**„Ainult unistus"** on  Boris Kõrveri operett, 3 vaatuses, Ardi Liivese libretole. Laulutekstide sõnade autorid on Lea Tormis, Kaarel Korsen, Gert Helbemäe ja Ardi Liives. 1930. aastate populaarsete laulude „Carioca", „Lambeth walk" ja „Kurb pühapäev" meloodiaid on kasutatud Boris Kõrveri töötluses. Esmaettekanne toimus 23. oktoobril 1955 Tartu *Vanemuis*es. Rollide esmaesitajad olid: Viktor Taimre (Ain), Valentine Tern (Irma), Endel Aimre (Oskar), Heli Viisimaa (Tolli), Helend Peep (Puujalaga mees), Velda Otsus (Bibi), Marta Tarto (Grete), Voldemar Paavel (Rõõmuoks). Väljatulekul väga populaarne. Esitatud ka 1998 *Ugala*s ja 2021 Lehtse Kammerkoori poolt, samuti Lenin­gradis, Moskvas ja Magadanis.

**Tegelased**

-         Ain (tenor), noor arhitekt

-         Irma (sopran), „Eliitmagasini" müüja

-         Oskar (bariton), ajakirjanik

-         Tolli (subrett). Rõõmuoksa tütar

-         Rõõmuoks (*buffo*), majaomanik

-         madam Rõõmuoks (subrett)

-         Rudolf Juuse, „Eliitmagasini" üks omanikest

-         Bibi (metsosopran), kabareelaulja

-         Direktor Vibalik

-         Grete, direktori tütar

-         Oliver Tikandik (*buffo*), kõmureporter

-         Minister

-         proua Minister

-         Puusaluu, peatoimetaja

-         Puujalaga mees (tenor), kerjus

-         kabaree „Noktürn" direktor

  

**Süžee**

Tegevus toimub 1938. aastal Tallinnas. Teos oli omal ajal loodud, et naeruvääristada iseseisva Eesti ühiskonna elu. Faabulas domineerib seisukoht, et lihtsa töötava inimese jaoks oli õnn Eesti Vabariigis ainult unistus.

 Eliitmagasini moesalongi müüjatar Irma vallandatakse töölt ministriproua solvamise pärast. Äsja Pariisist koos oma lauljatarist armukese Bibiga saabunud äri kaasomanik Rudolf Juuse paneb edu tagamiseks rõhu reklaamile. Ta soovitab kaupluse direktorile Vibalikule kutsuda „Kuldsüdamete ballile" kaupluse moesalongist võetud riietega kaubamaja teenistujaid. Juuse eestkostmisel jääb  Irma tööle. Irma omakorda soovitab Juusel kasutada oma plaanitava uue maja arhitektina oma sõpra Aini, kes tööpuudusel on sadamas lossija. Kõmureporter Oliver Tikand tutvub Vibaliku inetu tütre Gretega, sest teda huvitab tüdruku kaasavara. Ain ja ajakirjanik Oskar elavad Rõõmuoksa majas. Oskar armastab majaomaniku tütar Tollit. Tolli valitakse iluduskuningannaks. Irma ja Ain kihluvad. Juuse võtab tagasi lubaduse anda maja projekteerimise töö Ainile. Ain keeldub minemast „Kuldsüdamete ballile", kus toimub Miss Estonia kroonimine. Bibi näeb seal Juuset kohtumas Irmaga ning saadab Ainile käskjalaga kirja, et too tuleks ballile. Grete on õnnetu, sest isa ei luba tal Oliveriga abielluda. Kuid Oliver kuuleb pealt Juuse ja Vibaliku juttu pankroti lavastamisest ja lubab selle avaldada. Sellest piisab, et saada Vibalikult nõusolek tema abiellumiseks Gretega. Juuse avaldab Irmale armastust, kuid saab korvi. Irma püüab Ainile oma suhtlemist Juusega seletada. Aini ja Juuse vahel toimub kähmlus. Juuse saab Irmalt kõrvakiilu. Sõbrad lahkuvad ballilt. Nendega liitub ka Tolli, loobudes missikroonist ja hinnalisest kleidist. Rõõmuoksad viskavad Tolli suhete pärast Oskariga majast välja. Tolli võtab oma asjad ja lahkub kodunt koos Oskariga. Ain ja Irma kohtuvad Tornide väljakul kus laternatule valgel laulab puujalaga kerjus oma igatsevat armastuslaulu. Seal klaarivad nad oma suhteid ning otsustavad juba järgmisel päeval abielluda.

**Muusikalood**

-         Puujalaga mehe (kerjuse) laul „Kõik roosid ma kingiksin sulle"

-         Aini laul „Külm oled sa, põhja valge naine"

-         Aini ja Irma duett „Mis on me unistustes kaunimat"

-         Irma laul „Suletud ümbrik"

-         Oskari ja Tolli duett „Südames on tihti suured soovid"

-         ansambel „Käed, sõbrad, andke"

-         Grete ja Oliveri duett „Kui sul valutab kord süda"

-         Irma laul „Kas tõesti õnn on ainult unistus"

-         Aini laul „Kui palju kauneid õhtutunde"

-         Bibi laulud kooriga „Marion" ja „Elevandi armuhüüd"

  

**"Ainult unistus"** on Boris Kõrveri 1955 valminud operett. Teose libreto kirjutas Ardi Liives ning laulutekstide autorid on Lea Tormis, Gert Helbemäe ja Ardi Liives.

Operett kanti esimest korda ette 23. oktoobril 1955 teatris Vanemuine. Opereti lavastas Epp Kaidu.

Sajandivahetusel oli "Ainult unistus" Ugala teatri mängukavas Kaarel Kilveti lavastuses.

"Kerjuse laul"
--------------

Operetist pärineb populaarne "Kerjuse laul" ("Kõik roosid ma kingiksin sulle"), mis sai kuulsaks näitleja Helend Peebu esituses ja kõlas ka näitleja ärasaatmisel oktoobris 2007.

Laulu esitati ka 19. augustil 2018 Tallinna lauluväljakul Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul toimunud üleilmsel "Üheslaulmisel" (eeslaulja Mikk Dede).

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 07.02.2017)
2. ↑  Raimu Hanson. Helend Peebu kuulsaim laul kõlab suurmehe viimsel teekonnal Tartu Postimees, 26.10.2007.
3. ↑  Raimu Hanson. Helend Peebu kuulsaim laul kõlab suurmehe viimsel teekonnal Tartu Postimees, 26.10.2007.
4. ↑  Üheslaulmine | Mikk Dede: "Kõik roosid ma kingiksin sulle" ERR Menu, 19.08.2018.