recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Modest Aleksejevitš Kolerov** (*Моде́ст Алексе́евич Ко́леров*; sündinud 12. aprillil 1963 Kimovskis Tuula oblastis) on Venemaa ajaloolane ja propagandist, Venemaa propagandaportaali Regnum kaasasutaja ja peatoimetaja.

Elulugu
-------

1989. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna, 1993. aastal kaitses ajalooteaduste kandidaadi väitekirja „P. B. Struve ja vene marksism, 1888–1901 : poliitilise biograafia kogemus". 

Aastatel 1991–1994 töötas ta ajakirjade Znanije – Sila, Put ja Voprosõ Filosofii juures.

1993–1995 Vene Föderatsiooni Riigiarhiivi (Venemaa) dokumentide uurimise ja avaldamise osakonna juhataja. Samal ajal töötas ka ajalehe Segodnja kolumnistina. 1994–1996 Ülevenemaalise Riikliku Televisiooni- ja Raadioringhäälingu teabeteenistuse juhataja asetäitja. Ta oli ONEXIM-Banki ja NTV peadirektori Boris Jordani pressiteenistuse juht.

1999–2001 Peterburi kuberneri Vladimir Jakovlevi, Tšuvaššia presidendi Nikolai Fjodorovi ja Krasnojarski krai kuberneri Aleksandr Lebedi nõunik.

Aastast 2002 uudisteagentuuri Regnum kaasasutaja ja peatoimetaja, Rahvusliku Uurimisülikooli Kõrgema Majanduskooli infopoliitika osakonna professor.

2005–2007 Venemaa presidendi piirkondadevaheliste ja kultuurisuhete osakonna juhataja.

Alates 16. maist 2012 kirjastuse Regnum president.

Sanktsioonid
------------

2012. aasta augustis kuulutati ta Eestis, Lätis, Leedus ja Gruusias *persona non grata*'ks. 28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidus olev vara külmutati. "Modest Kolerov on portaali Regnum kaasasutaja ja peatoimetaja ning ta on portaali kasutanud Ukraina vastase agressiivse ja kallutatud propaganda levitamiseks ning Krimmi annekteerimise ja Donbassi separatistide tegevuse suhtes positiivse suhtumise kujundamiseks. Ta on Ukrainat sageli kujutanud fašistliku või neonatsliku riigina ja lääneriike toetava marionetina. Ta väitis, et Ukraina moodustasid kunstlikult Lenin ja Stalin. Tema avaldatu kohaselt võlgneb Ukraina Venemaale tänu oma iseseisvuse eest ja seega ei vääri ta õigust olla iseseisev riik. Samuti märkis ta, et Venemaa peaks Ukraina eksistentsi lõpetama.

Lisaks pakkus ta välja, et Ukraina tuleks jagada tema naabrite vahel, ja ähvardas, et sõltumatu Ukraina oleks Venemaale ohuks. Ta on aktiivselt toetanud nn Donetski Rahvavabariigi ja nn Luhanski Rahvavabariigi tunnustamist ning suuremat Venemaa toetust separatistide tegevusele Ida-Ukrainas. Ta eitas, et on olemas tõendeid selle kohta, et Venemaa on separatistidele andnud sõjalist toetust, ja kirjeldas OSCE missiooni Ida-Ukrainas kui erapoolikut ja Kiievile alluvat operatsiooni."

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Tartu Maratoni Klassik** on spordiürituste sari, mida korraldab Klubi Tartu Maraton. Selle nime all korraldatakse sarja alates 2022. aastast. Aastatel 2015–2021 kandis sari nime **Tartu Maratoni Kuubik**, 2000–2014 **Tartu Neliküritus** ja 1983–1999 **Tartu Kolmiküritus**.

Ajalugu
-------

### Tartu Kolmiküritus

Sarja kuulusid Tartu Maraton, Tartu Sügisjooks ja Tartu Rattaralli.

### Tartu Neliküritus

Sarja kuulusid Tartu Maraton, Tartu Jooksumaraton, Tartu Rattaralli ja 1998. aastal alguse saanud Tartu Rattamaraton. 

### Tartu Maratoni Kuubik

2007. aastal lisati korraldatavate ürituste hulka Tartu Rulluisumaraton ja 2012 Tartu Linnamaraton. 2015. aastal uuendati sarja formaati ning sari nimetati Tartu Maratoni Kuubikuks, mis sisaldas kuut võistlust:

* Tartu maraton,
* Tartu maastikumaraton,
* Tartu rattaralli,
* Tartu rulluisumaraton,
* Tartu rattamaraton,
* Tartu linnamaraton.

### Tartu Maratoni Klassik

2022. aasta hooajast lõpetati rulluisumaratoni korraldamine ja sari hakkas koosnema viiest üritusest.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 06.05.2019)

Välislingid
-----------

* Sarjast Klubi Tartu Maraton kodulehel
**Muskaat** on vürts, mida jahvatatakse muskaatpähklist või muskaatõiest. Neid vilju saadakse omakorda troopilisest ja igihaljast muskaadipuult *(Myristica fragrans)*. Puu pärineb Maluku saartelt ehk Vürtsisaartelt, kus seda ka peamiselt kasvatatakse. Teine tähtis kasvatuspaik on Lääne-India saarestik. Oluline on teha vahet, et muskaatpähkel on puu seemne tuum, kuid muskaatõis seemet ümbritsev kest. 

Muskaadipuu vili

### Ajalugu

Riivitud muskaati on varem kasutatud lõhnakottides ja Vana-Roomas viirukina. Umbes 1600. aastatel omandas see suure tähtsuse läänemaailma vürtsikaubanduses.

### Muskaadipuu

Muskaadipuu on lehtpuude perekonnast ja kuulub muskaadiliste sugukonda. Puud võivad kasvada kuni 20 meetri kõrguseks ning on suutelised vilja kandma 60 aastat või isegi kauem.

### Kulinaaria

Muskaadile on omane terav aroom ning soe ja kergelt magus maitse. Seda kasutatakse nii soolaste kui ka magusate roogade maitsestamiseks. Seega võib seda vürtsainet lisada küpsetistele, pudingutele ja kompottidele, aga ka kartulitele, lihale, kastmetele ning köögi- ja aedviljadele. Samuti saab seda kasutada jookides, näiteks munalikööris või punšis.

Muud kasutused
--------------

Peale vürtsi on veel võimalik toota muskaatvõid ehk rasva, mida saadakse samuti seemneist. Seda võid tarvitatakse parfümeerias (annab meeldiva aroomi juuksehooldustoodetele, näiteks palsamitele). Vili sisaldab ka eeterlikke õlisid, mis leiavad kasutust parfüümides ja seepides, kuid nende abil ravitakse ka liigese- ja lihasevalu. Suures koguses manustatult on muskaatpähklil psühhoaktiive mõju, mis võib tekitada hallutsinatsioone. Muskaatpähkli mürgistus on harva fataalne, kuid võib põhjustada krampe, südamerütmihäireid, hingamisraskusi ja valu.

Viited
------


1. ↑  Britannica. "Nutmeg", 2019.
2. ↑  Eesti Entsüklopeedia. "Muskaadipuu", 2006.
United Center (2015)
**United Center** on mitmeotstarbeline siseareen USA-s Illinoisi osariigis Chicago Near West Side'is. See on koduks National Basketball Associationi (NBA) korvpalliklubile Chicago Bulls ja National Hockey League'i (NHL) jäähokiklubile Chicago Blackhawks. 

