recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jõhvi lennuväli** on Jõhvi vallas Puru külas asuv lennuväli, mis paikneb Jõhvi linnast umbes 2 km lõuna pool Tartu maantee ääres.

Nõukogude perioodil oli käigus lennuliin Leningrad–Jõhvi–Tallinn. 3. juunil 1969 toimus Jõhvi lennuväljal kaaperdamisintsident, mil neli relvastatud isikut nõudsid Aerofloti lennuki Rootsi suundumist.

Taasiseseisvumisjärgsel ajal on lennuvälja kasutanud hobilendurid ning metsapõlenguid kustutavad lennukid.

2. juunil 2007 toimus lennuväljal lennunduspäev, millega tähistati lennuvälja taastamise algust. 2008. aasta alguses rajati lennuvälja renoveerimiseks sihtasutus Jõhvi Lennuväli. 2010. aastal eraldas PRIA lennuvälja haldavale sihtasutusele 500 000 krooni lennuvälja planeeringuks ja ehitustööde ettevalmistuseks. Jõhvi valla üldplaneeringu järgi pidi lennurada pikendatama 1200 meetrini, et võimaldada vajadusel ka suuremate lennukite maandumist. Lennuväli plaaniti kohandada väikelennukitele. 2013. aastal arvas sihtasutuse nõukogu esimees ja toonane vallavanem Tauno Võhmar, et asfalteeritud 1200 meetri pikkune maandumisrada valmib 2016. aastaks.

Jõhvi lennuvälja ICAO kood on EEJI.

Viited
------

1. ↑  Nooruke stjuardess nägi kaaperdamist unes ette Õhtuleht, 17. oktoober 2009
2. 1 2  Jõhvi saab moodsa väikese lennuvälja Põhjarannik, 24. jaanuar 2013
3. ↑  Jõhvi lennuväljal tähistatakse lennunduse päeva Õhtuleht, 30. mai 2007
4. ↑  SA Jõhvi Lennuväli Inforegistri andmebaasis
5. ↑  Jõhvi lennuväli sai pool miljonit 23. november 2010
6. ↑  Jõhvi Airfield Airport (EEJI) portaalis World Airport Codes



| * v
* r
Eesti lennujaamad ja lennuväljad |
| --- |
| Lennujaamad | 
Kuressaare **·** Kärdla **·** Tallinn **·** Pärnu **·** Tartu |
| Lennuväljad | 
Humala **·** Jõhvi **·** Karksi **·** Kihnu **·** Lyckholmi **·** Narva **·** Nurmsi **·** Rakvere **·** Rapla **·** Ridali **·** Riidaja **·** Ruhnu **·** Varstu **·** Viljandi **·** Vormsi |
| Kopteriväljakud | 
Salme **·** Tallinna Linnahall |
| Kaitseväe lennuväljad | 
Ämari |
| Mahajäetud lennuväljad | 
Haapsalu **·** Lasnamäe **·** Piirissaare **·** Raadi **·** Rutja **·** Tapa |
**VSCO** (varem tuntud kui **VSCO Cam**) on Ameerika Ühendriikide äriühingu Visual Supply Company loodud iOS-i ja Androidi seadmetele mõeldud fotograafia mobiilirakendus.

VSCO võimaldab kasutajatel pildistada ja fotosid filtrite abil töödelda. 
Kasutajad saavad fotosid ka avalikult jagada.

2016. aasta jaanuaris oli rakendusel üle 30 miljoni aktiivse kasutaja ning keskmiselt postitati selle kaudu kuus üle 5 miljoni töödeldud foto.

Ettevõtte ajalugu
-----------------

Visual Supply Company asutasid Joel Flory ja Greg Lutze USA-s California osariigis 2011. aastal. 26. aprillil 2012 tulid välja firma esimesed tooted – rakendused VSCO Film 01 ja VSCO Cam 1.2. Algselt olid rakendused mõeldud vaid iOS-iga seadmetele, hiljem sai neid kasutada ka Androidiga. Peale VSCO Cami ja VSCO Filmi kuuluvad ettevõttele ka rakendused VSCO Grid, VSCO Journal, VSCO Keys, DSCO.

Visual Supply Company asub Denveris Colorado osariigis ja Oaklandis California osariigis. Ettevõte peamaja asub Oaklandis.

Kasutamine
----------

VSCO-ga saab nii teha uusi fotosid kui ka kasutada seadmes olemasolevaid fotosid. Seejärel võib fotosid töödelda filtrite abil või kasutada "tööriistakasti", et teha väiksemaid muudatusi varjutada, hajutada, teravdada, toonida, värvida, nahatooni muuta jne. Kasutajatel on võimalus fotosid oma kontol postitada, jagada neid teistes sotsiaalmeediakanalites või lihtsalt salvestada fotod oma seadmesse. Samuti võib tutvuda teiste kasutajate loominguga ja postitada teiste fotosid enda ajajoonele.

Viited
------

1. ↑  [Vsco.co "viide"]. `{{netiviide}}`: kontrolli parameetri `|URL=` väärtust (juhend)

Välislingid
-----------

* VSCO koduleht. *VSCO.* Vaadatud 11.12.2018
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib staadionist; California linna kohta vaata artiklit Villa Park (California).* |

---

**Villa Park** (algselt **Aston Lower Grounds**) on jalgpallistaadion Birminghamis.

Villa Park kuulub klubile Aston Villa. Staadion mahutab 42 789 pealtvaatajat.

Aston Parki maa-ala kuulus sajandeid varem Thomas Holtele (1571–1654), kes elas lähedalolevas Aston Hallis, ja Holte kasutas seda köögiviljaaiana. 19. sajandil rajati sinna avalik park koos akvaariumiga. Tiik likvideeriti 1889 ja selle asemele rajati spordiväljak, mille keskel oli kergejõustiku jaoks muru ja ääres jalgrattaspordi jaoks mõeldud trekk. Staadion sai kohe populaarseks ja juba selle avaüritusel 10. juunil 1889 oli 15 tuhat pealtvaatajat.

1897 ostis staadioni Aston Villa. Klubi polnud rahul oma eelmise staadioni Perry Barriga selle keerulise juurdepääsu ja kõrge üüri tõttu. Aston Villa esimene mäng Villa Parkil peeti 17. aprillil 1897 ja selleks oli sõprusmäng Blackburn Roversi vastu. Sellest ajast kuni tänapäevani on Villa Park olnud Aston Villa kodustaadion.

Tänapäeval ümbritseb staadioni neli tribüüni: Trinity Road Stand, North Stand, Doug Ellis Stand ja Holte End. Viimane on nimetatud Thomas Holte järgi ja selle taga asub restaureeritud Aston Hall, kus tegutseb Holte Hotel.

Jalgrattatrekk likvideeriti staadionilt juba 1914.

Villa Parkil on toimunud mitmesuguseid spordi- ja kultuuriüritusi. Seal on peetud enne Esimest maailmasõda võistlusi kergejõustikus ja jalgrattasõidus, aga pärast seda poksis ja ragbis. Villa Parkil on kontserte andnud Bruce Spingsteen, Belinda Carlisle, Rod Stewart ja Robert Palmer ning seal on oma üritusi korraldanud evangelist Billy Graham ja peapiiskop Desmond Tutu.

