recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Keit Kasemets (2016)
**Keit Kasemets** (sündinud 1976) on Eesti riigiametnik, alates 21. juunist 2023 Kliimaministeeriumi kantsler.

Haridus
-------

Keit Kasemets on lõpetanud 1994. aastal Viljandi 5. Keskkooli ja 1998. aastal Tartu Ülikoolis politoloogia eriala bakalaureuseõppe. 2000. aastal kaitses ta samas magistrikraadi.

Töökäik
-------

Aastatel 1999–2001 töötas Keit Kasemets Tallinna Ülikoolis lektori ja programmijuhina. Seejärel töötas ta aastatel 2001–2012 Riigikantseleis (aastatel 2001–2004 eurointegratsioonibüroos talituse juhina ja asejuhina, aastatel 2004–2006 Euroopa Liidu sekretariaadi juhina ja aastatel 2006–2012 oli Riigikantselei strateegiadirektorina.

Aastatel 2012–2015 oli Keit Kasemets OECD territoriaalse arengu ja valitsemise direktoraadi SIGMA programmi asejuht ning strateegia ja reformide üksuse juht, vastutades Euroopa Liidu kandidaat- ja naabruspoliitika riikide riigivalitsemise arendamise eest.

2016. aastal töötas ta Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumis siseturu asekantslerina.

Aastatel 2017–2022 oli Keit Kasemets Euroopa Komisjoni Eesti esinduse juht.

2023. aasta aprillis asus ta tööle kliimaminister Kristen Michali nõunikuna. 
Alates 21. juunist 2023 on ta Kliimaministeeriumi kantsler.

Viited
------

1. 1 2  Kantsler Keit Kasemets. Kliimaministeeriumi veebisait.
2. 1 2  Suurmägi, Marko (05.05.2023). "Viljandi Paalalinna kooli vilistlane asub kliimakantsleri kohale". *Sakala*.
3. 1 2 3 4  "Keit Kasemets" (PDF). *EUROOPA KOMISJONI ESINDUS EESTIS*. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. august 2021. Vaadatud 30.08.2021.
4. 1 2  "MKMi siseturu asekantslerina asus tööle Keit Kasemets". *Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium*. 11. jaanuar 2016.
5. ↑  Euroopa Komisjoni Eesti esinduse uueks juhiks saab Vivian Loonela. ERR, 17. november 2021.
6. ↑  Anvelt, Kärt (21.06.2023). "Kliimaministeerium vähendab tippjuhtide arvu". *Eesti Päevaleht*.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Keit Kasemets** |
Erich Ollenhauer (1953)
**Erich Ollenhauer** (27. märts 1901 Magdeburg – 14. detsember 1963 Bonn) oli Saksa poliitik.

Erich Ollenhauer oli pärit müürsepa perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1915–1918 kaubandust. 1916. aastal astus ta organisatsiooni Sotsialistlik Töölisnoorus (Sozialistische Arbeiterjugend) ja 1918. aastal Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1919–1920 töötas Ollenhauer Magdeburgis ilmunud ajalehe Volksstimme toimetuses. 1920–1928 oli ta Berliinis Sotsialistliku Töölisnooruse Keskjuhatuse sekretär. 1921. aastal sai ta Sotsialistliku Noorsoointernatsionaali sekretäriks. 1928–1933 oli Erich Ollenhauer Saksamaa Sotsialistliku Töölisnoorsoo Liidu esimees. 1933. aasta aprillis valiti ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei juhatusse. 1933. aasta mais emigreerus Ollenhauer partei otsuse kohaselt Prahasse, et seal jätkata võitlust natsionaalsotsialistliku režiimi vastu. 1935. aastal võeti talt tagaselja ära Saksamaa kodakondsus. 1938. aastal asus ta elama Pariisi. Pärast Saksamaa kallaletungi Prantsusmaale 1940. aastal põgenes Ollenhauer 1940. aastal Hispaania ja Portugali kaudu Londonisse.

1946. aasta veebruaris pöördus Erich Ollenhauer tagasi Saksamaale. Sama aasta mais valiti ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei aseesimeheks. 1949–1963 oli ta Liidupäeva liige. 1949. aastal sai ta Liidupäeva sotsiaaldemokraatide fraktsiooni aseesimeheks ja 1952. aastal esimeheks.

24. septembrist 1952 kuni surmani 14. detsembril 1963 oli Erich Ollenhauer Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.

Viited
------

1. ↑  Erich Ollenhauer 1901-1963 Lebendiges Museum Online
2. ↑  Erhard H. M. Lange.Erich Ollenhauer (SPD) : Im Parlamentarischen Rat Bundeszentrale für politische Bildung
3. ↑  Erich Ollenhauer SPD Bundestagsfraktion
4. ↑  Federal Republic of Germany : Ministries, political parties, etc. rulers.org
**Laserablatsiooni meetod** on võtete kogu süsiniknanotorude tootmiseks, mille töötas välja Smalley töögrupp[*viide?*]. Selle põhimõte sarnaneb suuresti kaarlahenduse omaga. Peamine erinevus kaarlahendusest on see, et energiat saadakse laserist. Laser suunatakse katalüsaatori materjalile (tavaliselt Co või Ni), mis sisaldab grafiidipallikest. Laser, mis võib töötada pulss- või pidevrežiimis, aurustab süsinikku ja katalüsaatormetalli. Aurustatud ained juhitakse seejärel (neutraalse gaasi abil) vesijahutusega vaskanumasse, kus need kondenseeruvad. Meetodi juures tuleb tähelepanu pöörata lainepikkusele, lühikesele impulsi kestusele, impulsi sagedusele, kiire omadustele ja ahju temperatuurile. Kõrgemad ahjutemperatuurid soodustavad suurema diameetriga CNT-de teket. Laserablatsiooniga toodetud MWCNT-d on diameetriga 1,5–3,5 nm ja pikkusega kuni 300 nm. Nanotoru kristallilisus sõltub ahju temperatuurist. Vähese metallilise katalüsaatori lisamisel süsinikust märklauda võib sellel meetodil kasvatada ka üheseinalisi nanotorusid.

Viited
------

* The Richard E. Smalley Institute for Nanoscale Science and Technology, Rice University, Houston, Texas, USA
**Erich Raidna** (aastani 1936 **Erich Müürman**; 17. oktoober 1919 Tallinn – 15. aprill 2002) oli eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Erich Raidna oli töölise poeg. Lõpetas 1938 Jäneda Põllunduskeskkooli ja 1958 EPA agronoomiateaduskonna; põllumajanduskandidaat (1972, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut), väitekiri "Veisekasvatuse arendamise küsimusi Põhja-Eesti tingimustes Harju rajooni materjalide alusel".

Osales 1941–45 Eesti Laskurkorpuses teises maailmasõjas. Oli 1945–47 Võrumaa Täitevkomitee Maaosakonna peaagronoom, 1950–52 Põllumajandusministeeriumi Valitsuse juhataja, 1952 Tartu oblasti Põllumajandusvalitsuse juhataja, 1953–55 Põllumajandusministeeriumi Peavalitsuse juhataja, 1955 Kose rajooni täitevkomitee esimees, 1955–58 põllumajandusministri asetäitja, 1958–62 Põllumajandusministeeriumi sovhooside peavalitsuse juhataja, 1962–73 Harju rajooni Kolhoosi- ja Sovhoositootmisvalitsuse juhataja, 1973–89 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) katsemajandite ja seemnekasvatuse osakonna sektori juhataja ja vanemteadur.