See on nime saanud ettevõtte sponsori United Airlinesi järgi, mille peakorter asub Chicagos alates 2007. aastast. Korvpallimängude ajal mahutab United Center 20 917 pealtvaatajat, millega on see NBA-s esikohal, ja jäähokimängude ajal 19,717 pealtvaatajat, millega on see NHL-is teisel kohal.

United Center on valminud 1994. aastal ning see asendas Chicago Stadiumi, mis asus praegusest United Centerist vastaspool tänavat.

Areenil asub ikooniline Michael Jordani kuju, mis ehitati 1994. aastal. Algselt asus see areenist väljas, kuid nüüd asub see aatriumis, mis lisati 2017. aastal. Lisaks on United Centeri kõrvale ehitatud Blackhawksi legendide Bobby Hulli ja Stan Mikita kujud.

Välislingid
-----------

* United Center koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **United Center** |
**Teoloogia** (vanakreeka keelest θεος *theos* 'Jumal' ja λογος *logos* 'õpetus, sõna') on sõnasõnaliselt 'õpetus Jumalast'. Laienenud tähenduses on teoloogia ehk **usuteadus** humanitaarteaduste hulka kuuluv teadusharu, mis uurib usuga seotud küsimusi.

Igal religioonil ehk usundil on oma teoloogia.

Varakristlikud autorid kasutasid kreeklaste sõna "teoloog" inimese kohta, kes kõneleb Jumalast.

Teoloogia *vs.* religiooniteadus
--------------------------------

Nii teoloogia kui ka religiooniteadus uurivad religiooni teaduslike meetodite abil. Enamasti eristatakse neid kahte mõistet selle järgi, et **teoloogia** püüab seletada ühe religiooni või usulise rühmituse seisukohti süstemaatiliselt ja metoodiliselt; seevastu **religiooniteadus** aga lähtub kogu religioossest maailmast, keskendumata ühele religioonile. On isegi öeldud, et teoloogia püüab seletada religioosseid asju seestpoolt vaadates, religiooniteadus aga väljastpoolt vaadates.

Teoloogia liigitamine
---------------------

Teoloogiat jagatakse tavaliselt süstemaatiliseks ja praktiliseks teoloogiaks, kuid on ka teisi jaotusi.

Teoloogia valdkondi
-------------------

Teoloogia valdkondi: võrdlev usuteadus (ehk religiooniteadus), eklesioloogia, religioonifenomenoloogia, religioonifilosoofia, vaimufilosoofia, liturgika, homileetika, kateheetika, poimeenika, misjoniteadus, küberneetika, apologeetika, eksegeetika, patristika, patroloogia, sümboolika, dogmaatika, kanoonika, oikumeenika, antropoloogia, mütoloogia, inkarnatsiooniteoloogia, moraaliteoloogia, poliitiline teoloogia, eskatoloogia, religioonipsühholoogia jne.

Teoloogia õpetamine Eestis
--------------------------

Eestis õpetatakse teoloogiat järgmistes kõrgkoolides: EELK Usuteaduse Instituut, EAÕK Püha Platoni Seminar, Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar, Kõrgem Usuteaduslik Seminar, Tartu Teoloogia Akadeemia ja Tartu Ülikool (Tartu Ülikooli usuteaduskond).

Teoloogiateoseid
----------------

* De fide orthodoxa
* Enchiridion (Augustinus)
* Teoloogia summa

Vaata ka
--------

* Apofaatiline teoloogia
* Moraaliteoloogia
* Eklesioloogia
* Kirik
* Jumalatõestus
	+ Ontoloogiline jumalatõestus
* Usuartikkel
* Usundi seitse dimensiooni
* Teoloogide loend
* Teadus
* Ateism

Viited
------

1. ↑  Kulmar, T. 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 10
2. 1 2  Jürgenstein, T. & O. Schihalejev, 2011. Usundimaailma suured küsimused (ideed, kogemused, arvamused, vastused). Koolibri. Lk 26

| * v
* r
Põhilised humanitaarteadused |
| --- |
| 
Ajalugu **·**  Filoloogia **·**  Kirjandusteadus **·**  Kunstiteadus **·**  Muusikateadus **·**  Teatriteadus **·**  Psühholoogia **·**  Semiootika **·**  Teoloogia |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Teoloogia** |
**Jakob I** (15. märts 1407, Hachberg – 13. oktoober 1453, Mühlburg) oli Baden-Badeni markkrahv aastatel 1431-1453.

Jakob oli markkrahv Bernhard I ja Anna von Oettingeni vanem poeg. Jakob I oli sügavate usuliste tõekspidamistega mees, kes oli tuntud kirikute rajajana. Ta asutas Fremersbergi kloostri ja oli Baden-Badeni kollegiaalkiriku suur heategija.

Isa ettekirjutuse järgi tuli markkrahvkonna pärijateks lugeda vaid kahte tema poega. Seetõttu said ilmaliku hariduse ainult Karl ja Bernhard; teistel lastel oli range usuline kasvatus. Pärast nooruses usukutse omandamist naasis Georg korraks maailma, kuid pöördus 1454. aastal tagasi pühasse ordusse ja sai hiljem Metzi piiskopiks.

Jakob I oli oma isa vastand; Enea Silvio Piccolomini (paavst Pius II) iseloomustas teda *sakslaste seas kuulsana oma õigluse ja intelligentsuse poolest*.

Algusaastatel oli ta Hohenbergi perekonnavalduste valitseja, kuid 24-aastaselt sai ta Badeni valitsejaks. Teda kirjeldati kui kirglikku rüütlit ja kokkuhoidvat riigiisa ning ta oli vürstide seas populaarne vahendajana. Nii keiser Sigismund kui ka keiser Friedrich III, keda ta teenis, hindasid teda kõrgelt.

Kui tema õde Agnes põgenes raseduse katkemise tõttu keset pärandivaidlust, kaotas markkrahv oma nõude Schleswigi hertsogkonnale. Ta oli nii vihane, et sulges Agnese elu lõpuni Ebersteini linnusesse Ebersteinburgis. (Juhtumist mäletatakse kui "Gottorfi topeltkatastroofi").

Kui 1427. aastal jõustus Sponheimi leping, omandas ta valdusi Moseli jõel. 1442. aastal ostis ta Walter von Geroldsecki järglastelt 30 000 kuldna eest poole Lahri ja Mahlbergi isandkonnast.

Abielu ja lapsed
----------------

Jakob abiellus 25. juulil 1418 Charles II de Lorraine'i tütre Catherine'iga. Nad said järgmised lapsed:

* Karl I (1427 – 24. veebruar 1475, Pforzheim)
* Bernhard II (hiljem õndsaks kuulutatud) (1428 – 12. juuli 1458, Moncalieri)
* Johann (1430 – 9. veebruar 1503, Ehrenbreitsteini kindlus), Trieri peapiiskop
* Margarete (1431 – 24. oktoober 1457, Ansbach)
* Georg (1433 – 11. veebruar 1484, Moyen), Metzi piiskop
* Markus (1434 – 1. september 1478), Liége'i ja Strasbourgi kanoonik
* Mathilde (1435/39 – 18. aprill 1485), Trieri abtiss

Jakobil oli ka vallaspoeg Rudolf.

