recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keemia mõistest; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Radikaal (täpsustus)* |

---

**Radikaal** on keemias aatom, ioon või molekul, millel on üks või mitu paardumata valentselektroni. Radikaal on tavaliselt väga lühiealine intermediaat, sest ta reageerib kiiresti teiste radikaalide või molekulidega. Teisisõnu radikaalid on üldjuhul keemiliselt väga reaktiivsed. Näitena erandist olgu toodud biradikaal (kahe paardumata elektroniga molekul) dihapnik (O2). Selline Maa atmosfääri tavaline hapnikumolekul on oma põhiolekus stabiilne molekul. 

Paardumata elektron põhjustab selle, et kõik radikaalid on paramagnetilised. Paardumata elektroni magnetmoment, spinn muudab aine pisut magnetiliseks. Võrdluseks diamagnetilistel ainetel on kõik elektronkatte elektronid paardunud, kõikide elektronide magnetmomendid tasakaalustavad paarikaupa üksteist, nii et kokku on magnetmoment 0.

Soovitatav on radikaali selles tähenduses kasutada terminit "vaba radikaal".

Terminit "radikaal" on kasutatud ka teises tähenduses, nimelt tähistamaks aatomite rühma, mis keemilistes reaktsioonides ei muutu ja eraldi ei eksisteeri. Näiteks alküülrühmad, arüülrühmad jm.

Vaata ka
--------

* Vaba radikaal
**Hyvinkää tulistamine** oli 26. mail 2012 kella 01:53 ajal Hyvinkääl aset leidnud tulistamine, milles hukkus 2 ja vigastada sai 7.

Tulistamine
-----------

Kella 2 ajal öösel avas 18-aastane Hyvinkää elanik Eero Samuli Hiltunen Hyvinkää kesklinnas Uudenmaankatul madala ärihoone katuselt tule tänaval kõndinud inimeste pihta. Üks 18-aastane neiu sai kohe surma, sama vana noormees suri hiljem haiglas. Lisaks sai 7 inimest vigastada. Kõige raskemalt sai viga 23-aastane naispolitseinik, kes oli tulistamise ajal praktikal ja sai kuuli kõhtu kui oli politseiautost väljunud .

Politsei sõnul polnud alguses laske kuulda, sest kasutati summutit ja seetõttu, ei mõistnud inimesed, et tulistatakse. Kui tulistaja relva vahetas, millel summutit polnud, kuuldi ka laske ja väljakutse sai ka politsei. Uurijate arvates polnud Hiltunen kuritegu pikalt ette planeerinud.

Kahtlustatav
------------

Politsei arreteeris tulistamises kahtlustatava sama päeva hommikul. Tulistajaks osutus 18-aastane Eero Samuli Hiltunen, kellel polnud varasemaid rikkumisi. Relvaluba mehel polnud  ja relvad võttis ta vanemate relvakapist. Kuigi Soome seaduste kohaselt peab relvakapp olema lukustatud ja võtmed ka pereliikmetele kättesaamatus kohas, oli Hiltunen võtmed üles leidnud ja võttis kapist kolm relva, millest kasutas kahte .

Hiltunen võttis ülekuulamisel tulistamise omaks, aga ei öelnud, miks ta tulistama hakkas. Hyvinkää ringkonnakohus lubas mehe vahi alla võtta ja talle esitati kahtlustus kahes mõrvas ja seitsmes mõrvakatses .

Reaktsioone
-----------

President Sauli Niinistö, siseminister Päivi Räsänen ja rahandusminister Jutta Urpilainen avaldasid kaastunnet ohvrite perekondadele. 

Eesti riigipea Toomas Hendrik Ilves avaldas kaastunnet Soomele ja ohvrite perekondadele.  

Tragöödia tõttu jäeti kõik nädalavahetusele planeeritud Soome pesapalliliiga kohtumised ära.

Viited
------

1. ↑  Soomes sai tulistamises surma üks ja haavata kaheksa inimest
2. ↑  Soomes sai tulistamises surma üks ja haavata kaheksa inimest
3. ↑  Tulistamine Hyvinkääl nõudis teise inimelu
4. ↑  "Soome politseikõrgkooli rektor: mis seda ühiskonda vaevab?". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. mai 2012. Vaadatud 21. juulil 2012.
5. ↑  Siseminister Räsänen: politsei tegutses Hyvinkääl hästi
6. ↑  Politsei: Hyvinkää tulistamine polnud pikalt ette plaanitud
7. ↑  "Soome politsei võttis kinni Hyvinkää tulistamises kahtlustatava". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. mai 2012. Vaadatud 21. juulil 2012.
8. ↑  Hyvinkää tulistaja võttis süü omaks[*alaline kõdulink*]
9. ↑  Politsei: Hyvinkääl tulistanud mees võttis relvad vanemate relvakapist
10. ↑  "Hyvinkää tulistaja teadis, kus isa relvakapi võtmeid hoidis". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. mai 2012. Vaadatud 21. juulil 2012.
11. ↑  Hyvinkää tulistaja võttis teo omaks, motiivist ei räägi sõnagi
12. ↑  Kohus lubas Hyvinkääl tulistanud Eero Hiltuneni võtta vahi alla
13. ↑  President Ilves avaldas Soomele kaastunnet
14. ↑  Eesti riigipea avaldas Soomele kaastunnet[*alaline kõdulink*]
15. ↑  Soome tulistamises hukkus noor pesapallur[*alaline kõdulink*]
Rainer Küngas 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Rainer Küngas** (sündinud 21. oktoobril 1984) on eesti materjaliteadlane.

Teadustegevus
-------------

Küngas kaitses doktoriväitekirja teemal "Infiltreerimise meetodil valmistatud tahkeoksiidkütuseelementide katoodide võimsusomadusi ja ajalist stabiilsust mõjutavad tegurid" 2012. aastal USA Pennsylvania ülikoolis. Rainer Künka peamised uurimissuunad on kõrgtemperatuurne elektrolüüs, tahkeoksiidsed kütuseelemendid, liitium-ioonpatareides kasutatavad materjalid ja kesteriitstruktuuriga päikesepaneelide materjalid tahkeoksiidkütuseelementide teadus- ja arendustegevus

Ta on üks Eesti Noorte Teaduste Akadeemia asutajaliikmeid.

Üliõpilastööde auhinnad ja stipendiumid
---------------------------------------

2012 – Elektrokeemia ühingu tööstusliku elektrokeemia ja elektrokeemilise tehnika divisjoni üliõpilasauhind

2011 – SA Archimedes: doktorantide populaarteadusliku artikli konkurss - I koht

2009 – Rahvusvaheline Fulbrighti teadus- ja tehnoloogiapreemia doktorantuuri läbimiseks Ameerika Ühendriikides

2008 – Eesti Vabariigi Haridus ja Teadusministeeriumi üliõpilastööde konkurss, 3. preemia (magistritööde kategoorias)

2007 – Real-SOFC / Euroopa Komisjoni 6. raamprogramm: toetus kütuseelementide alase praktika läbiviimiseks ettevõttes Rolls-Royce Fuel Cell Systems Ltd

2006 – Eesti Vabariigi Haridus ja Teadusministeeriumi üliõpilastööde konkurss, diplom (bakalaureusetööde kategoorias)

Viited
------

1. 1 2 3  "Rainer Küngas CV". *ETIS*. Vaadatud 20.08.2021.
2. ↑  Lea Larin (10.05.2019). "Rohelise mõtteviisiga materjaliteadlane". *Sirp*. Vaadatud 20.08.2021.
3. ↑  "TEADUSELU | Rainer Küngas: teadlasena iduettevõttes". *Delfi*. 02.07.2020. Vaadatud 20.08.2021.
**Filosoofia ajalugu** on filosoofia ajalugu uuriv filosoofia haru.