Teadustöö
---------

Tema uurimisvaldkonnad olid kevadise ja sügisese maaharimise, väetamise ja külvi kvaliteet, nende mõju teravilja-, kartuli- ja põldheinasaagile, kultuurrohumaade seisundi hindamine.

Erich Raidna avaldas 37 teadustrükist.

Tunnustus
---------

* 1964 – Eesti NSV teeneline agronoom

Teoseid
-------

* Kevadtööde kvaliteedi hindamise juhend (koostaja). Saku, 1980
* Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi teadlaste soovitused tootmisele (koostaja). Tallinn, 1985, 2. trükk 1987.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Sotsialistlik Põllumajandus (1969) 21, 1000.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Keith Ellison (2007)
**Keith Maurice Ellison** (sündinud 4. augustil 1963 Detroitis) on Ameerika Ühendriikide jurist ja poliitik.

Ellison sündis ja kasvas katoliiklikus peres. Tal on 4 venda, 2 vanemad ja 2 nooremad. Ellison ja tema 3 venda on juristid, üks on arst. Üks vendadest on ühtlasi baptistliku Uue Seaduse Kiriku pastor.

19-aastaselt, ülikoolis käies pöördus Ellison islami usku. 1987 kaitses ta magistrikraadi majandusteaduses ja 1990 doktorikraadi õigusteaduses.

Ellison abiellus oma keskkooliaegse kallima Kimiga, kes töötab keskkoolis matemaatikaõpetajana. Neil on neli last: tütar Amirah ning pojad Jeremiah, Eliah ja Isaiah. Kim ei ole muslim, kuid nad kasvatavad oma lapsi muslimitena.

Ta oli esimene muslim, kes valiti Ameerika Ühendriikide Kongressi liikmeks. Ta valiti sinna 2006. aastal Minnesota 5. valimisringkonnast, mis on alates 1963. aastast demokraatide käes olnud. Ellison sai 4 kandidaadi seas absoluutse enamuse (56%). 2008 valiti ta tagasi, saades seekord 3 kandidaadi seas 71% häältest.

Ametissevannutamise tseremoonial otsustas ta vande anda, käsi mitte piibli peal nagu ülejäänud, vaid koraani peal. Ta on USA ajaloos esimene kongresmen, kes andnud ametivande koraanil. See tekitas USA-s laialdast tähelepanu ja konservatiivsete ringkondade, sealhulgas konservatiivsete kongresmenide kriitikat.

Ametivandeks kasutati Londonis 1764 välja antud kaheköitelist koraani, mis oli kunagi kuulunud Thomas Jeffersonile ja mida tänapäeval säilitatakse Kongressi raamatukogus.

Siiski pole Ellison esimene, kes vande andmisel on kasutanud mõnda muud raamatut peale piibli. Mitu juuti on vandunud Tanahil ja praegune kongresmen Henry Waxman, kes on 17 korda järjest Californiast kongressi valitud (samuti juut), kinnitas, et ta pole iial, käsi piiblil, midagi vandunud.

Televisioonis Glenn Beckile antud intervjuus väljendas Ellison oma seisukohta islamiäärmusluse suhtes: "Nad on kurjategijad. Kuid ma arvan, et inimesi, kes sooritavad kuritegusid, tuleb kohelda kurjategijatena, olenemata nende usust. Osama bin Laden ei esinda islamit rohkem kui Timothy McVeigh kristlust."
**Erich Johannes Kadakas** (19. september 1909 – 2. juuni 1942) oli Eesti ametiühingu- ja töölisliikumise tegelane. 

Erich Kadakas oli 1939. aastast Tallinna linnavolikogu liige, ta luges 21. juunil 1940 ehk juunipöörde ajal meeleavaldusel Kadrioru lossi ees ette tööliste nõudmised. Valiti 1940. aasta Riigivolikogu valimistel Haapsalu linnast Riigivolikogu 27. valimisringkonnast II Riigivolikogu saadikuks. 25. augustist 1940 oli ta Eesti NSV I Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe teine asetäitja.

30. juunil 1940 valiti ta Eesti Tekstiilitööliste Ametiühingu esimeheks. Ühtlasi oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu juhatuse liige. EK(b)P Keskkomitee büroo 14. märtsi 1941 otsusega määrati ta Eesti NSV Ametiühingute Keskliidu esimeheks.

Tabati 31. augustil 1941 Harjumaal Pikaveres talumaja lakast. Erich Kadakas tunti ära ja anti kohalike talumeeste poolt Saksa okupatsioonivõimude kätte kohtupidamiseks.

Viited
------

1. ↑  Jaan Toomla (koostaja). Valitud ja valitsenud. Tallinn, 1999
2. ↑  E. Kadakas E. Tekstiiltööüste Ametiühingu esimeheks. Päewaleht, 1. juuli 1940

Kirjandus
---------

* Sõja ja rahu vahel
* Esimene punane aasta II 2010
**Meelerahu** ehk ***samatha*** (sanskriti keeles *śamatha*; paali keeles *samatha*; tiibeti keeles ⽌ *zhi gnas*; hiina keeles *zhi*; jaapani keeles *shi*) on budismis teine olulisim meeleharjutus analüüsiva vaatluse ehk vipassana kõrval.

Rahu (*śamatha*) ja selge pilk ehk eristav vaatlemine (*vipaśyanā*) tähistavad kahte väga olulist teostusviisi: püütakse äratada endas kõigesse rahulikku suhtumist ja selge pilguga kõike eristada.

Meelerahu saavutatakse keskendamisega ühele objektile, mistõttu selle üheks sünonüümiks on ’meele ühtekoondatus’ (sanskriti keeles *cittaikāgratā*). Meelerahu harjutamise eesmärgiks on meele täielik rahunemine, kontrollimatu mõtetevoolu ja tunnetetulva peatamine.

Algajate meelerahu harjutustes soovitatakse keskenduda hingamisele, kuid põhimõtteliselt võib keskendumise objektiks olla ükskõik missugune sisemine või väline seadmus (mõte, pilt, ese, kuju vms). Kui meelerahu on muutunud püsivaks ja sügavaks, loob see aluse Jhānade erinevate tasemete rakendamiseks analüüsiva vaatluse harjutustes.

Mõnes budismi suunas, eriti *chan*is, peetakse meelerahu ja analüüsiva vaatluse harjutamist teineteisest lahutamatuks, kuna meelerahuni on võimalik jõuda ainult meelt tähelepanelikult jälgides ja uurides; teiselt poolt aga saab meelt põhjalikult uurida ja analüüsida ainult meelerahu seisundis.

Vaata ka
--------

* Analüüsiv vaatlus
* Jhāna
* Bhavana
* Samādhi
* Võrdne suhtumine
* Ataraksia

Viited
------

1. ↑  Linnart Mälli loeng "Bodhisattva tee", 2002.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
Vigala Vikipeedia töötuba 2. juunil 2015
**Töötuba** (ka **õpituba**, **õpikoda**; ei soovitata termineid *tööpaja*, *tööpada*; inglise keeles *workshop*) on hariduses üks õppetöö vorme, kus asjatundja juhendab kokku tulnud huvilisi. 

