recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Põlva Keskraamatukogu** on Põlva Vallavalitsuse hallatav rahvaraamatukogu, millel on maakonnaraamatukogu staatus. 

Kesk 16
Raamatukogu eesmärk on tagada elanikele vaba ja piiramatu juurdepääs informatsioonile, teadmistele ja kultuurile, toetada elukestvat õppimist ja enesetäiendamist ning teha koostööd külakogukonnaga, piirkonna haridus-, kultuuri- ja spordiasutustega, sh mittetulundusühingutega, sihtasutustega ja seltsingutega. Raamatukogu põhieesmärk maakonnaraamatukoguna on Vabariigi Valitsuse kultuuripoliitika põhisuundade jälgimine, maakonna raamatukogude komplekteerimine, tegevuse analüüsimine ja aruandluse korraldamine, erialane nõustamine ja täienduskoolituse korraldamine.

1996. aastast tegutseb raamatukogu Põlvas, Kesk tänav 16 asuvas hoones, mis on ehitatud 1910. aastal seltsimajaks endise kirikukõrtsi asemele (hoonele pandi nurgakivi 30. mail 1910 ning ehitis valmis poole aastaga).

Struktuur
---------

Põlva Keskraamatukogul on haruraamatukogud Ahjal, Himmastes, Kauksis, Kiidjärvel, Kiumal, Peril, Taevaskojas (Taevaskoja raamatukogu), Tilsis, Moostes, Rasinal, Vanakülas ja Vastse-Kuustes.

Ajalugu
-------

Praeguse Põlva Keskraamatukogu eelkäijaks on 1926. aastal asutatud Koiola Valla Avalik Raamatukogu, mis asus Põlva külje all Koiola vallamajas. 1926. aastal oli raamatukogus ainult 69 raamatut. Esimese tegevusaasta aruandest loeme, et raamatukogu asus toas pinnaga 13 ruutmeetrit. Raamatud olid kapis, kuhu mahtus 1,5 jooksevmeetrit riiuleid. Raamatukogu oli avatud igal reedel 3 tundi. Lugejaid oli esimesel tegevusaastal 23, neist 4 õpilast.

Viited
------

1. ↑  "Põlva Keskraamatukogu põhimäärus". *Põlva Keskraamatukogu*.
2. ↑  Kuubik Projekt OÜ (22.12.2015). "Põlva Keskraamatukogu, Kesk tn. 16 fassaadi ja katuse soojustamise põhiprojekt" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29.03.2019. Vaadatud 25.05.2017.

Välislingid
-----------

* Raamatukogu koduleht
* Põlva Keskraamatukogu Facebookis
Bojko Borisov
**Bojko Metodiev Borisov** (bulgaaria keeles Бойко Методиев Борисов; sündinud 13. juunil 1959) on Bulgaaria poliitik, kes oli Bulgaaria peaminister 27. juulist 2009 kuni 13. märtsini 2013, 7. novembrist 2014 kuni 27. jaanuarini 2017 ja 4. maist 2017 kuni 12. maini 2021.

Aastatel 2005–2009 oli ta Sofia linnapea.

Borisov kuulub paremtsentristlikkusse erakonda Kodanikud Bulgaaria euroopaliku arengu eest (Граждани за европейско развитие на България, lühendatult ГЕРБ, mis bulgaaria keeles tähendab vappi).

Borisov on alates 1978. aastast osalenud karatevõistlustel. Tal on praegu must vöö, 7. dan. Borisov on Bulgaaria Karateföderatsiooni esimees. Ta on aastaid olnud Bulgaaria rahvuskoondise treener karates ja ta on rahvusvahelise kategooria karatekohtunik.

Varasemas elus on Borisov olnud tuletõrjuja ja pidanud mitmesuguseid ameteid siseministeeriumi alluvuses. 1991. aastal asutas ta eraturvafirma. 2001 kuni 2005 töötas ta siseministeeriumis peasekretärina (Главен секретар).

2005. aasta parlamendivalimistel kandideeris Simeon II Rahvusliku Liikumise nimekirjas ja loobus valituks osutudes senise töö kasuks siseministeeriumis. Samal aastal valiti Sofia linnapeaks.

2006. aastal asutas uue partei (GERB), mille mitteametlikuks liidriks on ta siiani. GERB võitis 2007. aasta Euroopa Parlamendi valimised Bulgaarias. 2009. aasta parlamendivalimised võideti ülekaalukalt (39,7% häältest ja 116 kohta 240-liikmelises parlamendis).

Isiklikku
---------

Borisovi haridusteed ja karjääri olevat sotsialismiajal pärssinud asjaolu, et tema vanaisa hukati 1944. aasta riigipöörde järel.

Esimesest abikaasast Stelast on Borisov lahutatud. Sellest abielust on tal tütar Veneta. Borisovi elukaaslane on Majandus- ja Investeerimispanga juht Cvetelina Borislavova.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Sergej Stanišev** | **Bulgaaria peaminister**2009–2013 | Järgnev**Marin Rajkov** |
| Eelnev**Georgi Bliznaški (kt)** | **Bulgaaria peaminister**2014–2017 | Järgnev**Ognjan Gerdžikov (kt)** |
| Eelnev**Ognjan Gerdžikov (kt)** | **Bulgaaria peaminister**2017–2021 | Järgnev**Stefan Janev (kt)** |

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev | Denkov
Calcidiuse poolt ladina keelde tõlgitud Platoni dialoogi "Timaios" käsikiri, 10. saj. esimene pool
**Calcidius** (ka *Chalcidius*; 4. sajand või 5. sajandi esimene pool) oli filosoof, kes tõlkis ladina keelde Platoni dialoogi "Timaios" alguse (7a–53c; pole teada, kas ta tõlkis ka ülejäänud osa) ning varustas selle kommentaaridega. Tõlge on pühendatud Hispaania piiskopile Córdoba Osiusele. 

See oli ainus Platoni teos, mida varakeskaegses Lääne-Euroopas (kuni "Menoni" ja "Phaidoni" tõlkeni 1158) tunti. See teos tõi varakeskaegsesse mõttemaailma maailmahinge idee, mis mõjutas Chartresi koolkonda (Bernard Chartresist, Thierry Chartresist), ning suletud korrastatud universumi idee. 

Calcidiuse elust pole midagi kindlalt teada. Arvatakse, et ta sai kristlaseks.

Väljaanded
----------

* *Timaeus a Calcidio translatus commentarioque instructus* édi. par J. H. Waszink, Leyde, éd. Brill, coll. "Plato Latinus" n° 4, 1962. Google'i raamat
* *Commentario al Timeo di Platone* (itaaliakeelne tõlge), Milano, 2003 ISBN 88-45-29232-0

Kirjandus
---------

* J. C. M. Van Winden. *Calcidius on Matter. His Doctrine and Sources*, Leyde, éd. Brill, 1965.
* J. Den Boeft. *Calcidius on Fate. His Doctrine and Sources*, Leiden, 1970; 1997 ISBN 90-04-01730-5
* J. Den Boeft. *Calcidius on Demons*, Leiden, 1977 ISBN 90-04-05283-6
**Caitlyn Marie Jenner** (sünninimega **William Bruce Jenner**; sündinud 28. oktoobril 1949. aastal Mount Kiscos New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide endine kümnevõistleja. Ta avalikustas 2010. aastatel oma transsoolisuse.

