recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**August Sokk** (3. november 1935 Tartu – 5. jaanuar 1987 Tallinn) oli eesti korvpallur ja korvpallitreener.

August Sokk lõpetas 1955. aastal Tartu 5. Keskkooli (praegune Tartu Tamme Gümnaasium), hiljem õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis ajalugu (1955–1957) ja Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri (1957–1959).

Mängijakarjäär
--------------

Korvpallitreeninguid alustas Sokk 1948. aastal Georg Rekkeri õpilasena. Hiljem olid tema treenerid Edgar Naarits, Valentin Steinberg, Ernst Ehaveer ja Ilmar Kullam. Tema pikkus oli 186 cm. 

August Sokk kuulus Eesti noortekoondisse ning 1953. aastal tuli NSV Liidu noortemeistriks, aasta varem sai hõbemedali. 16-aastaselt hakkas ta mängima täiskasvanute meeskonnas. Aastatel 1955–1964 kuulus Sokk Eesti koondisse ja Kalevi esindusmeeskonda, kelle koosseisus saavutas NSV Liidu meistrivõistlustel mitu 5. ja 6. kohta. Ta oli ka NSV Liidu koondise kandidaat.

Sokk on tulnud Tallinna Kalevi ja TRÜ meeskondade koosseisus kolmel korral Eesti meistrivõistlustel Eesti meistriks, võitnud viis hõbe- ja kaks pronksmedalit ning võitnud neli Eesti karikat. Ta oli meeskonna kapten ning pälvis mitmeid eriauhindu. Meistersportlase nimetuse sai ta 1958. aastal, aumeistersportlaseks sai 1966. aastal.

Treeneritöö
-----------

Treeneritööd alustas August Sokk 1960. aastal Võrus. Aastatel 1963–1972 oli ta EPA Laste Spordikooli treener ning sai hoolealustega 1969. aastal NSV Liidu noorte meistrivõistlustel B-klassis hõbemedali. Tema õpilased olid näiteks Aleksei Tammiste, Avo Jans, Jaan Orav, Jaak Aaviksoo, Ivar Raig, Ignar Fjuk, Raivo Aljaste ja teised.

Tema treenitav TRÜ naiskond tuli Eesti meistriks 1970. aastal. Eesti meestekoondise ja Kalevi esindusmeeskonna treenerina töötas Sokk 1973–1980 ja 1981. aastal oli Ehitaja treener. Tema juhendatav TPI meeskond tuli Eesti meistriks 1984. ja 1985. aastal. Eesti NSV teenelise treeneri nimetuse pälvis Sokk 1974. aastal, Kalevi auliige oli ta 1980. aastast. 

August Soku korvpallikirjutisi ilmus ajakirjas Kehakultuur ja Eesti päevalehtedes. Alates 1980. aastate lõpust on korraldatud tema mälestusturniire.

Isiklikku
---------

August Soku abikaasa oli Liana Sokk (aastani 1959 Masing) (28.12.1934 – 25.11.2020), kes kuulus aastatel 1954–1957 Eesti iluvõimlemise koondisse, abikaasa ema Olga Masing (1908–1979) oli eesti sporditegelane ja treener.

August Soku lapsed on naistearst Jana Klementsov ja olümpiavõitjast korvpallitreener Tiit Sokk. Tema lapselapsed on korvpallurid Tanel Sokk ja Sten Sokk.

Viited
------

1. ↑  August Sokk, Eesti Entsüklopeedia vaadatud 02.07.2021
2. ↑  August Sokk, tulemused ESBL, vaadatud 02.07.2021
3. ↑  August Sokk, biograafia ESBL, vaadatud 02.07.2021

Kirjandus
---------

* "Eesti korvpall" Portreed. Vello Lään, Märt Ibrus. Kirjastaja: Eesti Korvpalliliit 2006.

Välislingid
-----------

* Korvpallur August Sokk Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum.
* August Sokk, foto 2011 Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum.
* August Sokk mängijana – Basket.ee.
* August Sokk 85 – Basket.ee.
* August Sokk rajas korvpallidünastia. Eesti Päevaleht 14. aprill 2012.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kõrgendikust Tallinna kesklinnas; Vanalinna allasumi ja selle ajaloo kohta vaata artiklit Toompea allasum, perekonnanime kohta vaata artiklit Toompea (perekonnanimi), mündi kohta vaata artiklit Kahekroonine münt.* |

---

Vaade Toompeale üle Tallinna vanalinna
Toompea (*Der Dom zu Reval*). W. S. Stavenhagen "Album Ehstlaendischer Ansichten", Mitau 1867
**Toompea** on kõrgendik Tallinna vanalinnas Toompea pangal.

Toompea on Tallinna vanim asustatud piirkond. Seal paikneb Toompea linnus, mis oli enne eestlaste muistset vabadusvõitlust eestlaste, pärast seda taanlaste linnus. Halduslikult oli Toompea kuni 1878. aastani all-linnast eraldi seisev üksus, mis allus vahetult algul ordule ja hiljem rüütelkonnale.

Nimi
----

Toompea mäe muistne nimi võis olla Härjapea ehk Härjänpää (Härja neem), mille järgi sai nime ka Härjapea jõgi. Kaudselt kinnitab seda ka Taani hindamisraamatus esinev Harju kirjapilt Hæriæ ehk Härjä.

Toompea on nime saanud toomkiriku (*Domus Mariana*) järgi, mil 1486. aastal viidati saksa keeles esimest korda sellele kui *Domberg* (`toomimägi`). Varasemad säilinud ürikud mainivad piirkonda lihtsalt mäena (1327 ladina *mons*, 1372 saksa *bergh*) või linnusena (ladina *castrum*).

Esimest korda mainis kirjalikes allikates Toompead eesti keeles Anton thor Helle 1732. aasta nimeloendis, mis kajastas piirkonna jagunemist kaheks. Toompea all pidas ta silmas suurt linnust, kus asusid toomkirik ja aadli elamud. Ülejäänud Toompead ehk väikest linnust nimetas ta Linnapeaks (vastavalt Toompä ja Linnapä).

Eesti rahvaluule tunneb Toompead Kalevi kalmuna, mille on kokku kandnud tema lesk Linda.

Looduslik asend ja moodustumine
-------------------------------

Toompea pind paikneb muust kesklinnast kuni 24 m kõrgemal kirde-edela sihilisel ligi 7 ha (umbes 400×250 meetri) suurusel paesel saarlaval, mis ulatub kuni 48 m üle merepinna (kultuurikihita 45,5 m).

Geoloogiliselt on Toompea aluspõhjalisel Tallinna keskkõrgendikul asuv paene kirde-edelasihiline kõvik, mille jalamiosaks on kambriumi liivakivid, kehamiks ordoviitsiumi lubjakivid Pakerordi lademest Lasnamäe lademeni. Toompea lava läbivad edelast kirdesse kaks tektoonilist rikkevööd, jalamit palistab rusukalle.

Toompea oli juba enne jääaega Põhja-Eesti paelavast kulumise tagajärjel eraldunud panganeemik. Hiljem on Toompea pinnamoodi kujundanud mandrijää, meremurrutus ja viimasel aastatuhandel peamiselt inimtegevus. Läänemere arenguloos ilmus Toompea esile saarekesena Antsülusjärve staadiumil. Litoriinamerest ulatus Toompea välja juba kõrge neemeotsana, mida üle Tõnismäe ühendas Ülemiste luiterannikuga kitsas tombololaadne kruusavall.

