recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Õpilasmalev** on koolinoortele (peamiselt suvist) tööpraktikat võimaldav organisatsioon, milles noortel on piiratud autonoomia. Selle analoogi, mis tegeleb noorte täiskasvanutega, nimetatakse üliõpilasmalevaks. Töö õpilasmalevas on enamasti tasustatud.

Õpilasmalevad said alguse Nõukogude Eestis ning on sellisena Eestile üsna ainuomased, ehkki sarnaseid organisatsioone, mis pakuvad lastele tööpraktikat, esineb mujalgi. Samas on ka Eesti praegustel õpilasmalevatel olulisi erinevusi nõukogudeaegsetest - oli ju tollal noorsootöö aluseks ideoloogiline kasvatustöö kommunismiehitajate kasvatamise vaimus.

Eesti Õpilasmalev
-----------------

 *Pikemalt artiklis  Eesti Õpilasmalev*
Esimene õpilasmalev Eestis oli Eesti Õpilasmalev (EÕM), mis loodi 1967. aastal - kolm aastat pärast seda, kui Eestimaa Leninlik Kommunistlik Noorsooühing (ELKNÜ) asutas 1964. aastal Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva. Ka EÕM kuulus ELKNÜ struktuuri. See oli ettenähtud 15-18-aastastele, kes said malevarühmadena teha suviti rahalise tasu eest majandustöid Eestis ja vahetusgruppidena ka välismaal (teistes sotsialismimaades).

Nagu EÜE-st, on ka EÕM-ist võrsunud rida tuntud ühiskonna- ja kultuuritegelasi. Aastatel 1976–1977 oli EÕMi komissar hilisem Eesti peaminister Edgar Savisaar.

Eesti taasiseseisvumisega lõppes ka noortemaleva tegevus, kuna ühes nõukogude režiimiga lagunesid ka suuremad ja peamised tööandjad - ühismajandid ja kolhoosid. Omandivormi muutumisega kadus huvi maleva vastu. Maakonniti lõpetasid malevarühmad tegevuse erinevalt.

Õpilasmalevad taasiseseisvunud Eestis
-------------------------------------

2000. aastate alguses hakati Eestis taas õpilasmalevaid korraldama, 2003. aastaks olid need juba aktiviseerunud.

Tuntuim praegustest õpilasmalevatest on Eesti Õpilasmaleva nime all tegutsev Tallinna linna sihtasutus Õpilasmalev, mis võtab vastu vaid 13-18-aastaseid Tallinna sissekirjutusega noori. Malevaid on organiseeritud ka teistes omavalitsustes ja regioonides, näiteks tegutsevad või on tegutsenud Põlvamaa Õpilasmalev, Lõuna-Järvamaa Õpilasmalev, Pärnumaa Õpilasmalev jts.

Paljud õpilasmalevad saavad toetust Hasartmängumaksu Nõukogult üleriigilise koondprojekti kaudu, mida koordineerib Eesti Noorsootöö Keskus.
Craig MacTavish (2011)
**Craig MacTavish** (sündinud 15. augustil 1958 Londonis Ontario provintsis) on Kanada jäähokitreener ja endine jäähokimängija (keskründaja).

Ta mängis aastatel 1979–1997 viies NHL-i klubis (Boston Bruins, Edmonton Oilers, New York Rangers, Philadelphia Flyers ja St. Louis Blues) enam kui 1000 mängus ja võitis neljal korral Stanley karika.

Pärast mängijakarjääri töötas ta aastatel 1997–2000 New York Rangersi ja Edmonton Oilersi abitreenerina ning aastatel 2000–2009 Edmonton Oilersi peatreenerina. 2006. aastal juhtis ta Oilersi Stanley karika finaali, kus kaotati Carolina Hurricanesile. Aastatel 2011–2012 oli ta AHL-i klubi Chicago Wolvesi peatreener ning töötas enne seda kaks aastat telekanalis TSN analüütikuna.

Hooajaks 2012–2013 naasis MacTavish NHL-i, saades Edmonton Oilersi peamänedžeriks. Sellel ametikohal oli ta kuni 2015. aasta aprillini.

2019. aastal jätkas MacTavish tööd treenerina, saades KHL-i klubi Jaroslavli Lokomotivi peatreeneriks, kuid ta vallandati sellelt kohalt 2019. aasta septembris pärast kaheksat põhihooaja mängu.

MacTavish on olnud Kanada jäähokikoondise peatreener. Ta oli meeskonna abitreener 2005. ja 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ning peatreener 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.

Ta oli NHL-is viimane mängija, kes mängis ilma kiivrita.

Välislingid
-----------

* Craig MacTavish NHL.com lehel
* Craig MacTavish hockeydb.com lehel
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2013 |  |

**Craig Smith** (sündinud 5. septembril 1989 Madisonis Wisconsini osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Washington Capitals ründajana paremäärel.

