recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Curtis 1226BL alalisvoolu kontroller.
Lihtne alalisvoolu kontroller, mis on ühendatud akude ja alalisvoolumootoriga.
Kolmefaasiline harjadeta alalisvoolumootori juhtimissüsteemi skeem. 
**Aalisvoolu kontroller** muundab, suunab ja reguleerib elektrivoolu ja -pinget. Elektriautos juhib kontroller elektrit auto aku(de)st elektrimootorisse, laadimisel jaamast aku(de)sse, muudab elektrivoolu pinget mootorile sobivaks ja juhib teisi protsesse.

Kontroller ja selle andurid on paigaldatud seadmete omavaheliseks infovahetuseks ja tööprotsessi tagamiseks. Kontroller juhib elektrit mootorisse olenevalt gaasipedaalilt saadud signaalist, mis võib olla nullist (auto seisab) kuni täisvõimsuseni (gaasipedaal põhjas). Gaasipedaali signaal suundub kahte potentsiomeetrisse, mis määravad kontrollerist läbi mineva elektri koguse. Kontroller vajab toimimiseks võrdset signaali mõlemast potentsiomeetrist, vastasel juhul elektrit läbi ei lasta, vältimaks potentsiomeetri riket täisvõimsusel. Enamik alalisvoolu kontrollereid pulseerib sagedusel rohkem kui 15 000 hertsi, mis muudab mootori korpuse vibratsiooni inimkõrvale kuulmatuks. Enamik elektriautodes kasutatavaid alalisvoolu kontrollereid on välja töötatud elektritõstukite tööstuses.

Ajalugu
-------

Elektriauto alalisvoolu kontrolleri võttis esimest korda kasutusele 1828. aastal Ungari päritolu preester ja füüsik Ányos Jedlik. Kontrollerit kasutati esimesel Jedliku leiutatud elektriauto alalisvoolumootoril.

Eelised
-------

* Alalisvoolu kontroller on vahelduvvoolu kontrollerist ehituselt lihtsam ja seda on odavam toota.
* Alalisvoolu kontrolleriga on võimalik alalisvoolu mootorit panna töötama üle nimipöörete.
* Alalisvoolu kontrolleril puudub vajadus vahetada polaarsust ja piisab kõigest ühest transistorist.

Vaata ka
--------

* Elektriauto vahelduvvoolu kontroller

Viited
------

1. ↑  Tian, Danlan; Huang, Zhigong (2018). "Design of Brushless Direct Current Motor Control System Based on DSP". *IOP Publishing*. Vaadatud 04.04.2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  Perarasan, S. (07.04.2021). "Types of motor and use of Controller in Electric vehicles". *ElectricVehicles.in*. Vaadatud 15.03.2022.
3. ↑  Üprus, Hinno (2012). "Ohutus elektriautode kustutus- ja päästetöödel" (PDF). Vaadatud 05.04.2022.
4. ↑  Brain, Marshall (27.03.2002). "How Electric Cars Work". *HowStuffWorks*. Vaadatud 15.03.2022.
**"Piibel kontekstis"** on alates 2013. aastast ebakorrapäraselt ilmuv eestikeelne raamatusari, mis avaldab Vana ja Uue Testamendi raamatute ning nendega kõige lähemalt seotud kirjanduse (apokrüüfid, pseudoepigraafid, Surnumere käsikirjad) tekstikriitilisi kommenteeritud esma- ja uustõlkeid.

Sarja toimetajad on Urmas Nõmmik (peatoimetaja), Amar Annus ja Ain Riistan, toimetuskolleegiumi liikmed Kalle Kasemaa, Marju Lepajõe, Juha Pakkala, Kristiina Ross, Randar Tasmuth ja Lauri Thurén.

Sarja annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus.

Sarjas ilmunud raamatud
-----------------------

1. "Iiobi raamat". Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Nõmmik, 2013. ISBN 978-9949-32-422-4.
2. "Mišnatraktaat "Sabat"". Tõlkinud ja kommenteerinud Kalle Kasemaa, 2015. ISBN 978-9949-32-767-6.

Viited
------

1. 1 2  "Sarja info Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2016. Vaadatud 17. septembril 2016.

Välislingid
-----------

* Sarja info Tartu Ülikooli Kirjastuse kodulehel
**Bororo keel** on bororo-otuke keelkonda kuuluv keel, mida traditsiooniliselt räägivad tänapäeva Brasiilia Mato Grosso osariigi aladel elavad bororod.

2007. aastal hinnati keele kõnelejate arvuks 1390. Kuigi enamik bororo lapsi õpib bororo keelt loomulikul teel oma vanematelt, on keel ohustatud.

Fonoloogia
----------

Bororo keeles on 7 vokaalfoneemi (a, e, i, o, ɯ , ɤ, u) ja 15 konsonantfoneemi. Keeles on ka 12 diftongi.

Morfoloogia
-----------

Bororo keel on sünteetiline ja aglutinatiivne.

Nimisõnadele liituvad possessiivprefiksid. Mitmuse tähistamiseks kasutatakse sufiksit *-doge* või selle allomorfe *-e, -mage, -ge*. Kasutatakse postpositsioone, millele võivad liituda possessiivprefiksid.

Bororo keeles on kolmeastmeline ruumideiksis: *a-* 'kõneleja lähedal', *no-* 'mitte kaugel' ja *ce-* 'kaugel'.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Nonato, Rafael Bazerra (2008). Ainore Boe egore: um estudo descritivo da língua bororo econseqüências para a teoria de caso e concordância. Instituto de Estudos de Linguagem. lk 19–23.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Bororo keel** |

* 
*
**Alain Marie Pascal Prost** (sündinud 24. veebruaril 1955) on endine prantsuse vormelisõitja, neljakordne Vormel 1 maailmameister.

Alain Prost sündis Saint-Chamondi lähedal – Saint-Etienne'i lähiümbruses Loire'i departemangus Prantsusmaal. Tema isa on André Prost ning ema Marie-Rose Karatchian, kes sündis küll Prantsusmaal, kuid on armeenia päritolu.

Alain Prost võistles Vormel 1 sarjas aastatel 1980–1991 ja 1993. Ta sõitis McLareni (1980, 1984–1989), Renault' (1981–1983), Ferrari (1990–1991) ja Williamsi (1993) meeskonnas.

Ta osales kokku 199 võistlusel ja kogus 768,5 punkti. Kui arvestada ka võistlusi, mille punkte arvesse ei võetud, teenis ta 798,5 punkti. Ta võitis 51 etappi, sai 33 parimat stardikohta ning sõitis 41 kiireimat ringi. Maailmameistriks tuli ta aastatel 1985, 1986, 1989 ja 1993.

Aastal 1997 ostis Alain Prost Ligier' vormelitiimi ning nimetas selle ümber Prost Grand Prix'ks. Meeskond osales 83 etapil ja sai kolm poodiumikohta, kuid oli sunnitud rahaliste raskuste tõttu 2001. aastal oma tegevuse lõpetama.

Vaata ka
--------

* Armeenia diasporaa

Viited
------

1. ↑  Alain'i elulugu (1921–54), ProstFan.com. Kasutatud 22.11.2006.
Korruptsiooni tajumise indeks maailmas 2017. aastal.
Elihu Vedderi seinamaaling "Corrupt Legislation" (Thomas Jefferson Building)
ÜRO korruptsioonivastane konventsioon
**Poliitiline korruptsioon** on poliitilise mandaadi kasutamine isiklike või kildkondlike huvide realiseerimiseks viisil, mis on vastuolus avalike huvidega ning neid kahjustav.

