recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Järuska katusega puitsild Ida-Virumaal
Katustatud sild Routhierville'is Quebecis (foto 1990. aastatest)
Lancasteri maakonnas Pennsylvanias 1860. aastal ehitatud Burri kaarsõrestikuga Baumgardener's Covered Bridge'i sisevaade (foto 2006)
Droonivideo Järuska katusega sillast
**Kaetud sild**, ka **katustatud sild** (inglise keeles *covered bridge*), on katusega sild, reeglina tehtud puidust. Silla avaehitise katmise (katustamise) eesmärk on kaitsta silla puitkonstruktsioone ilmastiku vastu. Tavaliselt ehitatakse koos katusega ka puidust kergseinad. 

Euroopas on katustatud sillad pärit hiliskeskajast. Selline sillatüüp oli tuntud ka Jaapanis, Hiinas ja Indoneesias. Kuigi Ameerika Ühendriikides hakati sildu katustama alles 19. sajandi alguses, ehitati just seal kõige rohkem kaetud sildu. Arvatakse, et kokku on Ameerika Ühendriikides olnud 14 000 sellist silda, tänaseks on neist säilinud umbes 200.

Eestis
------

Esimene katusega puitsild Eestis ehitati 2013. aastal Ida-Virumaal Alutaguse vallas Lemmaku külas üle Rannapungerja jõe. Üheavaline Järuska sild on sildeavaga 26,4 m. Märksa väiksem jalakäijate katusega sild oli kuni 2019. aastani ka Hiiumaal Kärdlas Eha tänava alguses.

Galerii
-------

* Katustatud puitsild  Saint-Gervais-sous-Meymontis Puy-de-Dôme'isKatustatud puitsild  Saint-Gervais-sous-Meymontis Puy-de-Dôme'is
* Kapellbrücke Luzernis. Ehitatud 14. sajandilKapellbrücke Luzernis. Ehitatud 14. sajandil
* Kaetud sild Kesk-EcuadorisKaetud sild Kesk-Ecuadoris
* Katustatud sild Frankenmuthis MichiganisKatustatud sild Frankenmuthis Michiganis
* Chengyangi sild Sanjiang Dongis GuangxisChengyangi sild Sanjiang Dongis Guangxis
* Saya sild Kotohiras KagawasSaya sild Kotohiras Kagawas
* Hohe sild Tiroolis. Valminud 1709Hohe sild Tiroolis. Valminud 1709
* Ponte Vecchio Bassano del Grappas Vicenzas (Andrea Palladio projekt). Valminud 1569Ponte Vecchio Bassano del Grappas Vicenzas (Andrea Palladio projekt). Valminud 1569
* Järuska sild Ida-VirumaalJäruska sild Ida-Virumaal

Viited
------

1. ↑  Ainulaadne katusega sild. eestielu.delfi.ee
2. ↑  Järuska sild. vanaajamaja.ee
3. ↑  "Kärdlas tehakse korda kaks jalakäijate silda". *Hiiumaa valla koduleht*. Vaadatud 18.04.2021.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Katustatud sillad** |

* Colossus Bridge. Omal ajal pikima sildeavaga katustatud sild Colossus Bridge
Rannamõisa pank (Eesti)Rannamõisa pank
Asendikaart
Rannamõisa pank
**Rannamõisa pank** (ka **Rannamõisa-Tiskre pank**) on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Harju klindilõigus, halduslikult Harju maakonnas Harku vallas; ühtlasi Põhja-Eesti pankranniku osa. Pank asub Tiskre ja Rannamõisa vahelisel lõigul.

Panka kaitstakse Rannamõisa maastikukaitseala koosseisus.

Panga maksimaalne kõrgus on 35 m. Panka moodustav klint on Pakri tüüpi, ehk siis paekalda all paljanduvad Kambriumi liivakivid. Rannamõisa panka eristabki läänepoolsemast Suurupi pangast klindi ehitus, ehk siis Rannamõisa panga läänepiiri märgistab Kambriumi liivakividest terrassi kadumine.

Pank on Pakerordi lademe laiendatud stratotüübiks; see on ka Tabasalu kihistiku stratotüüp.

Ülemised 4 meetrit moodustab määratlemata lubjakivi, selle all on 2 meetrit Toila kihistu glaukoniiti sisaldavat lubjakivi. Järgneb 60 cm Leetse kihistu glaukoniitliivakivi. Türisalu kihistu savikilt paljandub 4 meetri ulatuses. Allpool on 4 meetrit Kallavere kihistu liivakivi. Paljandi alumise otsa moodustab Tiskre kihistu liivakivi.

Vaata ka
--------

* Tiskre paljand

Viited
------

1. 1 2  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 469.
2. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 09.04.2013)
3. ↑  Kalle Suuroja *Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol*, Tallinn 2006, lk. 133
4. ↑  Stratigraafia terminoloogia
5. ↑   Stratigraafia terminoloogia]
6. ↑  Eesti stratotüüpsed paljandid

Välislingid
-----------

* Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
**Erion Veliaj** (sündinud 17. detsembril 1979 Tiranas) on Albaania poliitik (Albaania Sotsialistlik Partei).

Erion Veliaj on omandanud bakalaureusekraadi poliitikateaduste alal Grand Valley State Universitys Michiganis Ameerika Ühendriikides ja magistrikraadi Euroopa uuringute alal Sussexi Ülikoolis. 2003. aastal asutas ta liikumise "MJAFT" ('Küllalt'), mida ta juhtis kuni 2007. aasta novembrini. Seejärel asus ta tööle mõttekojas European Stability Initiative. 2011. aastal astus Veliaj Albaania Sotsialistlikku Parteisse, kus temast sai noorsoo ja migratsiooni sekretär. 2013. aastal valiti ta Albaania Rahvakogusse.

Alates 2013. aasta septembrist kuni 2015. aasta aprillini oli ta Albaania sotsiaal- ja noorsoominister. 

2015. aasta juunis valiti ta Tirana linnapeaks. Linnapea ametikohuseid asus ta täitma 30. juulil 2015.

Viited
------

1. ↑  Featured Speaker. Erion Veliaj World Bank
2. ↑  Emma Gilleece:NewNowNext: Erion Veliaj, Mayor of Tirana Architecture Ireland, 6. aprill 2018
3. ↑  Former minister Erion Veliaj takes the oath as the new mayor of Tirana Independent Balkan News Agency, 30. juuli 2015
**Maailm** on filosoofias mitmetähenduslik mõiste. Mõnes kontekstis viitab see kõigele, millest koosneb reaalsus või füüsiline universum. Samuti võib see tähendada konkreetset ontoloogilist seisundit. Ehkki maailma mõiste selgitamisega on tegeldud kogu Lääne filosoofia ajaloo vältel, tõstatati teema otseselt alles 20. sajandi algul ning on tänini vaieldav.

Maailm (kreeka keeles *kosmos*, ladina keeles *mundus*, saksa keeles *Welt*) on kõigi asjade kogusus (*Gesamtheit aller Dinge*), kogu lõpliku olemise kogusumma (*Inbegriff aller endlichen Wesen*), mida mõeldakse koos ideega maailma kõikehaaravusest (totaalsusest, *Totalität*). Maailm on nii *"natura naturata"*, üksikute asjade ja üksikute sündmuste kui niisuguste kogusumma, see, kuidas need reeglipärasel moel omavahel on seotud, võimaliku (kuid mitte kunagi täieliku) kogemuse eseme (*Gegenstand möglicher (aber niemals abzuschließender) Erfahrung*) loovad ("empiiriline" maailmamõistmine, (*»empirischer« Weltbegriff*)) kui ka objektides esinevate "transtsendentsete faktorite" kogusumma (*Inbegriff der "transzendenten Faktoren"*) ("metafüüsiline" maailmamõistmine, (*»metaphysischer« Weltbegriff*)). 

