|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Tallinna haldusliku linnaosa kohta; Eesti räpparite bändi kohta vaata lehekülge Põhja-Tallinn (ansambel).* |

---

**Põhja-Tallinn** on Tallinna halduslik linnaosa.

KaartPõhja-Tallinna asumid
Põhja-Tallinna linnaosa hõlmab Kalamaja, Karjamaa, Kelmiküla, Kopli, Merimetsa, Paljassaare, Pelgulinna, Pelguranna ja Sitsi asumit. 

Põhja-Tallinn on pealinna kõige merelisem linnaosa: siin on 20 km merepiiri ja 11 sadamat. Linnaosa piiresse jääb umbes 45 protsenti Tallinna merepiirist.

Põhja-Tallinn on kireva rahvusliku kooslusega, eriilmelistes asumites elab 68 rahvuse esindajaid.[*viide?*]

Linnaosa haldus
---------------

 *Pikemalt artiklis Põhja-Tallinna linnaosavalitsus*
Linnaosa vanem on Manuela Pihlap.

Põhja-Tallinn, vaade Pika Hermanni tornist

Rahvastik
---------

| Aasta | Arvestuslikrahvaarv1. jaanuari seisuga |
| --- | --- |
| 2003 | 53 696 |
| 2004 | 56 044 |
| 2005 | 56 997 |
| 2006 | 56 994 |
| 2007 | 55 691 |
| 2008 | 55 628 |
| 2009 | 55 478 |
| 2010 | 56 005 |
| 2011 | 56 346 |
| 2012 | 56 443 |
| 2013 | 56 914 |
| 2014 | 58 385 |
| 2015 | 58 926 |
| 2016 | 59 413 |
| 2017 | 59 697 |
| 2018 | 60 244 |
| 2019 | 59 080 |
| 2020 | 59 533 |
| 2021 | 59 846 |

Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2020 Põhja-Tallinna linnaosa elanikest eestlasi 50,3%, venelasi 39,3%, ukrainlasi 3,9%, valgevenelasi 1,8% ja soomlasi 0,7%.

Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2019 Põhja-Tallinna linnaosa elanikest eestlasi 50,1%, venelasi 40,4%, ukrainlasi 3,8%, valgevenelasi 1,8% ja soomlasi 0,6%.

Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2015 Põhja-Tallinna linnaosa elanikest eestlasi 47,0%, venelasi 44,0%, ukrainlasi 3,8%, valgevenelasi 2,0%, soomlasi 0,5%, tatarlasi 0,3%, juute 0,2% ja teistest rahvustest inimesi 2,2%.

Rahvastikuregistri andmetel oli 2. jaanuaril 2012 Põhja-Tallinna linnaosa elanikest venelasi 46,1%, eestlasi 44,4%, ukrainlasi 4,0%, valgevenelasi 2,3%, soomlasi 0,5%, tatarlasi 0,4%, juute 0,3% ja teistest rahvustest inimesi 2,1%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Põhja-Tallinnas 53 881 elanikku, neist eestlasi 26 820 (49,78%).

Galerii
-------

* Põhja-Tallinn Toomkiriku vaateplatsiltPõhja-Tallinn Toomkiriku vaateplatsilt
* Pelgulinna sünnitusmajaPelgulinna sünnitusmaja
* Patarei vanglaPatarei vangla
* Stroomi rand mai lōpusStroomi rand mai lōpus
* MerimetsaMerimetsa
* Endisele turuplatsile ehitatud Tallinna MööblimajaEndisele turuplatsile ehitatud Tallinna Mööblimaja
* Suurpaneelelamud Tööstuse tänava lõpus Karjamaa asumisSuurpaneelelamud Tööstuse tänava lõpus Karjamaa asumis
* Hruštšovkad Angerja tänavalHruštšovkad Angerja tänaval
* Ristiku-Telliskivi ristmik endise margariinitehase hoonegaRistiku-Telliskivi ristmik endise margariinitehase hoonega
* Vasara 6 hoovVasara 6 hoov
* Korterelamu 1950ndatestKorterelamu 1950ndatest
* Rekonstrueeritud hruštšovkaRekonstrueeritud hruštšovka
* Stroomi rannasStroomi rannas
* Elioni kontorElioni kontor
* Puitelamud Kopliranna tänavalPuitelamud Kopliranna tänaval

Ajalugu
-------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Põhja-Tallinna ajaloolised kujutised** |

Tallinna vanalinna ja Tallinna lahe vahel asunud Kalamaja on teadaolevalt esmamainitud 1374. aastal Tallinna eeslinnana. Keskajal ja hiljemgi oli Kalamaja Tallinna suurim eeslinn. Tegu on ka ühe vanima Tallinna eeslinnaga, see oli kalurite, mündrikute, lootside asula, mis paiknes loode pool vanalinna Tallinna lahe kõrgel rannikul.

Tallinna I kvartal ja Tallinna IV kvartal, 1880/1882
Enamik elanikke oli pärit maalt ning olid lahkunud linna otsima vabamaid olusid. Kalamaja lähedal asuv sadam andis paljudele sealsetele elanikele head teenistust. Tugeva Tallinna linnamüüri läheduses ja Tallinna sadamas olevate sõjalaevade kaitse all oli see märksa turvalisem paik kui teised Tallinna eeslinna osad.

 *Pikemalt artiklis Kalamaja#Ajalugu*
Eeslinnadel, sh Kalamajal, oli omapärane vahendajaroll linna- ja maarahva vahel nii majanduse kui ka kultuurielu mõttes. Eeslinnad kujunesid eesti maakultuuri ja saksa linnakultuuri omapärase sünteesi kohtadeks.

Keskajal rajati Kopli piirkonna majandamiseks (loomade karjatamiseks, heina niitmiseks ja metsa kasutamiseks) Kopli mõis. Selle alale rajati 14. sajandil (esimene kirjalik teade 1365. aastast) ka linna telliselööv, millest pärineb ka mõisa saksakeelne nimetus. 1689. aastal redutseeriti Kopli mõis Rootsi riigile, kuid Vene riigi ajal läks see uuesti linna kätte. 1774. aastal rajati Kopli mõisa maadele Niguliste ja Oleviste koguduse uus kalmistu. 1820. aastal oli Kopli mõisas maad 525 ha, mille põllupinda oli 11 ha.

 *Pikemalt artiklis Kopli#Ajalugu*
 *Pikemalt artiklites Kelmiküla (Tallinn)#Ajalugu, Pelgulinna asum#Ajalugu, Karjamaa (Tallinn)#Ajalugu ja Kassisaba (Tallinn)#Ajalugu* *ning Toompea eeslinn*

Viited
------

1. ↑  Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 7.08.2021.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023.
3. ↑  Tallinna rahvastikuregistri järgi
4. ↑  Tallinn arvudes 2020, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2020
5. ↑  Tallinn arvudes 2019, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2019
6. ↑  Tallinn arvudes 2015, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2015
7. ↑  Tallinn arvudes 2012, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2012
8. ↑  Päring Statistikaameti andmebaasist
9. 1 2 3 4  Jaan Tamm, toim (2004). *Tallinna entsüklopeedia*. Kd 1. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 235. ISBN 9985701690.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Põhja-Tallinna linnaosa** |

* Põhja-Tallinn linnaosavalitsuse koduleht
* Karin Koppel. "Põhja-Tallinna linnaosa planeering võib Koplisse reisirongid tuua" ERR, 20. detsember 2019

Tallinna väike vapp
Tallinna linnaosad ja asumid

**Linnaosad:**  Haabersti linnaosa **·**  Kesklinna linnaosa **·**  Kristiine linnaosa **·**  Lasnamäe linnaosa **·**  Mustamäe linnaosa **·**  Nõmme linnaosa **·**  Pirita linnaosa **·**  Põhja-Tallinna linnaosa
**Asumid (allasumid):** Aegna **·**  Astangu **·**  Haabersti **·**  Hiiu **·**  Iru **·**  Juhkentali **·**  Järve **·**  Kadaka **·**  Kadriorg **·**  Kakumäe **·**  Kalamaja **·**  Karjamaa (Hundipea) **·**  Kassisaba **·**  Katleri **·**  Keldrimäe **·**  Kelmiküla **·**  Kitseküla **·**  Kivimäe **·**  Kloostrimetsa **·**  Kompassi **·**  Kopli **·**  Kose (Kose-Kallaste **·**  Lükati **·**  Varsaallika) **·**  Kuristiku **·**  Kurepõllu **·**  Laiaküla **·**  Lepiku **·**  Laagna **·**  Laagri **·**  Liiva **·**  Lilleküla (Lille **·**  Mooni **·**  Linnu **·**  Marja) **·**  Loopealse **·**  Luite **·**  Maakri **·**  Maarjamäe **·**  Merimetsa **·**  Merivälja **·**  Mustakivi **·**  Mustamäe **·**  Mustjõe **·**  Mõigu **·**  Mäeküla **·**  Mähe (Kaasiku **·**  Mähe aedlinn) **·**  Männiku **·**  Nõmme **·**  Pae **·**  Paevälja (Paekalda) **·**  Paljassaare **·**  Pelgulinn **·**  Pelguranna **·**  Pirita **·**  Pääsküla (Vana-Pääsküla) **·**  Priisle **·**  Pikaliiva (Vikimõisa) **·**  Raua **·**  Raudalu (Raku) **·**  Rahumäe **·**  Rocca al Mare **·**  Sadama **·**  Seli **·**  Siili **·**  Sibulaküla **·**  Sõjamäe (Sõstramäe) **·**  Sikupilli **·**  Sitsi **·**  Sääse **·**  Südalinn **·**  Tatari **·**  Tondi **·**  Tiskre **·**  Tõnismäe **·**  Torupilli **·**  Tondiraba **·**  Uuslinn **·**  Uus Maailm **·**  Vismeistri **·**  Vanalinn (All-linn **·**  Toompea) **·**  Vana-Mustamäe **·**  Veerenni **·**  Veskimetsa **·**  Väike-Õismäe (Järveotsa) **·**  Väo **·**  Õismäe **·**  Ülemistejärve **·**  Ülemiste