Нектар*
* *Crni Đorđe / Црни Ђорђе*
* *Kastel / Кастел*
* *Premium Crno pivo*
* *Tuzlanski pilsner*
* *Erster*
* *Sarajevsko pivo*

Pruulikoja pubi on riigis üsna uus nähtus, kuid näiteks Black Dog Pub Mostaris pakub külastajatele ainult kohalike väikepruulikodade toodangut.

### Õlletehased

* Sarajevo õlletehas - Sarajevska pivara
* Tuzla õlletehas - Pivara Tuzla
* Bihaći õlletehas - Bihaćka pivovara
* Banja Luka õlletehas - Banjalučka Pivara
* Mostari pruulikoda - OldbridZ craft brewery Mostar (Kreativna mikro pivara OldbridZ)
* Sarajevo käsitööõlle pruulikoda - Pivara Semizburg

Välislingid
-----------

* 
* *Sarajevo Brewery - Sarajevska pivara*
* *Tuzla Brewery - Pivara Tuzla*
* *Bihac Brewery - Bihacka pivovara*
* *Banjaluka brewery - Banjalucka pivara*
"**Kungla rahvas**" on Karl August Hermanni 1874 loodud koorilaul (osa "ooperist" Uku ja Vanemuine), millele sõnad kirjutas Friedrich Kuhlbars (luuletus "Vanemuine"). Laulu lauldakse üldlaulupidudel.

Kungla rahvas
Kui Kungla rahvas kuldsel a’al  

kord istus maha sööma,  

siis Vanemuine murumaal  

läks kandlelugu lööma.  

  

:,:Läks aga metsa mängima,  

läks aga laande lauluga.:,:  

Läks lauluga, läks lauluga,  

läks lauluga!  

  

Säält saivad lind ja lehepuu  

ja loomad laululugu,  

siis laulis mets ja meresuu  

ja eesti rahva sugu.  

  

Läks aga metsa mängima …  

  

Siis kõlas kaunilt lauluviis  

ja pärjad pandi pähe.  

Ja murueide tütreid siis  

sai eesti rahvas näha.  

  

Läks aga metsa mängima …  

  

Ma mängin mättal, mäe peal  

ja õhtul hilja õues  

ja Vanemuise kandlehääl  

see põksub minu põues.  

  

Läks aga metsa mängima …  

Laulud.ee

Vaata ka
--------

* Kungla (mütoloogia)

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 13.06.2017)
2. ↑  "Kungla rahvas". *laulud.ee*. Vaadatud 27.01.2021.

Välislingid
-----------

* Laulust laulud.ee andmebaasis
* Laul You Tube'is
**Viktorina Vladimirovna Kriger** (vene keeles Викторина Владимировна Кригер; 9. aprill (vkj 28. märts) 1893 Peterburi – 23. detsember 1978 Moskva) oli Nõukogude Liidu balletitantsija ja teatritegelane.

Viktorina Kriger lõpetas 1910. aastal Moskva keiserliku koreograafiakooli. Aastatel 
1910–1920, 1925–1931 ja 1934–1948 tantsis ta Suures Teatris. Käis võõrusetendustel välismaal, sealhulgas Eestis. 1922. aastal lavastas ta Estonia teatri laval Léo Delibesi balleti "Coppélia". Peaosa tantsis Kriger ise. See oli esimene täispikk balletietendus Eestis.

1929. aastal lõi Kriger balletitrupi Moskva Kunstibalett, kus sai selle kunstiliseks juhiks ja priimabaleriiniks. Krigeri juures täiendas end koreograafina Vladimir Burmeister, hilisem tuntud ballettmeister. 1939. aastal sai Moskva Kunstiballett Nemirovitš-Dantšenko muusikastuudio osaks. Seejuures Kriger jäi balletitrupi kunstiliseks juhiks edasi.

Tunnustus
---------

* 1927 – Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1951 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane

Viited
------

1. ↑  Lea Tormis: "Coppélia" 80 aastat Eesti laval. sirp.ee, 27. september 2002
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib poliitikust; korvpalluri kohta vaata artiklit Viktor Zubkov (korvpallur)* |

---

Viktor Zubkov
Viktor Zubkov
**Viktor** Aleksejevitš **Zubkov** (Виктор Алексеевич Зубков; sündinud 15. septembril 1941 Sverdlovski oblastis) on Venemaa poliitik ja majandustegelane. Ta oli Venemaa peaminister aastatel 2007–2008 ja lühiajaliselt mais 2012.