Laiemas tähenduses on maailm sama (*eins*) mis universum, kitsamas tähenduses on (meie) maailm universumi osa, kuna olemas on loendamatult "maailmu" (planeetide süsteeme). Maailma iga koostisosa on maailmasisene (*innerweltlich*). Jumal, kui kõrgeim sünteetiline ühtsus (*höchste synthetische Einheit*), on ülimaailmne (*überweltlich*).

Vaata ka
--------

* Multiversum
* Omailm
* Paralleelmaailm
* "Timaios"
* Võimalikud maailmad
William Adolphe Bouguereau (1825-1905). "Remorse erinnüste küüsis" (1862)
**Erinnüsed** on vanakreeka mütoloogias kättemaksu jumalannad, kes olid tekkinud Uranose kastreerimisel maa peale langenud verepiiskadest. 

Erünnosed on sünged ja võimsad kõlbla maailmakorra kaitsjad. Nad karistavad armutult ja väsimatult kõiki igasuguse roima, eriti veresüü ja mõrva eest, ajades kurjategijaid hulluks. 

Sageli ilmuvad nad kolmekesi: Allekto (kes ei jäta kedagi rahule), Megaira (kes kadestab) ja Tisiphone (kes maksab kätte mõrva eest). 

Erinnüsi kujutatakse hirmuäratavaina, ussjuuste, tõrvikute ja rooskadega, möirates ja haukudes lähenevaina.

Aischylose "Eumeniidides" (triloogia "Oresteia" kolmandas osas) jälitavad erinnüsed Orestest, kes on mõrvanud oma ema.

Dante Alighieri "Jumaliku komöödia" "Põrgu" 9. laulus näevad Disi linna sisselaskmist ootavad Dante-tegelane ja Vergilius erinnüsi linnas asuva torni tipus.

Friedrich von Schiller on kirjutanud erinnüstest luuletuses "Ibykose kured".

Vanarooma mütoloogias vastavad erinnüstele fuuriad.

Vaata ka
--------

* Eumeniidid

Viited
------

1. ↑  Antiigileksikon. Tallinn, Valgus, 1983.
2. ↑  Dante, Alighieri. Jumalik komöödia: Põrgu. TLÜ Kirjastus, Tallinn: 2001: 74-75.

Välislingid
-----------

* Vaba Akadeemia loeng 6.01.2023: Heli Allik "Eumeniidid"

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Fuuria** |
**Eriolümpia Eesti Ühendus** on alates 2010. aastast Eestis eriolümpia tegevusi juhtiv ja koordineeriv ühendus.

Eesmärgiks on aidata kaasa Eesti intellekti- ja liitpuuetega inimeste kehakultuuri- ja sporditegevuse edendamisele ja arendamisele. Alates 2012. aastast korraldatakse koostöös Eesti Politsei- ja Piirivalveametiga Eriolümpia Tõrvikujooksu. Tegevuseks on aastaringne spordivõistluste korraldamine intellektipuudega inimestele.

Sportlased
----------

Eriolümpia Eesti ühendusse kuulub 1800 sportlast. Eriolümpia sportlaste hulka kuuluvad lapsed, noored ja täiskasvanud Eesti lasteaedadest, koolidest, hoolekandeasutustest ja päevakeskustest.

EO Eesti Ühendus soovib tulevikus luua spordiklubide juurde treeninggruppe intellektipuudega sportlastele.

Spordialad
----------

Spordialad (liikumistegevused), millega EO Eesti Ühenduses tegeletakse: kergejõustik, ilu- ja sportvõimlemine, ujumine, murdmaasuusatamine, *bowling*, *bocce*, jalgpall, korvpall, sulgpall, rahvastepall, matkamine, saalihoki, lauatennis, liikumisaktiivsus, judo, avaveeujumine ja triatlon.

Võimalused
----------

Eriolümpia sportlaste hulka kuuluvad lapsed, noored ja täiskasvanud Eesti lasteaedadest, koolidest, hoolekandeasutustest ja päevakeskustest. Läbi Eriolümpia avastavad nad endas uusi võimeid, nende maailm on avatud uutele kogemustele ja võimalustele. Eduelamus lisab enesekindlust ja nad tunnevad rõõmu vähimagi õnnestumise üle. Eriolümpia on sportlaste jaoks leidnud koha nende südames ja hinges.

Tuleviku suund
--------------

Viimastel aastatel on eriolümpia organisatsioon hüppeliselt arenenud, kuid teiste riikidega võrreldes on arenguruumi palju. Tahame hakata looma spordiklubide juurde treeninggruppe intellektipuudega sportlastele. Seni puudub intellektipuudega spordihuvilistel regulaarne treenimisvõimalus, mistõttu sport võibki õpilasel, pärast kooli lõpetamist, sinnapaika jääda. Paljudes riikides toimib selline klubisüsteem, kus kaasatakse sportlasi varakult, ka meil ollakse tasapisi sinnapoole teel. Et tervislikku liikumist suurendada, mõeldakse ka järelkasvule, selleks on loodud väikesportlaste programm intellektipuudega lasteaiaealistele lastele, et neil maast madalast tekiks liikumis- ja spordiharjumus.

Vanne
-----

"Las ma võidan ja kui ma ka ei võida, olen ma andnud endast parima."

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eriolümpia Eesti ühendus. "Eriolümpia Eesti Ühendus". Vaadatud 7. mai 2018.
2. ↑  Vapper, T. "Sport aitab intellektipuudega inimesi elus edasi". *Õpetajate leht*. Vaadatud 7. mai 2018.
"**Eesti (on My Mind)**" on Juice Leskise kirjutatud laul aastast 1983. Lugu avaldati ansambli Juice Leskinen Grand Slam albumil "Boogieteorian alkeet peruskoulun ala-astetta varten, lyhyt oppimäärä". Laulu andis plaadifirma Johanna Kustannus välja ka singlina, singli B-poolel oli laul "Kun rumba loppuu". 

Heliplaadil oleva versiooni esitajad on Juice Leskinen (laul), Anssi Tikanmäki (lõõtspill ja taustalaul), Ila Loueranta (akustline kitarr ja taustalaul), Puntti Valtonen (elektrikitarr ja taustalaul), Antti Tammilehto (basskitarr ja taustalaul), Vesa Sytelä (löökriistad ja taustalaul), Toni Lähteenmäki (taustalaul), Mika Sundqvist (taustalaul) ja Nalle Lehtonen (trompet). 

Juice Leskinen polnud laulu kirjutamise ajaks veel kordagi Eestis käinud, aga lugu sai populaarseks ka teisel pool lahte. Ivar Vigla ja ansambel Vahe tegid laulust kaks väga erinevate sõnadega versiooni: "Eesti, Eesti, külamehe Eesti" ja "Soome (Eesti on My Mind)". Oma versiooni on loost teinud ka J.M.K.E. Teatri NO99 lavastuses "Ühtne Eesti suurkogu" esitas seda veelgi muudetud tekstiga Lenna Kuurmaa.