Kõige rahvarohkem staadionil korraldatud üritus oli 1946 peetud Inglismaa karikavõistluste 6. ringi kohtumine Derby Countyga, millel oli 76 588 pealtvaatajat. Pärast seda, kui 1990 kaotati staadionilt seisukohad, on kõige rohkem pealtvaatajaid olnud 29. detsembril 2009 Premier League'i kohtumises Liverpool FC vastu: 42 788, kusjuures staadioni mahutavus on tänapäeval 42 789 kohta.

  

  

  


Panoraampilt. Vaade tribüünilt Trinity Road Stand

Suurenda
Panoraampilt. Vaade tribüünilt Trinity Road Stand
Lodi Jõmmu Tartu hansapäevadel 2007. aastal
Jõmmu vettelaskmine 2018. aasta aprillis
**Jõmmu** on Emajõe lodjaseltsile kuuluv Emajõe-Peipsi tüüpi lodi, mis kurseerib Emajõel ja Peipsil.

Jõmmu lasti vette 2006. aasta 29. aprillil. Lodjaehitus pälvis Tartus tunnustust 2006. aasta teona.

Lodjal korraldatakse peamiselt huvireise, kuid see on osalenud ka mitmel Tartu üritusel ning kultuurifestivalidel kaugemalgi. Näiteks oli Jõmmu vanalaevade seas, mis 2010. aastal Pärnus toimunud 30. rahvusvaheliste hansapäevade raames toimunud kultuuridessandil 27. juunil Pärnust teele, et külastada kolme nädala jooksul Läti, Rootsi ja Soome sadamalinnasid, tutvustada vanu meretraditsioone ja eesti kultuuri.

2010. ja 2014. aasta jõulude aegu näidati jõuluehteis Jõmmut Raekoja platsil.

Pilte
-----

* Jõuluehteis Jõmmu lodjakoja juures Ülejõel 2021. aasta detsembrisJõuluehteis Jõmmu lodjakoja juures Ülejõel 2021. aasta detsembris
* Jõmmu Tartu hansapäevadel 2012. aastalJõmmu Tartu hansapäevadel 2012. aastal
* Jõmmu Tartu Raekoja platsilJõmmu Tartu Raekoja platsil

Vaata ka
--------

* lodjakoda
* viikingipaat Turm

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jõmmu** |

* Lodi.ee
* "Mis on Emajõe-Peipsi lodi?" Lodi.ee
* Risto Mets "Emajõe lodjal käib kapitaalremont" Postimees, 03.04.2012
* "Jõmmu kapitaalremont lõpusirgel" Eesti Ajalooliste Laevade Selts, 18. aprill 2012
* Vitali Trots "Jõmmu külastas Piirissaart" Postimees, 17.05.2012
**Besseli võrrandiks** (ka Besseli diferentsiaalvõrrandiks) nimetatakse matemaatikas harilikku teist järku homogeenset diferentsiaalvõrrandit 

{\displaystyle x^{2}{\frac {d^{2}y}{dx^{2}}}+x{\frac {dy}{dx}}+(x^{2}-\alpha ^{2})y=0,\,}
kus α on kompleksarvuline parameeter. Besseli võrrandini võib jõuda Laplace'i võrrandi esitamisel silindrilistes koordinaatides, mistõttu nimetatakse Besseli võrrandi lahendeid silindrilisteks funktsioonideks või ka silindrilisteks harmoonikuteks. Viimaste olulisemad erijuhud on Besseli funktsioonid, Neumanni funktsioonid ja Hankeli funktsioonid. 

Besseli võrrand on nimetuse saanud saksa matemaatiku ja astronoomi Friedrich Besseli järgi.

Besseli funktsioonid kirjeldavad ringjate membraanide omavõnkevormide radiaalseid kujusid.

Besseli funktsioon
------------------

**Besseli funktsiooniks** nimetatakse Besseli diferentsiaalvõrrandi kanoonilisi lahendeid {\displaystyle y(x)}suvalise kompleksarvulise parameetri α korral. Rakendustes võtab α enamasti pool- või täisarvulisi väärtusi. Besseli funktsioone täisarvuliste *α* korral nimetatakse **silindrilisteks funktsioonideks** või ka silindrilisteks harmoonikuteks, kuna nendeni jõutakse Laplace'i võrrandi lahendamisel silindrilistes koordinaatides. **Sfäärilised Besseli funktsioonid** poolarvuliste *α* väärtuste korral saadakse Helmholtzi võrrandi lahendamisel sfäärilistes koordinaatides.

Bessel funktsioonide rakendusi
------------------------------

Besseli võrrand kerkib esile, kui leitakse eraldatavaid lahendeid Laplace'i võrrandile ja Helmholtzi võrrandile silindrilistes või sfäärilistes koordinaatides. Besseli funktsioonid on eriti olulised paljudes lainelevi ja staatilisi potentsiaale käsitlevates küsimustes. Lahendades ülesandeid silindrilistes koordinaatides saadakse tulemuseks (*α* = *n*) täisarvulist järku Bessel funktsioonid ; sfääriliste probleemide korral saadakse (*α* = *n* + 1/2) pooltäisarvulist järku Besseli funktsioone. Näiteks:

* Elektromagnetlained silindrilises lainejuhis
* Rõhu amplituudid viskoossuseta pöörleval voolamisel
* Soojusjuhtivus silindrilises kehas
* Ringjate membraanide omavõnkevormide kuju (näitek trumm või mõni teine membranofon)
* Difusiooni kristallvõres
* Radiaalse vaba osakese Schrödingeri võrrandi lahendid (sfäärilistes ja silindrilistes koordinaatides)
* Akustilise kiirgamise mustrite leidmine
* Sagedusest sõltuv hõõre ümarates torudes
* Ujuvate kehade dünaamika
* Nurgaeristus
* Hajumine kruvijoonelistelt kehadelt, sealhulga DNA-lt

Besseli funktsioonide esinevad ka signaalitöötluse probleemides (näiteks Sagedusliku modulatsiooni süntees, Kaiseri aken või Besseli filter).

Viited
------

1. ↑   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
Liblika tiivad (pildil *Junonia coenia*) on hea näide looduses esinevast bilateraalsest sümmeetriast
**Bilateraalne sümmeetria** ehk **bilateraalsümmeetria** ehk **kahekülgne sümmeetria**) on üks paljudest sümmeetriatüüpidest. Näieks, bioloogias on see sümmeetriatüüp vaadeldav kui organismi kehaehitusplaani võimalik kaheks jaotamine vaid ühe sümmeetriatasandiga, mille tagajärjel saab kahte osa vaadelda üksteise peegelpiltidena. 

Bilateraalne sümmeetria on aktiivselt liikuvatel loomadel, kuna neil on eristunud ees- ja tagaots, kõhtmine ja selgmine pool ning vasak ja parem külg. Bilateraalne sümmeetria esineb enamikul hulkraksetel loomadel ja mõnedel taimedel. Bilateraalsed on näiteks rõngussid ja keelikloomad, kaasa arvatud inimene.

Bilateraalset sümmeetriat esineb ka taimeriigis. Näiteks lehed nii puudel kui rohttaimedel on tavaliselt sümmeetrilised. Mõned taimed, näiteks orhideed ja liblikõielised, võivad olla täielikult kahekülgselt sümmeetrilised.

Bilateraalne sümmeetria kehtib ainult keha väliskuju, mitte siseelundite asetuse kohta. Näiteks inimesel on süda ja põrn vasakul pool, aga maks ja sapipõis paremal pool.

Bilateraalne sümmeetria ei tähenda siiski täielikku sümmeetriat viimase üksikasjani. Näiteks sünnimärgid inimese kehal paiknevad ebasümmeetriliselt.

