recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kaucminde mõisa peahoone
**Kaucminde mõis** (läti keeles *Kaucmindes muiža*, saksa keeles *Kauzmünde*) on mõis Lätis Rundāle piirkonnas Rundāle vallas Saulaines. 

Kaucminde mõis sai alguse 1469. aastal, mil Liivi ordumeister Johann von Mengede andis sealsed maad Ksaveritele. 1527. aastal andis teine ordumeister Wolter von Plettenberg mõisa, mis kandis sel ajal nime *Ibittenland*, üle Benekenidele. Hiljem kuulus mõis veel Schultedele ja Schepingitele, kuni 18. sajandil said mõisa enda valdusse Pahlenid. Nende pere kätte jäi mõis võõrandamiseni aastal 1920.

Nii klassitsistlikus stiilis peahoone, aidad kui ka tallid valmisid 1780. aasta paiku Taani arhitekti Severin Jenseni projekti järgi. 1912. aastal ühendati need hooned poolkaarekujuliseks kompleksiks. Pärast võõrandamist tegutses seal mõnda aega kool.

Park on kaheosaline. Vanem osa on regulaarse planeeringuga ja selle rajas aednik Savicki koos ülejäänud mõisakompleksiga, teine osa rajati 19. sajandil ja on suurelt osalt vabakujundusega, asudes Kauce jõekese kaldal.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaucminde mõis** |

* Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Kanjoni ülemine osa
**Salzachöfen** on kitsas kanjon Põhja-Lubjakivialpides Austria Salzburgi liidumaal. Lõhe on Salzachi jõe tekitatud, kui see Hageni ja Tenneni mägede vahelt läbi lõikab. Luegi kuru pakub marsruuti piki Salzachi jõge üle Salzachöfeni. Mõisteid Luegi kuru ja Salzachöfen kasutatakse mõnikord kogu kanjoni tähistamiseks vaheldumisi.

Kohta peetakse Austria loodusmälestiseks.

Salzachi jõe lähe on Kesk-Ida-Alpides ja see voolab läbi laia oru itta, enne kui pöörab põhja Berchtesgadeni Alpide suunas. Siin lõikab Salzach Hageni mägede (läänes) ja Tenneni mägede (idas) vahele kitsa oru ning lõpeb sügavalt sisselõigatud Salzachöfeniga. Kanjon oru kitsaimas kohas asub S-käänakul, kus Salzach voolab lühidalt itta, enne kui suundub läände ja voolab siis jälle põhja. Sellest punktist põhja poole voolab Salzach peamiselt läbi madalate orgude. Salzachöfen asub Halleini ringkonnas Golling an der Salzachist vahetult lõunas.

Juurdepääs
----------

Salzachöfen on turismiobjekt ja sinna pääseb mööda treppi ja rada maanteelt B159. Seal on *zipline*, mis ületab kanjoni suvekuudel.

Kärestikusõit on populaarne tegevus kuristiku kaudu, kuigi veed võivad olla reetlikud ja surmavad. Adolf Anderle põlvnemist Salzachöfenist 1931. aastal peetakse kärestikusõidu sünniks.

Galerii
-------

* Rada kanjoni alumise osaniRada kanjoni alumise osani
* LubjakivikaarLubjakivikaar
* Kanjoni alumise osa kohalKanjoni alumise osa kohal
* Salzach voolab läbi kanjoniSalzach voolab läbi kanjoni
**Gennadi Aleksandrovitš Lopõrev** (*Геннадий Александрович Лопырев;* 24. aprill 1954 Nevel – 16. august 2023 Rjazani vangla) oli Venemaa Föderaalse Julgestusteenistuse (FSO) endine kindralleitnant, kes suri ebaselgetel asjaoludel Rjazani vanglas.

Elulugu
-------

1980ndatel töötas KGB-s, Tauria palee komandant. 1990ndatel Venemaa Föderaalse Julgestusteenistuse (FSO) juhataja asetäitja Peterburis. 2000–2002 FSO Loode föderaalringkonna juhataja asetäitja, 2002–2016 FSO Põhja-Kaukaasia föderaalringkonna juhataja. 

25. novembril 2016 vahistati Sotšis süüdistatuna altkäemaksu võtmises. Tema korterist leiti miljard rubla sularaha, mis väidetavalt oli seotud maa eraldamisega olümpiarajatiste ehitamiseks Sotši 2014. aasta taliolümpiamängudeks. 2017. aasta novembris mõistis Znamenski garnisoni sõjaväekohus talle 10-aastase vangistuse ja 150 miljoni rubla suuruse rahatrahvi, mõistes ta süüdi kokku 6 miljoni rubla suuruse altkäemaksu võtmises ja padrunite ebaseaduslikus omamises. Kohus säilitas tema sõjaväelise auastme ega jätnud teda ilma riiklikest autasudest. Ta kandis oma karistust Rjazani oblastis asuvas karistuskoloonias IK-3 (mõeldud endiste korrakaitsjate, prokuröride ja kohtunike kinnipidamiseks). Venemaa opositsioonilise väljaande "Novaja Gazeta" andmeil kureeris ta Gelendžiki rajatava nn. "Putini palee" ehitust.

Suri 16. augustil 2023 vanglas pärast tervise järsku halvenemist.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Moosburg** (sloveeni: *Možberk*) on alev ja vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurdi maaringkonnas.

See asub Klagenfurdi nõos *B 95 Turracher Straße* kiirteel, liidumaa pealinnast loodes. Lõunas külgneb Moosburg Pörtschachi ja Krumpendorfi vallaga, mis mõlemad on populaarsed supluskuurordid Wörthersee põhjakaldal. Lähedalasuvale *Süd Autobahnile* (A2) saab jõuda Pörtschachi ja Krumpendorfi liiklussõlmede kaudu. Vanakõrgsaksakeelne nimi *moos* ("soo") viitab mitmele soole ja tiigile asula ümber, mis on jäänukid viimasest jääajast ja täna kaitseala.

Vallaosad on Bärndorf, Gradenegg, Kreggab, Moosburg, Sankt Peter, Seigbichl (*Žihpolje*), Tigring (*Tigrče*) ja Tuderschitz (*Tudrešiče*).

Ajalugu
-------

Arnulfi loss
Piirkond oli asustatud vähemalt Rooma ajast, kui see oli Noricumi provintsi osa; dokumenteeritud Rooma teede säilinud lõikude ja hauakividega, samuti väljakaevatud iidse *villa rusticaga* Tigringi küla lähedal.

Moosburgis asub *Arnulfsfeste*, 879. aasta dokumendis esmamainitud künkaloss. See asus toona endises slaavi Karantaania vürstkonnas, millest 8. sajandi lõpuks oli frankide mark saanud. Karolingide Ida-Frangi riigi kuningas ja Saksa-Rooma keiser Arnulf Kärntenist kasvas seal üles ja kasutas lossi residentsina *(Kaiserpfalz)*.

