recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**FOXP2** (lühend ingliskeelsest väljendist ***Forkhead box protein P2***) on geen, mis kodeerib inimorganismis valku FOXP2. Valku FOXP2 ekspresseeritakse loote ja täiskasvanu ajus paiknevates neuronites ning samuti kopsudes ja seedekulglas.  FOXP2 geeni muudab tähelepanuväärseks selle seostamine inimkõnega.

Keelegeen
---------

Inimesel asub FOXP2 geen 7. kromosoomis ning selles on võrreldes šimpanssides esineva geenivariandiga kaks mutatsiooni. Teadlased arvavad, et need aminohappelised erinevused on seotud kõne tekkimisega. 

Max Plancki instituudi paleogeneetik Svante Pääbo avastas 2007. aastal, et neandertallaste FOXP2 geen oli täpselt samasugune kui tänapäeva inimestel. Arvatakse, et FOXP2 geenis olevad mutatsioonid võisid tekkida ligikaudu pool miljonit aastat tagasi, enne neandertallaste ja inimeste lahknemist.

Viited
------

1. ↑  Hiroshi Takahashi, Kaoru Takahashi, Fu-Chin Liu. (2009). "FOXP Genes, Neural Development, Speech and Language Disorders". *Landes Bioscience*.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  Anne Trafton (15.09.2014). "Neuroscientists identify key role of language gene". *MIT News Office*. Vaadatud 27.01.2015.
3. ↑  Ain Heinaru, "Geneetika. Õpik kõrgkoolile", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 881, 2012, ISBN 978-9949-32-171-1
4. 1 2  Getter Lukjanov (24.11.2011). "Geenimutatsioon suunas inimese kõne arengut". *Postimees*. Vaadatud 27.01.2015.

*
Karastatud hammastega saag. Käepideme servad moodustavad sae seljaga nii 90° kui ka 45° nurga
**Vukssaag** on üldotstarbeline puidusaagimise käsisaag.

Sae lõikeriist on õhuke suhteliselt lai terasleht, mille ühte serva on töödeldud hambad. Saelehe külge on kinnitatud enamasti puidust või plastist valmistatud käepide. Saeleht on otsast koonduv ning sageli lihvitakse see massi vähendamiseks ka selja suunas õhemaks. Mõnikord valmistatakse saeselg kergelt S-tähe kujulisena.

Vanasti oli saagidel üldjuhul puidust püstolkäepide, kuid tänapäeva saagide nii puidust kui ka plastist käepidemed valmistatakse kinnise kontuuriga. Käepideme saelehe poolne serv on tihti vormitud nii, et seda saab kasutada ka vinkli ja eerunginurgikuna.

Hamba suurust iseloomustab hammaste arv ühel tollil (TPI). Tavaliselt kasutatakse saage, mille hamba suurus jääb vahemikku 9–12 TPI. Suuremate hammastega saed on mõeldud jämetöötluseks ja pikisaagimiseks. Risti- ja pikisaagimise saagide hambakuju on erinev. Saehambad on väga sageli karastatud, need tunneb ära tumedama värvuse järgi ning neid ise viiliga ei teritata.

Saagide pikkus on tavaliselt vahemikus 400–650 mm (15–26 tolli).

Et saag saeteesse kinni ei kiiluks, on selle hambad enamasti räsatud. Saage teritatakse spetsiaalse kolmnurkse saeviiliga ja räsatakse räsamistangidega.

Hõõrdumise vähendamiseks pealistatakse saeleht mõnikord spetsiaalse kaitsekihiga, näiteks polütetrafluoroetüleeniga (PTFE). Kaitsekiht võidakse peale kanda ka roostetamise vältimiseks.

Käsisaage kasutatakse tavaliselt rohkem ristisaagimiseks. Mõnikord nimetataksegi vukssaeks ainult ristisaagimise saagi.

Tuntumad saetootjad on Stanley, Bahco ja Sandvik.

Vaata ka
--------

* Saag

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Saed** |

* How to Sharpen and Set a Saw Blade
**Dūriai** on järv Leedus Molėtai rajoonis. Järv asub Molėtai linnast kaks kilomeetrit loode pool merepinnast 146,6 meetri kõrgusel ja kuulub Nemunase vesikonda. Järve kaldad on enamasti kõrged ja seal asuvad põllud ning aasad, loodes ja läänes on kaldad kohati ka soostunud. Järves on üks saar pindalaga 0,18 ha. Väljavooluks on Žežiebra oja.

Kaldad on valdavalt madalad ja soostunud, põhjakallas on kõrgem. Kallastel asuvad mitmed metsad, põllud, aasad ja juurviljaaiad. Järve põhja katab madalamas osas liiv, lõunaosas ka turvas. Sügavamas osas katab järve põhja sapropeeliga segunenud aleuriit.

Järve kallastel asuvad Levaniškiai, Antadūrė, Bimbiriai, Pečiuliai, Ažubaliai, Pakubėtiškiai I ja Kampai külad. Ka paiknevad selle kallastel Krivitiškiai ja Kampai linnamäed.

Kaldajoone pikkus on 18,13 kilomeetrit. Järves elab kolmteist liiki kalu: (linask, haug, latikas, koger, ahven, viidikas, kiisk, särg, nurg, hink, säinas, luts ja roosärg).

Järve nimi on tuleneb tõenäoliselt tüvest *dura, dūra, duras*, mis tähendab teslit või raudotsaga vaia.

Viited
------

1. ↑  Dūriai. *Visuotinė lietuvių enciklopedija,* Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 217 lk.
2. ↑  Dūriai. *Tarybų Lietuvos enciklopedija,* Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 471 lk.
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 97-98 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981
|  |
| --- |
|  |
| Jalgpall |
| Hõbe | 2004 |  |

**Carlos Alberto Gamarra Pavón** (sündinud 17. veebruaril 1971 Ypacarais) on endine Paraguay jalgpallikoondise kaitsja.

Ta mängis klubikarjääri jooksul Paraguay, Argentina, Brasiilia, Portugali, Hispaania, Kreeka ja Itaalia klubides.

Gamarra oli üks kogenumaid mängijaid Paraguay koondises. Ta esindas Paraguayd koondises 110 mängus ja lõi 12 väravat.

Paraguay rahvuskoondises tegi Gamarra debüüdi 3. märtsil 1993, kui mängiti Boliiviaga.

2004. aasta olümpiamängudel Ateenas, kus võideti hõbemedal, oli ta Paraguay meeskonna kapten. Finaalis kaotati Argentinale tulemusega 0:1. Saksamaal 2006. aasta maailmameistrivõistlustel tegi ta mängus Inglismaa vastu omavärava, kui kaotati tulemusega 0:1.

Aastatel 1997 ja 1998 valiti ta Paraguay aasta jalgpalluriks.

Saavutused
----------

Cerro Porteño
* Paraguay liiga: 1990, 1992

Internacional
* Campeonato Gaúcho: 1997

Corinthians
* Campeonato Brasileiro Série A: 1998
* Campeonato Paulista: 1999

Flamengo
* Campeonato Carioca: 2001
* Copa dos Campeões: 2001

AEK Ateena
* Kreeka karikas: 2002

Internazionale
* Coppa Italia: 2005

Isiklikku
---------

Carlos Gamarra oli elukutselise sportlasena 180 cm pikk ja kaalus 86 kg.
**Turbiiniõli** (inglise*turbine oil*) on suure oksüdatsioonikindlusega ja kõrge kvaliteediga mineraalõli. Kasutatakse seadmetes, mis peavad pikemat aega töötama õli vahetuseta.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
Urmas Kruuse (Tartu linnapea 2007-2014) kandmas Tartu linnapea ametiraha.
**Tartu linnapea ametiraha** on Tartu linnapea ametitunnus. 

Ametiraha koosneb hõbedast valmistatud ketist ja medalist, millel on Tartu vapi kujutis. Ametiraha kujundas ehtekunstnik Ene Valter.

Ajalugu
-------

1875. aastal valmistati Tartu linnapea ametiraha, mida linnapead kandsid ametikohuste täitmisel kuni 1917. aastani, mil see kaduma läks. 1940. aastal leidis endine linnapea Heinrich Luht selle oma raamatukapist, kus see oli nähtavasti kogu aeg olnud, ja andis selle tolleaegsele linnapeale Robert Sinkale.

Tänapäev
--------

Praegu kasutusel olev ametiraha valmis 1995. aastal, selle kujundas ehtekunstnik Ene Valter ja teostas Tallinna ARS Juveel. Ametiraha koosneb ketist ja medalist. Hõbedast valmistatud kaheksanurkse medali keskel on emailtehnikas Tartu vapi kujutis ning selle ümber kiri "Tartu linnapea". Vapi kujundamisel konsulteeris kunstnikku ajaloolane Hannes Walter. Ametiraha maksumus oli 31 000 krooni.

Ametiraha kasutamine
--------------------

Linnapea kannab ametiraha esindusfunktsiooni täitmisel, ametlikel ja pidulikel üritustel. Linnapeal on õigus kanda ametiraha oma ametivolituste lõppemiseni. Ametist lahkudes annab ta selle üle uuele valitud linnapeale.

Viited
------

1. ↑  "Tartu Raekoda, voldik" (PDF). *Tartu Linnavalitsus*. 2020. Vaadatud 21.01.2022.
2. ↑  Leiti Tartu linnapea ametiraha. Rahvaleht, 27. aprill 1940, nr. 99, lk. 7
3. 1 2  "Eesti uudised". *Eesti Päevaleht*. 29.12.1995. Vaadatud 21.01.2022.
Avatud korpusega auruturbiin
**Turbiin** (lad. *turbare* 'pöörlema', *turbo* pööris) on labamasin, mille suure kiirusega pöörlev tööratas muundab voolava aine energia mehaaniliseks pöördliikumiseks. Näiteks: vesi ‒ hüdroturbiin, veeaur ‒ auruturbiin, gaas ‒ gaasiturbiin või tuul ‒ tuuleturbiin, ka tuulemootor..

Energia muundamisest võtavad osa liikumatult kinnitatud staatori juhtlabad või düüsid, mis kiirendavad ja suunavad liikuva aine voolust, ning rootorile kinnitataud töölabad, millele voolus avaldab jõutoimet. Auru- ja gaasiturbiinid on enamasti mitmeastmelised (energia muundub mitmes jadamisi ühisel võllil asuva rootorite rõhuastmes)

Aktiivturbiinis mõjub töölabadele ainult nende vahel vooluse suuna muutumise põhjustatud jõud. Reaktiivturbiinis kandub töölabadele olulisel määral ka reaktiivjõud, mis tekib vooluse kiirenemisest labade vahel. Hüdro- ja gaasiturbiinid on enamasti reaktiivturbiinid, auruturbiinides kasutatakse eeskätt väikese reaktiivsusega aktiivtüüpi rõhuastmeid.

Et turbiinidel on suur pöörlemissagedus ja ei ole edasi-tagasi liikuvaid osi, on suhteliselt väikesest jõuseadmest võimalik saada suurt võimsust.

Turbiini põhiosad on rootor, laba(d) ja düüs(id).

Turbiine kasutatakse näiteks tuuleelektrijaamade, hüdro- ja soojuselektrijaamade elektrigeneraatorite põhiliste jõumasinatena. Turbiini kasutatakse laialdaselt reaktiivmootorites, turbokompressorites jm.

Turbiinide liigitamine
----------------------

Eristatakse auru-, gaasi-, tuule- ja hüdroturbiine, millel kõigil on mitu alatüüpi.

Auruturbiinid
-------------

 *Pikemalt artiklis Auruturbiin*

Gaasiturbiinid
--------------

 *Pikemalt artiklis Gaasiturbiin*

Hüdroturbiinid
--------------

 *Pikemalt artiklis Hüdroturbiin*
Hüdroturbiinide põhiliigid:

* vesiratas
* kopp- ehk Peltoni turbiin (vesiratta arendus)
* radiaal-aksiaalne ehk Francise turbiin
* pöördlabaline ehk Kaplani turbiin

Tuuleturbiinid
--------------

Viited
------

1. ↑  Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
2. 1 2  Eesti entsüklopeedia 9. köide, 1996.
3. ↑  Eesti Entsüklopeedia EE 9, Tallinn, 1996, lk. 622

Välislingid
-----------

* Turbiin "Eesti entsüklopeedia" veebiversioonis
**Jüri Vello Kaude** (kuni 1940 **Klein**; 6. juuli 1921 Tartu – 1. jaanuar 2013 New Jersey) oli eesti arst-radioloog.

Ta lõpetas 1940. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastail 1942–1944 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, kuni põgenes 1944. aastal Saksamaale. 

Aastail 1944–1945 õppis ta arstiks Giesseni Ülikoolis, aastail 1945–1948 Kieli Ülikoolis; tema erialaks kujunes diagnostiline radioloogia. 1952. aastal kaitses ta doktoriväitekirja Kielis, uuesti sai ta meditsiinidoktori kraadi 1967. aastal Lundis.