Filosoofia kui kultuuriajalugu
------------------------------

Enamasti vaadeldakse filosoofia ajalugu kui kultuuriajaloo abstraktseimat vormi, milles peegelduvad ühiskonnas, inimeste hoiakutes ja mõttemallides toimunud muutused kõige teoreetilisemal kujul. Samas ei pruugi filosoofia ajalugu sugugi olla otseses vastavuses ühiskonna ajalooga, kuna enamasti on filosoofide mõtlemine progressiivselt "omast ajast ees" või nostalgiliselt "omast ajast maas", peaaegu alati on see aga kriitiline oma ajastu ning selle alustõdede suhtes.

Kas filosoofia ajaloos on areng?
--------------------------------

Omaette filosoofiline küsimus on see, kas filosoofia ajaloos on aastatuhandete jooksul toimunud areng ning kas mõtlemise arenemise suund on määratletav. Kuna filosoofilised küsimused on enamasti oma loomult lahendamatud, siis väidetakse, et filosoofia ajaloos pole mitte midagi uut ning iga uuendus filosoofias on ammu unustatud vana naasmine. Ometi on paljud filosoofid arvanud ning arvavad siiani, et on suutnud oma mõtlemisega viia filosoofia täiuseni ning on seega pannud filosoofia ajaloole punkti (nt Georg Wilhelm Friedrich Hegel), – või siis vähemalt lahendanud lõplikult mõne filosoofilise probleemi. Sellised arusaamad on enamasti ajapikku alusetuks tunnistatud, tihti ka nõnda arvanud filosoofide endi poolt.

Filosoofia algus Vana-Kreekas
-----------------------------

Filosoofia algab üleminekuga müüdiliselt mõtlemiselt loogilisele mõtlemisele. Pärimuslikkusel põhinevalt maailma seletamiselt minnakse järk-järgult üle ratsionaalsetele põhjendustele. Esimesteks filosoofideks peetakse natuurfilosoofe, kes otsisid maailma ühtset alget (näiteks Herakleitosel oli see tuli). Filosoofiks nimetas end esimesena Pythagoras.

Filosoofia ajaloo perioodid
---------------------------

* Antiikfilosoofia
	+ Eelsokraatiline filosoofia (varahelleni filosoofia)
	+ Klassikaline kreeka filosoofia (klassikaline helleni filosoofia)
	+ Hellenistlik filosoofia
	+ Hilise antiikaja filosoofia
* Keskaja filosoofia
	+ Patristika
	+ Skolastika
* Renessansifilosoofia
* Uusaja filosoofia
* 20. sajandi filosoofia

Vaata ka
--------

* Filosoofide loend
* Diogenes Laertios
* Seitse tarka
* Valgustusajastu
**Radikaaldemokraatia** (hispaania keeles *Democracia Radical*) oli Tšiilis aastatel 1969–1973 ja 1983–1990 tegutsenud paremtsentristlik erakond.

Erakonna asutasid Radikaalsest Parteist eraldunud antikommunistid, kes olid vastu partei otsusele toetada 1970. aasta presidendivalimistel Salvador Allendet (kes need valimised võitis), eelistades talle Jorge Alessandrit. Selle ideoloogiliseks eelkäijaks oli varem tegutsenud Radikaaldemokraatlik Partei.

1973. aastal sai erakond Tšiili parlamendi alamkoja valimisel 1,94% häältest ja kaks kohta, ülemkoja valimisel 2,18% häältest ja mitte ühtegi kohta. Erakond pooldas samal aastal Augusto Pinocheti juhtimisel läbi viidud riigipööret, mille käigus saadeti parlament laiali ja peatati kõigi erakondade tegevus.

1983. aastal sai erakond loa tegevuse jätkamiseks.

1988. aastal toimunud rahvahääletusel, millega küsiti Pinochetile mandaati riigijuhina jätkamiseks, toetas erakond jah-kampaaniat, mis kaotas.

1989. aasta presidendivalimistel toetas erakond senist rahandusministrit Hernán Büchi, kes jäi alla opositsiooni kandidaadile. Samal ajal toimunud parlamendivalimistel kogus erakond loosungi all "Tsentristlik erakond juurtega ajaloos, teenimas Tšiili tulevikku" ainult 0,42% häältest.

1990. aastal ühines erakond veel mitme Pinocheti režiimi toetanud väikese erakonnaga, kuid juba järgmisel aastal läks nende loodud ühenderakond lõplikult laiali.
"**Hägused lood**" (ingl. *Milhouse of Sand and Fog*) on joonissarja "Simpsonid" 17. hooaja kolmas jagu. See oli esimest korda ekraanil 25. septembril 2005.

Sündmustik
----------

Simpsonite pere on kirikus. Pastor Lovejoy jutluse ajal hakkab Maggie ennast lauluraamatuga kratsima. Kui ta arsti juurde viiakse, selgub, et Maggie'l on tuulerõuged. Kodus pannakse Maggie'le kindad kätte, et ta ennast sügada ei saaks. Kuid Maggie sügab ennast ikkagi - ananassiga, juusturiiviga ja kaisukaru sees oleva oraga. Siis korraldab Homer Nedi soovitusel rõugepeo, kuhu lapsed kokku tulevad.

Peole tulevad ka Milhouse'i vanemad ja viimasele ei meeldinud, et nende pere jälle koos on. Nad otsustavad Bartiga Milhouse'i vanemad jälle lahku ajada. Milhouse valetab isale, et ema ütles, et isa haiseb ja ajab südame pahaks. Siis ütleb Milhouse emale, et isa andis talle õlut juua, kuid ema saab aru, et Milhouse valetab. Kui nad Bartiga ühte "O.C." osa vaatavad, tuleb neile hea idee - nad viivad ühe Marge'i rinnahoidja Milhouse'i isa voodisse. Nii ajavad nad hoopis Homeri ja Marge'i tülli. Bart ja Milhouse lähevad ohtlikule kaljule, mille lähedal Homer ja Marge kohtuvad. Samal ajal kui Bart püüab nende tähelepanu, peab Milhouse Barti-sarnase nuku vette lükkama, kuid ta näeb valesti ja lükkab hoopis Barti vette. Homer üritab Barti päästa, kuid nad mõlemad satuvad joale lähemale. Marge päästab Homeri ja Barti, aga Milhouse ei tea seda ja hüppab kaljult alla, teatades, et ta ei taha elada maailmas ilma Bartita. Marge küsib, et kas ta oskab ujuda, mispeale Bart küsis talt tema enda arvamust.

Välislingid
-----------

* Hägused lood andmekogus IMDb (inglise)
Stuudio Baselis
SRG SSR **Radio Swiss Pop** on ööpäev läbi muusikat edastav mitmekeelne Šveitsi raadiojaam. 2012. aasta augusti alguse seisuga oli jaama arhiivis 369 136 CD-d 3 452 461 looga (klassika, džäss, rokk).

Eestis ja Euroopas on Radio Swiss Pop kuulatav näiteks FTA-vastuvõtjaga (satelliidi EUTELSAT HOT BIRD 13B vahendusel), samuti internetis (näiteks rakendustega Flash Player, Winamp, RealPlayer, Windows Media Player, iTunes) ning opsüsteemiga Android seadmete ja iPhone/iPod/iPad-seadmetega.