Vaata ka
--------

* Badeni valitsejate loend

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Bernhard I** | **Baden-Badeni markkrahv**1431–1453 | Järgnev**Karl I ja  Bernhard II** |
|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikiõpikutes on lisamaterjali: ***Programmeerimiskeel C*** |

**C** (hääldus inglispäraselt [sii]) on standardiseeritud programmeerimiskeel, mille lõid 1970. aastate alguses Brian Kernighan, Dennis Ritchie ja Ken Thompson eesmärgiga leida sobiv keel uue operatsioonisüsteemi UNIX programmeerimiseks. Tänapäeval saab C programmeerimiskeelt kasutada praktiliselt igas operatsioonisüsteemis, ning sellest on saanud üks populaarsemaid keeli, mida kasutatakse laialdaselt nii süsteemi- kui ka rakendustarkvara loomisel. Programmeerimiskeelel C on palju järeltulijaid, tähelepanuväärseim neist on C++, mis peamise vahega toob C-sse klassid.

Ajalugu
-------

Keele tekkimine on tihedalt seotud ja paralleelne operatsioonisüsteemi UNIX loomisega 1969–1973 firma AT&T Bell Labs-i arenduskeskuses. C eellasteks on BCPL ja B programmeerimiskeeled. Esimene C-s kirjutatud suurem rakendus oli 1973. aasta suvel kirjutatud arvuti PDP-11 UNIX-i tuum (kernel). Järgnevatel aastatel arendas meeskond keelt edasi, keskendudes peamiselt ja andmetetüüpide arendamisele, ning C-s kirjutatud programmide teistele riistvara platvormide ülekantavusega seotud küsimustele. Esimene avalikult keelt tutvustav raamat, B. Kernighani ja D. Ritchie: *The C Programming Language*, ilmus 1978. aastal, ning sellest sai mitteametlik C standard järgmiseks kümnendiks. Esimesena uutest riistvaraplatvormidest kanti C üle arvutitele Interdata 8/32 ja DEC VAX 11/780. Keele kiire levik algas 1980. aastate alguses, esimene ametlik ANSI standard võeti vastu 1989. aasta lõpus (ANSI 89 C).

C-l on mitu otsest järglast, näiteks Objective C, C++, Concurrent C , C\*, Modula 3 ja Eiffel.

Süntaks
-------

Lihtsaim programm C-keeles näeb välja nii:

```
int main()
{
 return 0;
}

```

See programm ei tee mitte midagi muud, kui väljastab operatsioonisüsteemile veakoodi 0 (mis tavaliselt tähendab vigadeta väljumist).

### Hello, World!

Hello world on C-keeles järgmine:

```
#include <stdio.h>

int main(void)
{
 printf("Tere, maailm!\n");
 return 0;
}

```

See programm väljastab teksti "Tere, maailm!".

Võrdlus teiste keeltega
-----------------------

Paljud tänapäevased programmeerimiskeeled on pärit kaugest sugulasest **C**-st. Mitmetel on osaliselt sarnane süntaks – C++, C#, Java, JavaScript, PHP, Perl. Algajatele on **C** enamasti raskelt omandatav viitade, mäluhalduse ja stringide töötlemise keerukuse tõttu.

Kasutusalad
-----------

Kuna C on riistvarale lähedane keel, siis kasutatakse seda operatsioonisüsteemide draiverite (ehk ajurite) ning operatsioonisüsteemide tuumade (kernel) kirjutamiseks, näiteks BSD, Linux, Solaris, Windows jpt.

Vaata ka
--------

* ALGOL
* C++
* COBOL
* C#
* Pascal
* Fortran
* GNU Compiler Collection
* Java
* Lisp
* C--
* !=

Välislingid
-----------

### Kompilaatorid

* Esimesed C kompilaatorid
* Nimekiri vabadest C/C++ kompilaatoritest

### Loojad

* Ken Thompson
* Dennis M. Ritchie

* Brian Kernighan
* Dennis M. Ritchie
* Ken Thompson

### Ajalugu

* C keele ajalugu

### Koodinäited

* The International Obfuscated C Code Contest – rahvusvaheline programmeerimisvõistlus hägustatud C keeles
**Lucy Diana Boynton** (sündinud 17. jaanuaril 1994 New Yorgis) on briti-ameerika näitleja. 

Filmidebüüdi tegi ta 2006. aasta filmis "Miss Potter", mängides noort Beatrix Potterit. Enne Mary Austini kehastamist biograafilises filmis "Bohemian Rhapsody" mängis ta ka filmides "Copperhead" (2013), "Sing Street" (2016), "Mõrv Idaekspressis" (2017) ja "Apostle" (2018),

Lapsepõlv ja noorus
-------------------

Boynton on sündinud New Yorgis ja üles kasvanud Londonis. Ta on inglasest rühmamatkade korraldaja Graham Boyntoni ja kirjanik Adriaane Pielou tütar. Tal on vanem õde Emma Louise Boynton. Lucy käis Blackheathi keskkoolis ja seejärel James Alleni tütarlastekoolis Lõuna-Londonis Dunwichis.

Karjäär
-------

Boyntoni esimene kutselise näitleja roll oli noore Beatrix Potterina 2006. aasta briti-ameerika filmis "Miss Potter". Boynton on ise öelnud, et filmimise esimene päev oli "ta elu parim päev". 2007. aastal nomineeriti ta Young Artist Award for Best Performance in a Feature Film – Supporting Young Actress auhinnale osatäitmise eest filmis "Miss Potter".
**Endecja** ehk **Rahvusdemokraatia** (*Narodowa Demokracja*, *Endecja* tuleneb lühendist *ND*) oli paremäärmuslik natsionalistlik liikumine Poolas 19. sajandi lõpust Teise maailmasõja lõpuni, osaliselt jätkas hiljem tegevust emigratsioonis. Asutati Roman Dmowski initsiatiivil. Dmowski toetas I Maailmasõja ajal Antanti (erinevalt Piłsudskist, kes pooldas Saksamaad). Endecja pooldas vähemusrahvuste õiguste piiramist ja poloniseerimist. Endecja oli esimesi parteisid kaasaja Euroopas, mis toetas juudivastaseid meetmeid ja diktatuuri. Samuti organiseeris endecja juudivastaseid pogromme. Endecja leer pidas Hitleri antisemiitlikku poliitikat Saksamaal Poola jaoks kasulikuks.

Endecja oli opositsioonis Pilsudski sanacja režiimi vastu.

Viited
------

1. ↑  Marking the Boundaries of the Faith: Catholic Modernism and the Radical Right in Early Twentieth Century Poland by Brian Porter
2. ↑  Iván T. Berend *Decades of Crisis: Central and Eastern Europe Before World War 2* University of California Press, Apr 1, 2001- p. 315
3. ↑  Murray Baumgarten, Peter Kenez, Bruce Allan Thompson *Varieties of Antisemitism: History, Ideology, Discourse* University of Delaware Press, Jun 30, 2009 p. 173
**Membraanipotentsiaal** on rakumembraani eri külgedel esineva elektriliste potentsiaalide vahe, mis on tingitud laetud osakeste erinevast kontsentratsioonist kummalgi pool membraani. Kõigil elusrakkudel on välis- ja sisekeskkonna vahel potentsiaalide vahe. Raku sees on elektriline laeng (ioonide kogusumma) negatiivsem kui rakust väljaspool. 