Töötuba toimub tavaliselt lühikese intensiivkursusena väikses rühmas moderaatori juhendamisel. Eesmärk on konkreetse probleemi teoreetiline ja praktiline lahendamine.

Töötuba võimaldab osavõtjatevahelist intensiivset kogemustevahetust, uute lahenduste väljatöötamist ja annab impulsi osavõtjate edasiseks arenguks.

Töötoad on tavaliselt ajaliselt piiratud ja võivad toimuda suuremate ettevõtmiste – messide, festivalide, koolitusprogrammide – osana.

Terminid
--------

Olenevalt tekstist võib *töötoa, õpitoa* või *õpikoja* asemel sobida ka *seminar*, *õppus*, *ideeturg*, *meistriklass* või *meistrikursus*.

Eestikeelses tekstis ei ole tarvidust kasutada ingliskeelset tsitaatsõna *workshop*.

Viited
------

1. ↑  "Tööpaja". *Ametniku soovitussõnastik*. Vaadatud 8. aprill 2019.
2. 1 2  Tiiu Erelt, Mari Kadakas, Ulve Kala-Arvisto, Inger Kraav, Viivi Maanso, Helin Puksand, Eva Tamm, Inge Unt (2014). "Töötuba". *Hariduse ja kasvatuse sõnaraamat*. Vaadatud 8. aprill 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
3. ↑  "*Workshop*". *Keelenõuvakk*. August 2004. Vaadatud 8. aprill 2019.
4. ↑  "Töö toas, kojas või pajas?". *Universitas Tartuensis*. Aprill 2019. Vaadatud 8. aprill 2019.
**Meelekindlus** on psühholoogias suure viisiku üks viiest omadusest, millega kirjeldatakse inimese iseloomuomadusi. Meelekindel inimene soovib endale võetud ülesandeid hästi täita, ta on tõhus ja organiseeritud. Tal on hea enesedistsipliin, tegevus on planeeritud, mitte spontaanne, tal on suur saavutusvajadus.

Meelekindlad inimesed on üldiselt usaldusväärsed ja töökad. Tihtipeale öeldakse nende inimeste kohta, et nad on "iseloomuga". Nende kodu on korras, nad on edukad, kuid samas nad kardavad riske võtta. Nad oskavad kontrollida oma soove ja impulsse. Nad on head organiseerijad ja planeerijad. 
Äärmuslikul juhul võib meelekindel inimene olla "töönarkomaan", perfektsionist ja sundkäitumisega..

Inimesed, kelle meelekindlus on väga väike, võivad olla laisad, vähem eesmärgile ja edule orienteeritud. Samuti on tõenäolisem, et nad on antisotsiaalsed ja kuritegeliku käitumisega.. On olukordi, kus vähene meelekindlus on inimesele kasulik. Näiteks juhul, kui ta jääb töötuks, võib kõrge saavutusvajadusega inimesele see väga raskelt mõjuda.

Meelekindlad inimesed lahutavad harvemini. Meelekindlatel esineb vähem lahutust põhjustavat käitumist, nagu abieluvälised suhted, abikaasa väärkohtlemine ja alkoholitarbimise häired.

Vaata ka
--------

* Isiksusepsühholoogia
* Isiksus
* Neurootilisus

Viited
------

1. ↑  Carter, Nathan L.; Guan, Li; Maples, Jessica L.; Williamson, Rachel L.; Miller, Joshua D. (2015). "The downsides of extreme conscientiousness for psychological wellbeing: The role of obsessive compulsive tendencies". *Journal of Personality*. Accepted Article (4): n/a. DOI:10.1111/jopy.12177.
2. ↑  Ozer, D. J.; Benet-Martínez, V. (2006). "Personality and the prediction of consequential outcomes". *Annual Review of Psychology*. **57**: 401–421. DOI:10.1146/annurev.psych.57.102904.190127. PMID 16318601.
**Tööstusdisainilahendus** (kasutatakse ka lühendit **TDL**) on toote tasapinnaline või ruumiline väliskujundus. Väliskujundusena käsitatakse Eesti tööstusdisaini kaitse seaduses toote välisilme tunnusjoonte kogumit, mille üksikult või kombinatsioonis moodustavad vorm, konfiguratsioon, ornament, värvilahendus, faktuur ja materjal. 

Tööstusdisainilahendusel võivad olla variandid. Need on sellised teisendid, mis vastava ala asjatundjale jätavad sama üldmulje. Tööstusdisainilahenduste komplekt on tööstusdisainilahenduste rahvusvahelise klassifikatsiooni Locarno kokkuleppe järgi ühte klassi kuuluvate ja samas laadis kujundatud tööstusdisainilahenduste loogiline kogum. Tööstusdisainilahenduste komplekti käsitatakse käesolevas seaduses ühe tööstusdisainilahendusena.

Tööstusdisainilahenduse õiguskaitse tagamine
--------------------------------------------

* Õiguskaitse saab tööstusdisainilahendus, mis on uus, eristatav ning mille järgi on võimalik tööstuslikult või käsitöönduslikult valmistada tooteid.
* Õiguskaitse antakse tööstusdisainilahenduse registreerimisega riiklikus tööstusdisainilahenduste registris seaduses sätestatud korras.
* Tööstusdisainilahenduse õiguskaitse ulatuse määramisel võetakse aluseks tööstusdisainilahenduse reproduktsioon, mis on kantud registrisse. Õiguskaitse saanuks loetakse reproduktsioonil kujutatud tööstusdisainilahendus. Õiguskaitse laieneb ka reproduktsioonil kujutatud tööstusdisainilahendusega äravahetamiseni sarnastele tööstusdisainilahendustele.
* Tööstusdisainilahenduste komplekt saab õiguskaitse tervikuna. Komplekti moodustavad tööstusdisainilahendused eraldi iseseisvat õiguskaitset ei saa.

Tööstusdisainilahenduse uudsus
------------------------------

Tööstusdisainilahendus on uus, kui enne tööstusdisainilahenduse registreerimise taotluse (edaspidi registreerimistaotlus) esitamise päeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva ei ole Eesti Vabariigis ega välisriigis avalikustatud sellega identset või äravahetamiseni sarnast tööstusdisainilahendust. Tööstusdisainilahenduse uudsuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka identne või äravahetamiseni sarnane registreeritud tööstusdisainilahendus pärast selle avalikustamist, kui selle registreerimise taotlus oli esitatud varem või prioriteedikuupäev oli varasem.

Vaata ka
--------

* Patendiamet
* Eesti Patendiraamatukogu
* patent
* kasulik mudel
* tööstusomand
* kollektiivkaubamärk
* garantiimärk
* prioriteet

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Tööstusdisainilahendus** |

* Tööstusdisainilahenduse kaitsmine
**Erich-Eugen Rosenberg** (5. juuni 1879 Lihula vald, Läänemaa – 4. mai 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Venemaa keisririigi ja Eesti sõjaväelane (kolonel).

Ta lõpetas 1901. aastal Peterburi jalaväe junkrukooli. Osales Esimeses maailmasõjas, ülendati 8. septembril 1916 polkovnikuks ja oli 10. jaanuarist 1917 116. jalaväepolgu komandör ning 10. oktoobrist 1917 29. jalaväediviisi (29-я пехотная дивизия) ülem. 

Vene kodusõjas valgete armees.

