recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Nelson Rockefeller (vasakul) president Lyndon Johnsoniga (1968)
**Nelson Aldrich Rockefeller** (8. juuli 1908 Bar Harbor – 26. jaanuar 1979 Manhattan) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, ettevõtja ja filantroop, USA asepresident 1974–1977.

Ta sündis John D. Rockefeller Jr. kuuest lapsest kolmandana. Lõpetas 1930 Dartmouth College'i majandusteaduse erialal. 

Töötas perefirmas Rockefeller Center, Inc. Koos vendadega asutas ta heategevusfondi Rockefeller Brothers Fund. 1940. aastast töötas mitmes riigiametis.

Nelson Rockefeller valiti 1959. aastal 49. New Yorgi osariigi kuberneriks. Ta valiti kolmel korral tagasi ja jäi sellesse ametisse 1973. aastani. Aastatel 1974–1977 oli ta president Gerald Fordi valitsuses Ameerika Ühendriikide asepresident.

Poliitilistelt vaadetelt oli ta liberaalne, vastandudes sageli konservatiivsetele Vabariikliku Partei poliitikutele.

Ta oli ka New Yorgi moodsa kunsti muuseumi eestkostja, varahoidja ja president.

Nelson Rockefelleril oli esimesest abielust viis ja teisest abielust kaks last.

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide asepresidendid |
| --- |
| 

* Adams
* Jefferson
* Burr
* Clinton
* Gerry
* Tompkins
* Calhoun
* Van Buren
* R. Johnson
* Tyler
* Dallas
* Fillmore
* King
* Breckinridge
* Hamlin
* A. Johnson
* Colfax
* Wilson
* Wheeler
* Arthur
* Hendricks
* Morton
* Stevenson
* Hobart
* Roosevelt
* Fairbanks
* Sherman
* Marshall
* Coolidge
* Dawes
* Curtis
* Garner
* Wallace
* Truman
* Barkley
* Nixon
* L. Johnson
* Humphrey
* Agnew
* Ford
* Rockefeller
* Mondale
* Bush
* Quayle
* Gore
* Cheney
* Biden
* Pence
* Harris

 | USA asepresidendi pitsat |
**Nelson** Rafael **Cuevas** Amarilla (sündinud 10. jaanuaril 1980 Asunciónis) on Paraguay jalgpallikoondise endine ründaja.

Cuevase karjäär algas Paraguay madalama liiga klubis Club Atlético Tembetary. 1998. aastal siirdus ta Argentina suurklubisse Club Atlético River Plate. 2004. aastal läks ta Mehhiko kõrgliigaklubisse Club América, kes laenas ta CF Pachucasse, kus ta tuli 2006. aastal Mehhiko meistriks. Selle järel naasis Cuevas Club Américasse.

Paraguay rahvuskoondises debüteeris Nelson Cuevas 29. juunil 1999 Boliivia vastu.

2002. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Cuevas Paraguay kaks otsustavat väravat viimases alagrupikohtumises Sloveenia vastu. Mäng lõppes 3:1 võiduga ja viis Paraguay edasi kaheksandikfinaali.

Cuevas osales ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, kus lõi ühe värava viimases alagrupimängus Trindidadi ja Tobago vastu. Mäng lõppes võiduga 2:0.

Cuevas lõpetas koondisekarjääri 2007. aastal Ta mängis koondises 41 korda ja lõi 6 väravat.

Isiklikku
---------

Nelson Cuevas on 174 cm pikk ja kaalub 69 kg.
**Põhja päästekeskus** on Päästeameti allüksus, mis teostab päästetöid, riiklikku tuleohutusjärelevalvet, päästealast ennetustööd ja kriisireguleerimist Harju maakonnas, sealhulgas Tallinnas ja teistes Harjumaa linnades. Põhja päästekeskuse keskus on Tallinnas, Erika tänav 3.

2009. aasta detsembri seisuga töötas Põhja päästekeskuses:

* 10 operatiivkorrapidajat
* 20 rühmapealikku
* 62 meeskonnavanemat
* 317 päästjat

Põhja päästekeskuse regioonis on 13 komandot:

* Assaku päästekomando Järve tee 3a, Assaku alevik, Rae vald
* Kehra päästekomando Kooli tänav 16, Kehra linn, Anija vald
* Keila päästekomando Ülejõe tee 2a, Keila linn
* Tallinna Kesklinna päästekomando Raua tänav 2, Kesklinna linnaosa, Tallinn
* Tallinna Kopli päästekomando Ankru tänav 12, Põhja-Tallinna linnaosa, Tallinn
* Kose päästekomando Vardja küla, Kose vald
* Tallinna Lasnamäe päästekomando Osmussaare tänav 2, Lasnamäe linnaosa, Tallinn
* Tallinna Lilleküla päästekomando Paldiski maantee 47, Kristiine linnaosa, Tallinn
* Loksa päästekomando Kalurite tänav 2a, Loksa linn
* Muuga päästekomando Veose tänav 1, Maardu linn
* Tallinna Nõmme päästekomando Jaama tänav 4, Nõmme linnaosa, Tallinn
* Paldiski päästekomando Sadama tänav 39, Paldiski linn, Lääne-Harju vald
* Tallinna Pirita päästekomando Kloostrimetsa tee 22, Pirita linnaosa, Tallinn

2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Põhja-Eesti Päästekeskus asus Tallinnas Raua tänav 2. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.

2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime *Põhja-Eesti Päästekeskus*.

Viited
------

1. ↑  Põhja regiooni päästekomandod, www.rescue.ee, (vaadatud 01.05.2021)
2. ↑  Päästeasutuste ümberkorraldamine, RTL 2006, 4, 76
3. ↑  RT I, 29.12.2010, 149
**Pensionikindlustuse aastakoefitsient** on Eestis riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel arvutatava riikliku vanadus-, töövõimetus- ja toitjakaotuspensioni suurust mõjutav isiku töötasust sõltuv tegur.

Pensionikindlustuse aastakoefitsiendi iga pensionikindlustatu kohta arvutab Sotsiaalkindlustusamet iga kalendriaasta 1. aprilliks eelmise kalendriaasta eest riikliku pensionikindlustuse registrisse kantud andmete alusel. Pensionikindlustatu aastakoefitsiendi arvutamisel võetakse arvesse inimese eest erinevate tööandjate või riigi poolt arvestatud sotsiaalmaksu summad, füüsilisest isikust ettevõtja puhul tema enda poolt makstud sotsiaalmaksu summad. Aastakoefitsiendi arvutamisel jagatakse inimese eest kalendriaastal arvestatud või makstud isikustatud sotsiaalmaksu riikliku pensionikindlustuse osa summa Eesti keskmise isikustatud sotsiaalmaksu pensionikindlustuse osa summaga samal aastal. Aastakoefitsient arvutatakse täpsusega kolm kohta pärast koma.

Pensionikindlustuse aastakoefitsiendid mõjutavad riikliku pensioni ühte komponenti, kindlustusosakut. Kindlustusosaku arvutamisel summeeritakse kõigi töötatud aastate pensionikindlustuse aastakoefitsiendid ja korrutatakse saadud summa pensioni aastahindega.

Inimene saab oma pensionikindlustuse aastakoefitsientide andmetega tutvuda riigiportaalis Eesti.ee pensionikindlustuse registri teatisel.

Eestis toimub pensionikindlustuse aastakoefitsientide arvutamine sarnaselt sellega, kuidas arvutatakse Saksamaal pensionipunkte (*Entgeltpunkte, Rentenpunkte*). Sarnast punkti- või koefitsiendisüsteemi kasutavad riikliku pensioni arvutamisel ka Leedu, Slovakkia, Horvaatia ja Bulgaaria.

