recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Dielektriline polarisatsioon** kui füüsikaline nähtus seisneb selles, et välise elektrivälja mõjul nihkuvad erinimelised, omavahel seotud elektrilaengud (nt molekulis) tasakaaluasendist välja ja moodustuvad dipoolid (elektriline dipool on süsteem, kus positiivsete ja negatiivsete laengute keskmed ei ühti). Ühesuunaliselt nihkunud dipoolid moodustavad dipoolmomendi.

Polarisatsioon avaldub dipoolmomentide resulteeriva vektorina {\displaystyle {\vec {P}}} (summaarne dipoolmoment ruumalaühikus).

Polarisatsioon isotroopses ühtlikus dielektrikus on nõrga välja korral võrdeline mõjuva elektriväljaga {\displaystyle {\vec {E}}}:

{\displaystyle {\vec {P}}=\varepsilon \_{0}\chi {\vec {E}},}
kus 

{\displaystyle \varepsilon \_{0}} on elektriline konstant;
{\displaystyle \chi } on dielektriline vastuvõtlikkus (keskkonna omadustest sõltuv võrdetegur).
Polarisatsiooni kui füüsikalise suuruse *P* mõõtühik on kulon ruutmeetri kohta (C/m2).

Viited
------

1. ↑  ENE 7. köide, 1994, lk 372
**Krabilised** ehk **lühihännalised** (*Brachyura*) on kümnejalaliste seltsi kuuluvate kõrgemate vähkide rühm, kes tänapäeval süstemaatiliselt paigutatakse infraseltsi alla. 

Krabiliste tagakeha on redutseerunud, kõverdunud ja jääb suure rindmiku alla. Krabilisi katab enamasti tugev välisskelett ning esimesed käimisjalapaarid on muundunud sõrgadeks. 

Krabisid võib leida kõikidest maailma ookeanidest, peale selle elutseb neid ka magevees ja maismaal. Eriti liigi- ja vormirohkelt leidub krabilisi troopilistes piirkondades. 

Krabide suurus varieerub 1 millimeetrist kuni jaapani hiidkrabi (*Macrocheira kaempferi*) suuruseni, kelle jalgade siruulatus küünib 3,8 meetrini[*viide?*].

Eestis on krabilistest sagedasti kohatud Läänemeres hiina villkäppkrabi (*Eriocheir sinensis*), mis on Euroopasse jõudnud laevade ballastveega. Alates 2011. aastat on siin invasiivse liigina järjest enam kohatud ka Põhja-Ameerika rannikult pärit mudakrabi (*R. harrisii*).

Süstemaatika
------------

Krabiliste süstemaatika on keeruline ja teadlaste seas täies osas üksmeel puudub. Krabiliste ülemseltse on 20 ringis ja nende alla kuuluvaid sugukondi on umbes 93.

Välislingid
-----------

* Kümnejalalised (Decapoda), www.zbi.ee
Yorktown (2002)
**Yorktown** (CG-48) oli Ameerika Ühendriikide sõjalaev, mis oli teenistuses aastatel 1984–2004.

Enne seda oli USA mereväes olnud juba mitu sellenimelist laeva. Näiteks 1840. aastal valminud 16 kahuriga purjelaev kandis seda nime. 1943, aastal valminud lennukikandja Yorktown (CV-10) võttis 27. detsembril 1968 Vaikse ookeani põhjaosas vastu Kuu-missioonilt tagasipöörduva kosmoselaeva Apollo 8.

1983. aastal valminud ristleja Yorktown (CG-48) oli võimas sõjalaev, mis osales paljudel Ameerika Ühendriikide ja NATO õppustel ja missioonidel. 1996. aastal sai Yorktownist mereväe nutika laev programmi osaline. Laevale rajati 27 Pentium Pro arvutiga valguskaablitega ühendatud arvutivõrk. Arvutite operatsioonisüsteemiks oli Windows NT. See arvutivõrk kontrollis kõiki olulisi laeva süsteeme. 21. septembril 1997, kui laev oli Virginia osariigi ranniku lähedal manöövritel, sisestas meeskonnaliige ühele kontrollsüsteemi andmebaasi väljale nulli. See põhjustas andmebaasihalduris nulliga jagamise, millele järgnes puhvri ületäitumine ja kõik arvutivõrgu arvutid seiskusid. Laeva jõuseadmed peatusid ning laev jäi abitult triivima. Lahinguolukorras oleks olnud tagajärjed fataalsed. Selle kohta on vastuolulist informatsiooni, kas laev pukseeriti sadamasse või saadi kolme tunni pärast laeva abisüsteemid tööle ning ta läks sadamasse omal käigul. Juhtunu uurimine kestis kolm päeva. Alles siis naasis laev teenistusse.

Vaikse ookeani ja Atlandi laevastikud valisid 1997. aasta märtsis NT 4.0 arvutivõrkude ja personaalarvutite standard operatsioonisüsteemiks. Aegis programmi laevastiku osakonna tegevdirektori Ron Redmani sõnul oli Yorktowni arvutisüsteemis mitmeid NT-ga seotud häireid. "NT sobib informatsiooni ja andmete edastamiseks, aga seadmete ja masinate juhtimiseks on Unix parem süsteem. NT-d ei ole piisavalt viimistletud ja meil on olnud NT kokkujooksmised." "Poliitika tõttu on meile peale surutud asju, mida me ilma poliitilise surveta ei teeks, nagu Windows NT kasutamine. Mina oleksin selles konkreetses rakenduses valinud Windows NT asemel Unixi, mis ei jookse nii kergesti kinni."

Viited
------

1. ↑  René Lotz. USS Yorktown. Seminar "Berühmt berüchtigte Softwarefehler", Universität Koblenz-Landau, Sommersemester 2003.
2. ↑  "Slabodkin, Gregory (13 July 1998). Government Computer News". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2009. Vaadatud 4. juulil 2021.
Animeeritud video hulkurplaneedi CFBDSIR 2149-0403 liikumisest
**Hulkurplaneet** on taevakeha, mis ei tiirle ühegi tähe ümber, vaid hulgub mööda maailmaruumi.

On oletatud, et hulkurplaneedid tekivad gaasipilve kokkutõmbumisel nagu tähedki, ainult et nende pilved on olnud nii väikesed, et tähti neist ei ole saanud, küll aga planeedi mõõtu taevakehad. Samuti on võimalik, et need on kunagi mõne tähe ümber tiirelnud, kuid teised planeedid on nad oma gravitatsioonijõu mõjul süsteemist välja kihutanud.

Kuni 2021. aastani oli leitud paarkümmend hulkurplaneeti, kuid siis avastati Linnutee galaktikas neid veel 70 ja kogutud andmeid vabamalt tõlgendades kuni 170, kuid oletatakse, et neid võib olla miljardeid.

Vaata ka
--------

* planeet
* täht
* kosmos
* gravitatsioon

Viited
------

1. 1 2  Priit Ennet (23.12.2021). "Astronoomid avastasid ühekorraga kümneid hulkurplaneete". *ERR Novaator*. Vaadatud 23.12.2021.
2. 1 2  Núria Miret-Roig; et al. (22.12.2021). "A rich population of free-floating planets in the Upper Scorpius young stellar association". *Nature Astronomy*. Vaadatud 23.12.2021. `{{netiviide}}`: et al.-i üleliigne kasutus kohas: `|autor=` (juhend)
"**Hullunud Tartu**" on 2010. aastast sügiseti Tartus toimuv iga-aastane interdistsiplinaarne kultuurifestival, mis ühendab kirjanduse, kunsti ja muusika. 2010-2018 oli festivali eestvedaja kirjanik Jaan Malin. Aastast 2019 on festivali kureerijaks Siim Lill. Algusest peale on korraldada aidanud Marja Unt. Igal aastal on see festival toimunud erinevas paigas:

2010 - Tartu Ülikooli kunagine närvikliinik Staadioni tn-l.