Olemus
------

Poliitilist korruptsiooni nimetatakse tinglikult suureks korruptsiooniks (inglise keeles on kasutusel ka väljend *corruption by greed*) eelkõige selle mõju ulatuse ning tagajärgede tõsiduse tõttu. Poliitilisel korruptsioonil on mitmeid avaldumisvorme ja seda tuleb vaadelda kui terviklikku kompleksi. Tegemist on erinevate korruptsioonivormide keerulise võrgustiku ning ühtepõimumisega, mis muudab poliitilise korruptsiooni hoomamise ja ohjeldamise tihtipeale keeruliseks ning raskendab ka poliitilise korruptsiooni täpset määratlemist ja äratundmist. 

Poliitiline korruptsioon on reeglina hästi peidetud ja hõlmab endast nähtusi erakondade varjatud rahastamisest kuni onupoja-poliitikani kõrgete riiklike ametikohtade jagamisel. Samuti on poliitiline korruptsioon tihedalt seotud ärimaailma ja erasektoriga, kuna reeglina motiveerib tegutsejaid poliitilisele korruptsioonile just erasektoris ringlev raha ja selle isiklikuks või erakondlikuks otstarbeks kasutamise soov.

Tulenevad riskid
----------------

Poliitiline korruptsioon on korruptsioonivormidest üks ohtlikumaid, kuna poliitilisel korruptsioonil on kalduvus levida teistesse valdkondadesse ning poliitiline korruptsioon loob soodsad tingimused ka nii-öelda väikese korruptsiooni (inglise keeles *corruption by need*) tekkeks või süvenemiseks.

Peamised avaldumisvormid
------------------------

* Altkäemaksude nõudmine või võtmine ettevõtetelt, tuginedes ähvardustele või poliitiliste teenete müügile
* Nepotism ehk onupojapoliitika riigiametite jagamisel (sh riigiettevõtete juhtorganitesse erakondlikult ustava, kuid vähese kompetentsiga või huvide konfliktis olevate isikute nimetamine võimu põlistamise või isikliku kasu eesmärgil)
* Erakondade varjatud rahastamine, mille käigus lubatakse rahastajatele maksete eest vastuteeneid või poliitilist soosingut (näiteks soosivat seaduseelnõu menetlusprotsessi või mõjupositsiooni riigi äriühingu juhtorganis)
* Apoliitiliste ametikohtade politiseerimine teiste korruptiivse tegevuste varjamiseks või avalike ressursside üle kontrolli saavutamiseks, et neid isiklikes või kildkondlikes huvides kasutada
* Häälte ostmine ja valimistulemuste võltsimine
* Äärmusliku vormina riigi kaaperdamine ehk riigi omastamine (inglise keeles *state capture*)

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. november 2019. Vaadatud 23. novembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Vaata ka
--------

* Korruptsioon
* Transparency International
Käina lennuväli (Eesti)Käina lennuväli
Asendikaart
**Käina lennuväli** oli Hiiumaal endise Putkaste mõisa ja Kogri küla vahel põllul aastatel 1945–1964 tegutsenud tsiviillennuväli.

Valli lennuväli
---------------

1939. aasta NSV Liidu ja Eesti nn baaside lepingu alusel Eestis lennuväljade ehitamiseks eraldatud maa-alade seas ei olnud ühtegi Hiiumaal asunud ala. 1. novembril 1939 eraldati NSV Liidu õhujõududele lennuväljade ehitamiseks maa-alad Laokülas, Kloogal, Kuusikul, Kehtnas, Ungrus (Haapsalu lähistel), Sinalepas. Kuressaare lähistel anti seal äsja valminud tsiviillennuvälja maa-ala ajutiseks kasutamiseks. 1939. aasta 15. detsembri direktiiviga nõuti Hiiumaale lennuvälja rajamist. Sobiv koht uue lennuvälja jaoks leiti Käina vallas endise Putkaste mõisa väljadel ning Eesti valitsuse 8. jaanuari 1940 otsusega anti see NSV Liidu lennuväele operatiivõppe aerodroomi rajamiseks rendile. NSV Liidu lennuvägi andis uuele rajatavale lennuväljale nimeks *Valli lennuväli*. Valli lennuvälja ehitus kestis kuni 23. veebruarini 1941. aastal ja 28. veebruaril paiknes sinna 15. hävituslennuväepolk.

Käina kandis oli kaks vene lennuvälja, üks Putkaste mõisa ja Kogri küla vahel lagedal põllul. Teine lennuväli oli Kaupsis (teel Käinast Kõrgessaare poole asuv lage väli oli ka lennuväli).

Valli lennuvälja kasutati 1941. aastal sõjategevuses Hiiumaal asunud Punaarmee ja Balti laevastiku väeosade varustamisel ja evakueerimisel.

Käina lennuväli
---------------

Regulaarne lennuühendus Tallinna ja Hiiumaa vahel algas 24. juulil 1945, mil saabus esimene plaanipärane postilennuk. 1963. aastal rajati Kärdla lennujaam.

Käina lennujaama hoone asus Kogri vanas koolimajas.

Vaata ka
--------

* Putkaste lennuväli
* Kärdla lennuväli

Viited
------

1. ↑  Toomas Türk, NSVL-i lennuväljad ja -väeosad Eestis aastatel 1939–1941, www.err.ee, 4.01.2021
2. ↑  Kärdla lennujaam 55, www.hiiuleht.ee, 27.aprill, 2018 (vaadatud 13.06.2021)
3. ↑  Käina lennuväli, Hiiu Leht, nr. 39, 21. mai 2013.

| * v
* r
Eesti lennujaamad ja lennuväljad |
| --- |
| Lennujaamad | 
Kuressaare **·** Kärdla **·** Tallinn **·** Pärnu **·** Tartu |
| Lennuväljad | 
Humala **·** Jõhvi **·** Karksi **·** Kihnu **·** Lyckholmi **·** Narva **·** Nurmsi **·** Rakvere **·** Rapla **·** Ridali **·** Riidaja **·** Ruhnu **·** Varstu **·** Viljandi **·** Vormsi |
| Kopteriväljakud | 
Salme **·** Tallinna Linnahall |
| Kaitseväe lennuväljad | 
Ämari |
| Mahajäetud lennuväljad | 
Haapsalu **·** Lasnamäe **·** Piirissaare **·** Raadi **·** Rutja **·** Tapa |
Roseti udukogu pildistatud veebruaris 2022 Tõrvas.
**Roseti udukogu** ehk **Rosette'i udukogu** (ka **Caldwell 49**) on suur kerajas H-II-piirkond, mis asub Ükssarviku tähtkujus.

Udukoguga on tihedalt seotud hajusparv NGC 2244, sest selle tähed moodustusid udukogust pärit ainest. Parv ja udukogu asuvad Maast umbes 5000 valgusaasta kaugusel ning on umbes 130 valgusaastat lai. Hajusparve noortelt tähtedelt pärit kiirgus ergastab udukogu aatomeid, mis hakkavad kiirgama ning tekitavad emissioonudu. Udukogu mass on umbes 10 000 Päikese massi.

