recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hermann Balke** (ka **Hermann Balk** või **von Balk**; surnud 5. märtsil 1239) oli Liivi ordu esimene meister (aastatel 1237–1238). 

Aastatel 1219–1230 oli Balke Saksa ordu esimene Saksa orduharu meister (Saksa meister).

Aastal 1230 määrati ta Saksa ordu meistriks Preisimaal. 

Aastal 1235 vahendas ta Saksa ordu ja Dobrini ordu ühinemist. 

1237. aasta juunis nimetati ta Marburgi generaalkapiitlil esimeseks Saksa ordu meistriks Liivimaal. Ta saabus 54–60 orduvennaga samal aastal Liivimaale, kuid lahkus juba septembris Preisimaale. 1238. aasta algul naasis Balke Liivimaale ning 21. aprillil õnnestus tal 200 marga eest vabastada Sigulda ja Võnnu ordulinnused ühe neljandiku kümnise maksmisest Riia piiskopile. 

7. juunil 1238 sõlmis ta Sjællandi saarel Stensbys Taani kuninga Valdemar II-ga lepingu, millega viimasele loovutati Põhja-Eesti, mille Mõõgavendade ordu oli 1227. aastal enda kätte haaranud. 

Hermann Balke lahkus ametist 1238. aasta teisel poolel orduvendade vastuseisu tõttu, mis sai alguse Põhja-Eesti äraandmisega.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 46 (lk 97–98).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**puudus** | **Saksa meister**1219–1230 | Järgnev**Dietrich** |
| Eelnev**puudus** | **Preisi maameister**1230–1239 | Järgnev**Heinrich von Weida** |
| Eelnev**puudus** | **Liivi ordu maameister**1237–1238 | Järgnev**Dietrich von Grüningen**


 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Nissi kihelkonna rüütlimõisast; teiste samanimeliste mõisate kohta vaata Nurme mõis (täpsustus)* |

---

Nurme mõisa väravaehitus
**Nurme mõis** (saksa keeles *Nurms*) oli rüütlimõis Nissi kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Saue valda Nurme küla lähedal.

Mõis asutati 1670. aastatel. Mõisa rikkalikult kaunistatud varaklassitsistlik peahoone ehitati 1789. Pärast 1980. aasta tulekahju on peahoone varemetes. Mõisas on säilinud stiilne väravaehitis.

Viited
------

1. ↑  Nurme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. 1 2 3 4 5 6  Nurme mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 28.10.2015)
3. ↑  Nurme ms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Nurme mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Nurme mõis Eesti mõisaportaalis

  


Nissi kirik
Nissi kihelkond

**Kirik**: Nissi  

**Mõisad**: Nissi kirikumõis | Laitse mõis | Lehetu mõis | Munalaskme mõis | Nurme mõis | Pajaka mõis | Põlli mõis | Riisipere mõis | Russalu mõis | Vardi mõis
Tüübiteoorias on **tühi tüüp** ehk **absurdtüüp** tüüp, millel pole ühtegi terminit. See tähendab, et sellest tüübist pole võimalik ette näidata ühtegi väärtust. Seda tavaliselt märgitakse kui {\displaystyle \mathbb {0} }, ning seda võib defineerida kui 0-aarset kaaskorrutist (ehk mitte ühegi tüübiga hulga lõikumatu summa). Seda võib defineerida ka kui polümorfne tüüp {\displaystyle \forall t.t}

Mis tahes tüübi {\displaystyle P} puhul on tüüp {\displaystyle \neg P} defineeritud kui {\displaystyle P\to \mathbb {0} }. Kirjapildist tulenevalt ning Curry-Howardi vastavuse järgi on {\displaystyle \mathbb {0} } tüüpi termin väär väide ning termin tüübiga {\displaystyle \neg P} tõestab väite {\displaystyle P} ebatõesust.

Tüübiteooria ei pea sisaldama tühja tüüpi. Teooriates, kus see eksisteerib, ei ole see tavaliselt unikaalne. Näiteks on {\displaystyle T\to \mathbb {0} } samuti tühi mistahes mittetühja tüübi {\displaystyle T} puhul.

Näide
-----

Haskelli keeles on saadaval tühi tüüp nimega `Void`, millega koos on defineeritud funktsioon `absurd`, signatuuriga `Void -> a`. See tähendab, et funktsioon võtab vastu väärtuse tüübiga `Void` ning tagastab väärtuse tüübiga `a`. Kuna sellist väärtust ei ole võimalik esitada, ei ole seda funktsiooni võimalik kutsuda.

Viited
------

1. 1 2  Univalent Foundations Program (2013). *Homotopy Type Theory: Univalent Foundations of Mathematics*. Institute for Advanced Study.
2. 1 2  Meyer, A. R.; Mitchell, J. C.; Moggi, E.; Statman, R. (1987). "Empty types in polymorphic lambda calculus". *Proceedings of the 14th ACM SIGACT-SIGPLAN symposium on Principles of programming languages - POPL '87*. Kd 87. Lk-d 253–262. DOI:10.1145/41625.41648. ISBN 0897912152. S2CID 26425651. Vaadatud 25. oktoobril 2022.
3. ↑  "Data.Void". *hackage.haskell.org*. Vaadatud 14. detsembril 2023.
**Võõrandumine** (ka **võõrdumine**; saksa *Entfremdung*) on objektiivne sotsiaalne protsess, milles inimtegevus ja selle tulemused irduvad (võõranduvad) inimesest ning muutuvad talle olemuslikult võõraks ja tema üle valitsevaks jõuks. 

Kui algupäraselt seostati võõrandumise mõistet Karl Marxiga, siis hiljem on mõistet kasutatud ka teistes tähendustes. 

Termin "võõrandumine" oli Karl Marxi ühiskonnaõpetuse üks põhimõisteid. Ta viitas mõistega sellele, et eraomanduse ja turumajanduse valitsedes tööline võõrandub oma töö produktist, tööprotsessist, omaenese inimlikust olemusest ja ka kaasinimestest, sest turumajanduse oludes on Marxi järgi tööline pelgalt kasumi saamise vahend.

Vaata ka
--------

* Poliitikast võõrandumine

Viited
------

1. ↑  EE 10. köide, 1998.

Kirjandus
---------

* Rem Blum, "Võõrandumisprobleem marksismis" – Looming 1969, nr 3, lk 441–458; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; tunduvalt ümbertöötatud ja täiendatud kujul ilmunud ka 6 autori artiklite kogumikus "Ajalooline materialism", Eesti Raamat, Tallinn 1970, lk 182–239
* Igor Kon, "Isiksuse sotsioloogia", Eesti Raamat, Tallinn 1971, lk 166–173 (siin kasutatakse varasemat tõlkevastet "võõrandamine")
* Karl Marx, "Majandusteaduslikud ja filosoofilised käsikirjad 1844. aastast", Eesti Raamat, Tallinn 1982, 136 lk
* EE 10. köide, 1998
**Etteostmine** (ingl.k. *forward buying*) on materjalide ja valmistoodete soetamine enne, kui neid vajatakse nõudluse rahuldamiseks. 

Etteostmine võib toimuda erinevatel põhjustel. Hankejuhid võivad karta, et tootmiseks vajalik materjal pole tulevikus vajalikul hetkel saadaval või pole see saadaval piisavas koguses. Materjalide defitsiidi tingimustes võidakse teha tootmise vajadusest oluliselt suuremaid ostusid hetkeni, mil defitsiidiolukord lõpeb. Teiseks põhjuseks on enamasti kartus, et tulevikus materjali hind tõuseb. Ostes praegu materjale soodsa hinnaga, võidakse teenida tulevikus valmistoodetelt oluliselt suuremat kasumit. Etteostmist soodustab omakorda asjaolu, et suurtele ostupartiidele pakutakse arvestatavaid allahindlusi ja säästetakse veokulusid.