Aastail 1949–1956 töötas ta arstina ÜRO Põgenikeorganisatsiooni teenistuses laagri- ja laevaarstina. Alates 1956. aastast töötas ta Rootsis mitme haigla radioloogia-, sisehaiguste, kirurgia-, kopsuhaiguste, psühhiaatria- ja/või lastehaiguste osakonnas; 1961–1962 oli jaoskonnaarst. 

Aastail 1967–1969 oli ta külalisprofessor USA Florida ülikooli radioloogia osakonnas Gainesville'is. Aastail 1969–1971 töötas ta dotsendina Rootsis Lundi Ülikooli haiglas. Aastail 1971–1992 oli ta korraline professorJüri Kaude Florida ülikoolis, alates 1992. aastast oli ta emeriitprofessor.

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* TLÜAR väliseesti isikud
**Jüri Ilvest** (sündinud 22. detsembril 1952) on eesti jurist, endine riigikohtunik.

Jüri Ilvest lõpetas 1971. aastal Tallinna 10. Keskkooli. Aastatel 1971–1976 õppis Ilvest Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteaduskonnas. Pärast õpingute lõpetamist töötas 14 aastat prokuratuuris, seejärel Eesti Ülemkohtus kohtunikuna. Eesti Vabariigi Ülemkohtu kohtuniku ametist vabastati ta 16. septembrist 1993.

Riigikohtu liikmeks nimetati Jüri Ilvest Riigikogu poolt 25. veebruaril 1993. Ettepanekut nimetada Ilvest riigikohtunikuks, toetas 52, vastu oli 17 ning 11 Riigikogu liiget jäid erapooletuks. Aastatel 1993–2003 juhtis ta Riigikohtu kriminaalkolleegiumi. Viimast päeva oli ta tööl ajalehe Postimees andmetel 15. jaanuaril 2016, misjärel siirdus pensionile. Riigi Teataja andmeil vabastati Jüri Ilvest ametist 18. jaanuarist.

Jüri Ilvestit on tunnustatud 2002. aastal Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.

Allikad
-------

1. 1 2  "Pikaaegne riigikohtunik Jüri Ilvest läheb pensionile", ajalehe Postimees veebiväljaanne (postimees.ee), 15.01.2016.
2. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. "Eesti Vabariigi Ülemkohtu liikmete ametist vabastamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 66, 936.
3. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. "Jüri Ilvesti Riigikohtu liikme ametisse nimetamise seadus". Avaldamismärge: RT 1993, 11, 175.
4. ↑  VII Riigikogu stenogramm, II istungjärk, 25. veebruar 1993.
5. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. "Riigikohtu liikme Jüri Ilvesti kohtunikuametist vabastamine". Riigikogu 09.06.2015 otsus. Avaldamismärge: RT III, 10.06.2015, 3.
6. ↑  Vabariigi Presidendi Kantselei teenetemärkide infosüsteem: Ilvest, Jüri.
**Tartu kubermangugümnaasiumi raamatukogu** oli Tartu Kubermangugümnaasiumi raamatukogu, mis avati 1804. aasta septembris, kui asutati kubermangugümnaasium. Gümnaasiumi asutamisest alates pöörasid selle juhid ja õppejõud suurt tähelepanu koolile vajaliku raamatukogu loomisele. 

Alguses komplekteerus raamatukogu põhiliselt raamatuannetustest, samuti anti gümnaasiumile selle moodustamisel üle teatud hulk raamatuid, mis olid kuulunud varem tegutsenud õppeasutustele. Gümnaasiumitasemel õppeasutustel olid 19. sajandil tavaliselt eraldi raamatukogud õpetajatele ning õpilastele.

TLÜ AR baltika ja vanaraamatute säilitamise osakonda on jõudnud suur osa Tartu kubermangugümnaasiumi fundamentaal- ehk õpetajate raamatukogust ja üksikud raamatud õpilasraamatukogust. Varukogu läbivaatamisel avastati suurem hulk trükiseid, mis kandsid ovaalses raamis templijäljendit suurtähtedega DG (Dörptsches Gymnasium); õpilasraamatukogust pärinevates raamatutes see tempel puudub, nendes esineb selle asemel käsitsi kirjutatud lühend DG.

On teada, et 1881. aastal sisaldas see raamatukogu 4802 teost 9700 köites. Trükiste hulga arvestamise põhimõtted tänapäeval ja 19. sajandil on ilmselt erinevad, kuid TLÜ AR kultuuriloolisesse baltika kogusse kuulub praegu ligikaudu 2300 Tartu kubermangugümnaasiumile kuulunud köidet.

Välislingid
-----------

* Kaja Tiisel „Tartu kubermangugümnaasiumi raamatukogust" (2013) (video Youtube'is)
Väike saar järves
**Lac la Ronge** on liustikujärv Kanadas Saskatchewani provintsis. Järv on provintsis suuruselt viies. Arvatakse, et järv on nime saanud nime kobraste näritud pajude järgi (*ronger* on prantsuse keeles 'närima').

Järv asub Prince Alberti linnast 250 kilomeetrit põhja pool. La Ronge'i, Air Ronge'i ja Lac La Ronge First Nationi asulad on järve läänekaldal. Järv ja selle ümbrus on populaarne puhkepaik. Järvel käiakse kalastamas, paadi ja kanuuga sõitmas ning järve kallastel on ka matkarajad.

1966. aastal ehitati järvest välja voolavale Churchilli jõele Lac la Ronge'i tamm (kaldapealne betoontamm), et reguleerida järve veetaset. Tamm on 3,1 meetrit kõrge ja sellel on neli väravat. 2007. aastal paigaldati tammile ka kalatrepp.

Lac La Ronge'i provintsi park
-----------------------------

Lac La Ronge'i provintsi park algab La Ronge'i linnast ja ulatub järve idakaldale, seega piirab järve kolmest küljest. Pargis on 4 karavaniparklat. 26 km La Ronge linnast põhja pool asub jahimajake. Nistowiaki juga, mis asub Churchilli jões on üks kõrgemaid Saskatchewani piirkonnas. Seda saab vaadelda pargi põhjaosas kanuuga matkates.

Saskatchewani 2. kiirtee möödub järve lääneosast ning lõpeb La Ronge'i linnas, kus see muutub Saskatchewani 102. kiirteeks. Stanley Missioni asulasse viib Saskatchewani 915. kiirtee, mis möödub pargi põhjaosast. Põhiline asustus on Churchilli jõe kallastel, kus asub ka Saskatchewani regiooni vanim hoone Püha Kolmainu anglikaani kirik.

Kalade populatsioon
-------------------

Järves elab koha, kollane ahven, *Catostomus catostomus*, *Sander canadensis*, *Catostomus commersonii*, luts, haug, järveforell, siig, *Coregonus artedi*.

Erinevalt teistest Saskatchewani piirkonna järvedest on Lac la Ronge'il kala püüdmiseks vaja lisaks tavalisele kalapüügiloale ka eriluba. Eriluba on tasuta ja seda saab taotleda keskkonnaministeeriumist La Ronge'i linnas.

Allikad
-------

1. ↑  "Dams and Reservoirs". Saskatchewan Water Security Agency. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.04.2015. Vaadatud 22.10.2012.
2. ↑  "Natural Resources Canada-Canadian Geographical Names (Lac la Ronge)". Vaadatud 29.08.2014.
3. ↑  "Fish Species of Saskatchewan" (PDF). Saskatchewan Watershed Authority. Originaali arhiivikoopia (PDF) seisuga 19.07.2011. Vaadatud 13.10.2012.
4. ↑   Saskatchewan Anglers' Guide 2014

Välislingid
-----------

* Lac la Ronge - Encyclopedia of Saskatchewan
* Lac La Ronge Provincial Park
Lucas Torreira 2018. aasta MM-il
**Lucas Sebastián Torreira Di Pascua** (sündinud 11. veebruaril 1996 Fray Bentoses) on Uruguay jalgpallur. Ta mängib kaitsva poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray ja Uruguay jalgpallikoondises.

2013. aastal liitus ta Itaalia esiliiga klubiga Pescara. Debüüdi klubi esindusmeeskonnas tegi ta 16. mail 2015. Sama aasta juulis suundus ta 1,5 miljoni euro eest Itaalia kõrgliiga klubisse Sampdoriasse, kuid jäi hooajaks 2015–16 veel laenule Pescarasse. 9. augustil 2015 lõi ta karikamängus Südtiroli vastu oma profikarjääri esimese värava. Sampdoria meeskonnas tegi ta Itaalia kõrgliigas debüüdi 21. augustil 2016 mängus Empoli vastu. Ta kujunes juba esimesel hooajal Sampdoria põhikoosseisu liikmeks. Esimese värava Itaalia kõrgliigas lõi ta 29. oktoobril 2017 mängus Chievo vastu.

2018. aasta juulis liitus ta Inglismaa Premier League'i klubiga Arsenal. Arvatav üleminekusumma oli umbes 26,4 miljonit naela. Debüüdi Inglise kõrgliigas tegi ta 12. augustil mängus Manchester City vastu. Esimese värava lõi ta Premier League'is 2. detsembril mängus Tottenham Hotspuri vastu. Hooajal 2020–21 oli ta Arsenalist laenul Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Atlético, kellega tuli sel hooajal Hispaania meistriks. Hooajal 2021/22 oli ta laenul Itaalia kõrgliigaklubis ACF Fiorentina.

2022. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Galatasarayga.

Uruguay jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2018. aasta märtsis. Samal aastal kuulus ta Uruguay koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Ta kuulus Uruguay koondisse ka 2022. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2019. ja 2021. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Arsenal
* FA Cup: 2019–20

Madridi Atletico
* La Liga: 2020–21

Viited
------

1. ↑  "DONE DEAL: Sampdoria sign Pescara midfielder Lucas Torreira". tribalfootball.com. 1.7.2015. Vaadatud 9.12.2018
2. ↑  "Arsenal: Lucas Torreira agrees deal & Matteo Guendouzi set for medical". bbc.com. 10.7.2018. Vaadatud 9.12.2018
3. ↑  "Lucas Torreira joins Galatasaray". *Arsenal FC*. 8. august 2022. Vaadatud 8. augustil 2022.
4. ↑  Sarigul, Emre (8. august 2022). "Arsenal midfielder joins Turkish giants for €6m transfer fee on a four-year deal". *Turkish Football*. Vaadatud 8. augustil 2022.

| * v
* r
Uruguay koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Muslera
* 2 Giménez
* 3 Godín (c)
* 4 Varela
* 5 Sánchez
* 6 Bentancur
* 7 Rodríguez
* 8 Nández
* 9 Suárez
* 10 De Arrascaeta
* 11 Stuani
* 12 Campaña
* 13 G. Silva
* 14 Torreira
* 15 Vecino
* 16 Pereira
* 17 Laxalt
* 18 Gómez
* 19 Coates
* 20 Urretaviscaya
* 21 Cavani
* 22 Cáceres
* 23 M. Silva
* Treener: Tabárez

 | Uruguay |

| * v
* r
Uruguay koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Muslera
* 2 Giménez
* 3 Godín (c)
* 4 Araújo
* 5 Vecino
* 6 Bentancur
* 7 De la Cruz
* 8 Pellistri
* 9 Suárez
* 10 De Arrascaeta
* 11 Núñez
* 12 Sosa
* 13 Varela
* 14 Torreira
* 15 Valverde
* 16 Olivera
* 17 Viña
* 18 Gómez
* 19 Coates
* 20 Torres
* 21 Cavani
* 22 Cáceres
* 23 Rochet
* 24 Canobbio
* 25 Ugarte
* 26 Rodríguez
* Treener: Alonso

 | Uruguay |
Kaart
Lootsi 8
Kochi kaubaait, Lootsi 10
**Lootsi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.

Tänav algab Reidi teelt ning Admiraliteedi basseini juures läheb üle Laeva tänavaks.

Ajalugu
-------

Sadama asumi ja Lootsi tänava piirkonda arendati suurel määral 19. sajandi viimasel veerandil. Pärast Tallinna kindluse likvideerimist anti 1873. aastal linnale kogu Tallinna sadama sisesadam (Vanasadam). Piirkonda hakati ehitama tööstusettevõtteid ja laohooneid.

Lootsi tänava kanti jäid suurte kaubafirmade (Koch, Girard de Soucanton, Thomas Clayhills and Son, Meyer ja Co jt) laod. Piirkonna hoonestus on hea näide 19. sajandi lõpu laohoonetest ja sadamamiljööst. Suurkaupmees Andreas Kochi laohoone fassaadid aadressil Lootsi 8 on kaitse all riikliku kultuurimälestisena. Algsest hoonest on säilinud vaid keskmine osa, 19. sajandi lõpul lammutatud põhjapoolse hooneotsa asemele rajati 1895. aastal uus laohoone. Koos hoonetega Lootsi 6, 10 ja 14 moodustavad need 19. sajandi sadamahoonete kompleksi. Hooned on restaureeritud.

2022. aastal leiti Lootsi tänavalt ehitustööde käigus koge varemed, mille pikkus võis olla 25 ja laius 9 meetrit.