Chandra kosmoseteleskoobi vaatlused on näidanud, et Roseti udukogus on arvukalt noori tähti ning kokku asub selles tähetekkepiirkonnas umbes 2500 noort tähte.

Roseti udukogus asuvad New General Catalogue'i objektid NGC 2237, NGC 2238, NGC 2239, NGC 2244 ja NGC 2246.

Viited
------

1. ↑  "In Full Bloom: Astrophotographer Snaps Stunning Rosette Nebula Photo". *Space.com*. Vaadatud 8. juuni 2019.
2. ↑  "Rosette Nebula". *Constellation Guide*. Vaadatud 8. juuni 2019.
3. ↑  "Amateur photographer takes Nasa award-winning photograph from her back garden". *The Indenpendent*. Vaadatud 8. juuni 2019.
**Rumbenieki** (vanasti ka **Veldze**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 36 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 3, piirkonna keskusest Kuldīgast 8 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusel.

Küla tekkis nõukogude perioodil Veldze nime kandva suvilapiirkonnana.

Külas asub mälestusmärk natsirežiimi ohvritele, sealne natsirežiimi poolt hukatute matmispaik on tähistatud mälestustahvliga.

Küla lõunaservas asuvad Riežupe kärestikud ja sealsed paljandid on looduskaitse all.

Aastal 2018 oli külas 54 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 64.

Paljanduv dolomiit

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Rumba valla asulad |
| --- |
| 
Dragūnciems **·**  Kalnmuiža **·**  Ķīkciems **·**  Ķūķciems **·**  Lejas **·**  **Mežvalde** **·**  Novadnieki **·**  Rumbenieki **·**  Veldze |
**Benjamin James Chilwell** (sündinud 21. detsembril 1996 Milton Keynesis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Premier League'i klubis Chelsea ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Chilwell liitus 2010. aastal Leicester Cityga. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 27. oktoobril 2015 liigakarikamängus Hull Cityga. 2015. aasta novembrist 2016. aasta jaanuarini mängis ta laenul esiliiga klubis Huddersfield Town.

2016. aasta juulis sõlmis ta pikaajalise lepingu Leicester Cityga. Premier League'is tegi ta debüüdi 26. detsembril 2016 mängus Evertoni vastu. 18. mail 2017 lõi ta mängus Tottenham Hotspuri vastu oma klubikarjääri esimese värava.

2020. aasta augustis siirdus ta Chelseasse, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Üleminekusumma oli 50 miljonit naelsterlingit.

Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Chilwell 11. septembril 2018 sõprusmängus Šveitsi vastu.

Viited
------

1. ↑  "Chelsea confirm signing of Ben Chilwell from Leicester for £50m". The Guardian. 26.08.2020. Vaadatud 28.08.2020

Välislingid
-----------

 Ben Chilwell – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Leicester City F.C. kodulehel
Montreali OM-i 800 m jooksu finaal
**Ivo Van Damme** (21. veebruar 1954 – 29. detsember 1976) oli Belgia keskmaajooksja.

Van Damme mängis jalgpalli kuni 16. eluaastani, kuid läks siis üle kergejõustikule. Tema läbimurre toimus 1973. aastal, kui ta saavutas Euroopa juunioride meistrivõistlustel 800 m jooksus neljanda koha.

Ta põdes järgmisel hooajal mononukleoosi, kuid naasis tugevalt, alistades Roger Moensi 1955. aasta 800 m jooksu Belgia rekordi tulemusega 1.45,31. 1976. aastal võitis ta sellel distantsil Euroopa sisemeistritiitli ja oli 1976. aasta suveolümpiamängudel Montrealis üks medalisoosikuid. Lõpuks jäi ta teiseks nii 800 kui 1500 m jooksus, lõpetades vastavalt Alberto Juantorena ja John Walkeri järel.

Need olid tema viimased õnnestumised, sest Van Damme hukkus hiljem samal aastal Lõuna-Prantsusmaalt Marseille'st koju sõites autoõnnetuses. Ta pidi 1977. aastal abielluma Rita Thijsiga. Alates 1977. aastast on Brüsselis peetud tema mälestuseks mälestusvõistlust Memorial Van Damme, mis on nüüd Teemantliiga kergejõustikusarja valitud alade karikavõistluste finaal.

Välislingid
-----------

* Ivo Van Damme ROK-i veebilehel
* Ivo Van Damme World Athletics veebilehel
* Ivo Van Damme Olympedia veebilehel
* Ivo Van Damme Track and Field Statistics veebilehel
**Johann I** (1326 – 9. august 1392 / 9. veebruar 1393) oli Mecklenburgi hertsog aastatel 1344-1352 ja Mecklenburg-Stargardi hertsog aastatel 1352-1392.

Perekond
--------

Ta oli tõenäoliselt Mecklenburgi isanda Heinrich II "Lõvi" ja selle naise Anna noorim laps.

Elu
---

Johann I sündis tõenäoliselt 1326. aastal. Tema isa suri 1329. aastal ja ta jäi eestkoste alla 1344. aastani, mil ta jõudis täisikka ja hakkas kandma pitserit kui osaleja Mecklenburgi valitsemises. 8. juulil 1348 ülendas Saksa-Rooma keiser Karl IV Johanni ja tema venna Albrecht II Prahas hertsogiseisusesse. Johann, Albrecht ja Karl toetasid esialgu Vale-Waldemari, kuid 1350. aastal leppisid nad Baieri hertsogi Ludwig V-ga.

Mecklenburgi jaotamisega 25. novembril 1352 sai Johann Stargardi, Sternbuergi ja Ture isandkonnad. Ta toetas oma vennapoega Albrecht III tema katsetes saada Rootsi kuningaks.

Abielud ja lapsed
-----------------

Johann oli kolm korda abielus. Tema esimene naine Rixa (teadmata taustaga) suri arvatavasti varsti pärast pulmi ja abielu jäi lastetuks.

Tema teine naine Anna oli Pinnebergi ja Schauenburgi krahvi Adolf VII tütar. Tõenäoliselt suri ta 1358. aastal. Johann ja Anna tütre Anna.

Johanni kolmas naine Agnes oli Lindow-Ruppini Ulrich II tütar. Tõenäoliselt abiellusid nad 1358. aastal ja said järgmised lapsed:

* Johann II (suri 6. juuli ja 9. oktoobri vahel 1416)
* Ulrich I (suri 8. aprillil 1417)
* Rudolf (suri pärast 28. juulit 1415)
* Albrecht I (suri 1397)
* Konstanze (u. 1373 - 1408)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Heinrich IIkui Mecklenburgi isand** | **Mecklenburg-Stargardi hertsog**1352-1393 | Järgnev**Johann II ja Ulrich I** |
**Linnamõis** (saksa keeles *Stadtgut*) oli linnale kuuluv mõis.

Linnamõisaid kas majandati otse linnavõimu (rae) poolt või anti rendile ja saadi renditulu. Nad olid linnadele oluliseks tuluallikaks. 

Eesti aladel tekkisid linnamõisad põhiliselt 16. sajandi teisel poolel pärast Liivi sõda. Linnamõisad kas saadi kingitusena riigilt või linnade jõukamaks saamisel osteti. Linnad omandasid (ostsid) mõisaid kuni 18. sajandi teise pooleni.

