Pärnu-Jaagupi kirik
**Pärnu-Jaagupi kihelkond** (lühend **PJg**; saksa keeles *Kirchspiel St. Jakobi*) oli kihelkond Pärnumaal ja Liivimaa kubermangus Pärnu kreisis.

Liivimaa kubermangu Pärnu kreis Ludwig August Mellini kaardil "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798

Piirkonna ajalugu
-----------------

Muinasajal kuulus piirkond maakondliku liigituse järgi Läänemaale. Pärnu-Jaagupi kirikukihelkond asutati 13. sajandi algul Kõrve muinaskihelkonna (Corbe) baasil. Allikates on kihelkonnast esimene märge 1241. aastast.

Kirikukihelkond kujunes Pärnumaa kihelkondadest üheks suuremaks, jäädes pindala poolest (664 ruutkilomeetrit) alla ainult Saarde kihelkonnale.

1680. aastal oli Pärnu-Jaagupi kiriku juures olemas köstrikool soomlasest köster-koolmeistriga. Põhjasõda (1700–1721) katkestas koolitegevuse kihelkonnas. 1770. aastal töötas Pärnu-Jaagupi kihelkonnas kihelkonnakool ja neli mõisakooli (Kaisma, Vee, Pööravere ja Halinga). 19. sajandi alguseks olid kõik seni kihelkonnas tegutsenud koolid tegevuse lõpetanud. Kihelkonnakool alustas tööd uuesti 1822. aastal. Kahekümne viie aasta jooksul (1855–1880) sai kihelkond juurde 12 uut vallakooli hoonet, üksikud koolid töötasid veel suitsutaredes.

Pärnu-Jaagupi kihelkonna mõisad
-------------------------------

Kihelkonnas paiknes 18 mõisat: 1 kirikumõis, 9 rüütlimõisast peamõisat koos 3 kõrvalmõisaga ning 3 riigimõisat koos 2 kõrvalmõisaga. Lisaks veel 3 karjamõisat.

* Pärnu-Jaagupi kirikumõis (*Pastorat St. Jakobi*)
* Annamõisa (*Annenhof*), Pööravere kõrvalmõis
* Are (*Arrohof*) rüütlimõis
* Enge (*Enge*) riigimõis
* Halinga (*Hallick*) rüütlimõis
* Kaelase (*Kailes*) rüütlimõis
* Kaisma (*Kaisma*) rüütlimõis
* Kangru (*Konstanzenhof*), Halinga kõrvalmõis
* Kergu (*Kerkau*), Kõnnu kõrvalmõis
* Kõnnu (*Könno*) rüütlimõis
* Libatse (*Wildenau*) rüütlimõis
* Parasmaa (*Parrasma*) riigimõis
* Pööravere (*Pörafer*) rüütlimõis
* Roodi (*Sallentack*) rüütlimõis
* Sõõrike (*Sörik*), Parasmaa kõrvalmõis
* Uduvere (*Uddafer*), Enge kõrvalmõis
* Vahenurme (*Wahhenorm*) rüütlimõis
* Vee (*Wehof*) riigimõis

Pärnu-Jaagupi kihelkonna vallad
-------------------------------

* Enge vald (1866–1917)
* Halinga vald (1866–1917)
* Kaelase-Libatse vald (1866–1892)
* Kaisma vald (1866–1917)
* Kergu-Kõnnu vald (1866–1892)
* Pööravere vald (1866–1893)
* Roodi-Vahenurme vald (1866–1892)
* Sõõrike-Parasmaa vald (1866–1892)
* Vee vald (1866–1917)
* Viluvere vald (1866–1892)

Kihelkonna alad tänapäeval
--------------------------

Pindalalt suure Pärnu-Jaagupi kihelkonna maad jäävad tänapäeval tervikuna Pärnu maakonna aladele, need on jaotatud peamiselt kahe valla vahel. Suurem osa kihelkonna alast jääb Põhja-Pärnumaa valda, kuhu kuulub ka kihelkonnakeskus. Kagupoolne osa kihelkonna endisest alast asub Tori vallas.

Viited
------

1. 1 2 3  "Pärnu-Jaagupi on Eesti vanimaid kihelkondi" Pärnu Postimees, 28. veebruar 2010
2. 1 2  Pärnu-Jaagupi kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 2. märts 2012)
3. ↑  Ajaloost Halinga valla koduleht (vaadatud 2. märts 2012)
4. ↑  Pärnu-Jaagupi kihelkond *Kirchspiel St. Jakobi in Kreis Pernau* Eesti mõisaportaal

Kirjandus
---------

* Büsching, Anton Friedrich (1773). *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 392.

Välislingid
-----------

* Pärnu-Jaagupi kihelkond *Kirchspiel St. Jakobi in Kreis Pernau* Eesti mõisaportaal

Pärnumaa kihelkonnad 20. sajandi algul

Audru – Halliste – Häädemeeste – Karksi – Pärnu – Pärnu-Jaagupi – Saarde – Tori – Tõstamaa – Vändra – Mihkli


Pärnu kreis

**Kreisilinn**: Pärnu  

**Kihelkonnad**: Audru kihelkond  | Vändra kihelkond  | Häädemeeste kihelkond  | Halliste kihelkond  | Pärnu-Jaagupi kihelkond  | Karksi kihelkond  | Mihkli kihelkond  |  | Pärnu kihelkond  | Saarde kihelkond  | Tõstamaa kihelkond  | Tori kihelkond   
Põltsamaa kihelkond  | Pilistvere kihelkond  | Kolga-Jaani kihelkond