recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asulast; järve kohta vaata artiklit Asti järv, Tārgale valla küla kohta vaata artiklit Burtnieki (Tārgale vald), Lestene valla küla kohta vaata artiklit Burtnieki (Lestene vald)* |

---

**Burtnieki** on küla (*vidējciems*) Lätis Valmiera piirkonnas, Burtnieki valla halduskeskus. Asub Burtnieki järve lõunakaldal, merepinnast 47 meetri kõrgusel.

Burtniekis on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal on Burtnieki bussipeatus.

Külas kasvavad Burtnieki paberikask (ümbermõõt 2,96 ja kõrgus 20,7 meetrit), Burtnieki paju (ümbermõõt 4,1 ning kõrgus 24,6 meetrit), pähklipuu ümbermõõduga 2,9 meetrit, pensilvaania saar ümbermõõduga 2,08 meetrit, mänd ümbermõõduga 3,89 meetrit, Dārznieka maja tamm ümbermõõduga 4,2 meetrit, Pikk vaher kõrgusega 29 meetrit ja Burtnieki vaher (ümbermõõt 3,69 ning kõrgus 21,1 meetrit) on looduskaitse all.

Ajalugu
-------

Burtnieki piirkond oli XIII sajandil osa Tālavast, mida valitses Rameke. Aastal 1284 ehitas Mõõgavendade ordu sinna kivilinnuse, millest kasvas hiljem välja Astijärve mõis. 

Asulas oli Astijärve mõisa (*Burtneek*) süda. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda, olles selle halduskeskuseks.

Asti ordulinnuse varemed ja Astijärve mõisa hoonetekompleks (sealjuures park, piirdemüür, väravad, tall, aidad ja sild) on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Aastal 2015 oli külas 451 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 418.

* Asula siltAsula silt
* KoolimajaKoolimaja
* LauluväljakLauluväljak
* ParkPark
* TuulikTuulik
* Asti ordulinnuse müüridAsti ordulinnuse müürid
* Mõisa abihooneMõisa abihoone

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
5. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Burtnieki** |

| * v
* r
Burtnieki valla asulad |
| --- |
| 
Andruves **·**  Briedes **·**  Briedupes **·**  **Burtnieki** **·**  Dūre **·**  Kapteines **·**  Krūzes **·**  Kunģēļi **·**  Mežvidi 2 **·**  Penči **·**  Pidriķis **·**  Šalkas **·**  Zvārtes **·**  Taubes |
Saint Andrewsi Ülikooli vapp
**Saint Andrewsi Ülikool** on ülikool, mis asub Saint Andrewsi linnas Šotimaal.

Ülikool on asutatud 1410–1413. See on vanim ülikool Šotimaal ja vanuselt kolmas kogu ingliskeelses maailmas. 

  


Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Veselava valla külast; Nīkrāce valla küla kohta vaata artiklit Bērzkrogs (Nīkrāce vald)* |

---

Veselava hobupostijaama hoone
**Bērzkrogs** (vanasti ka **Bērzeskrogs**) on küla (*vidējciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Veselava vallas. 

Tegemist on valla suurima asulaga. Küla asub merepinnast 180 meetri kõrgusel, Veselavast 1.5, endisest piirkonna keskusest Priekuļist 10 ja Riiast 93 kilomeetri kaugusel Riia–Pihkva maantee ääres. Seal asuvad lasteaed, kohvik ja võõrastemaja. Külas on Bērzkrogsi bussipeatus.

Asula jääb osaliselt Gauja rahvusparki.

Küla tekkis endise Veselava hobupostijaama ja maantee ääres asunud kõrtsi juurde. Nõukogude ajal oli see Veselava kolhoosi keskasulaks.  Aastail 2009-2021 jäi küla Priekuļi piirkonda. Aastal 2017 oli külas 181 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 148.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  55-Cēsis
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
5. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
**Dua kiht** (inglise keeles *Dua's layer*) on inimese silmamuna katva sarvkesta kiht.

### Asend ja morfoloogia

Dua kiht paikneb sarvkesta tagaosas, *stroma of cornea* ja Descemet' membraani vahel.

Dua kiht on tugev ja tema paksuseks, koepankade sarvkestanäidiste alusel, loetakse 15 mikromeetrit.

Avastamine
----------

2012. aastal avastasid Inglise Nottinghami ülikooli teadlased Harminder Singh Dua, Lana A. Faraj, Dalia G. Said, Trevor Gray, James Lowe, et inimese sarvkihil on ka kuues kiht – Dua kiht.

Dua kiht võib varasemast oftalmoloogiaalasest teaduskirjandusest puududa, kuna kuni 2012. aastani teati, et sarvkiht koosneb viiest kihist, mis on omavahel ühendatud kollageenikiududega.

Viited
------

1. ↑  Piret Pappel, Inimese silma sarvkestas avastati seni teadmata kiht. Novaanor.ee, 12.06.2013.
2. ↑  New Human Cornea Layer Discovered. Biosciencetechnology.com, 06.12.2013.
3. ↑  Harminder S. Dua, Lana A. Faraj, Dalia G. Said, Trevor Gray, James Lowe, Human Corneal Anatomy Redefined: A Novel Pre-Descemet's Layer (Dua's Layer), Ophthalmology, Volume 120, Issue 9, Pages 1778-1785, September 2013.
**Sehmet** ehk **Sahmet** 'vägev' on egiptuse mütoloogias sõja, haiguse ja tervenemise jumalanna, kurjuse eest kaitsja.

Teda kujutatakse metsiku, sõjaka ja hirmuäratava lõvipeaga naisena, kes kannab peas päikeseketast. Tema lõvisuust väljuvad kõrbetuuled. 

Ta on sõjakas jumalanna, kes kehastab kõrvetavat päikest. Ta on Ra tütar. Ra maksab tema kaudu kätte mässulistele inimestele. Sehmeti hõõguv keha ja säravad nooled hävitavad kuninga vaenlasi. 

Ta võis tuua konflikte, epideemiaid ja surma, kuid preestrid võisid teda palvetega leebeks teha, nii et ta oma ähvardused tagasi võttis.

Sehmet tänapäeva kultuuris
--------------------------

Sehmetist räägib Soome sümfoonilise *metal'*i ansambli Amberian Dawn laul "Lionheart" ('Lõvisüda', ilmus 2009. aasta albumis "The Clouds of Northland Thunder", 'Põhjala Äikesepilved'). 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sehmet** |

Viited
------

1. ↑  "Sekhmet – Myth Digest". *sites.psu.edu*. Vaadatud 22. septembril 2023.
2. ↑  "Amberian Dawn - Lionheart Lyrics | AZLyrics.com". *www.azlyrics.com* (inglise). Vaadatud 22. septembril 2023.
Katrin Õunap 24. mail 2011 TÜ aulas pidamas inauguratsiooniloengut teemal "Arstikunst ja genoomiuuringud".
**Katrin Õunap** (sündinud 29. juulil 1964) on eesti arstiteadlane.

Katrin Õunap lõpetas 1982. aastal Tallinna 1. Keskkooli. 1988. aastal lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna pediaatria erialal ning aasta hiljem samas internatuuri. Meditsiinidoktori kraadi sai ta 1999. aastal, kui kaitses väitekirja teemal "Fenüülketonuuria Eestis: esinemissagedus, vastsündinute skriining, diagnostika, kliiniline iseloomustamine ja genotüübi/fenotüübi korrelatsioon".

2008. aastast töötab Tartu Ülikooli Kliinikumi ühendlabori geneetikakeskuse juhatajana, 2010. aastast ka Tartu Ülikooli arstiteaduskonna lastekliiniku kliinilise geneetika professorina.

Tunnustus
---------

* 2014 Tartu Ülikooli medal
* 2019 Tartu Ülikooli aumärk
* 2022 asetati tema jalajäljed Tartu Teerajajate alleele

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli Kliinikum. Ühendlabor, geneetikakeskus". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. august 2015. Vaadatud 20. juunil 2015.
2. ↑  "Tartu Ülikool. Arstiteaduskond. Lastekliinik". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuni 2015. Vaadatud 20. juunil 2015.
3. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.
4. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Katrin Õunap** |

* Katrin Õunap Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Inauguratsiooniloengute sarja jätkab Katrin Õunap Tartu Ülikool
**ILOVEYOU** on Filipiinidel loodud arvutite ussviirus, mis ründas kümneid miljoneid Windowsi personaalarvuteid 21. sajandi alguses. Selle lõid Reonel Ramones ja Onel De Guzman. ILOVEYOU viirus oli üks esimesi, mille kahjud ulatusid mitmete miljardite dollariteni.

Tööpõhimõte
-----------

ILOVEYOU ussi põhimõtteks oli inimestele "ILOVEYOU" pealkirjaga meilide saatmine, millega oli kaasa pandud manus "LOVE-LETTER-FOR-YOU". Sellised pealkirjad olid mõeldud inimeste mõjutamiseks seda kirja avama. Faililaiend .vbs oli nähtamatu ning ussi saajad nägid selle asemel .txt laiendit. Saadetud e-meili sisu oli "Kindly check the attached LOVELETTER coming from me". Selleks, et kasutaja arvuti ussiga nakatuks, pidi ta manuse alla laadima ja avama. Pärast faili avamist ja käivitamist kopeerib see iseennast failidena LOVE-LETTER-FOR-YOU.TXT.VBS ja MSKERNEL32.VBS Windowsi süsteemikausta ning failina WIN32DLL.VBS Windowsi kausta. Uss loob omale iseenda võtme lokaalse masina registrivõtmete alla. Seejärel muudab ILOVEYOU viirus Internet Exploreri avaakna üheks neljast suvaliselt valitud veebilehest nii, et see laeks alla faili WIN-BUGSFIX.EXE, mis on trooja hobune. Pärast selle jooksutamist kopeerib ta ennast süsteemikausta failina WinFAT32.EXE. See fail omandab süsteemi kasutajanimed, paroolid, masina nime ja IP-aadressi jpm ning saadab selle meilile mailme@super.net.ph. Enamasti kirjutab uss nakatunud arvutis faile üle ja avab Microsoft Outlooki ning saadab enda koopia edasi kasutaja kontaktidele.

Mõju maailmale
--------------

ILOVEYOU viirus põhjustas laialt leviva pahameele meilide pärast. Üle maailma nakatusid ILOVEYOUGA üle 45 miljoni arvuti ning see mõjutas aktsiaturgusid, toiduainetööstust, ajakirjandust, auto- ja tehnoloogiatööstust, valitsusi, ülikoole ja meditsiiniasutusi. Ford Motor Company sulges oma meilisüsteemi, kuna see nakatus suuremahuliselt ILOVEYOU ussi (kogu ülejäänud General Motors pääses õnnekombel viirusega nakatumisest, kuna nad ei kasutanud Microsoft Outlooki). Suurtest organisatsioonidest nakatusid viirusega veel Silicon Graphics, Ameerika Ühendriikide kaitseministeerium (sealhulgas ka Pentagon), Daimler-Chrysler, Ameerika Ühendriikide Föderaalreserv ja Cox Cable. Viirus oli süüdi ka teenusetõkestusründes, mis tehti Valgele Majale. ILOVEYOU ussi kahjud jäävad väidetavalt 8,75 ja 10 miljardi dollari vahele.

Mõju Eestile
------------

Viirus mõjutas suuresti ka Eestit: paljude ettevõtete arvutid nakatusid ussviirusega ILOVEYOU. Nakatusid ka suurettevõtted, näiteks Ühispank, Helmes, Eesti Ekspress, Tallinna Soojus ja Reval Hotel Group.

Viited
------

1. 1 2 3  "Malware wiki ILOVEYOU". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2018.
2. ↑  "Symantec".
3. ↑  "Kokkuvõte ILOVEYOU tekitatud kahjust Eestis".
**Passeerimiseks** nimetatakse toiduainete lühiajalist kuumutamist väheses rasvaines.

Passeerimine võib olla ka köögiviljade pruunistamine rasvas temperatuuril 120 °C, kus leiab aset värvi- ja aromaatainete ekstraheerimine rasva abil. Passeeritakse kuni toiduainete pehmenemiseni, misjärel valmistatakse neist ühtlane mass, mida lisatakse suppidesse, kastmetesse ja täidistesse. Jahu muutub pärast passeerimist muredaks ning selle lisamisel suppidesse, puljongitesse või kastmeleeme nende tihendamiseks ei moodustu klimpe. 

Passeerimist aetakse vahel segi praadimisega, mille eesmärgiks pole ühtlase massi saamine.

Köögiviljad
-----------

Köögiviljad tükeldatakse väikesteks ühesuurusteks kuubikuteks, pannakse potti või kuumutatud rasvaga pannile ning segades küpsetatakse nõrgal tulel, kuni nad saavad pehmeks. Seejuures muutuvad eeterlikud õlid osaliselt rasvaks ning nende edasisel keetmisel suppides või kastmetes nad ei auru, mis muudab maitse paremaks. Rasv saab samuti ereda oranži varjundi porganditest ja tomatitest, mis teeb ka edasiste toodete värvi paremaks. 

Pehmenenud köögiviljad võivad olla ühtlase massi saamiseks aetud läbi sõela või töödeldud blenderi, mikseri või hakklihamasinaga.

Jahu
----

Passeerimisel suureneb jahus lahustuvate osakeste kogus, seejuures toorele jahule omased maitse ja lõhn kaovad, valgud lähevad kokku (hüübivad) ning edaspidi ei moodusta selline jahu liimist massi. Jahu passeerimine võib olla *punane* (punaste kastmete jaoks) või *valge* (valgete kastmete jaoks), *rasvaseks* (koos rasvaga) või *kuivaks* (ilma rasvata). 

Passeerimisel koos rasvaga looma- või taimeõli või köögimargariini soojendatakse, puistatakse jahu ning pidevalt segatakse. Punase passeerimise saamiseks jahu kuumutatakse kuni 150 °C ning röstitakse kuni helepruuni värvini; valge passeerimise saamiseks temperatuuril 120 °C röstitakse kuni kreemivarjundini. 

Kõige sagedamini passeeritakse jahu ilma rasvata, kuna suurest kuumutamisest kaotab rasv maitset ning seedib pärast halvemini. Selliseks passeerimiseks puistatakse jahu panni peale võrdse kihina (mitte rohkem kui 15 mm), pannakse praeahju ning röstitakse vastaval temperatuuril, segades iga 3–5 minuti tagant. Jahu on valmis, kui on omandanud soovitud tooni.

Viited
------

1. ↑  Sirje Rekkor, Anne Kersna, Maire Merits, Praktiline kulinaaria, ARGO, lk 377, 2007
Kirby Dach (2019)
**Kirby Dach** (sündinud 21. jaanuaril 2001 Fort Saskatchewanis Albertas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Montreal Canadiens.

Aastatel 2017–2019 mängis ta Western Hockey League'i klubis Saskatoon Blades.

2019. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i *draft* '​ist kolmanda valikuna. Sama aasta juulis sõlmis ta Blackhawksiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 20. oktoobril 2019 mängus Washington Capitalsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas kaks päeva hiljem mängus Vegas Golden Knightsi vastu. Debüüthooajal sai Dach NHL-is kirja kaheksa väravat ja 15 väravasöötu. Sama hooaja väljalangemismängudes tegi ta üheksa mänguga 1+5. Hooajal 2020/21 segas Dachi vigastus ning 18 mänguga olid tema resultatiivsusnäitajad 2+8. Hooaeg 2021/22 kujunes Blackhawksi meeskonna jaoks keeruliseks. 70 mänguga lõi Dach üheksa väravat ja andis 17 väravasöötu, kuid klubi uus mänedžer Kyle Davidson otsustas ebaõnnestunud hooaja järel meeskonna uuesti üles ehitada ja seal Dachil enam kohta polnud.

2022. aasta juulis kaubeldi Dach Blackhawksist Montreal Canadiensi. Sama aasta septembris sõlmis ta Canadiensiga nelja-aastase lepingu.

Viited
------

1. ↑  "What should the Blackhawks do about Kirby Dach?". *Second City Hockey*. 28. juuni 2022. Vaadatud 8. juulil 2022.
2. ↑  "Canadiens, Islanders, Blackhawks complete three-team deal". TSN. 7. juuli 2022. Vaadatud 7. juulil 2022.
3. ↑  "Canadiens Sign Dach to Four-Year Extension". The Hockey News. Vaadatud 7. septembril 2022.[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Kirby Dach NHL.com lehel
* Kirby Dach hockeydb.com lehel

| * v
* r
Montreal Canadiens |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jake Allen **·** Sam Montembeault **·** Carey Price |
| 
**Kaitsjad**: Joel Edmundson **·** Kaiden Guhle **·** Jordan Harris **·** Johnny Kovacevic **·** Mike Matheson **·** David Savard **·** Corey Schueneman **·** Chris Wideman **·** Arber Xhekaj |
| 
**Ründajad**: Josh Anderson **·** Joel Armia **·** Paul Byron **·** Cole Caufield **·** Kirby Dach **·** Jevgeni Dadonov **·** Jonathan Drouin **·** Christian Dvorak **·** Jake Evans **·** Brendan Gallagher **·** Mike Hoffman **·** Sean Monahan **·** Michael Pezzetta **·** Rem Pitlick **·** Juraj Slafkovský **·** Nick Suzuki |
**Eesti 2018. aasta riigieelarve** on Eesti keskvalitsuse 2018. aasta eelarve. Valitsus algatas 2018. aasta riigieelarve seaduse menetlemise 27. septembril 2017. Seadus läbis esimese lugemise 18. oktoobril 2017 ja teise lugemise 15. novembril 2017.

Riigikogu võttis riigieelarve seaduse vastu 13. detsembril 2017. Eelarve kulude ja investeeringute maht on 10,826 miljardit eurot ja tulude maht 10,308 miljardit eurot.

2017. Aastaga võrreldes kasvavad kulud ja investeeringud 922 miljoni euro võrra ehk 9,5% ning tulud kasvavad 808 miljoni euro võrra ehk 8,5%. Eelarvega toetati Valitsuse nelja põhieesmärki, milleks oli

* edendada Eesti majanduskasvu,
* suurendada Eesti rahvaarvu,
* tugevdada julgeolekut,
* ja suurendada ühiskonna heaolu ja sidusust.

Et edendada Eesti majanduskasvu, langetatakse maksuvaba tulu reformiga tööjõu maksukoormust, suurendatakse teaduse ja arendustegevuse rahastamist 14,9 miljoni võrra ning investeeritakse 56,7 miljonit eurot oluliste taristuobjektide väljaehitamiseks ja 277 miljonit eurot teehoidu (näiteks ehitatakse Kose–Mäo maanteelõik 4-realiseks, renoveeritakse Haabersti ristmik ja rajatakse Reidi tee). Lisaks jätkub Rail Balticu trassi ehitus.

