**Nikolai Voldemar Triik** (7. august 1884 Tallinn – 12. august 1940 Tallinn) oli eesti maalikunstnik, graafik ja pedagoog.

Ta töötas kunstikoolis Pallas juhatades seal maaliateljeed ning oli ajuti ka graafikaõpetaja.

Koos Konrad Mägi ja Ants Laikmaaga oli Triik üks olulisemaid Eesti kunstnikke 20. sajandi esimeses pooles.

Elukäik
-------

Nikolai Triik sündis Tallinnas Niguliste tänaval rätsepmeister Kusta Triigi esimese lapsena. Õppis Tallinna Nikolai I gümnaasiumis ja Aleksander II linnakoolis, mille lõpetas 1901. aastal. Samal aastal astus ta Peterburi parun Alexander Stieglitzi kunsttööstuskooli, mille nimekirjast kustutati 1905. aastal õpilasstreigist osavõtu pärast. Jätkas kunstiõpinguid Tallinnas Ants Laikmaa ateljeekoolis ning 1906. aasta algusest Peterburis Josef Braszi ateljees.

Albumi "Noor-Eesti" III kaas, 1908
1906. aasta kevadel sõitis Helsingisse, veetis koos Konrad Mäe ja Aleksander Tassaga suve Ahvenamaal ning sügisel astus Soome Kunstiühingu kooli. Sama aasta hilissügisel siirdus Pariisi, kus õppis Filippo Colarossi vabaakadeemias *(*Académie Colarossi), Académie Julianis ning aastatel 1907–1908 École des Beaux-Artsis Gabriel Ferrieri juures.

1907. ja 1908. aasta suve veetis Triik Norras, kuhu umbes samal ajal siirdusid ka teised Pariisi eesti kunstnikekoloonia esindajad Jaan Koort, Konrad Mägi, Roman Nyman ja Aleksander Tassa, kõik innustatuna huvist Põhjamaade kultuuri ja looduse vastu. 1908. aasta sügisel läks kunstnik uuesti Peterburi ning täiendas end vabakuulajana Nikolai Roerichi juhendamisel Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi kunstikooli juures. Samas omandas ta graafikaoskusi Peterburi Kunstiakadeemias professor B. Maté juures.

Aastani 1910 elas vaheldumisi Peterburis ja Tartus, kus tegutses innukalt kunstielu arendamisel. Kogus Eesti Rahva Muuseumile rahvakunstiesemeid ja aitas 1910. aastal korraldada II Eesti kunsti ülevaatenäitust, avaldas ajakirjanduses selgitavaid üleskutseid, valmistas näituse plakati kavandi, osales praktilises organiseerimises ja esines ka näitusel.

Alates 1905. aastast võttis ta osa Noor-Eesti väljaannete kujundamisest. Temalt pärinevad Noor-Eesti I ja III albumi kaanejoonistused. Aastatel 1910–1911 juhatas ajakirja kunstiosakonda. 1910 sõitis Kopenhaagenisse ja sealt Berliini, kus jätkas enesetäiendamist ja loometööd. Seal kohtas ta 1913. aastal Põhja-Aafrika reisilt kodumaale tagasi pöörduvat Ants Laikmaad ning maalis tema portree. 

Eestisse naasis ta 1913. aastal. Töötas õpetajana Tallinnas Eesti Kunstiseltsi kunstikursustel, 1914. aastast Tallinna Kunsttööstuskooli ning mitme üldhariduskooli õpetajana. Oli aastast 1916 Eesti Kunstiseltsi nõukogu liige, 1919–1920 haridusministeeriumi kujutavate kunstide toimkonna juhataja. Osales kooliõpetajate pataljoni koosseisus Vabadussõjas.

Foto Nikolai Triigist
Aastast 1920 kunstiühingu Pallas liige. Aastal 1921 siirdus Tartusse, asus tööle kunstikoolis Pallas, juhatas seal aastatel 1922–1926 oma maaliateljeed ning oli ajuti ka graafikaõpetaja. Konrad Mäe haiguse ajal oli ajutiselt koolijuhataja kohusetäitja (1924–1925).

Aastatel 1926–1928 oli Tallinnas vabakunstnik.

1928 naasis Tartusse Pallasesse, kus algul töötas graafikaõppejõuna, järgmisest aastast aga maaliateljee juhatajana. 1933. sai ta professoriks.

1940. aasta veebruaris läks halva tervise tõttu kunstikoolist Pallas pensionile ning asus elama Tallinna sugulaste juurde, kus peagi suri.

Nikolai Triik on maetud Evaldite perekonnakalmistule Leetse-Lepikul Pakri poolsaarel.

Isiklikku
---------

Nikolai Triigi joonistus "Pr. V. Triik-Martna portree"
Oli 1906–1910 abielus vene kunstniku Valentina Grekovaga.

Aastatel 1911–1929 oli Nikolai Triik abielus ühiskonnategelase Mihkel Martna tütre Viktooria Martnaga, kes abiellus 1930 Eestimaa Päästmise Komitee liikme Konstantin Konikuga. Konik lapsendas Triigi tütre Kadri (1915–1992), kes abiellus Moskvas sündinud ja Eestisse opteerunud venelase Nikolai Kurjatoviga (1911–1976, eestistatult Nigul Kurdve) ning põgenes septembris 1944 Rootsi. 1960.−1970. aastate vahetusel külastas Kadri Kurdve Eestit ja käis ka Tallinna Riiklikus Kunstimuuseumis, kus huvitus eeskätt mälestustest oma isa Nikolai Triigi kohta.

1931. aastast oli Nikolai Triik abielus Anna Triik-Põllusaarega (1902–1998).

Looming
-------

"Lennuk", 1910
Nikolai Triigi looming on väga mitmekesine. Ta on loonud hulga portree- ja kompositsioonimaale, joonistusi, karikatuure ning maastikumaale.

Aktiivne loomeperiood sai alguse 1905. aastal, mil noor kunstnik alustas poliitilise sisuga joonistuste ja karikatuuride loomist Eesti satiiriväljaandeile. Triik joonistas karikatuure ajakirjale Tapper ja pseudonüümi Waikne all Helsingis ilmunud väljaandele Kaak. Aastatel 1910–1920 valmisid temalt kaanejoonistus ja frontispiss Gustav Suitsu luulekogule "Tuulemaa" ja kaanejoonistused Marie Underi luuletuste väljaannetele.

Oskar Lutsu portree, 1928
Tema varasemale loomingule avaldas suunavat mõju sümbolism. See ilmneb eriti muistendiainelisi ja heroilisi võitlusstseene kujutavates kompositsioonides. 1907 ja 1908 aastate suvede Norra reisidel sai Triik mõjutusi põhjamaisest rahvusromantismist. Tuntuim selle perioodi töödest on Eesti Kunstimuuseumi maalikogus asuv "Dekoratiivne Norra maastik" (1908). Oma tugevasti üldistatud vormikäsitluse ja dekoratiivse stiliseeringuga meenutavad selle perioodi teosed suuresti norralase Edvard Munchi töid.

1909–1910 lõi Triik mitmeid rahvusromantilises laadis kompositsioone. Parimad näited on "Sõttaminek", "Lennuk" ja "Võitlus".

Nikolai Triigist kujunes oma ajastu hinnatuim portretist. Noorema ea töödest on märkimisväärne Juhan Liivi portree, söejoonistus 1909. aastast. Sama õnnestunud on kolm aastat hiljem 1912 valminud Mihkel Martna portree. Aastatel 1926–1934 valmis veel hulk söe- ja sangviinijoonistusi tuntud ühiskonnategelastest: A. H. Tammsaare, Gustav Suits, Friedebert Tuglas jt. Õlimaali tehnikas teostatud portreedest on tippteosteks Ants Laikmaa (1913) ja proua Lüüsi portreed (1917).

"Talvine Tartu Emajõega" (1935)
Järk-järgult muutus kunstniku kujutluslaad ekspressiivsemaks. Kunstniku fantaasia ja loomingulisus tuleb hästi esile tema graafilistes töödes nagu "Vabaduse sünd" (1919) ja "Uluv koer" (1921). Pärast 1919. aasta Eesti kunsti ülevaatenäitusel talle osaks saanud kriitikat, kunstniku loomingu haare mõnevõrre ahenes. Huvitava lõigu tema hilisemas loomingus moodustavad arvukad karakteriseeritud portreejoonistused , mis on teostatud enamikus grafiit- ja punase pliiatsiga, söe või sangviiniga. Valmisid portreed Oskar Lutsust (1928), Gustav Suitsust (1933) ja Hugo Raudsepast (1932).

Nikolai Triigi 1930ndate loomingu parimateks saavutusteks on maastikud Saaremaalt, Rutjalt, Leetse-Lepikult jm. Kunstniku lemmikmotiivideks on üksikud mändidegrupid, lagedad rannaribad merega ja aiamotiivid kaharate puudega esiplaanil. Eriline koht Triigi maastike hulgas kuulub talvistele Tartu vaadetele, mille näited on "Talvine Tartu Emajõega" ja "Tartu sadam".

### Portreed

Aleksander Tassa portree. 1905
* Aleksander Tassa portree. Õli, lõuend. 1905
* Konrad Mäe portree. Õli. 1908
* Ants Laikmaa portree. Õli. 1913
* Aino Suitsu portree. Õli. 1914
* Oskar Lutsu portree. Süsi. 1928
* Gustav Suitsu portree. Süsi. 1933
* Juhan Liivi portree. Õli. 1934

### Maalid

"Soome maastik", 1914
* Mererand. Õli. 1905
* Lennuk. Tempera, kriit. 1910
* Männid. 1931
* Talvine Tartu Emajõega. 1935
* Sõttaminek. Õli, lõuend. 1909
* Tõusva nooruse ees. Tempera, paber. 1909
* G. Suits "Tuulemaa" illustratsioon. 1913
* Märter. Kavand. Süsi, paber. 1913
* Katastroof. Süsi, paber. 1917

### Tušijoonistused

* Katastroof. Tušš, guašš, paber. 1917
* Ulguv koer. Tušš, seepia, guašš, paber. 1921
* Suurlinn. Tušš, seepia, pliiats, guašš, paber. 1913
* Jaht. Tušš, seepia, tempera, lakk, papp. 1913
* Alevi kõrts. Tušš, seepia, guašš, paber. 1913

### Akvarellid

"Võitlus hüdraga"
* Deemon. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
* Deemon ja Tamara. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
* Surm ja väsinu. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
* Surma lõikus. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
* Surma viis I. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
* Tamara tants I. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912
* Tamara tants II. Akvarell, tempera, paber. 1911–1912

### Trükised

* Tulekandja. Albumi "Noor-Eesti" I, kaas. Trükis. 1905
* Album "Noor-Eesti" III, kaas. Trükis. 1908
* Ajakiri Noor-Eesti, kaas. Trükis. 1910–1911
* G. Suits "Tuulemaa" kaas. Trükis. 1913
* Album "Noor-Eesti" V, kaas. Trükis. 1915
* Album "Siuru" I, kaas. Trükis. 1917
* M. Under "Eelõitseng", kaas. Trükis

Vaata ka
--------

* Nikolai Triigi tänav

Viited
------

1. ↑  NIKOLAI TRIIK (1884–1940) kunilaart.ee
2. ↑  "Homme esitletakse raamatut Nikolai Triigi loomingust" ERR kultuur, 09.04.2015
3. 1 2 3 4 5  Nikolai Triik, Tallinna Riiklik Kunstimuuseum, kataloog, Tallinn, 1959
4. ↑  Ants Laikmaa portree, EKM M 87
5. ↑  Maalikunstnik Nikolai Triik, 25.06.1919, Maaliit
6. ↑  Kunstnikud sõjaväljal – Tallinna Teataja, 01.02.1919
7. 1 2 3  Küllo Arjakas, Konstantin Konik – riigimees heitliku saatusega, Maaleht, 24.02.2013[*alaline kõdulink*]
8. 1 2 3 4  Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon, Tallinn, 1996, lk 540
9. ↑  Kersti Koll, Norra mõju eesti kunstis, Kultuurileht, 30.06.1995
10. ↑  MUIS

Kirjandus
---------

* Alfred Waga, "Nikolai Triik" (monograafia). Loodus, Tartu/Tallinn 1939
* Evi Pihlak, "Nikolai Triik 1884–1940" (monograafia). Kunst, Tallinn 1969
* Evi Pihlak, "Nikolai Triik inimese kujutajana" (album). Kunst, Tallinn 1985

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nikolai Triik** |

* Virtuaalmuuseum, Nikolai Triik
* Nikolai Triik Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Nikolai Triigi looming Eesti Kunstimuuseumi digikogus

| * v
* r
Pallase koolkond |
| --- |
| Maal ja graafika | 
Priidu Aavik  **·**  Ida Emilie Adamson  **·**  Eduard Ahas  **·**  Ellinor Aiki  **·**  Peet Aren  **·**  Aino Bach  **·**  Leopold Ennosaar  **·**  Nigul Espe  **·**  Jaan Grünberg  **·**  Eerik Haamer  **·**  Hedda Hacker  **·**  Ernst Hallop  **·**  Helgi Hirv  **·**  Friedrich Hist  **·**  Alo Hoidre  **·**  Valve Janov  **·**  Andrus Johani  **·**  Silvia Jõgever  **·**  Richard Kaljo  **·**  Hilda Kamdron  **·**  Ott Kangilaski  **·**  Viktor Karrus  **·**  Elmar Kits  **·**  Linda Kits-Mägi  **·**  Raoul Kernumees  **·**  Alfred Kongo  **·**  Georg Krug  **·**  Nikolai Kummits  **·**  Eduard Kutsar  **·**  Endel Kõks  **·** Kaja Kärner  **·**  Arkadio Laigo  **·**  Silvia Leitu  **·**  Elmar Leppik  **·**  Erich Leps  **·**  Pauline Elfriede Leps-Estam  **·**  Kaarel Liimand **·**  Vergine Liiv-Hillep  **·**  Selma Loog **·**  Karin Luts  **·**  Natalie Mei  **·**  Aarne Miikmaa  **·**  Hilda Mikkelsaar  **·**  Lepo Mikko  **·**  Hando Mugasto  **·**  Juhan Muks  **·**  Konrad Mägi  **·**  Ella Mätik **·**  Helene Mölder  **·**  Gunnar Neeme  **·**  Lydia Nirk-Soosaar  **·**  Villem Ormisson  **·**  Rudolf Paris  **·**  Erich Pehap  **·**  Agu Peerna  **·**  Karl Pärsimägi  **·**  Juhan Püttsepp  **·**  Felix Randel  **·**  Gustav Raud  **·**  Eduard Rüga  **·**  Johannes Saal  **·**  Lembit Saarts  **·**  Richard Sagrits  **·**  Rudolf Sepp  **·**  Karin Siim-Juse  **·**  Ardo Sivadi  **·**  Ülo Sooster  **·**  Harald Tannberg  **·**  Aleksander Tassa   **·**  Kristjan Teder  **·**  Eduard Timberman  **·**  Salome Trei  **·**  Nikolai Triik  **·**  Anna Triik-Põllusaar  **·**  Anu Uustalu  **·**  Richard Uutmaa  **·**  Ado Vabbe  **·**  Lüüdia Vallimäe-Mark  **·**  Aleksander Vardi  **·**  Agaate Veeber  **·**  Kuno Veeber  **·**  Arno Vihalemm  **·**  Johannes Võerahansu  **·**  Valdemar Väli |
| Skulptuur | 
Herman Halliste  **·**  Paul Horma  **·**  Johannes Hirv  **·**  Aleksander Ipsberg  **·**  Amanda Jasmiin  **·**  Ernst Jõesaar  **·**  Leontine Karu-Lind  **·**  Lydia Laas  **·**  Voldemar Mellik  **·**  Maire Männik  **·**  Arseni Mölder  **·**  Salme Rosalie Riig  **·**  Enn Roos  **·**  Martin Saks  **·**  Ferdi Sannamees  **·**  Anton Starkopf  **·**  Linda Sõber  **·**  Roman Timotheus  **·**  August Vomm |
| Vaata lisaks | 
Kunstiühing Pallas  **·**  Kunstikool Pallas |