976. aastast Kärnteni hertsogkonna osana läks Moosburgi mõis hiljem Meinhardiinidele (*Görz*), kes kaotasid oma ülejäänud Kärnteni valdused 1460. aasta paiku lõpuks Habsburgist keiser Friedrich III-le. 16. sajandil asendati endine Karolingide kindlus lähedalasuva Moosburgi lossiga ja lagunes.

Gooti stiilis Püha Miikaeli ja Jüri kihelkonnakirikut on esmamainitud 1368. aasta dokumendis, see ehitati pärast Osmanite vägede poolt 1479. aastal lammutamist uuesti üles. Barokne idafassaad lisati 18. sajandi lõpul.

Tänapäevane omavalitsus moodustati 1850. aastal, 1997. aastal sai see alevi (*Marktgemeinde*) staatuse.

Raekoda

Sõpruslinnad
------------

* Maintal, Saksamaa, aastast 1976
* Moosburg an der Isar, Saksamaa, aastast 1991
* Kateríni, Kreeka, aastast 1996

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Klagenfurti maaringkonna vallad

* Ebenthal
* Feistritz im Rosental
* Ferlach
* Grafenstein
* Keutschach am See
* Köttmannsdorf
* Krumpendorf
* Ludmannsdorf
* Magdalensberg
* Maria Rain
* Maria Saal
* Maria Wörth
* Moosburg
* Poggersdorf
* Pörtschach am Wörther See
* Sankt Margareten im Rosental
* Schiefling am Wörthersee
* Techelsberg
* Zell
**Wildsee**, mida aeg-ajalt ka *Seefelder Seeks* ("Seefeldi järveks") nimetatakse, on järv Austria Seefeldi kuurordi lähedal Gschwandtkopfi (1495 m) jalamil. Selle pindala on 6,1 ha ja maksimaalne sügavus 5,1 m. Suurem osa järvest kuulub Seefeldi vallale, selle lõuna- ja läänekallas on Reith bei Seefeldi osa.

Järve toidavad Haglbach, mis algab Seefelder Jochi sadula alt ja suubub järve kagust, ning *Reither Moori* raba ja teiste väikeste ojade vesi. Selle valgla on veidi alla 7 km². Järve tühjendab põhjasuunas Seebach, mis suubub Isarisse. Järve idakaldal on väikesed pilliroo- ja lõikheinapeenrad; läänekaldal ulatub järveni segamets. Järvest lõunas on *Reither Moori* raba, mis on tekkinud Wildsee settimisest, kus kasvavad mägimännid. Lõunakallas ja *Reither Moor* on looduskaitsealad.

Wildsee andis tõenäoliselt oma nime Seefeldi külale, mida on esmamainitud 1022. aastal. Keiser Maximilian I kasutas seda kalakasvatuseks ja lasi sisse viia silmud, mistõttu kandis järv ka *Lampretensee* nime. Sel ajal hinnatud delikatessiks peetud kala aretus kestis siiski vaid paar aastakümmet. Täna on Wildsee populaarne suplusjärv kahe rannaga. Limnoloogiliste uuringute kohaselt on toitainete sisaldus järves väike või keskmine. Järve rabalaadse iseloomu tõttu on nähtavus vaid umbes 1-3 m. 2013. aastal klassifitseeriti vee kvaliteet suurepäraseks.

Wildseed ähvardab Haglbachi toodud setete tõttu mudastumine. Tulevikus kaevatakse *Innsbrucker Straßest* ida poole setete kinnipüüdmiseks tiik. Kaalutakse ka järve laiendamist.

Galerii
-------

* Külmunud Wildsee talvelKülmunud Wildsee talvel
* Wildsee, taamal GschwandtkopfWildsee, taamal Gschwandtkopf
Elisabeth Aspe
**Elisabeth Aspe** (õieti **Nieländer**, Aspe oli pseudonüüm; 15. detsember (vkj 3. detsember) 1860 Pärnu – 25. august 1927 Pärnu) oli eesti kirjanik. Aspe kirjutas jutustusi talurahva, meremeeste ja linlaste elust. Tema jutustused on realistlikud.

Elulugu
-------

Aspe sündis veskiomaniku jõukas peres ning kujunemisaastad olid tal rahulikud. Aastatel 1870–1878 õppis ta Pärnu Linna Kõrgemas Tütarlastekoolis. Siis jäi isa voodihaigeks ja tütrel tuli hakata teda põetama; isa eest hoolitsemise kõrvalt hakkas Aspe kirjutama romaane. Aspe isa sai halvatuse ning ta suri. Lühikese aja jooksul järgnesid sellele ema ja hiljem õemehe surm, mille järel jäi Aspe õde üksi koos oma kaheksa lapsega ja Aspe ise sai perepeaks. Aspe abiellus Heinrich Nieländeriga ja sai temaga lapsed. Mõni aasta hiljem suri ka Aspe õde ning Elisabethil tuli hakata kasvatama ka õe lapsi.

19. sajandi lõpul oli Aspe puhul tegemist ühe tuntuma kirjanikuga. Aspe oli ära mainitud Kampmaa väljaandes "Kirjanduse peajoontest" ja Kultuurkapital määras talle 1920ndatel pensioni. Et Aspe ennast päris kirjanikuks ei pidanud, oli ta sellest meeldivalt üllatunud. Hilisemates kirjanduslugudes teda meeles peetud siiski pole.

Teosed
------

* "Enne ukse lukutamist" (1881)
* "Kasuõde" (1887)
* "Ennosaare Ain" (1888)
* "Anna Dorothea" (1891)

Vaata ka
--------

* Elisabeth Aspe tänav

Viited
------

1. 1 2  Maarja Vaino (8. detsember 2011). "Loengusari "Mäluauk: naiskirjanikke erinevas ajas"". Sirp. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2014. Vaadatud 4. jaanuaril 2014.

Kirjandus
---------

* Anton Jürgenstein, "Elisabeth Aspe" – Linda 1898, nr 21, lk 353–355.
* Oskar Urgart, "Elisabeth Aspe" – Looming 1927, nr 10, lk 945–950.
* Arno Raag, "Elisabeth Aspe elu ja looming. Biograafilis-kriitiline essee". EKS, Tartu 1928, lk 76.
* Eesti kirjanduse ajalugu, II köide, Eesti Raamat, Tallinn 1966, lk 533–543 (ülevaate autor Oskar Kruus).
* Oskar Kruus, "Naine hanesulega" (kirjutisi naiskirjanikest). Eesti Raamat, Tallinn 1971, lk 54–67 ("Vana-Pärnu vang").
* Heili Reinart. "Palju valusaid kaotusi üle elanud unustatud kirjanik Elisabeth Aspe teadis, et eluõnne ei maksagi otsida." *Postimees* 15. detsember 2010.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Elisabeth Aspe** |

* Elisabeth Aspe Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**"Mississippi tules"** on 1988. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb reaalselt aset leidnud sündmustel.