Teenis 1922–1932 Eesti sõjaväes kolonelina, oli Pärnus III diviisi staabi käsundusohvitser, 6. rügemendi ülem, Pärnu garnisoni ülem, 6. üksikpataljoni ülem. 

1933. aastast Belgia aukonsul Pärnus.

Arreteeriti 14. juunil 1941 Pärnus. Valgekaardi ohvitserina mõisteti ta surma ja otsus viidi täide 1942. 

Tema abikaasa Helene Tölp (1903–1942) ning pojad Georg (sünd. 1926) ja Anatoli (sünd. 1932) saadeti 1942 asumisele Novonikolajevkasse Tomski oblasti Krivošeino rajoonis.

Viited
------

1. ↑  Русская армия в Первой мировой войне: Розенберг Эрих-Евгений Эдуардович (vene keeles)
2. ↑  Eesti Riigiarhiiv, fond nr. 495, nimistu nr.7, säilik nr.4908

Kirjandus
---------

* Pärnumaa kõverpeegel 1933. Pärnumaa tegelaste biograafiline leksikon sõnas ja pildis / biograafiad: Maurus-Jauram ; sharssid ja karikatuurid: Gori, Owe, Ero ; kaas: Edmund Martin. Pärnu: Vaba Maa, 1933 Andmed ESTERis

Välislingid
-----------

* Konsulaatide ajalugu Pärnus algab 1762. aastast, Pärnu Postimees, 8. detsember 2009
**Meeli** on eestipärane naisenimi.

Nime pakkus välja Mats Tõnisson.

Eestis oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Meeli 567 naisel. Meeli oli populaarsuselt 281. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Meeli vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,95 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,39. Meeli oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 55). 

  

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Meeli 539 naisel. Meeli oli populaarsuselt 308. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Meeli vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,6 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,2. Meeli oli keskmiselt 58 aasta vanune (mediaanvanus oli 59).

Nime kandjaid
-------------

* Meeli Kaur, kohtunik
* Meeli Kõiva, kunstnik
* Meeli Mesipuu, botaanik ja looduskaitsespetsialist
* Meeli Pandis, pedagoogikateadlane
* Meeli Roosalu, füsioloog
* Meeli Saar, sporditeadlane
* Meeli Sedrik, keeleteadlane
* Meeli Sööt, näitleja
* Meeli Truu, arhitekt
* Meeli Veskus, õpetaja ja raamatukogundustegelane

Viited
------

1. ↑  Madis Aesma: "Eestlaste kirjut nimemaastikku läbivad tuhanded käänulised teed" Eesti Päevaleht, 11. mai 2016
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. oktoober 2017. Vaadatud 8. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
**Töörahva Progressiivne Partei** (uuskreeka *Ανορθωτικό Κόμμα Εργαζόμενου Λαού)*; lühend: *AKEΛ*, ladina transkriptsioon: *AKEL*, eesti keeles kasutatud ka nime **Progressiivne Töörahvapartei**) on Küprose kommunistlik partei. Partei on Euroopa Vasakpartei vaatlejaliige. Euroopa Parlamendis kuulub partei Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete ja Põhjala Vasak-Roheliste gruppi.

Ajalugu
-------

AKEL asutati 1926. aastal Küprose Kommunistliku Partei (kreeka lühend: *KKK*) nime all. 1931. aastal partei keelustati (Küprosel toimus Suurbritannia vastane ülestõus, mille tagajärjel kodanikuõigusi piirati). 1941. aastal loodi juhtivate põrandaaluste kommunistide ja teiste poolt AKEL.

Valimistel
----------

2006. aasta Küprose parlamendivalimistel saavutas erakond esikoha, võites 31,1% häältest ja 18 kohta 56-st. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis partei 2 kohta 6-st (27,9% häältest ja teine koht).

Võimul
------

Partei on võimul alates 2003. aastast koos Liikumise Sotsiaaldemokraatia Eest (*EDEK*) ja Demokraatliku Parteiga (*DIKO*).

Partei peasekretärid
--------------------

* 1936–1945 Ploutis Servas
* 1945–1949 Fifis Ioannou
* 1949–1989 Ezekias Papaioannou (Hispaania kodusõja veteran)
* 1988–2009 Dimítris Christófias
* alates 2009. aastast Ándros Kyprianoú
Aivar Pilv 1999. aastal
**Aivar Pilv** (sündinud 22. märtsil 1961) on eesti vandeadvokaat.

Elulugu
-------

Ta on lõpetanud 1979. aastal Otepää Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, kus õppis õigusteadust.

Maist 1984 on ta advokatuuri liige. 1984–1990 oli ta Tallinna II Õigusnõuandla advokaat, 1991–1992 Vanalinna Advokaadibüroo advokaat. Veebruarist 1992 on ta vandeadvokaat.

Veebruaris 1993 asutas Advokaadibüroo Aivar Pilv, mis tegutseb siiani. Pilv oli aktsiaseltsi ainuomanik kuni 2004. aasta lõpuni. 2009. aasta suve seisuga kuulus talle 81% aktsiatest. Detsembris 2007 sõlmis Advokaadibüroo Aivar Pilv ühinemislepingu Advokaadibürooga Tark & Ko, kuid märtsis 2008 selgus ootamatult, et ühinemine jääb ära. Juunis 2008 sõlmis Advokaadibüroo Aivar Pilv ühinemislepingu bürooga Siigur, Kõrgesaar & Partnerid. Seekord viidi ühinemine lõpuni ja juba augustiks 2008.

Aivar Pilv on aastaid kuulunud Eesti Advokatuuri juhtorganeisse, olles sealhulgas märtsist 1994 märtsini 1995 Advokatuuri kvalifikatsioonikomisjoni liige, märtsist 1995 aprillini 2001 Advokatuuri juhatuse liige, sealt edasi kuni aprillini 2004 juhatuse aseesimees. Aprillis 2004 valiti Eesti Advokatuuri esimeheks ja märtsis 2007 uuesti veel ka teiseks ametiajaks, olles selles ametis kuni 4. märtsini 2010.

Pilv on 2002. aastast Eesti Advokatuuri esindajana Kohtute Haldamise Nõukoja liige.

Ta on esindanud näiteks Villu Reiljanit, Ines Karu, Elmar Seppa, Andrus Veerpalu, Andres Selli ja Toomas Tooli.

2013. aastal asutas Aivar Pilv venekeelse portaali zakon24.ee, kust leiab Eesti ja Euroopa Liidu õigusakte puudutavad uudised, olulisemad kohtulahendid ning aktuaalsemate õiguslike probleemide analüüsid.

Isiklikku
---------

Ta on abielus, poeg Marko on samuti advokaat.