Välislingid
-----------

* Juice Leskinen – Eesti (On My Mind) (video) YouTube
* Ivar Vigla – Soome (Eesti on my mind) YouTube
**Maahingaus** (ka **maahingauspäev**, **maahengaus**, vadja keeles *maaentšäüz* või *maaentšäüzpäivä*) on maausu püha, mida peetakse neljapäeval 40 päeva pärast munapüha.

Pärimuse järgi on see nii suur püha, et sel päeval ei kasva isegi rohi ja lind ei tee pesa.

Sel päeval on kehtinud ranged töökeelud ning austav käitumine maa ning looduse suhtes. On olnud keelatud murda oksi, kitkuda rohtu, teha puid või muul moel elavasse loodusesse puutuda. Samuti on olnud keelatud paljud talutööd, eriti kudumine, õmblemine, aga ka müra tekitamine. Päeva on tuntud ka piksepühana.

Maahingaus langeb ajaliselt kokku taevaminemispühaga.

Viited
------

1. 1 2  Maahengaus (01.-31.05). Maavalla Koja koduleht. (Kasutatud 6. juulil 2010.)

Maarahva pühad

6. I kolmekuningapäev  • 
13. I nuudipäev ehk kanutipäev  • 
14. I taliharjapäev ehk korjusepäev  • 
17. I tõnisepäev, ka jõuluemapäev  • 
1. II pudrupäev  • 
2. II küünlapäev  • 
9. II luuvalupäev  • 
22. II talvine peetripäev  • 
24. II talvine madisepäev  •
kihlakud: liugupäev ja tuhkapäev  • 
9. III sirgupäev  • 
17. III käädripäev  • 
21. III pendipäev  •
eidepäev  •
urbepäev  •
kevadine pööripäev  •
kiigepüha  •
suur neljapäev  •
suur reede  •
ülestõusmispühad  • 
25. III marjapunapäev  • 
1. IV karjalaskepäev  • 
14. IV künnipäev  •
maahingaus  • 
23. IV jüripäev  •
suvisted  • 
9. V ligupäev, ka kevadine nigulapäev  • 
25. V urbanipäev  •
taevaminemispüha  •
nelipüha  •
suvine pööripäev  • 
23. VI leedopäev  • 
24. VI jaanipäev  • 
29. VI suvine peetripäev  • 
2. VII heinamaarjapäev, ka heinaleedo  • 
10. VII seitsmevennapäev  • 
13. VII karusepäev  • 
25. VII jakobipäev  • 
26. VII annepäev  • 
29. VII olevipäev, ka jakepäev  • 
10. VIII lauritsapäev, ka esimene rukkiema päev  • 
15. VIII rukkimaarjapäev, ka suur rukkiema päev  • 
24. VIII pärtlipäev, ka viimane rukkiema päev  • 
8. IX ussimaarjapäev, ka ussiurguminemisepäev  •
pekopäev  •
sügisene pööripäev  • 
21. IX sügisene madisepäev  • 
29. IX mihklipäev, ka kasupäev  • 
14. X kolletamispäev  • 
26. X midruskipäev  • 
28. X simunapäev  • 
2. XI hingepäev  • 
10. XI mardipäev  • 
25. XI kadripäev, ka hanipäev  • 
30. XI andresepäev  • 
6. XII talvine nigulapäev  • 
7. XII tõnnipäev  • 
13. XII luutsinapäev  • 
21. XII toomapäev  • 
21.–24. XII jõulud  • 
25. XII ajastaja päev
31. XII näärid  •
IPTV-d kasutavad maad on kaardil sinised
**IPTV** (*Internet Protocol TeleVision*) on selline digitaaltelevisiooni edastamise liik, kus televisioonisignaali kandev andmevoog liigub läbi interneti ja kohtvõrgu andmepakettidena telerisse internetiprotokolli ehk -reeglistiku alusel. Andmevoog liigub võrgus multiedastusena, s.t võib jõuda korraga mitmesse sihtkohta.

Internetiühendus vaskkaabli (telefonikaabli ja keerdpaarkaabli) kaudu võimaldab ADSL-ühenduse kasutamisel kiirust üleslaadimisel kuni 16 Mbit/s ja allalaadimisel 1 Mbit/s. Seega on peale tavalahutusega televisiooni võimalik levitada ka kõrglahutusega televisiooni signaali, mis vajab vähemalt 10 Mbit/s.

Vaskkaablivõrkudes minnakse üle kiirema lairibaühenduse tehnikale VDSL2, mis võimaldab edastuskiirusi 40/10 Mbit/s või ka enam. Perspektiivsed tehnoloogiad (nt G.fast) lubavad tulevikus kiirusi kuni 400 Mbit/s.

Kui signaal jõuab vastuvõtukoha terminali läbi valguskaabli, on võimalik valida Elioni pakutavaid kiirusi kuni 300 Mbit/s üles/alla (2015. a).

Vastuvõtukoha terminalist läheb signaal telerisse läbi spetsiaalse ruuteri ja digiboksi, mille juurde kuulub eraldi pult.

IPTV võimaldab mitmeid interaktiivseid teenuseid, nt saadete järelvaatamist, teleprogrammide (kanalite) tellimist ja videolaenutust teleri ekraanilt.

Viited
------

1. ↑  "Eesti Telekomi pressiteade". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 30. märtsil 2015.
**Ehitusmehaanika** on mehaanika haru, mis uurib ehituskonstruktsioonide tugevust, jäikust, püsivust ja dünaamikat.

Kuna kindla kuju ja mõõtmetega konstruktsiooni tugevus, jäikus ja püsivus sõltuvad materjalist ning koormistest tingitud sisejõududest, siis ehitusmehaanika üheks põhiülesandeks on sisejõudude arvutus. Sisejõudude abil arvutatakse ehitise elementide deformatsioonid ja paigutised. 

Sellekohased arvutused rajanevad konstruktsiooni arvutusskeemil. Ehitusmehaanika käsitleb nii staatikaga määratavaid kui ka staatikaga määramatuid konstruktsioone.

Ehitusmehaanika on tihedas seoses tugevusõpetuse ja elastsusteooriaga, koos moodustavad nad ehituskonstruktsioonide projekteerimisel kasutatava arvutusmeetodite kogumi.

Tänapäeval on enim kasutatavaks arvutusmeetodiks lõplike elementide meetod.

Ehitusmehaanika on osa üldisest konstruktsioonide mehaanikast, mis hõlmab ka näiteks laevade ja lennuaparaatide mehaanika.

Viited
------

1. 1 2  Ehitusmehaanika[*alaline kõdulink*] TEA Entsüklopeedia
Ehituskoba
**Ehituskoba** on kinnitusvahend prusside, palkide või puidukonstruktsioonide omavaheliseks ühendamiseks. Valmistatud terasest. Kasutatava koba paksus sõltub koormusest, mida kronstein peab taluma.