2015. aasta alguses võttis Riigikogu vastu riikliku pensionikindlustuse seaduse muudatuse, millega nimetati "aastakoefitsient" ümber "kindlustusosakuks" ning senine mõiste "kindlustusosak" asendati mõistega "kindlustusosa". Muudatus jõustus 1. aprillil 2015.

Viited
------

1. ↑  Sotsiaalministri määrus 31.12.2001 nr 164 Pensionikindlustuse aastakoefitsiendi ja kindlustusosaku arvutamise juhend
2. ↑  "Sotsiaalkindlustusamet. Riiklik pensionikindlustuse register". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2015. Vaadatud 9. veebruaril 2015.
3. ↑  "MISSOC Comparative Tables Database". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. veebruar 2015. Vaadatud 9. veebruaril 2015.
4. ↑  Riikliku pensionikindlustuse seaduse muutmise seadus 808 SE
5. ↑

Välislingid
-----------

* Pensionikindlustuse registri teatis
Dag Solstad   
Foto: Bjarne Thune
**Dag Solstad** (sündinud 16. juulil 1941 Sandefjordis) on norra proosakirjanik. 

Kirjanikudebüüdi tegi ta 1965. aastal novellikogumikuga "Spiraler" ("Spiraalid"), kuid suurem läbimurre saabus 1969. aastal romaaniga "Irr! Grønt!" ("Hale! Roheline!"), mis lähtub poolakas Witold Gombrowiczi rolliteooriatest.

Aastatel 1971–1987 kirjutas ta kommunistliku partei ideoloogiast kantud romaane, mis lähtusid põhimõttest, et kirjandus peab teenima töölisklassi huve. Enim vastuolusid tekitas neist autobiograafiline romaan "Arild Asnes, 1970", mis on esimene raamat triloogiast, kuhu kuulusid ka "Gymnaslærer Pedersens beretning om den store politiske vekkelse som har hjemsøkt vårt land" ("Gümnaasiumiõpetaja Pederseni jutustus suurest poliitilisest ärkamisest, mis meie maad on tabanud", ekraniseeritud 2006) ning "Roman 1987" ("Romaan 1987").

1989. aastal võitis ta Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna.

1990. aastatel pöördus Solstad ühiskondlikelt teemadelt isiksuse arengu juurde. Selle perioodi tuntuimad teosed on 1992. aastal ilmunud "Ellevte roman, bok atten" ("Üheteistkümnes romaan, kaheksateistkümnes raamat", eesti keeles 1996, tõlkija Sigrid Kangur) ning kaks aastat hiljem ilmunud "Genanse og verdighet" ("Ujedus ja väärikus", eesti keeles 2010).

Viimastel aastatel on Solstad jõudnud autobiograafiliste teoste juurde: 2002. aastal ilmus romaan "16/07/41" ja 2006. aastal "Armand V.: fotnoter til en uutgravd roman" ("Armand V.: Ühe väljakaevamata romaani joonealused märkused", eesti keeles ilmunud 2009, tõlkija Sigrid Tooming). Viimase eest anti talle 2006. aastal Brage auhind.

Solstad on kirjutanud ka näidendeid ja esseesid. Suure jalgpallihuvilisena avaldas ta koostöös Jon Micheletiga aastatel 1982, 1986, 1990, 1994 ja 1998 jalgpalli MM-i reportaažide kogumikke.

Dag Solstad on ainus autor, kes on saanud Norra Kirjanduskriitikute Auhinna kolmel korral.

Isiklikku
---------

Solstad elab Oslos ja Berliinis. Ta on abielus kirjanik Jens Bjørneboe tütre Therese Bjørneboega.
"Põhjakonn" suunab siia. Ansambli kohta vaata artiklit Põhja Konn. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit Põhjakonn (täpsustus).
Edward von Lõnguse "Põhja konn"
**Põhja konn** on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi 1866. aastal kogumikus "Eesti rahva ennemuistsed jutud" ilmunud muinasjutu "Põhja konn" üleloomulikust olendist tegelane, konnataoline koletis.

Põhja Konna kujutis Viimsis
"Põhja konna" aluseks on Eestiski populaarne rahvusvaheline muinasjututüüp "Lohetapja", kuid August Annisti arvates soovis Kreutzwald lohe omadused eestipärasemale olevusele üle kanda, mõeldes selleks välja põhja konna.

Kreutzwald kujutab põhja konna hiiglasliku olevusena, kellel oli härja keha, konna jalad ja mao saba. Põhja konna keha oli kaetud kivist ja rauast tugevamate soomustega, tema silmad hiilanud heledamini kui küünlad. Põhja konn püüdnud kõike enda teel hävitada ning ajanud ta suust välja tuld ja suitsu. Nagu sünnib teisteski lohetapmislugudes, hävitas põhja konna noormees kavalust appi võttes.

Põhja konn teistes kirjandusteostes
-----------------------------------

Andrus Kivirähki romaanis "Mees, kes teadis ussisõnu" on Põhja Konn vähemalt teose peategelase jaoks positiivne olend, kes kunagi suutis hävitada kõiki vaenulikult meelestatud võõramaalasi, kuid raamatu tegevusajal magab ta kuskil salajases koopas igavest und. Kivirähki raamatu Põhja Konn on igavene ja hävimatu, samas aga une tõttu ka täiesti tegevusvõimetu.

Viited
------

1. ↑  August Annist. Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjuttude algupära ja kunstiline laad. Tallinn, Eesti Raamat, 1966, lk 182.

Välislingid
-----------

* Tekst Vikitekstides
Pierre Savorgnan di Brazza
**Pietro Paolo Savorgnan di Brazzà**, rohkem tuntud kui **Pierre Paul François Camille Savorgnan de Brazza** (26. jaanuar 1852 Rooma – 14. september 1905 Dakar) oli Itaalia päritolu prantsuse maadeavastaja.

Ta sündis Udine aadliku krahv Ascanio Savorgnan di Brazzà ja tema abikaasa Giacinta Simonetti seitsmenda pojana. Juba noorpõlves hakkasid teda huvitama tundmatud maad ja ta lõpetas Prantsuse mereväekooli Brestis.

Pariisi Geograafiaühingu toetusel uuris ta Kongo jõe paremat kallast, mis aitas Prantsusmaal rajada kolooniaid Kesk-Aafrikasse. 1886–1898 oli ta Prantsuse Kongo kindralkuberner. Tema valitsusaega iseloomustasid sündsad palgad ja inimlikud tingimused, eriti võrreldes teisel pool Kongo jõge paiknenud Belgia Kongoga. Kuid see tähendas, et koloonia tõi emamaale palju väiksemat kasumit kui näiteks Belgia Kongo. See tekitas Brazzale võimsaid vaenlasi. Need algatasid tema vastu laimukampaania, mistõttu Brazza lõpuks ametist vabastati.

1905 palus Prantsusmaa valitsus tal inspekteerida olukorda Prantsuse Kongos, mis oli tema äraolekul halvenenud. Brazza hinnang oli hävitav. Tagasiteel suri ta Dakaris ootamatult palavikku ja kuulujuttude järgi ta mürgitati. Ta maeti Alžiiri. Prantsusmaa Rahvuskogu lükkas tema aruande tagasi ja vaikis selle sisu maha. Halvad tingimused jäid Prantsuse Kongos kehtima veel aastakümneteks.

Tema järgi on saanud nime Kongo Vabariigi pealinn Brazzaville. Teda austatakse Kongos vabariigi loojana, ehkki ta suri rohkem kui pool sajandit enne vabariigi väljakuulutamist.

