**Sulandmorfeem** ehk ***portmanteau***-**morfeem** on morfeem, mis väljendab korraga mitut tähendust. Sellised morfeemid on omased flekteerivatele keeltele.

Eesti keel
----------

#### Näiteid sõnavormidest, kus eesti keeles sulandmorfeeme esineb:

* Lühikeses ainuses sisseütlevas vormis, kui kokku on sulanud sõnatüvi ja kääne. Näiteks vormis *kinno* (vrd vormiga *kino-sse*, kus tüve ja käände eristus on selge).
* Tüvemitmuses, kui kokku on sulanud sõnatüvi ja mitmuse tunnus. Näiteks vormis *elanike-l*, vrd *elanikku-de-l*.
* Tüveülivõrdes, kui kokku on sulanud tüvi ja ülivõrde tunnuse vokaal. Näiteks vormis *vani=m* (tüvi=võrre), vrd *ausa-im* (tüvi-võrre)
* Mitmuse osastavas, kui kokku on sulanud mitmuse ja osastava tunnus. Näiteks vormis *kivi-sid*, vrd *tellise-i-d*.
* Isikulise tegumoe mineviku kesksõnas, kui kokku on sulanud aja ja kesksõna tunnused, näiteks vormis *osa-nud* (tüvi-aeg:kesksõna)
* Umbisikulise tegumoe mineviku kesksõnas, kui ühte on sulanud tegumoe, aja ja kesksõna tunnused, näiteks vormis *osa-tud* (tüvi-tegumood:aeg:kesksõna).

#### Näiteid eesti keele sõnatuletuses kasutatavatest sulandmorfeemidest:

* -*sta*

-*sta* on sulandmorfeem, mis on tekkinud *s*-lõpulise tuletustüve põhjal moodustatud *ta*-tuletise (nt *puhas-ta-ma*) analoogial. *sta*-tuletisi moodustatakse peamiselt käändsõnadest, kuid leidub üksikuid näiteid ka verbitüvelistest (*rebestama*), partiklitüvelistest (*ärastama*) ja kinnistüvelistest (*ülistama*) tuletistest. 
Nimisõnatüvelised *sta*-tuletised on näiteks *lõhestama*, *killustama*, *kõdistama*, *orjastama*; 
omadussõnatüvelised on näiteks *kurvastama*, *nõrgestama*, *peenestama*, *pimestama*;
deskriptiivtüvelised on näiteks *sosistama*, *puristama*, *madistama*, *vilistama*. 

* -*nda*

-*nda* on sulandmorfeem, mis on tekkinud -*ne* ja -*da* sulandumisel. Peamiselt moodustatakse selle abil tuletisi nimisõnadest. Selle liite abil moodustatud vormid on nt *eestindama*, *kavandama*, *küljendama*, *lapsendama*. 

* -*tle* ja -*tele*

-*tle* ja -*tele* sulandmorfeemid põhinevad *le*-tuletiste analoogial. Tegu pole eriti produktiivse tuletustüübiga, kuid liide liitub nii nimi- kui tegusõnatüvedele. Näiteks on *tle*-liitega verbitüvelised tuletised *küsitlema*, *kaalutlema*, *määratlema*, *loetlema*. Nimisõnatüvelised tuletised on näiteks *imetlema*, *õnnitlema*, *suunitlema*. 

* -*stu*

-*stu* sulandmorfeem on tekkinud liidete -*sta* ja -*u* põhjal. Peamiselt kasutatakse nimisõnatuletistes, mõnel juhul ka omadussõnadest tuletamisel. Nimisõnatüvelised on näiteks *lesestuma*, *loomastuma*, *vennastuma*; omadussõnatüvelised näiteks *haigestuma*, *ägestuma*.

* -*ki* ja -*gi*

Sulandmorfeemid põhinevad *k-i*- ja *g-i*-liitliitega tuletatud verbidel. Selliseid tuletisi leidub kümmekond ja tegu on ebaproduktiivse tuletustüübiga. Tuletised on moodustatud deskriptiivtüvedest, näiteks *puhkima*, *ähkima*, *röhkima*, *määgima*.

Näiteid teistest keeltest
-------------------------

Inglise keeles võib sulandmorfeemina analüüsida näiteks sõna *worse* ‘halvem’, kus on kokku sulandunud sõna tüve (*bad* ‘halb’) ja keskvõrde tähendused. Selliseid tüvemuutustel põhinevaid vorme nimetatakse ka supletiivseteks vormideks. 

Ladina keeles on sulandmorfeem näiteks -*us*, millega tähistatakse nii ainsust kui ka nominatiivi käänet (nt sõnas *hortus* ‘aed’). 

Gruusia keeles kasutatakse 3. isikus verbide lõpus sulandmorfeemi, milles on kokku sulandunud isiku, arvu ja aja või kõneviisi tunnused.

Viited
------

1. ↑  Kroeger, P. R. 2005. Analyzing grammar: An introduction. Cambridge University Press, 22.
2. ↑   Viht, Annika, Habicht, Külli 2019. Eesti keele sõnamuutmine. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 46.
3. ↑  Viht, Habicht 2019: 46.
4. ↑  Kasik, Reet 2015. Sõnamoodustus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 154.
5. ↑  Kasik 2015: 156
6. ↑  Kasik 2015: 163
7. ↑  Kasik 2015: 167
8. ↑  Kasik 2015: 173
9. ↑  Sims, Andrea, Haspelmath, Martin 2010. Understanding Morphology, 2ed. , 64.
10. ↑   Kroeger, P. R. 2005. Analyzing grammar: An introduction. Cambridge University Press, 23.
11. ↑  Chuang Y-Y. Lõo K. Blevins JP. Baayen RH. 2020. Estonian Case Inflection Made Simple: A Case Study in Word and Paradigm Morphology with Linear Discriminative Learning. In: Körtvélyessy L, Štekauer P, eds. Complex Words: Advances in Morphology. Cambridge: Cambridge University Press, 119–141. .
12. ↑  Boeder, W. 1999. A slot-filling constraint in the Georgian verb and its syntactic corollary. STUF - Language Typology and Universals, 52(3-4), 241–254. , 244.