recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Pavel Voicu (2019)
**Pavel Voicu** (sündinud 29. jaanuaril 1973 Măcăreștis) on Moldova poliitik. Ta oli 8. juunist 2019 kuni 14. novembrini 2019 Moldova kaitseminister. 14. novembrist 2019 kuni 5. augustini 2021 oli ta Moldova siseminister.

Ta sündis aastal 1973 Măcăreștis Ungheni rajoonis. Ta õppis aastatel 1990–1995 Ștefan cel Mare nimelise Suceava ülikooli (asub Suceavas Suceava maakonnas Rumeenias) õigusteaduskonnas, spetsialiseerudes kriminaalõigusele. Aastatel 2006–2007 täiendas ta end Moldova Vabariigi presidendi avaliku halduse akadeemias, põhiseaduse alal, saades magistrikraadi õigusteaduses. Aastatel 2010–2014 oli ta Moldova Teaduste Akadeemia Õigus- ja Poliitiliste uuringute Instituudi doktorant.

8. juunist 2019 kuni 14. novembrini 2019 oli ta Moldova kaitseminister. 14. novembrist 2019 kuni 5. augustini 2021 oli ta Moldova siseminister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on üks laps. Tema emakeel on rumeenia keel, veel valdab ta vene ja prantsuse keelt.

Välislingid
-----------

* Pavel Voicu Moldova valitsuse kodulehel (rumeenia keeles)
**Tiibeti Budismi Nyingma Eesti Kogudus** oli Eestis tegutsenud budistlik usuühendus 1990. aastate algusest kuni 2011 või 2013. aastani. See kujunes inimestest, kes juba varem olid tegelenud budismiga Eestis tegutsenud budistlikes organisatsioonides ja ühendustes (nt Eestimaa Budistlik Vennaskond ja Eesti Budistlik Liit).

1994. aastal saabus esmakordselt Eestisse Tiibeti budismi *nyingma* koolkonna õpetaja Nyichang Rinpoche Jaapanist. Õpetaja külastas regulaarselt Eestit ka järgmistel aastatel, korraldades õppelaagreid.

1996. aastal hakkas Nyichang Rinpoche õpetama *Longchen Nyingthig*[*viide?*] *ngöndro'*d (sissejuhatust *Dzogchen*-õpetusse) kindlale, 18 inimesest koosnevale grupile. Õppetöö kestis 2001. aasta suveni.

Longchen Nyingthig Ngöndro grupp
1997. aastal tekkis vajadus grupp ametlikult registreerida. 21. septembril 1997. aastal toimus asutamiskoosolek ja 2. oktoobril samal aastal sai Tiibeti Budismi Nyingma Eesti Kogudus ametlikult registreeritud.

2011. aasta seisuga koguneti regulaarselt. 

Tiibeti Budismi Nyingma Eesti Koguduse liikmed on osa võtnud ja tegevad olnud mitmetes kohalikes ning rahvusvahelistes budismiga seotud organisatsioonides: Budismi Instituut, Eesti Tiibeti Traditsioonilise Meditsiini Akadeemia, Eesti Dzogtšeni Ühing, Drikung Dzogtšeni Eesti Kogukond, Eesti Sogyal Rinpoche Rigpa grupp, kogudus Drikung Kagyu Ratna Shri Keskus jt. Samuti on nad osalenud Usuliste Ühenduste Ümarlaua tegevuses.[*viide?*]

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuni 2011. Vaadatud 13. novembril 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Kogudusest
* Kogudusest
Kääbusplaneet Ceres
**Kääbusplaneet** on planeedist väiksem, kuid asteroidist suurem taevakeha, mis on orbiidil ümber Päikese ja omab piisavat massi selleks, et gravitatsiooni toimel saavutatakse hüdrostaatiliselt tasakaaluline (ligikaudu sfääriline) kuju. Kääbusplaneedid koosnevad enamasti jääst ja mineraalidest. Kääbusplaneetideks ei loeta taevakehade kaaslasi.

Rahvusvahelise Astronoomiauniooni 2006. aastal tehtud otsuse järgi on Päikesesüsteemis kaheksa planeeti ja Pluuto arvati esimese taevakehana kääbusplaneediks.

Kääbusplaneedid on:

* Pluuto (alates 24. august 2006),
* Ceres (13. september 2006),
* Eris (13. september 2006),
* Makemake (11. juuli 2008),
* Haumea (17. september 2008).

Seni ebamäärase staatusega taevakehad Sedna ja Quaoar pretendeerivad kääbusplaneedi nimele, kuid nende täpne kuju on selgitamisel.

Viited
------

1. ↑  Tõnis Eenmäe & Tõnu Tuvikene (01.09.2006). "Mitu planeeti on Päikesesüsteemis?". *Vaatleja*. Vaadatud 11. märts 2018.

| * v
* r
Päikesesüsteem |
| --- |
| 
 |
| Planeedid | 
Merkuur  • Veenus  • Maa  • Marss  • Jupiter  • Saturn  • Uraan  • Neptuun |
| Kääbusplaneedid | 
Ceres  • Pluuto  • Eris  • Haumea  • Makemake |
| Muud | 
Päike  • Kuu  • Asteroidid  • Komeedid  • Kuiperi vöö  • Öpiku-Oorti pilv |
| Vaata ka | 
Taevakehad  • Päikesesüsteemi objektide loend  • Astronoomia mõisteid |
**Pavel Paptšinski** (vene keeles *Павел Самсонович Папчинский*; 1858 – ?) oli venemaa ja Eesti jurist, rahukohtunik. Ta valiti aastal 1906 Vene keisririigi I Riigiduuma liikmeks (Eestimaa kubermangust).

Ta oli rahvuse järgi venelane, usu järgi õigeusklik ja ta pärines Jekaterinoslavi kubermangu aadlist.

Ta lõpetas Peterburi ülikooli õigusteaduskonna.

Aastast 1886 töötas ta Jekaterinoslavi kubermangu Jekaterinoslavi maakonna rahukohtunikuna. Aastatel 1889–1890 oli ta Jekaterinoslavi rahukohtunike kongressi esimees ja alaline liige. Aastast 1896 lähetas justiitsministeerium ta Nižni Novgorodi rahukohtunikuna.

Aastast 1897 oli ta Reveli ringkonnakohtu liige. Aastatel 1900–1906 oli ta Eestimaa kubermangu semstvo nõukogu esimees. Ta oli Wesenberg-Weissensteini ringkonna rahukohtunik. Ta oli laia kohaliku omavalitsuse toetaja, ta oli Eesti Rahvameelse Eduerakonna liige.

Aastal 1906 valiti ta Vene keisririigi I Riigiduuma liikmeks (Eestimaa kubermangust). Ta kuulus kadettide fraktsiooni ja autonomistide rühma Eesti sektsiooni.

Tema edasine saatus ja surmakuupäev on teadmata.
**Tiia Pedastsaar** (aastani 1976 **Tiia Pitkäärt**, sündinud 13. oktoobril 1948 Pärsti vallas Viljandimaal) on eesti pedagoogikateadlane.

Elulugu
-------

Tiia Pedastsaar on kolhoosniku tütar.

Lõpetas 1967 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna, 1977 aspirantuuri samas, 1977 aspirantuuri, pedagoogikakandidaat (1984, TRÜ), väitekiri "Формирование картографических умений учащихся общеобразовательных средних школ". Oli 1978–1986 TRÜ pedagoogikakateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1987–1991 dotsent, Tartu Ülikooli 1991–1995 pedagoogikakeskuse dotsent, 1996–2000 pedagoogikaosakonna dotsent, 2001–2004 Tartu Ülikooli haridusteaduskonna pedagoogikaosakonna dotsent, 2004– Tartu Ülikooli Kultuuriakadeemia dotsent. Koostanud arvukalt õpikuid jm õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: didaktika – õpi- ja kaardilugemisoskuste kujundamine geograafia õpetamisel. Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi ja Eesti Geograafia Seltsi (EGS-i) liige. Üle 40 teadustrükise, sh õpikud ja õppevahendid.

Tunnustus
---------

* 2009 Tartu Ülikooli aumärk

Teoseid
-------

* Kartograafiliste oskuste kujundamisest NSV Liidu majandusgeograafia õpetamisel. // EGS-i aastaraamat (1986) 21
* Geograafia kordamis- ja kontrollülesanded VIII klassile (kaasautor H. Tiits). Tallinn, 1987
* Kodulugu. Lugemik II klassile. Eesti keele katseõpik süvaõppega vene õppekeelega koolidele. Tartu, 1993
* Õppeained tänase õpilase väärtuste skaalal (kaasautor L. Vassiltšenko). // Kasvatus ja aated. Tartu, 2001
* From monolingual to bilingual russian schools in Estonia 1993–2000: problems and perspectives (kaasautor). // The challenge of the Russian minority. Tartu, 2002.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 473
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 127
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Alo Toom** (sündinud 18. märtsil 1986 Vändras) on Eesti endine maadleja.

Ta lõpetas 2005. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2015. aastal elektroenergeetika magistrina Tallinna Tehnikaülikooli.

Saavutused
----------

Viiekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2006, 2007, 2010, 2013, 2015)

2011. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

2012. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht.

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
-----------------------------------------------

2005. aasta Leedu Vilnius (juunioride) – 19. koht;

2006. aasta Guatemala Guatemala-City (juunioride) – 18. koht.

2007 Bakuu Aserbaidžaan kehakaalus 84 kg – 41. koht (osavõtjaid 56)

Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
------------------------------------------------

2003. aasta Venemaa Rostov (kadettide) – 11. koht;

2004. aasta Sloveenia Murska Sobota (juunioride) – 16. koht;

2006. aasta Ungari Szombathely (juunioride) – 10. koht;

2006 Moskva Venemaa – 10. koht (84 kg);

2007 Sofia Bulgaaria – 10. koht (84 kg);

2010 Bakuu Aserbaidžaan – 15. koht (84 kg).

2012 Belgrad Serbia – 17. koht (96 kg).

Üliõpilaste maailmameistrivõistlused
------------------------------------

2008. aasta Kreeka – 3. koht;

2010. aasta Itaalia – 5. koht;

2012. aasta Soome – 8. koht;

2013. aasta Venemaa – 17. koht.

OM valikturniir
---------------

2008 Novi Sad Serbia – 19. koht (osavõtjaid 33)

2012 Sofia Bulgaaria – 19. koht (osavõtjaid 20);

Rahvusvahelised turniirid
-------------------------

Grand Prix of Germany Saksamaa Dortmund

2007. aasta – 26. koht;

2008. aasta – 19. koht

Golden Grand Prix

2012. aasta Ungari – 7. koht (84 kg);

2012. aasta Aserbaidžaan – 2. koht (84 kg).

Põhjamaade meistrivõistlused

2003. aasta Eesti – 1. koht (kadett);

2005. aasta Rootsi – 1. koht (juunior);

2006. aasta Eesti – 1. koht (juunior);

2010. aasta Taani – 3. koht;

2011. aasta Eesti – 9. koht;

2013. aasta Rootsi – 1. koht;

2014. aasta Soome – 3. koht.

Vantaa Painicup Soome

2009. aasta – 5. koht;

2010. aasta – 10. koht;

2011. aasta – 5. koht;

2013. aasta - 3. koht.

Herman Kare Tournament Soome

2012. aasta – 1. koht;

2013. aasta - 1. koht

Arvo Haavisto Cup Soome

2009. aasta – 2. koht;

2010. aasta – 3. koht;

2011. aasta – 5. koht;

2012. aasta - 2. koht;

2013. aasta - 2. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused Eesti

2003. aasta – 6. koht;

2006. aasta – 1. koht;

2007. aasta – 1. koht;

2008. aasta – 18. koht;

2009. aasta – 3. koht;

2011. aasta – 9. koht;

2012. aasta - 1. koht;

2013. aasta - 1. koht.

Georg Lurichi mälestusvõistlused Eesti

2006. aasta – 2. koht;

2007. aasta – 5. koht;

2008. aasta – 1. koht;

2009. aasta – 3. koht;

2010. aasta – 2. koht;

2011. aasta – 2. koht;

2012. aasta – 1. koht;

2013. aasta - 1. koht.

Wladyslaw Pytlasinski Cup Poola

2010. aasta – 28. koht;

2011. aasta – 7. koht;

2013. aasta - 21. koht.

Dave Schultz Memorial International Ameerika Ühendriigid

2007. aasta – 4. koht.

Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir Bulgaaria

2013. aasta - 13. koht

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Kääbuskotkas (perekond)* |

---

**Kääbuskotkas** (*Hieraaetus pennatus*, sünonüüm *Aquila pennata*) on linnuliik haugaslaste sugukonna kääbuskotka perekonnast.

Hele vorm (Mallorca)
Tume vorm (India), täiskasvanud isend
Kääbuskotka levila. Kollane: suvine pesitsusala, roheline: talvitusala, sinine: pesitsus- ja talvitusala
Munad

Nomenklatuur, taksonoomia ja süstemaatika
-----------------------------------------

Liigi autor on Johann Friedrich Gmelin (1788).

Liigiepiteet *pennatus* tähendab ladina keeles 'suleline' ning viitab varvasteni sulgedega kaetud jalgadele. Samamoodi on motiveeritud ingliskeelne nimetus *Booted Eagle* ja prantsuskeelne nimetus (mõlemad 'saabastega kotkas') ja hispaaniakeelne nimetus *águila calzada* 'pükstega kotkas'.

Välimus
-------

Täiskasvanud kääbuskotka kehapikkus on 42–50 cm, millest 19–22 cm läheb saba arvele. Tiibade siruulatus on umbes 113–134 cm. Täiskasvanud isane kaalub keskmiselt umbes 720 g, emane umbes 960 g. Ta on umbes sama suur nagu hiireviu, ent tal on saledamad tiivad ja märgatavalt pikem saba.

Liugleval kääbuskotkal torkavad silma kuus välimist ja kolm sisemist, heledamat harali asetsevat laba-hoosulge. Kääbuskotkale on iseloomulik laigulisena mõjuv ülapool.

Välislingid
-----------

* Kääbuskotkas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Miguel Hernández (1939)
**Miguel Hernández Gilabert** (30. oktoober 1910 Orihuela – 28. märts 1942 Alicante) oli hispaania kirjanik, kes on tuntud eeskätt luuletajana. 

Ta käis koolis ainult mõne aasta. Nagu isagi, hakkas ta lambakarjuseks. Vabal ajal luges ta hispaania kirjandust. 

Hiljem elas ta Madridis, kus ta suhtles teiste seas Federico García Lorca, Rafael Alberti ja Pablo Nerudaga.

Hispaania kodusõja ajal oli ta vabariiklaste poolel. Ta astus Hispaania Kommunistlikku Parteisse. Pärast kodusõda Hernández arreteeriti, sest ta oli olnud poliitkomissar. Ta mõisteti surma, kuid surmanuhtlus asendati 30-aastase vangistusega. Ta suri tuberkuloosi, millesse ta oli vanglas haigestunud.

Looming
-------

Aastal 1930 ilmusid ühes provintsinädalalehes oma esimesed luuletused, mis olid mõjutatud romantilistest ja modernistlikest eeskujudest. 

Tema esimene luulekogu "Perito en lunas (1933) on mõjutatud Luis de Góngorast. 

Aastal 1934 ilmus religioosne näidend "Quien te ha visto y quien te ve y sombra de lo que eras", mis oli mõjutatud Pedro Calderón de la Barcast.

Hernández sai tuntuks sonetikoguga "El rayo que no cesa" (1936; "Kiir, mis ei lõpe"), kus esinevad tema luule põhimotiivid – elujulgus, armastus ja traagiline surm, mida sümboliseerib sõnn. 

Aastal 1936 valmis ka näidend "El labrador de más aire", mis oli inspireeritud Lope de Vegast.

Luulekogud "Viento del pueblo" (1937, Rahva tuul) ja "El hombre acecha" (1937–1939) kirjeldavad kodusõja üleelamisi ning on angažeeritud. 

Aastal 1937 valmisid näidendid "Pastor de la muerte" ja neli ühevaatuselist näidendit, mis ilmusid kogumikus "Teatro en la guerra". 

Tema vangipõlve luuletused, mis on täis valu ning igatsust naise ja lapse järele, anti välja postuumselt pealkirjaga "Cancionero y romancero de ausencias" (1958, "Äraoleku *cancionero* ja *romancero"*).

Retseptsioon
------------

Hernándezel oli suur mõju 1950ndatel kirjandusse tulnud luuletajate põlvkonnale.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on arheoloogia mõistest; murdekeeles võib kääbas tähendada kodukäijat.* |

---

Matsi külas asuv kääbas
**Kääbas** ehk **kääbaskalme** on kalmevorm, kus surnud on maetud liivast või mullast kuhjatiste alla või sisse. Kääbas on reeglina ümmargune (ümarkääbas) või piklik ja võib sisaldada puit- või kivikonstruktsioone. Kääpas võib olla laiba- või urnmatuseid, võib olla ka hauapanuseid.

Kääpaid hakati Euroopas rajama hilisneoliitikumis, eriti levisid need pronksi- ja rauaajal. Ida- ja Kagu-Eestis levisid alates keskmisest rauaajast pikk-kääpad. Nende kõrgus on kuni 1 meeter, kuid pikkus ulatub mõnikümnest kuni sadakonna meetrini. Kirde-Eestist leitud kääpad, mille läbimõõt on 3–6 m ja kõrgus alla meetri, dateeritakse 11. ja 12. sajandi vahetusest kuni 14. sajandi alguseni ja neid seostatakse vadjalaste sisserändega. Kääbastesse matmine kadus 15. sajandil.

* Kääbas Rahumäe külas
* Sutte kääpad
* Jõuga kääbaskalmistu
* Loosi ja Puutli küla kääpad

Vaata ka
--------

* Kurgaan

Viited
------

1. ↑  Valter Lang. Baltimaade metalliaeg. Õppematerjale. Tartu, 2003, lk 88, 110
2. ↑  Eesti Entsüklopeedia, kääbas
**Kääbusjõehobu** (*Choeropsis liberiensis*) on üks kahest jõehobulaste sugukonda kuuluvast sõraliste liigist.

Levila
------

Kääbusjõehobu on levinud Lääne-Aafrika vihmametsades ja soodes. Tal on kaks alamliiki: *C.l. liberiensis*, kes elab Sierra Leones, Elevandiluurannikul ja Libeerias, ning *C.l. heslopi*, kes elab Nigeerias Nigeri jõe deltas.

Välimus
-------

Kääbusjõehobu õlakõrgus on 77–83 cm ja kaal 250–260 kg. Tüvepikkus on 1,5 meetrit.

Kääbusjõehobu keha on mõnevõrra saledam kui jõehobul. Neid saab eristada ka hammastiku järgi: kääbusjõehobu alalõualuul on vaid üks paar lõikehambaid. Tema nahk on mustjaspruun ja karvutu.

Eluviis
-------

Kääbusjõehobu kolju
Kääbusjõehobu on peidulise eluviisiga ja elab üksildaselt. Kõikjal oma levilas on ta haruldane ja üksnes vähestel eurooplastel on õnnestunud teda vabas looduses näha. Ta on ohustatud liik ja kantud maailma punasesse raamatusse.

Ta asustab aeglase vooluga veekogusid ürgses troopikametsas.

Ta liigub harjumuspärastel radadel, mis näevad välja nagu tunnelid. Ehmununa jookseb ta vette ja sukeldub käratult.

Ta on taimtoiduline loom, kes sööb nii vee- kui maismaataimi.

Paljunemine
-----------

Kääbusjõehobu tiinus kestab umbes 30 nädalat (190–210 päeva). Korraga sünnib tavaliselt üks poeg.

Jõehobu sünnitab vees, aga kääbusjõehobu maismaal. Esimesel poegimisel loomaaias seda veel ei teatud. Loomaaia töötajad hoidsid emaslooma vees, vastsündinu tõmbas vett kopsu ja uppus.

Vastsündinu mass on 4,5–6,2 kg. Jalule tõuseb ta üsna varsti, aga ujuma ja sukelduma õpib ta tunduvalt hiljem.

Kääbusjõehobud Tallinna loomaaias

Kääbusjõehobud loomaaias
------------------------

Euroopa loomaaeda sattusid kääbusjõehobud esmakordselt 1912. Alates 1931 on nad tehistingimustes ka poeginud.

Tallinna loomaaias elab 2022. aasta 13. juuli seisuga üks emane kääbusjõehobu Pupa (sündis 1983 Kaunase loomaaias, toodi Tallinna 1989). Tema paariline, isane kääbusjõehobu Holger sündis 1974 Kopenhaagenis, elas vahepeal Rostovis, toodi 1990 Tallinna loomaaeda ja suri 15. aprillil 2020, olles üks eakamaid maailma loomaaedades elanud kääbusjõehobusid. 1993. aastal sündis neil vasikas, kes aga suri teisel päeval, sest ema ei hoolitsenud ta eest. 12. septembril 1996 sündis neil vasikas Hampus, kes samuti suri enne täiskasvanuks saamist.

Viited
------

1. ↑  Lewison, R. & Oliver, W.: *Choeropsis liberiensis* IUCN, 2008
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  "Loomade elu", 7. kd. lk. 333
3. ↑  "Tallinna loomaaias suri 46-aastane kääbusjõehobu Holger". *menu.err.ee*. 18.04.2020. Vaadatud 13.07.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kääbusjõehobu** |

* Piret Peensoo. "Hampus armastab põhku ja supelda" Eesti Päevaleht, 24. september 1996
**Interlingue** (ka **oktsidentaal**) on baltisaksa keeleteadlase Edgar von Wahli loodud kunstlik keel.

Wahl avaldas selle keele reeglid aastal 1922. 

Oktsidentaal nimetati 1949 ümber **interlingue'**ks. Praegusajal kutsutakse seda aga enamasti jälle tihti oktsidentaaliks (tõenäoselt selleks, et mitte segi ajada teise tehiskeele interlinguaga).

Keelenäited
-----------

> „Por scrir un bon lettre de amore, tu deve comensar sin saver quo tu vole dir, e finir sin saver quo tu ha dit."  
>   
> „Et kirjutada head armastuskirja, pead sa alustama teadmata, mida sa öelda tahad, ja lõpetama teadmata, mida sa öelnud oled."
> 
> 
>  – Rousseau
> 
> 

### Meieisapalve

> „Patre nor, qui es in li cieles.  
> Mey tui nómine esser sanctificat,  
> mey tui regnia venir.  
> Mey tui vole esser fat  
> qualmen in li cieles talmen anc sur li terre.  
> Da nos hodie nor pan omnidial,  
> e pardona nor débites,  
> qualmen anc noi pardona nor debitores.  
> E ne inducte nos in tentation,  
> ma libera nos de lu mal.  
> Amen."
> 
> 
> 

### Max car donation (Lydia Koidula)

> „Témpor-rote rota  
> Susurrante,  
> Dies die seque  
> Tumultante,  
>   
> Ye chascun volue  
> Nu on ya  
> Audi un parol:  
> Estonia.  
>   
> Deo-donationes  
> Es numerosi,  
> Posit in nor manus  
> Es vive joyosi.  
>   
> Plu bon don ne have  
> Ili nequam  
> Que yo ha nascet quam  
> Estonian."
> 
> 
>

Vaata ka
--------

* De Wahli reegel

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Interlinguekeelne Vikipeedia** |

* Radicarium directiv del Lingue International (Occidental) in 8 lingues
* IE-Munde - Jurnal e information pri Interlingue (Occidental) (Oktsidentaali tutvustav portaal)
Õitsev taim looduslikus kasvukohas
***Aloe succotrina*** on aaloe perekonda kuuluv taimeliik, Kaplinna ning Lääne-Kapimaa provintsi edelanurga endeem.

Levik
-----

Lääne-Kapimaa provintsi kaart, kus *Aloe succotrina* levila on märgitud sinisega
Taim kasvab pärismaisena Kapi poolsaarel kuni Mossel Bayni idas. See aaloeliik on tavaline poolsaare liivakivi-*fynbos*'is, kus ta kasvab tavaliselt kõrgel kaljuseintel ja kõrgetel kaljudel, kuhu sesoonsed tulekahjud ei ulatu. 

See on aaloede ja nende lähisugulaste seas üks vähestest *fynbos* '​is kasvavatest liikidest (teised on voldiline aaloe ja *Aloiampelos commixta* Laudmäel) ja üks vähestest Kaplinnas pärismaistest liikidest (teised on *Aloiampelos commixta* ja seebilill-aaloe).

Nomenklatuur
------------

Liigiepiteet *succotrina* (naissugu sõnast *succotrinus*) tähendab 'Sokotraga seonduv' ning on pandud sellepärast, et taime kodumaaks peeti Sokotrat, või siis on see tuletatud sõnadest *succus* 'mahl' ja *citrinus* 'sidrunkollane', sest selle lehtede mahl on sidrunkollane. 

Liigi autor on Carlo Allioni.

Välimus ja ehitus
-----------------

Illustratsioon raamatust "Köhler's Medizinalpfanzen"
### Vegetatiivsed tunnused

*Aloe succotrina* on tüvega või mõnikord peaaegu tüveta, lihtne või aluselt ja selle kohalt harunev. Püstine või roomav tüvi kasvav kuni 2 m pikkuseks ja selle läbimõõt on 15 cm.

Lantsetjad lehed kasvavad tihedates kodarikes. Surnud lehed jäävad tüve külge.

Viited
------

1. ↑  Urs Eggli, Leonard E. Newton. *Etymological Dictionary of Succulent Plant Names*, Springer, Berlin/Heidelberg 2010, ISBN 978-3-642-05597-3, lk 233.
**Pavel Mihhailovitš Litvinov** (*Па́вел Миха́йлович Литви́нов*) (sündinud 6. juulil 1940 Moskvas) oli Nõukogude ja on USA füüsik, inimõiguslane ja dissident.

Elukäik ja tegevus
------------------

Sündis 6. juulil 1940 Moskvas Nõukogude nomenklatuuri perekonnas. Tema vanaisa oli NSV Liidu välisminister aastatel 1930–1939 Maksim Litvinov. 1966 lõpetas Moskva Riikliku Ülikooli füüsika erialal. 1966–1968 töötas Moskva Peenkeemiliste Tehnoloogiate Instituudis füüsika õppejõuna. Instituudis tutvus inimestega, kes jälgisid tähelepanelikult 1965–1966 toimunud poliitilist kohtuprotsessi kirjanike Andrei Sinjavski ja Juli Danieli üle. Koostas põrandaalused *samizdat*-kogumikud "Õiglus või karistus" (1967) (Sinjavski-Danieli protsessist) ja "Nelja protsess" (1968) (kohtuprotsessist *samizdat*'i autorite Aleksandr Ginzburgi, Juri Galanskovi, Aleksei Dobrovolski ja Vera Laškova üle). 1968 koostas koos Larissa Bogoraziga "Kaebused maailma üldsusele" – see oli esimene Nõukogude dissidentide avalik pöördumine Läänemaailma avalikkuse poole.

Osales 25. augustil 1968 demonstratsioonil Moskva Punasel väljakul, kus koos seitsme kaasdissidendiga protesteeris Varssavi Lepingu Organisatsiooni riikide sissetungi vastu Tšehhoslovakkiasse. Mõne minuti jooksul nad arreteeriti KGB töötajate poolt ja peksti jõhkralt läbi. 12. oktoobril 1968 saatis Moskva linnakohus ta viieks aastaks asumisele Tšita oblastisse, kus töötas Usulgi elektrikuna. Vabanes asumiselt 1972. aastal.

18. märtsil 1974 emigreerus koos oma abikaasa Maiaga NSV Liidust rongiga esmalt Austriasse Viini, sealt Rooma ja edasi USAsse. 1975–1983 andis USAs välja "Jooksvate sündmuste kroonikat", mis dokumenteeris Nõukogude repressiivpoliitikat. 1976–2006 Hackley Schooli füüsika ja matemaatika õpetaja Tarrytownis New Yorgi osariigis. Andrei Sahharovi Fondi direktorite nõukogu liige. Elab New Yorgis.

Viited
------

1. ↑
Interflugi logo ühel firma lennukil
**Interflug** oli aastatel 1958–1991 tegutsenud Saksa DV riiklik lennufirma. Lennujaama baasjaam oli Berliini Schönefeldi lennujaam

1. juulil 1955, peale Berliini Schönefeldi lennujaama tsiviilkasutusse andmist, alustas tegevust SDV esimene lennufirma Deutsche Lufthansa, mida peeti Weimari vabariigi ja Kolmanda riigi aegse lennufirma *Deutsche Luft Hansa* järglaseks, kuigi Lääne-Saksa Lufthansa oli õigused brändi kasutamiseks juba 1954. aastal endale ostnud.

Kui sai selgeks, et Deutsche Lufthansa kaotab kohtuasja, loodi 18. septembril 1958 Interflug nn. tagavarafirmana, mis tegi tšarterlende. Lufthansa takistas Deutsche Lufthansa vastuvõtmist Rahvusvahelisse Lennutranspordi Ühendusse, ka Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni liikmeks ei saanud DL saada, kuna kumbki Saksamaa ei olnud toona ÜROsse vastu võetud. Seepeale likvideeriti Deutsche Lufthansa 1. septembril 1963 ja Interflugist sai SDV uus riiklik lennufirma.

Interflugi omanikuks oli SDV riik, ettevõte koos 8,000 töötajaga allusid SDV Riiklikule Kaitsenõukogule, millele kuulus kõrgeim kontroll SDV relvajõudude üle. Enamus Interflugi piloote olid Rahvusliku Rahvaarmee (NVA) reservohvitserid ja seega pidid nad ka olema Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei (SED) liikmed, kõiki ettevõtte lennukeid tohtis igal ajal rekvireerida sõjaväelistel eesmärkidel. Näiteks 1978-1982 ettevõtte direktoriks olnud Klaus Henkes oli enne ametisse nimetamist olnud SDV õhuväe kindral. Lennuteenindaja kandidaadid pidid saama Stasi heakskiidu, mille käigus uuriti nende nn. poliitilist usaldusväärsust, et vältida espionaaži ja põgenemisi Läände. Meeskondadel ei lubatud vennastuda mittesotsialistlike maade meeskondadega.

1980. aastatel oli ettevõtte lennukipark vananemas - Nõukogude lennukid kulutasid palju rohkem kütust kui Lääne omad ja müra tõttu pidid firma lennukid maksma palju suuremaid maandumismakse.

Pärast Saksamaa ühinemist 1991. aastal ettevõtte tegevus lõpetati, viimane lend Berliinist Viini ja tagasi Tu-134 lennukiga toimus 30. aprillil 1991.

Lennukipark
-----------

Pikka aega kasutas Interflug ainult Nõukogude Liidu ja Tšehhoslovakkia päritolu lennukeid.

### Lennukipark aastal 1989

| Tüüp | Arv |
| --- | --- |
| Airbus A310 | 3 |
| Iljušin Il-18 | 8 |
| Iljušin Il-62 | 11 |
| Tupolev Tu-134 | 18 |

### Varem kasutatud lennukid

* Antonov An-2
* Antonov An-24
* De Havilland Canada Dash 8-100
* Iljušin Il-14
* Let L-410
* Aero Ae-45

Sihtkohad
---------

### 1959

#### Siseriiklikud (suleti 1980)

* Barth (Saksa DV)
* Dresden (Saksa DV)
* Erfurt (Saksa DV)
* Heringsdorf (Saksa DV)
* Karl-Marx-Stadt (Saksa DV)
* Leipzig (Saksa DV)

#### Rahvusvahelised

* Sofia (Bulgaaria)
* Belgrad (Jugoslaavia)
* Budapest (Ungari)
* Bukarest (Rumeenia)
* Moskva (Vene NFSV) (vahepeatus Vilniuses)
* Praha (Tšehhoslovakkia)
* Tirana (Albaania)
* Varssavi (Poola)
* Vilnius (Leedu NSV)

### Hilisemad

#### Aafrika

* Addis Abeba (Etioopia)
* Alžiir (Alžeeria)
* Brazzaville (Kongo)
* Conakry (Guinea)
* Dar es Salaam (Tansaania)
* Freetown (Sierra Leone)
* Hartum (Sudaan)
* Kairo (Egiptus)
* Luanda (Angola)
* Maputo (Mosambiik)
Alois Eliáš (1939)
**Alois Josef Eliáš** (29. september 1890 Praha – 19. juuni 1942 Praha) oli Tšehhoslovakkia sõjaväelane ja poliitik.

Esimesest maailmasõjast võttis Alois Eliáš algul osa Austria-Ungari poolel ja langes Vene rindel sõjavangi. Seejärel osales ta sõjas Prantsusmaal Tšehhoslovakkia Leegioni koosseisus. 1919. aastal pöördus ta Tšehhoslovakkiasse tagasi. Kindrali auastme sai Eliáš 1936. aastal.

27. aprillil 1939 määras Emil Hácha Alois Eliáši Böömi- ja Määrimaa Riigiprotektoraadi peaministriks. Põhjuseks oli Eliáši populaarsus rahva hulgas ja tema head suhted riigiprotektor Konstantin von Neurathiga.

Peaministrina oli Eliášil kontakte vastupanuliikumisega ja Tšehhoslovakkia eksiilvalitsusega. 27. septembril 1941 arreteerisid Saksa võimud Eliáši ning mõistsid ta riigireetmises süüdistatuna surma. Kohtuotsust ei viidud aga esialgu täide. 27. mail 1942 sooritati Prahas riigiprotektor Reinhard Heydrichile atentaat, kes sama aasta 4. juunil suri. Seejärel hukati Alois Eliáš 19. juunil 1942.

Viited
------

1. ↑  Alois Eliáš (29.9.1890 - 19.6.1942) Government Information Centre
Jevgeni Kogan, Pavel Panfilov ja Vladimir Lebedev 1990. aastal
**Pavel Panfilov** (vene keeles **Панфилов, Павел Николаевич**; sündinud 1. jaanuaril 1945 Korobovi rajoonis Moskva oblastis) on endine Eesti NSV poliitik.

Ta sündis aastal 1945 Moskva oblastis Korobovi rajoonis (praeguse haldusjaotuse järgi Šaturski rajoonis). Aastal 1962 lõpetas ta Korobovis (Dmitrovski Pogostis) keskkooli ja aastal 1968 Kalinini Polütehnilise Instituudi. Aastal 1979 lõpetas NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.

Ta töötas aastatel 1968–1971 Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudis inseneri ja nooremteadurina. Aastal 1971 oli ta ELKNÜ Kohtla-Järve Linnakomitee I sekretär, aastatel 1972–1977 EKP Kohtla-Järve Linnakomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja ja sekretär. Aastatel 1979–1984 oli ta EKP Keskkomitee parteiorganisatsioonide töö osakonna inspektor ja 1984–1991 EKP Tallinna Linnakomitee II sekretär.

Ta oli aastatel 1970–1991 NLKP liige; ta on olnud EKP Keskkomitee liikmekandidaat. Ta oli EKP XVIII, XIX ja XX ning NLKP XXVIII kongressi liige.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige (aastatel 1985–1990). Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, ta oli saadikurühma "Koostöö ja võrdõiguslikkus" esimees.

Tunnustus
---------

* Tööpunalipu orden
* orden Austuse märk
Jean-Jacques Rousseau kirjutatud *intermède*'i "Le Devin du village" tiitelleht
***Intermède***, ka *intermédie*, *intramède* (ladinakeelsest sõnast *intermedius* 'vahepealne') või *entremets* ('vahekäigud') oli 17. ja 18. sajandil Prantsusmaal lühike tantsu- ja muusikanumber draamaetenduse vaheajal, 18. sajandil tähistas ka lühiooperit. Enamasti peetakse itaalia *intermezzo* prantsuse vasteks.

Ajaloost
--------

16. sajandi Prantsusmaal kasutati sõna muusikalis-tantsuliste õukonnaetenduste kohta, milles osalesid õukondlased ja mida lavastati riiklike pidustuste puhul, laias laastus sarnanesid need Itaalia *intermedio*'tega.

17. sajandil kinnistus sõna *intermède* tähendus draamakirjanike, nagu Pierre Corneille või Jean Racine, värssnäidendite vaheaegadel esitatud muusika ja tantsuga vahepalade kohta. Ka Moliere'i komöödiate "Kodanlasest aadlimees" ja "Ebahaige" originaalvariantides on vaheaegadesse ja lõppu paigutatud laulu- ja tantsunumbrid, mis aga tänapäeva lavastustes enamasti ära jäetakse.

Erinevalt Itaalia *intermedio*'st mille aines oli alati "kõrge", pärinedes mütoloogiast või pastoraalsest kirjandusest, võeti 17. sajandi *intermède*'i sisu tavaelust, selle tegelased olid lihtinimesed, kes kavaluse ja nutikusega saavutasid oma eesmärgi, või koomikud.

Valgustusajastul tähistas sõna Prantsusmaal Itaalia ühevaatuselist ooperit, mida mängiti kas originaalkeeles või prantsuskeelses tõlkes, ja hiljem ka prantsuse autorite teoseid samas stiilis, nagu näiteks Jean-Jaques Rousseau komponeeritud vahemäng 1752. aastal. Ses tähenduses loetakse *intermède*'i *opera buffa* eelkäijaks, üheks tuntuimaks näiteks on Pergolesi "La serva padrona" (1733), mida nimetatakse esimeseks koomiliseks ooperiks ajaloos ja mida mängiti Prantsusmaal "La servante maîtresse" nime all. 18. sajandi jooksul kujunes *intermède* Prantsusmaal järk-järgult ümber *opéra comique* žanriks.

Vaata ka
--------

* Vodevill
* *Entremés*
* Interluudium

Viited
------

1. ↑  Intermezzo. Performance Stil. – HiSoUR
2. ↑  "Opera History. Comic opera forms" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2022. Vaadatud 7. augustil 2020.
3. ↑
4. ↑  La servante maitresse : comedie en deux actes, melée d'ariettes. A Paris, 1771

Välislingid
-----------

* Intermezzo. Performance Stil. – HiSoUR (saksa keeles)
* "Ebahaige" Argani vastuvõtmist arstide hulka kujutav finaal-*intermède* Marc-Antoine Charpentier' muusikaga
Metalli aatomite interkalatsioon grafiiditasandite vahel
**Interkalatsioon** (ladina keeles *intercalare* vahele paigutama) tähendab keemias molekulide, ioonide (harvemini aatomite) ladestamist keemilistes ühendites, ilma et ühendi struktuur seejuures märkimisväärselt muutuks.

Anorgaanilises keemias tähendab interkalatsioon aatomite, ioonide või väikeste molekulide sisestamist kihiliste kristallide kristallivõre tasapindade vahele, näiteks leelismetalli interkalatsiooni grafiiti (nagu näidatud pildil). Saadud ühendeid nimetatakse interkalatsioonikompleksideks.

Selleks, et kristallistruktuur saaks moodustada interkalatsiooniühendeid, peavad interaktsioonijõud kihtide sees olema suured ja külgnevate kihtide vahel väikesed. Kihtvõre ja sisestuskomponentide vahel peab olema võimalikult tugev interaktsioon. Interkalatsioonireaktsiooni soodustab kihtidevaheliste katioonide solvatatsioon. See sõltub sisestatava komponendi keemilistest omadustest ja ka kihtvõre keemilisest olemusest. Lisaks puhtale Van der Waalsi interaktsioonile avaldavad sageli mõju Lewise happe–aluse interaktsioonid.

Kihtvõre keemiline olemus võib olla väga erisugune, näiteks kvaasimetalli kihid grafiidis või siirdemetalli kihid sulfiidides NbS2 või TaS2, samuti pooljuhtsüsteemides TiS 2 ja SnS2 ning mittejuhtivates ühendites, nagu savimineraalid (nt kaoliniit).

Paljud kihtvõred kannavad loodulikku negatiivset kihtlaengut, nt vilgukivi-taolised kihtsilikaadid. Elektriliselt neutraalsed kihtvõred on üsna haruldased, näiteks on niisune ülalmainitud kaoliniit. Mõned "neutraalsed" kihtvõred on võimelised moodustama interkalatsioonikomplekse alles pärast tugevate redutseerivate ainete kasutamist. Mõnel juhul võib ladestumist võimaldada ka mittestöhhiomeetriliste preparaatide kasutamine. Mittestöhhiomeetria saavutatakse seejuures redutseerija abil või elektrokeemilise redutseerimisega, rakendades tsüklovoltamperomeetriat, elektrogravimeetriat ja galvanostaatikat.

Kirjeldatud tüüpi reaktsioonide praktiliste ja tehniliste rakenduste valdkondadeks on

* akud jt keemilised vooluallikad;
* geokeemia ja keskkonnakeemia (sh muldade resorbtsiooniomadused);
* ravimite, väetiste, taimekaitsevahendite tööstuslik tootmine ja pakendamine.
Ašoka praakriti keelne brahmi kirjas raidkiri sambal Sārnāthis (Sārnāthi sammas)
**Ašoka praakrit** oli keskindo-aaria murdekontiinum, mille keelekujusid kasutati Maurjate riigi valitsejale Ašokale (valitses 268–232 eKr) omistatud Ašoka ediktides. Need "ediktid" on raidkirjad monumentaalsetel sammastel (Ašoka sambad), mis räägivad Ašoka pöördumisest budismi ja budismi põhimõtetest. 

Murrete seas on esindatud Loode-India, Lääne-India ja Ida-India keelte eellasmurded, Kesk-India keelte omad mitte; vastava piirkonna raidkirjad kasutavad Ida-India keelekujusid. 

Ašoka praakrit põlvneb vanaindia keele murdest, mis on lähedases suguluses veedade keelega, lahknedes sellest mõne India algkeelest säilinud vanapärasuse tõttu.

Ašoka praakriti mälestised on kirjutatud braahmi ja kharošthi kirjas (ainult loodes).

Keelesugulus
------------

Viited
------

1. 1 2  Thomas Oberlies. Aśokan Prakrit and Pali. – George Cardona, Dhanesh Jain (toim). *The Indo-Aryan Languages.*, lk 179–224.
2. ↑  Colin Masica. *The Indo-Aryan Languages*, Cambridge University Press 1993, ISBN 978-0-521-29944-2, lk 50.
**Ağrı provints** (armeenia keeles Աղրի, kurdi keeles *Agirî*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis. provintsist kirdes asub Iğdıri provints, põhjas Karsi provints ja idas Iraan. Provintsi keskus on Ağrı.

Haldusjaotus
------------

* Ağrı ringkond (kurdi *Agirî*)
* Diyadini ringkond (kurdi *Gîhadîn*)
* Doğubeyazıti ringkond (kurdi *Bazîd*)
* Eleşkirti ringkond (kurdi *Zêdkan*)
* Hamuri ringkond (kurdi *Hewaran*)
* Patnose ringkond (kurdi *Panos*)
* Taşlıçay ringkond (kurdi *Avkevir*)
* Tutaki ringkond (kurdi *Dutax*)

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Ağrı provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Deyverson (2018)
**Deyverson Brum Silva Acosta** (sündinud 8. mail 1991 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Cuiabá.

Ta alustas karjääri koduosariigi klubis Grêmio Mangaratibense. 2012. aasta liitus ta Portugali klubiga SL Benfica. Hooajal 2012–13 mängis ta klubi reservmeeskonnas Portugali teises liigas ja lõi kaheksa väravat. Benfica esindusmeeskonnas ta debüüti teha ei jõudnudki, sest juba enne järgmise hooaja algust liitus ta teise Portugali kõrgliigaklubiga, Belenenses. 2015. aasta veebruaris suundus ta kuue kuuks laenule Saksamaa kõrgliigaklubisse 1. FC Köln. Ainsa värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 8. märtsil 2015 Eintracht Frankfurti vastu.

2015. aasta juulis sõlmis Deyverson nelja aasta pikkuse lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Levante. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 23. septembril 2015 mängus Eibari vastu. Deyverson lõi sel hooajal Hispaania kõrgliigas kokku üheksa väravat, kuid ei suutnud sellega päästa klubi viimasest kohast kõrgliiga ja esiliigasse langemisest. Järgmise hooaja veetis ta laenul teises Hispaania kõrgliigaklubis, Deportivo Alavés. Esimese värava klubi särgis lõi ta 10. septembril 2016 mängus Barcelona vastu, tuues Alavésile võõrsilväljakul ajaloolise 2:1 võidu. Kokku lõi ta Hispaania kõrgliigas sel hooajal seitse väravat.

2017. aasta juulis naasis Deyverson kodumaale ja sõlmis Palmeirasega viie aasta pikkuse lepingu. 2018. aasta hooaja eelviimases mängus 25. novembril lõi ta värava Vasco da Gama vastu, tuues Palmeirasele võõrsil 1:0 võidu. Selle võiduga kindlustas Palmeiras enda 10. Brasiilia meistritiitli. 2021. aastal lõi Deyverson Copa Libertadorese finaalis Flamengo vastu 95. minutil võiduvärava.

Hooaja 2019–2020 teises pooles mängis ta Palmeirasest laenul olles Hispaania kõrgliigaklubis Getafe ja hooajal 2020–21 taas Deportivo Alavésis.

2022. aasta augustis siirdus Deyverson Palmeirasest Cuiabásse.

Saavutused
----------

Palmeiras
* Campeonato Brasileiro Série A: 2018
* Copa Libertadores: 2021
* Recopa Sudamericana: 2022
* Campeonato Paulista: 2022

Viited
------

1. ↑  "Palmeiras acerta contratação do atacante Deyverson". SE Palmeiras. 11.7.2017. Vaadatud 26.11.2018
2. ↑  "Palmeiras bate Vasco com gol de Deyverson e é campeão brasileiro". gazetaesportiva.com. 25.11.2018. Vaadatud 26.11.2018
3. ↑  "Deyverson assina com o Cuiabá" [Deyverson signs with Cuiabá]. *Cuiabá Esporte Clube* (Brasiilia portugali). 4. august 2022. Vaadatud 5. augustil 2022.
InterLAN-i käivitamine
----------------------

Idee korraldada InterLAN-i nimeslit tehnoloogiafestivali sündis Roger Otel 2013 aasta talvel. InterLAN-i sündis soovist korraldada Viljandi Ühendatud Kutsekeskkoolis võrgupidu ja selle nimi on inspireetirutd kahest sõnast inter ja LAN. Sõna esimene osa "inter" tähistab interaktiivust ja teine pool - "LAN" tähistab võrgupidu. InterLAN-i algne eesmärk oli korraldada tavapärasest interaktiivsem võrgupidu kõigile tehnoloogiahuvilistele inimestele.

Võrgupidude sari kasvas kiiresti.

Toimunud võrgupeod
------------------

  

interLAN-i meeskonna korraldas 2013 aastast alates 13 võrgupidu.

### interLAN vol.1

I võrgupidu, mis toimus Viljandis Vana-Võidu külas kohaliku kutsekooli ühiselamu söögisaalis. Sellel võrgupeol mängiti järgnevaud arvutimänge: Counter-Strike 1.6 ja FlatOut 2. 

Toimumisaeg: 28.02.2013

Osalejate arv: 32

Plakat

### interLAN vol.2

Toimumisaeg: 30.04 - 01.05.2013

Osalejate arv: 100

### interLAN vol.3

Toimumisaeg: 13-15.12.2013

Osalejate arv: 180

### interLAN vol.4

Toimumisaeg: 12-14.12.2014

Osalejate arv:

### interLAN vol.5

Toimumisaeg: 11-13.12.2015

Osalejate arv:

### interLAN tuur #1 @Saarepeedi

Toimumisaeg: 23.09.2016

Osalejate arv:

### interLAN tuur #2 @Tänasilma

Toimumisaeg: 07.10.2016

Osalejate arv:

### interLAN tuur #3 @Ramsi

Toimumisaeg: 21.10.2016

Osalejate arv:

### interLAN tuur #4 @Mustla

Toimumisaeg:28.10.2016

Osalejate arv:

### interLAN vol.6

Toimumisaeg: 9-11.12.2016

Osalejate arv:

### interLAN Abja tuur

Toimumisaeg: 21.10.2017

Osalejate arv:

### interLAN Uku tuur

Toimumisaeg: 18.11.2017

Osalejate arv:

### interLAN 2017

Toimumisaeg: 8-10.2017

Osalejate arv:

interLAN-i toetajad läbi aegade
-------------------------------

1. ↑  "Võrgupeoliste tuur lõpeb pannkoogipeoga Mustlas : Koolielu". *koolielu.ee*. Vaadatud 22. veebruaril 2023.
Mandri-Hiinas algasid 15. novembril 2022 protestid COVID-19 tõkestamise vastu. Protestid algasid vastusena Hiina valitsuse võetud meetmetele COVID-19 leviku tõkestamiseks riigis, sealhulgas COVID-i nullpoliitika rakendamisele.

Sissejuhatus
------------

Rahulolematus poliitikaga on pandeemia algusest saadik kasvanud, mistõttu paljud inimesed jäid oma kodudesse ilma tööta ja mõned ei suutnud osta igapäevaseid tarbeesemeid.

Kui väikesemahulised protestid algasid novembri alguses, puhkesid laialdased tsiviilrahutused pärast kümmet inimest hukkunud tulekahju Ürümqis ja kolm kuud kestnud sulgemine Xinjiangis. Protestijad nõudsid valitsuse COVID-i nullpoliitika ja sulgemiste lõpetamist ning mõned inimesed laiendasid oma protesti Xi Jinpingi juhtkonna ja Hiina Kommunistliku Partei suunas.

Viited
------

1. ↑  Kwon, Jake (23. november 2022). "Workers at the world's largest iPhone factory in China clash with police, videos show". *CNN* (inglise). Beijing and Hong Kong. Vaadatud 27. novembril 2022.
2. ↑  "Xinjiang residents complain of hunger after 40-day COVID lockdown". *Al Jazeera English* (inglise). 15. november 2022. Vaadatud 27. novembril 2022.
3. ↑  Jiang, Steven (19. aprill 2022). "Hunger and anger in Shanghai's unending lockdown nightmare". *CNN* (inglise). Vaadatud 27. novembril 2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **2022. aasta COVID-19 protestid Hiinas** |
Kalvinistlik kirik, aastast 1150
Emlichheim, luterlik *Rahu kirik*
**Emlichheim** (alamsaksa *Emmelkamp*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.

Vald asub umbes 20 km Emmenist lõunas ja 25 km Nordhornist loodes ja selle pindala on 48,52 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7393 inimest.

Emlichheim asub otse Saksa-Hollandi piiril. Vald külgneb lõunas Vechte jõega ja põhjas Coevorden-Piccardie kanaliga. See on *Samtgemeinde Emlichheimi* halduskeskus, mille liikmed on ka Hoogstede, Laar ja Ringe. Viimastel aastatel on küla elanike arv märkimisväärselt kasvanud Hollandi kodanike sissevoolu tõttu.

Ajalugu
-------

Emlichheim oli olemas vähemalt Karl Suure ajal. 1312. aasta dokumendis on valla nimeks *Emminchem*.

Vanades Hollandi dokumentides (16. kuni 19. sajand) ja isegi tänapäeval alamsaksa murretes kutsutakse Emlichheimi *Emmelkamp*.

Poliitika
---------

### Volikogu

Volikogu koosseis (19 kohta kokku):

* CDU – 8 kohta
* SPD – 7 kohta
* FDP – 2 kohta
* Grafschafter Bürger Forum (gbf) – 2 kohta

(kohalikud valimised toimusid 11. septembril 2011)

### Partnervallad

* Genemuiden, Holland, umbes 1975. aastast
* Grabów nad Prosną, Poola, 2006. aastast

Majandus
--------

Emlichheimis asuv ettevõte *Emsland-Stärke* on suur tärklisetootja. Igal aastal töödeldakse seal tärkliseks üle miljoni tonni kartulit, mis tarnitud umbes 150 km raadiusega piirkonnast, mis teeb *Emsland-Stärkest* valla suurima tööandja.

Umbes 8 km Emlichheimist läänes, Laari vallas Saksamaal ja Coevordeni vallas Hollandis asub piiriülene tööstuspark, mida tuntakse nime all EUROPARK. Üks Hollandi erainvestor plaanib ehitada sinna prügipõletusjaama *Müllverbrennungsanlage Emlichheim, millest* on kujunenud terava vaidluse objekt.

Veel üks *Samtgemeinde Emlichheimi* majanduslik tegur on plastide töötlemise tööstus. Nende ettevõtete hulgas on Synco ja BekuPlast Ringes ning Ringoplast Ringe-Neugnadenfeldis.

Haridus
-------

Emlichheimis on algkool, *Hauptschule-Realschule*, gümnaasium ja erikool. Need koolid tagavad põhihariduse vajaduse, kuid täiendavaid vajadusi tuleb otsida kas Neuenhausist (Lise-Meitner-Gymnasium) või Nordhornist. Nordhornis on õpilaste käsutuses peaaegu kõik võimalused (üldharidusgümnaasium, erigümnaasium, kutsehariduskoolid, jne).

Tuntud isikuid
--------------

* Dr. Frank Schindelhauer, meditsiinilise korpuse brigaadikomandör

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Emlichheim** |

* www.emlichheim.de


Grafschaft Bentheimi kreisi vallad

* Bad Bentheim
* Emlichheim
* Engden
* Esche
* Georgsdorf
* Getelo
* Gölenkamp
* Halle
* Hoogstede
* Isterberg
* Itterbeck
* Laar
* Lage
* Neuenhaus
* Nordhorn
* Ohne
* Osterwald
* Quendorf
* Ringe
* Samern
* Schüttorf
* Uelsen
* Wielen
* Wietmarschen
* Wilsum
**Emma Matilda Engdahl-Jägerskiöld** (sünninimi **Madsén**; 26. aprill 1852 – 13. juuni 1930) oli Soome sopran.

Vanemad
-------

Emma Engdahl-Jägerskiöldi isa oli juveliir Peter Madsén. Tema ema oli Maria Carolina Sandel.

Õpingud
-------

Noor sopran õppis Pariisis ja Milanos.

Töö ooperilauljana
------------------

Emma Engdahl-Jägerskiöld töötas Helsingi Rootsi Teatri sopranina aastatel 1875–1880, kuni see teater suleti. Ta esines ooperilauljana Skandinaavias, Venemaal, Balti provintsides, Itaalias ja Saksamaal. 

Koostöös August Arppega asutas ta 1888. aastal oma ooperiseltsingu, mille juht ta oli 1890. aastani.

Eraelu
------

Emma Engdahl-Jägerskiöld oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Emil Engdahl. Tema teine abikaasa oli apellatsioonikohtu assessor Christer Robert Otto Edgar Jägerskiöld.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Kuka kukin oli: "Engdahl-Jägerskiöld, Emma Matilda" Wikiaineisto, 25.05.2010
2. 1 2  Various distinguished Finland-Swedes: "Emma Engdahl-Jägerskiöld" Carl Nordling's Homepage, 25.04.2010
3. ↑  Pieni Tietosanakirja (1925-1928): "Engdahl-Jägerskiöld, Emma" Projekt Runeberg, 25.05.2010