Ta alustas jäähoki mängimist noorteliiga United States Hockey League'i klubis Waterloo Black Hawks. Hooaegadel 2009–10 ja 2010–11 mängis ta Wisconsini Ülikooli meeskonnas.

2009. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i *draft* '​is 98. valikuna. NHL-is tegi ta Predatorsi meeskonnas debüüdi 7. oktoobril 2011 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu ja lõi selles mängus ka oma NHL-i karjääri esimese värava.

Pärast üheksat hooaega Predatorsi meeskonnas sõlmis Smith 2020. aasta oktoobris kolmeaastase lepingu Boston Bruinsiga. Pedatorsis jäi tema resultatiivseimaks hooajaks 2013/14, mil ta lõi 24 väravat ja andis 28 väravasöötu.

2023. aasta veebruaris kaubeldi Smith koos kolme hilisema *draft* '​i valikuga Garnet Hathaway ja Dmitri Orlovi vastu Bruinsist Washington Capitalsi.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Ta andis turniiril kokku kümme resultatiivset söötu, mille poolest oli turniiri parim mängija.

Viited
------

1. ↑  "Capitals trading Orlov, Hathaway to Bruins for Smith, three picks". Sportsnet.

Välislingid
-----------

* Craig Smith NHL.com lehel
* Craig Smith hockeydb.com lehel

| * v
* r
Washington Capitals |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Darcy Kuemper **·** Charlie Lindgren |
| 
**Kaitsjad**: Aleksandr Aleksejev **·** John Carlson **·** Gabriel Carlsson **·** Martin Fehérváry **·** Matt Irwin **·** Nick Jensen **·** Rasmus Sandin **·** Trevor van Riemsdyk |
| 
**Ründajad**: Nicolas Aubé-Kubel **·** Connor Brown **·** Nicklas Bäckström **·** Nic Dowd **·** Carl Hagelin **·** Jevgeni Kuznetsov **·** Anthony Mantha **·** Sonny Milano **·** T. J. Oshie **·** Aleksandr Ovetškin **·** Aleksei Protas **·** Conor Sheary **·** Craig Smith **·** Dylan Strome **·** Tom Wilson |
"Tuletõrjemuuseum" suunab siia. Oisus asuva muuseumi kohta vaata artiklit Oisu Tuletõrjemuuseum. Järva-Jaanis asuva kohta vaata artiklit Järva-Jaani Tuletõrjemuuseum.
**Eesti Tuletõrjemuuseum** on 1974. aastal Eesti Vabariikliku Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu asutatud **Tallinna Tuletõrjemuuseumi** õigusjärglane.

Tuletõrjemuuseumi ekspositsioon tutvustab Eesti tuletõrje ajalugu keskajast kuni tänapäevani, säilitamisel on ligemale 60 000 museaali, sealhulgas haruldasi tulekustutusvahendeid ja tuletõrjetehnikat 19.-20. sajandist .

Ajalugu
-------

Tuletõrjemuuseum asutati 30. oktoobril 1974 eesmärgiga populariseerida tuletõrje tegevust, uurida ja jäädvustada tuletõrje ajalugu ja tõhustada tulekahjude ennetustööd. Tegemist on ühe vanima tuletõrjemuuseumiga Ida-Euroopas.

Muuseum tegutses 2003. aastani Vana-Viru tänaval asuvas 1872. aastal ehitatud tuletõrjehoones. 1978. aastal nimetati ümber Eesti NSV Tuletõrjemuuseumiks ning aastal 1989 Eesti Tuletõrjemuuseumiks.

Aastatel 1991–2003 oli Eesti Tuletõrjemuuseum Päästeameti haldusalas ning aastatel 2003–2013 tegutses Siseministeeriumi haldusalas oleva riigiasutusena. 2007. aastal lõpetas Tallinna Tuletõrjeühing, kelle omandusse anti Vana-Viru tänava tuletõrjehoone Tuletõrjemuuseumiga pindade kasutamise lepingu. 2007. aastal reorganiseeriti Tuletõrjemuuseum Siseministeeriumi initsiatiivil *Eesti Siseturvalisuse Muuseumiks*, mis tegutses oma võimaluste piires Päästeameti hoones aadressil Raua 2, kus avati teisel korrusel väike väljapanek.

Alates 1. novembrist 2013 sai muuseumist Päästeameti osa ning see kannab taas nime Eesti Tuletõrjemuuseum. Tulevikus on kavas laiendada väljapanekut Raua tänava tuletõrjehoones, muuhulgas võtta kasutusele 1939. aastal valminud voolikutorn ning laiendada ajaloolise tuletõrjetehnika väljapanekut .