2011 - Tartu Ülikooli vanim anatoomikum Toomel.

2012 - Trükimuuseum ja Paberimuuseum.

2013 - Tartu Uus Teater ja endine Tartu Ülikooli kirik

2014 - Tartu Uus Teater + näitus klubis Promenaadiviis

2015 - kohvik Tervis ja restoran Wilde Vallikraavi ja Ülikooli nurgal + näitus klubis Promenaadiviis

2016 - Genialistide Klubis

2017 - Erinevate Tubade Klubi Aparaaditehases

2018 - Tartu Kirjanduse Maja

2019 - Tartu Kirjanduse Maja

Igor Kotjuh on arvanud, et: "Võib-olla see on kõige avatum kirjandusfestival Eestis".

Viited
------

1. 1 2  Kristel Härma ""Hullunud Tartu" tõi taas kokku kunstnikud, kirjanikud ja muusikud" ERR, 16.11.2012 (vaadatud 18. novembril 2012)
2. ↑  Igor Kotjuh: "Hullunud Tartu sõnas ja pildis" Sirp, 10. november 2017

Kirjandus
---------

* *Pilt ja sõna. Hullunud Tartu 2010–2012*. Toimetanud Jaan Malin, Kadri Asmer ja Marja Unt. Luul, 2013. 309 lk. ISBN 9789949309931
* *Pilt ja sõna. Hullunud Tartu II. 2013–2015*. Toimetanud Jaan Malin, Eveli Hämarsalu ja Marja Unt. Luul, 2016. 432 lk. ISBN 9789949814466

Välislingid
-----------

* Kristel Härma ""Hullunud Tartu" tõi taas kokku kunstnikud, kirjanikud ja muusikud" ERR, 16.11.2012
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib allegoorilisest väljendist ja kujundist; Terry Pratchetti romaani kohta vaata artiklit Surm (Kettamaailm); Bernardo Bertolucci debüütfilmi kohta vaata artiklit "Vikatimees (film)".* |

---

Austria-Ungari keisririigis sündinud serbia kunstniku Stevan Aleksići sümbolistlik maal "Surmaniitja", mis asub Matica Srpska galeriis Novi Sadis
Allegooria surma pühkides päikesekell küünlapuga.
**Vikatimees** on allegooriline väljend ja kujund, mis tähistab surma.

See on abstraktse mõiste personifikatsioon. Vikatimehe kujund on kasutusel nii eesti kui ka paljudes muudes keeltes (inglise keeles näiteks *Grim Reaper* või *Reaper Man*).

Vikatimehe kujund pärineb tõenäoliselt kahest allikast: Vana Testamendi Surmaingel ja vanakreeka mütoloogia tegelaskuju Kronos.

Surmaingel figureerib paljudes erinevates religioonides. Islamis kutsutakse teda Azraeliks, kes kirjutab igavesti nimesid suurde raamatusse, seejärel neid kustutades. Inimene kirjutatakse raamatusse sündides ja kustutatakse surres. Judaismis on Surmaingli nimeks Malakh ha-Mavet. Babülonlased kutsusid surma Motiks.

Surmaingel (Vikatimees) ei ole aga sugugi negatiivne kangelane vaid hea, püha ja oodatud isik, käskjalg, kellele Jumal on andnud volitused koguda hinged paradiisi. Teisest küljest võib Surmaingli ülesandeks, nagu kirjeldab Vana Testament, olla ka egiptlaste karistamine, kuid samas juutide säästmine. Aeg-ajalt aetakse Surmainglit segi Saatana, langenud inglite ja pimeduse jõududega.
**Papilys** on alev Leedus Biržai rajoonis, Papilysi valla halduskeskus. Alev asub Rovėja kaldal.

Alevis on põhikool, ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1936 valminud katoliku kirik ja aastal 1595 ehitatud kalvinistide kirik.

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1541, mil Radziwiłłid lasksid sinna rajada mõisa. Aastal 1505 ehitati Papilysisse kalvinistide kirikuhoone. Selle esimesd vaimulikud olid samuti Radziwiłłid. Kiriku juures hakkas tegutsema ka kool .Aastal 1729 rüüstati Palėvenė dominiiklaste kloostri vaimuliku Gruzdase eestvedamisel Nemunėlio Radviliškise ja Papilysi kalvinistide kirikuid. 

Aastail 1764–1832 tegutses asulas klooster. Nõukogude ajal oli Papilys kohaliku kolhoosi keskasula. Papilysist sai alev aastal 1972.

Pilte
-----

* Papilysi katoliku kirikPapilysi katoliku kirik
* Papilysi kalvinistide kirikPapilysi kalvinistide kirik
* KoolimajaKoolimaja
* PapilysPapilys

Tuntud elanikke
---------------

* Janusz Radziwiłł -Rzeczpospolita riigitegelane
* Kazys Binkis - Leedu luuletaja

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Papilys** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
Kunstniku kujutis heledast gammapurskest tähetekkeregioonis
**Gammasähvatus** ehk **gammapurse** on äärmiselt suure energiaga plahvatus, mida on vaadeldud kaugetes galaktikates. 

Need on heledaimad ja suurima energiaga elektromagnetilised sündmused, mida on Universumis vaadeldud. Gammasähvatused võivad kesta kümnest millisekundist mõne tunnini. Gammasähvatused vabastavad mõne sekundiga rohkem energiat kui Päike terve oma eluea jooksul. Tavaliselt on pärast esialgset sähvatust võimalik kauem vaadelda n-ö järelhelendust, mis on vaadeldav pikematel lainepikkustel, näiteks röntgenikiirguse, UV-kiirguse või infrapuna lainepikkusel. 

Enamiku gammasähvatuste allikad on Maast miljardite valgusaastate kaugusel mis tähendab, et need on väga suure energiaga ja väga haruldased. Kõik teadaolevad gammapursked on pärinenud väljastpoolt Linnuteed.

Esimesed gammapursked tuvastati 1967. aastal Vela satelliitide abil, mis olid mõeldud tuvastama salajasi tuumarelvakatsetusi. Avastus avaldati 1973. aastal. Pärast gammasähvatuste avastamist pakkusid astronoomid 1992. aastaks välja üle saja hüpoteesi nende päritolu selgitamiseks. 1997. aastal vaadeldi nähtava valguse ja röntgenikiirguse lainealas esmakordselt gammasähvatuse järelhelendust. Selle abil õnnestus määrata sähvatuse heledus ja selle allika kaugus, mis paigutas gammasähvatuste allikad väljapoole Linnuteed.

Viited
------

1. ↑  "Gamma Rays". *NASA*. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. mai 2012. Vaadatud 9. augustil 2020.
2. ↑  "Massive star's dying blast caught by rapid-response telescopes". *Phys.org*. Vaadatud 9. augustil 2020.
3. ↑  "Gamma Ray Bursters The Biggest Explosions Since the Big Bang". *Stony Brook Astronomy*. Vaadatud 9. augustil 2020.
4. ↑  "Gamma-Ray Burst Afterglow Anniversary". *NASA GSFC*. Vaadatud 9. augustil 2020.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Galveston (täpsustus).* |

---

**Galveston** on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Galvestoni maakonna halduskeskus.

Linn asub Galvestoni saarel; linna pindala on 539,6 km2 (millest 120 km2 on maismaa ja ülejäänu on veeala) ja elanike arv 2005. aastal oli 57 466.