Sisu
----

Filmi tegevus toimub 1964. aastal. Mississippi osariigis jäävad kadunuks kolm New Yorgist saabunud inimõiguste aktivisti. Kaduma jäänud aktiviste saadetakse otsima FBI agendid Anderson ja Ward. Mississippis on rassivastuolud väga teravad, Ku Klux Klan tegutseb. Ühe indiaanlase vihje põhjal leitakse soost kaduma jäänud isikute auto. Anderson ja Ward jätkavad uurimist. Asešerif Pelli naine räägib lõpuks ühele agendile, kuhu mõrvatud isikud maetud on. Seepeale peksab asešerif Pell oma naise nii rängalt läbi, et see sattub haiglasse. Andersonil ja Pellil õnnestub kindlaks teha, et tapmistes ja muudes kuritegudes on osalised olnud ka linnapea, šerif ja asešerif. Süüdlased õnnestub kohtu alla anda ja nad lähevad aastateks vangi.

Osatäitjad
----------

* Gene Hackman – agent Rupert Anderson
* Willem Dafoe – agent Alan Ward
* Frances McDormand – missis Pell
* Brad Dourif – asešerif Clinton Pell
* Gailard Sartain – šerif Ray Stuckey
* R. Lee Ermey – linnapea Tilman
* Stephen Tobolowsky – Clayton Townley
* Michael Rooker – Frank Bailey
* Pruitt Taylor Vince – Lester Cowens
* Badja Djola – agent Monk
* Kevin Dunn – agent Bird
* Tobin Bell – agent Stokes
* Darius McCrary – Aaron Williams
* Frankie Faison – jutlustaja
* Park Overall – Connie
**Kantaabria** (hispaania keeles *Cantabria*) on provints ja autonoomne piirkond Hispaania põhjaosas Biskaia lahe lõunarannikul.

Kliima
------

Kantaabria aasta keskmine temperatuur on +17,1 °C, jaanuaris +12,4 °C, augustis +22,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 1268 mm, sealhulgas jaanuaris 127 mm ja augustis 84 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1732 tundi, sealhulgas jaanuaris 91 ja augustis 196 tundi.

Vaata ka
--------

* Santanderi provints

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Hispaania autonoomsed piirkonnad (*comunidades autónomas*)

Andaluusia **·**  Aragón **·**  Astuuria **·**  Baleaarid **·**  Baskimaa **·**  Castilla–La Mancha **·**  Castilla-León **·**  Extremadura **·**  Galicia **·**  Kanaari saared **·**  Kantaabria **·**  Kataloonia **·**  La Rioja **·**  Madrid **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Valencia


Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**Gillian Leigh Anderson** (sündinud 9. augustil 1968 Chicagos) on Emmy ja Kuldgloobusega pärjatud filminäitleja, kelle tuntuimad rollid on FBI agent Dana Scully Ameerika Ühendriikide seriaalis "Salatoimikud" ja Lady Dedlocki osa BBC seriaalis "Bleak House".

Elulugu
-------

Gillian sündis Edward ja Rosemary Andersoni peres. Mõni aeg pärast tema sündi kolis pere Puerto Ricosse, 15 kuud hiljem siirduti aga Londonisse. Tal on noorem õde Zoe ja vend Aaron, kes põeb raskekujulist närvihaigust.

1990. aastal lõpetas Gillian Anderson DePauli Ülikooli lavakunsti alal.

Karjäär
-------

Filmidebüüdi tegi ta 1992. aastal draamas "The Turning". 1993. aastal sai ta osa Chris Carteri seriaalis "Salatoimikud", kus mängis David Duchovnyga FBI agente; mõlemad näitlejad said sellega tuntuks.

Eesti telekanalitel on lähiminevikus näidatud tema kui ühe peaosatäitjaga 17-osalist kriminaaldraamat-õudusseriaali "Langus" (*The Fall*, 2013–2016) ja temaga kõrvalosas filmi "Vildakas maja" (*Crooked House*, 2017).

Isiklikku
---------

Aastatel 1994–1997 oli ta abielus filmikunstnik Clyde Klotziga, kellega neil on tütar Piper (sündinud 1994). 2004–2006 oli ta abielus dokumentaalfilmilavastaja Julian Ozanne'iga.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gillian Anderson** |

* Ametlik veebileht
* Gillian Anderson andmekogus IMDb (inglise)
**"Kikerikii"** on Eesti Televisiooni lastelavastus, mida toodeti aastatel 1981–1983. 15-osaline lavastus räägib väikesest tüdrukust, kellele koduloomad otsustavad kinkida võime mõista loomade keelt ning kellega hakkavad seejärel toimuma mitmesugused üllatavad lood.

"Kikerikii" tegijad tutvustasid lavastust nii: "Elab üks päris tavaline tüdruk. Nimigi on tal tavaline – Anna-Liisa. Ta on parasjagu unistaja ja armastab üle kõige maailmas loomi, sellepärast otsustatigi talle üks isemoodi kingitus teha." 

Lavastuse autor oli ja laulusõnad kirjutas Eve Viilup, režissöör oli Uno Leies, kunstnik Tiiu Übi ja muusika autor Ave Kumpas. 

2015. aastal pälvis "Kikerikii" ETV saate "Ringvaade" vaatajate hulgas läbi viidud (mitterepresentatiivses) küsitluses Eesti jubedamate lastesaadete pingereas teise koha.  Vaatajad pidasid lavastuses hirmsateks kohtadeks roti ja Vetehaldja ilmumist.

Osatäitjad
----------

* Anna-Liisa Kurve – Anna-Liisa
* Aili Leetva – Vanaema
* Harry Gustavson – Kukk
* Maile Hiiet – Kana ja Linnupojad
* Reet Rootare – Põrsas
* Malle Peedo – Lammas ja Vähk
* Ingrid Kivirähk
* Kalju Renel – Kass
* Olaf Paesüld – Rott ja Vetehaldjas
* Ivar Murel
* Viljar Leisalu – Mart

Viited
------

1. ↑   Lavastuse 1. osa Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2017. Vaadatud 25. märtsil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑   "Selgusid Eesti kõige jubedamad lastesaated" ERR 9. detsember 2015
4. ↑   Vaata, milliseks kujunes ETV lastehorrori esiviisik. Elu24.ee 9. detsember 2015

Välislingid
-----------

* "Kikerikii" IMDB andmebaasis.
**Almería provints** on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna kaguosas. Provintsi keskus on Almería linn.

Almería provintsi maakonnad
---------------------------

* Almanzora maakond
* El campo de Dalíasi maakond
* El campo de Níjar y Tabernase maakond
* Pasillo de Fiñana maakond
* El valle de Andaraxi maakond
* Véleze maakond

Kliima
------

Almería provintsi aasta keskmine temperatuur on +18,5 °C, jaanuaris +12,5 °C, augustis +26,9 °C.

