recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Candlemass esinemas 2013. aasta Wacken Open Airil
**Candlemass** on Rootsi *doom metal*'i ansambel, mis on tegutsenud vaheaegadega 1984–1994, 1997–2002 ja aastast 2004.

1984. aastal asutas bassimängija Leif Edling uue bändi, mille nimeks sai Candlemass. Selle lauljaks sai Johan Längqvist, trummariks Mats Ekström ning kitarristideks Mats Björkman ja Klas Bergwall. 1986. aastal ilmus bändi esimene album "Epicus Doomicus Metallicus", mis kindlustas Candlemassile kohe tugeva positsiooni *doom metal*'i ringkondades. 1987. aastal lahkus Längqvist laulja kohalt ning Candlemassi uueks vokalistiks sai Messiah Marcolin. Samal aastal ilmus ansambli teine album "Nightfall", kuid bändist lahkusid ka Bergwall ja Ekström. Seejärel sai Candlemassi trummariks Jan Lindh ning kitarristiks Lars Johansson. Nii 1988. kui ka 1989. aastal anti välja uus album, vastavalt "Ancient Dreams" ja "Tales of Creation". 1991. aastal lahkus bändist Messiah Marcolin.

Marcolini lahkumise järel sai Candlemassi uueks lauljaks Thomas Vikström, kellega anti 1992. aastal välja album "Chapter VI". Kuna album polnud kuigivõrd edukas ning Leif Edling otsustas rajada uue ansambli, Abstrakt Algebra, siis peatus Candlemassi tegevus 1994. aastal. Kuid kolm aastat hiljem otsustas Edling Candlemassi tegevust jätkata. Peale tema olid ülejäänud bändi liikmed täiesti uued ning 1998 ja 1999 ilmusid uued albumid: "Dactylis Glomerata" ja "From the 13th Sun". 2002. aastal tulid Candlemassi nime all taas kokku selle varasemad liikmed ning lauljaks sai taas Messiah Marcolin. Kuid juba samal aastal läks Candlemass liikmetevaheliste erimeelsuste tõttu taas laiali ning Edling asutas koos Abstrakt Algebra laulja Mats Levéniga uue ansambli – Krux.

2004. aasta novembris tuli Candlemass aga uuesti kokku ning seejärel salvestati album "Candlemass" (2005), mis võitis ka Rootsi Grammy (Grammys). Vastuolud bändis siiski jätkusid ning 2006. aastal lahkus laulja Messiha Marcolin. 2007. aastal sai Candlemassi uueks lauljaks Robert Lowe, kellega salvestati juba samal aastal album "King of the Grey Islands". 2007. aastal tähistati tagantjärele ka Candlemassi asutamise 20. aastapäeva, mispuhul esines Candlemassiga esimest korda laval ka bändi esimese albumi laulja Johan Längqvist.

2009. aastal ilmus Candlemassi kümnes stuudioalbum "Death Magic Doom" ning 2012. aasta juunis "Psalms for the Dead", mis Leif Edlingi sõnul peaks jääma bändi viimaseks. Juba enne viimase albumi ilmumist lahkus ansamblist laulja Lowe ning tema ülesanded võttis üle Kurxi laulja Mats Levén. Lisaks liitus Candlemassi kontsertkoosseisuga klahvpillimängija Per Wiberg.

2013. aasta jaanuaris valis Sweden Rock Magazine Candlemassi Rootsi kõigi aegade parimaks *hard rock*'i või *heavy metal*'i ansambliks.

Albumid
-------

* Epicus Doomicus Metallicus - 1986
* Nightfall - 1987
* Ancient Dreams - 1988
* Tales of Creation - 1989
* Live - 1990 - live, 1990
* Chapter VI - 1992
* Dactylis Glomerata - 1998
* From the 13th Sun - 1999
* Doomed for Live - Reunion 2003 - live, tuplalevy, 2003
* Candlemass - 2005
* King of the Grey Islands - 2007
* Death Magic Doom - 2009
* Psalms for the Dead - 2012
* The Door to Doom - 2019
* Sweet Evil Sun - 2022
Black Watchi (Royal Highlanders) lõdvendav tunnimees, kunstnik Harry Payne, 1892.
***"Die Damen aus der Hölle"*** (eesti keeles 'daamid põrgust') oli Esimeses maailmasõjas Keskriikide Saksa ja Austria-Ungari vägedes käibel olnud väljend Antanti vägede poolel sõdinud šoti meeste mõnitamiseks ja pilkamiseks. 

Esimesed olid sõjaliselt hõivanud Serbia ja Montenegro kuningriigid ning Albaania vürstkonna. Keskriikide liitu kuulunud Bulgaaria kuningriigi abiga kujunes otsene vastasseis Kreeka kuningriigi piiril.

1914. aasta juulis oli Lääne-Balkanil vallandunud algav maailmasõda. Balkani poolsaarele hea merepääsuga Salonika linna alla hakkas 1915. aasta novembris kogunema šotlastest moodustatud Suurbritannia rügement, mis võttis osa 1916. aasta Antanti sõjalistest operatsioonidest. 

Sakslased püüdsid naeruvääristada nende seelikuid meenutavaid kilte ja tugevat võitlusvõimet. Kuid 10. teenistuspataljoni šotlased võtsid väljendit *The Ladies from Hell* isekeskis komplimendina ning vastasid, et nad on piisavalt kõvad mehed, et sõjas kartmatult kasvõi vastassugupoole rõivaid kanda!

Sakslastest keisrivägede küllaltki noobel keelekasutus osutab siiski nende aukartusele šotlaste ees.
**Diegees** (kreeka keeles διήγησις, *diḗgesis*, "kirjeldamine", "kujutamine") on mõiste mimees paarismõiste. Mõlemad mõisted on teineteisega proto-narratoloogilistel eesmärkidel ühendatud Platoni "Riigis" (3.392c–398b). 

Erinevalt tähendusest, mille diegees on omandanud tänapäeval, on see Platonil narratiiv laias tähenduses, kandes ja edastades ajaloolisele raamistikule tuginevat teavet (sündmused toimuvad kas "minevikus, olevikus või tulevikus", Riik 392d). Platonil on diegees diskursiivse stiili või esitusviisi (*lexis*) tasandil jagatud kolme tüüpi: 

1) *haple diegesis*, "tavaline" ehk "segunemata" diegees, poeedi või mõne muu jutustaja "häälega" esitatud lugu (Riik 392d);
2) *diegesis dia mimeseos* ehk narratiiv "mimeesi abil", loo (näiteks draama) tegelase "häälega" esitatud otsene kõne (Riik 394b-c) ja
3) *diegesis di’ amphoteron*, ehk ühendatud narratiiv, mis seob või segab mõlemat eelmist tüüpi, näiteks Homerose eepikas.

Vaata ka
--------

* Mimees

Välislingid
-----------

* Stephen Halliwell. Diegesis - Mimesis
Noel Acciari 2016. aastal Boston Bruinsi mängijana
**Noel Acciari** (sündinud 1. detsembril 1991 Johnstonis, Rhode Islandis) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründjana NHL-i klubis Toronto Maple Leafs.

