recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ádám Szalai (2019)
**Ádám Szalai** (sündinud 9. detsembril 1987 Budapestis) on Ungari jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Mainz 05 ja Ungari jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Saksamaa klubis VfB Stuttgart, millega liitus 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud. 2007. aastal liitus ta Madridi Reali reservmeeskonnaga Real Madrid Castilla, mille koosseisus mängis ta kolmel hooajal Hispaania tugevuselt kolmandas liigas.

2010. aasta jaanuaris suundus ta Real Madrid Castillast laenule Saksamaa kõrgliiga klubisse Mainz 05. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 10. aprillil 2010 Dortmundi Borussia vastu. 2010. aasta suvel sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. Hooajal 2012–13 lõi ta Saksamaa kõrgliigas 13 väravat – see on jäänud ka tema edukaimaks hooajaks Bundesligas.

Hooajal 2013–2014 mängis Szalai Schalkes. Aastatel 2014–2019 kuulus ta Hoffenheimi ridadesse. Hooaja 2015–16 teises pooles mängis ta laenul Hannoveris.

2019. aasta augustis naasis ta Mainzi, kellega sõlmis kaheaastase lepingu.

Szalai tegi Ungari rahvuskoondises debüüdi 11. veebruaril 2009 sõprusmängus Iisraeli vastu. Esimese värava lõi ta koondisesärgis 8. septembril 2010 EM-i valikmängus San Marino vastu, tehes selles mängus kübaratriki. Ta kuulus Ungari koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus ta lõi alagrupiturniiril värava Austria vastu.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ádám Szalai** |

| * v
* r
Ungari koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Király
* 2 Lang
* 3 Korhut
* 4 Kádár
* 5 Fiola
* 6 Elek
* 7 Dzsudzsák (c)
* 8 Nagy
* 9 Szalai
* 10 Gera
* 11 Németh
* 12 Dibusz
* 13 Böde
* 14 Lovrencsics
* 15 Kleinheisler
* 16 Pintér
* 17 Nikolić
* 18 Stieber
* 19 Priskin
* 20 Guzmics
* 21 Bese
* 22 Gulácsi
* 23 Juhász
* Treener: Storck

 | Ungari |
**Kallaste** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Piirneb läänes Nõmmküla, edelas Tupenurme ja kagus Raugi külaga. Väinamerega piirneb küla 2,5 kilomeetri ulatuses.

Kallaste külas asub Üügu pank.

Kallastest läheb läbi kruusakattega Nõmmküla–Hellamaa maantee.

Külas on 2 bussipeatust (Kallaste I ja Kallaste II) Saare maakonna bussiliinidel Kuressaare–Pädaste–Kuivastu ja Kuressaare–Kaali–Orissaare–Liiva–Tamse–Orissaare.

Pilte
-----

* Kallaste II bussipeatusKallaste II bussipeatus
* Vaade Üügu pangaltVaade Üügu pangalt

Vaata ka
--------

* Eesti külade loend

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Muhu valla vapp
Muhu valla asulad

**Külad:** Aljava | Hellamaa | Igaküla | Kallaste | Kantsi | Kapi | Kesse | Koguva | Kuivastu | Külasema  | Laheküla | Lalli | Leeskopa | Lehtmetsa | Lepiku | Levalõpme | Liiva | Linnuse | Lõetsa | Mõega | Mõisaküla | Mäla | Nautse | Nurme | Nõmmküla | Oina | Paenase | Pallasmaa | Piiri | Põitse | Pädaste | Päelda | Pärase | Raegma | Rannaküla | Raugi | Rebaski | Ridasi | Rinsi | Rootsivere | Rässa | Simiste | Soonda | Suuremõisa | Tamse | Tupenurme | Tusti | Vahtraste | Vanamõisa | Viira | Võiküla | Võlla
**Gatineau** on linn Kanadas Québeci provintsi lõunaosas. 

Gatineau'd piirab lõunast Ottawa jõgi, mis eraldab teda nii Ottawa linnast kui ka Ontario provintsist. Need kaks linna koos moodustavad Kanada pealinnapiirkonna (*Canada Capital Region* või ka *National Capital Region*)

Rahvastik
---------

Gatineau on provintsis rahvaarvult neljas omavalitsusüksus. Seal elas 2006. aastal 242 124 inimest.

Keel
----

Arvestades ka neid, kellel on kaks emakeelt, on prantsuse keel emakeeleks 80,0% elanikkonnast. Inglise keelt rääkis emakeelena 13,9% elanikest.

Sport
-----

1978. aastal hakati Kanadas korraldama murdmaasuusamaratoni *Rivière Rouge* (55 km), mis esialgu küll toimus linnast kaugemal, kuid alates 1982. aastast toodi üle *Parc de Gatineau'sse* ja sai nime *la Gatineau 55*. 1989. aastal lisati maratonile ka lühemaid distantse ja 1996. aastal anti uus nimi *la Keskinada Loppet*. Maratoni 30. aastapäeval (2008) ristiti see taas ümber ja kannab nüüd nime *la Gatineau Loppet*. Maraton kuulub Worldloppeti murdmaasuusamaratonide sarja ja seda peetakse tavaliselt veebruari teisel poolel samal nädalavahetusel Tartu Maratoniga.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Kanada Statistikaamet vaadatud 22.02.11
3. ↑  Kanada Statistikaamet[*alaline kõdulink*] vaadatu 22.02.11

Välislingid
-----------

 Gatineau – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Christian Hasselblatt** (5. detsember 1653 Noarootsi – 7. september 1718 Noarootsi) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna gümnaasiumis alates 18. oktoobrist 1667, immatrikuleeriti 27. augustil 1674 Turu Ülikooli, oli kohal veel aastal 1676, mil isa ta endale abiks kutsus. Ordineeriti õpetajaks 11. detsembril 1678.

Oli Noarootsi Püha Katariina koguduse adjunktõpetaja 1678–1682, sama koguduse õpetaja oli 1682–1718. Sai Saarte-Lääne praostkonna praostiks 10. veebruaril 1709, oli praost 1709–1718, *senior ministerii* (Eestimaa pastorkonna vanem) oli 1710–1718. Osales Tallinnas Eestimaa piiskopi valimisel 28. märtsil 1710 ja hääletas Jacob Langi poolt. Jätkas Noarootsis isa ja onu alustatud koolitegevust. Aastast 1683 kuulus talle Dirsläti küla.

Isiklikku
---------

Tema isa Isaac Svenonis Hasselblatt oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema emapoolne vanaisa oli piiskop Joachim Jhering. Poeg Isaac Hasselblatt oli Tallinna Toomkoguduse rootsi õpetaja, poeg Carl Friedrich Hasselblatt oli õpetaja Noarootsi ja Reigi koguduses, poeg Gustav Ernst Hasselblatt oli õpetaja Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduses.

Esivanemad
----------


|  |
| --- |
|  **Christian Hasselblatti esivanemad**  |
| **Christian Hasselblatt(1653–1718)** | Isaac Svenonis Hasselblatt(1608–1682) | Sveno Magnusson | ... |
| ... |
| Helena Gadde | ... |
| ... |
| Brigitta Jhering(1619–1685) | Joachim Jhering(suri 1657) | Robert Jhering |
| Saara Blöömfeld |
| Christina Michaelis Spärmann | Michael Spärmann |
| Elisabeth Dfring |

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Järva foogtist, teiste samanimeliste kohta vaata: Johann Stael von Holstein (täpsustus)* |

---

**Johann Stael von Holstein** (surnud 1512) oli Liivi ordu liige ja Järva foogt aastatel 1492–1511. 

Johanni vanemad olid Robert Stael von Holstein ja Christina von Hardenberg.[*viide?*] Tema suguvõsa pärines Vestfaalist ning oli saanud nime Holsteini linnuse järgi, varem oli suguvõsa kutsutud Vleckeks. Johann sündis Dortmundi lähedal. Tema nõost Jürgenist sai hiljem samuti Liivi ordu liige. Tema kaugemad sugulased saabusid Liivimaale just enne Liivi sõda ja panid aluse Stael von Holsteini suguvõsa kahele Liivimaa harule.

Johann saabus Liivimaale tõenäoliselt 1480. aasta paiku. 1487. aastal sai ta Rakvere foogtiks ja 1492. aastal Järva foogtiks, mis tähendas ühtlasi ordu ladvikusse kuulumist. Sellel ametikohal oli ta ligi 20 aastat; ta vabastati ametist 1511. aastal, umbes samal ajal kui teisedki tema põlvkonna ordu tippjuhid Wennemar von Dellwig (Viljandis) ja Johann von der Recke (Tallinnas). Järgmisel aastal ta suri.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 827 (lk 611–612).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Engelbrecht Lappe von Köningen** | **Rakvere foogt**1487–1492 | Järgnev**Ludwig Krengel** |
| Eelnev**Johann von Seelbach** | **Järva foogt**1492–1511 | Järgnev**Rupert de Grave**

 |
**Manuel Luis Quezón y Molina** (19. august 1878 Baler, Filipiinid – 1. august 1944 Saranac Lake, Ameerika Ühendriigid) oli Filipiinide esimene president.

Teda peetakse ka Emilio Aguinaldo järel Filipiinide teiseks presidendiks, kuid Aguinaldo valitsus ei leidnud rahvusvahelist tunnustust. 

Manuel Quezón sündis Filipiinidel Baleri linnas. 

Ta võitles aastatel 1899–1901 Filipiini-Ameerika sõjas, teenides Emilio Aguinaldo abina. Pärast kaotust sõjas asus Ameerika Ühendriikidega koostööd tegema.

Manuel Luis Quezon y Molina
1907 oli üks riigi esimese partei *Partido Nacionalista* asutajatest.

Aastatel 1909–1916 oli Quezón Filipiinide residentkomissar Ameerika Ühendriikide Kongressi juures, aastatel 1916–1935 aga Filipiinide Senati esimees. Aastast 1924 oli ta ühtlasi *Partido Nacionalista* esimees.

Aastal 1935 võitis Manuel Quezón Filipiinide esimesed presidendivalimised. 

Pärast Jaapani sissetungi Filipiinidele Teises maailmasõjas lahkus ta 1942. aastal eksiili Ameerika Ühendriikidesse, kuid jäi ametlikult presidendiks kuni oma surmani 1. augustil 1944.

Quezón põdes tuberkuloosi ja suri New Yorgi osariigis Franklini maakonnas Saranac Lake'is. Algul maeti ta Arlingtoni kalmistule. Hiljem maeti ta ümber Manilasse Manila Põhjakalmistule ja lõpuks Quezon Citysse *Quezon Memorial Circle*'il asuvasse monumenti. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Emilio Aguinaldo** | **Filipiinide president**1935–1944 | Järgnev**Sergio Osmeña** |
***Dievturība*** on Lätis 1920. aastate teisel poolel algatatud läti rahvausundil ja mütoloogial põhinev uuspaganlik rahvuslik usuline liikumine; analoogiline taarausule Eestis. 

*Dievturība* rajajaks oli kunstnik, harrastusajaloolane ja -folklorist Ernests Brastiņš (1892–1942). Nimetus tuleneb Brastiņši loodud sõnast *dievturis* – jumalapidaja, jumalaomaja.

*Dievturība* on monoteistlik-henoteistlik religioon – austatakse üht (pea)jumalat (Dievs) ning kõik ülejäänud jumalused on tema aspektid. Lisaks usutakse alamate vaimolendite olemasolu. Nii jumalad kui muud kujutelmad esinevad maagilise arvu kolme kaupa. Inimene usutakse koosnevate kehast (*miesa*), astraalkehast (*velis*) ning hingest (*dvēsele*). Viimase annab inimesele jumal ning pärast keha surma naaseb see jumala juurde, samas kui astraalkeha jääb mõneks ajaks keha ligidusse ja lõpuks haihtub. 

*Dievturība* õpetuse aluseks on oma katekismus – *Cerokslis*, milles on 120 küsimuse ja vastuse vormis kirja pandud tähtsamad usulised põhimõtted koos viidetega läti rahvalauludele dainadele. Usulisteks käitumisnormideks on harmoonia ja mitmesuguste vooruste (headus, mõistlikkus, armastusväärsus, aukartus jt) taotlemine; õpetus on elujaatava iseloomuga. Usulisteks toiminguteks on palvetused, ohverdamised, tähepäevade pidamine ning muud rituaalid, mida toimetatakse tihti vabas õhus looduskaunites paikades, nn Māra kirikutes. Koguduse liikmed kutsuvad üksteist kaimudeks ja sõpradeks; on ka toetajaliikmed, kellel puudub koguduses hääleõigus. Sümboliks on Māra rist ehk ristide rist (tuntud ka kui Jeruusalemma rist). 

Peamised palveldavad jumalad:

* Dievs – taevajumal, ülemjumal
* Laima – õnne- ja saatusejumalanna
* Māra – maa- ja kodujumalanna

Lisaks austatakse vähemaid jumalusi nagu Jūras māte (Mere-ema), Ūdens māte (Vete-ema), Upes māte (Jõe-ema).

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dievturība** |

* Artikkel inglise keeles
* Artikkel inglise keeles
* Cerokslis
**Manwë** on J. R. R. Tolkieni lugudest tuntud üks Valadest. Esimest korda ilmus Silmarillionis. Manwë oli Arda kuningas, Varda Elentári abikaasa, Melkori vend. Manwë Súlimo on Õhu Isand ning valitseb koos oma abikaasa Taeva Emanda Vardaga kogu Ardat Ilmarini kojast maailma kõrgeima mäe Taniquetili tipul. Manwët, kelle nimi tähendab "hea", on nimetatud ka Tuulte Isandaks, sest tema element on õhk, tuul, pilved ja tormid. Talle on kallid kotkad ja kõik teised linnud. Manwë näeb kogu maailma taevalaotuse all ning tema hingus on kõigis maailma olendites. Tema südamele seisavad kõige lähemal vanjarid oma luuleoskuse tõttu, mis kujutab endast Arda Kuninga suurimat naudinguallikat.

Välimus
-------

Tema silmad ja rõivad on sinised, tema skepter on valmistatud safiirist.

Taust
-----

Manwë (koos oma venna Melkoriga) oli võimsaim Ainur, kuna just tema mõistis kõige paremini Eru tahet. Kui Melkor hakkas Ainurite Muusikas ebakõla tekitama oli just Manwë see, kes võttis juhtimise üle. Kui Arda oli loodud siis määrati ta Arda kuningaks. Manwë oli lahke, halastav ning naiivne valitseja. Ta ei suutnud mõista ega näha kurjust, isegi mitte oma vennas. Ta vabastas Mandose Saalidest Melkori, kes külvas kõigepealt Fëanoris viha valarite vastu, mürgitas Valarite puud, tappis Finwë ja varastas Silmarilid, põhjustas Noldorite mässu. Noldorid tõttasid seejärel eesotsas Fëanori ja Fingolfiniga Beleriandisse sajanditepikkusse sõtta Morgothiga Silmarilide tagasivõitmise eesmärgil. Haldjad langesid järgemööda lahingutes, tagasi läände pöördusid neist väga vähesed. Pärast Melkori langust Raevusõjas heidab Manwë ta Tühjusse.

Vaata ka
--------

* Valarid

Viited
------

1. ↑   Laane, Marek 2002: "Tolkieni entsüklopeedia". OÜ Greif, Ilmumiskoht. 143

Kirjandus
---------

* "Tolkieni entsüklopeedia" 1977 David Day, tõlk. Marek Laane 2002

| * v
* r
Ainurid J. R. R. Tolkieni teostest |
| --- |
| Valaritest Kuningad | 
Manwë **·** Ulmo **·** Aulë **·** Oromë **·** Mandos (Námo) **·** Lórien (Irmo) **·** Tulkas |
| Valaritest Kuningannad | 
Varda **·** Yavanna **·** Nienna **·** Estë **·** Vairë **·** Vána **·** Nessa |
| Vaenlased | 
Morgoth (Melkor) |
| Maiarid | 
Eönwë **·** Ilmarë **·** Ossë **·** Uinen **·** Salmar **·** Sauron **·** Melian **·** Arien **·** Tilion **·** Istar **·** Saruman (Curunír) **·** Gandalf (Olórin) **·** Radagast (Aiwendil) **·** Sinised Võlurid **·** Balrog **·** Gothmog **·** Durini Hukk |
Erosioonne gastriit
Mikrograaf Helicobacter gastriidiga patsiendi mao limaskestast
**Gastriit** (ladina *gastritis*) ehk **maokatarr** ehk **maopõletik** on osadel loomadel esineva võiv mao seina, eriti limaskesta põletik.

Ägedat maokatarri võivad põhjustada toiduks sobimatu aine või liiga kuuma toidu makku sattumine. 

Kroonilisel maokatarril pole üheseid põhjuseid, kuid oma roll on helikobakterinfektsioonil, sagedasel alkoholi tarvitamisel, pikaaegsel ravimite (näiteks aspiriin) ja mõningate toiduainete ohtral tarvitamisel (kange kohv).

Pikka aega kestnud gastriit võib viia maohaavandi tekkele. 

Eristatakse alkoholgastriiti (*gastritis alcoholica*), allergilist maoõletikku (*g.allergica*), atroofilist maopõletikku (*g.atrophicans*), antrumipõletikku (*g.atropicans antri*), maolõikusejärgset atroofilist maopõletikku (*g.atrophicans postoperativa*), kroonilist (idiopaatilist) maopõletikku (*g.chronica (idiopathica*), refluksgastriiti (*g.refluens*) jt. 

Gastriiti ravitakse maohappe eritust pidurdavate ravimitega.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik", 456:2004.
Hiina kalendri 12-aastane tsükkel põhineb Hiina sodiaagil ja taevakehade liikumisel mööda Hiina tähtkujusid.

Mao märgi all sündinut iseloomustavad kõige paremini sügav mõtlemine ja tugevad tunded. Maol on hästi arenenud huumorisoon ja ta oskab seda õiges kohas kasutada.

Uued ideed ja intellektuaalsed vaidlused ergutavad Madu. Madu suudab kergelt liituda erinevate kõnelustega, kuid seda ainult juhul, kui ei tegeleta asjatu lobisemisega.

Madu on tihti võimeline nägema situatsioone mitme külje pealt, mis muudab ta suurepäraseks otsustajaks. Üldiselt järgib Madu vastuvõetud otsuseid nii tõetruult, et keeldub kategooriliselt teistest nõuannetest.

Madu armastab pidusid ning tahab elada luksuslikult. Aeg-ajalt vajab ta siiski tõmbumist oma maailma ning tahab tegeleda oma hobidega. Madu kaitseb sõpru ja soovib luua ainult pikemaajalisi sidemeid. 

Madu

**1917** - 23.01.1917 - 10.02.1918

**1929** - 10.02.1929 - 29.01.1930

**1941** - 27.01.1941 - 14.02.1942

**1953** - 14.02.1953 - 02.02.1954

**1965** - 02.02.1965 - 20.01.1966

**1977** - 18.02.1977 - 06.02.1978

**1989** - 06.02.1989 - 26.01.1990

**2001** - 24.01.2001 - 11.02.2002

**2013** - 10.02.2013 - 30.01.2014

Järjekord: kuues 

Tunnid, mida Madu valitseb: 9–11 hommikul 

Selle märgi ilmakaared: lõuna ja kagu 

Aastaaeg ja kuu: kevad ja mai 

Vastav lääne süsteemi märk: Sõnn 

Element: tuli 

Sobivus: Pühvliga, Kukega 

Mittesobivus: Seaga

Viited
------

* 
* 

| * v
* r
Hiina astroloogia |
| --- |
| 

* Rott
* Härg
* Tiiger
* Jänes
* Draakon
* Madu
* Hobune
* Lammas
* Ahv
* Kukk
* Koer
* Siga

 |
**Schandorf** on vald (*Gemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas.

Ajalugu
-------

Varaseim teade küla olemasolust pärineb 1244. aastast. 16. sajandi esimesel poolel laastasid piirkonda ründavad Türgi väed ja külad jäid tühjaks. Ungari magnaat Ferenc Batthyány korraldas Schandorfi ja teiste külade taasrahvastamise sisserändajatega Horvaatiast ning sajandeid oli küla horvaadi keele ja kultuuri saar, mida ümbritsesid ungari ja saksa keele kõnelejad. Järk-järgult arenes välja külale omane horvaadi keele murre, mis oli rikas ungari keele laensõnavara poolest. Pidevalt kasvava väljarände ja saksa keele kosmopoliitse mõju tõttu on see murre tänapäeval ohus.

Sajandeid oli küla Ungari osa. Esimese maailmasõja järel Austria-Ungari lagunedes kaasnes uute rahvusriikide Austria ja Ungari vahel maa jagamisega segadus. Piiri lõplikul kehtestamisel 1921. aastal oli kahetsusväärne mõju Schandorfi eraldamisele horvaadikeelsetest naaberkogukondadest, mis jäid Ungari osaks. Eraldamine muutus äärmuslikuks Teise maailmasõja järel, kui langes alla Raudne eesriie, blokeerides peaaegu kogu piiriületuse. See oli eriti silmapaistev elutõde Schandorfi elanike jaoks, kelle äärealad asusid vaid u. 400 m kaugusel Ungari territooriumist.

Schandorf pole viimasel ajal õitsenud; majanduslike võimaluste puudumine on viinud väljarändeni, eriti Ameerika Ühendriikidesse ja Kanadasse. Aastatel 1900–2005 vähenes rahvaarv 720-lt 297-le. Vallavalitsus peatati 1972. aastal, kuid taastati 1996. aastal.

Kultuur
-------

Schandorf on tamburitsa-orkestri kodu, mis peegeldab selle etnilist horvaadi pärandit. (Tamburitsa on traditsiooniline rahvapill, mida mängitakse laialdaselt Horvaatias.) Orkester esineb sageli, tihti väljaspool küla.

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Oberwarti ringkonna vallad

* Bad Tatzmannsdorf
* Badersdorf
* Bernstein
* Deutsch Schützen-Eisenberg
* Grafenschachen
* Großpetersdorf
* Hannersdorf
* Jabing
* Kemeten
* Kohfidisch
* Litzelsdorf
* Loipersdorf-Kitzladen
* Mariasdorf
* Markt Allhau
* Markt Neuhodis
* Mischendorf
* Neustift an der Lafnitz
* Oberdorf im Burgenland
* Oberschützen
* Oberwart
* Pinkafeld
* Rechnitz
* Riedlingsdorf
* Rotenturm an der Pinka
* Schachendorf
* Schandorf
* Stadtschlaining
* Unterkohlstätten
* Unterwart
* Weiden bei Rechnitz
* Wiesfleck
* Wolfau
**Maohaavandid** on hobustel üheks kõige levinumaks haiguseks. 

Maohaavandeid saab ennetada peamiselt õige toidu valiku ja heina kogusega. Kuna hobune on loodud sööma 17 tundi päevas, peab olema kas hein, silo või karjamaa rohi kogu aeg saadaval. See aitab vältida tühja magu ja mao kaitsekihti, mida hobune toodab endale süljega. Maohaavandid võivad tekkida ka stressi tagajärjel. Kui hobune on närviline, kaob tal isu, seega mao kaitsekiht ei ole enam nii efektiivne ja maohape kahjustab mao väliskihti. Samuti peab olema saadaval vesi, sest see neutraliseerib happesust maos.

Sümptomid
---------

Maohaavanditega hobune on loid, vähenenud söögiisuga, kõhtu katsudes enamasti kuri ning tema võimekus trennis on vähenenud.

Ravi
----

Maohaavandite olemasolu saab kindlaks teha gastroskoopia abil. Nii näeb täpselt, kui hull antud olukord on. Maohaavandite korral tuleb anda ravi 2-3x päevas, milleks on omeprasool ja sukralfaat.

Tagajärjed
----------

Maohaavandid võivad muutuda krooniliseks ja hakata korduma, kuid muid tüsistusi need ei tekita.
Foto, mille abil avastati Sedna
Sedna orbiit
**90377 Sedna** (sümbol: ⯲) on Neptuuni-tagune taevakeha, suurim Päikesesüsteemis avastatud keha pärast Pluuto avastamist 1930. aastal.

Sedna avastasid 14. novembril 2003 Michael E. Brown, Chad Trujillo ja David Rabinowitz, kes töötasid vastavalt Caltechis, Gemini observatooriumis ja Yale'i ülikoolis. Samal päeval täheldati, et 3,1 tunni jooksul liikus objekt tähtede suhtes 4,6 kaaresekundit, mis näitas, et tema kaugus Maast oli umbes 100 astronoomilist ühikut (aü).

Browni sõnul olid nad avastanud Päikesesüsteemi kõige külmema teadaoleva taevakeha ja sellepärast andsid nad talle Sedna nime. Sedna oli inuiti merejumalanna, kes legendi järgi elas Põhja-Jäämere põhjas. Ühtlasi soovitas Brown, et edaspidigi antaks nii kaugel avastatud objektidele põhjarahvaste müütidest pärinevad nimed.

Sedna avastanud töörühm andis taevakehale nime veel enne kui Rahvusvahelise Astronoomiaühingu Väikeplaneetide Keskus sellele numbri jõudis anda. See oli protokollireeglite rikkumine, aga tõsist vastuseisu nimi Sedna ei kohanud ja konkureerivaid nimesid ka välja ei pakutud, nii et objekti ametlikuks nimeks saigi Sedna. Ametlik nimi kinnitati 2004. aasta septembris. Ühtlasi teatas Väikekehade Nomenklatuurikomitee, et edaspidigi võib juhtudel, kus avastus tekitab erakorralist huvi, avastatud objektile anda nime enne kui numbri.

2011. aasta seisuga oli Sedna Päikesest umbes kolm korda kaugemal kui Neptuun. Sedna orbiit on enamasti Päikesest veelgi kaugemal, selle apogee asub hinnanguliselt 960 aü kaugusel, millega ta kuulub Päikesesüsteemi kõige kaugemate teadaolevate taevakehade hulka (välja arvatud pikaperioodilised komeedid).

Sedna on suuruselt viies teadaolev Neptuuni-tagune taevakeha. Temast suuremad on Eris, Pluuto, Makemake ja Haumea. Sedna läbimõõt on 1200–1600 km.

Sednal ei ole kaaslasi, mis muudab tema massi määramise keeruliseks. Kui võtta tema tihedus võrdseks Pluuto omaga (2000 kg/m³), annab see tema massiks 1,8–4,3×1018 t.

Sedna on üks kõige punasemaid objekte Päikesesüsteemis. Ta on peaaegu sama punane kui Marss. Sedna on oma värvilt ja spektrilt homogeenne, mis võib tuleneda sellest, et suure kauguse tõttu Päikesest põrkab ta väiksemate taevakehadega kokku suhteliselt harva, mis muidu tooksid Sedna pinnal nähtavale värsket ja eredamat jäämaterjali.

Sednat peetakse suure tõenäosusega kääbusplaneediks, kuigi Rahvusvaheline Astronoomiaühing ei ole teda sellisena tunnustanud. Sedna läbimõõt moodustab umbes kaks kolmandikku Pluuto läbimõõdust, kuid väga suure kauguse tõttu Päikesest on väga raske määrata tema kuju ja seeläbi tõestada hüdrostaatilist tasakaalu olemasolu. Spektroskoopia abil on näha, et Sedna pind on sarnane teiste Neptuuni-taguste taevakehadega, koosnedes peamiselt vee, metaani ja lämmastiku jääst koos toliinidega.

Sednal on erakordselt pikk ja väljavenitatud orbiit, mille läbimine võtab aega ligi 11 400 aastat, Maale lähim orbiidi punkt (perigee) asub 76 aü kaugusel.

Viited
------

1. ↑  U+2BF2 ⯲. David Faulks (2016) 'Eris and Sedna Symbols,' L2/16-173R, Unicode Technical Committee Document Register.
*Scandinavian Star*
**Scandinavian Star** (endine **Massalia**) oli 1971. aastal Prantsusmaal ehitatud parvlaev. 1990. aastal oli laeval tulekahju, milles hukkus 159 inimest.

Ajalugu
-------

Massalia ehitati 1971. aastal firmas Dubegion-Normandie S.A. Laeva omanikuks sai Compagnie de Paquebots ja laev pandi liinile Marseille-Málaga-Casablanca. 1984. aastal vahetusid laeva omanikud ja nimi mitu korda ning lõpuks sai laeva nimeks **Scandinavian Star**. Laev pandi tegema kruiise Tampa ja Cozumeli vahel.

Tulekahju
---------

1990. aastal müüdi laev Vognmandsrutenile ja see hakkas sõitma DA-NO Linjeni liinil Oslo-Frederikshavn. 7. aprillil 1990 puhkesid Scandinavian Stari kolmandal tekil kolmes kohas tulekahjud, mis olid püromaani kätetöö. Kui kapten sai põlengust teate, üritas ta tulekindlaid uksi sulgeda, aga sillalt ei olnud see võimalik. Uste sulgemiseks tuli vajutada nuppu uste lähedal. Kapten andis paadihäire ja saatis välja hädakutsungi. Evakuatsioon oli keeruline, sest laevapere ei osanud norra, taani ega inglise keelt. Kapten lahkus laevalt, teadmata, kas kõik laeval olijad on evakueeritud. 

Paljud ei pääsenud, sest:

* osa reisijad ei kuulnud alarme ja seetõttu ei ärganud õigel ajal üles
* paksu suitsu tõttu oli väljapääsude leidmine raske
* mürgine suits põhjustas kiire teadvusekaotuse ja surma
* laevapereliikmetel oli puudulik väljaõpe ja ebapiisav keeleoskus.

Õnnetusele reageerinud Rootsi päästjad suutsid põlengu kustutada 10 tunniga.

Järgnenud uurimisega ei oldud rahul ning ikka ja jälle kerkis üles kahtlusi. 2013. aastal otsustas Oslo politsei kohtuda tulekahjuekspertidest uurimisrühmaga, kes oletavad tulekahju põhjusena kindlustuspettust.

Edasine saatus
--------------

Pärast katastroofi laev müüdi. Taastati 1994. aastal ja sai nimeks **Regal Voyager**. Laev lammutati 2004. aastal.

Viited
------

1. ↑   «Scandinavian Star»-gruppe får møte politiet fredag. NRK, 9. aprill 2013 (norra keeles)
Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad

◄ |
1. aastatuhat eKr |
**1. aastatuhat**
| 2. aastatuhat
| ►  

◄ |
7. sajand |
8. sajand | **9. sajand**
| 10. sajand
| 11. sajand
| ►  

800. aastad |
810. aastad |
820. aastad |
830. aastad |
840. aastad |
850. aastad |
860. aastad |
870. aastad |
880. aastad |
890. aastad



**9. sajand** ehk **IX sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise üheksas sajand, mis algas 1. jaanuaril 801 ja lõppes 31. detsembril 900.

Idapoolkera 9. sajandi alguses.
Idapoolkera 9. sajandi lõpul.

Sündmused
---------

* 800 – Karl Suure kroonimine keisriks, Karolingide impeerium
* 826 – algas Ristiusustamine Taani ja Rootsi aladel Reimsi peapiiskopkonnast Reimsi peapiiskop Ebbo ja Hamburg-Bremeni peapiiskopkonnast peapiiskop Ansgari juhtimisel
* 831 – Elbe jõe alamjooksul rajati Hamburgi linn
* 862 – Ukraina ja Venemaa territooriumil moodustus Kiievi-Vene riik
* 887 – Karolingide impeeriumi lagunemine
* Rekonkista jätk Ibeeria poolsaarel
* Abbassiidide hiilgeaeg, Abbassiidide kalifaadis ehk Bagdadi kalifaadis Lähis-Idas
* ...

Inimesed
--------

* Charles Paljaspea
* Harun ar-Rašid, Abbassiidide dünastia viies ja kuulsaim Abbassiidide Bagdadi kalifaadi kaliif
* Karl Paks
* Ludwig Sakslane
* Ludwig Vaga

Avastused, leiutised ja uuendused
---------------------------------

* ...

Kümnendid ja aastad
-------------------

800. aastad: (800), 801, 802, 803, 804, 805, 806, 807, 808, 809

810. aastad: 810, 811, 812, 813, 814, 815, 816, 817, 818, 819

820. aastad: 820, 821, 822, 823, 824, 825, 826, 827, 828, 829

830. aastad: 830, 831, 832, 833, 834, 835, 836, 837, 838, 839

840. aastad: 840, 841, 842, 843, 844, 845, 846, 847, 848, 849

850. aastad: 850, 851, 852, 853, 854, 855, 856, 857, 858, 859

860. aastad: 860, 861, 862, 863, 864, 865, 866, 867, 868, 869

870. aastad: 870, 871, 872, 873, 874, 875, 876, 877, 878, 879

880. aastad: 880, 881, 882, 883, 884, 885, 886, 887, 888, 889

890. aastad: 890, 891, 892, 893, 894, 895, 896, 897, 898, 899

900
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Euroopa U-17 meistrivõistlused |
| **Kuld** | 2012 | jalgpall |

**Kenny Joelle Tete** (sündinud 9. oktoobril 1995 Amsterdamis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Fulham ja Hollandi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Amsterdami Ajaxis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Aastatel 2013–2015 mängis ta põhiliselt Ajaxi reservmeeskonnas Hollandi esiliigas. Ajaxi põhimeeskonnas debüteeris ta 2015. aasta veebruaris.

2017. aasta juulis liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Lyoni Olympique, kus mängis kolm hooaega.

2020. aasta septembris sõlmis ta nelja-aastase lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Fulhamiga.

2012. aastal tuli Tete Hollandi kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Hollandi jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 10. oktoobril 2015 mängus Kasahstani vastu.

Viited
------

1. ↑  "Kenny Tete signs". Fulham FC. 10.9.2020. Vaadatud 8.3.2021

Välislingid
-----------

 Kenny Tete – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Dietrich von Oldenbockum** (ka *Altenbockum*; surnud sügisel 1490 Riias) oli Liivimaa ordu liige ja Kuldīga komtuur aastatel 1484–1490.

Dietrichi täpne põlvnemislugu pole teada. Ta sündis tõenäoliselt Wischi kojas Bochumi lähedal. Tema suguvõsa kuulus Vestfaali väikeaadlike hulka.

1476–1483 oli Dietrich Kandava foogt. Samal kohal oli pool sajandit hiljem ka teine samanimeline orduvend, kes oli tõenäoliselt tema küllaltki lähedane sugulane. 1481–1482 oli Dietrich ühtlasi peamees Riias, kus olid juba alanud Riia ordu tõsised vastuolud, mis viisid peagi kodusõjani. Selle ajal oli Dietrich Kuldīga komtuur, kuid sattus riiglaste kätte vangi ja suri Riias vangistuses 1490. aasta sügisel.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 21 (kui Dietrich von Altenbockum, lk 83–84).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Engelbert Lappe von der Ruhr** | **Kandava foogt**1476–1483 | Järgnev**Heinrich von Galen** |
| Eelnev**Gerhard von Mallinckrodt** | **Kuldīga komtuur**1484–1490 | Järgnev**Heinrich von der Brüggen** |
Iván Balliu 2012. aastal FC Barcelona reservmeeskonnas mängimas
**Iván Balliu Campeny** (sündinud 1. jaanuaril 1992 Caldes de Malavellas) on Hispaania-Albaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Rayo Vallecano.

2004. aastal liitus ta FC Barcelona noortesüsteemiga. Aastatel 2011–2013 mängis ta Barcelona reservmeeskonnas Hispaania esiliigas, kuid klubi põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud.

Aastatel 2013–2015 mängis ta Portugali kõrgliiga klubis Arouca. 2015. aasta juulis liitus ta Prantsusmaa klubiga FC Metz, kus ta mängis kokku neli hooaega, sealhulgas kaks hooaega Prantsusmaa kõrgliigas.

2019. aasta augustis naasis Balliu Hispaaniasse, sõlmides kaheaastase lepingu Hispaania esiliiga klubiga UD Almería.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu äsja Hispaania kõrgliigasse tõusnud Rayo Vallecanoga.

2008. aastal mängis Balliu Hispaania kuni 16- ja kuni 17-aastaste koondistes. 2017. aastal sai ta Albaania kodakondsuse. Albaania jalgpallikoondises debüteeris ta 6. oktoobril 2017 MM-i valikmängus Hispaania vastu.

Tema isa on albaanlane ja ema hispaanlanna.

Viited
------

1. ↑  "Balliu nuevo jugador del Rayo Vallecano". Rayo Vallecano. 14.7.2021. Vaadatud 24.4.2022
2. ↑  "Sergi Roberto, representante culé en la boda de Balliu". 18.6.2017. Vaadatud 24.4.2022
**Ivonka Surviłła** (valgevene keeles Івонка Сурвілла, sünninimi **Ivonka Šymaniec**; sündinud 11. aprillil 1936 Stoŭbcys Minski lähedal Poolas) on 1918. aastal välja kuulutatud Valgevene Rahvavabariigi president eksiilis.

Ta sündis insener Uladzimier Šymanieci ja tema naise Evelina Šymanieci (sündinud Paškievic) tütrena ajaloolisel valgevenelaste asualal, mis tollal kuulus Poolale. Kui pärast NSV Liidu kallaletungi Poolale inkorporeeriti Lääne-Valgevene Nõukogude Liitu, siis isa vahistati ja mõisteti 5 aastaks koonduslaagrisse. Teise maailmasõja puhkemise tõttu ei jõutud isa Siberisse saata ega hukata, vaid Saksa väed vabastasid ta.

1944 põgenes perekond pealetungiva Punaarmee eest algul Ida-Preisimaale ja siis Taani, kus nad elasid mitu aastat põgenike laagris. Tee peal suri Ivonka noorem õde.

1948. aastal jõudis perekond Prantsusmaale ja asus elama Pariisi. Seal oli perekond aktiivne välisvalgevenelaste ringkonnas.

Ivonka õppis aasta aega kunstikoolis ja seejärel Sorbonne'is filoloogiat. 1959 abiellus ta valgevene rahvusliku tegelase ja raadiotöötaja Janka Surviłłaga. Nad kolisid Hispaaniasse Madridi, kus juhatasid valgevenekeelset raadiojaama, mis tegutses Hispaania valitsuse toel. Raadiojaam suleti 1965. aastal. 1969 kolisid Surviłład Kanadasse, kus Ivonka hakkas töötama tõlgina föderaalvalitsuses. Hiljem sai temast riikliku tervishoiuorganisatsiooni Health Canada osakonnajuhataja. 1974–1984 oli ta Ottawas Valgevene Teaduse ja Kunsti Instituudi esimees. 

Koos abikaasaga asutas ta 1986 Valgevene Tšornobõli ohvrite abifondi Kanadas.

1997. aastal valiti ta Valgevene eksiilpresidendiks pärast seda, kui eelmine president, 80-aastane Jazep Sažyč ametist tagasi astus. Ta on seni Valgevene ainus naispresident ja ainus president, kes valitud pärast Valgevene iseseisvumist.

Kunstnikuna on Ivonka Surviłła osalenud enam kui 30 näitusel. 

Tal on kaks tütart. Vanem tütar Paulina on muusikaajaloolane. Janka Surviłła suri 1997.

Vaata ka
--------

* Valgevene valitsejad

Välislingid
-----------

* Ivonka Survilla (inglise keeles)
* Valgevene Demokraatliku Vabariigi ametlik veebisait (inglise ja valgevene keeles)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jazep Sažyč** | **Valgevene Rahvavabariigi president**1997- | Järgnev**ametis** |
**Aivo Välja** (sündinud 15. märtsil 1968) on eesti dirigent.

Välja lõpetas 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia koorijuhtimise erialal Olev Oja klassis ja 1998. aastal orkestridirigeerimise erialal Roman Matsovi ja Paul Mägi klassis. 

Ta täiendas end Hamburgis, Viinis, Helsingis ning Peterburi Riiklikus Konservatooriumis sümfooniaorkestri- ja ooperidirigeerimise erialal. 

Aastast 1994 on Välja seotud Rahvusooper Estoniaga ning aastatel 2001–2007 oli ta teatri koosseisuline dirigent, juhatades igal hooajal üle 70 ooperi- ja balletietenduse ning lisaks kontserte. Nende hulka kuulusid Mussorgski „Boriss Godunov", Verdi „Aida", „Otello", „Don Carlo" ja „La traviata", Mozarti „Don Giovanni", Bizet’ „Carmen", Tšaikovski „Luikede järv", „Uinuv kaunitar" ja „Pähklipureja", Prokofjevi „Romeo ja Julia", „Petruška" jpt. 

Välja käe all on esmaettekandeni jõudnud mitmed Eesti heliteosed. Ta on töötanud ka ERSO, EMA sümfooniaorkestri, Tallinna Kammerorkestri, Pärnu ja Narva Linnaorkestri, Vanemuise teatri orkestri, Maribori Ooperi orkestri, Malmö Ooperi orkestri, Tampere Filharmoonikute ja paljude teiste orkestritega. 

Hooajal 2009/10 oli Välja Schleswig-Holstein Landestheateri peadirigent, kus ta tõi välja Offenbachi ooperi „Orpheus allilmas". Baieri Riigiballettis Münchenis jõudis lavale Neumeieri lavastatud ballett „Luikede järv", mille eest pälvis Välja 2014. aastal Müncheni Tageszeitungi (tz) kriitikute nädala parima teatrisündmuse pressimedali „Tz Rose". 

2017. aastal dirigeeris ta samas Adami balletti „Giselle". 

Aastal 1993 tuli Aivo Välja võitjaks orkestridirigeerimise võistlusel Eestis, aastal 1996 pälvis Välja Peterburis Prokofjevi nimelisel võistlusel diplomi ning 2003 Eesti Richard Wagneri Ühingu stipendiumi Bayereth Festivali külastamiseks Saksamaal.

Välislingid
-----------

* Aivo Väljast (vaadatud 27.07.2012)
**Enn Biene** (28. august 1937 Tallinn – 12. detsember 2001 Tallinn) oli Eesti aerutaja.

Ta õppis Tallinna 36. Mittetäielikus 7-klassilises Koolis.

Ta töötas S. Kirovi nimelises näidiskalurikolhoosis kuni kolhoosi lõpuni ehitusosakonna töödejuhatajana. Iseseisvuse taastanud Eestis oli tegev ka eraettevõtjana, pidades Peterburi teel baari.

Sportlasena
-----------

Aerutamist hakkas ta treenima 1950. aastatel Pirita aerutamisklubis ja kuulus treener Viktor Preimani rühma. Enn ja noorem vend Mati Biene elasid Pirita-Kosel, nii oli teed äsjaloodud aerutamisklubisse kerge leida.

Ta on tulnud Eesti meistriks meeste kahesüstal 1000 m distantsil (koos Are Elleriga, 1969), meeste neljasüstal 1000 m (koos Are Elleri, Enn Maamägi ja Ivar Metskülliga, 1968), meeste ühesüstal 4 × 500 m teatesõidus (koos Are Elleri, Ivar Metskülli ja Taavi Rajasaluga, 1969), meeste kahesüstal 500 m (koos Taavi Rajasaluga, 1967).

Kirjandus
---------

* Rein Järva, Juhan Mandre. "Eesti meistrid 1920–1999". 2003. ISBN 9985790316

Välislingid
-----------

* Enn Biene tulemused Eesti meistrivõistlustel
* Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
| Medalikohad |
| --- |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1896 | tennise meesüksikmäng |
| Esimene koht | 1896 | tennise meespaarismäng |

**John** Pius **Boland** (16. september 1870 Dublin – 17. märts 1958) oli iiri poliitik ja tennisist, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, esindas Suurbritanniat. Klubi: Oxford University AC.

Tema isa oli Iirimaa suurima pagariettevõtte Boland Ltd. omanik. Johnil oli 6 õde-venda. Varakult orvuks jäänud poisi kasvatas üles ema poolvend piiskop Nicholas Donelly. John õppis Dublini Katoliku Ülikooli koolis, kardinal Newmani rajatud kõnekunstikoolis Birminghamis, Londoni ülikoolis, Bonni ülikoolis ning Oxfordis Christ Church College'is, kus sai juristiks.

Ateena olümpiamängudel 1896 osales Boland tennises. Üksikmängus alistas ta avaringis Friedrich Trauni Saksamaalt kolmes setis, teises ringis Evangelos Rallise Kreekast kahes setis, poolfinaalis Konstantinos Paspatise Kreekast kahes setis ja finaalis Dionysios Kasdaglise 6:3, 6:1. Kasdaglis oli kreeklane, kuid et ta pärines Aleksandriast, on teda vahel peetud Egiptuse sportlaseks.

Tema kõige tugevam vastane oli Traun, kuid nad ei kohtunud finaalis, vaid avaringis. Nähes vastase tugevust, pakkus Boland talle mängida koos paarismängu. Neid saatiski edu. Avaringis loositi nad vabaks, poolfinaalis võitsid nad Aristides ja Konstantinos Akratopoulose ja finaalis 5:7, 6:4, 6:1 Kasdaglise ja Dimitrios Petrokokkinose. Kui autasustamisel taheti heisata Suurbritannia lippu, siis Boland protesteeris ja nõudis Iiri lipu heiskamist. Korraldajad olidki nõus Iiri lipu välja otsima.

Iiri Rahvuspartei esindajana kuulus Boland 1900–1918 Suurbritannia parlamenti, kus pälvis oma teravmeelsete argumentidega hüüdnime "Malta rahvasaadik". Ta oli Iirimaa Rahvusliku Ülikooli üks rajajaid Dublinis 1908 ja võeti 1926 Paavsti Ordu Gregorius Suure rüütlina katoliku usuühingu peasekretariaati. Ta oli abielus austraallannaga ja tal oli kuus last. Tema tütar Bridget oli tuntud kirjanik ja teine tütar Honor Iiri parlamendi liige. John Boland suri Iirimaa rahvuspühal, püha Patricku päeval.

Vaata ka
--------

* Tennis 1896. aasta suveolümpiamängudel
**Aivo Noormets** (sündinud 21. aprillil 1961 Tallinnas) on eesti kergejõustiklane. 

Ta lõpetas 1979. aastal Mustla Keskkooli ja 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. 

Sportima hakkas õpetaja Harald Mäepalu innustusel, jätkas Mustlas Rein Kurbase ning Viljandi Laste ja Noorte Spordikoolis (Viljandi LNSK) treener Tiit Aru ja Tartus Martin Kutmani juhendamisel. 

1981. aastal võeti ta kolmekordse juunioride meistrina Eesti koondisse. Noormets on tulnud kolmel korral teatejooksus Eesti meistriks, võitnud Eesti meistrivõistlustel individuaalsetelt 200 meetri jooksus pronksmedali (1984) ning sisemeistrivõistlustel 50 meetri jooksus kuld- (1983) ja pronksmedali (1984). 1984. aastal tuli ta 200 meetri jooksus Gruusia meistriks ja kordas 100 meetri jooksus Eesti rekordit 10,3. Tema isiklik rekord 200 meetri jooksus on 21,84 (1984). 

Noormets on võistelnud aastatel 1981–1984 Eesti koondises, kuulunud Kalevisse. 

Olnud 1982–1986 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna laborant ja õpetaja, 1987–1992 Koosal spordibaasi juhataja ja kehalise kasvatuse õpetaja, 1992–1993 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna spordibaaside juhataja asetäitja. 

2008. aastast on ta SA Vara Sport juhatuse liige. Eratreener.
Siinai mägi
Siinai mäe asukoht kaardilSiinai mäe asukoht kaardil
Õigeusu Püha Kolmainsuse kabel Siinai mäel
Püha Katariina klooster (vaade Siinai mäele viivalt jalgrajalt)
**Siinai mägi** on Vana Testamendi järgi paik, kus Issand tegi Iisraeli rahvaga lepingu ja andis neile Moosese vahendusel oma seadused (vt Moosese seadused; 2 Mo 24:16-18).

Selle sündmuse täpseks toimumiskohaks peetakse üldlevinud teooria järgi Jabal Sīnā' mäge (rööpnimi *Jabal Mūsá*, 'Moosese mägi') Siinai poolsaare lõunaosas.

See mägi on 2285 meetrit kõrge ja asub Siinai poolsaare kõrgeima, 2629 m kõrguse Katherina mäe lähedal. Lähedal on teisigi Siinai mäest kõrgemaid tippe.

Selleks, et jõuda mäe tippu, tuleb üldjuhul lähtuda Katherina mäe jalamil olevast Püha Katariina kloostrist. Klooster asub Katherina mäe jalamil umbes 1260 m kõrgusel merepinnast.

Siinai mäe tippu viib kaks peamist teed, mis algavad Püha Katariina kloostrist. Pikema ja tasasema tee *Siket El Bashait* läbimiseks kulub jalgsi 2,5 tundi ning seda saab läbida ka kaameliga. Järsem ja otsesem tee *Siket Sayidna Musa* koosneb niinimetatud 3750 patukahetsuse sammust ning algab kloostri taga jäärakus.

Siinai mäe tipu lähedal on mošee ja õigeusu Püha Kolmainsuse kabel, mis 1934. aastal püstitati 16. sajandist pärit kiriku varemetele. Kabelis asub väidetavalt kivi, millest Issand tegi Moosese käsulauad. Tipu lähedal asub ka niinimetatud Moosese koobas, kus Mooses olevat oodanud, kuni Jumal talle käsulauad andis.

Viited
------
**Kandahāri provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.

Provints piirneb läänes Helmandi provintsiga ning põhjas Uruzgāni ja Zābuli provintsiga. Ida ja lõuna poole jääb Pakistan. 

Halduskeskus on Kandahār.

Elanike arv oli 2002. aasta ametlikul hinnangul 816 000. 2004. aasta elanike arvuks hinnati 1,5 miljonit. Provintsi elanike arv võib eri allikate andmetel erineda; seda mõjutab põgenike liikumine. 1979. andmetel oli elanike arv 567 000. 

Kandahāri provintsis sündis Mogulite riigi valitsejanna Nūr Jehān, kes abiellus Jahāngīriga. 

Provints jaguneb halduslikult 17 ringkonnaks:

|  |  |
| --- | --- |
| * Arghandābi ringkond
* Arghestāni ringkond
* Dāmāni ringkond
* Dandi ringkond
* Ghoraki ringkond
* Khākrīzi ringkond
* Ma‘rūfi ringkond
* Maywandi ringkond
* Mīānnashāni ringkond
* Naishi ringkond
* Panj Pāy ringkond
* Rigistāni ringkond
* Shah Wali Koti ringkond
* Shūr Ābgay ringkond
* Spīn Būldaki ringkond
* Zhārah' ringkond
* Takht-e Pūli ringkond
 | Kandahāri provintsi haldusjaotus |

Välislingid
-----------

 Kandahāri provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Afganistani provintsid

Badakhshān **·** Bādghīs **·** Baghlān **·** Balkh **·** Bāmyān **·** Dāykundī **·** Farāh **·** Fāryāb **·** Ghaznī **·** Ghōr **·** Helmand **·** Herāt **·** Jowzjān **·** Kabul **·** Kandahār **·** Kāpīsā **·** Khōst **·** Kunar **·** Kunduz **·** Laghmān **·** Lōgar **·** Nangarhār **·** Nīmrōz **·** Nūristān **·** Paktiyā **·** Paktīkā **·** Panjshayr **·** Parvān **·** Samangān **·** Sar-e Pul **·** Zābul **·** Takhār **·** Uruzgān **·** Wardak
**Kolga Kool** (varem Kolga Keskkool) on üldhariduskool Kolga alevikus Kuusalu vallas Harjumaal.

Ajalugu
-------

1864. aastal loodi Kolga vallakool, mille jaoks mõis loovutas Vaadisepa talu Uuri külas, mis asus 3 km kaugusel Kolgast. Koolimaja õnnistati mihklipäeval, 29. septembril 1864. Mõni aasta hiljem kolis kool Luuba talusse. Esimeseks koolmeistriks oli Juhan Tuts.

1877. aastal ehitati uus koolihoone. 

1899. aastal Uuri vallakool likvideeriti ja selle asemele loodi Kolga kaheklassiline ministeeriumikool, mille esimeseks juhatajaks oli Anton Kärk. 25. oktoobril 1899 sai õnnistuse uus koolimaja. 

Kooli nimetust on mitu korda muudetud: algul oli see algkool, seejärel etapiliselt 6-, 7-, 8-klassiline algkool, 1984. aastal nimetati kool põhikooliks ning 1991. aastal Kolga Keskkooliks. Hoone, kus kool tänapäeval töötab, avati aastal 1986.

Tunnustus
---------

Kolga Keskkool pälvis Avatud Eesti Fondi 2009. aasta Koosmeele auhinna, millega tunnustati kooliõpilaste tegevust 2008. aastal Venemaa pommirünnakutes kannatanud Gruusia sõpruskooli toetamisel.

Asukoht
-------

Kolga Keskkool paikneb Kuusalu vallas Kolga alevikus, Kuusalu ja Loksa vahel.

Vilistlasi
----------

* Jakob Kalle, riigivolikogu liige
* Gustav Vilbaste, looduskaitse inspektor
* Joosep Prümmel, maarahva ajaleht Maa Hääl toimetaja
* Ludvig Parkas, pangandustegelane

Viited
------

1. ↑  "Uuri kool" 75-aastane.
Pidupäev Kolga algkooli pika elutee tähistamiseks. Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 148, 28 detsember 1939 lk. 6

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
* 2009. aasta Koosmeele auhinna saab Kolga Keskkool, Avatud Eesti Fond
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

**Elisabeth Salmin** (sündinud 1979 Tallinnas) on eesti kunstnik ja hollandi keele tõlk.

Lõpetanud 2006. aastal Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia eriala, õppis Balti Filmi- ja Meediakoolis magistrantuuris, mis jäi lõpetamata. Temalt on valminud mitu lühianimafilmi.

Seejärel on ta alates 2007. aastast elanud perioodiliselt Hollandis.

2020. aastal võttis Hollandi lastekaitse temalt ära toona nelja-aastase tütre. Juhtumit kajastas ka "Pealtnägija".

Isiklikku
---------

Ta vanemad on kunstnik Aleksander Salmin ja vaibakunstnik Pilvi Blankin-Jones, õde on sotsioloog Joanna Kitsnik.

Viited
------

1. ↑  STSENOGRAAFIA Eesti Kunstiakadeemia
2. ↑  Elisabeth Salmin Eesti Filmi andmebaasis
3. 1 2  Epp Ehand: "Pealtnägija" uuris Eesti kunstniku vaidlust Hollandi lastekaitsega ERR, 21. oktoober 2020

Välislingid
-----------

* Külli-Riin Tigasson: "„Ma igatsen Anjut": Hollandi lastekaitse võttis paatmajas elavalt eestlannalt tütre" Eesti Ekspress, 8. juuli 2020
**Elisabeth Kurre** (aastani 1926 **Elisabeth Kiiple**; 7. märts 1903 Rasina – 31. märts 1981 Erastvere) oli eesti maalikunstnik.

Elisabeth Kurre õppis aastatel 1916–1925 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumis ning 1933. aastast Pallases Nikolai Triigi, Kaarel Liimandi ja Aleksander Vardi juhendusel. Ta lõpetas 1943. aastal Kõrgemad Kujutava Kunsti Kursused. Aastatel 1947– 1951 töötas Tartu Kurttummade Koolis joonistusõpetajana. 

Ta oli 1945. aastast Kunstnike Liidu liige (aastatel 1950–1961 oli ta nimekirjast kustutatud). 

Elisabeth Kurre on loonud peamiselt lillemaale, natüürmorte ja portreid. 

Tema teoseid on eksponeeritud näitustel aastast 1941, isikunäitused toimusid 1969/1970 (Tartu Kunstnike Majas) ja 1980 (Tartu Kunstimuuseumis).

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2010. Vaadatud 26. mail 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn, 1996.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tartu linnaosast; Veeriku küla kohta Saaremaal Valjala vallas vaata Veeriku küla.* |

---

MapVeeriku linnaosa asend Tartus
**Veeriku** on Tartu linnaosa, mis paikneb Tartu lääneosas.

Veeriku linnaosa piir kulgeb järgmiselt: linna piir - Tartu-Tallinna raudtee - Näituse tänav - L. Puusepa tänav - Tervishoiu tänav - N. Lunini tänav - Ülase tänav - Tulbi tänav - Kullerkupu tänav - Ravila tänav - Viljandi maantee.
Veeriku linnaosa piirneb Tähtvere, Vaksali ja Maarjamõisa linnaosaga ning  Kambja vallaga ja Tartu linnaga.

Veeriku linnaosa pindala on 281 ha ja seal elab 1. jaanuari 2012 seisuga 5561 registreeritud elanikku. Asustustihedus (1979 in/km²) on Tartu keskmisest (2535 in/km²) väiksem.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Veerikul 5502 inimest, neist 3079 naist ja 2423 meest. Veeriku elanikest 612 olid vanuses 0–6 aastat, 618 vanuses 7–18 aastat, 3359 vanuses 19–64 aastat ja 913 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1958 in/km2. Veerikul elas 5,62% tartlastest.

Põhjapoolses osas võtab Ravila tööstuspark enda alla 31,3 hektarit. Linnaosa keskele koonduvad elektriliinid, kus Eesti Energia käsutuses on 7,6 ha maad.

Haridusasutustest asuvad seal Kannikese lasteaed ja Meelespea lasteaed ning põhiharidust andev Veeriku kool. Lastekaitsepäeval 2009 avati Veeriku pargis mänguväljak, mille loomisel oli võetus arvesse just laste ja noorte soove ja arvamust.

Visa spordihallis (Ravila 80) on võimalik mängida pallimänge, viia läbi poksi, judo ja jõutreeninguid ning mängida saalihokit. Tervise- ja spordiklubis Arena (Betooni 9) on ujula kahe basseiniga, võimlemissaal ja jõusaal.

Tänavad
-------

* Arhitekti tänav
* Astri tänav
* Betooni tänav
* Hommiku tänav
* Kannikese tänav
* Karikakra tänav
* Klaasi tänav
* Kressi tänav
* Kullerkupu tänav
* Lehola tänav
* Lõuna tänav
* Maisi tänav
* Mooni tänav
* Nikolai Lunini tänav
* Nisu tänav
* Näituse tänav
* Puidu tänav
* Ludvig Puusepa tänav
* Ravila tänav
* Rukki tänav
* Sangla tänav
* Tervishoiu tänav
* Tulbi tänav
* Varju tänav
* Veeriku tänav
* Viljandi maantee
* Vitamiini tänav
* Õhtu tänav
* Õie tänav
* Ülase tänav

Viited
------

1. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend"
2. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik"
3. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik"
4. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik"

Tartu vapp
Tartu linnaosad

Annelinn | Ihaste | Jaamamõisa | Kesklinn | Karlova | Kvissentali | Maarjamõisa | Raadi-Kruusamäe | Ropka | Ropka tööstusrajoon | Ränilinn | Supilinn | Tammelinn | Tähtvere | Vaksali | Variku | Veeriku | Ülejõe