Etteostmisega võivad kaasneda ka olulised riskid. Turul ei pruugi sündmused ja hinnad areneda eeldatud suunas. Toorainete ja materjalide hinnad võivad tõusmise asemel hoopiski langeda. Materjali suurte koguste ladustamiskulud on suured, kuna laos vajatakse palju hoiustamisruumi ja arvestatav osa ettevõtte käibevahenditest on seotud igaks juhuks etteostetud materjaliga. Võib juhtuda, et lõppkokkuvõttes on ladustamiskulu suurem, kui suurelt ostukoguselt võidetud soodsam ostuhind.

Viited
------

1. 1 2  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
**Perila mõis** (saksa keeles *Pergel*) oli rüütlimõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Praeguse haldusjaotuse järgi jääb mõis Harju maakonda Raasiku valda.

Ajalugu
-------

Keskajal oli hilisema Perila mõisa lähedal Tallinna Mihkli nunnakloostri majandusmõis. Majandusmõisa mainiti esimest korda 1298. Mõisasüda asus arvatavasti Perila Veskimäel. Majandusmõis hävis Liivi sõjas. Rootsi ajal asutati mõis uuesti ja seda mõisa mainiti teadaolevalt esimest korda 1643. kui 1643. aastal võeti Viimsi mõis Rootsi riigile ja anti hüvitisena Drenthali pärijaile vastu Perila mõis.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Perila mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016)
2. ↑  Viimsi mõis (Jõelähtme khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Välislingid
-----------

* Perila mõis Eesti mõisaportaalis
* Perila mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Perila mõis (Harju-Jaani khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Harju-Jaani kirik
Harju-Jaani kihelkond

**Kirik**: Harju-Jaani  

**Mõisad**: Anija mõis | Aruküla mõis | Haljava mõis | Kambi mõis | Kaserahu mõis | Kaunissaare mõis | Kehra mõis | Kiviloo mõis | Läti mõis | Paasiku mõis | Peningi mõis | Perila mõis | Raasiku mõis | Rätla mõis | Võhmuta mõis
**Nero käsk** (saksa keeles *Nerobefehl*) oli Adolf Hitleri 19. märtsil 1945 välja antud käsk Saksamaa infrastruktuur hävitamiseks, et muuta see liitlasvägedele kasutuskõlbmatuks. Käsu ametlik nimi oli **Hävitamismeetmete käsk riigi territooriumil** (*Befehl betreffend Zerstörungsmaßnahmen im Reichsgebiet*) ja sai tuntuks Nero käsuna Rooma keiser Nero järgi, kes linnalegendi järgi oli andnud käsu 64. aastal Rooma süüdata.

1945. aastaks oli Saksamaa olukord raske - enamus vallutatud territooriumitest oli vabastatud või tagasi vallutatud, Ardennide vastupealetung oli ebaõnnestunud ja liitlased olid tungimas Saksamaale nii ida- kui ka läänerindel. Hitler ei olnud aga nõus tingimusteta alistuma, pidades seda Versailles' rahu häbi kordamiseks. Lisaks väitsid mõned tema lähikondlased, et Hitleri arvates oli Saksa rahvas teda alt vedanud, polnud oma suure ajaloolise missiooni vääriline ja pidi hukkuma koos tema režiimiga.

See polnud esimene kord, kui Hitler oli proovinud rakendada põletatud maa taktikat. Vahetult enne Pariisi vabastamist oli Hitler linna sõjaväekuberner kindral Dieter von Choltitzile andnud käsu linna tähtsad monumendid (nagu Eiffeli torn) ja transpordisõlmed õhkida, mille aga von Choltitz täitmata jättis. Samamoodi oli Hitler andnud käsu 1944. aasta lõpus rakendada Hollandis põletatud maa taktikat, kuid Hollandi Reichskomissar Arthur Seyss-Inquart suutis selle ulatust suuresti piirata.

Käsk aga jäi täitmata, kuna Hitler tegi selle ülesandeks relvastusminister Albert Speerile. Kui Speer sellest teada sai, kaotas ta Hitlerisse usu ja palus, et talle antaks ainuisikuline võim selle teostamiseks. Speer aga veenis kindraleid ja Gauleitereid seda mitte täide viima. Hitler ei teadnud sellest midagi enne sõja viimaseid päevi, kui Speer teda Berliini punkris külastas ja tunnistas, et oli käsu meelega täitmata jätnud. Hitler sai tema peale vihaseks, kuid lubas tal sellegipoolest lahkuda. 42 päeva peale käsu andmist, 30. aprillil 1945, tegi Hitler enesetapu.

Viited
------

1. ↑  Long, Tony (19. märts 2007). "March 19, 1945: Blow It All Up". *Wired*. Vaadatud 09.11.2022.
2. ↑  "Judgement : Seyss-Inquart".
AS **AS Optiva Pank** oli aastail 1999–2000 tegutsenud Eesti krediidiasutus.

 Narva maantee 11, AS Eesti Forekspanga, Optiva Panga ja Danske Banki Eesti filiaali peakontor
Optiva Pank moodustati 1999. aastal Eesti Investeerimispanga ja Eesti Forekspanga liitumisel. 21. jaanuaril 1999 nimetati Eesti Forekspank ümber Optiva Pangaks. Optiva Panga juhatussse kuulusid Investeerimispanga juhid Härmo Värk, Kalle Norberg, Priit Perens ja Tauno Vanaselja ning Forekspanga juhid Erki Urva ja Kaido Kangur.

Optiva Panga logo oli stiliseeritud päikesekell

Optiva omas Eesti pangandusturust umbes üht kümnendikku, pangas töötas 275 inimest ja ta teenindas umbes 23 000 klienti.

Optiva Pank tegutses Sampo kontsernis, koos Sampo Eesti Kindlustusega ühtses finantsgrupis, Optiva Panga ja Sampo Eesti Kindlustuse teenindussaalid tegutsesid ettevõtete peahoonetes Narva maantee 11 ning Pronksi tänav 19 ning Kuressaares Sampo Eesti kindlustuse majas Uuel tänaval. Sampo grupi üksuste turuosa Eestis oli 2000. aastal: Optiva Pank 6,4%, Sampo Eesti Varakindlustus 40,6% ja Sampo Eesti Elukindlustusel 1,9%.

29. detsembril 2000 nimetati AS Optiva Pank AS Sampo Pangaks.

Viited
------

1. ↑  Eile sündis Optiva Pank
2. ↑  Optiva Pank sai logo, www.ohtuleht.ee, 7. jaanuar 1999
3. ↑  Forekspangast saab Optiva Pank, www.postimees.ee, 16. november 1998
4. ↑  Optiva Pank muutub Sampo Pangaks, arileht.delfi.ee, 9.10.2000
5. ↑  Optiva pank avas esinduse Kuressaares, Meie Maa, 11-11-2000

Välislingid
-----------

* Aktsiaseltsi OPTIVA PANK P Õ H I K I R I, www.nasdaqbaltic.com
**Johannes Svenske** (surnud aastal 1727) oli Eesti vaimulik.

Tema päritoluks arvatakse nii Uusimaad kui ka Ingerimaad. Immatrikuleeriti 10. juulil 1689 Uppsala ülikooli, ta õppis ka Turu Ülikoolis ja (immatrikuleeriti 2. oktoobril 1697) Tartu Ülikoolis.

