recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
AWD-Arena
**AWD-Arena** (enne **Niedersachsenstadion**) on jalgpallistaadion Saksamaal Hannoveris. See on 
Bundesligas mängiva klubi Hannover 96 koduväljak ja sellel on ligi 49 000 istekohta. 

Algselt kandis staadion nime Niedersachsenstadion, kuid nüüd kutsutakse seda AWD-Arenaks, sest AWD rahastas staadioni renoveerimist. Ümberehitust alustati 2003. aastal ja valmis saadi 2004. Staadioni uuendus läks maksma 64 miljonit eurot.

2006. aasta maailmameistrivõistlustel kutsuti staadioni FIFA WM Stadion Hannoveriks, kuna AWD ei kuulu FIFA ametlike koostööpartnerite hulka. Staadionil peeti viis mängu, millest neli olid alagrupi- ja üks veerandfinaalmäng.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **AWD-Arena** |

* Koduleht saksa keeles
* AWD-Arena tutvustus portaalis Yahoo.com

| * v
* r
2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste staadionid |
| --- |
| 
Berliini Olümpiastaadion (Berliin) **·**  Signal Iduna Park (Dortmund) **·**  Commerzbank-Arena (Frankfurt) **·**  Veltins-Arena (Gelsenkirchen) **·**  HSH Nordbank Arena (Hamburg) **·**  AWD-Arena (Hannover) **·**  Fritz-Walter-Stadion (Kaiserslautern) **·**  RheinEnergieStadion (Köln) **·**  Red Bull Arena (Leipzig) **·**  Allianz Arena (München) **·**  Stadion Nürnberg (Nürnberg) **·**  Gottlieb-Daimler-Stadion (Stuttgart) |
**Piesoandur** ehk **piesosensor** on seade, mis kasutab piesoelektrilist efekti, et mõõta rõhu, kiirenduse, temperatuuri, deformatsiooni või jõu muutusi

Anduri piesotajuritena kasutatakse mitmesuguseid piesoelektrilisi materjale, millest tuntumad on kvarts, samuti piesokeraamilised tehismaterjalid pliitsirkonaattitanaat (PZT) ja baariumtitanaat. Kristalliliste (anisotroopsete) materjalide korral on juhtivusomadused materjali eri suundades erisugused ning seepärast avaldub ka piesoefekt eri suunas erinevalt.

Kasutusvaldkonnad
-----------------

Piesoelektriline efekt avastati aastal 1880, kuid alles 1950. aastail hakati tootma sellel põhinevaid tööstuses kasutatavaid sensoreid. Ajapikku on hakatud neid järjest enam kasutama mõõtmiste tegemiseks paljudes tööstusharudes.

Piesoelektrilisel efektil põhinevad materjalid pole tundlikud radiatsioonile ja elektromagnetväljale, mis võimaldab mõõtmisi teha väga rasketes oludes. Mõned andurimaterjalid on stabiilsed väga kõrgetel temperatuuridel, kuni 1000 °C.

Piesoelektrilise sensori põhimõte leiab rakendust ka looduses. Luudes asetsev kollageen on piesoelektriline materjal ja arvatakse olevat bioloogiline jõusensor.
Kuna piesoandurid põhinevad dielektrilistel materjalidel, siis on nende sisetakistus suur, millele vastavalt peab ka mõõteahela sisendtakistus olema väga suur, et tagada piisav mõõtetäpsus. Piesoandurite minimaalne talitlussagedus võib olla üsna madal, 1...0,5 Hz. Staatiliste jõudude mõõtmiseks kasutatakse nn piesotrafosid.

Viited
------

1. 1 2  Tõlgitud Wikipedia ingliskeelselt lehelt. "Wiki inglise keelne leht".
2. ↑  Lakes, Roderic (8. juuli 2013). ""Electrical Properties of Bone - a review"".
3. ↑  Eduard Brindfeldt, Virgo Rottenberg, Urmo Lepiksoo. "Mehhatroonika komponendid" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 15. november 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
**Pierre de Carcavi** (ka **Carcavy**; u 1600, tõenäoliselt 1603, Lyon - aprill 1684, Pariis) oli prantsuse matemaatik, Louis XIV kuningliku raamatukogu sekretär.

De Carcavi oli pankuri poeg. Ta oli kirjavahetuses mitmete toonaste kuulsamate matemaatikute ja filosoofiga, kelle seas olid Pierre de Fermat, Marin Mersenne, Blaise Pascal, Galileo Galielei, Evangelista Torricelli, Jacob Spon ja René Descartes. algselt minister Colberti ja hiljem kuninga raamatukoguhoidjana andis ta välja kardinal Mazarini memuaarid 55 köites. 1666. aastal valiti ta Prantsuse Teaduste Akadeemia liikmeks, kus ta kohtus Christiaan Huygensi, Gilles de Robervali, Adrien Auzout', Jean Picardi, John Welshi jpt-ga. Pärast Fermat surma hoolitses Carcavi tema käsikirjade eest.

Kirjandus
---------

* Charles Henry "Pierre de Carcavy, intermédiaire de Fermat, de Pascal, et de Huygens"
* Pierre Costabel "Pierre de Carcavy et ses relations italiennes" Rmt: M. Bucciantini ja M. Torrini, toim. "Geometria e atomismo nella scuola galileiana" Firenze, 1992

Välislingid
-----------

* Joseph Fr. Michaud, Louis Gabriel Michaud Biographie de Carcavi
* Carcavi sur Galileo
* Carcavi sur Mac Tutor
* Jean Beaude "Sur Persée, à propos d'une lettre de Picot à Carcavi relative à l'expérience barométrique"
* Suzanne Solente "Nouveaux détails sur la vie et les manuscrits de Pierre de Carcavi" (1953)
* Lettre de M. Pecquet à Carcavi (1667)
* Relation de Fermat à Carcavi (1659)
* Carcavi garde du cabinet des médailles.
* Visite virtuelle de la BNF (site Richelieu)
Tarass Stepanenko (2018)
**Tarass Mõkolajovõtš Stepanenko** (ukraina keeles Тарас Миколайович Степаненко; sündinud 8. augustil 1989 Velõka Novosilkas) on Ukraina jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Ukraina kõrgliiga klubis Donetski Šahtar ja Ukraina jalgpallikoondises.

Aastatel 2007–2010 mängis ta Ukraina kõrgliigas Zaporižžja Metalurgi ridades.

Alates hooajast 2010–11 on ta mänginud Donetski Šahtaris. Ta on tulnud klubiga kaheksa korda Ukraina meistriks, võitnud seitse korda Ukraina karika, seitse korda Ukraina superkarika.

Ukraina jalgpallikoondises tegi Stepanenko debüüdi 17. novembril 2010 sõprusmängus Šveitsi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 22. mail 2014 sõprusmängus Nigeri vastu. Ta kuulus Ukraina koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Donetski Šahtar
* Ukraina meister: 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Ukraina karikas: 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
* Ukraina superkarikas: 2008, 2010, 2012, 2013, 2014, 2015, 2017

| * v
* r
Ukraina koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Boiko
* 2 Butko
* 3 Hatšeridi
* 4 Tõmoštšuk
* 5 Kutšer
* 6 Stepanenko
* 7 Jarmolenko
* 8 Zozulya
* 9 Kovalenko
* 10 Konopljanka
* 11 Seleznjov
* 12 Pjatov
* 13 Ševtšuk (c)
* 14 Rotan
* 15 Budkivski
* 16 Sõdortšuk
* 17 Fedetski
* 18 Rõbalka
* 19 Garmaš
* 20 Rakõtski
* 21 Zintšenko
* 22 Karavajev
* 23 Ševtšenko
* Treener: Fomenko

 | Ukraina |
**Silver Kommusaar** (sündinud 10. veebruaril 1968) on eesti loodusfotograaf.

Ta tegutseb Põlvamaal Moostes ehitusettevõtluses (Kolmeti OÜ juhatuse liige). Tema lemmikharrastuseks on loodusfotograafia. Ta on pälvinud Eesti suurima loodusfotokonkursi peaauhinna.

Suur Hunt
---------

Eesti suurima loodusfotokonkursi "Looduse aasta foto" žürii eesotsas Rein Maraniga määras 2013. aastal peaauhinna – Suure Hundi auhinna – Silver Kommusaarele foto "Siin on keegi veel" eest. Esimese lumega toksivat hallpea-rähni kujutav pilt sai esikoha ka kategoorias "Loomad oma keskkonnas ja loomaportreed". Samas kategoorias leidis žürii poolt äramärkimist veel teinegi Kommusaare foto "Oleme nähtamatud".

Tunnustus
---------

* 2013 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2013" I koht kategoorias "Loomad oma keskkonnas ja loomaportreed" (foto "Siin on keegi veel")
* 2013 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2013" äramärgitud töö kategoorias "Loomad oma keskkonnas ja loomaportreed" (foto "Oleme nähtamatud")
* 2013 – fotokonkursil "Looduse aasta foto 2013" peaauhind koos Suure Hundi tiitliga

Viited
------

1. ↑  Mooste hobifotograaf võitis loodusfotovõistlusel grand prix'. 9.05.2013. lounaleht.ee
2. ↑  Loomad oma keskkonnas ja loomaportreed. looduseomnibuss.ee

Välislingid
-----------

* Looduse Aasta Foto 2013. laf.looduseomnibuss.ee
* Koduleht. ilmaruum.ee
* Looduse Aasta Foto 2013 konkursi võitis Silver Kommusaar fotoga "Siin on keegi veel". 27.04.2013. delfi.ee
Mary Wallstonecrafti portree (John Opie, umbes 1797)
**Mary Wollstonecraft** (27. aprill 1759 Spitalfields London – 10. september 1797 Somers Town, London) oli inglise kirjanik ja üks esimesi feministe. 

Tema karjäär kestis vaid üheksa aastat, sest ta suri pärast oma teise tütre, ainukese seadusliku tütre sündi sünnitusjärgsetesse tüsistustesse. Tema tütar oli Mary Shelley, kes on romaani "Frankenstein ehk Moodne Prometheus" autor. 

Mary Wollstonecrafti abikaasa William Godwin kirjutas raamatu, mis oli käsiraamatuks parlamendireformi taotlejate radikaalsele tiivale. 

Mary Wollstonecrafti tuntuim teos on 1792. aastal ilmunud raamat „Naise õiguste õigustus" („*A Vindication of the Rights of Woman"*), kus ta lahkas peenelt nii poliitikat, religiooni, filosoofiat, seksuaalsust kui ka feminismi. See raamat oli esimene liberaalse feminismi avaldus. Wollstonecraft pidas naisi ratsionaalseteks tegutsejateks, kelle allutatus on tingitud peamiselt halvemast haridusest. Wollstonecraft väitis, et naistele tuleb anda meestega võrdsed võimalused. Kirjanik kirjeldas isiklike läbielamuste põhjal 18. sajandi lõpul valitsenud naiste jaoks rasket olukorda. Ta tundis muret selle pärast, kuidas ühiskond loob feminiinsust, seda eriti tüdrukute vääriti suunatud õpetamise kaudu. Wollstonecraft väitis, et pole mingit alust naisi kodanikkonnast välja jätta. 

Wollstonecraft oli ka ajakirjanik ning kirjutas reisikirju jpm.

> „Sülelapse-east saati õpetatakse naistele, et ilu on nende ala, meel vormib end keha järgi, uidates ümber oma kuldse puuri ja otsides oma vanglale kaunistusi."
> 
> 
>  – A Vindication of the Rights of Women
> 
>

Välislingid
-----------

Wollstonecraft, Mary. Naise õiguste õigustus. Katkend 2. peatükist „Arutlus valitsevast arusaamast sugude iseloomust". Ariadne Lõng 1/2, 2016, 95-97. (Tõlkija Raili Marling)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mary Wollstonecraft** |
Mary Henrietta Stuart (detail Anthonis van Dycki maalist), 1641
**Mary, kuninglik printsess, Oranje vürstinna, Nassau krahvinna** (Mary Henrietta; 4. november 1631 – 24. detsember 1660) oli Charles I ja Henrietta Maria tütar. Mary oli abielus Oranje vürst Willem II-ga ja Oranje vürsti ning oli Inglise kuninga William III ema. Mary Stuart või Oranje Mary, nagu teda kutsuti, oli esimene Inglismaa monarhi tütar, kes kandis tiitlit "kuninglik printsess".

Lapsepõlv
---------

Mary sündis St Jamesi palees Londonis. 1642. aastal andis Charles I tütrele kuningliku printsessi tiitli, algatades seeläbi traditsiooni, et Inglismaa monarhi vanim tütar kannab kuningliku printsessi tiitlit.

Abielu ja lapsed
----------------

Esimesed abikaasakandidaadid olid Hispaania kuninga Felipe IV poeg ja Mary nõbu, päruspfaltskrahv Karl Ludwig, kuid Mary kihlati hoopis Oranje prints Willemiga.

2. mail 1641 abiellusid Mary ja Willem Whitehalli palee kuninglikus kabelis. Järgmisel aastal sõitis Mary koos emaga Hollandisse ning 1644. aastal hakkas osalema avalikus elus ja täitma ametlikke kohustusi.

Poeg:

* Willem (14. november 1650 – 8. märts 1702)

Hilisemad aastad
----------------

Märtsis 1647 sai Mary abikaasast Ühendatud Provintside asehaldur. Novembris 1650, kohe pärast katset vangistada Amsterdamis asunud oponente, suri ta rõugetesse. Nende ainus poeg sündis mõned päevad hiljem. Leskprintsess Mary oli kohustatud jagama poja hooldusõigust oma ämma Ameliaga ja Brandenburgi kuurvürst Friedrich Wilhelmiga.

Mary oli hollandlaste seas ebapopulaarne, kuna ta avaldas suurt poolehoidu Stuartidele ja oli külalislahke oma eksiilis asuvate vendade Charles II ja Yorki hertsogi vastu. Lõpuks keelati tal nendega kohtumine. Aastail 1654–1657 viibis Mary enamuse ajast väljaspool Hollandit. 1657. aastal sai tast oma poja asemel regent, kuid tema nõrk positsioon sundis teda abi paluma Louis XIV-lt. Prantsuse kuningas vastas abipalvele Oranje vallutamisega.

Charles II ajal toimunud Stuartide restauratsioon tugevdas tunduvalt Mary ja ta poja positsiooni.

Surm
----

1660. aastal naasis Mary Inglismaale, kus ta sama aasta jõululaupäeval rõugetesse suri. Mary maeti Westminster Abbeysse Londonis.
**Viisjaagu järv** asub Tartumaal Elva vallas Vellavere külas, ning on Eesti suurim eravalduses olev veekogu.

Järv paikneb Kagu-Eesti lavamaal, Elva orundi keskosas. Järvest poole kilomeetri kaugusel asub Vissi järv ja 2,5 km põhja pool asub Karijärv. Viisjaagu järve ühendab Vissi järvega kanal.

Järv on ovaalse kujuga. Kaldad on lausad, lääne pool järsemad. Järvele on moodustatud Viisjaagu järve hoiuala.

Taimeliikide arvu poolest on järv keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte.

Kaladest domineerib latikas, vähem on särge, ahvenat, hauge, viidikat, roosärge, linaskit, kiiska, lutsu ja angerjat, püütud on ka kokre.

1935. aastal kinkis Eesti riik poole järvest Tartu Ülikooli rektorile professor Hendrik Koppelile. Hiljem ostis professor juurde teise poole järvest, maad ja teisegi järve. Praegu kuulub järv professor Koppeli järeltulijatele.

* Viisjaagu järv juulisViisjaagu järv juulis

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. august 2014. Vaadatud 22. augustil 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Minister Reiljani eriluba viis seaduserikkumiseni Eesti Päevaleht, 9. juuli 1998
Maryam Mīrzākhānī (2014)
**Maryam Mīrzākhānī** (12. mai 1977 Teheran – 14. juuli 2017 Stanford, California, USA) oli iraani päritolu Ameerika Ühendriikide matemaatik, esimene naissoost Fieldsi medali kavaler (2014).

Ta lõpetas 1999. aastal Teheranis asuva Sharifi Tehnoloogiainstituudi bakalaureusekraadiga matemaatika erialal ja sai 2004. aastal Harvardi Ülikoolist doktorikraadi (doktoritöö "Simple Geodesics on Hyperbolic Surfaces and the Volume of the Moduli Space of Curves").

Mīrzākhānī on töötanud Princetoni Ülikooli abiprofessorina; 2008. aastal sai ta Stanfordi ülikooli matemaatikaprofessoriks (2009–2017).

Tema kui teadlase peamised uurimissuunad matemaatikas Teichmülleri ruum, hüperboolne geomeetria, ergoodsusteooria ja sümplektiline geomeetria. 2014. aastal Seoulis toimunud Rahvusvahelise Matemaatikute Kongressi (IMC) avatseremoonial anti kätte Fieldsi medalid, sealhulgas Mīrzākhānīle, kes sai medali "väljapaistva panuse eest Riemanni pindade ja nende moodulite dünaamikasse ja geomeetriasse".

Tunnustus
---------

Fieldsi medal
* 2014 – Clay Research Award
* 2014 – Fieldsi medal
* 2015 – valiti Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 2015 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 2016 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2017 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks

Maryam Mīrzākhānī koos tütre Anahitaga (2014)

Isiklikku
---------

Maryam Mīrzākhānīl diagnoositi 2013. aastal rinnavähk. Ta suri 40 aasta vanuselt 14. juulil 2017 Stanfordi haiglas. Maryam oli abielus Stanfordi ülikooli matemaatika osakonna kaasprofessori tšehhi rahvusest Jan Vondrákiga (sündinud 1974). Elasid nad Palo Altos. 2011. aastal sündis neil tütar Anahita.

Viited
------

1. 1 2  Maryam Mirzakhani. history.mcs.st-andrews.ac.uk
2. ↑  Fields Medals 2014. mathunion.org

Välislingid
-----------

* Maryam Mīrzākhānī – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Maryam Mirzakhani (1977–2017). Nature, 6. september 2017
Sarja logo.
**"Brooklyn Nine-Nine"** on Dan Goori ja Michael Schuri loodud USA politseikomöödiaseriaal. Sarja peategelane on Jake Peralta (Andy Samberg), lapsik kuid võimekas New Yorgi politsei väljamõeldud 99. Brooklyni piirkonna uurija, kellel tekib tihti lahkhelisid uue ülemuse kapten Raymond Holtiga (Andre Braugher). Lisaks Sambergile ja Braugherile mängivad seriaalis ka Stephanie Beatriz (kes kehastab Rosa Diazt), Terry Crews (Terry Jeffords), Melissa Fumero (Amy Santiago), Joe Lo Truglio (Charles Boyle), Chelsea Peretti (Gina Linetti), Dirk Blocker (Michael Hitchcock) ja Joel McKinnon Miller (Norm Scully).

Telekanal FOX tellis alguses 13 osa, hiljem veel 9. "Brooklyn Nine-Nine" esilinastus 17. septembril 2013. Pärast viit hooaega, 10. mail 2018, tühistas FOX tellimuse. Juba järgmisel päeval taaselustas NBC sarja ning tõi 10. jaanuaril 2019 vaatajate ette kuuenda hooaja. Seitsmes hooaeg esilinastus 6. veebruaril 2020. Novembris 2019 sõlmiti leping ka kaheksandaks hooajaks.

Kriitikud on tunnustanud sarja näitlejaid, eriti Sambergi, Beatrizi, Fumerot ja Braugherit. Seriaal on võitnud kaks Creative Arts Emmy auhinda ning kuldgloobuse parima muusika- või komöödiasarja kategoorias. Samberg on võitnud kuldgloobuse parima muusika- või komöödiasarja meesnäitleja kategoorias. Braugher on kolmel järjestikusel aastal nomineeritud Primetime Emmy parimaks komöödiasarja meeskõrvalosatäitjaks ning võitnud kaks Critics' Choice Television Awardi parima komöödiasarja meeskõrvalosatäitja kategoorias. Seriaali on kiidetud vastuoluliste teemade käsitlemise eest huumorivõtmes. LGBT kogukonna kajastamise eest on võidetud GLAAD meediaauhind.

Seeria kolis NBC-sse 2019. aastal.

Viited
------

1. ↑  "Kas teadsid? Need on kõik korrad, kui "Brooklyn Nine-Nine" mainib Eestit". Diktor. 7. veebruar 2020. Vaadatud 15. aprill 2020.
2. ↑  (en) Brooklyn nine nine reviews, storyline, episode guide.
**"Unistaja"** on 2004. aastal valminud eesti dokumentaalfilm, Eesti Televisiooni sarja "Eesti lood" 17. osa. Filmi stsenarist ja režissöör on Mart Taevere.

Film räägib doktor Viljar Anskost, kes ravis kõiki inimesi, kellel puudub ravikindlustus. Ta nimetas end ravikindlustamata isikute kliinilise vastuvõtu arstiks ehk lühidalt vaestearstiks. Kuigi nooruses unistas ta kunstiinstituuti õppima minekust, siis soovist inimesi aidata õppis ta hoopis arstiks. Saame teada, millised olid nüüd Viljar Ansko unistused.

Filmi idee autor on Tõnu Karro. Filmis on kasutatud lõike Lembit Kuhlbergi amatöörfilmidest ja fotosid Viljar Ansko erakogust ning Erkki-Sven Tüüri muusikateost "Antidolorosum" (esitaja In Spe, solist Erkki-Sven Tüür). Filmi originaalmuusika autor on Siim Randla. Operaator on Meelis Kadastik, helioperaator Henn Liiva, Final Cut Pro montaaži tegi Jaan Kolberg. Filmi tootmist toetas Eesti Filmi Sihtasutus. Filmi tootis Stuudio Tristan ETV tellimusel. © Stuudio Tristan 2004.

Välislingid
-----------

* Eesti Filmi andmebaas - Unistaja (2004)
Autoportree
Tiziani hauamonument Veneetsias
**Tizian** [t'iitsian] (õieti **Tiziano Vecellio** [titsi'aano vetš'ellio]; ka *Vecellio* (1477 või u 1490 Pieve di Cadore – 27. august 1576 Veneetsia) oli itaalia maalikunstnik, üks silmapaistvamaid kõrgrenessansi meistreid.

Elukäik
-------

Maalimist hakkas ta õppima juba üheksa-aastaselt. Kümneaastaselt alustas õpinguid Veneetsias Sebastian Zuccato juures. Viis aastat hiljem õppis ta Giovanni Bellini juures. Tema kaasõpilaste seas olid Lorenzo Lotto, Sebastiano Luciani ja Giorgione.

1516. aastal, pärast Giovanni Bellini surma, määras Veneetsia valitsus ta ametlikuks riigikunstnikuks. Selles ametis tuli tal jäädvustada riigielu sündmusi ja juhtida kohalikku kunstielu. 

1533. aastal nimetas Saksa-Rooma keiser Karl V Tiziani oma õuemaalijaks. 

1545. aastal sai Tizian paavst Paulus III-lt kutse minna Rooma. Seal tutvus ta Michelangeloga.

1547. aastal sai Tizian kutse ilmuda Karl V õuemaalijana Augsburgi riigipäevale. Teist korda viibis ta Augsburgis aastatel 1550–1551. 

Tizian suri 1576. aastal katku.

Looming
-------

 *Pikemalt artiklis Tiziani teoste loend*
Tizian viljeles usu- ja mütoloogiaainelist kompositsiooni ning portreemaali. Tema portreede järgi tolleaegsetest valitsejatest ja teistest tuntud isikutest saame otsustada nende välimuse üle. Ta on jäädvustanud Karl V, Paulus III, Prantsusmaa kuninga François I ja Hispaania kuninga Felipe II. 

### Maalid

* "Mees kindaga"
* "Taevane ja maine armastus" (1512–1516)
* "Madonna Pesaro perekonnaga" (lõpetas 1526 Frari kirikule)
* "Maarja templisse minek" (1534–1538)
* "Urbino Venus" (1538)
* "Neiu puuviljavaagnaga" (1555; modelliks oli tema tütar Lavinia)
* "Kristuse kroonimine"
* "Venus ja Adonis"
* "Danae"

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tizian** |
Sérgio Conceição (2018)
**Sérgio Paulo Marceneiro da Conceição** (sündinud 15. novembril 1974 Coimbras) on Portugali jalgpallitreener ja endine jalgpallur (poolkaitsja).

Jalgpallurikarjääri jooksul mängis ta Portugali klubides Penafiel (1993–1994), Leça (1994–1995), Felgueiras (1995–1996) ja Porto (1996–1998 ja 2004), Itaalia kõrgliiga klubides Lazio (1998–2000 ja 2003–2004), Parma (2000–2001) ja Milano Internazionale (2001–2003), Belgia kõrgliiga klubis Standard Liège (2004–2007), Kuveidi kõrgliiga klubis Qadsia (2007) ning Kreeka kõrgliiga klubis PAOK (2008–2010). Hooaegadel 1996–97, 1997–98 ja 2003–04 tuli ta Portoga Portugali meistriks ning hooajal 1999–2000 Lazioga Itaalia meistriks. Hooajal 2004–05 valiti Conceição Belgia kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks.

Portugali jalgpallikoondises mängis Conceição aastatel 1996–2003 kokku 56 korda ja lõi 12 värava. Ta kuulus Portugali koondisse 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2002. aasta maailmameistrivõistlustel. 2000. aasta Euroopa meistrivõistluste viimases alagrupimängus 20. juunil tegi ta Saksamaa vastu kübaratriki.

Treenerikarjääri alustas Conceição 2010. aastate alguses Standard Liège abitreenerina. Seejärel oli ta Portugali klubide Olhanense (2012–2013), Académica (2013–2014), Braga (2014–2015) ja Vitória Guimarães (2015–2016) peatreener. Aastatel 2016–2017 juhendas ta Prantsusmaa kõrgliiga klubi Nantes.

2017. aasta juunis sai ta Porto peatreeneriks. Porto peatreenerina on ta tulnud Portugali meistriks hooaegadel 2017–18 ja 2019–20. Mõlemal neil hooaegadel valiti ta Portugali kõrgliiga hooaja parimaks peatreeneriks.

Saavutused
----------

### Mängijana

Leça
* Segunda Liga: 1994–95

Porto
* Primeira Liga: 1996–97, 1997–98, 2003–04
* Taça de Portugal: 1997–98
* Supertaça Cândido de Oliveira: 1996

Lazio
* Serie A: 1999–2000
* Coppa Italia: 1999–2000, 2003–04
* Supercoppa Italiana: 1998
* UEFA karikavõitjate karikas: 1998–99
* UEFA Superkarikas: 1999

### Peatreenerina

Porto
* Primeira Liga: 2017–18, 2019–20
* Taça de Portugal: 2019–20
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2018, 2020

| * v
* r
Portugali koondis  –  UEFA Euro 2000 |
| --- |
| 

* 1 Vítor Baía (c)
* 2 J. Costa
* 3 Rui Jorge
* 4 Vidigal
* 5 F. Couto
* 6 Paulo Sousa
* 7 Figo
* 8 João Pinto
* 9 Sá Pinto
* 10 Rui Costa
* 11 S. Conceição
* 12 Espinha
* 13 Dimas
* 14 Xavier
* 15 Costinha
* 16 Beto
* 17 Bento
* 18 Pauleta
* 19 Capucho
* 20 Secretário
* 21 Nuno Gomes
* 22 Quim
* Treener: Coelho

 | Portugal |

| * v
* r
Portugali koondis  –  2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Baía
* 2 J. Costa
* 3 Xavier
* 4 Caneira
* 5 Couto (c)
* 6 Sousa
* 7 Figo
* 8 Pinto
* 9 Pauleta
* 10 Rui Costa
* 11 Conceição
* 12 Viana
* 13 Andrade
* 14 Barbosa
* 15 Nélson
* 16 Ricardo
* 17 Bento
* 18 Frechaut
* 19 Capucho
* 20 Petit
* 21 Nuno Gomes
* 22 Beto
* 23 Rui Jorge
* Treener: Oliveira

 | Portugal |
Kärdla sadam 2013. aastal
Kärdla sadam 2010. aastal
**Kärdla sadam** (Sadamakood EE KDL) on sadam Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas vallasiseses Kärdla linnas, aadressil Sadama tänav 28/30, Kärdla linn, Hiiumaa vald, Hiiu maakond. 

Kärdla sadam rajati 19. sajandi keskpaigas Kärdla kalevivabriku kaubaveoks. 20. sajandi alguses alustati sõite reisiliinil Kärdla-Tallinn, mis toimusid kuni teise maailmasõjani. Sadam hävis pommitamise tagajärjel 1944. aastal.

Sadam ehitati uuesti üles 2012.–2013. aastal Euroopa Regionaalarengu fondi abiga ning sellest sai jahisadam.
Sadama esimene hooaeg avati 24. mail 2014. Sadama pidajaks on sihtasutus Kärdla sadam.

Muhu Väina Regatt 2014. aastal Kärdla sadamas
Sadamas on 6 ujuvkaid ja statsionaarsed Lõunakai ja Põhjakai.

Kärdla sadamaalal asuvad ka 1849 aastal ehitatud ajalooline sadama ait (Monopol), Sadama tänav 28b ja ajalooline Villaladu, Sadama tänav 33.

Viited
------

1. ↑  19.–20. sajand ja Kärdla sadam
2. ↑  "Sadamaregister". Vaadatud 30.12.2018.[*alaline kõdulink*]
3. ↑  23570 Sadama laohoone 2, Kultuurimälestiste register
4. ↑  23571 Sadama laohoone 1, Kultuurimälestiste register

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kärdla sadam** |
Jalakäijate tee ja jalgrattarada
Brooklyni sild, taamal paistab Manhattani sild
**Brooklyni sild** (inglise keeles *Brooklyn Bridge*) on sild New Yorgis. See on üks vanemaid rippsildu Ameerika Ühendriikides. Sild avati 24. mail 1883. Sild ühendab Manhattani ja Brooklyni linnaosa. See oli esimene terastraadist ehitatud rippsild. Silla projekteeris Preisi päritolu Ameerika ehitusinsener John Augustus Roebling (Johann August Röbling). Ehitise pikkus on 1825 meetrit, laius 26 meetrit, kõrgus merepinnast 84,3 meetrit ja kõige pikem kaarelaius 486,3 meetrit. 

Silla püloonid on ehitatud graniidist, lubjakivist ja Rosendale'i tsemendist. Graniidiplokid on pärit Vinalhaveni saarelt Maine'i osariigist.

1966. aastal kanti sild Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*). 29. jaanuarist 1964 on see New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kuulutatud kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*).

Avamine
-------

Brooklyni sild avati kasutamiseks 24. mail 1883. Avatseremoonial osales mitu tuhat inimest ja paljud laevad viibisid East Bays. President Chester A. Arthur ja linnapea Franklin Edson ületasid silla piduliku kahuritule saatel ja neid tervitas Brooklyni linnapea Seth Low. Pidustused jätkusid kontserdiga, lasti kahurituld laevadelt ja ilutulestikurakette. Esimesel päeval ületas silla 1800 sõidukit ja 150 300 inimest. Esimene silla ületaja oli Roeblingi minia Emily Warren Roebling.

Jalakäijate ja sõidukite juurdepääs
-----------------------------------

Sild rajati esialgu hobuste ja raudteeliikluse jaoks ning sellel olid eraldatud kõnni- ja jalgrattateed. 1950. aastast on tehtud kuus sõidurada autode liiklemiseks. Sõiduteele on kehtestatud piirangud, mis keelavad silda kasutada üle 11 jala (3,4 m) kõrgustel ja üle 6000 naela (2700 kg) kaaluvatel sõidukitel.

Vaata ka
--------

* Manhattani sild

Viited
------

1. ↑   Feuerstein, Gary (May 29, 1998). "Brooklyn Bridge Facts, History and Information". Endex.com. Archived from the original on February 8, 2010.
2. ↑   "NYCDOT Bridges Information". New York City Department of Transportation. Retrieved August 23, 2008.
3. ↑   "Brooklyn Bridge". Nycroads.com. Retrieved June 4, 2013.
4. ↑   Reeves, Thomas C. (1975). Gentleman Boss. New York: Alfred A. Knopf. pp. 359–360. ISBN 0-394-46095-2.
**Laansoo** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laansoo 248 inimesel: 111 mehel ja 137 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laansoo meeste puhul 706. kohal ja naiste puhul 602. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laansoo vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,94. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 8,33 inimest.

Nimede eestistamisel võeti Laansoo 1935.–1940. aastal uueks perekonnanimeks 63 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Avloi, Berggrün, Elhi, Grünverk, Heltmann, Holtsmeister, Hotsmeier, Itter, Kasenofontov, Kristelstein, Kulp, Kurmann (nimest loobus 2 isikut), Laal, Laanson (2), Laasberk, Laason (2), Laesson, Laksberg, Lammas (2), Lammertson, Lampson (2), Landsmann (2), Landson, Lasner, Lason (4), Laurfeld, Lauringson, Laurson (4), Leimann (2), Lindenberg, Listra, Mats, Peerman (2), Ponas-Borisevitsh, Preimann, Regen, Schmidt, Siirak (3), Sormul, Tiitson (2), Vast, Veide, Vunder, Vutter.

Nime kandjaid
-------------

* Emil Laansoo, eesti muusik (1921–2004)
* Enn Laansoo, eesti arhitekt (1958–)
* Juss Laansoo, eesti motosportlane (1983–)
* Maario Laansoo, eesti jalgpallur (1994–)
* Urmas Laansoo, eesti botaanik (1962–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 05.02.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Laansoo.

Välislingid
-----------

* Laansoo statistikaameti andmebaasis
**"Brothers in Arms"** on Gearbox Software'i arvuti- ja videomängude sari. Mängu tegevus toimub Teises maailmasõjas ning mängu tegemisel on pööratud enim tähelepanu reaalsusele.

Sarjas ilmunud mängud
---------------------

"Brothers in Armsi" (BiA) arvutimängude sarja kuulub kolm mängu: **"BiA: Road to Hill 30"**, **"BiA: Earned in Blood"** ja **"BiA: Hell's Highway"**.

"BiA: Road to Hill 30"
----------------------

23-aastane kapral Matt Baker määratakse Teises maailmasõjas jaoülemaks (squad leader), et avaldada koos kolmeteistkümne kaaslasega Normandias Natsi-Saksamaale vastupanu. Võitlus algab 6. juunil (D-Day), kui kümned lennukid ületavad Inglise kanali ja jõuavad Natsi-Saksamaa käes oleva Normandia kohale. Olude sunnil peab Seersant Bakeri rühm hüppama lennukist varem ning nad maanduvad kilomeetrite kaugusel kohast, kuhu nad tegelikult pidid maanduma. Järgneva kaheksa päeva jooksul toimuvad verised lahingud ning pool Matt Bakeri 13-mehelisest rühmast hukkub. Lõpuks jõutakse Carentani väikelinna Prantsusmaale, kus Baker annab oma jaoülema ametikoha üle oma lahingukaaslasele kapral Joe "Red" Hartsockile.

"BiA: Earned in Blood"
----------------------

Mäng algab 6. juunil 1944 samas lennukis kus "BiA: Road to Hill 30", kuid selles mängus on peategelaseks hoopis 21-aastane kapral (mängu käigus saab ta seersandiks) Joe "Red" Hartsock. Kapral Hartsockile antakse lennukis käsk (nagu kõigile teistelegi peale seersant Bakeri): "Kohe peale maandumist tuleb üles otsida Baker!", kuid kahjuks ta Bakerit samal päeval ei leia. Esimesed viis missiooni toimuvad samaaegselt "BiA: Road to Hill 30" missioonidega, kuid siis läheb mäng edasi sealt, kus ta eelmises osas pooleli jäi, see tähendab 14. juunil.

"BiA: Hell's Highway"
---------------------

Mäng algab 17. septembril 1944, kui ajalooliselt USA väed tungisid Hollandisse (operatsioon "Market Garden"). See oli liitlaste ebaõnnestunud operatsioon sundida sakslased taganema teisele poole Reini jõge, et lõpetada sõda enne 1944. aasta jõule. Mängu peategelaseks taas Matt Baker, kes näeb tihti oma üksuse langenud sõdurite vaime.

Teised osad
-----------

Lisaks nimetatud kolmele osale on BiA sarjas ilmunud ka konsoolimänge. Neist populaarseim, **"BiA: D-Day"**, on ilmunud vaid PSP-versioonis. Oma versioon BiA-st on ka Nintendo Wiil (**"BIA: Double Time"**) ja Nintendo DS-il (**"Brothers in Arms DS"**).

Välislingid
-----------

* Sarja ametlik koduleht
Populaarses kultuuris on sõbratsoon (ingl. keeles: "friend-zone") olukord, kus üks sõpruse liige soovib astuda romantilisse või seksuaalsuhtesse, teine aga mitte. Üldiselt peetakse seda tagasilükatud isiku jaoks ebasoovitavaks olukorraks.

Tsoonitunnetus on soovimatusse ja kaugesse suhtesse takerdumine. Väidetavalt lükati tagasilükatud inimene "oma" sõbra "tsooni" objekti. Sõbritsooni kontseptsiooni on kritiseeritud kui misogünistilist, kuna arvatakse, et kontseptsioon tähendab ootust, et naised peaksid seksima meestega, kelle vastu neil pole huvi, lihtsalt seetõttu, et mehed olid nende vastu toredad. See on tihedalt seotud niinimetatud "toredate kuttide sündroomiga".

  

**Terminoloogia**
Mõistet "sõbranna" saab verifitseerida, nagu ka lauses "Nii, ta on sind sõbraks teinud." on sõbratsoonis ja naine on tema vastumeelse soovi objekt. Isikut, kes teeb sõbraliku helistamise, nimetatakse sõbraks, samas kui isikut, kes saab sõbraks, nimetatakse sõbratsooniks.

Mõistet "sõbratsoon" kasutatakse mõnikord "pick up artist" (PUA) kirjanduses, kus see moodustab osa PUA teooriatest meeste seksuaalse külgetõmbe kohta meestel.

  

**Taust**
Kirjanik Jeremy Nicholson avaldas ajakirjas Psychology Today, et romantiline jälitaja, et vältida otsekohe tagasilükkamist, kasutab sõbralikult käituvat nüanssi loodetud suhetes "tagauksena". Kui see meetod ei toimi, paigutatakse jälitaja järelikult sõbratsooni.
Mõne psühholoogi sõnul meelitab sugudevaheline sõprus meest tõenäolisemalt oma naissõbra poole kui naine, ja ta hindab tõenäolisemalt oma huvi romantilise või seksuaalse suhte vastu.
**Kärdla Kultuurikeskus** on Hiiumaal Kärdla kesklinnas asuv kultuurikeskus. See on ehitatud 1959. aastal. 

Keskuses on teatri- ja kontserdisaal, kinosaal, näituseruum, Kärdla Linnaraamatukogu ning huviringide ja personali ruumid.

2015. aasta jaanuaris liideti Kärdla Kultuurikeskus seoses Hiiu valla loomisega Kõrgessaare Vaba Aja Keskusega ning selle ametlikuks nimeks sai **Hiiu Valla Kultuuri ja Vabaaja Keskus**. 2020. aasta jaanuarist lahutati asutused ning tegevust jätkati endiste nimedega vastavalt Hiiumaa valla Kärdla ja Kõrgessaare osavalla hallatavate asutustena.

Kärdla Kultuurikeskuses toimub huviringide tegevus ja seal korraldatakse mitmesuguseid kultuuriüritusi. Näituste galeriis eksponeeritakse pidevalt vahetatavaid näitusi.

Kino
----

Alates 2013. aastast näitab Kärdla kultuurikeskuse kinosaalis filme MTÜ Hiiumaa Kino. 2014. aasta lõpust on kinos kasutusel uus tehnika, millega on võimalik näidata ka 3D-filme.

Viited
------

1. ↑  "Kärdla Kultuurikeskuse koduleht". Vaadatud 17.06.2020.
2. ↑  "Ühendasutuste uued juhid valitud". *Hiiu Leht*. 19. detsember 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 17.06.2020. Vaadatud 17.06.2020.
3. ↑  Kivistik, Kärolyn (05.11.2019). "Kultuuritemplid iseseisvuvad uuest aastast". *Hiiu Leht*. Originaali arhiivikoopia seisuga 17.06.2020. Vaadatud 17.06.2020.
4. ↑  Harda Roosna. Neli aastat Hiiumaa kino Meie Maa, 20. jaanuar 2017.
5. ↑  Ajahüpe Hiiumaa kino ajaloos – 3D Nädalalõpp: [ajalehtede Hiiu Leht ja Meie Maa lisa], 5. detsember 2014.

Välislingid
-----------

* Kärdla Kultuurikeskus
* Kärdla Linnaraamatukogu
* MTÜ Hiiumaa Kino
*Mitte segi ajada Kärdlamõisa mõisaga (Kertelhof)*

---

**Kärdla mõis** (saksa keeles *Kertel*) oli rüütlimõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Hiiu maakonda Hiiumaa valda. Mõis rajati Kärdla kalevivabrikule eraldatud krundina.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 25.01.2016)

Välislingid
-----------

* Kärdla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
**Taraba** on Nigeeria 1. järgu haldusüksus (osariik) riigi idaosas. Piirneb lõunas Kameruniga. Osariigi põhjaosa läbib Benue jõgi. Suuremad jõed on veel Donga, Taraba ja Ibi.

Osariik eraldati Gongola osariigist 1991. aastal.

Jaguneb 16 omavalitsusalaks. Suurim linn ja pealinn on Jalingo.

Peamine majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse kohvi, teed, maapähkleid, puuvilla, maisi, riisi ja sorgot. Kariloomadest on arvukalt veiseid, lambaid ja kitsi.

Nigeeria 1. järgu haldusüksused

Abia **·**  Adamawa **·**  Akwa Ibom **·**  Anambra **·**  Bauchi **·**  Bayelsa **·**  Benue **·**  Borno **·**  Cross River **·**  Delta **·**  Ebonyi **·**  Edo **·**  Ekiti **·**  Enugu **·**  Gombe **·**  Imo **·**  Jigawa **·**  Kaduna **·**  Kano **·**  Katsina **·**  Kebbi **·**  Kogi **·**  Kwara **·**  Lagos **·**  Nasarawa **·**  Niger **·**  Ogun **·**  Ondo **·**  Osun **·**  Oyo **·**  Plateau **·**  Rivers **·**  Sokoto **·**  Zamfara **·**  Taraba **·**  Yobe **·**  Föderaalne pealinnaala
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tegelaskujudest Vanakreeka mütoloogias; Sõna "titaan" teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Titaan (täpsustus); Boaz Yakini filmi kohta vaata artiklit Titaanid (film 2000).* |

---

**Titaanid** on kreeka mütoloogias Gaia (Maa) ja Uranose (Taeva) liidust sündinud jumalasugu - 6 meest ja 6 naist:

* Hyperion
* Iapetos
* Koios
* Kreios
* Kronos
* Mnemosyne
* Okeanos
* Phoibe
* Rhea
* Tethys
* Theia
* Themis

Kronos tõukab Uranose troonilt
------------------------------

Titaanid olid ülbed ja ohjeldamatud. Isa Uranos vihkas neid ja hoidis Tartaroses vangis. Seepärast tõukas Kronos (Aeg) ema Gaia palvel Uranose võimult. Kohe peale ema plaani elluviimist päästis Kronos sügavalt maapõuest oma õed ja vennad, kes kohe tunnistasid teda uue valitsejana ja aitasid tal võimu kindlustada. Nende abiga vabanes Kronos hoolimata Gaia vastuseismisest ühesilmsetest kükloopidest ja sajakäelistest hekatonheiridest.

Kronos naitus oma õe Rheaga ning neist sai peale Gaiat ja Uranost teine maailma valitsev jumalapaar. Kronos võttis Uranose trooni ja valitses taevaid tema asemel. Rhea aitas Kronost sellega, et kontrollis asjade kulgu maailmas, korraldas edasiminekut ja liikumist. Hiljem sai temast viljakus- ja maajumalanna ning ta sünnitas esimesed Olümpose jumalad.

Teised titaanid istusid troonidel valitsejapaari kõrval ning aitasid Kronosel valitseda. Nad olid pühendunud üksteise abistamisele ja kaitsmisele. Igaüks neist vastutas mingi kindla osa eest maal. Enamik titaanidest heitsid omavahel paari ja neist sündis palju väiksemaid jumalusi. 

Titaanid kehastasid loodusjõude ja -nähtusi. Need jõud valitsesid maailma tema loomisele järgnenud ajajärgul. Intellektuaalseid omadusi esindasid vaid Themis (Õiglus) ja Mnemosyne (Mälu).

Titanomahhia
------------

Hiljem puhkes titaanidel võitlus Olümpose jumalatega, keda juhtis Zeus ja kelle liitlased olid hekatonheirid. Titaanid kaotasid ja heideti Tartarosse (titanomahhia ehk sõda titaanide vastu).

Titaanid kunstis
----------------

Titaanide allajäämist olümposlastele on kunstis kujutanud Peter Paul Rubens ja Anselm Feuerbach.

**Titaanlik** tähendab üleinimlikku, võimsat, hiiglaslikku.
Nima Arkani-Hamed
**Nima Arkani-Hamed** (pärsia keeles نیما ارکانی-حامد‎‎; sündinud 5. aprillil 1972 Houstonis) on iraani päritolu Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik, fundamentaalfüüsikaalase läbimurde auhinna laureaat (2012).

Ta töötab Princetonis asuva Institute for Advanced Study (IAS) osakestefüüsika professorina ja Kõrge energia tulevikufüüsika keskuse direktorina Pekingis. Ta on juhtiv osakestefüüsika fenomenoloog.
Tema peamised uurimisvaldkonnad on kõrge energia füüsika, stringiteooria ja kosmoloogia.

Tema uurimused näitasid, et asjaolu, et gravitatsiooni mõju elementaarosakeste füüsikas võrreldes teiste fundamentaalsete vastastikmõjudega on üliväike, on seletatav lisadimensioonide eksisteerimisega. 1998. aastal esitas ta koos Giorgi Dvali ja Sávvas Dimópoulosega suurte lisadimensioonide mudeli.

Ta pälvis 2012. aastal Läbimurde auhinna fundamentaalfüüsikas originaalse lähenemise eest osakestefüüsika lahendamata probleemidele, sealhulgas sellistes uurimisvaldkondades nagu suured lisadimensioonid (LED), Higgsi boson, supersümmeetria, tumeaine ja kalibratsiooniteooria.

Haridustee ja töökäik
---------------------

Ta lõpetas 1993. aastal Toronto Ülikooli bakalaureusekraadiga matemaatikas ja füüsikas. 1997. aastal sai ta California Ülikoolist Berkeleys doktorikraadi füüsikas. Doktoritöö "Supersymmetry and Hierarchies".

Aastatel 1997–1999 oli ta Stanfordi Ülikooli kiirendilaboris SLAC National Accelerator Laboratory järeldoktor. Aastatel 1999–2001 töötas ta California Ülikoolis Berkeleys füüsika abiprofessorina, 2001. aastal sai samas kaasprofessoriks. Aastatel 2001–2002 töötas ta Harvardi Ülikooli külalisprofessorina ja 2002–2007 füüsikaprofessorina. 2008. aastast töötab ta süvauuringute instituudi Institute for Advanced Study loodusteaduste kraadiõppurite koolis professorina.

Tunnustus
---------

* 2003 – Gribovi medal
* 2008 – Sackleri auhind
* 2009 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2012 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas

Viited
------

1. 1 2 3  Nima Arkani-Hamed. ias.edu
2. ↑  Center for Future High Energy Physics. cfhep.ihep.ac.cn
3. ↑  The Hierarchy Problem and New Dimensions at a Millimeter. arxiv.org
4. 1 2  Nima Arkani-Hamed Curriculum Vita. sns.ias.edu
5. ↑  Nima Arkani-Hamed. breakthroughprize.org

Välislingid
-----------

* Nima Arkani-Hamed Curriculum Vita. sns.ias.edu
* The Future of Fundamental Physics. Nami Arkani-Hamedi Messengeri loeng Cornelli Ülikoolis (2010).cornell.edu
* Nima Arkani-Hamed. sns.ias.edu
**Tarah MONTBELIALTZ** (ka **Tarah Geoffre Montbélialtz Xaintorxare**; sündinud 1972. aastal Tallinnas) on Eesti päritolu luuletaja, kunstnik ja eesti luule prantsuse keelde tõlkija, elab Prantsusmaal.

Elulugu
-------

Tarah on näitleja Ene Rämmeldi ning filmilooja ja publitsisti Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar/ Vladimir-Georg Karassev-Orgusaare poeg, sündinud Tallinnas.

1981. aastal jõudis ta emaga Pariisi, sellest ajast alates elab Prantsusmaal.

2011. aastal käisid Ene Rämmeld, Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar/ Vladimir-Georg Karassev-Orgusaar ja Tarah Tartus Athena kinos Karassev-Orgusaare filmide autoriõhtu tarbeks.

Looming
-------

Tarah' luuletajanimi Xaintorxare on Orgusaare prantsuskeelne variant, nime Montbelialtz kasutab ta kui fotograaf ja tõlkija. Tema Pariisis ilmunud debüütkogu "Oeuvre Inadmissible" (Arcam 2004) leidis estofiilidest huviliste seas tunnustavat vastuvõttu. Seejuures nimetati autor 21. sajandi luuletajaks. Eelkõige Prantsusmaal avaldanud ja esinenud Xaintorxare jõudis Eesti publiku ette 2005. aastal luulekoguga "Another Secret: luuletusi". Ülikoolis rahvusvahelisi suhteid õppinud literaat on avaldanud Prantsusmaal viis luulekogu. 

Prantsusmaal on ta tõlkinud Triin Soometsa, Tõnu Trubetsky, Johnny B. Isotamme, Doris Kareva, Hando Runneli, Paul-Eerik Rummo, Leelo Tungla, Karl Ristikivi ja paljude teiste luulet. 

Ristikivi luulekogu tõlge (La Guillotine 2002) ilmus Prantsusmaal pealkirjaga "Chemin terrestre" ('Maine teekond'). 

Tarah on töötanud Pompidou kultuurikeskuses. Ta tegeleb nii kirjanduse, fotograafia kui ka lühifilmidega. 

YouTube’ist võib leida videote seeria, kus ta parodeerib ülbete kunstnike kohta käivaid klišeesid. 

2013. aastal toimus Tarah' aktifotode näitus "Hermann Johanni nägemus" Viljandis Kondase keskuses.

2016. aastal osales näitustel Veneetsias ja Pariisis, jaanuaris 2017 Tallinnas. Fotonäitus olnud ka tema ema Ene kodulinnas Türil.

Teosed
------

* *Another secret : luuletusi*. Eessõna: Doris Kareva]. [Tartu] : Elmatar, 2005. – 141 lk. ISBN 9949406633
* *Souvenirs de samouraï = A samurai's memories*. Poems and drawings by Tarah Xaintorxare. English translations by Victoria Bayman, designed by Irina Tammis. [Tallinn] : Tammerraamat, 2009. – 39 lk. ISBN 9789949449293

Viited
------

1. ↑  Raimu Hanson (13. juuni 2020). "Tartut külastanud ja Pariisis surnud filmimehe auks kasvab Tallinnas puu". *Postimees*. Postimees Grupp. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2020.
2. 1 2  Tiit Kuuskmäe. Tarah Xaintorxare järjekordne saladus Postimees, 2006 (Vaadatud 30.07.2016)

Allikad
-------

* Eesti juurtega kunstnik avas aktifotode näituse. Postimees, 2013
* Mikomägi. []. Teatritasku, 2017

Välislingid
-----------

* Tiit Kuuskmäe. Pariisi poeet, eestlane Sirp, 22. aprill 2005
* Tiit Kuuskmäe. Tarah Xaintorxare järjekordne saladus Postimees, 2006
* Taltsutamatu väliseestlane Tarah Xaintorxare EPL, 2014
Kärdla tuletõrjemaja (2012). Vaade põhjast, Keskväljaku kohalt
Pritsumaja koos abihoonega (2011). Vaade kagust, Hiiu tänavalt
**Kärdla pritsumaja** (ka **Kärdla tuletõrjemaja**) asub Hiiumaal Kärdla linnas Keskväljakul aadressil Hiiu tänav 1.

Pritsumaja valmis 1930. aastal ja hoones on ajalooliselt tegutsenud tuletõrje asutused. See ehitati torniga eelkõige sellepärast, et seal sai märgi tuletõrjevoolikuid kergesti rippuvas asendis kuivatada. Ühtlasi oli torni tipust võimalik vaadata, kas ja kuspool midagi põleb. Tänapäeval asub Pritsumajas kohvik. Pritsumaja on Eesti viimane tuletõrje jaoks ehitatud kõrge torniga hoone, mida tuletõrje ka päriselt kasutas.

Pritsumaja on Kärdla kõige kõrgem maja, kui mitte arvestada Kärdla kiriku torni. Pritsumaja torn on viiekorruseline. See on Kärdla ainus maja, millel on rohkem kui neli korrust.

Pritsumaja koos abihoonega on ehitismälestis.

Pritsumaja kuulub MTÜle Hiiu Maakonna Tuletõrjeühing. Pritsumaja abihoone on renoveeritud Leader-meetme abil ning seal on avatud avalik invapandusega WC. Pritsumaja I korrus on renoveeritud EASi abil turismiinfokeskuseks. Turismiinfokeskus tegutses hoones kuni 2021. aasta kevadeni, misjärel avati samas kohas Pritsumaja resto.

Viited
------

1. 1 2  Kärdla pritsumaja kultuurimälestiste riiklikus registris
2. ↑  Kaljo Põllu "Hiiumaa rahvapärane ehituskunst". 2005, lk 327
3. ↑  Hiiu Maakonna Tuletõrjeühingu koduleht Kärdla pritsumaja
4. ↑  Kärdla pritsumaja kultuurimälestiste riiklikus registris
Titus Livius
**Titus Livius Patavinus**, üldtuntud kui **Titus Livius**, (59 eKr Patavium – 17 pKr) oli vanarooma ajaloolane.

Ta kirjutas mahuka käsitluse Rooma ja roomlaste ajaloost, "Ab Urbe Condita Libri" ("Raamatud linna asutamisest alates"). Linna ajalugu käsitlenud 142 raamatust kolm neljandikku ei ole tänapäevani säilinud. Raamatutest esimene, mis käsitleb linna asutamist, on välja antud ka eesti keeles  ("Linna asutamisest alates. Esimene raamat", ladina keelest tõlkinud ja kommenteerinud Kristi Viiding, Mart Noorkõiv ja Tuuli Triin Truusalu. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2016). 2018. aastal avaldas Tallinna Ülikooli Kirjastus Maria-Kristiina Lotmani ja Kai Tafenau tõlgitud ning Märt Tänava järelsõna ja kommentaaridega varustatud Liviuse ajalookäsitluse 21. raamatu, mis käsitleb Hannibali tegevust Hispaanias ning tema retke üle Alpide Itaaliasse, mis pani aluse Teisele Puunia sõjale.

Viited
------

1. ↑  "Eestis keeles ilmus Titus Liviuse "Linna asutamisest alates"" ERR kultuur, 22. märts 2016

Välislingid
-----------

* Ab urbe condita libri (ladina keeles)
* The Project Gutenberg eBook, The History of Rome; Books Nine to Twenty-Six (inglise keeles)
**Õnne Pärl** (sündinud 21. aprillil 1965) on eesti ajakirjanik ja fotograaf. 

Tema artikleid on ilmunud juhtimisajakirjas Director, ajalehtedes Maaleht, Eesti Päevaleht jm. Aastatel 2002–2006 toimetas ta ajakirja Biotech Estonia.

Õnne Pärl on õppinud ajakirjandust, geoloogiat ja muusikateooriat. 

Esinenud lauljana bluusi-, džässi- ja folgifestivalidel ning salvestanud stuudios plaadijagu omi laule. 

Aastatel 2006–2008 elas ta Afganistanis. Ajakirjaniku ja fotograafina on ta teinud kaastööd organisatsioonidele Save the Children Sweden-Norway, Swedish Committee for Afghanistan, Landell Mills Ltd, Turquoise Mountain Foundation jt.

Ta on kirjutanud raamatu "Armastatud Afganistan" (Raadi Duo, 2008).

Tema fotonäitust "Armastatud Afganistan" eksponeeriti aastail 2008–2010 Eesti Rahvusraamatukogus, Pärnu Muuseumis, Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumis, Kuressaare Kultuurivaras, Võru Linnagaleriis, Narva Muuseumis, Viru Keskuses, Slough Museumis Inglismaal, Eesti Haridusministeeriumis, Kuressaare Gümnaasiumis, Maailmafilmi festivalil Tartus, Nurme bistroos Haapsalus, Tartu Lõunakeskuses, Kesk-Rootsi Ülikooli raamatukogudes Östersundis ja Sundsvallis.

Artikleid ja laule
------------------

* Õnne Pärli laulud
* "Armastatud Afganistan"
* "Kaheksa kevadist hetke tolmuses Kabulis - hirmutav ja põnev korraga" Eesti Päevaleht, 12. aprill 2006
* "Afganistani õige pale" Maaleht, 22. märts 2007
* "Kes saab kitse?" Lemmik, 9/2008
* "Koeravõitlus Afganistanis" Lemmik, 9/2008
* "Naisena Afganistanis" Eesti Naine, november 2008
* "Reisid Allahi kaitse all – Afganistan" Tehnikamaailm, jaanuar 2009
* "Nancy Hatch Dupree – afgaanide ajaloo elav mälu" Eesti Päevaleht, 26. jaanuar 2009
* "Väärikad vanad Afganistanis" Elukiri, 2/2009
* "Sulelised Afganistanis" Lemmik, 02/2009
* "Mulla vastab küsimustele läbi püha teksti" Postimees, 18. august 2009
* "Kool võib olla ka lageda taeva all või majandusõues" Õpetajate Leht, 2. oktoober 2009
* "Analüüs: Eesti meedia näitab Afganistanist väärastunud pilti" Eesti Päevaleht, 8. märts 2010

Välislingid
-----------

* Kabuli Päevik
* Kabul Diary
* Afghanistan Photo Gallery
* Õnne Pärli mõttekodu. Blogi.