recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.vi** on USA Neitsisaarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Teise astme domeeninimede kasutamine on piiratud ainult USA Neitsisaarte ettevõtetele ja residentidele.

Välislingid
-----------

* IANA .vi whois teave

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Sigbjørn Obstfelder** (21. november 1866 Stavanger – 29. juuli 1900 Kopenhaagen) oli norra kirjanik.

Sigbjørn Obstfelder on tuntud eelkõige luuletajana. Esimese luulekogu avaldas ta 1893. aastal. Kogumikku peetakse üheks esimeseks modernistlikuks teoseks norra kirjanduses.

Tugevaid mõjutusi sai ta prantsuse luuletajalt Charles Baudelaire'ilt. Obstfelderi töid on sageli nimetatud Edvard Munchi maalide kirjanduslikuks vasteks. Obstfelder ja Munch olid sõbrad. 

Suurema osa elust elas Obstfelder vaesena, vahetades tihti elukohti. Tema vaimne tervis polnud hea, tihti elas ta üle närvivapustusi. 

Aastal 1898 abiellus Obstfelder taani laulja Ingeborg Weekega. Abielu kujunes lühiajaliseks ja rahutuks. 

Ta suri 29. juulil 1900 Kopenhaageni haiglas Kommunehospitalet tuberkuloosi. Ta maeti Kopenhaageni Frederiksbergi kalmistule. Matusepäeval sündis tema tütar Lili. 

Aastal 1917 valmis sõprade tellimusel tema hauasammas, mille tegi Gustav Vigeland.

Teosed
------

* "Digte" ('Luuletused'), 1893
* "To novelletter" ('Kaks novelletti'), 1895
* "Korset" ('Rist', romaan), 1896
* "De røde dråber" ('Punased tilgad', näidend), 1897
* "En præsts dagbog" ('Pastori päevik*, romaan), poolik, avaldati postuumselt 1900*
* "Efterladte arbeider" ('Tööd pärandist'), 1903
* "Samlede skrifter I-III" ('Kogutud teosed'), 1950, sisaldab palju varem mitteavaldatud materjali

  

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sigbjørn Obstfelder seisuga 5.04.2009*.
**.uk** on Ühendkuningriigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1985. aastast.

2012. aasta märtsis ületas registreeritud .uk domeenide arv 10 miljoni piiri. Sama kuu seisuga oli .uk maailmas kasutatavuselt neljandal kohal ning tippdomeenidest edastasid seda .com, .de ja .net.

Viited
------

1. ↑  Landmark 10 millionth .uk site registered with Nominet BBC, 12. märts 2012
2. ↑  .Uk domain hits 10 million milestone domainnamewire.com, 16. märts 2012

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Rem Blum** (Рэм Наумович Блюм-Русак, 2. oktoober 1925 Mogiljov – 1. juuni 1989 Tartu) oli juudi päritolu Eesti filosoof.

Ta oli pärit Valgevene NSV-st. 1937. aastal kolis perekond Leningradi lähedale. 1950. aastal lõpetas ta Leningradi ülikoolis filosoofia eriala ja eksternina ajaloo eriala. 1961. aastal sai filosoofiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Перерастание народно-демократической революции в революцию социалистическую в Венгрии". 1975. aastal sai filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga "Проблема революции в общественной мысли второй половины XIX века" (Revolutsiooni küsimused 19. sajandi teise poole ühiskondlikus mõtlemises).

1951. aastast töötas Tartu Riikliku Ülikooli filosoofiakateedris, aastatel 1951–1964 vanemõpetaja, 1965–1977 dotsent, 1977–1989 filosoofia ajaloo professor.

1945. aastast oli ta NLKP liige. Oli TRÜ ja Tartu linna parteikomitee liige. Perestroika ajal oli ta Eestimaa Rahvarinde rahvavolikogu liige.

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1979 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
* 1980 – Nõukogude Eesti preemia teaduse alal

Teoseid
-------

* Blum, Rem 1969. *Sotsiaalse revolutsiooni teooria*. Tallinn: Eesti Raamat.
* Blum, Rem 1969. Võõrandumisprobleem marksismis. *Looming* 3: 441–458.

Kirjandus
---------

* Голиков, Е. 2021. *Рэм Блюм в поисках путей к свободе: книга о моем учителе*. Tallinn: Jevgeni Golikov.

Viited
------

1. ↑  E-kataloog ESTER
2. ↑  E-kataloog ESTER
3. ↑  Professor Rem Blum – filosoof, õpetaja ja humanist
4. ↑  Rem Blum (nekroloog). Õhtuleht, 6. juuni 1989

Välislingid
-----------

* Materjale tema kohta
* Leonid Stolovitši artikkel Blumist. artikkel Blumist
Volta samba skemaatiline ehitus
Volta sammasTempio Voltiano muuseumis
**Volta sammas** on esimene tegelikult kasutatud keemiline elektrivooluallikas. Aastal 1799 asetas Itaalia õpetlane Alessandro Volta happega purki vask- ja tsinkplaadi, mis olid omavahel traadiga ühendatud. Seejuures hakkas tsinkplaat vähehaaval lahustuma ja vaskplaadil eraldusid gaasimullid. Volta eeldas ja ka näitas, et traati (kui elektrijuhet) läbib elektrivool, mille kutsub esile plaatidevaheline pinge. See oli esimene galvaanielement – Volta element. Tõuke niisuguse elemendi valmistamiseks andis Voltale Itaalia arsti ja füüsiku Luigi Galvani uuringud nn loomse elektri alal.

Siis valmistas Volta elemendid vask- ja tsinkketastest, mille vahel oli soolveega immutatud riidest poorne kiht. Suurema pinge saamiseks moodustas Volta hulgast üksteisele asetatud elementidest sambakujulise patarei. Niisugune poole meetri kõrgune sammas oli võimeline andma juba inimese poolt tuntava elektrilöögi.

Elektrokeemilised reaktsioonid
------------------------------

Elemendi tsinkplaat toimib negatiivse elektroodina, sest  elektrolüüdis lahustumisel eraldub igast tsingi molekulist lahusesse kaks elektroni:

{\displaystyle {\rm {Zn\longrightarrow Zn^{2+}+2e^{-}}}.}
Nii tekib negatiivsel elektroodil elektronide üleküllus ja elemendi elektroodide vahel elektriliste potentsiaalide erinevuse ehk pinge (vaadeldaval juhul *ca* 0,75 volti). Kui ühendada elemendi klemmidega koormustakisti, moodustub vooluring ja elektronid liiguvad välisahelas negatiivselt elektroodilt positiivsele, s.t koormust läbib elektrivool. Positiivsele elektroodile jõudnud elektronid võivad liituda vase positiivsete ioonidega (need moodustuvad tänu oksiidikihile vase pinnal):

{\displaystyle {\rm {Cu^{2+}+2e^{-}\longrightarrow Cu}}.}
Volta sammas kui esimene püsiva voolu allikas (elektrigeneraatori loomiseni kulus veel mitu aastakümmet) hoogustas elektrinähtuste uurimist, mis viis peagi elektrolüüsi leiutamiseni ja kaarlahenduse – Volta kaare – avastamiseni.

Vaata ka
--------

* Keemiline vooluallikas
* Galvaanielement
Vaade Montserrati mäele Manresa suunast
Montserrati klooster
**Montserrat** (katalaani hääldus: [munsəˈrat]) on Barcelona lähedal Kataloonias, Hispaania territooriumil asuv paljutipuline mägi. Selle kõrgeim tipp on Sant Jeroni (1236 m), teised kõrgemad on Montgrós (1120 m), Cavall Bernat (1111 m) ja Miranda de les Agulles (903 m). Mägi on osa Serralada Prelitoral Catalana mäeahelikust.

*Montserrat* tähendab katalaani keeles sõna-sõnalt saehambulist mäge: *mont* 'mägi' + *serrat* 'sakiline, saehambuline'. See kirjeldab mäe kummalist välimust, aja jooksul erosiooni tõttu tekkinud arvutuid sõrmjaid roosakast settekivimist konglomeraadist kaljusid, mis eristuvad juba kaugelt ümbritsevast maastikust.

720 meetri kõrgusel asub 9. sajandi erakla kohale 1025. aastal rajatud benediktlaste klooster, mis on väga kuulus palverännakusihtkoht ja pühapaik, Montserrati Jumalaema kuju asukoht. Alates 1987. aastast on Montserrati mäel rahvuspark.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2018. Vaadatud 3. oktoobril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Wikivoyage info: **Montserrati mägi** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Montserrat** |

Välislingid
-----------

* Nädalaga näeb Barcelona päikese all mõndagi. Lõunaleht, 23.03.2017
* Blogipostitus reisist Montserrati mäele
* Montserrati rahvuspark turismiportaalis (inglise keeles)
* Päevareis Montserratile Barcelonast turismiportaalis (inglise keeles)
**.uz** on Usbekistani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.бг** (ladina tähtedega **.bg**) on ametlikult kinnitatud Bulgaaria Interneti tippdomeen (IDN ccTLD) lisaks domeenile .bg.

ICANN lükkas kahel korral selle tagasi sarnasuse tõttu tippdomeeniga .br, kuid 2014. aastal kiideti see heaks.

Domeen kinnitati ja registreeriti 5. märtsil 2016.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
"**Hüvasti, kollane kass**" on Mati Undi esimene romaan, mille autor kirjutas veel keskkooliõpilasena aastal 1963. Lühiromaan kannab autori enese žanrimääratlust "naiivne romaan".

Unt ei vahenda romaanis niivõrd tegevust kui meeleolusid, impressioone, mida peegeldavad ka peatükkide pealkirjad ("Vihmane päev", "Rütmiline päev", "Segane päev", "Kahtluste päev"). Tegelastes on ebakindlus, otsimine, romaani üldine toon on närviline. Lause on lühike, palju on dialooge. 

1992. aastal kirjutas Unt oma noorusaja teost liignaiivseks pidades täiendustega "õiendusromaani" "Tere, kollane kass!"

Sisu
----

Teos kujutab maalt pärit abiturient Aarne Veenpere viimast keskkooliaastat Tartus, suhteid korteriperenaise tädi Idaga (prototüüp Ella Jaakson), tüdrukutega, sõpradega ja õpetajaga ning maailmas oma koha leidmise otsinguid. Kollases majas elav tädi Ida on "eestiaegne naine", kes on nõuks võtnud kasvatada Aarnest tõeline mees vastavalt oma aja ettekujutusele. See tähendab head õppimist, korralikke elukombeid, sõnakuulelikkust ja rahvuslikku kasvatust. Aarnet ei rahulda väikekodanlik idüll ja ta satub tädiga korduvalt konfliktidesse. Tädi ärritab Aarne uue aja mõttelaad, suhted tüdrukutega ja õppimisprobleemid; võimalik, et temas on ka veidi naiselikku või emalikku armukadedust. Ta süüdistab Aarnet koolist matkapäeviku varastamises, elektrikontrolli kohale kutsumises ja oma entsüklopeedia kadumises ning tülide tulemusena jääb Aarne ilma elektri ja söögita, mis tema õppimisväljavaateid veelgi kahandab.

Teine liin on tärkav ja hääbuv armastus jõukamast väikekodanlikust perekonnast tüdruku Maiaga, kes on püüdlik, kuid sisemise sügavuseta. Aarne püüab temas tekitada huvi kunsti vastu, kuid peab nentima, et ta ei armasta Maiat, vaid enda ettekujutust sellest, kes Maia võiks olla. Suhe tüdrukuga viib Aarne mõtted õppimiselt kõrvale, mille tagajärjel langevad hinded ning tekib kokkupõrge õpetaja Korneliga (prototüüp Vello Saage).

Konfliktid tädiga ja suutmatus jätkata sumbunud õhkkonnas päädivad Aarne lahkumisega kollasest majast ning kolimisega sõbra juurde. Kool on peagi lõppemas. Aarne arutusi elust, armastusest, ühiskonnast ja inimese kohustusest antakse edasi vestluste kaudu sõpradega – küünikust Ando ja idealist Indrekuga.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Hüvasti, kollane kass** |
Knut Steen (2007)
Vaalapüüdja skulptuur Sandefjordis
Knut Steen taamal paistva Olav V kuju avamisel
**Knut Steen** (19. november 1924 Oslo – 22. september 2011) oli norra skulptor.

Steen sündis veoautojuhi peres 4 lapsest vanimana. Nooruses töötas ta prügivedajana, sanitarina, puhkpillimängijana džässbändis ja reklaamiagentuuris. Halva tervise tõttu ei kutsutud teda sõjaväeteenistusse.

Ta õppis alates 1944 Norra kunsti- ja disainikolledžis, selle lõpetamise järel Norra kunstiakadeemias Per Palle Stormi ja Stinius Fredrikseni käe all.

Knut Steen kasutas graniiti, betooni, pronksi, terast ja marmorit; 1970. aastatel viljeles ta ka graafikat, sealhulgas illustreeris raamatuid.

Alates 1973. aastast elas ta Itaalias Carraras.

Aastal 2006 andis kõneainet Steeni loodud 8 meetri kõrgune kuningas Olav V kuju, mis läks maksma 2 miljonit Norra krooni (317 tuhat USA dollarit). Kuju tellis Norra kunstiakadeemia, kuid muu hulgas seetõttu, et kuninga parema käe asend meenutas Rooma tervitust, jättis Oslo linnavalitsus selle plaanitud kohale raekoja ette püstitamata. Steen oli lähtunud fotost, millel sõjaväevormis kuningas osaleb pidulikul üritusel. Esialgu lubas ta kuju Itaalias maha matta, kuid kui mitu Norra valda selle vastu huvi tundsid, valis ta kuju asukohaks Skjerjehamni Guleni vallas. Monument avati pidulikult 2007. aastal.

Aastal 2008 sai Knut Steen Püha Olavi ordu rüütliks. 

Aastal 2009 avati Sandefjordis Knut Steeni skulptuuripark.

Steeni mänedžeriks oli tema tütar Hege Steen.

Viited
------

1. ↑  Fleire tusen feira kongen

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Knut Steen** |

* Knut Steenile pühendatud sait
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast USA Vermonti osariigis; Iowa osariigi linna kohta vaata artiklit Montpelier (Iowa)* |

---

**Montpelier** on linn Ameerika Ühendriikides, Vermonti osariigi pealinn ja Washingtoni maakonna halduskeskus.

Montpelier pindala on 26,6 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 8035. Rahvaarvult on Montpelier USA kõige väiksem osariigi pealinn.

Montpelier asutati 1781. aastal. Nime sai ta Prantsusmaa linna Montpellier' järgi, tõenäoliselt tänutäheks prantslaste abi eest iseseisvussõjas. Osariigi pealinnaks sai linn 1805. aastal.

Traditsiooniliselt oli Montpelier kivi- ja puidutööstuse linn. 2006. aastal suleti linnas USA viimane pesupulkade vabrik. Tänapäeval on põhilisteks tööandjateks avalik sektor ja kindlustusfirmad.

Montpelier on ainuke USA osariigi pealinn, kus pole ühtki McDonald'si söögikohta.

* 
* Vermonti kapitooliumVermonti kapitoolium

Välislingid
-----------

* Linna koduleht

1. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
**Remigija Nazarovienė** (neiuna **Remigija Sablovskaitė**; sündinud 2. juunil 1967 Aşgabatis Türkmenistanis) on iraani-leedu päritolu (ema on Türkmenistanist pärit pärslanna, isa leedulane) kergejõustikutreener ja endine seitsmevõistleja.

Ta on lõpetanud 1986. aastal Vilniuse Karoliniškių gümnaasiumi. 

Ta on kuulunud seitsmel korral Nõukogud Liidu (1988–1990) ja 22 korral Leedu koondisse (1992–2004).

Eestis on ta tegutsenud Eesti koondise kümne- ja seitsmevõistluse treenerina. Tema hoolealused on olnud kümnevõistlejad Mikk Pahapill, Andres Raja ja Mikk-Mihkel Arro ning seitsmevõistlejad Kaie Kand, Ebe Reier ja Berit Jürgenson. Ta on olnud ka Ksenija Balta treener. Alates 2017. aastast on ta Spordiklubi Raesport treener.

Tunnustus
---------

* 2006 Eesti parim naiste kergejõustikutreener
* 2008 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (pikaajalise tulemusliku töö eest kergejõustiklaste juhendajana ja koondislaste Pekingi olümpiamängudeks ettevalmistajana)

Isiklikku
---------

Ta oli aastatel 1988–2009 abielus kümnevõistleja Andrei Nazaroviga. Nende poeg Deivydas Nazarovas (sünd 22. aprillil 1991) on mänginud aastatel 2009–2011 Vilniuse Perlase ja 2011–2012 Tallinna Kalevi korvpallimeeskonnas. 

Tema poolõe abikaasa on kettaheitja Virgilijus Alekna.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Rando Pettai** (sündinud 12. oktoober 1965 Otepääl) on eesti režissöör.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Otepää Keskkooli ning õppinud aastatel 1984–1989 Tallinna Pedagoogikaülikoolis maali ja graafika eriala. Hiljem on täiendanud end filmirežissööri ja produtsendi töö alal USA-s (Hollywood Film Institute) ja Inglismaal Yorkshire TV-s. 

Aastatel 1989–1992 töötas Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumis kunstiõpetajana, 1992–1996 tegi mitmes filmistuudios tööd produtsendi ja režissöörina. On asutanud produktsioonifirmad Highstar Production ja Ruut ning olnud seal partner. 2005. aastast töötab enda asutatud firmas Pulldozer Film OÜ juhatuse liikme ja produtsendina.

Aastatel 1980–1990 joonistas Liivimaa Kullerile ja Liivimaa Kroonikale Pennu nimelisest mehikesest koomikseid ja karikatuure. 1997. aastal joonistas koomikseid Radiolinja kliendilehele. On lavastanud telesaatesarju, reklaamfilme ja muusikavideoid nii Eestis kui ka Skandinaavias, Põhja-Ameerikas ja Malaisias.

Filmograafia
------------

* 2016 "Savisaare protsess", teleseriaal – režissöör
* 2010 "Kälimehed", teleseriaal – režissöör
* 2008 "Saladused", teleseriaal – režissöör
* 2003 "Õpetajate tuba", teleseriaal – režissöör
* 2003 "Vanad ja kobedad saavad jalad alla", mängufilm – režissöör
* 2000 "Vanad ja kobedad", teleseriaal – režissöör
* 1984 "Naksitrallid I", animafilm – faasi- ja ümberjoonistaja

Viited
------

1. ↑  Endel Susi "Sada säravat tähte", Haapsalu 2010 (lk 105-106)
2. ↑  Eesti Ekspress - 31. jaanuar 1997 (Magneet)

Välislingid
-----------

* Pulldozer.ee
**Užliedžiai** on küla Leedus Kaunase rajoonis, Užliedžiai valla halduskeskus. Küla asub Nevėžise kaldal ja jääb osaliselt Nevėžise maastikukaitsealale. Užliedžiais on Domeikava gümnaasiumi filiaal ja raamatukogu, seal asub ka väike lennuväli. Küla on nime saanud väikese Lieda jõekese järgi, millel asub Užliedžiai piiridesse jääv paisjärv.

Kohanime kasutati esimest korda aastal 1680, küla mainiti esimest korda aastal 1744. Küla hakkas kasvama pärast Leedu taasiseseisvumist, veel aastal 1987 oli külas ainult 419 elanikku.

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 28.08.2017.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2016. Vaadatud 24. aprillil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  Užliedžiai. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 396 lk.

Välislingid
-----------

* Küla portaalis vietoves.Lt
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jõest Taga-Karpaatias. Jõe kohta Põhja-Ukrainas vaata artiklit Už (Dnepr).* |

---

Už Užgorodi lähedal
**Už** (ukraina keeles Уж, slovaki keeles *Uh*, ungari keeles *Ung*) on jõgi Taga-Karpaatias.

Jõe nimi on tulnud sõnast Уж, mis mitmes slaavi keeles tähendab madu, näiteks vene keeles nastikut.

Už algab Ukrainast Ida-Karpaatidest Taga-Karpaatia oblastist Veelahkmeaheliku jalamilt ja suubub Drahňovi küla lähedal vasakult Laboreci jõkke. Allika lähedal 889 m kõrgusel merepinnast asub Uži kuru, mida läbivad maantee ja raudtee. Jõgi voolab üldiselt edelasse ning läbib lähtest suudme poole minnes Velõki Bereznõi, Peretšini ja Užgorodi, siis keerab läände ja ületab Slovakkia piiri, enne suuet pöördub lõunasse. Jõe veed jõuavad lõpuks Bodrogi ja Tisza kaudu Doonausse ning sealt Musta merre..

Uži pikkus on 128 km (teistel andmetel 133 km), millest alumised 21 km on Slovakkias. Jõe valgla on 2791 km². Jõe langus on 7,2 m/km. Peamised lisajõed: parempoolne Rovin, vasakpoolsed Ug, Ljuta ja Turja. Äravool on 31,9 m³/s. 

Uži vett kasutatakse joogivee saamiseks ja põldude niisutamiseks. On arenenud kalandus. Jõel on kaks hüdroelektrijaama: Užgorodi HEJ ja Onokivtsi HEJ. 

Taga-Karpaatia oblasti keskus Užgorod on Uži järgi nimetatud.

Viited
------

1. ↑  Suur maailma atlas, lk. 57, 70
2. ↑  "Turkuli turistide klubi koduleht" (vene keeles).`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
3. ↑  "Encyclopedia of Ukraine" (inglise keeles).`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Už** |
Aristoteles, koopia Lysippose loodud portreest
**Kolmanda inimese argument**, millest räägib esimesena Platon oma dialoogis "Parmenides" (132d-133a), on Platoni ideedeõpetuse kriitika.

Väljendi **kolmas inimene** (vanakreeka keeles τρίτος ἄνθρωπος, *tritos anthropos*) võttis kasutusele Aristoteles, kes kasutab näitena inimest (sellest ka argumendi nimi), et argumenteerida Platoni teooria vastu. Argumendi kohaselt peab vastavalt ideedeõpetuse postulaatidele inimese ja ideede sfääris paikneva "inimese idee" vahel olema sarnasus, mida aga peab omakorda väljendama eraldiseisev, sj ühtlasi ideede sfääri kuuluv idee ning see viib lõputu regressi tõttu ideede hulga kasvamisele lõpmatusse, muutes sellega ideede sfääri piiritlematuks, mis on metafüüsilises mõttes ebasoovitav.

Aristotelese sõnastuses leiab argumendi tema "Metafüüsika" 1. raamatust (990b1), 13. raamatust (1079a13) ja "Sofistide ümberlükkamistest (178b36). Platoni "Parmenideses" on Aristoteleselt nime saanud argumendi kõrval veel teisi sarnaseid ideedeõpetuse probleeme väljendavaid arutlusi.

Platoni ideedeõpetus
--------------------

Platoni ideedeõpetuse kohaselt koosneb maailm lisaks meelelisele maailmale ka ideede maailmast. Ideed on n-ö nähtavad ainult mõistusele st neist saab ainult mõelda. Nt lahendades geomeetria ülesannet kolmnurga kohta, ei tee me seda mitte joonisel oleva kolmnurga kohta vaid lahendus kehtib kolmnurga idee kohta. Ideede maailma ja meelelise maailma vahekorda seletas Platon koopamüüdi abil.

Argument
--------

Platon, koopia Silanioni loodud portreest
Platoni ideedeõpetuse järgi on igasugune sarnasus tingitud ideest. Inimesed on omavahel sarnased, sest neis on inimese idee. N-ö esimene inimene on päris inimene, n-ö teine inimene on esimese inimese idee. Ideedeõpetusest järeldub aga ka, et peab olema n-ö kolmas inimene, sest kui esimesed kaks on omavahel sarnased, tähendab see, et ka neis on üks ühine idee. See ühine idee tingib sarnasuse ja ongi n-ö kolmas inimene. Analoogselt arutledes järeldub ka neljas ja viies jne inimene. Seega peab ideede maailmu olema lõpmata palju, sest idee ja tema kehastus on erinevates maailmades.

Vaata ka
--------

* Valetaja paradoks
* Parmenides (Platon)

Viited
------

1. 1 2   Meos, Indrek 2013: "Filosoofia sõnaraamat". Elektrooniline väljaanne. Lk 277.
2. ↑   Meos, Indrek 2013: "Filosoofia sõnaraamat". Elektrooniline väljaanne. Lk 203.

Välislingid
-----------

* Pelletier, Zalta: How to Say Goodbye to the Third Man
* Platoni "Parmenidese" ingliskeelne tõlge (Gutenbergi projekt)
* Sissekanne Stanfordi filosoofiaentsüklopeedias
"**Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel: skeptikute ja ateistide vastu**" on iiri filosoofi ja teoloogi George Berkeley 1713. aastal avaldatud metafüüsiline raamat, milles Berkeley esitas oma idealistliku filosoofia põhialused. "Kolm dialoogi" on üks tema kahest põhiteosest, teine neist on "Traktaat inimteadmise printsiipidest" ("Treatise Concerning the Principles of Human Knowledge").

Traktaat on esitatud antiikfilosoofia stiilis dialoogina kahe tegelase, materialisti Hylase (vanakreeka sõnast *hyle* 'aine') ja idealisti Philonouse ('mõistusearmastaja' < kreeka *philo-* 'armastama' + *nous* 'mõistus') vahel. Philonous esindab Berkeley enda vaateid ning on arvatud, et Hylas esindab inglise filosoofi John Locke'i.

Üks "Kolme dialoogi" põhiteemadest on mateeria olemasolu eitus: Berkeley järgi on materiaalne maailm meile antud vaid fenomenidena meie tajudes ning meil pole alust postuleerida nende tajude taha mingit reaalselt eksisteerivat maailma. Seepärast võime küll näiteks kasutada matemaatilisi mudeleid, et ühtedele tajudele süsteemselt järgnevaid teisi tajusid ennustada, kuid kas nende tajude vahel on mingi põhjuslik seos või puudub see sootuks, ei saa me kuidagi kindlaks teha. Meie tajud pärinevad vahetult jumalast ning seega eksisteerivad reaalselt üksnes ideed.

Eesti keeles on "Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel" vahel avaldatud 1997. aastal ajakirjas Akadeemia Roomet Jakapi tõlkes.

Kirjandus
---------

* "Kolm dialoogi Hylase ja Philonouse vahel: skeptikute ja ateistide vastu". Tõlkinud ja järelsõna kirjutanud Roomet Jakapi – Akadeemia 1997, nr 8, lk 1765–1789; nr 9, lk 1983–2013; nr 10, lk 2210–2237 ja nr 11, lk 2433–2461

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Three Dialogues Between Hylas and Philonous** |

* "Three Dialogues Between Hylas and Philonous" portaalis filepedia.org (PDF)
* "Three Dialogues Between Hylas and Philonous" portaalis librivox.org audioraamatuna
**Montréal** (eesti keeles mööndav ka ingliskeelne kirjapilt **Montreal**) on Québeci provintsi suurim linn Kanadas. Suurlinn asub riigi kaguosas, Saint Lawrence'i ja Ottawa jõe ääres Montréali saarel (Hochelaga saarestikus).

Ajalugu
-------

Tänapäeva linna kohal elasid põlisameeriklased: algonkinid, huroonid ja irokeesid. Linna asutasid prantsuse kolonistid 1642. aastal. Linn kuulus 1760. aastani Uus-Prantsusmaale, mil see läks brittide valdusse. 1765. aastal hävitas tulekahju veerandi linnast. Montréal oli briti Kanada provintsi pealinn aastail 1844–1849. 

Elanike arv on 1 763 000 (2021). Montréali linnastus elab üle 4,1 miljoni inimese. Montréal on valdavalt prantsuskeelne linn. 68% elanikest on frankofoonid (prantsuse keel esimene keel), 18,4% on allofoonid (räägivad võrdselt prantsuse ja inglise keelt) ja 13,6% anglofoonid (esimeseks keeleks on inglise keel). 

1967. aastal toimus Montréalis maailmanäitus EXPO 67. Montréalis toimusid ka 1976. aasta suveolümpiamängud.

Haldusjaotus
------------

Montréali linnaosad ning äärelinnad
Montréal jaguneb 19 linnaosaks (prantsuse keeles *arrondissement*).

### Linnaosad

* Ahuntsic-Cartierville
* Anjou
* Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce
* Lachine
* LaSalle
* Le Plateau-Mont-Royal
* Le Sud-Ouest
* L'Île-Bizard–Sainte-Geneviève
* Mercier–Hochelaga-Maisonneuve
* Montréal-Nord
* Outremont
* Pierrefonds-Roxboro
* Rivière-des-Prairies–Pointe-aux-Trembles
* Rosemont–La Petite-Patrie
* Saint-Laurent
* Saint-Léonard
* Verdun
* Ville-Marie
* Villeray–Saint-Michel–Parc-Extension

Sõpruslinnad
------------


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 
* Alžeeria **Alžiir**, Alžeeria – 1999
* Holland **Amsterdam**, Holland
* Belgia **Brüssel**, Belgia
* Rumeenia **Bukarest**, Rumeenia
* Lõuna-Korea **Busan**, Lõuna-Korea – 2000
* Jaapan **Hiroshima**, Jaapan – 1998

 | 
* Vietnam **Hanoi**, Vietnam – 1997
* Peruu **Lima**, Peruu
* India **Lucknow**, India – 2000
* Prantsusmaa **Lyon**, Prantsusmaa – 1979
* Filipiinid **Manila**, Filipiinid – 2005
* Itaalia **Milano**, Itaalia – 1996

 | 
* Prantsusmaa **Pariis**, Prantsusmaa – 2006
* Haiti **Port-au-Prince**, Haiti – 1995
* Itaalia **Rooma**, Itaalia
* El Salvador **San Salvador**, El Salvador – 2001
* Hiina **Shanghai**, Hiina – 1985
* Armeenia **Jerevan**, Armeenia – 1998

 |

Ilme
----

Montréali panoraam talvel

Suurenda
Montréali panoraam talvel

Vaata ka
--------

* Kanada prantsuse keel
* Montréali saar
* Laval

Viited
------

1. ↑
**Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituut** (lühend **EMHI**) oli aastatel 1991–2013 Keskkonnaministeeriumi haldusalas olnud riigiasutus, mis tegeles ilmaprognooside, veetasemeprognooside ja tormihoiatuste koostamise ja edastamisega, meteoroloogiliste, hüdroloogiliste ja aktinomeetriliste vaatluste tegemisega ning nende vaatlusandmete säilitamise ja analüüsimisega.

Ajalugu
-------

EMHI oli Hüdrometeoroloogia ja Looduskeskkonna Kontrolli Vabariikliku Valitsuse (1979–1991) järglane.

1993. aastal moodustasid EMHI vaatlusvõrgu Vilsandi Meteoroloogiajaam — Saaremaa, Kihelkonna vald; Kihnu Meteoroloogiajaam — Pärnumaa, Kihnu vald; Ristna Merejaam — Hiiumaa, Lauka vald; Sõrve Merejaam — Saaremaa, Torgu vald; Virtsu Meteoroloogiajaam — Läänemaa, Hanila vald; Heltermaa Merehüdroloogiapost — Hiiumaa, Heltermaa; Võru Meteoroloogiajaam — Võru; Väike-Maarja Meteoroloogiajaam — Lääne-Virumaa, Väike-Maarja vald; Kuusiku Meteoroloogiajaam — Raplamaa, Rapla vald; Tiirikoja Järvejaam — Jõgevamaa, Mustvee; Tooma Soojaam — Jõgevamaa, Jõgeva vald; Jõgeva Agrometeoroloogiajaam — Jõgeva; Naissaare Meteoroloogiajaam — Harjumaa, Viimsi vald; Narva-Jõesuu Hüdroloogiajaam — Narva-Jõesuu; Nigula Meteoroloogiajaam — Läänemaa, Taebla vald; Tõravare Meteoroloogiajaam — Tartumaa, Nõo vald; Tallinna Aeroloogiajaam — Tallinn; Ruhnu Merehüdroloogiapost — Saaremaa, Ruhnu vald; Pakri Meteoroloogiajaam — Harjumaa, Paldiski.

1. jaanuaril 1996 eraldus EMHIst radioloogialabori sektsioon, mille baasil moodustati eraldiseisev Kiirguskeskus.

2004. aastal moodustasid EMHI vaatlusvõrgu 12 meteoroloogiajaama, 9 meteoroloogia- ja hüdroloogiajaama, 3 spetsialiseeritud jaama (1 aeroloogiajaam, 1 järvejaam, 1 soojaam), 6 sademete mõõtejaama ja 52 hüdromeetriajaama.

1. juunil 2013 loodi Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi ning Keskkonnateabe Keskuse liitmise tulemusena Keskkonnaagentuur, kus eraldi üksusena alustas tööd EMHI järglane **Riigi Ilmateenistus**.

Peadirektorid
-------------

* 1991–2001 Peeter Karing
* 2001–2012 Jaan Saar
* 2012–2013 Jalmar Mandel

Vaata ka
--------

* Riigi Ilmateenistus

Viited
------

1. 1 2  Jaan Saar (18.05.2004). "85 aastat Eesti Vabariigi hüdrometeoroloogiat" (PDF). *85 aastat Eesti Rahvuslikku Ilmateenistust. 1919-2004*. Vaadatud 17.02.2019.
2. ↑  Riigi omandusse jääva vara nimekirja kohta. Vastu võetud 25.10.1993 nr 328, RT I 1993, 70, 999
3. ↑   (vaadatud 08.05.2018)

Välislingid
-----------

* Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi põhimäärus (Keskkonnaministri 23.01.2002 määrus nr 6)
Kühnerti aia ala 1910. aasta Tallinna linna kaardil Pärnu maantee – Ahju tänava – Tatari tänava vahelisel alal 
**Kühnerti aed** oli haljasala Tallinnas 19. sajandil ja 20. sajandil, Tatari ja Sakala tänava ning Pärnu maantee nurgal. Kunstaia rajas Tallinna metsaülem Wilhelm Kühnert (1819–1891).

Wilhelm Kühnert omandas kinnistu 1862. aastal ja 1880ndaks aastaks rajas aia, mis oli jagatud nii otstarbe (majandushoov, köögiviljaala, viljapuude ala, puukool koos võõrliikide kohanemise katseaiaga ja arboreetumiga), kui ka puude (okaspuud, pärnad) ja põõsaste (ebajasmiinid, sirelid, roosid) rühmitamise alusel. Aia loodeosa oli kujundatud korrapärases Prantsuse stiili meenutavas stiilis ning aia kagupoolne kolmandik oli jaotatud geograafilisel põhimõttel, kus kasvasid eri piirkondadele omased puittaimed.

Kunstaias oli palju viljapuid ja osa neist olid ka väga haruldased. 

Kühnertite aed Tallinnas oli tol ajal tuntumaid aedu, kus kasvatati mitut liiki ilupuid. 1913. aastal otsustati tollast Ahju tänavat pikendada ja E. Kühnertilt osteti seks puhuks osa aiast 7909 rubla ja 75 kopika eest. Ernst istutas hõlmikpuu ümber tema praegusse asukohta Vana-Pärnu maantee ja P. Süda tänava nurgal 1913. aastal.

Pärast Wilhelm Kühnerti surma 1891. aastal hoolitsesid aia eest tema poeg Constantin Herman Heinrich Kühnert ja pojapoeg arhitekt Ernst Gustav Kühnert. 1940. aastal lahkusid Kühnertid Eestist.

Tänapäeval on aiast säilinud ligi 30 erinevat nimetust puid ja põõsaid.

 *Pikemalt artiklis Süda tänava hõlmikpuu*

Viited
------

Kirjandus
---------

* Heldur Sander, Ei lähe meil meelest üks puuke seal Tallinna linnas, Sirp, 17. jaanuar 2020
Triin Koch, Aare Kruusimäe ja Leelo Tungal XI noorte laulu- ja tantsupeol pärast neidudekoori esitatud "Ilusa rõõmu laulu"
**Triin Koch** (sündinud 13. mail 1975 Võrus) on eesti koorijuht. 

Ta lõpetas Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli dirigeerimise erialal 1997. aastal (Vaike Uibopuu klass). Aastatel 1997–2001 õppis ta kooridirigeerimise erialal Eesti Muusikaakadeemias professor Kuno Arengu käe all. Lõputöö Vivaldi "Gloria" kandis ta ette Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskooriga.

Eesti Muusikaakadeemias koorijuhtimise magistriõppe lõputööna 2004. aastal juhatas Triin Koch Pergolesi "Stabat Materit". Teost esitasid Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor, orkester ja solistid.

Praegu juhatab Triin Koch lisaks Tartu Ülikooli Akadeemilisele Naiskoorile ka Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori Tallinna vilistlaskoori ja Tartu Ülikooli Kammerkoori. 

Nii 2007. aasta suve X noorte laulupeol kui ka 2009. aasta üldlaulupeol oli Triin Koch naiskooride dirigent. 2011. aastal toimunud XI noorte laulu- ja tantsupeol "Maa ja ilm" oli ta neidudekooride ja 2014. aastal toimunud XXVI üldlaulupeol naiskooride liigijuht.

Tunnustus
---------

* 2003 Eesti Kooriühingu aasta noor dirigent
* 2007 dirigendi eripreemia (TÜ kammerkoori dirigendina) koorikonkursil "Tallinn 2007"
* 2008 aasta dirigent
* 2008 Tartu Ülikooli aumärk
* 2011 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (silmapaistvate saavutuste eest dirigendi ja koorimuusika arendajana)
* 2013 Tartu Kultuurikandja aunimetus (aasta rahvakultuurikandja)
* 2015 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Eesti koorimuusika silmapaistva edendamise eest)
* 2015 stipendium "Ela ja sära"
* 2016 Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendium
* 2019 aasta dirigent
* 2019 Tartu Kultuurikandja aunimetus (aasta rahvakultuurikandja)
* 2020 Vaike Uibopuu sihtkapitali stipendium

Viited
------


1. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.
Michlbaueri hütt Hochnebeli all
**Mürzstegi Alpid** või **Mürztali Alpid** (saksa: *Mürztaler* või *Mürzsteger Alpen*) on mäestik Ida-Alpides (Põhja-Lubjakivialpides), mis asub Austria Steiermargi liidumaal, väike osa mäestikust asub Alam-Austrias. Kõrgeim tipp on Hohe Veitsch (1981 m) rühma keskosas, samas suurim massiiv on Schneealpe (1903 m) loodes, Raxi lähedal.

Järgmised mäestikud külgnevad Mürzstegi Alpidega: põhja pool Türnitzi Alpid, kirdes Gutensteini Alpid, idas Rax-Schneebergi rühm, kagus Eelalpid Murist ida pool (eriti Fischbachi Alpid) ja läänes Hochschwabi mäed.

Geoloogia
---------

Mäeahelik on osa Steiermargi-Alam-Austria Lubjakivialpidest ja on eraldatud naaberrühmadest Mürzi oruga (osa tektooniliselt aktiivsest Mur-Mürzi kurrutusest), Mürzi ülemjooksuga (peamine asula: Mürzsteg) ja maanteega üle Steiermargi Seebergi kuru. Geoloogid kirjeldavad seda kui harja ja nõo faatsiest.

Enamik selle kivimitest pärineb triiase perioodist ja hõlmavad wettersteini dolokivi, hallstatti lubjakivi ja mürztali kihte (tumedad, hornsteini-dominantsed lubjakivid ja merglid foraminifeeride, brahhiopoodide ja muude fossiilidega).   
Mäeaheliku lõunaosa kuulub grauwacke vööndisse (uue paleosoikumi ja alam-triiase kivimid).

Mägihütid
---------

* Graf-Merani maja (ÖTK, 1836 m üle mere pinna, Hohe Veitschi mägismaal)
* Schneealpe maja (ÖAV, 1788 m üle mere pinna, Schauerkogel/Schneealpe)
* Hinteralmi maja (ÖAV, 1450 m üle mere pinna, Schneealpest põhja pool)
* Kutatschi hütt (1700 m üle mere pinna, ÖAV-le kuuluv avatud varjualune Schneealpel)
* Lurgbaueri hütt (eravalduses, 1764 m üle mere pinna, Schneealpe ülemistel nõlvadel)
* Michlbaueri hütt (eravalduses, 1744 m üle mere pinna, Schneealpe ülemistel nõlvadel)
* Tonioni hütt (Loodusesõbrad, 1487 m üle mere pinna, Tonionil)
* Kaarli hütt (eravalduses, 1310 m üle mere pinna, Mürzzuschlagist läänes)
See artikkel See artikkel räägib ainest.  Perekonnanime kohta vaata artiklit Mürk (perekonnanimi).  

---

Paljud loomad kasutavad enesekaitseks või saagi püüdmiseks mürki. Vapsiku nõel mürgiga
**Mürk** (ka *mürkaine*) on aine, mis võib ainevahetuse kaudu põhjustada organismi tervisehäire või surma. 

Organismi kahjustavaid viirusi ja baktereid ning muid elusolendeid ei arvata mürkide hulka, vaid neid nimetatakse haigusetekitajateks. Samuti ei loeta mürkideks aineid ega esemeid, mis kahjustavad organismi mehaaniliselt või kiirituse kaudu.

Paljud keemilised ühendid võivad organismis ülemäärases doosis olla mürgised. Ülisuurtes, inimese organismi jaoks ebaloomulikes kogustes tarbituna võivad mürgistusi põhjustada praktiliselt kõik tavatarbimisel mittemürgised ning isegi organismile hädavajalikud ained, näiteks vesi, kuid üldjuhul ei liigitata ka neid mürkainete hulka.

Organismi eritatud mürki nimetatakse toksiiniks.

Vaata ka
--------

* mürgised imetajad
* mürgised kalad
* mürgised taimed
* mürgisus
* mürkmadu
* mürkseen
* toidumürgistus
* toksigeensus
* toksiin
* toksilisus
* vastumürk

Viited
------

1. ↑  "Veejoomisse võib surra" Äripäev, 31. juuli 2007

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mürk** |

* Teaduse helisõnastik: Mürk (Anne Kahru) – ERR Teadus, 4. märts 2010
**Hulkliige** on üksliikmete algebraline summa, nt {\displaystyle 9a^{3}+\ln e-{\sqrt {a}}}. Hulkliiget nimetatakse lineaaravaldiseks ehk esimese astme hulkliikmeks vaadeldavate muutuja suhtes, kui ühegi liikme aste nende muutujate suhtes ei ole suurem kui üks. Näiteks on hulkliige ax+by+c lineaaravaldiseks kahe muutuja x ja y suhtes.

**Reegel:** Kui sulgude ees on plussmärk, siis tuleb sulgude avamisel jätta sulgude sees olnud liikmete märgid endiseks; kui sulgude ees on miinusmärk, siis tuleb sulgude avamisel muuta sulgude sees olnud liikmete märgid vastupidiseks.

Rakendades seda reeglit saame avaldist lihtsustada järgmiselt:
**(2x-5)-(x-7)+(15-9x)-(6x-3) = 2x - 5 - x + 7 + 15 - 9x - 6x + 3 = -14x + 20 = 20-14x**

**Reegel:** Hulkliikme korrutamisel üksliikmega korrutatakse üksliikmega selle hulkliike iga liige ja tulemused liidetakse.

**Reegel:** hulkliikme jagamisel üksliikmega jagatakse hulkliikme iga liige selle üksliikmega ja tulemused liidetakse.

Valem: **(a+b)(c+d) = ac + ad + bc + bd**

**Sõnaded:** Kaksliikme korrutamisel kaksliikmega tuleb ühe kaksliikme kumbki liige korrutada teise kaksliikme kummagi liikmega ja tulemused liita..

**Reegel:** Kahe üksliikme summa ja samade üksliikmete vahe korrutis võrdub nende üksliikmete ruutude vahega.

**Reegel #1:** Kahe üksliikme summa ruut võrdub esimese liikme ruuduga pluss kahekordne esimese ja teise liikme korrutis pluss teise liikme ruut.

**Reegel #2:** Kahe üksliikme vahe ruut võrdub esimese liikme ruuduga miinus kahekordne esimese ja teise liikme korrutis pluss teise liikme ruut.

**Reegel:** Kahe hulkliikme korrutamisel tuleb ühe hulkliikme iga liige korrutada teise hulkliikme iga liikmega ja tulemused liita.

Näiteks kaksliikme a+b ja kolmliikme x+y+z korrutamisel saame: **(a + b)(x + y +z) = ax + ay + az + bx + by + bz**

Vaata ka
--------

* Üksliige ehk monoom
* Kaksliige ehk binoom
* Kolmliige ehk trinoom
* Polünoom
Simon Deli Elevandiluuranniku koondises
**Simon Désiré Sylvanus Deli** (sündinud 27. oktoobril 1991 Abidjanis) on Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Adana Demirspor ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises.

2012. aastal siirdus ta Elevandiluuranniku klubist Africa Sports d'Abidjan Tšehhi klubisse Praha Sparta, kuid Praha Spartas tal liigadebüüti teha ei õnnestunud. Selle asemel mängis ta laenul Tšehhi esiliiga klubis České Budějovice Dynamo ja Tšehhi kõrgliiga klubis 1. FK Příbram.

Aastatel 2015–2019 mängis Deli Tšehhi kõrgliiga klubis Praha Slavia. Hooaegadel 2016–17 ja 2018–19 tuli ta klubiga Tšehhi meistriks.

2019. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Belgia kõrgliiga klubiga Club Brugge. 2021. aasta veebruaris naasis ta hooaja lõpuni laenule Slaviasse ning tuli ka hooajal 2020–21 klubiga Tšehhi meistriks.

2021. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Adana Demirsporiga.

Elevandiluuranniku jalgpallikoondise debüteeris Deli 2015. aastal. Ta on kuulunud Elevandiluuranniku koondisse 2017. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Saavutused
----------

Praha Slavia
* Tšehhi kõrgliiga: 2016–17, 2018–19, 2020–21
* Tšehhi karikas: 2017–18, 2018–19, 2020–21

Club Brugge
* Belgia kõrgliiga: 2019–20
**Tutkas** (*Calidris pugnax*) on kurvitsaliste seltsi kuuluv linnuliik. Ta on tutka perekonna (*Philomachus*) ainus liik. Ladinakeelsete sünonüümsete liiginimedena on kasutusel ka *Philomachus pugnax ja Tringa pugnax.*

Välimus
-------

Tutkas on keskmise suurusega kahlaja, isaslinnud on emastest märgatavalt suuremad: isaste kehapikkus on 29–32 cm ja tiibade siruulatus 54–60 cm, emastel vastavalt 22–26 ja 46–49 cm. Kõige silmatorkavam välistunnus on isaslindude pesitsusaegne sulgkrae.

Levik ja asurkonna seisund
--------------------------

Tutkas pesitseb Euraasia tundravööndis ja parasvöötmes. Liigi üldarvukuseks on hinnatud 2 280 000 pesitsevat emaslindu. Tutka Euroopa haudeasurkond hinnati 1990. aastatel mõõdukalt vähenevaks, sealhulgas vähenes tema arvukus võtmetähtsusega pesitsusaladel Venemaal ja Rootsis. Eesti asurkond vähenes sel perioodil enam kui poole võrra ja see suundumus on jätkunud. Kui veel 1998–2002 pesitses siin hinnanguliselt 100–200 emaslindu, siis aastaks 2010 oli Eestis säilinud tutka asurkonna suurus vähenenud 10–30 emaslinnuni. Eestis kuulub tutkas I kaitsekategooria kaitsealuste loomaliikide hulka

Pesitsemine
-----------

Munad
Tutkas pesitseb erinevatel avamaastikel – tundras, lammi- ja rannaniitudel ning soodes. Vähese vooderdusega pesa asetseb maapinnal. Täiskurnas on neli rohekasbeeži, tumeda häguse mustriga muna.

Käitumine
---------

Väljaspool pesitsusaega on tutkas parvelise eluviisiga ja võib moodustada väga suuri kogumeid.

Tutka emaslinnud valivad sigimispartneri isaste turniirilaadse mängurituaali põhjal. Mäng ja paarumine toimub väljakujunenud mängupaikades.

Toitumine
---------

Tutka illustratsioon teoses "Nederlandsche Vogelen" (Hollandi linnud) 1770
Tutkas toitub niisketel rohumaadel ja pehmes mudas. Tutka toiduks on peamiselt selgrootud, eriti putukate valmikud ja vastsed, ka väheharjasussid. Väljaspool pesitsusaega on oluline ka taimne toit, peamiselt seemned.

Rahvapärased nimetused
----------------------

Isaslindude turniirikäitumise järgi on tutkast nimetatud näiteks riiukukeks, rookukeks, sopakukeks, tapakikkaks.

Kirjandus
---------

* Keskpaik, Tiiu; Keskpaik, Jüri; Kull, K. 1978. Tutka (*Philomachus pugnax*) käitumissuhete tüüpidest poegade hooldamise perioodil. Rmt.: Kumari, E. (toim.), *Lindude käitumine*. Tallinn: Valgus, 170–179.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tutkas** |

1. ↑  BirdLife International (2009). Philomachus pugnax. *IUCNi punase nimistu ohustatud liigid*. IUCN 2010.
2. ↑  Zöckler, C. 2002. A Comparison between Tundra and Wet Grassland Breeding Waders with Special Reference to the Ruff (Philomachus pugnax). Schriftenreihe für Landschaftspflege und Naturschutz 74.
3. ↑  BirdLife International 2004. Birds in Europe: population estimates, trends and conservation status. BirdLife Conservation Series 12.
4. ↑  Elts, J. jt. 2003. Eesti lindude staatus, pesitsusaegne ja talvine arvukus 1998.–2002. a. Hirundo 16: 58–83.
5. ↑  Kotkad, metsised ja naaritsad on nüüd parema kaitse all. *Eesti Päevaleht*, 29. detsember 2010.
6. ↑  "I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu". *Riigi Teataja*.
**Narva raekoda** on 17. sajandi teisel poolel ehitatud Narva linna kohtu- ja valitsusorgani rae hoone, mis asetses Narva vanalinnas Narva Raekoja platsi ääres.

Raekoja ehitus
--------------

Narva raekoja ehitamiseks andis linnavõimudele käsu Rootsi kuningas Karl XI, hoone ehitamise aluseks võeti Lübecki ehitusmeistri Georg Teuffeli projekt. Raekoja ehitamist alustati 1668. aastal ja hoone valmis 1671. aastal, mil raekoja torni tippu paigutati maalermeister Grabbeni kullatud sepistöös tuulelipp – kurg. Hoone siseviimistlustööd kestsid veel neli aastat.

Raekoja hoone läbi aegade
-------------------------

1939. aastal paigutati Narva raekojale esimese hoonena Eestis kodanliku õhukaitse kinnisvaramärk.

Narva raekoda sai tugevalt kannatada Teises maailmasõjas, kui hävis torn, katus, vahelaed, tugevalt said kahjustada portaali figuuridegrupp ja trepp. 

Hoone restaureeriti aastatel 1960–1963, arhitekt Henno Potti ja insener H. Uuetalu juhtimisel.

Eesti NSV ajal tegutses taastatud raekoja hoones Viktor Kingissepa nimeline Narva Pioneeride Palee.

Pilte
-----

* Raekoja tagakülgRaekoja tagakülg
* Raekoja portaalRaekoja portaal
* Hoone küljeltHoone küljelt
* Vaade hoonele Narva linnusestVaade hoonele Narva linnusest
* Hoone sisevaadeHoone sisevaade

Vaata ka
--------

* Raekoda

Viited
------

1. ↑  Kinnisvaradele jagatakse kodanliku õhukaitse märke. Majaomanike Teataja, 29. juuli 1939, nr. 9, lk. 1.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Narva raekoda** |

* Narva raekoda kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Fotokogu • Narva raekoda
* Narva raekoja joonis, veebiportaalis www.estonica.org
* "Narva raekoda sai renoveerimistööde käigus uue välisilme" ERR, 24. august 2022