Kahekülgse ja radiaalsümmeetria kombineerumise tulemusel tekib biradiaalsümmeetria ehk kaksikradiaalsümmeetria. See esineb näiteks kammloomadel ja mõnel algsuuste rühmal.

Vaata ka
--------

* radiaalsümmeetria
* biradiaalsümmeetria
* sümmeetria (bioloogia)
Esimene tänupüha (Jean Louis Gerome Ferris)
**Tänupüha** (inglise keeles *Thanksgiving*) on peamiselt Põhja-Ameerikas tähistatav tähtpäev, esmalt kui viljasaagi pidu.

Seda tähistatakse Ameerika Ühendriikides novembri neljandal neljapäeval ja Kanadas oktoobri teisel esmaspäeval. 

Ameerika Ühendriikides kuulutas selle riigi pühana esimest korda välja president George Washington 3. oktoobril 1789, ent pühal on mitu sajandit vanem ajalugu. 

Püha pärineb Plymouthi kolooniast aastast 1621. 19. novembril (vana kalendri järgi 9. novembril) 1620 märkasid Inglismaalt Plymouthist laeval Mayflower saabunud 102 palverändurit (*Pilgrim Fathers*) maad Cape Codi lähedal. Kuna ees oli ootamas talv ja varud olid otsakorral, otsustati jääda talvituma. Kui Cape Codil ei leitud sobivat paika asula rajamiseks, maabusid pilgrimid tänapäeva Plymouthis Massachusettsis. Tingimused olid rängad, ületalve suri ligi pool pilgrimitest. Märtsis 1621 lõid pilgrimid kontakti indiaanlastega, kes aitasid neil talve üle elada. Patuxenti hõimu indiaanlane Tisquantum (Squanto) õpetas neid angerjaid püüdma ja maisi kasvatama. 1621. aastal pidasid 53 pilgrimi koos 90 indiaanlasega lõikuspidu (täpne kuupäev pole teada, kuid on arvatud, et see jäi 21. septembri ja 11. novembri vahele), mida peetaksegi esimeseks tänupühaks. Esimesed Uus-Inglismaa ja Virginia kolonistid tänasid tänupüha ajal jumalat viljalõikuse, laevade maabumise, sõjaliste võitude või põua lõpu puhul.

1863. aastal kuulutas USA president Abraham Lincoln 26. novembri riiklikuks tähtpäevaks, tänupühaks. 26. detsembril 1941 allkirjastas president Franklin D. Roosevelt Kongressi otsuse, mille järgi tähistatakse tänupüha novembri neljandal neljapäeval.

Tavaliseks tähistusviisiks on perekonna ringis korraldatav tänupühalõuna. Selle üheks toiduks on traditsiooniliselt kalkunipraad. 

Püha juurde kuulub traditsioon, et president annab kalkunile armu.

Vaata ka
--------

* Lõikuspüha

Viited
------

1. ↑  "Thanksgiving Day". *Encyclopædia Britannica*.
**Beslan** on linn Venemaal Põhja-Osseetias Inguššia piiri lähedal 15 km kaugusel Vladikavkazist, Osseedi tasandikul Tereki jõe paremal kaldal. See on Pravoberežnõi rajooni keskus, rajoonialluvusega linn.

Linn sai üle maailma kurikuulsaks 2004. aasta Beslani pantvangikriisi järel.

Rahvastik
---------

Elanike arvu dünaamika:

* 1959: 19 400
* 1967: 25 000
* 1970: 26 900
* 1979: 29 900
* 1989: 32 400
* 1992: 34 100
* 1996: 33 900
* 1998: 34 300
* 2000: 34 500
* 2001: 34 600
* 2002: 33 600
* 2008: 36 000

Beslan on Vladikavkazi ja Mozdoki järel suuruselt kolmas linn Põhja-Osseetias.

Majandus
--------

Beslan on tähtis raudteesõlm, mis asub Doni-äärset Rostovi Bakuuga ühendaval raudteel ning Vladikavkazi viiva raudteeharu algus. 

Linnalik asula kujunes 1940. aastatel suure maisitöötlemiskombinaadi (endise tärklise-siirupikombinaadi) juurde ning sai linna õigused 1950. aastal. Kombinaadis valmistatakse maisist tärklist, siirupit, glükoosi, dekstriini, maisiõli ja kuivsööta. Kombinaadi nimi on AO "Beslan-kombinat". Selle peadirektor on Azapat Hadikov.

Linnas on ka autode eriseadmete tehas, elektromehaanikatehas ja teised tehased ning õmblusvabrik. Toodetakse ehitusmaterjale.

Ajalugu
-------

Asula rajasid 1847. aastal teistest Osseetia piirkondadest saabunud asunikud, kes panid sellele kohaliku feodaali Beslan Tulatovi järgi nimeks **Beslanõkäu** (Бесланыхъæу 'Beslani asundus'). Ametlikult hakati küla kutsuma Tulatovi perekonnanime järgi **Tulatovo** või **Tulatovskoje**. 

1941. aastal sai Tulatovskoje küla nimeks **Iriston** ('osseedi'). 1950. aastal linna staatuse andmisel nimetati asula ümber Beslaniks.

Pantvangikriis
--------------

 *Pikemalt artiklis Beslani pantvangikriis*
1. septembril 2004 algas Beslani pantvangikriis. Relvastatud mehed ja naised hõivasid ühe keskkooli, võttes pantvangi mitusada õpilast, lapsevanemat ja õpetajat. Polnud ilmne, kes ründajad on, kuid üldise arvamuse kohaselt oli tegemist tšetšeeni mässulistega. 3. septembril ründasid Venemaa relvastatud eriüksused tormijooksuga koolimaja ja vabastasid vangid. Ametlikel andmetel hukkus 344 tsiviilisikut, neist 186 last, sadu inimesi sai haavata.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
2. ↑  Ülevaade Venemaal toimunud terrorirünnakutest Postimees, 3. aprill 2017 (vaadatud 09.09.2019)

Välislingid
-----------

* Igor Taro. Beslani pantvangikriis sai verise lõpu Õhtuleht, 4. september 2004
Betelgeuse asukoht Orioni tähtkujus (näidatud roosa noolega)
**Betelgeuse** (tuntud ka kui **Alpha Orionis**) on Orioni tähtkujus asuv täht, mis on heleduselt teine täht Orioni tähtkujus ja üheksas tähistaevas. See on poolkorrapärane muutlik täht, mille näiv tähesuurus on 0,2 kuni 1,2, millega Betelgeuse on esimese suurusjärgu tähedest suurim muutuja. Betelgeuse oleks tähistaeva heledaim täht, kui inimsilm suudaks näha valguse kõiki lainepikkusi.

Betelgeuse on vaatlemisel märgatavalt punakas. See on klassifitseeritud kui M2 spektriklassi punane ülihiid. Betelgeuse on üks suurimaid tähti, mida teatakse. See on peaaegu 1000 korda suurem kui Päike ja kui see asuks Päikesesüsteemi keskpunktis, ulatuks see üle Asteroidide vöö, kuni Jupiteri orbiidini.

Viited
------

1. ↑  "Betelgeuse Star". *SolarSystemQuick*. Vaadatud 24. jaanuar 2018.
2. ↑  "Betelgeuse". *AstroPixels*. Vaadatud 24. jaanuar 2018.
3. 1 2  "Betelgeuse Interesting Facts". *Astronomy Trek*. Vaadatud 24. jaanuar 2018.
4. ↑  "Ülihiidtäht Betelgeuse kaotab massi". *Horisont*. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. jaanuar 2018. Vaadatud 24. jaanuar 2018.

