Petrose mägi, Karpaatia looduskaitseala, Taga-Karpaatia 2013. aastal
**Taga-Karpaatia** ehk **Taga-Karpaadi oblast** (ukraina keeles *Закарпатська область*) on 1. järgu haldusüksus Ukraina lääneosas. Piirneb Poola, Slovakkia, Ungari ja Rumeeniaga.

Taga-Karpaadi oblast kattub suuresti Taga-Karpaadi ajaloolise piirkonnaga (ukraina keeles *Закарпаття*; eesti keeles ka *Ruteenia* või *Russiinimaa*).[*viide?*] Russiinid kuuluvad Esindamata Rahvaste Organisatsiooni.

Loodus
------

Taga-Karpaatia asub Ida-Karpaatide põhjaosa edelanõlvadel ja Kesk-Doonau madalikul (täpsemalt Taga-Karpaatia madalikul). Territooriumist on 80% mägine.

### Taga-Karpaatia linnad

Taga-Karpaatia oblastis on 11 linna:

* Užhorod
* Mukatševe
* Hust
* Berehove
* Võnohradiv
* Tšop
* Svaljava
* Rahhiv
* Tjatšiv
* Iršava
* Peretšõn

Haldusjaotus
------------

Alates 2020. aastast jaguneb oblast 6 rajooniks ja 5 oblastilise alluvusega linnaks:

Taga-Karpaatia etniline kaart 2001. aasta seisuga.  

██ Ukrainlased
██ Ungarlased
██ Rumeenlased
██ Segaasustus: ukrainlased ja venelased
### Rajoonid

1. Berehove rajoon
2. Husti rajoon
3. Mukatševe rajoon
4. Rahhivi rajoon
5. Tjatšivi rajoon
6. Užhorodi rajoon

### Linnad

Berehove, Hust, Mukatševe, Tšop, Užhorod.

Rahvastik
---------

### Etniline koosseis

1880: (rahvaloendus) 408 971
* ukrainlasi ja russiine – 244 742 (59,84%)
* ungarlasi – 105 343 (25,76%)
* sakslasi – 31 745 (7,76%)
* rumeenlasi – 16 713 (4,09%)
* slovakke ja tšehhe – 8611 (2,11%)
* teisi – 1817 (0,44%)

1970 (rahvaloendus): 1056 799

* ukrainlasi ja russiine – 808 131 (76,47%)
* ungarlasi – 151 949 (14,38%)
* venelasi – 35 189 (3,33%)
* rumeenlasi – 23 454 (2,22%)
* juute – 10 862 (1,03%)
* slovakke – 9573 (0,91%)
* mustlasi – 5902 (0,56%)
* sakslasi – 4230 (0,40%)
* valgevenelasi – 2186 (0,21%)
* poolakaid – 764 (0,07%)
* tšehhe – 721 (0,07%)
* teisi – 3838 (0,36%)

1979 (rahvaloendus): 1 155 759

* ukrainlasi ja russiine – 898 606 (77,75%)
* ungarlasi – 158 446 (13,71%)
* venelasi – 41 713 (3,61%)
* rumeenlasi – 27 155 (2,35%)
* slovakke – 8245 (0,71%)
* mustlasi – 5586 (0,48%)
* juute – 3865 (0,33%)
* sakslasi – 3746 (0,32%)
* valgevenelasi – 2314 (0,20%)
* poolakaid – 841 (0,07%)
* tšehhe – 669 (0,06%)
* teisi – 4573 (0,40%)

1989 (rahvaloendus): 1 245 618

* ukrainlasi ja russiine – 976 749 (78,4%)
* ungarlasi – 155 711 (12,5%)
* venelasi – 49 458 (4,0%)
* rumeenlasi – 29 485 (2,4%)
* mustlasi – 12 131 (1,0%)
* slovakke – 7329 (0,6%)
* sakslasi – 3478 (0,3%)
* juute – 2643 (0,2%)
* valgevenelasi – 2521 (0,2%)
* poolakaid – 690 (0,06%)
* tšehhe – 516 (0,04)
* teisi – 4907 (0,4%)