* 
* Lootsi 8Lootsi 8
* 
* 
* Lootsi 8Lootsi 8
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Tallinna tänavanimed. KNAB.
2. ↑  8162 Laohoone fassaad Lootsi t 8 (end kinnistu 304D hoone A/B), 19. saj lõpp kultuurimälestiste riiklikus registris
3. ↑  Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 19.
4. ↑  "Arheoloog Lootsi tänavalt leitud kogest: valus küsimus on, mis sellest edasi saab" ERR, 26. aprill 2022

Välislingid
-----------

 Lootsi tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Sadama asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Admiraliteedi väljak · Aedvilja tänav · Ahtri tänav · Filmi tänav · Halsi tänav · Hobujaama tänav · Jõe tänav · Kai tänav · Karu tänav · Kuunari tänav · Laeva tänav · Laeva väljak · Logi tänav · Lootsi tänav · Lüüsi tänav · Madalmaa tänav · Mere puiestee · Nafta tänav · Narva maantee · Paadi tänav · Parda tänav · Petrooleumi tänav · Poldri tänav · Poordi tänav · Reidi tee · Roseni tänav · Rotermanni tänav · Rumbi tänav · Sadama tänav · Tuukri põik · Tuukri tänav · Uus-Sadama tänav · Viru väljak · Vööri tänav |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Jumala vastu mässajast kristluses; Jaapani ansambli kohta vaata artiklit Aucifer; seriaali kohta vaata artiklit Lucifer (telesari); koomiksi kohta vaata artiklis Lucifer (koomiks).* |

---

Lucifer. Skulptuur Liège'i katedraalis
**Lucifer**, ka **Lutsifer**, on kristlikus mütoloogias Jumala vastand. Algselt olevat Lucifer olnud ingel, kes aga oma pattude pärast taevast minema kihutati. Luciferi peetakse ka Saatana nimeks. Luciferi on ka peetud esileküündivaks peaingliks, kes peamiselt uhkuse tõukel alustas mässu jumala vastu.

Sõna *lucifer* pärineb ladina keelest ja tähendab valguse kandjat (sõnadest *lux* – 'valgus' ja *ferre* – 'tooja/kandja'). Selle nimega kutsusid roomlased planeeti Veenus.

Vulgata tõlkimisel 5. sajandil tõlkis püha Hieronymos kreekakeelse planeedi Veenus epiteedi *heosphorus* (koidutooja) ladina keelde kui *lucifer*. Algtekstis kasutati metafoori kirjeldamaks Babüloonia kuninga "langemist" ülbuse tõttu: Jesaja 14:12 : *quomodo cecidisti de caelo **lucifer** qui mane oriebaris corruisti in terram qui vulnerabas gentes*. (Eesti keeles: "Kuidas sa ometi oled alla langenud taevast, helkjas hommikutäht, koidiku poeg, tükkidena paisatud maha, rahvaste alistaja?").
Hiljem hakati taevast alla langemist tõlgendama sõna sõnalt, mitte piltliku väljendina uhkuse ja ülbuse pärast (vrd "uhkus ajab upakile").

Rooma mütoloogias tähendab Lucifer planeeti Veenus ja veel mõnda tähte. Teda seostatakse ka Hyperioniga, kes äratas ellu halbu vaime.

Siiski, langenud ingel on Araabia maades ingel, kes on taevast maapagendusse saadetud. Tihtipeale kasutati sellist väljasaatmise karistusena Jumala vastu mässamise eest.

Tuntuim langenud ingel on Saatan. Mõne rahva uskumuse järgi tulevad kõik langenud inglid maale viimsel kohtupäeval, siis heidetakse nad kõik põrgusse.
Vaimulik laulupidu Tartu lauluväljakul, 12. juuni 2010.
**Tartu lauluväljak** (harvemini *Tähtvere lauluväljak*) asub Tartus, Tähtvere ja Supilinna servas mäenõlval.

Lauluväljakul toimuvad kontserdid, laulu- ja tantsupeod, spordiüritused ja teatrietendused. Muuhulgas on seal aastaid avatud Tartu maraton. Tartu lauluväljakut haldab sihtasutus Tähtvere Puhkepark.

Tartu lauluväljaku pindala on ligikaudu 1 hektar. Laululava kaare kõrgus on 28 m, laius 54 m ja sügavus 42 m. Laululava kõlakoda on hüperboolse paraboloidi kujuline akustiline ekraan, mis peegeldab heli ainult üks kord. 

Pealtvaatajate tribüün ja lava astmestik moodustavad ühtse ovaalse, amfiteatrit meenutava terviku. Tribüün jaguneb 4 sektoriks, milles on kokku 10 000 istekohta, mäenõlvadele mahub kuni 5000 pealtvaatajat-kuulajat.

Ajalugu
-------

Esimene lauluväljak lavaga valmis Tähtveres 1965. aastal. 1969. aastal tähistati seal saja aasta möödumist esimesest üldlaulupeost meestelaulupeoga, kaks nädalat enne XVII üldlaulupidu 28.-29. juulil Tallinnas.

1985. aastaks oli laululava amortiseerunud, kevadel otsustati see lammutada. Uue hoone konkursi võitis arhitekt Roman Smuškin. Ehitamiseni jõuti siiski alles 1989. aastal, laululava valmis 1994. Kokku maksis ehitus umbes 20 miljonit krooni (1,3 miljonit eurot).

Viited
------

1. ↑  "Sihtasutus Tähtvere Puhkepark". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. juuni 2012. Vaadatud 22. juulil 2012.

Välislingid
-----------

* Tartu laululava lugu
* "Riik kaotab Tartu laululava pankrotiga 20 miljonit krooni" Postimees, 17. juuni 2002

Tartu lauluväljaku panoraam
**Seine-Maritime'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Normandia piirkonnas.

2015. aastani kuulus departemang Ülem-Normandia piirkonda.

Ülemeredepartemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2009) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dieppe | 227 169 | 3055 | 20 | 350 |
| Le Havre | 403 298 | 1330 | 20 | 176 |
| Rouen | 625 198 | 1893 | 29 | 219 |

Vaata ka
--------

* Seine-Maritime'i departemangu haldusüksuste loend
* Chêne chapelle

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Lootose tempel** ehk **Delhi Baha'i usu tempel** ehk **Baha'i jumalateenistuse pühakoda** on kõikide usundite ja ühe jumala tempel, mis on avatud kõikide religioonide tunnistajatele olenemata soost või päritolust. Indias Delhis asuva lootoslillekujulise eksterjööriga Lootose templi arhitekt on Fariborz Sahba. Projekt valmis 1976. aastal ja ehitust alustati 1978. aastal.