Kasutus
-------

Ehituskoba kasutatakse kahe puitkomponendi näiteks üksteisega külgnevate puittalade ühendamiseks. Ehituskoba kasutatakse sageli montaaži abivahendina ning puusepa tapi- ja tappliidete asendi kindlustamiseks, et vältida nihkumist enne kogu konstruktsiooni valmimist. Kuna koba jalad on vastavalt teritatud või nurga all, tõmbab koba sisse löömisel kaks ühendatud puukomponenti kokku. Ehituskoba otsad lüüakse vaheldumisi haamriga sisse, et saavutada kahe puitkomponendi omavaheline kokkutõmme. See on odav ja mitmekülgne kinnitus ning võimaldab kindlalt kinnitada sõrestikukonstruktsiooni, palkmaja nurgad, lae- ja põrandatalad ning kinnitada palkmaja karkassi komponendid. Ühendusklamber on üldlevinult valmistatud terasvardast kuumsepistamise teel.

Üldlevinud mõõdud
-----------------

| Diameeter (mm) | Pikkus (mm) |
| --- | --- |
| 6 | 200 |
| 6 | 250 |
| 8 | 200 |
| 8 | 220 |
| 8 | 250 |
| 8 | 260 |
| 8 | 270 |
| 8 | 300 |
| 8 | 350 |
| 10 | 200 |
| 10 | 220 |
| 10 | 250 |
| 10 | 270 |
| 10 | 300 |
| 10 | 350 |
| 10 | 400 |
**Juri Jevgenjevitš Birjukov** (vene keeles Юрий Евгеньевич Бирюков; 11. jaanuar 1936 – 21. juuni 2020) oli vene tsirkuseartist (žonglöör-akrobaat ja hobusetaltsutaja) ning lavastaja, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.

Ta lõpetas 1957. aastal Moskva Riikliku Tsirkuse- ja Estraadikunsti Kooli tsirkuseartistina ja 1977. aastal GITIS-e tsirkuserežii erialal. Artisti karjääri alustas ta žonglöörina, seejärel ühitas žongleerimise akrobaatiliste hüpetega. Aastatel 1967–1987 esines ta duetis koos abikaasa Zinaida Birjukovaga, aastatel 1977–1987 esinesid nad koos hobusetaltsutajana. Tsirkusenumbrid hobustega tõid neile 1982. aastal üleliidulise tsirkusekunsti konkursi võidu. 1990. aastatel esines Birjukovi numbris "Vabadus" üheaegselt 12–18 hobust ning balletitrupp.

Birjukov tegutses ka lavastajana.

Venemaa teenelise kunstniku rinnamärk

Tunnustus
---------

* 1998 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik

Isiklikku
---------

Tema isa Jevgeni Birjukov (1908–1986) töötas klounina tsirkuses.

Viited
------

1. 1 2 3  Бирюков Юрий Евгеньевич. ruscircus.ru
Dareios I
**Dareios I Suur** (pärsia *داریوش*; kreeka *Δαρεῖος*; ladinapäraselt *Darius*; umbes 549 – november 486 või oktoober 485 eKr) oli Pärsia suurkuningas 521 eKr kuni oma surmani. Tema ajal saavutas Pärsia impeerium oma suurima ulatuse.

Dareios pärines Ahhemeniidide suguvõsast ning oli Kambyses II sugulane. Ta alistas usurpaatori Gaumata, kes väitis end olevat Kyros II poeg ning oli 522 eKr enda kätte haaranud enamiku Pärsia suurriigist. Dareios võitis teda ilmselt oktoobris 521 eKr ja tema võimu tunnustasid peagi kõik Pärsia provintsid. Olles end riigisiseselt kindlustanud, asus ta Pärsiat jõuliselt laiendama, alistades mõne aastaga viimased sõltumatud Väike-Aasia lääneranniku kreeka linnad, sealhulgas ka Mileetose. Lisaks võttis ta ette sõjaretki sküütide ja teiste Mustast merest põhjas elavate hõimude vastu, kuid ei suutnud neid alistada. 512 eKr allutas ta endale aga Traakia, seega ulatusid Pärsia valdused juba Euroopasse.

Kreeka pärimuse kohaselt Dareios jagas riigi kahekümneks administratiivüksuseks – satraapiaks. Kyrose-aegse pealinna Pasargada kõrvale rajati tema valitsusajal uue keskusena Persepolis hiiglasliku eeskätt tseremoniaalset rolli täitva kuningalossiga. Egiptuses viidi lõpule Niilust Punase merega ühendava kanali ehitus.

499 eKr puhkes Väike-Aasia kreeka linnades ülestõus, mida õhutasid ka Joonia mere idakalda linnriigid, eriti Ateena ja Eretria. Seetõttu otsustas Dareios pärast Väike-Aasia ülestõusu mahasurumist ka teisi kreeklasi karistada, kuid tema väimehe Mardoniose juhitud laevastik jäi Athose kaljude lähedal 492 eKr tormi kätte ning 490 eKr võitsid kreeklased pärslasi Maratoni lahingus. Nii kukkus Dareiose sissetung Kreekasse läbi, kuid Väike-Aasia linnad jäid endiselt tema kätte. Dareiose viimastel valitsusaastatel puhkes ülestõus Egiptuses, mistõttu kreeklaste karistamine jäi tema poja Xerxes I ülesandeks.

Dareiose ajast pärineb Behistuni raidkiri, mis on peamisi Pärsia ajaloo autentseid allikaid. See kirjeldab Dareiose võitu mässuliste üle ning toob ära Ahhemeniidide genealoogia.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Kambyses II** | **Pärsia kuningate kuningas**530–486 eKr | Järgnev:**Xerxes I** |
| **Egiptuse vaarao**522–486 eKr


 |
Dargide osakaal nende asualadel Dagestanis 2002. aasta rahvaloenduse järgi
**Dargid** (ka **dargiinid**; endanimetus *дарган*, *дарганти*, *даргва*) on rahvas Dagestanis. Kõnelevad dargi keelt, mis kuulub dagestani keelte nahhi-dagestani rühma. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 589 386 dargi, Dagestanis aga 490 384 dargi (16,85% elanikkonnast).

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 25 dargi.

Dargide asualad paiknevad Dagestani keskosas, enamasti eelmäestikes ja mäestikupiirkondades. Levinud on sunniitlik islam. Antropoloogiliselt kuuluvad dargid balkani-kaukaasia rassi kaukasoidsesse tüüpi.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 12. märts 2017. Vaadatud 11. jaanuaril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 11. jaanuaril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  Päring Statistikaameti andmebaasist
Juri Antonov
**Juri Mihhailovitš Antonov** (vene Юрий Михайлович Антонов; sündinud 19. veebruaril 1945 Таškendis) on vene estraadilaulja ja helilooja, Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik (1997).

Elulugu
-------

Ta sündis sõjaväelase perekonnas. Muusikalist tegevust alustas ta Valgevenes Molodetšno linnas, sealses muusikakoolis õppis ta akordionimängu.
1963 sai temast muusikaõpetaja Minski lastemuusikakoolis. Hiljem töötas ta Valgevene Riiklikus Filharmoonias, kus ta 1967 lõi oma esimese ansambli.

Üleliidulise populaarsuse tõi talle laul "Pole sinust kaunimat" ("Нет тебя прекрасней"). 

Aastal 1971 kolis Antonov Moskvasse, kus ta töötas algul *music-hall*is, orkestris "Sovremennik" ning ansamblis "Magistral".

Kuulsus tuli 1980ndate algul koos ansambliga "Araks". Sellest ajast on pärit ka tema tuntumad laulud «Не забывай», «Море», «Двадцать лет спустя», «Анастасия», «Зеркало», «Я вспоминаю» jt. 