Välislingid
-----------

* "Betelgeuse tuhmumine võib anda märku peatsest supernoovast" ERR Novaator, 30. detsember 2019
* "Hiidtähe Betelgeuse tulevik paistab taas ere" ERR Novaator, 25. veebruar 2020
**Lineaarvõrrand** ehk **esimese astme võrrand** on elementaaralgebras võrrand, mis saadakse kahe lineaarfunktsiooni võrrutamisel, näiteks

* 3*x* + *y* – 5 = –7*x* +4*y* + 3
* 2*x* – 3*y* + 1 = 3
* *x* + 2*y* + 1 = 2*x*
* –4*x* – 3 = *x* + 1
* 6*x* + *y* – *z* + 1 = 3*x* + *z*

Lineaarvõrrandis on kummalgi poolel polünoomid, milles kõik tundmatud on kas astmes 1 või astmes 0, kusjuures vähemalt üks tundmatu esineb astmes 1. Lineaarvõrrandis ei tohi muuhulgas sisaldada tundmatute astmeid (välja arvatud esimene aste) ja omavahelisi korrutisi, näiteks ei tohi seal sisalduda liiget kujuga *x*2.

Järgmised võrrandid **ei ole** lineaarvõrrandid: 

* 2*x* – *x* = 3
* *x2* – *x* – 1 = 2*x*
* *sin x* – 2*x* – 1 = 2
* |*x*| – 1 = 0
* 2*x* – 3*y2* + 1 = 3

Võib rääkida ka **võrrandi lineaarsusest** teatud tundmatute **suhtes**: see tähendab, et need tundmatut esinevad võrrandis astmes 1. Näiteks võrrand 2*x* – 3*y2* + 1 = 3 on lineaarne tundmatu *x* suhtes, kuid ei ole lineaarne tundmatu *y* suhtes.

Lihtne lineaarvõrrand on näiteks

*y = 3x*.
Selle võrrandi graafik on sirge. Sellest tulenebki lineaarvõrrandi nimetus.

Mis tahes lineaarvõrrandit tundmatutega (muutujatega) *x* ja *y* saab viia kujule

*y = ax + b*
konstantidega *a* ja *b* või siis kujule

*x = c* või *0 = 0*.
Viimased kaks kuju vastavad erandjuhtudele, kus funktsiooni graafik on vertikaalne *y*-teljega paralleelne sirge või hõlmab kogu tasandi.

Muutujaid võib olla ka üle kahe. Kui võrrandeid on korraga mitu (moodustavad võrrandisüsteemi), siis on tegemist lineaarvõrrandite süsteemiga.

Seos lineaarfunktsioonide ja lineaarsete operaatoritega
-------------------------------------------------------

Ülaltoodud näites (kuid mitte mainitud erandjuhtudel) on muutuja *y* muutuja *x* funktsioon ning selle funktsiooni graafik on võrrandi graafik.

Rakendustes esinevad sageli võrrandid kujul

*y = f(x)*,
kus funktsioonil *f* on järgmised omadused:

*f(x+y) = f(x)+f(y)*;
*f(ax) = af(x)*,
kus *a* on skalaar.

Neid omadusi rahuldavat funktsiooni nimetatakse lineaarfunktsiooniks või lineaarseks operaatoriks.

Ülaltoodud omaduste (lineaarsuse) tõttu saab seda laadi lineaarvõrrandi lahendeid üldjuhul esitada sama võrrandi lahendite lineaarfunktsioonina. See teeb lineaarvõrrandite lahendamise ja käsitlemise eriti lihtsaks.

Lineaarvõrrandid esinevad rakendusmatemaatikas väga sageli. Nad võivad tekkida paljude nähtuste modelleerimisel, kuid eriline tähtsus on neil mittelineaarsete võrrandite lahendamisel: neid saab lähendada lineaarvõrranditega.

Vaata ka
--------

* Lineaarvõrrandite süsteem
* Sirge
* Ruutvõrrand, Kuupvõrrand, Neljanda astme võrrand, Viienda astme võrrand
* Lineaarvõrratus
* Lineaarne diferentsiaalvõrrand
**Lingenau** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

Geograafia
----------

Lingenau asub Bodeni järvest kagus 685 m kõrgusel. 30,8% territooriumist on metsa all. See on Saksamaa-Austria ühisprojekti "Naturpark Nagelfluhkette" liige.

Ajalugu
-------

Lindigenowet on kirjalikult esmamainitud 1227. aastal. See on vanim asustus Vorderwaldis (tuntud ka kui Vorderer Bregenzerwald) ja kuulus pikka aega Mehrerau kloostrile.

Habsburgid valitsesid Vorarlbergi osi vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast (Freiburg im Breisgau). Aastatel 1805–1814 kuulus Lingenau Baierile, siis taas Austriale. Austria Vorarlbergi liidumaa moodustamisest 1861. aastal kuulub Lingenau Vorarlbergi.

Sajandeid, kuni Teise maailmasõja alguseni, said elanikud kasu Bad Hohlist, mis asub rauarikkal allikal nimega Maxriese.

Aastatel 1945–1955 oli Lingenau Prantsuse okupatsioonitsooni osa Austrias.

Kultuur
-------

**Püha Ristija Johannese kihelkonnakirik** (*Hl. Johannes der Täufer*) ehitati 19. sajandil.

Barokne **Püha Anna kabel** (*Hl. Anna*) ehitati 1722. aastal ja on tehtud tufist.

**Tuffi loodusrada** (*Quelltuff-Naturlehrpfad*) loodi oja lähedale, mis lõhestab üle 40 m kõrgust Quelltuffi (tuff). See vaatepilt loodi hilisel jääajal.

Puidust **Gschwendtobeli sild** Lingenau ja Eggi vahel üle Subersachi jõe ehitati 1834. aastal Alois Negrelli poolt, kes töötas ka Suessi kanali kallal. Arvestades selle vanust, peetakse silda inseneri- ja puusepatööde meistriteoseks.

**Rippsild** Lingenau ja Eggi vahel üle Subersachi jõe on jalakäijate tross-sild, mis ehitati 1901. aastal. Silla pikkus on 57 m ja tänapäeval kasutavad seda ainult jalutajad.

**Bregenzerwälder Käsekeller** on Lingenaus olnud aastast 2002. Selles juustukeldris hoitakse vanandamiseks üle 32 000 juustuketta. See on *Käsestraße Bregenzerwaldi* algatus säilitada väikesemahulist põllumajandust ja kohalike toodete mitmekesisust Bregenzerwaldis ja seega toetada Vorarlbergi juustukultuuri. Juustukelder on enam kui 6,5 miljoni euroga läbi aegade suurim investeering Vorarlbergi piimatööstusse.

**Bregenzerwald Umgang** (otsetõlkes 'Bregenzerwaldi jalutuskäik') näitab 12 küla Bregenzerwaldis, sealhulgas Lingenaud. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil antakse jalutajatele teavet Bregenzerwaldi tüüpilise arhitektuuristiili kohta läbi sajandite.