Aastas sajab keskmiselt 204 mm, sealhulgas jaanuaris 27 mm ja augustis 1 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2937 tundi, sealhulgas jaanuaris 186 ja augustis 311 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑  National Statistics Institute

| * v
* r
Andaluusia provintsid |
| --- |
| 
Almería provints  **·**  Cádizi provints  **·**  Córdoba provints  **·**  Granada provints  **·**  Huelva provints  **·**  Jaéni provints  **·**  Málaga provints  **·**  Sevilla provints |  |

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**Cuenca provints** on 2. järgu haldusüksus (provints) Kesk-Hispaanias Castilla-La Mancha autonoomses piirkonnas.

Kliima
------

Cuenca provintsi aasta keskmine temperatuur on +12,2 °C, jaanuaris +4,2 °C, augustis +22,1 °C.

Aastas sajab keskmiselt 561 mm, sealhulgas jaanuaris 52 mm ja augustis 17 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2603 tundi, sealhulgas jaanuaris 133 ja augustis 330 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003

Välislingid
-----------

 Cuenca provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Cuenca provintsi koduleht

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**Jaéni provints** on provints Lõuna-Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna põhjaosas.

Kliima
------

Jaéni provintsi aasta keskmine temperatuur on +16,9 °C, jaanuaris +8,7 °C, augustis +27,1 °C.

Aastas sajab keskmiselt 558 mm, sealhulgas jaanuaris 74 mm ja augustis 7 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2901 tundi, sealhulgas jaanuaris 162 ja augustis 337 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Välislingid
-----------

 Jaéni provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Jaéni provintsi koduleht

| * v
* r
Andaluusia provintsid |
| --- |
| 
Almería provints  **·**  Cádizi provints  **·**  Córdoba provints  **·**  Granada provints  **·**  Huelva provints  **·**  Jaéni provints  **·**  Málaga provints  **·**  Sevilla provints |  |

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
Gustaf V
**Gustaf V** (ka **Gustav V**; 16. juuni 1858 Stockholm – 29. oktoober 1950) oli Rootsi kuningas 8. detsembrist 1907 kuni surmani.

Ta on kõige kauem elanud, kõige pikem ja kõige kauem valitsenud Rootsi kuningas.

Gustaf V oli Oskar II ja tema naise Sophia vanim poeg. Ta sündis Drottningholmi lossis ja sai sündides Värmlandi hertsogiks.

Ta abiellus 20. septembril 1881 Badeni printsessi Victoriaga, kes oli Rootsi kuninganna Sofia lapselaps. Pärast oma venna surma sai Victoria Rootsi kuningate Adolf Frederiki, Gustav III ja Gustav IV Adolf pärijaks. Ka Gustaf V ise pärines Vasade dünastiast nii ema Sophia kui ka vanaema Josephine kaudu.

Gustaf V-l oli kolm last:

* Gustaf VI Adolf (11. november 1882 – 15. september 1973)
* Prints Wilhelm (17. juuni 1884 – 5. juuni 1965)
* Prints Erik (20. aprill 1889 – 20. september 1918)

Gustaf V oli viimane Rootsi kuningas, kes otseselt poliitikasse sekkus. See juhtus 1914. aastal väitlustes kaitse-eelarve üle. Ta oli konservatiivne mees, kes oli vastu demokraatlikele liikumistele ja tööliste õiguste suurendamisele. Ta oli ka viimane Rootsi kuningas, kes oli sõjaväe ülemjuhataja (aastatel 1907–1939).

Ta pooldas mõlema maailmasõja ajal sakslasi, ehkki Rootsi jäi kummaski sõjas ametlikult neutraalseks. Natsionaalsotsialistide toetajaks peetakse ka tema poega Gustaf Adolfit. Peaminister Per Albin Hansson on rääkinud, et kuningas ähvardas tagasi astuda, kui Rootsi ei täida natsionaalsotsialistide valitsetud Saksamaa palvet lubada oma armeel liikuda mööda raudteed läbi Rootsi Põhja-Norrast Põhja-Soome juunis 1941.

Gustav V Eestis
---------------

Gustav V kätlemas Johan Laidoneriga, tagaplaanil August Rei, 24. juuni 1929
Gustav V külastas Eestit mitmel korral. Esimene kord oli 30. aprillil 1908 (ukj).

Ta külastas Eestit ka 1929. aastal.

Tunnustus ja aunimetused
------------------------

* Vabadusristi (Eesti) III liigi 1. järk (29. aprillil 1925)
* Valgetähe teenetemärgi (Eesti) kett (7. juuni 1938)
* Kotkaristi teenetemärgi (Eesti) I klass (6. juunil 1930)
* Tallinna aukodanik (19. juuni 1929)
* Narva aukodanik (18. juuni 1929)

Viited
------

1. ↑  Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 170

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Oscar II** | **Rootsi kuningas**1907–1950 | Järgnev**Gustaf VI Adolf** |

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gustaf V** |

* Fotoalbum
* Film: Tema Majesteedi Rootsi kuninga külaskäik Eestisse 1929.a.
|  |
| --- |
|  |
| Laskesuusatamine |
| Kuld | 1994 | 4×7,5 km teatesõit |
| Kuld | 1998 | 4×7,5 km teatesõit |
| Kuld | 2006 | 10 km sprint |
| Kuld | 2006 | 4×7,5 km teatesõit |
| Hõbe | 2002 | 4×7,5 km teatesõit |
| Hõbe | 2002 | 10 km laskesuusatamine |
| Pronks | 1994 | 20 km laskesuusatamine |
| Pronks | 2006 | 10 + 12,5 km |

**Sven Fischer** (sündinud 16. aprillil 1971 Schmalkaldenis, seal ka elab) on saksa laskesuusataja, kahekordne olümpiavõitja. 1997. ja 1999. aastal võitis ta maailma karika.

Olümpiamängud
-------------

1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris oli ta 10 km distantsil 7. 20 km distantsil 3. ja teatesõidus 1.

1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos oli ta 10 km distantsil 29. teatesõidus 1. ja 20 km distantsil 16.

2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys oli ta 10 km distantsil ja teatesõidus 2. jälitussõidus 12. ja 20 km distantsil 29.

2006. aasta taliolümpiamängud

* **olümpiavõitja** 10 km sprindis

Maailmameistrivõistlused
------------------------

1990 NSV Liidus Minskis oli ta 20 km distantsil 68.

1993 Bulgaarias Borovečis oli ta meeskondlikult 1. 10 km distantsil 20. ja teatesõidus 3.

1995 Itaalias Anterselvas oli ta meeskondlikult 14. 10 km distantsil 26. ja teatesõidus 1.

1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta meeskondlikult 6. 10 km distantsil 19. teatesõidus 2. ja 20 km distantsil 22.