Galvestoni vanalinn (*The Strand District*) on rahvuslik ajaloomälestis. Linn on populaarne turismi sihtkoht. Texase Iseseisvussõjas (1835–1836) Texase peamise sõjasadamana teeninud Galvestoni sadam on populaarne kruiisilaevade peatuskoht.

Kaitseks tormide ja üleujutuste vastu on ehitatud 16 km pikkune rohkem kui 5 meetri kõrgune kaitsevall, kuid sellest hoolimata sai Galveston septembris 2008 möllanud orkaanis Ike tugevalt kannatada. Tuntum on aga linna 1900. aastal purustanud Galvestoni orkaan, mis on suurima ohvrite arvuga looduskatastroof USA ajaloos.

Vaata ka
--------

* Orkaan Galvestonis

Välislingid
-----------

 Galveston – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Galvestoni koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib perekonnast; liigi kohta vaata artiklit Suur-jooksurkägu* |

---

Jooksurkägu
**Jooksurkägu** (*Geococcyx*) on käoliste seltsi kägulaste sugukonda kuuluv perekond.

Perekonda kuulub kaks liiki: suur-jooksurkägu (*Geococcyx californianus*, elab USA edelaosas) ja väike-jooksurkägu (*Geococcyx velox*, elab Mehhikos ja Kesk-Ameerikas). Alles hiliskvaternaaris välja surnud Conklingi jooksurkägu peetakse tänapäeval suur-jooksurkäo alamliigiks *G. californianus conklingi*.

Jooksurkägu elab kuivas avatud hajusate põõsastega piirkonnas, vahel põõsastikus, nii tasandikel kui mägedes. Kohati on nede arvukus üsna suur.

Jooksurkäod söövad kõike, mida suudavad kinni püüda ja millest jõud üle käib. Väike-jooksurkägu sööb peamiselt putukaid, suur-jooksurkägu lisaks veel sisalikke ja madusid, sealhulgas lõgismadusid, närilisi ja teisi väikeimetajaid, tarantleid, skorpione, sajajalgseid, ämblikke, väikseid linde, linnumune ja -tibusid ning puuvilju ja seemneid. Nad varitsevad saaki ja kui see lähedale tuleb, ajavad seda taga mööda maapinda. Kinnipüütud saagi peksavad nad vastu maad surnuks. Jooksurkägu on ämblikke küttivate herilaste *Pepsini* ainus looduslik vaenlane.

Jooksurkägu võib joosta kiirusega kuni 32 km/h. Ta suudab ka lennata, kuigi teeb seda haruharva. Saaki püüab ta alati joostes, lendab üksnes vaenlaste eest põgenemiseks.

Jooksurkäod elavad üksikutena või paarides. Paarid on monogaamsed ja moodustuvad eluks ajaks. Paarid on paiksed, ei lahku oma territooriumilt ja kaitsevad seda.

Pulmamängu ajal kõnnib isaslind emase ees, tõstes ja langetades tiibu ja ajades saba laiali. On täheldatud, et isaslind võib emasele tuua kingituseks toitu.

Paljunemine toimub olenevalt liigist ja piirkonnast kevadest kuni kesksuveni. Jooksurkägu teeb pesa kaktusepuhmasse või põõsasse maapinna ligidale. Pesa võib vahel olla vooderdatud lehtede, maonaha või sõnnikuga. Pessa muneb ta tavaliselt 3–9  üldiselt valget muna, väike-jooksurkäol on mune vähem, 2–6. Mune hauvad ja poegade eest hoolitsevad mõlemad vanemad, isaslinnud hauvad öösiti, emaslinnud päeviti. Esimese 1-2 nädala jooksul pärast poegade koorumist on üks vanematest alati pesa juures. 2-3 nädala vanuselt lahkuvad tibud pesast ega pöördu sinna iialgi tagasi.

Jaheda kõrbeöö ajal alaneb jooksurkäo kehatemperatuur ja lind langeb tardumusse. Öö lõppedes ajab jooksurkägu tiivad laiali ja suled kohevile, et paljastada päikesekiirgusele tumedad laigud oma nahal ja niiviisi keha soojendada.

Viited
------

1. ↑  "Loomade elu", 6. kd. lk. 280
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on valdavalt normaalse füsioloogilise toimingu kohta; joomatõve kohta vaata artiklit alkoholism* |

---

**Joomiseks** nimetatakse paljude selgrootute ja selgroogsete loomade eluspüsimiseks vajalikku füsioloogilist toimingut ja sellega seotud käitumist, mille käigus loom joob, janu kustutamiseks, harilikult suu või söögiavause kaudu vett väliskeskkonnast ja neelab selle alla.

Joomine on valdavalt normaalne füsioloogiline toiming ja selle ülesandeks on organismi veetasakaalu regulatsioon.

Roomajatel
----------

### Joomine maolistel

Maismaal elavad maod joovad vett suuga, imedes veesuuõõnde ja justkui neelates liigutavad joodud vee söögitorusse.

Boalased võivad joomisel kasutada ka kaheharulist keelt, 'keelega vee nilpsamist' pole täheldatud rästiklaste ja *Colubridae* sugukonda liigitatud madudel.

Joodud vee kogused võivad, liigiti, indiviiditi ja arenguastmeti varieeruda.

Ühte uuringusse osalejatena kaasatud maod, *Crotalus mitchellii*, *Crotalus viridis* ja *Lampropeltis getula*, ei soovinud 3–4 kuud järjest juua.

Veelise eluviisiga madudel (näiteks veemadulased) paiknevad ninaõõnes ninanäärmed (inglise keeles *salt glands*). Pikka aega arvati, et nimetatud näärmete kaudu väljutatakse liigne sool, kuid katsed merimadudega näitasid, et arvatavasti nad merevett ei joo ja tuleb neil ligi pool aastat janu kustutamisega oodata.

Osad maod võivad vangistuses vee joomisest peaaegu loobuda.

Inimestel
---------

Inimestel paikneb janukeskus, mis reguleerib janutunnet ja kus paiknevad vere veesisaldusele reageerivad osmoretseptorid, hüpotalamuses.

Arvatakse, et vee joomist reguleerivad ka hormoonid, näiteks neerude jukstaglomerulaarrakkude komplekteeritav reniin ja hüpotalamuse sünteesitav antidiureetiline hormoon.

Inimestel nimetatakse **joomiseks** ka mitmesuguste muude vedelike joomist, esineb kohvi, kakao, piima, mahla, alkohoolsete jookide, tee, karastusjookide jne joomist.

Kui väikelaps joob rinnapiima, siis nimetatakse seda ema poolt lapse imetamiseks.

Viited
------

1. ↑  DAVID CUNDALL, DRINKING IN SNAKES: KINEMATIC CYCLING AND WATER TRANSPORT, The Journal of Experimental Biology 203, 2171–2185 (2000), veebiversioon (vaadatud 20.07.2014) (*inglise keeles*)
2. ↑  Jaan-Juhan Oidermaa, Merimaod peavad kuni pool aastat janu trotsima, 20.03.2014, veebiversioon (vaadatud 24.03.2014)
3. ↑  "Meditsiinisõnastik" 315:2004.