Lingenau kabel: Sankt Anna Kapelle
Panoraamvaade Lingenau kesklinnale

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Bregenzi ringkonna vallad

* Alberschwende
* Andelsbuch
* Au
* Bezau
* Bildstein
* Bizau
* Bregenz
* Buch
* Damüls
* Doren
* Egg
* Eichenberg
* Fußach
* Gaißau
* Hard
* Hittisau
* Höchst
* Hohenweiler
* Hörbranz
* Kennelbach
* Krumbach
* Langen bei Bregenz
* Langenegg
* Lauterach
* Lingenau
* Lochau
* Mellau
* Mittelberg
* Möggers
* Reuthe
* Riefensberg
* Schnepfau
* Schoppernau
* Schröcken
* Schwarzach
* Schwarzenberg
* Sibratsgfäll
* Sulzberg
* Warth
* Wolfurt
**Lingayeni lahe lahing** on fiktiivne lahing Teises maailmasõjas, mis olevat toimunud 10. detsembril 1941 Filipiinide armee ja Luzoni saarele sissetungi kavandanud Jaapani vägede vahel. Seda olematut sündmust kasutati Filipiinidel ja Ameerika Ühendriikides sõjapropaganda eesmärkidel.

11. detsembril 1941 Filipiinide pealinna Manilasse jõudnud teadete kohaselt oli Filipiinide maaväe 21. diviis löönud eelmisel õhtul tagasi jaapanlaste randumiskatse Lingayeni lahes, uputades enamuse sissetungiks kasutatud laevadest ja tekitades jaapanlastele ulatuslikke inimkaotusi. Olukorda uurima saabunud ajakirja Life fotograaf Carl Mydans ei leidnud aga mingeid märke lahingu toimumisest.

Selgus, et Agno jõe suudmes oli eelmisel õhtul märgatud tundmatut mootorpaati, mille pihta avati tuli kõigist relvadest. Paat, mis oli tõepoolest Jaapani mereväe luurealus, pääses tulistamisest vigastusteta ja selle meeskonna kogutud andmeid kasutati hiljem tegeliku sissetungi kavandamisel.

Vaatamata sellele, et tegelik olukord oli kindral Douglas MacArthuri alluvuses tegutsevate USA Kaug-Ida Relvajõudude juhtkonnale teada, väljastati 11. detsembril nende pressiülema major Legrande Dilleri poolt ikkagi ülekaalukat võitu kajastav pressiteade. Ameerika Ühendriikides avaldas ajaleht New York Times selle põhjal esiküljeloo pealkirjaga "Jaapani väed Luzoni lääneosas hävitatud". Teadeteagentuur United Press läks veelgi kaugemale ja avaldas uudise Lingayeni lahe piirkonnas aset leidnud kolmepäevasest lahingust, mille käigus hävitati 154 vastase laeva, ilma et ükski jaapanlane elavana kaldale oleks jõudnud.

Fiktiivset lahingut kajastavale pressiteatele lisandus 12. detsembril veel ka legend lennuväekapten Colin P. Kelly'st, kes olevat oma pommitajaga B-17 hävitanud Jaapani lahingulaeva Haruna. Kelly ise hukkus tõepoolest õhulahingus Jaapani hävituslennukiga, kuid ühtegi lahingulaeva ei olnud ta pommitanud, sest neil päevadel ei viibinud Filipiinide lähistel ühtegi jaapanlaste sõjalaeva. See ei takistanud kapten Kelly legendil omandamast rahvasuus veelgi värvikamat kirjeldust, mille kohaselt olevat Kelly juhtinud oma lennuki Jaapani lahingulaeva pihta ja saanud nii Teise maailmasõja esimeseks enesetapulenduriks.

Jaapanlaste tegelik sissetung Lingayeni lahte leidis aset 22. detsembril 1941 ja oli erinevalt väljamõeldud lahingust sõjaliselt edukas. Sellest räägitakse kui Lingayeni lahe dessandist ja see moodustas ühe osa Filipiinide vallutamisest.

Vaata ka
--------

* Lingayeni lahe dessant (1941)
* Filipiinide vallutamine (1941–1942)
* Filipiinide vallutamine (1944–1945)

Kirjandus
---------

* Toland, John. *The Rising Sun: The Decline and Fall of the Japanese Empire 1936–1945*. Barnsley: Pen & Sword Military Classics, 2005, pp. 245–246. ISBN 1844153045.
**Ülle Rannut** (aastani 1984 **Ülle Varalaid**, sündinud 17. veebruaril 1957 Jõhvis) on eesti keeleteadlane.

Elulugu
-------

Ülle Rannut on Mart Rannuti abikaasa.

Lõpetas 1979 Tallinna G. Otsa nimelise Muusikakooli viiuli erialal ja 1984 Tartu Ülikooli saksa filoloogina; pedagoogikamagister (2001, Tallinna Pedagoogikaülikool), doktoriväitekiri "Varane keelekümblus ja eesti keele kui teise keele õppe teooria ja praktika" (keeleteadus, 2005, TLÜ), väitekiri "Keelekeskkonna mõju eesti keele omandamisele ja vene õpilaste integratsioonile Eestis" (Tallinn, 2005). Oli 2003–2006 TLÜ üld- ja rakenduskeeleteaduse õppetooli lektor, 2006– TLÜ üld- ja rakenduskeeleteaduse õppetooli vanemteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: sotsiolingvistika, keelepoliitika, vähemuskeelte säilimine, teise keele omandamine. 20 teadustrükist, neist 13 monograafiat ja õpikut.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Varane eesti keele kümblus ja eesti keel kui teine keel 1. klassis. Projekti "Keelekümblus kui integratsioonivõti" väljaanne. Tallinn, 2000
* Keel, võim, ühiskond. Sotsiolingvistika ja keelepoliitika õpik (kaasautorid Mart Rannut, Anna Verschnik). Tallinn, 2003
* Mitteverbaalsed strateegiad ja keeleline rikastamine teise keele õppes. Tallinn, 2003
* Muukeelsete õpilaste integreerimine eesti koolis. Õpik kõrgkoolile ning muukeelsete õpilastega töötavale aine- ja klassiõpetajale. Tallinn, 2003
* Astu sisse! Uusimmigrandid meie ühiskonnas ja haridussüsteemis. Käsiraamat eesti õppekeelega kooli õpetajatele, koolijuhtidele ja haridusametnikele. Tallinn, 2004.

Kirjandus
---------

*Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

Ülle Rannut Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Linik**, ka **pealina**, on pikk käterätitaoline linane rätik, mis oli põline abielunaiste pea- ja õlakate Ida-Euroopa rahvastel.

Eesti
-----

Eestis oli kasutusel peamiselt maa idaosas, kust ta kadus 19. sajandi keskpaiku. Setud kandsid seda veel ka 20. sajandil. Linik oli 30 kuni 60 cm laiune ning kuni 3 meetri pikkune, ta seoti kukla tagant kokku nii, et liniku otsad jäid selja peale ühepikkuselt rippuma. Linikule andis vormi selle all paiknev vahr, Setumaal lisati linikule veel peavöö. Linikulaadset peakatet kanti 19. sajandil ka saartel - Hiiumaal nimetati seda *nuutislina* ehk *seplilina*, Muhus ja Sõrves *pruudilina*.

Liniku otsi kaunistati mitmel viisil: tikandiga, piludega, pitsiga, narmastega või ka punaste sissekootud põikjoontega.

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 103
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 144

Välislingid
-----------

* Pealina, Eesti Rahva Muuseum
**Dihüdrotahhüsterool** ehk **(1*S*,3*E*,4*S*)-3-[(2*E*)-2-[(1*R*,3a*S*,7a*R*)-1-[(*E*,2*R*,5*R*)-5,6-dimetüülhept-3-een-2-üül]-7a-metüül-2,3,3a,5,6,7-heksahüdro-1*H*-indeen-4-ülideen]etülideen]-4-metüültsükloheksaan-1-ool** on D-vitamiini sünteetiline analoog. Kaubanduslikud nimetused on **А.Т.10**® ja **Tachystin**.