3. oktoobril 2006 maeti tema, tema abikaasa ja nelja lapse säilmed ümber Brazzaville'is avatud mausoleumi. See tekitas Kongo opositsioonis pahameelt: Brazzad nimetati kolonisaatoriks, kes polevat neegritesse humaanselt suhtunud, ja ülepea väärivat mausoleumi pigem mõni Kongo vabadusvõitleja.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib USA Kaitseministeeriumi hoonest, teisi tähendusi vaata Pentagon (täpsustus)* |

---

**Pentagon** on Ameerika Ühendriikide Kaitseministeeriumi peahoone, mis asub Virginia osariigis Arlingtoni maakonnas. Hoone nimi on saanud USA kaitseministeeriumi ja selle riigi sõjamasina sünonüümiks.

Hoonet ehitati 1941. aasta 11. septembrist kuni 1943. aasta 15. jaanuarini. Ehitust juhtis Robert Furman, kes oli hiljem Manhattani projekti juhi armeekindral Leslie R. Grovesi asetäitja julgeolekuküsimustes.

Hoone sai nime viisnurkse põhikuju järgi. See on maailm suurim kontorihoone ja USA arhitektuuripärandina kaitse all. Põrandapindalalt on Pentagon kolm korda suurem kui New Yorgi pilvelõhkuja Empire State Building.

11. septembril 2001, mis oli juhtumisi Pentagoni ehitustööde alguse 60. aastapäev, vallutasid 5 al-Qaeda enesetaputerroristi American Airlinesi lennu 77 ja suunasid selle Pentagoni. Õnnetuses hukkusid kõik 64 lennukis viibinut, sealhulgas 5 terroristi. Lisaks hukkus 125 hoones töötanud inimest, 106 sai vigastada. Hukkunute väike arv tulenes sellest, et parajasti käis selles hoone piirkonnas remont ja paljud kabinetid olid tühjad. Maja selles piirkonnas, mida lennuk tabas, töötas ainult 800 inimest tavalise 4500 asemel.

Viited
------

1. ↑  Key WWII figure kept quiet, denverpost.com, 10/24/2008

Välislingid
-----------

 Pentagon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Navitrolla** (kodanikunimega **Heiki Trolla**; sündinud 10. augustil 1970 Võrus) on eesti maalikunstnik.

Elukäik
-------

Kunstnikunimi Navitrolla on tuletatud kahe külanime liitmisest: Navi külast on pärit kunstniku ema ning Trolla külast tema isa. Navitrolla lõpetas Viive Kuksi kolmeaastase kunstistuudio. Õppis Tartu Ülikoolis geoloogiat, proovis astuda Eesti Kunstiakadeemiasse õppima arhitektuuri ja maali, kuid ei läbinud konkurssi. Osales 1990. aastal kunstirühmituse Lüliti asutamises.

Aastast 1993 vabakutseline kunstnik. Naivistlik maalimislaad tõi talle kiiresti tuntuse. 

Aastail 1997–2001 pidas Navitrolla kunstigaleriid nii Tallinnas kui ka Tartus. Praegu asub ainus Navitrolla galerii Tallinna vanalinnas, aadressil Lühike jalg 1. Navitrolla elab ja töötab Lõuna-Eestis.

Isiklikku
---------

Navitrolla poeg on räppar Azma. Navitrolla onu on eesti teadusfilosoof Enn Kasak.

Looming
-------

Viljelenud maali, graafikat ja tegevuskunsti, rohkesti töid on avaldatud postkaartidel ja kalendrites. Navitrolla on teinud ka kujunduse Tallinki parvlaevale Galaxy.

Navitrolla kunsti on liigitatud küll naivismi, küll sürrealismi äärealadele. Sagedaseks motiiviks on mitmesugused loomad nende jaoks harjumatus keskkonnas ja unenäoliste maastike taustal (nt troopilisele Aafrikale omased loomad põhjamaises looduses). Visuaalselt ja maalitehniliselt meenutavad Navitrolla maalid omaaegset Madalmaade talupojakunsti: lihtsad olustikulised motiivid, peenelt väljatöötatud detailid ja teataval määral ka kompositsiooni ülesehitus. Navitrolla piltidel korduvad stseenid, kus peamine idee, mis pildile mõtte ja ka pealkirja annab, on tavaliselt nurgas või esmapilgul märkamatu. Piltide pealkirjad on orgaaniliselt kujutatuga seotud. Navitrolla loomingus võib näha ka koomiksikunsti mõjusid: lühikest lugu, mis lõpeb ootamatu puändiga. Navitrolla on koomiksirea lühendanud üheks humoorikaks pildiks. 

Navitrolla on öelnud, et kõige suurem mõte, mida ta vaatajatele edastada tahab, on see, et maalides on ta õnnelik ja selle läbi on ta muutnud maailma ühe inimese võrra õnnelikumaks.

Navitrolla näitusi on toimunud hulgaliselt nii Eestis kui ka välismaal. 2008. aasta jaanuaris korraldas ta Tate Modernis näituse oma Londonis maalitud piltidest.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Navitrolla** |

* Korv, N. 12.04.2004. Soomuslehm ehk Kolm päeva Navitrolla elust
* Persoonilugu: Navitrollast Navitrollata (ja Ivo Parbusest) 2005
**Pentheus** oli vanakreeka mütoloogias Echioni ja Agaue poeg, Teeba riigitegelane, Kadmose ja Harmonia tütrepoeg, Menoikeus vanema isa.

Pentheuse ema õde oli Semele, Dionysose ema. Semele suri Zeusi nägemise tõttu enne Dionysose sündi, ent Zeus peitis sündimata poja oma reie sisse, kust see mõne kuu pärast uuesti sündis. Pojast sai veinijumal.

Kui Dionysos oli suureks kasvanud, tuli ta Teebasse oma vanavanemaid ja suguvõsa vaatama. Teda saatsid menaadid: rodu naisi, kes tantsisid ja laulsid, ülistasid Dionysost ja jõid veini. Nad käskisid kõigil Dionysost kummardada, sest tema olevat uus jumal.

Pentheus pidas seda avaliku korra rikkumiseks ja ilma loata meeleavalduse korraldamiseks ning käskis uue jumala vangi panna, nimetades teda petisest nõiaks Lüüdiamaalt.

Pime prohvet Teiresias keelas Pentheust ja ütles, et Dionysos on Semele poeg, kuid Pentheus nägi, et Teiresias on riides samamoodi kui menaadid, eefeuvöödid valgeis juustes, puhkes naerma ega uskunud.

Dionysos mõistis, et Pentheus ei usu tema jumalikkust. Ta ei puigelnud ja tuli vabatahtlikult Pentheuse ette; menaadid põgenesid mägedesse. Pentheus käskis Dionysose türmi heita, kuid kütked ja ahelad ei pidanud teda, lukud kukkusid eest ja uksed avanesid iseenesest.

Seepeale taipas suur osa linnaelanikest, et Dionysosel on üleloomulikud võimed. Paljud naised, sealhulgas Pentheuse ema Agaue ja tädi Autonoe ühinesid menaadidega. Kuid Pentheus jäi endale kindlaks ning sõimas ja ähvardas Dionysost. Dionysos jalutas vanglast minema. Ka Pentheus tormas mägedesse linna naisi otsima, ent siis nuhtles Dionysos neid hullusega, nii et nad purjuspäi pidasid Pentheust lõviks, tapsid ta ja kiskusid tükkideks.

Kas Pentheus oli Teeba kuningas
-------------------------------

Enamik allikaid nimetab Pentheust Teeba kuningaks. Siiski on argumente selle väite vastu.