Lapsepõlv ja haridus
--------------------

Jenner (2012)
Caitlyn Marie Jenner oli sündides William Bruce Jenner. Tema vanemad on Esther Ruth ja William Hugh Jenner. Tema isa oli arborist. Tal on kaks õde, Lisa ja Pam. Tema vend Burt sai surma autoõnnetuses 30. novembril 1976. Lapsena diagnoositi Jenneril düsleksia. Ta õppis Sleepy Hollow' ja Newtowni keskkoolis. Lõpetas kooli 1968. aastal.

Isiklikku
---------

Jenner oli abielus Chrystie Scottiga 1972–1981. Neil on kaks last, poeg Burton Jenner ja tütar Cassandra Marino (Jenner).

5. jaanuaril 1981 abiellus näitleja Linda Thompsoniga. Neil on kaks poega, Brandon Jenner ja Sam Brody Jenner. 1986. aasta veebruaris nad lahutasid abielu.

21. aprillil 1991 abiellus ta tõsielusarja staari Kris Jenneriga. Neil on kaks tütart, Kendall Jenner ja Kylie Jenner. Paar lõpetas kooselu 2013. aasta oktoobris, abielu lahutati 23. märtsil 2015.

Caitlyn Jenner avalikustas oma transsoolisuse 2015. aasta aprillis. Tema uus nimi kuulutati avalikult välja sama aasta juulis ning tema uut nime ja sugu tunnustati juriidiliselt sama aasta septembris. Aastatel 2015–2016 esines Jenner televisioonis tõsieluseriaali "I Am Cait" osas, mis keskendus tema soovahetusele. Soovahetusoperatsioon tehti talle 2017. aasta jaanuaris. Jennerit on nimetatud maailma kuulsaimaks transsooliseks inimeseks.[*viide?*]

Välislingid
-----------

 Caitlyn Jenner – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Richard Anthony Salisbury** (2. mai 1761 Leeds – 23. märts 1829 London) oli Briti botaanik.

Ta oli Carl von Linné loodud süstemaatika äge vastane ega olnud seetõttu kolleegide seas tunnustatud. Aastal 1809 ilmus Salisbury sõbra Joseph Knighti nime all teos *On the cultivation of the plants belonging to the natural order of Proteeae*, mille tegelikuks autoriks peetakse Salisburyt. Hiljem selgus, et selles teoses avaldati hulk taimenimesid, mis pärinesid šoti botaaniku Robert Browni veel avaldamata tööst. Salisburyt süüdistati plagiaadis ning ta sattus teadlaste hulgas põlu alla.

Osa avaldatud prootealiste nimetuste autorina on ka tänapäeval kirjas Joseph Knight.

Richard Anthony Salisbury kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend **Salisb.**.

Tunnustus
---------

* 1787 – valiti  Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks

Teoseid
-------

* *Icones Stirpium rariorum*, 1787
* *Prodromus Stirpium in horto ad Chapel Allerton*, 1796
* *Dissertatio botanica de Erica*, 1800
* *Genera of Plants*, 1866

Välislingid
-----------

* The genera of plants, Google Books
* The paradisus londinensis, Google Books
**Delegatsioon K** on Tartuga seotud naiskunstnike rühmitus, kuhu kuuluvad Kudrun Vungi, Kristina Viin, Kärt Rebane ja Kairo.

Näituseid
---------

Rühmituse esimene näitus oli aastal 2013 Genialistide Klubis avatud "Õnneliku usalduse delegatsioon". Lisaks Tartule on rühmituse näituseid korraldatud Tallinnas ja Viljandis. 2018. aasta veebruaris avas rühmitus ülevaatenäituse "Mu elu on endiselt sama halb, aga ma olen veel õnnelikum" Viljandis Sakala Keskuses.

Aastal 2020 oli rühmitusel kaks näitust Tartus. Esmalt naisi kujutavate töödega näitus "Emajõe Aphrodite" kultuuriklubis Promenaadiviis ja seejärel mehi kujutavate töödega näitus "Emajõe Adonis" Physicumi galeriis.

2021. aasta septembris avati lokaalis Pirogov rühmituse näitus "Ma nägin unes, et mul oli näitus".

Viited
------

1. ↑  Delegatsioon K "Sügis tuumavarjendis". Vaadatud 04.10.2021.
2. 1 2  Delegatsioon K saabub Sakala keskusesse. Sakala, 12.02.2018. Vaadatud 04.10.2021.
3. 1 2 3  GALERII ⟩ Naiskunstnike meestemaalide hulgas leidub värvikas vorstipeo pilt. Tartu Postimees, 09.10.2020. Vaadatud 04.10.2021.
4. ↑  Delegatsioon K. Vaadatud 04.10.2021.
**Karl Kirp** (*Karl-Bernhard Kirp*) (23. august 1895 Valga – 4. mai 1930 Tartu), oli eesti ajakirjanik ja poliitik.

Õppis Valga reaalkoolis ja astus 1915. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonda. Hiljem läks üle õigusteaduskonda. 

Vabadussõja ajal töötas Kirp algul Valga linna- ja maakonna komandandi abina; kuna ta tundis hästi kohapealseid olusid, määrati ta Eesti-Läti piirikomisjoni. 

1920. aastal võttis osa Eesti delegatsiooni sekretärina Riias toimunud esimesest Balti riikide konverentsist. Samal ajal oli ta peaminister Jaan Tõnissoni erasekretär. Hiljem töötas Tartus Postimehe toimetuse sekretärina. Seejärel läks tööle linnaomavalitsusse ja asus organiseerima Tartu linna statistikabürood. 

Üheks tema suuremaks teeneks jääb teose „Tartu" koostamise ja väljaandmise organiseerimine. Pärast kopsuhaigusse haigestumist lahkus Tartu linnavalitsusest ja asus elama oma perekonna juure Petserisse, mille kliimat peeti kopsuhaigetele parimaks. Seal püüdis ta tõlkida ja toimetada mitut lätikeelset teost eesti keelde.

Viited
------

1. ↑  Postimees, nr. 121, 6 mai 1930 - Karl Kirp (lk 5)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib arstist ja arstiteadlasest; ettevõtja ja poliitiku kohta vaata artiklit Karl Kull (ettevõtja)* |

---

**Karl Kull** (3. märts 1930 Pärnu – 23. märts 2021) oli eesti arst ja arstiteadlane.

Aastatel 1938–1944 õppis ta Pärnu 8. Algkoolis ja 1944–1949 Pärnu 1. Keskkoolis. Õppis Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, lõpetas ülikooli 1955. aastal *cum laude*. 1968. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja, mille teemaks oli "Translumbaalne aortograafia ja vererõhu mõõtmine otsesel meetodil aordi-niudearterite aterosklerootiliste kahjustuste diagnostikas".

Pärast ülikooli töötas ta kuni 1957. aastani Hiiumaal. Oma esimesel töökohal Kärdla haiglas täitis ta personalipuuduse tõttu ühel ajal günekoloogi, üldkirurgi, tervishoiuosakonna juhataja ja kohtumeditsiini eksperdi ametikohustusi.

1957–1962 töötas arstina Tapa haiglas. Alates 1962. aastast on Kull töötanud Tartus, algul lastekirurgia osakonna juhatajana. 1963 kutsuti ta tööle Toome haavakliinikusse üldkirurgiks ja 1965 äsja avatud veresoontekirurgia osakonna juhatajaks. 