Viited
------

1. ↑  "Sissekanne Eesti Majandusloo portaalis". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2010. Vaadatud 5. mail 2012.
2. ↑  Dannar Leitmaa, Pilv: Reiljan oli justkui valitseja, kellele jäid lõpuks tühjad pihud, Eesti Päevaleht, 19. jaanuar 2012
3. ↑  Ines Karu äpardunud röövlid trellide taha, Õhtuleht, 5. juuni 2009
4. ↑  Elmar Sepa advokaat: jääb arusaamatuks, miks pöörati otsus kohe täitmisele, kuigi ees seisab veel pikk vaidlus, Delfi, 30. märts 2012
5. ↑  Pilv: Veerpalu oli dopinguproovi andmisel alpimajas 4500 m kõrgusel, Postimees Online, 23. august 2011
6. ↑  Kohus lahendab Valga haigla peaarsti süüasja kokkuleppemenetluses, Tartu Postimees, 21. november 2011
7. ↑  Aivar Pilv: kaebame Toomas Tooli otsuse edasi, sest lubatud ja lubatava piir on endiselt lahtine[*alaline kõdulink*], Delfi, 29. oktoober 2012
8. ↑  Aivar Pilv käivitas venekeelse portaali, ITuudised, 24. aprill 2013
9. ↑  Aivar Pilv: Eesti õigusabi peab muutuma efektiivsemaks[*alaline kõdulink*], Neljas.ee, 15. aprill 2008
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel kõneleb Friedrich August Saebelmanni laulust; Alo Mattiiseni laulust loe artiklist Kaunimad laulud (Mattiisen).* |

---

"**Kaunimad laulud**" on Friedrich August Saebelmanni laul, mille sõnad on kirjutanud Peeter Ruubel. III laulupeol oli selle pealkiri "Eestimaale".

Kaunimad laulud pühendan sull’,
vanematest armastatud kallis kodumaa!
Võimsasti tuksub süda siis mul,
kui sulle laulan, mu isamaa!
Taevasse tõuseb tugev lauluhääl
südame põhjast vaimustuse väel.
Pühamaks paigaks oled mull’ ikka,
kuni veel süda tuksub mul sees.
Võimsasti kõla siis, ühine laul:
"Õitsegu, kasvagu kodumaa!"
Priiuse päike paistab me maal,
rusujatest vabastatud Kalevite ra’al!
Orjuse kütked purustud’ maas,
muistene priius meil jälle käes!
Särama löönud kodupinnal koit,
Eestimaa taevas vabaduse loit.
Paremad päevad paistma meil jäävad,
kaunimad ajad ootamas ees.
Võimsasti kõla siis, ühine laul:
"Õitsegu, kasvagu kodumaa!"
Algsed sõnad:

Kaunimad laulud pühitsen sull’,
vanematest armastatud kallis kodumaa!
Kangesti tuksub süda siis mul,
kui ma sull' laulan, oh Eestimaa!
Vaimustes tungib tugev lauluhääl
südame põhjast armastuse väel.
Kallimaks kohaks jääb ta mull’ ikka,
kuni veel elu kestab mu sees.
Hüüdkem siis vahvasti ühendud jõul:
"Kosugu, kasvagu Eestimaa!"

Viited
------

1. ↑  Kaunimad laulud sõnad
2. ↑  Aja puudutus. Puudutuse aeg. Laulu- ja tantsupeo teataja. Kava. Laulusõnad. Osalejate nimekiri. Eesti Laulu- ja Tantsupeo SA, 2014
3. ↑
**Yukiko Yanagi** (sündinud 12. mail 1992 Jaapanis) on Jaapani baleriin.

### Haridustee

2001 – 2010  RAD Instituut Jaapanis (Royal Academy of Dance Japan)

2010 – 2013  Oslo Rahvuslik Kunstide Akadeemia (Oslo National Academy of the Arts), Norra

2014 treeningud Magaly Suareziga

### Karjäär

2013 – 14 Norra Rahvuslik Ballett.

Alates 2015. aastast töötab Tartu Vanemuise teatris.

#### Rollid Vanemuises

lga – "Neid oli kolm õde" (Tšehhov/Aidla 2020), "Lageda laulud" (Kõrvits/Wang 2019), Komödiant – "Romeo ja Julia" (Prokofjev/Zuska 2018), Edna – "Kinolina kangelane" (Stubbs 2018), "Crossroads" (Adamson 2017), Elisa – "Don Juan" (Madia 2016), "Lumekuninganna" (Stubbs 2016), "Kesköö Pariisis" (Shannon 2015), "Pähklipureja" (Tšaikovski/Isberg 2004/11)

#### Tunnustus

2015 august  5. Kawasaki Balletikonkurss Jaapanis (II. koht)

### Muud tegevused

Töö kõrvalt tegutseb ka modellina.

Samuti juhib internetipoodi KIKO design.

Viited
------

1. ↑  "Yukiko Yanagi".
2. ↑  "KIKO design".
**Tatjana Popova** (sündinud 1. augustil 1950 Kurskis) on Eesti rohuteadlane ja laboriarst.

Elulugu
-------

Tatjana Popova on teenistuja tütar.

Lõpetas 1967 Krasnodari krai Severski 43. Keskkooli, 1973 Leningradi Keemia-Farmaatsia Instituudi farmaatsia osakonna, bioloogiakandidaat (1990, Leningradi Arstide Täiendusinstituut), väitekiri "Оценка влияния длительных плаваний в тропиках на организм рыбаков по гематологическими и ЭКГ-показателям и фармакопрофилактика дезадаптивных реакций". Täiendas end 1980 Leningradis kliinilises biokeemias. Töötas 1974–86 Eestis praktilises meditsiinis, aastast 1978 Tallinna Vabariikliku Haigla kliinilises laboris, osales 1983–86 Atlandi ookeanil rahvusvahelises programmis "Inimene ja ookean". Oli 1987–1992 Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituudi (EMHI) (aastast 1988 Profülaktilise Meditsiini Instituut) teadur, 1993–2000 Tallinna Vabariikliku Keskhaigla laboriarst, aastast 2001 erameditsiini konsultant.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: ekstreemtingimustes viibivate inimeste adapteerumine, perifeerse vere matemaatiline mudel. Eesti Laboriarstide Seltsi liige.

Teoseid
-------

* Perifeerse vere morfoloogiliste näitajate muutused pikaajalistel reisidel kui adaptatsiooni protsessi peegeldus (kaasautor S. Malõgin). Tallinn, 1987
* Meremeeste organismi adaptiivsed muutused pikaajalistel reisidel troopikas (kaasautor). // Eesti Arst (1989) 4
* Dispersioonianalüüsi kasutamine meremeeste verenäitajatel pikaajalise reisi faktorite mõju hinnanguks (kaasautor S. Malõgin). // Laboratoorse diagnostika aktuaalsed küsimused. Tallinn, 1989.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
| Medalikohad |
| --- |
| Itaalia esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Teine koht | 1948 | Kukk-kaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Esimene koht | 1949 | Kukk-kaal |

**Giovanni Battista Zuddas** (1. märts 1928 Cagliari, Sardiinia – 26. oktoober 1996 Cagliari) oli Itaalia poksija.

Zuddas sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Tibor Csíkile (Ungari).

Ta võitis kukk-kaalus (kuni 54 kg) 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Ta osales Euroopa eest 1949. aastal kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg) maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitjate meeskonnaga ning võitis 18. mail Chicagos oma kohtumises Jack McCanni.

Elukutselisena
--------------

Zuddas poksis novembrist 1949 kuni septembriini 1960 elukutselisena. Ta osales kokku 77 kohtumisel ning võitis neist 57 (neist 18 nokaudiga), kaotas 14 (neist 4 nokaudiga) ja viigistas 4 kohtumist. 

Ta oli 15. septembrist 1951 kuni 28. aprillini 1952 Itaalia meister kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg).

