recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Toivo Peäske** (sündinud 1. detsembril 1945) on eesti pianist ja muusikapedagoog.

1965. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal Anna Klasi õpilasena. 1970. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri erialal Ada Kuuseoksa klassis. Aastatel 1973–1975 täiendas end Leningradi konservatooriumis kammeransambli assistentuur-stažuuris professor Tamara Fiedleri klassis.

Aastatel 1966–1971 oli Tallinna Riikliku Konservatooriumi kontsertmeister, 1969. aastast ühtlasi Tallinna Muusikakeskkooli klaveriõpetaja. 1972. aastast töötas ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis üldklaveri õpetajana, 1975. aastast kammeransambli õppejõuna, 1989. aastast oli dotsent.

1974. aastast on mänginud koos Nata-Ly Sakkosega Tallinna Klaveriduos.

2002. aastast on ta Rakvere Muusikakooli direktor.

Tunnustus
---------

* 1990 Eesti muusika aastapreemia (Tallinna Klaveriduo koosseisus)
* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2015 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (Tallinna Klaveriduo koosseisus)
* 2016 Rakvere Kroonimärk

Isiklikku
---------

Tema isa oli flötist Elmar Peäske. Tema vend on flötist Raivo Peäske. Tema abikaasa on viiuldaja Tiiu Peäske.

Viited
------

1. 1 2  Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990
2. ↑  Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajad
3. ↑  Eesti Muusika Infokeskus. Tallinna Klaveriduo
4. ↑  Rakvere Muusikakool. Ajalugu
5. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3855
Airat Ichmouratov juhatab Londoni Sümfooniaorkestrit oma klaverikontserdi salvestusel 19. aprillil 2022, Londonis, Ühendkuningriigis
**Airat Rafailovich Ichmouratov** (vene keeles *Айрат Рафаилович Ишмуратов*, tatari kirillitsa : Айрат Рафаил улы Ишмурат,) sündinud 28. juunil 1973) on Volga tatari päritolu vene / kanada helilooja, dirigent ja Klezmer klarnetimängija. 

Ta oli Longueuili sümfooniaorkestri resident ja helilooja (2018–2021), Montrealis asuva klezmeri rühma Kleztory klarnetist ja kutsutud professor Lavali ülikooli Quebecis, Kanadas.

Viited
------

1. ↑  Julie Vovan (14. aprill 2018). "La saison 2018–2019 sera la dernière de Marc David à l'OSDL et s'annonce riche et diversifiée". Montreal: Ludwig van Montréal. Vaadatud 28. augustil 2019.
2. ↑  Heather Solomon (17. aprill 2017). "Kleztory plays to soothe a troubled world". Montreal: The Canadian Jewish News. Vaadatud 9. juunil 2023.
3. ↑  "Répertoire du personnel administratif et enseignant". Canada: www.mus.ulaval.ca. 31. oktoober 2017. Vaadatud 6. septembril 2023.

Välislingid
-----------

 Airat Ichmouratov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht
* Kleztory klezmeri rühm
* Kanada muusikakeskus
**USA lahtised meistrivõistlused** (ingliskeelne lühinimetus **US Open**) on tenniseturniir, mis toimub igal aastal septembris. 

USA lahtised meistrivõistlused kuuluvad suure slämmi turniiride hulka.

Ajalugu
-------

1881. aastal loodi USA Tenniseföderatsioon ning esmaülesandena võeti korraldada esimesed rahvusvahelised meistrivõistlused. Need viidi läbi samal aastal Rhode Islandi osariigis Newportis. 

Turniiril osalesid mehed üksik- ja paarismängus. Üksikmängu võitis Richard Sears, kes püsis võitmatuna 1887. aastani, kui ta loobus vigastuse tõttu. Naised said mänguõiguse 1887. aastal.

1915. aastal viidi USA lahtised meistrivõistlused üle New Yorki Forest Hillsi ja 1978. aastal Flushing Meadowsi väljakutele. 1921–1923 mängiti aga Philadelphias.

Algselt mängiti muruväljakutel, kuid leiti, et muru hooldamine on raske ja kulukas, ning alates Flushing Meadowsisse kolimisest peetakse turniir kõvakattega väljakutel.

| Aastad | Mängupaik | Väljakukate |
| --- | --- | --- |
| 1881–1914 | Newport Casino, Newport, Rhode Island | muru |
| 1915–1920 | West Side Tennis Club, Forest Hills, Queens, New York | muru |
| 1921–1923 | Germantown Cricket Club, Germantown, Philadelphia, Pennsylvania | muru |
| 1924–1977 | West Side Tennis Club, Forest Hills, Queens, New York | muru; 1975–1977 Har-Tru (saviliivaväljak) |
| 1978–tänini | USTA National Tennis Center (alates 2006. aastast kannab nime USTA Billie Jean King National Tennis Center), Flushing Meadows–Corona Park, Queens, New York | DecoTurf (kõvakate) |

USA lahtiste tennisemeistrivõistluste võitjad
---------------------------------------------

*USA lahtiste tennisemeistrivõistluste meistrid võistluste kaupa:*

* Meeste üksikmäng
* Naiste üksikmäng
* Meeste paarismäng
* Naiste paarismäng
* Segapaarismäng

Eestlased USA lahtistel meistrivõistlustel
------------------------------------------

Eestlaste parimad tulemused on Kaia Kanepi (2010. ja 2017. aastal) jõudmine veerandfinaali ning Anett Kontaveidi (2015. ja 2020. aastal) jõudmine 4. ringi.

2012. aasta USA lahtiste meistrivõistluste noorteturniiril jõudis Anett Kontaveit finaali.

2023. aastal võitis Oliver Ojakäär paarismängus rootsi tennisisti Max Dahliniga meistrivõistluste noorteturniiri.

Vaata ka
--------

* Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises
* Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused tennises
* Wimbledoni turniir

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* USA lahtiste meistrivõistluste koduleht
Ülikooli hooneid
**Leicesteri ülikool** (inglise keeles *University of Leicester*) on ülikool Suurbritannias Leicesteris.

Ülikool asutati 1921.

Ülikoolis õpib üle 16 000 üliõpilase (2016).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
Heinrich
**Heinrich IV** (1417 – 9. märts 1477) oli Mecklenburgi hertsog aastatel 1422–1477.

