recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Michał Korybut Wiśniowiecki
**Michał Korybut Wiśniowiecki** (31. mai 1640 Wiśniowiec tänapäeva Ukrainas – 10. november 1673 Lviv tänapäeva Ukrainas) oli Rzeczpospolita kuningas 19. septembrist 1669 kuni surmani 1673. aastal. 

Rzeczpospolita alad 1672–1676

Elukäik
-------

Michał Korybut Wiśniowiecki isa oli Poola väejuht Jeremi Michał Korybut Wiśniowiecki (1612–1651), kes oli tuntud oma eduka, kuid julma tegevuse poolest Bogdan Hmelnõtskõi ülestõusu ajal Ukraina aladel. Michał Wiśniowiecki ema oli Gryzelda Konstancja Zamoyska. Isa poolt oli Wiśniowiecki nii Rjuriku kui ka Gediminase järeltulija.

Rzeczpospolita kuningana
------------------------

Pärast seda, kui Jan II Waza Poola troonist loobus, valiti 19. juunil 1669 uueks Poola kuningaks Wiśniowiecki. Ta krooniti 29. septembril 1669.

1670. aastal abiellus ta Saksa-Rooma keisri Ferdinand III tütre Eleonora Mariaga (1653–1697), kelle ema oli Ferdinandi kolmas abikaasa Eleonora Gonzaga. Sellest abielust Wiśniowieckil lapsi ei sündinud.

Wiśniowiecki kuulus Kuldvillaku ordusse ja Habsburgid toetasid teda Rzeczpospolita kuningana.

Sõda Osmanite riigiga
---------------------

Michał Korybut Wiśniowiecki ajal Rzeczpospolita allakäik jätkus, tema valitsusaeg oli lühike ja edutu. Türgi sultan Mehmet IV kuulutas Rzeczpospolitale sõja ja tungis 1672. aasta juunis 100 tuhande mehelise armeega Poolasse. Hoolimata isa kuulsusest väejuhina, ebaõnnestus Wiśniowiecki sõjas Osmanite riigi vastu. 

Juba 18. oktoobril 1672 sõlmiti Buczaczi rahu, millega Osmanite riik sai endale Podoolia ja selle pealinna Kamenets-Podolski. Kasakate hetman Petro Dorošenko kuulutas end Kõrge Porta vasalliks. Siiski ei lõpetanud rahuleping sõjategevust, mis jätkus 1676. aastani.

Wiśniowiecki suri 33-aastaselt ja maeti 31. jaanuaril 1676 Waweli katedraali Krakówis.

Tema surma järel valiti uueks Poola kuningaks Jan III.

Vaata ka
--------

* Poola šlahta magnaadisuguvõsa Wiśniowiecki

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Michał Korybut Wiśniowiecki** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jan II** | **Poola kuningas**1669–1673 | Järgnev**Jan III** |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2012 |  |
| **Pronks** | 2022 |  |

**David Krejčí** (sündinud 28. aprillil 1986 Šternberkis) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Boston Bruins.

Ta alustas jäähoki mängimist Tšehhi klubis Kladno HC Vagnerplast.

2004. aastal valis Boston Bruins ta NHL-i *draft* '​is 63. valikuna.

Aastatel 2004–2006 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Gatineau Olympiques. Suurem osa hooajast 2006–07 mängis ta American Hockey League'i klubis Providence Bruins.

NHL-is debüteeris Krejčí 30. jaanuaril 2007 mängus Buffalo Sabresi vastu. Bruinsi põhikoosseisu on ta kuulunud alates hooajast 2007–08. Esimese värava lõi ta liigas 26. veebruaril 2008 mängus Ottawa Senatorsi vastu.

Bruinsis mängis Krejčí kokku viisteist hooaega. 2011. aastal võitis ta Bruinsiga Stanley karika. Staneley karika finaali jõudis ta Bruinsiga jõudnud veel ka aastatel 2013 ja 2019. Hooaegadel 2010–11 ja 2012–13 oli ta väljalangemismängudes resultatiivseim mängija (vastavalt 23 ja 26 punkti). Hooaegadel 2008–09 ja 2013–14 oli Krejčí NHL-is kõige tõhusam mängija ning pälvis neil hooaegadel NHL Plus-Minus Award'i.

2021. aasta augustis naasis ta Tšehhi, sõlmides üheaastase lepingu HC Olomouciga.

2022. aasta augustis liitus ta taas Boston Bruinsiga, sõlmides klubiga üheaastase lepingu.

2012. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Krejčí Tšehhi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Lisaks on ta Tšehhi koondise koosseisus osalenud 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑  "Bruins sign David Krejci to one-year contract". Boston Bruins. 8. august 2022. Vaadatud 8. augustil 2022.

Välislingid
-----------

* David Krejčí NHL.com lehel
* David Krejčí hockeydb.com lehel

| * v
* r
Boston Bruins |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jeremy Swayman **·** Linus Ullmark |
| 
**Kaitsjad**: Brandon Carlo **·** Connor Clifton **·** Derek Forbort **·** Matt Grzelcyk **·** Hampus Lindholm **·** Charlie McAvoy **·** Dmitri Orlov **·** Jakub Zbořil |
| 
**Ründajad**: Patrice Bergeron **·** Tyler Bertuzzi **·** Charlie Coyle **·** Jake DeBrusk **·** Nick Foligno **·** Trent Frederic **·** A. J. Greer **·** Taylor Hall **·** Garnet Hathaway **·** David Krejčí **·** Jakub Lauko **·** Brad Marchand **·** Tomáš Nosek **·** David Pastrňák **·** Oskar Steen **·** Pavel Zacha |
Kalaramp Jägala jõel, Vetla küla hüdroelektrijaam 2021. aastal.
Kalaramp Vetla paisjärvel. 08. veebruar 2021
**Kalaramp** on vooluveekokku paisu juurde rajatud kare kaldpind, mis võimaldab veeorganismidel liikuda üle paisu. 

Kalarampi peetakse looduslähedaseks kalapääsuks[*viide?*]. Väliselt meenutab kalaramp suuresti tehiskoske (kalapääs), kuid erinevalt tehiskosest on kalarambil ainult osa paisu nõlvusest muudetud karedaks.

Ajalugu
-------

Esimesed kirjalikud ülestähendused lihtsakoelistest kalarampidest pärinevad 17. sajandi Prantsusmaalt, kus haokimpude abil rajati järskudesse kanalitesse astmed. Üks versioon patenteeriti 1837. aastal Richard McFarlani poolt Kanadas, kus ta disainis kalade jaoks tee, et nood tema vee jõul töötava saeveski tammist läbi pääseksid. Tööstusliku pöörde edenedes muutusid tammid ja teised vooluveekogude tõkked suuremaks ja arvukamaks, tekitades vajaduse kaladele läbipääsuvõimaluste loomise järele.

Vaata ka
--------

* kalatrepp
* Vetla vesiveski

Viited
------

1. ↑  Mario Theriault, *Great Maritime Inventions 1833–1950*, Goose Lane, 2001, p. 45
2. ↑  Office Of Technology Assessment Washington DC (1995) *Fish passage technologies : protection at hydropower facilities* Diana Publishing, ISBN 1-4289-2016-1.
**David Papp** (sündinud 12. jaanuaril 1937 Rakvere – 12. september 2019 Stockholm) on eesti päritolu Rootsi merendusteadlane.

