recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Yukio Hatoyama** (鳩山由紀夫 *Hatoyama Yukio*, sündinud 11. veebruaril 1947) on Jaapani poliitik.

Ta kuulub Jaapani Demokraatlikku Parteisse.

Hatoyama sündis tuntud poliitikute peres. Tema vanavanaisa Kazuo Hatoyama oli Jaapani Esindajatekoja spiiker, vanaisa Ichirō Hatoyama oli peaminister, kelle ajal taastati Jaapani diplomaatilised suhted NSV Liiduga, mis võimaldas Jaapanil astuda ÜRO liikmeks. Isa Iichirō Hatoyama oli välisminister. Ema Yasuko Hatoyama oli Bridgestone Corporationi asutaja Shojiro Ishibashi tütar ning sai oma isalt suure päranduse. Ema oli samuti poliitikas mõjukas, sest ta rahastas poliitilisi organisatsioone, sealhulgas oma poegade erakonda.

Yukiol on noorem vend Kunio Hatoyama, kes töötas Tarō Asō valitsuses sise- ja sideministrina. Kunio abikaasa Emily Hatoyama on sündinud ja kasvanud Austraalias, aga on rahvuselt samuti jaapanlane ja töötab Jaapanis televisioonis.

Yukio Hatoyama lõpetas Tokio Ülikooli 1969 ja Stanfordi ülikooli tööstusinsenerina 1976. Ta töötas 1976–1981 Tokio Tehnoloogiainstituudis assistendi ja 1981–1986 Senshu ülikoolis abiprofessorina.

Miyuki Hatoyamaga tutvus Yukio Stanfordis, kus Miyuki töötas Jaapani restoranis. Nad abiellusid 1975 pärast seda, kui Miyuki oli oma eelmise abielu lahutanud. Neil on poeg Kiichirō, kes töötab Moskva Ülikoolis.

Ta oli Jaapani peaminister 16. septembrist 2009 kuni 4. juunini 2010.

Kuigi ta oli peaminister vähem kui aasta aega, jõudis ta palju korda saata. Ta kehtestas lastetoetuse ja taastas toetuse üksikemadele. Haridussüsteemi eelarvet suurendas ta 8,2%, sealhulgas keelustas ta õppemaksu riiklikes keskkoolides ja laiendas üliõpilaste stipendiumisüsteemi. Lisaks kehtestas ta toetused riisikasvatusega tegelevatele talupoegadele, laiendas töötuskindlustust kõigile töötajatele, kuid vähendas meditsiinilisi kulutusi tööta inimestele.

2. juunil 2010 teatas ta, et astub peaministriametist tagasi. Tema populaarsust oli kahandanud rahastamisskandaal. Nimelt oli ta saanud 4 miljoni USA dollari väärtuses annetusi, mis ei olnud kohaselt deklareeritud. Enamik sellest rahast pärines tema emalt, aga annetajateks oli märgitud ka surnud inimesi. Skandaal tõstatas tema usaldusväärsuse küsimuse. Prokuratuur otsustas tema vastu süüdistust mitte esitada, kuigi tema sekretär sai tingimisi vanglakaristuse ja Jaapani Ringhäälinguorganisatsiooni NHK väitel on raske uskuda Hatoyama kinnitust, et ta ei olnud võltsimisest teadlik.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Tarō Asō** | **Jaapani peaminister**2009–2010 | Järgnev**Naoto Kan** |
Läänegermaani keelte levila Euroopas (punasest joonest põhja poole jäävad Põhjamaades levinud põhjagermaani keeled):
██ inglise keel
██ šoti keel
██ friisi keel
██ hollandi keel
██ flaami keel
██ alamsaksa keel
██ kesksaksa keel
██ ülemsaksa keel
**Läänegermaani keeled** on kõige suurem germaani keelte haru. Sinna alla kuuluvad näiteks inglise, saksa, afrikaani ja hollandi keel. Ülejäänud kaks germaani keelte haru on põhjagermaani keeled ja väljasurnud idagermaani keeled.

Ajalugu
-------

### Päritolu ja tunnused

Germaani keeled jagatakse tavaliselt kolme gruppi: lääne-, ida- ja põhjagermaani keeled. Väheste ruunikirjade põhjal on raske täpset sugulust kindlaks teha, keeled jäid vastastikku mõistetavaks kogu Suure rahvasterände perioodi kestel, nii et mõningaid eraldiseisvaid erinevusi on raske liigitada.

Keeled
------

**Läänegermaani keeled:**

* inglise-friisi keeled
	+ inglise/anglikaani keeled
		- inglise keel
		- šoti keel
	+ friisi keel
		- lääne-friisi keel
		- ida-friisi keel
		- põhja-friisi keel
* alamsaksa keel
* alamfrangi keel
	+ afrikaani keel
	+ hollandi keel
		- flaami keel
* ülemsaksa keel
	+ saksa keel
	+ baieri keel
	+ letseburgi keel
	+ jidiši keel

Vaata ka
--------

* Põhjagermaani keeled
* Idagermaani keeled
Jordan Kyrou 2019. aastal San Antonio Rampage'i mängijana
**Jordan Kyrou** (sündinud 5. mail 1998 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis St. Louis Blues ründajana paremäärel.

Aastatel 2014–2018 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Sarnia Sting. Hooajal 2017–18 pälvis ta liiga resultatiivseimale paremründajale antava Jim Mahon Memorial Trophy (39+70) ja kõige silmapaistvamale mängijale antava Red Tilson Trophy.

2016. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i *draft* '​is 35. valikuna. NHL-is debüteeris ta 4. oktoobril 2018 mängus Winnipeg Jetsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 9. detsembril mängus Vancouver Canucksi vastu. Esimesel hooajal sai ta enam mänguaega American Hockey League'is (AHL) Bluesi tütarklubis San Antonio Rampage ning valiti 2019. aastal AHL-i tähtede mängule.

Bluesi meeskonnas tõusis Kyrou esile hooajal 2020–21, mil lõi 14 väravat ja andis 21 väravasöötu. 2021. aasta augustis sõlmis ta Bluesiga uue kaheaastase lepingu. Veelgi edukama hooaja tegi Kyrou 2021–22, mil lõi 27 väravat ja andis 48 väravasöötu. 2022. aastal valiti ta ka NHL-i tähtede mängule.

2018. aastal tuli Kyrou Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.

Kyrou on Kreeka päritolu. Tema isapoolsed vanavanemad kolisid Põhja-Ameerikasse Kreekast.

Viited
------

1. ↑  "Blues re-sign forward Jordan Kyrou to two-year, $5.6M deal". Sportsnet.ca. 3.8.2021. Vaadatud 5.5.2022

Välislingid
-----------

* Jordan Kyrou NHL.com lehel
* Jordan Kyrou NHL.com lehel

| * v
* r
St. Louis Blues |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jordan Binnington **·** Thomas Greiss |
| 
**Kaitsjad**: Robert Bortuzzo **·** Justin Faulk **·** Torey Krug **·** Nick Leddy **·** Colton Parayko **·** Calle Rosén **·** Marco Scandella **·** Tyler Tucker |
| 
**Ründajad**: Nikita Aleksandrov **·** Samuel Blais **·** Logan Brown **·** Pavel Butšnevitš **·** Kasperi Kapanen **·** Jordan Kyrou **·** Josh Leivo **·** Jake Neighbours **·** Tyler Pitlick **·** Brandon Saad **·** Brayden Schenn **·** Robert Thomas **·** Aleksei Toroptšenko **·** Jakub Vrána **·** Nathan Walker |
**Kuutsi raamatukogu** on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Kuutsi külas.

Raamatukogu juhataja on Helgi Kõivumägi.

Ajalugu
-------

Raamatukogu tegevuse alguseks võib lugeda 1870. aastat, kui kooliõpetaja Jaan Koka eestvõttel soetati Mõniste mõisniku Eduard von Wulfi annetatud raha eest 300 raamatut. Aastal 1885 raamatukogu tegevus küll soikus. Raamatute laenutamine sai uuesti hoo sisse pärast karskusseltsi loomist 1902. aastal ning senise kogu põhjal loodi Mõniste Rahvaharidusseltsi raamatukogu.

Mõniste raamatukogu nimetati 1979. aastal ümber Kuutsi raamatukoguks ning varasem Mõniste-keskuse raamatukogu nimetati Mõniste raamatukoguks.

1996. aastal lõpetati Saru raamatukogu tegevus ning raamatud jaotati Mõniste ja Kuutsi raamatukogu ning Mõniste Muuseumi vahel.

Pärast seda, kui 2003. aasta kevadel koliti raamatukogu Mõniste vanasse koolimajja liideti sellega Mõniste kooli raamatukogu.

2023. aasta algul tegi Rõuge vald ettepaneku raamatukogu sulgeda.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 23.12.2017)
2. 1 2 3 4  Raamatukogud Võrumaal Võru 2011
3. ↑  "Rahalistes raskustes Rõuge reformib kulude kokkuhoiuks valla allasutusi" ERR, 10. jaanuar 2023

Välislingid
-----------

* Raamatukogust Võrumaa keskraamatukogu kodulehel
Jimmy Durante telesaate "The Hollywood Palace" juhina (1964)
Durante filmis "See meeletu, meeletu maailm" ("It's a Mad, Mad, Mad, Mad World"; 1963), mis oli tema viimane filmiroll
**James Francis Durante** (tuntud enam nime all **Jimmy Durante**; 10. veebruar 1893 Brooklyn, New York – 29. jaanuar 1980 Santa Monica, California) oli USA laulja, pianist, koomik ja näitleja. Tema hüüdnimi oli "The Great Schnozzola", mis viitas tema suurele ninale. Talle olid omased New Yorgi aktsent ja džässimõjutustega laulud. 1952. aastal pälvis ta Emmy auhinna.

Jimmy Durante sündis 10. veebruaril 1893 New Yorgis Brooklynis katoliku peres. Tema vanemad olid itaalia päritolu. Ta sai hariduse Püha Malakia katoliiklikus kirikukoolis (Saint Malachy's Roman Catholic Church) Manhattanil.

16-aastaselt mängis Durante New Yorgi džässklubides klaverit. 1920. aastatel esines ta koos Lou Claytoni ja Eddie Jacksoniga vodevillides. Ta mängis ka mitmes Broadway lavastuses.

Durante alustas filmides näitlemist 1930. aastatel. Ta mängis mitmes komöödiafilmis koos tummfilmiajastu legendi Buster Keatoniga. Durante'i tuntumad osatäitmised filmides olid "The Wet Parade" (1932), "Broadway to Hollywood" (1933), "The Man Who Came to Dinner" (1942), kus ta mängis Harpo Marxi põhjal loodud tegelast Banjot, "Ziegfeldi narrused" ("Ziegfeld Follies"; 1946), "Billy Rose's Jumbo" (1962;, põhines 1935. aasta muusikalil) ja "See meeletu, meeletu maailm" ("It's a Mad, Mad, Mad, Mad World"; 1963).

1930. ja 1940. aastatel esines ta paljudes raadiosaadetes.

1950. aastatel esines ta telesarjades "Four Star Revue" ja "The Jimmy Durante Show". Ta oli tuntud selle poolest, et sõnas paljude raadio- ja telesaadete lõpus "Good night, Mrs. Calabash, wherever you are" ("Head ööd, proua Calabash, kes iganes te olete").

Durante suri 29. jaanuaril 1980 Californias Santa Monicas 86-aastaselt kopsupõletikku. Ta maeti Holy Cross Cemetery kalmistule Californias Culver Citys.

2007. aastal võeti ta National Radio Hall of Fame'i liikmeks. Tal on Hollywoodi kuulsuste alleel kaks omanimelist tähte, üks filmi- ja teine raadiokarjääri eest.

Viited
------

1. ↑  Jimmy Durante (1893 - 1980). Find A Grave Memorial
2. ↑  Jimmy Durante. Radiohof.org

Välislingid
-----------

* IMDb link puudub Jimmy Durante andmekogus IMDb (inglise)
Giancarlo Fisichella, Indianapolis 2002
**Jordan Grand Prix** oli Vormel 1 võistkond, mis tegutses aastatel 1991–2005.

Jordan Grand Prix' asutas endine võidusõitja Eddie Jordan 1991. aastal.

Esimesel aastal sõitsid Jordani eest Andrea de Cesaris ja Bertrand Gachot. Pärast 10. etappi saadeti Gachot vanglasse taksojuhi ründamise eest närvigaasiga. Tema koha täitis siis veel tundmatu Michael Schumacher, kes sõitis Jordanis vaid ühe sõidu (jätkas Benettonis). Hooaja lõpuni sõitsid teise autoga Alessandro Zanardi ja Roberto Moreno. Hooaeg oli ometi hiilgav: 5. koht konstruktorite arvestuses ja de Cesarise 9. koht individuaalselt.

Jordani meeskonnas alustasid oma Vormel 1 karjääri teiste hulgas ka Rubens Barrichello, Eddie Irvine, Ralf Schumacher ja Takuma Satō.

Aastal 2005 ostis majanduslikesse raskustesse sattunud Jordani Midland Group.

Jordan sai kokku 4 etapivõitu, 2 parimat stardikohta ja 2 kiireimat ringi.

Jordan erines teistest meeskondadest selle poolest, et kui mõni korraline sõitja välja langes, siis prooviti ühe sõidu kaupa mitut sõitjat, kuni leiti sobiv. Selletõttu esindas Jordanit sageli 4–6 pilooti ühel hooajal. Teised meeskonnad valivad uut võistlejat treeningute põhjal ja kiiremini.
Piirkonna asend Sardiinias
**Nurra** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare loodeosas.

Nurra piirneb kirdes Asinara lahega, läänes Sardiinia merega, idas Riu Mannu jõe ja kagus Logudoro kõrgendikega.

Piirkonnas on viis Sassari provintsi valda: Alghero, Olmedo, Porto Torres, Sassari ja Stintino. Nurra piirneb Sassarese ja Logudoro piirkonnaga.

* Torre della Pelosa (Stintino)Torre della Pelosa (Stintino)
* Nurra, Alghero juuresNurra, Alghero juures

Kirjandus
---------

* Francesco Floris (a cura di): *La grande Enciclopedia della Sardegna*; Sassari, Biblioteca della Nuova Sardegna, 2007

Välislingid
-----------

* Alba sulla Nurra (documentario dell' Etfas)

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on nädalapäevast; raamatu "Robinson Crusoe" tegelase kohta vaata artiklit Reede (raamatutegelane); samanimelise kultuuriajalehe kohta vaata artiklit Sirp (ajaleht); Eesti filmistuudio kohta vaata artiklit Reede (filmistuudio)* |

---

**Reede** on nädalapäev, millele eelneb neljapäev ja järgneb laupäev. Eestis on reede nädala viies päev. Paljudes maades ja kirikunädalas on reede nädala kuues päev.

Astroloogias on reede planeedi Veenus päev.

Reede on eestikeelse nimetuse saanud skandinaavia mütoloogiast pärit jumalanna Freya järgi. Otselaen tuleb nähtavasti skandinaavia ühiskeelest, kus sõnakuju oli ilmselt *fredag* (nagu ka praeguses norra *bokmål*'is). Vanapõhja keeles oli selle päeva nimetus tõenäoliselt *Freyadag*.

Kristluses peetakse reedet nädalapäevaks, mil Jeesus Kristus risti löödi. Õigeusklikel ja katoliiklastel on tavaks selle mälestuseks reedeti paastuda.

Reedet, mis satub 13. kuupäevale, peavad ebausklikud õnnetuks päevaks.

Eesti olud
----------

Reedet peeti kõige halvaendelisemaks, isegi õnnetuks nädalapäevaks. Töid siis ei alustatud. Eriti oli keelatud karjalaskmine, ei tohtinud kangast alustada ega lõpetada. Lubatud ei olnud ka külv, aiategemine, kalavõrkude seadmine, lamba niitmine, seatapmine, õue pühkimine. Lisaks oli keelatud kolimine ja reisileminek. Reedel võis aga putukatõrjet teha ning küüsi lõigata.

Arvati, et niisugune nagu on ilm reedel on see ka pühapäeval või kogu järgmisel nädalal. Saartel ja rannikul oli uskumus, et kui Kuu loomise aeg on reedel ja kuus on viis reedet, püsib halb ilm järgmise Kuu loomiseni. Sellist kuud peeti õnnetuks.

Nendes uskumustes kajastub ristiusu mõju – paastupäev, suur reede jms. Tuntav on ka Skandinaavia uskumuste mõju.

Vaata ka
--------

* reede 13

Viited
------

1. 1 2   Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 245
2. ↑  Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 175

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **reede** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Reede** |

|  |
| --- |
| esmaspäev - teisipäev - kolmapäev - neljapäev - reede - laupäev - pühapäev |
**Mäeküla järv** (ka *Samblajärv, Mäejärv*) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mäekülas, Veisjärvest 3 km loodes.

Mäeküla järv asub Sakala kõrgustiku keskosas asuvas orus. Järv on põhja-lõuna suunas piklik, pindala on 63,6 ha, kõrgus üle merepinna 95,9 m, suurim sügavus 2,9 m ja keskmine sügavus 2 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. 

Järve läbivool on nõrk, veevahetus on 4 korda aastas. Järve suubuvad põhja poolt Longi oja ja lõuna poolt Ora oja, järve loodeservast voolab välja Vidva oja.

Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

1923. aastal vähendati järve veetaset 1,5 m võrra.

Looduskaitse
------------

2014. aastal arvati järv Muti maastikukaitseala koosseisu. Kaitsealustest liikidest on järve piirkonnas väike vesiroos, valge vesiroos ning mitu kahepaikset ja nahkhiirt.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Mäeküla järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 30.08.2016)
2. ↑  Mäeküla järv keskkonnaportaalis (vaadatud 30.08.2016)
3. ↑  "Kaitseala laienemine Mäeküla järvele võib krossiraja vaidlust mõjutada" Sakala, 28.02.2014
4. ↑  "Muti maastikukaitseala kaitse-eeskiri". *Riigi Teataja*. 21.03.2014.

Välislingid
-----------

* Mäeküla järv Eesti looduse infosüsteemis
* Mäeküla järv keskkonnaportaalis
* Mäeküla järv veebiportaalis eestigiid.ee
Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Muhu vald** oli vald Saaremaal Muhu saarel aastail 1939–1950.

Valla loomiseks ühendati senised Muhu-Suure ja Hellamaa vald, sellega oli kogu Muhu saare maa-ala ühendatud ühe valla koosseisu. 

Vald kuulus Riigivolikogu 39. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Rei.

Vald kuulus Pöide põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene vallavanem oli Vassili Tamm, kes valiti 21. aprillil 1939 Saare maavolikogu liikmeks. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Madis Kolk.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
--------------------------------------------------------------------------------------

8. Muhu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Muhu-Suure valla maa-alast; b) senise Hellamaa valla maa-alast.

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti Muhu vallavolikogu liikmeteks Vassili Abe, Mihkel Noor, Joann Naaber, Vassili Tamm, Juhan Kärner, Aleksander Üksik, Anton Mägi, Ivan Pira, Ivan Müürisepp, Joosep Tuust, Georgi Vilto, Andrei Ausmeel, Mihail Maltis, Aleksander Aer, Madis Kolk, Matvei Kolk, Mihail Vaher ja Ivan Mätas, valimas käis 51% valijatest. 

1. aprillil 1939 oli vallas 5015 elanikku.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Hellamaa külanõukogu, Liiva külanõukogu, Piiri külanõukogu ja Pöitse külanõukogu.
**Reeda Toots** (aastast 1985 **Reeda Kreen-Toots**; sündinud 17. aprillil 1961 Tallinnas) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas 1979, aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 11.lennu. Laulis 1980. aastani Ellerheina tütarlastekooris.

Aastatel 1984–1994 töötas ta Rakvere Teatris näitlejana ja 1994–1995 Eesti Televisiooni teatrisaadete toimetuses. Aastast 1999 olnud Eesti Nuku- ja Noorsooteatris lavastaja ja 2005–2008 muusikajuht, 2000–2009 samas noortestuudio juhataja. Vahepeal ja hiljem on tegutsenud vabakutselisena ja aastast 2010 NUKU koori dirigendina (kontsertlavastused „Nukkude laulud", 2013, koostöös Eesti Kontserdiga; „Mõistatused. Iga ilmaga, tuulega eriti", 2014). Kirjutanud lavastustele muusikat („Välejalgne kuningatütar", 1990, „Väga lihtne lugu", 2007), teinud laste telesarja „Wohh, Won ja sõbrad" (2002), lavastanud kontserte. Õpetab näitlemist Muusikalikoolis.

Tunnustus
---------

* 1998 Salme Reegi nimeline auhind
* 2012 Riva del Garda rahvusvahelise koorifestivali parim dirigent

Isiklikku
---------

Ta oli alates 1985. aastast abielus Toomas Kreeniga.

Viited
------

1. ↑  Reeda Kreen-Toots. Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu veebisait.
2. ↑  Reeda Toots. Eesti Entsüklopeedia.
3. ↑  Urbala, Mondela (toim). "Hanna-Liina Võsa Muusikalikool muudab nime". *elu.ohtuleht.ee*. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2023. Vaadatud 4. juunil 2023.
**Arvo Orn** (kuni 1935 **Aleksei Orn**; 13. aprill 1905 Pühajärve vald, Tartumaa – 29. aprill 1986 Võrumaa) oli Otepää linnavanem.

Lõpetas 1926. aastal Otepää Hariduse Seltsi Gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas 1926–1929 ja 1939.

1927 Pühaste Algkooli juhataja, 1929–1932 Pühajärve valla käskjalg ja raamatukogu juhataja, alates 1932 Otepää Teataja väljaandja ja toimetaja. 14. detsembril 1939 valiti ta ainsa kandidaadina (senine linnavanem Julius Niklus loobus oma kandidatuurist) häältega 10:2 Otepää linnavanemaks, tema palgaks määrati 50 krooni kuus. 1940. aastal vabastati linnavanem Arvo Orn oma palvel ametist.

1960. ja 1970. aastail oli ta Haanja 8-klassilise kooli direktor.

Viited
------

1. ↑  Otepää linnavanemaks Arvo Orn. Rahvaleht, 15. detsember 1939, nr. 295, lk. 4.
2. ↑  Suuri muudatusi omavalitsuse ametikohtadel, Lääne Elu : Läänemaa häälekandja, 31 juuli 1940

Kirjandus
---------

* Otepää linnavanemaks Arvo Orn. Uus Eesti, 15. detsember 1939, nr. 342, lk. 8.

Välislingid
-----------

* Valgamaa kodulooline andmebaas ISIK
* Arvo Orn Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Tartu Ülikooli üliõpilased
Kohtla-Järve lipp
 **Kohtla-Järve lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kohtla-Järve lipp.

Lipp on kinnitatud 6. märtsil 1995. Selle autorid on Valdur Napp ja Tõnu Kukk.

Lipu kirjeldus
--------------

Lipu vardapoolsest ülanurgast algav kaldjoon (34 kraadi vertikaaljoone suhtes) jaotab laiu kaheks väljaks. Vasakule jääb kaadmiumkollane, Pantone värvitabeli jargi Y 100% ja paremale sinine väli, C 91% ja M 43%. Kollasest väljast eenduvad kaldjoonega risti kuus kollast leeki. Leegirühm asub kaldjoonel kuldlõikeliselt (leegirühmast üles jääva joonelõigu suhe kaldjoone alumisse lüiku on 0,618).

Lipu normaalmõõdud on 105×165 cm.

Põhjendus
---------

Lipu kujunduseks on linna vapi motiivistik. Lipu kollane väli ja leegid sümboliseerivad kollakaspruuni põlevkivi ja selle töötlemist. Sinine vee värv osutab Järve külale, millest linn on nime saanud. Linnamaastikule on iseloomulik kaldjoon – see sümboliseerib kaldsahte ja aherainemägesid. Lipu varras on sinine, vardaehis kuldne.

Vaata ka
--------

* Kohtla-Järve vapp

Välislingid
-----------

* Kohtla-Järve sümboolika linna kodulehel
* Kohtla-Järve sümboolika Riigikantselei kodulehel
**Arvo Strikholm** (sündinud 28. mail 1949 Pärnus) on Eesti sõudja.

Lõpetas 1967 Pärnu 4. keskkooli. Töötanud 1990–2008 puusepana AS-is Renet.

Sõudetreeninguid alustas 1965 Juhan Mitti õpilasena Pärnu Dünamos, Sõjalaevastiku KSK-s juhendasid teda Mihkel Leppik ja Oleg Ivanov.

185 cm, 90 kg.

Saavutused
----------

* Sai roolijaga neljapaadil 1970 MM-il NL-i meeskonnas 6. koha ja tuli 1970 NL-i meistriks.
* 1971 NL-i rahvaste spartakiaadil roolijata neljapaadil 2. ja NL-i karikavõistlustel roolijata kahepaadil 3. koht.
* Võitis roolijata neljapaadil 1969 NL-i juunioride mv-tel hõbeda ja 1967 NL-i noortemv-tel kulla.
* Tulnud 7 korral Eesti meistriks:
	+ 1972 roolijaga kahe- ja neljapaadil,
	+ 1974 roolijata ja roolijaga neljapaadil
	+ 1974–76 kaheksapaadil.
* 1970 roolijaga neljapaadil Moskva meister.
* Meistersportlane (1970), suurmeister (1970).

Isiklikku
---------

Abikaasa Eha Strikholm, sünd B a n d a l o v s k a (22. II 1951 – 8. XII 2008) tuli kaheksapaadil 1968 ja 1969 NL-i noortemeistriks ning 1970 Eesti meistriks.

Poeg Peeter Strikholm (1. XI 1976) on tulnud 1995 Eesti meistriks kaheksapaadil.

Tütar Birgit Strikholm (1. VII 1973) on 4-kordne Eesti meister: 1988 paarisaerulisel neljapaadil ja 1988–90 kaheksapaadil.

Arvo Strikholm on Jaanus Strickholmi onu.

Viited
------
**Müügihind** on hind, millega teenust või kaupa tarbijale müüakse ja mille sisse on arvatud käibemaks ning teised maksud. Müügihinna sünonüümiks on realiseerimishind.  Müügihind on oluline, kuna kauba hind mõjutab otseselt tarbijate käitumist ja seeläbi müügitegevuse edukust. Müüja peab määrama piisavalt suure müügihinna, et teenida kasumit, kuid samas peab kauba hind kindlustama müüjale koha turul, ehk müügihind ei tohiks olla liiga suur.

Müügihinna määramine
--------------------

Müügihinna määramist mõjutavad turunõudlus ja -tegevus, müügikoha asukoht ning ajahetk, mil müük toimub. Lisaks on oluline jälgida ka samal turul konkureerivate ettevõtete tegevust. Ettevõttel võib tekkida vajadus müügihinda langetada, kui konkurendid müüvad sarnast toodet odavama müügihinnaga. Pikemalt tegutsenud ettevõtetel on turu nõudlust ja seeläbi müügihinna muutmise vajadust lihtne hinnata eelmiste müügiperioodide andmete põhjal. 
Müügihinna määramisel tuleb jälgida ka vastava kauba omahinda. Kui ettevõtte eesmärgiks on kasumi teenimine, siis müügihind peab olema suurem, kui omahind.

Müügihinna arvutamine
---------------------

Müügihinda saab arvutada kolme hinnamudeli abil: kulupõhine hinnakujundus, konkurentsipõhine hinnakujundus ja kliendipõhine hinnakujundus. Kulupõhine hinnakujundus määrab hinna toote- ja tegevuskulude põhjal. Konkurentsipõhine hinnakujundus kasutab jaemüügihindade üle otsustamiseks kohalike konkurentide hindu, soovitatav on hinnad määrata nii, et kasum jääb 7-10% vahemikku, eriti väiksematel ettevõtetel ning kui müüja pakub kvaliteetsemat toodet võrreldes konkurendiga, siis on õigustatud suurendada toodete eest küsitavat hinda. Kliendipõhine hinnakujundus määrab jaehinnad ära selle järgi, kui suur on toodete nõudlus.

Viited
------

1. ↑   "Müügihind" (viimati muudetud 13.09.2019). Sõnaveeb. Vaadatud 24.04.2022.
2. 1 2 . What is the selling price? Definition and examples. Vaadatud 24.04.2022.
3. ↑  Wood, Heather Topham. "How to Determine Retail Price". Vaadatud 24.04.2022.
Oisu valla vapp
**Oisu valla vapp** oli Järva maakonnas asunud Eesti haldusüksuse endise  Oisu valla vapp.

Vabariigi Valitsuse 30. juuni 2005 a. määrus nr 153 "Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel senise Kabala valla, Oisu valla, Türi linna ja Türi valla ühinemisel on moodustatud uus kohaliku omavalitsuse üksus Türi vald. 

Vapp oli kinnitatud 11. aprillil 1995.

Vapi kirjeldus
--------------

Rohelisel kilbil püstine viljapea ja ristikulõikeline vapitüvi, mõlemad kuldsed.

Põhjendus
---------

Vapikilbi roheline ja kuldne, samuti ristikulõige ja viljapea sümboliseerivad Oisu valla elanike traditsioonilist tegevusala - loomakasvatust ja põllundust ning ühtlasi põlist looduslähedast elamisviisi.

Vaata ka
--------

* Oisu valla lipp
* Türi valla lipp
* Türi linna lipp
* Kabala valla lipp
* Järva maakond

Välislingid
-----------

* Oisu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Agusalu looduskaitseala Agusalu külas
**Agusalu looduskaitseala** oli kaitseala Ida-Virumaal Puhatu soostiku lõunaosas.

Kaitseala moodustati 1981. aastal Agusalu sookaitsealana. Algse kaitseala pindala oli 7657 ha. 1997. aastal moodustati sookaitsealast Agusalu maastikukaitseala, mis omakorda korraldati 2007. aastal ümber Agusalu looduskaitsealaks. 2018. aastal liideti Agusalu looduskaitseala Alutaguse rahvuspargiga.

Looduskaitseala asus Alutaguse vallas Karjamaa, Katase, Remniku, Smolnitsa ja Vasknarva külas, Alutaguse vallas Imatu, Kuru, Pootsiku, Sälliku ja Varesmetsa külas ning Alutaguse vallas Agusalu, Jaama, Kaatermu, Kamarna ja Kivinõmme külas. Selle suurus oli üle 11 000 ha.

Kaitseala moodustati Alutagusele iseloomulike soo- ja metsakoosluste säilitamiseks, uurimiseks ja tutvustamiseks ning kaitsealuste liikide ja nende elupaikade kaitseks. Endise Agusalu looduskaitseala territoorium on rahvusvahelise tähtsusega märgala (Ramsari ala).

Vaata ka
--------

* Feodorisoo

Välislingid
-----------

* Agusalu looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis
* Agusalu looduskaitseala kaitse-eeskiri
* Agusalu "kõverad" maastikud Alutaguse rüpes. Eesti Loodus, 2008/8.
Venemaa riikliku tsirkuse 100. sünniaastapäevale pühendatud Venemaa margiplokk (2019). Pildil (kellaosuti liikumise suunas): Juri Nikulin, Oleg Popov, Valter Zapašnõi, Irina Bugrimova, Vladimir Durov
**Venemaa Riiklik Tsirkusekompanii** (vene keeles Российская государственная цирковая компания; lühend **Rosgostsirk** Росгосцирк) on riiklik tsirkusekoondis Venemaal.

1919. aastal tsirkused Nõukogude Venemaal riigistati. 1957. aastal moodustati tsirkusekoondis Sojusgostsirk, mis pärast Nõukogude Liidu lagunemist (1991) kujundati ümber Rosgostsirkiks. Selle alluvusse lülitati kõik riiklikud tsirkuseettevõtted Venemaal, väljaarvatud neli tsirkust: Suur Moskva Riiklik Tsirkus, Nikulini Tsirkus Tsvetnoi Bulvaril, Suur Peterburi Riiklik Tsirkus ja Kaasani Riiklik Tsirkus. 

Venemaa rahvakunstnik Aleksandr Kalmõkov, Rosgostsirki peadirektor 2009–2012
Rosgostsirki alluvusse kuulub 41 statsionaarset tsirkust, 11 rändtsirkust, 8 rändloomatsirkust ja üle 40 tsirkusegruppi. Varem kuulus Rosgostsirki struktuuri ka liliputtide tsirkus. Kompaniis töötab üle 8000 inimese. 

2019. aastast on Rosgostsirki peadirektori ametikohal varem Gazprom-Medias töötanud Vladimir Šemjakin. Varasemaid peadirektoreid: Mstislav Zapašnõi (2003–2009) ja Aleksandr Kalmõkov (2009–2012).

Välislingid
-----------

* Rosgostsirk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rosgostsirki koduleht
Tidore saar vaadatuna Ternate saarelt
Tidore asukoht
**Tidore** on üks saar Maluku saartest. Tidore asub Ida-Indoneesias, Halmahera saarest läänes. Saarel on suur koonilise kujuga kihtvulkaan, mis asub saare lõunaosas 1730 m kõrgusel üle merepinna. Saare põhjaosas on kaldeera, millel on kaks väiksemat vulkaani. 

16. sajandist kuni 1779. aastani kuulus võim saarel Tidore sultanaadile, mille peamiseks sissetulekuallikaks oli kauplemine vürtsidega. Sultanaadi võimu alla kuulusid mõnda aega ka Halmahera, Buru, Ambon ja Uus-Guinea saare lääneosa. Tidore sultanaadi peamiseks võistlejaks oli Ternate sultanaat. 1779. aastal liideti saar Hollandi kolooniatega. Peale Teist maailmasõda kuulub Tidore Indoneesia koosseisu.

Nüüdisajal moodustab saar koos teiste lõuna pool asuvate saartega kohaliku omavalitsusüksuse (*kotamadya*), mis asub Põhja-Maluku provintsis. Omavalitsuse suurus on 1550 km2 ja 2003. aasta juuli seisuga elas seal 78 617 inimest.

Viited
------

1. ↑  *Saksa vikipeedia andmed seisuga 19. august 2010.*

Välislingid
-----------

* *The History of the Spanish Presence in the Moluccas (Indonesia): the Spanish Forts in Tidore Island, Maluku, Indonesia*. Marco Ramerini
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Tallinna hoonest; Stockholmis asuva hoone kohta vaata Roseni palee (Stockholm)* |

---

Roseni palee (august 2014)
**Roseni palee** on hoone Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tänav 28. Hoones tegutseb tänapäeval Rootsi Suursaatkond. Hoone on arvele võetud kultuurimälestisena nr 3041.

Pikk tänav 28 hoone on üks linna hiilgavamaid aadlipaleesid, mis ehitati Tallinna vanalinna ajal, kui Tallinn oli Rootsi võimu all, 1670. aastatel. Hoone ehitaja ja esimene omanik Axel von Rosen, kes oli Ingerimaa kubermangu kuberner Bogislaus von Roseni poeg. Maatüki Pikk 28 sai Axel päranduseks oma isalt. Maatükil olid siis olnud lagunenud majad, mis lammutati ja 1670. aastate algul lõpul sai hoone valmis, kuid Axel von Rosen ei saanud oma kauni palee üle kaua rõõmu tunda, ta suri 1679. aastal ja maeti Tallinna Oleviste kirikusse. Maja pärandas ta nooremale pojale Bengt Gustav von Rosenile, kes omakorda pärandas selle oma tütrele. 18. sajandi lõpus müüdi krunt Venemaa keisririigi Balti laevastiku viitseadmiral Andrei Poljanskile ja maja kasutati Tallinnas asuva Läänemeres asuva Venemaa laevastiku admiraliteedihoonena.

Viited
------

1. ↑  3041 Elamu - administratiivhoone Pikk t.28, 1670.a. 19.-20.saj. kultuurimälestiste riiklikus registris
2. ↑  Hans Lepp, Rootsi mälestised Eestis

Välislingid
-----------

* Roseni palee kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**"Müüdi dialektika"** on vene filosoofi Aleksei Lossevi müüdi ja mütoloogia teemaline teos, mis avaldati Nõukogude Liidus 1930. aastal.

Raamat läbis eeltsensuuri, kuid autor andis selle välja mõningate täiendustega. Trüki ettevalmistamise ajal, 18. aprillil 1930 autor arreteeriti. Muuhulgas süüdistati teda tsensuuri mitte läbinud teoste levitamises. Väljaanne konfiskeeriti. Uuesti trükiti raamat alles 1990. aastal. Üksikuid fragmente niinimetatud "Täiendustest "Müüdi dialektikale"" hakati avaldama 1992. aastast.

Müüdi mõistet analüüsides eitab Lossev müütilise mitmesuguseid tõlgendusi, et jõuda lõpuks määratluseni: "müüt on sõnades antud imeline isiksustatud ajalugu". Imelise all mõistab Lossev eelkõige mõtestatult isiksustatud alget, vastukaaluna mõistuslik-abstraktsele. Teose lõpul kavatseb autor minna üle "absoluutse mütoloogia" loogiliselt paratamatule (Lossevi väljendust mööda "dialektiliselt paratamatule") kujutusele, mille all, nagu see nähtub säilinud fragmentidest, tuleb mõista kristliku ontoloogia maailma, mis on rajatud antiikaegsetele mõistetele.

Sel viisil võib tõelist elus reaalsust Lossevi hinnangul nimetada vaid müüdiks, kuid absoluutne, täisväärtuslik müüt võib olla vaid üks: antiikse kristliku esteetika maailm. Lossev näitab antiigi ja keskaja põhimõttelist ühtsust nende alustes, vastandades need renessansi ja uusaja maailmavaatele.

Antiigi ja keskaja maailmavaate lõppeesmärk on Jumala kui ainsa tõelise Isiksuse ülistamine, kellest kõnelev müüt ongi tõeline reaalsus. Lossevi järgi on sellele vastandina renessansi ja uusaja maailmavaate lõppeesmärk "tappa jumal ja hõivata tema koht".

Kirjandus
---------

* Лосев А. Ф. Диалектика мифа. — М.: Правда, 1990 (zip-arhiivina)
* Карпицкий Н.Н. А. Ф. Лосев: Феноменология мифологического сознания // Наука о человеке: гуманитарные исследования. 2010. № 6. С. 123-133.

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud venekeelset artiklit ru:Диалектика мифа (Лосев) seisuga 11. oktoober 2011.*
Drydeni värssdraama kohta vaata artiklit Oidipus (Dryden).  

---

Fulchran-Jean Harriet' maal "Oidipus Kolonoses" (1798)
**Oidipus** (vanakreeka keeles Οἰδίπους, ladinapäraselt *Oedipus*) oli müütiline Teeba kuningas, Teeba kuninga Laiose ja kuninganna Iokaste poeg, kes teadmatult tappis oma isa ja abiellus oma emaga.

Oidipust tuntakse enamasti Sophoklese näidendite "Kuningas Oidipus" ja "Oidipus Kolonoses" järgi.

Müüt
----

Kui Oidipus väikese lapsena maha jäeti, leidis ta lambakarjus, kes viis ta Korintose kuningakotta. Kuningas Polybos ja kuninganna Merope (või Periboia) kasvatasid ta üles.

Hiljem sattus Oidipus oma algse kodukoha lähedal rännates tülli oma isa, kuningas Laiosega ja tappis ta teadmata, kes ta on. Pärast seda sündmust edasi liikudes jõudis mees Teebasse, mida hoidis hirmu all sfinks. Saanud oma mõistatusele õige vastuse, heitis sfinks ennast sügavikku. Koletise võitnud Oidipus sai Teeba kuningaks. Seejärel abiellus ta oma ema, kuninganna Iokastega, samuti teadmata, kes ta on. Kui Oidipuse minevik selgeks sai, ei suutnud ta ema enam häbitunnet taluda ja sooritas enesetapu. Oidipus pidas kõike juhtunut enda süüks ning tahtmata näha edasisi kuritegusid, pimestas mees end sõlenõelaga. Olles pimedaks jäänud, usaldas kuningas oma lapsed ja trooni Iokaste vennale Kreonile ning pagendas ise ennast Teebast. Elust eemaletõmbununa veetis Oidipus oma elu lõpuaastad tundmatu karjusena.

Oidipuse loo süžeega sarnased lood on suulises folklooris rahvusvaheliselt levinud. Aarne-Thompson-Utheri tüübikataloogis on see arvele võetud muinasjututüübina ATU 931.

Vaata ka
--------

* Oidipuse kompleks

Kirjandus
---------

* Anne Lill, "Mis juhtus Oidipusega?" (Oidipuse müüt ja Oidipus kirjanduses) – Looming 1981, nr 10, lk 1458–67
* Näidendi analüüs leidub Olev Remsu "Filmidraamatehnikas", TÜ kirjastus, 2016

Välislingid
-----------

* Müüt Oidipusest lastele
**Albert Razin** (udmurdi keeles Альберт Разин; 12. juuni 1940 Kuzjõmgurt – 10. september 2019 Ižkar) oli udmurdi sotsioloog, rahvusliku liikumise aktivist ja ühiskonnategelane. Ta süütas end põlema protestiks Venemaa keelepoliitika vastu.

Teaduslik ja ühiskondlik tegevus
--------------------------------

Razin oli teaduste kandidaat, dotsent ja Udmurdi Vabariigi teeneline teadlane. Tema eestvedamisel viidi 1991. aastal läbi Udmurdi Rahva I kongress. 1994. aastal asutas ta udmurdi kultuuri ühingu "Demen". Ta oli üle kümne raamatu ja üle 200 teadusartikli autor.

Juunis 2018 oli ta üks paljudest, kes kirjutas alla avalikule kirjale, millega tauniti seaduseparandusi, millega lõpetati peale vene keele teiste keelte kohustuslik õpe üldhariduskoolides.

Razin oli Udmurdi Riikliku Ülikooli rahvussuhete laboratooriumi üks rajajatest. 1992. aastal osales ta Udmurdi Riikliku Ülikooli Inimese Instituudi loomises ja oli selle direktor.

Razin oli Alnaši rajooni aukodanik.

Enesetapp
---------

10. septembril 2019 kell 8.30 tuli Razin Udmurdi Vabariigi duuma ette koos kahe kaaslasega piketile, kus hoidis venekeelseid plakateid, millest ühel oli Rassul Hamzatovi luulerida "Ja kui homme minu keel kaob, olen ma valmis täna surema" ja teisel küsimus: "Kas mul on kodumaa?". Kell 9.45 valas ta end üle bensiiniga ja süütas põlema. Tema kaaslased püüdsid teda kustutada. Razin viidi kiirabiga haiglasse, kus ta kell 14.20 suri. Enne piketti oli ta saatnud duumasaadikutele 8-leheküljelise pöördumise, milles kritiseerib nende tegevust ning esitab ettepanekud, mida tuleb teha udmurdi keele päästmiseks.

Razini ärasaatmine toimus 12. septembril Iževskis.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Baškiiri luuletaja Güzäl Sitdiqova kirjutas Razini mälestuseks luuletuse.

Viited
------

1. 1 2  Udmurdi teadlane ja rahvusaktivist süütas end põlema ja suri
2. ↑
3. 1 2  "10 сентября из жизни трагически ушёл Альберт Алексеевич Разин". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2019. Vaadatud 18. septembril 2019.
4. ↑  Self-Immolation Highlights Controversy over Cultural Rights in Russia, Human Rights Watch
5. ↑  Перед актом самосожжения удмуртский ученый обратился к депутатам Госдумы
6. ↑
7. ↑

Välislingid
-----------

* Albert Razini pöördumine duumasaadikutele
* Jaanus Piirsalu, Udmurdi aktivist suri oma keele kaitseks, Postimees, 27. detsember 2019
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; Rõngasudu on ka Lüüra rõngasudu nimi* |

---

Öökulli udu (M97)
**Planetaarudu** ehk **planetaarne udukogu** ehk **rõngasudu** on emissioonudu tüüp, mis koosneb tähe arengu hilisstaadiumis kõrvale heidetud gaas- ja plasmaümbrisest.

Nimetus on ajalooliselt tingitud ja eksitav, sest sellistel ududel ei ole planeetidega mingit pistmist. Nimetus tuleb sellest, et nad paistavad teleskoobis enamasti ümmargused ja rohekad nagu kauged hiidplaneedid.

Planetaarudud eksisteerivad tavaliselt ainult mõnikümmend tuhat aastat. Võrreldes tähtede elueaga, mis võib ulatuda miljarditesse aastatesse, on see väga lühike aeg. 

Galaktikas on teada umbes 3000 planetaarudu.

Planetaarudud etendavad galaktikate keemilises evolutsioonis otsustavat osa, sest kõrvale heidetud aine rikastab tähtedevahelist ainet raskete elementidega (süsinik, lämmastik, hapnik, kaltsium jt tuumasünteesi saadused). Teistes galaktikates on planetaarudud mõnikord ainsad vaadeldavad objektid, millest saab piisavalt informatsiooni, et teha mingeid järeldusi keemilise koostise kohta.

Hubble'i kosmoseteleskoop pildistas paljusid planetaarudusid. Viiendik neist on kerakujulised. Enamik aga on keeruka ehitusega ja mitmesuguse kujuga. Pole veel täpselt teada, millest kuju oleneb. Võimalikud põhjused on kaksiktähtede puhul kahe tähe mõju, tähetuuled ja magnetväljad. 

Sipelga udu (Mz 3)
Tuntuim planetaarudu on Lüüra rõngasudu.

Viited
------

1. ↑  "Emission Nebula". *Swinburne University of Technology*. Vaadatud 9. juuni 2019.
2. ↑  "Hubble Witnesses the Final Blaze of Glory of Sun-Like Stars". *Hubble Site*. Vaadatud 23. jaanuar 2019.
3. ↑  "Planetary Nebulae". *SEDS*. Vaadatud 23. jaanuar 2019.
4. ↑  "Nebula facts – a guide to nebulae". *The Planets*. Vaadatud 23. jaanuar 2019.
5. ↑  "Planetary nebula". *Science Daily*. Vaadatud 23. jaanuar 2019.
**Merbes-le-Château** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

Asulad
------

Sambre'i jõe kallastel asuvas vallas paiknevad järgmised asulad: Merbes-le-Château, Fontaine-Valmont, Labuissière ja Merbes-Sainte-Marie.

* St Martini kirik (1561)St Martini kirik (1561)
* Sambre'i jõgiSambre'i jõgi
* Merbes-le-ChâteauMerbes-le-Château
* LabuissiereLabuissiere
* Fontaine-ValmontFontaine-Valmont
* LabuissiereLabuissiere
*

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Merbes-le-Château – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse keeles)

Hainaut' provintsi vallad

Aiseau-Presles **·** Anderlues **·** Antoing **·** Ath **·** Beaumont **·** Belœil **·** Bernissart **·** Binche **·** Boussu **·** Braine-le-Comte **·** Brugelette **·** Brunehaut **·** Celles **·** Chapelle-lez-Herlaimont **·** Charleroi **·** Châtelet **·** Chièvres **·** Chimay **·** Colfontaine **·** Comines-Warneton **·** Courcelles **·** Dour **·** Écaussinnes **·** Ellezelles **·** Enghien **·** Erquelinnes **·** Estaimpuis **·** Estinnes **·** Farciennes **·** Fleurus **·** Flobecq **·** Fontaine-l'Evêque **·** Frameries **·** Frasnes-lez-Anvaing **·** Froidchapelle **·** Gerpinnes **·** Ham-sur-Heure-Nalinnes **·** Hensies **·** Honnelles **·** Jurbise **·** La Louvière **·** Le Rœulx **·** Lens **·** Les Bons Villers **·** Lessines **·** Leuze-en-Hainaut **·** Lobbes **·** Manage **·** Merbes-le-Château **·** Momignies **·** Mons **·** Mont-de-l'Enclus **·** Montigny-le-Tilleul **·** Morlanwelz **·** Mouscron **·** Pecq **·** Péruwelz **·** Pont-à-Celles **·** Quaregnon **·** Quévy **·** Quiévrain **·** Rumes **·** Saint-Ghislain **·** Seneffe **·** Silly **·** Sivry-Rance **·** Soignies **·** Thuin **·** Tournai
**Albert Nuude** (12. jaanuar 1904 Veneküla, Peetri vald, Virumaa – 3. jaanuar 1958 Intalag, Komi ANSV, Krasnojarski krai, NSV Liit) oli Eesti sõjaväe (leitnant) ja Saksa sõjaväelane.

Ta õppis 1923–1926 (lõpetas) Sõjakooli jalaväeklassis.

Ta teenis 1. Jalaväerügemendis, kust lähetati Kaitseliidu Narva malevasse (1936–1937) ja piirivalvesse (1937), ja 1940. aastal Sõjakoolis. Ta osales 1. detsembri riigipöördekatse mahasurumises. 

Pärast Eesti okupeerimist teenis 22. Eesti Territoriaalses Laskurkorpuses, 1941. aastal õnnestus tal arreteerimisest pääseda, varjas end. 

Saksa okupatsiooni ajal teenis Omakaitses ja idarindel 182. Eesti Julgestusgrupis, 659. Ida- ja 659. Eesti Pataljonis.

Langes 20. Eesti SS-diviisi 47. Relva-SS Grenaderirügemendis 1945 tšehhidele vangi, kes ta Nõukogude Liidule üle andsid, vabanes 1947 ja naasis Eestisse. 23. märtsil 1948 ta arreteeriti uuesti Nõukogude Liidu okupatsioonivõimude poolt, vabanes 1957 ja lubati minna küüditatud perekonna juurde, kus suri.

Isiklikku
---------

Ta oli Mati Nuude isa ja Eesti Draamateatri näitleja Rudolf Nuude vend.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
* Tiit Lääne, Perekond Nuude lugu: märtsipommitamine võttis kodu, viie aasta pärast tulid küüditajad, Maaleht, 09.03.2012
* KAPTEN ALBERT NUUDE ELU, VÕITLUSE JA PERE LUGU, ,, Kristiine Leht, nr. 5, 1 mai 2015
Planaarantenni vaade (vasakul) ja ehitus:  
*metall patch* ‒ vaskplaat  
 *feed wire* ‒ plaadiga ühendatud toitetraat  
*ground* ‒ vaskfooliumist alusplaat
Mitmeelemendiline planaarantenn sagedusele 2,4 GHz
**Planaarantenn** ehk **plaatantenn** (inglise keeles *patch antenna* või *microstrip antenna*) on kitsaribaline mikrolaineantenn, mille moodustab ristkülikukujuline metallplaat, mis paikneb suuremast maandatud (üldjuhtmega ühendatud) pinnast teatud kaugusel. Niisugune plaat, mille pikkus vastab poolele lainepikkusele (*λ*/2), toimib nagu poollainedipool. Maandatud plaat annab ühtlasi antennile suunatoime. Kõrgemate sageduste korral paikneb vaskplaat ja maandatud pind keraamilise isoleerplaadi vastaskülgedel.

Antenni efektiivsuse ‒ võimenduse ja suunatoime ‒ suurendamiseks moodustatakse niisugustest elementaarantennidest ribaliinide abil mitmeelemendiline lameantenn.  
Ribaliin on struktuurilt samasugune kui planaarantenn, ainult kitsam; erinev on põhiline tunnussuurus: planaarantennil resonantsisagedus, ribaliinil lainetakistus.

Planaarantenni kasutatakse näiteks mobiilsetes seadmetes (varrasantenni asemel), samuti WiFi-seadmetes.

Välislingid
-----------

* Planaarne antenn
* Patch antenna


| * v
* r
Antennid |
| --- |
| 
Efektiivne kiirgusvõimsus (ERP) • Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (EIRP) • Ühisantenn |
| Isotroopilised antennid | 
Isotroopkiirgur • Heeliksantenn • Mastantenn  • Monopoolantenn • Piitsantenn |
| Suundantennid | 
Poollainedipool • Fraktaalantenn • Ruuporantenn • Logoperioodiline antenn • Planaarantenn • Paraboolantenn • Yagi antenn |
**Marcos Antonio Senna da Silva** (sündinud 17. juulil 1976 São Paulos) on endine Hispaania jalgpallur (kaitsja).

Senna alustas oma karjääri Brasiilia kolmanda liiga klubis Rio Brancos 1997. aastal. Enne Hispaaniasse siirdumist 2002. aastal oli ta võitnud jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused Corinthiansi meeskonnas 2000. aastal. Villarreali on ta esindanud lisaks Hispaania kõrgliigale ka UEFA Cupi ja UEFA Meistrite Liiga mängudes, milles Meistrite liigas jõudis klubi veerandfinaali, kus tuli alla jääda Arsenalile. Heade esituste eest valiti ta 2005. aastal Villarreali kapteniks. 2008. aastal lõi Senna Real Betisi vastu värava keskringist. Ise ta ütles selle kohta: "See oli mu elu ilusaim värav." Sel hooajal sai ta Villarrealiga La Ligas Real Madridi järel teise koha.

Karjääri lõpetas ta 2015. aastal USA-s New York Cosmoses.

Hispaania kodakondsuse sai Senna 2005. aasta juulis. Kuna ta ei olnud kunagi mänginud Brasiilia meeskonnas rahvusvahelistel võistlustel, oli tal soovi korral kohe võimalus mängida Hispaania rahvuskoondises. Debüüt rahvuskoondises toimus 1. märtsil 2006 sõpruskohtumises Elevandiluuranniku meeskonnaga. Senna kuulus nii 2006. aasta MM-i kui ka 2008. aasta EM-i meeskonda. Rahvuskoondises mängis ta 2010. aastani kokku 29 mängus. Ainsa värava lõi ta 10. septembril 2008 2010. aasta MM-i valikmängus Armeenia vastu.

Saavutused
----------

#### Hispaania koondises

UEFA Euroopa meister: 2008

#### Villarrealis

* 2000 FIFA klubide maailmameister

#### Individuaalselt

* UEFA Euroopa meistrivõistlused: 2008 parim meeskond
* Don Balón Award – parim La Liga mängija: 2008

Viited
------

1. ↑  "Senna: The goal of my life". Setanta Sports. 29. aprill 2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 6.07.2008. Vaadatud 11.06.2008.

Välislingid
-----------

* Marcos Senna Football Database kodulehel
* Marcos Sennan Primera Divisióni kodulehel
* Marcos Sennan Hispaania koondise kodulehel
* Marcos Senna **EURO****2008** kodulehel

| * v
* r
Hispaania koondis  –  2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Casillas
* 2 Salgado
* 3 Pernía
* 4 Marchena
* 5 Puyol
* 6 Albelda
* 7 Raúl (c)
* 8 Xavi
* 9 F. Torres
* 10 Reyes
* 11 L. García
* 12 A. López
* 13 Iniesta
* 14 Alonso
* 15 Ramos
* 16 Senna
* 17 Joaquín
* 18 Fàbregas
* 19 Cañizares
* 20 Juanito
* 21 Villa
* 22 Ibáñez
* 23 Reina
* Treener: Aragonés

 | Hispaania |
**Eesti keele uurimine** on keeleteaduse haru, mis uurib eesti keele ehitust, grammatikat, sõnavara, ajalugu, kasutamist jm aspekte. See on osa fennougristikast ja fennistikast.

Ajalugu
-------

Esimesed katsed eesti keelt teaduslikult kirjeldada tehti juba 17. sajandil: koos valgustusideede levikuga tekkis baltisakslastest estofiilidel huvi kohaliku keele ja kultuuri vastu. Esimese eesti keele grammatika avaldas Heinrich Stahl aastal 1637. 1648. aastal ilmus Johann Gutslaffi lõunaeesti keele grammatika. 

1803. aastal jõuti eesti keele lektoraadi asutamiseni tollal saksakeelses Tartu Ülikoolis. Esimene eesti keele lektor oli Friedrich David Lenz. 19. sajandil alustasid oma emakeele teaduslikku uurimist ka esimesed eesti haritlased: 1870. aastatel asus eesti keele ajalugu selgitama esimene eestlasest fennougristika doktor Mihkel Veske ning ühiskeelt normima 1871. aastal asutatud Eesti Kirjameeste Selts.

1919 avati eestikeelseks muudetud Tartu Ülikooli juures eesti keele professuur.

Tänapäeval uuritakse eesti keelt Eesti Keele Instituudis Tallinnas, Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis ja mitmes muus teadusasutuses üle maailma.

Vaata ka
--------

* Eesti keele ajalugu
**Eesti Mitmekultuuriline Assotsiatsioon** (lühend **EMA**) on avalikes huvides tegutsevate rahvusvähemuste ja kultuuriseltside katusorganisatsioon, mille töö on pühendatud rahvusvähemuste, kodanikualgatuse ja kodanikuühiskonna arendamisele Eestis. 

EMA asutati 4. aprillil 2000. Aastatel 2000–2006 kandis organisatsioon nime **Ühing Viru Noorsoo Areng**.

Tegevus
-------

### Eesmärgid

EMA põhieesmärgid:

* ülesannete täitmine, mis on seotud venekeelse elanikkonna integreerimisega eestikeelsesse ühiskonda;
* rahvusvähemuste kultuuriseltside koostöö toetamine;
* rahvusliku identiteedi säilitamine;
* Venemaa, Läti ja Eesti piiriäärsete projektide realiseerimine;
* multikultuursuse propaganda Eestis;
* integratsioon Euroopa ühiskonda.

### Koostöö

EMA teeb koostööd avalik-õiguslike institutsioonidega, vabaühenduste liiduga EMSL, SA Eesti Inimõiguste Keskusega ja Eesti Strateegiliste Uuringute Instituudiga.

EMA on Eesti kultuuriministeeriumi rahvusvähemuste ümarlaua liige, Eesti kultuuriministeeriumi Eesti rahvuste noorteassamblee liige, Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS noortepoliitika ja noortetöö töögrupi liige ning Eesti Lõimumiskava 2009–2013 rakendamise ümarlaua liige.

Liikmeskond
-----------

EMA koosseisu kuulub 29 rahvuslikku kultuuriseltsi, noorteklubi, Eesti rahvusvähemuste noortekoda ja muud rahvuskultuurilise tegevusega seotud seltsid, 6 pühapäevakooli (vene, tatari, ukraina, gruusia, dagestani ja valgevene) Kohtla-Järvel üldhariduskoolis avatud valgevene keele klass ja jaapani keele ettevalmistusklass. Alates 2011 EMA koosseisu kuuluvad ka Dagestani noorte-, kultuuri- ja spordiseltsid (Dagestani Kultuuriühing Eestis, Noorteühendus DNK, Dagestani spordiklubi Kaspy), mis tegutsevad Eestis juba peaaegu 17 aastat.

Juhtimine
---------

EMA juhatusse kuuluvad alates 2000. aastast Aleksandr Apolinsky ja 2017. aastast Galina Petuhhova.