recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kasulik mudel** on leiutis, mis on uudne, millel on leiutustase ja mis on tööstuslikult kasutatav. Leiutise objektiks võib olla seade, meetod, aine, mida tunnustavad liitu kuuluvate riikide seadused.

Eestis reguleerib patendikaitsega seotud valdkonda Eesti kasuliku mudeli seadus ning mitmesugused rahvusvahelised lepingud, millega Eesti Vabariik on liitunud. Lepingute loetelu on toodud märksõna Patendiamet juures.

Leiutis on kaitstav kasuliku mudeliga, kui see:

* on uus,
* omab leiutustaset,
* on tööstuslikult kasutatav.

Leiutis on uus, kui see erineb tehnika tasemest. Tehnika tase määratakse kindlaks kogu teabe põhjal, mis enne taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva on ükskõik millises maailma osas avalikkusele teatavaks saanud kirjaliku või suulise kirjeldamise kaudu, kasutamise läbi või mis tahes muul viisil. Uudsuse kindlaksmääramisel võetakse arvesse ka Patendiametile varem esitatud patenditaotluste ja kasuliku mudeli seaduse kohaselt esitatud kasuliku mudeli registreerimise taotluste sisu vastavalt nende esitamise kuupäevale või prioriteedinõude puhul prioriteedikuupäevale.

Leiutisel on leiutustase, kui see vastava ala asjatundja jaoks endastmõistetavalt ei tulene tehnika tasemest. 

Leiutis on tööstuslikult kasutatav, kui seda saab toota või kasutada majanduses.

Vaata ka
--------

* Patendiamet
* Eesti Patendiraamatukogu
* patent
* tööstusomand
* kollektiivkaubamärk
* garantiimärk
* prioriteet

Välislingid
-----------

* Kasuliku mudeli seadus
17. rahvusvahelise astronoomiaolümpiaadi osalejad.
**Olümpiaad** on õpilastele või üliõpilastele mõeldud mitmevooruline teadmiste võistlus kindlas aines.

Riiklikud olümpiaadid Eestis
----------------------------

Eesti meeskond koos juhendajatega Rahvusvahelisel Loodusteaduste Olümpiaadil 2010. aastal Nigeeria.
Eestis koosneb olümpiaad tavaliselt koolivoorust, piirkondlikust voorust ja vabariiklikust voorust. Mitmete olümpiaadide puhul moodustatakse vabariikliku vooru võitjatest võistkond, kes esindab Eestit rahvusvahelisel olümpiaadil.

2007/2008 õppeaastal korraldati Eestis kooliõpilastele olümpiaade järgmistes ainetes:

* Ajalugu
* Bioloogia
* Eesti keel võõrkeelena
* Emakeel
* Filosoofia
* Füüsika
* Geograafia
* Informaatika
* Inglise keel
* Keemia
* Lingvistika
* Loodusteadused
* Majandus
* Matemaatika
* Muusikaõpetus
* Saksa keel
* Soome keel
* Tööõpetus
* Vene keel emakeelena
* Vene keel võõrkeelena

Vaata ka
--------

* Rahvusvaheline füüsikaolümpiaad
* Rahvusvaheline teadusolümpiaad (inglise keeles *International Science Olympiad*)
* Euroopa Liidu loodusteaduste olümpiaad (inglise keeles *European Union Science Olympiad*)

Kirjandus
---------

* Viire Sepp, doktoritöö: "Estonian Olympiads: Their psycho-educational function in supporting talented students", 2008, ISBN 9789985405499 PFD (kokkuvõte)

Välislingid
-----------

* Eesti koolinoorte olümpiaadid
**Kavilda mõis**, ka **Vana-Kavilda mõis** (saksa keeles *Kawelecht*, ka *Alt-Kawelecht*) oli riigimõis, varem rüütlimõis Puhja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda. 

Mõis tükeldati aastal 1868, sealjuures eraldati 125 hektarit maad tulevase Kavilda kiriku kirikumõisa tarbeks.

Ajalugu
-------

Ajavahemikul 1744–1751 eraldati Kavilda mõisast ala, kus asutati Uue-Kavilda mõis. Vanemat mõisat hakati nimetati **Vana-Kavilda mõisaks** (saksa keeles *Alt-Kawelecht*).

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 24.01.2016)
2. ↑
3. ↑  Uue-Kavilda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018)
4. ↑  Kavilda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018)

Kirjandus
---------

* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 10–12 .
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 366 .

Puhja kirik
Puhja kihelkond

**Kirik**: Puhja Püha Dionysiuse kirik  

**Mõisad**: Puhja kirikumõis | Kavilda mõis | Pala mõis | Suure-Konguta mõis | Suure-Ulila mõis | Teedla mõis | Uue-Kavilda mõis | Väike-Konguta mõis | Väike-Ulila mõis
**Om** (vene keeles Омь) on Irtõši parempoolne lisajõgi. Ta suubub Irtõši Omskis, mis on Omi järgi nimetatud.

Jõgi algab Novosibirski oblastist Vasjuganje tasandikult. Jõe lähte geograafilised koordinaadid on 56°16'N 81°33'O. Jõgi voolab läände. Ta läbib Kuibõševi, seejärel suubuvad temasse paremalt Itša ja Tarta, siis jõuab ta Omski oblastisse, läbib Kalatšinski ja Kornilovka ning suubub Omskis Irtõšši. Suudme geograafilised koordinaadid on 54°58'N 73°22'O. Omi veed jõuavad Obi kaudu Põhja-Jäämerre.

Jõe nimi pärineb turgi keeltest, kus sõna "om" tähendab 'vaikne'. Jõe lähe asub merepinnast 140 m kõrgusel, suue 69 m kõrgusel ja jõgi on 1091 km pikk, mis tähendab, et tema langus on 71 m ja lang 6,5 cm/km, mis suhteliselt väike, kuigi näiteks Irtõši ja Obi lang on veelgi väiksem.

Omi valgla on 52 600 km² ning vooluhulk 121 km kaugusel suudmest 64 m³/s ja suudmes 52 m³/s.

Omi suue asub 1831 km kaugusel Irtõši suudmest ja 2993 km kaugusel Põhja-Jäämerest.

Jõeorg on 3–8 km lai ja läbilõikelt trapetsikujuline. Selle servad on ülemjooksul lauged, alamjooksul järsemad. Lamm on katkendlik, 250 m kuni 3 km lai, kaetud kohati metsa ja kohati niiduga, aga kohati on lammil puud maha võetud ja lamm üles haritud. Jõesäng on mõõdukalt käänuline ja jõeharudeta. Jõeoru laius on madalvee ajal 40–84 m, aga loogete kohal võib ulatuda 110–220 meetrini. Vee sügavus on koolmekohtadel 0,3–1,5 m, hauakohtadel 2,0–4,1 m. Jõe voolukiirus on üldiselt 3–4 dm/s, maksimaalselt 14 dm/s.

Põhiliselt toitub Om lume sulamisveest. Madalvesi on maist juulini, mõnikord augustini. Om jäätub oktoobri lõpus või novembri alguses ja vabaneb jääkattest aprillis või mai alguses.

Nõukogude võimu ajal oli Om laevatatav keskjooksul 369 km ulatuses Kuibõševist Ust-Tarkani, aga tänapäeval ei kuulu Om Venemaa siseveeteede hulka. Selle põhjuseks on asjaolu, et Vasjugani sood muutuvad globaalse kliimamuutuse tulemusena järjest kuivemateks ja nendest väljuvad jõed kipuvad järjest enam kuivama.