Välislingid
-----------

* MASAAKI ANDO ja KEI NAGASHIMA, INTESTINAL Na+ AND Cl- LEVELS CONTROL DRINKING BEHAVIOR IN THE SEAWATER-ADAPTED EEL ANGUILLA JAPONICA, The Journal of Experimental Biology 199, 711–716 (1996), veebiversioon (vaadatud 20.07.2014) (*inglise keeles*)
* Urinary System, Salt Glands, and Osmoregulation, veebiversioon (vaadatud 20.07.2014) (*inglise keeles*)
* Märt Hiietamm, Vee joomisega liialdamine võib hauda viia, Õhtuleht, 12. juuli 2002, veebiversioon (vaadatud 20.07.2014)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Drinking seisuga 20.07.2014.*

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Joomine** |
**Galvė** on järv Leedus Trakai rajoonis Trakai linna põhjaosas. Järv jääb Trakai rahvusparki ja asub merepinnast 148,5 meetri kõrgusel. Järve lõunaosas asuvale poolsaarele rajatud Trakai linnuse juurde on Trakai linn ka kujunenud.

Kaldajoone pikkus on 13,5 km, saartega koos aga 20,1 kilomeetrit. Järves on 21 saart kogupindalaga 15,15 ha. Suurem osa saartest asuvad järve lõunaosas. Olulisemad saared on Linnusesaar (2,2 ha, seal asub Trakai linnus, Alka (ka Valka või Volga, pindala 3,36 ha), Deimantinė (0,42 ha), Nutusaar (2,26 ha), Plytinė (1,21 ha), Saunalaid (0,43 ha, legendide kohaselt viidi sinna vürstiriigi ees kuritegusid toime pannud aadlikud ja "köeti seal neile saun kuumaks"), Vidurinė I (0,79 ha), Vidurinė II (0,52 ha), Vidurinė III (0,33 ha), Karaiimisaar (1,05 ha, ka Kopūstine või Karvine), Žvyrių (0,44 ha), Bažnytėlė (0,48 ha, saarel seisis väike kirik, mille Vytautas oma teisele naisele Julianalae ehitada lasi), Boreikė, Banda ja teised. 

Järve lohk jääb jääajal tekkinud tunnelorgu. Sügavaim koht on Galvė idaosas. 

Järve voolab kaks nimetut oja. Väljavooluks on 160 meetri laiune veeriba, mis ühendab Galvė järve Skaistisega. Lõunas ühendavad veekitsused Galvėt Totoriškise ja Luka järvedega. Põhjas ja edelas on pikad abajad.

Kuni XVII sajandini ei eristatud Galvėt teistest Trakai ümbruse järvedest, need olid dokumentides kõik üks Galvė või siis Trakai järv.

Kaldad on üldiselt madalad ja tasased. Kagukallas on metsane. Idakaldal asub kõrgema koha peale rajatud Užutrakise mõisa park, lõunas aga Trakai park. Kuigi järv jääb tervenisti Trakai linna territooriumile, ulatuvad selleni siiski Brašuolė, Totoriškėse ja Varnikai külad.

Järve kallastel on mitu turismitalu, puhke- ja laagriplatsi. Sellel peetakse regatte. Kaladest elab seal valdavalt särg.

Kohaliku legendi kohaselt tuleneb järve nimi sõnast *Galva* ehk pea. Legendi järgi uppuvat igal aastal järve vähemalt üks inimene, ehk siis järv nõudvat omale pea. Tegelikult on vana nimekuju aga *Galvis*, ja seega tuleneb nimi sellest sõnast, mis tähendab turbalõikamispaika või sisi turbaste kallastega jõge või järve, mis tuleneb omakorda varasemast sõnast *gelmė* (laugas, läti *dzelve*).

Viited
------

1. ↑  *Skaistis (Trakų r.)*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, TKd 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 18 lk.
2. ↑  Leparskienė, Lina. Ežeras: dialogas tarp Trakų miesto ir gamtos. „Liaudies kultūra", 2015 IV, Vilnius
3. ↑  *Galvė.* Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 568 lk.
4. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 105 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Galvė** |
Neil Etheridge (2018)
Neil Etheridge 2010. aastal Fulhamiga
**Neil Leonard Dula Etheridge** (sündinud 7. veebruaril 1990 Londonis) on Inglismaa ja Filipiinide jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa esiliiga klubis Birmingham City ja Filipiinide jalgpallikoondises.

Etheridge sündis Londonis inglasest isa ja filipiinid päritolu ema lapsena. Ta hakkas jalgpalli mängima üheksa-aastaselt. 2003. aastal liitus ta Chelsea noorteakadeemiaga. Algselt mängis ta ründajana, kuid hakkas treeneri soovitusel väravavahiks.

2006. aastal suundus ta Fulhami ja sõlmis klubiga profilepingu. Ainsa mängu Fulhami põhimeeskonnas tegi ta 14. detsembril 2012 UEFA Euroopa Liiga mängus Taani klubi Odense vastu. Hooajal 2012–13 oli ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Bristol Rovers ja hooajal 2013–14 kolmanda liiga klubis Crewe Alexandra. Hooaeg 2014–15 möödus Oldham Athletius ja esiliiga klubis Charlton Athletic. Liigas õnnestus tal koosseisu pääseda ainult Charlton Athletici meeskonnas.

2015. aasta juulis sõlmis ta kolmanda liiga klubiga Walsall kahe aasta pikkuse lepingu. Hooajal 2015–16 õnnestus tal esimest korda karjääri jooksul saada põhiväravavahiks, pidades liigas Walsalli meeskonnas 40 mängu.

2017. aasta mais sõlmis ta lepingu esiliigas mängiva Cardiff Cityga. Ta sai kohe Cardiff City põhiväravavahiks ja aitas klubil Inglismaa esiliigas saada teise koha, millega kindlustati pääs Premier League'isse. Seejärel sõlmis ta Cardiff Cityga uue kolme aasta pikkuse lepingu. Debüüdi Premier League'is tegi ta 11. augustil 2018 mängus Bournemouthi vastu. Ta sai sellega esimeseks Filipiinide ja Kagu-Aasia jalgpalluriks, kes on Premier League'is väljakule pääsenud. Mängus Bournemouthi vastu tõrjus ta Callum Wilsoni penalti, kuid ei suutnud klubi päästa 0:2 kaotusest. 2019. aastal valiti ta Cardiff City aasta mängijaks.

2020. aasta septembris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Birmingham Cityga.

Etheridge on mänginud korra Inglismaa kuni 16-aastaste koondises. Debüüdi Filipiinide jalgpallikoondises tegi ta 2008. aastal mängus Brunei vastu.

Viited
------

1. ↑  "Etheridge's goal in between posts". Philippine Daily Inquirer. 13.5.2008. Vaadatud 6.12.2018
2. ↑  "20 July – Dream Come True". Fleet Hampshire News. Vaadatud 6.12.2018
3. ↑  "Ex-Chelsea, Fulham and Charlton keeper signs two-year deal with Walsall". Walsall Advertiser. Vaadatud 6.12.2018
4. ↑  "Cardiff City sign Neil Etheridge and Nathaniel Mendez-Laing". BBC Sport. 30.5.2017. Vaadatud 6.12.2018
5. ↑  "Azkals' goalkeeper Neil Etheridge further commits to Cardiff City". Fox Sports Asia. 30.6.2018. Vaadatud 6.12.2018
6. ↑  "Philippines goalkeeper Neil Etheridge blazing a trail for South East Asia in the Premier League". ESPN. 8.8.2018. Vaadatud 6.12.2018
7. ↑  "Bournemouth 2–0 Cardiff City". BBC Sport. 11.8.2018. Vaadatud 6.12.2018
8. ↑  "Neil Etheridge: Birmingham City sign Cardiff City goalkeeper". BBC Sport. 11.9.2020. Vaadatud 11.9.2020

Välislingid
-----------

 Neil Etheridge – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Cardiff City F.C. kodulehel
Jonny Howson 2010. aastal Leeds Unitedi särgis
**Jonathan Mark Howson** (sündinud 21. mail 1988 Morleys) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Middlesbrough.