Mõne allika järgi loobus Kadmos Teeba troonist Pentheuse kasuks, mõne järgi oma poja Polydorose kasuks. On vähetõenäoline, et Kadmos oleks jätnud trooni tütrepojale, kui tal endal oli kaks poega. Osa allikaid väidab, et Pentheuse surm ajendaski Kadmost troonist loobuma.

Kui Pentheus oleks olnud Teeba kuningas, oleks tema surma järel pärinud trooni tema poeg Menoikeus, aga sellenimelist Teeba valitsejat mütoloogias ei ole; Teebat valitsesid Polydorose järeltulijad, mitte Pentheuse järeltulijad.

Pentheus kunstis
----------------

Pentheuse surma käsitleb Euripidese tragöödia "Bakhandid". Seda on ka korduvalt kujutatud antiiksetel vaasimaalidel. Pärast vanaaega on Pentheust kunstis vähe kujutatud.
Rachel Corrie tänav Ramallah linnas
**Rachel Aliene Corrie** (10. aprill 1979 – 16. märts 2003) oli ameerika aktivist ja kirjanik. Ta oli pro-Palestiina grupist, mille nimi oli International Solidarity Movement (ISM). Ta tapeti 2003. aasta 16. märtsil Iisraeli kaitseväe poolt Rafah' linnas, mis asub Gaza lõunaosas. Sel ajal oli teise Palestiina intifada kõrghetk. Täpseid asjaolusid ning seda, kes oli toimunus süüdi, on mitmel korral vaidlustatud.

Lapse- ja nooruspõlv
--------------------

Rachel Corrie sündis 10. aprillil 1979 ning kasvas üles Olympia linnas, mis asub Washingtoni osariigis Ameerika Ühendriikides. 
Evergreeni State'i ülikoolis sai Corriest pühendunud aktivist, kes võitles rahu nimel. Ta liitus peagi International Solidarity Movementiga (ISM), mis vaidlustab Iisraeli vägede tegusid Läänekaldal ja Gazas. 
Ülikooli viimasel aastal tegi Corrie ettepaneku iseseisvaks õppevisiidiks, mille käigus ta reisiks Gazasse, liituks ISMi meeleavaldajatega, sealhulgas pannes aluse ka Olympia ja Rafah' linna sõpruslinna projektile. Enne lahkumist organiseeris ta kirjavahetuse Olympia ja Rafah' laste vahel.

Viited
------

1. ↑  American Peace Activist Killed by Army Bulldozer in Rafah
2. ↑  Rachel Corrie's death was an accident, Israeli judge rules
3. 1 2  ProPilt: Rachel Corrie
4. ↑  "Parents speaking out to keep alive memory of child killed in Gaza
5. ↑  "The Death of Rachel Corrie". Mother Jones.
6. ↑  Klein (22. mai 2003), avaldanud Flanders, 2004, p. 182.
Pentüülrühma võimalikud isomeerid: *n*-pentüül- (amüül-), *s*-pentüül-, 3-pentüül-, 2-metüülbutüül-, *i*-pentüül- (*i*-amüül-), 3-metüülbut-2-üül-, 2-metüülbut-2-üül- (*t*-amüül-), 2,2-dimetüülpropüül- (neopentüül-)
**Pentüülrühm** on orgaanilise molekuli osa (substituent), mis koosneb üksiksidemetega seotud süsiniku ja vesiniku aatomitest ja milles on 5 süsiniku aatomit.

Kvantitatiivselt vastab pentüülrühm pentaani molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom. Pentüülrühma üldvalem on –C5H11, mille lühendina (sümbolina) kasutatakse Pn. Varasemas kirjanduses on pentüülrühma tähenduses kasutatud ka nimetust "**amüül-**.

Nii nagu pentaani molekulil esineb struktuuriisomeeria, nii esineb ka pentüülrühmal 8 isomeerset struktuuri. 
Pentüülrühm ei ole reaalselt esinev aineosake, vaid formaalne vaba valentsiga rühm, millega on molekulis seotud veel mingi aatom või rühm. Pentüülrühma tähenduses on kasutatud ka terminit "pentüülradikaal", mille põhitähendus on vaba radikaal Pn•, mis tähendab reaalset ebastabiilset intermediaati ja mitte formaalset molekuli osa, nagu seda on pentüülrühm.

Neopentüülrühma sisaldav ühend
Hargnenud struktuuriga rühma (CH3)3C-CH2– nimetatakse **neopentüülrühmaks** (sümbol Np).

**Tsüklopentüülrühm** on 5-lüliline tsükkel ja vastab valemile –C5H9.

Vaata ka
--------

* Alküülrühm
* Amüülalkohol
Parun Pierre de Coubertin
Parun **Pierre de Coubertin** (sündinud **Pierre de Frédy**; 1. jaanuar 1863 Pariis – 2. september 1937 Genf) oli prantsuse pedagoog ja ajaloolane, keda tuntakse eelkõige kaasaegsete olümpiamängude algatajana.

De Coubertin organiseeris 23. juunil 1894 rahvusvahelise konverentsi Sorbonne'is. Ta tegi ettepaneku kutsuda ellu olümpiamängud. Samas loodi Rahvusvaheline Olümpiakomitee ja de Coubertin valiti organisatsiooni juhtima. 
Otsustati ka, et esimesed kaasaegsed olümpiamängud toimuvad Ateenas Kreekas ja olümpiamänge hakatakse korraldama iga nelja aasta järel.
Ateena mängud õnnestusid ja de Coubertin valiti ROK-i presidendiks.

Järgmised mängud toimusid aastal 1900 Pariisis. Kolmandad olümpiamängud peeti Saint Louises 1904. Kuna mõlemas linnas korraldati samal ajal ka maailmanäitus, jäid olümpiamängud nende varju.

Pierre de Coubertin astus ROK-i presidendi ametist tagasi 1924, pärast Pariisis toimunud mänge. Ta jätkas aupresidendina kuni oma surmani.

De Coubertin tõi olümpiamängudele maratonijooksu, kettaheite ja moodsa viievõistluse.

De Coubertini keha on maetud Lausanne'i, kuid tema süda on maetud kehast eraldi, antiiksete olümpiamängude varemete lähedale.

Vaata ka
--------

* Olümpiadeviis
* Antiikolümpiamängud
* Kaasaegsed olümpiamängud
* Ood spordile, de Coubertini pseudonüümide all avaldatud luuletus

Kirjandus
---------

* "Pierre de Coubertin" (kogumik; sisaldab: V. Novoskoltsev, "Leegitsev teatepulk", vene keelest tõlkinud Ralf Toming ja L. Lokotar; Pierre de Coubertin, "Olümpiaidee", kõned ja artiklid, saksa keelest tõlkinud E. Kudu). Eesti Raamat, Tallinn 1979, 240 lk

Välislingid
-----------

* ROKi presidendid
* Olümpiamuuseum Lausanne'is
* Vapp
Racibórzi ajalooline turuväljak. Paremal Maarja sammas, tagaplaanil ajaloolised hooned
**Racibórz** [ratš'ibuš] on linn Poola edelaosas Sileesia vojevoodkonnas, Racibórzi maakonna keskus. 

2006. aasta 28. veebruari seisuga oli linnas 60 218 elanikku.

Ajalugu
-------

Kuni 5. sajandini elasid Racibórzi alal idagermaani hõimud. Suure rahvasterändamise käigus hõivasid selle ala slaavlased, kes rajasid sinna kindluse. Kindlust on esimest korda mainitud aastal 845. Kindlusest sai Ülem-Sileesia esimene pealinn.