Galerii
-------

* Tuletõrjemuuseum asub 1936.–1939. aastal ehitatud tuletõrjehoones (arhitekt Herbert Johanson)Tuletõrjemuuseum asub 1936.–1939. aastal ehitatud tuletõrjehoones (arhitekt Herbert Johanson)

Vaata ka
--------

* Oisu tuletõrjemuuseum (Türi vallas)

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 30.05.2013)
2. 1 2   3.051.2014)
3. ↑  name= 3.051.2014)
4. ↑  name= 3.051.2014)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Eesti Tuletõrjemuuseum** |

Välislingid
-----------

* Muuseumi koduleht (vaadatud 30.05.2013)
**.bd** on Bangladeshi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1999. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.as** on Ameerika Samoa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ba** on Bosnia ja Hertsegoviina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.bl** on Saint-Barthélemy jaoks reserveeritud Interneti tippdomeen. 

Domeen reserveeriti Prantsusmaa meretagusele piirkonnale pärast seda, kui 21. septembril 2007 otsustati territooriumi kahetäheliseks ISO maakoodiks määrata BL.

Tegelikult kasutatakse Saint-Barthélemyga seotud veebisaitide jaoks Guadeloupe'i domeeni .gp või Prantsusmaa domeeni .fr.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ar** on Argentina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.bi** on Burundi tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast. Domeeni alla veebisaitide registreerimiseks ei ole märkimisväärseid piiranguid, kuid sellest hoolimata on kasutus vähene. Selle peamiseks põhjuseks on Burundi vähearenenud poliitiline ja majanduslik olukord.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ao** on Angola Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Domeeni haldab Agostinho Neto Ülikool.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.aw** on Aruba Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni haldab Aruba telekommunikatsiooniettevõte SETAR.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.be** on Belgia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.

Domeeni haldab mittetulundusorganisatsioon DNS Belgium.

2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 1,7 miljoni veebisaidi.

Viited
------

1. ↑  Annual report 2021 DNS Belgium (vaadatud 11. aprillil 2022)

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.bt** on Bhutani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.bm** on Bermuda Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Linnuatlas** on linnuliikide levikukaartide kogumik. 

Andmed liikide esinemise kohta kantakse vastava ruudustikuga kontuurkaartidele, iga liik eraldi. Mingi liigi esinemist ühes või teises ruudus näitab tähis ehk leppemärk. Ruudud on riikides erinevad ja võivad anda edasi näiteks piirkonda 50×50 km; 25×25 km; 10×10 km või 5×5 km. Kaardile kantakse leppemärgid, mis kokku annabki ettekujutuse vaid kaarti vaadates liigi levikust. Linnuatlas ei näita eri liikide arvukust eri piirkondades (ruutudes), vaid moodustub iga linnuliigi kohta selge pilt, kus liiki pesitsemas võib leida. Mingi ajavahemiku (näiteks 10–15 aastat) järel atlaseuuringuid korrates saab võrrelda liikide levikut eri perioodidel ja analüüsida toimunud muutusi. See annab täiendavaid võimalusi looduses toimuvate muutuste pikaajaliseks jälgimiseks.

Esimene Eesti Linnuatlas valmis 1977–1980 toimunud välitööde põhjal ja ilmus alles 1993. aastal. Teine linnuatlas koostati aastatel 2003–2009 läbi viidud välitööde põhjal ja see ilmus 2018.

Vahel on koostatud ka piirkondlikke linnuatlaseid.

Viited
------

1. ↑  "Veerandsaja aasta järel ilmus taas põhjalik Eesti linnuatlas" Delfi Forte, 08.04.2018
2. ↑  Marek Vahula. Lahemaa linnuatlas, Viitna, 1995. (Käsikiri Palmses RMK Lahemaa külastuskeskuses ja Lahemaa rahvuspargi arhiivis)
3. ↑  Marek Vahula: Neerutimaa Linnuatlas 2016

Kirjandus
---------

* Olav Renno. *Eesti linnuatlas*, Tallinn, Valgus, 1993. ISBN 5440010742
* Andrus Kuus, Eerik Leibak, Jaanus Elts. *Linnuatlas. Eesti haudelindude levik ja arvukus*, Eesti Ornitoloogiaühing, 2018. ISBN 9789949960743

Välislingid
-----------

* Linnuatlas
**Linnaõigus** on keskajast pärinev õigusnormide kogum linnakogukonna jaoks. 

Lääne-Euroopas tekkisid linnaõigused alates 11. sajandist, kui linnad vabanesid feodaalide võimu alt.

Linnaõiguste väljatöötamisel tugineti nt kohalikul tavaõigusel, privileegidel (nt turuõigus) ja raemäärustel.

Eesti linnade linnaõigused
--------------------------

Eesti keskaegsete linnade linnaõigused pärinesid Saksamaa linnade õigustest. Nt Tallinnas kehtestas Taani kuningas Erik IV 1248 Lübecki õiguse. See õigus kehtestati ka 1302 Rakveres ja 1345 Narvas..

Riia sai 13. sajandi II poolel Hamburgi linnaõiguse ning selle põhjal tekkis Riia linnaõigus, mis levis Tartusse, Haapsallu, Paidesse, Uus-Pärnusse ja Viljandisse.

