**Makedoonia keel** on bulgaaria keelele lähedane lõunaslaavi keel. Makedoonia keelt kirjutatakse kirillitsas. Kirjakeel põhineb keskmurdel. 

Teda eristatakse omaette keelena alates 20. sajandi keskpaigast.

Keelesugulus
------------

Makedoonia keel on lõunaslaavi keel. Kõik lõunaslaavi keeled, sealhulgas makedoonia keel, moodustavad murdekontiinumi. Makedoonia lähimad sugulaskeeled on bulgaaria ja serbia-horvaadi keel (selle torlaki murre).

Keelekontaktid
--------------

Makedoonia keel koos bulgaaria ja serbia-horvaadi keelega kuuluvad ka Balkani keeleliitu, kuhu kuuluvad ka rumeenia, uuskreeka ja albaania keel, mis kõik kuuluvad indoeuroopa keelkonna eri rühmadesse. Bulgaarias peetakse makedoonia keelt bulgaaria keele murdeks. Serbia-horvaadi keelega tipnes keelekontakt Jugoslaavia riigi ajal, kui serbia-horvaadi keele õppimine oli koolis kohustuslik.

Enne keele normeerimist 1945. aastal pidasid lingvistid makedoonia keele murdeid bulgaaria või serbia keele murreteks. Sarnaselt peeti ka torlaki murret bulgaaria keele murdeks. Teisest küljest jäid mitmed makedoonia intellektuaalid seisukohale, et makedoonia keel on täiesti eraldiseisev bulgaaria ja serbia keelest, samade vaadetega olid mitmed lingvistid nagu Antoine Meillet, André Vaillant, Mieczysław Małecki ja Samuil Bernstein. Siiski on mõned keeleteadlased, eriti Bulgaarias, endiselt arvamusel, et makedoonia keel on vaid üks bulgaaria keele teisend või murre.

See vaade on aga poliitiliselt ebakorrektne, mille peale on Olga Mišeska Tomić öelnud: "Makedoonia keel sarnaneb ehituselt bulgaaria keelega rohkem kui ükski teine lõunaslaavi keel. Ent selle standardi tuum ei koosnenud dialektidest või teisenditest, mida bulgaaria keele standardid kunagi moodustanud oleks. Järelikult selle autonoomia ei saanud tuleneda teadlikust kaugendamisest pluritsentrilise keele teisendist ja makedoonia keele standardid põhinesid dialektidel, mida polnud varem standardiseeritud."[*viide?*]

Tänapäevased klassifitseerimisküsimused on enamjaolt kujundatud poliitiliste ja sotsiaalsete tegurite poolt. Strukturaalselt moodustavad makedoonia, bulgaaria ja teised idapoolsed lõunaslaavi vormid dialektide kontiinumi, mis tekkis kirjanduskoolide Preslavi ja Ohridi kõrgaegadel ilmnenud lingvistiliste arengute tulemusena.

Kiri
----

Tänapäeva makedoonia tähestikus on 31 tähte.

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Д д | Ѓ ѓ | Е е | Ж ж |
| З з | Ѕ ѕ | И и | Ј ј | К к | Л л | Љ љ | М м |
| Н н | Њ њ | О о | П п | Р р | С с | Т т | Ќ ќ |
| У у | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Џ џ | Ш ш |  |

Grammatika
----------

Makedoonia grammatika on teiste slaavi keelte kõrval võrdlemisi analüütiline, kuna selles on kaotatud tavapärane slaavi käändesüsteem. Vabanetud on ka infinitiivist ja nimisõna käänetest (välja arvatud vokatiivist ja veel mõnest kunagi kasutusel olnud muutelõpust, mida võib veel tänaseni ajuti näha).

Slaavi keelte seas on makedoonia ja bulgaaria keel ainsad, milles on kasutusel määrav artikkel, ning indoeuroopa keeltest ainsad, milles on kasutusel narratiivne kõneviis.

Kirjanduslik makedoonia keel on ainuke lõunaslaavi kirjalikest keeltest, millel on kolm definitiivi vormi. 

Erinevalt inglise keelest lisatakse makedoonia keeles määrav artikkel alati järelliitena nimi- või omadussõna lõppu. Kuid kui nimisõnale eelneb omadussõna või omastav asesõna, siis määrav artikkel lisandub ühele viimastest. Selleks on olemas iga soo jaoks, nii ainsuses kui ka mitumuses, kolm vormi. Neid kutsutakse T(t)-, B(v)- ja H(n)-vormideks.

T(t)-vorm osutab objekti ebamäärasele asukohale (*книга* 'raamat'; *книгата* 'see raamat').

В(v)-vorm tähistab objekti lähedast asetust (*книгава* 'see raamat siin').

Н(n)-vorm näitab objekti eemalasuvust (*книгана* 'too raamat').

### Nimisõnad

Makedoonia nimisõnad (именки, imenki) kuuluvad vastavalt nimisõnalõpule, kas mees-, nais- või kesksoo kategooriasse. Neil on olemas nii ainsus kui ka mitmus ning harva kasutatakse ka ainukest käänet vokatiivi. Mitmuses nais- ja meessugu ei eristata.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Ainsus | Mitmus |
| Meessoost | Naissoost | Kesksoost | Meessoost | Naissoost | Kesksoost |
| Täpsustamata | −ot (−от) | −ta (−та) | −to (−то) | −te (−те) | −ta (−та) |
| Lähedane | −ov (−ов) | −va (−ва) | −vo (−во) | −ve (−ве) | −va (−ва) |
| Kauge | −on (−он) | −na (−на) | −no (−но) | −ne (−не) | −na (−на) |

### Tegusõnad

Makedoonia keelel on kompleksne verbisüsteem. Üldistades omavad need järgnevaid karakteristikuid või kuuluvad antud kategooriatesse: aeg, kõneviis, isik, aspekt, transitiivsus, tegumood, sugu ning arv.

Vastavalt nendele liigitustele on kõik makedoonia keele verbid jagatud kolme suurde gruppi: a-, e- ja i-gruppi. Sealt edasi jaguneb i-grupp veel omakorda kolme alagruppi: a-, e- ja i- alagruppi. Selline jaotus on tekkinud arvestades lihtmineviku ainsuse kolmandas pöördes oleva verbivormi lõppu.

Tegusõnavormid võivad olla lihtsad ja komplekssed.

### Eessõnad

Kuna makedoonia keeles on käändesüsteem kadunud, siis on eessõnad olulisel kohal mitmete grammatiliste kategooriate moodustamisel ja väljendamisel. Tähtsaim eessõna on *на* ('kohta, peal, kuni, juurde'). Vormi suhtes võivad eessõnad olla kas lihtsad või komplekssed. Vastavalt eessõna tähendusele jagunevad need aja, koha, viisi ja koguse kategooriatesse.

Vaata ka
--------

* Makedoonlased

Viited
------

1. ↑  Makedoonia keel. *Ethnologue*. Kasutatud 2.11.2009 (inglise)
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Makedooniakeelne Vikipeedia** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Makedoonia keel** |

* Makedoonia nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus