recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Graaﬁline betoon** on pesubetooni eriliik.

Fassaadi kaunistamiseks mõeldud muster trükitakse betooni tardumist aeglustava ainega erilisele kilematerjalile meetodiga, mis on ligilähedane siiditrüki tehnikaga. Saadud mustriga kile asetatakse betoonitööstuses kasutatava spetsiaalse vormi põhja ning sellele valatakse tavaline või dekoratiivbetoon. Pärast betoonpaneeli lahtirakestamist jääb tänu tardumist aeglustava aine mõjule vastav osa betoonpaneeli pealmisest kihist kuni paari millimeetri sügavuseni kivinemata. Betoonikiht, mis pole ära kivistunud, eemaldatakse survepesuga ning alles jääb betoonis kasutatud täiteaine ehk pesubetoon. Tardumisaeglustiga katmata kohtades jääb nähtavale sile betoon- ehk vormipind. Pesu- ja vormipinna tekstuuri erinevusest tulenevat erinevust on võimalik paremini nähtavaks muuta, kasutades betoonis eri värvusega tsemendikivi ja täiteainet. Selle tulemusel joonistubki betooni pinnale soovitud muster või kujutis. Valikuvõimalused on piiramatud: alates lihtsatest, tavalistest mustritest, lõpetades spetsiifiliste, spetsiaalselt tellija kavandi või foto põhjal loodud mustritega.

Graafilist betooni valmistatakse elemenditehastes. Monoliitvalu puhul ei ole see meetod sobilik. Graafiline betoon annab võimaluse kujundada stiilseid ja kõrgekvaliteedilisi betoonelementide ja plaatide pindu. Kõige enam kasutatakse graafilist betooni fassaadidel, vaheseintel, müüridel, betoonplaatidel ja sisekujunduselementidel. Graafiline betoon ei esita erinõudeid betoonimassile. Võimalusel soovitatakse kasutada valgest tsemendist aluspinda kergpesuks, mis tagab parima tulemuse. Graafilise betooni tehnoloogia on vabalt elemenditehaste kasutuses.

Ajalugu
-------

Graafilise betooni idee pärineb 1980. aastatest. Eestis tekkisid esimesed monteeritavate betoonist hoonete fassaade ilmestavad moonutused Valli Lember-Bogatkina ja Margarethe Fuksi loodud pannoodel Mustamäe majade otsaseintel. Esimesed näidiselemendid toodeti 1990. aastatel.

Viited
------

1. 1 2 3  "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2017. Vaadatud 11. aprill 2017.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2017. Vaadatud 11. aprillil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2017. Vaadatud 11. aprill 2017.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**José Ruiz y Blasco** (1838, Málaga, Hispaania – 3. mai 1913, Barcelona, Hispaania) oli Hispaania kunstnik ja kunstiõpetaja, kunstnik Pablo Picasso isa.

Ta sündis Málagas, kus ta õppis Coruñas asuvas Eusebio da Guarda Gonzáleze nimelises keskkoolis (tänapäeval IES Plurilingüe Eusebio da Guarda), kus ta hiljem ka õpetas (samas koolis õppis 1891–1895 tema poeg Pablo). Temast sai joonistusõpetaja provintsi kunstikoolis (Escuela Provincial de Bellas Artes) ning linnamuuseumi direktor ja kuraator, samuti töötas ta joonistusõpetajana San Telmo kunstikoolis (Real Academia de Bellas Artes de San Telmo). Kunstnikuna spetsialiseerus ta vaikelude, maastike ja tuvide joonistamisele. Ta abiellus María Francisca Picasso y Lópezega (1855–1937), kellega tal oli 17-aastane vanusevahe. Neil oli kolm last: poeg Pablo ning tütred Dolores (deminutiiv Lola; 1884–1958) ja Concepción (Conchita; 1887–1895, suri difteeriasse).

1888. aastal andis ta Pablole esimesed kunstitunnid. 1891. aastal kolis Ruiz y Blasco A Coruñasse, kus õpetas kunstikoolis ning Pablo käis tema ornamentaalse joonistamise tundides. 1895. aastal kolis ta Barcelonasse ning õpetas sealses kunstikoolis, mille hüüdnimi oli La Lonja.

Tema sõprade hulka kuulusid Valencia ja Málaga maalikunstnikud Bernardo Ferrándiz, Antonio Muñoz Degrain ja José Moreno Carbonero.

Ruiz y Blasco suri 75-aastaselt Barcelonas 1913. aastal. Tema tuntuimad teosed on "Crepúsculo en el puerto de Málaga" ("Loojang Málaga sadamas", 1887) ja "Palomar" ("Tuvid", 1878) mis tänapäeval kuuluvad Málagas Pablo Picasso kodumajas asuva muuseumi kollektsiooni.

Viited
------

1. 1 2  McQuillan, Melissa. "Picasso, Pablo". *Grove Art Online*. Vaadatud 3. august 2011.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **José Ruiz y Blasco** |

* "Palomar"
* "Crepúsculo en el puerto de Málaga"
Kastelruthi valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
**Kastelruth** (itaalia: *Castelrotto*; ladiini: *Ciastel*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 20 km Bolzanost kirdes.

Geograafia
----------

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 6456 inimest.

Valla pindala on 117,8 km².

Kastelruth külgneb järgmiste valdadega: Barbian, Campitello di Fassa, Völs am Schlern, Lajen, Urtijëi, Waidbruck, Ritten, Santa Cristina Gherdëina ja Tiers.

### Frazioni

Kastelruthi vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Seiser Alm (Alpe di Siusi), Pufels (ladiini: Bula, itaalia: Bulla), Runggaditsch (ladiini: Roncadic, itaalia: Roncadizza), St. Michael (San Michele Siusi), St. Oswald (Sant'Osvaldo), St. Valentin (San Valentino), St. Vigil (San Vigilio), Tagusens (Tagusa), Tisens (Tisana) ja Überwasser (ladiini: Sureghes, itaalia: Oltretorrente). Seis am Schlern on valla *località*.

Kogukond
--------

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 80,94% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 15,37% ladiini keelt ja 3,69% itaalia keelt.

Inimesed
--------

* Denise Karbon (sündinud aastal 1980), suusataja
* Peter Fill (sündinud aastal 1982), suusataja
* Christine Novaković (sündinud aastal 1964), pankur
* Norbert Rier (sündinud aastal 1960), Kastelruther Spatzeni esilaulja
* Leo Santifaller (1890–1974), ajaloolane

Traditsiooniline tänupüha

Välislingid
-----------

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
**Skelettvalem** ehk **skelettstruktuur** ehk **graafiline struktuurivalem** on orgaanilise ühendi struktuuri lihtsustatud üleskirjutus, milles süsiniku aatomite ja nendega seotud vesiniku aatomite sümbolid on ära jäetud, kuid juurdemõeldavad. Skelettvalemeid kasutatakse orgaaniliste ühendite struktuuri kiireks ja mugavaks joonistamiseks. Alloleval joonisel on võrdluseks kõrvuti toodud etanooli molekuli ruumiline mudel, struktuurivalem ja skelettvalem:


Antidepressandi [(S)-1-[3-(dimetüülamiino)propüül]-1-(4-fluorofenüül)-1,3-dihüdroisobenzofuran-5-karbonitriil] skelettvalem
Skelettstruktuuride korral näidatakse süsiniku aatomite vahelised kovalentsed sidemed, mille lõikumispunktides olevad süsiniku aatomid ja nendega seotud vesiniku aatomid on juurdemõeldavad arvestades, et süsinik on nelja- ja vesinik ühevalentne. Kuid heteroaatomid ja funktsionaalrühmad kirjutatakse välja keemiliste sümbolite abil. Paremal oleval joonisel on näha heteroaatomite, kolmiksidemete, benseeni tsüklite ja stereokeemia (enantiomeeride) kujutamine skelettvalemis.

Skelettvalemiga saab kujutada ka alkeenide *cis*- ja *trans*-isomeere. Lainelise joonega kujutatakse keemilist sidet kui stereoisomeer ei ole teada või kui tegemist on isomeeride seguga (vaata allolev joonis).

Vesiniksidemeid kujutatakse punktiirjoonega.

Kokkuleppeliselt on orgaanilises keemias kasutusel kindlad sümbolid enamesinevate aatomirühmade (asendusrühmade) tähistamiseks. Neid sümboleid kasutatakse tihti ka skelettstruktuuride joonistamisel. Mõned näited:

Me = CH3– ; Et = CH3CH2– ; Ph = C6H5– ; Bn = C6H5CH2– ; X = halogeeni aatom ; R = alküülrühm, ka igasugune asendusrühm. 

Rasvhappe siksakprojektsioon
*Siksakprojektsiooni* korral esitatakse süsinikuahel siksakjoonena tasapinnal. Vajadusel lisatakse stereoisomeere eristavad sidemed.

Vaata ka
--------

* Keemiline valem
* Struktuurivalem
* Keemiline võrrand
* Molekuli mudel
**Vladimir Klauson** (19. juuni 1933 Luuga – 8. oktoober 2021) oli Eesti tööstusjuht ja Eesti NSV riigitegelane.

Ta lõpetas aastal 1952 keskkooli ja aastal 1957 Tallinna Polütehnilise Instituudi silikaatide tehnoloogia erialal insener-keemik-tehnoloogi kvalifikatsiooniga.

Ta töötas aastatel 1956–1961 Silikaltsiidi katsetehases töölise ja vahetusmeistrina; aastatel 1961–1980 aga Silikaltsiidi Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Instituudis vaneminseneri, osakonna juhataja ja aastast 1963 direktorina. 22. jaanuarist 1980 10. oktoobrini 1984 oli ta Eesti NSV ehitusmaterjalitööstuse minister. Aastatel 1984–1988 oli ta Silikaatbetooni Instituudi direktor.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisu saadik.

Isiklikku
---------

Tema poeg Aleksander Klauson on Tallinna Tehnikaülikooli tehnilise mehaanika professor. 

Tema hobideks olid ujumine (ta oli mitmekordne Eesti meister ujumises), suvila, seened, raamatud, bigbänd ja Raimond Valgre muusika.

Tunnustus
---------

* 1962 Eesti NSV teeneline ehitaja

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003.
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
**Renaldo Mändmets** (sündinud 1. septembril 1959 Varstu külanõukogus Võru rajoonis) on eesti endine linnukasvatusteadlane ja riigiametnik.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud 1977. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooinseneriteaduskonna. Ta kaitses samas 1985. aastal väitekirja "Реакция птиц селекционного стада кросса "Янтарь-1" линии А, В и С на длительное содержание в переоборудованных клеточных батареях L-112" (juhendaja Harald Tikk) ning sai põllumajandusteaduste kandidaadi kraadi. Ta õppis aastatel 1987–1988 ja 1990 Bonni Ülikoolis.

Töökäik
-------

Ta oli aastatel 1982–1987 ja 1993–1996 Eesti Põllumajanduse Akadeemia ja Eesti Põllumajandusülikooli eriloomakasvatuse kateedri erineva astme teadur ning PHARE projekti ekspert.

Ta töötas aastatel 1987–1993 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi asedirektorina. Ta oli aastatel 1989–1992 Eesti Linnukasvatajate Seltsi esimees.

Ta töötas aastatel 1996–1999 Sihtasutus Archimedese juhina. Ta oli alates 2000. aastast Rahandusministeeriumi asekantsler välissuhete alal.

Töötab alates 2007 Euroopa Komisjoni Regionaalarengu Peadirektoraadis

Tunnustus
---------

* 2004 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4376

Kirjandus
---------

* 2005 – "Mändmets, Renaldo". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj-M. Tallinn 2005. Lk 684–685

Välislingid
-----------

* Eva Palu. "Linnuteadlane, kes valitseb miljardeid". Director, detsember 2006
* Katrin Vaga. "Mees, kes tõi Eestile Euroopa Liidust 53 miljardit krooni". Avaliku teenistuse aastaraamat 2007. Tallinn 2008. Lk 13–16

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Rico Henry 2015. aastal Walsalli särgis
**Rico Antonio Henry** (sündinud 8. juulil 1997 Birminghamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford.

Ta alustas klubikarjääri Walsallis. 2014. aastal sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Hooajal 2014–15 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas. Klubi põhikoosseisu murdis ta hooajal 2015–16, mil valiti ka Inglismaa League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

2016. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Brentfordiga, mis mängis toona Inglismaa esiliigas. Esimesel kolmel hooajal oli ta Brentfordis sageli kimpus vigastustega. 2019. aasta augustis sõlmis ta klubiga uue nelja-aastase lepingu ja mängis terve hooaja 2019–20 Brentfordi põhikoosseisus. Samal hooajal jõudis ta klubiga juba Premier League'i lävele. Pääs Inglismaa kõrgliigasse kindlustati järgmisel hooajal ning lisaks valiti Henry Inglismaa esiliiga hooaja 2020–21 sümboolsesse koosseisu. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 6. novembril 2021 mängus Norwich City vastu.

Aastatel 2015–2017 mängis Henry Inglismaa kuni 19- ja kuni 20-aastaste koondistes.

Viited
------

1. ↑  "Brentford sign England Youth International Rico Henry from Walsall on a five-year contract". Brentford F.C. 31.8.2016. Vaadatud 2.5.2022
2. ↑  "Rico Henry signs new Brentford contract". Brentford F.C. 23.8.2019. Vaadatud 2.5.2022

Välislingid
-----------

 Rico Henry – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Brentford FC kodulehel
**"Jäljed lumel"** (vene keeles *"Следы на снегу"*) on Georgi Brjantsevi 1954. aastal Moskvas kirjastatud spiooniromaan.

"Jäljed lumel" ilmus eesti keeles 1956. aastal sarja "Seiklusjutte maalt ja merelt" 9. raamatuna. Selle tiraaž oli 30 000 eksemplari.

Romaani tegevus toimub Teise maailmasõja järgsetel aastatel Jakuutia taigas. Jakuudist kütt Bõkanõrov märkab jälgede järgi, et keegi on öösel tema üksiku tare juurest suuskadel mööda sõitnud, julgemata siseneda. Kahtlust äratavad jäljed viivad kaevandusasulani ning kaovad tuisus. Öösel on toimunud asulas Moskvast komandeeritud inseneri mõrv. Rajoonikeskusest kutsutakse välja KGB major Šelestov, kes saabub kaaslastega asjaolusid uurima. Asula komandant Beloljubski saadetakse kõiki elamuid kontrollima, kuid mees on hommikuks kadunud. Bõkanõrov avastab, et tuisuvangis olevast asulast viivad välja kahed suusajäljed. Algab seiklusrohke tagaajamine, mis lõpeb spioonide tabamisega enne, kui nad jõuavad kaevanduse salajastest dokumentidest tehtud fotodega Ameerika Ühendriikidest saabuvale lennukile.

Filmistuudios Lenfilm on 1955. aastal romaani motiividel valminud samanimeline mängufilm.

Välislingid
-----------

* "Jäljed lumel" esikaane illustratsioon
Renato Ibarra (2015)
**Alex Renato Ibarra Mina** (sündinud 20. jaanuaril 1991 Ambuquís) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Club América.

Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal kodumaal C.D. El Nacionalis.

Aastatel 2011–2016 mängis ta Hollandi kõrgliiga klubis Vitesse.

2016. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Américaga. 2018. aasta Apertura hooajal tuli ta klubiga Mehhiko meistriks.

Ecuadori jalgpallikoondises tegi Ibarra debüüdi 20. aprillil 2011 sõprusmängus Argentina vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. septembril 2018 sõprusmängus Jamaica vastu. Ta on kuulunud Ecuadori koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal ja 2019. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

América
* Liga MX: Apertura 2018
* Copa MX: Clausura 2019
* Campeón de Campeones: 2019

| * v
* r
Ecuadori koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Banguera
* 2 Guagua
* 3 Erazo
* 4 Paredes
* 5 Ibarra
* 6 Noboa
* 7 Montero
* 8 Méndez
* 9 Rojas
* 10 W. Ayoví
* 11 Caicedo
* 12 Bone
* 13 E. Valencia
* 14 Minda
* 15 Arroyo
* 16 A. Valencia (c)
* 17 J. Ayoví
* 18 Bagüí
* 19 Saritama
* 20 Martínez
* 21 Achilier
* 22 Domínguez
* 23 Gruezo
* Treener: Rueda

 | Ecuador |
Jämesool ja selle osad
**Jämesool** (ladina keeles *intestinum grassum*) on selgroogsete loomade kõhuõõnes paiknev seedekanali lõpuosa, mis algab peensoole lõpust ja lõpeb pärakukanaliga (anaalkanaliga).

Jämesooles jõuavad lõpule seedeprotsessid, imenduvad kehasisene vesi ja mineraalsoolad, seal elutseb ka rikkalikult baktereid (ja toimub taimsete seedejääkide bakteriaalne lagundamine, siia kogunevad ka seedumatud toidujäägid. Toimub väljaheite/fekaalmassi moodustumine.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madudel läheb kõhuõõnes paiknev peensool saba piirkonnas üle jämesooleks. Jämesool omakorda läheb üle kolmekambriliseks kloaagiavauseks ja saakloomade seedimatud osad (karvkate) väljutatakse kloaagi roojasoolde (*coprodeum*).

Jämesoole osad
--------------

Jämesoolel on kolm osa: **umbsool, käärsool ja pärasool**.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Koduloomadel kuuluvad jämesoole hulka umb-, käär- ja pärasool ning pärakukanal.

### Inimestel

Jämesoole osade piiritlemise kohta pole eri allikate põhjal päris ühest kokkulepet.

1. "Meditsiinisõnastik" (2004) nimetab jämesoole osadena umb-, käär- ja pärasoolt.
2. Meeli Roosalu (2010) nimetab jämesoole osadena umb-, käär- ja pärasoolt.
3. Arne Lepp (2013) peab jämesoole osadeks umb-, käär- ja pärasoolt ning anaalkanalit.

Mõned autorid nimetavad jämesoole hulka kuuluvana ussripikut, käär- (ülenev käärsool, ristikäärsool, alanev käärsool), sigma- ja pärasoolt.

### Lümfikoed

Jämesoole lümfisooned, lümfisõlmed paiknevad ja kulgevad sarnaselt arteritega.

Patoloogia
----------

Kui jämesooles on vee tagasiimendumine häiritud, tekib kõhulahtisus. Pikaajaline kõhulahtisus on ohtlik, sest organism kaotab palju vett ja eluks vajalikke mineraalaineid.

Jämesoolepõletik on koliit.

Jämesooles paikneb hulgaliselt müü-retseptoreid, mistõttu opioidipõhiste analgeetikumide kasutamine võib esile kutsuda opioidindutseeritud kõhukinnisust.

Jämesoole pahaloomulisi kasvajaid nimetatakse jämesoolevähiks.

Vaata ka
--------

* Jämesoole mikrofloora
* Jämesoolevähk

Viited
------

1. 1 2  "Meditsiinisõnastik" 319:2004.
2. ↑  DOUGLAS MADER, M.S. DVM, DABVP, Snake Gastrointestinal Tract Anatomy, veebiversioon (vaadatud 4.03.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 191, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
4. ↑  Meeli Roosalu, "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 113, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
5. ↑  Arne Lepp, "Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 367, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8.

Välislingid
-----------

* A05.7.01.001: Intestinum grassum. Jämesool Sissekanne Terminologia Anatomicas
* The Large Intestine, veebiversioon
***Viola wikipedia*** (rahvapäraselt *vikikannike*)[*viide?*] kannikese perekonda kuuluv taimeliik, millele andis 2019. aastal nime veebientsüklopeedia Vikipeedia järgi Tšiili botaanikutest abielupaar John Michael Watson ja Ana Rosa Flores.

See kannikeseliik on endeemne Tšiili Santiago piirkonnale. Liiki tuntakse vaid isendi järgi, mis koguti 1855. aasta jaanuaris ja mida kirjeldas Rodolfo Amando Philippi 1857. aastal taksonoomiliselt vigase homonüümiga *Viola angustifolia*.

Liik on lähedases suguluses *V. acanthophylla*, *V. bustillosia* ja *V. cheeseana*'ga, millest viimane on värskelt kirjeldatud samas teadusartiklis.

Watson põhjendas nimevalikut järgnevalt: "...üks [allikas] paistab eriti silma selle poolest, et me pöördume selle poole alatasa, saamaks seoses meie tööga teavet laias valikus teemade kohta – see on Vikipeedia, nagu siinkohal ka näitena viidatud. Parim tänumärk, mille peale me tulime, on anda taimele selle järgi nimi, seega on meil rõõm jätta oma tänust jälg selle liigi uue epiteedi kujul."

Samas on vikikannikese kirjeldamine uue liigina juba vaidlustatud.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Watson, J.M. (2019). "Lest we forget. A new identity and status for a *Viola* of section Andinium W. Becker; named for an old and treasured friend and companion. Plus another..." (PDF). *International Rock Gardener* (117): 47–. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2019. Vaadatud 3. oktoobril 2019.
2. ↑  "Contributors" (PDF). *Rock Garden Quarterly*. Talv 2012–2013. John Watson lives in Chile with his wife and working partner, Anita Flores (Ana R. Flores for formal publications).
3. 1 2  Philippi, R.A. (1857) Plantarum novarum chilensium. Centuria prima. Linnaea 28: 612.
4. ↑  "Name entry at International Plant Names Index". *www.ipni.org*. Vaadatud 2. oktoober 2019.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: url-status (link)
"Gossip Girl" suunab siia. Raamatusarja kohta vaata artiklit Klatšimoorid.

**"Kõmutüdruk"** ("Gossip Girl") on Ameerika Ühendriikide draamaseriaal, mis põhineb Cecily von Ziegesari samanimelisel raamatusarjal. Teleseriaali loojad on Josh Schwartz ja Stephanie Savage ning selle kuut hooaega näidati aastatel 2007–2012 kanalil The CW.

Sarja jutustaja ja nimitegelane on anonüümne blogija Kõmutüdruk (hääl: Kristen Bell), tegevus räägib New Yorgis Manhattanil Upper East Side'is elavate kõrgklassi noorukite elust. Lugu algab kaua kodust eemal viibinud populaarse tüdruku Serena van der Woodseni (Blake Lively) naasmisega New Yorki, kus Serena kohtub taas oma sõprade Blair Waldorfi (Leighton Meester), Nate Archibaldi (Chace Crawford) ja Chuck Bassiga (Ed Westwick).

Lisaks astuvad sarjas üles Taylor Momsen, Jessica Szohr, Matthew Settle, Kelly Rutherford ja Kaylee DeFer.

Peale Ameerika Ühendriikide on seriaali näidatud ka Eestis, Brasiilias, Austraalias, Rootsis, Suurbritannias, Hollandis, Prantsusmaal, Ungaris, Itaalias, Austrias, Jaapanis, Saksamaal, Mehhikos, Horvaatias, Hispaanias ja Indias. Eestis esilinastus sari 27. septembril 2008. 

Seriaal on olnud nomineeritud arvukatele auhindadele ning see võitis Teen Choice Awardsil 18 autasu. Viimane, 6. hooaja 10. osa oli eetris 17. detsembril 2012.

Eestis on seriaali aluseks olnud raamatusari ilmunud pealkirja "Klatšimoorid" all kirjastuses Varrak aastatel 2003–2009.

Viited
------

1. ↑  "Gossip Girl Season 6". 25. september 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2012.
2. ↑  Sarja "Klatšimoorid" eesti keeles ilmunud teosed E-kataloogis ESTER. Vaadatud 13.06.2020.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Aru mõisast Peetri kihelkonnas; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit Aru mõis.* |

---

**Aru mõis** (saksa keeles *Aru*) oli rüütlimõis Järvamaal Peetri kihelkonnas.

Vaata ka
--------

* Aru mõis II (Peetri) (poolmõis)
* Aru mõis III (Peetri) (karjamõis)

Viited
------

1. ↑  Aru mõis I (Peetri) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 11.04.2019)

Välislingid
-----------

* Aru mõis I (Peetri) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Järva-Peetri Püha Peetruse kirik
Peetri kihelkond

**Kirik**: Peetri  

**Mõisad**: Ammuta mõis | Aru mõis (Aru) | Aru mõis (Arrohof) | Aru mõis (Arro) | Ataste mõis | Enari mõis | Esna mõis | Huuksi mõis | Kodasema mõis | Koigi mõis | Koordi mõis | Köisi mõis | Küti mõis | Lähevere mõis | Müüsleri mõis | Olli mõis | Palasi mõis | Palu mõis | Peetri kirikumõis | Prandi mõis | Põhjaka mõis | Päinurme mõis | Sargvere mõis | Silmsi mõis | Suur-Öötla mõis | Viisu mõis | Vodja mõis | Väike-Kareda mõis | Väike-Öötla mõis
**Renault Twingo** on Renault' toodetav väike neljakohaline linnaauto, mida tutvustati esmakordselt Pariisi autonäitusel 1992. aastal. Seda toodeti kuni 2021. aastani kolme põlvkonna vältel. 

Twingo nimi on moodustatud kolmest sõnast: **tw**ist, sw**in**g ja tan**go**.

Twingo I (1993–2012)
--------------------

Esimese põlvkonna Twingo jõudis müügile 1993. aasta aprillis ning esialgu oli saadaval vaid üks varustustase ja neli välisvärvi: *Coral Red*, *Indian Yellow*, *Coriander Green* ja *Overseas Blue*.

Esimese põlvkonna Twingol olid 1,0- ja 1,2-liitrised R4-bensiinimootorid.

Mudeliuuendused tehti Twingole aastatel 1998, 2000 ja 2004 ning vasakpoolse liiklusega turgudel müüdi seda 2007. aasta augustini. 

Edasi jätkus Twingo I tootmine Colombias, kus toodeti autosid Lõuna-Ameerika turu jaoks kuni 2012. aastani. Kokku valmistati esimese põlvkonna Twingosid 2,6 miljonit. 

* Twingo ITwingo I
* Twingo ITwingo I
* Twingo ITwingo I

Twingo II (2007–2014)
---------------------

Twingo II esitleti 2007. aastal Genfi autonäitusel ning endiselt oli tegu kolmeukselise pisiautoga. 

Mudeliuuendust tutvustati 2011. aasta Frankfurdi autonäitusel. 

* Twingo IITwingo II
* Twingo II mudeliuuendusTwingo II mudeliuuendus

Twingo III (2014–2021)
----------------------

2014. aastal esitletud 3. põlvkond valmistati koostöös Smartiga ning Twingo III on esmakordselt 5-ukseline, tagamootori ning tagarattaveoga.

Twingo III-le pakutakse kahte mootorit: 1- (70 hj) ja 0,9-liitrist (90 hj) bensiinimootorit (viimane turboga) ning auto on tänapäeval selles klassis harva esineva tagaveoga. Esirattaid saab tagaveo tõttu hästi pöörata ja Twingoga on tänu sellele palju parem kitsastes oludes manööverdada.

2015. aastal valiti Renault Twingo Eesti aasta autoks.

2021. aasta alguses teatab Renault Twingo tootmise lõpetamisest, viidates järjest karmistuvatele keskkonnanõuetele ning plaanile lõpetada väikeste sisepõlemismootoriga linnaautode tootmine. 

* Twingo IIITwingo III
* Twingo IIITwingo III
* Twingo II ja Twingo IIITwingo II ja Twingo III

Viited
------

1. ↑  "New Renault Twingo : The Third Generation is Coming". 14. veebruar 2014.
2. ↑  "Twingo I - 1992".
3. ↑  "twingo.guide: Know your Twingo".
4. ↑  21. november 2015. "Eesti aasta auto 2015 on Renault Twingo".[*alaline kõdulink*]
5. ↑  "The Twingo, it's over! Renault forced to stop production". 27. jaanuar 2021. Vaadatud 16.02.2021.[*alaline kõdulink*]

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Renault Twingo** |
**Waldemar Rosenberger** (vene keeles Владимир Карлович Розенбергер; 1849 Peterburi – detsember 1918 Peterburi) oli saksa päritolu Vene insener, kes oli tehiskeelte huviline ja kunstliku keele idiom neutrali looja.

Rosenberger õppis Peterburi teedeinseneride instituudis ja töötas 1873. aastast riigiametites. Ta läks riigitöölt pensionile 1909. aastal.

Roseberger hakkas tehiskeeltega tegelema volapükistina ja sai 1887. aastal volapüki akadeemia liikmeks. 1893 valiti ta selle direktoriks. Rosenberger soovis volapükki radikaalselt muuta, millega selle looja Johann Martin Schleyer nõus ei olnud. Seejärel asus Rosenberger akadeemia reformimeelsete liikmete abil uut keelt idiom neutrali looma. Ehkki Rosenberger tegeles keele edasise arendamisega ja oli avatud reformiettepanekutele, ei kujunenud idiom neutral kuigi edukaks. Rosenberger lahkus 1909 akadeemiast ja tegi uue katse oma keelega läbi lüüa 1912. aastal, seekord reform neutrali nime all.

1916. aastal sai Rosenbergerist Venemaa tehiskeelte huvilisi koondanud ühingu Kosmoglot esimene president. Ta oli selles ametis kuni surmani.

Rosenberger suri 1918. aasta detsembris kopsupõletikku.

Isiklikku
---------

Rosenberger oli ka Peterburi taimetoitlaste ühingu (С.-Петербургское Вегетарианское Общество) liige.

Viited
------

1. 1 2 3  Jakob Linzbach, Edgar von Wahl. W. K. Rosenberger † Kosmoglott, nr 1, 1922, lk 2.
2. ↑  Andreas Künzli. Eine neue Sprache für Russland und die ganze Welt Unabhängige Schweizer Interlinguistische Studien, nr 3, 2015, lk 9.
3. ↑  Künzli, lk 10, 12.
4. ↑  Отчет о состоянии и деятельности общества за 1905 и 1906 гг. и список членов общества
**Oslo tunnel** (norra keeles *Oslotunnelen*) on 3635 m pikkune raudteetunnel Oslos Oslo Keskraudteejaama ja Lääne-Oslos asuva Skøyeni raudteejaama vahel, mis ühendab ida- ja läänesuunalisi raudteeliine. Tunnelit läbib kaks rööpapaari. 

Tunnel otsustati rajada 1968 ja see valmis 1980. See võimaldas ühendada idapoolsed ja läänepoolsed raudteeliinid, millel oli enne raudteega ühendamata lõpp-punktid Oslo Østbanestasjon (Oslo Ø, praegune Keskraudteejaam) ja Oslo Vestbanestasjon (Oslo V). Tunneli omanik on Jernbaneverket.

Tunnelis asub Rahvusteatri raudteejaam (*Nationaltheatret stasjon*). Algselt oli plaanis avada tunnelis kaks jaama, kuid teine, Elisenbergi jaam, jäi lõpuni ehitamata. Elisenbergi jaamas on platvorm olemas, aga seda pole kunagi kasutatud.

Esialgu oli kummaski jaamas üks platvorm, kummalgi pool raudtee, ja üks väljapääs ida suunas. 1999 ehitati Rahvusteatri jaama üks platvorm ja kaks rööpapaari lisaks, mis kasvatas jaama läbilaskevõime 16 rongilt 24-le tunnis. Ümberehitatud jaama avas 6. detsembril 1999 Norra kuningas Harald V.
**Renault Scénic** on Renault' poolt toodetav mahtuniversaal ning see on ehitatud Renault Mégane'i põhjale. 

Seda on toodetud neli põlvkonda ja esimesest kolmest põlvkonnast tehti ka maastikuversioon: 1. põlvkonna auto kandis nime RX4, 2. põlvkonna oma Conquest ja 3. põlvkonna oma XMOD.

Scénic I (1996–2003)
--------------------

Esimene mahtuniversaal kandis nime **Mégane Scénic** ning 1997. aastal pälvis see ka Euroopa aasta auto tiitli. 

Mudeliuuendus tehti 1. põlvkonnale 1999. aasta sügisel. 

* Scénic IScénic I
* Scénic I mudeliuuendusScénic I mudeliuuendus
* Scénic I RX4Scénic I RX4

Scénic II (2003–2009)
---------------------

Alates 2. põlvkonnast on saadaval ka pikema teljevahe ja pikema tagaosaga 7-kohaline **Grand Scénic**. 

* Scénic IIScénic II
* Scénic II ConquestScénic II Conquest

Scénic III (2009–2015)
----------------------

3. põlvkonna autosid müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 39 tükki.

* Scénic IIIScénic III
* Scénic III XMODScénic III XMOD

Scénic IV (2016–2022)
---------------------

4. põlvkonna **Scénic** avalikustati 2016. aasta Genfi autonäitusel.

* Scénic IV BoseScénic IV Bose

Viited
------

1. ↑  "GIMS 2016 : Exclusive world première for New Scénic at the Geneva Motor Show". 1. märts 2016.
**Osmoos** on lahusti (näiteks vee) difusioon läbi poolläbilaskva membraani, kusjuures lahusti liigub madalama kontsentratsiooniga lahusest (vee puhul kõrgem veepotentsiaal) lahusesse, kus on kõrgem lahustunud aine kontsentratsioon (vee puhul madalam veepotentsiaal).

Osmoosi kulgemissuunda arvestades eristatakse hüpo- ja hüpertoonset keskkonda (lahust). Hüpotoonses keskkonnas on lahustunud aine kontsentratsioon madalam ja vesi tungib sellest keskkonnast hüpertoonsesse keskkonda sisse, kuni nende kahe keskkonna (osmootsed) rõhud on võrdsed. 

Osmoos on iseeneslikult toimuv füüsikaline protsess, s.t. süsteem ei vaja selleks energiat lisaks.

Osmoos on oluline protsess bioloogilistes süsteemides.

Osmoosi kirjeldas teaduslikult Jean-Antoine Nollet 1748. aastal. Termini "osmoos" võttis kasutusele Prantsuse füüsik René Joachim Henri Dutrochet (1776–1847), lähtudes selle tuletamisel kreekakeelsest sõnast ὠσμός (*ōsmós* "tõuge, impulss").

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Osmoos** |

* difusioon
* elektroosmoos
* isoosmootsed lahused
* osmootne rõhk
* pöördosmoos
* ultrafiltratsioon
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Suveolümpiamängud |
| **Kuld** | 2016 | jalgpall |

**Renato Soares de Oliveira Augusto** (sündinud 8. veebruaril 1988 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians.

Ta alustas klubikarjääri Flamengos, mille noortesüsteemiga liitus ta 2001. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2005. aastal.

Aastatel 2008–2012 mängis Renato Saksamaa kõrgliigaklubis Leverkuseni Bayer. Hooajal 2008/09 valiti ta Saksamaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2010/11 lõi ta Saksamaa kõrgliigas seitse väravat.

Aastatel 2013–2015 mängis Renato Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians. 2015. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. Samal aastal valiti Renato Brasiilia kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks ja liigahooaja sümboolsesse koosseisu.

Aastatel 2016–2021 mängis ta Hiina kõrgliigaklubis Beijing Guoan.

2021. aasta juulis naasis ta Corinthiansesse.

Brasiilia jalgpallikoondises mängis Renato aastatel 2011–2018 kokku 32 korda ja lõi kuus väravat. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 17. novembril 2015 MM-i valikmängus Peruu vastu. 2016. aasta Copa América Centenario teises alagrupimängus lõi ta kaks väravat Haiti vastu. 2018. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Belgia vastu, kuid Brasiilia kaotas 1:2.

2016. aasta suveolümpiamängudel tuli ta Brasiilia võistkonnaga olümpiavõitjaks.

Saavutused
----------

Flamengo
* Copa do Brasil: 2006
* Campeonato Carioca: 2007, 2008

Corinthians
* Campeonato Brasileiro Série A: 2015
* Campeonato Paulista: 2013
* Recopa Sudamericana: 2013

Beijing Guoan
* Chinese FA Cup: 2018

Viited
------

1. ↑  "Corinthians anuncia a contratação de Renato Augusto". ge.globo.com. Vaadatud 21. juulil 2021.

| * v
* r
Brasiilia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Alisson
* 2 Thiago Silva
* 3 Miranda
* 4 Geromel
* 5 Casemiro
* 6 Filipe Luís
* 7 Douglas Costa
* 8 Renato Augusto
* 9 Gabriel Jesus
* 10 Neymar (c)
* 11 Coutinho
* 12 Marcelo
* 13 Marquinhos
* 14 Danilo
* 15 Paulinho
* 16 Cássio
* 17 Fernandinho
* 18 Fred
* 19 Willian
* 20 Firmino
* 21 Taison
* 22 Fagner
* 23 Ederson
* Treener: Tite

 | Brasiilia |
Kratylos oli (kreeka Κρατύλος; V sajand eKr) oli vanakreeka filosoof Ateena linnast. 

Kratylose eluaastaid pole võimalik täpsemalt dateerida; üksmeelel ei olda isegi selles, kas ta oli pigem Sokratese või Platoni kaasaegne. Teada on, et ta oli Herakleitose õpilane, kes arendas oma õpetaja mõtteid edasi. Hiljem õpetas ta Ateenas filosoofiat, olles üks noore Platoni mõjutajatest. Teda on maininud ka Aristoteles oma teoses Metafüüsika. Aristotelese väitel olevat Kratylos Herakleitose väitest, et samasse jõkke pole võimalik kaks korda astuda, teinud väite, et seda pole võimalik isegi ühe korra teha.

Kratylos on Platoni samanimelise dialoogi nimitegelane. Dialoog esitab tõenäoliselt tõepäraselt Kratylose arusaamasid keele ja liikumise kohta, samas kui tema osalemine dialoogis on ilmselt fiktiivne.

Dialoogi põhjal on tuletatud filosoofiaform nimega kratülism, mis on mõjutanud budistlikku semiootikat.

Viited
------

1. ↑  Debra Nails. *The People of Plato: A prosopography of Plato and other Socratics.* Indianapolis: Hackett Publishing, 2002, lk. 105
2. ↑  Aristoteles, *Metafüüsika,* 4.5 1010a10-15
3. ↑  Alberto Bernabé *The Derveni Theogony: Many Questions and Some Answers.* 'Harvard Studies in Classical Philology 103, 2007, lk. 99–133
4. ↑  Fabio Rambelli. *A Buddhist Theory of Semiotics.* London: Bloomsbury Publishing, 2013, lk. 179
**Krasnozavodsk** on linn Venemaal Moskva oblastis Sergijev Possadi linnaringkonnas. Asub Kunja jõe ääres, Moskvast umbes 88 km kirde pool.

Asula raajti 1915. aastal. 1940 sai linnaks. 2000. aastal eraldati linnast Peresvet.

2020. aasta alguses oli linna elanike arv arvestuslikult 12 800.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

* Krasnozavodski koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Krasnozavodsk** |

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
Satelliidifoto järvest.
Vaade Beyşehiri linnale.
**Beyşehiri järv** (türgi *Beyşehir Gölü*) on järv Türgis Tauruse lääneosas Isparta ja Konya provintsis.

Järve pindala on 650 km² ja see asub 1123 m kõrgusel merepinnast. Veetaseme kõrgus ja pindala sõltuvad aastaajast ja sademetest. Järve laius on põhjast lõunasse 45 km ja idast läände 20 km. Beyşehiri järv on suuruselt Türgi kolmas järv ja suurim mageveejärv.

Suurim sügavus on 10 m. Järves on palju saari, suuremad neist on İğdeli, Akburun, Kızkulesi, Mada, Yılanlı ja Külbent. Mõnel saarel on säilinud Bütsantsi-aegsete kloostrite varemed. Läheduses on mitmed üle 2000 m kõrgused mäetipud. Järve toidab 27 jõge ja oja.

Beyşehiri järv on kalarikas. Järvel pesitseb ka mitmeid linnuliike, teiste seas käharpelikan, kääbuskormoran, hüüp ja koldhaigur. Järv ja selle ümbrus moodustavad rahvuspargi.

Järve vett kasutatakse põldude niisutamiseks.

Järve kagukaldal asub Beyşehiri linn. Idakalda lähedal asub hetiitide allikatempel Eflatun Pınar.
| aste | intervall | C-duur |
| --- | --- | --- |
| VIII = I | Oktav | c |
| VII | Väike septim | **b** |
| VI | Väike sekst | **as** |
| V | Puhas kvint | g |
| IV | Puhas kvart | f |
| III | Suur terts | e |
| II | Suur sekund | d |
| I | Priim | c |

**Meloodiline mažoor** ehk **meloodilisduur** on mažoorne altereeritud helirida, mille tunnuseks on võrreldes loomuliku mažooriga madaldatud VI ja VII aste.

Meloodilise mažoori kõrgusastmik on toonide vahekaugustega terve - terve - pool - terve - pool - **terve** - **terve**.

```
                          1 - 1 - ½ - 1 - ½ - **1**  - **1**
meloodiline mažoor c-st c   d   e   f   g   as   b   c
```

Helifaili info KUULA MELOODILIST MAŽOORI ÜLES i ja Helifaili info ALLA i

Kuna meloodilises mažooris madaldatakse VI ja VII astet, siis ülemine tetrahord langeb kokku loomuliku minoori ülemise tetrahordiga. Heliridu eristab vaid III aste.

c, d, e, f, g, as, b, c (meloodiline mažoor)
c, d, es, f, g, as, b, c (loomulik minoor)

Vaata ka
--------

* Diatooniline helirida

  


|  |
| --- |
| Mažoor • Mažoorne helirida |
| Loomulik mažoor ·
Harmooniline mažoor ·
Meloodiline mažoor |
| Minoor • Minoorne helirida |
| Loomulik minoor ·
Harmooniline minoor ·
Meloodiline minoor |

  



| * v
* r
Diatooniline helirida ja helistik |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KvindiringKvindiring | 

|  | Bemoll | Diees |
| --- | --- | --- |
| Mažoor | Minoor | Mažoor | Minoor |
| 0 | **C** | **a** | **C** | **a** |
| 1 | **F** | **d** | **G** | **e** |
| 2 | **B** | **g** | **D** | **h** |
| 3 | **Es** | **c** | **A** | **fis** |
| 4 | **As** | **f** | **E** | **cis** |
| 5 | **Des** | **b** | **H** | **gis** |
| 6 | **Ges** | **es** | **Fis** | **dis** |
| 7 | **Ces** | **as** | **Cis** | **ais** |

 |
| *Suure algustähega on duurid ehk mažoorid, väikese algustähega on mollid ehk minoorid.* |

 |
**Krasnoufimsk** on linn Venemaal Sverdlovski oblasti lõunaosas, Krasnoufimski linnaringkonna keskus. Linn asub Ufa jõe ääres, 199 km Jekaterinburgist läänes.

Asula rajati 1736. aastal. Linnaõigused sai 1781. aastal.

2021. aasta alguses oli linnas 37 301 elanikku.

Jaanuari keskmine õhutemperatuur on −14,4 °C, juuli keskmine õhutemperatuur +18,5 °C.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Sverdlovski oblasti vapp
Sverdlovski oblasti linnad

Alapajevsk  | Aramil  | Artjomovski  | Asbest  | Berjozovski  | Bogdanovitš  | Degtjarsk  | Irbit  | Ivdel  | Jekaterinburg  | Kamensk-Uralski  | Kamõšlov  | Karpinsk  | Katškanar  | Kirovgrad  | Krasnoturjinsk  | Krasnoufimsk  | Krasnouralsk  | Kušva  | Lesnoi  | Mihhailovsk  | Nevjansk  | Nižni Tagil  | Nižnije Sergi  | Nižnjaja Salda  | Nižnjaja Tura  | Novaja Ljalja  | Novouralsk  | Pervouralsk  | Polevskoi  | Rež  | Revda  | Serov  | Severouralsk  | Sredneuralsk  | Suhhoi Log  | Sõssert  | Zaretšnõi  | Talitsa  | Tavda  | Turinsk  | Verhni Tagil  | Verhnjaja Põšma  | Verhnjaja Salda  | Verhnjaja Tura  | Verhoturje  | Voltšansk
Karl III Johani monument
**Oslo kuningaloss** (norra *Slottet*; ametlik nimetus *Det Kongelige Slott*) on Norra kuningaloss Oslos, Norra kuninga ametlik residents.

Loss asub Bellevue kõrgendikul Oslo peatänava Karl Johani tänava lõpus. Selle koordinaadid on 59° 55′ 1″ N, 10° 43′ 39″ E.

Ampiirstiilis loss on rangelt sümmeetriline. Lossi ümbritseb 22,5 hektari suurune lossipark.

Lossi hakati ehitama Rootsi ja Norra kuninga Karl III Johani jaoks, kuid tema lossi valmimist ei näinudki. Lossi arhitekt oli Hans Linstow. Asukoha valikul osales kuningas isiklikult. Lossi hakati planeerima aastal 1821 ning kuningas pani sellele nurgakivi aastal 1825. Loss valmis aastal 1849, kui valitses juba Oskar I. 

Kuni 1905. aastani oli loss kasutusel vaid ajuti, kui Oskar I, Karl IV ja Oskar II seda oma Oslo visiitidel kasutasid. Iseseisva Norra esimene kuningas Haakon VII hakkas lossi kasutama püsiva residentsina.

Loss on kolmekorruseline. Ülemine korrus oli esialgu ette nähtud teenijate jaoks, kuid praegu kasutatakse seda külaliste majutamiseks. Vastuvõturuumid ja saalid asuvad teisel korrusel.

Suvel on osa lossist avatud külastajatele. 1990. aastatel renoveeriti loss põhjalikult. 

Lossikabelis toimuvad igal pühapäeval teenistused. Kabelit kasutatakse kuningliku perekonna ristimis- ja leeritalitustel.

Kuningalossi ette on püstitatud Brynjulf Bergslieni loodud Karl Johani ratsamonument.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Oslo kuningaloss** |

* Ametlik koduleht
**"Bhagavadgītā"** (sanskriti keeles 'Isanda laul'), tuntud ka lühendnimega **"Gita"**, on hinduistlik pühakiri, mida tunnustavad kõik hinduismi peamised suunad.

"Bhagavadgītā" on eepose "Mahābhārata" osa, kuid seda käsitletakse sageli eraldiseisva religioosse tekstina. Ülesehituselt on "Gita" dialoog sõdalase Ardžuna ning Krišna vahel, kes ilmutab ennast ülima jumaluse ja absoluudina. "Bhagavadgītā" moodustab 18 peatükki "Mahābhārata" kuuendast raamatust "Bhîshmaparvanist" ('Bhîshma raamatust').

Taust
-----

Krišna ja ArdžunaKunagi muistsetel aegadel valitses Kuru riiki radža Dhritarâshtra. Ta sündis pimedana, kuid kuna noorem vend Pându loobus troonist ja asus oma kahe naisega Himaalaja mägedesse, jäi troon temale. Pându suri hiljem, kahjuks ajal, mil tema viis poega – Judhishthira, Bhîma, Ardžuna, Nakula ja Sahadeva – olid veel üsna väikesed. Nii kasvasidki Pându pojad – Pândavad – ja Dhritarâshtra sada poega – Kauravad – üheskoos vanaonu Bhîshma ning võitluskunstide suurepärase tundja Drona õpetuse ja juhatuse all täiskasvanuks. Pandavate ja Kauravate vahel puhkeb aga sõda ning selle sõja otsustava lahingu eel annab Krišna Ardžunale nõuandeid, mis ongi "Bhagavadgītā" sisu.

Eesti keeles
------------

"Bhagavadgītā" on eesti keeles ilmunud mitmes väljaandes. 

* Linnart Mälli tõlgituna ja kommenteerituna (ISBN 9985609220).

* Eesti Hare Krišna liikumise väljaandena koos algsete sanskritikeelsete värsside, ladina transliteratsiooni, eestikeelsete vastete, tõlke ja üksikasjalike selgitustega (ISBN 9171494227).

* Maharishi MSL Eesti Sihtasutuse väljaandena: Bhagavadgita. Uus tõlge ja kommentaarid. 1.-6. peatükk (ISBN 9789985788080).

Välislingid
-----------

Bhagavad-Gita nii nagu see on.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on lõhnaõli kohta, Patrick Süskindi romaani kohta vaata artiklit Parfüüm. Ühe mõrvari lugu ning tolle raamatu järgi tehtud filmi kohta vaata artiklit Parfüüm: Ühe mõrva lugu.* |

---

**Lõhnaõli** ehk **parfüüm** on lõhnavate eeterlike õlide, muude aroomainete ja lisaainete (lahustid ja kinnitid) segu, mida kasutatakse inimkeha, esemete ja eluruumide lõhnastamiseks. 

Lõhnaõlide valmistamise ja kasutamise ajalugu ulatub Vana-Egiptusse ja Mesopotaamiasse. Lõhnaaineid destilleeriti välja lõhnavatest taimedest, puuviljadest, vaigust jms. Tänapäeval kasutatakse ka sünteetilisi lõhnaaineid. 

Tänapäeval jaotatakse parfüüme sõltuvalt kasutatud koostisainetest ja lõhna iseloomust olfaktoorsetesse tüüpidesse (lillene, puuviljane, metsane, orientaalne, värske jt). Vastavaid jaotusi on kasutusel erinevaid. Enamik klassikalisi parfüüme koosneb paljudest aroomidest, millest kõige kergemini lenduvad moodustavad nn lõhna tipu, keskmised iseloomuliku lõhna südame ja kõige püsivamad nn põhjanoodid, mis võivad kvaliteetsete parfüümide puhul näiteks tekstiilil püsida aastaid. Lõhnaõlide koostamine on peen kunst, milleks moemajadel ja kosmeetikafirmadel on palgatud eriti tundliku haistmisega meistrid – nn ninad. 

Sõltuvalt lõhnaaine kontsentratsioonist turustatakse lõhnaõlisid ka lahjema parfüümvee, tualettvee ja kölni vee (odekolonn) kujul.

Viited
------

1. ↑  Parfümeeria ajalugu
**Aleksander Ferdinand Leopold Hörschelmann** (12. november 1801 Tallinn – 30. mai 1871 Ridala) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1816–1819 Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1819–1822, Jena Ülikoolis aastatel 1823–1824 ja Göttingeni Ülikoolis aastatel 1825–1830. On töötanud aastast 1824 koduõpetajana. Ordineeriti 14. septembril 1830 õpetajaks.

Oli aastatel 1830–1868 Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Sai 22. oktoobril 1866 Ranna-Lääne praostkonna praostiks. Jäi 30. mail 1868 õpetajaametist emerituuri, kuid jäi edasi praostiks.

Ta asutas aastal 1840 Ridala abipiibliseltsi ja oli selle juhatajaks.

Isiklikku
---------

Tema isa Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vanaisa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 Revalische Wöchentliche Nachrichteni väljaandja, vend Otto August Leopold Hörschelmann oli Martna Püha Martini koguduse õpetaja. Tema naise Rosalie Eugenie isa Christoph Heinrich Rinne oli arst, naise vanaisa Johann Friedrich Rinne oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Poeg Magnus Heinrich Ferdinand Hörschelmann oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, hiljem Tallinna toomkoguduse ülemõpetaja ja Eestimaa kindralsuperintendent.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Lõhkeaine töövõime testimine pliisilindriga
**Lõhkeaine töövõime** väljendab lõhkeaine võimet purustada laengut ümbritsevat keskkonda plahvatusel tekkiva lööklaine ja plahvatusgaaside surve mõjul. Töövõime iseloomustab lõhkeaine tõhusust siselaengutega lõhkamisel.

Lõhkeainete tõhusust välislaengutega lõhkamisel iseloomustab lõhkeaine brisantsus.

Mida suurem on töövõime, seda efektiivsemalt annab lõhkeainet kasutada pinnase ja kivimite lõhkamisel, kus kasutatakse siselaengud. Ei ole oluline, et plahvatus toimuks ülikiirelt, vaid see, et tekkiv surve oleks maksimaalne.

Lõhkeaine töövõimet leitakse tavaliselt ettenähtud mõõtmetega pliist valmistatud silindrikujulisse katseseadmesse paigutatud 10 grammise lõhkeaine koguse lõhkamisega. Seejärel mõõdetakse silindri õõnsuse suurenemine kuupsentimeetrites pärast plahvatuse toimumist.

Väga suure töövõimega on pentriit, heksageen ja nitroglütseriin (>500 cm³), väiksema töövõimega trotüül ja ammoniidid (300–400 cm³) ning väga väikese töövõimega (<200 cm³) on ammooniumsalpeetrid.

| Lõhkeaine | Töövõime(cm³/g) |
| --- | --- |
| heksogeen | 48 |
| HMTD | 33 |
| HMX | 48 |
| nitroglütseriin | 52 |
| pentriit | 52,3 |
| pikriinhape | 31,5  |
| trotüül | 30 |

Vaata ka
--------

* Lõhkeaine brisantsus
* Lõhkeaine tundlikkus

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Köhler, J.; Meyer, R.; Homburg, A.: *Explosivstoffe*, Zehnte, vollständig überarbeitete Auflage, Wiley-VCH 2008, ISBN 978-3-527-32009-7
Korstna lõhkamine Saksamaal Frankfurdis
**Lõhketöö** on erinevate looduslikku ja tehislikku päritolu materjalide kontrollitud ja juhitav purustamine ja teisaldamine, nende struktuuri ja vormi muutmine lõhkeaine plahvatuse abil ning lõhkematerjalide hävitamine.

Lõhketöid teostavad lõhkajad ehk minöörid, kasutades selleks lõhkeaineid ja lõhkamisvahendeid.

Kuna lõhketööd on kõrgendatud riskiastmega tegevus, siis on selle juures ette nähtud rangete ohutusnõuete järgimine ning lõhketöid sooritav isik peab kindlasti olema vastava väljaõppega. Näiteks Eesti kaitseväes on see rahuaja tingimustes reguleeritud "Kaitseväe lõhketööde ohutuseeskirjaga".

Lõhketööde läbiviimise meetod valitakse vastavalt lõhkamiskohas valitsevatele konkreetsetele tingimustele ja toetudes kasutada olevatele tehnilistele võimalustele. Seejuures arvestatakse lõhkeainete erikulu ja plahvatusala suurust ning leitakse sobilikud laengusuurused. Laengud valmistatakse ja paigaldatakse vastavalt kehtivatele nõuetele ning seejuures püütakse tagada maksimaalne ohutus inimestele, nende varale ja keskkonnale.

Vaata ka
--------

* Lammutamine

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lõhketöö** |

* Lõhketöö projektile esitatavad nõuded Riigi Teataja
* Lõhkematerjali valdkonnas väljastatavad load Tehnilise Järelevalve Amet
* Kaitseväe lõhketööde ohutuseeskiri