1944. aastal põgenes ta koos perekonnaga Rootsi. Lõpetas sealse rootsikeelse gümnaasiumi ja 1964. aastal Stockholmi ülikooli. Edasi õppis David Papp Turus Åbo Akademis. 

1977. aastal kaitses ta Stockholmi ülikoolis doktoriväitekirja (*dr. phil.*) "Talupoegade merendus Ahvenamaa Lemlandi kihelkonnas". 

Töötas aastatel 1966–1975 intendandina Stockholmis Rootsi Riiklikus Meremuuseumis ning aastast 1983 teadustöötajana Maarianhamina (Ahvenamaal), Karlskrona ja Visby meremuuseumis. 

David Papp on avaldanud uurimusi nii eesti, rootsi kui ka saksa keeles merendusetnoloogia alal, samuti Eesti ja Rootsi ning Eesti ja Soome ajaloolistest merendusalastest sidemetest.

Ta oli samuti Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ajakirja Usk ja Elu toimetaja aastail 1971–1996.

David Papp oli ka biograafilise teatmiku "Eesti teadlased väljaspool kodumaad" toimetuskolleegiumi liige (Stockholmi Eesti Teaduslik Instituut, 1984).

Tunnustus
---------

* 2002 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Saarte Hääl, 17. september 2019
2. ↑  ester.ee
**Agnija Ģērmane** (sündinud 1964) on läti maalikunstnik ja kunstipedagoog.

Haridus ja töö
--------------

Õppis Janis Rozentālsi nimelises kunstikoolis Riias (lõpetas 1985) ja lõpetanud Läti Kunstiakadeemia maalikunsti ja monumentaalmaali erialal (BA, 1991; MA, 2003). Aastail 2003–2007 täiendas end pedagoogilisel erialal Läti Muusikaakadeemias ja Läti Ülikoolis. Alates 1996. aastast on ta Läti Kunstnike Liidu liige. Töötanud õpetajana noortekeskuses "Rīgas Skolēnu pils" (1991–1999), Riia Kunsti- ja Käsitöökoolis (*Rīgas Mākslas un mediju tehnikums*, 1998–2006) ja alates 2006. aastast Balti Rahvusvahelises Akadeemias (läti keeles *Baltijas Starptautiskā akadēmija*, ladinakeelne nimi *Academiae Balthicum Internationalis*).

Looming
-------

Agnija Ģērmane maalistiili iseloomustab ekspressiivne pintslitehnika ja spaatli kasutus, säravad värvid, tema teostes on stiliseerimispüüdu, samas säilib kujutatu karakter ja visuaalne sarnasus natuuriga. Eelistatud tehnika on õlimaal lõuendil või papptahvlil. Kunstnik harrastab regulaarselt vabaõhumaali, motiividest eelistab figuraalkompositsioone ja maastikke.

Tal on olnud enam kui kümme isikunäitust Lätis , Saksamaal, Valgevenes ja Venemaal, samuti on ta osalenud arvukatel rühmanäitustel. Pälvis 2013. aastal publikupreemia aasta maali eest Agija Sūna kunstigaleriis Riias.

Eestis on tema töid eksponeeritud Liiviranna- ja liivlaste-teemalisel vabaõhumaali näitusel "Randali".

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018. Vaadatud 22. novembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018. Vaadatud 22. novembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2018. Vaadatud 22. novembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Kunstniku CV galerii Jèkabs veebilehel
* Agnija Ģērmane maalid saatchiart.com veebigaleriis
* Agnija Ģērmane maalid galerii Jèkabs veebilehel
**Virelindlased** (*Vireonidae*), varem **lehtõgijalased**, on Ameerikas levinud värvuliste sugukond.

Süstemaatika
------------

Virelindlasi arvatakse olevat suguluses vareslastega ja õgijalastega. Liike on 50 ringis.

**Perekonnad**

* *Vireo*
* *Hylophilus*
* *Vireolanius*
* *Cyclarhis*

Levila
------

Virelindlased on levinud Kanadast Argentina põhjaosani. Enamik liike asustab Kesk-Ameerikat ja Lõuna-Ameerika põhjaosa. Mõned paiksed liigid elavad ka Lääne-India saarestikus ja üks liik Brasiilias Fernando de Noronha saarestikus. Parasvöötme virelindlased on rändlinnud, nad talvitavad Mehhikos ja Kesk-Ameerikas. 

Hallkiird-virelind (*Vireo olivaceus*), kuldkurk-virelind (*Vireo flavifrons*) ja kanada virelind (*Vireo philadelphicus*) on vähestel kordadel sattunud ka Euroopasse.

Välimus
-------

Virelindlased on umbes 10–17 cm pikkused laululinnud. Välimuselt meenutavad ühed liigid lehelinde ja põõsalinde, teised liigid väikeseid õgijaid. Virelindlaste sulestik on üldiselt tagasihoidlik tuhm ja rohekas, vähesed liigid (perekondadest *Vireolanius*, *Cyclarhis*) on värvikama sulestikuga. Sugupooled on sarnased. Kõigil virelindudel on konksja tipuga nokk.
Virelindlaste laul on tavaliselt üsna lihtne ja mõnel liigil monotoonne.

Elupaik, pesitsemine ja toit
----------------------------

Virelindlased asustavad põõsastikke, metsi ja mangroove. Rippuva kausikujulise pesa ehitavad nad puude ja põõsaste oksaharule. Põhjapoolsete liikide kurnas on 3-4, troopikaliikidel 2-3 muna. Söövad putukaid ja vahel ka marju.

Kaitse
------

Kuus liiki (*Vireo atricapilla*, *Vireo bellii*, *Vireo caribaeus*, *Vireo gracilirostris*, *Vireo masteri*, *Vireo osburni*) on ohustatud .

Kirjandus
---------

* Loomade elu, 6. kd. lk. 406

Välislingid
-----------

* Xeno-canto
Liivavired
**Vired** (ainsuses **virg**) on veekogus või maismaal pudedate setete pinnal tekkinud madalad vallikesed. Enamasti on vired tekkinud lainetuse või tuule mõjul ja harilikult paiknevad nad tekitanud teguri suhtes risti.

Mattunud ja settekivimite kihipinnal olevaid virgi nimetatakse virgmärkideks. Nende järgi saab ligikaudselt hinnata endisi loodusolusid.

Virg näeb välja nagu pisike luide, aga erinevalt luidetest, mis tekivad maismaal, tekivad vired tavaliselt veekogu põhjas. Vired on luidetest palju väiksemad. Siiski ei ole maapinnal tekkinud virel ja luitel selget piiri, mille alusel neid eristada saaks.

Nagu luide, nii on virgki tavaliselt läbilõikelt ebasümmeetriline. Tema laine- või tuulealune külg on lauge, aga laine- või tuulepealne külg järsem.

Veekogu põhjas tekivad vired üksnes madalas vees. Nad tekivad siis, kui vee voolamine veekogus ei ole laminaarne, vaid seal esineb turbulents. Nii sügaval veekogu põhjas, kuhu lainetuse mõju ei ulatu, virgesid ei teki.

