recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Rüütliseisus** (inglise keeles *knighthood*) on üks kõrgeimaid auavaldusi, mida on võimalik Ühendkuningriigis tänapäeval saavutada. Kuninganna (või keegi kuninglikust perekonnast kuninganna nimel) ülendab kandidaadi rüütliseisusse kas avalikul tseremoonial või eraviisiliselt. Tseremoonial kuninganna lööb kandidaadi rüütliks ja annab talle üle tiitlitunnistuse. Rüütliseisus ei ole päritav.

Vaimulike rüütliseisusse ülendamisel ei toimu rüütlikslöömise tseremooniat, nad ei saa ka kasutada tiitlit "Sir" oma nime ees.

Eesti päritolu Austraalia mäeinsener ja tööstur Sir Arvi Parbo, *Kt. Bach* (1926–2019) oli arvatavasti ainus rüütliseisuses eestlane; 1978. aastal löödi ta rüütliks teenete eest Austraalia tööstuse arendamisel.

Aurüütliseisus
--------------

Välisriikide kodanike (välja arvatud Rahvaste Ühenduse kuningriikide kodanikud) rüütliseisusse ülendamisel ei toimu rüütlikslöömise tseremooniat, nad ei saa ka kasutada tiitlit sir oma nime ees. Välisriikide kodanikele antud rüütliseisust nimetatakse aurüütliseisuseks (*honorary knighthood*), mida võib pidada sümboolseks rüütliseisuseks. Rüütli autiitel tekib neil enamasti sellest, kui neid ülendatakse mõne Briti rüütliordu kõrgema astme liikmeks, millega kaasnevad automaatselt õigused rüütliseisuse saamiseks.

Enim kordi on aurüütliseisusse ülendatud välisriikide monarhe – kuningaid ja kuningannasid, keisreid, sultaneid, šeike, printse ja suurhertsogeid.

### Näiteid teistest valdkondadest

Allikas: List of honorary British knights and dames

#### Kunst ja meelelahutus

* Maurice Druon, KBE – Prantsusmaa
* Mstislav Rostropovitš, KBE – USA
* Steven Spielberg, KBE – USA
* Franco Zefirelli, KBE – Itaalia

#### Poliitika

* Benito Mussolini, GCB (aastast 1928, annulleeritud 1940) – Itaalia
* Ronald Reagan, GCB – USA
* Josip Broz Tito, GCB – Jugoslaavia
* Robert Mugabe, GCB (aastast 1994, annulleeritud 2008) – Zimbabwe
* Václav Havel, GCB – Tšehhi Vabariik
* Helmut Kohl, GCMG – Saksamaa
* Nursultan Nazarbajev, KCMG – Kasahstani '"Rahvuse liider"
* Eduard Ševardnadze, KCMG – Gruusia

#### Sõjandus

* Johan Laidoner, KCMG – Eesti
* Carl Gustaf Emil Mannerheim, GBE – Soome
* Dwight D. Eisenhower, GCB, OM – USA
* Georgi Žukov, GCB – NSVL
* Mihhail Malinin, KBE – NSVL (rindejuhataja Teises maailmasõjas)
* Colin Powell, KCB – USA

#### Äri

* Bill Gates, KBE – USA

#### Muu

* Ema Teresa, OM – India
* Sergei Kruglov, KBE – NSVL (Jalta ja Potsdami konverentsi turvamine)
* Pelé, KBE –Brasiilia

#### Lühendite seletus

* KBE – Briti impeeriumi ordu rüütelkomandör
* GBE – Briti impeeriumi ordu suurristi rüütel
* KCMG – Püha Miikaeli ja Püha Jüri ordu rüütelkomandör
* GCMG – Püha Miikaeli ja Püha Jüri ordu suurristi rüütel
* KCB – Bathi ordu rüütelkomandör
* GCB – Bathi ordu suurristi rüütel
* OM – Teenete ordu (*Order of Merit*) liige

Viited
------

1. 1 2  Knighthoods Briti monarhia koduleht (inglise)
Julian Melchiori (2022)
Julian Melchiori 2016. aastal Winnipeg Jetsi meeskonnas
**Julian Melchiori** (sündinud 6. detsembril 1991 Richmond Hillis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Grizzlys Wolfsburg.

Aastatel 2010–2012 mängis ta Ontario Hockey League'i klubides Kitchener Rangers ja Oshawa Generals.

2010. aastal valis Atlanta Thrashers ta NHL-i *draft* '​is 87. valikuna. 2012. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Kanadasse kolinud klubiga Winnipeg Jets. Ta asus mängima American Hockey League'is (AHL) Jetsi noorteklubis St. John's IceCaps. NHL-is tegi Melchiori debüüdi 27. detsembril 2013 mängus Minnesota Wildi vastu. NHL-is pääses ta Jetsi meeskonnas väljakule veel ka hooaegadel 2015–16 ja 2016–17, kuid suurema osa ajast mängis ta AHL-is.

2020. aasta juulis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Nižnekamski Neftehimik, kuid tema leping lõpetati, ilma et ta oleks klubi meeskonnas kordagi mänginud. 2020. aasta novembris sõlmis ta üheaastase lepingu Grizzlys Wolfsburgiga.

Viited
------

1. ↑  "Grizzlys Verpflichten Abwehrrecken Julian Melvhiori". grizzlys.de. 10.11.2020. Vaadatud 09.05.2021.

Välislingid
-----------

* Julian Melchiori portaalis NHL.com
* Julian Melchiori portaalis hockeydb.com
Juliana Morell
**Juliana Morell** (16. veebruar 1594 Barcelona – 26. juuni 1653 Avignon) oli hispaania päritolu dominikaani nunn, esimene naine, kes sai doktorikraadi õigusteaduses.

Elukäik
-------

Juliana Morelli ema suri, kui laps oli 2- või 3-aastane. Oma esimese hariduse sai da dominikaani nunnadelt Barcelonas, 4-aastaselt alustas ta vanakreeka, ladina ja heebrea keele õpinguid.

6- või 7-aastaselt lahkus Juliana koos oma pankurist isaga Hispaaniast, kuna isa süüdistati mõrvas. Isa ja tütar suundusid esmalt Prantsusmaale Lyoni, kus Juliana jätkas õpinguid, pühendades 9 tundi päevas retoorika, dialektika (loogika), eetika ja muusika õppimisele.

12- või 13-aastaselt (1606 või 1607) kaitses ta avalikult väitekirja eetika ja loogika alal. Ta jätkas õpinguid füüsika, metafüüsika, kanoonilise ja tsiviilõiguse alal ning kaitses 1608 Avignonis doktorikraadi õigusteaduse alal.