1973–2000 oli Kull Tartu onkoloogiadispanseri kirurgiaosakonna juhataja. 1975–1996 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna onkoloogiaõppetooli dotsent ja professor. Alates 2000. aastast oli Kull Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogiakirurgia osakonna konsultant.

Tunnustus
---------

* 1987 Eesti NSV teeneline arst
* 1996 Tartu Ülikooli suur medal
* 2001 Eesti Punase Risti I klassi teenetemärk
* 2003 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler
* 2005 Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 4.12.2022.
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1434

Välislingid
-----------

* Emeriitprofessor Karl Kull 80
* Professor Karl Kull
**Künnipäev** on muistne põllutööde algust märkiv päev 14. aprillil.

Künnipäev oli nagu karjalaskepäevgi, ennetava maagia päev, mil mitmesuguste maagiliste toimingutega püüti tagada head saaki. Üks niisugune töö oli sõnnikukoorma viimine põllule, põllutööriistade liigutamine ja üksiti korrastamine, sellest päevast algasid põllutööd.

Välislingid
-----------

* Künnipäevast Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis *Berta*

Maarahva pühad

6. I kolmekuningapäev  • 
13. I nuudipäev ehk kanutipäev  • 
14. I taliharjapäev ehk korjusepäev  • 
17. I tõnisepäev, ka jõuluemapäev  • 
1. II pudrupäev  • 
2. II küünlapäev  • 
9. II luuvalupäev  • 
22. II talvine peetripäev  • 
24. II talvine madisepäev  •
kihlakud: liugupäev ja tuhkapäev  • 
9. III sirgupäev  • 
17. III käädripäev  • 
21. III pendipäev  •
eidepäev  •
urbepäev  •
kevadine pööripäev  •
kiigepüha  •
suur neljapäev  •
suur reede  •
ülestõusmispühad  • 
25. III marjapunapäev  • 
1. IV karjalaskepäev  • 
14. IV künnipäev  •
maahingaus  • 
23. IV jüripäev  •
suvisted  • 
9. V ligupäev, ka kevadine nigulapäev  • 
25. V urbanipäev  •
taevaminemispüha  •
nelipüha  •
suvine pööripäev  • 
23. VI leedopäev  • 
24. VI jaanipäev  • 
29. VI suvine peetripäev  • 
2. VII heinamaarjapäev, ka heinaleedo  • 
10. VII seitsmevennapäev  • 
13. VII karusepäev  • 
25. VII jakobipäev  • 
26. VII annepäev  • 
29. VII olevipäev, ka jakepäev  • 
10. VIII lauritsapäev, ka esimene rukkiema päev  • 
15. VIII rukkimaarjapäev, ka suur rukkiema päev  • 
24. VIII pärtlipäev, ka viimane rukkiema päev  • 
8. IX ussimaarjapäev, ka ussiurguminemisepäev  •
pekopäev  •
sügisene pööripäev  • 
21. IX sügisene madisepäev  • 
29. IX mihklipäev, ka kasupäev  • 
14. X kolletamispäev  • 
26. X midruskipäev  • 
28. X simunapäev  • 
2. XI hingepäev  • 
10. XI mardipäev  • 
25. XI kadripäev, ka hanipäev  • 
30. XI andresepäev  • 
6. XII talvine nigulapäev  • 
7. XII tõnnipäev  • 
13. XII luutsinapäev  • 
21. XII toomapäev  • 
21.–24. XII jõulud  • 
25. XII ajastaja päev
31. XII näärid  •
**Riigipea** on isik või isikute grupp[*viide?*], kellel on riigi poliitilises hierarhias kõrgeim positsioon[*viide?*].

Riigipea on läbi ajaloo olnud määrava tähtsusega nii sisepoliitikas kui ka 
rahvusvaheliste suhete kujundamisel[*viide?*]. Riikluse arenedes on riigipea absolutistlik võim
järk-järgult kahanenud[*viide?*] ning alates 18. sajandist (Montesquieu)
räägitakse võimude lahususest ja võimu jagamisest erinevate institutsioonide vahel,
selleks, et riigivõimu vaos hoida ning inim- ja kodanikuõiguseid tagada. 

Alates Niccolò Machiavelli poliitilise võimu vormide käsitlustest 16. sajandi alul hakati valitsemisvormidena eristama monarhistlikku ja vabariiklikku valitsemist. Sellise eristuse aluseks oli kõrgeima riigivõimu kuulumine üksikisikust monarhile või kollektiivile. Tänapäeval mõistetakse monarhia all riiki, mille riigipea tuleneb pärilikust teest või eluaegsusest, vabariigi riigipea on aga valitud president.

Tänapäeval on riigipea muutunud vaid oma maa ja rahvuse ühtsuse kandjaks ning tsiviilteenistuse kõrgemaks ametiisikuks, kelle võimupädevus küll kõigub riigiti sõltuvalt riigikorralduse tüübist ja riigi ajaloolis-kultuurilisest taustast, kuid on demokraatia tingimustes alati piirangutega, mis on kehtestatud põhiseadustes.

* Seisuslik monarhia – monarhi võim on piiratud seisuste poolt.
* Absoluutne monarhia – monarhile kuulub kogu seadusandlik, täitev- ja kohtuvõim.
* Konstitutsiooniline monarhia – piiratud monarhia, kus monarhi võim on määratud konstitutsiooniga. Seadusandlik võim kuulub peamiselt parlamendile, kõrgeim täitevvõim valitsusele.
	+ Parlamentaarne monarhia – monarhile kuulub peamiselt vaid esindusfunktsioon (Suurbritannias).

* Presidentaalne vabariik – riigipea on president, kes on parlamendist sõltumatu ja täidab parlamendi kõrval seadusandlikku funktsiooni. Täitevvõim on samuti parlamendist sõltumatu ja president võib olla täitevvõimu (valitsuse) juht.
* Parlamentaarne vabariik – riigipea on president, kelle võim on võrdlemisi nõrk (täidab peamiselt esindusfunktsiooni), valitsusjuht on peaminister. Muuhulgas võib parlamendi pädevuses olla ka riigipea valimine.

Vaata ka
--------

* Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel
* Riigipeade loendid riigiti
* Naisriigipeade loend
* Pikima ametiajaga poliitilised liidrid

Välislingid
-----------

* Eesti riigipead
Hollandi ja Belgia riigipiir kohvikus Baarle-Nassaus
Luhamaa piiripunkt Eesti ja Venemaa vahel
**Riigipiir** on joon (piir), mis märgib riigi territooriumi ja veeala. Riigipiiriga määratakse kindlaks riikide seaduste kehtivusala.

Maismaal kulgev riigipiir võib olla orograafiline (kulgeb piki looduslikke tähiseid) või geomeetriline (ühendab kindlaid maapinnapunkte). Merel kulgev riigipiir võib olla määratud kaugusega rannikust.

Kahe riigi piir (sisuliselt maa- ja veepiir) on tavaliselt määratud vastavate riikide kokkuleppel. Harvem juhtub, et üks riikidest kehtestab riigipiiri ühepoolselt, naabriga kooskõlastamata. Suur osa sõdadest saab alguse põhjusel, et naaberriigid ei ole ühel meelel selles, kust peaks kulgema nendevaheline piir. Konfliktide vältimiseks lepib tänapäeval riigipiiri kokku tavaliselt kahepoolne, harvem erapooletu rahvusvaheline komisjon. Kahe riigi vahele võidakse moodustada neutraalne tsoon, mis ei kuulu kummagi riigi kontrolli alla.