Virgede mõõtmed ja liikumiskiirus ei ole püsivad suurused. Kõigepealt ei ole virgede tekkimiskoht ideaalselt tasane, vaid tõuseb või laskub pisut. Teiseks ei koosne viredki täiesti ühesuguse suuruse ja omadustega osakestest. Kolmandaks on voolukiirus veekogu eri osades sageli erinev. Kõige selle tõttu ei ole vired üldjuhul päris sirged ja paralleelsed.

Esimesena tegi laboratoorseid katseid virgede moodustumise kohta P. Dubois 1879. Kuid tänapäevalgi ei ole veel virgede moodustumise üldtunnustatud teooriat. Küll on aga koostatud empiirilisi virgede moodustumise tabeleid, milles voolu hüdraulilised omadused on seotud selles voolus tekkinud virgede omadustega.

Kirjandus
---------

* Eesti entsüklopeedia 10. köide. (1998). Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
**Agne Trummal** (7. september 1973 Tallinn – 6. november 2005 Sae küla, Kõue vald, Harju maakond) oli Eesti muinsuskaitsetegelane.

Ta õppis aastatel 1980–1989 Tallinna 4. Keskkoolis ning aastatel 1989–1993 Tallinna Majandustehnikumis, mille lõpetas raamatupidamise erialal. Ta lõpetas 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse instituudi ning õppis aastatel 2004–2005 EKA restaureerimisosakonna magistriõppes. 

1999. aastal asus ta tööle Tallinna Muinsuskaitseametisse projektijuhina, 2000. aastal sai temast ameti juht ning ameti nimevahetuse järel samal aastal Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti juht. Ta töötas 2004. aastast Muinsuskaitseametis, algul peadirektori kohusetäitjana, 2005. aastast peadirektorina.

Trummal hukkus 6. novembril 2005 Tallinna–Tartu maanteel liiklusõnnetuses.

Viited
------

1. ↑  Kirsti Vainküla "Muinsuskaitseameti juht hukkus öisel maanteel". SL Õhtuleht, 8. november 2005

Välislingid
-----------

* "Agne Trummal 7. IX 1973 – 6. XI 2005". Nekroloog. Sirp, 11. november 2005
* Agne Trummali nimelise noore muinsuskaitsja preemia statuut Muinsuskaitseameti kodulehel
* Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
**Varmo Pirk** (kuni 1936. aastani **Valentin Birk**; 12. oktoober 1913 Smolenski kubermang – 27. veebruar 1980 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

Elukäik
-------

Tartu Vabadussõja mälestussammas
Juhan Liivi hauamonument Alatskivi kalmistul
Valentin Birk sündis 1913. aastal Smolenski lähedal mõisa viinavabriku meistri Georg Birki esimese lapsena. Tema ema oli kohaliku mõisavalitseja tütar. Kui poeg oli alla aastane, kolis perekond tagasi Eestisse, Georg Birki isatallu Laeva valda Savikojale. 1923. aastal kolis pere Tartusse. Isa töötas vabrikus Tegur valumeistrina. Tema valatud oli muu hulgas Amandus Adamsoni Tartu Vabadussõja mälestussammas "Kalevipoeg" ja Alatskivi kalmistul asuv Juhan Liivi hauamonument. 

Valentin Birk õppis Tartu Poeglaste Gümnaasiumis, kus tema õpetajateks olid Juhan Nõmmik ning Eerik Haamer. Pärast gümnaasiumi lõpetamist tegi ta õppereisi Soome, kus tutvus Ateneumi kunstivaradega. 

Õpetajate soovitusel astus Varmo Pirk Pallasesse, kus õppis aastatel 1938–1940 Aleksander Vardi, Kaarel Liimandi ja Villem Ormissoni käe all, 1942–1944 Kõrgematel Kujutava Kunsti Kursustel ja seejärel kuni 1945. aastani Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis.

Varmo Pirk arreteeriti NKVD poolt 1945. aasta kevadel. Teda süüdistati kaastöös sõjaaegsele Postimehele. Kuni 1954. aastani viibis ta Arhangelski oblastis Molotovski vangilaagris, kus ta töötas metsatöödel. Pärast haigestumist ning rasket operatsiooni sai koha kultuuriosakonnas kunstnikuna, kus maalis koopiaid kuulsatest vene autorite teostest. Hiljem töötas ta Tartu 10. 8-klassilises koolis joonistusõpetajana.

Looming
-------

Esines esimest korda näitusel 1939. aastal veel Pallase õpilasena. Tema illustratsioonid ja karikatuurid ilmusid ajakirjas Tänapäev. 

Õpingute kõrvalt töötas ta muu hulgas teatridekoraatori (maalis dekoratsioone Tartu Töölisteatrile) ja Postimehe illustraatorina ning joonistas Eesti Naisele moesiluette. Talle määrati stipendium Viini Kunstiakadeemiasse, kuid poliitiliste olude tõttu ei olnud võimalik enam välismaale sõita.

Tartu Riikliku Kunstiinstituudi lõputööks maalis suuremõõtmelise kompositsiooni "Ümera lahing", mis jäi õpingute katkemise tõttu kaitsmata.

Vangilaagrist Tartusse naasnuna alustas 1957. aastal taas näitustel esinemist. 1959. aastal võeti vastu Eesti NSV Kunstnike Liitu. 1963. aastal toimus Tallinnas Kunstisalongis tema esimene isikunäitus. 

Ta lõi eelkõige akvarelle, kuid ka õlimaale ja joonistusi; nii figuurikompositsioone, portreesid, maastikumaale, šarže, monumentaalmaale kui ka lavadekoratsioone. Alates 1950. aastate lõpust viljeles ta ka abstraktsionismi.

Isiklikku
---------

Alates 1961. aastast oli Varmo Pirk abielus Elvi Pirgiga.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  EKABL, lk 388
2. ↑  Kunstisalong Allee[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Enn Lillemets. Varmo Pirk enne valguse vaheaega Sirp, 22. oktoober 2010
* Varmo Pirk e-kunstisalongis
**Natalja Zenina** (sündinud 1969) on Läti alpinist.

Ta on Baltimaade esimene naisalpinist, kes on tõusnud Džengiši tippu ja teine Helme Suuki järel, kes sai Lumeleopardi aunimetuse.

Ta on tõusnud üle 8000 m kõrguse mäe tippu.

Alpinism
--------

Ta on roninud Kõrgõzstanis ja Tadžikistanis kõigi seitsmetuhandeliste mägede peatippu, neist kahele Pamiiris asuva mäe tippu kahel korral: Korženevskaja (1999, 2005) ja Lenini (2001, 2005) tippu.

### Tõusud kaheksatuhandeliste tippu

2011. aastal võttis ta osa Kõrgõzstani ja Venemaa ühisekspeditsioonist Karakoramis Nanga Parbati (8125 m) tippu. Ilmastikuolude halvendes tuli grupil tõus kõrgusel 7500 m katkestada.

2013. aasta juunis oli ta uuesti Nanga Parbati tippu püüdlemas Gilgit-Baltistani provintsis Pakistani loodeosas. Ta võttis osa Aleksandra Dziki organiseeritud rahvusvahelisest ekspeditsioonist. 23. juunil tabas jalamil asuvat baaslaagrit Ţālebāni terrorirünnak, mille käigus hukkus 11 alpinisti, sealhulgas tema ekspeditsioonikaaslane leedukas Ernest Markšaitis. Zenina endaga veel 25. juulil ühendust ei saadud.