Närvirakkude membraanipotentsiaal muutub depolarisatsiooni ja repolarisatsiooni käigus. Kui membraani sees, rakus ületab elektriline potentsiaal teatava läviväärtuse, algatab see kiire ja pidevalt suureneva depolarisatsiooni kuni rakk muutub korraks ‘seestpoolt positiivseks’ ja seejärel repolariseerub. (Repolariseerumine tähendab seda, et raku sisemine elektriline potentsiaal muudetakse samasuguseks nagu enne depolarisatsiooni, kus raku sees on negatiivne ja väljaspool rakku positiivne laeng.) Paljudel juhtudel repolarisatsioon jätkub, kuni rakk muutub ajutiselt hüperpolariseerituks, seejärel muutub membraanipotentsiaal aeglaselt normaalseks. Normaalse, puhkeseisundi hoidmiseks peab rakk aktiivselt energiat kulutama. Rakk kasutab puhkeseisundi membraanipotentsiaali loomiseks mitokondrites toodetud energiat, täpsemalt ATP molekuli keemilist energiat.
**Toyotomi Hideyoshi** (17. märts 1537 – 18. september 1598) oli Jaapani samurai ja daimjo. Teda loetakse teiseks kolmest Jaapani "suurest ühendajast".

Elulugu
-------

Hideyoshi sündis 1537. aastal Owari provintsis Yaemoni-nimelise lihtsõduri pojana, aadlipäritolu tal puudus. Aastast 1568 teenis ta Oda Nobunaga vägedes, kes oli tema võimekust ning arukust märganud. Madalast päritolust hoolimata paistis Hideyoshi silma suurepärase strateegina – teda edutati mitu korda ning lõpuks oli ta üks Nobunaga tähtsaimatest väepealikest. Pärast viimase surma püüdis Hideyoshi oma isanda mõrva korraldaja Mitsuhide kinni ning alistas ta, seejärel aga sõlmis rahu Mori suguvõsaga, kellega Nobunaga sõdinud oli. Samuti sekkus ta Nobunaga kahe ellujäänud poja tegemistesse – keskmise poja Nobutaka tappis Hideyoshi 1583. aastal koos noorima poja Nobukatsuga, kes Oda suguvõsa juhiks pretendeeris; selle püüdluse Hideyoshi aga nurjas, lastes pärijana tunnustada hoopis Nobunaga esimese poja last Hidenobut, reaalsuses ise võimu teostades. Hideyoshi laskis endale muuhulgas omistada mitu legitimeerivat tiitlit, sealhulgas asevalitseja oma, kuigi šoguniks ei saanud ta kunagi. 1590. aastate alguseks oli Jaapani taasühendamine tänu Hideyoshile suures osas lõpule jõudnud, ning seejärel pööras ta oma tähelepanu riigi kindlustamisele. Muuhulgas algatas ta kristluse laialdase represseerimise ning keelas religiooni täielikult. Oma elu viimastel aastatel täheldati Hideyoshi juures julmust ning suurushullustust, millist varem oli täheldatud Nobunaga juures – ta lasi koos perega hukata õepoja, keda kahtlustas enda vastu vandenõu sepitsemises, sama saatus ootas halbu uudiseid teatavad sõnumitoojad. Hideyoshi unistas oma viimastel aastatel ka Hiina vallutamisest ning üleaasialise impeeriumi loomisest, mis pidi algama Korea invasiooniga – seda üritas ta läbi viia 1592. aastal, kuid Hiina-Korea ühisväed lõid sissetungi tagasi. 1597. aastal alustatud uus katse luhtus samuti: Hideyoshi suri 1598. aastal haigusesse ning tema sõjategevusest nördinud väed pöördusid Jaapanisse tagasi.

Hideyoshi poliitika
-------------------

Hideyoshi jätkas oma eellase Nobunaga algatatud maade ümberjagamise poliitikat – selle eesmärgiks oli ustavate vasallide paigutamine vähemustavate sekka ning viimased eraldada oma traditsioonilisest toetajaskonnast. Hideyoshi viis edasi ka relvade konfiskeerimist talupoegadelt, mis kulmineerus 1588. aasta niinimetatud "mõõgajahis". Relvade konfiskeerimise tagamõte oli vähendada nii talurahvaülestõusude võimalust kui ka talupoegade kasutamist vaenulike sõjapealike poolt sõjalise jõuna. Hideyoshi kinnitas ka talupoegade ja sõdalaste eristumise sotsiaalsete klassidena, andes välja "klasside püsivuse" määrused, kus keelati talupoegadel oma maalt lahkumine ning elukutse vahetamine ning samuraidel kohustati elada kindluslinnades. Kasutusele võeti ka kollektiivse vastutuse põhimõte, kus indiviidi kuritegude eest karistati tervet kogukonda. Hideyoshi viis edasi alustatud maaloendusi, ühikute standardiseerimise ning aastal 1590. viis läbi rahvaloenduse.

Viited
------

1. 1 2  K.G. Henshall (2004). *Jaapani ajalugu*.
**Romaanivõistlus** on kirjandusvõistlus, kus tunnustatakse parimaid romaane.

Eesti romaanivõistlused
-----------------------

Eesti romaanivõistlused on aastast 1927 ebaregulaarselt toimuvad kirjandusvõistlused, kus tunnustatakse parimaid Eesti romaane.

Esimese romaanivõistluse algatas 1927. aastal kirjastus Loodus.

 *Pikemalt artiklis Looduse romaanivõistlus*
### Väliseesti romaanivõistlused

Nõukogude ajal toimus kirjastuse Orto eestvõttel kolm väliseesti romaanivõistlust: aastatel 1950, 1952 ja 1956. 

### Romaanivõistlused taasiseseisvunud Eestis

Aastast 2002 hindab Eesti romaane 7-liikmeline žürii, kes 10 parima välja valitud romaani hulgast määrab I, II ja III auhinna saajad. Žürii võib välja anda ka eriauhindu.
Kirjastus Tänapäev on korraldanud romaanivõistlusi alates aastast 2008.

2014. aastal taaselustas romaanivõistluse Eesti Kirjanike Liit, algatus sai teoks eraettevõtete toel. Eesti Kirjanike Liidu romaanivõistlus toimub üle aasta ja võitjate vahel läheb jagamisele 10000 euro suurune auhinnafond.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 30.11.2013)
2. 1 2 3  A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 500
3. ↑  "Romaanivõistlused - Tartu Linnaraamatukogu kirjandusveeb". *www.luts.ee*. Vaadatud 21. juulil 2023.

Välislingid
-----------

* Romaanivõistlusest ja auhinna saanud romaanid/kirjanikud
* Kirjanike liidu romaanivõistlusele laekus üle 80 käsikirja, err, 3. veebruar 2015
Vickersi kõvaduse määramise seade
**Vickersi kõvadus** on katseliselt leitav materjali kõvadus, mille määramiseks surutakse materjali teemantpüramiid ning mõõdetakse tekkinud jäljendi diagonaalide pikkused. Meetodi töötasid välja 1921. aastal Robert L. Smith ja George E. Sandland töötades Vickers Ltd- s. Erinevalt teistest kõvaduse määramise meetoditest, saab Vickersi meetodit kasutada väga paljudel erinevatel materjalidel ilma et peaks vahetama seadme otsikut või mõõteskaalat. Silmas tuleb pidada, et mõõdetava materjali paksus oleks vähemalt 2,5 korda suurem jäljendi diameetrist. Kõvaduse leidmiseks kasutatakse järgnevat valemit:

{\displaystyle HV={\frac {F}{A}}={\frac {F}{d^{2}}}\sin {\frac {a}{2}}=0,1891{\frac {F}{d^{2}}}},

kus:

F - jõud, N;

A - jälje pindala, mm²;

a - püramiidi tahkude vaheline nurk 136°;

d - jälje diagonaal, mm;

Mõõtmine
--------

Teemantpüramiid Vickersi kõvaduse määramiseks
Vickersi meetodil kõvaduse määramiseks surutakse otsik vastavalt 4,9...980 N (5…100 kgf) või mikrokõvaduse määramisel 0,098...1,96 N (0,001...0,2 kgf) jõuga materjali ning mõõdetakse selle poolt tekitatud jäljendi diagonaalid. Enne jäljendi tekitamist on vajalik pinna mõningane ettevalmistus, et vältida jäljendi moonutusi. Pind peab olema sile ning mikrokõvaduse mõõtmisel ka poleeritud. Saadud süvend mõõdetakse mikroskoobi all mõõteskaala abil.

Tähistamine
-----------

Vickersi meetodil määratud kõvadust tähistatakse lühendiga HV. Selle järele lisatakse jõu suurus, millega mõõtmine läbi viidi. Kui jõu avaldamise aeg erineb tavalisest 10-15 sekundist, lisatakse tähisele ka aeg. Näiteks **771HV10/20** korral:

* **771** tähistab kõvadust
* **HV** tähistab Vickersi meetodit
* **10** tähistab avaldatud jõu suurust jõukilogrammides
* **20** tähistab avaldatud jõu kestvust

Viited
------

1. ↑  R.L. Smith & G.E. Sandland (1922). *"An Accurate Method of Determining the Hardness of Metals, with Particular Reference to Those of a High Degree of Hardness," Proceedings of the Institution of Mechanical Engineers, Vol. I*. Lk p 623–641. `{{raamatuviide}}`: parameetris `|lehekülg=` on üleliigne tekst (juhend)
2. ↑  Gordon England. "Vickers Hardness Test". Vaadatud 11.05.2020.
3. ↑  "Vickers hardness test". Vaadatud 11.25.2020. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
4. ↑  Priit Kulu, Jakob Kübarsepp, Andres Laansoo, Renno Veinthal (2015). *Materjalitehnika I: Tehnomaterjalid*. Tallinn: TTÜ kirjastus. Lk 27.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
5. ↑  Struers Inc. "VICKERS HARDNESS TESTING". Vaadatud 11.05.2020.
**Vana-Varudi mõis** (saksa keeles *Alt-Wartz*) oli mõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Varudi küla lähedal Viru-Nigula vallas Lääne-Viru maakonnas.

Vanimad teated Varudi mõisa kohta pärinevad 17. sajandi keskelt. 1638. aastal müüs Johann Dücker mõisa Solomon Rabele ja 1663. aastal kuulus see tema pärijaile. 1665. aastal jagasid Johann Salomon von Rabe ja Gustav Erich von Rabe Varudi mõisa Uue-Varudi mõis ja Vana-Varudi mõisaks.

Viited
------

1. ↑  Varudi mõis - EAA.1330, www.eha.ee

Välislingid
-----------

* Vana-Varudi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Viru-Nigula kirik
Viru-Nigula kihelkond

**Kirik**: Viru-Nigula  

**Mõisad**: Aarla mõis | Andja mõis | Aseri mõis | Haansalu mõis | Hurtja mõis | Kabala mõis | Kalvi mõis | Koogu mõis | Kunda mõis | Lontova mõis | Maasika mõis | Malla mõis | Nugeri mõis | Ojaküla mõis | Oru mõis | Pada mõis | Pärna mõis | Päsula mõis | Rannamõisa mõis | Raudna mõis | Rihula mõis | Salumä mõis | Samma mõis | Satsu mõis | Sonda mõis | Tüükri mõis | Ulvi mõis | Unukse mõis | Uue-Varudi mõis | Vana-Varudi mõis | Varudi mõis | Vasta mõis | Viru-Nigula kirikumõis
**Igor Aleksandrovitš Domnikov** (*Игорь Александрович Домников*; 29. mai 1959 Tomsk – 16. juuli 2000 Moskva) oli Venemaa ajakirjanik, ajalehe Novaja Gazeta toimetaja. Talle tehti 12. mail 2000 tehti Moskvas atentaat, mille tagajärjel ta suri.

Elulugu
-------

Aastatel 1976–1979 õppis ta Tomski Riiklikus Ülikoolis ajakirjandust. 1981 asus elama Norilskisse, kus töötas suure tiraažiga ajalehe Norilski Stroitel korrespondendina. 1991–1995 linnalehe Zapoljarnaja Pravda korrespondent. Jaanuaris 1995 asutas ühiskondlik-poliitilise ajalehe 69 gradusov ("69 градусов"), mille peatoimetajaks jäi aprillini 1998. Olles linnapea Vassili Tkatšovi pideva poliitilise surve all, tuli tal kolida 1998 Moskvasse, kus asus ta tööle ajalehe Novaja Gazeta eriprojektide osakonna juhatajana.

Atentaat ja kohus
-----------------

12. mail 2000 kella 23 paiku lõid kurjategijad Moskvas Pererva tänaval Domnikovile haamriga pähe. Ta viidi traumaatilise ajukahjustuse diagnoosiga haiglasse, kus suri 16. juulil teadvusele tulemata Burdenko-nimelises Neurokirurgia Uurimisinstituudis.

Pika menetlusega tuvastas kohus ärimees Pavel Sopoti süü, kes mõisteti 2013. aastal kuriteo organiseerimise eest 7 aastaks range režiimiga kolooniasse. Kohtuotsuse kohaselt meelitas Sopot käsutäitjateks oma sõbra, Tagirjanovskie jõugu juhi Eduard Tagirjanovi ja veel kolm jõugu liiget. Kõik nad mõisteti eluks ajaks vangi (kumulatiivselt mitme eriti raske kuriteo eest). Edasisel uurimisel selgus, et ärimees oli vaid vahendaja ning Domnikovi tapmise tellija oli Lipetski oblasti endine asekuberner Sergei Dorovski. Venemaa Föderatsiooni juurdluskomitee hinnangul oli tapmine kättemaks ajalehes Novaja Gazeta avaldatud artiklite eest, milles kritiseeriti Dorovski tööd Lipetski oblasti valitsuses. Dorovski kohtuasja arutati Moskva Lublini kohtus. 61-aastane kohtualune ei ilmunud süstemaatiliselt kohtuistungile, motiveerides oma eemalolekut halva enesetundega. Selle tulemusena õnnestus Dorovskil protsessi venitada kuni eriti raskete kuritegude 15-aastase aegumiseni ning 12. mail 2015 lõpetati Dorovski suhtes kriminaalasi.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Attis** (vanakreeka Ἄττις, früügia sõnast *attis* 'ilus poiss' ja/või *attagus* 'sokk') oli vanakreeka mütoloogias ja früügia mütoloogias jõenümf Nana poeg, kes eostus mandliseemnest.

**Attise kultus** (früügia lastekõnes "isa") oli Früügia üks kahest tähtsamast viljakuse austusvormist. Attise kultus levis kõigile Vahemere maadele.

Attise kultus toodi Rooma 204. aastal e.m.a. Kultus muutus avalikuks keiser Claudiuse ajal 1. saj (enne seda võisid kultuses osaleda vaid früüglased).

Attise pidustused (kalender)
----------------------------

15. märts - pilliroo kandjate protsessioon (Attis jäeti imikuna maha Gallose jõe pilliroogu).

22. märts - metsas langetatakse männipuu (sümboliseerib Attise surma, Attis suri männi all) ning tuuakse pühalikult templisse, puud ehivad kannikesed ja selle küljes on Attise kujutis.

24. märts - 'verepäev', puu koos Attise kujutisega maetakse rituaalsesse hauda, lein ja paast, ülempreester laseb oma käest verd inimohvri asenduseks. Puhutakse pasunaid ja sarvi, kõmisevad trummid, metsikud tantsud, kõik muutuvad ekstaatiliseks ja meeletuks ning tulevased preestrid kastreerivad ennast. 
Öösel avastatakse, et haud on heledalt valgustatud, kuid tühi, jumal on kolmandal päeval surnust üles tõusnud!

25. märts (kevadine pööripäev) - 'rõõmupäev', püha sööming, pidu, 'karneval'.

26. märts - rahulik päev, puhatakse eelnenust,

27. märts - pidustuste lõpp protsessiooniga, religioossed näitemängud jms.
**Orhan Geidarovitš Džemal** (vene keeles Орхан Гейдарович Джемаль; aserbaidžaani keeles *Orxan Camal*; 12. november 1966 Moskva, Nõukogude Liit – 31. juuli 2018 Sibut' lähedal, Kesk-Aafrika Vabariik) oli Venemaa ajakirjanik (sõjaajakirjanik) ja Venemaa islamiliikumise tegelane.

Ta võttis osa religioosse-ühiskondliku organisatsiooni Venemaa islamikomitee tegevusest ja oli 2003. aastal Venemaa ajakirjanike islamistliku liidu loojaid.

Ta sündis Geidar Džemali perekonnas. Pärast Moskva Geoloogilise Luure Instituudi lõpetamist 1990. aastal töötas ta kolm aastat Jakuutias Jakutgeologijas. 1995. aastast töötas ajakirjanikuna ajalehtedes Vetšernjaja Moskva, Nezavissimaja Gazeta, Novaja Gazeta, oli ajakirja Russki Newsweek sõjaline vaatleja. Peab ennast Dmitri Muratovi õpilaseks. Tegi kaastööd internetiväljaannetele. Töötas Põhja-Kaukaasias, Lõuna-Osseetias, Afganistanis, Liibanonis, Süürias, Saudi Araabias ja Donbassis. 2011. aastal sai ta haavata Tripoli lahingus. 

2018. aasta juulis sai Orhan Džemal surma koos kahe kaaslasega Sibut' lähedal Kesk-Aafrika Vabariigis, kus ta meedia teatel oli tegemas ajakirjanduslikku uurimust Wagneri grupi tegevusest selles riigis.

Viited
------

1. ↑  Орхан Джемаль - последнее интервью на радио "Свобода". Lõigu algus 30.40, youtube.com, 30. juuni 2018

Välislingid
-----------

* Orhan Džemal selgitamas NTV vestlussaates publikule mis asjaoludel tekkis Krimmis venekeelse elanikkonna enamus. youtube.com, 30. mai 2017
**Saskia Kask** (sündinud 13. jaanuaril 1978) on Eesti riigiametnik, jurist.

13. detsembril 2018 nimetas justiitsminister ta Põhja ringkonnaprokuratuuri juhtivprokuröriks määratud ajaks alates 1. jaanuarist 2019 kuni 31. detsembrini 2023. Põhja ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör juhib tervet Põhja ringkonnaprokuratuuri.

Varem oli ta Põhja ringkonnaprokuratuuri esimese osakonna, s.o narko-, organiseeritud ja raskete kuritegude osakonna vanemprokurör (juhataja).

Saskia Kase avaliku teenistuse ja prokuröri staaž 31. detsembri 2018 seisuga on 15 aastat 4 kuud ja 28 päeva.

Muud
----

Ta oli 1990. aastatel menusaate "Kooli TV" üks saatejuhte.1990 juhtis ta ETV saadet "Tere hommikust!"

Isiklikku
---------

Juunis 2021 abiellus ta Priit Kuusega.

Viited
------

1. 1 2 3  Justiitsminister Urmas Reinsalu 13.12.2018 käskkiri nr 230-k.
2. ↑  Riigiprokurör Evestuse võimalik mantlipärija on juba teada Õhtuleht, 7. detsember 2018.
3. ↑  Priit Kuusk leidis enda kõrvale tuntud prokuröri: suhe algas koroonaepideemia ajal, Kroonika, 6. november 2020
4. ↑  Teleajakirjanik Priit Kuusk abiellus tuntud prokuröriga, pulmapidusid peeti läbi suve, Kroonika, 16. september 2021

Välislingid
-----------

* Prokurör Saskia Kask: iga kannatanu kuulatakse ära Eesti Päevaleht, 10. aprill 2019

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Taavi Pern** | **Põhja ringkonnaprokuratuuri juhtivprokurör**01.01.2019–... | Järgnev**pole ametisse nimetatud** |
| Eelnev**Kati Maitse-Pärkna** | **Põhja ringkonnaprokuratuurinarko-, organiseeritud ja raskete kuritegude osakonnavanemprokurör**??–31.12.2018 | Järgnev**Katrin Pärtlas** |
**Strenči kirik** on kirik Lätis Strenčis aadressil Baznīcas ielā 2.

Algselt kasutas Strenči raudteejaama juurde tekkinud asula rahvas Ēvele kirikut. Aastal 1900 alustas Ēvele kihelkonna õpetaja Reinhold Meier korjandust asulasse oma kiriku rajamiseks, ühtlasi eraldas ta sealse koguduse tarbeks kihelkonnale kuulunud majandushoone. Uus kirik valmis aastal 1907 rahvusromantilise ehitisena, millel on juugendstiili elemente. Eriti ilmneb see kiriku interjööris, kus on kombineeritud kristlik sümboolika ja rahvakultuuri elemendid. Kirikus asub Indriķis Zeberiņši maal *Kristus ja Peetrus merel*.

Algne puidust hoone ehitati aastal 1936 põhjalikult ümber; kirikuhoone värviti valgeks ja uue ilme sai kirikutorn.

Kirik allus aastani 1934 Ēvele kihelkonnale, seejärel moodustati aga Strenči oma kogudus. Koguduse ametlik aadress on Baznīcas ielā 5.

Kiriku orel valmistati aastal 1900 Tallinnas.

Viited
------

1. ↑  www.vietas.lv
2. ↑  *Travel in Valmiera municipality*, lk. 27.
3. ↑  "Strenču evaņģēliski luteriskā baznīca". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. august 2018. Vaadatud 18. augustil 2018.
4. ↑  LELB
5. ↑  LELB
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2018. Vaadatud 18. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Strenči kirik** |

* Fotod kirikust

Ēvele kirik
Ēvele kihelkond

**Kirik**: Ēvele kirik  

**Abikirik**: Strenči kirik  

**Mõisad**: Ēvele kirikumõis | Ēvele mõis | Jaunjērcēni mõis | Ķeiži mõis | Ķemere mõis | Ķempēni mõis | Vecjērcēni mõis
Palermo punase terrori ohvrite mälestuskiviPalermo punase terrori ohvrite mälestuskivi (2023)
**Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi**; ka **Rakvere terroriohvrite mälestussammas** on punase terrori ohvrite mälestusmärk Lääne-Virumaal Rakveres. See asub Palermo metsas, kohal kus 1918. aasta detsembris tapsid bolševikud 82 süütut inimest, nende seas õigeusu vaimuliku Sergi Florinski (vt Palermo metsa massimõrv). 

Mälestuskivi geograafilised koordinaadid on 59° 19′ 50″ N, 26° 21′ 31″ E.

Algupärase mälestuskivi autor oli kujur August Vomm ja see avati pidulikult 12. jaanuaril 1935. Saaremaa dolomiidist mitmekordset risti kujutava mälestusmärgi esiküljel oli pronksbareljeef hukkamisstseeni kujutisega ja kiri "NÕNDA OLI/1919". Tagaküljel oli plaat kirjaga "Siin tapeti enamlike hirmuvalitsejate poolt enne Rakverest lahkumist 82 süütut inimest". 

Septembris 1940 lasti mälestussammas õhku ja kogu plats tehti maatasa.

Praegune sammas on taastatud koopiana, bareljeefi tegi kujur Lembit Palm ja tagakülg on jäetud tühjaks. 

Mälestusmärk taasavati 23. juunil 1995. See on kantud Eesti kultuurimälestiste registrisse.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* Palermo punase terrori ohvrite mälestuskivi kultuurimälestiste riiklikus registris
* Mälestusmärgist monument.ee lehel
**Mizo keelt** kõneleb emakeelena mizo rahvas Mizorami osariigis Indias, osariigis Myanmaris ja Bangladeshis, Chittagongi mäe piirkonnas.
2001. a. seisuga oli Mizo keele kõnelejaid kokku 687 750, neist 675 000 Indias

Keele struktuuri andmed
-----------------------

Mizo keeles on 25 häälikut  :

a, aw, b, ch, d, e, f, g, ng, h, i, j, k, l, m, n, o, p, r, s, t, u, v, z

Hiljem lisati pikkadele täishäälikutele tsirkumfleks ^   :

â, ê, î, ô, û

Tsirkumfleksid ei olevat suutnud täielikult kirjapildis siiski mizo keele omapärasid edasi anda ja seetõttu võeti Mizorami kohalikus ajalehes Vanglaini kasutusele ka rõhud ja täpid, rõhutamaks toone ja intonatsioone: á, à, ä, é, è, ë, í, ì, ï, ó, ò, ú, ù, ü 

### Hääldus

Täishäälikud jagunevad üksikvokaalideks, diftongideks (ehk kakskikvokaalideks) ja ka triftongideks (ehk kolmikvokaalideks)

Kolmikvokaalid mizo keeles on *iai*, *iau*, *uai*, *uau*.

Kaashäälikud jagunevad klusiilideks, afrikaatideks, frikatiivideks, nasaalideks ja liikvidadeks.

Mizo keel on toonikeel, kus helikõrgus ja hääldus muudavad sõnade tähendust vastavalt. 

### Toonid ja intonatsioon

Järgnevalt on toodud kaheksa tooni ja intonatsiooni, mida saab täishäälikuga esitada. Näites on täishäälikuks *a* sõnakombinatsioonis *p-a-n-g*:
  
Pikk kõrge toon: *páng*
  
Pikk madal toon: *pàng*
  
Maksimaalne toon: *pâng*
  
Hetkeline toon: *päng*
  
Lühike tõusev toon: *pǎng*
  
Lühike kukkuv toon: *pȧng*
  
Lühike keskmine toon: *pang*
  
Lühike madal toon: *pạng*

### Lauseehitus

Laused ehitatakse mizo keeles üles järjekorras alus - sihitis - öeldis.

### Arvsõnad

Arvud ühest kümneni mizo keeles on:
  
üks - (Pa)khat
  
kaks - (Pa)hnih
  
kolm - (Pa)thum
  
neli - (Pa)li
  
viis - (Pa)ngá
  
kuus - (Pa)ruk
  
seitse - (Pa)sarih
  
kaheksa - (Pa)riat
  
üheksa - (Pa)kua
  
kümme - Sàwm

### Keelenäited

*mi-sual in a man doon* - kurjategija saab su kätte

*lhim tak in a-n om* - nad elasid õnnelikult

*kho-pui a´ a peem* - ta kolis linna

Muu info
--------

Olemas on ka mizokeelne piibel

Viited
------

1. ↑  Ethnologue (vaadatud 25. novembril 2013)
2. ↑  Ethnologue (vaadatud 25. novembril 2013)
3. ↑  Wikipedia (vaadatud 25. novembril 2013)
4. ↑  Wikipedia (vaadatud 25. novembril 2013)
5. ↑  Wikipedia (vaadatud 25. novembril 2013)
6. ↑  Wikipedia (vaadatud 25. novembril 2013)
7. ↑  Wikipedia (vaadatud 25. novembril 2013)
8. ↑  Ethnologue (vaadatud 25. novembril 2013)
9. ↑  The Grammar of Simple Clauses in Mizo
10. ↑  "Lõik mizokeelsest piiblist". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 25. novembril 2013.
Saarde valla vapp
**Saarde valla vapp** on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Saarde valla vapp.

Valla vapp kinnitati Saarde vallavolikogu poolt 2. augustil 2006.

2017. aastal ühinesid Saarde vald ja Surju vald ning ühendvalla vapina jäi kasutusele Saarde valla vapp.

Vapi kirjeldus
--------------

Saarde valla vapiks on roheline heraldiline kilp, millel kuldne ilvesefiguur.

Põhjendus
---------

Ilvese kolm küünistega jalga toetuvad tugevasti maha, olles samas liikumist väljendavas poosis ning sümboliseerides kolme ühinenud omavalitsuse: Saarde, Tali ja Kilingi-Nõmme soovi koos edasi minna. Neljas käpp (esikäpp) on üles tõstetud, rõhutades dünaamilisust ning valmisolekut uuendusteks. Roheline vapikilbi taustvärv sümboliseerib Saarde valla metsaderikkust. Kuldne värv on Pärnumaa vapivärv, tähistades väärikust, õnne ja heaolu. Vapil või vimplitel võib kulla asendusvärvusena kasutada kollast.

Vapi kasutamise kord
--------------------

1. Valla vapi kujutist võib kasutada vallavolikogu, vallavalitsuse ning vallavalitsuse hallatavate asutuste pitsatitel.
2. Valla vapi kujutist võib kasutada vallavolikogu, vallavalitsus ja vallavalitsuse hallatavad asutused dokumendiblankettide, trükiste, embleemide, meenete ja siltide kujundamiselemendina ning vallavolikogu liikmed ja vallavalitsuse liikmed oma visiitkaartidel. Muudel juhtudel reguleeritakse vapi kujutise kasutamist vallavalitsuse poolt antava loaga. Luba antakse ja selle eest makstava tasu suurus määratakse igal juhul esitatud kirjaliku avalduse alusel.
3. Valla vapi loata või ebastandardsel kujul kasutamise eest kannavad süüdlased vastutust vastavalt Eesti Vabariigi Haldusõiguserikkumiste seadustikule.
4. Kontrolli valla vapi kasutamise üle teostab vallavalitsus.

Vapi ajalugu
------------

### Saarde valla vapp 1994–2005

Saarde valla vapp 1994–2005
Kuldsel kilbil kolm rohelist saare liitlehte, ühendatud harkristina. Saateks neli punast palgina asetatud sõõri. 

Kuld tähistab õnne ja heaolu. Kuld on ka Pärnumaa vapivärvus. Saarelehed märgivad valla metsarohkust ning osutavad kaudselt ka Saarde nimele. Punased sõõrid sümboliseerivad valla rikkalikke marjamaid.

16. oktoobril 2005 ühinesid Saarde ja Tali vald ning Kilingi-Nõmme linn ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks ning kasutusele võeti uus vapp. 

### Sümboolikakonkurss

Saarde valla uue sümboolika leidmiseks korraldas Saarde vald konkursi, kuhu sai esitada oma töid 10. märtsini 2006. aastal. Sümboolikakomisjon kutsus osalema kolme kohaliku kooli vanemate klasside õpilasi. Konkursi eesmärk oli kolme omavalitsuse liitumisel tekkinud uue valla sümboolika väljatöötamine, preemia ootas iga kooli kolm parimat kavandit. 

Saarde vallavolikogu sümboolikakomisjoni esimees oli Tihemetsa põhikooli õpetaja Aita Matson.

Vaata ka
--------

* Saarde valla lipp
* Kilingi-Nõmme vapp
* Tali valla vapp
* Pärnu maakond

Välislingid
-----------

* Saarde valla sümboolika (veebiarhiiv)
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Saarde vald.
**Epistel** on manitsev või etteheitev pikem kõnelus, noomituskõne; õpetuskõne, õpetussõnad. Religioosses kontekstis tähendab epistel apostli kirja; jumalateenistusel ettelugemiseks välja valitud pala apostlite kirjadest.

Uue Testamendi kirjadele viidatakse enamasti kui epistlitele. Paulusele traditsiooniliselt omistatud kirju nimetatakse pauliinlikeks epistliteks ja teisi kirju katoliiklikeks (üldised).

Etümoloogia
-----------

Epistel tuleb kreekakeelsest sõnast *epistolê,* mis tähendab kirja.

Epistli ja kirja erinevus
-------------------------

Kirja eesmärgiks on vahendada oma mõtteid adressaadiga, kellega ei saada ruumilise eraldatuse tõttu silmast silma rääkida. Kiri on mõeldud lugemiseks ainult ühele isikule, adressaadile. Epistel on kirjandusliik, millega püütakse eristada kirjatööd tõelisest kirjast. Epistli puhul on kirja kuju üksnes raamiks selle sisule. Kirjatöö pole suunatud kindlale adressaadile, vaid mõeldud traktaadiks laiemale lugejaskonnale.

Uue Testamendi kirjade liigitus
-------------------------------

Uues Testamendis on kokku 21 kirja, mida teoloogid jagavad kahte rühma: epistlid ja nn päriskirjad.

Apostel Paulus adresseerib oma kirjades konkreetseid kogudusi ja nendega seotud olukordi. Seetõttu on tegemist tõeliste kirjadega ehk nn päriskirjadega. Kui Pauluse kirjad ette võtta, siis on näha, et kirja vorm on väga laiaks venitatud sisurohke jutu tõttu. Samas kirjade eesmärgiks on vastavaid kogudusi õpetada ja juhendada, Paulusele omistatud kirjad on kindlasti tõelised kirjad, mitte epistlid. Teine lugu on deuteropauliinlike kirjadega, mis meenutavad oma olemuselt rohkem epistlit kui tõelist kirja.

Kristliku epistli ülesehitus
----------------------------

Epistlid on kirjutatud hellenistliku traditsiooni kohaselt, eriti Pauluse kirjad. Epistlites tõid autorid oma nime juba alguses välja, millele järgnes kohe adresseeritu (kas siis isik või kogudus). Dikteeritu kirjapanijat võidi mainida ka epistli lõpus. Lisaks sellele võis tulla välja ka kirja kulleri nimi. Pauluse kirjadele järgnes tihti tervitus nii selle hellenistlikus kui ka judaistlikus vormis, peegeldades Pauluse kaksikidentiteeti: hellenistliku kultuuriga endine juut. Kirja sisu algab lühikese sissejuhatava lausega kirja peateema kohta.

Viited
------

1. ↑  "Epistel". Vaadatud 19.10.2019.
2. 1 2  Ain Riistan (veebruar 2009). "Silmahimu. Piibli väljendid eesti keeles". *Teekäija*. Vaadatud 14.11.2019.
3. 1 2  Eduard Lohse (1994). *Uue Testamendi tekkelugu*. Tartu: Eesti Üliõpilaste Seltsi Kirjastus. Lk 34.
4. ↑  Dwight M. Pratt. "Epistle". *biblestudytools.com*. Vaadatud 19.10.2019.
Kahhethi tšurtšhelad
**Tšurtšhela** (gruusia keeles ჩურჩხელა) on Gruusia traditsiooniline maius. 

Küünlakujuline maius koosneb nööri otsa aetud pähklitest, mis on kastetud paksendatud viinamarjamahla sisse.

Gruusia on patenteerinud tšurtšhela oma rahvusköögi toiduna  ning Kahhethi piirkonna traditsiooniline tšurtšhela tehnoloogia on kantud Gruusia vaimse kultuuripärandi nimekirja.

Koostis ja valmistamine
-----------------------

Tšurtšhela peamised koostisosad on viinamarjamahl, pähklid ja jahu. Mandlid, kreeka pähklid, sarapuupähklid, šokolaad ning mõnikord ka rosinad aetakse nööri otsa ja kastetakse korduvalt jahuga paksendatud viinamarjamahla, mooruspuumahla või puuviljamahla sisse. Seejärel riputatakse maius "vorsti" kujul kuivama hästi ventileeritud ruumi kuni kolmeks kuuks.

Ajalugu
-------

Tšurtšhela valmistamise ajalugu ulatub iidse Gruusia Diadohhi kuningriigi ajastusse. Kui kuningriik 8. sajandil eKr Kolchise ja Urartu kuningriikide vahel jaotati, levis tšurtšhela traditsioon kogu muistses Lõuna- ja Lääne-Gruusias ja jõudis ka Armeenia mägismaa territooriumile. 

Tšurtšhela oli populaarne ka keskajal. Gruusia kuningas Davith Ehitaja ajal käisid sõdalased pikkadel sõjaretkedel ja võtsid teele kaasa tšurtšhelasid. See on kaloririkas toit, mis ei rikne, säilib kaua ja mida on lihtne süüa.

Väljaspool Gruusiat
-------------------

Väljaspool Gruusiat müüakse tšurtšhelat laialdaselt Armeenias ja Aserbaidžaanis, kus seda tuntakse *sujuki* nime all, mis tegelikult tähendab soolast vorsti. Et neid kahte eristada, siis lisatakse maiuse nimele täiendav omadussõna "magus". 

Maius on populaarne ka Gruusiaga piirnevates Põhja-Kaukaasia vabariikides, aga ka endise NSV Liidu Musta mere ranniku kuurortlinnades. Türgis võib sarnaseid tooteid leida nimetuse *cevizli sucuk* all, mis tõlkes tähendab "pähklivorsti". Küprosel tuntakse sarnast maiust *shoushoukose ja Kreekas tσούτσελα (tsoútsela)* nime all.

Õiguslik staatus
----------------

2011. aasta septembris patenteeris Gruusia valitsus tšurtšhela ja mitmed teised rahvusköögi road.(3) Kahhethi piirkonna traditsiooniline tšurtšhela tehnoloogia kanti 2015. aastal Gruusia vaimse kultuuripärandi nimekirja.

Galerii
-------

* Tšurtšhela valmistamisprotsessTšurtšhela valmistamisprotsess
* Erinevad tšurtšheladErinevad tšurtšhelad
* Tšurtšhelade kuivatamineTšurtšhelade kuivatamine
* Tšurtšhela pood TbilisisTšurtšhela pood Tbilisis

Viited
------

1. ↑  "Хачапури, чача и сулугуни стали патентованными брендами Грузии". *ASD-inform* (vene). Vaadatud 18. novembril 2023.
2. 1 2  "UNESCO Culture for development indicators for Georgia (Analytical and Technical Report)" (PDF). *EU-Eastern Partnership Culture & Creativity Programme*. 25. oktoober 2017. Vaadatud 18. novembril 2023.
3. ↑  "ЧУРЧХЕЛА в кулинарном словаре". *langet.ru*. Vaadatud 18. novembril 2023.
4. ↑  "Чурчхела в домашних условиях". *ХозОбоз - рецепты с историей* (vene). Vaadatud 18. novembril 2023.
5. ↑  Nicolaou, Christina. "Palouzes & shoushoukos". *cyprusalive.com*. Vaadatud 18. novembril 2023.