Ta alustas klubikarjääri Leeds Unitedis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1997. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas 2006. aastal. Kokku mängis ta Leeds Unitedis kuuel hooajal, millest kolmel hooajal Inglismaa esiliigas ja kolmel hooajal Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas League One.

2012. aasta jaanuaris liitus ta Inglismaa kõrgliigasse kuuluva Norwich Cityga. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 7. aprillil 2012 mängus Evertoni vastu. Howson mängis Norwich Citys kokku kuuel hooajal, millest neljal hooajal Premier League'is. 2016. aastal valiti ta Norwich City hooaja parimaks mängijaks.

2017. aasta juulis liitus ta Middlesbrough'ga. 2020. aastal valiti ta Middlesbrough' aasta mängijaks.

Välislingid
-----------

 Jonny Howson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Rumšiškės** on alev (endine linn) Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Rumšiškėse valla halduskeskus. Asula jääb Kaunase veehoidla regionaalparki.

Alevis on gümnaasium, postkontor, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on Leedu Vabaõhumuuseum, Jonas Aistise muuseum, aastal 1960 ehitatud katoliku kirik ja aastal 1840 ehitatud kabel. Alevi lähistel metsas kasvavad Rumšiškėse metsa mänd (ümbermõõt 5 ja kõrgus 30 meetrit) ning Rumšiškėse metsa tamm (ümbermõõt 5,45 ja kõrgus 17,5 meetrit).

Ajalugu
-------

Rumšiškėst mainis esimest korda aastal 1382 Marburgi Wigand (*Rumsinker*). Algselt oli tegemist tänavkülaga, aga XV sajandi esimesel poolel ehitati see uuesti üles radiaalse planeeringuga asulana.

Sealset mõisa mainiti esimest korda aastal 1503. Aastal 1549 sai selle omanikuks Barbara Radziwiłłówna. Rumšiškės sai alevi õigused aastal 1557. Aastal 1791 sai asula ka linnaõigused, ent järgmisel aastal need poliitilistel põhjustel tühistati.

Tsaariajal kasutati Rumšiškėse kohta venekeelset nimekuju Румшишки. Alevis sepistati rauda, toodeti soola, seal tegeleti ka metsandusega. Aastail 1832–1833 põlesid maha nii sealsed tootmishooned kui ka tööliste majad. Tyszkiewiczite eestvedamisel rajatai sinna hobupostijaam. Alevis tegutses vesiveski, seal asusid kohalik haigla ja meteoroloogiajaam. Alevis olid nii kirik kui ka sünagoog, haridust andsid kihelkonnakool ja juudi kool. Aastal 1890 eemaldati alevi lähistelt Nemunase kärestikust kive, mida kasutati Kaunase kindluse rajamiseks.

Teise maailmasõja ajal hukati kõik sealsed juudi elanikud. Aastal 1944 põles alev taas. Aastal 1960 rajati Kaunase veehoidla ja suurem osa Rumšiškėsest jäi vee alla. Aastal 1956 rajati siis tänapäevane alev, vanast toimetati sinna vaid kirikuhoone kui arhitektuurimälestis. Nõukogude ajal oli Rumšiškės kohaliku aedviljakasvatusele spetsialiseerunud kolhoosi keskasulaks.

Tuntud elanikke
---------------

* Antanas Baranauskas – Leedu luuletaja
* Jonas Aistis – Leedu luuletaja
* Edita Gruodytė - Leedu õigusteadlane
* Rasa Šnapštienė - Leedu poliitik

* Rumšiškėse Püha Anna kabelRumšiškėse Püha Anna kabel
* KoolimajaKoolimaja
* Katoliku kirikKatoliku kirik
* Rumšiškėse Püha Antoniuse kabelRumšiškėse Püha Antoniuse kabel

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Lietuvos valdovai (XIII–XVIII a.). Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, Vilnius, 2004. 123 lk.
3. ↑   Географическо-статистический словарь Российской империи, T. 4 (Павастерортъ — Сятра-Касы). СПб, 1868, 342 lk.
4. ↑  Holocaust atlas of Lithuania

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rumšiškės** |

* Alevi koduleht
* Alev portaalis vietoves.Lt
Montserrat Caballé
**Montserrat Caballé** (sünninimi **María de Montserrat Viviana Concepción Caballé i Folch**; 12. aprill 1933, Barcelona – 6. oktoober 2018, Barcelona) oli katalaani ooperilaulja (sopran), kes sai kuulsaks *bel canto* laulmistehnikaga ning Rossini, Bellini ja Donizetti kirjutatud ooperites.

Elukäik
-------

Caballé lõpetas Eugenia Kemmeny juhendamisel Liceu Konservatooriumis laulmise eriala, teda premeeriti kuldmedaliga. Seejärel siirdus ta 1956. aastal Baseli Ooperiteatrisse, kus ta tegi 1957. aastal professionaalse ooperilauljana debüüdi Puccini "Boheemis" Mimi rollis. Hooajal 1960–1961 laulis ta Bremeni Ooperiteatris, kus ta laiendas oma repertuaari. Aastal 1962 naasis ta Barcelonasse ning debüteeris Liceus, lauldes nimiosa Richard Straussi ooperis "Arabella".

Edu ja kuulsus
--------------

Rahvusvahelisele areenile jõudis Caballé aastal 1965, kui ta asendas New Yorgis Carnegie Hallis Marilyn Horne'i Donizetti ooperis "Lucrezia Borgia". Kuna Caballéle oli see esimene *bel canto* stiilis laulmine ja ta õppis oma osa selgeks vähem kui kuuga, tõi see ooperimaailmas kaasa sensatsiooni. Järgmisel päeval oli ajalehes New York Times öeldud: Callas + Tebaldi = Caballé. Samal aastal astus ta esimest korda üles Glyndebourne'i festivalil, lauldes Metropolitan Operas Marguerita osa Charles Gounod' ooperis "Faust". 

Aastal 1969 esines ta Arena di Veronas silmapaistvalt Giuseppe Verdi ooperis "Don Carlos" (Valois' Elisabetta rollis, muu hulgas koos Domingo ja Cappuccilliga). 

Aastal 1970 esines ta esimest korda La Scalas Donizetti ooperis "Lucrezia Borgia" ning 1972. aastal Covent Gardenis Verdi ooperis "La Traviata".

Caballé kõige edukamaks aastaks osutus 1974, mil ta laulis palju kuulsaid rolle, näiteks Verdi ooperites "Aida" ja "Les vêpres siciliennes", Donizetti ooperis "Parisina" ja Bellini "Normas".

1970. aasta septembris lõigati tal kõhust välja suur, kuid healoomuline kasvaja. Ta taastus operatsioonist hästi ning jätkas laval esinemist 1975. aasta algupoolel.

Saavutused
----------

Caballé kõige kuulsamad osad on lauldud *bel canto* stiilis. Kokku on ta laulnud ligi 80 ooperis. Ta on andnud ka palju soolokontserte, erilist tähelepanu on pälvinud tema emakeelsed laulud.

Tema hääl oli eriline puhtuse, kontrollitavuse ja tugevuse poolest, samuti olid tal silmapaistvad näitlejavõimed. 

1987. aastal laulis Caballé koos rokklaulja Freddie Mercuryga popmuusikat – laulu "Barcelona", millest sai rahvusvaheline hitt. Sama laul valiti 1992. aasta Barcelona olümpiamängude hümniks.

Caballé tegeles ka heategevusega. Ta oli UNESCO hea tahte saadik ning rajas Barcelonas erivajadustega laste fondi.

Isiklikku
---------

Caballé koos poja ja abikaasaga 1971. aastal Milanos
1964. aastal abiellus ta tenor Bernabé Martíga. Nende tütar Montserrat Martí, kes on samuti sopran, esines emaga sagedasti koos.

Välislingid
-----------

* Laulja koduleht (*inglise ja saksa keeles*)
* Montserrat Caballé mitteametlik fännileht
* Montserrat Caballé
**Dielektriline vastuvõtlikkus** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab dielektrilise keskkonna võimet elektriväljas polariseeruda. Vastavalt dielektriline vastuvõtlikkus {\displaystyle \chi \_{\text{e}}} avaldub kui võrdetegur keskkonna polarisatsiooni {\displaystyle {\vec {P}}} ja elektrivälja tugevuse {\displaystyle {\vec {E}}} vahel. SI-süsteemis esitatakse see seos kujul



P
→

=

χ

e

ε

0


E
→


{\displaystyle {\vec {P}}=\chi \_{\text{e}}\varepsilon \_{0}{\vec {E}}}

{\displaystyle {\vec {P}}=\chi _{\text{e}}\varepsilon _{0}{\vec {E}}}kus {\displaystyle \varepsilon \_{0}}on elektriline konstant (vaakumi dielektriline läbitavus). Eeldatakse, et dielektriku koste on lineaarne, mis on enamasti põhjendatud, sest mikroskoopilised väljatugevused atomaarsel tasandil on oluliselt suuremad võrreldes tüüpiliste makroskoopiliste väljatugevustega. 

Dielektriline vastuvõtlikkus on omakorda seotud keskkonna suhtelise dielektrilise läbitavusega εr



ε

r

=
1
+

χ

e

{\displaystyle \varepsilon \_{\text{r}}=1+\chi \_{\text{e}}}

{\displaystyle \varepsilon _{\text{r}}=1+\chi _{\text{e}}}Üldjuhul {\displaystyle \chi \_{\text{e}}}ja {\textstyle \varepsilon \_{\text{r}}}on tensorid, aga isotroopse keskkonna puhul on tegemist skalaarsete suurustega.

Vaata ka
--------

* Dielektriline läbitavus
* Magnetiline vastuvõtlikkus
Vana Koikküla jaamahoone
**Koikküla raudteejaam** (algselt saksa keeles *Adsel-Koiküll*) oli raudteejaam Valga–Mõniste–Ape–Aluksne–Gulbene raudteel Valga maakonnas Valga valla aladel Koikküla külas. Jaam asus Valga raudteejaamast 17,6 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati koos raudtee rajamisega 1903. aastal. Toonase haldusjaotuse järgi jäi see Hargla kihelkonda Koikküla mõisa maadele. Algselt eelnes sellele Žuldiņi raudteejaam. 1919. aastal pärast Eesti ja Läti vahelise piiri paikapanekut jäi raudteest Eestisse Žuldiņi ja Hopa raudteejaama vaheline lõik. 1923. aastal ehitati uus Eestist Valga raudteejaamast algav Valga–Koikküla raudteelõik, millel asusid Kaagjärve raudteejaam ja Lepa peatuskoht. Teise maailmasõja ajal demonteeriti Lätit läbiv teeharu ja kasutusele jäi vaid Kaagjärve jaama läbiv teelõik. Sõja ajal hävis ka algne Koikküla jaamahoone. 

Koikküla raudteejaam suleti koos Mõnistesse viiva raudteega 2. juunil 1970. Uus jaamahoone on kasutusel elamuna.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 115. lk.
2. ↑  Eesti kitsarööpmelised raudteed
3. ↑  Eesti kitsarööpmelised raudteed

Välislingid
-----------

* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Lepa |  **Koikküla** | Laanemetsa  |
**Sutlepa külanõukogu** oli külanõukogu Noarootsi vallas ja hiljem Haapsalu rajoonis. Lisaks Sutlepa külanõukogule moodustati 1945. aastal Noarootsi valla territooriumile ka Pürksi külanõukogu. Endises Noarootsi kihelkonnas asunud Riguldi valla territooriumile moodustati aga Tuksi ja Vanaküla külanõukogu.

Ajalugu
-------

1954. aastal liideti senised Sutlepa ja Pürksi külanõukogu ühiseks Pürksi külanõukoguks, kuid 1971. aastal lahutati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 10. märtsi seadlusega Sutlepa piirkond (4870 hektarit ja 200–300 inimest) taas Pürksi külanõukogust ja liideti koos Tuksi külanõukogu territooriumiga Linnamäe külanõukogu koosseisu.

1976. aastal liideti seni Linnamäe külanõukogu koosseisus olnud ülejäänud Noarootsi valla territoorium (sh Sutlepa piirkond) Pürksi külanõukoguga. Mainitud territooriumi suurus oli 15 678 hektarit ning liitmine lisas Pürksi külanõukogusse rohkem kui 500 elanikku (teistel andmetel üle 600 elaniku).

Vaata ka
--------

* Sutlepa
* Pürksi külanõukogu
* Tuksi külanõukogu
* Vanaküla külanõukogu

Viited
------

1. 1 2 3  Ajalugu - Noarootsi Vallvalitsus. Vaadatud 22.05.2014.
2. 1 2  "Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika". Hiiumaa, Läänemaa 1965-1990. Vaadatud 23.05.2014.
**Joodiku** oli küla Simuna kihelkonnas praeguse Paasvere küla lääneosas.

Kapu–Rakke–Paasvere tee ääres asub samanimeline bussipeatus, mida läbib muuhulgas Tartu–Rakvere liinibuss (liin nr 246). Seoses Joodiku bussipeatusega levivad naljajutud.

Joodikul asus Paasvere külakool, mis lõpetas tegevuse 1932.

Küla liideti Paasvere külaga 1977. aastal.

Küla nimi pärineb talupoja lisanimest: 1716 on mainitud isikut *Jotiko Michel* ja 1726 oli Paasvere lähedal metsavahiks ilmselt sama mees *Jodiko Michell*. Küla kuulus Paasvere mõisale.

Pärimus räägib, et küla nimi tuli loomade jootmiskohast (jõge lähedal polnud, küll oli aga madalamas kohas tiik) ning algne kohanimi oli Joodaku.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  Peatus.ee: Tartu–Joodiku, vaadatud 27.04.2011
2. ↑  Peatus.ee: Rakvere–Joodiku, vaadatud 27.04.2011
3. ↑  Aarne Mäe. Nimi ei riku meest, kui mees ise nime teeb[*alaline kõdulink*]. Virumaa Teataja, 8. veebruar 2003
4. ↑  "Laekvere valla hariduse ajalooline lühiülevaade". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2015. Vaadatud 27. aprillil 2011.
5. 1 2   Marja Kallasmaa: artikkel "Joodiku" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016, lk 126.

Välislingid
-----------

* Sergo Selder. Noorteseltskond sõitis läbi Eesti "joomakohad". Eesti Päevaleht, 25. august 2004
Montréali saar ja seda ümbritsevad väiksemad saared
**Montréali saar** (prantsuse keeles *Île de Montréal*, inglise keeles *Island of Montreal* kanien’kéha keeles *Tiohtià: ke*) asub Saint Lawrence'i jõe ja Ottawa jõe ühinemiskohas, Hochelaga saarestikus. Väike Prairiesi jõgi eraldab saart Jésuse saarest millel asub Lavali linn. Montréali saarel asub Montréali 19 linnaosa ja 14 äärelinna, kus elab kokku alla 2 miljoni inimese.

Haldusjaotus
------------

### Linnaosad

Montréali halduspiirkonnas samanimelisel saarel asuvad Montréali linnaosad: Ahuntsic-Cartierville, Anjou, Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce, Lachine, LaSalle, Le Plateau-Mont-Royal, Le Sud-Ouest, Mercier–Hochelaga-Maisonneuve, Montréal-Nord, Outremont, Pierrefonds-Roxboro, Rivière-des-Prairies–Pointe-aux-Trembles, Rosemont–La Petite-Patrie, Saint-Laurent, Saint-Léonard, Verdun, Ville-Marie, Villeray–Saint-Michel–Parc-Extension.

Saare lähedasel eraldi Bizardi saarel asub suures jaos L'Île-Bizard–Sainte-Geneviève linnaosa.

### Äärelinnad

Samuti asuvad saarel äärelinnad: Baie-D'Urfé, Beaconsfield, Côte-Saint-Luc, Dollard-des-Ormeaux, Dorval, Hampstead, Kirkland, Montréal-Ouest, Montréal-Est, Mont-Royal, Pointe-Claire, Sainte-Anne-de-Bellevue, Westmount.

Saare lähedasel eraldi Dorvali saarel asub L'Île-Dorvali äärelinn.

Vaata ka
--------

Saare omavalitsusüksused
* Hochelaga saarestik
* Montréal

Välislingid
-----------

 Montréali saar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Koigi valla vapp
**Koigi valla vapp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Koigi valla vapp.

Vapp on kinnitati 12. mail 1995.

Vapi kirjeldus
--------------

Vapikilp on pikuti poolitatud, vasak pool on kuldne, parem roheline. Vapi keskel asub nelja astme ja noolekujulise tuulelipuga müüritud astmikfrontoon, mille pooled on alusväljadega võrreldes vastandvärvi (vasak pool roheline ja parem kuldne). Vapi vasakul väljal on veel roheline kuusk ja paremal väljal kuldne viljapea.

Põhjendus
---------

Tuulelipuga astmikfrontoon meenutab paikkonna üht silmapaistvamat ehitist – Koigi meiereihoonet. Meiereiga seonduvad kohalikele inimestele karjandus, piimandus ja ühistegevus. Tuulelipp sümboliseerib progressi. Viljapea ja kuldne kilbipool viitavad põllundusele kui teisele elanike põhilisele elatusallikale. Kuusk ja roheline kilpipool osutavad valla maa-alal asuvatele metsadele ja nendega seotud majandustegevusele.

Vapi kasutamise kord
--------------------

Valla vappi kasutati:

1. Volikogu, vallavalitsuse, vallavalitsuse hallatavate asutuste pitsatitel, dokumendiplankidel.
2. Valla piiritähistel.
3. Volikogu esimehe, vallavanema ja vallaametnike visiitkaartidel.
4. Valla vimplil, autasudel, meenetel, trükistel, suveniiridel.
5. Valla ametiasutuse teadetel, kutsetel ja kaartidel.
6. Muudel juhtudel üksnes vallavalitsuse loal.

Valla vapi või sellega äravahetamiseni sarnaste kujutiste kasutamine tööstustoodete kujundamisel oli keelatud.

Vaata ka
--------

* Koigi valla lipp

Välislingid
-----------

* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Koigi vald.
Saksa sõjaväekalmistu Narvas
**Sutthoffi park** on haljasala Narvas, Sutthoffi linnaosas.

Suthofi pargis asub Narva Saksa sõjaväekalmistu, mille asutas Wehrmacht 1943. aastal. Kalmistu taasavati 1999. aastal, sinna maetakse veel ümber Eestist leitud saksa sõdurite põrme. Sõja lõpus hakati Narva matma Sinimägede all langenuid. 1995. aastast on Eesti ja Saksa riigi vahel sõlmitud koostööleppe alusel on Saksa pool omal kulul korrastanud ja korras hoidnud siin asuvaid saksa sõjahaudu ja sõjaväekalmistuid. Kalmistu taastaja ja hooldustööde teostaja on Saksa Sõjahaudade Hooldeliit. Eestis on taastatud saksa sõjaväekalmistud: Narvas (taasavatud 1999), Toilas (2002), Jõhvis (2001), Rakveres (1997), Tallinnas (1998), Pärnus (1993), Viljandis (1993) ja Kuressaares (1996) ning Tartus Pauluse kalmistul endise sõjaväekalmistu alal mälestusplats (1997). Taastatud on sõjavangide kalmistud Tallinnas Pirital (1996), Ahtmes (1999), Kohtla-Järvel (2000), Kukrusel (1995), Lavassaares (2001) ning Valgas (1998).

Sutthoffi linnaosas Siivertsi kalmistul asub ka Saksa Narva vangilaagri kalmistu osa

Viited
------

1. ↑  NARVA 1939-1945 DEUTSCHER SOLDATENFRIEDHOF, vana.narvaplan.ee
2. ↑  Raul Sulbi, Narvas asub Eesti suurim saksa sõjaväekalmistu, www.postimees.ee, 27. juuni 2009
3. ↑  Raul Sulbi, Eestis on taastatud 15 Saksa sõjaväekalmistut, www.postimees.ee, 25. juuni 2009
4. ↑  Narva vangilaagri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.12.2020)
Map

**Svētkalnsi ordulinnus** (saksa keeles *Heiligeberg, Heiligenberg*. läti keeles *Zviedru kalns*) oli ordulinnus Zemgale piirkonnas, tänapäeva Läti ja Leedu piirialal.

Läti ajaloolised piirkonnad
Balti hõimude asualad umbes 1200
Ordulinnuse varemed
Puidust Svētkalnsi ordulinnus ehitati aastatel 1282–1287 Saksa ordu Liivimaa orduharu ordumeistri Wilken von Endorpi poolt. Linnuse ehitamise järel varustas ordumeister linnusegarnisoni ja jättis linnusesse 300-liikmelise garnisoni. Paar päeva pärast ordumeistri lahkumist hakkasid linnust piirama žemaidid ja semgalid, kuid ei suutnud linnust vallutada. 

Edaspidi kasutasid orduväed linnust tugipunktina, kust sooritasid sõjaretki paganlike semgalite aladele, millega sundisid semgaleid lahkuma lõunasse Leedu aladele. Piirkonna elanike väljatõrjumise järel ja linnuse eesmärgi saavutamisel jäeti linnus järgmise ordumeistri Konrad von Hattsteini korraldusel maha ja hävitati, umbes 1290. aastal.

Orduloss asus Tervete jõe paremal kaldal, 20 meetri kõrgusel künkal. Linnusest kahel poole olid kaevatud vallikraavid, mis moodustasid umbes 30 000 m² suuruse nelinurkse linnuseala.

Vaata ka
--------

* Ordulinnus
* Liivimaa ristisõda
Eerste Leliedwarssstraat Jordaanis
Jordaani linnaosa kaart
**Jordaan** on Hollandi pealinna Amsterdami linnaosa, mis paikneb kesklinnast läänes. Jordaani idapiiriks on Prinsengracht ja läänepiiriks Lijnbaansgracht.

Nime päritolu
-------------

Nimi Jordaan arvatakse tulevat prantsuskeelsest sõnast *jardin* 'aed', sest selle linnaosa esimesed elanikud olid protestantidest hugenotid, kes põgenesid 16. ja 17. sajandil oma kodumaalt Hollandisse. Prantsuse päritolule osutab ka asjaolu, et paljud selle linnaosa tänavad ja kanalid on nimetatud puude ja lillede järgi. Teise levinud seletuse kohaselt on Jordaani linnaosa on nime saanud sõna *joden* järgi, mis märgib hollandi keeles juute, sest see piirkond oli populaarne ka juutidest põgenike seas.

Ajalugu
-------

Jordaan on rajatud 17. sajandil töölisklassi ning prantsuse, inglise, hispaania jt riikide immigrantide tarbeks. Kuna piirkond oli asustatud vaestega, siis otsustasid linnavõimud jätta selle 1610. aasta linnaplaneeringust välja. Seetõttu pole Jordaani puhul järgitud ranget linnakorralduskava, vaid tänavad paiknevad seal, kus varem olid polderkuivenduskanalid.

19. sajandi teiseks pooleks oli Jordaanist kujunenud linna üks keerulisimate oludega piirkondi, sest seal paiknes linna töölisklass. Jordaani elanikud teenisid leiba peamiselt lastijate ja tehasetöölistena, töötades dokkidel, ladudes, tehastes jm. Aastal 1900 oli Jordaanis ligikaudu 80 000 elanikku. Kuna majad olid väikesed, lisaks puudus neis kanalisatsioon ja tsentraalne joogivesi, siis olid elutingimused rasked.

Jordaani elanikkonda tõi muutuse kinnisvarahindade hüppeline kasv 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses, sundides keskklassi inimesi otsima elamispindu väljastpoolt.

Tänapäev
--------

Tänapäeval on Jordaan üks nõutumaid linnaosi, kus elada.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  M. Dunford, P. Lee, K. Densley (2007). *The rough guide to Amsterdam*. New York, London, Delhi: Rough Guides.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. 1 2 3  Amsterdam.info. "Jordaan District in Amsterdam".

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jordaan** |

* Jordaani infoleht (inglise keeles)
John Drydeni portree kunstnik Godfrey Knellerilt
**John Dryden** (19. august (vkj 9. august) 1631 Aldwincle, Thrapston, Northamptonshire, Inglismaa – 12. mai (vkj 1. mai) 1700 London) oli inglise luuletaja, kirjanduskriitik, tõlkija ja näitekirjanik, 1668. aastast Inglismaa esimene poeet-laureaat. Drydenit peeti Inglise restauratsiooniajastu kirjanduselus sedavõrd mõjuvõimsaks, et kirjanduslugudes nimetatakse seda Drydeni ajastuks.

Dryden sai hariduse Westminsteri koolis ning Cambridge'i ülikooli Trinity College'is. 1662. aastal valiti Dryden Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks, kuid ta ei osalenud seltsi tegemistes ning arvati 1666. aastal tasumata liikmemaksu tõttu välja. 1687. aastal pöördus ta katoliiklusse. Kui katoliikliku kuninga asendas 1688. aastal protestantlik kuningavõim, keeldus Dryden kuningale truudust vandumast, ent kuna ta teenis elatist peamiselt erakirjastuste kaudu, mitte poliitilise patronaaži teel, ei olnud saadud tagasilöögil tema jaoks ulatuslikke tagajärgi.

Looming
-------

Tema esimene oluline trükis ilmunud teos oli 1658. aastal avaldatud "Heroilised stantsid" ("Heroic Stanzas"), euloogia samal aastal surnud Oliver Cromwellile. Pärast kuningavõimu taastamist Inglismaal sidus ta end aga uue võimuga ning temast sai peagi juhtiv kirjanduskriitik ja luuletaja. Kui 1660. aastal tühistati puritaanlik teatrikeeld, asus Dryden kirjutama näidendeid Londoni teatritruppidele, kellega tal olid püsilepingud: algul King's Company ja hiljem Duke's Company. 

Drydeni tuntumate teoste hulka kuuluvad satiirilised poeemid "Absalom ja Achitophel" (1681) ja "Mac Flecknoe" (1678), "Hirv ja panter" ("The Hind and the Panther", 1687) ja "Annus Mirabilis" (1667), essee "Dramaatilisest luulest" ("Of Dramatick Poesie", 1668), komöödia "Moodne abielu" ("Marriage à la Mode", 1673), heroilised värssdraamad "Oidipus" (1678), "Almanzor ja Almahide ehk Granada vallutamine hispaanlaste poolt" ja semiooper "Kuningas Arthur" (1691). Dryden tõlkis mitmeid antiikaegseid ja ka uuemaid autoreid nagu Horatius, Juvenalis, Ovidius, Lucretius ja Theokritos. Tema tõlketöö tipuks sai Vergiliuse koguteoste ilmumine 1697. aastal.

Dryden tõi inglise keelde uusi sõnu nagu "biography" ja kirjandusloolisi termineid nagu "Metaphysical poets" (nn metafüüsilised poeedid). Laialt on levinud mitmed tema sententsid nagu "Suur lust on olla hull, ent seda lusti tunneb ainult hull." ("Hispaania munk") ja "Kõigepealt me loome oma tavad ja siis loovad tavad meid."

Drydeni "Oodi Hr Henry Purcelli surma puhul" on tõlkinud eesti keelde Marju Riisikamp. Purcell, inglise barokkmuusika suurkuju, viisistas mitmeid Drydeni tekste. Drydeni "Laul püha Cecilia päevaks" ilmus ajakirjas Akadeemia nr 9/2016 Märt Väljataga tõlkes.

Välislingid
-----------

* Drydeni "An Ode on the Death of Mr. Henry Purcell" ja selle eestikeelne tõlge EMTA raamatukogu andmebaasis LORETA
Mart Sander ja Bel-Etage Swingorkester (The Swing Swindlers)
**Swing Swindlers** (ka **Bel-Etage Swingorkester**) on Eesti orkester, mis esitab eelkõige 1920.–1940. aastate tantsumuusikat. Orkestri moodustas 2004. aastal Mart Sander. Orkester koosneb peamiselt Estonia teatri noortest muusikutest.

Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamise raames toimus orkestri turnee Ameerika Ühendriikides, mille käigus esineti näiteks Kennedy Keskuses (Washington). Washingtoni linnapea Muriel Bowser kuulutas 24. veebruari 2018 Eesti päevaks ning mainis oma proklamatsioonis muu hulgas ka Mart Sanderi kontserti kui kaalukat kultuurisündmust.[*viide?*]

Orkestri albumid on ilmunud eelkõige USA plaadifirma Divine Art kaudu ning saanud mainekaid auhindu (näiteks juhtiva klassikalise muusika ajakirja Gramophone kriitikute aastapreemia). 

Orkester oli telesaatesarja "Tantsud tähtedega" orkester 1. ja 2. hooajal ning saatesarja "Eesti otsib superstaari" svingvooru orkester 1.–4. hooajal. 

Bel-Etage Swingorkester on välja andnud ligi 20 albumit Eestis, Soomes, Ameerikas, Inglismaal, Saksamaal ja Venemaal.[*viide?*]

Orkestriga on esinenud ja lugusid salvestanud näiteks lauljad Hanna-Liina Võsa, Nele-Liis Vaiksoo, Birgit Sarrap, Kelli Uustani, Pirjo Jonas, Tanel Padar, Koit Toome, Pirjo Levandi, Luisa Värk, Jassi Zahharov, Rolf Roosalu, Mihkel Mattisen, Uno Loop, Reet Linna ja paljud teised.

Välislingid
-----------

* Orkestrist ettevõtte Divine Art kodulehel