1980. aastatel vähenes vee voolukiirus Omis oluliselt ja jõgi hakkas õitsema. Et veidi liigutada seisvat vett, sõideti õhkpadjal laevadega jõgi suuremas osas selle pikkusest läbi. Ent ka selleks oli tarvis jõge sildade all prahist puhastada.

Viited
------

1. ↑  Suur maailma atlas, lk. 99

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Om (jõgi)** |
**Avaliku elu tegelane** on õigusteaduse mõistes inimene, kes on kas avaliku võimu teostaja või suudab mõjutada poliitikat, äri või ühiskondlikke valikuid. Avaliku elu tegelase tegevus on avalik, kuid seda üksipäini avaliku elu tegelasena. Näiteks kui inimene avab võimuesindajana teed, silda või kooli, siis sellisena näitab ta end tahtlikult avalikkusele, aga kui ta metsas seeni korjab, siis ta ei ole avalikus rollis. Ka tema pereliikmed ei esinda teda tema igapäevatöös.

Avaliku elu tegelane võib olla kuulsus (inglise keeles *celebrity*), prominent või staar, kuid ei pea seda olema. Iga kuulus inimene ei ole automaatselt avaliku elu tegelane juriidilises mõttes.

Andmete avaldamine
------------------

Kõikide inimeste, kaasa arvatud avaliku elu tegelaste isikuandmete töötlemisel ja avaldamisel tuleb lähtuda isikuandmete kaitse seadusest. Isikuandmed loetakse avalikustatuks juhul, kui nende põhjal on võimalik isik tuvastada; selle täpsemad tingimused võivad sõltuda juhtumist.. Kui keegi on avalikustanud inimese isiklikke andmeid, siis isikuandmete kaitse seadus lubab igal inimesel nõuda oma andmete avalikustamise lõpetamist ilma edasise põhjenduseta. Inimesel on õigus oma andmeid ise avaldada ja samuti õigus nõuda avalikustamise lõpetamist, välja arvatud juhul, kui avalikustamist põhjendab ajakirjanduse õigus käsitleda teemat seoses avaliku huviga või kui mõni haldusorgan avaldab kellegi nime seadusega ettenähtud korras.

Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklis 10 tagatud ajakirjandusvabadus tähendab, et ajakirjandus peab saama avaldada infot, mis aitab kaasa debatile demokraatlikus ühiskonnas, näiteks kui see puudutab poliitikute ülesannete täitmist. Kui info puudutab üksnes avalikkuse uudishimu rahuldamist kellegi eraelu detailide suhtes, mis ei ole seotud tema avalike ülesannete täitmisega, ei aita see kaasa ühiskondlikule debatile. Sel juhul on teabe avaldamise taga majandushuvid, mis ei kaalu üles inimese huvi eraelu puutumatusele.

Avaliku teabe seadus reguleerib teabekandjale jäädvustatud ja dokumenteeritud teavet, mis on saadud või loodud seaduses või selle alusel antud õigusaktides sätestatud avalikke ülesandeid täites, ning selle käsitlemist riigiasutustes. Eesti Vabariigi põhiseaduse § 26 ütleb, et igaühel on õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele. Riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud ei tohi kellegi perekonna- ega eraellu sekkuda muidu kui seaduses sätestatud juhtudel ja korras tervise, kõlbluse, avaliku korra või teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks, kuriteo tõkestamiseks või kurjategija tabamiseks.

Vaata ka
--------

* Avaliku teabe seadus
* Isikuandmete kaitse seadus
* Staar
* Prominent

Viited
------

1. 1 2  Kuidas kaitsta tavalist inimest kriminaalsaates? Intervjuu andmekaitseinspektsiooni peadirektor Viljar Peebuga. Õhtuleht, 1. november 2008.
2. ↑  Õiguskantsleri vastus politseiametile detsember 2007[*kõdulink*]
3. ↑  Isikuandmete kaitse seadus, § 4
4. ↑   Õiguskantsler Andmekaitse inspektsioonile. dets 2007[*kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Avaliku teabe seadus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib albaania kirjanikust; näitleja kohta vaata artiklit Naim Frashëri.* |

---

Naim Frashëri
**Naim Frashëri** [n'aaim fr'aašri] (25. mai 1846 Frashër (Lõuna-Albaania) – 20. oktoober 1900 Kızıl Toprak (Türgi)) oli albaania romantiline kirjanik, Albaania rahvusliku taassünni Rilindja kombëtare väljapaistev tegelane koos oma vendade Sami Frashëri ja Abdyl Frashëriga, usutunnistuselt Bektashi moslem.

Elukäik
-------

Isa oli vaesunud bei Përmeti ringkonnast Frashërist. Naim õppis Janinë kreeka gümnaasiumis "Zosimea". 

Oli Türgi ametnik Sarandës, Beratis ja Janinës. Aastal 1882 kutsuti ta tööle Konstantinoopolisse, kus ta oli Haridusministeeriumi juures asuva tsensuurikomisjoni liige ja direktor, kellena ta aitas kaasa paljude albaaniakeelsete raamatute väljaandmisele, saades mõnikord mööda minna albaaniakeelsete raamatute ja publikatsioonide keelust. Võttis aktiivselt osa albaanlaste vabadusvõitlusest. Sageli pidi ta oma teostele alla kirjutama nimetähed (N. H. N. H. F. või N. F.), sest need olid Türgi võimude poolt keelatud. Neid tuli Albaaniasse salaja sisse tuua.

Looming
-------

Hakkas varakult luuletama. Kirjutas algul pärsia keeles. Kokku kirjutas ta 22 teost: neli türgi keeles, ühe pärsia keeles, kaks kreeka keeles ja 15 albaania keeles. 

Kirjutas patriootilisi poeeme ja rahvalikku lüürikat, mis oli algul pärsia luule tugeva mõju all, hiljem ka prantsuse luule mõju all. Ta tõlkis ka mitu Jean de la Fontaine'i valmi. 

Poeem *Karjandus ja põllundus* kirjeldab karjuse ja põlluharija tegevust. Vahele on pikitud ülistust Albaania loodusele ja igatsushüüdeid kodumaa järele.

Poeem *Skanderbegi lugu* jutustab Albaania rahvuskangelase Skanderbegi eluloo, põimides vahele fantastilisi episoode. 

Tõlkis Homerose *Iliase*. Kirjutas didaktilise ja (islami)usulise sisuga kirjutisi. 

Frashëril oli suur mõju 19. ja 20. sajandi albaania kirjandusele.

Naim Frashëri nime kannavad orden (selle ordeni on saanud ka ema Teresa) ja kirjastus.

Teosed
------

* *Bagëti e bujqësia* ("Karjandus ja põllundus"; Bukarest 1886): patriootiline lüüriline poeem
* *O alithis pothos ton skipetaron* ("Albaanlaste tõeline soov"; 1886): patriootiline poeem kreeka keeles
* *Vjersha* ("Luuletused"; 1886): luulekogu
* *Luletë e verës* ("Suveõied"; 1890): luulekogu (isamaa, mõtte- ja atmastusluule)
* *Mësimet* ("Õpetused"; 1894): didaktilised kirjutised
* *Parajsa dhe fjala fluturake* ("Paradiis ja lendsõnad")
* *Histori' e Skënderbeut* ("Skanderbegi lugu", 1898): peateos, eepiline poeem
* *Qerbeleja* (1898): poeem maailma loomisest islamiusu järgi ja Karbalā’ lahingust
* *Fjalët e qiririt* ("Küünla sõnad")
* *Gjuha jonë* ("Meie keel")
* *O Eros* ("Oo armastus"): kreekakeelne poeem
* *Shqipëri, o jetëgjatë* ("Albaania, elagu")
* *Tehajylat* ("Unistus"; 1885): pärsiakeelne poeem
* *Ti, Shqipëri, më jep nder!* ("Sina, Albaania, anna mulle au")
* *Tradhëtorëtë* ("Reeturid")
* *Ujku dhe qëngji* ("Hunt ja lammas")

Välislingid
-----------

* Portree
* Portree ja luuletused albaania keeles
**"Naine vaagnaga"** ehk **"Eva"** on Tallinnas Tornide väljakul asuv purskkaev.

Kirjeldus
---------

Purskkaev koosneb pronksist kujust ning graniidist postamendist ja ringraketest. Kuju autor on skulptor Juhan Raudsepp ning see on õhukesel pronksplaadil istuv naisakt, vasak jalg istmiku all, parema jala põlv püsti. Kummargil figuuri kohal on peale ja käelabadele toetuv kumer vaagen. 

Kuju on kinnitatud nelinurksele postamendile, mille laiema ülaosa all on dekoratiivne voluut. Purskkaevu sisemist kogumisbasseini ümbritseb ringikujuliselt 110 sentimeetri kõrgune graniitrake, välisküljel ühtlaste vahedega asetseva nelja väikese vett purskava pronksist kalapeaga. Need täidavad veega välise, 77 sentimeetri laiuse basseini, mida ümbritseb 25 sentimeetri kõrgune graniitrake.

Ajalugu
-------

Raudsepp olevat saanud enda käsutusse Keskvanglast uue juurdeehitise kohalt väljalõhutud kaevu (püstitatud aastatel 1842–1847 Kaitsekasarmu jaoks) graniitrakked, millest ta tegi purskkaevu ümbrise.

Raudsepp tegi 1934. aastal ka kipsist fontäänifiguuri, mille ta esitas Kunstihoone avanäitusele. Naise keha võluvat plastilisust ja ilmekust käsitledes püüdis seda lahendada dekoratiivses laadis. 

Tolleaegne Tallinna peaarhitekt Herbert Johanson olevat teinud Raudsepale ettepaneku figuuri loomiseks purskkaevule väikesel skvääril Tornide väljakul (purskkaev koos raketega oli juba olemas). Sinna näis kujuri arvates paremini paigutuvat juba olemasolev purskkaevu kavand, mis oli olnud väljas Kunstihoone avanäitusel. 

Figuur valati pronksi 1936. aastal ja asetati olemasolevale purskkaevule Tornide väljakul. See oli skulptor Raudsepa esimene töö selles valdkonnas.

Hinnangud
---------

* "Fontääniskulptuur on üldmõjult dekoratiivne, vormikäsitlus teravusi vältivalt ümar ja pehmejooneline, siluetimõju rahulik. Skulptuuriga liitub vaagnalt langev vee mänglemine".
* "Skulptuuriga on kunstnik saavutanud emotsionaalse seose loodusega ja seda üsna lihtsa võtte abil: vaagnat pea kohal hoidev naine on paigutatud langevate veenirede keskele, mis eraldavad teda loodusest ja ühtlasi liidavad sellega".

Viited
------

1. ↑  Kultuurimälu peab hoidma Postimees 1. juuni 1996
2. ↑  Heino Gustavson. Kindlusrajatis – kasarm – vangla". // Vana Tallinn III (VII). Estopol. Tallinn 1993. Lk 75
3. ↑  M. Eller. Monumente ja dekoratiivskulptuure. Tallinn, 1978
4. ↑  V. Viilmann. Juhan Raudsepp. Tallinn, 1984

Välislingid
-----------

* Naine vaagnaga kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Vargad viisid hinnalise skulptuuri 6. detsember 2000. Õhtuleht
Rahvusraamatukogu direktor Janne Andresoo allkirjastamas avaliku omandi manifesti 19. oktoobril 2017, järge ootab Tallinna Ülikooli raamatukogu direktor Andres Kollist
Muinsusmaitseameti direkor Siim Raie allkirjastamas avaliku omandi manifesti
**Avaliku omandi manifest** on 2010. aastal Euroopa Komisjoni Communia projekti raames loodud manifest, mille eesmärgiks on säilitada, tugevdada ning mõtestada avaliku omandi kui "elutähtsa ressursi olemust ja rolli" tänapäeval ning mis visandab "avaliku omandi terviklikkuse tagamiseks vajalikud põhimõtted ja juhtnöörid".

Manifesti on allkirjastanud paljud digiõiguste organisatsioonid üle maailma ning tuhanded erasisikud. Manifest tõlgiti eesti keelde 2017. aastal Wikimedia Eesti eestvedamisel.

Eestis on manifesti allkirjastanud Eesti Rahvusraamatukogu, Wikimedia Eesti, Tallinna Ülikooli Akadeemiline Raamatukogu, Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing, Eesti Fotopärand, Open Knowledge Estonia, Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium, Digitaalhumanitaaria Selts, Internet Society Estonia, Eesti Loodusmuuseum, Tartu Ülikooli Raamatukogu, Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Keele Instituut, Muinsuskaitseamet, Tartu Kunstnike Liit ja Tartu Kunstimuuseum.

Vaata ka
--------

* Creative Commons
* Vaba sisu
* Avatud teadmus

Viited
------

1. ↑  Avaliku omandi manifest Wikimedia Eesti wiki

Välislingid
-----------

* Avaliku omandi manifest (Wikimedia Eesti lehel)
* "Eesti mäluasutused allkirjastavad Rahvusraamatukogus avaliku omandi manifesti" Sirp, 18. oktoober 2017
Creative Commonsi 2010. aastal välja pakutud avaliku omandi tähis (Public Domain Mark).

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib intellektuaalomandi mõistest; omandiõiguse mõiste kohta vaata artiklit ühiskondlik omand* |

---

**Avalik omand** (ingl *public domain*) on Angloameerika õiguses kogum vaimse tegevuse tulemeid, mis on intellektuaalomandi õiguse kaitseta, sest kaitse kehtivus on lõppenud, kaitse on kaotatud või kaitset ei kohaldata. Avalikus omandis on näiteks teosed, kaubamärgid ja patendid, mille õiguskaitse kehtivus on lõppenud, mõnel juhul vaimse tegevuse tulemid, millele pole õiguskaitset taotletud või mida ei peeta õiguskaitse vääriliseks, Ühendriikides ka keskvalitsuse teosed, mis on valminud teenistuskohustuste täitmisel. Avalikku omandisse kuuluvaid töid saab taasavaldada, muuta ja muul viisil kasutada eraldi luba küsimata ja litsentsitasu maksmata.

Kuna vähesed jurisdiktsioonid, kui üldse mõni, reglementeerivad, kuidas kaotada intellektuaalse omandi õiguse kaitse, mis tekib iseenesest, siis sellise kaitsega teoste avalikku omandisse andmine ei pruugi olla üheselt võimalik. Mõnes riigis pole autoriõigusest loobumine võimalik, eriti isiklikest õigustest loobumine. Sellisel juhul on ligidaselt teose avalikku omandisse andmisega võimalik kasutada litsentsi, millega loobutakse pöördumatult nii paljudest õigustest kui võimalik.

Mõnikord võidakse avalikku omandisse kuuluvaks pidada ka autoriõiguse kaitseta üldkasutatavaid teoseid, mille päritolumaa jurisdiktsioonis avaliku omandi mõiste puudub, või ka teoseid või muid töid, mis omavad päritolumaal õiguskaitset, aga mis on piiranguteta üldkasutatavad.

Vaata ka
--------

* Avaliku omandi manifest
* Avaliku omandi päev
* Avalik ruum

Viited
------

1. 1 2  About CC0 — "No Rights Reserved". Creative Commons. Vaadatud 12.02.2014.
2. ↑  Public Domain Charter. Europeana Collections, vaadatud 16.08.2016.
3. ↑  public domain. Terminid, mkm.ee, vaadatud 16.08.2016.
4. ↑  Grandi taotlemise juhend 2012. ETF grandid. Eesti Teadusagentuur, vaadatud 16.08.2016.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Avalik omand** |

* Eesti Rahvusraamatukogu selekteeritud vabakasutuses teoste kogum Eesti Rahvusbibliograafia andmebaasis (ERB)
1963. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Tallinnas, aasta varem valminud Kalevi spordihallis (praeguse aadressiga Juhkentali 12). Eesti NSV võitis 7:3.

  

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) – Ossi Palvalin (Soome), tulemus pole teada

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Börje Karvonen (Soome) – Mart Keersalu (Eesti NSV), tulemus pole teada

Sulgkaal (kuni 57 kg): Jorma Limmonen (Soome) – Harry Kozlovski (Eesti NSV), tulemus pole teada

Kergekaal (kuni 60 kg): Antero Halonen (Soome) – Toivo Laitamm (Eesti NSV) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Priidik Kippar (Eesti NSV) – Mauri Ruonala (Soome), tulemus pole teada

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Boriss Kurotškin (Eesti NSV) – Pertti Purhonen (Soome), tulemus pole teada

I keskkaal (kuni 71 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Kurt Mattsson (Soome) 3 - 0 

II keskkaal (kuni 75 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Risto Jaakkola (Soome), tulemus pole teada

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Vladimir Šuvalov (Eesti NSV) – Urho Harjula (Soome), tulemus pole teada

Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) – Tapio Pakkanen (Soome) 3 - 0

Vaata ka
--------

* Eesti-Soome maavõistlused poksis

Kirjandus
---------

* A. Randmeri. "Enne maavõistlust". *Spordileht* 11.11.1963
* "Homme "Kalevi" Spordihallis. Eesti NSV – Soome maavõistlus poksis". *Spordileht* 15.11.1963
* "Maavõistlus poksis. Eesti NSV–Soome 7:3". *Spordileht* 18.11.1963
**Kayla Jane Barron** (sündinud 19. septembril 1987) on Ameerika Ühendriikide mereväelane, insener ja NASA astronaut.

Pärast keskkooli lõpetamist 2006. aastal, astus Barron Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemiasse ja sai 2010. aastal bakalaureusekraadi süsteemitehnikas. Pärast akadeemia lõpetamist, sai asus ta õppima Cambridge'i Ülikooli ning sai 2011. aastal magistrikraadi tuumatehnika erialal. Pärast ülikooli lõpetamist, sai Barronist esimesi naismereväelasi, kes saadeti ohvitseriks allveelaevale. Pärast väljaõppe lõppu asus ta teenima Ohio-klassi allveelaeval USS Maine ning osales kolmes patrullis. Enne NASA astronaudiks saamist, oli Barron Mereväeakadeemia superintendendi abi.

Barron valiti NASA astronaudiks 2017. aastal. Ta määrati SpaceX Crew-3 meeskonnaliikmeks, mis startis 11. novembril 2021 ning oli 66. ja 67. ekspeditsiooni liige. Barron saabus tagasi Maale 6. mail 2022.

Viited
------

1. ↑  "Blast off for scholar as she heads into space". *Gates Cambridge*. Vaadatud 22. oktoober 2022.
2. ↑  "Kayla Barron NASA Astronaut". *NASA*. Vaadatud 22. oktoober 2022.
**Avaliku teenistuse tippjuhtide valiku komisjon** on Riigikantselei juures tegutsev komisjon, mis korraldab avalikke konkursse ministeeriumi kantsleri, asekantsleri, Riigikantselei direktori või valitsusasutuse peadirektori ametikohale.

Tippjuhtide valiku komisjoni esimees on riigisekretär ja selle koosseisu määrab Vabariigi Valitsus. Tippjuhtide valikukomisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa komisjoni esimees ja vähemalt pooled liikmetest. Tippjuhtide valiku komisjon võtab otsuse vastu koosolekust osavõtjate häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl.

Koosseis
--------

### märts (2022)

* Eesti riigisekretär Taimar Peterkop (esimees)
* Rahandusministeeriumi kantsler Merike Saks (komisjoni aseesimees)
* Sotsiaalministeeriumi kantsler Maarjo Mändmaa
* Riigimetsa Majandamise Keskuse peadirektor Mikk Marran
* personalijuhtimise tunnustatud ekspert Piret Jamnes
* tippjuhtide kompetentsikeskuse juhataja Maria Kütt
* tippjuhi ametikohale vastava ministeeriumi kantsler

Viited
------

1. ↑  Tippjuhtide värbamine ja valik. Riigikantselei veebisait.
**Avalikkus Vägivalla Vastu** (slovaki keeles ***Verejnosť proti násiliu***, lühend **VPN**) oli demokraatlik poliitiline liikumine Slovakkias 1989–1992. 

Liikumine tekkis sametrevolutsiooni ajal 17. novembril või 20. novembril 1989 (kaks tundi pärast Kodanike Foorumi asutamist Tšehhis) ning oli tollane peamine opositsioonijõud. Selle algatajate seas olid Milan Kňažko, Ján Budaj, Fedor Gál ja Jozef Kučerák.

Liikumise põhinõue oli vabade valimiste korraldamine. Esimesed vabad valimised toimusid 1990 (1990. aasta Tšehhoslovakkia parlamendivalimised, 1990. aasta Slovakkia parlamendivalimised). 

Märtsis 1991 tekkis liikumise raames Vladimír Mečiari juhtimisel platvorm "Demokraatliku Slovakkia eest" (*Za demokratické Slovensko*, VPN-ZDS), mis varsti eraldus omaette organisatsiooniks Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest (*Hnutie za demokratické Slovensko*). Eraldumine vormistati partei kongressil 27. aprillil 1991. 

Partei ülejäänud mõju jäi aina väiksemaks ning enamik liikmeid moodustas Kodanike Demokraatliku Liidu (*Občianska demokratická únia*, lühend VPN (ODÚ-VPN), aastast 1992 lihtsalt ODÚ). Novembris 1992 pärast kaotust parlamendivalimistel (valimised võitis Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest) läks see laiali.

Liikumise poliitikuid
---------------------

* Ján Budaj
* Martin Bútora
* Milan Čič
* Fedor Gál
* Ivan Gašparovič
* Roman Hofbauer
* Milan Kňažko
* Michal Kováč
* Gustáv Krajči
* Vladimír Mečiar
* Vladimír Ondruš
* Martin Pado
* Martin Porubjak
* Stano Radič
* Ladislav Snopko
* Ján Süli
* František Šebej
* Peter Tatár
**Peter Christian Bredal** (ka **Bredahl**; vene keeles *Пётр Петрович Бредаль*; 1683 Trondheim – 1756) oli Norra mereväeohvitser Venemaa Keisririigi teenistuses.

Elulugu
-------

1703. aastal astus ta admiral Cornelius Cruysi soovitusel alamleitnandina Vene laevastikuga. 1709. aastal sai kaptenleitnandiks, 1710. aastal teenis Aasovi merel laevaülemana, 1712. asus teenima Balti laevastikus, aasta hiljem sai 4. järgu kapteniks.

7. augustil 1714 osales ta Hankoniemi lahingus (Riilahti lahing) Hanko juures. 

1715. aastal sai ta 3. järgu kapteniks ja seitsmest laevast koosneva eskaadri komandöriks. 20. aprillil 1715 lahkus Tallinnast nelja laevaga (Samson 36, Sv. Pavel 32, Sv. Petr 32 ja Diana 18 kahuriga) ründama rootslasi Läänemerel, ning tal õnnestus neist kolm (Enhdrning 18, Esperance 11 ja Stockholm Gallej 10 kahuriga) Vindavi juures sõjasaagiks võtta, millega naasis Tallinna mai alguses.

1717. aastast 2. järgu kapten ja 1720. aastast 1. järgu kapten.

Aastatel 1730–1732 oli ta Tallinna sadama kõrgeim komandör.

1731. aastal kanti kontradmiral Bredal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.

1733. aastal asus kõrgeima komandörina juhtima Arhangelski sadamat ja võttis Peter von Lacy juhtimisel osa 1736. aastal Vene-Türgi sõjas toimunud Azovi vallutamisest.

1739. aastal sai ta viitseadmiraliks.

Autasud
-------

* Püha Aleksander Nevski orden 1741

Perekond
--------

Abiellus hollandi päritolu Taani-Norra kindrali Wyllem de Coucheroni (surn. 1689) (inglise *Willem Coucheron*) pojatütre Blanceflor Sophie Coucheroniga. Abielust sündis:

* Peter Bredal noorem, Holsteini ülemjäägermeister, kammerhärra ja rüütel, Püha Aleksander Nevski orden kavaler (1760), Püha Andrease ordeni kavaler (1761), Ulila mõisnik (1762) Ulilas, Tartumaal

Vaata ka
--------

* Peder Jensen Bredal (ka Peter Jensen Bredal; surn. 1658), Taani admiral

Viited
------

1. ↑  August Wilhelm Hupel: 20. Bredahl — *Materialen zu einer estländischen Adelsgeschichte* ("Nordische Miscellaneen" St. 18-19), Riga: Hartknoch 1789, lk. 59
2. ↑  Stryk, Leonhard von (1877). *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil, Der ehstnische District mit vier karten*. Dorpat: C. Mattiesen. Lk-d 514 lk. lk.15
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuni 2008. Vaadatud 31. jaanuaril 2009.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Esmarch, Knut: "Familien Bredal" DK [60\*fb]
* Anderson, R.C. "Naval wars in the Baltic during the sailing-ship epoch, 1522-1850", Gilbert-Wood, London, 1910.
* Grannes, Alf (1982). *Peter Bredal : russisk admiral fra Trondheim : materialer til en biografi*. Bergen: Universitetet i Bergen. Russisk institutt. Lk-d 54 lk. ISBN 8290249012. (norra keeles)

Välislingid
-----------

* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust (1930)
* Dansk biografisk Lexikon / III. Bind. Brandt - Clavus /; Dansk biografisk Lexikon / III. Bind. Brandt - Clavus /; 36 (1887-1905)
* Simon Ellefsen: Peter Christian »Petrowitch« Bredal, DK 2000
**Ebba-Marie Saral** (sündinud **Ebba-Marie Vimberg**; 10. mai 1890 Haljala, Virumaa – 20. aprill 1942 Sverdlovsk, Nõukogude Liit) oli käsitööõpetaja ja -edendaja, Eesti Naiskodukaitse loojaid ja Naiskodukaitse Tartu ringkonna esinaine.

Elukäik
-------

Õppis aastatel 1897–1904 kodus kodukooliõpetaja juhendamisel saksa tütarlastekooli kava järgi ning jätkas kutseõpinguid kangakudumise kursustel Rakveres. Aastatel 1907–1911 täiendas end kudumise alal Helsingis. Koolivaheaegadel oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi käsitöökursuste korraldaja ja õpetaja. 1909–1911 oli Käsitöölehe toimetaja. Oli õpetajaks paljudel käsitöökursustel ja -näitustel. Hiljem täiendas end ka mitmel pool välismaal, sealhulgas Šveitsis, Saksamaal ja Rootsis. Alates 1922. aastast oli Tartu Naisseltsi käsitöökooli kudumisosakonna juhataja.

Põhitöö kõrvalt lõi kaasa ühiskondlikus elus, näiteks tegutses Tallinnas Lasteabis – laste hoolekandega tegelevas seltsis. Ebba Sarali algatusel kutsuti Tartus kokku Kaitseliidu naisliikmete esimene kongress, kus pandi alus Eesti naiskodukaitsele. Peale selle oli Saral tegev Tartu Naisühingus, Tartu Eesti Põllumeeste seltsis jm.

Ebba Saral, ta abikaasa Karl Saral ja nende kaks poega küüditati 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu. Ta hukati Sverdlovski vanglas 20. aprillil 1942. Tema viimne puhkepaik on siiani teadmata. 24. juulil 1991 avati Ebba Saralile mälestuskivi Pihuveres. Abikaasa Karl Sarali põrm toodi 2009. aasta juulis Eestisse ja koos sellega sümboolselt ka Ebba Sarali põrm.

Tunnustus
---------

Ebba Saralile anti Eesti Punase Risti 4. järgu rist, Kaitseliidu valgeristi III klass, Kotkaristi V klass, Naiskodukaitse teenetemärk, Soome kaitseliidu hõberist, Läti kaitseliidu teeneterist, Valgetähe 4. järgu teenetemärk, Lotta Svärdi teenetemärk jm.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Ebba Saral 50-a". *Uus Eesti*. 9. mai 1940.
2. 1 2  Kairit Henno (3. juuli 2009). "Endine Tartu ringkonna esinaine Ebba Saral maeti kodumaa mulda". *Naiskodukaitse koduleht*.
3. ↑  Tõnismägi, Heino (15. aprill 2023). "Hullem kui mõrvamine. Eesti naiskodukaitse juhid kaotasid isamaalisuse tõttu elu, nende mantlid anti riigi tuludesse". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 19. aprillil 2023.
4. ↑  "Eesti monumentide e-kataloog".
**Viktor Pihlak** (15. detsember 1886 Sammuli mõis, Viljandimaa – 10. juuli 1967 Tallinn) oli eesti arhitekt, insener ja tööstur.

Elulugu
-------

Viktor Pihlak oli telliskivitöösturi poeg.

Õppis 1901–1904 Tallinnas Jukkumi Erareaalkoolis, 1904–1907 Viiburi Reaalkoolis, lõpetas 1912 Riia PI I järgu ehitusinsenerina. 1912–1913 töötas Tartus arhitekt G. Hellati ehitusbüroos, oli 1913–1914 Liivimaa Hüpoteegiseltsi insener, 1914–1919 Tallinna linnainsener, 1918–1919 õpetas ETS-i tehnilistel erikursustel mehaanikat, staatikat ja grafostaatikat. 1919 oli vabatahtlikuna Vabadussõjas, 1919–1920 Kaubandus-Tööstusministeeriumi asjadevalitseja ja ministriabi, 1920–1940 ehitusettevõtja ja telliskivitööstur, seejärel insener. 

Arreteeriti NKVD poolt, oli 1951–1956 Narva vanglas, 1959–1966 RPI Eesti Projekt insener.

Teadustöö
---------

Uuris ehitusainete omadusi ja tehnoloogiat ning ehituse ökonoomikat ja korraldamist.

Isiklikku
---------

Ta oli Üliõpilasselts Liivika asutajaliige.

Ta oli Artur Aleksander Pihlaku ja Eduard Pihlaku vend.

Teoseid
-------

* Sideained. // ETS-i Tehn Ringvaade (1919) 1
* Puudamaks. // ETS-i Ringvaade (1919) 2.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EAT, 236
* Eesti majandustegelased, 158
* TT ja TTÜ BL 1918–1944, 47–48
* Ehitusinsenerid TPI-st, 12.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Ivan Franjic 2014. aastal Moskva Torpedo särgis
**Ivan Frankie Franjic** (sündinud 10. septembril 1987 Melbourne'is) on Austraalia jalgpallur. Ta mängib Austraalia kõrgliiga klubis Macarthur paremkaitsjana.

Ta alustas klubikarjääri Austraalia madalamate liigade klubides. 2009. aastal liitus ta Austraalia kõrgliiga klubiga Brisbane Roar, kelle koosseisus võitis kahel hooajal Austraalia kõrgliiga põhihooaja ja kolmel korral finaalseeria. Hooaegadel 2010–11 ja 2013–14 valiti ta Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.

2014. aastal liitus ta Venemaa kõrgliiga klubiga Moskva Torpedo, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu. Ta lahkus klubist juba järgmise aasta kevadel, sest klubi ei suutnud oma mängijatele palka maksta.

2015. aastal naasis ta kodumaale, liitudes Melbourne Cityga.

2015. aastal valiti ta A-League'i kümnendi sümboolsesse koosseisu.

2017. aastal mängis ta mõnda aega Lõuna-Korea kõrgliigas Daegus.

Hooajal 2017–2018 mängis ta taas Brisbane Roaris. 2018. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Perth Gloryga. 2020. aasta septembris sõlmis Franjic lepingu äsja Austraalia kõrgliigaga liitunud klubiga Macarthur.

Austraalia jalgpallikoondises tegi Franjic debüüdi 2012. aasta detsembris. Ta kuulus Austraalia koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. 2015. aastal tuli ta koondisega Aasia meistriks.

Saavutused
----------

Brisbane Roar
* A-League'i põhihooaeg: 2010–11, 2013–14
* A-League'i finaalseeria: 2010–11, 2011–12, 2013–14

Melbourne City
* FFA Cup: 2016

Perth Glory
* A-League'i põhihooaeg: 2018–19

Viited
------

1. ↑  "Ivan Franjic leaves Brisbane Roar for Torpedo Moscow". The Guardian. 4.9.2014. Vaadatud 22.1.2019

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Franjic
* 3 Davidson
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Spiranovic
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Taggart
* 10 Halloran
* 11 Oar
* 12 Langerak
* 13 Bozanic
* 14 Troisi
* 15 Jedinak (c)
* 16 Holland
* 17 McKay
* 18 Galekovic
* 19 McGowan
* 20 Vidošić
* 21 Luongo
* 22 Wilkinson
* 23 Bresciano
* Treener: Postecoglou

 | Austraalia |
Eesti Entsüklopeedia reklaamleht
**Eesti Entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist** oli väliseestlaste poolt aastatel 1957–1959 Stockholmis välja antud entsüklopeedia, mida jõuti välja anda kaks vihikut (512 veergu, kuni märksõnani *Boose*).

Entsüklopeedia tegevtoimetaja oli Heino Meister. Entsüklopeedia andis välja kirjastus Estonia. Teos pidi tulema 20 vihikus, 13 000 märksõnaga, 2500-leheküljeline ja 2000 illustratsiooniga.

Entsüklopeedia toimetuse kolleegiumisse kuulusid Evald Blumfeldt, Richard Indreko, Gustav Ränk, Andrus Saareste, Armin Tuulse, Oskar Loorits ja Paul Poom.

Toimetajad olid Evald Blumfeldt (ajalugu), Richard Indreko (arheoloogia), Hugo Kaho (botaanika), Gustav Ränk (etnograafia), Oskar Loorits (folkloor), August Tammekann (geograafia), Edmund Bölau (geoloogia), Edvin Reinvaldt (kalandus), Andrus Saareste (keeleteadus), Herbert Salu (kirjandus), Armin Tuulse (kunst), Arnold Kivimäe (loomakasvatus), Rudolf Jalakas (majandusteadus), Eduard Kägi (merendus), Andres Mathiesen (metsandus), Juhan Aavik (muusika), Artur Adson (näitekunst), Theodor Künnapas (pedagoogika), Jaan Mets (põllumajandusteadus), Aleksander Kaelas (sotsiaalpoliitika ja tööõigus), Reino Sepp (sport), Peeter Kangro (sõjandus), Hans Kauri (zooloogia), Jakob Aunver (usuteadus), Paul Poom (õigusteadus).

Vaata ka
--------

* entsüklopeedia

Kirjandus
---------

* Eesti Entsüklopeedia saab teoks. Teataja, 25. juuli 1954, nr. 14, lk. 5.
* Külaskäik E. Entsüklopeedia sepikotta. Teataja, 8. mai 1955, nr. 9, lk. 1.
* Ilmus Eesti Entsüklopeedia. Võitleja, august 1957, nr. 8, lk. 7.
* Elmar Anderson. Eesti entsüklopeedia I vihk. Teataja, 26. oktoober 1957, nr. 20, lk. 5.
Selenge jõgikonna asendikaart
Vaade kosmosest Selenge deltale
**Selenge** (mongoli keeles Сэлэнгэ (ka Сэлэнгэ мөрөн), burjaadi keeles Сэлэнгэ мүрэн, vene keeles Селенга) on jõgi Sise-Aasias, suurim Baikalisse suubuv jõgi.

Selenge nime päritolu kohta on kaks versiooni. See võib pärineda burjaadi sõnatüvest *сэл*, mis tähendab üleujutust või järve, või tunguusi tüvest *sele*, mis tähendab rauda.

Baikalisse voolavast seest üle poole saabub järve Selenge kaudu. Baikalist voolab välja Angara ja Selenget on peetud Angara suurimaks lisajõeks. Angara suubub Jenisseisse ning just Selenge kaudu käib tee Jenissei suudmest kaugeima harujõe lähteni.

Selenge algab Ider Goli ja Delger Möröni jõe ühinemisel Hövsgöli aimakis. 

Ider Gol algab Dzavhani aimakist Tarvagataj aheliku kõrgeima, 3227 m kõrguse mäe jalamilt ning voolab algul läände, siis põhja ja seejärel itta. Tema suurim lisajõgi on paremalt suubuv Tšuluut. 

Delger Mörön algab Hövsgöli aimakist Ulaan Tajga kõrgeima, 3351 m kõrguse mäe jalamilt ning voolab algul peamiselt lõunasse (lühikest maad Venemaa piirijõena), siis peamiselt kagusse, läbides ka aimaki keskuse Möröni. Tema suurim lisajõgi on paremalt suubuv Tesijn gol. 

Selenge voolab ülemjooksul itta, ületab Bulgani aimaki piiri ning temasse suubuvad paremalt Hanuj gol ja vasakult Egijn gol. Pärast Ingettolgoj läbimist pöördub ta kirdesse, jõuab Darhan-Uuli aimaki ja hiljem Venemaa piirile. Piiril suubub temasse paremalt suurim lisajõgi Orhon, mis on Selenge aimaki piirijõgi, ja ühinemiskohas asub Selenge aimaki halduskeskus Sühbaatar. Venemaal voolab ta algul põhja, kus temasse suubuvad vasakult Džida ja Temnik, siis kirdesse, kus temasse suubuvad paremalt Tšikoi, Hilok ja Uda. Uda suudmes asub Burjaatia pealinn Ulan-Ude. Seal pöördub jõgi algul põhja ja siis läände, läbib Selenginski ning suubub Baikalisse, moodustades 680 km² suuruse delta. 

Sühbaatarist kuni Selenginskini kulgeb jõe lähedal, peamiselt otse jõeorus raudtee. Maantee kulgeb jõele küllalt lähedal, aga enamasti siiski mitte jõeorus peaaegu jõe lähtest saadik, Mongoolias jõe vasakul kaldal, Burjaatias algul paremal, pärast vasakul kaldal. 

Jõgi on 1024 km pikk, sellest 409 km on Venemaal. Tema valgla on 447 tuhat km². Jõe vooluhulk on Sühbaataris 310 m³/s, Ulan-Udes 935 m³/s. Burjaatias on jõgi laevatatav, Mongoolias mitte. Suurvesi on jões kevadise lumesulamise ajal, paduvihmade korral ka suvel ja sügisel. Talvel on madalvesi, näiteks Sühbaataris on keskmine vooluhulk veebruaris 23 m³/s ja augustis 610 m³/s. Novembrist aprillini on jõgi jääs.

Jõeorg on muutliku laiusega. Vahel laieneb see 20–25 kilomeetrini ja sageli jõgi hargneb sealkohas, siis kitseneb jõeorg jällegi 1–2 kilomeetrini ja harud koonduvad.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Suur maailma atlas, lk. 86
**Nano-** (tähis **n**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 109 korda väiksem. Näiteks pikkus 1 nanomeeter (nm) on 10−9 meetrit ehk miljardik meetrit.

Eesliide tuleneb kreeka keele sõnast *nanos* (kääbus) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga; oli kasutusel ka juba varem meetermõõdustiku ühikutes, näiteks CGS-süsteemis.

Kümnendeesliited

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jokto- | zepto- | ato- | femto- | piko- | nano- | mikro- | milli- | senti- | detsi- | deka- | hekto- | kilo- | mega- | giga- | tera- | peta- | eksa- | zeta- | jota- |
| y | z | a | f | p | n | µ | m | c | d | da | h | k | M | G | T | P | E | Z | Y |
| 10−24 | 10−21 | 10−18 | 10−15 | 10−12 | 10−9 | 10−6 | 10−3 | 10−2 | 10−1 | 101 | 102 | 103 | 106 | 109 | 1012 | 1015 | 1018 | 1021 | 1024 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; samanimelise Kaunase linnaosa kohta vaata artiklit Panemunė (Kaunas)* |

---

Kuninganna Luise sild.
**Panemunė** (Helifaili info leedu i) (saksa keeles *Übermemel*) on linn Leedus Pagėgiai omavalitsuse Pagėgiai vallas. Asub Nemunase kaldal, Väike-Leedus. Jõe vastaskaldal Kaliningradi oblastis asub Sovetsk. Üle jõe viib 416 m pikkune Kuninganna Luise sild.

Panemunė on elanike arvult Leedu väikseim linn.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Panemunė elanikest leedulasi 92,34%, venelasi 5,1% ja teiste rahvaste esindajaid 2,56%.

XIX sajandil oli Panemunė Tilsiti eeslinn. Asula eraldati Saksamaast koos ülejäänud Memeli piirkonnaga. Teise maailmasõja ajal oli taas Tilsiti osa. Linn aastast 1968.

Elanike arv
-----------

* 325 (2006)
* 313 (2009)
* 265 (2011)
* 272 (2013)

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 28. jaanuaril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

 Panemunė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linn portaalis vietoves.Lt
**Jackson Walls** (sündinud 1. jaanuaril 2003 Sydneys) on Austraalia võidusõitja, kes sõidab praegu Porsche Carrera Cup Austraalias.

Karjäär
-------

### Austraalia Vormel 4 Meistrivõistlustel

2018. aastal hüppas Walls Austraalia Vormel 4 Meistrivõistlustel Patrizicorse meeskonnaga esimest korda üheistmelisesse autosse. Mitmed edukad keskväljatulemused ja kolm poodiumikohta tõstsid ta 148-ga 6. kohale. Walls naasis järgmiseks kampaaniaks ja tema tulemused olid sarnased eelmisel aastal. Ta võitis oma karjääri esimese võidu Tailem Bendis, Lochie Hughes, kes alustas pole. Algselt võttis võidu pärast Wallsilt juhtima tagasi võtmist. Kontakt Ryan Suhlega pani stjuuardid määrama Hughesile 5-sekundilise karistuse, mis võimaldas Wallsil tõusta poodiumi kõrgeimale astmele.

### Vormel 3 Aasia Meistrivõistlustel

Walls ja Hitech Grand Prix ühinesid Vormel 3 Aasia Meistrivõistlustel hooaja viimaseks kolmeks vooruks. Walls avaldas kohest mõju, kui ta teist korda poodiumil lõpetas ja palus, et ta saavutas Shanghais toimunud hooaja lõpuvõistlusel järgmise poodiumikoha, jäädes 20 sekundit maha võistluse võitjast Jack Doohanist. Ukyo Sasahara saavutas sellel võistlusel 2. koha, mis tähendab, et Hitech saavutas sel hooajal vaid 1-2-3. Walls lõpetas hooaja 90 punktiga 6. kohal.

### Toyota Racing Series

Wallsil jäi 2019. aasta Toyota Racing Seriesi avaring vahele, kuna ta oli vaid 15-aastane. Ta lõpetas hooaja 12. kohal, kõrgeima tulemusega 5. Hampton Downsis. Walls naasis 2020. aasta hooajaks mtec Motorsport istmele. Walls võitis oma selle hooaja ainsa võistluse Pukekohe Park Racewayl, ta alustas tagurpidi ruudustikul ja võitles suurema osa võistlusest Tšehhi meeskonnakaaslase Petr Ptáčekiga.

Isiklikku
---------

Wallsi isa Tony on võidusõitja, kes võistleb sellistel võistlustel nagu Austraalia GT Meistrivõistlustel ja Lamborghini Super Trofeo. Jackson Wallsi mänedžer Michael Patrizi on samuti võidusõitja.

Välislingid
-----------

* Jackson Walls karjääri kokkuvõte saidil DriverDB.com (inglise keeles)
**Luodis** on järv Leedus Zarasai rajoonis. Järv asub Visaginasest 12 kilomeetrit läänes ja kuulub Nemunase vesikonda. Luodis on pindalalt Leedu kuues järv. Luodis piirneb idakaldal Ignalina rajooniga.

Järv on loode-edelasihiline. Järve kaldad on looklevad, arvukate lahtedega. Lõunaosas asuvad Raudonasis tiltelise, Kanapinio ja Juodoji lahed, põhjas Dumblynė laht. Kagupoolne pikk ja kitsas abajas kannab Plavėjai või Kopta lahe nime. Järve kaldad on enamasti kõrged ja järsud, lahtede kohal kohati ka madalad ning soostunud. Luodis asub jääajal jää sulamisel tekkinud lohus.

Kaldajoone pikkus on 33,43 kilomeetrit. Järves on kuus saart. Suurim neist on Juodasis Astravase saar ehk Krutamoja saar pindalaga 10 hektarit. Arvatakse, et see oli varem asustatud. Teine suurem saar on Sadausko saar pindalaga 7,86 ha. Väiksemad saared on Pilelė (0,2 ha), Kanapinė (0,05 ha) ja kaks nimetut saart (0,19 ha ning 0,15 ha), saarte kogupindala on 18,45 ha. Saarte ümbruses on järv suhteliselt madal, mujal sügavam. Järve põhja katavad sapropeel ja lubjarikas muda, lahtedes ka lubjakivi. Luodis jääb Gražutė regionaalparki.

Järvest voolab läbi Šventoji jõgi, sinna suubub veel 20 oja. Kaladest elavad järves latikas ja haug, kaldavööndis ka särg ja roosärg. Viimased kaks kolmest meetrist sügavamale ei lähe ja hoiduvad kaldavööndi taimestiku varju. Kaldavööndis kasvavad kaislad ja pilliroog, lahkedes ka vesiroosid. Kagupoolses abajas moodustavad veetaimestiku mändvetikad ja vesikatk. Luodisest läänes asub Salakase alev, küladest asuvad järve kaldal Sabalunkos, Luodžiai, Luodkos, Paluodė, Plavėjai, Žagarinė, Marceliškis ja Dumblynė. Luodise kaldal asub kolm turismitalu.

Kazimieras Būga arvates tuleneb järve nime seeli keelest. Aleksandras Vanagas seevastu peab tõenäolisemaks nime soome-ugri päritolu (näiteks liivi keele sõnast *luod*, mis tähendab loodesuunda).

Viited
------

1. ↑  *Luodis.* Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. 665 lk.
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 199 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Luodis** |
**Leonhard Otto Mardna** (kuni 1936 Martinov; 28. mai 1901 Tallinn – 24. juuni 1982 Tallinn) oli eesti arst ja sõjaväelane (kapten, 1938).

Elulugu
-------

Leonhard Mardna kasvas üles kooliõpetajast vanaisa juures Raplas, tema isa Bernhard Martinoff oli kaupmees, kes suri, kui poeg oli 15-aastane. Ta läks 1918. aastal Vabadussõtta ja õppis ka sõjakoolis, mille lõpetas lipnikuna. 1921. aastal lõpetas ta Tallinna Reaalkooli, mille järel astus Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille ta lõpetas 1929. aastal. Oli korp! Vironia liige.

Õpingute ajal töötas ta Tartu Naistekliinikus subassistendina ja pärast kooli lõpetamist ordinaatorina Tallinnas Juhkentali haiglas. Aastatel 1937–1938 täiendas ta end, töötades Pariisi Arstiteaduse Ülikoolis professorite Ch. Laubry, C. Liani, E. Sergent' ja P. Carnot' juures, mille järel oli ta Tallinna Sõjaväehaigla teraapiaosakonna juhataja ja Konstantin Pätsi raviarst. 1939. aastal astus ta doktorantuuri, õpingud katkesid teise maailmasõja tõttu.

1941. aastal formeeriti ümber sõjaväehaigla, Mardnast sai punaarmees 415. sidepataljoni arst meditsiinikapteni auastmes. Samal aastal arreteriti ta Värska suvelaagris ja saadeti Norilskisse tööparanduslaagrisse, kus ta töötas Mäe- ja Metallurgiakombinaadi arstina.

Laagrist 1947. aastal vabanemise järel võeti ta tööle noorema teadusliku töötajana Teaduste Akadeemia Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituuti, kus ta alustas tööd doktoriväitekirjaga teemal "Nikotiinhappe mõjust veresuhkrule". Valminud töö konfiskeeriti arreteerimisel 1949. aasta veebruaris ja see kaitstmata, Mardna saadeti Krasnojarski kraisse, kus ta sai velskri koha meditsiinipunkti juhatajana Berjozovka külas. 1950. aastal sai ta südameinfarkti, pärast ravi Suur-Ului rajoonihaiglas jäi ta sinna tööle rajooni terapeudina. Siberi laagrihaiglates tegi ta uurimistööd vangide haiguste ja ravi kohta, töötas läbi tuhatkond haiguslugu ja päästis sadu vange näljasurmast. Eestisse tagasi jõudis ta 1954. aastal, töötades esialgu 2. Linnahaiglas ja 1956. aastast alates Valitsuse IV Haigla siseosakonnajuhatajana kuni pensionile siirdumiseni 1980. aastal. Ta suri 1982. aastal kolmanda infarkti tagajärjel.

Isiklikku
---------

Tema vend oli arstiteadlane Georg Martinoff. Mardna naine Adda oli arst, neil olid lapsed Silver, Toomas ja Peeter.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Leonhard Otto Mardna ← Martinoff". *geni\_family\_tree*. 28. mai 1901. Vaadatud 11. juulil 2023.

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Leonid Kogan (pildil vasakul) ja Maria Callas
Leonid Kogani hauamonument Novodevitšje kalmistul Moskvas
**Leonid Borissovitš Kogan** (vene keeles Леонид Борисович Коган; 14. november 1924 Katerõnoslav, Ukraina NSV – 17. detsember 1982 Mõtištši, Moskva oblast) oli 
Nõukogude Liidu viiuldaja ja viiulipedagoog, professor, NSV Liidu rahvakunstnik.

Ta oli 1944. aastast Moskva Riikliku Akadeemilise Filharmoonia solist ja 1952. aastast Tšaikovski-nimelise Moskva Riikliku Konservatooriumi õppejõud (1963. aastast professor)

1982. aastal mängis ta linti Lenfilmis valminud mängufilmis Niccolò Paganini nimiosalise mängitavad viiulipalad.

Haridustee
----------

Ta lõpetas 1948. aastal Moskva riikliku konservatooriumi ja 1953. aastal sealsamas aspirantuuri.

Tunnustus
---------

* 1951 – Elisabethi rahvusvahelise muusikakonkursi laureaat
* 1955 – Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1964 – Vene NFSV rahvakunstnik
* 1965 – Lenini preemia
* 1966 – NSV Liidu rahvakunstnik

Isiklikku
---------

Viiuldajad olid ka abikaasa Jelizaveta Gilels, poeg Pavel Kogan ja pojapoeg Dmitri Kogan. Naisevend Emil Gilels oli kuulus pianist ning tütar Nina Kogan on pianist ja muusikapedagoog.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Коган, Леонид Борисович. krugosvet.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Leonid Kogan** |

* Leonid Kogan. users.globalnet.co.uk
* Коган Леонид Борисович. tonnel.ru
**Leonhard Urm** (21. jaanuar 1908 Hellenurme vald – 6. märts 1995 Paide) oli eesti ettevõtja ja väliseesti ühiskonnategelane.

Urm õppis Hellenurme vallakoolis, Otepää progümnaasiumis ja Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumis.

Aastatel 1927–1929 õppis ta Tartu ülikooli filosoofia- ning 1929–1934 ja 1940–1942 õigusteaduskonnas.

1931–1933 OÜ Estonia Eksporttapamajad ametnik, 1933–1940 lihaäri ja vorstitööstuse kaasomanik Tallinnas. 1941–1944 Eesti Aedvilja Keskühisuse juhataja. 1944 põgenes Saksamaale, 1947 Rootsi. Töötas Stockholmi Metsandusülikoolis ja ettevõttes Svenska Tsellulosa, 1956–1974 Forskningsstiftelsen Skogsarbeteni osakonnajuhataja.

Alates 1927. aasta sügissemestrist oli ta Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1955 oli ta EÜSi Stockholmi koonduse esimees, 1971–1975 EÜSi vanematekogu kirjanduskomisjoni esimees. Ta oli koguteose "Eesti Üliõpilaste Selts paguluses" tegevtoimetaja. 1982 valiti ta EÜSi auvilistlaseks.

1993 tuli Eestisse tagasi.

Maetud Rõngu kalmistule.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Auvilistlased Eesti Üliõpilaste Selts