Linnamõisaid oli kahte liiki. Otse linnavalitsusele allunud mõisaid nimetati patrimoniaalmõisateks. Sellised mõisad ei pidanud tingimata asuma linna läheduses. Patrimoniaalmõisa staatus oli Tartu linnamõisatel. Haabersti oli Tallinna patrimoniaalmõis. Ülejäänud linnamõisad oli õiguste poolest rüütlimõisad. Neil võisid olla majanduslikult iseseisvad allüksused, nõndanimetatud kõrvalmõisad (*Beigut*) ja karjamõisad (*Hoflage*) kui kaugemad eraldiasuvad majapidamised.

1919. aasta maareform linnamõisaid ei puudutanud. 1926. aastal anti rentnikele ja teistele väikemaapidajatele õigus nõuda oma käes olevate maade sundvõõrandamist. Mõned linnamõisad eksisteerisid mõisamajapidamistena kuni 1940. aastani.

Eesti ala linnamõisad
---------------------

### Kuressaare

* Lõmala mõis (alates 1653)
* Tingiste mõis (XIX sajand)

### Narva

* Päite mõis (1645). Anti Narva Jaani kiriku käsutusse.
* Arumäe mõis ehk Samokrassi mõis (1655)
* Pähklimäe mõis (1655)
* Kudruküla mõis (1655)

### Pärnu

* Kastna mõis (1565)
* Reiu mõis (1263)
* Sauga mõis (1561)
* Viluvere mõis (1628)
* Rääma mõis (1876)

### Tallinn

* Haabersti mõis (XVI-XVII sajand)
* Väo mõis (1402). Tallinna hospidalimõis.
* Rae mõis (XVI sajand), Jaani seegi mõis.
* Mõigu mõis. Alates 1692 Tallinna toomkiriku hospidalimõis.
* Kautjala mõis (XVIII sajand)
* Koitjärve mõis (1733)
* Nehatu mõis (1733)
* Kurna mõis
* Lehmja mõis

### Tartu

* Sootaga mõis (1626)
* Saduküla mõis (1634)
* Jaama mõis (1601–1639 ja alates 1733)
* Ropka mõis (läänistati 1609, oli 1614–1632)
* Haage mõis (1617). Tartu Jaani kiriku mõis.
* Väägvere mõis

### Valga

* Kapsta mõis
* Laatsi mõis
* Oosoli mõis
* Vidriku mõis

### Viljandi

* Viiratsi mõis (1789)

Läti ala linnamõisaid
---------------------

### Riia

* Lemsalu mõis
* Üksküla mõis
* Salaspilsi mõis
* Ādaži mõis
* Viļķene mõis
* Gerķise mõis
* Lāde mõis
* Rēza mõis

### Valmiera

* Jānūparksi mõis

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend
* Karjamõis
* Kirikumõis
* Kloostrimõis
* Mõis
* Poolmõis
* Riigimõis
* Rüütlimõis
* Suvemõis
**Saku kihistik** (inglise *Saku Member*) on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe Vasalemma kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks 1956. aastal. Kihistik on saanud nime Saku mõisa järgi.

Kihistiku stratotüübiks on Saku alevikus asuv Saku paemurd.

Kihistikule on omane suur litoloogiline varieeruvus. Kuigi kihistiku teke on seotud riffidega nagu Vasalemma kihistule omane, on sealsed rifid hilisemad kui Vasalemma kihistu Vasalemma lubjakivimaardla, Tuula ja Rummu karjääri lubjakivilasundid tekitanud rifid.

Viited
------

1. ↑  Saku kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 12.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  *Silurian Reefs of Gotland*, Amsterdam, 1971. lk. 18
4. ↑  *The early Katian (Late Ordovician) reefs near Saku, northern Estonia and the age of the Saku Member, Vasalemma Formation*, Björn Kröger, Linda Hints, Oliver Lehnert, Peep Männik, Michael Joachimski. 2014.

Välislingid
-----------

* Saku kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Sillian
**Sillian** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1103 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 36,26 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2046 inimest.

Asend
-----

Vald on peamine asuala Ida-Tirooli Hochpustertalis, Pusteri oru idaosas, mis ulatub läänes Lienzist üles piirini Itaalia Lõuna-Tirooliga. Asustus paikneb Drava jõe ülemjooksust põhja pool, Villgrateni mägede päikeselistel nõlvadel. Lõunas ulatub org Lienzi Dolomiitideni ja Karni Alpideni.

Kliima
------

Silliani ilm on selle asukoha tõttu äärmiselt muutlik ning soojast ja rahulikust ilmast võib kergesti saada miinuskraadides jahedus.

Ajalugu
-------

Ala kuulus hertsog Tassilo III poolt 769. aastal Innicheni kloostrile antud valdusse. 1000. aasta paiku esmamainitud Silano valdust pidasid 13. sajandist alates Meinhardiinidest Görzi krahvid. Kihelkonnakirik pühitseti 1326. aastal. Krahv Leonhard von Görz andis kodanikele 1469. aastal laadaõigused. Pärast liini hääbumist 1500. aastal hõivas Silliani Habsburgist kuningas Maximilian I ja liidendas selle Tirooli krahvkonda.

Esimese maailmasõjani oli Sillian Austria-Ungari armee garnisonilinn. 1919. aasta Saint-Germaini rahuga sai sellest piirilinn Itaalia kuningriigi Lõuna-Tirooli maade kõrval.

Tuntud inimesi
--------------

Noor Richard Strauss veetis alates 1872. aastast mitu suve Sillianis ja kirjutas seal isegi muusikat. Väidetavalt mängis ta kirikus orelit, samuti Schwarzer Adleri ('must kotkas') võõrastemajas klaverit.

Majandus
--------

Silliani majandus põhineb peamiselt puidutööstusel ja turismil. Külastajaid saadakse majutada kõigis kategooriates, kokku on neile pakkuda 1200 voodikohta.

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑

Välislingid
-----------

* www.marktgemeinde-sillian.at

Lienzi ringkonna vallad

* Abfaltersbach
* Ainet
* Amlach
* Anras
* Assling
* Außervillgraten
* Dölsach
* Gaimberg
* Heinfels
* Hopfgarten in Defereggen
* Innervillgraten
* Iselsberg-Stronach
* Kals am Großglockner
* Kartitsch
* Lavant
* Leisach
* Lienz
* Matrei in Osttirol
* Nikolsdorf
* Nußdorf-Debant
* Oberlienz
* Obertilliach
* Prägraten am Großvenediger
* Sankt Jakob in Defereggen
* Sankt Johann im Walde
* Sankt Veit in Defereggen
* Schlaiten
* Sillian
* Strassen
* Thurn
* Tristach
* Untertilliach
* Virgen
Nikos Kotzias (aastal 2013)
**Níkos Kotzías** (kreeka keeles *Νίκος Κοτζιάς*; sündinud 19. novembril 1950 Ateenas) on Kreeka poliitik. Ta oli 27. jaanuarist 2015 28. augustini 2015 ja taas 23. septembrist 2015 20. oktoobrini 2018 Aléxis Tsíprase valitsuses välisminister.