Elu
---

Heinrich IV, keda lihavuse ja pillava eluviisi tõttu hüüti ka Heinrich Paksuks, oli Mecklenburgi hertsogi Johann IV ja tema naise Katharina poeg.

Kui Heinrichi isa 1422. aastal suri, päris poeg Mecklenburgi. Tema ema Katharina ja onu Albrecht V tegutsesid regentidena 1436. aastani. Seejärel valitses ta koos oma venna Johann V-ga, kuni tema vend 1442. aastal suri. 1432. aasta mais abiellus ta Brandenburgi kuurvürsti Friedrich I tütre Dorotheaga.

Werle vürsti Wilhelmi surmaga 1436. aastal hääbus Mecklenburgide Werle haru meesliin ja Werle läks Mecklenburgi hertsogkonnale. Pärast Mecklenburg-Stargardi hertsogi Ulrich II surma 1471. aastal oli Mecklenburg taas ühendatud ühe valitseja alla.

Stettini pärilussõda Pommeri hertsogite ja Brandenburgi kuurvürstide vahel lõppes 1472. aasta mai lõpus tänu Heinrichi vahendusele.

Elu lõpul andis ta võimu järk-järgult üle oma poegadele Albrechtile, Johannile ja Magnusele. Pärast Heinrichi surma valitsesid nad koos, kuni Johann 1474. aastal ja Albrecht 1483. aastal suri. Pärast Albrechti surma valitses Magnus üksi. Tema noorem vend Balthasar hoolis vähe valitsusasjadest.

Heinrich suri 1477. aastal ja maeti Doberani kloostrisse.

Lapsed
------

* Albrecht VI (suri 1483), Mecklenburgi hertsog
* Johann VI (suri 1474), Mecklenburgi hertsog
* Magnus II, Mecklenburgi hertsog
* Balthasar Mecklenburgi hertsog

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Albrecht V** | **Mecklenburgi hertsog**1422–1477 | Järgnev**Magnus II** |
**Aderholdi mõis** (läti keeles *Āderholda muiža*, ka *Ramma muižiņa*) oli mõis Lätis Riia linnas Brasa asumis. Saksa keeles *Aderholdshen*, ka *Rammsche Höfchen*. Mõisa peahoone asus Hospitāļu ielal.

Aderholdi mõisa rajas XVIII sajandil sõjaväehospidali kõrvale pagar Johan August Aderhold. Aderholdi mõis on üks vähestest Riia ümbruskonna mõisadest, mis kuulus linna käsitöölistele.

XIX sajandi alguses müüs järglasteta mees mõisa doktor Joachim von Rammile. Jenas õppinud arst hakkas esimesena Riia rahvast tuulerõugete vastu vaktsineerima, aastail 1803-1809 oli ta vaeste haigla direktor. Aastal 1806 müüs Joachim von Ramm mõisa maha.

Aderholdi mõisa hooned pole tänapäevani säilinud. Johann Christoph Brotze joonisel aastast 1803 on näha, et mõisa peahoone oli lihtne ühekorruseline palkmaja. Mõisa juurde kuulusid ka mitmed kõrvalhooned.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Riia mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
* Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Ukraina |
|  |
| Veerandfinaal | 2008 | Raskekaal |
| Kuld | 2012 | Raskekaal |
|  |
| Pronks | 2009 | Raskekaal |
| Kuld | 2011 | Raskekaal |
|  |
| Pronks | 2006 | Keskkaal |
| Kuld | 2008 | Poolraskekaal |

Ukraina olümpiapoksijad. Ussõk on vasakult teine. Foto: 4. oktoober 2012
**Oleksandr Oleksandrovõtš Ussõk** (ukraina keeles **Олександр Олександрович Усик**; sündinud 17. jaanuaril 1987 Simferopolis) on Ukraina poksija.

Ussõk on kokku neljakordne Ukraina meister - keskkaalus (kuni 75 kg) 2006. aastal ning raskekaalus (kuni 91 kg) aastatel 2009, 2010 ja 2011.

Ussõk võitis raskekaalus (kuni 91 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks. Ta võitis finaalis Clemente Russot (Itaalia) ning sai sellega revanši eelmiste olümpiamängude kaotuse eest.

Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Clemente Russole (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ussõk võitis raskekaalus (kuni 91 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. Ta sai raskekaalus (kuni 91 kg) 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Jegor Mehhontsevile (Venemaa).

Ussõk võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Matvei Korobovile (Venemaa).

Elukutselisena
--------------

Foto: Andri Makuhha, 18. aprill 2015
Ussõk jätkas novembris 2013 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 26. august 2023) pidanud 21 kohtumist ning on võitnud need kõik (neist 14 nokaudiga).

Viited
------

1. ↑  18. Ukraina meistrivõistlused poksis. Krõvõi Rig 2009. Tulemused inglise keeles
2. ↑  19. Ukraina meistrivõistlused poksis. Sumõ 2010. Tulemused inglise keeles
3. ↑  20. Ukraina meistrivõistlused poksis. Harkiv 2011. Tulemused inglise keeles
4. ↑  30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles
5. ↑  29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles
6. ↑  16. maailmameistrivõistlused poksis. Bakuu 2011. Tulemused inglise keeles
7. ↑  15. maailmameistrivõistlused poksis. Milano 2009. Tulemused inglise keeles
8. ↑  37. Euroopa meistrivõistlused poksis. Liverpool 2008. Tulemused inglise keeles
9. ↑  36. Euroopa meistrivõistlused poksis. Plovdiv 2006. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Oleksandr Ussõk veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Oleksandr Ussõk lehel *BoxRec*. Inglise keeles

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Oleksandr Ussõk** |
Bergisches Land, Nordrhein-Westfalen, Saksamaa
Vaade Burgi metsale tüüpilise Bergischesi talumajaga
Iuliacensis et Montensis Ducatus, 1645, Joan Blaeu
**Bergisches Land** ([ˈbɛʁɡɪʃəs ˈlant], *Bergi riik*) on madal mäestikupiirkond Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaal Reini jõest idas ja Ruhrimaast lõunas. Maastikku kujundavad metsad, niidud, jõed ja ojad ning seal on üle 20 tehisjärve. Wuppertal on üks suuremaid linnu ja seda nähakse piirkonna keskusena, kuna lõunapoolsel osal on tänapäeval Kölniga tihedamad majanduslikud ja sotsiaal-kultuurilised sidemed. Wuppertal ning naaberlinnad Remscheid ja Solingen moodustavad *Bergisches Städtedreiecki*.

Ajalugu
-------

Bergisches Land on olnud osa Bergi krahvkonnast, millest hiljem sai Bergi hertsogkond, mis piirkonnale oma nime andis. Hertsogkond kaotati 1815. aastal ja 1822. aastal sai piirkonnast Preisimaa Reini provintsi osa.

Tänapäeval on elanikkonna seas Bergisches Landi piirkonna kuuluvustunne märgatav künklikus põhjaosas, kuid mitte enam Kölni madalikul, Ruhrimaal või Düsseldorfi linnas.

### Majanduslik tõus

Piirkond sai kuulsaks oma varase industraliseerumise perioodil 19. sajandil. Sel ajal oli Wupperi org ajalooline Silicon Valley. Selle kaksiklinnad Barmen ja Elberfeld olid sel ajal Preisimaa kaubandus- ja tööstuspealinnad. See majanduslik tõus põhjustas Ruhrimaa arenemise söekaevanduspiirkonnaks ning sünnitas sotsiaalse ettevõtluse ja sotsialismi uurimise ning teoreetilise rõhutamise: Friedrich Engels sündis Barmenis tekstiilitöösturi peres.

Pärast 1960. aastatest pärit majanduslangust kaotas piirkond oma tähtsuse, kuid Bergisches Landi ettevõtjate, aktiivsete kodanike ja poliitikute koostöö toob tagasi teatava piirkondliku teadlikkuse ja majandusliku jõu.

Vaata ka
--------

* *Bergisches Straßenbahnmuseum*
* Bergisch-Märkische raudteekompanii
* Reinimaa
* Bergi maja
**Alina Šuhh** (sündinud 12. veebruaril 1999) on ukraina kergejõustiklane. Tema põhialad on mitmevõistlus ja odavise. 

Šuhhi treenerid on tema vanemad Maia ja Anatoli Šuhh.

Alina Šuhh 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel

Sportlaskarjäär
---------------

### 2015

2015. aastal osales Šuhh U18-vanuseklassi kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Calis ja võitis 5896 punktiga pronksmedali.

### 2016

Aasta hiljem tuli ta esmakordselt toimunud U18-vanuseklassi Euroopa kergejõustikumeistrivõistlustel Euroopa meistriks. Samadel meistrivõistlustel võttis ta osa ka odaviskevõistlusest ning tuli kokkuvõttes kuuendale kohale.

### 2017

2017. aasta sisehooajal parandas Šuhh rootslase Carolina Klüftile kuulunud juunioride siserekordit, tänu sellele kvalifitseerus ta Euroopa sisemeistrivõistlustele, mille lõpetas 11. kohaga. 2017. aasta Götzise mitmevõistlusel viis ta oma isikliku rekordi 6106 punktini. Londoni maailmameistrivõistlustel saavutas ta 6075 punktiga 14. koha.

### 2018

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel saavutas ta viievõistluses seitsmenda koha. U20-vanuseklassi maailmameistrivõistlustel Tamperes tuli ta odaviskes maailmameistriks tulemusega 55,95 meetrit. Ta oli ka üks seitsmevõistluse favoriite, aga oli sunnitud pärast avaala vigastuse tõttu võistluse katkestama.

### Seos Eestiga

Šuhh on võistelnud korduvalt ka Eestis. Esimest korda võistles ta Eestis 2016. aasta augustis Pärnus, osaledes kaugushüppes ja odaviskes. 2017. aastal osales ta Tallinnas toimunud rahvusvahelisel mitmevõistlusel ja Euroopa võistkondlikel mitmevõistluse meistrivõistlustel, mõlemal võistlusel saavutas ta esikoha. Samal aastal võttis Šuhh osa veel ka Martin Kutmani mälestusvõistlustest ja heitjate seeriavõistlusest. Sarnaselt 2017. aastaga osales ta ka 2018. aastal Tallinnas toimunud rahvusvahelisel mitmevõistlusel, võites teist aastat järjest esikoha, samuti võttis ta uuesti osa ka heitjate seeriavõistlusest.

Isiklikud rekordid
------------------

### Siserekordid

| Ala | Tulemus | Võistluskoht | Kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 meetri jooks | 8,26 s | Kiiev | 09.01.2018 |
| 60 meetri tõkkejooks | 8,78 s | Kiiev | 11.01.2019 |
| 800 meetri jooks | 2.15.24 min | Sumy | 07.02.2019 |
| kõrgushüpe | 1,89 m | Tallinn | 04.02.2017 |
| kaugushüpe | 6,26 m | Kiiev | 09.01.2017 |
| kolmikhüpe | 12,70 m | Kiiev | 10.01.2017 |
| kuulitõuge | 15,08 m | Sumy | 07.02.2019 |
| viievõistlus | 4581 p | Sumy | 07.02.2019 |

### Välisrekordid

| Ala | Tulemus | Võistluskoht | Kuupäev |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 meetri jooks | 25,88 s | Götzis | 26.05.2018 |
| 100 meetri tõkkejooks | 14,29 s | Kropyvnytskiy | 21.06.2018 |
| 800 meetri jooks | 2.10.93 min | Götzis | 27.05.2018 |
| kõrgushüpe | 1,92 m | Lutsk | 18.06.2016 |
| kaugushüpe | 6,29 m | Götzis | 28.05.2017 |
| kuulitõuge | 14.43 m | Berliin | 09.08.2018 |
| odavise | 56,54 m | Lutsk | 06.06.2017 |
| seitsmevõistlus | 6381 p
6106 p (naiste vahenditega) | Grosseto
Götzis | 21.07.2017
28.05.2017 |

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑

Välislingid
-----------

* Alina Shukh | Athlete profile | IAAF
Londoni Linnaülikooli kolledži hoone St John Streetil Londonis Clerkenwellis on arhitektuurimälestis
 Londoni Linnaülikooli hoone Londonis Northampton Square’il
**Londoni Linnaülikool** (inglise keeles *City, University of London*, 1. septembrini 2016 *City University London*, sageli ka lihtsalt *City*) on ülikool Inglismaal Londonis, mis sai ülikooliks 1966. aastal.

Ülikool asutati 1894. aastal kui Northamptoni instituut (*Northampton Institute*).

Linnaülikooli peamine ülikoolilinnak asub Kesk-Londonis Islingtonis, teised ülikoolilinnakud paiknevad City of Londonis, Holbornis, Smithfieldis ja Whitechapelis.

Üliõpilaste arv on 21 410 (2008), sealhulgas esimese astme kõrgharidust omandamas 14 530 üliõpilast ja kraadiõppureid on 6880.

Ülikooli struktuur
------------------

Londoni linnaülikool koosneb seitsmest akadeemilisest üksusest:

* City Law School
* School of Community and Health Sciences
* School of Arts
* School of Engineering and Mathematical Sciences
* Sir John Cass Business School
* School of Informatics
* School of Social Sciences


Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
Romainiai mõisa peahoone aastal 2012
**Romainiai mõis** (leedu *Romainių dvaras*) on endine mõis Leedus Kaunases Šilainiai vallas Romainiai linnaosas ja Kaunase rajooni Užliedžiai valla Romainiai külas. Mõisa peahoone asub Kaunases aadressil Romainių g. 67.

Mõis rajati XVI sajandil, toona valmis ka selle peahoone. Mõisa õitsenguaeg saabus aga XVII sajandil, mil selle omanikuks sai Vitebski kastellaan Simonas Sirutis. Tema lasi vana hoone restaureerida. Hoonele lisati marmortrepid, valmisid hoone põhjaserva ehtivad sambad, luksuslikud vannitoad, uhkete freskodega saal. Toona sai hoone ka keskkütte. Arvatakse, et hoone keldris asusid ruumid vangistatud pärisorjadele.

XVIII sajandi keskpaigas sai mõisa omanikuks Kosciuszko ülestõusus osalenud Karolis Prozoras. Tema poeg osales Novembriülestõusus, kui ülestõusnud lüüa said, suundus ta Prantsusmaale.

Järgmiseks omanikuks oli Adomas Medekša, seejärel läks mõis Tyszkiewiczite valdusse. Seejärel ostis mõisa tsaariarmee polkovnik Alexandre von Waxeliga. Too oli abielus Aleksei Lvovi tütrega. Lvov ise veetis selles mõisas oma üheksa viimast eluaastat. Esimese maailmasõja ajal asusid mõisas Saksa väeosad, von Waxel ise suundus aga elama Veliuonasse.

Sõja järel müüs Leedu riik mõisa kindral Jonas Galvydis-Bykauskasele, mõisa hooned läksid aga Kaunase tuberkuloosivastase võitluse ühingule. Aastal 1936 rajati peahoonesse tuberkuloosidispanser. Nõukogude ajal oli hoone kasutusel kohaliku kolhoosi kultuurimaja, algkooli ja Veterinaarakadeemia õppehoonena.

Peahoone on tänapäeval ainus hoone, mis mõisakompleksist säilinud on. See on muudetud korterelamuks. Lisaks on mõisakompleksist säilinud tiik.

Viited
------

1. ↑  Simono Siručio dvaras Romainiuose[*alaline kõdulink*]
2. ↑   Tituluotos istorijos staigmenos

Välislingid
-----------

* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiskeem (*leedu keeles*)
* Mõis Kaunase keskraamatukogu kodulehel] (*leedu keeles*)
Monument Siegesalleel Berliinis, 1898
**Albrecht II** (u. 1177 – 25. veebruar 1220) oli Askania dünastia liige. Ta oli Brandenburgi markkrahv 1205. aastast kuni oma surmani.

Elu
---

Albrecht II oli Otto I ja selle teise naise Ada noorim poeg. Tema isa Otto I propageeris ja juhtis piirkonnas saksa asustuse rajamist, mis oli 10. sajandini slaavi.

### Arneburgi krahv

Albrecht II oli alates 1184. aastast Arneburgi krahv Altmarkis. Altmark kuulus Brandenburgile ja tema vanem vend Otto II väitis, et see tähendas, et Askanialased omasid Arneburgi.

Kui Heinrich von Gardelegen 1192. aastal suri, jättis ta oma valduse Albrecht II-le. Kuid see põhjustas konflikti tema ja tema venna vahel. Otto vangistas ta 1194. aastal ajutiselt. 

1197. aastal ühines ta Saksa ristisõjaga. Ta osales 1198. aastal Akkos Saksa ordu avakoosolekul.

### Brandenburgi markkrahv

Albrecht II päris markkrahvkonna 1205. aastal, kui suri tema vanem vend Otto.

Hohenstaufenite ja Welfide vahelises vaidluses keisrikrooni üle 13. sajandi alguses toetas Albrecht esialgu Hohenstaufenist kuningat Švaabi Philippi, nagu Otto enne teda. Kuid pärast Philippi mõrvamist 1208. aastal vahetas ta poolt, kuna keiser Otto IV oli teda aidanud markkrahvkonna kindlustamisel taanlaste vastu ja kinnitas 1212. aasta dokumendiga Askania omandiõigust Brandenburgile.

Sel perioodil oli Albrecht II-l pikk vaidlus Magdeburgi peapiiskopi Albrecht I-ga. Ta mängis ka olulist rolli Brandenburgi kümnisevaidluses.

Albrecht II kindlustas Teltowi, Prignitzi ja osaliselt Uckermarki piirkonnad lõplikult Brandenburgi margile, kuid kaotas Pommeri Greifide dünastiale.

### Surm ja järglus

Albrecht II suri 1220. aastal. Sel ajal olid tema kaks poega veel alaealised. Algselt tegutses regendina Magdeburgi peapiiskop Albrecht I. 1221. aastal asus aga regendiametisse Albrechti lesk krahvinna Mathilde. Pärast tema surma 1225. aastal kuulutati vennad täisealisteks ja nad hakkasid üheskoos markkrahvkonda valitsema.

Abielu ja järglased
-------------------

1205. aastal abiellus Albrecht Wettini soost Lausitzi krahvi Konrad II tütre Mathilde von Groitzschiga (1185–1225). Nad said neli last:

* Johann I (u. 1213 – 4. aprill 1266)
* Otto III "Vaga" (1215 – 9. oktoober 1267)
* Mathilde (suri 10. juunil 1261)
* Elisabeth (1207 – 19. november 1231)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Otto II** | **Brandenburgi markkrahv**1205–1220 | Järgnev**Johann I ja Otto III** |
**Meelis Loit** (sündinud 15. aprillil 1971 Tallinnas) on eesti vehkleja ja vehklemistreener.