Ta oli aastatel 1692–1696 Nõo Püha Laurentsiuse koguduse adjunktõpetaja, aastal 1698 oli ta Tartus garnisonivaimulikuks. Aastatel 1700–1728 oli ta Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Ta teenis ka vikaarina (aastatel 1706–1712) Nõo Püha Laurentsiuse kogudust, (aastatel 1709–1715) Kambja, Põlva, aga ka Rõuge ja Vastseliina Katariina kogudusi. Aastast 1715 oli ta Tartu 2. kreisi praost.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus eelmise Võnnu koguduse õpetaja Matthias Molleri õe Elisabethiga. Tema poeg Johann Christian Svenske oli Räpina Miikaeli koguduse õpetaja, teine poeg Jacob Svenske oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Tema väimees oli Otepää Maarja koguduse õpetaja Johann Christoph Clare.

Viited
------

1. ↑  Album Academicum der Universität Dorpat (Tartu) 1632–1710. Arvo Tering. Tallinn "Valgus" 1984
2. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Mustade tormipilvede all langeb hall vihmavaling rohumaale.Vihmavaling äikesetormi ajal
Vihm Kõrvemaal 2023. aasta sügisel
**Vihm** on vee vedelate osakeste sadu atmosfääris.

Vihmase Mustla aleviku keskväljak
Vihma sajuks on vajalik, et atmosfääris oleks õhutemperatuur jäätunud vee sulamispunktist kõrgem. Kui atmosfääris leiduva veeauru kondenseerumisel tekkinud veetilgad on piisavalt rasked, siis langevad need vihmana maapinnale.

Õhu niiskusest küllastumiseni, mis on vajalik vihma sajuks, viivad kaks koos toimivat protsessi: õhu jahenemine ja veeauru lisandumine õhku.

Virga ehk sajujooned on sadu, mis on hakanud pilvest langema, kuid aurustub enne maapinnani jõudmist; see on üks viis, kuidas õhk võib veeaurust küllastuda. Sademed moodustuvad, kui veetilgad või jääkristallid pilves omavahel tõukudes liituvad.

Vihma peamine tekkimise põhjus on õhuniiskuse liikumine ruumis (kolmemõõtmelistes) temperatuuri- ja niiskuskontrasti tsoonides, mida tuntakse atmosfäärifrontide nime all. Kui on piisavalt niiskust, mis tõuseb õhuvooluga ülespoole, tekib konvektsioonipilvedest nagu rünksajupilved (*cumulonimbus*; äikesepilved) sadu, mis võib moodustada kitsaid vihmasaju ribasid.

Vihmavarjuga jalakäija Sossi mäel Tallinnas. 2016. aasta aprill.
Mägedes võib tihe sadu tekkida paikades, kus tuulega surutav, mööda mäekülge tõusma sunnitud õhumass mäeaheliku samal tuulepealsel küljel vabaneb adiabaatilise jahenemise tõttu kondensatsioonikõrgusel küllastavast niiskusest, niiskus õhus kondenseerub ja sajab enne mäeharja ületamist vihmana mäenõlvadele. Mägede tuulealustel aladel on õhk kuiv, kuna allanõlva langev õhuvool soojeneb juba kuivadiabaatiliselt (föön).

Mussoone põhjustava intertroopilise konvergentsitsooni liikumine toob savannidesse vihmahooaja. Suuremas osas maailmas on vihm peamine mageveeallikas, mis loob eluks vajalikud tingimused mitmesugustele ökosüsteemidele, annab vett hüdroelektrijaamadele ja niisutussüsteemidele. Vihma hulka mõõdetakse sadememõõtjaga, seda hinnatakse aktiivselt ilmaradarite ja passiivselt ilmasatelliitide abil.

Vihm Osula küla talivilja põllul Võru maakonnas
Linnade sooajussaarte efekt suurendab nii sademete hulka kui ka saju intensiivsust linnadest allatuult. Kliima soojenemine muudab kogu maailma tavapäraseid sajutingimusi, põhjustades niiskemat ilma Põhja-Ameerika idaosas ja kuivust troopikas. Sademed on üks põhikomponente looduslikus veeringluses ning tekitab enamiku planeedi puhta vee varudest. Maailma aasta keskmine sademete hulk on 990 mm. Kliimaklassifikatsioonisüsteemid nagu Köppeni kliimaklassifikatsioonisüsteem kasutavad keskmist aastast sademete hulka eri kliimarežiimide eristamiseks. Maa kõige kuivem kontinent on Antarktis. Vihma on täheldatud või oletatakse ka teistel planeetidel, kus see koosneb vee asemel metaanist, rauast, neoonist või väävelhappest.

Rünksajupilvest sajab hoogvihma
Eesti vihmakestusrekord pärineb 1996. aastast, kui Väike-Maarjas sadas 29.–31. oktoobrini 57 tundi järjest.

Viited
------

Vaata ka
--------

* Vihmamõõtur
* Cheugugi
* Happevihm
* Vihmakuninganna

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Vihm** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib saarest; likööri kohta vaata artiklit Blue Curaçao* |

---

Curaçao lipp
Curaçao vapp
Handelskade in Willemstad, Curaçao
**Curaçao** (hollandi; papiamento *Kòrsou*) on Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluv saar Kariibi meres Venezuela ranniku lähedal. 

See asub Kariibi mere lõunaosas, Venezuela ranniku lähedal. Curaçao pealinn ja suurim linn on Willemstad. 

Saar moodustab koos Klein Curaçao saarega Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuuluva omavalitsusliku ala, mille halduskeskus on Willemstad. 
(Madalmaade Kuningriigi koosseisu kuulub nelit võrdõiguslikku maad: Holland, Aruba, Curaçao ja Sint Maarten.) 

Kuni aastani 2010 kuulus Curaçao Hollandi Antillide koosseisu. 

Saare pindala on 444 km² ja seal oli 2010. aastal 142 200 elanikku. 2003. aastal oli saarel 133 600 elanikku.

Saar on pindalalt ja rahvaarvult niinimetatud ABC saarte (**A**ruba, **B**onaire ja **C**uraçao) seas suurim. 

Curaçao avastasid konkistadoor Alonso de Ojeda ja Amerigo Vespucci 1499. aastal, misjärel Hispaania koloniseeris saare. 1634. aastal okupeeris saare Hollandi Lääne-India Kompanii Johannes van Walbeecki juhtimisel. Saarest sai orjakaubanduse keskus. Napoleoni sõdade ajal kuulus saar kahel lühikesel perioodil Suurbritanniale, kuid Pariisi rahulepinguga 1815. aastal tagastati saar Hollandile.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Jõelähtme kihelkonna rüütlimõisast; sama kihelkonna kirikumõisa kohta vaata Jõelähtme kirikumõis* |

---

**Jõelähtme mõis** (saksa keeles *Jegelecht*) oli rüütlimõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.

Mõisat mainiti esimest korda 1482. Mõis oli 17. sajandi lõpuni Zoegede suguvõsa käes.

Valdav osa mõisa maadest asus praeguse Jõelähtme küla lähedal, ulatudes põhjas Ihasalu laheni. 19. sajandi lõpul piirnesid mõisa tuumikala maad Ülgase mõisa, Kostivere mõisa, Haljava mõisa ja Jägala mõisa maadega. Jõelähtme mõisa maad ümbritsesid täielikult Jõelähtme kirikumõisa maid. Lisaks küla lähiümbrusele kuulus Jõelähtme mõisale ka maa-ala Kaberneeme lahe lõunakaldal.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Jõelähtme mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 29.01.2016)
2. ↑  Maa-ameti geoportaal, ajaloolised kaardid. Vaadatud 28.08.2018.

Välislingid
-----------

* Jõelähtme mõis Eesti mõisaportaalis

Jõelähtme kirik
Jõelähtme kihelkond

**Kirik**: Jõelähtme  

**Mõisad**: Jõelähtme mõis | Jägala mõis | Kallavere mõis | Kose mõis | Kostivere mõis  | Maardu mõis | Nehatu mõis | Rummu mõis | Saha mõis | Viimsi mõis | Väo mõis
**Rula**, slängis laensõna *skeit*, inglise keeles *skateboard*) on spordivahend, mis koosneb kahest paarist väikesemõõdulistest ratastest ja lauast, mis algselt valmistati vineerplaadist. Rula kasutatakse rulasõidul ja sellega tehakse trikke.

Rula ehitus
-----------

 
### Laud

Rulalaua laius on tänapäeval 7,2–9 tolli (18,29–22,86 cm) ja pikkus 2,5–3 jalga(76–91 cm). Rulalaual on 5–9 kihti vineeri, mis on kokku liimitud ja pinnal on sissepressitud nõod (inglise keeles *concave*).

### Libisemisvastane pind

Rulal libisemise vastu on lauapind kaetud liivapaberiga, mille värv on enamasti must. 

### Väändteljed

Trukid (**toortõlge** ingliskeelsest väljendist *trucks*) on laua ja ratastega ühendatud. Tavaliselt tehtud alumiiniumist või mõnest alumiiniumisulamist. Lauapoolset külge kinnitatakse 4 kruviga alusplaadi külge. Sealt edasi läheb 2 toru. Üks on *kingpin*, mis hoiab tervet trukki koos. Teine aga on kohe kingpini kõrval, ja ta polegi plaadiga ühendatud. See osa aitab trukkidel keerata mõlemale poole. 

### Rattad

Selleks, et rula sõidaks on rattaid vaja. Tänapäeval kasutatakse standardseid 100A 50–55 mm suurusega rattaid.[*viide?*] 100A näitab ratta kõvadust (mida väiksem, seda pehmem on ratas) ja 50–55 mm näitab ratta diameetrit.[*viide?*] Tänapäeval tehakse rattaid *polüuretaanist*.[*viide?*]

### Laagrid

Veeremist võimaldavad kuullaagrid, mida on kaks ratta kohta, seega kokku vajab rula kaheksat kuullaagrit. Laagrite veerevust saab määrata selle järgi, et vaadata, mitu ABEC-it nad on. Poes müüakse ABEC 3–7 laagreid. On ka firmasid, mis ei kasuta ABEC süsteemi (näiteks Bones Bearings).

Eestis
------

Eestis toodeti 1970-ndatel rula laudu Viisnurgas Pärnus ja teised osad Võru Gaasianalüsaatorite tehases.

Vaata ka
--------

* Näpurula

Viited
------

1. ↑  4. september 2010, Anna-Liisa Villmann, Kodumaise ruladisaini uuestisünd
2. ↑  17. oktoober 2020, Lauri Mutso, Urmas Luik, KULDRULA 40 ⟩ Pärnu abilinnapea hüppas aastapäeva tähistamiseks rulale ja vuhises sellega Kesklinna silla kallakut pidi alla
3. ↑  Verner Puhm, FOTIS, EFA.251.0.105220, VSÜ "Kalev" ja Eesti Raadio korraldatud rahvaspordipäeval võistlevad tütarlapsed rularajal.

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rulad** |

| * v
* r
Lauad liikumiseks |
| --- |
| Mudelid maa- ja veepinnal liikumiseks | 
Lainelaud • Luitelaud • Lumelaud • Purjelaud • Rula • Veelaud |
| Spordialad laudadega liikumiseks | 
Lohesurf • Lumelauasõit • Rulasõit • Skimboarding • Surfamine • Veelauasõit |
Tanel Veeremaa
**Tanel Veeremaa** (sündinud 15. novembril 1977) on eesti muuseumijuht. 

Ta lõpetas 1996. aastal Paide Ühisgümnaasiumi.

Veeremaa on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli kunstiajaloo ja joonestamise õpetaja erialal.[*viide?*] 2008. aastal kaitses ta Eesti Muusikaakadeemias magistritöö "'Culture-educational programs of museums: the necessities and possibilities of linking to state curriculum". 2018. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikooli kommunikatsioonijuhtimise magistrieriala.

Ta on töötanud Eesti Vabaõhumuuseumis muuseumipedagoogi ja hariduskeskuse juhatajana. 2009–2012 töötas Veeremaa Tallinna Linnamuuseumi filiaali Miia-Milla-Manda muuseumijuhina.

1. jaanuarist 2013 kuni märtsini 2019 (kuni muuseumi liitmiseni Eesti Ajaloomuuseumiga) oli ta Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi direktor.

Alates 1. jaanuarist 2019 on ta SA Eesti Vabaõhumuuseum juhatuse liige.

Viited
------

1. ↑   Spordiklubi Sparta]
2. ↑  "Paide Ühisgümnaasiumi XIX lend, 1996". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuli 2007. Vaadatud 19. märtsil 2014.
3. ↑  Teatri- ja Muusikamuuseumi direktoriks saab Tanel Veeremaa
NASA Landsat satelliidipilt Liverpooli lahest. Päripäeva võib pildilt näha Alti, Mersey, Dee ja Conwy jõge
**Liverpooli laht** on laht Iiri mere idaosas Kirde-Walesi, Cheshire'i, Lancashire'i ja Merseyside'i vahel. 

Liverpooli laht on tugevalt mõjutatud mageveest. Lahte suubuvad Alti, Conwy, Dee, Ribble'i ja Mersey jõed. Lahes on mitu laevavrakki ja sukeldumispaika. Lahes paikneb mitu nafta- ja gaasimaardlat, mille päeva kogutootlikkus on (2008. aasta jaanuari seisuga) 60 000 barrelit. 

Lahe lõunaosas paikneb Suurbritannia esimene avamere tuulepark North Hoyle.

Liverpooli lahes on keelatud kala püüda.

Tuntud laevavrakid Liverpooli lahes
-----------------------------------

* SS City of Brussels
* Ellan Vannin
* PS Lelia
* Ocean Monarch
* Resurgam
* HMS Thetis (N25)

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* School of Ocean Sciences Bangor
* Diving Liverpool Bay
* Real-time map of shipping in the bay


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  |  ***See mereteemaline kirjutis vajab toimetamist.*** |  |
Peahoone
Park
**Eivere mõis** (saksa keeles *Eyefer*) oli rüütlimõis Anna kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna territooriumile Järva maakonnas.

Ajalugu
-------

Eivere mõisat on esmamainitud 1552. aastal, mil see kuulus Zoegedele. 1621. aastal sai mõisa omanikuks Pärnu kreisiülem ooberst Richard Rosencrantz. Rosencrantzidele kuulus mõis 1726. aastani. 1776. aastal omandasid mõisa Pilar von Pilchaud. 1836–1919 kuulus mõis Stackelbergidele.

Mõisakompleks
-------------

Osa mõisa peahoone müüridest pärineb 18. sajandist, kuid on võimalik, et leidub ka 17. sajandist pärit müüriosi. 19. sajandil hoonet laiendati ja uuendati. Eivere mõisahoone sai praeguse väliskuju 1912. aastal lõppenud ehitustööde käigus.

1942. aastal viidi senise Imastu sõjainvaliidide kodu hoolealused invaliidid üle Paide lähedal asuvasse Eivere mõisa.

Kuni 2000. aastani asus endises härrastemajas lastekodu ja vanurite hooldekodu. 1999. aastal liideti Eivere Hooldekodu Koeru Hooldekoduga. 2003. aastal läks mõisahoone erakätesse ja seal alustati restaureerimistöid, mille eesmärgiks on taastada mõis sellisena, nagu see oli 20. sajandi alguses. Praegu asub härrastemajas hotell.

Mõni kõrvalhoone on säilinud, mõnest on alles varemed.

Välislingid
-----------

* Eivere mõis Eesti Mõisaportaalis
* Eivere hotelli koduleht


Anna kihelkond

**Kirik**: Anna  

**Mõisad**: Anna kirikumõis | Eivere mõis | Korba mõis | Ojataguse mõis | Pikaküla mõis | Puiatu mõis | Purdi mõis



1. ↑  Imastusse laste puhkekodu. Järva Teataja (1926-1944), nr. 53, 9 mai 1942
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kultuuripäevadest; ettevõtte kohta vaata artiklit ESTO (ettevõte)* |

---

I ESTO päevad Torontos. Rongkäik Queen's pargist väljudes
**ESTO** ehk **ülemaailmsed eesti kultuuripäevad** on väliseestlaste algatatud ülemaailmne eestlaste kogunemine, mis toimub iga nelja aasta tagant. Nädala jooksul toimuvad mitmesugused eesti kultuuriga seotud sündmused, väliseesti organisatsioonide kokkutulekud ja õhtuti omavahelisteks kohtumisteks Salakõrts. Traditsiooniliselt on ESTO kavas laulu- ja tantsupidu, rahvuskongress ning jumalateenistus.

ESTO-del on läbi aegade olnud täita ka poliitiline roll – selliste kogunemiste kaudu sai maailm sõnumeid okupeeritud Eesti kohta. Alates 1988. aastal Austraalias Melbourne'is toimunud kultuuripäevadest on ESTO-l osalenud ka Eesti esinejad. Melbourne'is toimunud V ESTO-l käisid näiteks Lennart Meri, Mart Laar, RAMi poistekoor ja Ivo Linna.

Esimesed ülemaailmsed eesti kultuuripäevad toimusid 1972. aastal Torontos. ESTO nime sai festival mõni aasta hiljem, nagu ka ESTO lipu, mis alates 1996. aastast on hoiul Eesti Rahva Muuseumis. XII ülemaailmsed eesti kultuuripäevad ehk ESTO 2019 toimusid 27. juunist 3. juulini esimest korda järjest kahes riigis – Eestis ja Soomes – ning kolmes linnas – Helsingis, Tartus ja Tallinnas.

ESTO-d
------

* I ESTO (Torontos 1972)
* II ESTO (Baltimore'is 1976)
* III ESTO (Stockholmis 1980)
* IV ESTO (Torontos 1984)
* V ESTO (Melbourne'is 1988)
* VI ESTO (New Yorgis 1992)
* VII ESTO (Stockholmis ja Tallinnas 1996)
* VIII ESTO (Torontos 2000)
* IX ESTO (Riias 2004)
* X ESTO (Münsteris 2009)
* XI ESTO (San Franciscos 2013)
* XII ESTO (Helsingis, Tartus ja Tallinnas 2019)

Viited
------

Välislingid
-----------

* ESTO 2019
* ESTO 2013
* Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu teatab: Viimane ESTO toimub aastal 2019 Helsingis ja Tallinnas
* Rein Sikk: "Viimane ESTO toimub kahe aasta pärast Vaikse ookeani kaldal" Eesti Päevaleht, 29. september 2011
* Ülemaailmsed Eesti Päevad ja ESTO-92 järelkaja
Pohronský Inoveci asukoht Slovakkias (tähistatud halliga)
Starohutský juga
**Pohronský Inovec** (ungari keeles *Garammenti-Inóc*) on vulkaanilise päritoluga mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Varem arvati see Vtáčniku osaks, aga tänapäeval peetakse seda eraldi maastikurajooniks.

Mäestiku moodustavad andesiit ja rüoliit. Kõrgeim tipp on Veľký Inovec (900,6 m). Mäestiku põhjapoolsem osa Veľká Lehota küla ümbruses on tasasem.

Mäestikku katavad valdavalt lehtmetsad, valitsevaks puuliigiks on harilik tamm. Vaatamisväärsusteks on XIV sajandil rajatud Živáni vahitorni varemed, Starohutský juga ja nn Andesiidimeri – 1,4 hektari suurune laavaväli, mis jääb administratiivselt Malá Lehota küla piiridesse.

Asend
-----

Pohronský Inovec piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:

* kirdes Vtáčniku,
* loodes Tribeči,
* kagus Štiavnica mäestiku ja
* edelas Doonau küngastikuga.

Viited
------

1. ↑  "Karpaty.net". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2008. Vaadatud 3. veebruaril 2018.

Välislingid
-----------

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pohronský Inovec** |
**Heljut Kapral** (19. juuni 1923 Tallinn – 30. jaanuar 2021 Elva) oli eesti arst, pulmonoloog.

Heljut Kapral lõpetas mais 1940 Riikliku Inglise Kolledži Progümnaasiumi ja õppis ka Tallinna Konservatooriumis, mängis flööti Saksa sõjaväe orkestris ning astus 1944. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta NSV Liidu võimude poolt arreteeriti 5. juunil 1945. Ta oli poliitvangina 9 aastat Arhangelski ja Norilski sunnitöölaagrites. 

Kodumaale naasnult sooritas ta 1956. aastal Võrus keskkooli lõpueksamid (tema varasemaid diplomeid enam ei loetud) ning lõpetas 1962. aastal TRÜ arstiteaduskonna *cum laude*. Hiljem kaitses meditsiinikandidaadi väitekirja krooniliste kopsuhaiguste teemal. 

Ta töötas 9 aastat Tapa haiglas, 13 aastat Tallinna Raudtee haiglas ja 19 aastat Tallinna Meremeeste haiglas peaarsti asetäitjana. Hiljem töötas ta veel aastaid Tallinna linnavalitsuses ning oli seejärel vabatahtlikuna abiks Tallinna diakooniahaiglas. 

Heljut Kapral oli Eesti Laboriarstide Teadusliku Seltsi esimees ja Üleliidulise Laboriarstide Teadusliku Seltsi juhatuse liige. Kui 1991. aastal asutati Eesti Kristlike Arstide Ühing, oli ta selle esimene esimees.

Tunnustus
---------

* 2007 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Heljut ristiti 22. juulil 1923 Tallinna Kaarli kirikus, leeriõnnistuse sai 13. oktoobril 1940 Tallinna Peeteli kirikus. Ta laulatati 26. jaanuaril 1957 Tallinna Oleviste kirikus. Ta osales vennastekoguduse töös ja viimastel aastatel EELK Tartu Pauluse koguduses, kuid oli surmani Tallinna Jaani koguduse liige. Seal laulis ta meeskooris ja kuulus koguduse nõukogusse. 

Tema matus toimus 6. veebruaril 2021 Tallinna Jaani kirikus. 

Tema abikaasa Vaike Kapral (sündinud Tamberg, eestistatuna Tammeste, 1924–2002) oli samuti arst. Nende kolm tütart on kõik muusikud. Tütar Tiina Luhamets on viiuldaja haridusega organist, koorijuht ja muusikapedagoog. Tema väimees Joel Luhamets ja tütrepoeg Kristjan Luhamets on eesti vaimulikud.

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1889

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Toimetaja Anu Kell. Tallinn 2000. Lk 689
* Ene Ora. Dr Heljut Kapral 90. Eesti Arst, juuni 2013 (92(6):358)
* Rita Puidet. Rikka mehe õnn. Eesti Kirik, 24. veebruar 2016
* Hille Karm. Vennastekogudus: siiras osadus omavahel ja Jumalaga. Eesti Kirik, 19. oktoober 2016

Välislingid
-----------

* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Maarja-Magdaleena kihelkonna mõisast; Käina kihelkonna mõisa kohta vaata artiklit Jõe mõis (Käina).* |

---

**Jõe mõis** (saksa keeles *Jaegel*) oli rüütlimõis Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisasüda Jõgeva maakonda. 

Jõe karjamõis oli Mäkaste (saksa *Mekkast*).

Ajalugu
-------

Jõe mõisa on esmamainitud 16. sajandi keskel. 1595. aastal sai Johann von Wrangell selle lääniks Poola kuningalt Sigismund III-lt. Abielu kaudu läks mõis rittmeister Georg von Stackelbergi kätte, kellele kuulus ka Kambja mõis. 1627. aastal kinnitas mõisa kuuluvust Rootsi kuningas Gustav II Adolf. 

1711. aastal[*viide?*] sai Jõe mõisa omanikuks Holsteini kaardiväe kindralmajor Otto Magnus von Stackelberg, kes Venemaa keiser Peeter III soosikuna tõusis hiljem Eestimaa rüütelkonna juhiks (1747–1753). 1787. aastast, mil mõisa omandas Magnus Johann von Bock, kuulus Jõe samadele omanikele kui Saare ja Kudina mõis.

Mõisaansambel
-------------

Mõisa härrastemaja on hävinud..

Viited
------

1. 1 2 3  Alo Särg "Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud" Tallinn: Argo, 2012, lk 17.

Kirjandus
---------

* Särg, Alo. *Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud*. Tallinn: Argo, 2012.
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 277 .


Maarja-Magdaleena kihelkond

**Kirik**: Maarja-Magdaleena  

**Pastoraat**: Maarja-Magdaleena kirikumõis  

**Peamõisad**: Jõe mõis | Kaiavere mõis | Kudina mõis | Saare mõis | Vara mõis  

**Kõrvalmõisad**: Alajõe mõis | Kaarli mõis | Kuusiku mõis | Vanamõisa mõis | Ätte mõis  

**Karjamõisad**: Kadrina mõis | Kose mõis | Lilu mõis | Mäkaste mõis | Nigula mõis | Pataste mõis | Rahivere mõis | Toolamaa mõis
Klassikalises loogikas on **disjunktiivne süllogism** (ajalooliselt tuntud kui ***modus tollendo ponens*** ehk ***MTP***, ladina keeles "mood, mis kinnitab läbi eituse") kehtiv arutlusvorm ja süllogism, mille üks eeldustest on disjunktiivne otsustus.

Näiteks:

1. Ma valin supi või ma valin salati.
2. Ma ei vali suppi.
3. Seega ma valin salati.

Lauseloogika
------------

Lauseloogikas on disjunktiivne süllogism või *disjunktiivne eliminatsioon* kehtiv tuletusreegel. Kui on teada, et vähemalt üks kahest väitest on tõene ning esimene neist ei ole tõene, võime tuletada, et teine peab olema tõene. Vastavalt, kui *P* on tõene või *Q* on tõene, ning *P* on väär, siis *Q* on tõene. Nimetus "disjunktiivne süllogism" tuleneb sellest, et see on süllogism, kolme sammuga arutluskäik, ning see kasutab disjunktsiooni (mis tahes "või" väidet). Näiteks on "P või Q" disjunktsioon, kus P ja Q on selle väite *disjunktid*. Reegel lubab elimineerida disjunktsiooni loogilisest tõestusest. On reegel, et

{\displaystyle {\frac {P\lor Q,\neg P}{\therefore Q}}}
mis ütleb, et millal iganes "{\displaystyle P\lor Q}" ja "{\displaystyle \neg P}" ilmuvad tõestuse ridadel, võib "{\displaystyle Q}" asetada mõnele järgnevale reale.

Viited
------

1. ↑  Lemmon, Edward John. 2001. *Beginning Logic*. Taylor and Francis/CRC Press, p. 61.
2. ↑  Stone, Jon R. (1996). *Latin for the Illiterati: Exorcizing the Ghosts of a Dead Language*. London: Routledge. Lk 60. ISBN 0-415-91775-1.
3. ↑  Hurley, Patrick (1991). *A Concise Introduction to Logic 4th edition*. Wadsworth Publishing. Lk-d 320–1. ISBN 9780534145156.
4. ↑  Copi, Irving M.; Cohen, Carl (2005). *Introduction to Logic*. Prentice Hall. Lk 362.
5. ↑  Meos, Indrek. "Loogika konspekt" (PDF). *filosoofia.indrekmeos.xyz*. Vaadatud 15. detsembril 2023.
6. ↑  Sanford, David Hawley. 2003. *If P, Then Q: Conditionals and the Foundations of Reasoning*. London, UK: Routledge: 39
**Kurge mõis** (saksa keeles *Kurküll*) oli Lehtse mõisa kõrvalmõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb mõisasüda Läste külla Tapa valda Lääne-Viru maakonda.

Omanikud
--------

Kurge mõis rajati 18. sajandil, kuuludes 1706. aastal Hanz von Saltzale. 1739. aastal läks mõis edasi Karl Gustav von Wrangellile (surn. 1757). 1750. aastal sai omanikuks Christine Charlotte von Frisell. 1782. aastal sai mõisaomanikuks C.C. von Friselli poeg Christian David von Frisell (surn. 1799). Viimase vennatütar Charlotte Dorothea von Frisell (surn. 1813) abiellus 1811. aastal Alexander von Hoyningen-Huenega (surn. 1819) Lehtse mõisast ning sai ka Kurge mõisa omanikuks. 1840. aastal oli mõis veel iseseisev rüütlimõis, 1850 juba kuulus Lehtse mõisa alla. Kurge mõisa viimane omanik oli Friedrich Georg Alexander von Hoyningen Huene (surn. 1921)

Mõisahooned
-----------

Kurge mõisa peahoone on tunduvalt ümber ehitatud, võib pärineda 19. sajandi lõpust. Säilinud kõrvalhooned seisavad tühjalt. 
Esialgne mõisahoone ei ole säilinud, see on tundmatuseni umber ehitatud elumaja.

1887. aastal valminud Kurge piiritusevabrik oli toona Järvamaa suurim, piiritusevabrikul oli telefoniühendus Lehtse mõisaga. 1914. aastal töötas Kurge piiritusevabrikus 27 töölist, 1920. aastal taastati piiritusetehase töö ning viinavabrik töötas 1979. aastani.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 23.01.2016)

Välislingid
-----------

* Kurge mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Kurge mõis, www.tapamuuseum.ee

Ambla kirik
Ambla kihelkond

**Kirik**: Ambla  

**Mõisad**: Aru mõis | Jootme mõis | Jäneda mõis | Järvajõe mõis | Kaarli mõis  | Kalle mõis | Karkuse mõis | Koigi mõis | Kukevere mõis | Kurge mõis | Kuru mõis | Käravete mõis | Lehtmetsa mõis | Lehtse mõis | Linnape mõis | Moe mõis | Nõmmküla mõis | Pruuna mõis | Prümli mõis | Põriki mõis | Raka mõis | Roosna mõis | Rägavere mõis | Räsna mõis | Saiakopli mõis | Tamsalu mõis | Tapa mõis | Trilli mõis | Uudeküla mõis
Ansambel Vägilased koos külalistega esinemas Viljandi pärimusmuusika festivalil 2023. aastal festivali 30. aastapäeva puhul

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Eesti ansamblist; maali kohta vaata Vägilased (maal).* |

---

**Vägilased** oli aastatel 2000–2011 tegutsenud ansambel. Ansambel alustas tegevust Viljandi Kultuuriakadeemia kursuseansamblina ja andis oma viimase kontserdi Viljandi pärimusmuusika festivalil. Enamiku Vägilaste repertuaarist moodustasid kaasajastatud regilaulud, laulumängud ja tantsulood.

Koosseis
--------

* Meelika Hainsoo – viiul, laul
* Cätlin Jaago – torupill, flööt, viled, parmupill, laul
* Jan Viileberg – kitarr
* Tiit Kikas – elektriviiul
* Marti Tärn – basskitarr
* Reigo Ahven – löökpillid

Diskograafia
------------

### Albumid

* "Väga ilusad" (2004)
* "Ema õpetus" (2006)
* "Kes aias" (2010)

### Kogumikud

* "Vägilased" - sisaldab kõiki kolme albumit. (2012)

Viited
------

1. ↑  Vägilased annavad Viljandi folgil viimase kontserdi, Kroonika, 09.06.2011
2. ↑  Folgilegend Vägilased üllitas kogumikplaadi

Välislingid
-----------

Vägilaste albumi "Kes aias" tutvustus Klassikaraadio saates "Folgialbum".
**Henno Rajandi** (kuni 14. märtsini 1935 **Henno-Joonatan Rosenstrauch**; 19. oktoober 1928 Tallinn – 1. märts 1998 Haapsalu) oli eesti keeleteadlane ja tõlkija.

Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 7. Keskkooli ning 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli prantsuse filoloogia alal. 1969. aastal kaitses ta filoloogiakandidaadi kraadi tööga "Eesti impersonaali ja passiivi süntaks". Ka tema teised uurimistööd on eesti keele grammatika alalt ("Some verb government rules for Estonian", 1965; "Some general properties of the Estonian negation system", 1967).

Rajandi on töötanud eri kirjastustes toimetajana, 1962–1970 ja 1975–1988 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis teadustöötajana, alates 1990. aastast Eesti Instituudis.

Rajandi tõlkis peamiselt prantsuse keelest (näiteks Anatole France'i, Albert Camus', Simone de Beauvoir', Gustave Flauberti, Émile Zola, Guy de Maupassanti, François Mauriaci, Alexandre Dumas', Maurice Druoni teoseid), kuid ka inglise keelest (näiteks Winston S. Churchilli, Robert Merle'i, Raymond Hulli, Laurence J. Peteri, John Fowlesi, Jim Hankinsoni, Henry Kissingeri, John Miltoni, Angus Wilsoni, Bel Kaufmani, C. Northcote Parkinsoni, William Goldingu, Jane Austeni, John Fowlesi, Aldous Huxley, Henry Jamesi, David Herbert Lawrence'i, Thornton Wilderi teoseid).

Teosed
------

* "Tõlkija teekond". Koostanud Marek Tamm, sari "Eesti mõttelugu", nr 48, Ilmamaa, Tartu 2002, 222 lk, eessõnad Joel Sang ja Marek Tamm, lisana saatesõnad: Ott Ojamaa, Lembe Hiedel ning Mati Erelt ja Enn Soosaar; sisaldab Henno Rajandi kirjutisi (peamiselt ta enda tõlgete saatesõnad) järgmiste autorite kohta: Alexis de Tocqueville, Émile Zola, Guy de Maupassant, François Mauriac, Albert Camus, John Milton, John Stuart Mill, Jane Austen, Henry James, David Herbert Lawrence, Emily Jane Brontë, Winston Churchill, Robert Escarpit, Ott Ojamaa, Enn Soosaar, lisaks veel filoloogilisi artikleid ja kõnelus Joel Sangaga; ISBN 998577051X

Tunnustus
---------

* 1986 – Juhan Smuuli nimeline kirjanduse aastapreemia (G. Flauberti "Madame Bovary", D. H. Lawrence'i "Pojad ja armastajad" ja J. Austeni "Uhkus ja eelarvamus" tõlked eesti keelde)
* 1998 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali nõukogu on asutanud Henno Rajandi nimelise tõlkijastipendiumi.

Isiklikku
---------

Tema isa oli filoloog ja nimeuurija Edgar-Adolf Rajandi.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 403.
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3134

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Henno Rajandi** |

* Henno Rajandi (19. X 1928 – 1. III 1998), Eesti Päevaleht, 4. märts 1998
* In memoriam, Õhtuleht, 4. märts 1998
Ashley Barnes 2011. aastal Brighton & Hove Albioni särgis
**Ashley Luke Barnes** (sündinud 30. oktoobril 1989 Bathis) on Inglismaa jalgpallur. Ta mängib ründajana Inglismaa esiliigaklubis Norwich City.

Ta alustas klubikarjääri Paulton Roversis. 2007. aastal sõlmis ta oma esimese profilepingu, liitudes Inglismaa esiliigaklubiga Plymouth Argyle. Lisaks Plymouth Argyle'i meeskonnas mängimisele oli ta järgmiste hooaegade jooksul laenul mitmes Inglismaa madalama liiga klubis. 2010. aasta juulis sõlmis ta lepingu kolmanda liiga klubiga Brighton & Hove Albion. Hooajal 2010–11 lõi ta liigas 17 väravat. Brighton & Hove Albion sai liigas esikoha ja tõusis esiliigasse.

2014. aasta jaanuaris liitus Barnes Burnleyga, mis mängis toona Inglismaal esiliigas. Järgmiseks hooajaks tõusis Burnley Inglismaa kõrgliigasse. Esimese värava lõi ta Premier League'is 8. novembril 2014 mängus Hull City vastu, tuues Burnleyle selle hooaja esimese võidu. Lisaks hooajale 2014/15 mängis Barnes Burnleyga Inglismaa kõrgliigas veel ka aastatel 2016–2022. Individuaalselt oli Barnesi edukaim hooaeg Burnleys 2018/19, mil ta lõi Inglismaa kõrgliigas 12 väravat.

2023. aasta mais sõlmis Barnes lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Norwich City.

Tema isapoole vanaema on Austria päritolu. 2008. aastal pidas ta ühe mängu Austria kuni 20-aastaste koondises, kuid Austria jalgpallikoondises ta mängida ei saanud, kuna talle ei antud Austria kodakondsust.

Viited
------

1. ↑  "Burnley sign Barnes from Brighton". BBC Sport. 10.1.2014. Vaadatud 27.1.2019
2. ↑  "Norwich sign Burnley forward Barnes". *BBC Sport* (Briti inglise). 17. mai 2023. Vaadatud 18. mail 2023.
3. ↑  "Innenministerium legt sich fest: Barnes wird kein Österreicher". *Tiroler Tageszeitung Online*. 27. veebruar 2019.

Välislingid
-----------

 Ashley Barnes – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Burnley F.C. kodulehel
Joel Robles (2014)
**Joel Robles Blázquez** (sündinud 17. juunil 1990 Leganéses) on Hispaania jalgpallur, kes mängib väravavahina Saudi Araabia esiliigaklubis Al Qadsiah.

Ta alustas klubikarjääri Madridi Atléticos, millega liitus 2007. aastal. Aastatel 2007–2010 mängis ta põhiliset Madridi Atlético reservmeeskonnas ja teises reservmeeskonnas. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi 8. mail 2010 Sporting de Gijóni vastu. Järgneva kahe hooaja jooksul sai ta Madridi Atlético põhimeeskonnas väljakule vaid paaril korral. Hooaja 2011–12 teises pooles mängis ta laenul Hispaania kõrgliigaklubis Rayo Vallecano ja hooaja 2012–13 teises pooles Inglismaa kõrgliigaklubis Wigan Athletic. 2013. aasta mais võitis ta Wigan Athleticuga Inglismaa karika, kuuludes karikafinaalis Manchester City vastu Wigan Athleticu algkoosseisu.

2013. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Everton.

2018. aasta juulis naasis Robles Hispaania kõrgliigasse, sõlmides nelja-aastase lepingu Real Betisega.

2022. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Leeds United. Leeds Unitedis sai ta hooaja 2022/23 jooksul kirja kuus mängu.

2023. aasta juulis sõlmis ta lepingu Al Qadsiahiga.

2013. aastal tuli ta Hispaania kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.

Saavutused
----------

Madridi Atlético
* UEFA Euroopa Liiga: 2009–10
* UEFA Superkarikas: 2010
* Copa del Rey: Teine koht 2009–10

Wigan Athletic
* FA Cup: 2012–13

Viited
------

1. ↑  Robles joins Leeds

Välislingid
-----------

 Joel Robles – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Roque Luis Santa Cruz Cantero** (sündinud 16. augustil 1981 Asunciónis) on Paraguay jalgpallur, kes mängib ründajana Paraguay kõrgliiga klubis Club Olimpia.

Santa Cruz alustas Club Olimpias klubikarjääri ja pääses põhimeeskonda 1997. aastal, kui oli 15-aastane. 1999. aastal suundus ta Saksamaa kõrgliiga klubisse Müncheni Bayern, kus lõi esimesel hooajal 28 mängus viis väravat. Ta oli vigastuse tõttu sunnitud mitmel korral mängimisest eemal olema ega pääsenud pärast poole sageli väljakule. Ta tuli Bayerniga mitu korda Saksamaa meistriks ja võitis karika, lisaks võideti hooajal 2001–2001 Meistrite Liiga ja 2001. aastal Intercontinental Cup.

2007. aastal liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Blackburn Rovers. Esimesel hooajal lõi ta 19 väravat. 2009. aastal sõlmis ta neljaks aastaks lepingu teise Inglismaa klubiga Manchester City. Esimesel hooajal mängis ta 19 mängus ja lõi väravat. Järgmised hooajad veetis laenul Blackburn Roversis ning Hispaania klubides Betis ja Málaga. 2016. aastal suundus ta tagasi Club Olimpiasse.

Santa Cruz esindas Paraguayd noortekoondises 1999. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel neljas mängus, lüües kolm väravat. Tänu juunioride maailmameistrivõistlustel näidatud heale mängule kutsuti ta Paraguay täiskasvanute koondisse, kui ta oli veel 17-aastane. Debüüdi Paraguay jalgpallikoondises tegi ta 28. aprillil 1999 sõprusmängus Mehhikoga. Esimese värava lõi ta koondises sama aasta 17. juunil sõprusmängus Uruguayga. Ta esindas Paraguayd edukalt ka 1999. aasta Copa Américal, kus lõi kolm väravat. 1999. aastal valiti ta Paraguay aasta jalgpalluriks.

Santa Cruz on 32 väravaga Paraguay koondise kõigi aegade suurim väravakütt. Ta on esindanud Paraguayd koondvõistkonnas 2002. 2006. ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ning 1999. 2007. 2011. ja 2015. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Olimpia Asunción
* Paraguay Primera División: 1997, 1998, 1999, 2018 Apertura, 2018 Clausura, 2019 Apertura

Müncheni Bayern
* Bundesliga: 1999–2000, 2000–01, 2002–03, 2004–05, 2005–06
* DFB-Pokal: 1999–2000, 2002–03, 2004–05, 2005–06
* DFB-Ligapokal: 2000, 2004
* UEFA Meistrite Liiga: 2000–01
* Intercontinental Cup: 2001

Viited
------

1. ↑  "Santa Cruz seals Blackburn move". BBC Sport. 28. juuli 2007. Vaadatud 07.10.2015
2. ↑  "Santa Cruz seals City switch". Sky Sports. 22. juuni 2009. Vaadatud 07.10.2015
**Tegevjuht** ehk **tegevdirektor** (inglise keeles *chief executive officer*, lühend *CEO*) on asutuse või ettevõtte igapäevast tegevust juhtiv direktor. Tegevdirektor on samal ajal ka enamasti asutuse või ettevõtte **peadirektor**.[*viide?*]

Organisatsiooni tegevjuhi ülesanded määrab tavaliselt organisatsiooni juhatus, olenevalt ettevõtte õiguslikust struktuurist.

Tegevdirektorid võivad olla näiteks riiklikes, kommerts- ja mittekommertsorganisatsioonides või ettevõtetes, samuti rahvusvahelistes ettevõtetes või korporatsioonides.

Kohustused
----------

Tegevjuhi põhiülesanneteks on tähtsamate otsuste langetamine, ettevõtte ressursside haldamine ning juhatuse esimehega suhtlemine. Ülesanneteks võivad olla ka ajakirjandusega suhtlemine, ettevõtte igapäevaste toimingute korraldamine ning ettevõtte töötajate ja juhatuse juhtimine ning nende motiveerimine. Tegevjuht on isik, kes teeb olulisi otsuseid, mis hõlmavad ettevõtte kõiki valdkondi: igapäevased toimingud, turundus, arendus, rahandus, inimressursid jne. Ettevõtte tegevjuht ei pruugi olla ettevõtte omanik. Tegevjuht paneb paika ettevõtte strateegilised tegevussuunad ja määratleb turusektori. Lisaks vastutab ta firma majandustulemuste eest nagu käive, kasum ja kahjum. Tegevjuhi ametikohustused on suur- ja väikeettevõtetes erinevad. Suurettevõttes peab tegevjuht suhtlema ettevõtte nõukoguga, andma ülevaate ettevõtte strateegilisest plaanist. Lisaks peab ta suhtlema avalikkusega, looma kontakte ja suhtlema äripartneritega. Väikeettevõttes võib tegevjuhiks olla ettevõtte omanik ning sel juhul on ülesanded pigem tehnilisemad. Ta peab vastutama ettevõtte igapäevase toimimise eest, värbama töölised, määrama ülesanded, planeerima raha kasutust ja palju muud.

Viited
------

1. ↑  "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 09.10.2017)
2. ↑  Statistikaamet. "Kasutajatingimused".
3. ↑  Investopedia. "Chief Executive Officer - CEO". *Investopedia US, a Division of IAC*. Vaadatud 6. detsember 2017.
4. ↑  "Chief executive officer (CEO)". *BusinessDictionary.com*. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2020. Vaadatud 6. detsember 2017.
5. ↑  "Mida tähendavad inglisekeelsed ametinimetused CEO ja CFO?". *Sekretär.ee*. 3. veebruar 2009. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. jaanuar 2018.
6. ↑  "Ettevõtte tegevjuht". *CV Keskus*. 8. mai 2009. Vaadatud 6. detsember 2017.