Ta on õppinud Ateena ülikoolis majandust (lõpetas diplomiõppes), politoloogiat ja filosoofiat (lõpetas magistrikraadiga). Mustade kolonelide režiimi ajal oli ta Ühinenud Demokraatliku Vasakpartei noorsoo-organisatsiooni liige. Hiljem sai tast Kreeka Kommunistliku Partei liige. Selle eest oli ta Mustade kolonelide režiimi ajal mitu korda kohtu all. Gießeni ülikoolis õppis ta Eurointegratsiooni õigust ja poliitikat, ta omandas seal PhD kraadi.

Ta on töötanud õppejõuna Marburgi, Oxfordi ja Harvardi ülikoolis. Aastatel 1993–2008 oli ta diplomaatilises teenistuses Kreeka välisministeeriumis. Aastast 2008 töötas ta rahvusvaheliste ja euroopa uuringute professorina Pireuse ülikoolis.

Ta oli 27. jaanuarist 2015 Aléxis Tsíprase valitsuses välisminister. Ta ei kuulu vasakradikaalsesse erakonda SYRIZA, kuigi tema vaated on selle erakonna vaadetega lähedased.
**Saraiķi** (ka **Saraikas**) on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Vērgale vallas.

Küla asub valla edelaosas Läänemere kaldal. Külas on raamatukogu, seal asub Kopdarbsi bussipeatus.

Küla territooriumile jääb Saraiķi mõisa hoonetekompleks, mille juurde kujunes Saraikas muiža nime kandev küla. Tänapäeval on see Saraiķiga liidetud.

XVI sajandi lõpus rajati külla kirik, mis aga Põhjasõja ajal laastati. Aastal 1798 taastati see kohaliku paruni Offenbergi soovil. Nõukogude perioodil asus külas kohaliku kolhoosi *Kopdarbs* keskasula. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda.

Külas paiknes nõukogude perioodil ka 15. raadiotehniline brigaad, mis tegeles ranniku valvega. Hiljem läks sõjaväebaasi territoorium Läti kaitsejõudude käsutusse ja sinna rajati 17. maakaitsepataljoni väljaõppekeskus.

Mõisa juures kasvav hobukastan (ümbermõõt 4.96 m) on looduskaitse all.

Aastal 2016 oli külas 238 elanikku, aastal 2018 ja aastal 2020 aga 236 elanikku.

Saraiķi kirik

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑
3. ↑  IS Mantojums
4. ↑  Vērgale parish - Pāvilostas novads, www.pavilosta.lv
5. ↑  Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 с.
6. ↑  Сарайки: Погранохрана, www.celotajs.lv
7. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Saraiķi** |

| * v
* r
Vērgale valla asulad |
| --- |
| 
Bebe **·**  Ploce **·**  Saraiķi **·**  Ziemupe **·**  **Vērgale** |
Kaart
**Annemäe tee** on tänav Rakveres, linna lääneosas. Kaugus Rakvere keskväljakust on linnulennult üle 900 meetri. 

Tänav saab alguse Rakvere Vanalinna linnaosast, Vallimäe oosi lääneküljel, ning lõpeb Rakvere linna läänepiiril. Annemäe tee algab Tõusu tänava ristmikult ja ristub seejärel põhja poolt Vallikraavi tänavaga ning lõuna poolt Vahtra puiesteega. Vallikraavi tänava ristmikust Rakvere linn piirini on ta piiritänavaks Vallimäe ja Tammiku linnaosa vahel.

Annemäe tee on pikkusega 369 meetrit ja keskmise laiusega 16 meetrit. Selle ääres asuvad ühepereelamud ning kaks puistut (Annemäe tee 1 ja Vallimäe tee 5). Tänava alguses paikneb põhjaküljel (Tõusu tn 13) postmodernistlik ridaelamu, mille arhitektuurne lahendus on koostatud endise, seal asunud palvemaja motiividel arhitektuuribüroos Künnapu & Padrik.

Viited
------

1. ↑  Rakvere linnaosad
2. ↑  Kohalike teede nimekiri (vaadatud 05.12.2017)
3. ↑  Geoportaal. Vaadatud 05.12.2020
4. ↑  Odette Kirss. "Jalutaja teejuht. Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007. lk 73
**Mellotron** on alates 1960. aastate algusest Suurbritannias Birminghamis Mellotronicsi toodetud polüfooniline elektromehaaniline ja sämplipõhine (ingl *sample playback*) iseloomuliku helipildiga analoogklahvpill.

Mellotroni peetakse esimeseks sämplipõhiseks pilliks, kuigi selleks on Chamberlin, mille alusel mellotron on loodud. Arvamus on ilmselt tingitud asjaolust, et mellotron on lihtsalt laiemalt kasutusel ja levinud.

Klahvi vajutamisel surutakse lint vastu helipead ning linti hakatakse maha mängima
Mellotroni vahetatavad helipangad on salvestatud magnetlintidele, mis töötavad lineaarselt ja paralleelselt, mitte luupides, nagu tihti on arvatud. Iga lindi pikkus oli umbes 8 sekundit ja need sisaldasid flöötide, viiulite, vaskpuhkpillide, inimhäälte jne sämpleid ning näiteks ka samplitud lugude juppe.

Iga klahvi alla kuuluvad taasesitusmagnethelipead võimaldasid mängida eelsalvestatud (inglise *pre-recorded*) hääli, mis tähendab, et mellotroniga ei saanud salvestada, vaid ainult taasesitada lintidele salvestatut.

Mellotroniga saab erinevaid instrumente imiteerida vägagi usutavalt, kuna mehaanilised eripärad (lindi käima tõmbamise jõnksatus jms) sarnanevad naturaalpillide mängimisel tekkivate mehaaniliste vigadega, mis teevad mellotroni kõla pillipäraseks. 

Mellotroni tuntumad mudelid on MI, MII ja M400. MI ja MII on suuremõõtmelised, stuudios kasutatavad kahe klaviatuuriga instrumendid, millega saab imiteerida paljusid pille ja pillikooslusi (viiulit, viiuliorkestrit, flööti, kitarri, klaverit, orelit jm) ning sisaldavad ka rütmigrupi imitatsioone, mida saab juhtida vasaku klaviatuuri abil. M400 on väiksem, portatiivne instrument, mis imiteerib viiuliorkestrit, flööti ja isegi inimkoori. M400 kasutasid mitmed 1970. aastate rokkansamblid kontsertidel. 

Mellotron
Mellotroni tüüpiline helipilt on näiteks biitlite loos "Strawberry Fields Forever".

Iga klahvi all olev helipea ja rullik puhkeasendis

Tuntud mellotroni kasutajaid
----------------------------

* Led Zeppelin
* The Beatles
* King Crimson
* David Bowie
* Yes
* Genesis
* Hawkwind
* Barclay James Harvest
* ...

Vaata ka
--------

* Birotron
* Chamberlin
* Orchestron
* Optigan
* *ondes Martenot*
* Teremin
* Computer Music Melodian
* Fairlight CMI
* Prophet VS
* Korg Wavestation

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Mellotronid** |
Rakvere Muusikakool
**Rakvere Muusikakool** on muusikakool Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 8.