Elulugu
-------

Viktor Zubkov on sündinud Sverdlovski oblastis Kuvšino rajoonis Arbati asulas.

1958–1960 töötas lukksepana.

1960–1965 õppis Puškinos Leningradi põllumajandusinstituudis.

1965–1967 teenis Nõukogude armees.

1967–1985 töötas Leningradi oblastis sovhoosides osakonnajuhataja, direktori asetäitja, direktori ja sovhooside ühenduse direktorina.

1985–1991 töötas Priozjorski linna täitevkomitee esimehena, NLKP Priozjorski linnakomitee esimese sekretärina, Leningradi oblastikomitee põllumajanduse ja toiduainetetööstuse osakonna juhatajana ning Leningradi oblasti täitevkomitee esimehe esimese asetäitjana.

1991–1993 töötas Peterburi linnavalitsuse väliskomitee esimehe asetäitjana. Selle komitee esimees oli Vladimir Putin.

1993–1999 töötas Zubkov Venemaa riikliku maksuameti juhataja asetäitjana ja Peterburi osakonna juhatajana.

1999 kandideeris Peterburi linnapeaks. Valimistel kogus ta 8,6% häältest, mis andis 4. koha.

1999–2001 töötas Venemaa maksuministri asetäitjana ja ministeeriumi Peterburi osakonna juhatajana. 2001–2004 töötas Venemaa rahandusministri esimese asetäitjana. 2001–2007 oli Venemaa finantsjärelevalve komitee esimees (2004. aastani esimehe kohusetäitja).

Venemaa peaminister
-------------------

12. septembril 2007 esitas president Vladimir Putin ta Venemaa peaministri kandidaadiks. 14. septembril kinnitas Riigiduuma ta 381 poolthäälega 450-st peaministriks.

Ametisse astudes pidas ta oma suurimateks väljakutseteks peaministrina riigi sõjatööstuse võimsuse taastamist ning majandusliku stabiilsuse ja sotsiaalse arengu kindlustamist.

8. mail 2008 kinnitas Riigiduuma uueks peaministriks senise presidendi Vladimir Putini, kelle valitsuses jätkas Zubkov kuni 2012. aastani tööd esimese asepeaministrina.

Alates 2008. aastast on Zubkov ka Gazpromi nõukogu esimees.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Viktor Zubkov** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Mihhail Fradkov** | **Venemaa peaminister**2007–2008 | Järgnev**Vladimir Putin** |
| Eelnev**Vladimir Putin** | **Venemaa peaminister**2012 | Järgnev**Dmitri Medvedev** |
Kungsholmeni kaguosa, sealhulgas Norr Mälarstrand
**Kungsholmen** on Stockholmi linnaosa Stockholmi südalinnas Kungsholmeni linnaosapiirkonnas Kungsholmeni saare idaosas.

Linnaosa kutsutakse ka **Västermalmiks**. 

Linnaosa pindala on 1,56 km², elanike arv on 19 388 (31. detsember 2011). 

Linnaosa on loodud 1926. 

Linnaossa kuuluvad Sankt Görani kihelkond ja Kungsholmi kihelkond.

Ajalugu
-------

15. sajandil olid saarel frantsisklased. Saart kutsuti siis **Munklägret** ('munkade laager'). Mungad rajasid Rålambshovi tellisevabriku. Samuti tegelesid nad põlluharimise ja kalapüügiga. 

Seoses reformatsiooniga läks saar 1527 Rootsi krooni omandusse. 

Esimene hoonestus tekkis Kungsklippani ja Kronobergeti vahelisse orgu. Käsitööliste töökojad ning vabrikud rajati ranna äärde. 

Aastal 1645 sai Munklägret esimese silla. 

Aastal 1672 sai saar nimeks Kungsholmen ja moodustas omaette koguduse. 