Häälestus
---------

|  |
| --- |
| **Radio Swiss Popi parameetrid** |
| Satelliit | EUTELSAT HOT BIRD 13B |
| Standard | DVB-S (MPEG-2) |
| Orbitaalasend | 13° idas |
| Transponder | 85 |
| Transponderi ID | 8500 |
| Polarisatsioon | horisontaalne |
| Sagedus | 12,39878 GHz |
| Teenuse nimetus | SRG-Swiss Pop |
| Teenuse ID | 935 |
| Audio PID / PCR | 225 / 225 |
| Modulatsioonikiirus | 27 500 |
| FEC | 3/4 |
| Kanali töörežiim | stereo |

Vaata ka
--------

* SRG SSR
* Radio Swiss Classic
* Radio Swiss Jazz

Välislingid
-----------

* Radio Swiss Popi koduleht (saksa, prantsuse, inglise ja itaalia keeles)
Toblachi vapp
Toblachi valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
Krampus Toblachis
**Toblach** (itaalia: *Dobbiaco*) on vald *(comune)*/*(Gemeinde)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes Pusteri orus umbes 70 km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3283 inimest.

Geograafia
----------

Valla pindala on 126,6 km², vald see asub keskmiselt 1256 meetri kõrgusel merepinnast.

Toblach külgneb järgmiste valdadega: Gsies, Innichen, Niederdorf, Prags, Auronzo di Cadore, Cortina d'Ampezzo ja Innervillgraten (Austrias).

Naabruse tuntumad mäetipud on Tre Cime di Lavaredo/Drei Zinnen. Ka Drava/Drau voolab naabermägedest; veel üks jõgi vallas on Rienz.

### Frazioni

Toblachi vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) *Aufkirchen/Santa Maria* ja *Wahlen/San Silvestro*.

Kunstnikud
----------

Toblachi lähistel männimetsas väikeses puitmajakeses komponeeris Gustav Mahler 1908.–1910. aasta suvedel oma üheksanda sümfoonia, viimase, mille ta lõpetas, ja ka "Das Lied von der Erde", ning alustas ka tööd oma kümnenda sümfoonia kallal.

Kogukond
--------

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 84,10% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 15,58% itaalia keelt ja 0,32% ladiini keelt.

Välislingid
-----------

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
"Hárslevelű" viinamarjakobarad Ungaris
**"Hárslevelű"** (slovaki keeles **"Lipovina"**, rumeenia keeles **"Frunza de tei"**, saksa keeles **"Lindenblättriger"** ja prantsuse keeles **"Feuille de Tilleul"**; nimi tähendab kõigis keeltes pärnalehte) on Ungari ja Slovakkia valge viinamarjasort. Slovakkias registreeriti sort "Lipovina" nime all 1952. aastal. 

Peamiselt kasvatatakse seda Ungari Tokaj-hegyalja veinipiirkonnas ja Slovakkia Tokaj veinipiirkonnas tokaieri valmistamiseks, vähemal määral ka Somló veinipiirkonnas Ungaris, Rumeenias ja Lõuna-Aafrikas. Ukrainas on "Hárslevelű" (ukraina keeles Харшлевею) all umbes 20 hektarit Krimmis ja Karpaatides, kus sellest valmistatakse tokaisarnaseid veine.

"Hárslevelű" vajab sügavat toitainerikast pinnast, kasvab lopsakalt, ei ole kuigi külma- ega põuakindel ning on vastuvõtlik hallitusele. Marjakobarad on pikad, silindrikujulised ja keskmisest hõredamad, marjad ümarad ja keskmise suurusega.

"Hárslevelű" tüüpiliste maitsete hulgas on pärnamesi, aniis ja vürtsid. Slovaki variandid on vähem aromaatsed, tunda on rohkem mineraalseid toone.

Sünonüümid
----------

"Hárslevelű" on tuntud ka paljude muude nimede all: "Budai Goher", "Feuille de Tilleul", "Frunza de Tei", "Frunze de Tei", "Gars Levelyu", "Garsh Levelyu", "Garsleveliu", "Garsz Levelju", "Gorsh Levelyu", "Hachat Lovelin", "Harch Levelu", "Harchlevelu", "Hars Levelu", "Hars Levelü", "Hárs Levelű", "Hars Levelyu", "Harslevele", "Hárslevele", "Harst Leveliu", "Harzevelu", "Hosszúnyelű Fehér", "Kerekes", "Kereklevelű", "Lämmerschwanz", "Lämmerschwanz", "Weisser", "Lidenblättriger", "Lindenblätrige", "Lindenblättrige", "Lindenblättriger", "Lindenblütrige", "Lindener", "Lipolist", "Lipolist Biyali", "Lipovina", "Musztafer", "Nöthab", "Tarpai", "Tokai", "Tokay" ja "Vörös".

Viited
------

1. ↑  Harslevelue, Vitis International Variety Catalogue (vaadatud 24.11.2010)
Ultramariinviolett pigmendipulbrina
**Ultramariinviolett** on tehislik anorgaaniline värvipigment, värvuselt keskmise tumedusega sinaka kuni roosaka varjundiga lilla, võrreldav sireli- või lavendlilillaga.

Värvainete indeksis kannab ultramariinviolett tähiseid PV15 (Pigment Violet 15) ja 77007.

Saamine
-------

Ultramariinvioleti Na6Al6Si6O24S4saamiseks kuumutatakse ultramariinsinise Al6Na8O24S3Si6 ja 2,5–5% ammooniumkloriidi segu 200–250 °C juures õhu juuresolekul. Kaltsineerimisprotsess kestab neli päeva, kuni on saavutatud pigmendi lilla värvus. Protsessil naatrium reageerib, moodustades naatriumkloriidi, mis pestakse välja. See lilla pigment nagu ka ultramariinpunane leiutati Saksamaal 1875. aasta paiku.

Omadused
--------

Ultramariinviolett on stabiilne ja hea valguskindlusega pigment, kuid vähese värvijõu ja katvusega. Värvitoon mangaanvioletist heledam, segamisel võimaldab rohkem erinevaid värvusnüansse, eriti violettsinise gammas segades ultramariinvioletti ultramariiniga. Vees lahustumatu. Nõrkade hapete või väävliaurude toimel võib värvus tuhmuda. Ei sobi kasutamiseks freskos, lubivärvides ega tsemendi toonimiseks, kuid sobib sisetööde kaseiinvärvidesse. Kasutatakse koos mooniõliga õlivärvides, samuti akrüül- ja vesivärvides, ka värviandjana kosmeetikatoodetes ja seepides, seda peetakse piisavalt ohutuks, et kasutada ka silmade ümbruse nahal.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑  R. Winter. A Consumer's Dictionary of Cosmetic Ingredients, 7th Edition: Complete Information About the Harmful and Desirable Ingredients Found in Cosmetics and Cosmeceuticals. Potter/Ten Speed/Harmony/Rodale, 2009

Välislingid
-----------

* Ultramariinviolett kunsti- ja konserveerimismaterjalide andmebaasis CAMEO
* Ultramariinviolett keemiliste ühendite andmebaasis PubChem
* Ultramariinpigmentide tutvustus T. Seilnachti veebileksikonis (saksa keeles)
**Evengi autonoomne ringkond** (**Evengimaa**) oli Vene NFSV ja Venemaa Föderatsiooni haldusüksus, föderatsiooni subjekt Siberi föderaalringkonnas. Alates 1. jaanuarist 2007 on see reorganiseeritud Krasnojarski krai Evengi rajooniks.

Loodus
------

### Pinnamood

Ringkond asub Kesk-Siberi kiltmaal, põhjaosas asub Putorana mägismaa.
Tähtsamad jõed on Alam-Tunguska ja Podkamennaja Tunguska.

### Kliima

Kliima on mandriline. Jaanuari keskmine temperatuur on –26 kuni –36 °C, juulis +14 °C. Keskmine sademete hulk on 400 mm aastas.

Rahvastik
---------

### Etniline koosseis

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli ringkonna rahvaarv 17 697, kellest 10 958 (62%) olid venelased, 3802 (21,5%) evengid ehk tunguusid, 991 (5,6%) jakuudid, 550 (3,1%) ukrainlased ja 211 (1,2%) ketid. Rahvaarv väheneb peamiselt väljarände tõttu. 

### Asulad

Suuremad asulad on Tura alev (5700 elanikku), Baikiti (4000) ja Vanavara (3300) küla.

Haldusjaotus
------------

Ringkond on jaotatud kolmeks rajooniks: Baikiti rajoon (*Байкитский район*), Ilimpiiski rajoon (*Илимпийский район*) (keskus Tura) ja Tunguska-Tšunja rajoon (*Тунгусско-Чунский район*) (keskus Vanavara).

Ajalugu
-------

Ringkond moodustati 10. detsembril 1930 Evengi rahvusringkonnana.

30. juunil 1908 toimus seal Tunguusi katastroof.

17. aprillil 2005 toimunud rahvahääletuse tulemusena liideti Evengi AR 1. jaanuaril 2007 Krasnojarski kraiga, kus tema baasil moodustati Evengi rajoon.

Välislingid
-----------

* Evengimaa ametlik veebileht
**Eveline Adelheid von Maydell** (aastani 1914 **Frank**; 19. mai 1890 Teheran – 24. detsember 1962 Sintra, Portugal) oli Eestis tegutsenud saksa soost siluetikunstnik.

Eveline Adelheid von Frank sündis Teheranis Saksa saadiku arheoloog Hermann Franki peres. Tema lapsepõlv möödus Pärsias ja noorusaeg Eestis Pärnumaal. Aastatel 1900–1910 suvitas ta Pärnus ja ema sugulaste Brandtide juures Kaelase mõisas. 

Eveline von Maydelli kunstiõpingud algasid Riias G. von Roseni ja jätkusid Peterburis I. Bilbini juures ja lõppesid Düsseldorfi Akadeemias. Täiendas end arvatavasti 1912–1920 Breslaus.

Entomoloog Guido Nikolai von Maydell ja Eveline Frank abiellusid 1914. aastal Pärnus ja asusid elama Poola, 1922. aastal emigreerusid nad Ameerikasse. Eveline Maydell töötas New Yorgis Loodusmuuseumi kunstnikuna ja vabakunstnikuna. Pärast mehe surma 1934. aastal viibis Eveline von Maydell pikemat aega Eestis. 1940. aastal siirdus kunstnik Soome ja sealt edasi taas Ameerikasse, kinkides oma kodu sisustuse ja kunstiteosed Eesti Kunstimuuseumile. Tema teosed anti hiljem üle Eesti Ajalooarhiivile. 

1950. aastast elas Lissabonis. Eveline von Maydell suri 1962. aastal Portugalis.

Looming
-------

Eveline von Maydell on lõiganud suure hulga portreid riigimeestest, kirjanikest, kunstnikest jne. Väärtusliku osa tema loomingust moodustavad peened eluolustikulised pildid daamidest, lastest ja loomadest ajastuomases miljöös
paljude ažuursete detailidega.

Kirjandus
---------

* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1996, lk 303.
* Näitus "Eveline von Maydelli käärilõiked". Ajalooarhiiv, 2001.
Radiaan

**Radiaan** (tähis **rad**) on tasanurga mõõtühik SI-süsteemis. Raadiusepikkusele kaarele toetuv kesknurk on ühe radiaani suurune. Täisringis on {\displaystyle 2\pi } radiaani ehk 360 kraadi:

{\displaystyle 2\pi \,\mathrm {rad} =360^{\circ }.}
Vastavalt

{\displaystyle 1\,\mathrm {rad} ={\frac {360^{\circ }}{2\pi }}={\frac {180^{\circ }}{\pi }}\approx 57{,}29577951^{\circ }}
ehk

{\displaystyle 1^{\circ }={\frac {2\pi }{360}}\,\mathrm {rad} ={\frac {\pi }{180}}\,\mathrm {rad} \approx 0{,}017453293\,\mathrm {rad} .}
Radiaanid saab seega kraadideks ümber arvutada teguriga {\displaystyle {\frac {180^{\circ }}{\pi }}} ja kraadid radiaanideks teguriga {\displaystyle {\frac {\pi }{180^{\circ }}}.}

Näiteid:

* {\displaystyle \alpha ={\frac {3}{2}}\,\pi \,\mathrm {rad} ={\frac {3}{2}}\,\pi \cdot {\frac {180^{\circ }}{\pi }}={\frac {3}{2}}\cdot 180^{\circ }=270^{\circ }.}
* {\displaystyle \beta =45^{\circ }=45^{\circ }\cdot {\frac {\pi }{\displaystyle 180^{\circ }}}={\frac {\pi }{4}}={\frac {\pi }{4}}\,\mathrm {rad} .}

Vaata ka
--------

* nurk
* pöördenurk
* raadius
* sektor
* steradiaan

| * v
* r
SI-süsteem |
| --- |
| Põhiühikud | 
Amper  • Kandela  • Kelvin  • Kilogramm  • Meeter  • Mool  • Sekund |  |
| Tuletatud ühikud | 
Bekrell  • Celsiuse skaala  • Džaul  • Farad  • Grei  • Henri  • Herts  • Katal  • Kulon  • Luks  • Luumen  • Njuuton  • Oom  • Paskal  • Radiaan  • Siimens  • Siivert  • Steradiaan  • Tesla  • Vatt  • Veeber  • Volt |
**Ussiviinaks** ehk **rästikuviinaks** nimetatakse maitsestatud viina, mida kasutatakse rahvameditsiinis ja -veterinaarias nii sees- kui ka välispidise ravivahendina.

Ussiviina valmistamiseks püüti harilikult enne jüripäeva (23. aprilli) harilik rästik, kes aeti elusalt pudelisse ja kallati viinaga üle ning ilmselt kinnitati kiiremas korras pudelile ka kork.

Toiming pidi olema kiire ja asjatundlik, sest kui rästikul hammustada lasta, siis jäävat ka viina ilma ravitoimeta.

Mõnel pool topiti pudelisse üksnes rästiku pea.

Ussiviina säilitati kirjelduste kohaselt tulekoldeta hoones.

Tõenduspõhine meditsiin
-----------------------

Rästikuviina ravitoime kohta seni põhjalikud teaduslikud uuringud ilmselt puuduvad.

Hariliku rästiku mürk (ladina keeles *venenum Viperae berus*) on ravimpreparaadi Viprosal B peamine toimeaine.

Viited
------

1. ↑  VIPROSAL B Ravimiomaduste kokkuvõte[*alaline kõdulink*], Veebiversioon (vaadatud 11.04.2014)

Välislingid
-----------

* 1. Rahvameditsiin Eestis 19. sajandi II poolel ja 20. sajandil
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldbioloogia mõistest; limnoloogia mõiste kohta vaata artiklit Järve ontogenees.* |

---

Inimese embrüogenees
**Ontogenees** ehk **isendiareng** ehk **isendiarenemine** ehk **individuaalne areng** ehk **indiviidiareng** on üksiku organismi areng organismi tekkimisest (viljastunud munarakust või partenogeneesi korral viljastamata munarakust) kuni küpsuseni või teise kontseptsiooni järgi loomuliku surmani.

Ontogeneesi alusprotsessid on diferentseerumine ja morfogenees.

Ontogeneesi uurib arengubioloogia.

Ontogenees ja fülogenees
------------------------

*Lähemalt artiklis Ontogenees ja fülogenees*

Varem arvati, et organismi areng peegeldab täpselt liigi evolutsiooni (rekapitulatsiooniteooria). Kuigi see päris nii ei ole, on ontogeneesi ja fülogeneesi vahel palju seoseid, mida evolutsiooniteooria ka seletab.

Inimese ontogenees
------------------

*Lähemalt artiklis Inimese ontogenees*

Inimese ontogenees jaotub kaheks etapiks:

1) sünnieelseks ehk embrüonaalseks ehk üsasiseseks (prenataalseks) ja

2) sünnijärgseks ehk postembrüonaalseks ehk üsaväliseks (postnataalseks) arenguperioodiks.

Üsasiseseks nimetatakse arenguperioodi naise suguraku viljastamist (raseduse algus) kuni lapse sündimiseni. Üsaväline periood vältab sünnist surmani. Üsasisene periood vältab ema organismis ligikaudu 40 nädalat (10 lunaarkuud): esimesed päevad munajuhas, ülejäänud aja emakas. Sel perioodil arenevad ka nn provisoorsed elundid, mis on vajalikud loote arenemiseks.

Näide
-----

* Vikerforelli viljastamata munarakk. Munarakku katab kest ning Vitellini membraan.
* Koorumata vikerforell (kest eemaldatud).
* Koorunud vikerforell, mis on ühenduses rebukotiga. Eristatavad on silmad (kus võib näha reetinat ja läätse), lõpused ning suu. Arenevatest ajustruktuuridest on eristatavad peaaju, nägemissagar ja tagaaju.
* Noorloom.
* Suguküpsuse saavutanud täiskasvanud vikerforell.

Vaata ka
--------

* arengupsühholoogia
* fülogenees

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **ontogenees** |
Munad
Tringa glareola
**Mudatilder** (*Tringa glareola*) on kurvitslaste sugukonda tildri perekonda kuuluv lind.

Välimus
-------

Mudatilder kaalub 60–65 g. Tema tiib on 11½–13 cm pikk.

Tema selg on pruunikashall nii tumedamate kui heledamate tähnidega ja küljed on samuti tumedate tähnidega. Metstilder|Metstildrist]] on ta heledam ja ka tiivaalune on tal hele. Samuti saab neid eristada tumedate sabavöötide järgi, mis metstildril on laiad ja mudatildril kitsad. Metstildrile omast musta ja valge kontrasti mudatildril pole.

Levila
------

Mudatildri levila on põhjapoolsem kui metstildril. Ta elab laialt tundra lõunaosas, metsatundras ja metsas, kusjuures pesitsusala lõunapiir on umbes 53.–54. põhjalaiuskraadil. Eestis pesitseb ta hajusalt eeskätt rabades, sest just sellised kohad meenutavad rohkem tundrat.

Mudatildri pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 3000–4000 paarile.

Mudatilder talvitub Aafrikas Saharast lõuna pool, Lõuna-Aasias ja isegi Austraalias.

Osa mudatildreid ei pesitse suvel. Selliste hulka kuuluvad noorlinnud, kes pole veel suguküpsed, kuid ka vanalinnud jätavad mõne pesitsusaasta vahele. Sellised linnud ei rändagi sageli pesitsuspaika, vaid hulguvad märksa lõuna pool ringi, aga mõnikord jäävad kogu aastaks talvitumispaika.

Eluviis
-------

Mudatilder on vilgas lind. Joostes nõtkutab ta tagakeha nagu linavästrik. Eriti märgatav on see vahetult pärast maapinnale laskumist.

Pärast lõunamaalt pesitsuspaika saabumist on mudatildrid üsnagi märgatavad mängulennu tõttu. Selle ajal on peaaegu vahetpidamata kuulda tema valju meloodilist laulu, mis meenutab nõmmelõokese oma. Haudumise ajaks jäävad vanalinnud vaikseks, aga pärast on neid jälle kõikjal kuulda. Sel ajal eelistavad nad laulda põõsaste või puude otsas.

Mudatildri pesa asub alati maapinnal. Täiskurnas on 4 muna. Hauvad mõlemad vanemad, ent emane rohkem, kokku 22-23 päeva.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  "Loomade elu", 6. kd. lk. 215-216
2. ↑

Välislingid
-----------

* Mudatilder andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mudatilder** |
**Matti Juhani Saarnisto** (sündinud 11. veebruaril 1942) on soome geoloog.

Elulugu
-------

Ph.D. (1970, Helsingi Ülikool), väitekiri "The late Weichselian and Flandrian history of the Saimaa lake complex". Soome Teaduste Akadeemia liige (1995), Eesti Teaduste Akadeemia välisliige (2008). Aastast 1979 Helsingi Ülikooli dotsent, 1991–92 professor, aastast 1992 Soome Geoloogia Uurimiskeskuse kvaternaarigeoloogia osakonna juhataja, professor.

Teadustöö
---------

Uurimusi Läänemere geoloogia ehituse, Saima järvistu ja Põhjamaade jääaja ning holotseeni paleogeograafia olude kohta. Koordineerinud Soome ja Eesti geoloogide ühistööd ning uurinud Eesti järvesetteid. Eesti Geoloogia Seltsi välisliige.

Teoseid
-------

* Holocene emergence history and stratigraphy in the area north of the Gulf of Bothnia. Helsinki, 1981
* Glacial indicator tracing. Rotterdam, 1990
* Annualt laminated sediments date the drainage of the Ancylus Lake and early Holocene shoreline displacement in central Finland (kaasautor A. Heinsalu jt). // Quaternary International 130 (2005)

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EE 8, 290–291.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Johann Herman** (vene keeles *Герман Иоган (Яган) Гансович*; 1896 Narva, Peterburi kubermang – 3. september 1938 NSV Liit) oli eestlasest Venemaa keisririigi ja Nõukogude Liidu sõjaväelane ning sõjaväeluuraja. 

Johann Herman sündis Narvas ning õppis raamatupidamiskursustel Peterburis. Ta võttis lipnikuna 439. jalaväepolgu koosseisus osa Esimesest maailmasõjast. 

1919. aastal astus Herman Kommunistliku Partei liikmeks ning osales Venemaa kodusõjas ja Eesti Vabadussõjas Nõukogude Venemaa poolel. Eesti Vabadussõjas teenis ta Eesti Kütidiviisi staabis. 

1923. aastal lõpetas TTP Punaarmee Sõjaväeakadeemia põhikursuse ja Idamaade teaduskonna. 

Oli esimese viie nõukogude nõuniku seas, kes saadeti 1923. aasta suvel Hiinasse, oli sõjaline nõunik Guangzhou grupis.

Osales Vampu kooli organiseerimises ja lahingutegevuses Guangdongi piirkonnas. 

Pärast Hiinast naasmist töötas Punaarmee Luurevalitsuses, aastatel 1927–1928 3. (informatsioonilis-statistilises) osakonnas, aastail 1933–1936 1. Valitsuse (Lääneriigid) jaoskonnaülemana. 

1935. aastal ülendati polkovnikuks. 

Aastatel 1936–1938 töötas nõukogude sõjalise nõunikuna Hispaanias, autasustati 1937. aastal tegevuse eest Hispaania kodusõjas Lenini ordeniga. 

Vahistati 8. juunil 1938, mõisteti NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi poolt süüdi "kontrrevolutsioonilises terroristlikus vandenõus osalemises" ning hukati 3. septembril 1938. Johann Herman rehabiliteeriti 28. juunil 1957.

Viited
------

1. ↑  Советские военные советники в Китае

Välislingid
-----------

* «Великая Россия. Имена» - Энциклопедический справочник. ГЕРМАН Иоган (Яган) Гансович
**Hannaliis Jaadla** (sündinud 12. juulil 1986 Viljandis) on eesti rahvastikuteadlane ja jalgpallur.

Haridus
-------

2004. aastal lõpetas ta hõbemedaliga Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi.

2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ajaloo eriala bakalaureuseõppe. 2010. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ajaloo magistriõppe ja kaitses humanitaarteaduse magistri kraadi. 2013. aastal sai ta teadusmagistri kraadi demograafias Barcelona Autonoomse Ülikooli Euroopa Demograafia Doktorikoolist.

2017 jaanuaris kaitses ta Tallinna Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi demograafias väitekirjaga "Mortality in the Lutheran population of Tartu at the end of the 19th century" (juhendajad Allan Puur ja Martin Klesment).

Teadustöö
---------

Aastatel 2014–2015 oli ta Oxfordi Ülikooli sotsioloogia osakonna teadusassistent, 2015–2016 Cambridge'i Ülikooli geograafia osakonna teadusassistent. 2017. aastast on ta Tallinna Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi Eesti demograafia keskuse teadur.

Tema teadustöö on ajaloolise demograafia valdkonnast.

Sport
-----

Hannaliis Jaadla 2009. aastal mängimas naiste jalgpalli MMi Euroopa valikturniiril Islandi vastu
Ta alustas jalgpallitreeninguid Viljandis. Aastatel 2002–2004 mängis Viljandi JK Tuleviku naiskonnas, 2005–2010 Tartu JK Tammeka naiskonnas, 2011–2014 Tallinna FC Flora naiskonnas ja osales Eesti Naiste Meistriliigas. Aastatel 2015–2016 mängis Inglismaa esiliiga klubis Oxford United.

2005. aastast on ta mänginud kaitsjana Eesti naiste jalgpallikoondises. Aastatel 2005, 2006, 2009, 2010, 2012, 2013 ja 2014 tuli Eesti naiskonnas Balti turniiri võitjaks.

Viited
------

1. ↑  "Carl Robert Jakobsoni nimeline Gümnaasium. Medalistid – hõbemedal". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2017. Vaadatud 25. jaanuar 2017.
2. ↑  "Tartu Ülikooli lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2015. Vaadatud 25. jaanuaril 2017.
3. ↑  "Tartu Ülikooli magistriõppe lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2016. Vaadatud 25. jaanuaril 2017.
4. ↑  "Tallinna Ülikool. Doktoritöö uuris suremust 19. sajandi Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2017. Vaadatud 25. jaanuar 2017.
5. ↑  Hannaliis Jaadla. Mortality in the Lutheran population of Tartu at the end of the 19th century. Tallinna Ülikooli sotsiaalteaduste dissertatsioonid
6. ↑  Eesti Teadusinfosüsteem. Hannaliis Jaadla
7. ↑  Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Jaadla, Hannaliis

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**"Jambui mäe paha vaim"** on 1977. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm, mille stsenaarium põhineb Grigori Fedossejevi samanimelisel romaanil.

Süžee
-----

Filmi tegevus toimub 1940. aastate lõpus Ida-Siberi raskesti ligipääsetavas piirkonnas. Üksteise järel jäävad kadunuks geofüüsikaekspeditsiooni kolm liiget Petrik, Jefimenko ja Bõkov. Kaaslased asuvad kadunud inimesi otsima. Mõne aja pärast kohtuvad ekspeditsiooni liikmed evenkidega, kes räägivad neile Jambui mäe ja sealse paha vaimu kohta igasuguseid lugusid. Kohalikelt elanikelt kuuleb Fedossejev, et kaduma on läinud ka kolm evenki. Selgub aga, et ümbruskonda on asunud elama inimsööja-karu. Eluga riskides suudavad Fedossejev ja evenk Kararbahh lõpuks karu tappa.

Osatäitjad
----------

* Juri Zaborovski – Grigori Fedossejev, geofüüsikaekspeditsiooni ülem
* Olga Jenzak – Langara, vana evengitar
* Rodna Ješonov – Kararbahh, vana jahimees
* Aleksandr Kavalerov – Stepan
* Filimon Sergejev – Pavel
* Vladimir Kruglov – Tsõbin
* Nikolai Kuvatšenok – Ilja
* Nikolai Dmitrijev – Dolbatši, jahimees-teejuht
* Zinaida Pikunova – Sulakikan
**Mudillased** (*Gobiidae*) on ahvenaliste seltsi kuuluv liigirikkas kalade sugukond. Mudillased on üks suurimaid kalade sugukondi üldse, sellesse kuulub üle 2000 liigi üle 200 perekonnas.

Enamik sugukonda kuuluvaid liike on väikesed: tüüpiliselt alla 10 cm pikad. 

Vaatamata sellele, et enamikul mudillastest pole töönduslikku tähtsust, on nad oluline toiduressurss sellistele kalamajanduslikult tähtsatele liikidele nagu tursk, pikša jmt. Mitmeid mudillasi kasutatakse ka akvaariumikaladena, näiteks perekonnast *Brachygobius*.

Süstemaatika
------------

Mudillaste sugukond jagatakse neljaks alamsugukonnaks ja umbes 200 perekonnaks. 

Eestis on mudillastest esindatud järgmised liigid:

* must mudil (*Gobius niger*)
* väike mudil (*Pomatoschistus minutus*)
* pisimudil (*Pomatoschistus microps*)
* kirju mudil (*Coryphopterus flavescens*)
* ida-lontmudil (*Proterorhinus nasalis*) – võõrliik
* lääne-lontmudil (*Proterorhinus semilunaris*) – võõrliik
* ümarmudil (*Neogobius melanostomus*) – võõrliik

Välislingid
-----------

* "Läänemeres tegutsevad kurjad "mudilased"" ERR Novaator, 27. detsember 2017

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Goby seisuga 6.03.2008*.
Ust-Ilimski HEJ
**Ust-Ilimsk** on linn Venemaal Irkutski oblastis, Ust-Ilimski rajooni keskus. Asub Angara kaldal.

Ust-Ilimski kaugus Irkutskist on raudteed pidi 1280 km (Železnogorsk-Ilimski ja Taišeti kaudu), maanteed pidi 950 km (Bratski ja Tuluni kaudu) ning õhuteed pidi 650 km.

Kuigi Ust-Ilimsk asub samal laiuskraadil kui Sõrve säär, Valgamaa põhjaosa ja Põlvamaa, on Venemaa võrdustanud Ust-Ilimski rajooni Kaug-Põhjaga. Linna kliima on kontinentaalne. Aasta keskmine temperatuur on –3,9 °C, absoluutne miinimum –56 °C, absoluutne maksimum +37 °C. Öökülmavaba periood kestab 99 päeva aastas. Keskmine sademehulk on 429 mm aastas ja keskmine tuule kiirus 1,9 m/s.

Ust-Ilimsk asutati 1966. aastal. Linnaõigused sai 27. detsembril 1973 Vene NFSV Ülemnõukogu ukaasiga.

Vaatamata suhteliselt suurele sündimusele väheneb linna elanike arv. Selle põhjuseks on noorte lahkumine linnast. Nii näiteks oli 2003. aastal linnas 106 600 elanikku, ka Suur maailma atlas (2005) tähistab Ust-Ilimski tingmärgiga "üle 100 000 elaniku", kuid juba sama aasta ametlikud andmed nimetavad linna elanike arvuks 99 800, kellest 21 100 olid alaealised ja 11 400 pensioniealised. Elanike arvult on Ust-Ilimsk Irkutski oblasti neljas linn Irkutski, Angarski ja Bratski järel.

Linnas asub Ust-Ilimski HEJ ja metsatööstuse ettevõtteid, söekaevandus, leivakombinaat ja limonaaditehas. Lihakombinaat suleti 1999. aastal. 

Linnas asub 8 ülikooli filiaali ja 2 tehnikumi.

Linnas on kunstigalerii, draama- ja komöödiateater, koduloomuuseum, 2 kultuuripaleed, 2 kunstikooli ja raamatukogu. Kino suleti 2002 ja selle asemele rajati teenindusmaja. Samal aastal avati klooster.

Afganistani ja Tšetšeenia sõjas hukkus 13 ustilimsklast. Nende mälestuseks rajati 2001 Mälestuse allee, kuhu istutati 13 puud. 2007 paigaldati iga puu juurde mälestustahvel hukkunud sõduri nimega.

Ust-Ilimskis on jõesadam ja lennujaam. Linnast väljuvad maanteed edelasse piki Angara läänekallast Bratskisse ja piki raudtee äärt Železnogorsk-Ilimskisse. Ust-Ilimski kiirtrammiliin avati 15. septembril 1988.

Ust-Ilimskis harrastatakse 19 spordiala. Linna jääpallimeeskond Lessohimik mängis 2004–2008 Venemaa kõrgliigas, kuid loobus sellest rahapuuduse tõttu.

Vaata ka
--------

* Trammiliiklus Ust-Ilimskis

Viited
------

Välislingid
-----------

* Linnavalitsuse koduleht

Irkutski oblasti vapp
Irkutski oblasti linnad

Alzamai  | Angarsk  | Baikalsk  | Birjussinsk  | Bodaibo  | Bratsk  | Irkutsk  | Kirensk  | Nižneudinsk  | Sajansk  | Sljudjanka  | Svirsk  | Šelehhov  | Zima  | Železnogorsk-Ilimski  | Taišet  | Tšeremhovo  | Tulun  | Ussolje-Sibirskoje  | Ust-Ilimsk  | Ust-Kut  | Vihhorevka
Kartuli mugulad
**Mugul** on taime varre või juure maapealne või maa-alune, jämenenud ja toitainetega täitunud osa, mille ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine.

Varremugul
----------

Varremugul on varre või varre muudendi – risoomi – jämenemisel tekkinud säilitusorgan.

Maapealne varremugul on peavarre või külgvõrse jämend, mis kannab normaalseid lehti.

Maa-alune varremugul on maa-aluse võsundi jämend. Võsundi varreosa on jämenenud mugulaks ja lehed redutseerunud. Nende asukohta tähistavad armid, milles on külg- ja tipupungad nn "silmad". Pungadadest kasvavad uued maapealsed võsud.

Enamasti on mugulad üheaastased, et aidata taimel üle elada kasvuks ebasobiv, kas liiga külm või kuiv periood. Tuntuim varremugul on kartulimugul. Kartulil moodustub hulgaliselt mugulaid, kuid enamik teisi mugultaimi, näiteks kirivõhk ja vesiroosid, moodustavad vähe mugulaid. Paljude taimede mugulad on söödavad.

Juurekaelamugul
---------------

Juurekaelamugulad asuvad enamasti pindmises mullakihis. Juurekaelamugulad tekivad juurekaela ehk varre ja juure ühinemiskoha jämenemisel. Juurekaelamugulad võivad olla ühe- ja mitmeaastased, ühe või mitme kasvupungaga.

Juuremugul
----------

Juuremugulad ehk **muguljuured** on tekkinud külgjuurte jämenemisel. Kuna juurtel enamasti pungi ei ole, siis pole neid ka juuremugulatel. Kasvupungad paiknevad seal, kus juur puutub kokku varrega – juurekaelal. Juuremugulad võivad moodustuda juure erinevast osast või kogu juurest. Sõlmja juure puhul on juure paksenemine toimunud katkendlikult. Juuremugulate jagamisel peab nende külge kindlasti jääma ka tükike juurekaela koos pungadega. 

Juuremugulad võivad olla nii üheaastased (daalia) kui mitmeaastased (begoonia). Üheaastased juuremugulad kasvavad igal aastal kobarana ümber juurekaela. Neis talletatud toitained kasutatakse kasvuks ja arenguks, peale seda mugulad lagunevad ja surevad. Mitmeaastased juuremugulad koosnevad vaid ühest ümarast juuremugulast, millest tärkavad vegetatsiooniperioodil võsud ja imavad narmasjuured. Sellist tüüpi juuremugul säilib ja kasvab aasta aastalt suuremaks.

Sigimugul
---------

Sigimugulad moodustuvad taimede maapealse võsu lehekaenlais. Valmis mugulad varisevad ja neist kasvavad uued taimed. Sigimugulaid moodustavad näiteks leitselill, mugul-nõianõges ja hiina jamss.

Mugulad on ka alpikannil, ülasel, murtudsüdamel, jänesekapsal ja tulikal.

* Nuikapsa maapealne varremugulNuikapsa maapealne varremugul
* Hariliku kartuli mugula külgpungadest arenevad võsudHariliku kartuli mugula külgpungadest arenevad võsud
* Alpikanni juurekaelamuguladAlpikanni juurekaelamugulad
* Mugulpäevalille muguladMugulpäevalille mugulad

Vaata ka
--------

* Mugulsibul
**Anna Zielińska** (sündinud 1977 Poznańis) on poola viiuldaja.

Ta on lõpetanud 2001. aastal Poznańi Muusikaakadeemia viiuli erialal. Esinenud nii solisti, kammer- kui ka orkestrimuusikuna. 

Alates 2000. aastast on ta osalenud Mstislav Rostropovitši juhatatava Bayerische Rundfunk Orchesterakademie töös, esinenud koos orkestritega Eastern Festival Orchestra in Bayreuth, Jeunesses Musicales World Orchestra, RIAS Jugendorchester ja Nationaal Jeugdorkest ning on tihedalt seotud Dresdeni Sümfoonikute tegevusega. Ta on olnud paljude poola heliloojate teoste esmaettekandja, salvestanud muusikat Poola Raadio ja Televisiooni ning muude Euroopa, Aasia ning Lõuna- ja Põhja-Ameerika raadiojaamade ning plaadifirmade 6dB ja Deutsche Grammophon jaoks. 

Solistina on ta osalenud alates 2004. aastast sellistel festivalidel nagu Gelderse Muziek Zomer (Holland), Zda/erzenia (Bydgoszcz), Biennale (Lodz), In Progress (Centre for Contemporary Art Laznia), 3. rahvusvaheline Linux Audio Conference, ZKM Karlsruhe (Saksamaa), Musica Moderna (Lodz), Musica Electronica Nova (Wroclaw), Audio Art (Krakow), Festival Forfest (Kromeriz, Tšehhimaa), XV Festival de Musica Contemporanea Chilena (Santiago de Chile), MusicAhora (La Serena, Tšiili), Musica Polonica Nova (Wroclaw), Audio Art (Varssavi), 37. Festival International Musiques et Creations Electroniques "Synthese 2007" (Bourges, Prantsusmaa), Visiones Sonoras (Morelia, Mehhiko).

Anna Zielinska on eriti huvitatud improvisatsioonilisest muusikast ja muusikalisest improvisatsioonist. 2001. aastal oli ta saksa ansambli Ensemble Musikbabrik stipendiaat ja osales Earle Browni avatud õpikojas Heekis. 2006. aastal osales ta Chicago The Jazz Institute'i liikmete õpikodades. Tema eksperimentaalne muusikalooming põhineb erinevatel heliallikatel. Ta on teinud koostööd Ernst Bieri, Marek Choloniewski, Hamid Drake'i, Roby Glodi, Frank Gratkowski, Izabella Gustowska, Krzysztof Herdzini, Cezary Konradi, Wojciech Kosma, Herb Robertsoni, Janusz Stolarski, Viktor Tothi, Mikolaj Trzaska, Wu Wei ja Tadeusz Wierzbickiga projektis "The Laboratory of Appearances". Ta on pälvinud 2001. ja 2006. aastal *Grand Prix* Fama Festivalil Swinoujscies teatrilavastuste kaasautorina. 

Hooajal 2003/04 andis ta kontserte kontserdisarjas "ElectromAnia Project", mille eesmärgiks on propageerida viiulit ja elektroakustilist muusikat ning tuua esmaettekandele Poola ja muude maade heliloojate uudisteoseid.

2004. ja 2007. aastal on ta pälvinud Poola Kultuuriministeeriumi stipendiumi.

2006. aastast on ta Poola Elektroakustilise Muusika Ühingu (Polish Society for Electroacoustic Music PSeMe) liige.

Välislingid
-----------

* Anna Zielińska koduleht
Vaade järvele Skrzyczne mäelt.
**Żywieci järv** ehk **Żywieci paisjärv** ehk **Treska paisjärv** on paisjärv Poolas Żywieci lähedal Soła jõel Żywieci nõo ja Väike-Beskiidide piiril. Pais on Tresna küla kohal. 

Pais rajati 1966. Paisjärve alla jäid osalt Tresna, täielikult Zadziele, Stary Żywiec ja teisi külasid. 

Paisjärve pindala on 1000 hektarit, pikkus 8 km, laius 2 km, sügavus 20 m, maht 100 miljonit kuupmeetrit, pinna kõrgus merepinnast 341 m. 

Paisu kõrgus on 38 m. Paisul on hüdroelektrijaam võimsusega 21 MW. 

Paisjärve kasutatakse puhkeobjektina, hüdroelektrienergia saamiseks, kaitseks üleujutuste eest ning Wisła vooluhulga reguleerimiseks. 

Augustis toimuvad järvel Adam Banaszeki mälestusregatid. 

15. novembril 1978 kella viie paiku kukkusid kaks bussi Autosan H09 ja H9 PKS, mis vedasid Brzeszcze kivisöekaevanduse kaevureid, vaevalt veerandtunnise vahega Oczkówi lähedal Wilczy Jarzis 18 m kõrguselt külma Żywieci järve vette. 30 inimest hukkus kohe, 9 inimest suri hiljem. Õnnetuskohal on mälestustahvel.
Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Kihelkonna vald** oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kihelkonna külas.

Vald moodustati senise Kihelkonna valla maa-alast, välja arvatud Kuusiku ja Kõõru külade ning Kõnnu asunduse maa-alad ja osa Pidula asunduse maa-alast; senise Lümanda valla Tammiku, Lillepa, Audako ja Vahtrasoo talude maa-aladest.

Esimene vallavanem oli Konstantin Sepp, ta vabastati ametist ja tema asemele määrati ajutiseks vallavanemaks Priidu Tamm. 20. detsembril 1939 valiti vallavanemaks Jaan Pank. 1939. aasta detsembris määrati vallavanema palgaks 50 krooni.

Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonda, kust valiti August Mälk.

Vald kuulus Kihelkonna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1940/41. aasta eelarve oli tasakaalus 24 182 krooni, millest tuluna kogukonnamaksu oli ette nähtud 1334 krooni. Kogukonnamaksu maksjaid oli vallas 1424, maksu suurus oli 5–20 krooni.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kihelkonna külanõukogu ja Tagamõisa külanõukogu.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  Uus vallavanem Kihelkonnale. Rahvaleht, 4. aprill 1939, nr. 80, lk. 3.

Kirjandus
---------

* Vallavolikogu uute valimiste puhul Kihelkonnal. Meie Maa, 21. veebruar 1940, nr. 28, lk. 2.
* Vallavalimiste tagajärjed Kihelkonnal. Meie Maa, 28. veebruar 1940, nr. 31, lk. 3.
* Kihelkonna vallavalimised tühistati. Meie Maa, 15. märts 1940, nr. 40, lk. 1.
Anna Soubry
**Anna Mary Soubry** (sündinud 7. detsembril 1956) on Briti poliitik, advokaat ja ajakirjanik. Ta on olnud Suurbritannia parlamendi alamkoja liige (Broxtowe valimisringkond Nottinghamshire's) 2010–2019. Ta valiti parlamenti konservatiivse partei liikmena, kuid lahkus sealt 2019, et asutada Change UK.

Soubry oli 2013–2015 kaitseväe personali ja veteranide minister ning 2015–2016 väikeettevõtete, tööstuse ja ettevõtluse minister. 2019. aasta veebruaris lahkus ta konservatiivsest parteist ja asutas partei Change UK, saades 2019. aasta juunis viimase liidriks.

Soubry kasvas üles Dunham-on-Trentis Nottinghamshire's ja lõpetas Birminghami Ülikooli 1979 õigusteaduse alal. 1981–1995 töötas ta ajakirjanikuna peamiselt televisioonis, kuid 1995. aastast advokatuuris kriminaalõiguse vallas. 2010. aasta valimistel valiti ta konservatiivse partei kandidaadina parlamenti.

Ta pooldab Suurbritannia jäämist Euroopa Liidu liikmeks. 2016. septembris kritiseeris ta teravalt Vote Leave'i kampaaniat pärast seda, kui selgus, et kampaania käigus antud lubadus iganädalasest 350 miljoni naela suurusest lisarahastusest Briti riiklikule tervishoiusüsteemile (NHS) on Brexiti-järgsetest plaanidest kadunud.

Viited
------

1. ↑  Helm, Toby (10. september 2016). "Brexit camp abandons £350m-a-week NHS funding pledge". *The Observer*.
**Rudolf Ratassepp** (5. aprill 1891 Ropka – 7. veebruar 1942 Tšeljabinsk) oli eesti näitleja.

Lõpetas Ropka ministeeriumikooli. 1907. aastast esines näitlejana. 1910–1911 Estonia teatri lavakoori liige, 1911–1915 Vanemuise näitleja, 1915–1915 Tallinna Draamateatri, 1920–1921 Frontteatri näitleja. 1921–1925 taas Tallinna Draamateatris ja 1925. aastast Vanemuises, 1932. aastast tegutses ka näitejuhina.1941.aastal evakueerus koos teiste nõukogudemeelsete kunstitegelastega Venemaale, aga erinevalt teistest ei saanud tegutseda näitlejana,vaid pidi tegema lihttöid, viimati oli puusepp. Külmetas tööl ja suri kopsupõletiku tõttu.

Mängis filmis Noored kotkad.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli näitleja Elsa Ratassepp, nende poeg oli näitleja Valdeko Ratassepp.

Viited
------

1. ↑  Rudolf Ratassepp. Uus Eesti, 22. november 1936
2. ↑  Eesti filmi andmebaas. Rudolf Ratassepp

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ratassepp, Rudolf – Tallinna Draamateatri näitleja (1918)
* Rudolf Ratassepp lavategelasena. Postimees, 14. november 1926