|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Eesti kihelkonnast; Kurosawa filmi kohta vaata Ran (film); muinaspõhja jumaluse kohta Rán.*  |

---

Rannu Püha Martini kirik
**Rannu kihelkond**, ka Võrtsjärve khk (lühend **Ran**; saksa keeles *Kirchspiel Randen*) on ajalooline kihelkond Tartumaa lääneosas ja Tartu kreisis Liivimaa kubermangus.

Liivimaa kubermangu Tartu kreis. Ludwig August Mellin, "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798

Piirkonna ajalugu
-----------------

Rannu kihelkond on üks vanemaid Eestis, see asutati 13. sajandi esimesel poolel. 13. sajandil rajati ka Rannu vasallilinnus.

Ürikutes on esimesed teated kihelkonna kohta aastast 1347, kui seal oli teadaolevalt iseseisev preester. Praegusel kohal paiknev Püha Martini kirik ehitati tõenäoliselt 15. sajandi esimesel poolel.

Enamikku kihelkonna küladest on esmamainitud 16.–17. sajandil.

Dokument 1689. aastast märgib, et Rannu kihelkonda asutati kool.

Rannu kihelkonna mõisad
-----------------------

Kihelkonnas paiknes 5 mõisat – 1 kirikumõis, 2 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga ning 1 riigimõis. Lisaks veel 5 karjamõisat.

* Rannu kirikumõis (*Pastorat Randen*)
* Aruselja (*Arrosilla*), Tamme kõrvalmõis
* Rannu (*Schloß Randen*) rüütlimõis
* Tamme (*Tammenhof*) riigimõis
* Valguta (*Walguta*) rüütlimõis

Rannu kihelkonna pärand
-----------------------

1. jaanuari 2010 seisuga on Eesti Rahva Muuseumi kogudes Rannu kihelkonna päritoluga 374 eset, ligi 400 fotot ja 57 etnograafilist joonist.

Rannu mõisa aednikumaja.
Rannu vasallilinnuse territoorium.

Kihelkonna alad tänapäeval
--------------------------

Tänapäeval kuuluvad kihelkonna alad tervikuna Tartu maakonna koosseisu. Võrtsjärve idakaldal asuv väike kihelkond jaguneb laias laastus kahe valla vahel. Enamiku kihelkonna aladest hõlmab endine Rannu vald, kihelkonna lõunapoolsed alad moodustavad endise Rõngu valla loodenurga.

Viited
------

1. ↑  Karl E. Napiersky, "Beiträge zur Geschichte der Kirchen und Prediger in Livland: Livländische Kirchen- und Prediger-Matrikel". Randen , ehstnisch Ranno- oder Wortsjerwe kihhelkund, 1843 seite 79
2. ↑  Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland III, August Wilhelm Hupel, Riga 1782, lk. 267
3. 1 2  7254 Rannu kirik, 15–17.saj. Kultuurimälestiste register (vaadatud 29. veebruar 2012)
4. 1 2 3  Rannu kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 29. veebruar 2012)
5. 1 2  Rannu kihelkonna ajaloost Rannu valla koduleht (vaadatud 29. veebruar 2012)
6. ↑  Rannu KeskkoolHistrodamus (vaadatud 29. veebruar 2012)
7. ↑  Rannu kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 29. veebruar 2012)

Kirjandus
---------

* Büsching, Anton Friedrich (1773). *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 386.
* Hupel, August Wilhelm (1782). *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band*. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk-d 267–268.

Rannu kirik
Rannu kihelkond

**Kirik**: Rannu  

**Mõisad**: Aruselja mõis | Rannu mõis | Rannu kirikumõis | Tamme mõis | Valguta mõis


Tartumaa kihelkonnad 20. sajandi algul

Kambja kihelkond – Kodavere kihelkond – Kursi kihelkond – Laiuse kihelkond – Maarja-Magdaleena kihelkond – Nõo kihelkond – Otepää kihelkond – Palamuse kihelkond – Puhja kihelkond – Rannu kihelkond – Rõngu kihelkond – Sangaste kihelkond – Tartu-Maarja kihelkond – Torma kihelkond – Võnnu kihelkond – Äksi kihelkond