recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.gg** on Guernsey Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.hn** on Hondurase Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.gf** on Prantsuse Guajaana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.jm** on Jamaica Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Kopenhaageni kliimadiagramm
**Taani kliima** on valdav heitlik, niiske ja sombune parasvöötme mereline kliima. Taani asub Põhjamere ääres ning tema kliimat mõjutab Golfi hoovuse lähedus.

Talved on heitlikud, lumevaesed (lumi sajab harva ja sulab kohe), pilvised, tuulised, niisked ning soojad (mõõduka pakasega; keskmine temperatuur umbes 0,5 °C). Jaanuari keskmine temperatuur on umbes 0 °C, veebruari keskmine temperatuur 0...1 °C. Talveilm kestab detsembrist märtsini.

Kevad on pikk, algab umbes märtsis. Ilm on päikesepaisteline ja pilvitu, väheste sademetega (isegi võrreldes talvega), kuid jahe ja tuuline. Keskmine temperatuur on 3...13 °C.

Suved on vihmased ja suhteliselt jahedad. Keskmine temperatuur umbes 16 °C (13–20 °C). Juunis on keskmine temperatuur umbes 18 °C ja juulis 15...17 °C. Kuumi ilma praktiliselt ei ole, tavaliselt ei tõuse temperatuur üle 26 °C. Sageli on ilm pilvine, kuid sajab vähem kui teistel aastaaegadel. Juuli ja august on kõige stabiilsema ilmaga, soojemad ja päikesepaistelisemad.

Sügis on pikk ja vihmane. Septembris ja oktoobris tavaliselt soojem kui kevadel, kuid vihmasem ja tuulisem. Sügisel on keskmiselt 7–14 °C.

Tuuli on rohkem talvel.

Aasta keskmine sademete hulk on idas 600 mm, läänes 800 mm. Vihmapäevi on aastas keskmiselt 121. Kõige sademerikkamad on september, oktoober ja november (umbes 70 mm kuus), kõige sademevaesem on veebruar (keskmiselt 38 mm).

Piirkondlikud erinevused on väikesed. Mere ääres on pisut jahedam. Suvel on kõige soojem Lõuna-Jüütimaal, Lollandil ja Falsteril. Mere ääres on mere tasandava mõju tõttu suve ja talve temperatuurierinevused väiksemad. Ka sademeid on enam-vähem ühepalju. Kõige vähem sajab Suur-Beldi ümbruses (umbes 500 mm aastas), kõige rohkem Kesk-Jüütimaa lõunaosas (üle 900 mm aastas).

Vaata ka
--------

* Taani Meteoroloogia Instituut

Viited
------

1. ↑  Normaler for Danmark Dmi.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Taani kliima** |
**Rweru järv** (ka *Rugwero järv*, *Rugweru järv*) on järv Burundi (Kirundo provints) ja Rwanda piiril Burundi põhjapoolseima punkti ning Tansaania piiri lähedal. Geograafilised koordinaadid on 2°21...28′ S, 30°16...22′ E või 2°21...27′ S, 30°17...24′ E. 

Järve pindala on umbes 100 km², sellest umbes 80 km² Burundi ja umbes 20 km² Rwanda territooriumil. Teistel andmetel on pindala ilma soodeta umbes 60 km². Järve pindala on märgadel ja kuivadel aastatel oluliselt erinev; 2010. aastaks on järv kaua kestnud põua tõttu oluliselt kokku tõmbunud. Järve ulatus põhja-lõuna suunas on umbes 18 km või 8 km ning ida-lääne suunas umbes 14,5 km või 15 km. Ümbermõõt on 76 km[*viide?*]. Järve ruumala on 210 miljonit m³. Maksimaalne sügavus on 3,9 m, keskmine sügavus 2,1 m.

Järve pinna kõrgus merepinnast on 1350 m või 1750 m. 

Järve voolavad lõuna poolt Muhembuzi jõgi ja ida poolt Nyamabuno jõgi. Viimase kaudu on Rweru järv ühenduses Kanzigiri järvega. Järvest põhja pool Rwandas läheb Rweru järv üle enamasti raskesti ligipääsetavateks Mugesera-Rugwero soodeks, millest mitu kilomeetrit järvest eemal väljub Nyabarongo jõgi (Nyawarungu). Peale selle väljub järvest jõgi, mis suubub Nyabarongo jõkke. Suubumiskohast allavoolu kannab jõgi Akagera Niiluse nime ning suubub ida poole Rusumu joastiku poole. Soodega piirneb järv läänes, põhjas ja loodes.

Vee pH on pinnal 8,8, põhjas 7,5. Vee temperatuur on 21,7–26,2° C. Ühes liitris vees sisaldub 13,40 mg Na, 6,35 mg K, 4,40 mg Ca, 6,07 mg Mg, 5,40 mg Cl ja 37,0 mg SiO2. 

Järvel ujub arvutult väikesi ringi- ja poolringikujulisi papüürussaari. Kaldaid ääristab papüürus koos *Vossia cuspidata* ja muude veetaimedega. Papüürusest madalamas rindes kasvab *Dryopteris gongylodes*. Järveäärsetes soodes kasvab *Miscanthidium*. Puudest esineb muu hulgas tara-datlipalm; lõuna- ja kagukallas on metsased. 

Järvest peetakse kala. Aastal 1976 püüti 300 tonni, 1986 püüti 350–400 tonni. Potentsiaalne püük on 400–450 tonni aastas, sealhulgas Burundis 320–360 tonni. Püütakse 17 liiki kalu 4 sugukonnast (kirevahvenlased, karpkalalased, angersägalased, *Mochokidae*. 1975/1976 oli 150 kalurit, neist 45 Burundist. Kalapüüki piirab kirevahvenlaste paljunemiseks vajalike randade nappus ja varasem ülepüük.. 

Järveäärsetel maadel haritakse kohati põldu; need ei ole kaitse all. 

Järve kaldal on Kwisigu ja Nzove asula, läheduses Kirundo, Nemba ja Kibungo.

Vaata ka
--------

* Nyabarongo märgalad

Viited
------

1. ↑  Hughes, Hughes 1992:125
2. ↑  fao.org
3. ↑  fao.org
4. ↑  fao.org
5. ↑  fao.org
6. ↑  Hughes, Hughes 1992:125
7. ↑  Hughes, Hughes 1992:125
8. ↑  fao.org
9. ↑  Hughes, Hughes 1992:215
10. ↑  fao.org
11. ↑  Hughes, Hughes 1992:215
12. ↑  fao.org
13. ↑  fao.org
14. ↑  fao.org
15. ↑  Hughes, Hughes 1992:215
16. ↑  Hughes, Hughes 1992:215
17. ↑  fao.org
18. ↑  Hughes, Hughes 1992:215
19. ↑   fao.org
20. ↑  Hughes, Hughes 1992:215

Kirjandus
---------

* R.H. Hughes, J.S. Hughes. *A Directory of African Wetlands*, UNEP 1992, lk 125. ISBN 2-88032-949-3 (Google Books)
**Ryan Brathwaite** (sündinud 6. juulil 1988 Bridgetownis) on Barbadose kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja).

Brathwaite sai 2005. aastal alla 18-aastaste kergejõustiku maailmameistrivõistlustel 2. koha 110 m tõkkejooksus. Alla 20-aastaste MM-il aasta hiljem ei jõudnud ta eeljooksudest edasi.

2007. aasta maailmameistrivõistlustel Osakas ja 2008. aasta olümpiamängudel Pekingis piirdus tema võistlemine ainult eeljooksus osalemisega.

Berliinis peetud 12. maailmameistrivõistlustel 2009. aastal tuli Brathwaite maailmameistriks uue Barbadose rekordiga 13,14.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2009 Saksamaa Berliinis
	+ Kuld **maailmameister** 110 m tõkkejooksus **13,14**

Välislingid
-----------

* Ryan Brathwaite Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes

| * v
* r
Meeste 110 m tõkkejooksu maailmameistrid |
| --- |
| 
1983: Greg Foster • 1987: Greg Foster • 1991: Greg Foster • 1993: Colin Jackson • 1995: Allen Johnson • 1997: Allen Johnson • 1999: Colin Jackson • 2001: Allen Johnson • 2003: Allen Johnson • 2005: Ladji Doucouré • 2007: Liu Xiang • 2009: Ryan Brathwaite • 2011: Jason Richardson • 2013: David Oliver • 2015: Sergei Šubenkov • 2017: Omar McLeod • 2019: Grant Holloway • 2022: Grant Holloway |
Ružany sünagoog tänapäeval
Bima
**Ružany sünagoog** ehk **Ružanõ sünagoog** on endine sünagoog Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Ružanys aadressil ву. Якуба Коласа, 6.

Sünagoog ehitati XVIII sajandil Słonimi sünagoogi väiksema koopiana. XIX sajandi teisel poolel ehitati selle juurde juudi lastele samas stiilis kool. Sünagoog tegutses aastani 1940, misjärel sulgesid Nõukogude võimud asutuse. Pärast teist maailmasõda on koolimajas asunud laod, veski, katlamaja ja mitme kohaliku ettevõtte garaažid. Sünagoogihoone on sestpeale tühjalt seisnud.

Sünagoogihoone on kõrge vundamendiga ühekorruseline hoone, mida kaunistavad väljast pilastrid ja karniisid. Aknad lõpevad ülal ümarkaartega.

Hoones on osaliselt säilinud seda ehtinud kirjad ja freskod. Hoone keskel asub halvas seisukorras bima – üks vähestest, mis Valgevene aladel veel säilinud on. Hoone on arhitektuurimälestisena kaitse all.

Viited
------

1. ↑   Уладзімер Крукоўскі. Ружаны. Драўляная рука // Наша Ніва. — 2001. — № 44.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ružany sünagoog** |

* Sünagoog portaalis Radzima.org
* Sünagoogist (*poola keeles*)
* Fotod sünagoogi varemetest
Ryan Bennett 2015. aastal Norwich City särgis
**Ryan Bennett** (sündinud 6. märtsil 1990 Graysis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Swansea City.

Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal Grimsby Townis. Ta mängis klubi põhimeeskonnas neljal hooajal Inglismaa tugevuselt neljandas liigas. 2009. aastal valiti ta Grimsby Towni aasta mängijaks.

2009. aasta oktoobris suundus ta laenule esiliiga klubisse Peterborough United. 2010. aasta jaanuaris sõlmis ta klubiga püsiva lepingu.

2012. aasta jaanuaris alustas Bennett esmakordselt mängimist Inglismaa kõrgliigas, sõlmides lepingu Norwich Cityga. 20. aprillil 2013 lõi ta mängus Readingu vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Norwich Citys mängis Bennett kokku kuuel hooajal, millest neljal hooajal Premier League'is.

2017. aasta mais sõlmis ta kolmeaastase lepingu Wolverhampton Wanderersiga. Hooajal 2017–18 tuli Wolverhampton Wanderers Inglismaa esiliiga võitjaks ja tõusis Premier League'i. 2018. aasta detsembris pikendas Bennett lepingut klubiga kuni 2021. aasta juunini. 19. jaanuaril 2019 lõi ta Premier League'is esimese värava Wolverhampton Wanderersi särgis – see oli pärast 2012. aastast Premier League'is esimene Wolverhampton Wanderersi värav, mille lõi Inglismaa jalgpallur. Hooaja 2019–20 teises pooles oli Bennett laenul Leicester Citys.

2020. aasta oktoobris sõlmis ta lepingu Swansea Cityga.

Saavutused
----------

Wolverhampton Wanderers
* EFL Championship: 2017–18

Viited
------

1. ↑  "Ryan Bennett agrees new contract at Wolves". sportsmole.co.uk. 14.12.2018. Vaadatud 7.2.2019
2. ↑  "Wolves vs Leicester: Diogo Jota hat-trick caps seven-goal thriller as injury-time winner seals incredible win". The Independent. 19.1.2019. Vaadatud 7.2.2019
3. ↑  "Swansea City seal signing of Ryan Bennett". Swansea City. 16.10. 2020. Vaadatud 1.2.2022

Välislingid
-----------

 Ryan Bennett – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Jakob Neumann, Paistu**Jakob Neumann** (1877– 8. november 1932 Paistu) on seltskonnategelane ja kaupmees Paistus.

Elulugu
-------

Jakob Neumann sündis Muri talus Aidu vallas, Paistu kihelkonnas. Õppis Paistu kihelkonnakoolis. Ta siirdus varakult äritegevusse juhtides oma kauplust Paistus üle 30 aasta. Isa surma järel pidas ta ka oma kodutalu. Neumann oli liikuva ja energilise isikuna huvitatud seltskonnategevusest. Ta oli Paistu kandvaimaks seltskonnategelaseks üle 30 aasta. Ta oli Paistu Haridusseltsi organiseerijaks. Tema algatusel pandi alus Paistu Vabatahtliku Tuletõrje Ühingule, mille esimeheks ta oli pikemat aega. Kaitseliidu Paistu kompaniis oli ta majandusülemaks ning juhatusliikmeks. Võttis osa Vabadussõjalaste liidu Aidu osakonna tegevusest. Elavalt tegutses ta ka omavalitsuses, olles kauaaegne Aidu vallakohtu esimees, vallavolikogu ja revisjonikomisjoni liige.

Isiklikku
---------

Tema isa oli ärkamisaja tegelane Paistus Mats Neumann.

Kirjandus
---------

"Paistu kroonika 1834 - 1944, ärkamisaja häll", Paistu kihelkonna ja küla ajaloo kohta ning rolli kohta ärkamisajal, Jaak-Adam Looveer, 2021.

Viited
------

1. ↑  "Jakob Neumann Paistu aktiiwne seltskonnategelane suri südamerabandusse". *Oma Maa*. 10. november 1932.
**Jakob Kuus** (3. juuli 1876 Palupera vald, Tartumaa – 27. mai 1934 Tallinn) oli Eesti politseinik.

Jakob Kuus teenis aastail 1895–1917 Venemaa keisririigi politseis Tartus, Riias ja Tallinnas, alates 1916. aastast oli ta Tallinna kriminaalpolitsei ülem. 

Alates 1. maist 1919 oli ta Eesti kriminaalmiilitsa ülem. 28. novembril 1919 nimetas Vabariigi Valitsus ta Kohtuministeeriumi Kriminaalpolitsei Peavalitsuse ülema kohusetäitjaks, 2. juulil 1924 Siseministeeriumi Politsei Peavalitsuse ülema abiks, 1926. aastal Politseimuuseumi juhataja kohustetäitjaks ja 1. aprillil 1927 Viljandi kriminaalkomissariks. 10. juunil 1931 Jakob Kuus haigestus (ajuverevalum). 

23. juunil 1931 algatas Viljandi-Pärnu rahukogu prokurör tema vastu süüasja omastamise pärast, ta võeti vahi alla ja paigutati Viljandi vangimajja. 1. juulil 1931 vabastati ta teenistusest parandamatu haiguse tõttu pensionile mineku puhul.

Jakob Kuus suri 27. mail 1934 Seevaldi vaimuhaiglas Tallinnas ja maeti 31. mail Rahumäe kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Ühe töömehe kurb elusaatus. Uudisleht, 2. juuni 1934, nr. 103, lk. 5.
2. ↑  III. Nimetused. Riigi Teataja, nr. 53, 31 mai 1927
Hirvepark
**Vana-Vigala Hirvepark** on kaitsealune metsapark, mis asub Märjamaa vallas Vana-Vigala külas Jädivere–Silla maantee ääres. Pindala on 75 hektarit.

Hirvepark on rajatud aastatel 1791–1795 Vana-Vigala mõisa poolt vesise heinamaa ning maanteeveerul asunud kraavitatud mõisapõllu kohale. Rajamist lõpetati 1832. aastal aednik Hans Lintrupi plaanide järgi. Ajavahemikus 1835–1870 laiendati parki, täiendades seda
A. Middendorffi poolt ekspeditsioonidelt kaasa toodud eksootidega,
nagu ajaani kuusk, dalekarlia kask, kollane hobukastan, mandžuuria pähklipuu jne. Osalt oli ka varem seal puistu. 19. sajandil püüti kujundada loodusliku ilmega maastikuparki. 

Pargis asub piklik tiik, milles on kaks väikest saart ilupuudega. Ühel tiigisaarel asub omapärase monumendina üksteise peale laotuna 13 veskikivi. Legendi järgi suudeti sellega peatada kummitava mõisaproua tegevus. 2005. aastal sattus monument vandalismiohvriks, mille käigus lõhuti osa veskikive. 

Pargis on üle 60 puu- ja põõsaliigi. Suurem osa võõrliikidest (siberi lehised, valgenulud, palsamnulud, tammed jt) on istutatud parki 1832. aastal. Võõrliikidega aitas parki täiendada ka loodusteadlane Alexander Theodor von Middendorff. Sellest ajast pärineb ka Hirvepargis asuv Eesti vanim lehisekultuur. Lehiseid istutati ka naabruses olevasse Vana-Vigala mõisa parki ning alleedena maantee äärde (Eesti pikimad alleed). Pargis paiknesid erinevate puuliikide kultuurid omaette istandustena (nt elupuude rühm). 

Aastal 1963 rajati parki aedik (38 hektarit), millesse asustati Voronežist toodud punahirved, kes oma elutegevusega hakkasid avaldama pargile märgatavat mõju. 1982. aastal otsustati loomad vabadusse lasta.

1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul puhastati kohalike aktivistide poolt Hirvepargi Jädivere–Silla maantee äärne osa, millele anti puisniidu ilme. On puhastatud ka tee veskikivimonumendiga tiigisaarele, kuhu on rajatud lõkkeplats. Muu osa pargist on metsistunud.

* Jalgrada pargisJalgrada pargis
* Laastkattega radaLaastkattega rada
* Veskikivid Lisette saarelVeskikivid Lisette saarel
* Sild Lisette saareleSild Lisette saarele
* PüstkodaPüstkoda
* Vanad puudVanad puud
* Ümber langenud kuuskÜmber langenud kuusk
* Vana-Vigala HirveparkVana-Vigala Hirvepark

Viited
------

1. ↑  Mihkel Aitsam, *Vigala kihelkonna ajalugu*, lk 49
2. ↑  *Eestimaa mõisad*, Juhan Maiste, 1996, ISBN 5-89920-023-5, lk. 195

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vana-Vigala Hirvepark** |
**Kapella** on ro-pax-laev, mis kuulus Eesti laevakompaniile Tallink. Ta ehitati 1974. aastal Mek Verksted AS-is Kristiansandis Norras.

Tallink rentis Bahama lipuga laeva **Marine Evangeline** 1997. aasta sügisel, et alustada täiesti uut liini Paldiski Lõunasadamast Kapellskäri, mis võimaldas ööpäeva jooksul teha edasi-tagasireisi. Järgmisel aastal ostis Tallink laeva ära, pani sellele nimeks **Kapella** ja heiskas Eesti lipu.

Aastail 2004-2007 sõitis Kapella liinil Tallinn-Helsingi, 2007-2008 liinil Paldiski-Kapellskär. Sügisest 2008 seisis laev Lahesuu sadamas. 2010. aastal sõitis Kapella juunist 1. septembrini Regal Stari asemel liinil Paldiski-Kapellskär. Seejärel sõitis Kapella samal aastal 31. oktoobrist detsembrini veel Paldiski-Kapellskäri liinil, misjärel seisis taas Lahesuu sadamas. 2011. aastal sõitis Kapella juunist kuni augusti lõpuni liinil Turu-Kapellskär, misjärel seisis jälle Lahesuu sadamas. Alates 24. juunist 2012 sõitis Kapella liinil Tallinn-Vuosaari.

1978. aastani oli laev kandnud nime **Duke of Yorkshire**, seejärel kuni 1993. aastani Marine Evangeline ning aastail 1993-1995 **Spirit of Boulogne** ja taas kuni müügini Tallinkile Marine Evangeline.

Tallink müüs Kapella augustis 2012. Laev sai Panama lipu ja uue nime **ULS Ferry 1**, uus omanik on Universal Logistic System Estonia AS. Alates septembrist 2012 kuni septembrini 2016 sõitis laev liinil Ust-Luga-Sillamäe.

2017. aastal sai laev Albaania lipu ja nime **Ana**, uus omanik on Shega Group SA.

* Kapella Helsingis 2005. aasta suvelKapella Helsingis 2005. aasta suvel
* Panama ULS Ferry 1 saabub Tallinna uue liini avatseremooniale 16. septembril 2012Panama ULS Ferry 1 saabub Tallinna uue liini avatseremooniale 16. septembril 2012
* ULS Ferry 1 Tallinnas sadamakai ääresULS Ferry 1 Tallinnas sadamakai ääres
* Laeva vasak parrasLaeva vasak parras

Välislingid
-----------

* Sillamäe – Ust-Luuga laevaliini avamine lükkub edasi
* Sillamäe – Ust-Luuga laevaliin on avatud (*vene keeles*)
Hetkdetonaator ja lühiviit- või viittegevusega elektridetonaator
**Elektridetonaator** on elektrisütikut sisaldav kapseldetonaator, mida kasutatakse lõhkelaengute initsieerimiseks elektrivoolu abil.

Toimeaja alusel liigitatakse elektridetonaatorid hetk-, lühiviit- ja viittegevusega detonaatoriteks. Kui hetkdetonaator annab elektriimpulsi otse primaarlaengule, mis kutsub kohe esile plahvatuse, siis lühiviit- ja viittegevusega elektridetonaatoritel on elektrisüüturite hõõgniidi ja primaarlaengu vahel viiteelement. See tagab oma põlemiskestusega ettenähtud pikkusega viivituse impulsi saamise, enne kui süütab detonaatori primaarlaengu ja kutsub sellega esile sekundaarlaengu ning sellega ka detonaatori enese plahvatuse. Viitekestus lühiviittegevusega detonaatoritel on 15–300 millisekundit ja viittegevusega detonaatoritel 0,5–100 sekundit.

Elektridetonaator koosneb tavaliselt seda ümbritsevast detonaatori kestast, kaitsekapslist, juhtmetest (mis sisenevad kaitsekapsli kaudu detonaatorisse ja on kinnitatud hõõgsilla ehk süütepea külge), primaarlaengust ja sekundaarlaengust ning vajadusel ka viiteelemendist.

Elektrilõhkamise kasutamisel peab elektridetonaatoreid ja muid elektrilõhkevõrgu komponente hoidma ohutul kaugusel elektriülekandeliinidest ning raadio- ja televisioonisaatjatest, et vältida elektridetonaatorite iseeneslikku rakendumist elektriülekandeliinide tekitatava madalsagedusliku elektromagnetvälja mõjul.

Elektridetonaatorite kasutamine on vajalik, kui soovitakse ühel ajal lõhata mitu lõhkelaengut.

Vaata ka
--------

* Elektrilõhkevõrk
* Kapseldetonaator

Viited
------

1. ↑  Lõhketöö projektile esitatavad nõuded Riigi Teataja

Välislingid
-----------

* "Detonaator tõi mehele kaela rahalise karistuse" Delfi, 3. november 2010
**Margus Allikmaa** (sündinud 28. juunil 1961 Paldiskis) on Eesti riigiametnik ja tippjuht, Eesti Kultuurkapitali juhataja, endine kultuuriminister ja Vene Teatri direktor. 

Margus Allikmaa on lõpetanud 1980. aastal Tallinna Polütehnikumi raadiotehnikuna ja 1985. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainseneri erialal. Teatrijuhina on ta end täiendanud 1993. aastal Los Angeleses, 1994. aastal Taanis jm. 

Aastatel 1981–1998 töötas ta erinevates ametites Eesti Draamateatris (1981–1982 lavatööline, 1982–1986 vanemheliinsener, 1986–1988 peainsener, 1988–1990 asedirektor ja 1991–1999 direktor). 

Aastatel 1998–1999 töötas ta ASi Trio LSL peadirektorina. 

Aastatel 1999–2002 oli Margus Allikmaa Kultuuriministeeriumi kantsler.  Alates 3. septembrist 2002 kuni 10. aprillini 2003 oli ta Eesti kultuuriminister Siim Kallase valitsuses, aastatel 2003–2004 Tallinna abilinnapea. 

Aastatel 2004–2007 oli ta Eesti Raadio juhatuse esimees ja jätkas Eesti Rahvusringhäälingu asutamise järel aastatel 2007–2017 ka uue asutuse juhatuse esimehena. 

Alates 1. veebruarist 2018 kuni 31. jaanuarini 2022 oli Margus Allikmaa Vene Teatri direktor. Alates 1. veebruarist 2022 on ta Eesti Kultuurkapitali juhataja.  Ta kandideeris Eesti Kultuurkapitali juhiks ka 2016. aastal, osutus konkursil edukaks, kuid kahepoolsed läbirääkimised ei viinud vaatamata konkursivõidule töölepingu sõlmimiseni. 

Aastatel 2003–2006 oli Margus Allikmaa Eesti Draamateatri nõukogu esimees. 

Aastatel 2000–2005 oli Margus Allikmaa Eesti Reformierakonna liige. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta parteituna Eesti Reformierakonna nimekirjas Viimsi vallavolikokku.

Viited
------

1. ↑  Kultuuriministeeriumi kantsleri Margus Allikmaa teenistusest vabastamine. RTL 2002, 99, 1538
.
2. ↑  "Kultuurkapitali uus juht on Margus Allikmaa" ERR kultuur, 26. november 2021
3. ↑  Raud, Geidi. LIIGA KÕRGED PALGASOOVID? Kultuurikapitali juhi konkurss kukkus läbi. Õhtuleht, 31. august 2016.
4. ↑  Priit Luts. Reformierakonna Viimsi nimekirjas kandideerib Margus Allikmaa. ERR, 24. august 2017.

Välislingid
-----------

* Elulugu, Eesti Päevaleht, 28. august 2002

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Signe Kivi** | **Eesti kultuuriminister**2002–2003 | Järgnev**Urmas Paet** |
Minski Oktjabrskaja metroojaam 2 tundi pärast plahvatust
**Minski metrooplahvatus** toimus 11. aprillil 2011 kell 17.56 kohaliku aja järgi Minski metroo Kastryčnickaja (Oktjabrskaja) metroojaamas.

Pealtnägijad rääkisid, et plahvatus toimus sel momendil, kui inimesed Kastryčnickaja jaamas rongilt maha astusid. Kastryčnickaja jaamas ristuvad kaks metrooliini. Lisaks oli plahvatuse toimumisaeg Minski metroo jaoks tipptund, kuna just sel ajal naasevad inimesed töölt koju. Esialgsetel andmetel oli hukkunuid 7 ja haavatuid 103, kellest umbes 50 toimetati haiglaravile ja ülejäänutele anti kohapeal esmaabi.

12. aprilli hommiku seisuga oli hukkunuid 12 ja nendest 9 nimed on teada. Kannatanute arv suurenes 204-ni, neist 157 vajasid haiglaravi.

Lõplikel andmetel oli hukkunuid 15, kõik nad olid Valgevene kodanikud ja viimane neist suri 25. mail haiglas. Kannatanuid oli 203, neist 195 olid Valgevene, 5 Venemaa ning 1 Armeenia, Turkmenistani ja Ukraina kodanik.

Lõhkeseade oli isevalmistatud ja arvatavasti raadio teel juhitav. Selle võimsus vastas umbes 5 kg trotüülile. Pomm oli täidetud metallsarruse tükkidega, 80×8 mm suuruste naeltega ja umbes 1,5 cm läbimõõduga metallkeradega.

Valgevene president Alaksandr Łukašenka kuulutas 13. aprilli üleriigiliseks leinapäevaks. Metrooliiklus katkestati, kuid 14. aprillil töötas metroo jälle endistviisi.

Valgevene ülemkohus mõistis novembris 2011 plahvatuse korraldamises süüdi Dmitri Konovalovi ja Vladislav Kovalevi ning karistas neid surmanuhtlusega. Märtsis 2012 viidi otsus täide.

Viited
------

1. ↑  Колькасць ахвяр тэракта ў метро павялічылася да 15 чалавек 25 мая 2011 в 12:34 Зміцер Лукашук, Еўрарадыё
2. ↑  Valgevene kohus mõistis Minski metrooplahvatuse korraldajad surma, Delfi
3. ↑  Surmaotsus viidi täide kiirkorras

Välislingid
-----------

* "Minski metroos toimus võimas plahvatus, vähemalt 11 inimest surnud" Delfi, 11. aprill 2011
* "Avaldati üheksa Minski metrooplahvatuses hukkunu nimed" Delfi, 12. aprill 2011
**Enno Lehis** (28. veebruar 1912 Loksa – 13. detsember 2011 Tallinn) oli eesti maalikunstnik, akvarellist.

Sündinud Harjumaal Kõnnu vallas Loksa külas lapserikka pere vanima pojana. 17-aastaselt sai koha Kaitseministeeriumi orkestris. Õppis samaaegselt aastail 1930–1934 Tallinna Konservatooriumis trompetit ja õhtukeskkoolis. 1940 viidi orkester Riiga ja sealt edasi rindele. Lehise ülesandeks oli orkestri seinalehe tarbeks karikatuuride ja illustratsioonide joonistamine. 1942 kutsuti terve orkester Jaroslavli Eesti Kunstiansamblitesse, kus Lehis jätkas tegevust seinalehe toimetajana ning sai kunstnike ühisateljees innustust oma hobi, akvarellmaali viljelemiseks. Sõja lõppedes astus ta Eesti Raadio estraadiorkestrisse. Aastail 1944–1951 jätkas õpinguid ERKI-s maalierialal Johannes Greenbergi ja Lepo Mikko käe all. 

1958. aastal esines ta oma esimese näitusega. 1957–1958 aastatel avaldati tema karikatuure ajakirjas Pikker. Kuulus Eesti Kunstnike Liitu 1959. aastast. On osalenud Tallinna kevad- ja sügisnäitustel, Tallinna ja Moskva akvarellinäitustel ning Riia akvarellitriennaalidel. Isikunäitusi on kokku seitse. Alates 1964. aastast töötas vabakutselisena. 

Enno Lehis oli tuntud looduslähedase traditsioonilise maali viljelejana. Tema maastikumotiive ja lillekompositsioone iseloomustavad pehmed üleminekud ühest aastaajast teise. Pastelne koloriit vaheldub kontrastsema ja vitaalsema värvikäsitlusega. Tema loomingu põhiosa moodustasid maastikumaalid, enim kujutas ta merd ja sügisest loodust. 

Enno Lehis on maetud Metsakalmistule.

Isiklikku
---------

Enno Lehise abikaasa on nahakunstnik Aino Lehis, tütar akvarellist Pille Lehis ja lapselaps laulja Tui Hirv.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Enno Lehise elulookirjeldus EKM arhiiv 10-8.3/67

Välislingid
-----------

* Anu Purre: "Puunimega karismaatiline kunstnik, kes armastab roheliselt, ja tema hõljuvsametine tehnika", Sirp, 24. mai 2002
* Pekka Erelt: "Trompet ja pintsel", ekspress.ee, 27. juuni 2009
Harri Henn
**Harri Henn** (28. aprill 1942 Tartu – 25. veebruar 2016) oli Eesti poliitik, kõrgharidusega noorsootöötaja, riigikaitseõpetaja, erusõjaväelane (kapten) ja Tallinna linna munitsipaalpolitseinik.

Harri Henn oli Kaitseliidu 29. märtsil 1990 asutatud Tamme rühma aktiivne looja ja Tamme malevkonna pealik. Eesti Vabariigi Valitsuse korraldusega nr. 344-k määratud Kaitseliidu Tartu Maleva pealikuks. Esimene Tartu ja Tartumaa ühendatud malevate pealik. 

Henn osales Tartu Memento algatusel toimunud Tartu Lenini ausamba teisaldamisel 23. augustil 1990 koos Kaitseliidu Tamme malevkonnaga.

Tema teeneteks peetakse taasiseseisvumisele aktiivset kaasaaitamist ja Eesti Vabariigi kodanikuks olemisele registreerimisel ning julgustamist koondumisele taastatava Kaitseliidu liikmeteks astumisel, tegutsemist Rahvarindes, Muinsuskaitses, MRP-AEG-s, ERSP-s, liikumises GENF-49. 
Ta oli Eesti Kongressi liige ja Haaslava valla esimese volikogu liige. 

Eesti Vabariigi eksiilvalitsus andis talle kui meeskonnajuhile ja organiseerijale kapteni auastme (ohvitseritunnistusele nr 16 on alla kirjutanud Heinrich Mark, kes oli peaminister Vabariigi Presidendi ülesannetes ja Jüri Toomepuu, kes oli valitsuse sõjaminister). 
15. septembrist 1992 15. aprillini 1993 oli ta niinimetatud Nõmme valitsuse sõjaminister ja välisminister.

2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Keskerakonna nimekirjas Tallinna Linnavolikokku. Keskerakonda astus ta mais 2011.

2001. aastast surmani oli ta Tallinna Munitsipaalpolitsei vaneminspektor.

Tunnustus
---------

* 1992 Eesti Kodanike Komiteede mälestusmärk registreerijaile tehtud töö eest
* Kaitseministeeriumi Teeneteristi II klassi teenetemärk
* Kaitseliidu Valgeristi II klassi teenetemärk
* Vabadussõja mälestusrist

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Tähistame väärikalt ja tulevikku vaadates Kaitseliidu taasloomise 20. aastapäeva. Kaitse Kodu!, nr 1 (93/539), 2010, lk 6–7.
3. ↑  Valimistulemus valdades ja linnades.
4. ↑  Mupo töötajate nimekiri

Välislingid
-----------

* Mupolasest vabadusvõitleja astus Keskerakonda
* Pöördumine Eesti Vabariigi 1938. a. tuginevale valitsusele
* Vabariigi Presidendi käskkiri
* Harri Henn armastab "Schmeisserit". Eesti Ekspress, 16. oktoober 1992
* Harri Henn ja kolm isamaavannet. Liivimaa Kuller, 22. oktoober 1992
* Foto
* Riho Ühtegi. Nimed, mida pole raiutud marmortahvlile. Kaitse Kodu!, nr 7 (75/521) 2007, lk 22–23.





|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev' | **Kaitseliidu Tamme malevkonna pealik**1990 – aprill 1992 | Järgnev**Edgar Leppik** |
| Eelnev**Johannes Kert** | **Kaitseliidu Tartu maleva pealik**1992–1994 | Järgnev**Aivo Kapten** |
**Aleksander Laak** (11. august (vkj) / 24. august 1907 Nenu küla, Uuemõisa vald, Pöide kihelkond, Saaremaa – 6. september 1960 Winnipeg, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (leitnant) ning Eesti Julgeolekupolitsei ja SD juhtivametnik, väidetav sõjakurjategija.

Ta lõpetas 1927. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi reaalharu.

Suvesõja ajal 1941. aastal oli ta partisan ning teenis hiljem Läänemaa Omakaitses, olles selle staabi operatiivosakonna ülem. 

Saksa teise okupatsiooni määrati ta 1942. aastal ajal juhtima koonduslaagrit. 

1944. aastal teenis ta Eesti Jupo ja SD SD-kompanii juhina ning tegutses partisanivastastes tagala julgestusaktsioonides Neveli piirkonnas Leningradi oblastis.

Viited
------

1. ↑  EAÕK Tornimäe koguduse meetrikaraamat 1906-1908. EAA 1985.1.133
2. ↑  "Kohaliku Eesti ühisgümnaasiumi tänavune lend". Meie Maa nr 62, 4. juuni 1927. Lk 1
3. ↑  Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait.

Välislingid
-----------

* Eesti ohvitserid 1918-1940
* Jonathan Freedland: "Revenge". The Guardian, 26. juuli 2008
* "Juudid pidasid Kalevi-Liiva koonduslaagri komandandi üle omakohut". Eesti Ekspress, 29. juuli 2008
|  |
| --- |
|  **Moodne viievõistlus** |
| Riik |  | NSV Liit |
|  |
| 10. koht | 1960 | Üksikvõistlus |
| Hõbe | 1960 | Meeskondlikvõistlus |

**Hanno Selg** (31. mai 1932 Tallinn – 2. oktoober 2019 Tartu ) oli Eesti sportlane (moodne viievõistleja, vehkleja ja suusataja) ning sporditeadlane.

Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 10. Keskkooli, 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, 1979. aastal samas kaugõppeaspirantuuri ning sai 1984. aastal pedagoogikakandidaadi kraadi (Moskva Oblasti Kehakultuuri Instituut, Malahhovka) väitekirjaga "*Регуляция предстартовых и соревновательных состояний пятиборцев при подготовке к соревнованиям по стрельбе*".

Ta oli aastatel 1954–1955 "Kalevi" Tartu territoriaalnõukogu esimees, 1956–1964 "Kalevi" instruktor, 1964–1968 Tartu Laste ja Noorte Spordikooli direktor, alates 1968. aastast Tartu Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kooli treener ja vanemtreener; ühtlasi 1955–1958 ja 1974–1978 TRÜ-s õppeülesande täitja, 1979–1984 õpetaja, 1984–1991 raskejõustiku ja veespordi kateedri vanemõpetaja. 

1991–1992 oli ta Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna raskejõustiku kateedri dotsent ja 1992–1994 treeninguõpetuse instituudi dotsent.

Selg pidas kehakultuuriteaduskonna üliõpilastele ning treeneritele loenguid laskmise, vehklemise ja moodsa viievõistluse erialadel, samuti on ta koostanud õppevahendeid.

Sportlasena
-----------

Ta oli aastatel 1953–1965 kokku kuuekordne Eesti NSV meister moodsas viievõistluses.

Ta tuli 1960. aastal NSV Liidu meistriks. 

Samal aastal sai ta NSV Liidu võistkonna liikmena 1960. aasta Rooma olümpiamängudel moodsas viievõistluse meeskondliku hõbemedali, individuaalarvestuses oli ta kümnes.

Tunnustus
---------

* 1955 NSV Liidu meistersportlane
* 1960 aasta sportlane
* 1963 Kalevi auliige
* 2010 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "A ja O". Valgus. Tallinn 1987. Lk 394

Välislingid
-----------

* Elulugu ja sporditulemused Eesti spordi biograafilise leksikoni veebiversioonis
* Hanno Selg veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 4. köide: *Sar-Y. Lisa* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 130–131
* Tiit Lääne: *Hanno Selg – võitis olümpial, aga medalit ei saanud* (Maaleht, 1. juuni 2012)

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Kaarel Kressa Tallinna kirjandusfestivalil HeadRead 2010
**Kaarel Kressa** (sündinud 27. juunil 1983) on eesti luuletaja ning kirjandus- ja filmikriitik. 

Ta on õppinud Tallinna Pedagoogikaülikoolis prantsuse filoloogiat (lõpetamata).

Kressa on töötanud juhutöödel ja tõlkebüroos tõlkijana[*viide?*]. 2006. aastast töötab ajakirjanikuna Eesti Päevalehes[*viide?*].

2014. aastast Eesti Kirjanike Liidu liige.

Muusikaline tegevus
-------------------

Kaarel Kressa oli punkbändi Migreen (2000–2003) üks asutajaliikmeid ja põhiline lugude autor[*viide?*].

Teoseid
-------

* luulekogu "Oidroon" (2005)
* luulekogu "Vereurmarohumesi" (2011)

Viited
------

1. ↑  Kirjanike Liidu uusi liikmeid. Looming, jaanuar 2014.

Välislingid
-----------

* "Noor vihane luuletaja Kaarel Kressa, Eesti Päevaleht 4. veebruar 2005
* "Aps ja Sildre toovad Eesti ulmekirjandusse värskust", Ärileht 8. detsember 2007
* "KAAREL KRESSA: Lääs ei hellita enam lootusi deržaava rahumeelsusest", Ärileht 12. august 2008
* Kaisa Alliksaar, Langi "kaabakajakirjanik" Kressa: minu viga ei olnud tingitud soovist edastada kallutatud sõnumit, Delfi, 2. detsember 2013
**Hõõgvein** on kuumalt joodav maitsestatud vein, mis võib viinamarjade asemel olla valmistatud ka marjadest või puuviljadest. Sageli on hõõgvein kangestatud, sellele lisatakse vürtse (kaneel, nelk, kardemon, ingver, muskaat jms), pähkleid, marju, kuivatatud puuvilju (rosinad, aprikoosid, ploomid), tsitruselisi (eelkõige sidrunit) jm.

Hõõgveinisarnaseid jooke tuntakse Euroopas vähemalt keskajast saati (nt klarett), ehkki vürtsitatud veini joodi juba antiikajal (*hippocras*). Üks hõõgveini analooge on Põhjamaades levinud glögi, mis võib olla ka mittealkohoolne ja põhineda mahlal. Saksakeelsetes maades on tuntud *Glühwein*, mille venemaine mugandus on *глинтвейн*. Lätis valmistatakse kuuma jooki *karstvīns* ("kuum vein") ka viinamarja- või mustasõstramahlast ja Riia palsamist. 

Eestis juuakse hõõgveini peamiselt talvisel ajal, eriti jõulude ja aastavahetuse aegu. Tüüpiline hõõgveini kangus on 12–14 kraadi. Esimesena hakati Eesti hõõgveini tööstuslikult tootma Karksis.

Viited
------

1. ↑  Kaire Kenk. Hõõgvein – pimeda ja külma aja jook. Õhtuleht, 13. detsember 2002

Välislingid
-----------

* Urmas Kokassaar. Kuum ja vürtsikas hõõgvein. Köök, 2004
* Kaire Kenk. Hõõgvein – pimeda ja külma aja jook. Õhtuleht, 13. detsember 2002
* Martin Hanson. Suur Delfi glögi- ja hõõgveinitest: millega külmal talvel ennast soojendada? ärileht.ee, 11. detsember 2011
* Hõõgvein kokandusfoorumis Nami-Nami
* Hõõgvein kokandusfoorumis Toidutare
Kawe keldri hoone Tallinnas aadressil Pärnu maantee 22 (2011)
**Kawe kelder** oli Tallinnas aadressil Pärnu maantee 22 asunud Eesti Politsei Tallinna-Harju Prefektuuri ja hiljem Eesti NSV SARK-i Tallinna Miilitsavalitsuse kinnipidamisasutus (arestimaja), šokolaadivabriku Kawe endine laohoone. 

Kawe keldri hoone kelder ja fassaadid olid tunnistatud ajaloomälestiseks aastatel 1995–2002. 2002. aastal lõpetati kultuuriminister Margus Allikmaa käskkirjaga Kawe keldri "kultuurimälestiseks olemine, kuna ümberehituste tulemusena on asi kaotanud mälestise tunnused maapealse osa interjöörides ning nende tunnuste piisavalt autentne taastamine pole võimalik".

Ajalugu
-------

1924. aastal arhitekt Artur Perna projekti järgi ehitatud kolmekorruseline büroohoone oli kuni 1939. aastani šokolaadivabriku Kawe laohoone Pärnu maanteel, mis pärast Eesti politsei käsutusse andmist ehitati ümber arestimajaks. Hoone keldris oli 14 kinnipidamiskambrit.

Nõukogude okupatsiooni ajal Eestis aastatel 1940–1941 kasutati hoonet Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi organite poolt kinnipeetud isikute ajutise kinnipidamiskohana.

Pärnu maantee hoonet kasutati kinnipidamiskohana ka Saksa okupatsiooni ajal Eestis aastatel 1941–1944, kinnipidamiskoha ülemaks oli eestiaegne konstaabel ja Kalevi spordiseltsi tõstja Alfred Mäll.

Hoone ehitati põhjalikult ümber 1990. aastatel, mille tulemusel säilis peamiselt ainult maja väliskest. Hoones asutati 1989. aasta algul NSV Liidu-Soome ühisettevõtte Finest Hotel Groupi filiaalina Cross Development, millest sai Eesti Ekspressi ametlik väljaandja. Samas majas sündis mõni aasta hiljem ka Hansapank.

1993. aastal tagastati hoone šokolaadi- ja kommivabriku Kawe asutanud Karl Vellneri (1894–1984) ja Kolla Vellneri (1889–1961) järglasele, Karl Vellneri Ameerika Ühendriikides elanud pojapojale Karl Gert Vellnerile.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

25. märtsil 1990 avas ühing Memento hoone seinal 1949. aasta küüditamise 41. aastapäeva tähistamiseks mälestustahvli.

Vaata ka
--------

* Kawe kelder (laul)

Viited
------

1. ↑  Mälestised • 27055 Kawe keldri hoone kelder ja fassaadid, "Kultuurimälestiseks tunnistamine ja kultuurimälestiseks olemise lõpetamine" kultuuriministri 28.11.2002 käskkiri nr. 213
2. ↑  Kultuurimälestiseks tunnistamine ja kultuurimälestiseks olemise lõpetamine, Kultuuriministri, 28.11.2002 käskkiri nr 213
3. ↑  Eesti riigi algusaegade 8 mõjuka äriliidri vara ja selle saatus[*alaline kõdulink*], Äripäev, 22.02.2008

Välislingid
-----------

* Mare Kask, Jaan Tamm, Majad täis õudusi, Kultuur ja Elu
* Erik Müürsepp, Kawe keldri kohale plaanitakse ärihooneid, Eesti Päevaleht, 27. aprill 2009
* Vangla müüride vahel
* "Pärnu mnt 20, Pärnu mnt 22, Pärnu mnt 22a, Pärnu mnt 24, Roosikrantsi tn 7a, Roosikrantsi tn 11a kinnistute ja lähiala detailplaneeringu koostamise algatamine", Tallinna Linnavalitsuse korraldus 1. aprill 2009 nr 510-k
* Sven Harjo, Kawe piinakeldri kohale kerkib moodne ärimaja, Õhtuleht, 20. jaanuar 2012
Hullud Päevad Tallinna Stockmannis sügiseste *hullude päevade* ajal 2010.
**Hullud Päevad** on osades Stockmanni kontsernile kuuluvates kaubamajades, sealhulgas Eesti ja Soome kaubamajades, kaks korda aastas organiseeritav 5-päevane müügiedenduskampaania.

Soodusmüügikampaania toimub tavapäraselt aprillis ja oktoobris. 2014. aastal toimub sügisene soodusmüügikampaania Tallinna Stockmanni Kaubamajas 8.–12. oktoobrini.

Kevadine soodusmüügikampaania Tallinna Stockmanni Kaubamajas toimus 8. kuni 12. aprillini 2015, sügisene toimub aga 7.–11. oktoobrini 2015. 

2017. aasta kevadine soodusmüügikampaania algab juba 5. aprillil. Sügisene kampaania toimub 11. kuni 15. novembrini 2017.

Hullude Päevade soodusmüügikampaania ajal pakutakse ostjatele lisaks tavapäraselt müügil olevatele normaalhinnaga kaupadele valdavalt uut tööstuskaupade lisavalikut, mida Stockmann Eestis muul ajal ei müü.[*viide?*] Kosmeetikakaupadest ja esmatarbekaupadest (nagu WC-paber jt) võidakse müügile paisata suurtes kogustes üksikuid enimmüüdavaid kaubaartikleid.

Soodusmüügikampaania ajal vahetub suurem osa soodushinnaga pakutavate toodete sortimendist igal päeval ning tavaliselt tooteid ostjatele ei broneerita.

Hullusid Päevasid iseloomustavad värvid on kollane ja must, nende värvidega on kaunistatud (märgistatud) ka soodusmüügikampaania kampaaniakaupade kastid.

Harilikult jagavad spetsiaalselt sooduskampaania ajaks tööle võetud müügiabilised vastava sümboolikaga tasuta kilekotte. 

Hullude Päevade ajal võib Liivalaia tänaval asuva Stockmanni kaubamaja lähedal esineda liiklusummikuid.

Esimesed Hullud Päevad toimusid 2.−5. aprillil 1986. aastal Turus Soomes.

Hullud Päevad Helsingi kesklinnas asuvas Stockmannis.

Muu
---

Soomes on termin "Hullud Päevad" seadusega kaitstud sõnapaar, mida teised kaubandusketid ei tohiks ilma loata sarnaste väljamüükide korral tarvitada.

Eestis on kaubamärgina registreeritud nii "Hullud Päevad" kui ka soomekeelne nimekuju "*Hullut Päivät*", rootsikeelne nimekuju "*Galna Dagar*" ja ingliskeelne nimekuju "*Crazy Days*".

Viited
------

1. ↑  "Stockmann läbi aastate". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2014. Vaadatud 27. märtsil 2014.
2. ↑  Patendiameti kaubamärkide andmebaas, vaadatud 13.02.2015

Välislingid
-----------

* Martin Hanson,Stockmann: Hulludel Päevadel ei müüda vanu laojääke ega seismajäänud kaupa, ärileht.ee 13. aprill 2011
* FOTOD ja VIDEO: Stockmanni ukse taga tungles enne poe avamist juba hulk ostuhuvilisi, ärileht.ee 10. oktoober 2012
* "Stockmanni turundusjuht: hullud päevad pole allahindluskampaania" tarbija 24, 11. oktoober 2012
* "Hullude päevade rüselust näinud naine: sain suure šoki" tarbija24, 9. oktoober 2013
* "Tarbimispsühholoog: hulludele päevadele kogunevad saagijahtijad" tarbija24, 11. aprill 2014
Kalle Jents 2011. aastal
**Kalle Jents** (sündinud 22. juunil 1957 Karksi-Nuias) on Eesti poliitik ja XII Riigikogu liige.

Ta lõpetas 1975. aastal Nuia keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.

Ta astus 1984. aastal EKP-sse, 1988-90 aastatel töötas ta EKP Viljandi Rajoonikomitee ideoloogiasekretärina.

Aastatel 1992–2007 oli ta AS Hetika juhataja. Eesti Reformierakonna liige on ta 3. augustist 2004. Kuulub Reformierakonna volikogusse.

Viljandi linnavolikogu liige oli ta aastatel 1989–1992 ja 2005–2007. Aastatel 2007–2011 oli ta Viljandi linnapea. Sai Viljandi linnapeaks pärast eelmise linnapea Peep Aru siirdumist Riigikogu liikmeks.

Aastatel 2011–2015 oli ta XII Riigikogus, kuulus seal õiguskomisjoni. Ta oli kolme parlamendirühma: Eesti-Iirimaa parlamendirühma, Eesti-Makedoonia parlamendirühma ja Eesti-Tai parlamendirühma liige. Samuti oli ta kolme ühenduse: Mulgimaa toetusrühma, spordi- ja liikumisharrastuse toetusrühma ning Järva- ja Viljandimaa toetusrühma liige.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on kaks tütart.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Eesti Rahvusarhiiv, ERAF.4897.63.32
3. ↑
4. ↑
5. ↑  Viljandi linnapeaks sai Kalle Jents. Sakala, 30. märts 2007

Välislingid
-----------

* Äriregistri päring
* Kalle Jents annetas kogu oma aastapalga Reformierakonnale. Delfi, 25. mai 2012

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Peep Aru** | **Viljandi linnapea**29. märts 2007 – 30. märts 2011 | Järgnev**Loit Kivistik** |
**Kurtna** on küla Harju maakonnas Saku vallas. Asub Kiisa alevikust kagus. 

Seisuga 1. juuli 2021 elas Kurtnas 312 inimest.

Kurtnas asub lõbustuspark Vembu-tembumaa.

Kurtnas peetakse ratsavõistlusi Kurtna karikale.

Kurtnas asuvad Mootorrattamuuseum, Kurtna hotell, lasteaed-põhikool ja Kurtna mõis.

* Kurtna MootorrattamuuseumKurtna Mootorrattamuuseum
* Vembu-TembumaaVembu-Tembumaa

Vaata ka
--------

* Kurtna Lasteaed-Algkool
* Kurtna külanõukogu
* Kurtna katsejaam

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Välislingid
-----------

* Intervjuu: Ants Jürman tahab 45-miljonilist jääväljakut

Saku valla vapp
Saku valla asulad

**Alevikud:** Kiisa | Saku  

**Külad:** Juuliku | Jälgimäe | Kajamaa | Kasemetsa | Kirdalu | Kurtna | Lokuti | Metsanurme | Männiku | Rahula | Roobuka | Saue | Saustinõmme | Sookaera-Metsanurga | Tagadi | Tammemäe | Tõdva | Tänassilma | Üksnurme