Keemiline valem on C28H46O. Molekulmass on 398,664 g/mol.

Dihüdrotahhüsterool on valge kristalliline vees lahustuv aine. 

Seda saadakse ergosteroolist: D2-vitamiini sünteesil saadakse sellest kõrvalsaadusena tahhüsterool, mis osaliselt hüdreeritakse.

Sarnaselt parathormooniga tõstab ta vere kaltsiumitaset ning teda võib (tetaania korral) kasutada parathormooni asendusraviks. 

Dihüdrotahhüsterool on keemiliselt ehituselt ja toimelt lähedane D2-vitamiinile. Ta on D3-vitamiini provitamiini provitamiin. 
Ta aktiveerub maksas ega nõua hüdroksülatsiooni neerudes nagu D2-vitamiin (ergokaltsiferool) ja D3-vitamiin (kolekaltsiferool). Ta hakkab D-vitamiinist kiiremini mõjuma (kahe tunni jooksul), tal on lühem poolestusaeg ja tal on tugevam mõju luude soolade mineraliseerumisele. Ta on efektiivsuse poolest analoogne kaltsitriooliga, erinevus on ainult efekti saabumise ajas.

Plasmavalgu sidumine on üle 99%.

Seda kasutatakse peamiselt hüpokaltseemia ja hüpoparatüroidismi raviks. 

Manustatakse suukaudselt tilkadena, lahusena või õlilalahusena.

Välislingid
-----------

* Tarvitamisõpetus
Map
**Biksēja raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Smiltene piirkonna Blome vallas. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 104 kilomeetri kaugusel ja jäi raudtee valmimisajal Valga kreisi Smiltene kihelkonda Biksēja mõisa maadele.

Jaam avati aastal 1911. Algselt kandis see nime *Wilkenpahlen*, aastail 1919 nimetati see ümber Biksēja raudteejaamaks. Aastast 1921 hakkas see kandma **Trikāta raudteejaama** nime, Biksēja nime sai see tagasi aastal 1924. Aastal 1948 kavatseti ehitada jaamast kuue kilomeetri pikkune harutee Kačori turbatööstuse juurde, ent vabriku direktor müüs tee ehitamiseks mõeldud relsid maha ja see jäigi ehitamata. Jaam suleti reisirongiliikluse lõpetamisel aastal 1970.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 119. lk.

Välislingid
-----------

* Peatus vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Jaunvāle |  **Biksēja** | Stariņi  |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib andmete üleviimisest teisele kujule; digitaalse tootearenduse kohta vaata artiklit Digiteerimine (majandus)* |

---

Rahvusraamatukogu digiteerimiskeskuse digiteerija Eva Püvi digiteerib Zeutscheli raamatuskanneriga ajakirja Horisont kõige esimest, 1967. aasta jaanuaris ilmunud numbrit
**Digiteerimine** ehk **digimine** on füüsilise objekti või analoogmaterjali (kunstiteos, helisalvestis, kaart, kiri, kolmemõõtmelised objektid vms) digitaalsele kujule viimine. Selle käigus teisendatakse analoogobjekt digitaalseks signaaliks, 1-de ja 0-de jadaks, mis on arvutile loetav.

Digiteerimise kontekstis kasutatakse ingliskeelsetes tekstides mõisteid "skaneerimine" (*scanning*) ja digiteerimine (*digitizing*). Skaneerimisest räägitakse pigem pildiliste, graafilisi analoogmaterjalide teisendamise tähenduses, digiteerimine tähendab aga igasuguse analoogmaterjali, ka video ja heli viimist elektroonilisse vormi. Seega digiteerimine on üldisem mõiste kui skaneerimine.

Digiteerida saab kontaktsete ja mittekontaktsete meetoditega. Kontaktse meetodi korral puudutab originaal skanneri skaneerimisklaasi ja seega ei ole see kasutatav õrnade materjalide digiteerimisel. Mittekontaktse meetodi korral on (enamasti digitaalse) kaamera lääts digiteeritavast materjalist eemal ega puuduta seda.

Digiteerimise tulemusena saadakse analoogobjektist digitaalne kujutis raster- (skaneerimisel, pildistamisel) või vektorvormingus (digitaatori kasutamisel). Samuti on võimalik 3D-mudelite loomine.

Digitaalset teisendamist säilitamise vormina veel ei tunnustata, sest ei ole leitud pikaajalist ja stabiilset kandjat, mille kasutuskestus oleks lähedane juba äraproovitud happevaba paberi või mikrofilmiga.

Vaata ka
--------

* Säilitamine (arhiivindus)

Viited
------

1. ↑  McKay, S. (2003). *Digitizing in archival environment*. – Electronic Journal of Academic and Special Librarianship, 4 (1)
2. ↑  Ametniku soovitussõnastik
3. ↑  Smith, A. (1999). *Why digitize?*. - Digital Library Federation. Council on Library and Information Resources (publication 80)
4. ↑  Lee, S. (2000). *Digital imaging: a practical handbook*. London: Library Association. lk 35
5. ↑  Lee, S. (2000). *Digital imaging: a practical handbook*. London: Library Association. lk 51
6. ↑  Gertz, J. (2000). *Selection for preservation in the digital age : an overview*. – Library Resources & Technical Services, 44 (2),lk 97)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib atollist; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Bikini (täpsustus)* |

---

**Bikini atoll** (maršalli keeles *Pikinni*) on Marshalli Saartele kuuluv atoll Vaikses ookeanis asukohaga 11°30′N, 165°25′E. Atolli ja ümbritsevate saarte kogupindala on 6 km².

Bikini moodustab koos ümbritsevate saartega Marshalli Saarte haldusüksuse (Bikini saareahelik). 

Aastatel 1946 kuni 1958 korraldas Ameerika Ühendriikide armee seal üle 20 tuumapommi katsetuse. Enne tuumakatsetusi asustati põliselanikud Rongeriki atollile.

Otto von Kotzebue nimetas Bikini atolli **Eschscholtzi atolliks** Johann Friedrich von Eschscholtzi järgi.

Pildid
------

* Bikini atoll ülalt 1978. aasta novembris. Kopteriga tehti radioaktiivse kiirguse uuringuidBikini atoll ülalt 1978. aasta novembris. Kopteriga tehti radioaktiivse kiirguse uuringuid
* Põliselanike ümberkolimine Bikini atollilt enne pommikatseid 1941. aastalPõliselanike ümberkolimine Bikini atollilt enne pommikatseid 1941. aastal
* Veealuse pommi plahvatus 1946. aastal. Silmaga nähtav lööklaine (valge rant veepinnal) liigub kiirusega 1100 km/tVeealuse pommi plahvatus 1946. aastal. Silmaga nähtav lööklaine (valge rant veepinnal) liigub kiirusega 1100 km/t
* Pommikatsetusteks ehitatud punker Bikini atollilPommikatsetusteks ehitatud punker Bikini atollil

Vaata ka
--------

* bikiinid
* aatomipomm
Ajalooline diiselgeneraator
**Diiselgeneraator** on diiselmootorist ja elektrigeneraatorist koosnev elektroenergeetiline agregaat, mis võib olla paikne või teisaldatav ja mõeldud kas pidevtalitluseks põhitoiteallikana või kasutamiseks varutoiteallikana põhielektritoite katkemise korral.