2016. aastal osales ta Kõrgõzstani Himaalaja ekspeditsioonil ja tõusis 30. septembril kaheksatuhandelise Manaslu (8163 m) tippu. Samal päeval tõusis tippu ka ekspeditsiooni koosseisus kaasa teinud Leedu alpinist Saulius Damulevičius.

Enne Zeninat on Läti naistest Manaslu tippu jõudnud Kristīne Kravcova (2011).

### Edukad tipputõusud

Põhiallikas:

* 1999 – Korženevskaja (7105 m)
* 2001 – Lenini mäetipp (7134 m)
* 2006 – Ismoili Somoni mäetipp (7495 m)
* 2008 – Han-Tengri (7010 m)
* 2010 – Džengiš (7439 m)
* 2016 – Manaslu (8163 m)

Tunnustus
---------

* 2010 – pälvis Lumeleopardi aunimetuse (tõusnud viiele endise Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrgusele mäetipule)

Viited
------

1. 1 2  Snow Leopards. russianclimb.com
2. 1 2  Снежный барс. 31.08.2010. traverss.lv
3. ↑  Нанга Парбат: киргизко-российская экспедиция 2011. russianclimb.com
4. ↑  Nanga Parbat 2013. ola-dzik.pl
5. ↑  Jacek Teler o dramatycznej wyprawie na Nangę Parbat: Mogliśmy zginąć. 2.07.2013. off.sport.pl
6. ↑  Стали известны имена пропавших в Пакистане россиян. 25.06.2013. life.ru
7. 1 2  НОВОСТИ. russianclimb.com

Välislingid
-----------

* Произошло нападение на лагерь экспедиций под Нанга-Парбат. Убито 11 человек. climbing.ru
* Наталья Зенина. "Снежный барс" Латвии. lr4.lsm.lv
**Atul Gawande** (sündinud 5. novembril 1965 New Yorgis Brooklynis) on Ameerika Ühendriikide arst ja aimekirjanik, mitme meditsiiniteemalise aimeraamatu autor.

Päritolu ja haridustee
----------------------

Ta on pärit India päritolu immigrantide perest. Tema vanemad olid arstid. 1987. aastal lõpetas ta Stanfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga bioloogias ja politoloogias. Rhodesi stipendiaadina sai ta 1989. aastal Oxfordi Ülikoolist magistrikraadi filosoofia, politoloogia ja majandusteaduse alal. Aastatel 1990–1992 ja 1993–1995 õppis ta Harvardi Ülikooli õppeasutuses Harvard Medical School, kust sai meditsiinidoktori (M.D.) kraadi. Magistrikraadi avaliku tervishoiu alal sai ta 1999. aastal Harvardi Ülikooli õppeasutusest Harvard School of Public Health. 2003. aastal lõpetas ta residentuuri. 2006. aastal sai ta MacArthuri fondilt MacArthuri stipendiumi.

Töö ja muu tegevus
------------------

Ta töötab professorina Harvardi Ülikooli õppeasutustes Harvard School of Public Health (tervishoiupoliitika ja -halduse osakonnas) ja Harvard Medical School (*Samuel O. Thier Professor of Surgery*). Ta tegutseb ka praktiseeriva kirurgina üld- ja endokrinoloogilise kirurgia valdkonnas ühes Bostonis asuvas haiglas. Ühtlasi on ta Ariadne Labsi tegevdirektor.

Varem on ta töötanud Bill Clintoni 1992. aasta presidendikandidaadi valimiskampaanias. 1998. aastast oli ta The New Yorkeri kaastööline). 2012. aastal esines ta TED konverentsil Long Beachis California osariigis.

Tunnustus
---------

* 2002 – USA raamatuauhinna National Book Award nominent ("Complications: A Surgeon's Notes on an Imperfect Science")
* 2010 – National Magazine Award kategoorias "Avalik huvi" (ajakirjas The New Yorker ilmunud "The Cost Conundrum")
* 2011 – National Magazine Award kategoorias "Avalik huvi" (ajakirjas The New Yorker ilmunud "Letting Go")
* 2011 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
* 2014 – Lewis Thomase teaduskirjutiste auhind

Teosed
------

* 2002 – *Complications: A Surgeon's Notes on an Imperfect Science*. Picador, ISBN 9780312421700
* 2007 – *Better: A Surgeon's Notes on Performance*. Picador, ISBN 9780312427658
* 2009 – *The Checklist Manifesto: How to Get Things Right*. Picador, ISBN 9780312430009
* 2014 – *Being Mortal: Medicine and What Matters in the End*. Metropolitan Books, ISBN 9780805095159

### Tõlked eesti keelde

* 2016 – *Surelikkus. Meditsiinist ja sellest, mis on tegelikult oluline*. Tõlkinud Jürgen Innos. Pilgrim, ISBN 9789949571529

Viited
------

1. 1 2  Leadership. ariadnelabs.org
2. ↑  TED 2012: The Future of Medicine Is in the Paperwork. wired.com

Välislingid
-----------

* Atul Gawande: How do we heal medicine?. Esinemine TED konverentsil youtube.com, 16. aprill 2012
* Ariadne Labs, a center for health systems innovation, launches new space. hsph.harvard.edu
**Maksepuhkus** tähendab laenu põhiosa väljamaksmise peatamist teatud ajaks, mille jooksul on vaja tasuda ainult intressimakseid.

Maksepuhkuse ajal ei pea laenuvõtja laenu tagasi maksma laenuandjaga kokku lepitud aja jooksul, kuid intressimaksetest laenuvõtjat ei vabastata. Laenuandjaga kokku lepitud aja jooksul tuleb maksepuhkusel laenatud summa eest tasuda ainult intressi. Võivad olla ka erandjuhud, kus laenuvõtja saab täieliku maksepuhkuse, mis tähendab nii põhiosa kui intressimaksete peatamist.

**Kuidas saada maksepuhkust?**

Selleks, et saada maksepuhkust, tuleb esitada maksepuhkuse taotlus, mille jaoks tuleb eelnevat võtta ühendust pangaga ja probleemi olemust selgitada. Sõltuvalt laenu suurusest, sellega tulenevatest intressidest, laenu väljamaksmise perioodist ei pruugi võlgnik maksepuhkust alati saada. Panga poolt maksepuhkuse väljaandmise alternatiiviks võib olla laenulepingu muutmine, kus pikendatakse laenu väljamaksmise perioodi ning vähendatakse igakuiseid makseid.

**Maksepuhkuse liigid**:

* täielik maksepuhkus – kõik laenumaksed peatatakse teatud perioodiks;
* põhiosa maksepuhkus – peatatakse ainult põhiosamakse, intressimaksed jäävad alles;
* lepinguperioodi pikendamine – igakuised laenumaksed vähenevad, kuid laenuperiood pikeneb.