Aastal 1172 rajas hertsog Mieszko I Racibórzi hertsogkonna. 1217 sai asula linna õigused. Alates 1299. aastast valitses Racibórzi oma linnanõukogu.

Viimane Piastide dünastiast pärit hertsog suri 1336 ja sellest ajast kuni 1521. aastani juhtis linna Přemysliidide dünastia kõrvalharu Opole hertsogid.

Teise maailmasõja ajal kandis linn saksapärast nime **Ratibor**.

1975–1998 oli Racibórz Katowice vojevoodkonnas.

Sõpruslinnad
------------

Racibórzi sõpruslinnad on Kaliningrad (Venemaa), Kędzierzyn-Koźle (Poola), Leverkusen (Saksamaa), Opava (Tšehhi), Roth bei Nürnberg (Saksamaa), Tõsmõnõtsja (Ukraina) ja Wrexham (Suurbritannia).

Sport
-----

Naiste jalgpalliklubi RTP Unia Racibórz mängib kõrgliigas Ekstraliga Kobiet.
Pentti Saarikoski (1958)
**Pentti Ilmari Saarikoski** (2. september 1937 Impilahti – 24. august 1983 Joensuu) oli soome kirjanik ja tõlkija, teise maailmasõja järgse Soome kirjanduse silmapaistvamaid esindajaid.

Saarikoski avaldas luuletusi 1950. aastatest oma surmani. Läbimurde saavutas ta 1962 ilmunud luulekoguga "Mitä tapahtuu todella?", milles ta pani aluse nn osalusluulele. Ta tõlkis soome keelde antiikkirjandust (sealhulgas Homerose "Odüsseia"), James Joyce'i "Ulyssese", Aristotelese "Luulekunstist" ning mitu Saul Bellow', Henry Milleri ja Philip Rothi teost. 

Ta kirjutas varjunime Nenä ('nina') all ka vesteid ajalehtedele Ylioppilaslehti, Uusi Suomi ja Kansan Uutiset. Ta pilkas kirikut, sõjaväge, poliitikat ja kõike konservatiivset ning parodeeris osavalt Soome poliitikute kasutatavat kantseliiti.

Saarikoski oli aktiivne kommunist ja kandideeris korduvalt Eduskunna liikmeks, kuid ei osutunud valituks.

Pentti Saarikoski on maetud Heinävesi Valamo kloostri surnuaiale.

Teosed
------

### Luule

* Runoja (1958)
* Toisia runoja (1958)
* Runot ja Hipponaksin runot (1959)
* Maailmasta (1961)
* Mitä tapahtuu todella? (1962)
* Kuljen missä kuljen (1965)
* Ääneen (1966)
* Laulu laululta pois (1968)
* En soisi sen päättyvän (1968)
* Katselen Stalinin pään yli ulos (1969)
* Onnen aika (1970)
* Alue (1973)
* Eino Leino (runomuotoinen tutkielma) (1974)
* Ja meille jäi kiireetön ilta (koos Mia Berneriga) (1975)
* Tiarnia-triloogia:
	+ Tanssilattia vuorella (1977)
	+ Tanssiinkutsu (1980)
	+ Hämärän tanssit (1983)

### Proosa

* Ovat muistojemme lehdet kuolleet (1964)
* Aika Prahassa (1967)
* Kirje vaimolleni (1968)
* Asiaa tai ei (1980)
* Euroopan reuna kineettinen kuva (1983)

### Eesti keelde tõlgitud

* "On või ei ole. Euroopa serval", Perioodika, 1985, tõlkinud Piret Saluri.
* "Hämara tantsud", Eesti Raamat, 1989, tõlkinud Joel Sang, Paul-Eerik Rummo ja Debora Vaarandi.
* "On või ei ole. Euroopa serval. Bretagne’i päevik", Varrak, Tallinn, 2007, tõlkinud Piret Saluri.
* "Luuletused", Tuum, 2012, tõlkinud Lauri Kitsnik, Hasso Krull, Kalju Kruusa, Asko Künnap, Jürgen Rooste, Joel Sang ja Elo Viiding.

Tunnustus
---------

* 1974 Aleksis Kivi auhind

Isiklikku
---------

Ta oli neli korda abielus. 1975. aastal kolis ta oma neljanda naise Mia Berneriga Rootsi, kus elas Göteborgi lähedal Tjörni saarel. Tema isiksusele ja loomingule avaldas suurt mõju rohke alkoholitarbimine. Juba 1968. aastal sattus ta deliiriumis haiglaravile, kuid jätkas ülemäärast alkoholitarbimist surmani. Kireva eraelu tõttu jälgiti tema tegemisi pidevalt ajakirjanduses.

Kirjandus
---------

* Tuula-Liina Varis "Kilpkonn ja õlgmarssal", tõlkinud Piret Saluri, Perioodika 1996; EKSA 2012.
* Pekka Tarkka "Pentti Saarikoski" (Otava, I 2002, II 2004; soome keeles).

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Pentti Saarikoski** |

* Kirjad musta mere äärest, Linda Kaljundi arvustus ajakirjas Vikerkaar.
* Pentti Saarikoski kõneleb 1960ndatel
Pudel vahuveini Prosecco di Conegliano spumante ja pokaalitäis väljakallatud Prosecco Frizzantet, mis lõpetab mullitamise praktiliselt kohe pärast pokaali kallamist

Ülevaade
--------

**Prosecco** on kuiv Itaalia vahuvein, mis on valmistatud Glera ("Prosecco") viinamarjadest. Viinamarja nimi muudeti ära segaduste vältimiseks. Prosecco vahuveinid on pärit Kirde-Itaaliast, kus nende toorainet – viinamarju – kasvatatakse Veneto ja Friuli-Venezia Giulia veinipiirkonnas. Tänapäeval tohib Proseccoks nimetada vaid neist veinipiirkondadest pärit vahuveine.

Ajalugu
-------

Odav Prosecco Frizzante, mida kunagi müüdi plekkpurgis
Prosecco algusaastatel, kui Prosecco vahuveini valmistamiseks kasutatav viinamarjasort kandis veel Prosecco nime, hakati seda massiliselt kasvatama ka muudes riikides, näiteks Argentinas, Austraalias, Brasiilias ja teistes uue maailma veiniriikides. Ka seda vahuveini nimetati Proseccoks. Alates 2009. aastast tohivad Prosecco nime kanda vaid mõned Kirde-Itaalia veinipiirkonnad.

Omal ajal müüdi Proseccot kui magusat ja madalakvaliteedilist vahuveini ka plekkpurgis. Tänapäeval on Prosecco kuiv ja kvaliteetne vahuvein, mida tohib pudeldada ainult traditsioonilistesse klaaspudelitesse.

Prosecco veinide kvaliteediklassid
----------------------------------

Prosecco DOC veinid jagunevad kolme kategooriasse:

* Mullita (*still*) vein, mille tootmismaht jääb umbes 5% kanti ning seda toodetakse peamiselt sisemaiseks tarbimiseks.
* Kerge mulliga Prosecco Frizzante. Frizzante veinid on tavaliselt odavamad kui Spumante veinid, kergemad ning vaht kaob kiiremini.
* Suurema mulliga Prosecco Spumante. Mullid ja vaht püsivad kauem. Kui Frizzante suletud pudelis on rõhk 2,5 baari, siis Spumante pudelis 3,0 baari.

Prosecco tootmismahud
---------------------

Prosecco vahuvein võidab aina enam populaarsust, sest tegemist on enam-vähem sama kvaliteetse veiniga kui Prantsusmaalt pärit Champagne, kuid hind on tunduvalt taskukohasem. Aastal 2013 toodeti Proseccot 315 miljonit pudelit, sellest 240 miljonit pudelit erikvaliteediga DOC Proseccot, mida on 24% rohkem kui aasta varem. Viimase kümne aasta jooksul on tootmis- ja müügimahud kasvanud 75–80%.

Välislingid
-----------

* Cantine Conegliano Valdobbiadene: l'elenco completo - Prosecco.it — Conegliano Valdobbiadene DOCG - Prosecco Superiore dal 1876
* Prosecco tutvustus Veiniguru veebilehel
**Pentateuh** (ka *pentateuk* 'viie kirjakeeriku raamat'; kr *pentateuchos*) ehk **viisraamat** ehk Toora on piibli esimese viie Moosese raamatu kreekakeelne koondnimetus.

Richard Simon (1638–1712) jõudis oma raamatus "Histoire critique du Vieux Testament" ("Vana Testamendi ajalooline kriitika") ja Baruch Spinoza (1632–1677) väitis oma teoses "Tractatus Theologico-Politicus" ("Teoloogilis-poliitiline traktaat"), et Moosese raamatud ei ole Moosese kirjutatud. Moosese raamatutes leiduvad vastuolud kronoloogias, kordused jms kõnelevad Spinoza meelest selle vastu, et raamatul on olnud üks autor. Tänapäeval endastmõistetavaks peetud seisukohad ei olnud aga endastmõistetavad 17. sajandil. 1678. aastal hävitas Pariisi timukas Prantsusmaa kardinali käsul avalikult Simoni "Vana Testamendi ajaloolise kriitika" ning 1656. aastal heideti Spinoza "ketserlike seisukohtade" avaldamise pärast juudi kogudusest välja. Kuid oma töödega panid Simon ja Spinoza ise seda teadmata aluse Piibli kirjanduskriitikale, mis on teadusliku piibliuurimise oluline osa kuni tänaseni.

Vaata ka
--------

* Toora

Viited
------

1. ↑  Jaan Lahe. Võitlus õige piiblitõlgenduse pärast. Kristlike piiblitõlgenduste ajalugu, 3. osa: uusaeg. 31. mai 2013.
**Ruumlaeng** on ühemärgiline (negatiivne või positiivne) elektrilaeng, mille kandjad (elektronid, ioonid) on pidevalt jaotatud piiritletud ruumiosas (vrd punktlaeng). 

Ruumlaeng tekib näiteks gaaslahenduslambi ioniseeritud gaasis ja elektronlambi elektroodide vahel. Pingestatud vaakumdioodi anoodi ja katoodi vahel juhivad voolu katoodist emiteerunud elektronid. Need loovad lambi elektroodide vahelises ruumis negatiivse elektrivälja; selles ruumis puuduvad positiivse laenguga osakesed, mis elektronide laengut kompenseeriksid.

Ruumlaengud tekivad ka pooljuhtseadise pn-siirde piirkonnas. Pooljuhi n-juhtivusega osast difundeeruvad elektronid pooljuhi p-juhtivusega ossa, kus toimub rekombinatsioon, s.o vastandmärgilise laenguga osakeste (elektronide ja aukude) ühinemine ning vabad laengukandjad kaovad. Elektroni kaotanud aatomid muutuvad n-pooljuhis siirdelähedases ruumis positiivse laenguga ioonideks ja loovad elektrivälja. Samamoodi difundeeruvad augud vastassuunas, nii et p-pooljuhis moodustub siirdele lähedases ruumis vastassuunaline (negatiivne) elektriväli. Need ruumlaengute vastassuunalised väljad mõjuvad vastu vabade laengukandjate (elektronide ja aukude) edasisele difundeerumisele.

Vaata ka
--------

* pn-siire
Joseph Estrada (1998)
**Joseph Ejercito Estrada** (sünninimega **José Marcelo Ejército**; sündinud 19. aprillil 1937 Manilas) on Filipiinide filminäitleja ja poliitik. Ta oli alates 30. juunist 1998 kuni 20. jaanuarini 2001 Filipiinide president. Aastatel 1992–1998 oli ta Filipiinide asepresident. 2013. aasta juunist kuni 2019. aasta juunini oli ta Manila linnapea.

Ta sündis aastal 1937 Tondos, praegu Manila linnaosas, kuid üles kasvas ta San Juanis (asub Manilast ida suunas). Ta on õppinud Filipiinide Tsentraalkolledžis (Central Colleges of the Philippines) ja Mapúa Tehnoloogiainstituudis. 20-aastaselt hakkas ta näitema filmides; siis muutis ta oma nime (Joseph Ejercito Estradaks). Ta on mänginud rohkem kui sajas filmis ja ta on produtsendina osalenud 70 filmi valmimises.

Välislingid
-----------

* Joseph Estrada CV

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Salvador Laurel** | **Filipiinide asepresident**1992–1998 | Järgnev**Gloria Macapagal-Arroyo** |
| Eelnev**Fidel Valdes Ramos** | **Filipiinide president**1998–2001 | Järgnev**Gloria Macapagal-Arroyo** |
**Rachel Louise Carson** (27. mai 1907 Springdale, Pennsylvania – 14. aprill 1964 Silver Spring Maryland) oli Ameerika Ühendriikide zooloog, merebioloog ja ökoloog, kelle tähtsaima raamatu "Hääletu kevad" populaarsus pani aluse ülemaailmsele keskkonnakaitsepoliitika tekkele.

Elulugu
-------

Rachel sündis farmipidaja kolmelapselises peres noorimana. Juba lapsena huvitus ta loodusest: uuris tiike, viljapõlde ja metsi peamiselt ema juhendamisel. Esialgu kavatses ta koolis süveneda inglise keele ja kirjanduse õppele, kuid hiljem tekkis tal suurem huvi merebioloogia vastu. Aastal 1929 lõpetas ta Pennsylvania Tütarlaste Kolledži (tänapäeval Chathami Kolledž) *cum laude*.

Vaatamata finantsraskustele jätkas ta zooloogia- ja geneetikaõpinguid Johns Hopkinsi Ülikoolis, mille lõpetas 1932. aastal magistrikraadiga zooloogias.

Aastal 1932 suri tema isa, kes tütart oli rahaliselt toetanud, seetõttu ei olnud Rachelil võimalik alustada doktorikraadi õpet.

Pärast kooli alustas ta osakohaga tööd USA Kalanduse Büroos, kus ta kirjutas ja toimetas raadiokäsikirju. Tema tööd olid hinnatud kõrge kirjutamiskvaliteedi poolest.

Aastal 1937 suri Racheli õde ning ta pidi hoolitsema töö kõrvalt ka kahe õetütre eest.

Rachel tegi Kalanduse Büroos edukat karjääri ning 1949 ülendati ta asutuse peatoimetajaks.

Aastal 1952 loobus Rachel ametikohtadest ning pühendus üksnes kirjutamisele. Aastail 1956–1957 töötas ta mitme projekti kallal ja kirjutas populaarteaduslikele ajakirjadele artikleid.

1940. aastate keskel keskendus ta äsjaavastatud pestitsiidide, eriti DDT, ja nende loodusele avaldatava mõju uurimisele. Tema raamat "Hääletu kevad" räägibki suures osas keskkonnast, rõhutatud on pestitsiidide hukutavat mõju ökosüsteemidele.

Rachel suri 14. aprillil 1964 rinnavähki.

Tunnustus
---------

* 1952 – USA riiklik raamatuauhind (National Book Award)
* 1953 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Rachel Carson** |

* Rachel Carsoni koduleht
Kaselaug Rabivere maastikukaitsealal.
Rabivere raba talvel
**Rabivere maastikukaitseala** on kaitseala Raplamaal Kohila vallas Põikma, Mälivere, Aandu, Kadaka, Hageri, Pihali, Rabivere, Adila ja Rootsi külas ning Rapla vallas Röa, Koigi ja Kuku külas. Kaitseala pindala on 2157,6 ha, geograafilised koordinaadid on 59° 6′ 39″ N, 24° 42′ 35″ E. 

Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Sootaguse peakraav, Padriku oja, Maidla jõgi, Kaselaug, Pikklaug (Ida-Pikklaug), Pikklaug (Lääne-Pikklaug), Kõnnujärv, Seli raba laugas, Sopi järvik, Sopi järv. 

Rabivere maastikukaitseala kattub Natura-alaga **Rabivere loodusala**. 

Kaitseala on moodustatud aastal 1981 **Rabivere raba kaitsealana**.

Rabivere maastikukaitseala kaitse-eesmärk on:

1. elupaigatüüpide – huumustoiteliste järvede ja järvikute, lubjarikkal mullal kuivade niitude, aas-rebasesaba ja ürt-punanupuga niitude, puisniitude, looduslikus seisundis rabade, siirde- ja õõtsiksoode, liigirikaste madalsoode, vanade loodusmetsade, vanade laialehiste metsade, rohunditerikaste kuusikute, soostuvate ja soo-lehtmetsade ning siirdesoo- ja rabametsade, samuti eesti soojumika (*Saussurea alpina ssp. esthonica*) kaitse;
2. soomaastiku, erinevate sootüüpide, sealse elustiku ning kohalike veevarude kaitse ja säilitamine.

Vööndid
-------

* Rabivere piiranguvöönd (1800,4 ha),
* Rabivere sihtkaitsevöönd (357,1 ha).

Rabivere maastikukaitseala Keskkonnaregistri kood on KLO1000246.

Välislingid
-----------

* Rabivere maastikukaitseala
* Rabivere maastikukaitseala keskkonnaportaalis
* Rapla raj. RSN TK otsus nr. 268 Looduskaitse kohta Rapla rajoonis
**Ruudu Rahumaru** (pseudonüüm, kodanikunimi **Sandra Lepik;** sündinud 22. juulil 1991) on eesti foto- ja maalikunstnik.

Ta lõpetas 2015. aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia erialal. Juba õpingute ajal osales ta mitmel grupinäitusel ja korraldas isikunäitusi alates Lõuna-Eesti metsadest kuni Tallinna vanalinnani. Loomingu põhiliseks eesmärgiks on inimese ja ürglooduse hingemaastike ühendamine. Oma loomingus käsitleb ta reaalsuse mitmekihilist olemust ja inimeste maagilisi hingemaastikke. Tema töövahendid on fotokunst, tunnetus ja mäng. 

Viimase aja tähtsamad kunstiprojektid on tal olnud fotomaalide isikunäitused "Maa embus ja tule laul" (2018), "Tüvemustrid" (2018) ja fotoinstallatsioon "Tsõõr" (2018). Ettevalmistamisel on fotomaalinäitus "Templihoidjad".

2019. aastal oli ta hiljuti välisministeeriumi kultuuripreemia pälvinud Edward von Lõnguse Euroopa turnee "(R)estart Reality" dokumenteerija.

Tunnustus
---------

* 2017 Tartu Kultuurikandja aunimetus (noor kultuurikandja)

Välislingid
-----------

* Kunstniku koduleht
* Kunstnik Instagramis
* TARTU KUNSTIMAJAS AVATAKSE RUUDU RAHUMARU NÄITUS, Müürileht, 14. veebruar 2018
* Ruudu Rahumaru fotomaalide näitus "Tüvemustrid", TÜ Füüsika Instituudi uudised, 5. aprill 2018
* Raimu Hanson. Tavatult värvikireva kunsti juured peituvad Kolumbias, Tartu Postimees, 19. veebruar 2018
**Rabkor** on alevik Valgevenes Homieli oblastis Akciabrski rajoonis Akciabrski külanõukogus. 

Alevik asub oblasti keskusest Homielist 208 ja rajooni keskusest Akciabrskist 5 kilomeetri kaugusel. Alevikus asub Rabkori raudteejaam, mis on Babrujski ja Rabkori vahelise raudtee lõppjaamaks.

Rabkoris tegutsevad tööstusettevõtetest naftabaas ja asfaldivabrik, seal on ka põllumajanduslike keemiatoodete laod.

Ajalugu
-------

Alevik asutati aastal 1931 seoses raudtee ehitamisega. Algselt kandis see nime **Udarnaja**, ent pärast raudteejaama valmimist nimetati asula Rabkoriks, mis on akronüüm venekeelsest kommunistlike noorte tööbrigaadist (рабочая особая бригада комсомольсомольских организаций района). Teise maailmasõja ajal põletasid Saksa karistussalklased aleviku korduvalt maha, tappes ühtlasi 63 sealset elanikku.

Alevik pole kunagi olnud eriti rahvarohke – enamasti on seal elanud veidi üle 100 elaniku. Elanike madalseis oli alevikus aastal 2004, mile seal oli vaid 36 elanikku.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2020. Vaadatud 18. septembril 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Mudane pind kuivades praguneb, sest süsteemi maht väheneb
Kaki kuivatamine, et valmistada *hoshigakit*
**Kuivatamine** ehk **kuivatus** on vee eemaldamine tahkest, vedelast või gaasilisest ainest.

Kuivatamiseks kasutatakse kõige enam füüsikalis-keemilisi meetodeid, näiteks aurustamist, absorptsiooni, adsorptsiooni, destillatsiooni, sublimatsiooni, gaaside puhul kasutatakse ka kondenseerimist. Suurema efektiivsusega, ehkki kallimad, on keemilised meetodid, mille puhul kasutatakse vettsiduvaid (hügroskoopseid) aineid nagu CaCl2, K2CO3, Al2O3, silikageel, Na, P2O5 jm. Vett siduvad agendid on kasutusel eeskätt laborites.

Kuivatamine kestab seni, kuni veeauru rõhk kuivatatava aine pinnal saab võrdseks veeauru osarõhuga ümbritsevas keskkonnas. Absoluutsele lähedase kuivuse saavutamine nõuab suletud süsteemi (näiteks eksikaator) ja paljudel juhtudel spetsiifilist käitlust.

Kuivatamist kasutatakse tihti toiduainete säilitamiseks. Kuna kuivatamine kõrgel temperatuuril kahjustab toiduainete maitset ja vähendab toiteväärtust, siis eelistatakse vaakumkuivateid, kus protsess toimub kiiremini ja madalamal temperatuuril. Veelgi parem on kasutada sublimeerimist – toiduaine külmutatakse ja seejärel kuivatatakse kõrgvaakumis.

Looduses toimub vett sisaldavate avatud süsteemide korral nende paratamatu kuivamine, mis sõltub ümbruskonna temperatuurist, tuulest, õhuniiskusest, päikesekiirgusest, kuivava materjali poorsusest, pinna omadustest jm teguritest. Suhteliselt kuiva aine, kuid suure õhuniiskuse korral toimub vastupidine protsess – aine niiskus suureneb.

Vaata ka
--------

* Lahutusmeetodid
* Hügroskoopsus
* Eksikaator
* Puidu kuivatamine
**Kujawy-Pomorze vojevoodkond** on vojevoodkond Poola põhjaosas.

Linnad
------

Majandus
--------

### Turism

Maakonnad
---------

Vojevoodkonnas on neli maakonna (*powiat*) õigustega linna (*miasto na prawach powiatu*):

1. Bydgoszcz
2. Grudziądz
3. Toruń
4. Włocławek

ja 19 maakonda:

1. Aleksandrów Kujawski maakond
2. Brodnica maakond
3. Bydgoszczi maakond
4. Chełmno maakond
5. Golub-Dobrzyńi maakond
6. Grudziądzi maakond
7. Inowrocławi maakond
8. Lipno maakond
9. Mogilno maakond
10. Nakło maakond
11. Radziejówi maakond
12. Rypini maakond
13. Sępólno maakond
14. Świecie maakond
15. Żnini maakond
16. Toruńi maakond
17. Tuchola maakond
18. Wąbrzeźno maakond
19. Włocławeki maakond

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* 

  


Poola vapp
Poola vojevoodkonnad

Alam-Sileesia | Kujawy-Pomorze | Łódź | Lublin | Lubusz | Lääne-Pomorze | Masoovia | Opole | Podkarpacie | Podlaasia | Pomorze | Sileesia | Suur-Poola | Święty Krzyż | Väike-Poola | Warmia-Masuuria


Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
Rabivere raba
**Rabivere soo** ehk **Hagudi soo** ehk **Rabivere raba** on raba Raplamaal Kohila vallas ja alevis. Soo jääb Rabivere maastikukaitseala piiresse.

Soo jääb Kohila alevist edelasse. Raba on osa Rabivere maastikukaitsealast, välja arvatud loode- ja läänepoolne osa, kus toimub freesturba tootmine. Rabast kagu poole jääb Kõnnu raba, lääne poole jääb Pihali soo. Mõlemad kuuluvad Rabivere maastikukaitsealale ja kõik koos moodustavad peaaegu katkematu rabamassiivi. Rabas on hulgaliselt laukaid (Pikklaug, Kaselaug). Kuna piirkonnas on palju karsti, siis kaovad rabast väljuvad veed peagi maa alla (Urge kurisu). Raba servades ja laugaste ümbruses kasvab laiguti jõhvikaid. Raba sügavuseks hinnatakse kuni 6 m, suhteliseks kõrguseks kuni 3 m, seega on turbalasundi paksus kohati üle 8 m. Raba on vähe uuritud. Kaitse alla võeti aastal 1981. Ei ole lubatud vee reguleerimist ja turba tootmist. Raba on tähtis maastikuliselt, ökoloogiliselt ja veesäilitusalana, samuti jõhvikasoona ja karstialade toitealana. Kuid raba seisund on kohati ebarahuldav (kuivenduse ja freesturba pärast).

Välislingid
-----------

* Rabivere raba Eesti looduse infosüsteemis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib muusikaalbumist, videomängude seeria kohta vaata artiklit Brothers in Arms (mänguseeria).* |

---

**"Brothers in Arms"** on ansambli Dire Straits 1985. aastal ilmunud stuudioalbum.

Album tõusis Suurbritannia ja paljude teiste riikide edetabelite tippu. Suurbritannias müüdi seda 13-kordse plaatinaplaadi jagu, USA-s 9-kordse plaatinaplaadi jagu. Sellest sai läbimüügilt 1980. aastate kolmas album ja 2007. aastal oli see kõigi aegade albumimüügi edetabelis 20. kohal. Albumi tuntuimad lood on "Money for Nothing", "Walk of Life" ja "Brothers in Arms".

See oli üks esimesi albumeid, mis salvestati täielikult digitaalselt (SPARS-kood DDD). 

Album ilmus nii CD, lühendatud versioonina vinüülplaadi (et mahuks ühele LP-le) kui ka kasseti kujul. Album oli esimene, mille CD-sid müüdi üle miljoni.

Dire Straits võitis albumiga 2 Grammy auhinda.

Lood
----

Kõikide lugude autor on Mark Knopfler, kui pole teisiti märgitud.

1. "So Far Away" – 5:12 (3:59 LP-l)
2. "Money for Nothing" (Knopfler, Sting) – 8:26 (7:04 LP-l)
3. "Walk of Life" – 4:12 (4:07 LP-l)
4. "Your Latest Trick" – 6:33 (4:46 LP-l)
5. "Why Worry" – 8:31 (5:22 LP-l)
6. "Ride Across the River" – 6:58
7. "The Man's Too Strong" – 4:40
8. "One World" – 3:40
9. "Brothers in Arms" – 6:55
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist, perekonna kohta vaata artiklit Ruugerüdi (perekond)* |

---

**Ruugerüdi** ehk **ruugerisla** (*Tryngites subruficollis*) on linnuliik. Ta on ruugerüdi perekonna (*Tryngites*) ainus liik.

Välimus
-------

Ruugerüdi on 18–20 cm pikk, soorüdist veidi suurem lühikese noka ja kollaste jalgadega kahlaja, kes välimuselt sarnaneb tutkaga. Ruugerüdi ülapool on kõigis sulestikes mustriline pruun ja alapool põhiliselt heleruuge.

Levik
-----

Ruugerüdi pesitsusaegne levila hõlmab tundrapiirkonna põhiliselt Kanada Loodealadel. Väljaspool pesitsusperioodi on ta laialt ringihulkuv lind, keda kohatakse preeriates, golfiväljakutel, lennuväljadel ning muudel murustel lagealadel ja rannikul. Ruugerüdi rändab väga pikki vahemaid. Ta pesitseb Põhja-Ameerika tundraaladel ja talvitub peamiselt Lõuna-Ameerikas, eriti Argentinas. Ta rändab põhiliselt läbi Põhja-Ameerika keskosa. Eksikülalisena satub ta regulaarselt Lääne-Euroopasse. Näiteks Iirimaal ja Suurbritannias on ruugerüdi Põhja-Ameerika kahlajatest üks tavalisemaid juhukülalisi, keda kohatakse seal peamiselt sügiseti.

Ökoloogia
---------

Ruugerüdi teeb pesa maapinnale, muneb neli muna.

Toitub putukatest ja teistest selgrootutest.

Leiud Eestis
------------

Eestis on ruugerüdi kohatud ühel korral: linnuvõistluse Estonian Open käigus vaadeldi 19. augustil 2006 üht isendit Lääne-Virumaal Natturi küla juures mererannas.

Välislingid
-----------

* EPL artikkel Eestis vaadeldud linnu kohta
* Liigikirjeldus inglise keeles
**Rabivere mõis** (saksa keeles *Rabbifer*) oli mõis Hageri kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Raplamaa Kohila valla territooriumile.

Kirjalikes allikates on mõisat esmamainitud 1417. aastal. Ühekorruseline poolkelpkatusega härrastemaja on ehitatud tõenäoliselt 18.–19. sajandi vahetuse perioodil. Enamik mõisa abihooneid on varemetes või hävinenud.

Pilte
-----

* PeahoonePeahoone
* AitAit
* Lauda varemedLauda varemed
* ParkPark
* PiirdemüürPiirdemüür
* Tall-tõllakuuri varemedTall-tõllakuuri varemed
* Talli varemedTalli varemed
* Viinavabriku varemedViinavabriku varemed

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Viited
------

1. ↑  ""Rabivere mõis"". *www.mois.ee*. Vaadatud 15.07.2012.

Välislingid
-----------

Hageri kirik
Hageri kihelkond

**Kirik**: Hageri  

**Mõisad**: Adila mõis | Angerja mõis | Hageri kirikumõis | Haiba mõis | Kelba mõis | Kirdalu mõis | Kernu mõis | Kohatu mõis | Kohila mõis | Kurtna mõis | Lohu mõis | Lümandu mõis | Mäeküla mõis | Maidla mõis | Ohulepa mõis | Pahkla mõis | Rabivere mõis | Ruila mõis | Salutaguse mõis | Sutlema mõis | Tohisoo mõis | Uuemõisa mõis