Aastatel 2012–2015 mängis ta Providence College'i jäähokimeeskonnas. 2015. aastal tuli ta Providence College'iga ülikoolide meistriks.

2015. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Boston Bruins. Hooaja 2015/16 alguses asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Boston Bruinsi tütarklubis Providence Bruins. NHL-is debüteeris ta 1. märtsil 2016 mängus Calgary Flamesi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 28. märtsil 2017 mängus Nashville Predatorsi vastu. 2017. aasta juunis pikendas ta Bruinsiga lepingut kahe aasta võrra. Acciari resultatiivseim hooaeg Bruinsis oli 2018/19, mil ta lõi kuus väravat ja andis kaheksa väravasöötu. Samal hooajal jõudis ta Bruinsiga Stanley karikavõistlustel finaali, kus kaotati St. Louis Bluesile.

2019. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu NHL-i klubiga Florida Panthers. Hooajal 2019/20 tegi Acciari NHL-is seni oma resultatiivseima hooaja (20+7).

2022. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu St. Louis Bluesiga. 2023. aasta veebruaris kaubeldi ta koos Ryan O'Reillyga Bluesist Toronto Maple Leafsi.

Viited
------

1. ↑  "Bruins sign Providence College forward Noel Acciari". *Boston Globe*. 8. juuni 2015. Vaadatud 8. juunil 2015.
2. ↑  "Bruins Sign Noel Acciari To 2-Year Contract". *NHL.com*. 28. juuni 2017. Vaadatud 28. juunil 2017.
3. ↑  "Panthers Agree to Terms on 3-Year Contract with Forward Noel Acciari". National Hockey League. 1. juuli 2019. Vaadatud 6. märtsil 2023.
4. ↑  "Acciari signs one-year deal with Blues". St. Louis Blues. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022.
5. ↑  "O'Reilly, Acciari traded to Maple Leafs from Blues for draft picks". *National Hockey League*. Vaadatud 18. veebruaril 2023.

Välislingid
-----------

* Noel Acciari NHL.com lehel
* Noel Acciari hockeydb.com lehel

| * v
* r
Toronto Maple Leafs |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Erik Källgren **·** Matt Murray **·** Ilja Samsonov **·** Joseph Woll |
| 
**Kaitsjad**: Jordie Benn **·** T. J. Brodie **·** Mark Giordano **·** Erik Gustafsson **·** Justin Holl **·** Timothy Liljegren **·** Mac Hollowell **·** Jake McCabe **·** Victor Mete **·** Jake Muzzin **·** Morgan Rielly **·** Luke Schenn **·** Conor Timmins |
| 
**Ründajad**: Nick Abruzzese **·** Noel Acciari **·** Zach Aston-Reese **·** Michael Bunting **·** Pontus Holmberg **·** Calle Järnkrok **·** Alexander Kerfoot **·** Matthew Knies **·** David Kämpf **·** Sam Lafferty **·** Mitchell Marner **·** Auston Matthews **·** William Nylander **·** Ryan O'Reilly **·** Nick Robertson **·** Wayne Simmonds **·** John Tavares |
**Cantali departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.

2015. aastani kuulus departemang Auvergne'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aurillac | 82 679 | 1937 | 12 | 96 |
| Mauriac | 26 827 | 1278 | 6 | 55 |
| Saint-Flour | 38 656 | 2511 | 9 | 109 |

Vaata ka
--------

* Cantali departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Vereimejalased** ehk **vampiirid** (*Desmodontinae*) on käsitiivaliste seltsi lehtninalaste sugukonda kuuluv imetajate alamsugukond. Vanemas kirjanduses räägiti eraldi vereimejalaste (*Desmodontidae*) sugukonnast. 

Sellesse kuuluvad verest toituvad nahkhiired. Neid on kolm liiki: suur-vereimeja (*Desmodus rotundus)*, *Diphylla ecaudata* ja *Diaemus youngi*. Kõik nad elavad Ameerikas, Mehhikost Brasiilia, Tšiili ja Argentinani. 

Need liigid on üksteisest nii erinevad, et nad arvatakse eri perekondadesse, millest igaühte kuulub üks liik. Eraldi sugukonda neid enam ei arvata, sest see varjutaks nende sarnasuse teiste lehtninalastega. 

Vampiirnahkhiired toituvad üldiselt kari- ja metsloomade verest, kuid ei ütle ära ka inimverest. Võrreldes inimesega pole vampiirnahkhiired eriti suured loomad, mistõttu inimest n-ö verest tühjaks imeda ei suuda ning suuremat ohtu endast ei kujuta, kuid Brasiiliast ja Peruust on teada mitmeid surmaga lõppenud juhtumeid, kui vampiirnahkhiired on nakatanud inimesi marutaudi.

Vampiirnahkhiirte sülg sisaldab erilist glükoproteiini drakuliin, mis ei lase hammustuskohas verel hüübida ning võimaldab loomal pikema aja vältel haavast immitsevat verd lakkuda.

Viited
------

1. ↑  Peruus ründavad inimesi vampiirnahkhiired. ERR Novaator. Vaadatud 24.11.15
2. ↑  Fernandez AZ, Tablante A, Bartoli F, Beguin S, Hemker HC, Apitz-Castro R. (1998) "Expression of biological activity of draculin, the anticoagulant factor from vampire bat saliva, is strictly dependent on the appropriate glycosylation of the native molecule." *Biochimia et Biophysica Acta*; 1425(2):291-9.

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vereimejalased** |
Vercingetorixi kuldstateer
Vercingetorix alistumas Julius Caesaraile. Lionel Royeri maal.
Vercingetorixi memoriaal Alesias, Alise-Sainte-Reine küla lähistel.
**Vercingetorix** (72 eKr – 46 eKr) oli gallialaste juht, arvernide pealik. Ta oli suure, peaaegu kõiki gallialasi haarava viimase roomlaste-vastase ülestõusu juht 52 eKr. 

Julius Caesar ruttas Galliasse ülestõusu maha suruma. Vercingetorix oli võimekas juht ning taandus looduslikesse kindlustustesse, põletades samal ajal linnu, et takistada Rooma leegionide varustamist. Caesar ja tema staabiülem Labienus said esimestes, väiksemates kokkupõrketes tõsiselt lüüa. 

Pärast viljatut, kaotusterohket rünnakut arvernide pealinnale Gergoviale (praeguse Clermont-Ferrand'i lähedal Auvergne'is) oli Caesar sunnitud taganema. Sealjuures saatis Vercingetorix teda tugeva väega, millega olid liitunud ka heduid, kes seni olid Caesarile truuks jäänud, ja Caesaril oli oht oma seniste pingutuste viljad vähemalt esialgu kaotada. Ent Vercingetorix laskis näiliselt soodsatel asjaoludel end ahvatlema roomlastele lahingut andma ning ta sai hävitava kaotuse osaliseks. 

Kui Vercingetorix taandus Alesiasse (praegune Alise-Sainte-Reine Côte d'Ori departemangus Dijoni lähedal, kuhu Napoleon III 1864 laskis Vercingetorixi auks rajada 6,5 m kõrguse pronkskuju) ning Caesar hakkas teda seal piirama. Kui Vercingetorix kutsus gallialastest liitlased ründama Alesiat piiravaid roomlasi, lõid roomlased taganevaid vägesid ning vallutasid kindluse. 

Vercingetorix tegi kõik, et vaenlasele vastupanu osutada. Kui ta aga siiski roomlaste energiale ja taibukusele alla jäi, andis ta ise oma vägedele nõu alla anda ning teda elavana või surnuna võitjatele välja anda, et paremaid tingimusi saavutada. Vercingetorix viidi Caesari ette, kes laskis ta aheldada. Pärast näitamist triumfirongkäigus Roomas laskis Caesar ta hukata.

Välislingid
-----------

* Jaan Kaplinski luuletus "Vercingetorix ütles" kogus *Tolmust ja värvidest* lk 8
* Jaan Kaplinski: Vercingetorix kõneleb ordumeistriga
* Asterix ja seriaalikangelased kui ajalootunni abimaterjalid
Scott Arfield (2018)
**Scott Arfield** (sündinud 1. novembril 1988 Dechmontis) on Šotimaal sündinud jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Rangers ja esindab koondises Kanadat. Ta on koondise kapten. 

Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal Šotimaa kõrgliiga klubis Falkirk. 2010. aasta mais liitus ta Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubiga Huddersfield Town. Hooajal kindlustati 2011–12 pääs esiliigasse. 2013. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Burnley. Hooajal 2013–14 tõusis ta Burnley Inglismaa kõrgliigasse. Kokku mängis Arfield Burnleys viis hooaega, millest kolm hooaega kõrgliigas.

2018. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Rangersiga.

Arfield kuulus Šotimaa noortekoondistesse, kuid otsustas rahvuskoondises esindama hakata Kanadat. Debüüdi Kanda jalgpallikoondises tegi ta 25. märtsil 2016 mängus Mehhiko vastu. Ta kuulus Kanada koondisse 2017. aasta CONCACAF Gold Cupil, mille esimeses alagrupimängus lõi Prantsuse Guajaana vastu koondisekarjääri esimese värava.
Johann Albrecht
**Johann Albrecht** (8. detsember 1857 – 16. veebruar 1920) oli Mecklenburgide dünastia liige, kes teenis kahe Saksa keisririigi liiduriigi regendina: 1897–1901 Mecklenburg-Schwerini suurhertsogkonna regent oma vennapojale Friedrich Franz IV-le ja 1907–1913 oli ta Braunschweigi hertsogkonna regent.

Sünd ja huvid
-------------

Mecklenburgi hertsog Johann Albrecht sündis Schwerinis Friedrich Franz II ja tema abikaasa Auguste Reuß zu Köstritzi viienda lapsena. Hertsog Johann Albrecht sai hariduse Dresdenis, tegi karjääri Preisi armees ja oli tuntud spordiarmastuse poolest. Samuti tekkis tal huvi Saksa koloniaalimpeeriumi vastu, ta oli pangermanistliku liidu kaasasutaja ja sai 1895. aastal Saksa koloniaalühingu presidendiks.

Regentlus
---------

Pärast oma venna Friedrich Franz III surma 10. aprillil 1897 määrati hertsog Johann Albrecht regendiks oma noorele vennapojale, uuele suurhertsogile Friedrich Franz IV-le pärast vanema venna Paul Friedrichi loobumist regentlusest. Ta valitses regendina kuni vennapoja täisikka jõudmiseni 9. aprillil 1901, kui viimane hakkas ise suurhertsogkonda valitsema.

28. mail 1907 valis Braunschweigi hertsogkonna riigipäev hertsog Johann Albrechti pärast Preisimaa printsi Albrechti surma regendiks; ta võttis pakkumise vastu ja saabus 5. juunil 1907 Braunschweigi. Regentluse põhjus Braunschweigis oli see, et kui hertsog Wilhelm 1884. aastal suri, ei saanud tema kauge nõbu ja pärija Ernst August von Hannover hertsogkonda üle võtta, sest ta keeldus loobumast oma nõuetest Hannoveri kuningriigile, mille Preisimaa 1866. aastal annekteeris.

Vahetult pärast regendiks hakkamist jalutas hertsog Johann Albrecht Braunschweigis tsiviilriietes, külastades muuseume, raamatukogusid ja muid hertsogkonna asutusi, esitades inimestele küsimusi nende elutingimuste kohta. Seejärel seadis ta sisse ta iganädalase audientsi, kuhu inimesed said tulla ja talle palveid esitada. Muu hulgas kärpis hertsog Johann Albrecht kuningliku leibkonna kulusid, vähendades teenrite arvu majapidamiseks hädavajaliku miinimumini.

Regentlus lõppes 1. novembril 1913, kui kroonprints Ernst Augusti poeg Ernst August sai asuda hertsogkonda, olles abiellunud Saksa keisri Wilhelm II ainsa tütre Viktoria Luise von Preußeniga. Abiellumine aitas kahandada lõhet Hannoveri ja Hohenzollernite dünastia vahel.

Sõja-aastad
-----------

Esimese maailmasõja ajal tegutses hertsog Johann Albrecht Saksa koloniaalühingus, kaitstes Saksamaa koloniaalvaldusi nendest loobumise ettepanekute eest. 2. septembril 1917 määrati ta sõjaka Isamaapartei auesimeheks.

Hertsog Johann Albrecht suri 1920. aastal Wiligradi lossis Lübstorfi lähedal.

Abielud
-------

Johann Albrecht oli kaks korda abielus. 6. novembril 1886 abiellus ta Weimaris suurhertsog Carl Alexanderi tütre Elisabethiga. 15. detsembril 1909 abiellus ta Braunschweigis Elisabeth zu Stolberg-Roßlaga. Mõlemad abielud olid lastetud.
**Abiajamine** või **viinutamine** (Lõuna-Eestis ka *linutamine*, Saaremaal ja Virumaal *ajamine*) oli 20. sajandi alguseni vana külakondlik abistamiskomme, mis seisnes vaestele või tuleõnnetuse ohvritele õlgede, heina, põhu, kartulite, lina vms andmises lonksu viina või õlle vastu. 

Abi ajamas käidi põhiliselt sügisel ja talvel eeskätt sugulaste ja tuttavate juures.

Eesti talupojapulmas nimetati viinutamiseks tava, kui mõrsja käis kosjaviinaga sugulastele pulmadest teatamas, saades vastu andeid (nt Jõhvi, Kuusalu, Märjamaa, Vändra jm). Lisaks tähendas viinutama ehk *hundihända ajama* (nt Rapla, Varbla, Tõstamaa, Pärnu-Jaagupi, Kolga-Jaani jm) pruudiandide kogumist, mida teostas mõrsja koos abilisega. Kogujad pakkusid viina (ja ninatubakat), neile anti villu, lõnga ja valmisesemeid (sukad, sokid, kindad, vööd jne). Hilisemal ajal anti kingiks eelmise pulma veimavakast saadud annid (mis muutusid seega tarbeesemetest rändkinkideks). Kogumas käidi kas teisipäeval, neljapäeval või laupäeval (nn head päevad) – ühel päeval nädalas, käidi nii tuttavate kui võõraste pool, eriti just viimaste pool. Komme püsis Eestis kohati veel 1930. aastateni.

Viited
------

1. ↑   Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 352
2. ↑   Ülo Tedre. Pulmasõnastik I
3. ↑   Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 3
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jalgpallurist; poliitiku kohta vaata artiklit Scott Brown (poliitik).* |

---

Scott Brown 2009. aastal Celticu särgis
**Scott Brown** (sündinud 25. juunil 1985 Dunfermline'is) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic.

Ta alustas klubikarjääri Hibernianis, mille noorteakadeemiaga liitus 1999. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2002–03. Hiberniani põhimeeskonnas mängis ta kokku viis hooaega ja ainsaks tiitliks Hibernianiga jäi hooajal 2006–07 võidetud Šoti liigakarikas. Samal hooajal võitis ta lisaks Šoti liiga hooaja parimaks noormängijaks. 2007. aasta mais siirdus ta 4,4 miljoni naelsterlingi eest Celticu. See oli suurim üleminek kahe Šotimaa klubi vahel.

Celticuga on Brown tulnud kümme korda Šotimaa meistriks, võitnud viis karikat ja kuus korda liigakarika. Alates 2010. aasta veebruarist on ta olnud klubi kapten. Hooaegadel 2008–09 ja 2017–18 on ta mängijate poolt valitud liiga parimaks mängijaks ning hooajal 2017–18 lisaks Šotimaa hooaja parimaks jalgpalluriks. Celticu aasta mängijaks on ta valitud 2009 ja 2018. Šotimaa liiga sümboolsesse koosseisu on valitud hooaegadel 2006–07, 2008–09, 2014–15, 2016–17, 2017–18 ja 2018–19.

Šotimaa jalgpallikoondises mängis Brown aastatel 2005–2017 kokku 55 korda ja lõi neli väravat. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2009 MM-i valikmängus Makedoonia vastu. Ülejäänud kolm väravat tulid sõprusmängudest.

Saavutused
----------

Hibernian
* Scottish League Cup: 2006–07

Celtic
* Scottish Premiership (10): 2007–08, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Scottish Cup (5): 2010–11, 2012–13, 2016–17, 2017–18, 2018–19
* Scottish League Cup (6): 2008–09, 2014–15, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
**Johann Bernhard von Gebhardt** (3. juuni 1764 Wehlau Ida-Preisimaa – 1. aprill 1845 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Sündis Wehlaus Ida-Preisimaal (praegu Znamensk, Kaliningradi oblastis). Õppis Wehlau koolis. Immatrikuleeriti Königsbergi ülikooli 8. detsembril 1781, oli kohal veel 1785. Sai tööle Tallinna linnakooli aastal 1789, kooli rektoriks 1792. 

Kutsuti Tallinna Niguliste koguduse diakoniks 3. oktoobril 1795, ametisse ordineeriti 28. novembril 1795. Oli Tallinna Niguliste koguduse diakonõpetaja aastatel 1795–1809. Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetajaks sai aastal 1809, emeriteerus aastal 1842. Tallinna linnakonsistooriumi assessoriks sai aastal 1819, Tallinna koolikolleegiumi liikmeks sai aastal 1833.

Isiklikku
---------

Tema poeg Carl Bernhard von Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, teine poeg Ferdinand Theodor von Gebhardt (ja tema poeg Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt) olid Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad. Poja Ferdinand Theodori teine poeg Eduard Karl Franz von Gebhardt oli maalikunstnik ja Düsseldorfi Kuns­ti­akadeemia professor. Tema väimees Jakob Johann Gonsior oli Tallinna raehärra.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Emajõgi Emajõe-Suursoo maastikukaitsealal
Emajõe-Suursoo MKA, Emajõe suudmeala hoiuala ja Pähklisaare MKA kaardil.
**Emajõe-Suursoo maastikukaitseala** oli kaitseala Tartu maakonnas Luunja, Meeksi, Mäksa, Vara ja Võnnu valla aladel.

Emajõe-Suursoo on Eesti suurim deltasoostik ja selle pindala on umbes 1000 km². Soostiku kaitseks moodustati 1981. aastal kaitseala.

Maastikukaitseala keskus — ühtlasi Emajõe-Suursoo looduskeskus — asus Tartust umbes 24 km kaugusel Emajõe vasakul kaldal (geograafilised koordinaadid 58°22'55 *N, 27°6'20* E) Kavastu külas. 

2006. aasta 1. jaanuarist oli Emajõe-Suursoo maastikukaitseala Riikliku Looduskaitsekeskuse Jõgeva-Tartu regiooni koosseisus.

Endise kaitseala piiridesse jääb 3 suurt ja 5 väiksemat järve: Leegu järv, Kalli järv, Soitsejärv, Võngjärv ning Lääniste Ahijärv. 

Sügisel 2010 peeti Emajõe-Suursoos maailma esimesed jõhvikakorjamise maailmameistrivõistlused.

10. jaanuarist 2014 Emajõe-Suursoo maastikukaitseala likvideeriti, sellest ning ümbritsevatest kaitsealadest moodustati Peipsiveere looduskaitseala.

Välislingid
-----------

* Kaitseala ametlik lehekülg
* Esimene jõhvika-MM tuleb Eestis Maaleht, 6. mai 2010
***Candida albicans*** on seeneliik *Candida* perekonnast. *Candida albicans* võib mitmete tegurite toimel elusorganismides paljuneda ohtlikuks seenpatogeeniks. 

*Candida albicans*'iga kommensalismis elavad organismid pole teada, uuringute kohaselt eluneb seen ühes biokiles vahel koos *Candida auris*'e ja bakteri *Staphylococcus aureus*'ega ja kuulub mitmete loomade, näiteks lindude, maoliste ja imetajate mikrofloorasse. 

*Candida albicans* kuulub ka inimese normaalse naha-, limaskesta ja tupe mikrofloorasse, st elab inimese nahal ja limaskestadel; siin hoiavad tema vohamist kontrolli all teised normaalse mikrofloora mikroobid ning ka katteepiteeli toodetud antimikroobsed ained. 

*Candida albicans*'i peetakse oportunistlikuks pärmseenhaiguse tekitajaks osadel, peamiselt immuunpuudulikkuse seisunditega eri vanuses inimestel (vastsündinutest vanuriteni). 

 *Pikemalt artiklis Kandidoos#Candida albicans-kandidoos*
Seen võib ületada teiste mikroobide elualad, kui antibiootikumide tarvitamise tagajärjel saavad kahjustada kasulike bakterite kolooniad või kui neil tekivad iseäranis soodsad kasvutingimused, näiteks põhjustada suhkurtõbe ja kandidoose. Sattudes vereringesse võib seen mitmes elundis nagu süda, kopsud, põrn, maks jne kandideemiat, nahal aga nahapärmseentõbe, ja ka generaliseerunud kandidoosi (*candidosis systemica*) esile kutsuda. Nosokomiaalse fungeemia korral peetakse elumusprognoose halvaks. 

*Candida albicans* kasvab ka mitmete seenevastaste ainete, näiteks asoolide, ehhinokandiinide ja flukonasooli juures.

Viited
------

1. ↑  Candida albicans at NCBI Taxonomy browser, url accessed 2006-12-26
2. ↑  McClary, Dan Otho (1952). "Factors Affecting the Morphology of Candida Albicans". *Annals of the Missouri Botanical Garden*. **39** (2): 137–164. DOI:10.2307/2394509. JSTOR 2394509.
3. ↑  Marek Strandberg & Kai Kisand, *Seente ja inimeste sõda*, Sirp, 20.04.2012

Välislingid
-----------

Seenpatogeen
* Eugene P. Schoch Jr. MD, *Thymic Conversion of Candida albicans From Commensalism to Pathogenism*, märts 1971, Arch Dermatol. 1971;103(3):311–319. doi:10.1001/archderm.1971.04000150081012
* Jonathan P Richardson ja David L Moyes, *Adaptive immune responses to Candida albicans infection*, Virulence. mai-juuni 2015 ; 6(4): 327–337, doi: 10.1080/21505594.2015.1004977, PMCID: PMC4601188
Scott Mayfield 2015. aastal Bridgeport Sound Tigersi meeskonnas
**Scott Mayfield** (sündinud 14. oktoobril 1992 Saint Louises Missouri osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis New York Islanders.

Aastatel 2009–2011 mängis ta United States Hockey League'i klubis Youngstown Phantoms ja 2011–2013 Denveri Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2011. aastal valis Islanders ta NHL-i *draft* '​is 34. valikuna. 2013. aasta aprillis sõlmis ta Islandersiga kolmeaastase lepingu. Hooaja 2012–13 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers. NHL-is tegi Mayfield debüüdi 6. aprillil 2014 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 9. aprillil 2016 mängus Buffalo Sabresi vastu. Pärast mitut hooaega, kus ta sai enam mänguaega Sound Tigersi meeskonnas, kindlustas Mayfield hooajal 2017–18 koha Islandersi põhikoosseisus. 2018. aasta jaanuaris pikendas ta Islandersiga lepingut viie aasta võrra.

Välislingid
-----------

* Scott Mayfield NHL.com lehel
* Scott Mayfield hockeydb.com lehel
Fassaadid
Fassaadid
**Fassaad** (prantsuse keeles *façade*, ladina keeles *facies*, nägu) on hoone esinduskülg, teistest sama hoone külgedest arhitektuurse lahenduse, kujunduselementide või muude tunnuste põhjal selgelt eristuv külg. See on harilikult hoone esisein, kuid võib olla ka tagasein või külgsein.

Sõna "fassaad" tuleb prantsuse keelest, kus "façade" tähendab esikülge ja nägu.

Argikeeles nimetatakse fassaadiks hoone kõiki välisseinu.

Arhitektuuris on hoone fassaad sageli projekteerimise seisukohast väga oluline, sest kujundab hoone üldmulje.

Paljude majade fassaad on ajalooline ja kohalikud eeskirjad või teised seadused piiravad selle muutmist või isegi keelavad seda.

Uue maja projekteerimisel tuleb arvestada, et fassaad läheks kokku ümbrusega, sealhulgas lähedaolevate majade fassaadidega.

Kõrghoone fassaad
-----------------

Tänapäeva arhitektuuris, eriti kõrghoonetes, on fassaadi järgi sageli raske kindlaks teha maja korruste arvu. Näiteks võib fassaad olla kujundatud klaasseinana, milles siiski on näha betoonist põrandaplaate.

Mõnikord, eriti kõrghoonetes, võidakse fassaadilt nõuda vastavust kindlale tulekindlusklassile, näiteks kui kaks hoonet on teineteisele väga lähedale ehitatud, et vähendada tule leviku tõenäosust ühest hoonest teise. Sel juhul võib fassaadil olla vaja kasutada kindla tulekindlusklassi aknaid ja uksi, et seinal oleks vajalik tulekindlusklass. Tuletõkkeseintes võib olla kasutatud näiteks mineraalvilla. Ükskõik, kas fassaad mingile tulekindlusklassile vastab või ei, tuleb kõrghoonete fassaadide juures alati tulekindlusega arvestada, sest fassaadi tükid võivad alla kukkudes kahju tekitada nii jalakäijatele, tuletõrjujatele kui tuletõrjevoolikutele. Tulekahju purustab aknad ja sulatab üles aknaraamid, mis tavaliselt on tehtud alumiiniumist, sest alumiiniumi sulamistemperatuur on 660 °C, aga tulekahjus võib temperatuur küündida 1100 °C-ni.

Mõned ehituseeskirjad seavad piiranguid sellele, kui suurt osa maja fassaadist tohivad aknad katta.

Fassaadid filmitööstuses
------------------------

Filmitööstuses on paljud majadena esitatavad ehitised üksnes fassaadid, mida on palju odavam rajada kui päris ehitisi, liiatigi ei laiene neile ehituseeskirjad. Neid hoiavad sageli tagantpoolt püsti toed ning seal võivad olla mingid kastid või redelid, mille abil näitlejad kaamera vaatevälja või sealt ära astuvad.

Ainult fassaadidest koosnevad ka potjomkini külad.
New Scotland Yard, London
Endine New Scotland Yardi hoone Victoria Streetil, mille ees olnud märk on ülemisel pildil
Endine New Scotland Yardi hoone (Norman Shaw Buildings) Victoria Embankmentil. Tänapäeval kasutab hoonet Suurbritannia parlament. Taamal paistab Big Ben
Curtis Green Building on praegune New Scotland Yardi asukoht. Hoone on Norman Shaw Buildingu naabermaja
**Scotland Yard** (ametlikult **New Scotland Yard**) on Suurbritannia pealinna Londoni politseiteenistuse (Metropolitan Police Service) peakorteri nimi. Scotland Yardi asutas 1829. aastal Robert Peel. 

Asutuse nimi on tuletatud metonüümia teel Metropolitan Police'i peakorteri algsest asukohast aadressil Whitehall Place 4, mille tagumine sissepääs asus Great Scotland Yardi tänaval. Great Scotland Yardi tänava sissekäigust sai politseijaoskonna avalik sissepääs. Aja jooksul muutus tänava nimi Metropolitan Police'i sünonüümiks. 

The New York Times kirjutas 1964. aastal, et nii nagu Wall Street on andnud nime New Yorgi rahandusmaailmale, on Scotland Yard andnud nime Londoni politseile. 1890. aastal kolis Metropolitan Police oma peakorteri Victoria Embankmentile, 1967. aastal sealt Broadway tänavale ja 2016. aastal tagasi Victoria Embankmentile. Kõigi uute peakorterite kohta on hakatud kasutama nime "New Scotland Yard" (Uus Scotland Yard).

Viited
------

1. ↑  Metropolitan Police Service - History of the Metropolitan Police Service vaadatud 2012-06-30
2. ↑  Farnsworth, Clyde H. "Move is planned by Scotland Yard," *The New York Times, May 15, 1964.*
3. ↑  Encyclopaedia Britannica, vaadatud 2018-02-04
4. ↑  Eesti keeles sõna-sõnalt: „Šotimaa uus hoov"

Välislingid
-----------

* Metropolitan Police Branches
* Metropolitan Police; Time Line 1829–1849
* Metropolitan Police Crime Academy
* Blumberg, Jess. "A Brief History of Scotland Yard", Smithsonian.com, September 28, 2007.
* Metropolitan Police Act 1829
* learnhistory.org.uk Crime, Punishment and Protest Through Time, c.1450-2004
Karkjalg lennul
Karkjala muna
**Karkjalg** (*Himantopus himantopus*) on linnuliik naaskelnoklaste sugukonnast karkjala perekonnast.

Välimus
-------

Karkjalg on 33–36 cm pikkune lind. Sulestik on alt valge ja pealt must. Jalad on pikad (kuni 40 cm) ja roosad. Nokk on pikk ja musta värvi. 

Karkjalg kaalub 140–205 grammi. Tiibade siruulatus on 75 cm.

Areaal
------

Karkjalg on laialt levinud, ta pesitseb Vahemere maades, Kesk-Aasias, Ameerikas, Austraalias ja Okeaanias. Euroopa karkjalad talvituvad Aafrikas ja Lähis-Idas. Karkjalg on rändlind.

Eestis on karkjalg üsna harv eksikülaline. 2022. aastal pesitses Audru poldril esimest korda kaks paari karkjalgu, kes mõlemad haudusid välja lennuvõimeliseks saanud pojad.

Alamliigid
----------

Karkjalal eristatakse 5–7 alamliiki, mis sageli jaotatakse 2–4 liigiks.

Viited
------

1. ↑  "Kabli linnujaamas oli ajalooline päev: püünisesse jäi linnuharuldus". *Pärnu Postimees* 18. oktoober 2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Karkjalg** |

* Karkjalg andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Johann Albrecht von Hohenzollern** ehk **Johann Albrecht von Brandenburg-Ansbach** (ka *Johann Albrecht von Magdeburg* või *Johann Albrecht von Halberstadt*; 20. september 1499 – 15. mai 1550) oli Brandenburg-Ansbach-Bayreuthi mittevalitsev markkrahv ja Magdeburgi peapiiskop ning Halberstadti piiskop.

Tema isa oli Ansbachi markkrahv Friedrich II ja ema Kazimierz IV tütar Sophia. Tal oli 16 õde-venda, tema oli neist viieteistkümnes. Tuntumad tema vendadest olid Albrecht, kes oli Saksa ordu kõrgmeister ja hiljem esimene Preisimaa hertsog, ja Wilhelm, kes oli viimane Riia peapiiskop. Et Johann Albrecht oli vanuselt eelviimane vend, polnud tal ilmaliku pärandi saamiseks lootust ja talle valiti vaimuliku tee. 

1523. aastal nimetas tema onupoeg, kardinal, Mainzi peapiiskop, Magdeburgi peapiiskop ja Halberstadti piiskop Albrecht ta Magdeburgi koadjuutoriks. 1541. aastal nimetati ta Magdeburgi ja Halberstadti asehalduriks, 1545. aastal, pärast Albrechti surma, sai ta aga mõlema valduse valitsejaks. Karl V kinnitas need valdused talle 1548. aastal. Ta püüdis takistada protestantluse levikut oma piiskopkondades, kuid küllaltki edutult.

Kuigi veendunud katoliiklane, tegutses Johann Albrecht ka oma protestantliku venna Albrechti huvides, olles tema esindajaks nii paavsti kui ka keisri juures. Ta oli teatud aja orduprokuraatorina ametis ka Saksa ordu juures, kuid tal tekkisid tõsised vastuolud Saksa haruga, mis püüdis Preisimaad tema venna käest endale saada. Johann Albrecht toetas ka Wilhelmi saamist Riia peapiiskopiks.

Sugupuu
-------


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  **Johann Albrecht von Hohenzollern**  | Friedrich II (1460–1535), Ansbachi valitseja | Albrecht Achilles (1414–1486), Brandenburgi kuurvürst | Friedrich I (1371–1440), Brandenburgi kuurvürst |
| Elisabeth Baierist, Baieri hertsogi tütar |
| Anna von Sachsen (1437–1512) | Friedrich II (1412–1464), Saksi hertsog |
| Margarethe Austriast, Ernst Raudse (Habsburgi) tütar |
| Zofia Jagiellonka (1465–1512) | Kazimierz IV (1427–1492), Poola kuningas | Jogaila (1351–1434), Algirdase poeg |
| Sophia Holszanyst (1402–1461), Jogaila viimane abikaasa |
| Elisabeth von Habsburg (1437–1505) | Albrecht II (1397–1439), Saksa kuningas |
| Elisabeth von Luxemburg, keiser Sigismundi tütar |

Kirjandus
---------

* Christiane Schuchard, "Preußen, Franken, Rom. Der Briefwechsel zwischen Hochmeister Albrecht von Brandenburg und seinen Brüdern Johann Albrecht und Gumprecht", "Schriftkultur und Landesgeschichte: Studien zum südlichen Ostseeraum vom 12. bis zum 16. Jahrhundert (Mitteldeutsche Forschungen 115)", toim. Matthias Thumser, Köln etc: Böhlau, 1997, lk 219–239.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Albrecht** | **Magdeburgi peapiiskop**1545–1550 | Järgnev:**Friedrich IV von Brandenburg** |
| **Halberstadti piiskop**1545–1550


 |
**Jänijõgi** (ka *Jäneda jõgi*) on jõgi Põhja-Eestis, Jägala jõe parempoolne lisajõgi. See voolab kolmes maakonnas: Järvamaal, Lääne-Virumaal ja Harjumaal.

Jänijõe pikkus on 31,6 km ja valgla pindala 172 km².

Jänijõgi algab Järvamaal Järva vallas Käravete alevikus ning kulgeb enam-vähem paralleelselt Käravete ja Aegviidu vahelise Piibe maantee lõiguga maanteest edelas. Jõgi voolab algul loodesse, läbib Kukevere ja jõuab Lääne-Virumaale Tapa valda. See voolab läbi Raudla ja Jäneda ning jõuab Harjumaale Anija valda. Varsti pärast seda eemaldub Jänijõgi maanteest, teeb jõnksu lõunasse ja siseneb uuesti Lääne-Virumaale, pöördub taas loodesse ja voolab kuni Harjumaa piirini. Edasi kulgeb Jänijõgi Harjumaa piirijõena algul Lääne-Virumaaga, seejärel Järvamaaga. Pisut enne lõppu jõuab Jänijõgi Harjumaale Anija valda, ühineb oma vasakpoolse lisajõe Tarvasjõega ja suubub paremalt Jägala jõkke.

Etümoloogia
-----------

Jõe algne nimi oli Jäneda jõgi. Praegune nimi on selle lühenenud vorm. Kuna Jäneda saksakeelne nimi on Jendel, siis on kasutatud kuni 19. sajandi lõpuni ka Jändla jõe nime. Jäneda jõe nimi oli tarvitusel kuni 1920. aastateni. Pirsu küla kohal on teda nimetatud ka Pirsu jõeks.

Esimest korda on Jänijõge mainitud 1688. aastal kujul *Jendelska åån*. 1840. aastast pärineb nimekuju Река Енеда, 1859. aastast Jennijöggi, 1883. aastast Jendla jõgi ja 1924. aastast Jänedajõgi.

Jänijõe luhaheinamaa Mustjõe külas

Viited
------

1. ↑  Suur maailma atlas, lk 186.
2. 1 2  Eesti kohanimeraamat, lk. 136

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jänijõgi** |

* Jänijõgi keskkonnaportaalis
Fatima kirik Kasselis Saksamaal
**Fatima kirik** (ametlik nimi "Maria Königin des Friedens") on roomakatoliku kirik Saksamaal Kasselis (Memelweg 19). Kiriku nimi pärineb Fátima neitsi Maarja ilmutusest.

Gottfried Böhmi 1959. aastal valminud projekt on väga monumentaalse vormikeelega. Kirikuhoone on mõlemast otsast osalise klaasfassaadiga, mis on teosatud filigraanse klaasmosaiigina. Kirikuseinad on valatud spetsiaalsest betoonisegust, mille täidisena on kasutatud kruusa asemel purustatud punaste telliste puru. Kuna kirik asub mäenõlval Kasseli linna servas, annab kiriku kampaniil (kellatorn) juba mitme kilomeetri kauguselt ligitõmbava efekti, ulatudes ümbritsevatest eramukvartalitest tunduvalt kõrgemale.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2019. Vaadatud 25. juulil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Kiriku ja koguduse ajaloost kiriku kodulehel (saksa keeles)
* Fatima kirik Saksamaa 100 moodsat kirikut tutvustaval veebilehel (saksa keeles)
* Kiriku remont 20. ja 21. sajandil
**Hooletus** ettevaatamatuse liigina tähendab seda, et teo toimepanija ei tea mõne süüteokoosseisu asjaolu esinemisest, kuid tähelepaneliku ja kohusetundliku suhtumise korral oleks pidanud seda ette nägema. Hooletuse kriteerium karistusõiguses on, erinevalt sarnasest kriteeriumist tsiviilõigusest, subjektiivne.

Süüteo-, sealhulgas kuriteokoosseis jaguneb objektiivseks ja subjektiivseks koosseisuks. Koosseisu täitmine tähendab nii objektiivse kui subjektiivse koosseisu täitmist. Subjektiivses koosseisus kirjeldatakse teo toimepanija tahet ja arusaamist teost. Ettevaatamatusena käsitletakse kergemeelsust ja hooletust. Ettevaatamatus nagu ka kavatsetus väljendab teo toimepanija tahet ja arusaama teost ning on süüteo, mh kuriteo, subjektiivse koosseisu üks element. Ettevaatamatusest toime pandud süüteo eest saab isikut karistada vaid siis, kui seadus seda otsesõnu ette näeb.

Viited
------

1. ↑  KarS § 18 lg 3
2. ↑  P.Varul, I.Kull, V.Kõve, M.Käerdi, K.Sein. Võlaõigusseadus I. Üldosa (§§1-207). Kommenteeritud väljaanne. Tallinn:Juura, 2016. Lk 493
3. ↑  KarS § 15 lg 1

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Hooletus** |
**Hüpohondria** on vaimne häire, mille all kannatavad inimesed ilmutavad ülemäärast ja põhjendamatut muret oma tervisliku seisundi pärast. Hüpohondria all kannatav inimene ehk **hüpohondrik** on enamasti veendunud, et ta põeb mõnda rasket või eluohtlikku haigust, ning tema mure või hirm püsib ka pärast seda, kui arst on ta terveks tunnistanud. 

Hüpohondriale on iseloomulik oma tervisliku seisundi teravdatud jälgimine ja ka kõige väiksemate kehaliste vaevuste seostamine raskete haigustega. Hüpohondrikud üritavad ise ennast diagnoosida ja leida arstidelt oma diagnoosile kinnitust. Kuna arstid tunnistavad hüpohondriku enamasti terveks, süveneb temas usaldamatus arstide vastu. Mõni hüpohondrik räägib oma tervislikust seisundist pidevalt ja otsib oma hirmudele kinnitust üha uutelt arstidelt, aga ka sugulastelt ja sõpradelt. Teised hüpohondrikud kannatavad oma hirme sisemiselt ega avalda neid oma lähikondlastele.

Hüpohondriat põhjustavad kõige sagedamini obsessiiv-kompulsiivsed häired ja depressioon, kuid selle võib esile kutsuda ka stress. 

Hüpohondria ise liigitatakse somatoformsete häirete hulka (kood F45.2). Lääneriikides läbi viidud uuringute põhjal kannatab selle all 1–5 protsenti elanikkonnast.

Hüpohondriat on kajastatud ka kirjandusteostes. Eesti kirjanduses on hüpohondrik keskseks tegelaseks Juhan Smuuli näidendis "Polkovniku lesk". Maailmakirjanduses on tuntud hüpohondriline episood minategelasega inglise kirjaniku Jerome K. Jerome'i teosest "Kolm meest paadis (koerast rääkimata)". Ilukirjanduslike kajastuste puhul tuleb tähele panna, et need ei anna objektiivset pilti sellest, kui raske ja kurnav haigus hüpohondria võib tegelikult olla.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Hüpohondria** |

* Tartu Ülikooli Kliinikum: hüpohondria
* Inimene.ee: hüpohondria
* Jänese, Kerttu. Hüpohondrik põeb mõttes kohutavaid haigusi. Postimees, 1. veebruar 2006.
**Karjääriplaneerimine** on elukestev tegevus. Me kõik muutume ja areneme ajas, asume täitma uusi elurolle, läheme kaasa ühiskondlike muutustega ja vastavalt sellele teeme muudatusi ka oma tulevikuplaanides.

Arvamus, et karjäärialane areng on vaid ametiredelil ülespoole liikumine, on vaid müüt.
Karjäär hõlmab kogu Sinu eluteed koos kõikide erinevate rollidega. See on elu- ja töökogemuste seeria. Sama tähtis, kui on töö, on ka elukestev õppimine, hobid, elustiil, suhted lähedaste ning suhe iseendaga.

Oskus näha kaugemat eesmärki on otsuste tegemisel oluline, ilma selleta elame vaid tänases päevas.

* Esmalt on vajalik iseennast tundma õppida. Mõtle enda enesehinnangu, vajaduste, väärtuste, oskuste, kogemuste, tervise ning ümbritsevat keskkonna peale. Siinjuures aitavad Sind kindlasti mitmesugused isiksuse testid.

* Seejärel tuleks tutvuda töömaailma võimalustega – milliseid elukutseid ja ameteid on üldse olemas ning mis valdkonnas sooviksid tulevikus töötada.

* Kui võimalikud variandid leitud, siis uuri vastavaid õppimisvõimalusi. Õppimisvõimaluste puhul on oluline, et Sa omad ettekujutust õpitavast erialast. Enne lõplikku otsuse tegemist tutvu põhjalikult eriala õppekava sisu, vastuvõtutingimuste ning õpitavate ainetega. Lisaks pööra tähelepanu ka praktilistele aspektidele nagu ühiselamu, hea transpordiühendus või õpilastegevused.

Inimesed ei teadvusta tihti oma infovajadust ning ei oska seda õigetest allikatest hankida. Tihti saadakse karjääriinfot sõpradelt, internetist ja avalikust meediast. Selline teave tundub usaldustäratav, kuid pahatihti on ebakorrektne.
Samas korrektne ja hästi leitav info iseendast, õppimis- ja töötamisvõimalustest, ametitest ja tööturu nõudlusest on karjääriotsuste tegemise seisukohalt asendamatu.
**Hoorid** Meyeri leksikonis, 1888
**Hoorid** (kreeka Ὧραι, *Hōrai* 'aastaajad') olid kreeka mütoloogias aastaaegade ja looduslike ajaühikute (tundide ja kuude) jumalannad. Algselt olid nad eri aastaaegade looduse personifikatsioonid, kuid hilisemal ajal peeti neid üldiselt korra ja loomuliku õigluse jumalannadeks. Nad valvasid Olümpose väravaid, hoolitsesid maa viljakuse eest ning liigutasid taevas tähti ja tähtkujusid.

Aastaaegade kulgu kujutati hooride tantsuna. Sellele vastavalt omistati neile kevadlillede värskust ja õrnust. Hesiodose "Töödes ja päevades" kroonivad hoorid kinkidetooja Pandora lillepärjaga (read 74–75). Samuti riietavad ja austavad hoorid Küprose saare rannal merest tõusnud Aphroditet nn Homerose hümnides (6.5–13). Eepilise teose "Kypria" säilinud fragmendi andmeil (fr. 4) kandis Aphrodite hooride tehtud rõivast, mis oli värvitud kevadlilledega, nii nagu nende endigi rõivad.

Hooride arv varieerus eri allikais, kuid enamasti oli neid kolm: kas õitejumalanna **Thallo**, kasvujumalanna **Auxo** ja viljajumalanna **Karpo**, kes kandsid hoolt loodusliku korra eest, või siis **Eunomia** ('Heaseaduslikkus'), **Dike** ('Õiglus') ja **Eirene** ('Rahu'), kes olid seaduse ja korra jumalannad.

Viited
------

1. ↑  Theoi Project
Jakub Berman (1950)
**Jakub Berman** (26. detsember 1901 Varssavi – 10. aprill 1984 Varssavi) oli juudi rahvusest Poola kommunistlik poliitik ja riigitegelane.

Jakub Berman oli pärit keskklassi kuulunud juudi perekonnast. Ta lõpetas Varssavi ülikooli 1925. aastal õigusteaduse erialal. Berman kuulus kommunistlikku noorsooliikumisse ja astus 1928. aastal Poola Kommunistlikku Parteisse. Ta töötas Ludwik Krzywicki assistendina.

Kui Saksamaa tungis 1939. aastal Poolale kallale, siis põgenes Berman Nõukogude Liidu poolt okupeeritud alale ja elas Białystokis. 1941. aasta kevadel asus Berman elama Minskisse, kus ta töötas Valgevene KP poolakeelse väljaande Sztandar Wolności (*Vabaduse Lipp*) toimetuses.

Saksamaa kallaletungi järel Nõukogude Liidule põgenes Berman Moskvasse, hiljem oli instruktor Kominterni koolis Öfös, kus ta õpetas välja aktiviste Poola Töölispartei jaoks. 1943. aasta detsembris kohtus ta Staliniga, kelle usalduse ta võitis. 1944. aastal sai Jakub Berman Poola Töölispartei Poliitbüroo liikmeks.

1944. aastal pöördus Berman Poolasse tagasi. Aastatel 1944–1956 oli ta Poola Ühendatud Töölispartei Poliitbüroo liige. Ta oli vastutav Poola Julgeolekuteenistuse, propaganda ja ideoloogia eest.

Pärast Poola Ühendatud Töölispartei esimese sekretäri Bolesław Bieruti surma 1956. aasta märtsis eemaldati Berman seaduslikkuse rikkumise ja tõendite võltsimise eest partei Keskkomiteest ja Keskkomitee Poliitbüroost. 1957. aastal heideti ta ka Poola Ühendatud Töölisparteist välja. Seejärel töötas ta kirjastuses Książka i Wiedza. 1969. aastal jäi Berman pensionile. 1980. aastal sai ta autoõnnetuses raskelt vigastada.

Viited
------

1. ↑  Jakub Berman’s Papers Received at the Hoover Institution Archives Hoover Institution
2. ↑  Berman, Jakub The YIVO Encyclopedia of 
Jews in Eastern Europe
3. ↑  Marci Shore. Children of the Revolution: Communism, Zionism, and the Berman Brothers Project Muse
**Noisebleed** on Tallinnas tegutsev rokkbänd.

Ajalugu
-------

Noisebleedi (endise nimega **B.A.G**) lõid 6. septembril 2006 kitarrist Grigori Rõzuki ja laulja Artjom Savitski. Kuu hiljem liitus bändiga trummar Brain Norralt. Noisebleed andis oma esimese avaliku kontserdi 20. oktoobril 2006. 21. oktoobril 2006 kutsuti bändi bassist Hannes Agur Vellend, kes kutse vastu võttis. Paar kuud hiljem liitus bändiga Hannese klassivend Kristjan Sootalu, kes hakkas Noisebleedis mängima teist kitarri. 

Noisebleed saavutas 2008. aasta üritusel "Vägivallata Noorus" Koolibändi võistlusel 1. koha.

2011. aasta jaanuaris avaldas Noisebleed oma esimese minialbumi "Here To Stay", millel on viis lugu

Liikmed
-------

* Artjom Savitski (1992) – vokaal
* Silver Siiak (1991) – kitarr
* Kristjan Sootalu (1992) – rütmikitarr
* Brain Norralt (1992) – trummid
* Hannes Agur Vellend (1993) – basskitarr

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Noisebleed MySpace'is
* Noisebleed avaldas Eesti Laulu võistlusloo