Toompea paljand asub Toompea läänenõlval. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.

Toompea

Vaata ka
--------

* Toompea pank
* Toompea tugimüür

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti kohanimeraamat, lk. 671
2. ↑  Kirill Teiter: "Härjapea lugu" Reisimaailm, 2/2009
3. 1 2 3  Eesti entsüklopeedia, 12. kd. lk. 500
4. ↑  Toompea paljand Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 4.05.2013.

Välislingid
-----------

 Toompea – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
**Bad Bleiberg** (sloveeni: *Plajberk pri Beljaku*) on turulinn Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas. Algse kaevanduspiirkonnana, eriti plii (saksa: *Blei*), on Bad Bleiberg nüüd kuumaveeallika tõttu kuurort.

Bad Bleiberg asub Villachist läänes, kõrgorus Dobratschi (*Villacher Alpe*) massiivi põhjanõlval, mis on Gailtali Alpide idapoolseim osa.

Linnaosad on Bleiberg ja Kreuth.

Ajalugu
-------

Saksamaa kuningas Heinrich II andis Frankfurdi sinodil 1. novembril 1007 Villachi ümbruse Kärnteni maad äsjaloodud Bambergi piiskopkonnale, üheskoos teiste valdustega nagu Griffen või Kanaliorg Tarvisio ümbruses. Kui keiser Friedrich II ajal Bamberg vürstlikuks piiskopkonnaks ülendati, said territooriumitest kiriklikud eksklaavid Kärnteni hertsogite territooriumil. 1759. aastal omandas keisrinna Maria Theresia lõplikult Bambergi valdused ja liidendas need Habsburgide Kärnteniga.

Bad Bleiberg ja Dobratschi massiiv, 1908. aasta postkaart
Kaevandust on esmamainitud Bambergi piiskoppide poolt välja antud 1333. aasta dokumendis kui *Pleyberg*; seda juhtis alates 15. sajandi lõpust Švaabi Fuggerite perekond. Georgius Agricola kirjeldas plii ja tsingi kaevandamist ja sulatamist oma 1556. aasta raamatus "De re metallica". Kaevandustegevus lõpetati 1993. aastal majanduslikel põhjustel, täna pakub turismikaevandus giidiga maa-aluseid tuure.

Praegune omavalitsus loodi 1850. aastal, see sai turulinna staatuse 1930. aastal. Kui kuumaveeallikas 1951. aastal üle ujutati, loodi avalik kümbla ning Bleiberg sai 1978. aastal kuurortlinna ametliku *Bad* tiitli.

Sõpruslinn
----------

* Pradamano, Itaalia

Tuntud inimesi
--------------

* Oskar Potiorek (1853–1933), Austria-Ungari armee ohvitser

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Villachi maaringkonna vallad

* Afritz am See
* Arnoldstein
* Arriach
* Bad Bleiberg
* Feistritz an der Gail
* Feld am See
* Ferndorf
* Finkenstein am Faaker See
* Fresach
* Hohenthurn
* Nötsch im Gailtal
* Paternion
* Rosegg
* Sankt Jakob im Rosental
* Stockenboi
* Treffen am Ossiacher See
* Velden am Wörther See
* Weißenstein
* Wernberg
**Boriss Vsevolodovitš Gaidar** (vene keeles Борис Всеволодович Гайдар; 19. jaanuar 1946 Zaporižžja, Ukraina NSV, Nõukogude Liit – 29. oktoober 2021 Peterburi) oli vene arstiteadlane ja neurokirurg, professor, meditsiiniteenistuse kindralleitnant (erus), Venemaa Teaduste Akadeemia akadeemik.

Ta oli Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia neurokirurgia kateedri professor. Aastatel 2000–2007 oli ta selle akadeemia juhataja.

Haridus ja töökäik
------------------

Gaidar lõpetas 1969. aastal Almatõ Riikliku Meditsiiniinstituudi.

1983. aastal lõpetas ta Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia neurokirurgia kateedri juures asuva adjunktuuri. Kaitses samas akadeemias kandidaadiväitekirja ja töötas õppejõuna. 1990. aastal kaitses doktoriväitekirja. 1992. aastal sai ta professori kutse. 1992. aastal määrati Gaidar akadeemia neurokirurgia kateedri ja kliiniku juhatajaks, ühtlasi sai ta Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi peaneurokirurgiks.

2002. aastal ülendati Gaidar meditsiiniteenistuse kindralleitnandiks.

2013. aastal Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia suleti ja selle liikmed (sealhulgas Boriss Gaidar) lülitati Venemaa Teaduste Akadeemia koosseisu. Gaidar kuulub akadeemikuna teaduste akadeemia arstiteaduste osakonna kliinilise meditsiini sektsiooni.

Venemaa teenelise teadustegelase rinnamärk

Tunnustus
---------

* 1994 – Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane
* 2002 – valiti Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia korrespondentliikmeks
* 2003 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia (teaduse ja tehnika valdkonnas; 6-liikmelise kollektiivi koosseisus)
* 2005 – valiti Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemia akadeemikuks
* 2020 – Aleksandr Nevski orden

Viited
------

1. ↑  Гайдар Борис Всеволодович. eurasian-defence.ru
2. 1 2  Гайдар Борис Всеволодович. biograph.ru
3. ↑  Гайдар Борис Всеволодович. politike.ru
**Walter Ehrenreich Tröger** (18. jaanuar 1901 Dresden, Saksamaa – 13. jaanuar 1963 Freiburg, Saksamaa) oli saksa geoloog, mineraloog ja petroloog.

Tröger töötas kuni 1930. aastateni tardkivimite klassifikatsiooni kallal, uuris settekivimite petrograafiat ja tegi kivimite mikroskoopilisi uuringuid. 

1933. aastal kirjutas ta alla deklaratsioonile Adolf Hitleri toetuseks. 1937. aastast töötas ta Dresdeni Tehnikaülikoolis ja 1944. aastal sai ta seal erakorraliseks professoriks, aga pärast sõja lõppu oli ta sunnitud sealt lahkuma, kuna oli kuulunud natsiparteisse. 1952. aastast töötas ta lektorina Darmstadti Tehnikaülikoolis. 1956. aastal sai temast professor Freiburgi ülikoolis.

Teoseid
-------

* *Spezielle Petrographie der Eruptivgesteine. Ein Nomenklatur - Kompendium mit 1. Nachtrag. Eruptivgesteinsnamen. Verlag der Deutschen Mineralogischen Gesellschaft eV.*, Berliin 1935, ISBN 978-3-510-99099-3.
* *Optische Bestimmung der gesteinsbildenden Minerale*, 1952-1967
* *Der Basaltbrockentuff an der Hohwiese (Sächsische Schweiz) und seine "Edelstein"-Seife im Seifengründel. In: Freiberger Forschungshefte.*, Leipzig 1963

Viited
------

1. ↑  Reiner Pommerin: Geschichte der TU Dresden, 1828-2003. lk. 225
**Zbigniew Libera** (sündinud 7. juulil 1959 Pabianices Poolas) on Poola kunstnik. Tema tuntuim teos on laialt poleemikat tekitanud "LEGO koonduslaager" (1996). LEGO Corporation andis Liberale klotsid tasuta, teadmata tema kavandit ja kasutusviisi. Ehkki Libera kasutas oma LEGO-komplektidel kirja *sponsored by LEGO Systems*, kinnitab LEGO, et ei kiida tema teost heaks.