Aastal 1926 moodustati Kungsholmeni linnaosa, mis hõlmas kogu saare. 

Aastal 1938 vähendati linnaosa territooriumi ning moodustati Mariebergi, Stadshageni, Fredhälli ja Kristinebergi linnaosa.

1. jaanuarist 1997 kuulub linnaosa Kungsholmi linnaosapiirkonda.

Koolid
------

2008. aasta seisuga on linnaosas järgmised gümnaasiumid: 

* Andreasgymnasiet
* Atletica gymnasiet
* International IT College of Sweden
* Jensen gymnasium Västra
* Kungsholmens gymnasium
* Stockholms musikgymnasium
* Lycée Français Saint-Louis
* Nordiska musikgymnasiet
* Norra och södra gymnasiet
* Sankt Eriks gymnasium
* Sankt Görans gymnasium
* Stockholms internationella restaurangskola
* Sverigefinska skolan i Stockholm
* Thorildsplans gymnasium
**Viktoria Bogdanova** (sündinud 24. detsembril 1994) on Eesti iluvõimleja. 

Tema kaksikõde Olga Bogdanova on samuti iluvõimleja, mõlemad valiti 2013. aastal maailma kauneimate iluvõimlejate hulka.

Eesti Võimlemisliit valis ta 2012. aasta parimaks iluvõimlejaks.

Suve Universiaad 2019 Napoli, Itaalias pronksmedali võitja pallikavas.

2020. aasta iluvõimlemise Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta individuaalvõimlejate mitmevõistluses 14. koha.

Ta on lõpetanud Tallinna Läänemere Gümnaasiumi ning saanud Tallinna Ülikoolis kehakultuuri erialal bakalaureusekraadi ja kehakultuuri õpetaja erialal magistrikraadi.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  Iluvõimlejatest õed Viktoria ja Olga Bogdanova valiti maailma kauneimate naiste hulka, Buduaar, 12. oktoober 2013
2. ↑  Võimlemisliit valis aasta parimaks Viktoria Bogdanova, Postimees, 26. november 2012
3. ↑  "Viktoria Bogdanova saavutas iluvõimlemise EM-il karjääri kõrgeima tiitlivõistluste koha" ajakirisport.ee, november 2020
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2013. Vaadatud 12. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Christian Noboa 2019. aastal Sotši särgis
**Christian Fernando Noboa Tello** (sündinud 9. aprillil 1985 Guayaquilis) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Venemaa kõrgliiga klubis Sotši ja Ecuadori jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Ecuadori klubis Emelec, mille meeskonnas debüteeris ta Ecuadori kõrgliigas 2004. aastal.

Alates 2007. aastast on ta mänginud põhiliselt Venemaa kõrgliiga klubides. Aastatel 2007–2012 mängis ta Kaasani Rubinis, 2012–2015 Moskva Dinamos ja 2015–2017 Rostovis. Hooaja 2014–15 teises pooles mängis ta Kreeka kõrgliiga klubis PAOK. 2017. aastal liitus ta Peterburi Zenitiga. 2018. aasta veebruaris naasis ta Zenitist laenule Rubini. 2019. aasta augustis sõlmis ta lepingu Sotšiga. Venemaa meistriks on ta tulnud kaks korda Rubiniga ja ühe korra Zenitiga.

Ecuadori jalgpallikoondises debüteeris Noboa 28. märtsi 2009 MM-i valikmängus Brasiilia vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Ta on kuulunud Ecuadori koondisse 2011. aasta Copa Américal, 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aasta Copa América Centenariol.

Saavutused
----------

Kaasani Rubin
* Venemaa Premjer Liga: 2008, 2009
* Venemaa superkarikas: 2010

Peterburi Zenit
* Venemaa Premjer Liga: 2018–19

| * v
* r
Ecuadori koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Banguera
* 2 Guagua
* 3 Erazo
* 4 Paredes
* 5 Ibarra
* 6 Noboa
* 7 Montero
* 8 Méndez
* 9 Rojas
* 10 W. Ayoví
* 11 Caicedo
* 12 Bone
* 13 E. Valencia
* 14 Minda
* 15 Arroyo
* 16 A. Valencia (c)
* 17 J. Ayoví
* 18 Bagüí
* 19 Saritama
* 20 Martínez
* 21 Achilier
* 22 Domínguez
* 23 Gruezo
* Treener: Rueda

 | Ecuador |
Nime Ruth ning selle variantide Rut ja Ruta levik
**Ruth** on naisenimi.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ruth 1013 naisel. Ruth oli Eestis populaarsuselt 184. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Ruth vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,87 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 17,75. Ruth oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 54). 