Eesti linnades kehtisid linnaõigused 1877. aasta linnareformini.

Linnaõigused Saksamaal
----------------------

Vanim linnaõigus Saksamaal on Soesti linnaõigus, mis põhines Lombardia linnasid valitsevatel seadustel. Selle alusel koostati paljud varasemad linnaõigused (Magdeburgi, Nürnbergi, Kölni ja Lübecki linnaõigused), XIII sajandil aga Lippe linnaõigus. Kölni kaudu jõudis linnaõigus unifitseeritud ja kirjapandud kujul ka tagasi Lombardiasse. Magdeburgi linnaõigus oli aluseks Poola ja Saksa ordu alade Kulmi linnaõigusele.

Ka Bremeni linnaõigus ja Salzwedeli linnaõigus olid kasutusel mitmes teises linnas.

Aastaks 1803 oli Saksamaale alles jäänud 53 vabalinna, mille elukorraldust juhtisid sealsed linnaõigused. Toona viidi läbi reformid, millega jäid vabalinnadeks üksnes Bremen, Hamburg, Frankfurt ja Lübeck. Edaspidi jätkus riigi seaduste ühtlustamine ja viimased linnaõigused kaotati 1. jaanuaril 1900, mil võeti kasutusele *Bürgerliches Gesetzbuch*.

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Eesti entsüklopeedia.* 5. köide: *KONJ–LÕUNA.* Tallinn: Valgus, 1990, lk 583.
2. 1 2  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 297.
3. ↑  Deutsches Reichsgesetzblatt Band 1896, Nr. 21, Seite 604 - 650
**Linnavald** oli 1816. aasta Eestimaa talurahvaseaduses ettenähtud seisuslik omavalitsusüksus.

Seaduse § 112, 113 ja 115 alusel oli Eestimaa linnades elavatel talupoegadel õigus asutada seisusliku omavalitsusüksusena linnavald (Linna-Koggodus). Seda õigust ei tühistatud ka 1858. aasta talurahvaseadusega.

Linnavalla asutamiseks kutsus Tallinna politseimeister 30. juulil/11. augustil 1817 enda juurde Tallinnas ja Toompeal elavad talupojad ja laskis neil endi hulgast valida kogukonna vanemaiks Madis Adamsoni ja tema abiliseks Jüri Hansoni ning kogukonna eestseisjaiks (*Vorsteher*) Johann Hindrichsoni, Andres Larsoni ja Hans Jürgensoni. Sel ajal koosnes Tallinna talurahva kogukond 239 täisealisest maksukohuslikust meesisikust.

20. sajandi algul elas Tallinnas kümneid tuhandeid talupoegi, kes seisid vallaliikmete nimekirjades ja maksid makse päritoluvaldadele, millega neil mingit muud seost ei olnud. Linnaelanikeks ei saanud nad astuda kõrge sisseastumismaksu tõttu, seetõttu puudus neil linnas omavalitsuslik toetus.

Nende olukorra parandamiseks koostas Konstantin Päts 1911. aastal palvekirja Eestimaa kubernerile Tallinna linnavalla asutamiseks, millele koguti tuhandeid allkirju.

Viited
------

1. ↑  Paberile jäänud omavalitsus. Eesti Sõna, 21. juuli 1944, nr. 167, lk. 4.

Kirjandus
---------

* J. Reinthal. Linnavald. Vaba Maa, 4. aprill 1934, nr. 77, lk. 4.
**Linnaturism** on turismivorm, kus turismiteenuste pakkumine on linnakeskkonnas (näiteks ostureisid, kultuuriüritused). 
Linnaturismil on palju eesmärke, kuid peamisteks on külastada muuseume, kunstigaleriisid, kirikuid, pilvelõhkujaid, ajaloolise väärtusega ehitisi, mälestusmärke ja muud seesugust. See turismivorm on seotud ka kultuuriturismiga, külastades festivale, kontserte, paraade, konverentse või ööklubisid. Paljud inimesed ühendavad linnaturismi ka ostureisidega, eriti maakohtadest või väiksematest linnadest pärit külastajad.

Ajalugu
-------

20. sajandi alguses edenes linnaturism turismivormina, eriti Ameerika Ühendriikides tõusis turism märgatavalt ja elanike seas muutus teiste linnade külastamine ja uute kogemuste saamine üha populaarsemaks. 1980. aastatel hakati ka linnaturismi rohkem uurima ja ka odavamad lennupiletid edendasid antud turismiliiki veelgi, näiteks pidid Euroopa linnad oma turundust hakkama rohkem arendama uue toote – linnapuhkuse – ümber.