Viited
------

1. ↑  14. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 1948. Tulemused inglise keeles
2. ↑  "8. Euroopa meistrivõistlused poksis. Oslo 1949. Tulemused inglise keeles" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2014. Vaadatud 20. oktoober 2016.
3. ↑  1949. aasta Euroopa–USA Kuldkinda-võistlused. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Giovanni Zuddas veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Giovanni (Gianni) Zuddas lehel *BoxRec*. Inglise keeles
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kuvarist üldisemalt: arvutikuvari kohta vaata artiklit Arvutikuvar* |

---

**Kuvar** on infot nähtavaks tegev elektrooniline seade (nt lauaarvuti väljundseadmena) või seadis (nt ekraan teleril, süle- ja tahvelarvutil, nutitelefonil). 

Kuvari sünonüümina on slängis kasutusel inglise keelest laenatud displei (*display*), mida aga ÕS ei soovita. Arvutikuvarit nimetatakse ka **monitoriks**, **videoterminaliks**, **ekraaniks**, **konsooliks**.

Levinuim kuvarite ja ekraanide tehnoloogia on 21. sajandi algul LCD, perspektiivsed on OLED, QLED, QD-OLED, QD-LED.

Väikest kuvarit, mis näitab seadme olekuid ja parameetreid (numbritega, tekstiga, ka liikumatu pildiga), nimetatakse enamasti näidikuks. Nende näiduelemendid põhinevad LCD- või LED-tehnoloogial. 

Suurt, kaugele nähtavat elektroonilist teadetetahvlit nimetatakse tablooks. Neis kasutatakse peamiselt LED-ekraane.

Vaata ka
--------

* Vedelkristallkuvar
* Arvutikuvar
* Näidik
* Tabloo

Viited
------

1. ↑   {displei}

Välislingid
-----------

* QD-OLED (Article last updated on: Mar 20, 2019)
**Einar Klaamann** (26. märts 1933 Rakvere – 11. juuli 1986 Tallinn) oli eesti geoloog ja paleontoloog.

Klaamann oli tisleri poeg.

Ta õppis Rakvere 3. algkoolis / 7-klassilises koolis[*viide?*] ja lõpetas 1952. aastal Rakvere 1. Keskkooli. 1957 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli; 1959–1962 õppis ta Geoloogia Instituudi juures aspirantuuris, 1963 kaitses Eesti Teaduste Akadeemia juures geoloogia-mineraloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV ordoviitsiumi ja siluri tabulaadid ja nende stratigraafiline levik".

1957–1969 oli ta Geoloogia Instituudi teadur, 1969–1973 teadussekretär ja 1973–1986 biostratigraafia sektori juhataja.

Teadustöö
---------

Ta uuris Eesti aluspõhja, Lõuna-Baltikumi, Skandinaavia maade ja Briti saarte Ordoviitsiumi ja Siluri tabulaate, nende tafonoomiat, muutlikkust, biostratigraafilist levikut, paleoökoloogiat ja -biogeograafiat ning faatsieste ja koralļikoosluste vahelisi seoseid, olles selle uurimissuuna rajajaid. Osales Balti Siluri basseini ökoloogilise mudeli väljatöötamises ning oli koguteose "Eesti silur" (1970) Ülem-Siluri lademete stratigraafiat käsitlevate peatükkide autor. Korallide süstemaatikuna ja biostratigraafina kuulus akadeemik Boriss Sokolovi koolkonda.

Korraldas ekspeditsioone Ukrainasse, Ojamaale, Lätti ja Leetu, osales 1978 NSV Liidu TA Kaug-Ida Teaduskeskuse ekspeditsioonis Austraaliasse Suurele Vallrahule. Käsitles ka nüüdisaegseid korallriffe, Eesti maavärinaid, Eesti geoloogilist uuritust ja geoloogia ajalugu.

Teoseid
-------

Ta avaldas üle 80 teadustrükise, sh 2 monograafiat, samuti üle 300 aimeartikli. 1980. aastail algatas ta paleontoloogiliste monograafiate sarja "Fossilia Baltica".[*viide?*]

* "Pozdneordovikskije i rannesiluriiskije Favositida Estonii". Tallin 1964
* "Inkommunikatnõje tabuljatõ Estonii". Tallin 1966
* "Coral reefs of Baltic Silurian (structure, facies relations)". Kaasautor Rein Einasto. // Ecostratigraphy of the East Baltic Silurian. Tallinn l982
* "Fatsialno-ekologitšeskaja harakteristika nekotorõhh rifov jugo-zapadnoi Patsifiki i priavstraliiskihh vod Indiiskogo okeana". Kaasautor Jevgeni Krasnov. // Biologija korallovõhh rifov. Soobštšestva priavstraliiskihh vod. Vladivostok 1982
* "Ekosistemõ siluriiskogo basseina Vostotšnoi Pribaltiki (kaasautor)". // Dokladõ 27 Mežd. kongressa. Paleontologija. 2. Moskva 1984
* "Soobštšestva i biozonalnost tabuljatomorfnõhh korallov silura Pribaltiki". // Teorija i opõt ekostratigrafii. Tallin 1986

Tunnustus
---------

* 1972 Nõukogude Eesti preemia

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 2. köide

Kirjandus
---------

* "Eesti entsüklopeedia" 14. Lk 166
* "Eesti geoloogia: Biograafiline teatmik" (EGBT; koostaja Aasa Aaloe). Tallinn: Eesti Geoloogia Selts, 1995. Lk 47-48
* "История геологических наук в Эстонии". Tallinn 1986. Lk 320
* Elga Kurik, Heldur Nestor. "Geoloog-paleontoloog ja popularisaator Einar Klaamann (26. III 1933 - ll. VII l986) kolleegide mälestustes". // Teaduse ajaloo lehekülgi Eestist IX (1993). Lk l86-196

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tatjana Muravjova** (sündinud 13. jaanuaril 1949 Tallinnas) on Eesti poliitik.

Haridus
-------

Tatjana Muravjova on lõpetanud Tallinna 23. Keskkooli 1966 ning Venemaa G. V. Plehhanovi nimelise Majandusakadeemia majanduse erialal 1970.

Töökäik ja tegevus ühingutes
----------------------------

Muravjova on töötanud Riikliku Plaanikomitee Arvutuskeskuse osakonnajuhatajana 1970–1987, Eesti Hoiupanga juhatuse liikmena 1987–1993, RASi Eesti Loto personalidirektorina 1993–1997 ning Balti Kindlustuse ASis projektijuhina 1997–1999.

Ta on E-Arsenali nõukogu liige, ASi Tallinna Lennujaam nõukogu liige, Eesti Tagatisfondi nõukogu liige ning naisteklubi AGORA liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Tatjana Muravjova oli Tallinna Haabersti linnaosa vanem 1999–2004 ning Tallinna abilinnapea 2004–2005. Ta oli Tallinna Linnavolikogu liige 1993–1996, X Riigikogu liige (2005–2007) ning XI Riigikogu liige (2007–2011). Muravjova on Eesti Reformierakonna liige alates 2002, ta on Reformierakonna juhatuse liige.
**Jim Holt** (sündinud 30. oktoobril 1954) on ameerika filosoof, esseist ja teaduskirjanik.

Ta sai Virginia Ülikoolist bakalaureuse- ja magistrikraadi matemaatikas ja töötas hiljem  Columbia Ülikoolis New Yorgis filosoofiaosakonnas õppejõuna.