Viited
------

1. ↑  "Maksepuhkus". Originaali arhiivikoopia seisuga 14.12.2018. Vaadatud 14.12.2018.
2. ↑  "Maksepuhkus". Vaadatud 14.12.2018.
3. 1 2  "Maksepuhkus – maksepuhkuse taotlemine ja põhjused". 2018. Vaadatud 14.12.2018.
**Kuressaare linna teenetemärk** on teenetemärk, mis asutati Kuressaarele linnaõiguste andmise päeva (8. mai 1563) tähistamiseks, ja mida antakse austusavaldusena Kuressaarele silmapaistvaid teeneid osutanud isikule. Teenetemärgi saajad kantakse Kuressaare linna auraamatusse. Teenetemärgi kujundas Kaljo Ellik.

Teenetemärgi saajad
-------------------

Teenetemärkide saajad aastati:

### 1998

* Valter Hommik

### 1999

* Felix Kadarik

### 2000

* Taivo Lõuk
* Pauliine Kremm

### 2001

* Boris Kivi

### 2002

* Ahti Viilup

### 2003

* Endel Püüa

### 2004

* Voldemar Tiit

### 2005

* Aare Taul

### 2006

* Maie-Ly Haavel
* Vilve Männa

### 2007

* Laine Tarvis
* Tiit Köster

### 2008

* Kaljo Ellik
* Jalmar Ülo Veskis

### 2009

* Aleksander Kollo

### 2010

* Helga Nurmekann

### 2011

* Bruno Pao

### 2012

* Enn Rettau

### 2013

* Helvi Koppel
* Vjatšeslav Leedo

### 2014

* Tõnu Vaher

### 2015

* Laine Sepp

### 2016

* Kaarel-Günter Kitt

### 2017

* Mati Põld
* Els Trei

### 2018

* Olavi Pesti

### 2019

* Enda Naaber

Viited
------

1. 1 2 3   (vaadatud 09.10.2015)

Välislingid
-----------

* Kuressaare linna teenetemärgist ja selle saajatest Kuressaare.ee veebilehel
**Anna Vladimirovna Šurotškina** (vene keeles Анна Владимировна Шурочкина; sündinud 15. augustil 1990 Moskvas), esinejanimega **Njuša** (Нюша), on vene laulja.

Välja on antud kaks Njuša albumit: 2010. aastal ilmus "Выбирать чудо" ('valida ime') ja 2013. aastal "Объединение" ('ühinemine').

Njušat loetakse üheks Venemaa edukamaks lauljaks.[*viide?*] Viimase viie aasta jooksul (2015. aasta alguse seisuga) on ta loonud kaheksa Venemaa singliedetabelis Tophit.ru kõrgeimale kohale jõudnud laulu ("Не перебивай", "Выбирать чудо", "Больно", "Выше", "Воспоминание", "Наедине", "Только", "Цунами").

Njuša on esinenud ka Eestis. Ta oli 2015. aasta Õllesummeri üks peaesinejaid.

Isiklikku
---------

2017. aastal teatas Njuša kihlumisest Igor Sivoviga. 6. novembril 2018 sündis neil tütar. Varem oli ta suhetes kuulsa vene-eesti räppari Jegor Kreediga.

Välislingid
-----------

* Nyusha.ru, ametlik koduleht
**Makroökonoomika uurib** majanduse kui terviku käitumist. Riigi majanduseelu mõjutavad üksikute majandussubjektide (ettevõtete, tarbijate ja valitsuse) miljonid individuaalsed tegevused ning makroökonoomika keskendub kogu nende individuaalsete tegevuste uurimisele. Avatud majanduse puhul võetakse arvesse ka välissektori mõju, mis avaldub eelkõige väliskaubanduse ja -investeeringute riigi maksebilansis.

**Makroökonoomika uurimisobjektiks** on kogunõudlus ja kogupakkumine kaubaturul, kogutoodang ja selle kasv, üldine hinnatase ja selle muutused (inflatsioon), tööpuudus, rahaturg, intressimäärad jms.

Makroökonoomikas ei vaadelda üksikute majandussubjektide käitumise detaile või hindade kujunemist erinevatel turgudel vaid kauba- ja teenuse turgu kui ühtset tervikut, tegemata vahet näiteks põllumajandussaaduste või meditsiiniteenuste turgudel.

**Riigi neli peamist makromajanduspoliitilist eesmärki:**

1) hindade stabiilsus (madal inflatsioon);

2) kõrge tööhõive (madal tööpuudus);

3) pidev majanduskasv (SKP elaniku kohta);

4) stabiilne maksebilanss.

Seega on tähtsamateks **makroökonoomilisteks näitajataks** majanduse koguprodukt (SKP ja RKP), inflatsioon ja tööpuudus. Kõiki võtmemuutujaid analüüstakse kolmel tasandil: praegusel hetkel, lühikesel ajaperioodil ja pikal ajaperioodil. Riigi arengutaseme ja -tempo iseloomustamiseks kasutatakse kõige sagedamini rahvamajanduse koguprodukti (RKP) näitajat.

Vaata ka
--------

**Makroökonomistid**

* Milton Friedman
* John Maynard Keynes
* Robert Lucas Jr
* Robert Mundell
* Finn E. Kydland
* Edward C. Prescott
* Thomas J. Sargent
* J. Bradford De Long

**Makroökonoomikaga seotud teemad**

* keskpank
* kullastandard
* inflatsioon
* majandusteadus
* raha
* SKP
* töötus
* valuuta

Makroökonoomika koolkonnad

Keinsism | Monetarism | Neoklassikaline koolkond | Uuskeinsism | Austria koolkond | Postkeinsism
**Maks** on loomakasvatuse ja jahinduse teisejärguline tapasaadus (subprodukt), mida inimesed kasutavad mitmesuguste toitude ja ravimpreparaatide valmistamisel.

Loomad
------

Toiduks tarvitatakse valdavalt vasika-, lamba-, sea-, veise- ja metsseamaksa.

Linnud
------

Linnumaksana sobib toiduaineks enamiku lindude maks. Levinumad on siiski toidud kanamaksast. Ülemaailmselt kuulus delikatess on eridieedil peetud pardi või hane maksast valmistatud *foie gras*.

Kalad
-----

Kalamaks sobib samuti inimeste toiduks. Tursamaksast valmistatakse eeldatavasti raviotstarbelist kalamaksaõli.

Toiduvalmistamine
-----------------

### Eeltöötlus

Kodus maksast toitu valmistades on soovitatav maksasagaratelt eemaldada kelme ning maks vajaliku suurusega tükkideks lõigata. Tükeldamise käigus eemaldada suuremad läbivad *juhad*. 
Maks ei säili kaua ning seetõttu tuleks see üsna ruttu pärast lihakehast eemaldamist ära tarvitada. Vajadusel võib maksa (ühes tükis) panna piimaga täidetud nõusse ning hoida seda üleöö külmkapis. Maksa saab ka sügavkülmutada.

### Valmistamine

Maksa võib nii praadida, hautada kui ka grillida.

Looma- ja linnumaksast saab koos mitmesuguste maitseainete ja juurviljadega valmistada mitme koostisainega toite, näiteks hautisi, pasteete, vorste, aga näiteks kuumtöödeldud maks sobib suurepäraselt ka iseseisvaks roaks.

Maksatoitudesse sobivad hästi pune, õunad, sibulad, küüslauk, petersell, koriander, loorber, musta pipra terad ja sorts põletatud alkoholi jpm.

Toksilisus
----------

Mõnda liiki loomade ja kalade maksa võidakse pidada toksiliseks. Loetakse, et 500 grammi jääkarumaksa võib inimesele eluohtlikuks saada. Eskimod ei söö jääkarude ja teatud hüljeste maksa.