Linnaturism Eestis
------------------

Eestis on kõige populaarsemaks linnaturismi sihtkohaks pealinn Tallinn. Tallinnas on säilinud keskaegset kultuuri ja arhitektuuri, mida mujal maailmas väga ei leidu. Samuti leidub seal tegevust ja vaatamisväärsusi kõikidele inimestele, näiteks noorematele turistidele pakub huvi tänapäevane Telliskivi Loomelinnak, mis on Eesti suurim loomekeskus. Seal leidub stuudioid, kunstikontoreid, ateljeesid ja muud seesugust. Samuti leidub seal disaini- ja sisekujunduspoode ning palju kohvikuid ja restorane. Õhtuti saab külastada meelelahutuskeskusi nagu Vaba Lava Teater ning Sõltumatu Tantsu lava. 
Teisalt leidub Tallinna kesklinnas näiteks 17. sajandil rajatud Bastioni Käike, mida kasutasid tol ajal sõdurid. Tänapäeval saavad turistid seda giidiga külastada ning seal leidub tegevust igas vanuses külastajale.

Linnaturism maailmas
--------------------

Maailma seisukohalt on populaarsemad linnaturismi sihtkohad just suured metropolid, kus leidub igaühele midagi huvipakkuvat, näiteks London, Pariis ja New York. Näiteks Londonis käib iga aasta umbes 30 miljonit turisti üle kogu maailma ning nad jätavad linna 15 miljonit naela aastas. Populaarsemateks sihtkohtadeks on Buckinghami palee, Green Park, muuseumid nagu Victoria ja Alberti Muuseum ja Briti Muuseum. Londonis leidub tegevust igale külastajale.
Ka reisifirmad on järjest enam hakanud edendama linnaturismi ning selle kultuuriturismiga ühendamist. Reisikorraldajad on kokku pannud pakettreise, mis sisaldab külastusi kindlas linnas ning samuti ka linnade ringreise mõnes riigis või mandril ja turiste võtavad vastu giidid, kes tutvustavad külastajatele linna.

Viited
------

1. ↑  World Tourism Organization, 2019. Urban Tourism; Market Intelligence and Competitiveness. Retrived from
2. ↑  World Tourism Organization, 2012. Global Report on City Tourism. Retrieved from
3. ↑  Orasmäe, K. 2019. TOP 10 things to do in Tallinn. Loetud aadressil
4. ↑  London's Tourism Industry. Retrived from
5. ↑  World Tourism Organization, 2019. Urban Tourism; Market Intelligence and Competitiveness. Retrived from
Vaade Anton Heki hauale.  
Foto: Robert Treufeldt, 14. mai 2016
Anton Heki hauakivi.  
Foto: Robert Treufeldt, 14. mai 2016
**Kaldakodu talu kalmistu** on kalmistu Vaivara kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vodava külas Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas. 

Kalmistut hakati rajama oktoobris 1936 Kaldakodu talu (tänapäeval Kodukalda talu) maadele. Omanik oli perekond Hek (Heek). Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada; võimalik, et sinna ongi maetud ainult üks lahkunu.

Kalmistule maetuid
------------------

* 1936 või 1937 – Anton Hek (2. juuli 1898 – 18. juuli 1936). Ta maeti 20. juulil 1936 Narva-Jõesuu kalmistule. Millalgi pärast talukalmistu asutamist maeti Hek sinna ümber.

Viited
------

1. ↑  "Liinipidaja Hekile erakalmistu". Uus Eesti Narva Uudised. 12. oktoober 1936. Lk 1

Kirjandus
---------

* "Liinipidaja Hekile erakalmistu". Uus Eesti Narva Uudised. 12. oktoober 1936. Lk 1

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Eegi perekalmistu" (851:HAT:001) Eesti looduse infosüsteemis
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
**Kalda tänav** on tänav Rakvere linna keskosas, mille kaugus lõuna pool asuvast Keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 800 meetrit. 

Tänav on pikkusega 289 meetrit ja põhiosas laiusega 18 meetrit. Kalda tänav paikneb Lilleküla linnaosas. Saades alguse Tiigi tänava ristmikult, kulgeb põhja suunas ning lõpeb Tallinna-Narva raudtee lähedal Jaama puiestee ristmikul.

Kalda tänav kujunes välja 20. sajandi keskel. Tänava lääneküljel paikneb aadressidel Kalda tn 1 ja 3 Rakvere Piiritusetehase hoonestu, mille kaugem eelkäija oli Rakvere mõisa viinavabrik. Tänava lõpus asuvad endise õmblusvabriku "Virulane" tootmishooned, mis viimati kuulusid MasCara Coats OÜ-le.

Tänava idaküljel asuvad ühepereelamud abihoonetega, mis on ehitatud 20. sajandi keskel.

Viited
------

1. ↑  Kohalike teede nimekiri (vaadatud 13.01.2021)
2. ↑  Rakvere linnaosad
3. ↑  Geoportaal (vaadatud 13.01.2021)
4. ↑   Rakvere interaktiivne kaart
5. ↑  Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.lk 154
**Deka-** (tähis **da**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 10 korda suurem. 