Ta on teinud kaastööd väljaannetele The New York Times, The New York Times Magazine, The New York Review of Books, The New Yorker ja The American Scholar.Ta kirjutab erinevatel teemadel, sealhulgas stringiteooriast, ajast, lõpmatusest, arvudest, loogikast, huumorist ning tõelaadsusest ja jamast. Holt on seotud New Yorgi Humanitaarinstituudiga, mille *fellow* ta on.

Tunnustus
---------

Holti raamat "Why Does the World Exist?" ('Miks eksisteerib meie maailm?') kuulus 2012. aastal New York Timesi bestsellerite nimekirja ja sai National Book Critics Circle Awardi nominatsiooni kategoorias "Mitteilukirjandus". See raamat tõlgiti 18 keelde.

Teosed
------

* 2008 – *Stop Me If You've Heard This: A History and Philosophy of Jokes*. New York: W.W. Norton
* 2011 – *Why Does the World Exist?: An Existential Detective Story*. London: Profile
* 2018 – *When Einstein Walked With Gödel: Excursions to the Edge of Thought*. Farrar, Straus & Giroux

Viited
------

1. 1 2  Jim Halt. Writer and philosopher. ted.com
2. 1 2 3 4 5  Jim Holt. nourfoundation.com
3. ↑  Jim Holt. nyihumanities.org

Välislingid
-----------

* Jim Holt. Why does the universe exist?. Youtube, 2. september 2014
* Why Does Jim Holt Exist?. blogs.scientificamerican.com
**Tatjana Nahtman** (sündinud 3. septembril 1972 Narvas) on Eesti matemaatik.

Elulugu
-------

Tatjana Nahtman on tööliste tütar.

1989. aastal lõpetas Nahtman Narva 1. Keskkooli ja 1994 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna. 1994. aastal kaitses ta Belgias Limburgi Ülikoolis magistrikraadi biostatistikas väitekirjaga "Methods for multiple adjustments in clinical trials". 2001. aastal lõpetas ta TÜ-s doktorantuuri, 2004. aastal kaitses samas doktoriväitekirja matemaatilises statistikas "Permutation invariance and reparameterizations in linear models" (Tartu, 2004). 2006–2007 oli ta Karolinska Instituudis Stockholmis järeldoktorantuuris.

Nahtman oli 1995–1996 AS Narva Kaubamaja direktori abi ja 1997–2001 pearaamatupidaja, 1996–1997 Narva linnavalitsuse spetsialist. 2001–2006 töötas ta TÜ matemaatilise statistika instituudis teadurina, 2007. aastast on Stockholmi Ülikooli statistika lektor.

Teadustöö
---------

Tatjana Nahtmani peamised uurimisvaldkonnad on erikovarisatsiooniga lineaarsed segamudelid, kordusmõõtmised, üldistatud lineaarsed segamudelid ning mitmemõõtmeline analüüs. Ta on ajakirja Mathematical Review retsensent. Nahtman on Eesti Statistika Seltsi ja Rahvusvahelise Biomeetria Seltsi liige, ta on avaldanud 10 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Bioloogiliste kogumite modelleerimine ja lineaarsed kovariatiivstruktuuriga segamudelid (kaasautor T. Möls). // Mat ja biol. Tartu, 2001
* Reparameterization of second-order interaction effects through the covariance matrix. // Acta et Commentationes Universitatis Tartuensis (Dorpatensis) = Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli Toimetised Math. 6 (2002)
* Aspects of estimating inter subject variability with constant intra coeffitcient of variation in repeated measurements (kaasautorid D. Rosen, B. K. Sinha). // Calcutta Statistical Association Bulletin 55 (2004)
* Marginal permutation invariant covariance matrices of factors in linear models. // Linear Algebra and its Applications 417 (2006) 1
* Nonnegative estimation of variance components in heteroscedastic one-way random effects ANOVA models (kaasautor). // Research Reports / Centre of Biostochastics, Swedish University of Agriculture Sciences 1 (2007)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Rembert von Funcken** ( 1724 – 1786) oli sillakohtunik (sks. ordnungsrichter) Liivimaa kubermangus ja Funckenite aadlisuguvõsa viimane meesliini esindaja. 

Ta oli Rootsi sõjaväelase ja Riia asekuberneri Rembert von Funckeni pojapoeg.

Rembert von Funckenile kuulusid Liivimaa kubermangu Võnnu kreisi (Cēsise kreisi) Liezēre kihelkonnas Liezēre (*Löser*) ja Eckhofi, ning Cesvaine kihelkonnas Ohlenhofi mõis.

Perekond
--------

Rembert von Funckeni vanemad olid Liezēre ja Medzula mõisnik, major Gustav Heinrich von Funcken (1681–1761) ja Ulrika Katharina (Margaretha) Clodt von Jürgensburg. Tema õdedest Ulrike von Funcken (1730–1800) oli Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthali ema ja Helene Juliane von Funcken (1723–1785) major Gotthard Ernst von Bergi (1714–1766) abikaasa ja krahv Friedrich Wilhelm Rembert von Bergi vanaema.

Rembert von Funcken abiellus Christine Charlotte von Ceumerniga (1723–1824), kes oli Rootsi korneti ja Bērzaune pandihärra Gustav von Ceumerni (suri 1747) ja Vestiena mõisast (*Festen*) pärit Ebba Juliane Clodt von Jürgensburgi (1693–1763) tütar, ning kelle vanaisa Karl Gustav Clodt von Jürgensburg (suri 1723) oli Rootsi ooberst, Riia komandant ja Zaube mõisnik, ning vanavanaisa Wolmar von Ungern-Sternberg (suri 1667) Riia asehaldur. Abielust sündisid:

* Juliane Margarethe von Funcken (1766–1833), Saaremaa Torgu mõisast pärit kaardiväe kaptenleitnandi Reinhold Friedrich von Osten-Sackeni (1755–1829) abikaasa; Saaremaa Randvere fideikomissihärra, Venemaa New Yorgi peakonsuli ja entomoloogi Robert von Osten-Sackeni (1828–1906) vanaema;
* Ebba Catharina von Funcken (1771– ), Aizkraukle vabahärra Christoph Schoultz von Ascheradeni abikaasa;
* Ulrika Augusta von Funcken (1774– ), Aizkraukle vabahärra ja major August Leonhard Schoultz von Ascheradeni (1762– ) abikaasa.

Viited
------

1. ↑  Heinrich von Hagemeister: Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Teil 1. Riga: Eduard Frantzen 1836, lk.236, 240
2. ↑  *Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2,1,: Estland, Bd.:1*, Görlitz, 1930, lk.661
3. ↑  *Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1 : Livland, Bd.:1*, Görlitz, 1929, lk.85
4. ↑  Rembert von Funckeni sugupuu Johann Christoph Brotze kollektsioonis.
5. ↑  *Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935, lk.257*
**Joseph Guillermo Jones II** (rohkem tuntud esinejanimega Jim Jones) on Ameerika Ühendriikide räppar ja muusik. 

Jim Jones kuulub hiphopbändi The Diplomats ja on samanimelise plaadifirma omanik. 

Samuti teeb ta soolot Columbia plaadifirma all ja on kuulunud Bloodsi jõuku. 