Niisugused reservagregaadid käivituvad automaatselt sekundite kuni minutite jooksul eriti vastutusrikaste tarbijate (haiglad, pangad, telejaamad jms) elektrivarustussüsteemis.

Kui kestvaks kasutamiseks mõeldud diiselgeneraatori varustusse kuuluvad ka elektrijaotusseadmed, juhtimis- ja kaitseautomaatika, siis on tegemist diiselelektrijaamaga. Selline elektrijaam võib samuti olla statsionaarne või ümberpaigutatav.

Teisaldatav diiselgeneraator
Diiselgeneraator haagisel

Ehitus
------

Tavaliselt on diiselgeneraator koos vajaliku varustusega (kütusepaak, mõõte- ja juhtimisseadmed) monteeritud terasraamile. Sisepõlemismootor käitab elektrigeneraatori võlli. Mootor võib olla generaatoriga mehaaniliselt sidurdatud kas jäigalt äärikliitega või elastselt muhvliitega.

Diiselgeneraatoreid on konstruktsioonilt mitmesuguseid:

* lahtise ehitusega, paigaldamiseks selleks kohandatud ruumi;
* müra summutava korpusega;
* kasutamiseks välistingimustes – ilmastikukindlas korpuses;
* konteinertüüpi – kasutamiseks karmides ilmaoludes ja vandalismikindlana;
* paigaldamiseks furgoon- või platvormhaagisele.

Väikesed diiselgeneraatorid on õhkjahutusega, seetõttu ei või neil lasta järjest pikka aega töötada, vaid tuleb teha vaheajad (vastavalt kasutusjuhendile). Suure võimsusega diiselgeneraatorid on vedelikjahutusega, need võivad töötada pidevalt.

Diiselgeneraatorite kasutegur on 40% ringis.

Liigitus
--------

Diiselgeneraatoreid liigitatakse vastavalt väljundparameetritele:

* võimsuse järgi – mõnekümnest kilovatist mõnekümne megavatini;
* vooluliigi järgi – alalisvool, ühefaasiline vahelduvvool pingel 230 V või kolmefaasiline vahelduvvool pingel 230/400 V; vahelduvvooluagregaatidel võib olla alalisvooluväljund 12–14 V akude laadimiseks;
* sageduse järgi – 50 Hz, 60 Hz, 400 Hz.

Elektrimasina tüübi järgi kasutatakse nii sünkroon- kui ka asünkroongeneraatoreid. Sünkroonmasin vajab mootorilt teatud püsivat pöörlemissagedust vastavalt generaatori pooluspaaride arvule. Asünkroongeneraatori sagedust pole võimalik hoida mingil kindlal väärtusel, seepärast sel juhul vahelduvvool alaldatakse ja saadud alalisvool muundatakse vaheldi abil kindla sagedusega, nt 50 Hz, vahelduvvooluks (odavatel agregaatidel erineb pinge graafiline kuju oluliselt sinusoidist).

Vaata ka
--------

* Elektrijaam
* Mootorgeneraator
* Keevitusjaam
* Reservtoide (elektrotehnika)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Diiselgeneraator** |

* Multiple options for diesel gensets exist (inglise keeles)
Täpsus ja saagis
Mustrituvastuses, otsingus ja klassifitseerimises nimetatakse **täpsuseks** asjakohaste esemete osakaalu leitud esemetest ning **saagiseks** ülesleitud asjakohaste esemete osakaalu kõigist asjakohastest esemetest. Nii täpsus kui saagis mõõdavad seega tulemuste asjakohasust.

Oletame, et pildilt koerte ülesleidmiseks kirjutatud arvutiprogrammile antakse pilt 12 koerast ning programmi väljund väidab, et pildil on 8 koera, kusjuures nende 8 hulgast 5 on päriselt koerad (tõsipositiivsed) ja 3 on kassid (väärpositiivsed). Selle programmi täpsus on 5/8 ja saagis 5/12. Kui otsingumootor tagastab 30 lehte, millest 20 on asjakohased, ja ei leia üles ülejäänud 40 asjakohast lehte, on otsingumootori täpsus 20/30 = 2/3 ning saagis 20/60 = 1/3. Sel juhul näitab täpsus, kui kasulikud otsingumootori tulemused on, ja saagis näitab, kui täielikud tulemused. 

Lihtsustades tähendab kõrge täpsus, et algoritm leiab suuremalt jaolt asjakohaseid tulemusi, ning kõrge saagis, et algoritm leiab enamiku asjakohastest tulemustest üles.

Sissejuhatus
------------

Otsingus, näiteks internetist veebilehtede otsimisel, on vaatluse all mingi hulk dokumente (veebilehti). Meie ülesanne on suvalise otsingu (näiteks "president Kaljulaid") jaoks leida üles kõik asjakohased dokumendid. Seda võib sõnastada ka klassifitseerimisena: meie ülesanne on jaotada kõik olemasolevad dokumendid kahte klassi: "asjakohased" ja "mitte asjakohased", kus "asjakohane" klass sisaldaks näiteks Vabariigi Presidendi Kantselei veebilehte ja "mitte asjakohane" klass sisaldaks näiteks Vikipeedia lehekülge Ukraina lipust. Saagis on siis defineeritud kui *süsteemi leitud asjakohaste dokumentide arv* jagatud *kõigi olemasolevate asjakohaste dokumentide arvuga*, ning täpsus on defineeritud kui *süsteemi leitud asjakohaste dokumentide arv* jagatud *kõigi tagastatud dokumentide arvuga*.

|  |  |
| --- | --- |
|  | See artikkel sisaldab en.wikipedia artikli „Precision and recall" tõlget. (4957159 *et seq*.)  |
Geoloogiarühma ülem Aleksander Janšin 1930. aastatel
**Aleksandr Janšin** (vene keeles Александр Леонидович Яншин; 28. märts (vkj 15. märts) 1911 Smolensk – 9. oktoober 1999 Moskva) oli vene geoloog.

Aastal 1937 sai Aleksandr Janšin väitekirja kaitsmata geoloogia-minearaloogiakandidaadi kraadi. 1952. aastal kaitses ta geoloogia-minearaloogiadoktori kraadi väitekirjaga "Põhja-Uuralimaa geoloogia". 1958. aastal valiti ta korrespondentliikme liikmestaatust vahele jättes NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks.

1930. aastatel töötas Janšin NSVL KRMN Väetiste Üleliidulise Teadusliku Uurimisinstituudi mäenduse osakonnas geoloogiarühma ülemana. Alates 1936. aastast töötas ta NSVL TA Geoloogiainstituudis ja 1958. aastast TA Siberi Osakonna Geoloogia- ja Geofüüsikainstituudis. Aastatel 1982–1989 oli Janšin NSVL TA Litosfääri Instituudi direktor.

Teadustöö
---------

Aleksandr Janšin oli geotektoonika, geomorfoloogia, stratigraafia ja litoloogia eriteadlane. Tal on uurimusi peamiselt Lõuna-Uurali ja Kasahstani tektoonika, stratigraafia, litoloogia ja hüdrogeoloogia alalt. Janšin on Kasahstani ja Lõuna-Siberi fosforiidi-, kaalisoola-, boksiidi- ja gaasimaardlate ning arteesiabasseinide avastajaid, noorte platvormide õpetuse rajaja ning mitme geoloogilise kaardi autor ja koostaja.