Jaapani köögis ei tarbita söögiks fugu (*Tetraodontidae*) maksa, kuna see sisaldab neurotoksiine.

Vaata ka
--------

* A-hüpervitaminoos
* *foie gras*
* kalamaksaõli
* kannibalism
* maksakaan
* maksakaste
* maksapasteet
* maksavorst
* tapamaja
* tursamaks

Välislingid
-----------

* Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 456, 1999, ISBN 0 19 211579 0
* The Culinary Institute of America,*Hors D'Oeuvre at Home with The Culinary Institute of America*, lk 63, 2007, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 28.11.2013) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Liver (food) seisuga 28.11.2013.*
**Kuressaare Rohu Lasteaed** on lasteaed Kuressaares Saaremaa vallas. Lasteaia aadress on Rohu 4.

2022. aastal on Kuressaare Rohu Lasteaias 8 rühma: kaks sõimerühma, kuus aiarühma (neist kaks tasandusrühma). 2021/2022. õppeaastal on lasteaias kokku 137 last. Asudes Rohu tänaval, on rühmade nimedeks ravimtaimed - "Kanarbik", "Kummel", "Nurmenukk", "Palderjan", "Raudrohi", "Ristik", "Sõnajalg" ja "Võilill". Lasteaia direktor on Anne Maripuu.

Ajalugu
-------

Lasteaia ajalugu algab sõnadega "Rohu tänava uue lasteaia aknad lõid hommikul juba varakult särama..." – nii avati 1956. aasta detsembris Kuressaare Rohu Lasteaed.

Kingissepa Linna 2. Lasteaed (Kuressaare II Lastepäevakodu) avati tolleaegses Kingissepa linnas Rohu tänaval. Alguses oli lasteaed ainult ühes majas (üks rühm, 25 last). Kuid peagi lisandus teinegi maja (kokku kaks rühma, 1962. aastal). Sündide kasvades jäi lasteaed väikeseks ja juurde hakati ehitama uut suurt lasteaiamaja, mis valmis 1973. aastal (ja renoveeriti 2007. aastal). Sellega sai Kingissepa linn endale suurima lasteaia ilmselt juba kogu Eestis, sest kokku oli nüüd 16 rühma ligikaudu 400 lapsega (väikestes majades 2 rühma, suures majas 12 rühma).

Vahepealsetel aastatel, sõltuvalt sündide arvu muutusest kahanes Kuressaare 2. Lasteaed kaheksa rühmani, siis jälle suurenes. Ühest väikesest majast sai Kuressaare Põhikooli algklasside maja, teises asus Kuressaare Kunstikool.

Välislingid
-----------

* Kuressaare Rohu Lasteaia koduleht
**Lendelede** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.

Sint-Blasiuskerk

Viited
------

Välislingid
-----------

 Lendelede – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Lääne-Flandria provintsi vallad

Alveringem | Anzegem | Ardooie | Avelgem | Beernem | Blankenberge | Bredene | Brugge | Damme | De Haan | De Panne | Deerlijk | Dentergem | Diksmuide | Gistel | Harelbeke | Heuvelland | Hooglede | Houthulst | Ichtegem | Ieper | Ingelmunster | Izegem | Jabbeke | Knokke-Heist | Koekelare | Koksijde | Kortemark | Kortrijk | Kuurne | Langemark-Poelkapelle | Ledegem | Lendelede | Lichtervelde | Lo-Reninge | Menen | Mesen | Meulebeke | Middelkerke | Moorslede | Nieuwpoort | Oostende | Oostkamp | Oostrozebeke | Oudenburg | Pittem | Poperinge | Roeselare | Ruiselede | Spiere-Helkijn | Staden | Tielt | Torhout | Veurne | Vleteren | Waregem | Wervik | Wevelgem | Wielsbeke | Wingene | Zedelgem | Zonnebeke | Zuienkerke | Zwevegem
Mõisasüda vanal postkaardil
**Haaslava mõis** (saksa keeles *Haselau*) oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.

Ajalugu
-------

On teada, et enne 14. sajandi keskpaika oli seal kindlusmõis, mille kaks Haselowi-nimelist venda jagasid Haaslava ja Uniküla mõisaks (hilisema nimega Hilja mõis).

19. sajandi II poolest olid mõisaomanikud Šeremetjevid. 20. sajandi alguses oli mõisa rentnik parun Woldemar Karl Ferdinand von Hoyningen-Huene. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli krahv Sergei Šeremetjev.

Mõisaansambel
-------------

Haaslava mõisasüda 2017. aastal.

Suurenda
Haaslava mõisasüda 2017. aastal.

Viited
------

1. 1 2 3  Haaslava ja Hilja mõis - 1410 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 15.11.2015)

Kirjandus
---------

* Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 21.
* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 25-27 .
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 169 .

Välislingid
-----------

* Haaslava ja Hilja mõis - 1410 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis

Kambja kirik
Kambja kihelkond

**Kirik**: Kambja  

**Mõisad**: Haaslava mõis | Hilja mõis | Kaarli mõis | Kammeri mõis | Kodijärve mõis | Krüüdneri mõis | Maaritsa mõis | Maidla mõis | Raanitsa mõis | Reola mõis | Suure-Kambja mõis | Tapu mõis | Uhti mõis | Vana-Kuuste mõis | Vana-Prangli mõis | Vastse-Kambja mõis | Vastse-Prangli mõis | Veski mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Norra erakonnast; Austria erakonna kohta vaata artiklit Sotsialistlik Vasakpartei (Austria).* |

---

**Sotsialistlik Vasakpartei** (norra keeles *Sosialistisk Venstreparti*, lühend SV) on Norra sotsialistlik partei.

Partei ei poolda Norra astumist Euroopa Liitu ja taotleb Norra väljaastumist NATOst. Partei liider on aastast 1997 Kristin Halvorsen. Parteile kuulub pärast 2005. aasta Norra parlamendivalimisi 15 kohta Stortingi 169 kohast. Partei kuulub Põhjala Vasakrohelisse Allianssi ja Uude Euroopa Vasakfoorumisse.

Ajalugu
-------

### 1961–1975

Partei asutati 1961 Norra Tööpartei lõhenemisel ELi ja NATOt pooldavaks ja vastustavaks tiivaks. Selle algne nimi oli Sotsialistlik Rahvapartei. SRiga tegid koostööd Norra Kommunistlik Partei NKP, mitteorganiseerinud sotsialistid ja euroskeptikud Norra Tööparteist. Liikumise tagajärjel ütles Norra 25. septembril 1972 Euroopa Ühendusega ühinemisele "Ei". 1973. aastal sai Sotsialistlik Rahvapartei 11,6% häältest ja 16 kohta Stortingis. 1974. aasta aprillis otsustas ühenduse kongress Oslos liituda üheks parteiks. 1975. aastal Trondheimis need ühinesidki Sotsialistlikuks Vasakparteiks, kuid NKP otsustas samal aastal säilitada eraldi partei. 

### Pärast 1975

Esimesed aastad ei olnud SVPle edukad, kuid 1980. aastatel partei tähtsus suurenes. Partei võitles tööpuuduse vastu, desarmeerimise poolt ja majandusliku ebavõrdsuse vastu. 1990. aastatel kaotas erakond uuesti populaarsust, kuigi Norra ütles uuesti "Ei" Euroopa Liiduga ühinemisele, mis oli SVPle suur võit. Pärast 1997. aasta Norra parlamendivalimisi sai Kristin Halvorsenist SVP liider ja tema juhtimise all kasvas erakonna populaarsus. Loosungiks võeti "Lapsed ja noored kõigepealt", miilega partei tõstis fookusse hariduse. Erakond kaotas küll hääli 2005. aasta Norra parlamendivalimistel, kuid tuli Tööpartei ja Keskpartei toel võimule, moodustades Norra esimese vasaktsentristliku koalitsioonivalitsuse. SVP jaoks oli see esimene kord kuuluda koalitsiooni.

Partei liidrid
--------------

* Berit Ås 1975–1976
* Berge Furre 1977–1983
* Theo Koritzinsky 1983–1987
* Erik Solheim 1987–1997
* Kristin Halvorsen 1997–2012

Valimistulemused
----------------

| Aasta |  % |
| --- | --- |
| 1961 | 2,4 |
| 1965 | 6,0 |
| 1969 | 3,5 |
| 1973 | 11,2 |
| 1977 | 4,2 |
| 1981 | 5,0 |
| 1985 | 5,5 |
| 1989 | 10,1 |
| 1993 | 7,9 |
| 1997 | 6,0 |
| 2001 | 12,5 |
| 2005 | 8,8 |
| 2009 | 6,2 |
Vohnja raamatukogu on raamatukogu Lääne-Virumaal Kadrina vallas Vohnja külas.  
Esimese Vohnja külaraamatukogu asutas 1921. aastal kohalikku vallamajja Vohnja vallakirjutaja Rosalie Aarensild (Arusild). See kogu tassiti sõja ajal laiali.

1944. a alustas raamatukogu uuesti tööd. Arvatavasti esimene juhataja Salme Mäe vabastati sellelt kohalt 1. aprillil 1945, tööle asus Aino Peenemaa (Noll). Aastast 1949 töötas raamatukoguhoidjana Heldi Kristelstein.

Kuni 1957. aastani (algusaeg pole teada) oli raamatukoguhoidjaks Lia Vann (Torm), 1957–1959 Silvi Hang (Köök), 1959–1962 Helju Laisaar ( Lepiksaar). 1962. aasta jooksul on inimesed selles ametis vahetunud: Linda Vaino, Erich Loss ja Ott Mikkor. 1962–1966 töötas raamatukoguhoidjana Mare Sari (Poll), 1966–1967 Maie Haavajõe ( Kirsi), kuni 1968. aastani Mare Villmann, 1968. aastal Maie Kirsi, seejärel Valve Kullamägi (Varimets). 1970. aasta augustist detsembrini töötas seal taas Maie Kirsi, edasi kuni augustini 1971 Ille Rindberg (Ambos).

Aastail 1971–2002 oli raamatukogu juhataja Selma Seppas.

1991 läks raamatukogu üle Kadrina külanõukogu alluvusse, 2002. aasta 1. jaanuari seisuga sai aamatukogust Kadrina valla raamatukogu Vohnja filiaal.

2003. a juunis sai raamatukogu internetiühenduse, aasta lõpus liituti programmiga Urram.

2005. a 1. veebruarist alustati elektroonilise laenutusega.

2017 avati laenutuspunkt Ridaküla seltsimajas.

Alates 2002. a 1. juulist töötab raamatukoguhoidjana Ly Pajussaar.

Viited
------

Välislingid
-----------

Raamatukogu info Kadrina Valla Raamatukogu kodulehel
**Njuuton meetri kohta** on SI-süsteemi erinimetusega tuletatud jõu ühiku njuuton {\displaystyle {\text{N}}} ja pikkuse põhiühiku {\displaystyle {\text{m}}} jagatis {\displaystyle {\text{N/m}}}. Antud kombinatsiooni dimensioon on {\displaystyle {\text{dim}}\;{\text{N/m}}={\text{M}}{\text{T}}^{-2}}ja põhiühikutes väljendub see kujul {\displaystyle {\text{kg/s}}^{2}}. Seda ühikut kasutatakse juhul, kui soovitakse rõhutada, et tegemist pikkusele mõjuva jõuga.

Näiteks, kui tugevusõpetuses on tegu varda pikkusele mõjuva ühtlase koormusega, märgitakse tema intensiivsust ühikuga {\displaystyle {\text{N/m}}}. Üldiselt on tugevusõpetuses taoliselt mõjuv jõud varda omakaalust tingitud raskusjõud või tema peale toetuva keha raskusjõud, mis mõlemad mõjuvad varda pikkusel.

Vedru jäikust võib samuti esitada ühikuga {\displaystyle {\text{N/m}}}, aga kasutatakse ka sama dimensiooniga ühikut {\displaystyle {\text{kg/s}}^{2}}.

Samuti saab ühikuga {\displaystyle {\text{N/m}}} esitada pindpinevustegurit.
**Kosjad** olid nõusoleku saamine abieluks neiult ja neiu vanemailt. 

Eesti pärimuslikele kosjadele eelnes tavapäraselt kuulamine. Kuulamas käis nn. kuulueit, vanem naine, kes oli isamehe naine või peiu ema, kaasas pudel viina. Nõusoleku märgiks seoti tühja pudeli külge vöö või kindad. 

Järgnesid kosjad, nn. suured viinad. Kosjas käidi üldiselt sügisel või sügistalvel, sest kevadel polnud aega ega ka raha pikkade pulmade pidamiseks. Kosjade ja pulmade vahe oli umbes 2-3 kuud. 

Kosja mindi pimedas, noore kuuga, enamasti neljapäeva (ka teisipäeva ja laupäeva) õhtul, kohati mindi uuemal ajal kosja reede õhtul (ja laupäeva hommikul kirikusse üleslugema ehk üleskirjutama). Vanemal ajal mindi kosja ratsa, hiljem saani või vankriga, üldiselt täkkhobusega pidulikus rakmes (kellad, kuljused). Kosja läksid peigmees isamehega, kes pidi olema abielus. Kosjajutu eest hoolitses isamees, peiu vaikis. Kosimisjutt oli mõistukõneline, sooviti osta mullikat või muud looma. Vahel toodi sellepeale näha ka ebamõrsjaid.. 

Kaasas oli kihlaraha, mis anti hõbemüntides, mitte paberrahas.  Lisaks olid kaasas kihlad, kosjaviin (varasemal ajal õlu v. mõdu), mis pidi olema punane ja kosjakakk. Kui kõik olid kosjaviina rüübanud ja kosjakakku maitsnud, olid kosjad vastu võetud. Vahetati kingitusi, peiu andis üle kihlaraha. Kosilastele pakuti süüa (kindlasti keedetud mune), kosilased lahkusid tavaliselt alles hommikul. .

Kihlade vastuvõtmine tähendas abielu eellepingu kinnitamist. Kihlad tuli tagastada, kui mõrsja hiljem abielust keeldus. Peiu keeldumisel jäid need mõrsjale. 20. sajandil on kihladest jäänud ainult kihlasõrmuse kinkimise komme.

Viited
------

1. ↑   Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 73
2. 1 2   Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 316
3. 1 2   Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
4. 1 2   Eesti rahvakultuuri leksikon. Toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 99
**Lendkabe** (vene keeles летающие шашки või ka леталки) ehk algseisude loosimine (vene keeles жеребьевка начальных позиций) on vene ja brasiilia kabes kasutatav partiide algseisude loosimine, kus tavapärasest algseisust liigutatakse mingile muule väljale 1 või 2 kivi. Näiteks üleskirjutus a3>a5 h6>a3 tähendab, et partiid alustatakse seisust, kus kivi a3 on liigutatud väljale a5 ja kivi väljalt h6 väljale a3 (vaata diagrammi). 


|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 8 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 7 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 6 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 5 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 4 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 3 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 2 |  |  |  |  |  |  |  |  |
| 1 |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  | a | b | c | d | e | f | g | h |

Lendkabe puhul on alustajaks pooleks valge ja enamasti mängitakse mikromatše. Seisude loosimiseks kasutatakse spetsiaalset loositabelit. Süsteem võeti kasutusele ideega sundida mängijaid mängima tundmatuid seise ja seeläbi vähendada viikide hulka võistlustel. Lendkabet kasutatakse paljudel tippvõistlustel (alates 2015 aastast ka Eesti meistrivõistlustel).

Vaata ka
--------

* Fischeri male
**Sümboolne relee- ja lülitusskeemide analüüs** on Claude E. Shannon'i magistritöö pealkiri, mille ta 1937. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis (MIT's). Oma väitekirjas tõestas Shannon, et Boole'i algebraga saab lihtsustada automaatsete telefonijaamade releepaigutusi. Shannon tõestas, et Boole'i algebraülesandeid peaks olema võimalik lahendada kasutades spetsiifilisi releedepaigutusi.

Releede binaaromaduste kasutamine loogikafunktsioonide loomiseks on põhimõtteliselt kõikide elektrooniliste digitaalarvutite aluseks. Shannoni teadustöö sai elektrotehnika kogukonna seas tuntuks Teise maailmasõja ajal ja pärast seda. Enne seda olid loogikaskeemide kavandamisel kasutatavad põhimõtted *ad hoc* ja puudus hea seletav teooria.

Psühholoog Howard Gardner ütles Shannoni töö kohta, et tegu on "selle sajandi kõige olulisema ja ühtlasi ka kõige kuulsama magistritööga".  1940. aastal sai Shannon tänu sellele tööle ameerika inseneride Alfred Noble'i preemia (mitte segi ajada Nobeli auhinnaga).

Viited
------

1. ↑  Caldwell, Samuel H. (1965) [1958]. *Switching Circuits and Logical Design, Sixth Printing*. New York: John Wiley & Sons. Lk 34. ISBN 978-0471129691. [Shannon] constructed a calculus based on a set of postulates which described basic switching ideas; e.g. an open circuit in series with an open circuit is an open circuit. Then he showed that his calculus was equivalent to certain elementary parts of the calculus of propositions, which in turn was derived from the algebra of logic developed by George Boole.
2. ↑  Gardner, Howard (1987). *The Mind's New Science: A History of the Cognitive Revolution*. Basic Books. Lk 144. ISBN 0-465-04635-5.

Välislingid
-----------

* Täistekst MIT kogus
Torpeedolennukid Grumman TBF Avenger ešelonrivis
**Lend 19** oli 5. detsembril 1945 Bermuda kolmnurga piirkonnas toimunud õppelend, mis lõppes õppusel osalenud 5 torpeedolennuki Grumman TBF Avenger ja 14 lenduri kadumisega. Õppelendu juhtis kogenud Ameerika Ühendriikide mereväe leitnant Charles Taylor.

Mereväe õhubaasist USA Florida osariigis Fort Lauderdale'is õhku tõusnud torpeedolennukid Avenger jäid hätta pärast seda, kui olid eksinud ja ilm aina halvenes. Õnnetuse põhjustas tõenäoliselt juhendaja segadusse sattumine asukoha määramisel, mille võis põhjustada mõlema kompassi ülesütlemine, millest Taylor teatas ka õhubaasi.

Leitnant Taylor polnud selles piirkonnas kunagi varem lennanud. Ta arvas millegipärast, et on Florida Keysi saarte kohal, ehkki ta tegelik asukoht oli ilmselt Bahama saarte kohal. Sellest tulenevalt võttis ta vastu vale otsuse lennata koju kirde, mitte lääne suunas. Bahamast kirdes laiub aga ookean. Hättasattunutele saadeti järele päästelennuk Martin Mariner, mis kadus 13 mehega samuti udusse, ja lennukit ei nähtud enam iial. Pealtnägijad väitsid, et udus oli toimunud hele plahvatus. On arvatud, et lennu 19 lennukitel sai udus ekseldes kütus otsa ning ookeanil möllanud tormis lainetesse kukkudes läksid nad hetkega põhja.

Lennukite salapärane kadumine on sünnitanud ka fantastilise seletuse: lennukid röövisid ufod[*viide?*].

Viited
------

1. 1 2  Bermuda Triangle: Behind the Intrigue National Geographic News, December 15, 2003.
2. 1 2  The "Mystery" of the Bermuda Triangle: The Fate of Flight 19

Välislingid
-----------

* The "Mystery" of the Bermuda Triangle: The Fate of Flight 19
Veskijärve tamm jaanuaris 2010
Kose kalatrepp ülaltvaates 2021. aasta septembris
Droonivideo Kose kalatrepist, tammist, veskist, veskijärvest ja ümbruskonnast (september 2021)
**Kose veskijärv** on veekogu Pirita jõe keskjooksul Harjumaal Kose alevikus.

Veskijärve pindala on 1,9 hektarit ja sügavus sõltuvalt sesoonsest veetasemest umbes 0,5–2,5 meetrit. Algne jõesäng asub veskijärve põhjas paremkalda lähedal.Tänapäevani on säilinud 19. sajandi lõpus ehitatud vesiveski hoone jõe paremkaldal ning tammirajatised, mis on Kose sümbolid, kajastudes ka valla vapil. 

Veskit on Kosel mainitud juba keskajal. Tänapäevani säilinud veskihoone (ehitatud 1884) on eraomandis, varem on seal asunud näiteks klaastaara kogumise punkt ja mööblikauplus.

Veskitammi ja sellega seotud rajatisi on korduvalt ümber ehitatud: 1960. aastatel rajati kaks betoonist tammi, millest parempoolsel on lüüsid veetaseme reguleerimiseks veskijärves. 2014. aastal lammutati vasakkalda pais ning rajati selle asemele kalatrepp. Veskijärv ise on säilinud endistes piirides, ehkki veetase on alanud nii palju, et paremkaldal oleva paisu ülevool on suurema osa aastast kuiv. Vesiveski paisu kohal ületab Pirita jõge jalakäijatele mõeldud sild, mis enne mõnikümmend meetrit allavoolu asuva uue silla valmimist 1970. aastatel oli Kose alevikus ainus suurem jõesild, mida said ületada ka sõidukid. Uue silla valmides rekonstrueeriti veskisild vaid jalakäijate vajadustele vastavaks. Veskihoone alune vee läbivoolukanal on pinnasega täidetud või lammutatud ega ole algsel kujul vaadeldav.