Et suurendada Eesti rahvaarvu, muudetakse vanemapuhkuste ja hüvitiste süsteemi, jätkatakse õpetajate palgatõusu ja viiakse läbi tervishoiu rahastamise reform.

Et tugevdada julgeolekut, panustatakse kaitsevaldkonda rekordilised 528 miljonit eurot ja tõstetakse siseturvalisuse töötajate töötasusid.

Et suurendada ühiskonna heaolu ja sidusust, muudetakse toimetulekutoetuste süsteemi, pikaajalise hoolduse korraldust ja jätkatakse töövõimereformi teise etapiga ning tehakse ettevalmistusi Narvas ja Tallinnas eesti keele majade avamiseks.

Reaalsed tulud olid 10,162 miljardit eurot (98,6% eelarvest) ja kulud 10,109 miljardit eurot (93,4%).

Viited
------

1. ↑  Riigikogu.ee: Riigikogu võttis vastu tuleva aasta riigieelarve seaduse, 13. detsember 2017
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. mai 2019. Vaadatud 11. mail 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. 1 2 3 4 5  Rahandusministeerium. *2018. aasta riigieelarve. Lühiülevaade Eesti riigieelarvest*, Tallinn, 2017.
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. mai 2019. Vaadatud 11. mail 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Riigikogu: 2018. aasta riigieelarve seadus 521 SE
* Rahandusministeerium: 2018. aasta riigieelarve lühiülevaade
* Rahandusministeerium: Riigieelarved
* Delfi teemalehed: Riigieelarve 2018
VY Canis Majorise ja Päikese suuruste võrdlus
**VY Canis Majoris** (**VY CMa**) on hapnikurikas täht Suure Peni tähtkujus, punane hiid. See on suurimaid teadaolevaid tähti ning selle läbimõõt on hinnanguliselt 1420 Päikese läbimõõtu (990 000 000 km; 6,6 aü), olles Päikesest 17 ± 8 korda massiivsem.

Selle kaugus Maast on 3900 valgusaastat (1200 parsekit), ning kuigi see on üks Linnutee heledamaid tähti, ei ole see siiski piisavalt ere, et seda palja silmaga vaadelda. Astronoomide hinnangul on täht jõudnud oma arengu lõppjärku ning see peaks muutuma supernoovaks järgmise 100 000 aasta jooksul.

Canis Majoriselt eraldub palju infrapunakiirgust, mistõttu on ta üks heledamaid tähti lainepikkustel vahemikus 5 kuni 20 mikronit (μm). Tähte ümbritseb ka kompleksne asümmeetriline ümbrik (CSE), mis on põhjustatud tähtede enda kadumisest. See toodab tugevat molekulmassi emissiooni ja oli üks esimesi avastatud raadiosaatjaid. VY CMa on integreeritud suure molekulaarse pilvega Sharpless 310 (Sh2-310), mis on üks suuremaid tähti moodustavaid H II piirkondi, läbimõõduga 681 valgusaastat.

VY CMa raadius on umbes 1420 korda suurem päikese omast, mis on Hayashi piiri lähedal ja on mahult umbes 3 miljardit korda suurem kui Päike. Hüpoteetiline objekt, mis liigub valguse kiirusel, teeks tiiru umbes Canis Majorise 6 tunniga ja ümber Päikese 14,5 sekundiga. Kui VY CMa paigutada Päikesesüsteemi keskele, ulatuks VY CMa pind Jupiteri orbiidist kaugemale. Tähe raadiuse hinnangutes on endiselt märkimisväärseid erinevusi ning mõnede hinnangute kohaselt ulatuks Canis Majoris Saturni orbiidist kaugemale.

Vaatlusajalugu
--------------

VY Canis Majori esimene teadaolev vaatlus on prantsuse astronoom Jérôme Lalande tähekataloogis 7. märtsil 1801, mis loetleb selle 7. suurusjärgu tähena. Edasised 19. ja 20. sajandi uuringud näitasid, et täht oli alates 1850. aastast tuhmunud.

Alates 1847. aastast on VY Canis Majorist kirjeldatud kui punast tähte. 19. sajandi vaatlused tekitasid hüpoteesi, et VY Canis Majoris on tähesüsteem, kuid 1957. aastal tehtud vaatlused ja kõrge eraldusvõimega pildistamine 1998. aastal tõestasid, et see ei ole kaksiktäht. 

VY CMa heleduse variatsiooni kirjeldati esmakordselt 1931. aastal, kui see loetleti (saksa keeles) pika perioodi muutujana, mille fotomeetriline ulatus oli 9,5 kuni 11,5. Sellele anti 1939. aastal muutuva tähe tähistus VY Canis Majoris, Suure Peni tähtkuju 43. muutuv täht.

Vaata ka
--------

* UY Scuti

Viited
------

1. ↑  Solar System Quick:VY Canis Majoris
2. ↑  Constellation Guide:VY Canis Majoris
3. ↑  Sunday Express:Can you spot EARTH in this stunning image? If you think you can, prepare to be ASTONISHED
**Ara Abrahamian** (armeenia keeles Արա Աբրահամյան; sündinud 27. juulil 1975 Leninakanis (praegune Gjumri)) on Armeenia ja Rootsi Kreeka-Rooma maadleja. 

Ta hakkas maadlusega tegelema kaheksa-aastaselt. Rahvusvahelistel võistlustel osaleb 1994. aastast, 1999. aastast esindab Rootsit.

Abrahamian on kahekordne maailmameister (2001 ja 2002) ning võitnud MM-i hõbemedali (2003). Euroopa meistrivõistlustel on ta võitnud kaks hõbemedalit (2001 ja 2002) ja ühe pronksmedali (2008).

Abrahamian kaotas 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel poolfinaalkohtumise Itaalia maadlejale Andrea Minguzzile. Abrahamiani treener Leo Mylläri süüdistas kohtunikku vale otsuse tegemises. Rootsi protesti ei rahuldatud. Abrahamian võitis pronksikohtumises Mélonin Noumonvi (Prantsusmaa).

Pärast autasustamist viskas ta oma pronksmedali maha ning jäeti seetõttu Rahvusvahelise Olümpiakomitee otsusega pronksmedalist ilma.

Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Tõnis Naarits, kes kaotas EM-il 2002. aastal ilmse ülekaaluga 1-12.

Vaata ka
--------

* Maadlus 2008. aasta suveolümpiamängudel

Välislingid
-----------

* Ara Abrahamian veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Kosmonosy** (saksa keeles *Kosmanos*) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Mladá Boleslavi ringkonnas. Kosmonosy asub Mladá Boleslavi kesklinnast umbes 3 km põhjakirdes ja Prahast ligikaudu 53 km kirdes.

Asulat on esmamainitud 1186. aastal. Kosmonosy sai alevi staatuse 1868. aastal ja linnaõigused 1913. aastal. 1947. aastal ühendati Kosmonosy lähedal asuva Mladá Boleslavi linnaga, kuid 1954. aastal sai jälle iseseisvaks linnaks. 1974. aastal ühendati Kosmonosy teist korda Mladá Boleslaviga, kuid sai 1990. aastal iseseisva linna staatuse tagasi.

Kosmonosy olulisemad vaatamisväärsused on aastatel 1571–1580 ehitatud renessanss-stiilis loss, barokk-stiilis Püha Risti kirik koos endise kloostrihoonega ja aastatel 1702–1708 rajatud Loreta palverännakukoht.

Kosmonosys asub 1869. aastal avatud psühhiaatriahaigla.

Viited
------

1. ↑  Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018.
2. ↑  Population in municipalities – 1 January 2023, vaadatud 25.05.2023.
3. ↑  Historie Město Kosmonosy
4. ↑  Kosmonosy Infocentrum Mladá Boleslav
5. ↑  Základní mezníky vývoje PN Kosmonosy Psychiatrická nemocnice Kosmonosy
Gustavs Klucis (1915)
Gustavs Klucis Läti postmargil (2020)
**Gustavs Klucis** (vene keeles Густав Густавович Клуцис, vkj 4. jaanuar/ukj 16. jaanuar 1895 Ruhja lähedal, Liivimaa kubermang – 26. veebruar 1938 Moskva) oli läti rahvusest nõukogude fotograaf ja plakatikunstnik.

Ta oli abielus Valentina Kulaginaga.

Gustavs Klucis arreteeriti 17. jaanuaril 1938 ja lasti maha 26. veebruaril 1938.

Plakateid
---------

* Sotsialismi ülesehituse eesrindel (1928)Sotsialismi ülesehituse eesrindel (1928)
* Põllumajanduse lööktöölised, võitlusse sotsialistliku põllumajanduse ülesehitamise eest! (1932)Põllumajanduse lööktöölised, võitlusse sotsialistliku põllumajanduse ülesehitamise eest! (1932)
* Hoidkem kõrgel Marxi, Engelsi, Lenini ja Stalini lippu! (1933)Hoidkem kõrgel Marxi, Engelsi, Lenini ja Stalini lippu! (1933)
* Kogu Moskva ehitab metrood (1934)Kogu Moskva ehitab metrood (1934)
* Kaadrid otsustavad kõik (1935)Kaadrid otsustavad kõik (1935)

Viited
------

1. ↑  Gustavs Klucis Kunstmuseum Den Haag. Vaadatud 22. septembril 2023
**Loore Aaslav-Kaasik** (varem **Loore Martma**; sündinud 15. septembril 1985) on eesti koolitaja ning endine näitleja ja lavastaja. 

Ta on lõpetanud 2004. aastal Keila Gümnaasiumi ning 2007. aastal Tartu Ülikooli muusika erialal ja 2011. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia lavastaja erialal. Aastatel 2014–2016 õppis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias teatripedagoogika magistriõppes, uurides ärevust, lavahirmu, tööstressi, depressiooni ja nendega seotud läbipõlemist Eesti näitlejate ja lavastajate hulgas ning kaitses 2016. aastal magistritöö "Läbipõlemiskunst". Jätkab õpinguid Tallinna Ülikooli doktoriõppes tervisekäitumise ja heaolu erialal. 

Aastatel 2011–2014 töötas ta Von Krahli Teatri muusikajuhina, oli ka näitleja ja 2012. aastal lavastuse "13" produtsent. 2014. aastast on ta vabakutseline.

Ta on mänginud telesarjades "Naabriplika" (alates 2013), "Kättemaksukontor" ja "Viimane võmm". 

Ta on mänginud mitmes filmis, muu hulgas "Väike puust linn" (2009), "Kõik muusikud on kaabakad" (2012), "Karikakramäng II: Hõbepulm" (2013), "Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest" (2013), "Luuraja ja luuletaja" (2016).

Isiklikku
---------

Ta on taimetoitlane.[*viide?*]
**Leideni manifest teaduse paremaks hindamiseks** (inglise *Leiden Manifesto for research metrics*) rõhutab teaduse õiglasema hindamise vajalikkust. 

Manifesti autorid juhivad tähelepanu sellele, et kvantitatiivseid teaduse hindamise meetodeid, näiteks bibliomeetriat, kasutatakse sageli ilma piisava kriitikameeleta ja seega varitseb oht, et teaduse hindamisprotsessi hõlbustamiseks loodud abivahendid muutuvad eesmärgiks iseeneses. Autorite arvates on teaduse õiglasemaks hindamiseks vaja saavutada tasakaal kvantitatiivse ja kvalitatiivse osa vahel.

Manifest avaldati 23. aprillil 2015 ajakirjas Nature. Selle on koostanud viis teadlast, kes puutuvad oma töös kokku ka teaduse hindamisega. Kolm nendest töötavad Leideni Ülikooli teadus- ja tehnoloogiauuringute keskuses, mis on üks maailma juhtivaid bibliomeetriakeskusi ning kus koostatakse niinimetatud Leideni edetabelit.

Taust
-----

Manifesti kavand valmis 2014. aastal Leidenis toimunud STI konverentsil ("19th International Conference on Science and Technology Indicators"). Manifest on saanud nime selle konverentsi asukoha järgi.

Kümme põhimõtet
---------------

Leideni manifest pakub välja kümme põhimõtet, millest tuleb teadustöö hindamisel juhinduda:

1. Kvantitatiivne hindamine peab toetama kvalitatiivset eksperdihinnangut
2. Teadustulemusi tasub kõrvutada asutuse, uurimisrühma või teadlase eesmärkidega
3. Kohaliku tähtsusega teadustööd on vaja väärtustada
4. Andmete kogumine ja analüüsimine peab olema avatud, läbipaistev ja lihtne
5. Teadlastel, keda hinnatakse, peab olema võimalik tutvuda andmete ja analüüsiga
6. Valdkondlikke erinevusi publikatsioonide arvus ja tsiteeritavuses tuleb austada
7. Iga teadlast tuleb hinnata kvalitatiivselt ja vastavalt tema saavutuste loendile
8. Oluline on vältida ebavajalikku konkreetsust ja eksitavat täpsust
9. Hindamisprotsessi ja näitajate süsteemset mõju ei tohi jätta tähelepanuta
10. Bibliomeetrilisi näitajaid tasub regulaarselt ajakohastada ja põhjalikult kontrollida

Vaata ka
--------

* H-indeks
* Mõjutegur
* San Francisco teaduse hindamise deklaratsioon

Viited
------

1. 1 2 3  ""The Leiden Manifesto" – ten principles for a better research evaluation". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2020. Vaadatud 14. veebruaril 2019.
2. ↑  "Tartu ülikool rahvusvahelistes edetabelites". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2017. Vaadatud 14. veebruaril 2019.
3. ↑  Bibliometrics: The Leiden Manifesto for research metrics Nature, 22. aprill 2015

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
Logo
**Exeteri ülikool** (inglise keeles *University of Exeter*) on ülikool Suurbritannias Exeteris.

Ülikool asutati 1955.

Ülikoolis õpib üle 22 000 üliõpilase (2016).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
Taivo Linna 1994. aastal  
Foto: Jaan Künnap
**Taivo Linna** (27. juuni 1941 – 28. märts 1996) oli eesti muusik, metallikunstnik ja sepp.

Ta oli lõpetanud Kingissepa Keskkooli, koolipäevil õppis Kuressaare Muusikakoolis viiulit mängima. Haridusteed jätkas seejärel Tartu Kunstikoolis. Peale kohustuslikku teenistust Nõukogude armees (oli seal väeosa kunstnik), astus Taivo Linna Eesti Riiklikus Kunstiinstituuti metallikunsti õppima. Peale lõpetamist töötas 1970. aastatel Eesti Reklaamfilmi kunstnikuna. Taivo Linna oli ansamblite Peoleo (asutatud 1965) ja Kukerpillid (asutatud 1972) asutajaliige.

Tema kujundatud on suur osa Tallinna vanalinna sepiseid, sealhulgas Rahvusraamatukogu omad. Kirjastus Trantero andis 1996. aastal välja Taivo Linna tööde kataloogi "Mees ja metall".

Taivo Linna lemmikmuusikastiil oli džäss. Vanema vennana oli ta toeks ja suunajaks Ivo Linnale. Ivo Linna on öelnud: "Tema oli suunaja number üks, et minust saaks muusiku elukutse pidaja. Ilma vanema vennata ei oleks minust mingisugust lauljat saanud."

Taivo Linna on kirjutanud muusikat. Laul "Küsimus" (Kes ütleb mulle, kes vastab …) oli nii Peoleo kui Rock-Hoteli repertuaaris. Kukerpillidele on ta loonud mitmeid lugusid: "Laadasõit", "Röövlipealik Rinaldini", "Muinasjutt", "Pudelilugu" jt.

Taivo Linna oli kaastegev ka filmimaailmas - ta oli helikujundaja dokumentaalfilmis "Pühapäevamaalijad" ning operaator amatöörfilmis "Šampinjonid".

Isiklikku
---------

Taivo Linna oli Ivo Linna ja Temme Linna, kes on kiviraidur, vanem vend ning nende tädimees oli Juhan Peegel. Tema isa Timoteus Linna oli õigeusu preester, koorijuht ja Kuressaare muuseumi direktor, ema Helene oli samuti muuseumis tööl.

Ta oli abielus arhitekt Tiina Linnaga (naisevend oli Mati Talvik) ja nende tütred on filmirežissöör Leeni Linna ja advokaat Liisa Linna. 

Taivo Linna suri insulti.

Viited
------

1. 1 2 3  Ivo Linna: ilma vanema venna Taivota ... Õhtuleht, 27. juuni 2016. Vaadatud 04.02.2023.
2. ↑  Taivo Linna. Sõnumileht, 30 märts 1996.
3. ↑  Eesti kullafond. Kukerpillid.
4. ↑  Eesti filmi andmebaas.

Välislingid
-----------

* Taivo Linna "Soolo puhkpillile". Installatsioon.
* Mees ja metall.
* Ivo Linna: minu vend Taivo oli see, kes minust inimese kasvatas. Kroonika, 27.06.2016.
* Sirje Rattus. Ivo Linna: ilma vanema venna Taivota poleks minust mingisugust lauljat saanud! Õhtuleht, 27. juuni 2016.
* Taivo Linna mälestuskontrsert Kuressaares.
Ülikoolilinnak Bathis
**Bathi Ülikool** on ülikool Bathi linnas Inglismaal.

Ülikool loeb oma algust õppeasutusena aastast 1595, ülikooli staatuse sai 1966. aastal.

Ülikoolil on neli teaduskonda: 

* Faculty of Engineering & Design (inseneriteadused ja arhitektuur)
* Faculty of Humanities & Social Sciences (humanitaaria ja sotsiaalteadused)
* Faculty of Management (ärijuhtimine)
* Faculty of Science (täppis- ja loodusteadused)

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Tükipealse poolsaar** oli poolsaar Tallinnas.

Asukoht
-------

Tükipealse poolsaar oli mandri poolt ühenduses Kopli poolsaare kirdeküljega, selle mõtteline keskkoht oli umbes tänapäevase Paljassaare tee 33 hoone kohal.

Poolsaar oli edela-kirdesuunaline, selle pikkus oli umbes 1,3 km ning tipp oli umbes tänapäevase Paljassaare tee 34 hoone kohal. Poolsaare kael oli umbes Paljassaare lahe kagusopi ja Lahesuu sadama edelasopi mõttelise ühendusjoone kohal. Kaela laius oli umbes 0,7 km.

Ajalugu
-------

1912. aastal alustati Peeter Suure Sadama dokikambrite, basseinide ja laevateede süvendamist. Eemaldatud pinnas viidi Tükipealse poolsaare ja Väikese Paljassaare vahelisse madalmerre, nii et süvendustööde lõppedes 1918. aastal oli madalmeri täitunud ning Väike Paljassaar ühendatud mandriga. Hiljem on Tükipealse poolsaar madalmere jätkunud täitmisega ühendatud ka Suure Paljassaarega. Tänapäeval on endine Tükipealse poolsaar Paljassaare poolsaare kagupoolne (mandripoolne) osa.

Vaata ka
--------

* Väike Paljassaar
* Kopli poolsaar
* Peeter Suure sadam
* Paljassaare poolsaar

Viited
------

1. ↑  Kaart Tallinna põhjaosast. 21. jaanuar 1909. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA 492.12.605, leht 124

Välislingid
-----------

* "*Plan von der Revalschen Stadtbesitzlichkeit Ziegelskoppel mit der Insel Carlos*". Maamõõtja Friedrich Eurich. 1880–1881. Tallinna Linnaarhiiv, TLA.149.6.9
* Aldo Mett. Kopli, Paljassaarte ja Tükipealse ajaloolised kaardid liugkaardina
Elle-Mari Talivee, Evelyn Fridolin ja Brita Melts esinemas kirjandustänaval  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 8. september 2018
**Brita Melts** (sündinud 7. oktoobril 1984) on eesti kirjandusteadlane ja toimetaja.

Haridustee
----------

Ta lõpetas 2000. aastal põhikooli Kose Keskkoolis ja 2003. aastal kuldmedaliga Noarootsi Gümnaasiumi.

2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe kirjanduse ja rahvaluule alal ja 2010. aastal magistriõppe *cum laude* eesti kirjanduse erialal.

18. novembril 2016 kaitses ta Tartu Ülikooli kultuuriteaduste ja kunstide instituudis doktoriväitekirja teemal "Kirjanduslikud omailmad ja nende autobiograafilised lätted" (juhendajad Leena Kurvet-Käosaar, Arne Merilai).

Töökäik
-------

Ta oli aastail 2004–2008 OÜ Zephyr Design rootsi meedia monitooringu assistent, aastail 2008–2010 Tartu Ülikooli raamatupoe müüja-konsultant ja 2010. aastal Karl Ristikivi Seltsi majandusasjur.

1. oktoobrist 2014 kuni 30. oktoobrini 2015 oli ta ajakirja Keel ja Kirjandus toimetaja kirjandusteooria ja -kriitika alal, 1. veebruarist 2016 on ta sama ajakirja toimetaja kirjandusajaloo ja folkloristika alal.

Liikmesus
---------

Brita Melts on Eesti Kirjanduse Seltsi, EYS Veljesto, Karl Ristikivi Seltsi, Eesti Võrdleva Kirjandusteaduse Assotsiatsiooni ja Õpetatud Eesti Seltsi liige.

Teadustöö ja looming
--------------------

Ta on avaldanud artikleid Andrus Kasemaa, Tõnu Õnnepalu, Karl Ristikivi, Lauri Pilteri loomingust.

Tunnustus
---------

* 2016 Värske Rõhu aastaauhind

Viited
------

1. 1 2  Brita Melts Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
2. ↑  Brita Melts, "Kirjanduslikud omailmad ja nende autobiograafilised lätted", doktoritöö elektrooniline versioon Tartu Ülikooli raamatukogu repositooriumis.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Brita Melts** |

* Brita Melts Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib looduskaitsjast; poliitiku kohta vaata artiklit Jaan Remmel (poliitik)* |

---

**Jaan Remmel** (28. mai 1934 Tallinn – 1. veebruar 2007) oli eesti looduskaitsetegelane.

Elulugu
-------

Remmel lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu õpetajate instituudi bioloogia, geograafia ja joonistamise õpetajana, 1960. aastal Tartu Ülikooli geograafina.

Aastatel 1961–1965 oli ta Paide koduloomuuseumi direktor, 1965–1970 ENSV metsamajanduse ja looduskaitse ministeeriumi looduskaitse valitsuse inspektor ja juhataja asetäitja ning 1970–1990 Eesti Loodusmuuseumi direktor, seejärel tegeles ta talu taastamisega.

Ta on uurinud Limu järve kinnikasvamist ning Limu järve ja Lehmja tammiku linnustikku.

Remmel oli Eesti Looduskaitse Seltsi asutaja- ja auliige ning Eesti Loodusuurijate Seltsi liige.

Tunnustus
---------

* 1984 suur looduskaitsemärk
* 2002 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Etnoloog ja folklorist Mari-Ann Remmel on tema tütar.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Eesti Loodus". *eestiloodus.horisont.ee*. Vaadatud 26. augustil 2023.

Kirjandus
---------

* Ann Marveti intervjuu Jaan Remmeliga — "Pool sajandit looduskaitserajal", *Eesti Loodus* 10 (2006).
**Kristjan Piirimäe** (sündinud 13. juunil 1975 Tartus) on Eesti hüdrobioloog.

Elulugu
-------

Kristjan Piirimäe lõpetas 1993. aastal Tartu 16. Keskkooli ja 1997. aastal Tartu Ülikooli bioloogia osakonna. 1997 kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö hüdrobioloogias "Bacterioplankton viability and heterotrophic activity in the thermally stratified small Estonian lakes" ning 2007 Tallinna Tehnikaülikoolis doktoritöö loodus- ja täppisteadustes "Long-term changes of nutrient fluxes in the drainage basin of the Gulf of Finland – applocation of the PolFlow model" (Tallinn, 2007). Ta täiendas end 1995 New Yorgis ÜRO juhtimiskoolituse kursustel, 2001 Rootsis, Lätis, Poolas ja Leedus säästva arengu ja keskkonnakaitse alal ning 2004 Hollandis Utrechti Ülikoolis GIS modelleerimise alal. 

Aastatel 1995–1997 töötas ta Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI)) Võrtsjärve Limnoloogiajaama laborandina, 1997–2001 vanemlaborandina, 2001–2005 Tallinna Tehnikaülikooli keskkonnatehnika instituudi teadur-doktorandina ning 2005. aastast töötab Järva-Jaani Gümnaasiumi geograafiaõpetajana.

Piirimäe on olnud Eesti Veeühingu ja Tehiskeskkonna Instituudi juhatuse liige (2002–2005), Eesti Keskkonnaühenduste Koja koordinaator ja keskkonnaekspert (2004–2005).

Teadustöö
---------

Kristjan Piirimäe peamised uurimisvaldkonnad on siseveekogude ja Soome lahe reostus ning veekaitse. Ta on loonud veereostuse kirjeldamise mudeleid. Ta on avaldanud umbes 20 teadustrükist.

### Teoseid

* Peipsi järve bakterplankton aastail 1997–98. // Eesti Loodusuurijate Seltsi aastaraamat. Tallinn, 2000
* Bakterioplankton (kaasautorid S. Lokk, V. Kisand). // Lake Peipsi Flora and fauna. Tartu, 2001
* Modelling point and non-point nutrient fluxes in river systems of lake Peipsi drainage basin. // Kalmar eco-tech '03. Bioremediation and Leachate Treatment. Kalmar, 2003
* Mis reostab Soome lahte. // Keskkonnatehnika 1/2005
* GIS-based quantification of future nutrient loads into Lake Peipsi/Chudskoe using qualitative regional development scenarios (kaasautor). // Water Sci. & Technology 51 (200

Isiklikku
---------

Kristjan Piirimäe on Helmut Piirimäe ja Krista Piirimäe poeg, Kaarel Piirimäe ja Pärtel Piirimäe ning Triinu Petersi vend.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Järva Teataja, 14.01.2006
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. "Piirimäe, Kristjan"

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Garkalne** on küla (*lielciems*) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub Krievupe jõe kaldal, merepinnast 10 meetri kõrgusel, maantee A2 ja Valga–Riia rongiliini ääres. Garkalne jääb valla keskusest Berģist 12 ja Riia keskusest 21 kilomeetri kaugusele.

Asula tekkis Ropaži raudteejaama juurde pärast jaama valmimist 1889. aastal. Asula hakkas kasvama 1920. aastatel, mil sinna tekkis suvituspiirkond, kuhu rajati ujumiskoht ja tenniseväljakud. Tänapäeval on külas raamatukogu ja keskkool.

Külas asuvad Pagrieziens uz Garkalni, Stacijas iela, Garkalne, Garkalne-2 ja Skola bussipeatus.

Küla jääb osaliselt Garkalne metsade hoiualale.

2015. aastal oli Garkalnes 1811 elanikku, 2020. aastal 2004.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Autotransporta direcija
6. ↑  Autotransporta direcija
7. ↑  Autotransporta direcija
8. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Garkalne valla asulad |
| --- |
| 
Amatnieki **·**  Bāliņi **·**  Baltezers **·**  Berģi **·**  Bukulti **·**  Garkalne **·**  Gāršas **·**  Langstiņi **·**  Makstenieki **·**  Priedkalne **·**  Priežlejas **·**  Skuķīši **·**  Sunīši **·**  Suži **·**  Upesciems |
Pasterze ja Großglockneri massiiv (vasakul) ning Johannisbergi tipp 2014. aastal
Ligikaudu 8,4 km pikk **Pasterze** on pikim liustik Austrias ja Ida-Alpides. See asub Kärnteni liidumaal Kõrg-Tauerni mäestiku Glockneri rühmas, kohe Austria kõrgeima mäe Großglockneri all. Liustiku pikkus väheneb praegu u 10 m aastas. Selle maht on vähenenud poole võrra alates esimestest mõõtmistest 1851. aastal.

Pasterze ja Großglockneri massiiv, 1900. aasta postkaart
Liustik ulatub Johannisbergi tipust (3453 m) 2100 m kõrguseni merepinnast. Pasterze moodustab Drava vasakpoolse lisajõe Mölli lähtekoha. Selle veed toidavad ka Margaritze veehoidlat, mida kasutatakse elektri tootmiseks Kapruni hüdroelektrijaamas Alpide peaahelikust põhja pool.

Nimi *Pasterze* on vististi tuletatud sloveeni keelest: *pasti*, "karjamaa". Tõepoolest, puidu, turba ja õietolmu tuvastamine taanduva liustiku piirkonnas viitab taimestikule ja ka karjamaana kasutamisele viimasel jäävaheajal kuni umbes 1500. aastani eKr.

Ümbruskonna ostis 1918. aastal Saksamaa ja Austria Alpiklubi; täna on liustik osa Kõrg-Tauerni rahvuspargist. Pasterze on peamine turismisihtkoht, kuhu pääseb maalilise Grossglockneri kõrgalpi maantee ja köisraudtee kaudu, mis viib selle servani. Alates selle avamisest 1963. aastal on liustiku serv alumisest jaamast umbes 300 m tagasi tõmbunud.

Vaata ka
--------

* Liustike loend
* Liustike taandumine alates 1850. aastast
* Kliimamuutuste mõjud

Pasterze liustik (Austria)Pasterze liustik
Asukoht Austrias
Lõuatu *Jamoytius kerwoodi*
Lõuatu ***Jamoytius kerwoodi*** on fossiilne siluriaegne keelikloomaliik, kes arvatakse rühma *Hyperoartia* või kilbitute (*Anaspida*) hulka. 

Liigi avastas Errol Ivor White Lanarkshire'i Lesmahagow'st Llandowery ladestiku kivististest. 

Teda on peetud vanimaks säilinud kilbituks. 

Et kivistis on säilinud lamenenud kujul, on tema omadusi olnud raske kindlaks teha.

Tal olid piki keha pikad paarilised uimed, nii et ta pidi olema hea ujuja. Ta meenutab silmulisi, eriti oma ümara suu ja pikliku keha poolest. Ent tal puudusid suus hambad ja hambataolised moodustised, nii et ta ei olnud karnivoor nagu silmulised. 

Tal olid W-kujulised karboniseerunud soomused, üle kümne paari lõpuseavasid, optilised kapslid, ümar terminaalne suu, terminaalne (arvatavasti selgmine) nasohüpofüsiaalava ning pidevad ventrolateraalsed uimevoldid.

Tal oli kõhrskelett ja lõpusekorv, mis meenutab elavate sõõrsuude oma, mistõttu teda viimastega geneetiliselt seostatakse.

Viited
------

1. ↑  "Kilbitud Fossilwebis; pildid". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.07.2012. Vaadatud 7.07.2008.
2. ↑  "Kilbitud Fossilwebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.07.2012. Vaadatud 7.07.2008.

Kirjandus
---------

* Errol Ivor White. Jamoytius kerwoodi, a new chordate from the Silurian of Lanarkshire. – *Geological Magazine*, märts 1946, kd 83, nr 2, lk 89–97.

Välislingid
-----------

* "Kilbitud Fossilwebis". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.07.2012.