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Ruth 995 naisel. Ruth oli Eestis populaarsuselt 191. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Ruth vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,37 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,09. Ruth on keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus on 55).

Nime kandjaid
-------------

* Ruth Alas, eesti juhtimisteadlane
* Ruth Chepngetich, Keenia jooksja
* Ruth Ling, eesti ornitoloog
* Ruth Mirov, eesti rahvaluuleteadlane
* Ruth Paimre, eesti neuroloog ja neurokirurg
* Ruth Peramets-Püss, eesti diktor
* Ruth Rendell, inglise kirjanik
* Ruth Tulving, eesti kunstnik
* Ruth Wilson, inglise näitleja

Vaata ka
--------

* Ruta (eesnimi)
* Rutt

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Ruth** |

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 12. oktoobril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2020. Vaadatud 12. oktoobril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Cempi mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa maad on kaardil tähistatud numbriga 98
**Cempi mõis** (saksa keeles *Zempen*, läti keeles *Cempu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Trikāta kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Brenguļi vallas Cempmuiža külas.

Ajalugu
-------

Keisrinna Anna Ivanovna andis selle mõisa aastal 1737 koos Kauguri mõisaga Burchard Christoph von Münnichile. Seejärel oli mõis sisuliselt Kauguri kõrvalmõis, kuni Alexander Mengden aastal 1861 selle 57 000 rubla eest Victor von Transehele müüs. Sellest saati kuulus mõis Jaunbrenguļi mõisa omanikele.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 viis adramaad, sellele allus 80 mees- ja 97 naishinge. Aastal 1688 oli mõisa suurus viis adramaad. Aastal 1734 oli mõisal 3 ja 5/8 adramaad, aastal 1758 aga viis adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 4 ja 3/10 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 4 ja 3/10, aastal 1881 oli neid aga 1 ja 48/80, lisaks allus mõisale 4 ja 27/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Viited
------

1. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 425-426.
2. ↑   Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Von H. von Bienenstamm. Riga, bei Deubner, 1826. Riga, gedrukkt in der Müllerschen Buchdrukkerei. Riga : Deubner, 1826 lk. 274
3. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 282.
4. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 420.

Trikāta kirik
Trikāta kihelkond

**Kirik**: Trikāta kirik  

**Abikirik**: Vijciemsi kirik  

**Mõisad**: Cempi mõis | Dutka mõis | Jaunbrenguļi mõis | Jaunvāle mõis | Lipšukalnsi mõis | Lubi mõis | Plāņi mõis | Tiepole mõis | Trikāta kirikumõis | Trikāta mõis | Vecbrenguļi mõis | Vecvāle mõis | Vījciemsi mõis
Orgaanilises keemias tähendab **täissüntees** (*total synthesis*) keeruliste orgaaniliste ühendite sünteesi lihtsamatest lähteainetest (reagentidest) ilma bioprotsesside abita ja ei kasutata looduslikust materjalist eraldatud lähteaineid.

Orgaaniline süntees võimaldab saada väga erineva struktuuri ja omadustega aineid meditsiini, teaduse, tööstuse jm vajadusteks. Enamasti on lähteained suhteliselt väikesed orgaanilised molekulid (molekulmass <500) ja nende arvu on hinnatud enam kui 1060.

Täissünteesis saadakse suured molekulid tavaliselt mitmeetapiliste keemiliste protsesside tulemusena kasutades suhteliselt väikseid „ehituskive". Täissünteesi lähteained on reeglina saadavad kaubandusvõrgu kaudu.

