**Suur-Pakri** ehk **Stora Rågö** on saar Soome lahe lääneosas Väike-Pakrist läänes. Mandri-Eestist eraldab saart Kurkse väin. Saare pindala on 12,68 km². Suur Pakri on Väike-Pakrist veidi väiksem. Mõlemad saared kuuluvad Paldiski linna koosseisu.

Nimi
----

Saare rootsikeelne nimi *Rågö* tähendab 'rukkisaart'. Selgusetu on, miks pindalalt väiksemat saart on suuremaks nimetatud.

Asend
-----

Saar asub 5 km Vihterpalu jõe suudmest kirdes. Saarest itta jääb Väike-Pakri saar, neid lahutab 1,5 km lai ja 1,6–1,8 m sügav väin.

Loodus
------

Suur-Pakri pank
Saare põhjaosa kuulub Pakri maastikukaitseala koosseisu. Seal asub umbes 3 km pikk ja 1–8 m kõrge Suur-Pakri pank. Saare põhjaosas on mitu looduslikku või inimtekkelist väikest järve (Suur-Pakri saare järvikud).

Samblikest on saarelt leitud habrast aloinat, lubi-niithammast ja siberi manniat.

Saare põhja- ja idarannikul esineb niite. Looniit on Eesti üks suuremaid lagedaid looalasid. Haruldasemaist taimedest kasvavad saarel salutakjas, soohiilakas ja nõmmnelk. Heinamaad olid piiratud kiviaedadega.

Mets katab neljandiku saare pindalast, eelkõige kesk- ja lääneosa. Saarel kasvavad Eesti läänepoolseimad pangametsad. Puudest kasvavad saarel kased, kuused ja harilikud pihlakad.

Saare lõunaosa on kohati soine.

Ajalugu
-------

Suur-Pakri kirik (1924)
Pakri saari on esmamainitud 1283. aastal kui Taani kuningas Erik V Klipping kinnitas Padise kloostri valdused.

28. aprillil 1345 müüs kloostri abt Nicolaus saare viiele rootslasele 34 hõbemarga eest. 1555. aastal käisid saare talupojad Rootsi kuninga Gustav I Vasa juures õigust nõudmas. Eestimaa kubermangu justiitskolleegium otsustas 1770, et kohalik mõisnik Thomas von Ramm ei või Suur-Pakri talupoegi kohelda pärisorjadena.

Saarel oli kolm küla: Suurküla (*Storby*), Lepikuküla (*Bisagidby või Alskogby*) ja Rannaküla (*Strandby või Åsby või Åsa*), mille elanikud pidid mais 1940 lahkuma. Nõukogude ajal kasutati saart polügoonina. Eesti Vabariigile on saar tagastatud mais 1994.

Suur-Pakri saare loodetipus asub Suur-Pakri tulepaak.

Saarele oli plaanitud rannakaitsepatarei nr 2b, mis oleks kuulunud Peeter Suure merekindluse peapositsiooni koosseisu, kuid see jäi ehitamata.

Suur-Pakrit on pakutud tuumaelektrijaama üheks sobilikuks kohaks Eestis.

Kultuurimälestistest asuvad saarel Suur-Pakri kiriku varemed ja Suur-Pakri kalmistu.

Pildid
------

* Bodäni järv Suur-Pakri saarel
* Lihlviki järv Suur-Pakri saarel
* Suurküla (Storbyn) 1934. aasta aerofotolSuurküla (Storbyn) 1934. aasta aerofotol
* Lepikuküla (Bisagidbyn) 1934. aasta aerofotolLepikuküla (Bisagidbyn) 1934. aasta aerofotol
* Rannaküla (Åsbyn) 1934. aasta aerofotolRannaküla (Åsbyn) 1934. aasta aerofotol

Viited
------

1. 1 2  Suur-Pakri Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 9. juunil 2019.
2. ↑  "Eesti Energia uurib Suur-Pakri saare sobivust tuumajaama rajamiseks" Eesti Päevaleht, 13. mai 2009
3. ↑  "Liive: tuumajaam sobiks Suur-Pakrile" ERR, 11. november 2010
4. ↑  Suur-Pakri kiriku vare kultuurimälestiste riiklikus registris
5. ↑  Suur-Pakri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris

Kirjandus
---------

* Andres Tõnisson (2006): "Pakri maastikukaitseala ja hoiuala kaitsekorralduskava" 2007-2016.

Välislingid
-----------

 Suur-Pakri – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ülevaade Pakri saartest