Maa- ja veepiiri kohal on riigi õhupiir.

Riigipiiri ületamiseks on tavaliselt ette nähtud piiripunktid. Piiripunktides võidakse kontrollida piiriületaja dokumente, näiteks viisat, ja pagasit.

Riigipiirilähedastel aladel võib olla moodustatud piiritsoon. Piiritsoonis kehtivad inimeste liikumisele piirangud, näiteks võib piiritsooni pääsemiseks olla vaja vastavat luba.

2005. aasta detsembris oli maailmas umbes 250 472 km maismaariigipiire. Kõige pikem maismaapiir oli Hiinal: 22 117 km. Kõige pikem kahe riigi vaheline riigipiir on USA ja Kanada vahel: 8893 km.

Vaata ka
--------

* Demarkatsioon
* Piirilinn

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti entsüklopeedia.* 8. köide: *RAI–SUM.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1995, lk 138.
2. ↑  Iga maailma riigi maismaapiiride pikkus (saksa keeles) Vaadatud 14. juulil 2016
Krzysztof Mikołaj Radziwiłł
**Krzysztof Mikołaj Radziwiłł** (leedupäraselt **Kristupas Radvila**; ka **Piorun** või **Perkūnas** (vastavalt poola ja leedu keeles 'piksenool'); u 1547 – 20. november 1603 Łosośna) oli Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane. Vürst, põlvnes kuulsast Radziwillide aadlisoost.

Krzysztof Mikołaj Radziwiłł sündis Leedu suurkantsleri ja suurhetmani Mikołaj Radziwiłłi ning Katarzyna Tomicka pojana.

1569. aastal sai temast Leedu *podczaszy* ja 1572. aastal Leedu välihetman. 1579. aastast oli ta Trakai kastellaan ning Leedu asekantsler. 1584. aastast oli ta Vilniuse vojevood ja 1589. aastast Leedu suurhetman. Liivi sõja järel oli ta mitmete Poola valdusse läinud Liivimaa alade staarost.

Radziwiłł juhtis Rzeczpospolita vägesid mitmes sõjas, muuhulgas ka 1600–1611 aastate Poola-Rootsi sõjas.

Krzysztof Mikołaj Radziwiłł oli veendunud kalvinist.

Perekond
--------

Krzysztof Mikołaj Radziwiłł abiellus esmalt Katarzyna Sobekiga (surnud 1576).

22. juulil 1578 abiellus ta Dubnos vürstitar Katarzyna Ostrogskaga (1560–1579), kes oli Kiievi vojevoodi vürsti Konstanty-Wasyl Ostrogski tütar. Abielust sündis:

* Janusz Radziwiłł (1579–1620), Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane

1581. aastal abiellus Radziwiłł Katarzyna Tęczyńskaga (surnud 1592), kes oli Krakowi vojevoodi Stanislaw Tęczyński tütar. Abielust sündisid:

* Krzysztof Radziwiłł (1585–1640), Rzeczpospolita väejuht ja riigitegelane
* Halaszka Radziwiłł (1583–1611), abiellus Lew Sapiehaga

1593. aastal abiellus suurhetman Radziwiłł vürstitar Elżbieta Ostrogskaga (surnud 1599), kes oli Katarzyna Ostrogska õde.

### Sugupuu

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  **Krzysztof Mikołaj Radziwiłł**  | Mikołaj Radziwiłł | Jerzy Radziwiłł | Mikołaj Radziwiłłowicz |
| Zofia Anna Monwind |
| Barbara Kolanka | Paweł Kola |
| Bruneta z Chodcza |
| Katarzyna Tomicka | Jan Tomicki | ... |
| ... |
| Barbara Potulicka | ... |
| ... |

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Radziwiłłide sugupuu" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2009. Vaadatud 24. mail 2009.
2. ↑  "Swedish Polish War 1600 to 1609" (inglise).
**Krypton** (Krüpton) on väljamõeldud planeet koomiksi- ja filmikangelase Supermani mütoloogiast. Krypton on Supermani koduplaneet, mida kujutatakse hävinemas vahetult pärast Supermani põgenemist sellelt. Planeedi hävimise üksikasjad erinevad sõltuvalt teoste kirjutamise ajast, autoritest ja frantsiisist.

Krüptoon on tegelikult keemiline element perioodilisussüsteemis. Selle nimetus on tuletatud kreekakeelsest sõnast *κρυπτός* (kryptos), mis tähendab 'peidetud'. Koomiksi ühe autori Jerry Siegeli väitel sai planeet Krypton nime element krüptooni järgi, kuna mõlemale on omane suur tihedus ja viskoossus.

Koomiksi paljude versioonide kohaselt oli Krypton koduks suurele tsivilisatsioonile, mis hooples arenenud teaduse ja tehnoloogiaga.
Samuti oli Krypton paljudes versioonides viljatu või jäine planeet, kuid seal oli siiski oma loomastik ja taimestik. Krypton hävib, kuid enne planeedi purunemist saadetakse kosmoselaevaga Maa poole teele imik. Imiku leiab ja kasvatab üles abielupaar. Hiljem saab temast ajalehes Daily Planet töötav ajakirjanik, kes tegutseb samal ajal Supermanina.

Paljudes versioonides hävib Krypton planeedi sisemise surve tõttu, mis paneb plahvatama uraanist koosneva planeedituuma.
Veel ühe versiooni kohaselt tiirleb Krypton koos teiste planeetidega ümber punase hiidtähe. Tähe supernoovana plahvatades Krypton hävib. Planeedi hävingust jäävad järele radioaktiivsed jäänused, mida hakatakse nimetama krüptoniidiks. Krüptoniit on radioaktiivne mineraal, mis esineb eri kujudel, millest levinuim on roheline krüptoniit, kuid on mainitud ka punast krüptoniiti. Rohelisel krüptoniidil on laastav mõju Supermanile ja teistele krüptonlastele, mis põhjustab neile valu ja surma. Punane krüptoniit mõjutab Supermani ja teisi krüptonlasi nii, et nad on ükskõiksed ümbritseva suhtes, või lööb nende võimed sassi. Samuti saab selle mineraali abil siirata võimed krüptonlaselt maalasele. Põhjus, miks krüptoniit mõjutab ainult krüptonlasi, on arvatavasti selles, et see mineraal kiirgab kõrgsageduskiirgust, mida tunnetavad vaid nemad.

Ühe versiooni kohaselt ei hukkunud mitte kõik krüptonlased planeedi hävingus, umbes tuhat neist pääses enne hävingut kosmoselaevaga planeedi pinnalt. Nad otsivad ning leiavad endale sobiva planeedi, mille tingimused on analoogsed vana omadega, mis tiirleb samuti punase tähe ümber ja mis saab nimeks Uus Krypton.
Marin Rajkov (2013)
**Marin Rajkov Nikolov** (bulgaaria keeles Марин Райков Николов; sündinud 17. detsembril 1960 Washingtonis) on Bulgaaria poliitik ja diplomaat.

13. märtsist kuni 29. maini 2013 oli ta Bulgaaria peaministri ja ühtlasi välisministri kohusetäitja.

Aastatel 2010–2013 oli ta Bulgaaria suursaadik Prantsusmaal.

Välislingid
-----------

* Кой е Марин Райков?

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev | Denkov
**Marilyn Monroe** (sünninimega **Norma Jeane Mortenson**, teiste nimedega Norma Jeane Baker, Norma Jeane Dougherty, Norma Jeane DiMaggio, Marilyn Monroe Miller; 1. juuni 1926 Los Angeles, California osariik – 5. august 1962 Los Angeles, California osariik) oli USA näitleja, laulja ja modell. Teda on nimetatud 20. sajandi üheks kuulsaimaks naisnäitlejaks ja seksisümboliks.

Marilyn Monroe filmis "The Prince and the Showgirl" (1957)
Kaader filmist "Härrasmehed eelistavad blonde" (1953)
Aastal 1953 oli ta esimene ajakirja Playboy kaanetüdruk.

29. juunil 1956 abiellus ta kirjanik Arthur Milleriga. Nad lahutasid abielu 1961. aastal.

Tuntud on Monroe esinemine president John F. Kennedy sünnipäeval Madison Square Gardenis 1962. aastal, kui ta esitas laulu "Happy Birthday, Mr. President". Kennedy kinkis Monroele kuldse Rolexi kella graveeritud isikliku pühendusega. Ajakirjanduses on palju spekuleeritud Kennedy ja Monroe võimaliku intiimsuhte üle, kuid selle kohta pole tõendeid.

Ööl vastu 5. augustit 1962 leiti Marilyn Monroe oma Los Angelese Brentwoodi kodust surnuna. Ametlik surmapõhjus oli unerohu üledoos. Tema surma kohta on käibel mitmed vandenõuteooriad.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Marilyn Monroe** |

* Marilyn Monroe – alati üksi ja ahastuses Õhtuleht, 1. juuni 2006.
* Piret Kooli. Marilyn Monroe: "Olen naine ja see rõõmustab mind!" DELFI Naistekas.ee juuni 2009
**Marimekko Oyj** on 1951. aastal Armi ja Viljo Ratia loodud Soome ettevõte, mis tegeleb tekstiili, rõivaste ja kodusisustuskaupade tootmisega.

Marimekko müüb oma toodangut ligi 40 riigis. Võtmetähtsusega turgude hulka kuuluvad Skandinaavia maad, Põhja-Ameerika ja Kagu-Aasia piirkond. Ettevõtte töötajate arv on umbes 400.

Marimekko aktsiad noteeriti Helsingi aktsiabörsil esmakordselt 1974. aastal. Armi Ratia juhtis Marimekkot 28 aastat kuni oma surmani 1979. aastal. Amer Group Ltd. omandas 1985. aastal Marimekko, mille aktsiad viidi Helsingi börsilt ära. Majanduskriis viis 1980. aastate lõpus ettevõtte pankroti äärele.

1991. aastatel omandas ettevõtte Kirsti Paakkanen, kelle juhtimise all hakkas Marimekko taas tugevalt kasvama ja kasumit tootma. Aastal 1999 noteeriti ettevõtte aktsiad uuesti Helsingi börsil.

Ettevõtte positsioon tugevnes rahvusvahelistel turgudel märgatavalt 2000. aastatel, mil avati Marimekko brändipoed. Firma organiseeris üle maailma näitusi, mis aitasid kaasa Marimekko brändi tuntuse ja ettevõtte ekspordi kasvule.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Tilinpäätöstiedote 2014 (pdf)
2. ↑  About Marimekko
3. 1 2 3 4  Marimekko story
Vicky Piria (2019)
**Vittoria Piria** (sündinud 11. novembril 1993 Milanos) on Itaalia võidusõitja, kes osales 2019. ja 2020. aasta hooajal Vormel Renault Eurocup Meistrivõistlustel ja W Series meistrivõistlustel.

Karjäär
-------

### Kardisõit

Vicky Piria alustas kardiga võidusõitu 2003. aastal, võisteldes selles kategoorias peamiselt Itaalias ja jõudes 2008. aastal KF3 klassi.

### Vormel Renault ja Vormel Lista Junior

2009. aasta Vormel Renault’ hooajal oli tal võimalus mõnel võistlusel osaleda üheistmelise Renault mootoriga Tatuus FR2000 pardal. Selle autoga võistles ta kuus korda Vormel 2000 Light sarjas ja kaks korda Vormel Renault 2.0 Itaalias. Mõlemal võistlusel võistles Piria Tomcat Racing, kõrvuti Mattia Brugiottiga meeskonna eest. Samal aastal osales ta ka esialgsel Vormel Lista Junior võidusõidul Dijonis.

### Vormel Abarth

2010. aastal kihutas ta vastloodud Vormel Abarthis autoga Tatuus FA010. Selle meistrivõistluste ainsa naisena vaidlustas ta kümme sõitu, taas Tomcat Racingu meeskonna eest, koos Andrea Barbiratoga. Selle võistluse parim tulemus oli nädalavahetusel, 6. juunil Magiones toimunud Race 2 võistlusel saavutatud kuueteistkümnes koht. Järgmisel hooajal (2011) ulatus Vormel Abarth väljapoole riigipiire ning Itaalia sarja kõrvale loodi Euroopa ja Aasia sari. Piria astus rajale Prema Powerteami meeskonna eest, kõrvuti Bruno Bonifacio ja Luca Ghiottoga, lüües Itaalia sarjas viis korda ja Euroopa sarjas kolm korda punkte ning lõpetades hooaja vastavalt viieteistkümnendal ja kaheksateistkümnendal positsioonil.

### GP3

GP3 debüüt toimus 2012. aastal koos tema meeskonnaga Trident Racing koos Antonio Spavone'i ja Pierre Gaslyga, kes asusid Addaxi meeskonna kohale. Hooaeg lõppes punktideta, võistluse parima tulemusega kaheteistkümnes koht.

### Euroformula Open

2013. aastal võistles ta koos BVM Racing meeskonnaga Euroformula Openil. koos Mario Marascaga Dallara F312 roolis. Ta lõpetas hooaja punktides, kümnendal positsioonil.

### Pro Mazda

Ta osales JDC MotorSportsi meeskonnaga 2014. aasta hooajal Pro Mazda Meistrivõistlustel koos Ryan Boothi, Michael Johnsoni ja Kyle Conneryga, mis hiljem nimetati 2019. aastal Indy Pro 2000-ks. Kolmes peetud sõidus kogus ta kokku 17 punkti, saavutades 20. kuues koht.

### W Series

2019. aastal osales ta Alfa Romeo jõul töötava autoga Tatuus F3 T-318 W Series, vastloodud ainult naiste võistluse, valimistel. Pärast valiku läbimist sai temast ainuke itaallasest osavõtja (18 võistleja seast) ja saavutas Hitech Grand Prix meeskonnas üheksanda koha. 2020. aastal mängis ta W Series Esports League'is 21 võistlust, kogudes punkte ja saavutades kahekümnenda koha.

### Vormel Renault Eurocup

2020. aastal osales ta ka neljal Vormel Renault Eurocup võidusõidul koos Bhai Tech Racing meeskonnaga koos László Tóthi ja Lorenzo Colomboga, saavutades võistluse lõpuks 21. koha.

Spordikommentaator
------------------

2021. aastal valis Mediaset ta 2020-2021 Vormel E maailmameistrivõistluste spordikommentaatoriks. See kinnitati ka järgmiseks hooajaks.

Välislingid
-----------

* Koduleht (itaalia keeles)
* Vicky Piria, selle driverdb.com, DriverDB AB. (inglise keeles)
**Beebiraamat** on raamat, kuhu lapsevanem teeb sissekirjutusi lapse arengu kohta. Raamat algab sageli raseduse päevikuga, mida ema kirjutab raseduse ajal.

Traditsiooniliselt kasutatakse sissekanneteks märkmikke või vihikuid. Poodides on ka müügil erinevateemalisi tühje beebiraamatuid, mida saab kinkida katsikule minnes. Järjest enam emasid on aga teinud ka selle teemalisi kodulehti tasuta serveritesse. Tavaliselt on rohkem vaeva ja ressursse kulutatud lehtedel, millele on registreeritud lapse või vanema omanimeline domeeni aadress.

Blogide ilmumisega internetimaastikule on järjest enam vanemaid hakanud jagama oma muljeid avalikult. Elektroonilise päeviku eeliseks traditsioonilise paberraamatu ees on see, et sugulased ja sõbrad saavad olla kursis lapse arenguga iga päev. Blogimootoritel on ka RSS-i või e-kirjaga uuendustest teatamise võimalus, mis vähendab vanematelt igapäevast tuttavate pärimist lapse arengu kohta. Viimasel ajal[*millal?*] on suurenenud ka isade arv, kes kirjutavad beebiga seonduvast, kuna võrdlemisi suur osa blogi kirjutajatest on mehed.

Eestikeelsetest beebiraamatukeskkondadest on populaarsed "Beebiveeb" ja "Beebifoto".
**Bojan Krkić Pérez** (mängijanimega **Bojan**; sündinud 28. augustil 1990 Kataloonias Lleidas) on serbia päritolu Hispaania jalgpallur, kes mängib Jaapani kõrgliiga klubis Vissel Kobe.

Klubikarjäär
------------

### Barcelona

Bojan mängis aastatel 1999–2006 Barcelona noortesüsteemis. Ta lõi noortemeeskondades kokku üle 900 värava. 2006–07 hooajal mängis ta Barcelona B-meeskonnaga. 17-aastaselt sõlmis ta Barcelona esimeeskonnaga lepingu.

16. septembril 2007 tegi ta mängus Osasunaga 17 aasta ja 19 päeva vanuselt debüüdi Barcelona põhimeeskonnas. 20. oktoobril 2007 lõi ta mängus Villarreali vastu oma klubi esimese värava. Barcelona meeskonnas mängis Bojan nelja hooaja jooksul 163 mängu ja lõi 41 väravat.

### Hilisem karjäär

22. juulil 2011 liitus Bojan Krkić 12 miljoni euro eest AS Romaga. Ta mängis oma esimesel hooajal Serie A-s 33 mängu ja lõi 7 väravat.

29. augustil 2012 anti Bojan üheks hooajaks laenuks AC Milani.

Pärast taasliitumist Barcelonaga 2013. aastal andis klubi ta Hollandisse Amsterdami Ajaxisse laenuks. Ajaxiga võitis ta 2013–14 hooajal Eredivisie.

22. juulil 2014 ostis Stoke City Bojani 1,8 miljoni euro eest. 2017. aastal andis Stoke City ta laenuks Saksamaa klubisse Mainz 05.

Koondisekarjäär
---------------

2006. aastal esindas Bojan U17 jalgpallikoondise koosseisus Hispaaniat Euroopa meistrivõistlustel. Bojan lõi turniiril viis väravat. Meeskondlikult jäi koondis kolmandaks, alistades kolmanda koha mängus penaltitega Saksamaa.

Aasta pärast sai Bojan uue võimaluse end rahvusvahelisel areenil näidata, kui Hispaania U17 koondis võttis taas osa Euroopa meistrivõistlustest. Bojan lõi turniiril kaks väravat, millest üks tuli finaalis Inglismaa vastu.

Suve lõpus osales võistkond noorte jalgpalli maailmameistrivõistlustel. Nad jõudsid finaali, kus kaotasid Nigeeriale. Bojan ei saanud karistuskaartide tõttu finaalmängu mängida.

Kokku mängis ta U17 koondises 20 kohtumist ja lõi 16 väravat. Hispaania U21 koondises mängis ta 21 mängu ja lõi 4 väravat. 

Hispaania jalgpallikoondises on ta mänginud ühe korra.

Saavutused
----------

Bojan 2008. aastal Barcelonaga
### Klubid

Barcelona
* La Liga: 2008–09, 2009–10, 2010–11
* Copa del Rey: 2008–09
* Hispaania superkarikas: 2009, 2010
* UEFA Meistrite Liiga: 2008–09, 2010–11
* Euroopa superkarikas: 2009
* Jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused: 2009

Amsterdami Ajax
* Eredivisie: 2013–14
* Johan Cruijff Schaal: 2013

Isiklikku
---------

Bojan on 170 cm pikk. Tema isa on serblane Bojan Krkić (seenior), kes mängis 1980. aastatel Belgradi Crevna Zvezdas, ja ema Maria hispaanlane Maria Lluïsa Pérez.

Viited
------

1. ↑  "Jalgpalliklubide maailma karikavõistluste meeskondade loend" (PDF). *FIFA*. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2019. Vaadatud 16. oktoobril 2016.
2. ↑  "Bojan Krkic". *Goal.com*. Vaadatud 16. oktoobril 2016.

Välislingid
-----------

 Bojan Krkić – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**FIDE vanemtreener** (inglise keeles *FIDE Senior Trainer*) on males maletreeneri tegevuse eest antav kõrgeim nimetus.

Nimetuse võttis kasutusele Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE). Nõuded FIDE vanemtreeneri nimetuse saamiseks on kõrgemad kui FIDE treeneri nimetuse saamiseks. FIDE vanemtreeneri nimetus on eluaegne. 

FIDE vanemtreeneri nimetuse saamisele võib pretendeerida kõrgema järgu maletaja (vähemalt rahvusvaheline meister), kelle maksimaalne ELO-reiting on olnud vähemalt 2450, kellel on 10 aastat maletreeneri staaži ja kes on täitnud vähemalt ühe alltoodud juhtudest:

* olnud maailmameistri või tiitlipretendendi treener
* olnud maailmajao individuaalse meistri treener
* olnud vähemalt kolme juunioride või noorte maailmameistri treener
* olnud maleolümpial medali võitnud võistkonna treener
* olnud võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kuldmedali võitnud võistkonna treener
* olnud maailmajao võistkondlikel meistrivõistlustel kuldmedali võitnud võistkonna treener
* olnud malekooli asutaja-treener, kelle kasvandikest on võrsunud vähemalt kolm rahvusvahelist suurmeistrit või kuus kõrgema järgu maletajat, kes saanud (suurmeistri, rahvusvahelise meistri või naiste suurmeistri) nimetuse.

Lisaks eeltoodule nõutakse FIDE vanemtreeneri kandidaadilt vähemalt ühe võõrkeele valdamist FIDE ametlikest keelte hulgast (araabia, inglise, prantsuse, saksa, hispaania, portugali ja vene keel).

FIDE vanemtreenereid
--------------------

2019. aasta oktoobri seisuga on FIDE andmebaasides kirjas 225 maletreenerit, kes on saanud FIDE vanemtreeneri nimetuse. Nende seas on 169 rahvusvahelist suurmeistrit. 

Enim FIDE vanemtreenereid on Venemaal (35). Ukrainas on neid 15, Iisraelis 12 ja Ameerika Ühendriikides 12. 

Eestist pärit USA suurmeister ja maletreener Jaan Ehlvest
* 2004 – Zurab Azmaipharašvili
* 2004 – Volodõmõr Tukmakov
* 2004 – Alexander Beliavsky
* 2004 – Yasser Seirawan
* 2004 – Gennadi Sosonko
* 2005 – Ye Jiangchuan
* 2006 – Joël Lautier
* 2006 – Mikhail Gurevich
* 2009 – Anatoli Karpov
* 2009 – Garri Kasparov
* 2009 – Gregory Kaidanov
* 2009 – Helgi Ólafsson
* 2012 – Eugenio Torre
* 2012 – Sergei Rublevski
* 2012 – Pavel Tregubov
* 2012 – Aleksandr Halifman
* 2014 – Jaan Ehlvest
* 2015 – Giorgi Giorgadze
* 2015 – Bartosz Soćko
* 2016 – Vladimir Potkin
* 2018 – John Nunn

### Naistreenereid

* 2004 – Xie Jun
* 2004 – Susan Polgár
* 2014 – Xu Yuhua
* 2015 – Judit Polgár
* 2015 – Antoaneta Stefanova

### FIDE vanemtreenerid Baltimaades

* 2011 – Mihhail Rõtšagov, Eesti
* 2015 – Edvīns Ķeņģis, Läti
* 2018 – Zigurds Lanka, Läti

Ainsana Eesti treeneritest on nimetuse saanud suurmeister Mihhail Rõtšagov, kes sai 1997. aastal Hispaania suurmeistri Alexéi Shírovi (PCA maailmameistrivõistluste tiitlipretendent 1998. aastal) treeneriks. Aastatel 2003–2006 oli Rõtšagov Leedu suurmeistri Viktorija Čmilytė treener. Čmilytė tuli 2003. aastal Euroopa naiste meistriks ja sai 2006. aastal naiste MM-i turniiri poolfinalistiks.

Viited
------

1. 1 2  1.2.1. FIDE Senior Trainer (FST). Fide.com

Välislingid
-----------

* FIDE Senior Trainer. ratings.fide.com
Obinitsa kalmistu väravad
**Obinitsa kalmistu** on kalmistu Võru maakonnas Setomaa vallas Obinitsa külas. Kalmistu jääb Setumaale. Kalmistu on Setomaa valla omand, kuid kuulub Obinitsa Issanda Muutmise kiriku juurde.

Obinitsa kalmistu on rajatud 1500 aastat tagasi. Vanima osa moodustab Sakalovapalo kääbaskalmistu. Hilisem osa on rajatud 19. sajandi alguses. Obinitsa kalmistul asub teiste hulgas lauluema Hilana Taarka (1856–1933) haud. Viimasel ajal[*millal?*] on kasutusele võetud ka surnuaia Tuhkvitsa oja poolne osa.

1950. aastal, kui Obinitsa kool-kirikus suleti kiriku tegevus, asuti ehitama uut kirikut surnuaia kõrvale eraldatud ühe hektari suurusele maale. Nõukogude võimu ajal selline tegevus oli põhjendatud sellega, et vastavalt leninlikule dekreedile tuleb kool kirikust lahutada ning koguduselt võtta kooli tarbeks kirikuhoone. Selline tegevus põhines toonase Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe Arnold Veimeri kirjalikul korraldusel Meremäe valla täitevkomitee esimehele.

1950. aastal hakkas kohalik preester Vilemon Talomees vaatamata takistustele kohaliku kogukonna toetusel siiski uut kirikut ehitama. Algul töötas preester üksinda, hiljem liitusid tema initsiatiivil ja palvel ka koguduse liikmed. 1951. aastal tehti palju takistusi, et kiriku ehitust häirida. Kiriku ehitust ei toetanud ka Võru maakonna praostkond, nemad tegelesid Meeksi kiriku ehitamisega. 9. jaanuaril 1952 asuti takistustest hoolimata kiriku interjööri looma. Valga kirik andis Obinitsa kogudusele üle Tõrva kiriku varad (kirikukell, ikoonid, kroonlühter, küünlajalad, altar, preestri teenistusriided). Palju annetasid (ehitusmaterjale) kiriku ehitusele kohalikud talumehed, palka ei olnud meestele kuskilt maksta. Toetas ka Eesti Piiskopkond. 15. juunil 1952 pühitseti alles tellinguis kirik sisse. Obinitsa Apostliku Õigeusu kiriku pühitses Tallinna piiskop Roman Issanda muutmise auks.

Obinitsa suurim kiriku- ja surnuaiapüha on paasapäev, kui inimesed kogunevad oma esivanemate haudadele, et mälestada oma lähedasi. Sel päeval on surnuaias tuhandeid inimesi. Pärast jumalateenistust kirikus toimub haudadel mälestussöömaaeg ja loetakse palveid.

Viited
------

1. ↑  Vaiko Tigane. *Võrumaa vaatamisväärsused*
2. ↑   Jüri Naarits. *Meie kodu on Vastseliina*. Käsikiri.

Välislingid
-----------

* Obinitsa kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris
**Cervinara** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune sparso*) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis. Cervinara sai linnaõigused vabariigi presidendi 1998. aasta 30. septembri dekreediga.

Cervinara kõrgus merepinnast on 284 meetrit, asustustihedus keskmiselt 341 inimest ruutkilomeetri kohta.

Haldus
------

Cervinara piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Avella, Montesarchio (BN), Roccarainola (NA), Rotondi, San Martino Valle Caudina.

Cervinara halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Castello, Curielli, Ferrari, Ioffredo, Pantanari, Pirozza, Salomoni, San Marciano, San Potito, Scalamoni, **Trescine** (keskus), Valle.

Ajalugu
-------

Pärimuse kohaselt on Cervinara saanud nime roomlaste poolt jumalanna Ceresele pühitsetud altari järgi. Esimene kirjalik ülestähendus Cervinara kohta pärineb aastast 837.

Vaatamisväärsused
-----------------

* *Abbazia di San Gennaro*, ehitatud umbes aastal 1100, praegune *Santuario della Madonna Addolorata*
* *Palazzo Marchesale*, XVI sajandi II pool

Sõpruslinnad
------------

* Rumeenia – Făget

Viited
------

1. ↑  "DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2018. Vaadatud 27. juuni 2013.
2. ↑  Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019.
3. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Kirjandus
---------

* Lucia Gangale. *Cervinara immagini tra canto e memoria*, Edizioni Realtà Sannita, 2003
* Lucia Gangale. *La leggenda del monte Pizzone,* Edizioni Youcanprint, 2014

Välislingid
-----------

 Cervinara – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
* Pasquale Casale
* Proloco di Cervinara
* Cervinaracity
* Cervinara nel Mondo (galleria foto)
* Il Palazzo marchesale di Ferrari
Kuulja Eelija kirik.  
Foto: Robert Treufeldt, 29. juuli 2005
**Kulje Püha Eelija kirik** (vene keeles *Кулейская православная церковь св. Ильи,* eesti keeles Kuulja kirik) on õigeusu kirik Setumaal Kulje külas, praeguse haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Krupi vallas. 

Kirikut kasutab Kulje kogudus.

Kirik asub Kulje lahe ääres vaid 400 meetri kaugusel Eesti-Vene piirist ja 800 meetri kaugusel Podmotsa külast. Ajalooliselt on mitmed praegu Eesti territooriumil asunud külad (Podmotsa, Velna) kuulunud Kulje kiriku alla, küla lapsi ristiti selles kirikus ja surnuid maeti Kulje või Podmotsa kalmistutele.

Ehituslugu
----------

Esimene puukirik ehitati arvatavasti 1715. aastal, kui siin avati kogudus. See kirik põles 1850. aastal maha ning ehitati uus puukirik, mis omakorda põles maha 1914. aastal.

Uus kivikirik rajati aastatel 1914–1917. Hoone pühitseti 1. augustil (vkj) 1917. Hoone arhitekt oli tõenäoliselt Anatoli Podtšekajev.

Viited
------

1. ↑  "Podmotsa tsässoni ja küla info". *MTÜ Setomaa Turism veebileht*. Vaadatud 21. augustil 2023.
2. ↑  Vladimir Berens. *"Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия"*. Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR *Baltica* kogus, Msc K1-593/I, II. Leht 163
3. ↑  Robert Treufeldt. "Arhitekt Anatoli Podtšekajev". // Kunstiteaduslikke Uurimusi 3–4 (13). Eesti Kunstiteadlaste Ühing. Tallinn 2004. Lk 80

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kulje Püha Eelija kirik** |

* Pilt kirikust
Kasahhi NSV vapp 1939–1978
Kasahhi NSV vapp 1978–1991
**Kasahhi NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Kasahhi NSV vapp.

Vapi esimene variant kehtestati Kasahstani NSV põhiseadusega, mis võeti vastu 26. märtsil 1937 X erakorralisel ülekasahstanilisel nõukogude kongressil. Selle kirjeldus oli küll olemas, aga vappi ennast ei olnud. Vapi saamiseks kuulutati välja konkurss. 16. mail 1937 kuulutati välja konkursi võitja.

Vapil oli kujutatud punasel taustal päikesekiirte valguses ristatud sirpi ja vasarat, sirp oli asetatud vasarale. Figuure ümbritsesid kuldsetest viljapeadest pärg, mis olid seotud punase lindiga. Alumisel lindil olid riigi nimie esitähed kasahhi keeles (QSSR) ja vene keeles (КССР). Külgmistel lintidel deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!", paremal kasahhi, vasakul vene keeles. Vapi kohal oli kuldne, sektoriteks jagatud viisnurkne täht.

28. jaanuaril 1939 muutis Kasahstani NSV ülemnõukogu presiidium oma määrusega vappi. Kõik kasahhikeelsed kirjad viidi ladina kirjal põhinevalt nimekujult üle kirillitsal põhinevale kujule. Liiduvabariigi suurtähtlühend oli nüüd kasahhi keeles ҚССР. Deviisi kirjutati kasahhi keeles "Барлық елдердің пролетарлары, бірігіңдер!". Vasar asetati sirbi peale ja vapi kohal asendati kuldne viisnurk punase kuldse äärisega viisnurgaga.

1978 muudeti vapil taas sirbi ja vasara asetust, sirp asetati vasarale. Punase värvi intensiivsust vähendati ja vähendati ka päikesekiirte arvu. Sellisena kasutas Kasahhi NSV seda vappi 16. detsembrini 1991. Peale NSV Liidu lagunemist Kasahhi NSV iseseisvus Kasahstani nime all, ning kasutas seda vappi 6. juunini 1992.

Vaata ka
--------

* Kasahhi NSV hümn
* Kasahhi NSV lipp
* Kasahstani vapp

Viited
------

1. ↑
Kasahstani rahvapille nõukogude postmargil
**Kasahstani muusika** on Kasahstanist pärinev või kasahhide loodud või esitatud muusika.

Kasahstanis tegutsevad riiklik rahvapilliorkester, riiklik sümfooniaorkester, rahvusooper ja riiklik kammerorkester.

Rahvapilliorkester on nimetatud Kurmanğazı Sağırbayulı järgi, kes oli 19. sajandi helilooja ja dombramängija.

Kasahhi rahvamuusikast rääkides tuleb eristada autentset elavat rahvamuusikat ja "folklorismi" ehk esitusi akadeemilise haridusega muusikutelt, kes püüavad säilitada vana pärimust tulevatele põlvedele.

Rahvamuusikatraditsiooni, mis on säilinud vene mõju eelsest ajast, võib jagada kahte põhirühma: instrumentaalmuusika (enamjaolt programmilised soolopalad) ja vokaalmuusika (peamiselt sündmustega seotud laulud, näiteks pulmade juurde kuuluvad, aga ka eepilised laulud, armastuslaulud, õpetlikud laulud).

Nõukogude võim tõi Kasahstani euroopalikud kontserdisaalid ja muusikaõppeasutused, kus õpetati ja esitati Euroopa muusikat. Nendesse institutsioonidesse püüti integreerida ka kasahhide enda muusikat. Enne 20. sajandit kogusid ja uurisid rahvamuusikaainest etnograafilised uurimisrühmad, kuhu kuulusid heliloojad, muusikakriitikud ja musikoloogid. Kasahhid ise ei kirjutanud oma muusikat üles kuni 1930. aastateni. Kasahstani muusikakultuur sai tugevaid mõjutusi vene ja Euroopa kultuurist. Kasahhi rahvakultuuri toetati valikulises vormis, et vältida poliitilist ja sotsiaalset ebastabiilsust. Tulemuseks oli ilmetu moonutatud variant tõelisest kasahhi folkloorist.

Vaata ka
--------

* "Mening Kazakstanõm", riigihümn
**Anarhia** omab rahvusvahelistes suhetes iseseisvat tähendust, kuna selle tähenduseks olev "valitsuse puudumine" on rahvusvahelises poliitikas tavaline olukord. Sellisena on anarhia üks rahvusvahelise süsteemi tunnuseid ning ei oma iseenesest ei positiivset ega negatiivset konnotatsiooni. Tegemist on lähtekohaga rahvusvaheliste suhete analüüsiks.

Leidub autoreid, kelle arvates tuleneb rahvusvaheliste suhete anarhilisusest igasugune rahvusriigist kõrgemate institutsioonide, reeglite või normide puudumine. Väidetakse, et rahvusvaheline kogukond on lakkamatult "loodusolukorras", kus valitseb "kõikide sõda kõikide vastu". (Vt Thomas Hobbes.)

Realistlikud teooriad rahvusvahelistes suhetes väidavad tavaliselt, et anarhia ei välista korda või rahvusvahelise ühis- ega kogukonna võimalikkust. Realistid ei pea asjakohaseks väidet, et rahvusvaheline kord peaks moodustuma analoogselt riigisisese korraga (siseriiklik analoogia). 

Idealistlikud ja liberalistlikud teooriad väidavad vastupidi realistlikele, et anarhia ei ühildu korra ja kogukonna ideaalidega ning nende saavutamine on võimalik üksnes anarhia asendamisel mingisuguse valitsemisega. Riiklikud institutsioonid nagu parlament, kohtud jne tuleb mingil viisil taasesitada rahvusvahelises sfääris. (Vaata Immanuel Kanti *Zum Ewigen Frieden*)

Välislingid
-----------

* Anarchy, *Internet Encyclopedia of International Relations.*