1997 Slovakkias Osrblies oli ta 10 km distantsil 24. teatesõidus 1. jälitussõidus 22. ja 20 km distantsil 5.

1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 10 km distantsil 7. teatesõidus 4. jälitussõidus 3. Holmenkollenis ühisstardis ja 20 km distantsil 1.

2000 Norras Holmenkollenis oli ta 10 km distantsil 40. jälitussõidus ja ühisstardis 13. ning 20 km distantsil 19.

2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 10 km distantsil 5. jälitussõidus 3. ühisstardis 3. ja 20 km distantsil 11.

2003 Venemaal Hantõ-Mansiiskis oli ta 10 km distantsil 12. jälitussõidus 11. 20 km distantsil 22. teatesõidus 1. ja ühisstardis 2.

2004 Austrias Oberhofis oli ta 10 km distantsil 16. jälitussõidus 8. 20 km distantsil 26. teatesõidus 1. ja ühisstardis 11.

2005 Saksamaal Hochfilzenis oli ta 10 km distantsil 2. jälitussõidus 3. 20 km distantsil 4. teatesõidus 6. ja ühisstardis 2.

Maailma karikas
---------------

Maailma karikasarja etappidel on ta 17. märtsi 2002 seisuga olnud 140 korda 25 parema seas. Ta on mai 2005 seisuga 52 etappi võitnud (neist 30 individuaalselt), olnud 37 korda teine (neist 19 individuaalselt) ja 41 korda kolmas (neist 28 individuaalselt).

Tabavus lamades 84% ja püsti 84%.

Maailma karikasarja kokkuvõttes oli ta 1993 6. 1994 2. 1995 18. 1996 3. 1997 1. 1998 3. 1999 1. 2000 3. 2001 5. 2002 4. 2003 10. 2004 9. ja 2005 2.

Isiklikku
---------

Kasv 185 cm, kaal 85 kg (2002). Vallaline, 1 tütar. Hobideks nimetab reisimist, fotograafiat ja jahti. Läbinud kaks põlveoperatsiooni. Laskesuusatamisega tegelnud 1983. aastast.

Vaata ka
--------

* Laskesuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
* Laskesuusatamine 1998. aasta taliolümpiamängudel
* Laskesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel

Välislingid
-----------

* Väga põhjalik fännileht
**Sõltumatud Kuningriiklased** oli Eesti valimisliit, mis sai 1992. aastal VII Riigikogu valimistel 7,12% häältest ja 8 kohta.

Sõltumatud Kuningriiklased koosnesid kahest osast: erakonnast Eesti Rojalistlik Partei ja survegrupist Rojalistlik Ühendus "Vaba Toome", mis parodeeris ühendust "Vaba Eesti".

Enamasti on seda peetud naljaga pooleks tehtud protestiaktsiooniks, mis osutus ootamatult edukaks. Kuningriiklaste fraktsiooni kuulusid tuntud välispoliitika kommentaator Vambola Põder (suri 1993, asendusliikmeks sai Mihkel Kraav), välispoliitika kommentaator Tõnu Kõrda, ajakirjanik Ralf R. Parve, ajakirjanik Rein Kikerpill, ajakirjanik ja humorist Kirill Teiter, humorist ja luuletaja Priit Aimla, kunstnik Lembit Küüts, fraktsiooni juhtis Kalle Kulbok. 

Kuningriiklaste formaalseks loosungiks oli küll kuningriigi kehtestamine Eestis, kuid oma parlamentaarses tegevuses osalesid nad agaralt vasttaastatud Eesti Vabariigi ülesehitustöös. Nad järgisid konstruktiivse neutraliteedi põhimõtet ehk liitumata Riigikogu huvigruppidega toetati Eesti rahvusriiklust arendavaid samme, sõltumata sellest, kas need lähtusid valitsevalt koalitsioonilt või opositsioonilt. 

Kuningriiklaste protestimeelest võib kõnelda vaid juhtudel, mil koalitsiooni või opositsiooni seaduseelnõud ei vastanud kuningriiklaste vaadetele ja arusaamadele õiglusest ja rahvavõimust, sellistel juhtudel rakendati ka tavatuid aktsioone, nagu fraktsioonivahetajate löömine rändrüütliteks, nõiatrummi põristamist Riigikogu saalis enne istungit (vastukaaluna kavandatavale luterlikule ühispalvusele), Jüriöö ülestõusu 650. aastapäeva tähistamist ohvritalitusega Lindamäel ja tulede süütamisega Pika Hermanni tornis, lahkuvatele Vene vägedele medali "Eestimaa vabastamise eest" annetamist, Torgu valla taastamist selle kuningriigiks kuulutamise kaudu jms. Taolised aktsioonid olid hetkel tõhusad, kuid paraku jätsid kuningriiklastest kerglase mulje, mis varjutas nende tõsist tööd nii parlamendis kui selle komisjonides. 

Kuningriiklaste sõltumatus ja ettearvamatus ärritas nii mõndagi poliitilist jõudu ning järgmistel valimistel leiti formaalne ettekääne neist vabanemiseks. Kuningriiklased esitasid oma kandidaatide nimekirjad valimiskomisjonile viimasel hetkel, komisjon leidis suure osa kandidaatide dokumentidest pisivigu, aga aeg dokumentide parandamiseks ja uuestiesitamiseks oli juba lõppenud.

Viited
------

1. ↑
Nätsi tuulik Eesti Vabaõhumuuseumis
**Eesti Vabaõhumuuseum** on muuseum, mis uurib, kogub ja tutvustab Eesti 18.–20. sajandi maa-arhitektuuri ja külamiljööd.

Muuseumi territooriumi suurus on 72,22 hektarit ja eksponeeritud hooneid on ligi 80. Alates 2020. aasta kevadest on avatud 21. sajandi näidis-puitmaja.

Muuseum on avatud aasta ringi, välja arvatud 24. 25. ja 31. detsembril. Eesti Vabaõhumuuseumis on kaks aastaaega, mis määravad muuseumi elu: suvehooaeg kestab 23. aprillist 28. septembrini ja talvehooaeg 29. septembrist 22. aprillini.

Ajalugu
-------

Vabaõhumuuseum asutati 22. mail 1957 ja alustas tegevust 1. juunil samal aastal. Juulis 1957 kinnitati muuseumile 66 hektari suurune maa-ala Tallinna lähedal Kopli lahe kaldal 19. sajandil rajatud Rocca al Mare suvemõisa alal. Külastajatele avati ehitusjärgus muuseum 1964. aasta augustis.

1. jaanuaril 2014 ühinesid riigimuuseum Eesti Vabaõhumuuseum ja riigiasutus Ennistuskoda Kanut sihtasutuseks Eesti Vabaõhumuuseum. Sihtasutus jätkab maa-arhitektuuri ja -maastikke tutvustava muuseumina ning restaureerimise, konserveerimise ja digiteerimise kompetentsikeskusena.