New Yorgi Juudi muuseum eksponeeris neid LEGO-komplekte 2002. aastal näitusel "Mirroring Evil: Nazi Imagery/Recent Art". Kriitikute arvates trivialiseerivad Libera mänguasjakomplektid holokausti. Libera pooldajad väitsid siiski, et need peegeldavad kurja leidlikkust, millega konstrueeriti koonduslaagrid kui terrorivahendid. Kunstiajalooline kriitika, nagu on seda esitanud Ernst van Alphen, on väitnud, et mänguasjad representeerivad holokausti ja kujundavad seda ümber meile tuttavamas võtmes, mis taastab selle tähenduse pärast retseptsioonis valdavate holokaustiteemaliste haridusprogrammide mõju. Kunstiajaloolane Norman Kleeblatt tõlgendab teost sarnaselt, pidades teost seotuks Michel Foucault' laadis vaatega koonduslaagritele.

Libera on teinud ka fotosarja "Residendid", milles taaslavastab ikoonilisi ajaloolisi fotosid teise maailmasõja ajast. 2015. aastal on üks foto sellest sarjast Tartu Kunstimuuseumi näitusel "Minu Poola. Mäletamisest ja unustamisest".

Välislingid
-----------

* Zbigniew Libera
* "Konzentrationslager" (Libera LEGO koonduslaagrist)
* "Zbigniew Libera's Lego Concentration Camp: Iconoclasm in Conceptual Art About the Shoah" published in Other Voices, v.2 n.1, 2000.
* Zbigniew Libera näitus Michigani ülikooli resideeriva kunstnikuna
* Zbigniew Liber, culture.pl
**Wilhelm Heinrich Walter Baade** (4. märts 1893 Schröttinghausen – 25. juuni 1960 Göttingen) oli saksa astronoom, kes 1931 emigreerus USA-sse.

Ta töötas Mount Wilsoni ja Palomari observatooriumis ning oli hiljem Göttingeni ülikooli Gaussi professor. 

Koos Fritz Zwickyga esitas ta hüpoteesi, et supernoovad võivad tekitada neutrontähti.

Kasutades ära Teise maailmasõja aegset pimendust, mis vähendas valgusreostust Mount Wilsoni observatooriumis, lahutas ta esmakordselt tähed Andromeeda galaktika keskmes. Sellele tuginedes defineeris ta populatsioonitüübid. 

Ta avastas, et on kaks tüüpi tsefeiide, ning tegi kindlaks, et Krabi udukogu on 1054. aasta supernoova jäänus. Samuti tegi ta kindlaks mitme raadiokiirguse allika optilised vasted. 

Ta avastas 10 asteroidi, sealhulgas pika tiirlemisperioodiga 944 Hidalgo, Apollo tüüpi asteroidi 1566 Icarus, mille periheel on Päikesele lähemal kui Merkuuri periheel, ning Amori-tüüpi asteroidi 1036 Ganymed.

Tunnustus
---------

* 1958 – Henry Norris Russelli auhind
**Eric Lynn Wright** (esinejanimega **Eazy-E**; 7. september 1964 Compton, California – 26. märts 1995 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide räppmuusik, produtsent ja plaadifirma omanik.

Eazy-E oli pärit Los Angelese eeslinnast Comptonist, mis on tuntud suure kuritegevuse poolest. Eazy-E oli nooruses narkodiiler ja kuulus kurikuulsasse Cripside tänavagängi. 

Narkootikumide müügist teenitud rahaga asutas ta 1987. aastal plaadifirma Ruthless Records ja võttis sinna palgale noored räpparid Dr. Dre ja Ice Cube'i, kellega koos moodustasid räppgrupi N.W.A (Niggaz Wit Attitudes), millega liitusid veel Arabian Prince ja DJ Yella. 

N.W.A-d saatis suur edu mis tõi kaasa ka gängstaräpi populaarsuse kasvu. 1990. aastate algul süüdistasid Ice Cube ja Dr. Dre Eazyt bändilt raha varastamises. See viis selleni, et Ice Cube ja Dre lahkusid bändist ning nende ja Eazy-E vahel puhkes vaen, mille käigus lõid mõlemad pooled vastaseid solvavaid laule. 

Eazy-E tegutses edasi muusikaäris ning pani alguse mitmete artistide ja räppgruppide, näiteks Bone Thugs 'n Harmony edule.

Eazy-E suri 1995. aastal AIDSi tagajärjel bronhiiti. 

Tal oli vähemalt seitse last mitme naisega. Tema poeg Lil Eazy-E on samuti räppmuusikuna tuntust kogunud.
**August Sikk** (30. november 1919 Mõisaküla – 2. september 2013 Stockholm) oli eesti keeleteadlane ja sotsioloog.

Elukäik
-------

August Sikk sündis Pärnumaal Mõisakülas ja lõpetas seal 1932. aastal algkooli. Haridusteed jätkas ta Tallinna Kolledžis ning töötas 1940ndate algul Vigala ja Lihula algkoolis õpetajana. Saksa okupatsiooni ajal võeti ta sõjaväkke ning pääses sõja lõpul koos Saksa armeega Saksamaale. Töötas lühikest aega Geislingeni eesti algkoolis õpetajana, kuid siirdus seejärel esmalt Johannes Gutenbergi Ülikooli Mainzis ja seejärel Heidelbergi ülikooli. Selle ülikooli lõpetas August Sikk 1953. aastal filosoofiadoktori kraadiga ning töötas aastail 1953-1958 Mannheimi ülikooli ajalooinstituudis algul nooremteaduri ja hiljem juhtiva konsultandina.

1958. aastal asus perekond elama Rootsi. Rootsis alustas August Sikk uuesti õpinguid. Stockholmi Ülikoolis. Sooritas ta 1964. aastal filosoofiakandidaadi eksami ja 1966. aastal täiendava filoloogiamagistri eksami, mis oli vajalik keskkooliõpetaja kutseks. 1970. aastal kaitses ta filoloogialitsentsiaadi kraadi saksa keele alal. Pärast õpinguid töötas August Sikk rootsi põhikooli kõrgastmes ja gümnaasiumis saksa ja inglise keele õpetajana ja 1970ndail ka Stockholmi Eesti Gümnaasiumi saksa keele õpetajana.

August Sikk osales mitmes Rootsi eestlaste ühiskondlikus organisatsioonis: ta oli Eesti Keskkooli- ja Gümnaasiumiõpetajate Ühingu juhatuse liige ja hiljem esimees, alates 1992. aastast Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudi juhatuse liige, kuulus korporatsiooni Rotalia, Eesti Teaduslikku Seltsi Rootsis, Eesti Komitee asemikekogusse ja veel mitmesse organisatsiooni.

Isiklikku
---------

Saksamaal abiellus August Sikk Reine Muthmanniga ning neil sündis tütar Martina.

Teoseid
-------

* Das Flühtlingsproblem nach dem sweiten Weltkrieg, unter besonderer Berücksichtigung der demographischen Verhältnisse. Väitekiri 1953, 2. trükk Stockholm, 2001
* Mund-art und Umgangssprache in Gerhart Hauptmanns Bühnenwerken "Der Biber-pelz" und "Der rote Hahn". Väitekiri, 1970, 2.trükk Stockholm, 1998

Viited
------

1. ↑  Paul Laan. August Sikk in memoriam. Eesti Päevaleht (Rootsi), 25. september 2013

Välislingid
-----------

*
**Eesti NSV konstitutsiooni** võttis 25. augustil 1940 vastu Riigivolikogu, mille järgi muudeti senine Riigivolikogu ümber Ülemnõukoguks. Uuteks kõrgemateks riigivõimu organiteks said Ülemnõukogu Presiidium ja Rahvakomissaride Nõukogu.
Eesti NSV konstitutsioon oli koostatud NSV Liidu konstitutsiooni eeskujul.

Natsionaliseerimine
-------------------

Konstitutsioon kaotas eraomanduse ja riigi majanduslikuks aluseks võeti sotsialistlik majandussüsteem. Eelduseks oli kapitalistliku majandussüsteemi likvideerimine: tööstusettevõtete, tootmisvahendite, pankade, maaomanduse, transpordi ja sidevahendite natsionaliseerimine. Sotsialistlik omandus Eesti NSV-s oli kas riiklik (kogu rahva vara) või kooperatiivne omandus.

Sotsialistliku majandussüsteemi kõrval olid Eesti NSV seadusega määratud piires lubatud üksik-talupoegade ja käsitööliste eramajapidamised ning väikesed tööstuslikud ja kaubanduslikud eraette­võtted.

Inimeste suhe töösse ja majandusellu määrati loosungiga: "kes ei tee tööd, see ei pea ka sööma." ja "igaühelt ta võimete järgi, igaühele ta töö järgi".

Riiklik alluvus
---------------

Eesti NSV konstitutsioon määras, et poliitiliselt lähtub Eesti NSV NSV Liidu konstitutsiooni paragrahvist 14. Ülejäänud küsimused lahendakse Eesti NSV konstitutsioonist lähtuvalt.

Viited
------

1. ↑  Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Konstitutsioon (Põhiseadus), Riigi Teataja, nr. 111, 25 august 1940

Vikilingid
----------

* s:Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi konstitutsioon (1940)
* s:Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi konstitutsioon (1978)
Walt Disney Company peakontor ehk Disney stuudiod Burbankis Californias
**Walt Disney Company** (lühendatult **Disney**) on Ameerika Ühendriikide päritolu meediakonglomeraat.

Ettevõte on tuntud multifilmide ja mängude arendajana. Ettevõtte asutasid 1923. aastal vennad Walt ja Roy Disney. Ta kandis kuni 1929. aastani nime **Disney Brothers Cartoon Studio**, edasi kuni 1940. aastani **The Walt Disney Studio** ja 1986. aastani **Walt Disney Productions**, sealtpeale praegust nime.

Walt Disney Company aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil (aktsia tähis **DIS**). Aktsia hind on nii Dow Jonesi tööstuskeskmise kui ka S&P 500 indeksi komponent.

Disney ostis 2006. aastal aktsiavahetustehinguga Steve Jobsi juhitava Pixari. Tehingu tulemusel sai senisest 50,1 protsendi Pixari aktsiate omanikust Steve Jobsist suurim Disney eraisikust aktsionär ja Disney nõukogu liige.


Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksisse kuuluvad ettevõtted

3M |
American Express |
AT&T |
Boeing |
Caterpillar |
Chevron Corporation |
Cisco Systems |
Coca-Cola |
DuPont |
ExxonMobil |
General Electric |
Goldman Sachs  |
Home Depot |
Intel |
IBM |
Johnson & Johnson |
JPMorgan Chase |
McDonald's |
Microsoft |
Nike |
Pfizer |
Procter & Gamble |
Travelers |
UnitedHealth Group |
United Technologies Corporation |
Verizon Communications |
Visa |
Walmart |
Walt Disney
Michael Gallagher 2014. aastal Tartus
**Michael Gallagher** (sündinud 2. septembril 1955 Philadelphias) on USA-Eesti advokaat.

Gallagheril on bakalaureusekraad Tuftsi ülikoolist (1977) ja õigusteaduste doktori kraad Villanova ülikoolist.

Ta sattus Eestisse elama 1994. aastal, kui tuli Ameerika abiprogrammi "Central and East European Law Initiative" (CEELI) raames kohalikku õigussüsteemi arendama.

Gallagher valiti 2000. aastal Tartu Ülikooli Euroopa Kolledži direktoriks. Oma ametiaja jooksul algatas ta välisüliõpilastele suunatud ingliskeelse täiendkoolitusprogrammi "Prometheus".

Ta on töötanud Eesti Õiguskeskuses nii konsultandi (1995–2003), tegevdirektori (2004) kui ka direktorina (2004–2007). Õiguskeskuses vastutas ta õppeprogrammide väljatöötamise ja läbiviimise eest.

Ta on endine Domus Dorpatensise nõukogu liige.

Michael Gallagheri ema on eestlane ja isa ameeriklane.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Ameerika advokaat tuli juuri otsima" Tartu Postimees, 1. märts 2011
2. ↑  Ajalugu Tartu Ülikooli Euroopa Kolledž
3. ↑  Michael Gallagher Dimela
4. ↑  Endised nõukogu liikmed Domus Dorpatensis

Välislingid
-----------

* Michael Gallagher: kui tahad äripartneril vaipa alt ära tõmmata, milleks siis kohalesõitmise peale raha kulutada? Director, oktoober 2012

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Merry Bullock** | **TÜ Euroopa Kolledži direktor**2000–2006 | Järgnev**Gert Rüdiger Wegmarshaus** |
**Eau Claire** on linn Ameerika Ühendriikides Wisconsini osariigis, Eau Claire'i maakonna halduskeskus.

Eau Claire asub Minnesota pealinnast Saint Paulist 90 km ida poole Chippewa jõe kaldal, mis voolab kirdest edelasse ja suubub Mississippisse.

Eau Claire
Eau Claire
Linna pindala on 83,8 km². Aastal 2000 elas Eau Claire'is 61 704 inimest.

Eau Claire'is sajab aastas keskmiselt 800 mm. Sademed on jaotunud ebaühtlaselt, suvel sajab rohkem. Kõige sademeterohkemad kuud on juuni (119 mm) ja mai (102 mm), kõige sademetevaesemad jaanuar ja veebruar (28 mm).

Linna nimi tuleb prantsuse keelest. Eau Claire'is suubub Eau Claire'i jõgi Chippewasse. Jõgi sai nime selle järgi, et 19. sajandi algul sõitsid prantsuse maadeavastajad mööda mudast Chippewa jõge ülesvoolu ja kui nad jõudsid Eau Claire'i suudmesse, nägid nad, et selle jõgi on täiesti selge, ja hüüdsid: «*Voici l'eau claire!*», mis tähendab 'Siin [on] selge vesi!'. Selle järgi sai nime alguses jõgi, siis jõe suudmesse rajatud asula, aga see prantsuskeelne lause sai linna motoks.

Ajalugu
-------

1856 asutati Eau Claire'i jõe suudmesse asula, mis esialgu kandis nime West Eau Claire. 1872 sai see kohaliku omavalitsuse. 3 km Chippewa jõge mööda allavoolu rajas Daniel Shaw &Co. puidutööstus Shawtowni asula, mis peagi kasvas West Eau Claire'iga kokku ja 1930. aastatel liideti omavahel. 1950. aastateks oli linn laienenud nii kaugele itta, et kasvas sisuliselt kokku Altoonaga, kuigi tänapäevani on nad formaalselt eri asulad (ehkki kohalik ajaleht on alates 2009 ühine). Altoonas oli 2010. aastal 6706 elanikku.

1948 muutis Eau Claire linna valitsemise süsteemi ja linnapea ametikoht kaotati ära. Linna juhib 11-liikmeline nõukogu, mis koosneb 5 saadikust, mis esindavad linnaosi, 5 saadikust, mis on valitud üle linna, ja linnanõukogu presidendist, kes samuti valitakse üle linna. Linnanõukogu istungid toimuvad raekojas.

Kohalikud valimised toimuvad igal aastal ja linnanõukogu liikme volitused kestavad kaks aastat. Nimelt valitakse igal paaritul aastal linnaosade saadikud ja linnanõukogu president ning igal paarisaastal ülelinnalised saadikud.

19. sajandil oli põhiline tegevusala linnas puidutööstus ja saeveskeid oli seal üle 20. Tänapäevaks on need suletud. Alates 1990. aastatest on kõige suurem tööstusharu linnas elektroonikatööstus, täpsemalt riistvara tootmine.

Linnas asub Wisconsini Eau Claire'i ülikool.

Transport
---------

Linnast 6 km põhja pool on Chippewa oru piirkondlik lennujaam, mille pindala on 32 ha. Seda hakati rajama 1923 ja see valmis 1929.

Eau Claire'ist saab kiirteed mööda sõita lääne poole Saint Pauli ning kagu poole osariigi pealinna Madisoni, osariigi suurimasse linna Milwaukeesse ja Chicagosse. Maantee läheb ka loode poole Rice Lake' kaudu Ülemjärve läänesopis olevasse Duluthisse.

Raudtee kulgeb Eau Claire'ist kagusse Milwaukee kaudu Chicagosse ja itta Saint Pauli. Kuid reisirongiliiklus sellel liinil lõpetati 1963. Tänapäeval plaanitakse see taastada.

Viited
------

1. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
2. 1 2 3  Suur maailma atlas, lk. 127, 128

Välislingid
-----------

 Eau Claire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Eesti NSV teeneline noortejuhendaja** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Eesti NSV teenelise noortejuhendaja aunimetus kehtestati 1980. aastal. Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "noortejuhendajatele, kes on saavutanud väljapaistvat edu uue inimese – väärilise kommunismiehitaja – kujundamisel, noormeeste ja neidude ühiskonnakohusesse teadliku suhtumise kasvatamisel, nende poolt kõrge kutsemeisterlikkuse omandamisele kaasaaitamisel."

1989. aastal see aunimetus kaotati.

Eesti NSV teenelised noortejuhendajad
-------------------------------------

* 1981 Hele-Maie Kepp, Vladimir Loginov, Vladimir Malõšev, Hiljer Paltmann, Allan-Feliks Peet, Leida Peips, Svetlana Petrova, Salme Tali, Ljudmilla Tšižik, Liivi Tõruke, Antonina Voronina
* 1984 Silvia Blum, Raul Nikkolo, Sergei Popov
* 1987 Leonid Alihver, Eha-Agnes Mägi, Maria Onatskaja

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV riiklike autasude põhimäärus
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17.02.1989 seadlus "Eesti NSV riiklike autasude süsteemi täiustamise ja autasude andmise korra demokratiseerimise kohta"
Uus-Meremaa sukelmanner
**Zealandia** (maoori keeles *Te Riu-a-Māui*) või **Tasmantis** on laamade triivi käigus peaaegu täielikult sukeldatud kontinentaalse maakooriku mass, mille veepealne osa on Uus-Meremaa ja Uus-Kaledoonia saarestik, Norfolki ja Lord Howe saar ning Elizabethi ja Middletoni riff.

Sukelmanner lõikus Austraaliast lahti ligikaudu 60–85 miljoni aasta eest, olles varem, 85–130 miljonit aastat tagasi, eraldunud Antarktikast. Seda on mitmeti kirjeldatud kui kontinentaalset fragmenti, mikrokontinentatsiooni, sukeldunud kontinenti ning isegi kui eraldiseisvat kontinenti.

Bruce Luyendyk tegi 1995. aastal ettepaneku Zealandia nime ja kontseptsiooni kohta. Ajavahemikus 2017–2018 jõudsid 11 Uus-Meremaa, Uus-Kaledoonia ja Austraalia geoloogi järeldusele, et Zealandia täidab kõiki nõudeid, et seda pidada uppunud mandriks, mitte mikrokontinendiks või kontinentaalseks fragmendiks.

Zealandia pindala on 4,9 miljonit km². See on rohkem kui pool Austraalia mandri pindalast. Zealandia on 6 korda suurem kui maailma suurim kontinendifragment Madagaskar, üle 2 korra suurem kui suurim suur magmaprovints Ontong Jaava platoo (1,9 miljonit km²) ja üle 2 korra suurem kui suurim saar Gröönimaa (2,2 miljonit km²). Ta on suurem isegi suurimatest poolsaartest Araabia poolsaarest (3,2 miljonit km²) ja Hindustami poolsaarest (4,3 miljonit km²).

Inimasustus
-----------

Kogu Zealandia rahvaarv küündib 5 miljoni inimeseni.

* Uus-Meremaa – 4 823 193 inimest
* Uus-Kaledoonia – 268 767 inimest
* Norfolki saar – 2210 inimest
* Lord Howe saarterühmitis – 382 inimest
* Elizabethi riff ja Middletoni riff – 0

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

 Zealandia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Michael Gross** (saksa keeles Michael Groß; sündinud 17. juunil 1964 Frankfurdis) on endine tippujuja Saksamaalt.

Ta on 201 sentimeetrit pikk ja sai hüüdnime "The Albatross" oma eriti pikkade käte eest, kätesiruulatus oli tal 2,13 meetrit (võrdluseks Gerd Kanteri käte siruulatus on 2,07 meetrit).

Lääne-Saksamaad esindades võistelnud Gross võitis lisaks kahele maailmameistritiitlile 1982. aastal, kahele 1986. aastal ja ühele 1991. aastal, kolm olümpiakulda, kaks 1984. aastal ja ühe 1988. aastal vabaujumise ja liblikujumise distantsidel.

Gross sündis Saksamaal Maini-äärses Frankfurdis. Ta oli arvatavasti maailma parim ujuja liblikujumises aastatel 1981–1988. Sel perioodil püstitas ta neli maailmarekordit, tuli kaks korda maailmameistriks, neli korda Euroopa meistriks ning võitis kaks olümpiakulda.

1984. aasta suveolümpiamängudel Los Angelese oli Gross üks mängude suurepäraseid sportlasi. Gross võitis kergelt kulla 200 meetri vabaujumises uue maailmarekordiga 1.47,44, domineerides kogu distantsi. 100 meetri liblikas pidi Grossi rohkem pingutama, et võita pealtvaatajate lemmikut ameeriklast Pablo Moralest. Ka 100 m liblikas sündis uus maailmarekord ajaga 53,08. 200 meetri liblikas pidi aga Gross suhteliselt tundmatule austraallasele Jon Siebenile alla vanduma ja leppima hõbemedaliga. Sieben ületas finišis ka Grossi maailmarekordi 0,01 sekundiga. Meeste 4 × 200 meetri vabaujumise teateujumine kujunes mängude üheks sündmuseks, kus Gross asus viimases vahetuses teatevõistlust juhtinud Ameerika meeskonna vastu. Hoolimata asjaolust, et Gross ujus võistluste ajaloos kiireima teatevõistluse etapi, sai Ameerika meeskond napi võidu, saades tiitli "Grossbusters".

1988. aasta olümpiamängudel Seoulis võitis ta kulla 200 m liblikas ja pronks 4 × 200 m vabaujumises. 

Gross võitis maailmameistrivõistlustel kokku kolmteist medalit (sealhulgas viis kulda), viisteist Euroopa meistrivõistlustel kuldmedalit ja valiti neli korda (1982, 1983, 1984 ja 1988) Saksamaa aasta sportlaseks. Elukutselisena ujumisest loobus ta 1991. aastal.

Teda näidatakse Bud Greenspani filmis 16 päeva Au (16 Days of Glory), mis on 1984. aasta suveolümpiamängude dokumentaalfilm.

Ameerika kuldmedalist ujuja John Naber märkis 1984. aastal ajakirjale Sports Illustrated, et kui Michael Gross oleks ameeriklane, oleks ta võitnud kuus või seitse medalit ja Gross oli parem kui Mark Spitz.

Ajakiri Swimming World nimetas Grossi 1985. aastal aasta meesujujaks ja 1995. aastal paigutati ta rahvusvahelise ujumise kuulsuste halli (International Swimming Hall of Fame). 

Gross on õppinud Frankfurdi Goethe ülikoolis saksa keelt ja meediauuringuid, samuti politoloogiat ning tal on filoloogia doktorikraad. Ta abiellus 1995. aastal ja tal on tütar (sünd 1996) ja poeg (sünd 1998).

Välislingid
-----------

* Michael Grossi ametlik koduleht
* Michael Grossi ettevõtte veebisait
* Michael Gross International Swimming Hall of Fame'i kodulehel
* Michael Gross Internet Movie Database kodulehel
**Attaliidide dünastia** (kreeka keeles Δυναστεία των Ατταλιδών) oli aastatel 282−133 eKr Väike-Aasias Pergamonis valitsenud hellenistlik valitsejasugu.

Päritolu
--------

Attaliidide dünastia rajaja Philetairos Eumenes I aegsel mündil (ülal).
Dünastia rajajaks oli Musta mere äärsest Tieioni linnast pärit Philetairos (u 343−263), kes oli Aleksander Suure väepealiku Lysimachose ohvitser. Tema isa Attalose järgi said Attaliidid oma nime.

Attaliidid ja Pergamoni kuningriik
----------------------------------

 *Pikemalt artiklis Pergamon*
Lysimachose teenistusest deserteerunud Philetairos kehtestas end 282. aastal Pergamonis. Alludes küll ametlikult Seleukiididele, oli ta tegelikult iseseisev valitseja. Kuna ta oli eunuhh ja tal seetõttu järglasi ei olnud, päris Pergamoni vennapoeg Eumenes I (suri 241; valitses 263−241). Viimane oli ilmselt samuti lastetu ja dünastia meesliin jätkus Philetairose noorema venna Attalose järeltulijatega. Attalos I Soter (269−197; valitses 241−197) saavutas galaatide üle võidu ja kuulutas end 230. aastatel kuningaks. Tema pojapoeg Attalos III Philometor Euergetes (u 170−133; kuningas 138−133) pärandas kuningriigi Rooma vabariigile ja sellest moodustati *Asia* provints.

Pergamoni altar
---------------

 *Pikemalt artiklis Pergamoni altar*
Pergamoni altaril on friis, millel on kujutatud Heraklese poja Telephose elukäiku. Attaliidid seostasid viimast Pergamoni linnaga ja väitsid end tema kaudu põlvnevat Olümpose jumalatest.

Attaliidide sugupuu
-------------------

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   | Attalos |   | Boa |
|   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| PhiletairosPergamoni valitseja282−263 eKr |  | Eumenes |   | Satyra |  |  | Attalos |
|   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   | Eumenes IPergamoni valitseja 263−241 |   | Philetairos (?) |   |   | Attalos |   | Antiochis |   | Eumenes (?) |
|   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | Attalos I SoterPergamoni valitseja 241−u 230 ja kuningas u 230−197 |   | Apollonis |   |   |
|   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   | Stratoniike |   | Eumenes II SoterPergamoni kuningas 197−159 |   | (?) |   | Attalos II PhiladelphosPergamoni kuningas 159−138 |   | Philetairos |   | Athenaios |
|   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |  |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   | Attalos III Philometor EuergetesPergamoni kuningas 138−133 |  | Eumenes IIIPergamoni trooninõudleja |
|

Vaata ka
--------

* Pergamon
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib õpetajast; muusiku kohta vaata artiklit Guru (räppar)* |

---

**Guru** (sanskriti keeles 'raske, kaalukas') on väga levinud India päritolu nimetus õpetaja kohta, mis on ka läänes saanud India traditsioonilise õpetaja ja üldse mingi ala autoriteedi sünonüümiks. See on kõikides ida õpetustes ülimat austust pälviv isik, kes õpetab teisi, andes edasi teadmist ehk laiemas mõttes teatud kultuuritraditsiooni.

Hinduismis on iidseim õpetaja tiitel *ācārya* (sanskriti keeles ‘juhataja, teenäitaja’) ja see on levinuim õpetaja tiitel ka budismis. India õpetustes nimetatakse õpetajat sageli ka *śāstṛ*’iks (sanskriti keeles ‘õpetatud isik, šaastrate tundja’).

Tiibeti budismis on guru vasteks laama (tiibeti keeles *bla ma* ‘kõrgemat ei ole’), mis on ka kõrgema astme vaimuliku tiitel. Ningma koolkonna õpetuse väidetavast alusepanijast Padmasambhavast rääkides kasutatakse tihti lihtsalt sõna "Guru", samuti on tema kohta laialdaselt käibel nimi "Guru Rinpotše". 

Mahajaanas on õpetaja nimetuseks ka hüvesõber (sanskriti keeles *kalyāṇamitra*).

Sikhismis nimetatakse õpetajaks (pandžabi keeles *gurū*) eelkõige jumalat, kelle nimeks on ‘Tõeline Õpetaja’ (pandžabi keeles *satgurū*), ja samuti kümmet suurt õpetajat, kelle järjepidevus algas õpetusele alusepanija Gurū Nānakiga (1469–1539) ja lõppes *khālsā* rajaja Gurū Gobind Singhiga (1666–1708). Pärast seda on sikhide jaoks elavaks õpetajaks nende pühakiri *Ādigranth*.

Hiina õpetustes on õpetaja tiitliks *shi* (‘õpetaja’) või *laoshi* (‘vana õpetaja’; jaapani keeles *rōshi*), samuti *xiansheng* (‘varemsündinu’; jaapani keeles *sensei*). Sageli tõlgitakse õpetajaks ka varasemate õpetuste ja koolkondade rajajate nimelisand *zi*, näiteks Kongzi (Konfutsius) – ‘õpetaja Kong’; Mengzi – ‘õpetaja Meng’ jt.

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: õpetaja

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Guru** |
Toompea lossi dansker 2014. aastal
Läänemüür 18. sajandil
Toompea Väikese linnuse läänemüür, mille paremas nurgas on Pikk Hermann, vasemas Landskrone torn, keskosast eendub kelpkatusega dansker
**Toompea lossi dansker** on keskajal toonase konvendihoone keskossa ehitatud käimla.

Asukoht
-------

Toompea lossi dansker eendub Toompea Väikese linnuse läänemüürist, see asub Pika Hermanni ja Landskrone torni vahel.

Ajalugu
-------

Toompea linnuse sisehoovile ehitati 1350–1360. aastal konvendihoone, sellega seoses kõrgendati linnuse ringmüüre ja läänemüüri toetamiseks ehitati konvendihoone välikülje keskossa suur dansker. 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni käigus põletati konvendihoone maha, kuid 1922. aastal selle asemele rajatud Riigikogu hoone seinas oli dansker säilinud ja see ühendati einelauaga, kuid nüüd oli see algsest ühe korruse võrra madalam. Tänapäeval asub danskeri kõrgemal korrusel riigikogu kohvik.

Juhtumeid
---------

1570. aasta 24. märtsil õnnestus Klaus Kurselli mässus osalenud Jürgen Farensbachil rootsi sõdurite eest põgeneda tänu sellele, et puges läbi danskeri augu ja ronis linnusest alla.

1930. aastal anti välja kahekroonine münt Toompea lossi läänemüüri kujutisega, mille kesksel kohal oli müürist väljaulatuv dansker.

Vaata ka
--------

* Eesti keskaegsed kivilinnused

Viited
------


1. 1 2 3  "Travelestonia.com". *Travelestonia.com*. Vaadatud 2. detsembril 2022.
2. ↑  "Tallinn - Toompea Teutonic Castle". *Ancient and medieval architecture*. 2. detsember 2022. Vaadatud 2. detsembril 2022.
3. ↑  "Pikk Hermann ja Toompea tornid". *Riigikogu*. 12. november 2014. Vaadatud 2. detsembril 2022.
4. 1 2  "Liivi sõja ajal piirasid ja pommitasid rootslased Toompead tallinlaste abiga – Pealinn.ee". *Pealinn.ee*. 31. mai 2021. Vaadatud 2. detsembril 2022.
5. ↑  "Täna tulewad 2-kroonilised hõberahad". *Päewaleht*. 20.02.1930. Vaadatud 02.12.2022.
**Ats Joorits** (sündinud 13. aprillil 1958 Tapal) on eesti ajakirjanik ja endine näitleja. 

Ta on esimene eestlane, kelle abielu samast soost isikuga kanti Eesti rahvastikuregistrisse.

Näitlejana on ta tuntud eelkõige Hundipoeg Sulo rolliga Uno Leiese telelavastusest "Nõiakivi" (1979). Samuti on ta olnud Eesti Televisiooni Lastesaadete toimetuse saatejuht. 

Pärast 1987. aastal Eestist lahkumist elas Joorits esmalt kümme aastat Rootsis, seejärel kümme aastat USA-s (töötas ajakirjanikuna raadiojaamas Ameerika Hääl) ning alates 2007. aastast uuesti Rootsis, kus ta töötab Tallink Silja Sverige tegevdirektori asetäitjana.

2010. aastal abiellus ta Rootsis oma kauaaegse elukaaslase Franklin Leviga, kuid Eesti õigusruum ei võimaldanud samasooliste abielu tollal rahvastikuregistrisse kanda. See sai võimalikuks alles 2017. aasta jaanuaris pärast Tallinna ringkonnakohtu vastavat otsust.

Välislingid
-----------

* Ats Jooritsast sai esimene eestlane, kelle geiabielu rahvastikuregistrisse kanti, Delfi, 24. jaanuar 2017
**MMPI** (lühend sõnadest "Minnesota Multiphasic Personality Inventory") on täiskasvanu isiksuse ja psühhopatoloogia psühhomeetriline test. Töötati välja 1940ndatel USAs, hiljem korduvalt uuendatud. Kasutusel ka Eestis (eesti keeles). 

Jüri Saarma ("Meditsiinipsühholoogia", 1985, lk. 70) loetleb järgmisi MMPI skaalasid: hüpohondria (fikseeritus enda tervislikule seisundile); depressioon (depressiooni ja ärevuse esinemine); hüsteeria (emotsionaalne ebaküpsus ja egotsentrism); psühhopaatia (sotsiaalne desadaptatsioon); soo skaala (vastavus stereotüüpsele maskuliinsusele/feminiinsusele); paranoilisus (mõtlemise rigiidsus ja luululisuse esinemine); psühhasteenia (foobiad ja ärevus); skisoidsus (mõtlemise ja hoiakute iseärasused ja ebatavalisus); hüpomaniakaalsus (meeleolu kõrgenemine ja aktiivsuse tõus); sotsiaalne introverteeritus (iseloomustab indiviidi valmidust ja võimet sotsiaalsete kontaktide loomiseks).

MMPI plussiks on suur valiidsus ja tõhusus; puuduseks on suur töömahukus, mida testi tegemine ja hindamine nõuavad.

Allikad ja viited
-----------------

1. ↑
Kaitseliidu Tallinna maleva Toompea malevkonna varrukaembleem.
**Toompea malevkond** on Kaitseliidu Tallinna maleva eksterritoriaalne malevkond. 

Toompea malevkonna pealik on leitnant Mihkel Tikk, malevkonnas oli 2018. aasta lõpu seisuga umbes 500 liiget, mis on enam kui varasemal hiilgeajal 1927. aastal, kui liikmeid oli 313.

Toompea malevkond: Facebookis

Ajalugu
-------

Toompea malevkonna moodustamisele asuti kohe peale 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatset. Riigiasutuste julgeoleku tagamise vajadusest tekkisid riigiametnikest koosnevad rühmad, kes võtsid oma ülesandeks relvastatud valvekordade korraldamise riigiasutustes, eriti aga Toompea lossis. Esimene 8-liikmeline relvastatud valverühm asus Toompea lossis valvekorda 4. ja 5. detsembril 1924. Veidi hiljem moodustati neist valverühmadest tolleaegse riigisekretäri Karl Terrase ja kohtuministeeriumi nõuniku Otto Tiefi algatusel Toompea malevkonna riviüksused.

Tallinna maleva pealik kolonel Oskar Raudvere määras oma käskkirjaga nr 1 25. märtsist 1925 malevkonna vastutusala nii: "Toompea malevkond asub Toompea piirkonnaga ja Harjuväravamägi, Komandandi tn. Kaarli tn. kuni Kaarli puiesteeni, Falgi tee kuni Paldiski mnt, Pikkjalg kuni Pika tn. Lühikejalg kuni väravateni."

Toompea malevkonna pealikud
---------------------------

### Eesti Vabariigis (1918–1940)

* kapten Otto Tief (1.01.1925-1.08.1926)
* nooremleitnant Karl Terras (1.08.1926-27.06.1940)

Toompea malevkonna auliikmed
----------------------------

* leitnant Margus Hergauk
* malevlane Ants Kraut

Liikmeid läbi ajaloo
--------------------

* Heiki Arike
* Andrei Hvostov
* Toivo Jürgenson
* Ruuben Kaalep
* Aivar Kivisiv
* Ants Kraut
* Mart Laar
* Ülo Nugis
* Voldemar Põlder
* Ilmar Raag
* Arnold Rüütel
* Karl Terras
* Otto Tief
* Sten-Hans Vihmar

Viited
------

1. ↑  Vabadusetõrviku hoidja Toompea malevkond pidas sünnipäeva. Postimees Online, 05.12.2009
2. ↑  "Facebookis".
3. ↑  Kaitseliidu Tallinna Malev. Tallinna maleva staabi väljaanne ja kirjastus. Tallinn, 1934.

Välislingid
-----------

* 
* Kaitseliidu Tallinna maleva Toompea malevkonna rinnamärk
Atsetooni keemiline valem
**Atsetoon** ehk **2-propanoon** ehk **dimetüülketoon** (keemiline valem CH3COCH3) on tuleohtlik madala keemistemperatuuriga (56 °C) ja sulamistemperatuuriga (–95 °C) läbipaistev vedelik, mis kuulub ketoonide aineklassi. 2-propanooni saadakse sünteetiliselt propeenist.

Atsetooni molaarmass on 58,08 g/mol ja tihedus 0,791 g/cm3. Atsetoon seguneb veega, samuti benseeni, alkoholi, dimetüülformamiidi ja eetriga.

Atsetooni kasutatakse plastide tootmisel ja lahustina, näiteks küünelakieemaldajana ja puhastusainena laborites.

Seda esineb ka inimese veres ja uriinis, kuna atsetooni tekib organismis normaalsete metaboolsete protsesside käigus. Diabeetikud toodavad teiste inimestega võrreldes rohkem atsetooni. Lastel ja rasedatel naistel on vere atsetoonisisaldus suurem kui täiskasvanutel keskmiselt. Suurtes kogustes on atsetoon toksiline. Selle aurud ärritavad silmi ja limaskesti ning suures koguses mõjuvad anesteetikumina. Allaneelates ärritab tugevalt limaskesti ning pikaajalisel liigsel kokkupuutel nahaga põhjustab selle rasvatustumist, mis võib viia dermatiidi tekkimiseni.

Tootmine
--------

Tänapäeval kasutatakse atsetooni tootmiseks laboritingimustes peamiselt kumeeni-protsessi, mille võrrand on järgmine:

Kumeeni-protsessis toimub benseeni alküülimine propeeniga, vaheühendina moodustub kumeen, mis oksüdeeritakse õhuhapniku toimel fenooliks ja atsetooniks
Teised võimalused atsetooni saamiseks on isopropanooli dehüdrogeenimine või oksüdeerimine metalliliste katalüsaatoritega, butaani oksüdeerimine aurufaasis ja sünteetilise glütserooli tootmise kõrvalsaadusena.

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Open Chemistry Database: Acetone* *pubchem.ncbi.nlm.nih.gov* Kasutatud 11.12.2016 (inglise)
**"Arg koer nimega Julgus"** (algupärane pealkiri "Courage the Cowardly Dog") on Ameerika Ühendriikides toodetud anima-õuduskomöödiasari.

Selle lõi animaator John R. Dilworth (sündinud 1963) Cartoon Networki jaoks.

Süžee
-----

Julgus on arglik koer, kelle omanikud ta juba kutsikana tänavale viskasid. Õnneks märkasid koera leebe Muriel ja tema ahne abikaasa Eustace, kes võtsid ta endaga kaasa ja pakkusid talle kodu oma üksildases talus. 

Olgugi et tegu on taluga, mis asub keset eimiskit, kohtab seal tihti kõiksuguseid koletisi, tulnukaid, deemoneid, hulle teadlasi, zombisid ja muid olendeid. Ometigi näib, et argpüksist Julgus on tegelikult ainus, kes julgeb neile vastu astuda.

Tegelased
---------

* Julgus (Marty Grabstein) – sarja protagonist. Ta on üleliia hirmunud roosa *beagle*'i tõugu koer, kes elab väljamõeldud kohas Nowhere'is Kansases.
* Muriel (Thea White) – armastab Julgust. Ta on lahke, rahulik, meeldiv, eakas ja ülekaaluline.
* Eustace (Lionel G. Wilson, hiljem Arthur Anderson) – tõre, egoistlik, ablas ja õel eakas talunik. Ta on Murieli abikaasa.

Osad
----

| Hooaeg | Osi | Esimest korda eetris |
| --- | --- | --- |
| Hooaja esilinastus | Finaal |
|  | **Pilootosa** | 1 | 18. veebruar 1996 |
|  | **1** | 13 | 12. november 1999 | 30. märts 2000 |
|  | **2** | 13 | 31. oktoober 2000 | 16. november 2001 |
|  | **3** | 13 | 12. jaanuar 2002 | 9. august 2002 |
|  | **4** | 13 | 6. september 2002 | 22. november 2002 |

Välislingid
-----------

* Arg koer nimega Julgus andmekogus IMDb (inglise)
* Filmiveeb
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2019 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2014 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2016 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2021 | jäähoki |

**Atte Petteri Ohtamaa** (sündinud 6. novembril 1987 Nivalas) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliiga klubis Oulun Kärpät.

Ta alustas Oulun Kärpätes ka klubikarjääri ja tegi klubi meeskonna koosseisus Soome kõrgliigas debüüdi hooajal 2007-08. Ta mängis aastatel 2007–2014 kokku seitse hooaega. Hooaegadel 2007–08 ja 2013–14 tuli ta klubiga Soome meistriks.

2014. aastal liitus ta KHL-is mängiva Soome klubiga Jokerit, kuhu jäi kaheks hooajaks. Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 mängis ta KHL-i klubis Kaasani AK Bars. Hooajal 2017–18 võitis ta klubiga Gagarini karika.

2018. aastal liitus ta taas Oulun Kärpätega. Hooajal 2019–20 mängis ta KHL-i klubis Nur-Sultani Barõs ja Šveitsi kõrgliiga klubis HC Lugano. 2010. aasta mais sõlmis ta aastase lepingu Jaroslavli Lokomotiviga. 2021. aasta aprillis naasis ta taas Kärpätesse.

2019. aastal tuli ta Soome jäähokikoondisega maailmameistriks. Lisaks on ta 2014. 2016. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustelt võitnud hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  "Итоги первого дня трансферной кампании". hclokomotiv.ru/. 1.5.2020. Vaadatud 4.8.2020

Välislingid
-----------

* Atte Ohtamaa KHL.ru lehel
* Atte Ohtamaa hockeydb.com lehel
Jaroslav Narkevič (2015)
**Jaroslav Narkevič** (poola keeles **Jarosław Narkiewicz**; sündinud 1. jaanuaril 1962 Trakais) on Leedu poliitik ja pedagoog, ta on Leedu poolakate üks juhte. Ta oli 7. augustist 2019 kuni 11. detsembrini 2020 Leedu transpordi- ja sideminister Saulius Skvernelise valitsuses.

Ta lõpetas 1983. aastal Vilniuse Pedagoogilise Instituudi matemaatika õpetajana. 2010. aastal lõpetas ta Mykolas Romerise Ülikooli avaliku halduse erialal magistrikraadiga.

Seejärel töötas ta aastatel 1983–1984 Salkininkais (Trakai rajoonis) matemaatikaõpetajana. Aastatel 1984–2002 töötas ta Šklėriais (Trakai rajoonis) matemaatikaõpetajana, lisaks oli ta aastatel 1987–2002 Šklėriai kooli direktor. Aastatel 2002–2008 oli ta Vilniuse linnaosavalitsuse haridusosakonna juhataja.

Ta on 2006. aastast Leedu Poolakate Valimisaktsiooni liige. 2008. aasta Leedu parlamendivalimistel valiti ta seimi liikmeks. Ta oli augustist 2019 kuni detsembrini 2020 Leedu transpordi- ja sideminister Saulius Skvernelise valitsuses.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on kaks tütart.