1608. aasta 15. septembril läks ta noviitsina Avignoni Sainte Praxedes'i kloostrisse, 20. juunil 1610 andis ta nunnatõotuse. Kolme aasta pärast sai temast kloostri prioriss ning seda ametit pidas ta järgnevad 30 aastat.

Varia
-----

Lope de Vega on Juliana Morelli oma ülistusluuletuses "El laurel de Apollo" (1630) nimetanud "neljandaks graatsiaks ja kümnendaks muusaks".

Barcelonas on tema auks nimetatud väljak (Plaça Juliana Morell).

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  S. Griswold Morley, "Juliana Morell: Problems", *Hispanic Review* 9, 1, 1941, lk 137.
2. 1 2 3 4  N. Scheid, "Juliana Morell", Catholic Encyclopedia.

Välislingid
-----------

* S. Griswold Morley, "Juliana Morell: Problems", *Hispanic Review* 9, 1, 1941, lk 137–150. DOI:10.2307/469691
* S. Griswold Morley, "Juliana Morell: Postscript", *Hispanic Review* 9, 3, 1941, lk 399–402. DOI:10.2307/469606
* N. Scheid, "Juliana Morell", Catholic Encyclopedia.
**Eesti Meremees** oli Eesti Merelaevanduse ametkondlik ajaleht, mis ilmus aastail 1950–1953 ja 1957–1962. Sama nime kandis ka Rootsis ilmunud Eesti Meremeeste Uniooni bülletään.

Eestis
------

Eesti Merelaevanduse ajalehe esimene number ilmus 21. juulil 1950. Samal aastal hakkas ilmuma ka venekeelne ajaleht Estonski Morjak.

Väljaandja: Eesti Riikliku Merelaevanduse Valitsus, Poliitosakond ja Meretranspordi Tööliste Ametiühingu Vabariiklik Komitee (1950–1953).

Ajakirjaks muutumine
--------------------

Aastail 1989–1991 ilmunud Eesti Merelaevanduse ajalehe Eesti Meremees ilmumine jätkus alates 1992. aastast uue väljaandjaga, nimega **Meremees** ja jätkus hiljem ajakirjana Meremees.

Rootsis
-------

Nime **Eesti Meremees** kandis samuti aastail 1950–1974 Stockholmis ilmunud Eesti Meremeeste Unioni bülletään. Seda rotaprintväljaannet koostasid 1950. aastail Nikolai Metslov ja Voldemar Kures. Eesti Meremeest ilmus kokku 59 numbrit trükiarvuga ligi 550 ning seda jagati tasuta uniooni liikmeile.

Viited
------

1. ↑   Raamatukogude ühiskataloog ESTER - Eesti Meremees (Tallinn)
2. ↑   Raamatukogude ühiskataloog ESTER - Eesti Meremees (Stockholm)
3. ↑  Voldemar Kures. Seitsme lukuga suletud raamat. II köide, Tartu 2006 ja III köide, Tartu 2007.
4. ↑  Tiit Made. Rootsis Nõukogude saatkonnas. Tallinn, 2016
**Silmaava** ehk **pupill** (ladina keeles *pupilla*) on osade loomade (sh inimeste) silmamuna vikerkesta keskel asuv ava.

Silmaava suurus ja kuju võib erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Valgus läbib võrkkestale liikumiseks, nii sarvkesta, silma eeskambri, silmaava ja ka silmaläätse kui ka klaaskeha.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madude pupillide kuju on üsna mitmekesine. Aga lihtsustatult võib öelda, et päevase eluviisiga maod (kes päeval aktiivsed) saavad pupilli vikerkesta lihaste abil ümara hoida ning maod kes öise eluviisiga (videvikus ja öösel tegutsevad) saavad pupilli vertikaalse hoida. Nii on kassmaol (*Telescopus fallax*), osadel lõgismadulastel, harilikul rästikul vertikaalsed aga harilikul nastikul ümmargused pupillid. Piugmadude pupill on horisontaalne.

Kõiki Euroopa madusid, kellel on kiiluga soomused ja ereda valguse käes hästi märgatav vertikaalne pupill, kuuluvad rästikute (*Vipera*) perekonda ning on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Silmaava ülemisel ja alumisel äärel paiknevad vaskulaarsed ripatsid. 

Pupill aheneb tugeva valguse, vaatlemise, magamise ja ka mõnede ravimite toimel parasümpaatiliselt innerveeritud silmaavasulguri (*m.sphincter pupillae*) ja temaga seotud anatoomiliste struktuuride tegevuse tulemina. 

Pupill laieneb nõrga valguse, narkoosi, mitmete ravimite aga ka afektiseisundite, nagu viha ja hirm, toimel sümpaatiliselt innerveeritud silmaavalaiendaja (*m.dilatator pupillae*) ja temaga seotud anatoomiliste struktuuride tegevuse tulemina.

### Inimestel

Inimeste silmaava on tavaliselt musta värvi ja ümmargune. 

* Kits horisontaalse pupilligaKits horisontaalse pupilliga
* Seepia W kujulise pupilligaSeepia W kujulise pupilliga
* Raikala poolkuukujulise pupilligaRaikala poolkuukujulise pupilliga
* Krokodill vertikaalse pupilligaKrokodill vertikaalse pupilliga
* Geko pärlikee kujuline pupillGeko pärlikee kujuline pupill
* Paksu vertikaalse piluga kassi pupillPaksu vertikaalse piluga kassi pupill

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 700:2004.
2. ↑  W.Nienstedt, O.Hänninen, A.Arstila, S.-E.Björkqvist, "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Medicina, lk 516, 2011, ISBN 9985-829-36-0
3. ↑  "Euroopa kahepaiksed ja roomajad", Nicholas Arnold, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004, lk 196
4. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,  *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 393, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.

Välislingid
-----------

* Terminologia Anatomica A15.2.03.028: Pupilla. Silmaava
**Eesti Mesinduse Koostöökogu** (EMK) on 19. detsembril 2014 loodud omavahelise koostöö ja mesinduse kui majandusharu edendamiseks mõeldud avatud ja demokraatlik ühingute koostöövorm, mille peamiseks eesmärgiks on liikmete omavaheliste arutelude tulemusena kujundada võimalikult ühised ja selged seisukohad suhtlemiseks partneritega nii avalikus, era- kui ka kolmandas sektoris. EMK on Eesti riigiasutustele partneriks mesindust puudutavate õigusaktide väljatöötamisel ja täiendamisel. 

MTÜ Eesti Kutseliste Mesinike Ühingu, MTÜ Saaremaa Meetootjate Ühingu ja MTÜ Eesti Mesilaste Tõuaretajate Seltsi asutatud Koostöökogu koondab endasse mesindusorganisatsioone, mille liikmete jaoks on mesindus eluviis, elukutse ja osa Eesti põllumajandusest. Koostöökogu on avatud liitumiskõnelusteks nendele mesindusorganisatsioonidele, kelle eesmärgid ühtivad Koostöökogu eesmärkide ja tööpõhimõtetega. 

Valdkonnad, millele EMK keskendub:

* Mesilaste tervis, sh. veterinaarabi ja taimekaitsega seotud küsimused
* Eesti meeturu korrastamine
* Põllumajandustoetused meetootjatele – optimaalse tarutoetuse mudeli väljatöötamine
* Eesti mahemesinduse nõuete ühtlustamine Euroopa Liidu reeglistikuga
* Eesti meetootmise arengukava väljatöötamine

Eesti Mesinduse Koostöökogu käsitlus Eesti mesinduse probleemvaldkondadest ja ettepanekud kitsaskohtade kõrvaldamiseks esitati 19.jaanuaril 2015 mesinduse ümarlaul Maaeluministeeriumis.

Liikmed
-------

* MTÜ Eesti Kutseliste Mesinike Ühing
* MTÜ Eesti Mesilaste Tõuaretajate Selts
* MTÜ Lääne-Viru Mesindusselts
* MTÜ Põltsamaa Mesinike Selts
* MTÜ Tallinna Mesinike Selts
* MTÜ Saaremaa Meetootjate Ühing
* TÜ Eesti Mee Ühistu
* MTÜ Pärnumaa Mesinduse Selts
* Eesti Mesinike Liit

Viited
------

1. ↑  Maaleht. "Mesinikud asutasid Eesti Mesinduse Koostöökogu". *Maaleht*.
2. ↑  Eesti Mesinduse Koostöökogu. "Eesti Mesinduse Koostöökogu". *Eesti Mesinduse Koostöökogu*. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2018.
3. ↑  Eesti Mesinduse Koostöökogu. "EMK ettepanekud ümarlauaks 19.01.2015" (PDF). *mesindus.ee*. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27.02.2018.
**Silmaliigutajanärv** ehk **III peaajunärv** ehk **kolmas kraniaalnärv** ehk **okulomotoornärv** (ladina keeles *nervus oculomotorius [III]*) on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud motoorne närvide paar.Kolmas kraniaalnärv sisaldab ka parasümpaatilisi närvikiude, mis kutsuvad esile silmaava ahenemise ja reguleerivad silmaläätse kumerust.

Silmaliigutajanärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Silmaliigutajanärv lähtub inimestel keskajus paiknevast motoorsest tuumast (*nucleus motorius n oculomotorii*), väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu ning suundub silmakoopasse. Kolmanda kraniaalnärvi motoorsed kiud innerveerivad silmamuna liigutavaid lihaseid: alumist põikilihast, ülalautõsturit ning ülemist, keskmist ja alumist sirglihast. Pupilliahendajat ja ripslihast innerveerivad kolmanda kraniaalnärvi parasümpaatilised kiud.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 700:2004.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 364,2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 221,2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicass A14.2.01.007: Nervus oculomotorius [III]. Silmaliigutajanärv
* Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Pajukoorest valmistatud vilepill
**Pajupill** on pajukoorest valmistatud ja sõrmeavadeta või 3–4 sõrmeavaga karjasepill.

Pajupill on tuntumaid vilepille, mis on peamiselt lastepillina tänini kasutatav. Pajupill tehti kevadel mähiajal, kui puudel oli koor lahti, siledast sõrmejämedusest pajuoksast. Puhumisotsast 2–3 cm kaugusele lõigati sisse hammas(sälk), oksa koor klopiti lahti ning keerati pealt ära. Huulikuks mõeldud otsale tehti viltu lõige ning see suleti väljakeeratud puust tehtud puupulgaga, millel pealmine kumerus oli ära lõigatud, nii et tekkis väike pilu. Pilusse puhudes tekkis heli. Teise otsa pandi punn, mis oli mõnikord liikuv ja sellega sai muuta heli kõrgust.

"Pajupill" on ka Juhan Jaigi lastejuttude kogumiku pealkiri.

Vaata ka
--------

* karjapasun
* roopill
* sikusarv

Viited
------

1. ↑  Pajupill Eesti Entsüklopeedia
2. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 355
3. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 240

Kirjandus
---------

* Eesti rahvapillid ja rahvatantsud, Herbert Tampere. Tallinn, Eesti Raamat, 1975.
* Pajupill puhkma... Igor Tõnurist. Maakodu 1998,5.

Välislingid
-----------

* Pajupill Eesti Rahva Muuseum
* Kolme sõrmeavaga pajupill, Mõniste Talurahvamuuseum
* Õpeta lapsed pajupilli tegema
**Užluobė** (žemaidi *Ožloube*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas.

Külla jääb osaliselt Bartuva ihtüoloogiline kaitseala. Sinna ulatub ka Natura 2000 ala Luoba jõgi. Küla läbivad Raudonupis ja Šata jõgi, küla põhjaservas voolab Luoba. Viimase järgi on ka küla nime saanud.

Külas asub Šarkė mõisa poolt rajatud Lourdes'i grott. Seal on ka kolm kalmistut.

Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad.

Muinsuskaitse all on Sata jõe ääre asuv linnamägi koos asulapaigaga. Kompleks oli kasutusel esimesel aastatuhandel ja teise aastatuhande alguses. Tegemist on väikese vallikraaviga eraldatud kõrge Šata jõe kaldapealsega. Kuni XIX sajandini asus seal küla kalmistu. Linnust kutsutakse rahvasuus Pilimi. Linnuse pindala on 50x40 meetrit. Selle jõepoolne nõlv kannatab erosiooni all. piirab osaliselt 5 meetri kõrgune ja 140 meetri pikkune vall, millel laiust 17 meetrit. Vallide pikkus on 70 meetrit, kõrgus 0,5 meetrit. Vallikraavi laius on 14 meetrit, sügavus 0,3 meetrit, kohati ka kuni meeter. Vallikraavi taga on asunud veel teine vall, mille eel oli ka teine, ligi 10 meetri laiune vallikraav. Asulakoht on linnusega samaaegne. Selle kultuurikihi pealmist osa on maaparandustöödega rikutud, ka on sinna paigaldatud neli elektriposti.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 241 (1902)
* 330 (1923)
* 305 (1959)
* 260 (1970)
* 108 (1979)
 | * 63 (1987)
* 68 (1989)
* 43 (2001)
* 30 (2011)
* 30 (2021)
 |

Lourdes'i grott

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
2. ↑
3. ↑  Aleksandras Vanagas. „Lietuvos miestų vardai" (antrasis leidimas). – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. lk. 237
4. ↑  Skuodo rajono savivaldybė
5. ↑  Užluobės piliakalnis su gyvenviete
6. ↑  Užluobės piliakalnio su gyvenviete piliakalnis, vad. Pilimi
7. ↑  Užluobės piliakalnio su gyvenviete gyvenvietė

| * v
* r
Skuodase valla haldusjaotus |
| --- |
| 
Budriai **·**  Būdvietė **·**  Daukšiai **·**  Didieji Rūšupiai **·**  Didžioji Paluknė **·**  Guntinas **·**  Gurstiškė **·**  Kanyzelis **·**  Kernai **·**  Kubiliškė **·**  Kulai I **·**  Kulai II **·**  Ledžiai **·**  Luknės **·**  Mažieji Rūšupiai **·**  Mažoji Paluknė **·**  Narvydžiai **·**  Pakalniškiai **·**  Puodkaliai **·**  Skuodo Priemiestis **·**  Šakaliai **·**  Šekai **·**  Žalgiriai **·**  Trūbakiai **·**  Užluobė |
Teodor Meleșcanu
**Teodor Meleșcanu** (sündinud 10. märtsil 1941 Bradis) on Rumeenia poliitik, diplomaat ja jurist. Ta oli aastatel 2007–2008 Rumeenia kaitseminister. Aastatel 1992–1996 ja 2012 oli ta Rumeenia välisminister, uuesti oli ta Rumeenia välisminister 4. jaanuarist 2017 kuni 24. juulini 2019. Aastatel 2012–2014 oli ta Rumeenia Välisluureteenistuse direktor.

Ta sündis aastal 1941 Bradis Hunedoara maakonnas. Ta lõpetas aastal 1964 Bukaresti Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1968 lõpetas ta Genfi Ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonna.

Aastatel 1966–1990 täitis ta mitmesuguseid Rumeenia välisministeeriumi ülesandeid.

Isiklikku
---------

Teodor Meleșcanu on lesk. Ta oli 15. jaanuarini 2004 abielus Rumeenia teleajakirjaniku ja juristi Felicia Meleșcanuga, neil sündis tütar.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Sorin Frunzăverde** | **Rumeenia kaitseminister**2007–2008 | Järgnev**Mihai Stănișoară** |
| Eelnev**Adrian Năstase** | **Rumeenia välisminister**1992–1996 | Järgnev**Adrian Severin** |
| Eelnev**Titus Corlățean** | **Rumeenia välisminister (kohusetäitja)**2014 | Järgnev**Bogdan Aurescu** |
| Eelnev**Lazăr Comănescu** | **Rumeenia välisminister**2017–2019 | Järgnev**Ramona Mănescu** |
| Eelnev**Tudor Chiuariu** | **Rumeenia justiitsminister (kohusetäitja)**2008 | Järgnev**Cătălin Predoiu** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib külast Alta vallas. Teiste tähenduste kohta vaata Kåfjord.* |

---

Kåfjordi kirik
**Kåfjord** (põhjasaami keeles *Njoammelgohppi*, kveeni keeles *Kaavuono*) on küla Norras Troms og Finnmargi maakonnas Alta vallas. Küla asub Kåfjordeni fjordi kaldal. Kåfjord asub valla keskusest, Altast, 18 km kaugusel lääne suunas.

Küla läheduses avastati 1600. aastatel vasemaagi leiukohad. Kaevandama hakati vaske Kåfjordis 1826. aastal. Kaevandamine toimus kahel perioodil: 1826–1878 ja 1896–1909. Esimesel perioodil toimus kaevandamine inglise firma "Alten Copper Mines" poolt ja teisel perioodil rootsi firma "Altens Kobbergruver" poolt.

Vasekaevandamine elavdas piirkonda oluliselt. Juba 1835. aastal elas Kåfjordis 655 inimest ja see oli tollal Finnmargi suurim asula. 1909. aastaks olid vasemaagivarud otsas ja küla hakkas tasapisi tähtsust kaotama. 2009. aastal elas seal 148 inimest

1836/1837. aastatel ehitati Kåfjordi kirik. 2004. aastal püstitati Kåfjordi kiriku juurde Per Ungi loodud skulptuur "Rallarfamilien", meenutamaks inimesi, kes töötasid Kåfjordi vasemaardlas.

Viited
------

1. ↑  Kåfjord[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Kåfjord Church[*alaline kõdulink*]
Kåre Willoch 1983. aastal
**Kåre Isaachsen Willoch** (3. oktoober 1928 Oslo – 6. detsember 2021 Oslo) oli Norra poliitik, 1981–1986 oli ta Norra peaminister. 

Ta on lõpetanud Oslo ülikooli majandusteadlasena. Pärast Teist maailmasõda teenis ta Norra rühma koosseisus Saksamaal Schleswig-Holsteinis.

Kogu tema poliitiline karjäär on seotud Norra konservatiivse parteiga Høyre, 1952 valiti ta Oslo linnanõukogu saadikuks ja 1958 esmakordselt Norra parlamendi Stortingi liikmeks. Edaspidi valiti ta kõikidel järgnenud parlamendivalimistel uuesti tagasi ja oli Stortingi liige kuni 1989. aastani. 

1970–1974 oli Kåre Willoch Høyre juht. 1963 ja 1965–1970 oli ta kaubandus- ja laevandusminister ning 1981–1986 Norra peaminister. 

1973. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president ja 1998–2000 Norra Riikliku Tele- ja Raadiokorporatsiooni esimees. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kåre Willoch** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gro Harlem Brundtland** | **Norra peaminister**14. oktoober 1981 – 9. mai 1986 | Järgnev**Gro Harlem Brundtland** |
| Eelnev**Vieno Johannes Sukselainen** | **Põhjamaade Nõukogu president**1973 | Järgnev**Johannes Antonsson** |



1. ↑  "Political leaders of contemporary Western Europe: a biographical dictionary". archive.org.
**Käärpuud** (ka *kääripuud*, *loompuud*, *loomapuud*) on raamid kanga lõimelõngade korrapäraseks ülesvedamiseks ehk kanga käärimiseks (*loomiseks*).

Ajaloost
--------

Kangast loodi esialgu maja välisseina löödud pulkadel. 19. sajandi viimasel veerandil asendati Lõuna-Eestis mõnes kohas pulgad seinale kinnitatud või toetatud raampuudega. Senisest pikema kanga saamiseks võeti 19. sajandil kutseliste kangrute eeskujul kogu Eestis kasutusele käärpuud.

Kasutamine
----------

Käärpuud koosnesid põrandast laeni ulatuvast püstvõllist (teljepuust) ja sellele ristamisi kinnitatud kahest suurest puuraamist, mis keerlesid võlli ümber. Raami ülemistel ja alumistel ristpuudel olid vahelikupulgad lõngarühma kinnistamiseks ja lõngade ristamisel lõimedesse vajaliku vaheliku moodustamiseks. Käärimist oli võimalik alustada nii ülevalt kui alt. Kanga pikkusele vastavalt pöörati käärpuid ühes suunas, et käärida esimest lõngarühma ja kinnitada see ümber ristpuudele kinnitatud vahelikupulkade. Tegevust edasi-tagasi korrates kääriti kanga laiusele vastav arv lõimelõngu, igakordsel tagasipööramisel moodustus vahelik.

Vaata ka
--------

* Kangaspuud
* Kerilaud
* Käärkast
* Käärlaud

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 87
2. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 115

Kirjandus
---------

* Kangakäärimine Eestis, Eevi Astel. Etnograafiamuuseumi aastaraamat, 1971.

Välislingid
-----------

* Käärpuud, ajalooline joonis. Eesti Rahva Muuseum
* Käärpuud tänapäeval.
* Kanga käärimine.
Kévin Théophile-Catherine 2010. aastal Rennes'i särgis
**Kévin Théophile-Catherine** (sündinud 28. oktoobril 1989 Saint-Brieucis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Horvaatia kõrgliiga klubis Zagrebi Dinamo.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis Rennesi Stade, mille meeskonnas debüteeris 2009. aastal Prantsusmaa kõrgliigas. Rennes'i põhikoosseisu murdis ta hooajal 2010–11.

2013. aastal liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Cardiff City. Hooajal 2014–2015 mängis ta Cardiff Cityst laenul Prantsusmaa kõrgliiga klubis Saint-Étienne. 2015. aasta juunis sõlmis ta Saint-Étienne'iga püsiva lepingu.

2018. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Zagrebi Dinamoga. Hooaegadel 2018–19 ja 2019–20 on ta klubiga tulnud Horvaatia meistriks. 2020. aasta juunis pikendas ta klubiga lepingut kolme aasta võrra.

Théophile-Catherine on kuulunud Prantsusmaa kuni 20- ja kuni 21-aastaste koondisse.

Saavutused
----------

Zagrebi Dinamo
* 1. HNL: 2018–19, 2019–20
* Horvaatia superkarikas: 2019

Välislingid
-----------

 Kévin Théophile-Catherine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Kórinthose maakitsus satelliidipildil
**Kórinthose maakitsus** ehk **Isthmose maakitsus** (kreeka keeles *Ισθμός της Κορίνθου*) on Kreekas Kórinthose linna lähedal asuv maakitsus, mis ühendab Peloponnesose poolsaart Balkani poolsaarel paikneva Kreeka keskosaga. Läänest ümbritseb maakitsuse rannikut Kórinthose laht, idast Saroni laht. Maakitsust läbib kanal.

Maakitsuse kreekakeelne nimi Isthmos pärineb vanakreeka keelest. See tähendab tõlkes kaela ja viitab maismaa kõige kitsamale kohale. 

Kórinthose maakitsust teati antiikajal kui maamärki, mis eraldas Peloponnesost Kreeka mandriosast. 1. sajandil kirjeldas geograaf Strabon maakitsusel asuvat steeli, mille peal oli kaks pealdist. Üks neist osutas ida poole Atikas asuva Megara linna suunas ning kandis kirja „See pole Peloponnesos, vaid Joonia" (kr k „τάδ᾽ οὐχὶ Πελοπόννησος, ἀλλ᾽ Ἰωνία"). Teine osutas lääne poole ehk Peloponnesose suunas ja sellele oli kirjutatud „See on Peloponnesos, mitte Joonia" (kr k „τάδ᾽ ἐστὶ Πελοπόννησος, οὐκ Ἰωνία"). Antiikaja kirjaniku Plutarchose sõnul oli kivisamba püstitanud Atika kangelane Theseus teekonnal Ateenasse.

Kórinthose kanal aerofotol
1893. aastal avati Kórinthose maakitsust läbiv 6,4 km pikkune Kórinthose kanal, mistõttu võib Peloponnesose poolsaart tinglikult nimetada saareks. Praegu ühendavad kanali kaldaid kaks maanteesilda, kaks raudteesilda ja kaks liftsilda. Kanali lääneosas on militaarsel otstarbel kasutatav sild.
**Kóstas Katsouránis** (kreeka *Κώστας Κατσουράνης*; õieti **Konstantínos Katsouránis** (Κατσουράνης Κωνσταντίνος)) (sündinud 21. juunil 1979) on kreeka endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja, Euroopa meister (2004).

Kreeka rahvuskoondises mängis Katsouránis aastatel 2002–2015 kokku 116 korda ja lõi 10 väravat. Debüüt koondises oli 20. augustil 2003.

Klubid
------

* 1996–2002 Panahaiki
* 2002–2006 Ateena AEK
* 2006–2009 SL Benfica
* 2009–2012 Panathinaikos
* 2012–2014 PAOK FC
* 2014 Pune City
* 2014–2015 Atromitos
* 2015 Heidelberg United

Saavutused
----------

* 2004 Euroopa meister

Isiklikku
---------

Kóstas Katsouránis on 182 cm pikk ja kaalub 75 kg.

Välislingid
-----------

* 

EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis

1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib saksa heavy metal bändist, teiste tähenduste kohta vaata: Running Wild (täpsustus)* |

---

Running Wild 2005. aastal esinemas. Keskel on Rolf Kasparek
**Running Wild** oli saksa *heavy metal*'i ansambel, mis tegutses aastatel 1976–2009. Esialgu oli ansambli nimeks Granite Heart, hilisem nimi (aastast 1979) võeti Judas Priesti samanimelise loo järgi. 

Esialgu viljeles ansambel *speed metal*'it ning lugude temaatika oli küllaltki satanistlik. 1987. aastast alates sai lugude põhiteemaks aga piraatlus ning Running Wild ise tuntuks *pirate metal*' bändina. Stiililiselt on bändi hiljem paigutatud ka *power metal*'i alla.

Ansambli liidriks oli laulja Rolf Kasparek (Rock'n'Rolf), kes oli alates 2005. aastast ametlikult bändi ainus liige, kontsertidel esines ta koos tuuribändiga. Viimase kontserdi andis Running Wild 2009. aasta 30. juulil Wacken Open Airi *metal*-festivalil.

Running Wildi viimane kontsert 2009. aastal

Diskograafia
------------

* *Gates to Purgatory* (1984)
* *Branded and Exiled* (1985)
* *Under Jolly Roger* (1987)
* *Port Royal* (1988)
* *Ready for Boarding* (1988), kontsertalbum
* *Death or Glory* (1989)
* *Blazon Stone* (1991)
* *The First Years of Piracy* (1991), kogumik
* *Pile of Skulls* (1992)
* *Black Hand Inn* (1994)
* *Masquerade* (1995)
* *The Rivalry* (1998)
* *The Story Of Jolly Roger* (1998), kogumik
* *Victory* (2000)
* *The Brotherhood* (2002), kontsertalbum
* *Live* (2002)
* *20 Years in History* (2003), kogumik
* *Rogues en Vogue* (2005)
* *Best of Adrian* (2006), kogumik
* "Shadowmaker" (2012)
* "Resilient" (2013)
**Ülemtalurahvakohus** (saksa k. *Oberbauer(n)gericht*, vene k. *Верхний крестьянский суд*) oli Balti kubermangudes aastatel 1889–1917 tegutsenud teise astme kohus. Kohus sarnanes 1889. aastal likvideeritud kihelkonnakohtuga. 

Ülemtalurahvakohtu ülesandeks oli läbi vaadata edasikaevatud vallakohtu otsuseid, hagide lahendamine tsiviilasjades, kus nõue ületas 15 rubla; nõuded, mida ei saanud hinnata (näit rikutud omandi taastamise asjus või servituutide kasutamisse puutuvad kaasused); hagide lahendamine kriminaalkaristuste korral, kui oli määratud rahatrahv (üle 5 rubla) või rahatrahvi asemel oli määratud vähemalt 3-päevane arest.

Kohtu koosseisus olid eesistujana ülemtalurahvakohtunik ja vähemalt kaks vallakohtust pärit kaasistujat. Ülemtalurahvakohus koosnes vallakohtute eesistujatest, kes olid järjekorras kutsutud kohtu kaasistujateks. Ülemtalurahvakohtu esimees nimetati ametisse justiitsministri poolt, ta pidi olema vähemalt 25-aastane isik, kõrgema või vähemalt keskharidusega, mida võis asendada ka vähemalt 3-aastane praktilise tegevuse kogemus kohtuasutustes.

Eesti ala Eestimaa ja Liivimaa kubermangu maakondades oli ülemtalurahvakohtuid üldjuhul kaks, vaid Järva- ja Saaremaal oli neid üks.

Ülemtalurahvakohus allus rahukogu järelevalvele, kuhu sai Ülemtalurahvakohtu otsuste peale kassatsiooni korras edasi kaevata.

Eestimaa kubermangus tegutsesid: Haapsalu kreisis Haapsalu ülemtalurahvakohus ja Lihula ülemtalurahvakohus, Paide kreisis Paide ülemtalurahvakohus, Rakvere kreisis Rakvere ülemtalurahvakohus ja Jõhvi ülemtalurahvakohus, Tallinna kreisis Tallinna ülemtalurahvakohus ja Rapla ülemtalurahvakohus.

Liivimaa kubermangus tegutsesid: Lõuna-Eestis Pärnu kreisis Pärnu 1. ülemtalurahvakohus Pärnus (Audru, Vändra, Pärnu-Jaagupi, Mihkli, Tõstamaa, Tori kihelkond), Pärnu 2. ülemtalurahvakohus Voltvetis (Häädemeeste, Halliste, Karksi, Pärnu-Elisabethi, Saarde kihelkond), Saaremaa ülemtalurahvakohus, Tartu kreisis Tartu 1. ülemtalurahvakohus (Palamuse, Maarja- Magdaleena, Äksi, Kodavere, Laiuse, Kursi, Torma kihelkond), Tartu 2. ülemtalurahvakohus (Kambja, Puhja, Nõo, Otepää, Rannu, Rõngu, Sangaste, Võnnu kihelkond), Viljandi 1. ülemtalurahvakohus Viljandis (Viljandi, Kõpu, Helme, Paistu, Tarvastu kihelkond), Viljandi 2. ülemtalurahvakohus Suure-Jaanis (Suure-Jaani, Kolga-Jaani, Põltsamaa, Pilistvere kihelkond), Võru kreisi Võru 1. ülemtalurahvakohus (Urvaste, Hargla, Karula, Rõuge kihelkond), Võru 2. ülemtalurahvakohus (Kanepi, Vastseliina, Põlva, Räpina, Rõuge kihelkond).

Ülemtalurahvakohtud likvideeriti Eesti Ajutise Valitsuse määrusega 18. novembril 1918. aastal.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 707.
2. ↑  5.3.2. Ülemtalurahvakohus, www.eha.ee
3. ↑  Ülemtalurahvakohus 5.3.2.1. Eestimaa kubermang, www.eha.ee
4. ↑  Ülemtalurahvakohus 5.3.2.2. Liivimaa kubermang, www.eha.ee
**Ülemiste veepuhastusjaam** (ka *Tallinna veepuhastusjaam*) on ettevõtte Tallinna Vesi üks kahest veepuhastusjaamast (teine on Paljassaare reoveepuhastusjaam). See asub Tallinnas aadressil Järvevana tee 3.

Ülemiste veepuhastusjaam

Ajalugu
-------

1924. aastal sõlmiti leping veepuhastusjaama projekteerimiseks ja ehituseks, arhitekt Erich Jacoby projekteeritud Tallinna Filterveevärgi veepuhastusjaam alustas tööd 1927. aastal. Toona rajatud jaam on osaliselt töös tänapäevani. Jaama rajas aastatel 1925–1927 Suurbritannia firma W. Patterson Engineering Co Ltd. Jaam sai lõplikult valmis 1929. aastal. 

### Tehnilised andmed ja taristu

Veepuhastusjaama võimusus oli 24 000 kuupmeetrit vett ööpäevas, vesi läbis nii mehaanilise kui ka keemilise puhastuse. Kogu protsess kestis kokku umbes kaks tundi.

1928. aastal ehitati Järvevana tee krundisügavusse arhitekt Herbert Johansoni projekti järgi kahekorruseline kaheksa korteriga ridamaja töölistele ja 1934. aastal tee äärde kahekorruseline elamu vahetusmeistritele ja keemikutele, mis on säilinud. 

### Sõjaaegsed purustused

1941. aastal sai Tallinna filterveevärk sõjategevuse tõttu märkimisväärseid purustusi. Õhku lasti ja hukkus täiesti filterveevärgi pumbamaja koos laboratooriumi ja mõne muu ruumiga, terveks jäi filter koos tagavara- ja settimisbasseinidega. Veepuhastusjaama pumbahoone purustati II maailmasõjas hiljem ja taastati veidi muudetud kujul 1946. aastal.

### Kronoloogia

* 1925. aasta 10. septembril pandi veepuhastusjaamale nurgakivi
* 1927. aasta 29. novembril anti Tallinna Filterveevärgi Ülemiste veepuhastusjaam käiku
* 1947–1950 – jaama rekonstrueeriti
* 1964 – settebasseinid ehitati ümber hõljuva kihiga selititeks
* 1965 – veepuhastusjaama laiendati
* 1971 – veepuhastusprotsessis hakati kasutama mikrofiltreid
* 1979 – valmis Ülemiste veepuhastusjaama uus maja
* 1987 – võeti kasutusele automaatne juhtimis- ja kontrollsüsteem Damatic
* 1997 – veepuhastusprotsessis eelosoonina võeti kasutusele osoon
* 2003 – veepuhastuskemikaal (koagulant) alumiiniumsulfaat asendati alumiiniumpolükloriidiga (PAX)
* 2005 – rekonstrueeriti vana veepuhastusjaama 10 000 m³ joogiveemahuti
* 2007 – automaatjuhtimissüsteem Damatic asendati uuema süsteemiga Damatic DNA

Viited
------

1. 1 2 3  Tallinna entsüklopeedia. II köide. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 347–248.
2. ↑  Tallinna Filterveevärk, 1925-1927 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.01.2021)
3. ↑  Allan Keian, Homme täitub 75 aastat joogiveepuhastuse algusest Tallinnas, www.postimees.ee, 28. november 2002.
4. ↑  Tallinna filterveevärk seatakse korda, Linna Teataja, 20 september 1941

Kirjandus
---------

* Tiia Pedusaar, Arvo Järvet. *Pealinna veevarustus: minevik ja tänapäev.* Eesti Loodus. 6/2005.
**Ülemiste liiklussõlm** (ka **Ülemiste ristmik**) on liiklussõlm Tallinnas Ülemiste järvest kirdes, kus saavad kokku Suur-Sõjamäe tänav, Järvevana tee, Tartu maantee ja Peterburi tee.

Liiklussõlme keskel on 4 rööpapaariga raudteesild, mille alt viib läbi Tartu maantee. Sillast põhja pool eraldub Tartu maanteest Peterburi tee, sillast lõuna pool läände Järvevana tee ja itta Suur-Sõjamäe tänav.

Liiklussõlmest mõnisada meetrit idas asub Ülemiste raudteejaam ja Ülemiste viadukt.

Väidetavalt on tegemist Eesti suurima ja ülekoormatuima liiklussõlmega. Seetõttu on ristmik 2000. ja 2010. aastatel ümber ehitatud.

2009. aastal valmis Suur-Sõjamäe tänavat Järvevana teega ühendav Ülemiste viadukt.

Ülemiste ristmiku on ka varem rekonstrueeritud. 1965. aastal ehitati liiklussõlme kaks ringteed, mis asendati fooridega reguleeritud ristmikuga 1998/1999. aastal

Rekonstrueerimine 2010–2013
---------------------------

Aastatel 2010–2013 ehitati sild üle Tartu maantee ja Ülemiste tunnel Filtri tee, Tehnika tänava ning raudtee alt läbi. Silla ja tunneliga teelõik ühendab Peterburi tee Järvevana teega. Teelõik avati 9. oktoobril 2013.

### Pilte rekonstrueerimisest

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Askur Alas (12. november 2004). "Ülemistele kavas tunnel ja sillad". *Eesti Päevaleht*.
2. ↑  Vahur Lauri (17. märts 2009). "Tallinnas Ülemiste ristmikul ehitatakse maanteeviadukti". *ERR Uudised*.
3. ↑  Erik Rand (12. august 2009). "Suur-Sõjamäe - Järvevana tee viadukt avatakse täna". *Eesti Päevaleht*.
4. ↑  "1965. aasta satelliidifoto". *Maa-ameti fotoladu*. 1965. Vaadatud 19.02.2021.
5. ↑  Treial, Harri (13. mai 1998). "Tartu maanteel on käsil suur ümberehitamine". *Sõnumileht*. Vaadatud 19.02.2021.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ülemiste liiklussõlm** |
Maironis
**Maironis** (kodanikunimi **Jonas Mačiulis**; 21. oktoober/2. november 1862 Pasandravys – 28. juuni 1932 Kaunas) oli leedu katoliku preester, teoloog ja luuletaja.

Ta sündis 1862. aastal Pasandravyses Raseiniai rajoonis talupoja perekonnas. Ta lõpetas aastal 1883 Kaunases gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1883–1884 kirjandust Kiievi ülikoolis. 1884. aastal astus ta vanemate soove arvesse võttes Kaunase vaimulikku seminari. Aastal 1888 pärast seminari edukat läbimist jätkas õpinguid Peterburi Roomakatoliku Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas 1892. aastal.

Aastatel 1893–1894 ja 1909–1932 õpetas ta Kaunase vaimulikus seminaris, lisaks oli ta aastatel 1909–1932 seminari rektor. Aastatel 1894–1909 oli ta Peterburi Roomakatoliku Vaimuliku Akadeemia professor (aastast 1903 oli ta teoloogiadoktor). Aastatel 1922–1932 oli ta Kaunase Ülikooli moraaliteoloogia osakonna juhataja (alates 1930. aastast Vytautas Suure Ülikool). Aastatel 1923–1924 oli ta samas ülikoolis Leedu kirjanduse õppejõud.

Ta alustas luuletuste kirjutamist kuuendas klassis poola keeles. Tema loomingule avaldasid mõju poola ja vene poeedid, eelkõige Adam Mickiewicz, Józef Ignacy Kraszewski, Juliusz Słowacki, Aleksandr Puškin ja Mihhail Lermontov, aga ka Kaunase vaimuliku seminari õppejõud (hilisem Sejny piiskop) Antanas Baranauskas.

Looming
-------
Maire Koppel (2022)
**Maire Koppel** (sündinud 3. aprillil 1959) on eesti sotsiaaltöötaja, Tartu linna aukodanik.

Maire Koppel on aastast 1997 MTÜ Iseseisev Elu asutaja ja juht. Iseseisev Elu on pakkunud sotsiaaleluasemel elavatele inimestele tugiisikuteenust, aidanud Varjupaigas elavatel kodututel taastada tööharjumusi. Enam kui kolmsada erivajadusega inimest saavad tuge igapäevase eluga toimetulekuks, eluks kogukonnas ja tööoskuste omandamiseks. Suuresti Maire Koppeli käivitud Tartu Toidupanga panus väiksema sissetulekuga inimeste igapäevasesse toimetulekusse on märkimisväärne.

Ta on hariduselt sotsiaaltöötaja ja täiendanud end mitmel pool välisriikides. Maire Koppel on Tartu Tervishoiu Kõrgkooli ja OÜ Luwi õppejõud, koolitades tegevusjuhendajaid.

Tema praktikasse rakendatud teadmistest on välja kasvanud ka mitmed ettepanekud Eesti riigile, nt on ta Sotsiaalteenuste Juhtide Nõukoja juhatuse esimehena algatanud pikaajalist hooldust vajavate inimeste hooldekodu tasu maksmise mudeli väljatöötamise.

Maire Koppel kuulub Eesti Sotsiaaltöö Assotsiatsiooni ja Eesti Psühhosotsiaalse Rehabilitatsiooni Ühingusse. Üle kümne aasta kuulus ta Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni, kus oli kolm aastat Tartu piirkonna president. Maire Koppeli algatatud ettevõtmised on aastakümneid aidanud elus toime tulla kõige kergemini haavatavatel inimestel. Tänu tema pühendunud tegevusele on paljude töötute, kodutute ja vaimupuudega inimeste elukvaliteet tunduvalt tõusnud, seda nii Tartus kui mitmel pool kaugemal.

Tunnustus
---------

* 2022 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

Välislingid
-----------

* CV Tartu linna veebilehel
**.yu** oli Jugoslaavia Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel aastatel 1989–2010. 

Seoses sellega, et Serbiale ja Montenegrole eraldati 2007. aastal domeenid .rs ja .me, algas kaheaastane üleminekuaeg. Domeeni .yu kasutamine pidi lõppema 30. septembril 2009, kuid Serbia sai ICANNilt loa tähtaega kuue kuu võrra pikendada. Domeeni kasutus lõppes 30. märtsil 2010.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.tn** on Tuneesia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.zw** on Zimbabwe Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.tg** on Togo Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Kuigi domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Togoga seotud saitide jaoks, on mujalt maailmast seda väga vähe registreerida soovitud.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Käärkast** (ka *käärikast*, *käärlaegas*) oli puukast, millesse asetati kanga käärimiseks lõngakerad või -poolid.

Käärkastis oli kuni 12 lahtrit, mis võimaldas mitut lõimelõnga ühel ajal käärida. Kasti servale kinnitatud aasadest toodi lõng läbi, et lõngad käärimise ajal omavahel keerdu ei läheks. Käärkaste ja lõngapoole hakati Eestis kasutama 19. sajandi teisel poolel mõisate ja elukutseliste kangrute vahendusel. Varem kasutati kehasid või kerilaudu. Kui kehadelt kääriti enamasti kahe lõimega, siis käärimisega käärimiskastist või käärimisraamilt oli võimalik seda käärpuudele teha ühtlaselt 4–10 lõimelõngaga. Käärkasti kasutamisega kaasnes käärlaua kasutuselevõtt.

Vaata ka
--------

* Kangaspuud
* Kerilaud
* Käärlaud
* Käärpuud

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 115

Kirjandus
---------

* Kangakäärimine Eestis, Eevi Astel. Etnograafiamuuseumi aastaraamat, 1971.

Välislingid
-----------

* Käärkast Eesti Rahva Muuseum
* Käärpuud, Mõniste Talurahvamuuseum
**Pakasetaat** on isikustatud pakane eesti mütoloogias.

Välimus
-------

Matthias Johann Eiseni raamatus "Eesti mütoloogia" kirjeldatakse Pakasetaadi välimust järgmiselt: "Pakasetaat esineb täiesti hallina [*sic*] taadina, õigemini valgete juustega ja pika valge habemega, valge kübar peas, valge kuub seljas, valged sukad, kingad jalas."

Pere
----

Pakasel on ka kolm poega: noorem Härm, keskmine Kahu, vanem Külm. Suve saadab pakane poegadega puhates mööda seal, kus jää paksemaks minnes paukumisega praguneb ja palgid paukudes lõhkevad. Vahest saadab vana pakane mõnikord noorema poja härma välja vaatama, kuidas maailmas elatakse. Sammub siis härm ainult öösiti edasi ja paneb rohu ja vilja valgesse ehtesse. Sügisel algab keskmise poja kahu tegevus, kes paneb vee ahelasse. Talve tulekuga asub Külm tegevusse. Kui nooremad vennad ainult öösiti rändavad, sammub Külm ühtelugu, ööl ja päeval edasi.

Tegutsemine
-----------

Kui pakasetaat ise välja astub, ähkides ja puhkides, habe jääpurikates, lumi rabiseb jalge all, aiateibad pauguvad ees, linnud langevad selja taga surnult maha. Armuheitmata tungib ta inimeste ja looma kallale. Kel iganes võimalik, põgeneb hirmul majasse varjule.Teatakse aga juhtumeid, et pakane inimestele headki teinud: kingib külma tehtud kahju tasumiseks kaks kotti, millest üks sooja, teine külma annab. Tihtipeale ei ilmu pakasetaat oma õigel kujul, vaid võtab enesele tihase kuju, et hõlpsamalt oma kurjust avaldada. Õnneks väsib pakasetaat pea õelustegudest, käänab varsti ümber Turjamaa poole tagasi puhkama. Siis hingab rahvas pakasetaadi puremisest ja pigistamisest pääsedes jälle kergemini.

Kirjandus
---------

* M. J. Eisen, "Eesti mütoloogia" (1919)
Droonivideo Maigleri järvest Hürthis 2017. aastal
**Hürth** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kölni ringkonnas Rein-Erfti kreisis. Asub Kölnist edelas.

19. sajandil hakati praeguse linna alal kaevandama pruunsütt, kaevandamine lõppes 1970. aastatel. Kaevandmise käigus asustati piirkonnast mitmed külad ümber. 

Tänapäeval on Hürth keemia- ja meediatööstuse keskus.

1930 ja 1933 liideti piirkonnas mitu valda, mille tulemusel tekkinud Hürthi vald oli Saksamaa suurim. See sai linnaõigused 1978. 

Hürthi 12 linnaosa (Alstädten-Burbach, Alt-Hürth, Berrenrath, Efferen, Fischenich, Gleuel, Hermülheim, Kalscheuren, Kendenich, Knapsack, Sielsdorf, Stotzheim) jagunevad 9 linnarajooniks.

Hürthist on pärit vormelisõitjad Michael Schumacher ja Ralf Schumacher.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* Hürthi koduleht