Mitmeetapiliste sünteesiteede asemel või kõrval on üha enam välja töötatud efektiivseid mitmekomponentseid kaskaadreaktsioone, milles kolm või enam lähteainet reageerivad üksteise järel ja saadakse (üks) produkt. Aja, materjali ja energia kokkuhoid on saavutatav niinimetatud ühenõusünteesis (*one-pot synthesis*), mille korral toimub rida üksteisele järgnevaid reaktsioone samas reaktoris, ilma et vaheprodukte eraldatakse ja puhastatakse.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Täissüntees** |

* Orgaaniline süntees
* Poolsüntees
* Reaktsiooni staadium
* Konsekutiivsed reaktsioonid
**Ruth Dreifuss** (sündinud 9. jaanuaril 1940) on Šveitsi poliitik Sotsiaaldemokraatlikust parteist. Ta oli Šveitsi liidunõukogu liige aastatel 1993–2002, esindades Genfi kantonit. 

Ta valiti Šveitsi liidunõukokku 1993. aastal sajanda liikmena alates Šveitsi konföderatsiooni loomisest. Ta oli teine naine, kes nõukokku valiti, ning on tänaseni ainus juudist liige.

Ta valiti Šveitsi liidupresidendiks 1999. aastal ning ta oli esimene naine sellel ametikohal.

Karjäär
-------

1972. aastal alustas Ruth Dreifuss tööd Šveitsi Arenguinstituudi teaduslikus ekspertiisis. 1981. aastal valiti ta Šveitsi Kaubanduskoja sekretäriks, kus tema põhilisteks valdkondadeks olid sotsiaalkindlustus, tööseadus ja naiste õigused. Seejärel sai temast 1993. aastal Šveitsi liidunõukogu liige.

Lisalugemist
------------

* "Dreifuss ist unser Name" ('Dreifuss on meie nimi'), autor Isabella Maria Fischli, Ed. Pendo, 2002, ISBN 3-85842-487-0.
* "Ruth Dreifuss" väljaandes "Women of power – half a century of female presidents and prime ministers worldwide", autor Torild Skard, Bristol: Policy Press, 2014, ISBN 978-1-44731-578-0.

Viited
------

1. ↑   Skard, Torild (2014) "Ruth Dreifuss" väljaandes "Women of power – half a century of female presidents and prime ministers worldwide", Bristol: Policy Press, ISBN 978-1-44731-578-0, lk 405–406
Tähtvere valla lipp
**Tähtvere valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Tähtvere valla lipp.

Lipp kinniti 11. juunil 1998.

Lipu kirjeldus
--------------

Tähtvere valla lipuks on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on jagatud kaldjaotusega, lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka vaheldumisi paigutatud kahe lainelise sinise ja kahe lainelise valge laiuga. Kaldjaotuse ülemine laid on sinine ning on valgest laiem. Vardapoolne, ülemine väli on valge ning sellel on must-valge rohunepp. Alumine, lehvipoolne väli on roheline ning sellel on kaks püstist kollast viljapead.

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

Põhjendus
---------

Sinised lainelised laiud sümboliseerivad Tähtvere valla paiknemist Suur-Emajõe ääres. Kollased viljapead viitavad hästi arenenud põllumajandusele Tähtvere vallas. Rohunepp sai koha lipul tänu Tähtvere valla territooriumil Emajõe luhal asuvale rohuneppide mänguplatsile (rohunepp on eriti ohustatud liigina kantud Eesti punasesse raamatusse). Lipul sümboliseerib rohunepp arukat põllumajandust ja loodushoidu.

Vaata ka
--------

* Tähtvere valla vapp
* Tartu maakond

Välislingid
-----------

* Tähtvere valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
* Tähtvere valla sümbolid valla kodulehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Egiptuse jalgpallurist; Prantsusmaa jalgpalluri kohta vaata artiklit David Trezeguet.* |

---

|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aafrika rahvaste karikavõistlused |
| **Hõbe** | 2017 | jalgpall |
| **Hõbe** | 2022 | jalgpall |

**Mahmoud Ahmed Ibrahim Hassan** (enam tuntud kui **Trézéguet**; sündinud 1. oktoobril 1994 Kafr ash-Shaykhis) on Egiptuse jalgpallur, kes mängib Türgi kõrgliigaklubis Trabzonspor ja Egiptuse jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Egiptuse klubis Al Ahly, millega liitus ta 2002. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2012. aastal. Aastatel 2012 ja 2013 võitis ta Al Ahlyga CAF-i Meistrite Liiga. Hooajal 2015–2016 mängis ta laenul Belgia kõrgliigaklubis R.S.C. Anderlecht. 2016. aasta mais sõlmis ta Anderlechtiga püsilepingu, kuid oli peaaegu kogu ülejäänud hooaja laenul teises Belgia kõrgliigaklubis Mouscron. Hooaja 2017–2018 alguses suundus ta laenule Kasımpaşasse. Hooajal 2017–18 lõi ta Türgi kõrgliigas 13 väravat, millega oli klubi suurim väravakütt sel hooajal liigas. 2018. aasta aprillis sõlmis ta Kasımpaşaga püsilepingu.

2019. aasta juulis liitus ta Inglismaa Premier League'i klubiga Aston Villa. Üleminekusumma oli 8,75 miljonit naelsterlingit. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 2. novembril 2019 mängus Liverpooli vastu. Hooajal 2019–20 lõi ta Inglismaa kõrgliigas kokku kuus väravat. 2022. aasta veebruaris läks ta laenule Türgi kõrgliigaklubisse İstanbul Başakşehir.

2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Trabzonsporiga.

Debüüdi Egiptuse jalgpallikoondises tegi Trézéguet 30. augustil 2014 mängus Keenia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 26. märtsil 2015 sõprusmängus Ekvatoriaal-Guinea vastu. Ta on kuulunud Egiptuse koondisse 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Hüüdnime on ta saanud Prantsusmaa jalgpalluri David Trezegueti järgi.

Saavutused
----------

Al Ahly
* Egiptuse kõrgliiga: 2013–14
* Egiptuse superkarikas: 2012, 2014
* CAF-i Meistrite Liiga: 2012, 2013
* CAF-i Superkarikas: 2013, 2014
* CAF-i Konföderatsiooni Karikas: 2014

Trabzonspor
* TFF Süper Kupa: 2022

Välislingid
-----------

 Trézéguet – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Egiptuse koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 El-Hadary (c)
* 2 Gabr
* 3 Elmohamady
* 4 Gaber
* 5 Morsy
* 6 Hegazi
* 7 Fathy
* 8 Hamed
* 9 Mohsen
* 10 Salah
* 11 Kahraba
* 12 Ashraf
* 13 Abdel-Shafy
* 14 Sobhi
* 15 Hamdy
* 16 Ekramy
* 17 Elneny
* 18 Shikabala
* 19 Said
* 20 Samir
* 21 Trézéguet
* 22 Warda
* 23 El-Shenawy
* Treener: Cúper

 | Egiptus |
**Halil İnalcık** (26. mai 1916 İstanbul – 25. juuli 2016 Ankara) oli krimmitatari päritolu Türgi ajaloolane (osmanist). 

1992. aastast elu lõpuni töötas ta Bilkenti Ülikoolis. Tema peamine uurimisvaldkond oli Osmanite riigi ajalugu. Ta oli Euraasia Akadeemia asutajaid.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Ta lõpetas 1940. aastal Ankara Ülikooli ajaloo erialal. 1942. aastal sai ta samas doktorikraadi ajaloos. Tema dissertatsioon käsitles bulgaarlaste olukorda Osmanite riigis, peamiselt Tanzimâti perioodil. See oli Türgi historiograafias esimene töö, milles teemat käsitleti sotsiaalmajanduslikust aspektist lähtuvalt.

Aastatel 1949–1951 külastas ta Suurbritanniat (kohtus Osmanite riigi ajaloo uurijate Paul Witteki ja Bernard Lewisega) ning Prantsusmaad (kohtus Annaalide koolkonna tuntud esindaja Fernand Braudeliga). 

1952. aastal asus ta professorina tööle Ankara Ülikooli. 1950. aastatel töötas ta külalisprofessorina USA ülikoolides: Columbia Ülikoolis New Yorgis (1953–1954) ja Harvardi Ülikoolis (1956–1957). 1972. aastal võttis ta vastu Chicago Ülikooli pakkumise tulla alaliseks õppejõuks ja kuni 1986. aastani luges ta seal Osmanite riigi ajaloo kursust. Aastatel 1990–1992 töötas ta külalisprofessorina Harvardi Ülikoolis ja Princetoni Ülikoolis. 1992. aastal naasis ta Türgisse ja asus tööle Bilkenti Ülikooli, kus töötas elu lõpuni (suri 2016).

Tunnustus
---------

* 1983 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1991 – valiti Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks
* 1993 – valiti Briti Akadeemia välisliikmeks

Ta oli valitud ka Albaania Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

Raamatud
--------

* 1973 *History of the Ottoman Empire Classical Age / 1300–1600*
* 1978 *The Ottoman Empire: Conquest, Organization and Economy*
* 1985 *Studies in Ottoman Social and Economic History*
* 1993 *The Middle East and the Balkans under the Ottoman Empire: Essays on Economy and Society*
* 1994 *An Economic and Social History of the Ottoman Empire, 1300–1914* (kaasautor Donald Quataert)
* 1995 *From Empire to Republic: Essays on Ottoman and Turkish Social History*
* 1995 *Sources and Studies on the Ottoman Black Sea: The Customs Register of Caffa 1487–1490*
* 1998 *Essays in Ottoman History*

Viited
------

1. 1 2  Halil Inalcık (1916–2016). eurasia-academy.org

Välislingid
-----------

* Koduleht. inalcik.com
**Ruth Chepng'etich** (sündinud 8. augustil 1994 Rift Valley provintsis ) on Keenia jooksja, kes võistleb maratonis ja pikamaadistantsidel. Tema maratoniaeg 2:17.08 on kõigi aegade edetabelis kolmas maailmarekordiomaniku Paula Radcliffe 2:15.25 ja Mary Jepkosgei Keitany 2:17.01 järel.

Ruth Chepngetich võitis 2018. aasta Istanbuli maratonil ajaga 2:18.35. Istanbuli 40. maratonil (*IAAF Gold Label Road Race*) jooksis keenialane Ruth Chepngetich 2:18.35 (31.59 – 10 km, 48.15 – 15 km, 1:08.22 – poolmaraton, 1:37.42 – 30 km) ning tema aeg oli võistluste rekord ja kõigi aegade parim tulemus Türgi pinnal, kuid eriti ajaloo seitsmes parim aeg, saades kõigi aegade 10. sportlaseks, kes läbib maratoni alla 2 tunni ja 20 minuti (2:19.30). 

20. Dubai maratonil (2019) tähistab keenialane Ruth Chepngetich Dubai maratonil võitu isikliku rekordi ajaga 2 tundi, 17 minutit ja 8 sekundit. 

Ruth Chepngetich jooksis 2019. aastal Bahreinis öösel peetud poolmaratonil kõigi aegade 20. kiireima poolmaratoni ajaga 66.09 (1:06.09).

Ruth Chepngetich jooksis kõigi aegade 2019. aasta Vodafone Istanbuli poolmaratoni 12. kiireima poolmaratoni ajaga 65:30 (1:05:30).

28. septembril tuli ta 2019. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Dohas Kataris kell 2:32.43 maailmameistriks.

Välislingid
-----------

* Ruth Chepngetich Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Ruth Chepngetich Association of Road Racing Statistiansi kodulehel
* Ruth Chepngetichi intervjuu YouTube'is pärast Dubai maratoni võitu

| * v
* r
Naiste maratonijooksu maailmameistrid |
| --- |
| 

* 1983: Grete Waitz
* 1987: Rosa Mota
* 1991: Wanda Panfil
* 1993: Junko Asari
* 1995: Manuela Machado
* 1997: Hiromi Suzuki
* 1999: Jong Song-ok
* 2001: Lidia Șimon
* 2003: Catherine Ndereba
* 2005: Paula Radcliffe
* 2007: Catherine Ndereba
* 2009: Bai Xue
* 2011: Edna Kiplagat
* 2013: Edna Kiplagat
* 2015: Mare Dibaba
* 2017: Rose Chelimo
* 2019: Ruth Chepng'etich
* 2022: Gotytom Gebreslase

 |