Kool asutati 19. märtsil 1945 *Rakvere Muusikaalgkoolina*. Idee algataja ja eestvedaja oli muusikapedagoog Jaan Pakk, kes ka ise kooli pikka aega juhtis. Täitevkomitee eraldas poole elumajast aadressil Kalinini tänav 59 (tänapäeval Pikk tänav 59). Riiklikust klaverifondist saadi kolm "poolpidust" klaverit. 1948. aasta kevadel anti välja esimesed lõputunnistused: lõputunnistuse nr 1 sai hilisem muusikapedagoog ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi õpetaja Valve Lepik ja nr 2 hilisem tuntud koorijuht Kuno Areng. Arvo Pärt lõpetas Rakvere Lastemuusikakooli 1953. aastal. 

1. oktoobril 1945 alustas Kiviõlis tööd Rakvere Muusikaalgkooli filiaal.

1949 nimetati kool ümber *Rakvere Lastemuusikakooliks*. 1991 nimetati kool ümber **Rakvere Muusikakooliks**.

1960. aastal kolisid viimased elanikud majast välja. Muusikakooli käsutusse sai terve maja. Et aga maja oli omal ajal ehitatud elumajaks, siis kooli vajadustele see ei vastanud. Klassid olid läbikäidavad. Saaliks oli maja kõige suurem tuba, kaks klassi asusid akendeta ruumides ja kõikjal kostis muusika.

1991. aasta veebruaris nimetati Eesti Vabariigi lastemuusikakoolid muusikakoolideks ja kool sai nimeks **Rakvere Muusikakool**.

1. juulil 1993 sai Rakvere Muusikakool enda käsutusse endise lasteaia maja aadressil Posti 6b (tänapäeval Carl Robert Jakobsoni tänav 8).

2002. aastast on kooli direktor Toivo Peäske.

Direktorid
----------

* 1945–1963 Jaan Pakk
* 1963–1979 Väino Steinberg
* 1979–2000 Liivi Lukas
* 2000–2002 Tõnu Klomann
* alates 2002 Toivo Peäske

Tuntud vilistlasi
-----------------

* Valve Lepik
* Kuno Areng
* Arvo Pärt
* Eda-Ines Etti
* Uuno Taremaa
* Kadri Voorand

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 16.11.2017)

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
**Ivan** Nikolajevitš **Kramskoi** (8. juuni (vkj. 27. mai) 1837 Ostrogožsk – 5. aprill (vkj. 24. märts) 1887 Peterburi) oli vene maalikunstnik ja kunstikriitik. 

Kramskoi pärines väikekodanluse hulgast. Aastatel 1857–1863 õppis ta Peterburi Kunstide Akadeemias. Ta oli üks akadeemia 14 lõpetajast, kes lahkus akadeemiast lõputööd tegemata, sest neil ei lubatud traditsioonilise mütoloogilise stseeni asemel maalida vabalt valitud teemal.

Kramskoid mõjutasid teistest kunstnikest tugevamini demokraatlikud ja revolutsioonilised ideed. Ta oli peredvižnikute ühingu üks asutajaid ja ideolooge. Tema kunstikriitika oli samuti mõjukas. Tema tööde demokraatlik suunitlus, põhjalikud kriitilised arutlused kunstist ja kunsti iseärasuste objektiivsete hindamiskriteeriumide lakkamatud uuringud arendasid kunsti ja rahva suhtumist kunstisse.

Talle on iseloomulik teoste lihtne ülesehitus, selged jooned ja psühholoogiline sügavus.

Kramskoi maalis hulgaliselt tuntud inimesi, teiste seas Lev Tolstoid (1873), Ivan Šiškinit (1873), Pavel Tretjakovi (1876), Mihhail Saltõkov-Štšedrini (1879) ja Otto Wilhelm von Struvet (1886). Kogu tema loomingu paremik, sealhulgas kõik nimetatud maalid, asuvad praegu Tretjakovi galeriis.

Kunstnik suri 49-aastaselt doktor Rauchfussi portreed maalides. Korraga kummardus ta ette ja kukkus. Doktor püüdis osutada talle esmaabi, kuid oli juba hilja.

Galerii
-------

* VasilchikovaVasilchikova
* ÕpilaneÕpilane
* Mina MoiseyenMina Moiseyen
* Aleksander IIIAleksander III

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ivan Kramskoi** |

* Ivan Kramskoi pildid ja elulugu (inglise keeles)
* Ivan Kramskoi pildid ja elulugu (vene keeles)
* Ivan Kramskoi pildid ja elulugu (vene keeles)
* Ivan Kramskoi looming (vene keeles)
**Songkhla provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Tai lahe ääres ja piirneb lõunas Malaisiaga.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 1 431 536. 2018. aastal olid elanikest 63,71% budistid ja 33,16% moslemid.

Provints jaguneb 16 ringkonnaks (*amphoe*).

Songkhla provintsis on 3 rahvusparki.

Viited
------

1. ↑  Local Directory 2003, Volume 2
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* 

Tai provintsid

Amnat Charoeni • Ang Thongi • Ayutthaya • Bangkok • Bueng Kan • Buri Rami • Chachoengsao • Chai Nati • Chaiyaphumi • Chanthaburi • Chiang Mai • Chiang Rai • Chon Buri • Chumphoni • Kalasini • Kamphaeng Pheti • Kanchanaburi • Khon Kaeni • Krabi • Lampangi • Lamphuni • Loei • Lop Buri • Mae Hong Soni • Maha Sarakhami • Mukdahan Nakhon Nayoki • Nakhon Pathomi • Nakhon Phanomi • Nakhon Ratchasima • Nakhon Sawani • Nakhon Si Thammarati • Nani • Narathiwati • Nong Bua Lam Phu • Nong Khai • Nonthaburi • Pathum Thani • Pattani • Phangnga • Phatthalungi • Phayao • Phetchabuni • Phetchaburi • Phichiti • Phitsanuloki • Phrae • Phuketi • Prachin Buri • Prachuap Khiri Khani • Ranongi • Ratchaburi • Rayongi • Roi Eti • Sa Kaeo • Sakon Nakhoni • Samut Prakani • Samut Sakhoni • Samut Songkhrami • Saraburi • Satuni • Sing Buri • Si Sa Keti • Songkhla • Sukhothai • Suphan Buri • Surat Thani • Surini • Taki • Trangi • Trati • Ubon Ratchathani • Udon Thani • Uthai Thani • Uttaraditi • Yala • Yasothoni
**Hellamaa** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Külas asub üks kahest Muhu saare õigeusu kirikust – Hellamaa kirik.

Külas tegutseb Hellamaa raamatukogu.

Külas asus Leedumägi, mis on küla leedutule ja jaanitule paik ning on vana matusekoht. 
Külas asub pühapuu Võlla tamm, mis ööl vastu 1.jaanuari 2008 murdus.