Eesliide deka- on kasutusel näiteks vedeliku mahuühikus dekaliiter (tähis dal); 1 dekaliiter on 10 liitrit.

Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *déka* (kümme) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikuga. Eesliite tähis da kehtestati 1960. a, varem olid kasutusel tähised D, Da ja dk.

Kümnendeesliited

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jokto- | zepto- | ato- | femto- | piko- | nano- | mikro- | milli- | senti- | detsi- | deka- | hekto- | kilo- | mega- | giga- | tera- | peta- | eksa- | zeta- | jota- |
| y | z | a | f | p | n | µ | m | c | d | da | h | k | M | G | T | P | E | Z | Y |
| 10−24 | 10−21 | 10−18 | 10−15 | 10−12 | 10−9 | 10−6 | 10−3 | 10−2 | 10−1 | 101 | 102 | 103 | 106 | 109 | 1012 | 1015 | 1018 | 1021 | 1024 |
Kolm dekaadi: üks tuhat 0.001, ükssada 0.01, kümme 0.1 ja üks 1
**Dekaad** (kreeka *δεκάδα*, lad. *decada,* ingl. *decade*) on teaduses ja tehnikas tihti kasutusel füüsikalise suuruse kümnekordset erinevust omavate alumise ja ülemise piiriga vahemiku nimetusena.

Täpsustus
---------

Dekaadi mõistet ei tohi segamini ajada kümnendjärgu mõistega arvude kümnendsüsteemis. Erandjuhtudel võib see siiski kokku langeda, nagu see on, näiteks, elektritakistuse, mahtuvuse ja induktiivsuse magasinide dekaadide puhul, millest igaühes on realiseeritud ühikulisest suurusest kümne täisarvulise astme kordseid väärtusi, iga dekaadi sees kordusarvude 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 abil. Näiteks π-ga võrdse väärtuse saamine: 3,14 = 3 × 1 + 1 × 0,1 + 4 × 0,01.

Teaduses ja tehnikas kasutatakse sõna dekaad tihti mitte suuruse (näiteks aja puhul päevade või aastate) kümnendi ehk siis teatud lineaarse mõõtkava vahemiku (näiteks 0...10 cm, 10...20 cm, 20...30 cm, jne.), vaid suuruse vahemiku suurima (näiteks arv 10) ja väikseima (näiteks arv 1) väärtuse kordus- või suhtearvu tähenduses. Selles 10-kordsust märkiva tähenduse mõttes on dekaadid, näiteks, 1...10 cm, 10...100 cm, 100...1000 cm, jne.

Selline dekaadi käsitlus ei ole samane kümnendarvude süsteemi kümnendjärguga, nagu seda sageli ekslikult arvatakse, sest dekaadide piirid võivad olla mitmesuguste väärtustega. Järgnevas mõned näited.

Näiteid
-------

* Elektroonika: dekaadidest räägitakse ka passiivsete elektroonikakomponentide parameetrite väärtuste osas, näiteks takistite takistuse osas, Näiteks on n-ö oomide dekaadis takistid takistusega 1...10 Ω, järgmises dekaadis takistid takistusega 10...100 Ω, selle järgnevas 100...1000 Ω, jne.
* Akustika: inimkõrva poolt helina tajutavate õhuvõnkumiste sagedusala, milleks tavaliselt loetakse 16 ... 16 000 Hz (või ka 20 ... 20 000 Hz), jaguneb kolmeks dekaadiks, vastavalt 16...160, 160...1600 ja 1600 ... 16 000 Hz (või 20...200, 200...2000 ja 2000 ... 20 000 Hz). Analoogiliselt helitugevuste dekaadid on standardsest kuuldelävest (20 μPa) ülespoole järgmised: 20...200 μPa ehk 0,00002...0,0002 Pa, 0,0002...0,002 Pa, 0,002...0,02 PA jne.
* Raadiolainete puhul on kasutusel sageduste (ja lainepikkuste) dekaadne liigitus: keskmiste sageduste (MF) ala 0,3...3 MHz, kõrgete sageduste (HF) ala 3...30 MHz, väga kõrgete sageduste (VHF) ala 30...300 MHz, jne.

Eriti juurdunud on dekaadi mõiste selline kasutus suuruste ja sõltuvuste (funktsioonide) logaritmiliste esituste puhul, näiteks logaritmiliste sageduskarakteristikute, spektrite jms. puhul.

Logaritmilistes ühikutes vastab dekaadile 1 log või 2 Belli, millest tavapärasem on siiski rääkida 20 detsibellist (20 dB).

Analoogiliselt on mõiste oktaav saanud sageduste kahekordset erinevust märkivaks terminiks (kuigi ladinakeelne *octa* tähendab siin kaheksat nooti, mitte arvu kaks). Ka oktaav ei ole samane kahendarvude süsteemi kahendsuurusjärguga.

Vaata ka
--------

* Oktavriba
* Tertsriba
**Nootkond** ka **noodaselts**, **noodavägi** (murdeti ka *kamp*, *meriseur*, *noodaseur*, *vadakond* jms), oli ühises kalapüügis osalev liikmeskond, kes andsid võrdse võrguosa nooda valmistamiseks ning kes jagasid püütud saagi hiljem võrdselt.

Ajalugu
-------

Nootkonnad said alguse vanadest kogukondlikest tavadest ja püsisid kuni 20. sajandi alguseni Eesti läänerannikul ja saartel. 19. sajandi lõpul oli väiksemate nootkondade kõrval ka suuri, kuhu kuulus 60 kuni 70 inimest. Seejärel toimusid muudatused, saaki hakati jaotama proportsionaalselt, seda turustati ühiselt ja raha jagati. Vene kalurite eeskujul hakati looma uut tüüpi nootkondi, artelle. Sinna kuulus vaid niipalju mehi kui püügil oli vaja (kuus kuni kaheksa), saak jagati vastavalt püügist osavõtule ja varustuseosa suurusele. Saagi naturaalse jagamise asemel sai valdavaks müügist saadud raha jagamine. .

Liikmed
-------

Ühte nootkonda kuulusid ühe või mitme küla mehed, hooajakalastusega tegelevad põllumehed. Selle etteotsa valiti kogenud kalurite hulgast kipper, keda Peipsil kutsuti **hirsnik** ja põhjarannikul *jättel*. Kipperi ülesandeks oli nooda valmistamise ja püügi juhtimine. Paiguti oli talupoegade nootkonnas osanikuks mõis, andes noodapära või paadi. Saagist võisid osa saada ka püügist eemale jäänud nootkonna liikmed, kui tõid püüdjatele õlut (*pütaõlu*) või viina ning vastalised. Hiljem tekkinud artellides olid liikmeteks ainult nooda osanikud (võis olla ka mitu osa, pära kuulus kipperile). Kui osanikke oli vähe, palgati kindla tasu eest lisatööjõud. Ainult palgalistest koosnevad nootkonnad töötasid ettevõtjate kasuks, kellel oli anda püügivarustust.

Püük
----

Püügile minekuks koguneti kipperi või hirsniku juurde. Enne kodust lahkumist oli kombeks jumalat paluda, sellele järgnesid mõnel pool rituaalid. Näiteks Piirissaares ja Kodaveres viidi noodavõrk majast välja akna või ukse kaudu koos suitsutamisega. Suitsu tekitati heina- või õleprügi põletamisega.

Noodavedu algas pärast jääminekut ja kestis jaanipäevani. Kui kalastuskoht oli külast kaugel, tekkis randa ajutine kaluriasula. Iga nootkond ehitas seal endale pilliroost nn roogonni, kus öösiti magati.

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 127
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (2. trükk). 2000. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 177

Välislingid
-----------

* Nootkond, Kalapeedia
Noradrenaliin
**Noradrenaliin** ehk **norepinefriin** (tavaline lühend **NA**) on katehhoolamiinide ja seega ühtlasi fenetüülamiinide hulka kuuluv virgatsaine ja neurohormoon keemilise valemiga C8H11NO3.

Noradrenaliini sünteesitakse neerupealiste säsis, kust vereringesse vabanenuna on ta hormoon. Kesknärvisüsteemis ja sümpaatilises närvisüsteemis vabaneb noradrenaliin noradrenergiliste neuronite aksoniterminalidest närviülekande käigus, toimides sel viisil virgatsaine ehk neurotransmitterina. Närviülekandel toimib noradrenaliin nii α- kui ka β-adrenoretseptoritele, kuigi on leitud, et erinevate retseptori alatüüpide afiinsus adrenaliinile ja noradrenaliinile võib olla erinev.

Noradrenaliin koos adrenaliiniga moodustavad osa võitle-või-põgene süsteemist, mõjutades südametegevust, skeletilihaseid ning suurendades glükogenolüüsi ehk glükogeeni lagunemist ja glükoneogeneesi ehk glükoosi uuesti sünteesimist organismis.

Süntees
-------

Sünteesi algprodukt loomorganismis on aminohape L-türosiin. Aromaatse tuuma metasüsiniku hüdroksüülumise korral muutub türosiin dioksüfenüülalaniiniks ehk L-DOPA-ks (DOPA – *dioxyphenylalaninum*). Ensüüm türosiini hüdroksülaas (türosiini 3-hüdroksülaas ehk türosiini 3-monooksügenaas) on piiratud aktiivsusega, kiiresti küllastuv ja moodustab ühe tähtsama lüli katehhoolamiinide sünteesi kiiruse ja hulga määramisel. Ainult väike osa türosiinist muutub DOPA-ks. Türosiini hüdroksülaasi aktiivsust on presünaptiliste retseptorite kaudse negatiivse tagasisidestuse teel võimelised pärssima tekkivad katehhoolamiinid ise (dopamiin, noradrenaliin, adrenaliin). 