Maailmameistrivõistluste hõbemedalimees epees (2001, koos Kaido Kaaberma, Sergei Vahti ja Nikolai Novosjoloviga). Oli oma tippajal maailma üks tugevamaid epeevehklejaid kaitses. Temaga on seotud vähemalt kaks võistlusreeglite parandust vehklemises (passiivsusklausli täpsem määratlus ja emotsioonide väljaelamise piiramine vastase poolel). Ta osales kahtedel olümpiamängudel. Atlanta olümpiamängudel 1996. aastal sai ta epees individuaalvõistluses 35. ja meeskonnavõistluses 5. koha, Sydney olümpiamängudel 2000. aastal sai ta individuaalselt 30. ja meeskondlikult 9. koha.

Maailmameistrivõistlustelt on ta meeskonnavõistluses Eesti meeskonnas võitnud hõbemedali (2001), saanud 4. koha (2002), kaks korda saanud 5. koha (1993 ja 1998) ja kolmel korral tulnud 6. kohale (1994, 1995 ja 1999). Individuaalarvestuses on tema parim tulemus maailmameistrivõistluste 7. koht (2002).

Töötab aastast 2004 Eesti Laskurliidu tegevdirektorina. Aastast 2016 on ta ka juunioride EM-i korralduskomitee juht. Olnud 2004–2021 EOK vehklemistreenerite ja laskmistreenerite kutsekomisjoni ning aastast 2021 hindamiskomisjoni esimees. 

Aastast 2005 EOK esindajate kogu liige. 2009–2016 ning aastast 2021 Vehklemisliidu, aastast 2014 Seeniorispordi ja Spordiveteranide Liidu ning aastast 2016 Vehklemisklubi Musketär juhatuse liige. Olnud 2014–2017 SA Tehvandi Spordikeskus nõukogu liige.

Tunnustus
---------

* Kaitseväe eriteenete rist (2006).

Isiklikku
---------

Tema tütar Karoliine Loit on samuti vehkleja.

Viited
------

1. 1 2 3  Biograafia ESBL-is (vaadatud 16.04.2017)
2. ↑  "14aastane Karoliine Loit pürgib isa jälgedes epeevehklemise tippu". *Õhtuleht.ee* (eesti keel). 14.01.2015. Vaadatud 16.04.2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Eesti Maja Wallingatan 32 ja 34
**Eesti Maja Stockholmis** on rootsieestlaste rajatud Eesti kultuurikeskus Rootsi pealinnas Stockholmis, üks paljudest Eesti Majadest kogu maailmas.

Stockholmi Eesti Maja loomine
-----------------------------

Esimene samm keskuse rajamise poole astuti 1954. aastal, mis rajati AB Eesti Maja – *Estniska Huset*. Oma maja finantseerimiseks ostsid 100 Rootsi krooni maksvaid aktsiaid mitu tuhat eestlast, mitmed ka järelmaksuga.

Esimene Eesti Maja omandati 1958. aastal, see asus aadressil Regeringsgatan 24. Aastal 1970 sundvõõrandas hoone Stockholmi linn kesklinna ümberehituse tõttu.

II Eesti Maja
-------------

Uus Eesti Maja osteti 1970. aastal aadressil Wallingatan 32 ja 34. See on 1914. aastal endise Inglise Kiriku krundile ehitatud seitsmekorruseline hoone. Ümberehitus võttis pikalt aega, muuhulgas ka linnavalitsusega kestnud läbirääkimiste tõttu elamurajoonis asuva maja muuotstarbelise kasutusloa saamiseks. Esmalt saadigi vaid luba ehitada teisel korrusel (Rootsi süsteemi järgi esimese korruse) ruumid ümber seltskondlikuks tarbeks ja lasteaiale, esimene osa avati 1971.

Aastatel 1972–1973 rajati kolmandale korrusele korterid, majja asusid mitmed eestlaste organisatsioonid. Aastatel 1973–1974 sisustati keldrikorrusel noorteruumid. Aastal 2002 alustati pööningute väljaehitust seitsmeks korteriks.

Eesti Majas tegutsevad organisatsioonid
---------------------------------------

Näituseruum Eesti Majas
Enam kui poole Eesti Maja pinnast hõlmavad seltskondlikud ja bürooruumid. Suurima osa neist moodustab 400 istekohaga Scala Teater. Majas tegutses kaua, kuni 2019. aastani ka Eesti Päevalehe toimetus ning tegutseb ajakirja Rahvuslik Kontakt toimetus, Stockholmi Eesti Lasteaed, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse välisesindus, Eesti Kultuuri Koondis, Eesti Instituudi Rootsi esindus, Rootsi Eestlaste Liit, Klubi Estetic, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Stockholmi Kogudus, 1Office kontorihotell, ettevõtted Selena Oil & Gas, Kavardi Consulting, RM Consulting AB & Partners ning Eesti Üliõpilaste Seltsi ja üliõpilaskorporatsiooni Fraternitas Estica ühiskorter.

Eesti Maja saalis toimuvad kontserdid, koosolekud ja muud üritused, aga seda kasutatakse ka restoranisaalina. Näituseruumis vahelduvad eesti kunstnike või muud Eestiga seotud näitused tavaliselt kahe nädala tagant. Saali ja näituseruumi kõrval asub eesti restoran Ester.

Praeguseks on korporatsioon Fraternitas Estica 370 aktsiaga ka Eesti Maja peaaktsionär.

Vaata ka
--------

* Stockholmi Eesti Meeskoor
* Stockholmi Eesti Naiskoor
* Stockholmi Eesti Seltsi Segakoor
* Stockholmi Eesti Teater

Viited
------

1. ↑  Mart Nurk. Eesti Maja Stockholmis 1954-2014 ja mis edasi. Tallinn 2014

Välislingid
-----------

* Eesti Maja Stockholmis
* Tuuli Koch "Stockholmi Eesti Maja võib Rootsi eestlaste nördimuseks müüki minna" Postimees, 30.04.2011
Ülikooli hoone
**Newcastle'i Ülikool** (inglise keeles *Newcastle University*) on ülikool Inglismaal Newcastle upon Tyne'is.

Ülikool asutati 1834 (meditsiini- ja kirurgiakool).

2016. aastal õppis seal üle 24 000 üliõpilase (2016).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
Ašminta
**Ašminta** on küla Leedus Prienai rajoonis, Ašminta valla keskus. Ašminta asub rajoonikeskusest Prienaist 6 kilomeetrit põhja pool.

Ašmintas on postkontor ja algkool, seal asub ka noorte vaba aja veetmiseks mõeldud saal. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1933 valminud katoliku kirik.

Küla nimi tuleneb seal voolava Ošvenčia oja nimest. Esimest korda mainiti seda kirjalikes allikates aastal 1609, mil Prienai ja Balbieriškise omanik G. Horvath andis sealse mõisa ja veidi maad kirikule. Algselt kasutati asula kohta nimekujusid **Paašvinta** või **Paašminta**. Sealsel mõisal on olnud palju erinevaid omanikke, praegune peahoone (tänapäeval asub seal koolimaja), vesiveski ja park rajati siis, kui selle omanikuks olid Müllerid. Teise maailmasõja ajal tegutsesid külas ja selle ümbruskonnas Leedu metsavennad.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Ašminta. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XV (Mezas-Nagurskiai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009. 708 lk.

Välislingid
-----------

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Wolfschmidti mõis** (läti keeles *Volfšmita muiža*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Zasulauksi asumis aadressil Kandavas ielā 2. 

Wolfschmidti mõis sai alguse XVIII sajandi lõpus. Toona oli Zasa mõisa omanik Jānis Šteinhauers. Ta rajas mõisa juurde tööstuskompleksi ja andis rahvasuu kohaselt vana mõisasüdame oma lilledega kaubitsevale vennale Jānusele. Toona sai alguse mõisa ümber kujunenud park.

Mõis on saanud nime Hollandi sõjaväeatašee A. Wolfschmidti järgi, kellele suvemõis XX sajandi alguses kuulus. Pärast Läti iseseisvumist sai mõisa pargist botaanikaaed, aga Wolfschmidtidele ja nendega seotud Strickidele jäid selle territooriumil mitmed kasvuhooned.

Mõisa juurde kuulus kolm maja. Neist vanim pärineb XVIII sajandi teisest poolest, olles baroki sugemetega puidust klassitsistlik maja. 1920. aastal hoone rekonstrueeriti ja sealjuures kaotas ta palju oma vanast välimusest, sealjuures ka kõik baroksed elemendid.

Teist maja hakati rajama ajal, mil Wolfschmidti mõis Zasa mõisast eraldus. Klassitsistlik hoone valmis aastal 1824 ja on muutumatul kujul tänini säilinud.

Kolmas hoone valmis samuti XIX sajandi alguses ja seda on vaid vähesel määral muudetud.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Riia mõisate veebisaidil nr. 1; fotod (*läti keeles*)
* Sissekanne Riia mõisate veebisaidil nr. 2; fotod (*läti keeles*)
* Sissekanne Riia mõisate veebisaidil nr. 3; fotod (*läti keeles*)
* Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
Mustvee linna vapp
**Mustvee vapp** Jõgeva maakonnas asuva Eesti linna Mustvee vapp.

Vapp on kinnitatud 21. juunil 1993.

Vapi kirjeldus
--------------

Hõbedasel kilbil must ankur ja must laineline tüveosa, milles kuldne kala.

1940. aastal valminud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on antud järgmise, praegusest vapist erineva vapi kirjeldus: *Mustvee linna vapiks on kilbi välja sinisevärvilisel ülemisel osal, kilbipäisiku ja südamiku lõikejoonel, neljast, horisontaalselt ülestikku asetsevast hõbedasest lauakesest koosnev navigatsioonimärk, koonusekujulisel kuldsel alusel, mille kumbki haru tugineb kilbi külgedest väljaulatuvatele, kuldsetest kividest laotud sadamamuuli otsadele. Kilbi sinise- ja alumise mustavärvilise välja ühtumisjoon muulide vahel, samuti musta välja pind on palistatud laineliste, hõbedaste joontega.*

Põhjendus
---------

Vapil kajastub Mustvee linna usk ja linnaelanike tähtsad tegevusalad laevandus ning kalandus.

Vaata ka
--------

* Mustvee lipp

Välislingid
-----------

* Mustvee linna sümboolika Riigikantselei kodulehel
* Mustvee linna vapi ja lipu kavandid
**Otto Wilhelm (Wille) Kuusinen** (4. oktoober 1881 Laukaa, Soome – 17. mai 1964 Moskva) oli Soome päritolu nõukogude poliitik ja luuletaja.

Elulugu
-------

Otto Kuusinen juhatas 1904. aastast Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei vasaktiiba, 1905. aastal lõpetas Helsingi Ülikooli ajaloo- ja filosoofiateaduskonna, filosoofiamagistri teaduskraadiga, magistritöö teema oli "J. W. Goethest filosoofias".

Osales 1905. aasta revolutsioonisündmustes Soomes, juhtides punakaardisalka.

Aastatel 1907–1916 oli Sotsiaaldemokraatliku Partei ajalehe Työmies ja ajakirja Sosialistinen aikakausilehti toimetaja.

Aastatel 1908–1917 oli Kuusinen Soome kindralkubermangu Eduskunta saadik. 

Aastatel 1911–1917 oli ka Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei Täitevkomitee esimees.

Otto Kuusinen osales 1918. aasta jaanuaris Helsingis toime pandud bolševistlikus riigipöördes ning oli ka Soome rahvaesindajate valitsuses rahvavolinik rahvahariduse alal. 1918. aasta augustis oli ta Soome Kommunistliku Partei asutajate seas.

Otto Kuusinen põgenes pärast Soome kodusõda Nõukogude Liitu, kus ta oli 1920. aasta juunini Petrogradi Internatsionaalse Sõjakooli komissar.

Tegevus Kominternis
-------------------

Aastatel 1921–1939 oli Otto Kuusinen üks Kommunistliku Internatsionaali Täitevkomitee sekretäridest, aastatel 1940–1964 NSV Liidu Ülemnõukogu saadik.

NSV Liidu juhtide Jossif Stalini, Vjatšeslav Molotovi, Kliment Vorošilovi ja Andrei Ždanov poolt 1940. aastal Soome "rahvavalitsuse" peaministri O. W. Kuusineniga sõprus- ja abilepingu allkirjastamine

Talvesõjas
----------

Pärast NSV Liidu ja Soome vahelise Talvesõja algust 1. detsembril 1939 ja esimese piiriäärse asula Terijoe vallutamist moodustati Soome Demokraatlik Vabariik, mille juhiks oli määratud senine kominterni funktsionäär Otto Kuusinen. 

Kuusise Terijoe valitsust tunnistas NSV Liit ainsa Soome valitsusena ning sõlmis sellega sõprus- ja abilepingu.

Nõukogude esindusorganites
--------------------------

Otto Kuusinen 1920 aastatel
Aastatel 1940–1956 oli Otto Kuusinen Karjala-Soome NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees, NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehe asetäitja; 1941–1964 ÜK(b)P KK/NLKP KK liige; 1957–1964 NLKP KK Presiidiumi liige ja NLKP KK sekretär.

Urn Otto Ville Kuusineni tuhaga asub Moskva Kremli müüris.

Viited
------

1. ↑
Põltsamaa valla vapp.
**Põltsamaa valla vapp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Põltsamaa valla vapp.

Vapp on kinnitatud 18. augustil 1998.

Vapi kirjeldus
--------------

Rohelisel kilbil on leib, mille tagant tõusevad kolm viljapead ümbritsetud neljateistkümnest kuldsest ristikulehest.

Põhjendus
---------

Vapi ideestik on tuletatud Põltsamaa (põld see maa) nimest. Põltsamaa ümbruses laiuvad Eesti ühed viljakamad põllumaad. Seda sümboliseerivad valla vapikujutiseks olevad kolm kuldset viljapead ja stiliseeritud leib – eestlaste oluline toidus läbi aegade. Vapikujutis sümboliseerib ka traditsioonilist maalähedast elamisviisi ja austusväärset põllutööd, mis on olnud Põltsamaa mail peamine jõukuseallikas. Viimasest on omakorda võrsunud ümbruskonna elanike haridus- ja kultuurilembus.

Vapi ääriseks olevad kuldsed ristikulehed osutavad teisele peamisele põllumajandusharule – loomakasvatusele. Ristikulehed viitavad ühtlasi ristile – levinud kristluse sümbolile. Vapikilbi roheline on looduse, elu igavese uuenemise ja nooruse võrdkuju. Kuld on küpse vilja, rikkuse ja auväärsuse sümbol.

Vaata ka
--------

* Põltsamaa valla lipp

Välislingid
-----------

* Põltsamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Kölnbreini pais ja Galgenbichli veehoidla**Kölnbreini pais** on pais, mis asub Kärtenis Austrias. Paisu ehitati aastatel 1971–1979 ja see on Austria kõrgeim pais. 

Selle veehoidla on põhiliseks allikaks kolmefaasilisele pumpelektrijaamale, mis koosneb üheksast paisust ja neljast hüdroelektrijaamast. Seda kompleksi omab firma Verbund, mida kutsutakse **Malta-Reissecki elektrijaamade grupiks**. Grupi iga-aastane elektritoodang on 1216 gigavatt-tundi (4380 teradžauli).

Veehoidlat täites avastati mõrad paisu konstruktsioonis. Pärast parandustöid, mis kestsid üle kümne aasta, hakkas pais töötama täisvõimsusel.

Paisu ehitus
------------

Betooni valamine 1975. aastal
Esimesed plaanid seda ehitada valmisid 1930. aastal Saksa AEG ehitusfirma poolt. Pärast II maailmasõda jätkasid projekti Austria võimud, kes hakkasid pärast 1957. aastat teostama uurimuslikke puurimisi. Ehitustöid alustati 1971. aastal. 

Esmalt tuli rajada ligipääsutee, et transportida ehitusmaterjale. Ülesande muutis raskeks Maltatali org. Ligipääsutee tõuseb 300 meetrit 14. kilomeetri ulatuses ning esineb kuni 13-protsendilist tõusunurka. Teed ehitades tuli rajada kuus tunnelit. 

1973. aastal transporditi ehitusele tsement, millest kohapeal valmistati betooni, kasutades sealset kruusa sideainena. Et vähendada soojuspaisumist, valati betooni 30 m3 korraga ja betooni jahutati külmaveetorudega. Ehitusolud olid keerulised, kuna ehitajad pidid töötama lume, vihma ja vahel ka 80 km/h puhuva tuulega.

Turism
------

*Benji*-hüppe koht sillalKölnbreini pais on lõpp-punktiks 14,3-kilomeetrilisele matkarajale, mis läbib Maltatali orgu. Rada läbib endisi ehitusteid. Lisaks on turistidele mõeldud restoran, hotell ja näitus hüdroelektrijaama  kohta. Verbund pakub turistidele elektrijaama ekskursioone. Ekskursioonid paisule toimuvad päevasel ajal ja perioodil, kui tee on avatud (iga aasta 9. maist 26. oktoobrini).

2010. aastal ehitati hobuserauakujuline sild paisu peale, mis on mõeldud külastajatele. Tegemist on populaarse *benji*-hüpete kohaga. Pais paikneb Kõrg-Tauerni rahvuspargis ja on populaarne sihtkoht ka mägironijatele. Veehoidlat kasutavad sõudjad, sest pais asub mäestikus, kus saab teostada kõrgmäestiku trenne.

Popkultuuris
------------

Filmis "The Boys From Brazil", mis tehti 1970. aastate lõpus, on näha Kölnbreini paisu. Filmis on paisu asukohaks Rootsi, see on alles ehitusjärgus ning veehoidlas on veetase veel madal. Filmis viskab palgamõrvar (kelle on palganud Josef Mengele) lumise paisu otsast alla kohaliku elektrifirma inspektori. Paisu on näha filmi 55. minutil ja paisukaadrite kestus kokku on 3 minutit ja 15 sekundit.

Viited
------

1. ↑   Langdon, John (August 2008). "Kölnbreinsperre". John Milton Langdon. Archived from the original on 24 March 2012. Retrieved 4 June 2011.
2. ↑   "The pumped storage power plant - an intelligent power storage system". Verbund. Archived from the original on 29 April 2011. Retrieved 29 May 2011.
3. ↑   "Kolnbrein". Austrian National Committee on Large Dams. Retrieved 29 May 2011.
4. ↑   Hüdroelektrijaam, energiatalgud
5. ↑   Kõrgmäestiku treening, UT Southwestern Medical Centre
Kunstikabineti juht Ilmar Kruusamäe 2017. aastal Tartu Ülikooli peahoone keldris stuudioruumides
**Tartu Ülikooli Kunstikabinet** on joonistusstuudio.

Kunstikabinet loodi ülikooli juurde kohe pärast ülikooli peahoone valmimist 1809. aastal, kuid lõpetas tegevuse sama sajandi lõpul seoses fotograafia tulekuga.

Alates 1957. aastast on kunstikabinet taas tegutsenud. Aastatel 1957–1962 juhatas seda Juhan Püttsepp ja 1962–1975 Kaljo Põllu. 1975. aastal hakkas kabinetti juhtima Andrus Kasemaa. Alates 1995. aastast juhib seda kunstnik Ilmar Kruusamäe.

Tartu Ülikooli Kunstikabineti visandeid 2017. aastal
Kabineti vilistlaste sekka kuuluvad näiteks skulptor Ahti Seppet, disainer ja sisearhitekt Uko Künnap, skulptor Mati Karmin, filmimees ja filosoof Mart Raukas, Kursi koolkonna liikmed, kunstikriitik Heie Treier ja kunstiteadlane Harry Liivrand, kunstnik Albert Gulk ning maalikunstnik Peeter Allik. 

Nüüdisajal moodustavad suure osa kunstikabineti liikmeskonnast endised ja praegused üliõpilased ja ülikooli töötajad.

Detaile Tartu Ülikooli Kunstikabinetis 2017. aastal
Kabineti aktiivsem periood oli 1980. ja 1990. aastatel, mil kunstiga tegeldi seal iga päev. 2020. aastal on stuudio avatud paaril päeval nädalas.

Vaata ka
--------

* Juhan Püttsepp
* Kaljo Põllu
* Andrus Kasemaa
* Ilmar Kruusamäe
* Kursi koolkond

Viited
------

1. 1 2 3 4  Siil, Virgo (detsember 2017). "Kunstikabinetis saab argielust välja murda". *Universitas Tartuensis*. Vaadatud 01.02.2021.
2. ↑  Mäemees, Ivi. "Tartu Ülikooli Kunstikabineti joonistusstuudio". *Tartu Üliõpilasmaja*. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.02.2021. Vaadatud 01.02.2021.
3. ↑  Eelrand, Hele (30. november 2017). "Ilmar Kruusamäe: Kunstikabinet on meeldivalt vanamoodne koht". *ERR*. Vaadatud 01.02.2021.
**Prudentópolis** on vald Brasiilia lõunaosas Paraná osariigis. See asub osariigi pealinnast Curitibast umbes 200 km kaugusel läänes.

Elanike arv on 2020. aasta seisuga 52 513. Aastal 2010 oli elanikke 48 792.

Prudentópolise asula tekkis 1880. aastatel. See on saanud nime Brasiilia president Prudente de Moraise järgi. Alates 1890. aastatest hakkas Prudentópolisesse saabuma Ukraina sisserändajaid. Suur osa Ukraina sisserändajatest tuli Ternopili piirkonnast ning tänapäeval on Ternopil ka Prudentópolise sõpruslinn. Prudentópolise omavalitsusüksus loodi 12. augustil 1906.

Prudentópolis on suurim ukrainlaste asula Brasiilias – ukrainlasi elab Prudentópolises 38 000 ehk ligi 75%. Ukraina keelel on Prudentópolises ametliku keele staatus.

Prudentópolist läbib maantee BR-373.

Prudentópolisesse linnavärav

Viited
------

1. ↑  "Українська стала офіційною мовою муніципалітету в Бразилії – СКУ". radiosvoboda.org. 7.10.2021. Vaadatud 11.3.2022
Pajusi valla lipp
**Pajusi valla lipp** on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pajusi valla lipp.

Lipp kinnitati 22. jaanuaril 1997.

Lipu kirjeldus
--------------

Pajusi valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud diagonaalse (vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka) valge lainelise laiuga, millest kummalegi poole jäävad valged vaheldumisi asetsevate lehtede ja urbadega pajuoksad. Lipu alumine, vardapoolne väli on roheline ning ülemine, lehvipoolne sinine.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

Põhjendus
---------

Valge laineline laid sümboliseerib valla territooriumit läbivat Põltsamaa jõge ning stiliseeritud valged pajuoksad meenutavad valla nime – Pajusi. Sinine on puhtuse ja vaimsuse, samuti kodumaa taeva värv, roheline aga lootuse, looduse ja põllumajanduse, valla elanike peamise põlise tegevusala sümbol.

Vaata ka
--------

* Pajusi valla vapp
* Jõgeva maakond

Välislingid
-----------

* Pajusi valla sümboolika valla kodulehel
* Pajusi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Lapiga aaderdamine
**Aaderdamine** ehk **aaderdus** on värvitud pinnale eseme vääristamiseks puidu- või marmorisarnase tekstuuri andmine.

Okaspuidust sahtel mille esipaneel on aaderdatud väärispuidu sarnaseks
Aaderdatakse tavaliselt seinu, uksi, aknaid ja mööblit.

Tehnoloogia
-----------

Aaderdatakse sel ajal, kui värv ei ole veel kuivanud. Aaderdamisel kasutatakse aaderduskammi, -harja või muud -riista.

Aaderdatav aluspind peab olema sile ja krunditud. Kõigepealt see alusvärvitakse. Seejuures võib erinevaid värve kombineerida. Alusvärv ei tohi olla vett imav ega vett hülgav, samuti ei tohi ta olla täismatt.

Alusvärvile kantakse kujuteldavate puitdetailide praod ja liitekohad. Seejärel joonistatakse muster ning lakitakse pind üle.

*Vajab täiendamist ja täpsustamist*

Vaata ka
--------

* Aaderduspintsel
* Marmoreerimine

Kirjandus
---------

* Ele Praks. Aaderdamine: kuidas seda tehakse? – Kodukolle (ajakiri), 2000, nr 6, lk 34 (kuidas aaderdab kunstnik Tuuli Puhvel).

Välislingid
-----------

* Aaderdamise tehnoloogia; pildid
* Aaderdamise koduleht inglise keeles
* Aaderdamine (inglise keeles)
* Aaderdamisest inglise keeles

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **aaderdamine** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **aaderdus** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **aaderdama** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Aaderdamine** |