* Hellamaa kirikHellamaa kirik
* Hellamaa kalmistuHellamaa kalmistu

Vaata ka
--------

* Hellamaa algkool
* Hellamaa Raamatukogu
* Hellamaa külanõukogu

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Leedumägi Cult Identity andmebaasis.
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 3. märtsil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Muhu valla vapp
Muhu valla asulad

**Külad:** Aljava | Hellamaa | Igaküla | Kallaste | Kantsi | Kapi | Kesse | Koguva | Kuivastu | Külasema  | Laheküla | Lalli | Leeskopa | Lehtmetsa | Lepiku | Levalõpme | Liiva | Linnuse | Lõetsa | Mõega | Mõisaküla | Mäla | Nautse | Nurme | Nõmmküla | Oina | Paenase | Pallasmaa | Piiri | Põitse | Pädaste | Päelda | Pärase | Raegma | Rannaküla | Raugi | Rebaski | Ridasi | Rinsi | Rootsivere | Rässa | Simiste | Soonda | Suuremõisa | Tamse | Tupenurme | Tusti | Vahtraste | Vanamõisa | Viira | Võiküla | Võlla
**Brekši mõis** (läti keeles *Brekšu muiža*, ka *Harma muiža*) oli mõis Lätis Riia linnas Brekši asumis. Mõisa peahoone asus aadressil Biķernieku iela 200. Saksa keeles *Hermelingshof*, ka *Harmshof*, *Dreilings hoff*, *Herms hoff*.

Brekši mõis tekkis Jugla järve kaldale 16. sajandil. 17. sajandi kaartidel kannab mõis nime Dreilings hoff või Herms hoff. Mellini atlases mõisa ei ole; seega oli 19. sajandi algul Brekši mõisa süda ilmselt välja ehitamata. Enne võõrandamist kuulus Brekši mõis Freitag von Loringhoffenitele.

Mõisa eklektiline peahoone ehitati 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Domineerivaimaks elemendiks oli peasissekäigu kohal kõrguv torn. Mõisakompleksi juurde kuulus ka park.

Pärast võõrandamist asus peahoones kool, aga aastast 2001 jäi hoone tühjaks. Aastal 2008 sai hoone tulekahjus kannatada ja on tänapäeval halvas seisukorras, ka on räämas häärberi ümber asuv park.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
* Sissekanne Läti mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
**Siguļi** on küla (*vidējciems*) Lätis Ādaži piirkonnas Carnikava vallas. Asula asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Dzirnezersi järve ja Koiva jõe vahel maantee A1 ääres.

Siguļi on Carnikava kandi traditsiooniline keskus, kuni aastani 2017 asus seal Carnikava kirik, selle juures asusid kool ja kalmistu. Teise maailmasõja järel rajati külla Dzirnupe ja Kaujmala suvilakooperatiivid. Külas asub Carnikava eriinternaatkool, seal on ka Dzirnkalnsi puhkebaas. Külas asub Riia–Skulte raudteeliini Gauja raudteepeatus, sinna jäävad Gaujas pagrieziensi, Siguļi ja DIS Gaujmala bussipeatus.

Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,8 meetrit ja männid ümbermõõtudega 2,8 m, 2,74 m, 3,1 m ning Siguļi hiidmänd ümbermõõduga 2,21 meetrit on looduskaitse all. Kiriku asupaik on regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis.

Sealsele kalmistule on maetud Ojārs Vācietis ja tema abikaasa Ludmila Azarova.

2015. aastal oli külas 224 elanikku, 2020. aastal 369.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
6. ↑  Carnikavas luterāņu baznīca

| * v
* r
Carnikava valla asulad |
| --- |
| 
**Carnikava** **·**  Eimuri **·**  Garciems **·**  Garupe **·**  Gauja **·**  Kalngale **·**  Laveri **·**  Lilaste **·**  Mežciems **·**  Mežgarciems **·**  Siguļi |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tähtpäevast; teiste tähenduste kohta vaata Juubel (täpsustus)* |

---

**Juubel** on tähtpäev, millega tähistatakse enamasti ümmarguse aastaarvu (näiteks 20, 50, 70, 100) möödumist mingist sündmusest, nt isiku, asutuse, organisatsiooni sünnist või tegevuse algusest.

Etümoloogia
-----------

Arvatavasti pärineb sõna juubel – varasemas pruugis ka "joobel" – heebrea sõnast *yōbhēl* tähendusega ‘juhtloom, jäär; jäärasarv’. Jäärasarve puhudes kuulutati piduaasta algust, mil sõjategevus katkes, võlad kustutati ja orjad lasti vabaks. Heebrea kalender jagunes seitsmeaastasteks tsükliteks ja juubeli piduaasta kuulutati välja iga seitsme tsükli järel ehk igal 50. aastal. Jäärasarve ehk *yōbhēl*’i nimetus kandus metonüümiliselt üle kogu aastale endale. Heebrea keelest jõudis sõna kreeka keele (*iōbēlos*) kaudu ladina keelde (*jūbilaeus*). Algselt iga 50 aasta tagune hingetõmbeaeg on laienenud muudele ümmargustele tähtpäevadele.

Vaata ka
--------

* Tähtpäev
* Aastapäev

Viited
------

1. ↑  Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  (vaadatud 04.12.2012)
2. ↑  ERR, Priit Põhjala | (25. aprill 2016). "Keelesäuts. Veel kord juubelist". *ERR*. Vaadatud 3. oktoobril 2023.

Välislingid
-----------

* Keelenõuvakk: juubel
* Egle Pullerits: kas see on juubel? ERR.ee, 12.03.2012
Taujėnai mõisa peahoone
**Taujėnai mõis** (leedu *Taujėnų dvaras*) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Taujėnai vallas Taujėnais.

Mõisa on esimest korda mainitud aastal 1595. Mõis on kuulunud Ploniauskitele, Nanhardidele ja Massalskitele. Seejärel oli omanikuks Bonifacy Teofil Pac, kellelt see läks Eperyeszade valdusse. Seejärel sai selle omanikuks Michał Kazimierz Radziwill Rybeńko tütrega abiellunud Benedykt Moriconi. Tema lasi rajada mõisa klassitsistliku peahoone ja selle juurde Inglise pargi, mis oli esimene sellelaadne park Leedus. Hiljem kuulus mõis Radziwillidele, selle viimaseks omanikuks oli Konstantinas Radvila.

Peahoone projekteeris Pietro de Rossi, hoone valmis aastal 1802. Aastal 1812 ööbis seal sõjaväeosi külastav Aleksander I. Nõukogude ajal asus häärberis kohaliku sovhoosi kontor. Tänapäeval on selle omanik UAB „Taujėnų dvaras", seal asuvad hotell ja restoran.

Lisaks peahoonele on säilinud veel mitmed mõisa kõrvalhooned: kontorihoone, teenijate ja aedniku maja, laut-laohoone, laut, varjend-kelder, tunnelina kujundatud varjend-kelder, sepikoda ning kabeli ja ühe teenijate maja varemed. Lisaks on osaliselt säilinud ka mõisa park.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
* Video mõisast
Kaart
**Keila–Ääsmäe tee** (registrinumbriga 11370) on kõrvalmaantee Keila linnas, Lääne-Harju vallas ja Saue vallas. Tee pikkuseks on 9,2 km, millest esimesed 1,5 km on Keila linnas (Keila linna tänavad Ülesõidu, Koidu ja Tuula tee), järgmised 0,9 km Keila vallas ning ülejäänud Saue vallas. 

Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee esimesel kilomeetril Keila linnas (Keskväljak). Tee kulgeb läbi Keila linna ning Ohtu, Tuula ja Pällu küla. Tee lõpeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee teisel kilomeetril Pällu külas (Saue vald). 

Tee ületab ühe silla (Tuula karjatunnel tee viiendal kilomeetril) ja 12 truupi. Teele jääb kolm bussipeatust: Tuula, Koolitare ja Pällu.

Teega ristub esimesel kilomeetril Keila–Ohtu tee.

Tee on Keila linnas asfaltkattega, edasi põlevkivituhkbetoonkattega. Keila linnas on tee tänavaklassist, edasi on tee klass V. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Keila linnas on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.

Maantee Tuula külas.

Suurenda
Maantee Tuula külas.
Oleg Ljadov 1988. aastal
**Oleg Ljadov** (29. jaanuar 1955 Tallinn – 11. aprill 2013) oli Eesti jalgrattur, triatleet, treener ja ettevõtja.

Ta võitis aastatel 1977–1983 Nõukogude Liidu meistrivõistlustel treki- ja maanteesõidus 18 medalit: 6 kuldmedalit (maanteel 1978, 1982 ja 1983 eraldistardist ning 1983 50 km paarissõidus, trekil 1981 4 km jä­litus- ja 4 km paarissõidus), 6 hõbe- ja 6 pronksmedalit. 

Ta tuli aastatel 1976–1987 treki- ja maanteesõidus 19 korda (sh 6 korda individuaalselt) Eesti meistriks. 

Meistersportlane ja suurmeister nii treki- (1976) kui ka maanteesõidus (vastavalt 1976 ja 1978). Kuulus üheksa aastat Nõukogude Liidu koondisse. 

Võistles kahel korral Hawaii Ironmani triatlonil: 1988. aastal sai 48. ja 1989. aastal 39. koha. Ta töötas aastatel 1982–1986 Tööjõureservides vanemtreenerina.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli Kristina Ljadov. Nende tütar Alexandra Elizabeth on modell.

Viited
------

1. ↑  Wadowsky, Stella K. (31. jaanuar 2023). "KROONIKA PODCAST | Supermodell Alexandra Ljadov: mu vanemad tegid parima kui nad lahutasid". *Kroonika*. Vaadatud 31. jaanuaril 2023.`{{uudiseviide}}`: CS1 hooldus: url-status (link)
2. ↑  Barns, Sarah (19.08.2015). "From a meat festival in Estonia to becoming Victoria Beckham's 'muse': How a 17-year-old model who drinks milkshakes for dinner became the talk of the fashion world". Daily Mail. Vaadatud 20.08.2015.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Oleg Ljadov** |

* Biograafia ESBL-is
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ladina kirjas kasutavast tähest; kürillilises kirjas kasutatava tähe kohta vaata artiklit Ј* |

---

|  |  |
| --- | --- |
| J | j |

**J** (väiketähena **j**, eesti keeles tähenimetus **jott**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. J on ladina tähestiku 10. täht. Eesti keeles hääldub j poolvokaalina.

J tekkis alles keskajal i-tähe variandina. I ja jotiga hakati eri häälikuid tähistama keskülemsaksa kirjakeeles. Romaani keeltes hakati renessansi ajal jotiga märkima ladina i-st arenenud häälikuid.

Tähised
-------

* **J** on mõõtühik **džauli** tähis.

Inglise keeles
--------------

Inglise keeles hääldub j helilise afrikaadina /dž/. Tähenimetus on /džei/.

Prantsuse keeles
----------------

Prantsuse keeles hääldub j helilise frikatiivina /ž/.

Tähestikutähed

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | (C) | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | (Q) | R | S | Š | Z | Ž | T | U | V | (W) | Õ | Ä | Ö | Ü | (X) | (Y) |
**Iapetuse ookean** oli vanaaegkonnas ordoviitsiumi ja siluri ajastul eksisteerinud ookean.

Ookean on nime saanud vanakreeka mütoloogiast pärit titaani Iapetose järgi. Iapetos oli Uranose ja Gaia poeg ning Atlase, Prometheuse ja Epimetheuse isa.

Iapetuse ookeanist kagusse jäi Baltica manner, mis hõlmas praeguse Põhja- ja Ida-Euroopa. Ordoviitsiumis paiknesid nii Baltica kui Iapetuse ookean lõunapoolkeral. Kogu ordoviitsiumi jooksul nihkus Baltica järjest põhja poole, läbides lõunaparasvöötme ja lähistroopika. Ordoviitsiumi lõpuks oli Baltica jõudnud juba 15.–20. lõunalaiuskraadile.

Siluris põrkas Baltica kokku Laurentia mandriga, millel tänapäeval asub Põhja-Ameerika. Sellega sulgesid nad Iapetuse ookeani põhjaosa. Nad moodustasid Vana Punase Liivakivi mandrina tuntud Laurussia. Devoni alguseks 416 miljonit aastat tagasi oli ookean sulgunud ja kokkupõrkekohta tekkinud väga kõrged mäed, võib-olla sama kõrged kui Himaalaja. Tänapäevaks on nendest mägedest säilinud Skandinaavia mäestik ja Ida-Gröönimaa mäed.

Viited
------

1. ↑  Antiigileksikon, 1. kd. lk. 204
2. ↑  Ordoviitsium Eestis ja Lõuna-Soomes www.geoeducation.info
3. 1 2 3 4  Devon Eestis ja Lõuna-Soomes www.geoeducation.info
4. ↑  Margus Voolma. Kesk-Paleosoikumi maailm, elustiku areng ja paleogeograafia
**Slavenes** on küla (*mazciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas Augstroze Suurjärve kaldal. Külas asub Pilskalnsi bussipeatus.

Küla kujunes endise Augstroze vasallilinnuse juurde, mis tänapäeval on varemetes. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Augstroze keskaegne linnus.

Küla jääb Augstroze kaitsealale ja Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Looduskaitse all on kased ümbermõõtudega 3 ja 3,16 meetrit, ning Neikensi tamm.

Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.

Augstroze vasallilinnuse varemed

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Augstrozes viduslaiku pils
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
5. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Umurga valla asulad |
| --- |
| 
Augstrozes muiža **·**  Dārzciems **·**  Iesalkāja **·**  Ķītas **·**  Lidlauka ciems **·**  Mežaciems **·**  Oliņi **·**  Piķi **·**  Roperbeķi **·**  Serkuļi **·**  Slavenes **·**  Svētais ciems **·**  **Umurga** **·**  Vainiži |
Ken André Olimb (2023)
Ken André Olimb (2011)
**Ken André Olimb** (sündinud 21. jaanuaril 1989 Oslos) on Norra jäähokimängija, kes mängib Saksamaa kõrgliiga klubis Düsseldorfer EG ründajana vasakäärel.

Norra kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2006–07 Vålerenga meeskonnas. Hooajal 2006–07 tuli ta Vålerengaga ka Norra meistriks. Aastatel 2008–2010 mängis ta Norra kõrgliigas Frisk Askeri võistkonnas.

2010. aastal liitus ta Rootsi esiliiga klubiga Leksands IF. Hooajal 2012–13 mängis ta Rootsi esiliiga klubis BIK Karlskoga.

2013. aastal siirdus Olimb Saksamaale, mängides kolm hooaega Düsseldorfer EG-s. Aastatel 2016–2018 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC. Seejärel naasis ta Düsseldorfer EG-sse.

Norra jäähokikoondise koosseisus osales Olimb maailmameistrivõistlustel esmakordselt 2010. aastal. Ta on kuulunud Norra koondisse ka 2014. ja 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Tema vanem vend Mathis Olimb on samuti jäähokimängija.

Välislingid
-----------

* Ken Andrè Olimb hockeydb.com lehel