* Sassi Jaani rehielamu Sassi Jaani rehielamu
* Sutlepa kabelSutlepa kabel
* Jüri JaaguJüri Jaagu
* Kutsari HärjapeaKutsari Härjapea
* Kolu kõrtsKolu kõrts
* Kahala vesiveskiKahala vesiveski
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Juhtimine
---------

Aastatel 1993–2013 oli Eesti Vabaõhumuuseumi direktor ja aastatel 2014–2018 Sihtasutuse Eesti Vabaõhumuuseum juhatuse liige Merike Lang. Alates 1. jaanuarist 2019 on Sihtasutuse Eesti Vabaõhumuuseum juhatuse liige Tanel Veeremaa.

Tunnustus
---------

* 2000 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (projekti "Suveöised jalutuskäigud" korraldamine Eesti Vabaõhumuuseumis)

Vaata ka
--------

* Rocca al Mare juga

Viited
------

1. ↑  "tehasemaja". Vaadatud 25.06.2020.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Eesti Vabaõhumuuseum** |

* Vabaõhumuuseum
**Liivaoja** (ka *Liiva oja*, *Katariina oja*) on kanaliseerimisel maastikust kadunud oja Tallinnas Lasnamäel Sikupillis ning Kesklinnas Torupillis ja Kadriorus. Säilinud on kohati vaid oja kuivanud säng ja org pinnamoes. 

Liivaojal oli mitu lätet, millest üks asus praeguse Torupilli Selveri piirkonnas, teine Sikupillis Asunduse tänava piirkonnas (Asunduse 3 ja 13 vahel oli veel 2011. aastal näha ruudukujuline betoonist valatud kaev, mis nüüdseks on jäänud pinnase ja asfaldi alla. Samasugune kaev on ka hoone Lasnamäe tänav 8 ees trammitee kõrval). Hilisema Liivaoja neli lätet asusid Majaka tänav 3 ja 5 hoonetest sadakond meetrit loodes, s.o kunagise Tallinna loomaaia piirkonnas. 

1876. aasta Tallinna linna kaart
Liivaojal oli ka mitu lisaoja. Üks neist voolas Kadrioru staadionist põhja pool, millest looduses enam jälgi pole. Teine voolas Lasnamäe paekalda alt Lydia Koidula 23 piirkonnast ning suundus Luigetiigi kesktelje kohalt edasi kuni suubumiseni Liivaojja. Kolmandast klindiesiselt alguse saanud ojast oli 1829. aastal alles vaid ligikaudu 300-meetrine lõik. Selle kolm lätet asusid Laagna tee Ilvesesilla piirkonnas.

Liivaoja järgi on Liivaoja tänav oja ajaloolisest suudmest läänes. 

2016. aasta teetööde käigus avastati August Weizenbergi tänava alt kunagise Liivaoja silla jäänused. Teetööde järel markeeriti ajaloolise silla asukoht tänavakattel.

Vaata ka
--------

* Hundikuristiku oja
* Peetri veejuhe
* Sadama veejuhe

Viited
------

1. ↑   Tallinna linnaplaan aastast 1856
2. ↑  Robert Nerman, Seletuskiri Tallinna omaaegsete vooluveekogude lokaliseerimise töö juurde
3. ↑  Jalutaja teejuht: Kadriorg, Robert Nerman, Karen Jagodin, Solnessi Arhitektuurikirjastus, Tallinn 2011.
4. ↑  DELFI FOTOD ja VIDEO: Weizenbergi tänava alt avastati ammu otsitud sild. 16. juuli 2016
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnarajoonist; linnaosa kohta vaata artiklit Spandau linnaosa* |

---

**Spandau** on Berliini kõige läänepoolsem linnarajoon. Rajoon asub Haveli ja Spree jõe ühinemiskohas. See on küll pindala poolest linna rajoonidest neljas, kuid kõige väiksema elanike arvuga. Spandau rajoon loodi 1920. aastal varasemast Spandau linnakreisist ning mitmest lähikonnas asuvast kogudusest ja mõisast. 

Piirkond oli Teise maailmasõja järel Briti haldusalas Lääne-Berliinis. Linnarajoonis asus kurikuulus Spandau vangla, mis lammutati 1987. aastal.

Linnaosad ja asend
------------------

Spandau linnarajoon koosneb kümnest linnaosast:

* Spandau
* Haselhorst
* Siemensstadt
* Staaken
* Gatow
* Kladow
* Hakenfelde
* Falkenhagener Feld
* Wilhelmstadt

Läänes piirneb Spandau Brandenburgi liidumaa Oberhaveli ja Havellandi kreisi ning Potsdami linnaga.

Ajalugu
-------

Spandau vangla 1951. aastal
Piirkonna teadaolev ajalugu ulatub 6. sajandisse, mil Havelland ja Havellern asustati. 1197. aastast pärinevates ürikutes on esmamainitud Spandow' kindlust. Kindlusest kasvas välja Spandau linn, millest sai piirkonna keskus. 

Asula nime kirjapilt muudeti 1878. aastal Spandow’st Spandauks ning 1. aprillil 1887 eraldati linn Osthavellandi kreisist ning muudeti linnakreisiks. Seoses Suur-Berliini loomisega 1920. aastal muudeti linnakreis linnarajooniks. 

Pärast Teist maailmasõda kuulus Spandau rajoon Briti haldusalasse, väljaarvatud West-Staakeni piirkond, mis läks Nõukogude Liidu haldusse. Kuni 1987. aastani asus Wilhelmstraßel sõjakurjategijate kinnipidamiseks mõeldud Spandau vangla, kus viimase kinnipeetavana elas eluaegset karistust kandnud Rudolf Heß. Pärast tema surma vangla lammutati ning sellele kohale ehitati Spandaus elanud Briti sõjaväelaste kaubanduskeskus. 1990. aastal liideti West-Staaken taas Spandauga.

Linnaosa üldilme
----------------

Spandau vanalinn
Spandau rajoonis asuvad Berliini teenindavad energia ja prügifirmad, aga ka mitmed tehased (Siemens, Osram, BMW), muutes rajooni oluliseks majanduspiirkonnaks. Samas asuvad rajoonis suured metsa- ja veealad, mida kasutatakse puhkamiseks. 

Rajooni kultuurikeskuseks on Spandau vanalinn, mille algupärasest arhitektuurist on säilinud Teise maailmasõja purustuste tõttu vaid väike osa. 1970. aastatel renoveeriti seal mitmed majad ning tühjadele kruntidele ehitati uued, ühekorruselised ärihooned. Ühtlasi muudeti vanalinn jalakäijate tsooniks. Hoolimata sõjapurustustest asuvad Spandaus endiselt mitmed Berliini vanimatest hoonetest.

Rajooni lõunaosas asub endine Gatow lennuväli, mida sõjajärgsel perioodil kasutas Briti lennuvägi. 1995. aastal muudeti see Luftwaffe muuseumiks.

Berliini linnarajoonid

Mitte **·**  Friedrichshain-Kreuzberg **·**  Charlottenburg-Wilmersdorf **·**  Lichtenberg **·**  Marzahn-Hellersdorf **·**  Neukölln **·**  Pankow **·**  Reinickendorf **·**  Spandau **·**  Steglitz-Zehlendorf **·**  Tempelhof-Schöneberg **·**  Treptow-Köpenick
**Väike-Rootsi teatejooks** on kergejõustiku ala, kus osaleb neli jooksjat ning nad kõik jooksevad eri pikkusega distantsi: esimene vahetus jookseb 100 m, teine 200 m, kolmas 300 m ja viimane 400 m.

Eesti rekordid
--------------

Eesti rekord Väike-Rootsi teatejooksus meestele kulub 2016. aastast Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi võistkonnale ajaga 1.54,39. Võistkonna koosseisus jooksid Mikk Mihkel Nurges, Rasmus Mägi, Markus Ellisaar ja Rivar Tipp.

U18 Euroopa meistrivõistlustel Jeruusalemmas 2022. aastal jooksis Eesti teatenelik ajaga 1.56,74 Eesti U18 ja U20 vanuseklassi rekordi, mis tõi eestlastele finaalis viienda koha. Koosseisu kuulusid Raiko Kahr, Romet Kivi, Andreas Kase ja Robert Kompus.

Neiud püstitasid samal võistlusel U18, U20 ja U23 vanuseklassi Eesti rekordi ajaga 2.11,51. Selle tulemusega saavutasid nad üheksanda koha. Võistkond jooksis koosseisus: Anette Pets, Hege-Lee Pielberg, Viola Hambidge ja Mirtel Klaar.

Naiste rekord 2.09,06 on püstitatud 2023. aasta Euroopa noorte olümpiafestivalil (Miia Ott, Mia Mireia Uusorg, Pia Lauren Matsalu, Viola Hambidge).

Viited
------

1. ↑  Püstitati mitu Eesti rekordit. Eesti Kergejõustikuliit.
2. ↑  Olümpiafestivali 6. päev: Valeria Smirnova hõbe pani Eesti koondise edukale võistlusele ilusa punkti Eesti Kergejõustikuliit
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Minski linna rajoonist, Bresti linna rajooni kohta vaata artiklit Maskoŭski rajoon (Brest)* |

---

Väljak parlamendihoonega paremal servas
**Maskoŭski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 30 km². 2015. aasta seisuga elas seal 284 531 inimest. Elanikest on 82 % valgevenelased, 14 % venelased ja 2 % ukrainlased. 74,7 % elanike emakeeleks on valgevene keel, koduse keelena kasutab 71,9 % rajooni elanikest vene keelt.

Rajoon loodi aastal 1977. Täitevkomitee hoone asub aadressil пр. Дзяржынскага 10, rajooni juhib Andrej Žajłovič.

Rajooni territooriumile jäävad nii Valgevene parlamendihoone kui ka Minski linna täitevkomitee hoone. Seal asuvad Valgevene Riiklik Ülikool, Valgevene riiklik meditsiiniülikool ja Maksim Tanki nimeline Valgevene riiklik pedagoogikaülikool. Teatritest jäävad sinna Valgevene riiklik muusikateater ja Maksim Gorki nimeline riiklik akadeemiline draamateater. Tähtsaim tööstusettevõte on ravimeid valmistav firma Biełmiedpreparaty. Rajoonis asub ka vangla nimega Piščała loss, tähtis arhitektuurimälestis on veel Püha Siimeoni ja Helena kirik ehk Punane kirik.

Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Paŭdniovy Zachad, Malinaŭka, Brylevičy, Hrušaŭka ja Michałova.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Павал Берасьнеў. «Галоўная пэрспэктыва для разьвіцьця Партызанскага раёна — асваеньне новых тэрыторыяў» // Зьвязда : газэта. — 5 красавіка 2012. — № 66 (27181). — Lk. 3. — ISSN 1990-763x.
3. ↑   Vaadatud 3. märts 2018.

Välislingid
-----------

* Rajooni koduleht (*vene keeles*)

| * v
* r
Minski haldusjaotus |
| --- |
| 
Centralny rajoon • Frunzienski rajoon • Kastryčnicki rajoon • Leninski rajoon • Maskoŭski rajoon • Partyzanski rajoon • Pieršamajski rajoon • Saviecki rajoon • Zavodski rajoon |
**Sven Heiberg** (sündinud 27. novembril 1977 Tartus) on eesti lavastaja, näitleja ja infotehnoloog. Ta on e-valimiste üks tuntumaid turvaeksperte.

Elulugu
-------

Heiberg lõpetas 1995. aastal Jüri Keskkooli ja asus samal aastal omandama kõrgharidust. 1999. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna informaatika eriala ja omandas bakalaureuse kraadi. Magistrikraadi omandas ta 2002. aastal TÜ-s informaatika erialal. Õpingute ajal osales Heiberg ka Tartu üliõpilasteatri tegevuses. Pärast magistriõpinguid asus ta 2003. aastal õppima Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemiasse lavastaja-näitleja erialale, mille lõpetas 2007. aastal. 2008. aastast on ta Eesti Lavastajate Liidu liige.

Aastatel 1999–2014 töötas Heiberg teadurina ja tarkvaraarendajana teadus- ja arendusettevõttes Cybernetica AS. 2007. aasta algusest 2008. aasta lõpuni töötas ta näitleja-lavastajana Endla teatris. Aastatel 2008–2011 oli Heiberg Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti visuaaltehnoloogia lektor. 2011. aastast 2014. aastani jätkas ta lektorina tööd infotehnoloogia valdkonnas. Aastatel 2012–2013 töötas ta teadurina masinõppe ja andmeteaduse ettevõttes Stacc.

2014. rajasid Smartmatic ja Cybernetica Tartusse ühise kompetentsikeskuse, kuhu asus tööle ka Heiberg. Ta on sellest ajast olnud elektroonilise hääletuse tarkvara arenduse projektijuht ja üks Cybernetica AS-i turvaekspertidest, kes uurib ja korraldab e-valimiste turvalist läbiviimist. Valimiste ajal on Heiberg olnud elektroonilise hääletamise komisjoni liige.

Välislingid
-----------

* Sven Heiberg Eesti teatri biograafilise leksikoni veebiversioonis

Viited
------



1. ↑  Hanson, Raimu (08.10.2019). "Tartu üliõpilasteater pakub võimalust näha maailma teisiti". *Tartu Postimees*.
2. 1 2  "Sven Heiberg". *ETIS*. Vaadatud 27.06.2023.
3. 1 2  Truuvert, Triin (2015). "Heiberg, Sven". *Eesti Teatriliit*. Vaadatud 27.06.2023.
4. ↑  "Our Story". *TIVI*. Vaadatud 27.06.2023.
5. ↑  Jaakson, Tiina (22.05.2018). "Riigi valimisteenistus kaalub nutiseadmega hääletamise võimalust". *ERR*.
6. ↑  Ojakivi, Mirko (13.05.2014). "Eesti turvaekspertide kinnitusel pole e-valimised manipuleeritavad". *ERR*.
7. ↑  KREUTZWALD, LAURI, toim (13.09.2013). "Elektrooniline hääletamine on muutunud oluliselt vaadeldavamaks". *BattleIT*.
Joe Gomez (2017)
**Joseph David Gomez** (sündinud 23. mail 1997 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Premier League'i klubis Liverpool ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Charlton Athleticus, mille akadeemiaga liitus ta 2007. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas hooajal 2014–15. Hooajal 2018–19 võitis ta Liverpooliga Meistrite Liiga.

2015. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Liverpooliga. Üleminekusumma oli 3,5 miljonit naelsterlingit. 2019. aastal võitis ta Liverpooliga UEFA Meistrite Liiga ja tuli hooajal 2019–20 klubiga Inglismaa meistriks. 2022. aasta juulis sõlmis ta Liverpooliga uue viieaastase lepingu.

2014. aastal tuli ta Inglismaa kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Gomez 10. novembril 2017 sõprusmängus Saksamaa vastu.

Saavutused
----------

Liverpool
* Premier League: 2019–20
* FA Cup: 2021–22
* UEFA Meistrite Liiga: 2018–19
* UEFA Superkarikas: 2019
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2019

Viited
------

1. ↑  "Reds complete Joe Gomez transfer". Liverpool F.C. 20.6.2015. Vaadatud 4.6.2019
2. ↑  "Joe Gomez: Liverpool defender signs new five-year contract". bbc.com. Vaadatud 8.7.2022

Välislingid
-----------

 Joe Gomez – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Liverpool FC kodulehel

| * v
* r
Liverpool FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Alisson
* 3 Fabinho
* 4 Van Dijk
* 5 Konaté
* 6 Thiago
* 7 Milner
* 8 Keïta
* 9 Firmino
* 10 Mané
* 11 Salah
* 12 Gomez
* 13 Adrián
* 14 Henderson
* 15 Oxlade-Chamberlain
* 17 Jones
* 18 Minamino
* 20 Jota
* 21 Tsimíkas
* 23 Shaqiri
* 26 Robertson
* 27 Origi
* 32 Matip
* 46 R. Williams
* 62 Kelleher
* 66 Alexander-Arnold
* Treener: Klopp

 |
**Universität der Bundeswehr München** (Bundeswehri Müncheni ülikool) on üks Saksamaa kahest sõjaväe (*Bundeswehr*) ülikoolist. Mõlemad on asutatud 1973. aastal. 

Ülikoolis antakse kõrgharidust peamiselt Saksamaa ohvitseridele ja kandidaatidele. Lõpetajad saavad eduka õppimise korral maksimum kolme aasta ja kolme kuuga bakalaureusekraadi või nelja aasta ja kolme kuuga magistri kraadi. Õppeaasta on lühem kui tavaliselt Saksamaa akadeemiline aasta ja koosneb kolmest trimestrist kahe semestri asemel, mistõttu on ka ühes õppeaastas poole rohkem aineid.

Teiste riikide sõjaväekoolidest erineb ta selle poolest, et Saksamaa föderatiivsed sõjajõud pakuvad seal kursuseid, mis pole otseselt seotud sõjaväega ja vastavad Saksamaa muude ülikoolide õppekavadele. Koolis on ka väike hulk andekamaid tudengeid (umbes 50), kelle õpinguid spondeerivad tööstusettevõtted, kellel on kaitseministriga vastavasisuline leping. Ka tsiviilisikutel on ülikoolis võimalik õppejõuna töötada ja ülikoolis on õppejõudude hulk üliõpilase kohta kõrgem, kui teistes Saksamaa ülikoolides. 

Õppeprogramm koosneb erinevatest kursustest nagu erinevad inseneriteadused (näiteks aeronautika, arvutid, mehaanika), majandus ja sotsiaalteadused (ka pedagoogika). Kuid on ka ajaloo ja sporditeaduste kursused.

Vaata ka
--------

* Helmut-Schmidt-Universität
* Bundeswehri Juhtimisakadeemia

Viited
------

1. 1 2 3  Daten & Fakten. Universität der Bundeswehr München. Stand Februar 2014.

Välislingid
-----------

* Koduleht
Leipalingis
**Leipalingis** on alev Leedus Druskininkai omavalitsuse territooriumil, Leipalingise valla halduskeskus. Alev asub Seira jõe ääres. Alevi põhjapiiril asub 0,031 km² suurune Leipalingise järv, idas asub Aviris, alevist lõunas aga Bilsas Baltajis.

Leipalingises on põhikool ja raamatukogu. Seal tegutsevad kohalik metsamajand, maaparandusühistu ja õmblustsehh. Vaatamisväärsusteks on sealne aastal 1821 valminud katoliku kirik ja Leipalingise mõisa hoonetekompleks, mille kontorihoones asub ka sealne koduloomuuseum.

Asula nimi
----------

Leipalingis asub vanal jatvingite asualal. Ka alevi nimi tuleneb jatvingi keelest, kus see tähendab pärnade (jatvingi *leipa*) salu.

Ajalugu
-------

Alevi ümbruses asub mitu jatvingite muinaslinnust - alevist lõunas asub Černiauskai linnamägi, kagus aga Druskininkėliai linnamägi. Alevist läänes asub Leipalingise vana kalmistu, mis oli kasutusel XVIII sajandini ja mis on muinsuskaitse all.

Sealne mõis rajati aastal 1503, mõisa juures asuvat alevit (*Lepunikai*) aga aastal 1516. Algselt kuulus see Trakai vojevoodkonda. Aastal 1520 rajasid alevi omanikud Sapiehad sinna esimese kiriku, mis oli õigeusu kirik. Katoliku kirikuks muutus see alles aastal 1611. Hiljem kuulus alev Massalskitele ja Plateritele.

Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed 155 Leipalingise juuti. Nõukogude võimud küüditasid 51 alevi elanikku. Nõukogude perioodil oli Leipalingis kohaliku kolhoosi keskasulaks.

* Juudi kalmistuJuudi kalmistu
* Leipalingise kirikLeipalingise kirik
* LeipalingisLeipalingis

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Algimantas Miškinis. Leipalingis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 694 lk.
3. ↑  Национальный атлас Беларуси, Mińsk 2002,lk. 266-267.
4. ↑  Leipalingis" - Encyclopedia of Jewish Communities in Lithuania (Lithuania)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Leipalingis** |

* Alev Poola geograafilises sõnastikus
* Alev portaalis vietoves.Lt