Järgmine aste on DOPA ensümaatiline dekarboksüülumine dioksüfenüülalaniiniks ehk dopamiiniks (dofamiiniks). Ensüüm aromaatsete L-aminohapete dekarboksülaas on organismis laialdaselt esinev aktiivne ensüümisüsteem, mis dekarboksüülib ka muid aromaatseid L-aminohappeid (türosiin, trüptofaan jt). Dopamiini haaravad adrenergilises neuronis depoograanulid ja ta edasine muutumine noradrenaliiniks toimub seal. Ensüüm β-monooksügenaasi (dopamiini β-hüdroksülaasi) toimel oksüdeerub dopamiini külgahela β-süsiniku juures olev süsinikuaatom ja tekib adrenergiline mediaator noradrenaliin. Kogu noradrenaliini sünteesiprotsess alates türosiinist toimub adrenergilise (dopamiinergilise) neuroni sees ehk intraneuronaalselt.

Vaata ka
--------

* Adrenaliin

Allikas
-------

1. ↑  Allikmets L, Nurmand L. Farmakoloogia. Tartu Ülikooli kirjastus. 1996
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib diplomaatia mõistest; noodi kohta muusikas vaata Noot.* |

---

**Noot** on diplomaatias kindlat kirjalikku vormi ja sõnastust järgiv teadaanne, mis saadetakse kas saatkonnast välisministeeriumisse või vastupidi. Noodi põhilised liigid on **verbaalnoot** ja **ministeriaalnoot.**

Verbaalnoot
-----------

Verbaalnoot on allkirjastamata, pitseeritud, kolmandas isikus kirjutatud noot, mille parafeerib esinduse juht või sisu eest vastutav ametnik. Verbaalnoodi sisu on teavitav, memo-tüüpi. Grammatilise vormi tõttu nimetatakse verbaalnooti ka "kolmanda isiku noodiks" (inglise keeles lühend TPN).

Sõna "verbaalnoot" tõi eesti keelde fraasi *note verbale* tõlkena Tiit Pruuli.

Ministeriaalnoot
----------------

Ministeriaalnoot on esinduse juhi allkirjastatud noot asukohariigi välisministrile, millega edastatakse tähtsamaid teateid. Peamiselt kasutatakse seda välislepingute sõlmimiseks identse sisuga nootide vahetamise teel.

Viited
------

1. ↑  "Õpetaja"[*alaline kõdulink*] Postimees, 15. märts 2006
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Vesihernes (perekond)* |

---

**Harilik vesihernes** (*Utricularia vulgaris*) on vesiherneliste sugukonda vesiherne perekonda kuuluv taim.

Hariliku vesiherne rahvapärased nimetused on **lihtne vesihernes**, **kalahernes** ja **vesipõis**.

Vesihernes on veetaim, millel juured puuduvad. Selle eest on tal pikk vars, mille pikkus võib olla üle ühe meetri.

Harilik vesihernes kasvab Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Aasia parasvöötmes. Teda leidub nii toitainetevaestes kui -rikastes vetes, nii seisvas kui tasa voolavas vees. Siiski eelistab ta päikesepaistelist seisvat vett. Peamiselt esineb ta tasandikel, aga teda on kohatud ka 1 km kõrgusel merepinnast.

Veest ulatub välja püstine õievars kollaste õitega. Vesihernel on 14–15 õiest koosnev kobarõisik. Üksikul õiel on kaks õielehte, see on kuldkollane ja kellukakujuline. Harilik vesihernes õitseb aprillist augustini. Ta on putuktolmleja ja teda tolmeldavad peamiselt sirelased.

Vesiherne teeb iseloomulikuks see, et lisaks lehtedele kinnituvad varrele mõne millimeetri suurused munajad põiekesed (püünispõied), mis meenutavad natuke herneid – sellest ka taime nimetus. Põiekeste ülesandeks on taimele lisatoidu hankimine, milleks on näiteks väikesed putukad. Taolisi põiekesi pole ühelgi teisel Eesti taimel, välja arvatud sama perekonna teised, hoopis vähem levinud liigid. Vesihernes on lihasööja taim.

Korduvalt on tehtud katseid hoida hariliku vesiherne abil kontrolli all sääskede arvukust lootuses, et vesihernes püüab sääsevastsed kinni ja sööb ära. Kuid see töötab ainult sääskede perekonnal *Culex*, seevastu sääskede vastu perekonnast *Aedes* see ei aita, sest need paljunevad suurvee ajal ajutiselt üleujutatavates kohtades, kus vesihernest ei ole.

Saksamaal kuulub harilik vesihernes õis- ja sõnajalgtaimede punasesse raamatusse.

Esimest korda kirjeldas harilikku vesihernest teaduslikult Linnaeus aastal 1753.

Välislingid
-----------

 Harilik vesihernes – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Harilik vesihernes andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes