recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Petrus Lombarduse *Quatuor Libri Sententiarum*
**Petrus Lombardus** (u. 1100, Itaalia – 20. juuli 1160, Pariis, Prantsusmaa) oli keskaegne filosoof ja Pariisi piiskop. Ta oli keskaja üks tähtsamaid skolastikuid.

Petrus Lombardus sündis vaeses perekonnas Lumellognos, Itaalias, Novara lähistel. Clairvaux Bernardi toel avanes talle siiski võimalus õppida Bolognas, Reimsis ja Pariisis. Hiljem sai tast Pariisi Notre Dame'i kooli professor. 1159. aastal sai temast Pariisi piiskop.

Petrus Lombarduse tuntuim teos on *Sententsid* (*Quatuor libri sententiarum*, 'Sententside neli raamatut'), mis on üks skolastilise filosoofia tähtsamaid ja kommenteeritumaid teoseid. Keskaegsete ülikoolide teoloogiharidus põhines paljuski selle õppimisel ja kommenteerimisel. Teos mõjutas suuresti ka Albert Suure, Bonaventura, Aquino Thomase ja Duns Scotuse filosoofiat. Selle teose tõttu kutsuti Petrus Lombardust lisanimega *Magister Sententiarum*, 'sententside õpetaja' või isegi lihtsalt nimega *Magister*, "õpetaja.

Petrus Lombarduse enese filosoofia oli mõjutatud eelkõige Pierre Abélardi poolt. Eriti mõjutas see tema kolmainuõpetust.

Välislingid
-----------

* Peter Lombard (Catholic Encyclopedia)
* Peter Lombard (Internet Encyclopedia of Philosophy)
* The Internet Guide to Master Peter Lombard
Joonis 1. Potentsiaalse energia graafiku näide
Joonis 2. Ristkülikuline potentsiaalibarjäär
**Potentsiaalibarjäär** on ruumipiirkond, mis eraldab kaht madalama potentsiaaliga ruumiosa. Potentsiaalibarjääri iseloomulik omadus on tema kõrgus. Seda väljendab minimaalne energia, mis peab klassikalisel osakesel olema, et barjääri ületada.

Potentsiaalibarjäär võib olla mitmesuguse kujuga. Joonisel 1 on piirkond BNC barjääriks osakestele energiaga E1. Osakestele energiaga E2 on barjääriks piirkond nullist kuni punktini D, sest osake pole suuteline jõudma koordinaatide algusele lähemale selle punkti koordinaadist.

Arvutuste illustreerimiseks kujutatakse potentsiaalibarjäärisageli ristkülikuna. Joonisel 2 on potentsiaalibarjääri II kõrgus V0 ja laius 2a. Et osake (või nende süsteem) suudaks selle barjääri ületada (jõuda piirkonnast I piirkonda III), peab tema energia olema suurem kui barjääri kõrgusele vastav energia (V0).

Nii on see klassikalise füüsika seaduste järgi. Kvantmehaanikas võib väiksema energiaga osake siiski potantsiaalibarjääri teatud tõenäosusega ületada. Sel juhul öeldakse, et toimub osakese tunneleerumine.

Vaata ka
--------

* Tunneliefekt
* Schottky barjäär
* Pn-siire
**Petseri rajoon** on haldusüksus Pihkva oblastis Venemaal. Moodustati 15. augustil 1944 Eesti NSV Petseri maakonnast Vene NFSV koosseisu läinud aladest. Piirneb läänes Eestiga ja edelas Lätiga.

Haldus- ja asustusjaotus
------------------------

Rajoonis on kolm külaasundust (valda):

* Krupi vald,
* Laura vald,
* Uue-Irboska vald ning
* Petseri linnaasundus.

2015. aastani oli rajoonis ka Irboska, Kulje ja Pankjavitsa vald.

Pihkva oblasti Petseri rajooni vallad, 2006–2015
Külasid: Armenitsa, Bobrovnik, Dubki, Irboska, Issad, Kosselka, Krupp, Kulje, Linnaste, Laura, Pankjavitsa, Petški, Puravitsa, Senno, Zubovo, Tailova, Uus-Irboska, Vilo, Viski.

* Petseri kloosterPetseri klooster
* Püha Nikolause kirik Irboska lähistelPüha Nikolause kirik Irboska lähistel
* Unkavitsa järv Petseri ja Irboska vahelise maantee ääresUnkavitsa järv Petseri ja Irboska vahelise maantee ääres
* Radaja seto muuseumRadaja seto muuseum

Vaata ka
--------

* Petserimaa
* Setumaa

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Petseri rajooni koduleht
* Petseri linna portaal
* 

Pihkva oblasti rajoonid ja oblastilise alluvusega linnad

Bežanitsõ rajoon | Dedovitši rajoon | Dno rajoon | Krasnogorodski rajoon | Kunja rajoon | Loknja rajoon | Neveli rajoon | Novorževi rajoon | Novosokolniki rajoon | Opotška rajoon | Ostrovi rajoon | Oudova rajoon | Palkino rajoon | Petseri rajoon | Pihkva | Pihkva rajoon | Pljussa rajoon | Porhovi rajoon | Pustoška rajoon | Puškinskije Gorõ rajoon | Põtalovo rajoon | Sebeži rajoon | Strugi Krasnõje rajoon | Usvjatõ rajoon | Velikije Luki | Velikije Luki rajoon
**Adolf Andrejevitš Tillo** (vene Адольф Андреевич Тилло; 11. november 1846 – oktoober 1918 Saratov) oli Venemaa riigitegelane. 

Ta oli kolleegiuminõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 28. märtsist 1885 kuni 19. detsembrini 1885, riiginõunik, Saraatovi kubermangu asekuberner 19. detsembrist 1885 kuni 24. novembrini 1888, tõeline riiginõunik, Stavropoli kubermangu asekuberner 24. novembrist 1888 kuni 18. veebruarini 1893.

Autasud
-------

* Püha Stanislavi ordeni 2. järk (1878)
* Püha Anna ordeni 2. järk (1881)
* Püha Vladimiri ordeni 4. järk (1885)

Viited
------

1. ↑  Дары Саратовской ученой архивной комиссии

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Aleksandr Manjos** | **Eestimaa asekuberner**1885 | Järgnev**Aleksei Vassilevski** |
| Eelnev**Jevgeni Kurovski** | **Saraatovi asekuberner**1885–1888 | Järgnev**Aleksandr Võssotski** |
| Eelnev**Aleksandr Võssotski** | **Stavropoli asekuberner**1888–1893 | Järgnev**Aleksandr Kljutšarjov** |
Berliini kell Berliinis Europe-Centeri kõrval
**Berliini kell** (saksa keeles *Berlin-Uhr*) on kvantdidaktika põhimõttel töötav linna kronograaf, mille leiutas Dieter Binninger. Originaalne Berliini kell asub Berliinis Europa-Centeri kõrval, on umbes viis meetrit kõrge ning näitab kellaaega punaste ja kollaste lampide abil. Algul paigaldati see 1975. aastal Uhlandstraße metroojaama kõrvale, kuid kell suleti 1995. aastal tehniliste probleemide ning suure hoolduskulu (5000 eurot aastas) tõttu. Alates 1996. aastast rahastab kella ülalpidamist Europa-Center.

Tööpõhimõte
-----------

Animeeritud näide kella näitudest vahemikus 16.50–17.05
Berliini kell töötab kvantdidaktika põhimõttel ning on esimene omataoline. Ülemine ümmargune lamp vilgub iga kahe sekundi järel. Igaüks neljast punasest lambist ülemises reas osutab viiele tunnile. Alumises punaste lampide reas osutab igaüks ühele tunnile. Niisiis, kui ülemises reas põleb kaks lampi ja alumises reas kolm, on tundide arv 5 + 5 + 1 + 1 + 1 = 13 ehk kell on 1 pärast lõunat. Kolmandas, piklike lampide reas osutab iga lamp viiele minutile. Seal on 11 lampi, millest 3. 6. ja 9. on punased, näidates ära veerandtunnid. Viimased reas asuvad neli lampi osutavad igaüks minutile.

Lauakell
--------

Enne Berliini müüri lagunemist sai tollase kella asukohta ümbritsevatest suveniiripoodidest soetada kella väikest lauamaketti. Vaegnägijatele on kell hõlbus viis kellaaja teadasaamiseks, kuna kella helendavad tuled on kaugele näha. 

Pärast kella leiutaja surma 1990. aastate keskel selliseid kelli enam ei toodeta.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Berliini kell** |

* Kella veebiversioon
**Priidik Prooso** (3. veebruar 1877 – 9. november 1952) oli eesti baptisti vaimulik, Kohila baptistikoguduse üks asutajaid.

Raplamaa taluperemees Prooso jõudis usulisele ärkamisele mõjutatuna 1905. aasta revolutsiooni ajal toimunud talupoegade karistamise mõjul. Ta lõi sidemed Tallinna baptistidega ja hakkas läbi viima palvekoosolekuid. Esmalt toimusid need Kurtna külas Kopli talus, hiljem Kohila lähistel Siimu talus. Esimesed täiskasvanute ristimised toimetati piirkonnas Prooso ja tema kaaslaste kuulutustöö tulemusena nelipühade perioodil 1906. aastal. Samal aastal loodi Kohila baptistikogudus ja Priidik Proosost sai selle esimene kogudusevanem.

Kogudus registreeriti ametlikult 1909. aastal, misjärel sai Proosost selle esimene pastor. Tema ametiajal avati koguduse juures 1920. aastal pühapäevakool ja 1923. aastal rajati Kohila raudteejaama lähistele palvemaja. Prooso teenis koguduses kuni 1941. aastani, mil tema ametijärglaseks sai Kaljo Raid.

Isiklikku
---------

Priidik Prooso oli abielus Anna-Maria Proosoga (1879–1958). Perekonnas oli kokku 6 last.

Prooso tütretütrepoeg Viljar Liht on samuti baptisti vaimulik ja teenis aastatel 1993–2017 oma vanavanaisa asutatud Kohila kogudust. Ka tema teine lapselapselaps Erki Tamm on pastor, aastast 2016 Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu president.

Viited
------

1. 1 2  Priidik Prooso Geni (vaadatud 4.10.2019).
2. ↑  Koguduse eellugu Kohila Baptistikogudus (vaadatud 4.10.2019).
3. ↑  Koguduse registreerimine Kohila Baptistikogudus (vaadatud 4.10.2019).
4. ↑  Koguduse hoone valmimine Kohila Baptistikogudus (vaadatud 4.10.2019).
5. ↑  Pastor Viljar Liht Kohila Baptistikogudus (vaadatud 4.10.2019).
Motorolleriga sõit Bermudas 2012. aastal
**Bermuda** on saarestik ja on Suurbritannia meretagune ala Atlandi ookeani põhjaosas Sargasso meres. Saarestik koosneb 138 saarest.

Majandus
--------

Bermuda põhilised sissetulekuallikad on finantsteenuste vahendus ja turism. Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta aastal 2005 oli ostujõudu arvestades 69 900 dollarit. See näitaja on maailma maade seas suurim (et Bermuda ei ole iseseisev riik, loetakse rikkaimaks riigiks Luksemburgi, mille sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta oli 2005. aastal 69 800 dollarit). Turismi arengule on aluse pannud Bermuda kaunid liivarannad ja soe troopiline kliima.

Rahaühik on Bermuda dollar (BMD), mis on seotud USA dollariga kursiga 1:1.

Vaata ka
--------

* UNESCO maailmapärand Bermudal

Sport
-----

Bermuda ROK-i kood on BER.

Viited
------

1. ↑  Maailmapanga andmebaas

Suurbritannia meretagused alad ja Briti Krooni sõltkonnad

**Suurbritannia meretagused alad:** Anguilla | Bermuda | Briti Neitsisaared | Briti Antarktika ala | Briti India ookeani ala | Falklandi saared | Gibraltar | Kaimanisaared | Montserrat | Pitcairn | Akrotiri ja Dhekelia sõjaväebaasid | Saint Helena | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Turks ja Caicos  

**Briti Krooni sõltkonnad:** Guernsey | Jersey | Man



Ameerika maad

**Iseseisvad riigid:** Ameerika Ühendriigid | Antigua ja Barbuda | Argentina | Bahama | Barbados | Belize | Boliivia | Brasiilia | Colombia | Costa Rica | Dominica | Dominikaani Vabariik (Quisqueya) | Ecuador | El Salvador | Grenada | Guatemala | Guyana | Haiti | Honduras | Jamaica | Kanada | Kuuba | Mehhiko | Nicaragua | Panama | Paraguay | Peruu | Saint Kitts ja Nevis | Saint Lucia | Saint Vincent ja Grenadiinid | Suriname | Trinidad ja Tobago | Tšiili | Uruguay | Venezuela  

 **Sõltuvad alad:** Anguilla | Aruba | Bermuda | Bonaire | Briti Neitsisaared | Curaçao | Falklandi saared | Gröönimaa | Guadeloupe | Kaimanisaared | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Martinique | Montserrat | Navassa | Prantsuse Guajaana | Puerto Rico | Saba | Saint-Barthélemy | Saint-Martin | Saint-Pierre ja Miquelon | Sint-Eustatius | Sint Maarten | Turks ja Caicos | USA Neitsisaared

 Aafrika maad | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | **Ameerika maad** | Euroopa maad
**Karuki keel** on hoka hõimkonda kuuluv lähedaste sugulasteta väljasuremisohus keel, mida kõnelevad karukid Ameerika Ühendriikide California osariigis. 2011. aasta seisuga rääkis karuki keelt emakeelena vabalt vähem kui tosin inimest ning veel sai keelest aru või rääkis seda puudulikult määratlemata arv hõimuliikmeid. Teise keelena on karuki keelt sama aasta seisuga eri tasemel omandanud umbes kolmkümmend inimest.

Nimetus
-------

Karukitel puudub üldnimetus oma keele kohta. Tavaliselt öeldakse selle kohta *araráhih* või *ararachúupha*, mis mõlemad tähendavad 'inimeste keelt'. Olenevalt kontekstist võidakse samu termineid kasutada ka muude indiaani keelte kohta.

Karukikeelsest sõnast *káruk* ('ülesvoolu') tuletatud rahvanimetuse kar**o**kid ja keelenimetuse kar**o**ki keel võttis kasutusele Stephen Powers, sest nimetus oli üldkäibiv kohalike valgete seas. Alfred Kroeber jätkas Powersi kirjaviisi kasutamist ning 20. sajandil kirjutati rahva ja keele nimetus valdavalt *o*-ga. Üksnes John Peabody Harrington kasutas foneetiliselt õigemat u-tähte. Karukid ise eelistavad nimetuses u-tähte ning 21. sajandil on see saanud tavaliseks.

Viited
------

1. ↑  Golla, *California*. lk 86.
2. ↑  Karuki sõnaraamatu võrguversioon.
3. ↑  Powers, Stephen. 1877. *Tribes of California*. Contributions to North American Ethnology 3. Department of the Interior, U.S. Geographical and Geological Survey of the Rocky Mountain Region, J. W. Powell in Charge. Washington, DC: Government Printing Office. lk 19.
4. ↑  Golla, *California*. lk 87.

Kirjandus
---------

* Golla, Victor. 2011. *California Indian Languages*. Berkeley and Los Angeles: University of California Press. lk 84–87. (ISBN 978-0-520-26667-4)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Karoki keel** |

* Karuki sõnaraamatu võrguversioon
Pihtla valla vapp
**Pihtla valla vapp** on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Pihtla valla vapp.

Vapp kinnitati 12. juunil 1997.

Vapi kirjeldus
--------------

Kahest ümberpööratud S-lõikest moodustunud kaldjaotusega vasakult poolitatud sini-kuldsel kilbil kaks lõikest lähtuvat vastandvärvides tähtristi.

Põhjendus
---------

Pihtla valla maad on kunagi taevaste vägede poolt ära märgitud (Kaali järv – meteoriidikraater), mida on silmas peetud ka valla lipu kujundamisel. Sinine on taeva ja vee, aga samuti vaimsuse ja puhtuse võrdkuju. Kollane on tule, energia, vilja ja jõukuse sümbol. Diagonaalteljel olevad tähtristid kujutavad muistset sündmust, mil taevast langev täht lõikus maapinda. Langemiskohta jäi sügav kraater, millest veega täitudes tekkis omapärane järv. Tähtrist meenutab ka ristiusu peamist sümbolit – risti.

Vaata ka
--------

* Pihtla valla lipp

Välislingid
-----------

* Pihtla valla sümboolika valla kodulehel
* Pihtla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Pihtla valla lipp
**Pihtla valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Pihtla valla lipp.

Lipp kinnitati 12. juunil 1997.

Lipu kirjeldus
--------------

Pihtla valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud kahe ümberpööratud S-lõikega, mis moodustavad kaldjaotuse lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka, siniseks ja kollaseks väljaks. Vardapoolne väli on sinine, lehvipoolne kollane. Mõlemal väljal on üks S-lõikest lähtuv vastandvärvi tähtrist.

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm.

Põhjendus
---------

Pihtla valla maad on kunagi taevaste vägede poolt ära märgitud (Kaali järv - meteoriidikraater), mida on silmas peetud ka valla lipu kujundamisel. Sinine on taeva ja vee, aga samuti vaimsuse ja puhtuse võrdkuju. Kollane on tule, energia, vilja ja jõukuse sümbol. Diagonaalteljel olevad tähtristid kujutavad muistset sündmust, mil taevast langev täht lõikus maapinda. Langemiskohta jäi sügav kraater, millest veega täitudes tekkis omapärane järv. Tähtrist meenutab ka ristiusu peamist sümbolit – risti.

Lipu kasutamise kord
--------------------

1. Pihtla valla lipu kujutist võis kasutada vallavolikogu, vallavalitsuse ja tema struktuuriüksuste ning vallaasutuste pitsatitel, dokumendiplankidel, trükistel, embleemidel, meenetel ja siltidel kujunduselementidena. Muudel juhtudel reguleeriti lipu kujutise kasutamist vallavalitsuse poolt.
2. Pihtla valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga või mõne teise riigi lipuga asus valla lipp lippude poolt vaadates vasakul.
3. Valla lipp ei tohtinud olla suurem Eesti riigilipust.

Vaata ka
--------

* Pihtla valla vapp
* Saare maakond

Välislingid
-----------

* Pihtla valla sümboolika valla kodulehel
* Pihtla valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Mahajäetud auto Berlinis
**Berlin** on ajalooline kummituslinn USA-s Nevada osariigis Nye maakonnas. See asub Gabbsi linnast umbes 35 kilomeetrit ida pool.

Berlin on mahajäetud endine kaevurite asula. Tippajal oli linnas 300 elanikku ja 75 ehitist.

Berlin on ehitatud U-kujulisena, avatuna ida poole.

Geograafia
----------

Berlin asub Shoshone mäeaheliku lääneosas Humboldt-Toiyabe'i metsakaitseala serval. Asula asub 2035 meetrit merepinnast kõrgemal.

Ajalugu
-------

Berlin vaadatuna Ione'i orust
1863. aasta mais avastas väike grupp maavaraotsijaid hõbedat Unioni kanjonis ja asupaika ehitati laager. Aasta hiljem loodi kaevanduste liit, kuhu kuulusid Ione, Grantsville ja veidi hiljem ka Berliinis.

Kuigi kaevandus loodi 1869. aastal, asutati Berlin ametlikult 1897. aastal.

Berlini kaevandus koosnes viie kilomeetri pikkustest tunnelitest ning kulla ja hõbeda kaevandustulu oli kokku ligi miljon dollarit.

Berlin ei arenenud kunagi nii suureks nagu buumilinnad Tonopah ja Goldfield. 1905. aastal oli rahvaarv 300, kuid pärast 1907. aasta paanikat, sama aastal toimunud kaevurite streiki ja Atlandi ja Vaikse ookeani Mining Company pankrot tõid kaasa kaevurite linnast lahkumise. 1911. aastal oli Berlin juba täiesti inimtühi.

1970. aastast on Berlin osa Berlin–Ichthyosaur State Parkist. 5. novembril 1971 kanti linn riiklikku ajalooliste paikade registrisse (National Register of Historic Places). Tänapäeval on alles 13 hästi säilinud hoonet.

Viited
------

1. ↑  "Berlin 35. Teil – Berlin Geisterstadt". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2009. Vaadatud 12. aprillil 2013.

Välislingid
-----------

* Berlin Ghosttowns.com lehel
* Pildigalerii

| * v
* r
Nye maakond |
| --- |
| 
**Maakonna halduskeskus: Tonopah** |
| Asulad | 
Amargosa Valley **·** Beatty **·** Carvers **·** Crystal **·** Currant **·** Duckwater **·** Gabbs **·** Hadley **·** Manhattan **·** Mercury **·** Pahrump **·** Round Mountain **·** Scotty's Junction **·** Sunnyside **·** Tonopah **·** Tybo **·** Warm Springs **·** Yomba |  |
| Kummituslinnad | 
Belmont **·** Berlin **·** Cactus Springs  **·** Ione **·** Lockes **·** Nyala **·** Potts **·** Rhyolite |
**Adolf Yllö** (11. aprill 1920 Hakaja, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang – 14. veebruar 1992 Uppsala) oli ingerisoome päritolu eesti arst.

Ta sündis Ingeris Hakaja külas koolmeistrite pojana. 1922. aastal rändasid tema vanemad Eestisse Virumaale Haljala kihelkonda, kus isa hakkas talu pidama. Ta õppis Narvas ja lõpetas 1938. aastal Rakvere Ühisgümnaasiumi. 1938. aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1944. aastal. Ta kuulus Üliõpilasselts Liivikasse.

1944. aastal pääses ta soomlasena kogu perega Soome elama, kus astus vabatahtlikuna Soome sõjaväkke ja teenis arstina soomepoiste rügemendis JR200. 1944. aastal, pärast Soome –Nõukogude Liidu rahulepingu sõlmimist, siirdus ta Soomest Rootsi.

Rootsis töötas ta algul Hallstavikis (praeguse haldusjaotuse järgi Norrtälje vallas) jaoskonnaarsti abilisena ja hiljem paljudes kohtades, sealhulgas ka 10 aastat sõjaväearstina. Meditsiinilitsentsiaadi eksamid sooritas ta 1952. aastal Karolinska Instituudi juures. Aastatel 1952–1954 viibis ta Stockholmis Södra sünnitusmajas (sv:Södra barnbördshuset, *Södra BB*), spetsialiseerudes günekoloogiale. Aastatel 1955–1968 töötas ta Göteborgi Volvo peatehastes tööstuse ülemarstina. Tööstusarstina arendas ta väga palju sellealast teenistust Rootsis ja on avaldanud selleteemalisi kirjutisi ka ajakirjanduses. Aastatel 1968–1969 oli ta arst Göteborgi Raudteevalitsuses ja 1969–1973 Göteborgi linnaarst. 1973. aastal oli ta Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konsultant Tais. Aastatel 1973–1985 oli ta Uppsala linnavalitsuses tööstuse ülemarst. Tema huviala ja harrastus oli ergonoomia, sel alal on ta avaldanud töid Rootsis. Tema sulest on ilmunud ka pikemad mälestused ajakirjanduses.

Isiklikku
---------

Tema vend oli agronoom Leo Yllö. 

Ta oli abielus, tal on kaks tütart ja üks poeg.

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Tallinn 2000. Lk 511–512

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* TLÜAR väliseesti isikud
Veeaurudestillatsiooni seade
**Veeaurudestillatsioon** on destillatsiooniprotsess, mida kasutatakse kõrgemalt keevate vedelike korral, mis normaalrõhul destilleerides hakkavad lagunema.

Veeaurudestillatsioon on kasutatav ainete eraldamiseks, mis on vees lahustumatud või raskesti lahustuvad. Eelduseks on eraldatava komponendi lenduvus koos veeauruga. Veeaurudestillatsioon võimaldab destilleerida aineid madalamal temperatuuril (praktiliselt 100 °C) võrreldes nende keemistemperatuuriga normaalrõhul. Protsessi tulemusena saadakse destilleeritud aine segu veega, millest vesi tuleb hiljem eraldada.

1) Aine üleajamine vedelikust. Veeaurudestillatsiooni seade erineb lihtdestillatsiooni seadmest sellega, et destillatsioonikolvi põhja lähedale juhitakse toru kaudu tugev veeauru juga, mis genereeritakse keevas veekolvis (nn veeauru moodul). Destilleerimiseks soojendatakse aurumoodulit (selleks võib olla suurema mahuga kolb, mis on varustatud kaitsetoruga) intensiivselt, et destilleeritavat segu läbiks tugev aurujuga. Vajadusel juhitakse aur läbi ülekuumendi, mis võimaldab suurendada destilleeritava aine kontsentratsiooni kondensaadis. Kolbi destilleeritava ainega soojendatakse ettevaatlikult, et kolvis olev vedeliku hulk ei suureneks. Destilleeritava segu üleviske vältimiseks võib kolvi ainega paigutada ka kaldu, nii et pritsmed ei satuks otse jahutisse. Destilleerimine lõpetatakse kui kondensaadis puudub destilleeritav aine ja kondensaat on muutunud läbipaistvaks.

Teada on aurudestillatsiooni variatsioon, kus farnesüülkloriid (C15H25Cl) destilleeriti etüleenglükooli aurudega vaakumis. Siin on tegu aine kaasdestillatsiooniga mitteseguneva vedelikuga.

2) Lenduvate ainete üleajamine tahkest materjalist. Veeaurudestillatsioon on üks põhilisi meetodeid eeterlike õlide eraldamiseks taimsest materjalist või taimsest materjalist pressitud õlist. Kasutatakse kahesuguseid seadmeid: droog ja vesi pannakse koos destillatsioonikolbi või droog on eraldi anumas, millest juhitakse läbi veeaur.

Samaaegne destillatsioon-ekstraktsioon (SDE) on veeaurudestillatsiooni modifikatsioon, mille puhul jahuti allotsast püütakse hüdrofoobne veeauruga kaasadestilleerunud aine veega mitteseguneva orgaanilise lahustiga vastuvõtjasse.

Vaata ka
--------

* Destillatsioon
Ctirad Mašin (1950)
**Ctirad Mašin** (sünninimega **Radek Mašin**, Ameerika Ühendriikides **Ray Masin**; 11. august 1930 Olomouc – 13. august 2011 Cleveland) oli Tšehhoslovakkia antikommunistlik võitleja, üks Vendade Mašinite rühmituse liige.

Ta lõpetas Poděbradys kuningas Jiří kolledži ja õppis aastatel 1950–1951 Tšehhi Tehnikaülikoolis Prahas. Seejärel pidas mitmeid ametikohti.

1950. aastate alguses asutas ta koos oma venna Josefiga kommunismivastaste rühma. 1952. aasta augustis mõisteti ta ebaseadusliku piiriületuse ettevalmistamise eest kaheks ja pooleks aastaks vangi. Ta oli vangis Jáchymovi uraanikaevandustes kuni vabanemiseni 1953. aasta juunis. Septembris 1953 süütas ta koos Václav Švédaga Pivini ümbruses mitu põhuvirna ja tulistas ühele kohalikule vabatahtlikule tuletõrjujale silma.

1953. aasta sügisel otsustas grupp jõuda Lääne-Berliini. Ctirad sattus sinna 2. novembril 1953 Berliini metroo rongikomplekti šassiil. Peagi saabusid ka Josef Mašin ja raskelt vigastatud Milan Paumer. Läänetsoonis avaldasid nad huvi langevarjuritena Tšehhoslovakkiasse naasta. Seejärel said neist USA armee regulaarsed töötajad. Nad saabusid USA-sse laevaga märtsis 1954. Pärast sõjalist väljaõpet otsustasid vennad ja Paumer liituda erivägedega. Nende töökohaks sai Põhja-Carolina osariigis asuv Fort Braggi baas, misjärel ühinesid mõlemad vennad instruktoritena 82. õhudessantdiviisiga.

Pärast viieaastast USA armees teenimist, mis oli vajalik USA kodakondsuse saamiseks, taandusid vennad tsiviilellu ja hakkasid tegelema ettevõtlusega. 1961. aastal tekkisid Ctirad Mažinil lümfisüsteemi kasvajaga seotud terviseprobleemid. Ta enda ja doonori vereloomerakkude siirdamine õnnestus. Pärast riigiteenistusest lahkumist asusid vennad koos Paumeriga ärisse, kuid aasta pärast läksid nende teed lahku. Ctirad juhtis algul autoremonditöökoda ja aastaid hiljem tema leiutisi pakkuvat ettevõtet.

Isiklikku
---------

Tema vend Josef Mašin on samuti Tšehhoslovakkia antikommunistlik võitleja; nende isa Josef Mašin oli Tšehhoslovakkia leegioni võitleja, Tšehhoslovakkia sõjaväelane ja antifašistlik võitleja, kes hukati sakslaste poolt aastal 1942.
Cukurfabrika vana ootepaviljon
**Cukurfabrika raudteepeatus** (tõlkes Suhkruvabriku raudteepeatus) on raudteepeatus Riia–Jelgava raudteeliinil Jelgavas. 

Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 40,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni.

Peatus avati aastal 1928 selle läheduses asuva suhkruvabriku tööliste tarbeks. Aastal 2008 suhkruvabrik suleti, ent peatus säilitas oma vana nimetuse. Aastal 2015 peatus renoveeriti ja vana ootepaviljoni asemele püstitati uus.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2016. Vaadatud 23. juunil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 46. lk.

Välislingid
-----------

* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
* Peatus vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus liinil Riia-Jelgava** | **Järgnev peatus** |
|  Ozolnieki |  **Cukurfabrika** | Jelgava  |
Atomu Tanaka (2017)
**Atomu Tanaka** (jaapani keeles 田中 亜土夢, *Tanaka Atomu*; sündinud 4. oktoobril 1987 Niigatas) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Soome kõrgliiga Veikkausliiga klubis HJK.

Ta alustas klubikarjääri 2005. aastal kodulinna klubis Albirex Niigata. Ta mängis klubiga Jaapani kõrgliigas kokku kümme aastat. 2015. aastal liitus ta esimest korda HJK-ga. Ta tuli klubiga 2018. aastal Soome meistriks ning võitis 2015. aastal Soome liigakarika ja 2017. aastal Soome karika. Aastatel 2018–2019 mängis ta taas Jaapani kõrgliigas, seekord Cerezo Osaka ridades.

2020. aasta märtsis naasis ta HJK-sse.

Tanaka osales Jaapani kuni 20-aastaste koondisega 2007. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus lõi kolme mänguga ühe värava.

Saavutused
----------

HJK
* Veikkausliiga: 2018
* Soome karikas: 2017
* Soome liigakarikas: 2015

Cerezo Osaka
* Japanese Super Cup: 2018

Viited
------

1. ↑  "Atom palaa Klubiin!". hjk.fi. Helsingin Jalkapalloklubi. 3.3.2020. Vaadatud 2.7.2020
**Elazıği provints** (kurdi keeles *Elazîz*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis. Provintsi keskus on Elazığ.

Haldusjaotus
------------

* Ağıni ringkond (ka Egin)
* Alacakaya ringkond (kurdi: Guleman)
* Arıcaki ringkond
* Baskili ringkond
* Elazıği ringkond
* Karakoçani ringkond (kurdi: Depe, zaza: Qeze)
* Kebani ringkond
* Kovancılari ringkond (kurdi: Macîran)
* Madeni ringkond
* Palu ringkond (kurdi: Palo)
* Sivrice ringkond (kurdi: Xox)

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Elazıği provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Crystal Castles** on Kanada elektroonilise muusika grupp, mille lõi 2003. aastal Torontos laulukirjutaja ja produtsent Ethan Kath.

Crystal Castles 2009
Crystal Castles on tuntud oma kaootiliste *live*-esinemiste ja melanhoolsete kodus valmistatud *lo-fi* väljalasete poolest. 2006. ja 2007. aastal andsid nad vinüülidel välja palju piiratud koguses singleid, kuni avaldasid kolm kriitikute poolt soojalt vastu võetud albumit vahemikus 2008–2012.

2005. aastal andis Ethan Kath Crystal Castlesi nime all välja digitaalsed singlid "Magic Spells" ja "Untrust Us". Need kogusid internetis populaarsust, misjärel hakkas tulema pakkumisi plaadifirmadelt. 2006. aastal kutsus Kath bändi laulja Alice Glassi, et temaga koos avaldada bändi esimene füüsilisel kujul nelja looga vinüül-EP "Alice Practice". Nende debüütalbum "Crystal Castles" ilmus 2008. aastal ja asetati hiljem New Musical Expressi (NME) poolt aastakümne 100 parima albumi nimekirjas 39. kohale.

2010. aastal avaldas bänd oma teise albumi pealkirjaga "(II)", mis jõudis Billboardi 200 edetabelisse. Album sisaldas muuhulgas nende esimest ülemaailmsetesse edetabelitesse jõudnud singlit "Not In Love", milles tegi kaasa The Cure'i solist Robert Smith.

Nende kolmas album "(III)" ilmus 12. novembril 2012. Nii Tumblr kui ka Hype Machine nimetasid selle aasta albumiks. Album sisaldas nelja singlit: "Plague", "Wrath of God", "Sad Eyes" ja "Affection".

2014. aasta oktoobris teatas Alice Glass oma bändist lahkumisest mitmetel isiklikel ja professionaalsetel põhjustel. 2015. aasta aprillis andis Ethan Kath välja uue Crystal Castlesi singli "Frail", kus tegi kaasa bändi uus laulja Edith Frances. 19. augustil 2016 ilmus bändi neljas album, "Amnesty (I)".

Liikmed
-------

Praegused liikmed
* Ethan Kath – multiinstrumentalist, laulukirjutaja, laul (2003–tänaseni)
* Edith Frances – vokaal (2015–tänaseni)
* Christopher Chartrand – trummid (2006–tänaseni)

Endised liikmed
* Alice Glass – vokaal, laulukirjutaja (2006–2014)
* Cameron Findlay – *live*-trummid (2007–2008)
* Thomas Cullen – *live*-trummid (veebruar 2008)
* Mike Bell – *live*-trummid (2008–2009)

Viited
------

1. ↑  Brandes, Bertie (17.02.2015). "crystal castles' leading lady alice glass is embracing her own darkness". ID-Vice. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.11.2015. Vaadatud 25.03.2017.
2. ↑  Mcnett, Jared (8.10.2014). "Five songs to listen to now that Crystal Castles appear to be done". Vox Magazine.
3. ↑  Gillen, Kieron (3.01.2008). "Crystal Castles Interview – Plan B Magazine". *Plan B Magazine*. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.01.2008. Vaadatud 13.05.2016.
4. ↑  Magazine, NME. "The Top 100 Greatest Albums of the Decade". NME. Vaadatud 15.11.2009.
5. ↑  Eakin, Marah (8.10.2014). "Crystal Castles Call It Quits". The A.V. Club.
6. ↑  "Crystal Castles release "Char" & announce 'Amnesty (I)' album pre-order". *lastgang.com*. Last Gang Records. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.07.2016. Vaadatud 09.08.2016.
**Cserhát** on mäestik Kesk-Euroopas Ungaris, osa Karpaatidest, täpsemalt Põhja-Ungari keskmäestikust. Mäestik asub Pesti ja Nógrádi komitaadis. Keskosa moodustavad metsaga kaetud mäed, lõuna- ja põhjaosa aga künkad. Mäestiku põhjapiiriks on Ipoly jõe org. Kõrgus kuni 654 meetrit (Naszály).

Slovakkia poolele jääv mäestiku osa kannab nime Cerová kõrgustik. Lõunas läheb mäestik üle Gödöllő küngastikuks.

Kuna Cserhát asub kõrgemate Börzsöny ja Mátra mägede vahel, on sealne kliima suhteliselt kuiv. Varem katsid kogu mäestikku tammikud ja tamme-valgepöögi segametsad. Maha raiutud tammikute asemel on hakanud kasvama robiiniad ja must mänd.

Zagyva jõe org
Mäestikus on kaks maastikukaitseala, mis alluvad Büki rahvuspargile. Seal asub ka UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Hollókö küla.

Geoloogia
---------

Erinevalt kõrvalasuvatest Börzsöny ja Mátra mägedest pole see mäestik vulkaanilise tekkega – valdav osa sealsetest kivimitest on oligotseenist pärinevad settekivimid. Vulkaanilisi kivimeid leidub mäestiku idaosas ja mingil määral ka mäestiku keskosas.

Mäestik asub ALCAPA mikrolaamal, mis oli triiase ajastul osa Aafrikast.

Naszály mäe moodustab triiases moodustunud paas
Vanimad sealsed kivimid on Triiases moodustunud paas ja dolomiit, millest on moodustunud mägismaa kõrgeimad tipud. Seejärel meri taandus ja uued settekivimid hakkasid moodustuma eotseeni lõpus, kujunedes seejärel seal kuni Miotseeni alguseni. Miotseenis kujunes sealne piirkond laguuniks, kuhu kandus ümbritsevatelt kõrgematelt aladelt liiva ja milles tekkis mergel.

Umbkaudu 20 miljonit aastat tagasi hakkasid seal tegutsema vulkaanid, ehkki väiksema intensiivsusega kui ümbritsevatel aladel. Suur osa sealsest loodusest mattus vulkaanilise tuha alla; osalt on see vaadeldav Ipolytarnóci fossiilikaitsealal. Valdavaks purskekivimiks on rüoliit, ent esineb ka andesiiti. Suur osa magmast maapinnale ei jõudnud, vaid moodustas lakoliite ja daike. Pliotseenis tekkis seal veidi ka basalti. 

Järgnevalt kujundasid sealse maastiku jõed, mille voolu kujundasid vulkaanilise aktiivsuse ajal tekkinud lõhed ja rikked.

Viited
------

1. ↑  Tájvédelmi körzetek a Bükki Nemzeti Parkban 2002. november 16.
2. ↑  Old Village of Hollókő and its Surroundings
3. ↑  Kiss Gábor, Baráz Csaba, Katarina Gaálová, Judik Béla. A Karancs-Medves és a Cseres-hegység Tájvédelmi Körzet, Nógrád és Gömör határán, 1. átd. kiadás, Bükki Nemzeti Park Igazgatóság (Eger) (2007). ISBN 9789638728920
4. ↑  A Cserhát jellemzői (magyar nyelven). fsz.bme.hu, 2002. november 16.
5. ↑  Kordos László: Ipolytarnóc, a földtörténet forgószínpada – Élet és Tudomány, 2008/40. szám.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Cserhát** |

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
**Džengiši idatipp** (varem **Pobeda idatipp**) on Tian Shanis Toxgan Tau mäeahelikus asuva Džengiši mäemassiivi idapoolseim tipp.

Asukoht ja kõrgus
-----------------

Territoriaalselt jääb mäetipp Kõrgõzstani ja Hiina piirile.

Džengiši idatipust 6,0 km lääne suunas jääb Džengiši peatipp (7439 m), vastassuunas – 4,65 km kirde suunas asub Pik Vojennõh Topografov (6873 m).

Džengiši idatipu kõrgus on **7079 m**

Alpinism
--------

Kaks aastat pärast Pobeda peatipu esmavallutust (1956) juhtis Igor Jerohhin Moskva alpinistide ekspeditsiooni Pobedale, mille käigus 44 alpinisti tõusid Pobeda idatipule (vene keeles "вершинa Восточная Победа") ja 7 neist liikusid mäeharjapidi edasi peatipule. Ajakirjandusele teatas Jerohhin, et seitsmetuhandelisele tõusid korraga 44 inimest, andes mõista, et tema juhtimisel püstitati uus massilisuse rekord tipputõusudel seitsmetuhandelistele (1956. aastal käis Muztagata tipus 31 alpinisti). Tegelikult tõusti idatippu kahe rühmaga päevase vahega: 9. augustil käis tipus 28 ja 10. augustil 1958 16 inimest.

Viited
------

1. 1 2  Альпинизм. kantengri.kz
2. ↑  Pobeda Vostochnaia, China/Kyrgyzstan. peakbagger.cmasiiviom
3. ↑  Пик победы 7439 нормальный семитысячник?! Пик победы 7439 нормальный семитысячник?!. proza.ru
4. ↑  К 50-летию экспедиции МВТУ-МГУ под руководством И.Ерохина на пик Победы. risk.ru
Kaart
**Vee tänav** on tänav Rakvere linnas. 19. sajandil oli tänava nimeks **Veemi tänav**.

Tänav asub Õpetaja Heinamaa linnaosas. Tema pikkus läänest ida suunas on 578 meetrit, tänava-ala vähim laius on 9 meetrit. Sõidutee katendiks on asfalt ning läänepoolses osas on välja ehitatud kivikattega kõnniteed.

Vee tänav algab J.Kunderi tänavast ja lõppeb Vabaduse tänavaga. Ristub Kastani puiestee ja Viru tänavatega. Samas hargneb see Allika, L.Koidula ja Väike-Karja tänavatega. 

Allika tänava juures ületab Vee tänav Soolikaoja. Rohealad koos tiikidega kahel pool tänavat kannavad selles kohas nime Supeluse park põhja pool ning Allika park lõuna pool. 

Tänava algus kuulub J.Kunderi tänava ristmiku juures 15 m ulatuses Rakvere vanalinna muinsuskaitsealasse nr 27012/227. Sealt edasi kuni Kastani puiesteeni on ta 155 m ulatuses muinsuskaitseala kaitsevööndis.

Viited
------

1. ↑  "Tänavanimed vahetuvad aegade tuules". *Virumaa Teataja, nr. 168*. 3. september 2020.
2. ↑  Rakvere linnaosad
3. ↑  Rakvere tänavate nimekiri. vaadatud 01.09.2022.
4. ↑  "27012/227 Vee tänav T1". *Kultuurimälestiste register*.
5. ↑  Geoportaal. vaadatud 01.09.2022.

Välislingid
-----------

* Rakvere Veemi tänav. foto, Virumaa Muuseumid.
**Džambõn Batmönh** [dž'ambõn b'atmönh] (Жамбын Батмөнх); 10. märts 1926 Mongoolia Uvsi aimakk – 14. mai 1997 Ulaanbaatar) oli Mongoolia riigipea aastatel 1984–1990.

Ta astus 1948 Mongoolia Rahvarevolutsioonilisse Parteisse. 1971 valiti ta partei keskkomitee liikmekandidaadiks ning 1974 keskkomitee liikmeks. Samal ajal sai ta ka poliitbüroo liikmeks. Aastal 1973 määrati ta Keskkomitee teaduse ja hariduse osakonna juhatajaks.

1974 määrati ta Ministrite Nõukogu aseesimeheks ja seejärel esmeheks, võttes valitsusjuhi ameti Jumdžaagijn Tsedenbalilt, kellest sai riigipea. Tsedenbal tagandati tema kehvale tervisele viidates riigipea ametipostilt ja parteijuhi kohalt augustis 1984 Keskkomitee erakorralisel koosolekul. Batmönh nimetati tema asemele parteijuhi kohale ja sama aasta 12. detsembril 1984 sai temast ka Suure Rahvahuraali presiidiumi esimees (riigipea).

Batmönhi üks esimesi ülesandeid vastsel ametikohal oli tervitada värsket Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei juhti Mihhail Gorbatšovi, kes augustis 1985 tegi visiidi Ulaanbaatarisse. Gorbatšovi vastuvõtul, riiklikul banketil, kuulutas Batmönh, et Mongoolia on Nõukogude Liidu ustav liitlane tema rahu kindlustamise püüdlustes Kaug-Idas.
Werner Hug (2009)
**Werner Hug** (sündinud 10. septembril 1952 Feldmeilenis Zürichi kantonis) on Šveitsi maletaja, rahvusvaheline meister (1971). 

Hug tuli 1971. aastal Ateenas juunioride maailmameistriks (ungarlase Zoltán Ribli ees). FIDE andis Hugile rahvusvahelise meistri nimetuse (hiljem hakati juunioride maailmameistriks tuleku eest suurmeistri nimetust andma). 

1973. aastal pääses Hug mängima MM-i tsoonidevahelisele turniirile Petrópolises, kus jäi eelviimaseks 18 osavõtja seas. 1975. aastal tuli ta Šveitsi malemeistriks.

Teist korda pääses Hug tsoonidevahelisele turniirile 1993. aastal. Juulis 1993 Bielis peetud FIDE MM-i 74 osavõtjaga tsoonidevaheliselt turniiril jäi Hug jagama 65.–69. kohta .

Võistkondlik esinemine
----------------------

Hug on Šveitsi võistkonna koosseisus esinenud 14 maleolümpial (1972–1984, 1988, 1990, 1994, 2000, 2008, 2012, 2014), seejuures esimesel laual mängis 1972. 1974. 1976. 1980. ja 1984. aastal. Šveitsi parim võistkondlik koht saavutati 1976. aastal Tripolis (esimesel laual Hug) – 7. koht, kuid sel aastal idabloki maad ei osalenud. 2000. aastal İstanbulis tuli Šveits kümnendaks (esimesel laual Viktor Korchnoi, Hug tegi kaasa varumängijana).

Välislingid
-----------

* Werner Hug FIDE andmebaasis
**Mabel Alabama-Pearl McVey** (sündinud 20. veebruaril 1996) on Suurbritannia laulja ja laulukirjutaja. 

2017. aastal ilmus tema esimene läbilöögisingel „Finders Keepers", mis jõudis UK Singles Chart edetabelis kaheksandale kohale. 

Tema debüütstuudioalbum „High Expectations" ilmus 2. augustil 2019, see jõudis Suurnritannia albumite edetabelis kolmandale kohale. Sellelt albumilt pärinevad ka tema hittsinglid „Don't Call Me Up" ja „Mad Love". Mabel on pälvinud arvukalt auhindu ja tunnustusavaldusi, sealhulgas Premios 40 Principalese parim rahvusvaheline artist (2019) ja Briti muusikaauhind briti naissoost sooloartistile (2020).

Lapsepõlv
---------

Mabel Alabama-Pearl McVey sündis 20. veebruaril 1996 Hispaanias Málagas. Ta on Rootsi laulja Neneh Cherry ja Suurbritannia plaadiprodutsendi Cameron McVey tütar. Tema kasuvanaisa on Ameerika Ühendriikide džässtrompetist Don Cherry ja poolvend on Mattafixi endine laulja Marlon Roudette. Mabel Alabama-Pearl McVeyl on Suurbritannia, Rootsi ja Hispaania kodakondsus.

Karjäär
-------

Mabeli karjäär algas 2015. aastal debüütsingliga "Know Me Better". 

2017. aasta 26. mail andis ta koos briti räppari Kojo Fundsiga välja singli "Finders Keepers", mis pääses Suurbritannia singlite edetabeli (UK Singles Chart) esikümnesse. Singliga samal päeval ilmus ka tema esimene debüüt EP "Bedroom". 13. oktoobril ilmus *mixtape* "Ivy to Roses". 

Mabel oli Harry Stylesi Euroopa turnee soojendusartist. Pärast Stylesi algas Mabeli enda Euroopa ja Suurbritannia turnee. 

2018. aastal ilmus singel "Ring Ring" koostöös Ameerika räppari Rich the Kidi ja briti DJ Jax Jonesiga. Seejärel andis Mabel uuesti välja oma *mixtape*'i "Ivy to Roses" koos uue kaanekujundusega ja lauludega, mis olid avaldatud pärast esimest väljalaset. Hiljem samal aastal kirjutas ta tüdrukuteansamblile Four of Diamonds loo "Blind".

2019. aasta 18. jaanuaril ilmus Mabeli ülemaailmne hittsingel "Don't Call Me Up", mis jõudis Suurbritannia singliedetabelis 3. kohale ja UK R&B Chart edetabelis esikohale. Sama aasta 20. veebruaril toimunud Briti muusikaauhindade galal oli Mabel nominent kategoorias "British Breakthrough Act", kuid ei võitnud seda auhinda. 

7. juunil andis ta välja laulu "Mad Love", mis on tema debüütstuudioalbumi "High Expectations" teine singel. Esialgu jõudis singel see laul Briti muusikaedetabelites 18. kohale, kuid hiljem tõusis 8. kohale. Albumi promomiseks algas High Expectations Tour turnee, mille käigus esines ta Põhja-Ameerikas, Euroopas ja Suurbritannias. 

20. septembril ilmus Hollandi DJ Tiësto ja Mabeli koostöösingel "God Is a Dancer".

2020. aastal kaverdas Mabel koos Sigridi, Dua Lipa, Rita Ora ja paljude teistega BBC Radio 1 otseetris Foo Fightersi laulu "Times Like These". See korraldati BBC Radio 1 projekti "Stay at Home" raames seoses koroonapandeemiaga.

Diskograafia
------------

 *Pikemalt artiklis Mabeli diskograafia*
### Stuudioalbumid

* "High Expectations" (2019)
pilt
**iPhone XR** (stiliseeritud kui **iPhone X🅁**, X tähendab siin Rooma numbrina kümmet) on Apple'i nutitelefon, kaheteistkümnes iPhone'ide seerias. 

Telefoni kuulutas välja Apple'i CEO Tim Cook 12. septembril 2018 Apple Parkis Steve Jobs Theateris toimunud üritusel koos iPhone XS-i ja iPhone XS Max-iga. Telefoni sai ette tellida alates sama aasta 19. oktoobrist ja üldmüüki tuli see 26. oktoobril 2018.

Telefonil on 6,1-tolline vedelkristallekraan ja see on kõige odavam seade Apple'i iPhone X-i seerias – telefoni alghind on 749 USA dollarit, Kanadas 1029 dollarit, Ühendkuningriigis 749 naela, euroala riikides 849 eurot ja 6499 Hiinas jüaani. XR kasutab sama protsessorit XS-i ja XS Maxiga – 7-nanomeetrine Apple A12 Bionic, mida Apple reklaamib kui "kõige targemat ja võimsamat nutitelefoni pandud kiipi".

XR on saadaval kuues värvitoonis: must, valge, sinine, kollane, korall (roosa ja oranži toon) ja Product Red. XR on teine iPhone'i seeria seade, mida saab osta sinise ja kollase korpusega. Esimesena oli neis värvides saadaval iPhone 5C.

Viited
------

1. 1 2 3

Apple Inc. nutitelefon iPhone

iPhone **·** 3G **·** 3GS **·** 4 **·** 4S **·** 5 **·** 5C **·** 5S **·** 6 / 6 Plus **·** 6S / 6S Plus **·** SE **·** 7 / 7 Plus **·** 8 / 8 Plus **·** X **·** XS / XS Max **·** XR **·** 11 **·** 11 Pro / 11 Pro Max **·** SE (2020) **·** 12 / 12 Mini **·** 12 Pro / 12 Pro Max
Brian Elliott 2011. aastal St. Louis Bluesis
**Brian Elliott** (sündinud 9. aprillil 1985 Newmarketis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Tampa Bay Lightning.

Aastatel 2003–2007 mängis ta Wisconsini ülikooli jäähokimeeskonnas.

2003. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i *draft* '​is 291. valikuna. NHL-is debüteeris ta Senatorsi meeskonnas hooajal 2007–08. NHL-is on Elliott mänginud veel hooajal 2010–11 Colorado Avalanche'i, aastatel 2011–2016 St. Louis Bluesi, hooajal 2016–17 Calgary Flamesi, Philadelphia Flyersi (2017–2021) ja alates 2021. aastast Lightningi ridades.

Hooajal 2011–12 pälvis ta Bluesis mängides William M. Jennings Trophy (auhind väravavahile, kes on vähemalt 25 mänguga lasknud oma meeskonnale lüüa kõige vähem väravaid). Hooaegadel 2011–12 ja 2015–16 on Elliott olnud NHL-is parima tõrjeprotsendiga väravavaht.

Aastatel 2012 ja 2015 on ta valitud NHL-i tähtede mängule.

Välislingid
-----------

 Brian Elliott – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Brian Elliott NHL.com lehel
* Brian Elliott hockeydb.com lehel

| * v
* r
Tampa Bay Lightning |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Brian Elliott **·** Andrei Vassilevski |
| 
**Kaitsjad**: Zach Bogosian **·** Erik Černák **·** Ian Cole **·** Haydn Fleury **·** Cal Foote **·** Victor Hedman **·** Philippe Myers **·** Nick Perbix **·** Mihhail Sergatšov |
| 
**Ründajad**: Pierre-Édouard Bellemare **·** Anthony Cirelli **·** Ross Colton **·** Brandon Hagel **·** Alex Killorn **·** Cole Koepke **·** Nikita Kutšerov **·** Patrick Maroon **·** Vladislav Namestnikov **·** Nick Paul **·** Corey Perry **·** Brayden Point **·** Steven Stamkos |
Minnesundi raudteesild üle Vorma jõe. Vaade jõe läänekaldalt.
**Minnesund** on asula Norras Vikeni maakonnas Eidsvolli vallas koha juures, kus Mjøsa järve lõunasopist saab alguse Vorma jõgi.

Pindala on 0,78 km².

Sihtnumber on 2092 Minnesund.

Nimi
----

Asula nimi oli algselt *Minne*. Ta on saanud nime Minne talu järgi. Talu nimi tuleb vanapõhja sõnast *Minni* ('suue'): talu oli kohas, kus Vorma Mjøsast välja voolab.

Kui linna tehti raudteejaam, siis nimetati see Mindesundi jaamaks, et vältida segiminekut Minde jaamaga Bergeni lähedal. See andiski asulale uue nime.

Rahvastik
---------

Elanike arv oli:

* 2005: 488 (1. jaanuar)
* 2007: 474 (1. jaanuar) (rahvastiku tihedus 608 in/km²)
* 2008: 494 (1. jaanuar)

Majandus
--------

Vorma läänekaldal on uus väiketööstuspiirkond.

Transport
---------

Asula on oma asendi tõttu alati olnud transiitliiklussõlm. Varem viis üle jõe parv. Hiljem ehitati vana Minnesundi sild (*Gamle Minnesundbrue*), uus Minnesundi sild (*Nye Minnesundbrue*; avati 1993), mille ületab maantee E6, ja Minnesundi raudteesild, mille ületab Dovrebanen. 

Minnesundis oli Minnesundi jaam, mis on lammutatud.

Maanteelt E6 lähtub põhja poole Gjøviki suunas *riksvei 33* ja lõuna poole Vormsundi suunas Vorma idakaldal *riksvei 177*.

Tervishoid
----------

Minnesundist läänes on Stensby haigla.

Kultuur
-------

Minnesundis asub järvelaevanduse muuseum Mjøssamlingene, kus on muu hulgas eksponeeritud 1840ndate aegne töökoda.

Viited
------

1. ↑  Area and population of urban settlements (US) 2000 - 2019. Statistika Keskbüroo, vaadatud 20.05.2020.

Välislingid
-----------

* Store norske leksikon
**Hautes-Pyrénées' departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. Eestikeelne mööndav nimevariant on *Ülem-Püreneede departemang*. 

Departemang on nime saanud Püreneede mäestiku järgi. Departemangu number on 65. Departemang on peamiselt põllumajanduslik, kuid suurim majanduslik tulu tuleb turismindusest.

2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Argelès-Gazost | 38 633 | 1300 | 6 | 89 |
| Bagnères-de-Bigorre | 44 896 | 1676 | 9 | 160 |
| Tarbes | 138 839 | 1488 | 19 | 225 |

Vaata ka
--------

* Hautes-Pyrénées' departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Välislingid
-----------

* Departemangu koduleht

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines