Mullaprofiil mullahorisontidega
**Mullahorisondid** ehk **mulla geneetilised horisondid** on mullatekke ja arenemise käigus kujunevad ja muutuvad üksteise peal lasuvad mullakihid.

Iga horisonti iseloomustavad selle tüsedus, värvus, koostis ja muud omadused. Sõltuvalt sellest tähistatakse iga mullahorisonti ladina tähtedega.

Horisondid võivad eri muldadel olla erinevad ja nendel on oluline koht muldade tundmisel ja eristamisel. Horisontide järjekord moodustab mullaprofiili.

Organogeensed mullahorisondid
-----------------------------

 *Pikemalt artiklis Organogeensed mullahorisondid*
Organogeensed ehk orgaanilised mullahorisondid sisaldavad üle 30 massiprotsendi (umbes 60 mahuprotsendi) orgaanilist ainet.

### Kõduhorisont

 *Pikemalt artiklis Kõduhorisont*
Kõduhorisont ehk O-horisont (vananenud nimetus *A0-horisont*) on kõige pealmine mullahorisont metsades, rohtlas vastab sellele rohukuluhorisont. See koosneb madala lagunemisastmega risutsoonist (OL ehk Ol ehk O1), fermentatsioonitsoonist (OF ehk Of ehk O2) ja huumusetsoonist (OH ehk Oh ehk O3).

### Huumushorisont

 *Pikemalt artiklis A-horisont*
**Huumushorisont** ehk A-horisont (vananenud nimetus *A1-horisont*) on enim humifitseerunud orgaanilist ainet sisaldav akumulatiivne mullahorisont, mis paikneb O-horisondi all.

### Turbahorisont

 *Pikemalt artiklis Turbahorisont*
**Turbahorisont** ehk T-horisont (vananenud nimetus *At-horisont*) on orgaaniline horisont, mis on tekkinud maapinnal, turvast moodustavate taimede jäänustest. Vesi ja happeline keskkond pidurdavad selle lagunemist.

Mineraalsed mullahorisondid
---------------------------

 *Pikemalt artiklis Mineraalsed mullahorisondid*
A-, B- ja C-horisondid mullaprofiilis
Mineraalsed mullahorisondid sisaldavad alla 30 mahuprotsendi orgaanilist ainet.

### Väljauhtehorisont

 *Pikemalt artiklis Väljauhtehorisont*
Väljauhtehorisont ehk eluviaalhorisont ehk lessiveerunud horisont ehk E-horisont (vananenud nimetused *A2-horisont*, *A2B-horisont*) on mullaprofiili ülaosas eristuv hele värvusega mullahorisont.

### Sisseuhtehorisont

 *Pikemalt artiklis B-horisont*
Sisseuhtehorisont ehk B-horisont on mullahorisont, kuhu kogunevad vees lahustunud ained.

### Gleihorisont

 *Pikemalt artiklis Gleihorisont*
Gleihorisont ehk **G-horisont** on sinakas või rohekas mullahorisont, mis tekkib pideva gleistumise korral.

### Lähtekivim

 *Pikemalt artiklis Lähtekivim (mullateadus)*
Lähtekivim ehk **C-horisont** on mullatekkeprotsessist haaratud pinnakatte ülemine osa, mis võtab otseselt osa mulla moodustumisest.

### Aluskivim

 *Pikemalt artiklis Aluskivim*
Aluskivim ehk **D-horisont** on kivimid, mille peale moodustub muld ja mida mullatekkeprotsessid ei mõjuta või mõjutavad väga vähe.

Mattunud horisondid
-------------------

Mulla teket vaadeldakse sageli lihtsustatult: nii, et all paiknevad kivimid peenestuvad ja segunevad muude ainetega. Sageli on asi märksa keerulisem ja isegi segasem. 

Näiteks võivad täielikult välja kujunenud mullad mattuda tuule või vee poolt kohale kantud setete alla, mis seejärel ise pikapeale lagunevad ja mullastuvad. Niisugune protsess esineb sagedamini rannikul. Selle tulemusena võib muld sisaldada mitut põhimõtteliselt ühesugust horisonti, mida eristatakse ette pandud numbriga. Number tähistab mattunud horisonti. Näiteks on võimalik, et mingil mullal eristatakse horisondid O, A1, A2, B3, 2A2, 2B21, 2B22 ja 2C, kus 2A2 ja sellele järgnevad horisondid on mattunud.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Loit Reintam. Märksõnu mullateadusest ja ökoloogiast