2001 (rahvaloendus): 1 254 614

* ukrainlasi ja russiine – 1 010 127 (80,5%)
* ungarlasi – 151 516 (12,1%)
* rumeenlasi – 32 152 (2,6%)
* venelasi – 30 993 (2,5%)
* mustlasi– 14 004 (1,1%)
* slovakke – 5695 (0,5%)
* sakslasi – 3582 (0,3%)
* valgevenelasi – 1540 (0,1%)
* juute – 566 (0,05%)
* poolakaid – 518 (0,04%)
* tšehhe – 320 (0,03%)
* teisi – 3601 (0,3%)

Ajalugu
-------

Taga-Karpaatiast Korolevo leiukohast leiti 1970. aastatel kivist tööriistad, mille vanuseks on määratud enam kui miljon aastat. See on üks vanimaid tõendeid inimese eellaste elamisest Euroopast.

Piirkond kuulus 10.–11. sajandil Kiievi-Vene riiki. 11. sajandist kuni I maailmasõja lõpuni kuulus Austria-Ungari Ungari kuningriiki. Pärast esimest maailmasõda kuulus ala loodud Tšehhoslovakkia koosseisu.

Müncheni kokkulepete järel oli piirkonnal 1938–1939 autonoomia. 1939. aasta märtsis kuulutati Taga-Karpaatia mõneks tunniks iseseisevaks Karpaatide-Ukraina Vabariigiks, kuid annekteeriti kohe Ungari poolt (aastani 1944).

1945. aastal liideti Nõukogude Liiduga. 29. juunil kirjutati alla Nõukogude Liidu ja Tšehhoslovakkia Vabariigi vahel leping Taga-Karpaatide kohta. Lepingu kohaselt ühendati Taga-Karpaatia, mis 1919. aastast alates kuulus autonoomsena Tšehhoslovakkia Vabariigile, taas Ukrainaga ja liideti Ukraina Nõukogude Sotsialistliku Vabariigiga. Ukraina NSV-sse kuuluv Taga-Karpaadi oblast moodustati 22. jaanuaril 1946.

* Euroopa kaart pärast Viini kongressi, 1815Euroopa kaart pärast Viini kongressi, 1815
* Austria-Ungari:  2. Bukoviina, 6. Galiitsia, Ungari kuningriikAustria-Ungari: 2. Bukoviina, 6. Galiitsia, Ungari kuningriik
* Austria-Ungari, 1906Austria-Ungari, 1906
* Taga-Karpaatia Tšehhoslovakkias 1927Taga-Karpaatia Tšehhoslovakkias 1927
* Karpaatia Ukraina Vabariik, 1939. aasta märtsisKarpaatia Ukraina Vabariik, 1939. aasta märtsis
* Ungari alad 1941. aastalUngari alad 1941. aastal

Viited
------

1. ↑  Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022
2. ↑  "Ukrainas elas inimesi juba enam kui miljon aastat tagasi" ERR Novaator, 7. märts 2024

Välislingid
-----------

* *The Carpatho-Rusyn knowledge base*
* *Paul R. Magocsi, Carpatho-Rusyns, brochure published by The Carpatho-Rusyn Research Center, 1995*
* "Carpatho-Ukraine" (Encyclopedia of Ukraine)
* "Diet of Carpatho-Ukraine" (Encyclopedia of Ukraine)
* *Kárpátinfo* (ungari keeles)
* Užgorodi unioon

Ukraina 1. järgu haldusüksused

Dnipropetrovski oblast **·**  Donetski oblast **·**  Harkivi oblast **·**  Hersoni oblast **·**  Hmelnõtskõi oblast **·**  Ivano-Frankivski oblast **·**  Kiiev **·**  Kiievi oblast **·**  Kirovohradi oblast **·**  Krimm **·**  Luhanski oblast **·**  Lvivi oblast **·**  Mõkolajivi oblast **·**  Odessa oblast **·**  Poltava oblast **·**  Rivne oblast **·**  Sevastopol **·**  Sumõ oblast **·**  Zaporižžja oblast **·**  Žõtomõri oblast **·**  Taga-Karpaatia **·**  Ternopili oblast **·**  Tšerkassõ oblast **·**  Tšernihivi oblast **·**  Tšernivtsi oblast **·**  Vinnõtsja oblast **·**  Volõõnia oblast