Oma esimese sooloalbumi "On My Way to Church" andis Jim Jones välja 2004. aastal. Plaadi suurimaks hitiks sai "Certified Gangsta", mida räpiti koos kuulsa The Game ja Lil'Flipiga. Järgmine album "Harlem: Diary of a Summer" anti välja 2005. aastal singliga "What You Been Drankin On?". Kolmas album on seni tema kuulsaim koos singliga "We Fly High". See lugu tõusis suurimas muusikaedetabelis "Billboard 200" koguni viiendale kohale.

Filmograafia
------------

Lisaks muusika tegemisele on Jim Jones osalenud kolmes mängufilmis ja kehastanud vaid iseennast.

* 2005 "State Property 2"
* 2005 "A Day in the Fast Life"
* 2006 "Killa Season"

Diskograafia
------------

* 2004 "On My Way to Church"
* 2005 "Harlem: Diary of a Summer"
* 2006 "Hustler's P.O.M.E." (Product of My Environment)
* 2008 "Back 2 Back"

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* MySpace
Kõpu mõisa varemed (2023)
**Kõpu mõis** (saksa keeles *Köppo*) oli Kõrgessaare mõisa karjamõis (varem iseseisev rüütlimõis) Reigi kihelkonnas tänapäeva Hiiumaa vallas Hiiumaa lääneküljel, mis varem kuulus Läänemaa alla. 

Kõpu mõisa ase ei ole kultuurimälestisena kaitse all, kuid tegemist on pärandkultuuriobjektiga. 

Mõisast on säilinud majaalune võlvitud lagedega kelder ja korstna vare, samuti kõrvalasuva hoone kelder ning mõisa ümbritsevad põlispuud. Mõisatallid jäävad Ojakülla.

Mõisaasemest lõuna pool asub Kõpu alumine kalmistu.

Kõrgesaare mõisa külade Kõpu (Kõppo) ja Ojaküla-Ülendi plaanid. Maamõõtja F. Eurich. M 1:4200

Viited
------

1. ↑  "Reigi kihelkond". *Eesti mõisaportaal*. 1999–2021. Vaadatud 7.05.2023.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: kuupäeva vorming (link)
2. ↑  "Pärandkultuuri objekt: Kõpu mõisa koht (392:MOA:002)". *EELIS infoleht*. 02.08.2010. Vaadatud 7.05.2023.
3. ↑  Hellström, Kristiina (2021). "Hiiumaa väärtuslike maastike register" (PDF). *Maakonnaplaneering.ee*. Vaadatud 7.05.2023.

Välislingid
-----------

* Kõpu mõis (Reigi) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Reigi kirik
Reigi kihelkond

**Kirik**: Reigi kirik  

**Mõisad**: 
Reigi kirikumõis | Kõpu mõis | Kõrgessaare mõis | Lauka mõis | Viskoosa mõis
Jimmie Åkesson (2016)
**Per Jimmie Åkesson** (sündinud 17. mail 1979 Bromölla vallas Skåne läänis) on Rootsi poliitik, ta kuulub erakonda Rootsi Demokraadid, 2005. aastast on ta erakonna juht. 

Ta sündis 1979. aastal Bromölla vallas Skåne läänis ja kasvas üles Blekinge läänis Sölvesborgi vallas Sölvesborgis.

1994. või 1995. aastal lahkus ta moderaatide noorteühendusest ning astus Rootsi Demokraatide noorteorganisatsiooni liikmeks. Åkesson vahetas erakonda, kuna moderaadid pooldasid Rootsi ühinemist Euroopa Liiguga, aga tema oli Euroopa Liitu astumise vastu.

1998. aastal valiti ta 19 aasta vanusena Sölvesborgi vallavolikokku.

1999. aastal astus Lundi Ülikooli ning kuulas politoloogia, õigusteaduse, majandusteaduse, inimgeograafia ja filosoofia loenguid, kuid jättis ülikooli lõpetamata.

2000. aastate alguses töötas ta veebidisainerina ettevõttes, mille ta asutas koos kahe sõbraga.

Aastatel 2000–2005 juhtis ta Rootsi Demokraatide noorteorganisatsiooni, 2005. aastal valiti erakonna esimeheks. Åkessoni juhtimisel sai partei sisse parlamenti ja Åkesson on aastast 2010 Riksdagi liige. 

2013. aastal ilmus tema autobiograafia "Satis polito".

2014. aasta septembris teatas Rootsi Raadio, et Åkesson oli sama aasta jooksul kulutanud üle 500 000 Rootsi krooni internetikasiinodes mängimisele.

2014. aasta oktoobris võttis Åkesson läbipõlemise tõttu haiguslehe, poliitikasse naasmisest teatas 2015. aasta märtsis.

2015. aasta alguses valis ajakiri DSM Åkessoni Rootsi 2014. aasta olulisimaks arvamuskujundajaks.

2018. aastal ilmus Åkessoni raamat "Det moderna folkhemmet", milles ta kirjutab Rootsi Demokraatide poliitikast.

Isiklikku
---------

Åkessonil on kooselust Louise Erixoniga 2013. aastal sündinud poeg. Erixon kuulub Rootsi Demokraatide ridadesse.

Viited
------

1. 1 2 3  Who is Jimmie Åkesson, the architect of Sweden's rising far-right?. The Local. 05.09.2018
2. 1 2 3  Jimmies väg till toppen. Expo. 14.01.2011.
3. ↑  Satis polito. Bokus. 23.08.2013.
4. ↑  Åkesson har satsat mer än vad han tjänar på nätcasinon. Sveriges Radio. 12.09.2014.
5. ↑  Åkesson sjukskriven på obestämd tid. Dagens Nyheter. 17.10.2014.
6. ↑  Åkesson tillbaka som partiledare för SD. SVT. 23.05.2015.
7. ↑  Jimmie Åkesson och Louise Erixon separerar. Dagens Nyheter. 24.04.2020.
Kõpu suurkivi
**Kõpu suurkivi** (ka **Lepistepao suurkivi, Kõrgessaare suurkivi**) on Hiiumaal Kõrgessaare osavallas Ülendi külas asuv rabakivist hiidrahn. Vähem kui kilomeetri kaugusel asub teinegi suur rändrahn Suurikpõllu suurkivi.

Kivi pikkus on 10,7 m, laius 7,5 m, kõrgus 5,3 m, ümbermõõt 28,4 m ja maapealse osa maht 175 m³.

Pikliku põhiplaaniga lapik, kuid üsna korrapäratu kujuga rahn, millel on püstised, kohati tugevasti eenduvad küljed. Lagi on lame, ühe astanguga. Esineb kinnislõhesid.

Ühe muistendi järgi viskas Vanasarvik kivi linguga Soomest. Teise järgi tahtnud ta sellega sulgeda alles valminud Kõpu kabeli ust. Külast kukelaulu kuuldes jooksnud Vanakuri Reo metsa, kus visanud kivi teda vanduvale rongale järele. Kivi lennanud Lepistepaosse.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Kõpu looduskaitseala territooriumile.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. ↑  Pirrus, Enn (2009). *Eestimaa suured kivid*. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus.
2. 1 2  "Kõpu Suurkivi". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 27.12.2022.
3. ↑  "Kõpu suurkivi". *Keskkonnaportaal*. Vaadatud 28.12.2022.

Välislingid
-----------

* Kõpu Suurkivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Kõpu suurkivi keskkonnaportaalis