Hindi keele leviala
**Hindi keel** on peamiselt India kesk- ja põhjaosas räägitav indoeuroopa keelkonna indoiraani harusse kuuluv india keel. 

Hindi keelele väga lähedane on Pakistanis räägitav urdu keel. Hindi ja urdu keelt räägib emakeelena 500–680 miljonit inimest, millega see on hiina keele järel suuruselt teise kõnelejaskonnaga keel. Teise keelena räägib hindi keelt 120–225 miljonit inimest. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil rääkis 41% India elanikest hindi keelt või mõnda sellele väga lähedast keelevarianti. Hindi keel on India riigikeel. Regionaalkeele staatus on sellel veel Fidžil, Mauritiusel, Guyanas ja Surinames.

Hindi keelt kirjutatakse devanaagaris. Nii hindi kui ka urdu kirjakeel tuginevad *khariboli* murdele, kuid hindi keeles on rohkem sanskriti laene ja urdu keeles pärsia keele laene. Hindi keele lähedased sugulaskeeled, mida mõnikord ka hindi keele murreteks peetakse, on bhodžpuri keel, magahi keel ja maithili keel, mille ühisnimetuseks on bihaari keel.

Fonoloogia
----------

 *Pikemalt artiklis Hindi-urdu fonoloogia*
### Konsonandid

|  | Bilabiaalne | Labiodentaalne | Dentaal/Alveolaarne | Retrofleksne | Postalveolaarne/Palataalne | Velaarne | Glotaalne |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaal | m |  | n | (ɳ) |  |  |  |
| Klusiil | ppʰ | bbʱ |  | t̪t̪ʰ | d̪d̪ʱ | ʈʈʰ | ɖɖʱ |  | kkʰ | ggʱ |  |
| Afrikaat |  |  |  |  | tʃtʃʰ | dʒdʒʱ |  |  |
| Frikatiiv |  | f |  | s | z |  | ʃ |  |  |  |  | ɦ |
| *Flap* |  |  | ɾ | (ɽ)(ɽʱ) |  |  |  |
| Aproksimant |  | ʋ | l |  | j |  |  |

### Vokaalid

Morfoloogia
-----------

### Nimisõnad

Nimisõnad jaotuvad kahte grammatilisse sukku (maskuliin ja feminiin) ja neil on kaks arvu (ainsus ja mitmus) ja kolm käänet (nimetav, obliikvakääne ja vokatiiv). Nimisõnad jaotuvad kahte muutetüüpi, I ja II ehk markeeritud ja markeerimata tüüp. Esimese tüübi nimisõnadel on iseloomulikud muutelõpud ainsuse nimetavas, teise tüübi nimisõnadel need puuduvad.

Lisaks sünteetilistele käänetele on hindi keeles postpositsioonidega väljendatavad analüütilised käänded, nt genitiiv, daativ, ablatiiv ja ergatiiv.

|  | Ainsus | Mitmus |
| --- | --- | --- |
| Nim. | Obl. | Nim. | Obl. | Vok. |
| Mask. | I | -*ā* | -*e* | -*õ* | -*o* |
| II |  | +*õ* | +*o* |
| Fem. | I | -*ī*, -*i*, -*iyā* | -*iyā̃* | -*iyõ* | -*iyo* |
| II |  | +*ẽ* | +*õ* | +*o* |

### Omadussõnad

Omadussõnad võib jagada käänduvateks ja muutumatuteks. Käänduvad omadussõnad ühilduvad soos, arvus ja käändes nimisõnaga, mille juurde nad käivad. Omadussõnade muutelõpud on vastavate nimisõnade muutelõppudega sarnased, kuid tugevalt lihtsustunud: 

|  | Ainsuse nim. | Muud |
| --- | --- | --- |
| Käänd. | Mask. | -*ā* | -*e* |
| Fem. | -*ī* |
| Muutumatud |  |

Muutumatud omadussõnad ei muutu üldse ja võivad lõppeda nii vokaali kui konsonandiga. 

* Käänduvate omadussõnade näited: *baṛā* "suur", *choṭā* "väike", *moṭā* "paks", *acchā* "hea", *burā* "halb", *kālā* "must", *ṭhaṇḍā* "külm".
* Muutumatute omadussõnade näited: *xarāb* "halb", *sāf* "puhas", *bhārī* "raske", *murdā* "surnud", *sundar* "ilus", *pāgal* "hull", *lāl* "punane".

Käänduv omadussõna *baṛā* "suur" täiendina|  | Ains. | Mitm. |
| --- | --- | --- |
| Nim. | Obl. | Nim. | Obl. | Vok. |
| M | I | *baṛā laṛkā**baṛā kuā̃* | *baṛe laṛke**baṛe kuẽ* | *baṛe laṛkõ**baṛe kuõ* | *baṛe laṛko* |
| II | *baṛā seb**baṛā pitā**baṛā cākū**baṛā ādmī**baṛā mitra* | *baṛe seb**baṛe pitā**baṛe cākū**baṛe ādmī**baṛe mitra* | *baṛe sebõ**baṛe pitāõ**baṛe cākuõ**baṛe ādmiyõ**baṛe mitrõ* | *baṛe pitāo**baṛe ādmiyo**baṛe mitro* |
| F | I | *baṛī laṛkī**baṛī śakti**baṛī ciṛiyā* | *baṛī laṛkiyā̃**baṛī śaktiyā̃**baṛī ciṛiyā̃* | *baṛī laṛkiyõ**baṛī śaktiyõ**baṛī ciṛiyõ* | *baṛī laṛkiyo* |
| II | *baṛī kitāb**baṛī bhāṣā**baṛī aurat* | *baṛī kitābẽ**baṛī bhāṣāẽ**baṛī aurtẽ* | *baṛī kitābõ**baṛī bhāṣāõ**baṛī aurtõ* | *baṛī aurto* |

Muutumatu omadussõna *xarāb* "halb" täiendina|  | Ains. | Mitm. |
| --- | --- | --- |
| Nim. | Obl. | Nim. | Obl. | Vok. |
| M | I | *xarāb laṛkā**xarāb kuā̃* | *xarāb laṛke**xarāb kuẽ* | *xarāb laṛkõ**xarāb kuõ* | *xarāb laṛko* |
| II | *xarāb seb**xarāb pitā**xarāb cākū**xarāb ādmī**xarāb mitra* | *xarāb sebõ**xarāb pitāõ**xarāb cākuõ**xarāb ādmiyõ**xarāb mitrõ* | *xarāb pitāo**xarāb ādmiyo**xarāb mitro* |
| F | I | *xarāb laṛkī**xarāb śakti**xarāb ciṛiyā* | *xarāb laṛkiyā̃**xarāb śaktiyā̃**xarāb ciṛiyā̃* | *xarāb laṛkiyõ**xarāb śaktiyõ**xarāb ciṛiyõ* | *xarāb laṛkiyo* |
| II | *xarāb kitāb**xarāb bhāṣā**xarāb aurat* | *xarāb kitābẽ**xarāb bhāṣāẽ**xarāb aurtẽ* | *xarāb kitābõ**xarāb bhāṣāõ**xarāb aurtõ* | *xarāb aurto* |

* *laṛkā "poiss", kuā̃ "kaev", seb "õun", pitā "isa", cākū "taskunuga", ādmī "mees" , mitra "sõber", laṛkī "tüdruk", śakti "jõud", ciṛiyā "lind", kitāb "raamat", aurat "naine", bhāṣā "keel".*

Kõiki omadussõnu saab kasutada atributiivselt (täiendina), predikatiivselt või substantiivselt. 

#### Võrdlusastmed

Võrdlus moodustatakse sõnade "kui" (postpositsioon *se*), "rohkem" (*aur*, *zyādā*) ja "vähem" (*kam*) abil. Sõna tähendusega "rohkem" ei ole võrdlusel kohustuslik.

| Hindi-urdu | Sõna-sõnalt | Tähendus |
| --- | --- | --- |
| *Gītā Gautam se lambī hai* | Gita on pikk kui Gautam | Gita on pikem kui Gautam |
| *Gītā Gautam se aur lambī hai* | Gita on rohkem pikk kui Gautam |
| *Gītā Gautam se kam lambī hai* | Gita on vähem pikk kui Gautam | Gita on lühem kui Gautam |

Võrdlusobjekti puudumisel: 

| Hindi-urdu | Sõna-sõnalt | Tähendus |
| --- | --- | --- |
| *zyādā baṛā chokrā* | Rohkem suur noormees | Suurem noormees |
| *chokrā zyādā baṛā hai* | Noormees rohkem suur on | Noormees on suurem |

Ülivõrre moodustatakse võrdluses sõnaga "kõik" (*sab*).

| Hindi-urdu | Sõna-sõnalt | Tähendus |
| --- | --- | --- |
| *sabse sāf kamrā* | Puhas kui kõik tuba | Kõige puhtam tuba |
| *kamrā sabse sāf hai* | Tuba puhas kui kõik on | (See) tuba on kõige puhtam |

### Tegusõnad

Hindi keele tegusõna eristab kolme ajavormi: olevik, minevik ja tulevik ning kolme aspekti: perfektiivne, habituaalne ja progressiivne.

Finiitsed vormid moodustatakse verbi *honā* 'olema' vormide lisamisel tegusõna oleviku kesksõnale. Oleviku kesksõna ühildub subjektiga arvus ja soos.

```
 Meessoost subjekt Naissoost subjekt
 *mãi **kartā hũ***     "mina teen"    *mãi **kartī hũ***    "mina teen"  
 *tū **kartā hai***    "sina teed"    *tū **kartī hai***    "sina teed"
 *yah **kartā hai***    "tema teeb"    *yah **kartī hai***    "tema teeb"  
 *hum **karte hãi***    "meie teeme"   *hum **kartī hãi***    "meie teeme"  
 *tum **karte ho***     "teie teete"   *tum **kartī ho***     "teie teete"
 *ye **karte hãi***    "nad teevad"   *ye **kartī hãi***    "nad teevad"
```

### Arvsõnad

Arvsõnad on hindi keeles muutumatud. Arvsõnad 11 kuni 99 on ebareeglipärased.

```
  0  **śūnya** 10 **das** 20 **bīs** 30 **tīs**
  1  **ek** 11 **gyārah** 21 **ikkīs** 31 **iktīs**
  2  **do** 12 **bārah** 22 **bāīs** 32 **battīs**
  3  **tīn** 13 **terah** 23 **teīs** 33 **tãitīs**
  4  **cār** 14 **caudah** 24 **caubīs** 34 **cautīs**
  5  **pā~c** 15 **pãdrah** 25 **paccīs** 35 **pãitīs**
  6  **chah** 16 **solah** 26 **chabbīs** 36 **chattīs**
  7  **sāt** 17 **sattrah** 27 **sattāīs** 37 **sãitīs**
  8  **āţh** 18 **aţ(ţ)hārah** 28 **aţ(ţ)hāīs** 38 **aŗtīs**
  9  **nau** 19 **unnīs** 29 **untīs** 39 **untālīs**
```

  

```
 40  **cālīs**  50  **pacās**     60 **sāţh**      70  **sattar**
 41  **iktālīs** 51  **ikyāvan**     61 **iksaţh**    71  **ikahattar**
 42  **bayālīs** 52 **bāvan**     62 **bāsaţh**     72  **bahattar**
 43  **tãitālīs** 53 **tirpan**     63 **tirsaţh**   73 **tihattar**
 44  **cauvālīs** 54 **cauvan**     64 **cãusaţh** 74 **cauhattar**
 45  **pãitālīs** 55 **pacpan**     65 **pãisaţh**  75  **pacahattar**
 46  **chiyālīs** 56 **chappan**     66 **chiyāsaţh**  76  **chihattar**
 47  **sãitālīs** 57 **sattāvan**     67 **saŗsaţh**     77  **satahattar**
 48  **aŗtālīs** 58 **aţţhāvan**     68 **aŗsaţh**  78  **aţhahattar**
 49  **uncās** 59 **unsaţh**     69 **unhattar** 79  **unāsī**
```

  

```
 80  **assī**   90 **nabbe**         100 **(ek) sau**
 81  **ikyāsī**   91 **ikyānave**         101 **ek sau ek**
 82  **bayāsī**    92 **bānave**         110  **ek sau das**
 83 **tirāsī**   93 **tirānave**         ...  
 84 **caurāsī**   94 **caurānave**       1000 **(ek) hazār**
 85  **pacāsī**   95 **pacānave**        2000  **do hazār**
 86  **chiyāsī**   96 **chiyānave**        ...
 87  **satāsī**   97 **sattānave**     100 000 **ek lākh**
 88  **aţhāsī**  98 **aţţhānave**  10 000 000 **ek kroŗ**
 89  **navāsī**   99 **ninyānave** 100 000 000 **ek arab**
```

Vaata ka
--------

* Hindi kirjandus

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Hindikeelne Vikipeedia** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Hindi keel** |