Baha'i usk
----------

Baha'i usk on religioon, mille rajas Baha'u'llah (1817–1892) 19. sajandil Iraanis. Bahá’í usk õpetab, et maailma peamiste religioonide rajajad, sh Krišna, Buddha, Zarathustra, Aabraham, Mooses, Jeesus ja Muhamed, on ühe ja sama jumala saadetud jumalikud õpetajad, et harida inimkonda selle arengutasemele vastavate õpetuste ja seadustega. Baha'i usk rõhutab kogu ühiskonna vaimset ühtsust.

 *Pikemalt artiklis Baha'i usk*

Arhitektuur
-----------

Lootose tempel on inspireeritud valgest lootosest, mis on vaimse ja hingelise rahu sümbol. Tempel on ehitatud 27 hiiglaslikust iseseisvast betoonist kroonlehest, mis on kaetud valge marmoriga. Lähtudes õielehtede erinevatest kumerustest, valmistati iga marmordetail nii asukohta kui suunda arvestades ja paigaldati kohapeal.

Lootose templit ümbritsev aed 27 kroonlehte on paigutatud kolmestesse rühmadesse ja nii on tempel üheksakülgne, seega on hoonel 9 sissepääsu, mis viivad 70-meetrise läbimõõduga templi sisemusse. Tempel mahutab on 2500 inimest, istekohti on 1300 inimesele.

Üks üheksast basseinist, mis ümbritseb Lootose templit Templit ümbritseb 9 basseini, mis tekitavad mulje, et lootoslillekujuline hoone ujub vees. Lootose tempel on ümbritsed aedadega ja asub 10-hektarilisel maa-alal.

Hoones ei ole ühtegi pilti, maali ega altarit, seal ei tohi mängida ühtegi muusikainstrumenti. Templis ei toimu traditsioonilisi jutlusi ega rituaale.

Lootose tempel on esimene tempel Delhis, mis kasutab päikeseenergiat.

Viited
------

1. ↑  
"Baha'i usk".
2. ↑  
"Lotus Temple".

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lootose tempel** |

* Lootose templi ametlik koduleht
* "Aja jälg kivis. Lootose tempel New Delhis" – saade ERR-i arhiivis
* Lootose tempel ingliskeelses Wikipedias
* Lootose templist ja Baha'i usust ingliskeelses Wikipedias
**Olelusringi hindamine** ehk **elukaare hindamine** (inglise keeles *life-cycle assessment*, *life-cycle analysis*, lühendatult **LCA**) on keskkonnajuhtimisvahend, millega hinnatakse toote või teenuse täielikku keskkonnamõju kogu olelusringi vältel. 

Oleluseringi hindamiseks tuleb summeerida sisendid (eelkõige materjalikulu ja energiamahukus) ning väljundid (heitvesi, heitgaas, jäätmed) kogu toote või teenuse olelusringi vältel ning hinnatakse kõikide sisendite ja väljundite tekitatud mõju, sh kogu tsüklis toimuva transpordi keskkonnamõju. 

Olelusringi hindamise protsessi nõuded on kehtestatud ISO standarditega 14040, 14041, 14042, 14043.

Vaata ka
--------

* Olelusring
* Olelusringipõhine lähenemine
* Keskkonnaarvestus
* Keskkonnahoidlik tootearendus (ökodisain)
* Keskkonnajuhtimine

Viited
------

1. ↑  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 09.11.2011)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 09.11.2011)
Elfikeldri sisevaade 2022. aasta lõpul
**Elfikelder** on pseudonüümseid netikommentaatoreid ühendav 2001. aastal loodud internetiportaal. Sellel on avalik osa ja eraldi suletud osa liikmetele, 2005. aastal oli portaalil sadakond liiget ja seda tutvustati kui "mängulist internetikeskkonda Eestis, mis töötab ühiskondlikel alustel".

Nimi "Elfikelder" viitab kommentaariumi seosele Delfi portaaliga, olles selle "keldriks", so paiknedes selle vundamendis, ning seosele elfide aruka haldjarassiga nii nagu tuntud Tolkieni teostest. Elfi on kujutatud ka portaali logol, mis samal ajal tsiteerib kirja "Delfi". Elfikeldri liikmetest moodustati segakoor, mis kandis nime Kellerkoor.

Põhimõtted
----------

Elfikelder loodi Delfi ja Mega portaalides ("megadelfis") kommenteerinuid ühendava eliitkommentaariumina, mis toimib klubiliste printsiipide alusel ja selle liikmeks saab kutse alusel. Tegemist on kommentaatorite endi n-ö "puhta" kommentaariumiga, kus pearõhk pole mitte artiklite avaldamisel vms, vaid just kommenteerimisel, sj kõikvõimalike internetiväljaannete kommenteerimisel. Tavalisest internetifoorumist erineb Elfikelder eelkõige oma suunitluse ja tehnilise lahenduse poolest, mis kasutab ära kõikvõimalikke virtuaalse identiteedi võimalusi. Elfikelder oli avamise ajal 2001. aasta varakevadel oletatavasti üks ainulaadseid maailmas (nt 4chan avati alles 2003. aastal) ning on märgiks Eesti kommenteerimiskultuuri tasemest, Elfikeldri loomise üks eesmärke oli vaba ja sõltumatu kommenteerimisruumi ning ja kommenteeride säilimise tagamine kommentaatoritele, lisaks eksperimenteeriti tehniliste lahendustega kommentaaride automaatseks ristpostitamiseks eri internetiportaalidesse.

Elfikelder esitab silmapaistvatele kommentaatoritele kutseid klubisse. Elfikeldri üheks printsiibiks on reaalse ja virtuaalse identiteedi eraldamine, liikmeteks on pigem virtuaalsed isikud kui reaalsed füüsilised isikud, keda nimetatakse "peremeesloomadeks". Taunitakse virtuaalse isiku identiteedi seostamist reaalse isikuga ilma virtuaalse isiku loata. Enamikule Elfikeldri liikmetele ehk elfidele on või on olnud kommenteerimine sõltuvuseks ja nad on pidanud oma kommenteerimist piirama.

Vaata ka
--------

* Rate
* Mega (portaal)
* Delfi (portaal)
* Netikommentaar
* Kellerkoor

Viited
------

1. 1 2  Ajatolla (6. november 2001). "Elfikoodeks". Vaadatud 15. detsember 2022.
2. ↑  Elver Loho (24. oktoober 2012). "Äkki peaks hakkama "kübermeeleavaldusi" korraldama, kus näiteks grupina hõivame mingi artikli kommentaariumi oma loosungitega?". *Reddit*. Vaadatud 15. detsember 2022.
3. ↑  Miks me siin käime? Avalik selgituste koht nii elfidele kui kiibitsejatele
4. ↑  Cafferlover armastab neegrit ehk nimi ei riku meest[*alaline kõdulink*], vt iseäranis kommentaariumist.

Välislingid
-----------

* Elfikelder
**Olemiseratas** (sanskriti keeles *bhavacakra*; paali keeles *bhavacakka*; tiibeti keeles *srid pa’i* *‘khor*; hiina keeles 有輪 *youlun*; jaapani keeles *u’rin*) on üks budismi keskseid sümboleid, mis kujutab kannatusterikast suletud ringina pöörlevat olemasolu sansaaras. Olemisratast nimetatakse ka sansaara mandalaks, mis illustreerib sõltuvusliku tekkimise (sanskriti keeles *pratītyasamutpāda*) õpetust.

Ratta sisemisel ringil kujutatakse üksteisel sabast kinni hoidvaid siga, madu ja kukke, kes sümboliseerivad vastavalt kolme põhilise meelemürgi – rumaluse, viha ja iha – sõltuvuslikku tekkimist.

Teisel ringil on kujutatud kuut olemasolu valdkonda: jumalaid, asuraid, inimesi, loomi, preetasid ja põrguolendeid. Sündimist esimeses kolmes peetakse heaks sünniks, sündimist viimases kolmes aga halvaks. Kõiki kuut valda iseloomustab kannatus ning teo ja teovilja seaduse toime. Vaid sündimine inimesena annab võimaluse vabaneda sansaarast ja jõuda nirvaanasse.

Olemisratas
Olemasoluratas sisaldab mõnes variandis esimese ja teise ringi vahel veel üht ringi, mis on jaotatud kaheks: ühel poolel on kujutatud sansaaras kannatavaid inimesi, teisel poolel sellest vabanenud kõrgematesse seisunditesse jõudnud olendeid.

Mandala välimisel ringil kujutatakse piltidena sõltuvusliku tekkimise ahela kahtteist lüli:

1. kepiga teed kobav pime naine (teadmatus);
2. anumaid vormiv pottsepp (moodustajad);
3. ahv (teadvus);
4. merd ületav paat (nimi ja kuju);
5. tühi maja kuue aknaga (kuus võimete valda);
6. armuühe (kokkupuude);
7. silma tabanud nool (tunne);
8. janu kustutamine (janu);
9. vilja järele haaramine (kippumine);
10. rase naine (olemasolu);
11. sünnitamine (sünd);
12. kaeblev rauk (vanadus ja surm).

Kogu ratas on hirmsa koletise, aega sümboliseeriva Kāla hammaste ja küüniste vahel. 

Olemisrattast väljaspool ja sellest kõrgemal osutab Buddha seadmuserattale, mis sümboliseerib kannatuste lakkamise ja virgumiseni viivat kaheksaosalist teed.

Vaata ka
--------

* Sõltuvuslik tekkimine
* Kuus olemasolu valdkonda
* Ihade olu
* Kolmikilm
* Budistlik kosmoloogia

Kirjandus
---------

* "Paticcasamuppada: Practical Dependent Origination". The Dhamma Study & Practice Group, 2002

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
**Nitriid** on keemiline aine, mis koosneb kahest elemendist, millest üks on lämmastik, ning mille molekulis sisalduvate lämmastikuaatomite vahel puudub keemiline side.

Kui see element on metall, siis on tegu metallinitriidiga, kus keemiliseks sidemeks on iooniline side. Kui aga teine element on mittemetall, on tegu mittemetallinitriidiga, kus keemiliseks sidemeks on kovalentne side. Erandiks on ammoniaak ehk NH3, kus esineb kovalentse sideme eriliik – doonor-aktseptorside.

Nitriidid tekivad redoksreaktsioonis, kus üheks lähteaineks on nitriid. Kui ta reageerib enda omast väiksema elektronegatiivsusega elemendiga, siis käitub ta oksüdeerijana, kui aga reageerib suurema elektronegatiivsusega elemendiga, siis käitub ta redutseerijana.

Näited
------

* **NH3** ehk **ammoniaak** – laialdaselt kasutusel keemiatööstuses, nitraatide valmistamisel ja ka mõnes kemikaalis. Lahustub hästi vees, on aluseliste omadustega, moodustab ammooniumsooli. On karge, kange lõhnaga. Otsesel suure koguse sissehingamisel väga mürgine, kuid 5% lahus on nuuskpiiritus, mida kasutatakse meditsiinis.
* **TiN** ehk titaannitriid – väga kõva materjal, üks kõvemaid teemandi järel.
* **BN** ehk boornitriid – teemandist kõvem materjal, selle kuusnurkse kristallstruktuuri küljekujuga allotroop w-BN (wurtzite boron nitride).

Viited
------

1. ↑
**Seine-et-Marne'i departemang** 2. järgu haldusüksus on (departemang) Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas. Ta asub Pariisist ida pool.

Seine-et-Marne on pindalalt Île-de-France'i suurim ja kõige vähem linnastunud departemang. 60% selle pindalast on põllumaa.

Departemang on nime saanud Seine'i ja Marne'i jõe järgi.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2009) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Fontainebleau | 148 113 | 1227 | 85 |
| Meaux | 273 412 | 1200 | 142 |
| Melun | 342 933 | 1029 | 59 |
| Provins | 159 780 | 2157 | 176 |
| Torcy | 400 627 | 302 | 45 |

Vaata ka
--------

* Seine-et-Marne'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Välislingid
-----------

* Departemangu koduleht

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Oleksi Tšekal** (ukraina keeles **Олексій Чекаль**, vene keeles **Олексий Чекаль** ja **Алексей Чекаль**) on ukraina disainer, kalligraaf ja kunstiajaloolane.

Eluloolist
----------

Oleksi Tšekal sündis Ukrainas Harkivis. Kunstihariduse omandas Kiievi kunstikoolis, Harkovi riiklikus kunstikoolis ja Harkovi riiklikus disaini- ja kunstiakadeemias (ukraina keeles *Харківська державна академія дизайну і мистецтв*, lühend *ХДАДМ*). Ta on töötanud kirjakunsti õppejõuna Harkovi riiklikus disaini- ja kunstiakadeemias, Briti kõrgemas kunstikoolis Venemaal (British higher school of art and design). Praegu on ta Firenze klassikaliste kunstide akadeemia (Florence Classical Arts Academy) külalisprofessor ning juhib oma kalligraafia- ja graafikastuudiot PanicDesign.

### Tegevus kunstnikuna

Oleksi Tšekali kalligraafiaalaseid isikunäitusi on korraldatud Firenzes, Palermos, Pratovecchios, Lublinis ja mujal Euroopas. Kunstniku erialaks on keerulised projektid, milles sulavad ühte disain, kalligraafia, religioon ja kunstiajaloolised teadmised. Näiteks kombineerib ta trükitehnoloogiat käsitsi kirjutatud tekstidega ja on loonud kalligraafilisi kompositsioone erinevates materjalides, sh kivis, metallis, valatud paberis ning monumentaal-seinamaalina.

### Tegevus kunstiajaloolasena

Kunstiajaloolasena huvitub ta Lähis-Ida ja Euroopa varasest kristlikust kunstist. Kirjakunstnikuna on ta osalenud kirikute sisekujunduse loomisel ja teinud kirjakunstnikuna seinatekste ning pühapiltide tekstimotiive. Ta on aastaid uurinud ajaloolisi šrifte, sealhulgas heebrea, süüria, araabia kirju ja traditsioonilist kalligraafiat. Ta huvitub ka 20. sajandi alguse Vene futuristlike kunstnike tegevusest ja tüpograafiaeksperimentidest. Nende põhjal on ta loonud uusi kalligraafilisi ja modernseid kirjatüüpe nii kirillitsa kui ka ladina tähestiku jaoks.

### Tegevus seminaride ja töötubade juhendajana

Kunstnik on juhatanud kalligraafia ja kirjakunsti seminare Ukrainas, Valgevenes, Kasahstanis, Venemaal, Itaalias, Poolas ja ka Eestis.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2019. Vaadatud 27. veebruaril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
8. ↑

Välislingid
-----------

* Kunstniku kohta Firenze klassikaliste kunstide akadeemia kodulehel
* Valik töid tüpograafiaseminari Kirjak 2018. aasta arhiivis
* Tüpograafia- ja kalligraafiastuudio PanicDesign koduleht
* Töid online-portfoolios
**Nissan Leaf** on Nissani toodetav 5-ukseline luukpäraga esiveoline elektriauto. Esmakordselt tutvustati autot Jaapanis ja USA-s 2010. aasta detsembrikuus. 

2010. aastal pälvis esimese põlvkonna Nissan Leaf Euroopa aasta auto 2011 auhinna. 

2020. aasta maikuu seisuga oli üle maailma müüdud rohkem kui 470 000 Nissan Leafi

Esimene põlvkond (ZE0)
----------------------

Jaapanis ja USAs tuli Leaf müügile detsembris 2010, seejärel mitmes Euroopa riigis ja Kanadas 2011. aastal. *U.S. Environmental Protection Agency* (EPA) ametlik sõidukaugus 2016 mudelil 30 kWh akuga on 172 km täislaetud akuga. Tühjad Leafi akud saab laadida 80% laetuse tasemeni umbes 30 minutiga, kasutades alalisvoolu kiirlaadijat.

Esimese põlvkonna Nissan Leafil on 80 kW elektrimootor.

Maailmas müüdi üle 300 000 Leafi, millega sai sellest suurima läbimüügiga maanteekõlblik elektriauto. Detsembris 2017 oli USA maailma suurim turg 114 827 müüdud autoga, millele järgnes Jaapan peaaegu 72 500 autoga ja Euroopa peaaegu 68 000 autoga. Detsembris 2016 juhtis Euroopa turgu Norra üle 19 400 esmase registreerimisega ja Ühendkuningriik 15 000 autoga septembris 2016. Leaf oli maailma enim müüdud elektriauto 2013. ja 2014. aastal.

Autorendifirma Avis ostis 2014. aastal 400 Leafi.

* 
* 
* Nissan Leaf (paremal) laadimas TartusNissan Leaf (paremal) laadimas Tartus

Teine põlvkond (ZE1)
--------------------

Teise põlvkonna Leafi esimeseks mudeliaastaks sai 2018. Auto disaini muudeti teiste Nissani mudelitega oluliselt sarnasemaks ja suurenes nii aku mahtuvus, mis oli nüüdseks 40 kWh ning suurenes ka mootori võimsus (110 kW).

* Nissan Leaf 2019Nissan Leaf 2019
*

Viited
------

1. ↑  "100% Electric Zero-emission Nissan LEAF Debuts in Japan". 2. detsember 2010.
2. ↑  "Car Of the Year 2011: Nissan LEAF". 29. november 2010.
3. ↑  "Nissan Electric Car Sales May Already Exceed 500,000". 8. mai 2020.
4. ↑  Chuck Squatriglia (2. august 2009). "Nissan Turns Over An Electric Leaf". *WIRED*. Vaadatud 13.05.2010.
5. ↑  "Nissan delivers 300,000th Nissan Leaf". Yokohama: Nissan. 8. jaanuar 2018. Vaadatud 14.01.2018.
6. ↑  "Nissan sells a record 400 LEAF to Avis". 4. aprill 2014.
**Nissan Juke** on väike linnamaastur, mida toodab Jaapani autotootja Nissan alates 2010. aastast.

Esimene põlvkond (F15; 2010)
----------------------------

Esimese põlvkonna autot tutvustati esmalt **Nissan Qazana** nime kandva ideeautona 2009. aasta Genfi autonäitusel. 

* Nissan QazanaNissan Qazana
* Nissan QazanaNissan Qazana

Tootmisküpset autot näidati aasta hiljem 2010. aasta Genfi autonäitusel.

* Nissan Juke (2012)Nissan Juke (2012)
* Nissan Juke (2012)Nissan Juke (2012)

### Mudeliuuendus

Juke mudeliuuendust esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel. Uue disaini said esimene ja tagumine kaitseraud ning esituled, lisaks täiendati ka standardvarustust. 

### Nissan Juke Nismo RS

Nissan Juke Nismo RS on Nissan Juke kõige võimsaim versioon. Sellel on 1,6-liitrine R4 turbomootor (215 hj), paremad pidurid ja uus käigukast. Pakutakse nii esi- kui ka nelikvedu. Tavamudelist eristavad Nismo RS-i sportsummuti ja Rs-embleemid. 0-100 km/h jõuab RS kiiremini kui 7,8 sekundiga.

* Nissan Juke NismoNissan Juke Nismo
* Nissan Juke-RNissan Juke-R

Teine põlvkond (F16; 2019)
--------------------------

Teise põlvkonna esitlused toimusid 3. septembril 2019. aastal Londonis, Pariisis, Milanos, Barcelonas ja Kölnis. 

Uus mudel on eelkäijast suurema ning see on ehitatud uuele CMF-B platvormile, mida kasutavad ka 5. põlvkonna Renault Clio ja teise põlvkonna Renault Captur. Tänu tugevamate materjalide kasutamisele, on uus Juke oma eelkäijast umbes 23 kg kergem.

Viited
------

1. ↑  Mihalascu, Dan (3. september 2019). "All-New 2020 Nissan Juke Grows Up Without Losing Its Quirky Looks".