1982 lõi Antonov oma kuulsaima laulu «Крыша дома твоего», mis tegi temast ühe NSV Liidu tuntuma esineja.

1980ndate teisel poolel said koos ansambliga "Aerobus" kuulsaks Antonovi laulud: «На улице Каштановой», «Я иду тебе на встречу», «Белый теплоход». Аntonov klirjutas muusikat ka mitmele mängufilmile («Берегите женщин», «Прежде, чем расстаться», «Салон красоты», «Приказ», «Незнакомая песня», «Хищники», «Дураки умирают по пятницам» jt).

Praegu töötab ta oma stuudios uute plaatide kallal, tegeleb noorte artistidega ja esineb kontsertidega. Antonov on välja andnud üle 30 LP ja CD kogutiraažiga üle 48 miljoni eksemplari.

Eraelu
------

* Esimene naine elab New Yorgis
* Teine naine on serblanna, elab Horvaatias
* Kolmas abikaasa elab Pariisis
* Poeg Mihhail (sündinud 1996) elab Moskvas.

Hobid
-----

Antonovil on 5 koera ja 12 kassi. Tema lemmikspordialad on jalgpall, tennis ja piljard. Lemmikjook on punane vein.

Viited
------

* Antonovi ametlik koduleht
* Juri Antonov Moskva FM-is
* Intervjuu ajakirjale «Rolling Stone»
Francisco Asenjo Barbieri
**Francisco Asenjo Barbieri** (3. august 1823 Madrid – 19. veebruar 1894 Madrid) oli hispaania helilooja, dirigent ja muusikateadlane.

Ta õppis Madridi konservatooriumis klaverit Pedro Albénizi, klarnetit R. Brocki, laulmist Baltasar Saldoni ja kompositsiooni Ramón Carniceri juures aastal 1837. Töötas ooperilaulja ja pianistina, oli sõjaväe-teatriorkestris klarnetimängijana, oli rändteatrite koormeister; asutas aastal 1847 ooperit propageeriva ajakirja La Espana musical; oli alates 1868 Madridi konservatooriumi harmoonia ja muusikaajaloo professor, rahvusliku *zarzuela* üks taaselustajaid, milleks 1856 avati spetsiaalne teater, alates 1866 juhatas Madridi kontserdiühingut; avaldas 1890 suure kogu vanu (15.–16. sajandi) hispaania laule.

Looming
-------

77 *zarzuela*'t, sh "Au ja parukas" 1850, "Mäng tulega" 1851, "Leib ja sõnnid" 1864, "Krooni briljandid" 1854, "Väike habemeajaja Lavapies'st" 1874, "Juan de Urbina" 1876, "Los fusileros" 1884. Mõned on Hispaanias populaarsed tänaseni.
Antiochos XII Dionysose tetradrahm. Mündi tagaküljel on kujutatud jumalus Hadadi kuju
**Antiochos XII Dionysos Epiphanes Philopator Kallinikos** (kreeka keeles Αντίοχος ΙΒ' Διόνυσος, ′Dionysos′, kreeka jumal, ὁ Ἐπιφανής, ′jumala kehastus′, Φιλοπάτωρ, ′isaarmastaja′, ja ὁ Καλλίνικος, ′auliselt võidukas′) (u 115−84 eKr) oli Seleukiidide soost kuningas (87−84 eKr).

Elulugu
-------

Seleukiidide valdused ja ümbritsevad riigid aastal 89 eKr
Ta oli kuningas Antiochos VIII Grypose (suri 96 eKr) ja tema abikaasa Tryphaena (u 141−111 eKr) noorim poeg. Pärast oma venna Demetrios III Eukairose vangistamist (88 eKr) langesid tema kätte Seleukiidide riigi lõunapoolsed alad, mille keskuseks oli Damaskus. Alguses toetasid teda Egiptuse Ptolemaioste väed. Tema vanem vend Philippos I Philadelphos, kes oli oma valdusse haaranud riigi põhjapoolsed alad keskusega Antiookias, otsis võimalust teda rünnata. Kui Antiochos oli lõunas sõjakäigul Nabatea araablaste vastu, ilmus Philippos sõjaväega Damaskuse alla. Linna kindluse ülem Milesios avas küll esmalt linnaväravad, kuid vastuolude tõttu Philipposega vahetas uuesti poolt ja ei lasknud Philippost enam linna. Samal ajal kiirustas Antiochos oma pealinna tagasi ja tema vend oli sunnitud tagasi tõmbama. Saanud olukorra kontrolli alla, siirdus Antiochos aga kohe uuesti nabatealaste vastu sõjakäigule. Seekord liikus ta mööda Vahemere rannikuala, mida kontrollisid juudid. Kuningas Alexander Jannaeus üritas teda takistada, kuid Antiochosel õnnestus kummatigi araablaste aladele läbi murda. 84. aastal eKr toimunud Kaana lahing algas talle edukalt, kuid siis sai ta võitluse käigus araabia sõduri käe läbi surma. Sellel oli tõsised tagajärjed: enamus Süüria sõjaväest hukkus kõrbes ja peagi vallutati Damaskus.

Antiochos XII oli viimane Seleukiidide soost valitseja, kes oli sõjaväljal edukas, ehkki tema tegevus oli lokaalset laadi.

Perekond
--------

Antiochose abikaasa nimi ei ole teada, kuid väidetavalt oli tal kaks tütart: Kleopatra ja Antiochis.

Vaata ka
--------

* Seleukiidide riik

Kirjandus
---------

* Bevan, Edwyn Robert. *The House of Seleucus*. Vol. II. London: Edward Arnold, 1902. Lk 261-262 .

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Demetrios III Eukairos** | **Seleukiidide riigi kuningas87−84 eKr**Antiochos XII Dionysos | Järgmine**Tigranes I**, **Seleukos VII Kybiosaktes** |
**Lootus** oli aastatel 1877–1940 Tallinnas töötanud selts.

Seltsi põhitegevused olid näitemäng ja koorilaul. Seltsil oli nii sega- kui ka meeskoor.

Seltsi asutajatena kirjutasid 1877. aastal põhikirjale alla: Eestimaa mõisnike krediitkassa sekretär Johan Julius von Gernet, kameraalkoja ametnik A. Einwald, Tallinna aiaäri omanik Hans Rougal, ehitusmeister Johann Treumann, postiametnik Johann Martson, kaupmees Andreas Brommig ja Gustav Linden.

Lootuse seltsi maja asus Tornimäe tänava ja Tartu maantee nurgal.

Koos Estonia seltsiga oldi 1880. aasta III üldlaulupeo ja 1896. aasta VI üldlaulupeo korraldajad.

Viited
------

1. 1 2 3  EE 12. köide. Tallinn 2003. Lk 304
2. ↑  Robert Nerman, Kivisilla eeslinn kujunes tähtsaks kultuuripaigaks, www.postimees.ee, 12. veebruar 2008

Kirjandus
---------

* "Lootuse" hiilgav minevik. 50. a juubelipidustused. Vaba Maa, 8. märts 1927. Lk 8
* Eesti selts "Lootus" 60-aastane. Päevaleht nr 73, 14. märts 1937. Lk 8
* Rahvuslik sõda puudri vastu. Uudisleht, 14. märts 1937. Lk 7
**Francisco Urcuyo Maliaños** (30. juuli 1915 Rivas – 14. september 2001 Managua) oli Nicaragua poliitik, Nicaragua presidendi kohusetäitja aastal 1979.

Elulugu
-------

Francisco Urcuyo sündis 30. juulil 1915 Rivases, Nicaraguas. Ta lõpetas aastal 1944 Mehhiko Ülikooli, kus ta õppis kirurgiks. Tema abikaasa oli Maria Luisa Muñoz, neil sündis neli last. Oma poliitilistelt vaadetelt oli ta liberaal.

### Poliitiline karjäär

Francisco Urcuyo asus poliitikaga tegelema aastal 1954. Ta oli kahel korral tervishoiuminister ja kahel korral Nicaragua rahvuskongressi presidendiks. 1. mail 1967 sai temast Nicaragua asepresident.

Anastasio Somoza Debayle valis Francisco Urcuyo oma järglaseks. Kui Somoza Debayle 17. juulil 1979 riigist pages, siis võttis tema ameti üle Urcuyo Maliaños ning tema ametiaeg oleks pidanud 1974. aasta konstitutsiooni järgi kehtima 1. maini 1981. Urcuyo alustas dialoogi riigi erinevate poliitiliste jõudude vahel ning teatas oma valmisolekust jätkata aastal 1974 vastu võetud põhiseadusega kooskõlas kuni Anastasio ametiaja lõpuni. Sandinistidest ülestõusnud leidsid aga, et toimuv on vastuolus presidendi kohusetäitja varasemate ametiülesannetega, milleks on võimu sujuv üleandmine. Ülestõusnud jätkasid pealetungi ja Urcuyo pages 18. juulil Guatemalasse, loobudes nii sisuliselt võimust.

### Kirjanduslik karjäär

Kuigi Francisco Urcuyo suri 14. septembril 2001 Nicaragua pealinnas Managuas, siis varasemasse aega jäi periood, kus ta pidi pikalt kodumaalt eemal olema. Ta kirjutas sel perioodil neli raamatut. Neist esimene, *Solos* – käsitleb Somoza diktatuuri viimaseid aastaid. Ta kirjutas veel kaks poliitilist analüüsi – *Aliados Traicionados* ja *Carter y los comunistas*.

Viimane ilmunud raamat *Poesía y recuerdos* oli perekonnale pühendatud luulekogu.

Viited
------

1. ↑  Nicaragua worldstatesmen.org
2. ↑  «Somoza abandonó Nicaragua en compañía de sus colaboradores directos». El País. 18. juuli 1979
3. ↑   "Gobernantes de Nicaragua". Ministerio de Educación. 9 December 2012

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Anastasio Somoza Debayle** | **Nicaragua president**17. juuli 1979 – 18. juuli 1979 | Järgnev**Daniel Ortega, Violeta Chamorro, Sergio Ramírez, Alfonso Robelo, Moisés Hassan Morales (Hunta)** |
Kitsekari Kreekas
**Kari** on ajutine (mõnikord ka püsiv) metsloomade rühm, mis ei pruugi koosneda ühe liigi isendeist (segakarjad).

Karjale on iseloomulik juhi (sageli isasloom) või juhtrühma olemasolu, enamasti on karja sees kujunenud hierarhiline struktuur ehk alluvusastmestik. Lisaks sellele on karjale sageli omane mingi kindel koopereerumispõhimõte, lähtuvalt näiteks soost, isendite vanusest jne.

Kari põllumajanduslikus kontekstis (1)
--------------------------------------

Põllumajanduses on kari laiemas mõttes üheliigiliste põllumajandusloomade rühm. Kitsamas mõttes peetakse karja all silmas veiseid. 

Karja iseloomustab karja struktuur, mis kirjeldab vaadeldava karja soolist, vanuselist jm protsentuaalset vahekorda.

Kari põllumajanduslikus kontekstis (2)
--------------------------------------

Kari on üheliigiliste, -sooliste ja -vanuste põllumajandusloomade rühm, keda koos mingil maa-alal peetakse.

Vaata ka
--------

* Seltsing
* Salk
* Parv

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kari** |
Ultraheliuuringu esitlus arvutiga on näide biomeditsiinitehnilisest lahendusest
**Biomeditsiinitehnika** ehk **biotehnika** (inglise *biomedical engineering,* *bioengineering*) on tehnikateaduste rakendamine meditsiinis ja bioloogias.

Biomeditsiinitehnika valdkonda kuuluvad näiteks ultraheliuuringute tulemuste esitused arvuti ekraanil ja tehiselundite ning proteeside loomine.

Tänapäeva biomeditsiinitehnika põhineb suures osas elektroonika ja infotehnoloogia laialdasele kasutamisele. Vastavalt on elektroonikas olemas spetsialiseerumise meditsiinielektroonika või biomeditsiinielektroonika haru.

Meditsiinifüüsikat käsitletakse tihti eraldi või ka biomeditsiinitehnika ühe haruna.

Laiemalt võttes kuuluvad biomeditsiinitehnika alla kõik bioloogias ja meditsiinis kasutatavad seadmed (meditsiiniseadmed).

Terminina pole "biotehnika" eesti erialases keeleruumis levinud, küll aga on kasutusel termin biotehnoloogia.

Vaata ka
--------

* Biomeditsiin
* Biotehnoloogia
* Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühing

Viited
------

1. ↑  Keskkonnasõnaraamat 2004  (vaadatud 14.10.2011)
"Nokia helin" Francisco Tárrega teosest "Gran Vals" ("Suur valss")
"Nokia helin", Tárrega "Suure valsi" 13.-16. takt
**Francisco de Asís Tárrega y Eixea** (21. november 1852 – 15. detsember 1909) oli Hispaania romantismiajastu mõjukas helilooja ja klassikaline kitarrist.

Ehkki Francisco Tárrega muusikaline looming oli koguselt tagasihoidlik – 78 originaalteost ja 120 töötlust, mõeldud peamiselt enese tarbeks –, muutusid tema muusika ja kitarrimängustiil 20. sajandil mõjukaks. Ta oli keskne kuju kitarri kui soolo- ja kontsertpilli taassünnis. Tárrega tuntumate kitarripalade seas on "Recuerdos de la Alhambra", "Capricho árabe" ja "Danza Mora".

Tárrega loodud on ka meloodia, mida on nimetatud "arvatavasti maailma enim kuuldud viisiks": Nokia helin, mida on kasutatud ka reklaamides, põhineb lõigul Tárrega teosest "Gran Vals".

Tema muusika on inspireerinud Mike Oldfieldi arranžeerima Tárrega tremolopala "Recuerdos de la Alhambra" filmi "The Killing Fields" helinduseks.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Francisco Tárrega** |

* Elulugu ja loomingu ülevaade (MIDI-failides muusika ei vasta Tárrega esitusstiilile)
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Rumeenia esindaja |
| Maailmameistrivõistlused |
| Esimene koht | 1989 | II kerge-keskkaal |
| Kolmas koht | 1991 | II kerge-keskkaal |
| Esimene koht | 1993 | I keskkaal |
| Esimene koht | 1995 | I keskkaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Esimene koht | 1993 | I keskkaal |
| Esimene koht | 1996 | I keskkaal |

**Francisc Vaștag** (ungaripäraselt *Ferenc Vastag*; hüüdnimi **Feri**; sündinud 26. novembril 1968 Reșițas Caraș-Severini maakonnas Rumeenia Banaadi piirkonnas) on endine Rumeenia poksija, rahvuselt ungarlane.

Vaștag oli II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) ja I keskkaalus (kuni 71 kg) kokku viiekordne Rumeenia meister aastatel 1989–1993.

Vaștag osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Anibál Acevedole (Puerto Rico) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Vaștag võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 5. maailmameistrivõistlustel (Moskva, 1989), I keskkaalus (kuni 71 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993) ning 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andreas Ottole (Saksamaa).

Vaștag võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993) ja 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Vaștag tegutseb alates 2000. aastast Rumeenia poksikoondise treenerina ja alates 2004. aastast ka Rumeenia Poksiliidu aseesimehena.

Viited
------

1. ↑  24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles
2. ↑  25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles
3. ↑  26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles
4. ↑  5. maailmameistrivõistlused poksis. Moskva 1989. Tulemused inglise keeles
5. ↑  7. maailmameistrivõistlused poksis. Tampere 1983. Tulemused inglise keeles
6. ↑  8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1985. Tulemused inglise keeles
7. ↑  6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles
8. ↑  30. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bursa 1993. Tulemused inglise keeles
9. ↑  31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Francisc Vaștag veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
Töökeskkond on piisavalt loov juhul, kui töötajad hommikul ärgates tahavad tööle minna. Kui töökeskkond soodustab ideede genereerimist, teamiste jagamist ja loovat probleemilahendust, siis loovad töötajad meelsamini uusi lahendusi, julgevad riskida ja võtavad vastu uusi väljakutseid.

Loovuse stimuleerimiseks on teadlased välja pakkunud erinevaid töökeskkonna tegureid, mis põhijoontelt on siiski sarnased.

Esimeseks loovust soodustavaks teguriks peetakse võimalust ja vabadust valida, millist ülesannet täita ja kuidas seda teha. Inimene saab ise valida, mil viisil ta probleemi lahendab.  Töötajatele tuleb võimaldada võtta huvitavaid ja keerulisi väljakutseid. Need arendavad sisemist motivatsiooni, kuid samas ei tohi eesmärgid ja ülesanded olla liiga keerulised, sest siis hakkab motivatsioon vähenema.

Teiseks on oluline töö hea planeerimine ja organiseerimine. Kui organisatsiooni juhtkond planeerib nädalaks täpselt, mida töötajad teevad, siis töötajad tunnevad, kindlust ja usaldust ning tahavad tööd teha. Väga olulised on selged eesmärgid ja arusaadav probleemipüstitus, suhtlemises peaks juht olema töötajatele eeskujuks. Püüdes teha midagi väga uuenduslikku on töötajatel risk ebaõnnestuda, seega on väga oluline, et organisatsioon ja selle juht võtaks riski enda peale ja soodustaks eksperimenteerimist.

Kolmandaks innovatsioonilise töö teguriks on ressursid. See on kõik vajalik, mida organisatsioon saab pakkuda, et töö sujuks: nii rahalised ja materiaalsed vahendid, kui ka piisava aja andmine uue töö tegemiseks, kompetentsed inimesed, koolitusvõimalused, asjakohane informatsioon ja info liikumise tagamine organisatsioonis. 

Neljandaks on loovust soosivas organisatsioonis olulised nii töötajate omavahelised suhted, kui ka suhted ülemustega. Soodustatud on katsed ja eksperimendid, aktsepteeritakse ebaõnnestumisi ning premeeritakse avalikult töötajate jõupingutusi. Kui inimesed tegelevad keeruliste ja uute väljakutsetega, tekivad paratamatult ka probleemid, siis peab olema võimalus asja teistega arutada. Kui arutelu tekkimist ei võimaldata, kipuvad vanadest probleemidest uued tekkima.

Lõpuks on oluline tunda rõõmu vastastikusest koostööst, see suurendab nii meeskonna, kui ka individuaalset jõudlust.

Hästi kujundatud töökeskkonnal on kõige otsesem mõju ülesande sooritamise motivatsioonile. Loovust ja innovatsiooni on võimalik suurendada ja stimuleerida meeldiva töökeskkonna kaudu.

Viited
------

1. 1 2  Barkhodaee, Sep (2015). "Five Ways to Stimulate a Friendly Working Environment".
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  Kallas, Elina (2015). *Loovustehnikad. 99 viisi ideede leidmiseks*. Tartu. Lk 29-33.
3. 1 2 3 4 5 6 7  Denti, Leif (2013). "Top Six Components of a Creative Climate". *Innovation Psychology*.
**Kari-Andri Kask** (sündinud 6. juunil 1978) on eesti sporditegelane, Eesti Rannajalgpalli Liidu asutajaliige, Eesti rannajalgpalli koondise asutajaliige ning Eesti rannajalgpalli liigade asutaja ja juht.

Aastal 2002 asutasid Kari-Andri Kask koos Albert Kerstna ja Mart Relvega Eesti Rannajalgpalli Liidu, eesmärgiga alustada Brasiiliast pärit mängu rannajalgpalli arendamist Eestis.

2003 aastal loodi rannajalgpalliliiga ja korraldati liiga etappe üle terve Eesti. Rannajalgpalliliigad võitsid kiirelt populaarsust ning peale viit aastat Liigade korraldamist aastal 2007 võeti ette samm Eesti rahvuskoondise moodustamiseks. Eesti Rannajalgpalli Liidu juht Kari-Andri Kask ja Eesti Jalgpalliliidu juht Aivar Pohlak leppisid kokku Eesti rannajalgpalli rahvuskoondise moodustamise ning kutsusid koondise esimeseks peatreeneriks brasiillase Getulio Aurelio Fredo.

Alates 2007. aastast toimus esimene rannajalgpalliliigade etapp ka Eesti Jalgpalliliidu egiidi all.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 28.04.2019)
Osakesed ja antiosakesed. Vasakul ülalt alla: elektron, prooton, neutron. Antiosakesed paremal ülalt alla: positron, antiprooton, antineutron
**Antiosake** on elementaarosakese vastasosake, mille elektrilaeng ja teised kvantarvud on vastupidise märgiga (osake on omakorda antiosakese jaoks vastasosake). Antiosakese seisumass on osakese massiga võrdne.

Antiosakese omadused ja käitumine on analoogilised vastava osakesega. Näiteks võib antiprooton ühineda positroniga (antielektroniga) ja moodustada antivesiniku antiaatomi. Antiaatomid võivad moodustada antiaine ja antiainest võib koosneda terve universum või universumi osa. Kui antiainest koosnev teadlane teeks oma antiainest laboratooriumis katseid antiosakestega, saaks ta samasuguse tulemuse kui tema ainest koosnev teisik.

Siit tuleneb praeguse füüsika üks suuremaid vastuseta küsimusi: miks on universumis aine ja antiaine jaotus ebasümmeetriline? Alles laengupaarsuse jäävuse rikkumiste avastamine andis esimesed vihjed selle küsimuse võimalikule vastusele.

Osake ja tema antiosake annihileeruvad kokku põrgates ja kiirgavad footoneid. Kuna osakese ja antiosakese laengud (kvantarvud) on vastupidise märgiga, siis annihileerumise tulemusena on laengud jäävad. Footonid kannavad ära annihileerunud osakeste energia (nii momendist tuleneva kineetilise energia kui ka seisumassist tuleneva potentsiaalse energia). Energia jäävuse seadus on täidetud.

Antiosakesed tekivad looduslikult näiteks beetalagunemisel ja suure energiaga kosmiliste kiirte põrkumisel Maa atmosfääri ülemiste kihtide aatomitega. Nii loodud antiosakesed annihileeruvad kiiresti, põrkudes oma vastasosakesega.

Enamikul osakestest on oma antiosake. Praegu teadaolevalt on ainult footon (ja teoreetiliselt ka graviton) ilma antiosakeseta. Mõne osakese antiosake võib olla osakesest eristamatu. Sellised on näiteks kõik mesonid, mille koostises on sama kvargi kvargi-antikvargi paar.
**Soojusmüra** ehk **termiline müra** on ühtlane müra, mida põhjustab vabade laengukandjate korrapäratu liikumine elektrijuhtides ja elektriahela elementides (juhtmetes, takistites).

Soojusmüra avaldub elektriahelas aktiivtakistuse muutustena. Koormamata (vooluta) ahelas avaldub mürapinge efektiivväärtusvalemiga

{\displaystyle U\_{n}={\sqrt {4k\_{B}TRB}},}
kus

*kB* on Boltzmanni konstant,
*T* on temperatuur (kelvini kraadides),
*R* on müra põhjustava ahelaelemendi takistus (oomides),
*B* on ribalaius (hertsides), mille ulatuses müra mõõdetakse.
Aktiivtakistusega ahelaelementi läbiv vool põhjustab täiendavat soojusmüra.

Soojusmüra nimetatakse ka valgeks müraks, sest sellise müra võimsuse sagedusspekter on ühtlane laias sagedusvahemikus.

Soojusmüra sagedusspektrit uuris esimesena eksperimentaalselt ameerika füüsik John Bertrand Johnson  1928. aastal ja samal ajal põhjendas teoreetiliselt Harry Theodor Nyquist .

Vaata ka
--------

* müra (elektroonika)

Viited
------

1. ↑  J. B. Johnson: *Thermal Agitation of Electricity in Conductors.* In: *Physical Review*. Bd. 32, Nr. 1, 1928, S. 97–109.
2. ↑   Nyquist H: *Thermal Agitation of Electric Charge in Conductors.* In: *Physical Review.* Bd. 32, Nr. 1, 1928, S. 110–113.
Francis Trasuns
**Francis Trasuns** (latgali keeles *Fraņcs Trasuns*; 16. oktoober 1864 Sakstagalsi vald, Režitsa maakond, Vitebski kubermang – 6. aprill 1926 Riia) oli latgalite ja lätlaste kultuuritegelane ja katoliku vaimulik, riigitegelane ja kirjanik. Lisaks oli ta Vene keisririigi I Riigiduuma liige (Vitebski kubermangust). Ta tegeles kogu elu latgali keele ja kultuuri kaitsmisega.

Ta õppis kohalikus kihelkonnakoolis, hiljem Jelgava gümnaasiumis, täiendas end 1883–1887 Peterburi vaimulikus seminaris ja hiljem 1887–1891 Peterburi Roomakatoliku Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas teoloogia magistrikraadiga. Alates 1902. aastast töötas ta professorina Peterburi Vaimulikus Seminaris, kus sai õiguse õpetada osaliselt latgali keeles ja asus õpetama latgali kirjanduslikku traditsiooni. Seal olles ilmus "Daugava kalender". Avaldanud artikleid ajalehes Latgolas Vords.

Peterburi õppima minnes teadvustas ta end rohkem katoliiklasena kui lätlasena. See konkureeriv identiteet ei kadunud Latgales 1920. ja 1930. aastatel, kuid Baltikumi puhul kestis läti sõna propaganda aastakümneid, selle ümber tekkisid kultuuri- ja ühiskonnaelu, ajalehed, koolid ja läti ühendused. Trasuns nägi Jelgavas õpingute ajal, et balti lätlased räägivad sarnast keelt. Latgale avaliku sektori töötajad vaatavad balti lätlasi kui tuntud eeskuju ja mõte läheneda oli loogiline.
**Kariibi mere saarte kunst** on kunst, mida on ajalooliselt loodud või luuakse tänapäeval Kariibi mere saartel.

Kariibi mere saarte kunst enne Ameerika avastamist
--------------------------------------------------

Peale Ameerika avastamist ning Aafrika orjade sissetoomist suri suurem osa Kariibi mere saarte põlisasukatest nii kiiresti välja, et nende traditsiooniline kunst läks peaaegu täielikult kaduma. Hispaanlaste allikate kohaselt tegid elanikud näiteks nikerdusi, sulgedest esemeid ning tekstiilitööd. Säilinud on vaid paar puidunikerdust, väike hulk merekarbi- ja luunikerdusi ning küllaltki palju kivikujukesi. Inimesi või loomi meenutavad kolme tipuga kujukesed kujutavad vaime (*zemi*). Nende poolest on eriti tuntud tainod, kes arvatakse olevat kunstilises arengus kõige kaugemale jõudnud. Veel on leitud inim- ja loomapeaga uhmreid ning ovaalseid kive, mis võivad olla seotud Mehhiko ja Guatemala yugodega. Pole teada, millises ulatuses käis suhtlus saartel ning mandril elavate rahvaste vahel ning kummad kumbi enam mõjutasid. Inimpeade lai esinemine näitab, et kultuurid tegelesid surelikkuse teemaga. Antillidelt on palju leitud ka nn komakive, mille funktsioon pole teada. Jälgi väljasurnud rahvaste kunstist võib ilmselt näha ka tänapäevaste mandril elavate aravakkide, kariibide ning teiste rahvaste kangakudumises.

Kariibi mere saarte kunst pärast Ameerika avastamist
----------------------------------------------------

Kariibi mere saarte kunst tänapäeval
------------------------------------

Viited
------

1. ↑  "Native American Art: Regional Style: West Indies". *Britannica.com* (Inglise keeles). Vaadatud 24.03.2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Soojusvaheti
**Soojusvaheti** on seade soojuse ülekandmiseks kõrgema temperatuuriga keskkonnast madalama temperatuuriga keskkonda. Olenevalt keskkonnast kandub soojus üle soojusjuhtivuse, konvektsiooni või kiirguse teel. Soojusvahetites toimuvad mitmesugused soojuslikud protsessid: temperatuuri muutus, aurustumine, keemine, kondenseerumine, sulamine, tahkumine jm.

Soojusvahetite liigitus
-----------------------

Eristatakse rekuperatiivseid ehk pindsoojusvaheteid, regeneratiivseid ja küttepinnata soojusvaheteid.

Rekuperatiivses soojusvahetis liigub soojus ühest keskkonnast teise läbi soojusvahetus- ehk küttepinna ainult ühes suunas. Rekuperatiivne soojusvaheti on näiteks pindkondensaator, auruülekuumendi, aurusti ja rekupuraator. Vesi-vesi tüüpi soojusvaheteid kasutatakse soojussõlmedes, õhk-õhk ja vesi-õhk tüüpi ventilatsioosüsteemide soojustagastites või kalorifeeridena. Küttepinnata soojusvahetid on näiteks gradiir ja jugaelevaator..

Viited
------

1. 1 2 3 4  Soojusvaheti. Eesti entsüklopeedia 8. kd, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995. lk 576.
2. ↑  Soojusvahetid, Soojustehnika käsiraamat. Koost I. Mikk,Tallinn: Valgus, 1997, lk. 351.