1980. aastatel seoses Siberi "jõgede pööramise" (voolusuuna muutmise) projekti aruteluga loodi ekspertkomisjon, mis pidi hindama maaparanduse efektiivsust põllumajanduses. Komisjoni asus juhtima Aleksandr Janšin. Nn "Janšini komisjoni "mitmeaastane töö kandis vilja – 1986. aastal valitsus loobus sellest projektist.

Ta oli kauaaegne Moskva Loodusuurijate Seltsi president (1967–1999). Aastatel 1982–1989 oli Janšin NSV Liidu Teaduste Akadeemia asepresident. 1993. aastal valiti ta Venemaa Ökoloogiaakadeemia esimeseks presidendiks.

Tunnustus
---------

* 1958 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks valimine geoloogia ja geograafia alal (1991. aastast Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik)
* 1969 – NSV Liidu riiklik preemia (osalemise eest "Euraasia tektoonilise kaardi" loomisel)
* 1973 – NSV Liidu TA A. P. Karpinski nimeline kuldmedal (geoloogiaalaste tööde eest)
* 1974 – valiti Mongoolia Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1978 – NSV Liidu riiklik preemia (osalemise eest 15-köitelise "Siberi ja Kaug-Ida reljeefi arengu ajaloo" loomisel)
* 1980 – valiti Saksa DV Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1988 – Karl Ernst von Baeri medal
* 1994 – Venemaa TA A. P. Vinogradovi nimeline preemia (monograafia "Уроки экологических просчётов" eest)

Viited
------

1. ↑  Яншин Александр Леонидович. ras.ru
2. ↑  ENE 4. köide. Valgus, 1989, Lk 75.
3. ↑  Keskkonnakaitsjad vastu Obi jõe pööramisele. epl.delfi.ee
Hardesty, 27. veebruar 2008
**Brandon Allan Hardesty** (sündinud 13. aprillil 1987 USA Marylandi osariigis Baltimore'is) on Ameerika näitleja ja juutuuber.

YouTube
-------

Ta pani oma kuulsusele aluse sellega, et hakkas YouTube'i postitama enda uuslavastatud stseene tuntud filmidest, kus mängib kõiki rolle ise; samuti etendas seal enda originaalloomingut. Brandoni loomingut on nimetatud "veebikultuuriks selle parimas mõttes".[*viide?*]

YouTube'is alustas Hardesty tegevust 2006. aastal kasutajanimega ArtieTSMITW, mis oli lühend sõnadest "Artie: The Storngest Man in the World" (Artie: maailma tugevaim mees). Tema postitustest pälvisid suuremat tähelepanu uuslavastatud stseenid tuntud filmidest, kus ta mängib kõiki rolle ise. Üks tema populaarsemaid videoid on uuslavastus "Full Metal Jacketi" avastseen, kus ta kehastab sadistlikku mereväedrilli instruktorit, keda originaalis mängis legendaarne R. Lee Ermey.

Filmikarjäär
------------

2008. aastal tegi Hardesty näitlejana filmidebüüdi filmis "Bart Got a Room", kus teiste kõrval mängisid veel William H. Macy, Cheryl Hines ja Alia Shawkat. Märtsis 2009 valiti Brandon nn kuuma piruka seitsmendasse filmi "American Pie Presents: Book of Love" peaossa.

Isiklikku
---------

Hardesty on sündinud Baltimore'is pere noorima lapsena. Hardesty vanemad on teda kirjeldanud kui armsa iseloomuga ja rõõmsameelset, kuid väga introvertset last.

Välislingid
-----------

* Brandon Hardesty koduleht
* Brandon Hardesty YouTube'i kanal
* Brandon Hardesty IMDb-s
**Ülle Pechter** (aastani 1982 **Ülle Purga**; sündinud 31. märtsil 1959 Tartus) on Eesti arstiteadlane ja taastusarst.

Elulugu
-------

Ülle Pechter on arsti tütar.

Lõpetas 1977. aastal Tallinna 7. Keskkooli, 1983 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) arstiteaduskonna, aastatel 1995–2003 oli Tartu Ülikooli (TÜ) taastusravi doktorant, meditsiinidoktor (2004, TÜ), väitekiri "Progression prevention strategies in chronic renal failure and hypertension. An experimental and clinical study" (Tartu, 2004). 

Oli 1983–1984 Tallinna Lastehaigla intern ja 1999–2001 Tartu Ülikooli perearstiteaduse resident, 1984–1991 Tartu Kliinilise Lastehaigla pediaater, 1993–1995 Tartu Ülikooli Kliinikumi (TÜK) üldarst, 1995–1999 Tõrvandi Perearsti Vastuvõtu ja 2000–2004 Tartu Jakobi Terapeutikumi taastusarst, 2003–2006 Tartu Ülikooli sisekliiniku nefroloogia teadur, ühtlasi aastast 2005 TÜK spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku taastusarst, aastast 2007 Tartu Ülikooli polikliiniku teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: krooniliste, multifaktoriliste haiguste, eriti kroonilise neeruhaiguse epidemioloogia; krooniliste haigustega kaasnevate kahjustuste hindamine biokeemilisel ja morfoloogilisel tasandil; taastusravi võimalused krooniliste haiguste kulu mõjutamisel. Society of European Classical Natural Medicine (ESCNM; 1994), International Society of Anthroposophical Physiciansi (1996), Eesti Hüpertensiooni Ühingu (200), Eesti Nefroloogide Seltsi (2002) ja Eesti Taastusarstide Seltsi liige (2003). 30 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Oksüdatiivse stressi staatus sekundaarse hüpertensiooni eksperimentaalsel mudelil (kaasautor). // EA 2001) 9
* Beneficial effects of water-based exercise in patients with chronic kidney disease. // Int. J. Rehabilit. Res. 26 (2003) 2: Kroonilise neerupuudulikkusega haigete kompleksse taastusravi võimalusi (kaasautorid M. Ots, J. Maaroos). // EA (2003) 2
* Effects of Losartan on the oxydative status in early stage of experimental renal failure (kaasautor). // Nephron Exp. Nephrol. 97 (2004) 2
* Mikroalbuminuuria – südame- ja veresoonkonnahaiguse riski näitaja (kaasautor M. Rosenberg). // EA (2007) 7.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Ülle Pechter Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Ülle Õun** (sündinud 10. aprillil 1957 Tallinnas) on eesti telerežissöör. 

Ta on lõpetanud 1975. aastal Tallinna Muusikakeskkooli ja õppinud aastatel 1975–1977 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. 

Töötanud 1977. aastast Eesti Televisioonis administraatorina, 1979. aastast režissööri assistendina ja 1993. aastast muusikasaadete režissöörina.

Tema režissöörikäe all on valminud näiteks ETV muusikasaatesarjad "MI", „Klassikatähed", "Laululahing". Ülle Õun on olnud paljude Estonia kontserdisaalist tehtud teleülekannete režissöör. 

2008. aastal valmis tema režiiga muusikateemaline dokumentaalfilm "Laulutaadi hümnid" (tootnud Laara Production), kus otsitakse eesti koorimuusika suurimat korüfeed. Filmi stsenaristid on Andres Laasik, Vello Mäeots ja Ruth Alaküla.

Tunnustus
---------

* 2021 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali tunnustuspreemia pikaajalise panuse eest valdkonda (Eesti muusika pildil hoidmise eest)

Viited
------

1. ↑  Ülle Õun Eesti Filmi AndmebaasisVaadatud 13.12.2016.