recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Lajos Kassák. Skulptuur Érsekújváris
**Lajos Kassák** (21. märts 1887 Érsekújvár, Austria-Ungari – 22. juuli 1967 Budapest) oli ungari avangardistlik kirjanik, tõlkija ja kunstnik, kes kirjutas luuletusi, näidendeid ja novelle, maalis, joonistas ja avaldas kultuuriperioodikat.

1909 elas ta Pariisis, kus suhtles Guillaume Apollinaire'i, Blaise Cendrarsi, Robert Delaunay ja Pablo Picassoga.

Tema 1922. aastal kirjutatud poeem "Hobune sureb ja linnud lendavad välja" (A ló meghal a madarak kirepülnek; eesti tõlge 2017. aastal Lauri Eesmaa, kirjastus Elusamus) on ungari avangardismi üks tähtsamaid teoseid.

Eesti keeles on valimik tema luuletustest ilmunud Ene Asu-Õunase tõlkes antoloogias "Mu ema must roos" (Varrak 2004).

Teoseid
-------

* *Életsiratás*, 1912
* *Misilló királysága*, 1914 (ilmus 1918)
* *Éposz Wagner maszkjában*, 1915
* *Máglyák énekelnek*, 1922
* *A ló meghal a madarak kirepülnek*, 1922
* *Tisztaság könyve*, 1926
* *Egy ember élete*, 1927–1935 (autobiograafia)
* *Marika, énekelj!* 1930
* *Az út vége*, 1946
* *Mögötte áll az angyal*, 1948
* *Szegények rózsái*, 1949
* *Ahogyan elindultak*, 1949
* *Szénaboglya*, 1955
* *Boldogtalan testvérek* ,1957
* *Mélyáram*, 1960
* *Költemények rajzok*, 1958
* *Szerelem szerelem*, 1962
* *A tölgyfa levelei*, 1962
* *Vagyonom és fegyvertáram*, 1963
* *Mesterek köszöntése*, 1965
* *Üljük körül az asztalt*, 1968
* *Összes versei*, 1970
* *Az izmusok története*, 1982
* *Összegyűjtött műfordítások*, 1986
**Homöostaas** tähendab bioloogias organismi parameetrite hoidmist teatud piiratud vahemikus. Isegi väike muutus keemilistes või füüsikalistes raku sisekeskkonna omadustes võib organismi biokeemilisi protsesse häirida ning ekstreemjuhtudel koguni organismi tappa. Homöostaasi põhiidee sõnastas 1857. aastal prantsuse füsioloog Claude Bernard. Homöostaas on võimalik ka masinates, nt külmutuskapp hoiab sisetemperatuuri homöostaatiliselt.

Temperatuuri homöostaasi võime alusel jaotatakse organismid poikilotermseteks ehk kõigusoojasteks (need, kellel kehatemperatuuri homöostaas puudub, näiteks taimed, selgrootud loomad, kahepaiksed) ja homöotermseteks ehk püsisoojasteks (need, kellel kujuneb täiskasvanuks saades kehatemperatuuri hoidmine, nt linnud ja imetajad).

Mida tuleb hoida konstantsena organismis?
-----------------------------------------

* glükoosi kontsentratsioon
* erinevate ioonide kontsentratsioon (nt. naatrium, kaalium, kaltsium)
* süsihappegaasi kontsentratsioon
* vee- ja osmoregulatsioon (vee ja lahustunud aine vahekord)
* pH (happe ja leelise vahekord)

Vaata ka
--------

* allostaas
* autokatalüüs
* enantiostaas
* harjumus
* homöorees
* proteostaas
* reostaas
* sotsiaalhomöostaas
* tasakaaluolek
**Mait Kornet** (sündinud 14. augustil 1949 Tallinnas) on Eesti poliitik ja ühiskonnategelane, Harju maavanem (1994–1999).

Haridustee
----------

Ta õppis Maardu Keskkoolis aastatel 1956–1967 ja Tallinna Polütehnilises Instituudis informatsiooni töötlemise erialal 1967–1973.

Töökäik
-------

Mait Kornet oli Kodakondsus- ja Migratsiooniameti peadirektori asetäitja 1990–1994, Harju maavanem 1994–1999, AS-i Eesti Fosforiit nõukogu esimees ja juhataja 1999–2003 ning Harku Vallavalitsuse osakonnajuhataja 2006–2013. Aastatel 2013–2015 töötas ta AS-i Lahevesi juhatajana.

Tallinna Linnavolikogu liige, haldusreformi komisjoni esimees 1989–1993.

Poliitiline tegevus
-------------------

Mait Kornet oli Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (asutatud 1990) ja Reformierakonna (asutatud 1994) asutajaliige, lahkus erakonnast 2003. aastal. Ta on ka erakonna Eesti 200 (asutatud 2018) asutajaliige.

Välislingid
-----------

* Maavanem Mait Korneti uus seaduserikkumine, www.aripaev.ee, 14. oktoober 1998
* Internaadimaja müük oli vale www.aripaev.ee, 28. oktoober 1998
**Nulltuletus** ehk **konversioon** on nähtus, kus uus lekseem moodustatakse ilma liidet lisamata ja kasutatakse teise sõnaliigi vormide moodustamiseks sama tüve. Nimisõnatüve on võimalik kasutada tegusõna vormide moodustamiseks. Samamoodi on võimalik tegusõnatüvedest saada nimisõnatüve.

Täpselt samasuguse tüvega käändsõna ja verbi tuletussuhe võib väljenduda kahte moodi:

1. Käändsõnast on tuletatud verb
	* *kruvi > kruvima*, *puur > puurima*, *liim > liimima*, *saag > saagima*, *parkett > parkettima*; *hari:harja > harjama*, *julge > julgema*, *kuiv > kuivama*

1. Verbist on tuletatud käändsõna
	* *jooksma > jooks*, *mõjuma > mõju*, *kuluma > kulu*, *levima > levi*, *uskuma > usk*, *sundima > sund*, *kõndima > kõnd*, *röövima > rööv*, *jahtima > jaht*

Nulltuletust esinebki peamiselt verbide ja käändsõnade vahel. Eesti keelde on tulnud palju ühesuguse struktuuriga nimisõnu ja verbe inglise keelest: *klikk* ja *klikkima*, *meil* ja *meilima*, *rokk* ja *rokkima*, *breik* ja *breikima*.

Viited
------

1. 1 2 3  Kasik, Reet 2015. Sõnamoodustus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
2. 1 2  Ehala, Martin 2001. Eesti keele struktuur: õpik gümnaasiumile. Tallinn: Künnimees.
**Honda CR-V** on Jaapani autotootja Honda toodetav maastur, mille esimest põlvkonda esitleti 1996. aastal ja mida on toodetud kuue põlvkonna vältel. 

* 1. põlvkond1. põlvkond
* 2. põlvkond2. põlvkond
* 3. põlvkond3. põlvkond

Neljas põlvkond (2011)
----------------------

4. põlvkonna CR-V-d esitleti 2011. aasta Los Angelese autonäitusel.

Seda autot müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 80 tükki ning CR-V on olnud erinevate põlvkondade vältel ka Eesti sõiduautode müügiedetabelite tipus. 

* 4. põlvkond4. põlvkond

Viies põlvkond (2016)
---------------------

Viienda põlvkonna Honda CR-V-d esitleti 2016. aasta Detroiti autonäitusel. CR-V on ehitatud samale platvormile mis 10. põlvkonna Honda Civic. 

* 5. põlvkond5. põlvkond

Kuues põlvkond (2022)
---------------------

Kuuenda põlvkonna CR-V esmaesitlus toimus 12. juulil 2022. 

Teise rea istmed said eelmise mudeliga võrreldes 15 mm võrra rohkem jalaruumi. 

Erinevalt eelmistest põlvkondadest ei pakuta seda mudelit enam Jaapanis. Põhjuseks on viienda põlvkonna madalad müüginumbrid ning see asendati väiksema ZR-V-ga.

* Honda CR-V (2023)Honda CR-V (2023)
* Honda CR-V (2023)Honda CR-V (2023)

Viited
------

1. ↑  "Vaata, milline automudel oli mais Eestis kõige populaarsem". 3. juuni 2014.
2. ↑  "America's Favorite SUV Gets Even Better: All-New Honda CR-V Gets a Sophisticated and Rugged Design and More Advanced, Sporty Hybrid System". 12. juuli 2022.
3. ↑  Filion, Nadine (13. oktoober 2022). "First Drive: 2023 Honda CR-V".
4. ↑  Bruce, Chris (13. juuli 2022). "Honda CR-V And Insight Get The Axe In Japan".
Pietro Bongo, *Numerorum mysteria*, 1591
**Numeroloogia** (ladina sõnast *numerus* 'arv, number' ja kreeka sõnast *logos*) on esoteeriline distsipliin, mille raames püütakse nähtuste kohta informatsiooni saada nende nimede (või nimetuste) või ka arvuliste parameetrite kirjapildi analüüsi teel. Lääne kultuuris kasutatakse seda sõna ka hiina kultuurile omase vormarvuõpetuse nimetamiseks.

Kõige rohkem tegeldakse numeroloogias isikunimede ja teoloogiliste terminite ning nimedega. Tihti kasutatakse numeroloogiat ennustamiseks.

Numeroloogiaga on seotud näiteks kabala. See juudi müstika haru analüüsib põhiliselt Toora teksti ja Jumala nimesid. Assürioloog Simo Parpola teooria kohaselt rajaneb judaistlik numeroloogia omakorda Uus-Assüüria analoogilisel teoloogilisel distsipliinil.

Tugevad numeroloogilised motiivid on olnud märgatavad ka pütagoorluses ja orfismis; need on mõjutanud hilisemat platonistlikku traditsiooni.

Sageli tuginevad numeroloogilised arvutused vastavusele konkreetse alfabeedi tähtede ja arvude vahel, tuntud on sellised süsteemid näiteks heebrea ja araabia keeles.

Numeroloogia on kaasa aidanud matemaatika arengule selle varajasel etapil.
Kirstie Alley 1994. aastal
**Kirstie Louise Alley** (12. jaanuar 1951 Wichita, Kansas – 5. detsember 2022 Tampa, Florida) oli ameerika näitleja.

Ta sai tuntuks, mängides aastail 1987–1993 NBC komöödiasarjas "Cheers" Rebecca Howe'i ning pälvides selle rolli eest 1991. aastal nii Emmy kui ka Kuldgloobuse. Teise Emmy võitis ta 1994. aastal peaosatäitmise eest telefilmis "David's Mother". Aastatel 1997–2000 mängis ta peaosa situatsioonikomöödias "Veronica's Closet" ning sai rolli eest taas Emmy ja Kuldgloobuse nominatsiooni.

Üks tema tähtrolle oli näitlejatöö filmis "Vaat' kes räägib" ("Look Who's Talking"; 1989), kus ta mängis John Travolta kõrval teist peaosa. Tema teised tuntumad rollid olid filmides "Star Trek 2: Khani raev" ("Star Trek II: The Wrath of Khan"; 1982), "Suvekool" ("Summer School"; 1987), "Ohtlik jälitus" ("Shoot to Kill"; 1988), "Õed-vennad" ("Sibling Rivalry"; 1990), "Neetute küla" ("Village of the Damned"; 1995), "Üks pluss üks on neli" ("It Takes Two"; 1995), "Lahates Harryt" ("Deconstructing Harry;" 1997) ja "Drop Dead Gorgeous" (1999) ning kahes "Vaat' kes räägib" järjefilmis "Vaat' kes ka räägib" ("Look Who's Talking Too"; 1990) ja "Vaat' kes nüüd räägib" ("Look Who's Talking Now"; 1993).

Peale näitlemise lõi Alley agaralt kaasa seltskonna- ja ühiskonnaelus, näiteks osales kahel hooajal telesaates "Tantsud tähtedega" ("Dancing with the Stars") ning ise ülekaaluline olles osales meeleldi mitmesugustes kaalu- ja sellega seotud terviseprobleeme käsitlevates saadetes ja ühendustes.

Ta suri 5. detsembril 2022 käärsoolevähki.

Viited
------

1. ↑  Kirstie Alley, Actress on ‘Cheers’ and ‘Veronica’s Closet,’ Dies at 71. The Hollywood Reporter, 05.12.2022.

Välislingid
-----------

* Kirstie Alley andmekogus IMDb (inglise)
**Numismaatika** on ajalooteaduse haru, mis uurib vanu münte ja medaleid ning nende kaudu ka ajalugu. Sõna 'numismaatika' tuleb kreekakeelsest sõnast νόμισμα *nomisma*, mis tähendab münti.

Numismaatikaks nimetatakse ka müntide kollektsioneerimist kui hobi, selle harrastajat kutsutakse numismaatikuks.

Numismaatika kui teadus
-----------------------

Numismaatika kui teadus vaatleb münte kui ajalooallikat - müntidel on tihti jäädvustatud poliitilist ja kultuurilist informatsiooni. Müntide kaal ja töötlus aga annavad informatsiooni metallurgia tasemest ning kasutusel olnud kaalu- ning rahasüsteemi kohta. Mündid aitavad ka dateerida teisi leide ning kindlaks teha kaubanduslikke suhteid eri piirkondade vahel.

Numismaatika kui hobi
---------------------

Seda, et müntide kollektsioneerimine on väga vana hobi, saab järeldada mitmetest mündileidudest, milles on olnud palju erinevaid üksikuid münte. Tavalistes mündileidudes on valdavalt sama tüüpi mündid. 

### Kuulsaid numismaatikuid

* Itaalia poeet Francesco Petrarca, kes kinkis osa oma kollektsioonist Saksa-Rooma keisrile Karl IV-le.
* 1728. aastal andis Vene keiser Peeter I oma kollektsiooni üle Peterburi Kunstikambrile, 1742. aastal oli selles kogus umbes 29 000 münti.
* Maksim Gorki
* Louis Eliasberg - Baltimore'i pankur, kellele kuulus arvatavasti ainus täielik USA müntide kollektsioon.

Vaata ka
--------

* Biljoon
* Bonistika
* Juudipenn

Kirjandus
---------

* Johann Karl Bähr: Die Gräber der Liven: Zusätze zu den Münzen lk. 23
* Uinuwad warandused. Haruldaste wanarahade tundemärgid ja hinnad: Tarwiline käsiraamat kõikidele. Viljandi: E. Hunt, 1917 ESTERis

Välislingid
-----------

* Coins.ee - Mündid, medalid, paberraha - Ost, müük, mündioksjon
* Don's World Coin Gallery
* Eesti mündid ja kodurahad
* Numismaatika.ee - Ost, müük, hindamine
**Hipólito Yrigoyen** (**Juan Hipólito del Sagrado Corazón de Jesús Irigoyen Alem**; 12. juuli 1852 Buenos Aires – 3. juuli 1933 Buenos Aires) oli Argentina poliitik, aastatel 1916–1922 ja 1928–1930 Argentina president.

Yrigoyen töötas enne poliitikasse siirdumist kooliõpetajana. Poliitikasse astus ta aastal 1891, kui asutas koos oma onu Leandro Alemiga poliitilise liikumise Kodanike Radikaalne Liit. Aastal 1896, pärast onu Leandro Alemi enesetappu tõusis ta Kodanike Radikaalse Liidu juhiks. Pärast Roque Sáenz Peña Seaduse vastuvõtmist (Seaduslik Akt № 8871; sisuliselt Üldise valimisõiguse seadus) aastal 1912 valiti ta aastal 1916 Argentina presidendiks. Tema valitsemise ajal jäi Argentina Esimeses maailmasõjas neutraalseks ja sai maailmaturul toiduainetega kauplemisel jõukaks. Jaanuaris 1921 lahkus Argentina delegatsioon protestiks uute liikmete tagasilükkamise vastu Genfist ja 10. jaanuaril 1921 sai Eesti välisministeerium Buenos Airesest telegrammi, et president Irigoyen on alla kirjutanud dekreedile, mis tunnustab "**Eesti Vabariiki kui vaba ja iseseisvat riiki**". Esimene ametiaeg kestis tal aastani 1926, mil tema asemele valiti Marcelo Torcuato de Alvear.

Teist korda valiti Yrigoyen presidendiks aastal 1928. Kuid juba 6. septembril 1930 kõrvaldas kindral José Félix Uriburu ta sõjaväelise riigipöördega võimult. Elu lõpu veetis Yrigoyen Buenos Aireses koduarestis.

Viited
------

1. ↑  Karl Robert Pusta. Saadiku päevik. ptk. *Eesti* de jure.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hipólito Yrigoyen** |
**Rovaniemi lennujaam** on Soome lennujaam, reisijate arvu poolest suuruselt riigi viies (2012. aastal), mis asub Rovaniemi kesklinnast umbes 10 kilomeetri kaugusel. Lennujaama ainsa maandumisraja põhjapoolsemat otsa läbib põhjapolaarjoon.

Ajalugu
-------

Lennujaam ehitati 1940. aastal kahe rajaga, millel oli rohukate. Jätkusõja ajal oli see Saksa Luftwaffe lennubaasiks ja varustuskeskuseks.

Jõuluvana ametlik lennujaam
---------------------------

Talvine pööripäev Rovaniemi lennuväljal 2004. aastal
 Piper PA-42 Rovaniemi lennuväljal 1988. aasta märtsis
2010. aastal teenindas lennujaam üle 309 000 reisija. Tšarterlendude tipphooaeg Suurbritannia ja teiste Euroopa riikide vahel on tavaliselt novembri lõpust jaanuari keskpaigani. Venelased saabuvad tavaliselt jaanuaris, kui nad tähistavad oma jõulupühi.

Lisaks tsiviillendudele kasutavad seda ka Lapi õhujõudude (Lapin lennosto) F-18 hävitajad. Lennujaama lähistel asub ka Soome Piirivalve üksus. 

Rovaniemi lennujaam on üks kolmest Soome lennujaamast, millel on reisijate sild (teised kaks on Helsingi Vantaa lennujaam ja Oulu lennujaam). Lennujaama juhib Finavia. Rovaniemi linna pääseb taksoga ning bussiga pääseb linna keskusse kui ka muudesse Lapimaa paikadesse.

Viited
------

Välislingid
-----------

* Finavia - Rovaniemi lennujaam

| * v
* r
Soome lennujaamad |
| --- |
| Rahvusvahelised lennujaamad | 
Ivalo **·** Kittilä **·** Kokkola-Pietarsaari **·** Kuusamo **·** Helsingi Vantaa **·** Joensuu **·** Lappeenranta **·** Maarianhamina **·** Oulu **·** Pori **·** Rovaniemi **·** Tampere-Pirkkala **·** Turu **·** Vaasa |
| Kodumaised lennujaamad | 
Enontekiö **·** Jyväskylä **·** Kajaani **·** Kemi-Tornio **·** Kuopio **·** Savonlinna |
| Regulaarlendudeta lennujaamad | 
Halli **·** Helsingi Malmi **·** Mikkeli **·** Seinäjoki **·** Utti **·** Varkaus |
**Naoto Kan** (jaapani keeles 菅直人 *Kan Naoto*; sündinud 10. oktoobril 1946 Ubes) on Jaapani poliitik.

8. juunist 2010 kuni 2. septembrini 2011 oli ta Jaapani peaminister.

Ta oli ka Jaapani Demokraatliku Partei esimees.

Tema isa Hisao Kan oli klaasitootmisettevõtte juhataja.

Naoto Kan lõpetas 1970 Tokio Tehnikaülikooli ja sai järgmisel aastal litsentsi patendiõiguse alal tegutsemiseks (patendivoliniku kutse). Ta töötas enda asutatud patendibüroos neli aastat.

Kani hobide hulka kuuluvad lauamängud go, shogi ja mahjong. Ta ehitas seadme mahjongi keeruka punktisüsteemi arvutamiseks ja esitas selle 1973 patendi saamiseks.

Ta oli aastaid aktiivne kodanikualgatuse korras toimuvates liikumistes ja ta osales naisõigusluse aktivisti Fusae Ichikawa valimiskampaanias. Ta kandideeris ka ise ebaõnnestunult 1976. ja 1979. aasta üldvalimistel ja 1977. aasta ülemkoja valimistel. Lõpuks valiti ta 1980 Jaapani alamkotta Sotsialistliku Demokraatliku Föderatsiooni esindajana. See erakond lõpetas 1994 tegevuse. Alates 1980. aastast kuni tänapäevani on ta olnud Jaapani alamkoja liige.

11. jaanuarist kuni 7. novembrini 1996 oli Kan Jaapani tervishoiuminister. Selles ametis saavutas ta ülemaalise tuntuse sellega, et palus avalikult vabandust HIV-viirusega nakatunud vere leviku eest Jaapanis 1980. aastatel, tunnistades tollase valitsuse vastutust selle eest. Selline avalik vabandamine oli Jaapani poliitikas ennenägematu.

Kan oli Jaapani Demokraatliku Partei juht 1996–98 ja pärast erakonna reformimist selle president 1998–1999, 2002–2004 ja 2010–2011. 2000–2002 oli ta erakonna peasekretär. 2009–2010 oli ta korraga Jaapani asepeaminister, majandus- ja eelarveminister, teadus- ja tehnikaminister ning riikliku strateegia ministri kohusetäitja. 6. jaanuarist 8. juunini 2010 oli ta Jaapani rahandusminister ning 2010–2011 peaminister. 22. augustil 2011 teatas ta oma soovist valitsusjuhi kohalt tagasiastumisest. 26. augustil 2011 astus ta tagasi Jaapani Demokraatliku Partei esimehe kohalt.

2010. aasta augustis vabandas Kan Jaapani nimel Korea ees 22. augustil 1910 sõlmitud Jaapani-Korea lepingu eest, millega Jaapan annekteeris Korea.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Hirohisa Fujii** | **Jaapani rahandusminister**2010 | Järgnev**Yoshihiko Noda** |
| Eelnev**Yukio Hatoyama** | **Jaapani peaminister**2010–2011 | Järgnev**Yoshihiko Noda** |
**Krigul** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Krigul 44 inimesel: 17 mehel ja 27 naisel. Perekonnanimede levikult oli Krigul meeste puhul 7376. kohal ja naiste puhul 4891. kohal. Perekonnanime Krigul kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune. Krigul oli levinuim Võru maakonnas, kus seda nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,01.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Võrumaal Räpina kihelkonna Räpina mõisavallas talupojale nimeks Krigul.

Nime kandjaid
-------------

* Mall Krigul, eesti arhitekt (1930–2013)
* Merle Krigul, eesti filoloog ja poliitik (1954–)
* Paul Krigul, eesti muusikapedagoog, koorijuht ja organist (1910–1980)
* Teodor Krigul, eesti metsateadlane (1907–1983)
* Terese Adele Krigul (Mugasto), eesti laulja (metsosopran) (1910–1960)
* Ulla Krigul, eesti organist (1979–)
* Ülo Krigul, eesti helilooja (1978–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 9.12.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Krigul.

Välislingid
-----------

* Krigul statistikaameti andmebaasis
**Hinrek Neuhaus** (23. august 1924 Tallinn – 2015 Stockholm) oli Eesti füüsik.

Elulugu
-------

Hinrek Neuhaus oli merendus- ja poliitikategelase poeg.

1943. aastal lõpetas Neuhaus Gustav Adolfi Gümnaasiumi, samal aastal põgenes Rootsi. 1952. aastal lõpetas ta Stockholmi Ülikooli füüsikakandidaadi kraadiga, 1955. aastal kaitses samas filosoofialitsentsiaadi kraadi väitekirjaga "Diffraction Grating in Immersion" (kaasautor E. Hulthén; Arkiv för fysik, 8, 1954) ning 1959. aastal filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga "Bandenspetroskopische Untersuchungen über die Hydride und Deuteride der Elemente Ga, In und Tl und über die Hyperfeinstruktur der Bi- und In-Hydride und -Deutreride".

Neuhaus oli 1950–59 Stockholmi Ülikooli füüsika instituudi assistent, 1959–73 dotsent, 1973–80 Rootsi Riikliku Proovi- ja Mõõteteenistuse uurimisinsener, 1980–89 Rootsi Töökaitseameti büroojuhataja.

Ta oli Korp! Fraternitas Estica liige.

Teadustöö
---------

Hinrek Neuhaus avaldas üle 60 teadustrükise, sealhulgas töid molekulaarfüüsika, eriti spektrite ülipeenstruktuuri, optiliste spektrograafide ja interferomeetrite konstruktsiooni, elektromagnetilise mikrolainetehnika, plasmafüüsika, laserifüüsika jm kohta. Geoloogiahuvilisena osales Gustav Adolfi Loodusteadusliku Ringi (GALR) tegevuses Eestis ja Rootsis, avaldas Loodusesõbras (1940) kirjutise *Eurypterus*'e kohta.

Teoseid
-------

* Magnetic effects in the spectrum of indium hydride and their relevance for the coupling problem (kaasautor T. Larsson) // Arkiv för fysik 27 (1964)
* Die Apparatfunktion eines aus Fabry-Perotschen Etalons zusammengesetzten Systems bei endlicher Aperatur (kaasautor P. Nylén) // Arkiv för fysik 40 (1970)
* Das Auflösungsvermögen von zusammengesetzten dispergierenden optischen Systemen. Der Immersionssphotrograph mit doppelter Diffraktion. // Optik 32 (1970)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 80
* Hinrek Neuhaus. // Vaba Eesti tähistel, Tallinn, 2000, 450
* Vaba Eesti 39 (1960), 3

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Zethos** oli vanakreeka mütoloogias Amphioni kaksikvend, Zeusi ja Antiope poeg, Teeba kuningas.

Antiope oli Teeba kuninga Nykteuse tütar, kes jäi Zeusist rasedaks. Pärast Nykteuse surma sai kuningaks tema vend Lykos. Lykose naine **Dirke** kohtles Antiopet väga halvasti ja kui see kaksikud pojad sünnitas, käskis ühel karjusel need Kithaironi mäele surema jätta. Tol hakkas poistest kahju ja ta kasvatas nad oma lastena üles. Laste nimeks said Amphion ja Zethos.

Aastaid hiljem põgenes Antiope piinamise tõttu lossist ning sattus Amphioni ja Zethose juurde. Kui Antiope rääkis, kes ta on, siis tunnistas karjus Amphionile ja Zethosele, et see on nende ema. Kui Dirke saabus Antiopet tagasi viima, sidusid noormehed kuninganna kas härja sarvede või juukseidpidi härja saba külge ja see tappis Dirke ära. Pärast kogusid noormehed oma sõbrad kokku, vallutasid Teeba, tapsid Lykose ja hakkasid kahekesi ise riiki valitsema.

Hermes õpetas Amphioni laulma ja lüürat mängima ning kinkis talle kuldse lüüra. Temast sai suurepärane muusik. Zethos oli pigem jahimees ja karjus. Kui nad hakkasid ehitama Teeba ümber müüri, oli Amphioni pillimänguoskusest rohkem kasu. Ta mängis lüürat nii kaunilt, et kivid tõusid ise maast ja asusid oma kohale müüris. Nii sai Teeba endale 7 väravaga linnamüüri.

Zethos abiellus Pandareose tütre **Aedoniga**, keda mõnikord ka **Thebeks** nimetatakse. Neil oli üks tütar **Itylus**.

Aedon tahtis tappa Amphioni naise Niobe poega, aga tappis kogemata Ityluse. Mõne allika järgi oli ta sellest nii löödud, et muudeti ööbikuks, sest too nutab öösiti, aga harilikult usutakse, et ööbik tekkis Proknest. Ööbiku laul ei ole ka eriti nutusarnane. Kuid ka Proknel oli poeg **Itys**, kelle Prokne tappis.

Oletatavasti suri Zethos loomulikku surma. Ta maeti Amphioniga ühte hauda.

Amphioni ja Zethose järel sai Teeba kuningaks Laios, Oidipuse isa.
**Quentin Persifor Smith** (27. august 1952 Rhinebeck, New Yorgi osariik – 12. november 2020 Kalamazoo, Michigan) oli Ameerika Ühendriikide filosoof.

Quentin Smith lõpetas 1974. aastal Ohio osariigis asuva Antioch College'i bakalaureusekraadiga. Samal aastal sai ta bakalaureusekraadi filosoofias ka Harvardi Ülikoolist. Smith jätkas haridusteed Chestnut Hillis (Bostoni lähistel) asuvas jesuiitlikus uurimisülikoolis Boston College-is, kust sai 1975. aastal magistri- ja 1977. aastal doktorikraadi (PhD) filosoofias.

1993. aastal sai Smith Kalamazoos asuva Lääne-Michigani Ülikooli filosoofiaprofessoriks. 2015. aastal ta emeriteerus. Ta on olnud kirjastuse Prometheus Books toimetaja ja aastatel 2001–2007 oli ta eelretsenseeritava ajakirja Philo peatoimetaja. 

Smith tegeles põhiliselt ajafilosoofia, keelefilosoofia, füüsikafilosoofia ja religioonifilosoofiaga. Ta pidas dispuute William Lane Craigiga jumalatõestuse kohta.

Teoseid
-------

* 1993 – *Language and Time*. Oxford University Press
* 1993 – *Theism, Atheism and Big Bang Cosmology*. Oxford University Press (kaasautor William Lane Craig)
* 1994 – *The New Theory of Time*. Yale University Press (kaasautor L. Nathan Oaklander)
* 1995 – *Time, Change and Freedom*. Routledge (kaasautor L. Nathan Oaklander)
* 1997 – *Ethical and Religious Thought in Analytic Philosophy of Language*. Yale University Press
* 2003 – *Consciousness: New Philosophical Perspectives*. Oxford University Press (kaastoimetaja A. Jokic)
* 2003 – *Time, Tense and Reference*. MIT Press (kaastoimetaja A. Jokic)
* 2007 – *Einstein, Relativity and Absolute Simultaneity*. Routledge (kaastoimetaja William Lane Craig)
* 2008 – *Epistemology: New Essays*. Oxford University Press (toimetaja)

Viited
------

1. ↑  Quentin Smith's Vita. web.archive
2. ↑  Quentin Smith. web.archive.org

Välislingid
-----------

* Quentin Smith - Did God Create Time?. YouTube, 27. jaanuar 2017
**Zenta Ērgle** (neiupõlvenimi Zenta Vīgante; 23. detsember 1920 Riia – 11. juuni 1998 Riia) oli läti lastekirjanik.

Zenta Ērgle'i lõpetas 1949. aastal Läti Riikliku Ülikooli arhitektina ning töötas seejärel aastail 1949–1975 Riia Projekteerimisinstituudis. 

1951. aastast oli ta Läti Arhitektide Liidu ja 1959. aastast Läti Kirjanike Liidu liige.

Lastele hakkas ta kirjutama 1950. aastatel. Tema esimene lasteraamat "Mūsu sētas bērni" ilmus 1956. aastal. Eesti keeles ilmus see pealkirjaga "Meie õue lapsed" 1966. aastal Valli Helde tõlkes kirjastuses Eesti Raamat. Raamatu illustreeris Hugo Mitt. Teose põhjal on valminud ka teatrilavastus.

Kokku ilmus tal umbes 30 lasteraamatut kogutiraažiga kaks miljonit eksemplari. Tema teoseid on tõlgitud 15 keelde.

Zenta Ērgle'i suri 77-aastaselt 11. juunil 1998. Ta on maetud Matīsa kalmistule.

Teoseid
-------

* "Mūsu sētas bērni" (1956)
* "Tā tik bija vasara!" (1959)
* "Esmu dzimis neveiksminieks" (1962)
* "Tas sākās Puķu mājā" (1967)
* "Labi sēņu māmiņai" (1967)
* "Ko stāsta vecās Rīgas ielas un nami" (1968)
* "Es pazīstu pulksteni" (1969)
* "Uno un trīs musketieri" (1970)
* "Operācija "Kanna"" (1971)
* "Ieviņa Āfrikā" (1974)
* "Ato un brīnumpērle" (1975)
* "No Plutona līdz Neptūnam" (1975)
* "Starp mums meitenēm runājot" (1976)
* "Gads ar diviem pavasariem" (1979)
* "Noslēpumainais atradums" (1980)
* "Kā mēs dzīvojam" (1980)
* "Mana Rīga" (1980)
* "Bez piecām minūtēm pieauguši" (1983)
* "Lips Tuliāns zaudē maču" (1986)
* "Tāpat vien" (1986)
* "Nosargāt mīlestību" (1987)
* "Pāri gadiem bērnības zemē" (2010)
Napoleon II
**Napoleon II** ehk **Napoléon François Joseph Charles Bonaparte**, tuntud ka kui **Reichstadti hertsog** (20. märts 1811 – 22. juuli 1832), oli Napoleon I poeg ja lühikest aega Prantsusmaa keiser.

Napoleon II sündis oma isa ja Austria keisri Franz I tütre Marie Louise pojana ning nimetati kohe pärast sündi Rooma kuningaks. 1814 ja 1815, kui Napoleon I kaks korda võimust loobus, andis ta trooni oma pojale, kuid tema valitsusajad ei kujunenud pikaks, sest liitlased otsustasid taastada Bourboni dünastia võimu. Et Napoleon II oli Franz I lapselaps, viidi ta Austriasse, kus talle anti 1818. aastal Reichstadti hertsogi tiitel. Austrias hakati teda kutsuma Franziks. Napoleoni elu polnud kerge, sest ta oli sisuliselt pantvang ning kõigest 21-aastaselt suri ta Schönbrunni lossis tuberkuloosi.

Enamik Euroopa riike ei tunnustanud Napoleon II Prantsusmaa keisrina, ent tema onupoeg Charles-Louis-Napoléon Bonaparte võttis 1852 võimule saades nimeks Napoleon III, et rõhutada Bonaparte'i dünastia järjepidevust ja võimu.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sofistist; Ateena türanni kohta vaata artiklit Hippias (Ateena türann); Platoni dialoogide kohta vaata artikleid Suurem Hippias ja Väiksem Hippias* |

---

**Hippias** (5. sajandi lõpp eKr) oli vanakreeka sofist ja reetor Elise piirkonnast Peloponnesose poolsaarel. 

Kuigi Hippiase enda kirjatöödest pole vähese tsiteerimise tõttu peaaegu midagi säilinud, on allikates mainitud tema tegevust rohketes valdkondades luulest ja grammatikast matemaatikani ning ajaloost poliitikani. Selline mitmekülgsus annab Platonile võimaluse ja põhjuse süüdistada teda pinnapealsuses ja suurustamises. Platoni dialoog "Suurem Hippias" on ka allikas Hippiase tegevuse kohta sofistina – Hippias olevat rännanud linnast linna ning kogunud õpetamise ja kõnekunstiga tähelepanuväärse varanduse.

Matemaatikas omistatakse Hippiasele kvadraatriksi leiutamine (seetõttu tuntud ka Hippiase kvadraatiksina, kuigi enamasti Deinostratose kvadraatriksina).

Hippias on tegelane Platoni dialoogides Protagoras, Suurem Hippias ja Väiksem Hippias.

Viited
------

1. ↑  Platon, "Suurem Hippias" 285d3–286b7; Platon, "Väiksem Hippias" 366c5–d3, 368b2–e1,
2. ↑  Platon, "Suurem Hippias" 281a1–c3, 282d6–e8
Zervynos
**Zervynos** on küla Leedus Varėna rajooni territooriumil Marcinkonysi vallas. Küla asub Ūla jõe ääres ja jääb Dzūkija rahvuspargi aladele. 

Zervynoses asub Vilniuse–Marcinkonysi raudtee Zervynose raudteepeatus. Küla lähistel asub kaks järve: 36 hektari suurune Išrūginis ja 136 hektari suurune Mekšrinis. Küla on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis, eraldi kaitse all on veel kaheksa sealset talu ja 32 üksikhoonet. 

Seal asub ka looduskaitsealune Zervynose tamm ja kaks õõnsat mändi, mida varem kasutati looduslike tarudena. Mančiagirė ja Zervynose vahel asuvad Mančiagirė paljandid.

Külas on elanud Leedu kirjanik Juozas Aputis.

Ajalugu
-------

Küla asustati juba paleoliitikumis. Sealne muinasasula oli asustatud pronksiajani.

Kirjalikes allikates on küla esmamainitud aastal 1742. XVIII sajandil kuulus Ūla paremkaldale jääv külaosa Varėna isandatele ja sealsed elanikud maksid teorenti. Jõe vasakkaldale jääv osa allus Kaniava mõisa metsamajandile. Sealsed elanikud tegelesid toona põhiliselt mesindusega, kasutades tarudena puuõõsi.

Esimese maailmasõja järel asus Zervynos Poolas. Aastal 1921 oli seal 235 elanikku, neist viis olid juudid, ülejäänud leedulased. 

Aastal 1965 filmiti seal Vytautas Žalakevičiuse linateos "Mitte keegi ei tahtnud surra". Aastal 1981 toimusid seal filmi "Fakt" võtted. 

* Sild üle ŪlaSild üle Ūla
* Zervynose aitZervynose ait
* Zervynose ristidZervynose ristid
* KalmistuKalmistu
* Zervynose tammZervynose tamm
* Üks Zervynose õõnsatest mändidestÜks Zervynose õõnsatest mändidest

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 11.11.2018.
2. ↑  Zemlickas, Gediminas (2008-05-22). "Asmenybės švytėjimas (2)". Mokslo Lietuva. 10 (388).
3. ↑   Zervynos. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). — Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 619 lk.
4. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Zervynos** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Kriaunose kihistik** (inglise *Kriaunos Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Kriaunose küla järgi Leedus. Eesti aladel kihistiku kivimeid ei esine.

Kihistiku stratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 672,00...678,50 meetril. Kuigi kihistikku hakati esimesena määratlema Leedus, esineb see ka Läti idaosas, kus see esindab ainsana Kukruse lademe kivimeid. Kihistikku eristatakse Leedus maa kesk- ja idaosas ning Nemunase madalikul. Kihistu esineb ka Valgevene loodeosas. Kihistik on Nemunase madalikul 5 meetri paksune, maa keskosas on suurim paksus 8 meetrit.

Kihistiku ülemises osas esineb ohtralt fosfaatsete setetega täitunud katkestuspindasid. Kihistik koosneb lubjakivist, mis sisaldab suure püriidisisaldusega detriiti ja merglit.

Viited
------

1. ↑  Kriaunose kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 17.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  *Early Palaeozoic Biogeography and Palaeogeography* D.A.T. Harper, T. Servais lk. 339
4. ↑  *Diversity and biostratigraphic utility of Ordovician brachiopods in the East Baltic*, Linda Hints, David A. T. Harper, Juozas Paškevičius, 2018
5. ↑  *Draft1 Upper Middle to lower Upper Ordovician chitinozoans and conodonts from the Bliudziai-150 core, southern Lithuania,* Svend Stouge, Garmen Bauert, Heikki Bauert, Jaak Nõlvak, Jan A. Rasmussen, lk. 4
6. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 33

Välislingid
-----------

* Kriaunose kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Eesti vapp kolme leopardiga
**Leopard** ehk ***lion passant guardant*** on heraldikas kasutatav tavaskujund.

Leopardiks nimetatakse sammuvat ja otsavaatavat lõvi. Selle terminiga eristatakse teda tagajalgadel seisvast (ründavast) lõvist (*lion rampant*).

Heraldilise lõvi teeb leopardiks eelkõige selle peaasend. Sammuvat kehaasendit nimetatakse leopardseks.

Terminit leopard tunti juba 12. ja 13. sajandil vanaprantsusekeelsetes vapikirjeldustes. Kui lõvi piktograafiliseks prototüübiks oli algselt lakata emalõvi, siis leopardi kujutati isalõvina. Leopardi kasutamine oli arvatavasti seotud vajadusega ühel vapikilbil esitada mitut kuningavõimu sümboliseerivat lõvi. Vanimad leopardidega vapid kuulusid Inglise ja Taani kuningale.

Mõnede riikide vapil kujutatakse ka tegelikku leopardi (loomaliik *Panthera pardus*).

Riigid, mille vapil on leopardid
--------------------------------

### Kolm leopardi

* Eesti vapp
* Inglismaa vapp
* Kanada vapp
* Suurbritannia vapp
* Taani vapp (leopardid olid vapil 12. sajandist kuni 1819. aastani, mil need vahetati lõvidega)

### Üks leopard

* Fidži vapp
* Ghana vapp

Vaata ka
--------

* Heraldika mõisteid
dctp logo
**dctp** ehk **Development Company for Television Program mbH** on Düsseldorfis tegutsev meediaettevõte (piiratud vastutusega ühing), mis toodab informatsioonilisi, hariduslikke ja kultuurilisi telesaateid ja -filme põhiliselt Saksamaa eratelevisioonikanalitele. 

Ta teeb koostööd telejaamaga BBC Worldwide ning ajalehtede Der Spiegel, Neue Zürcher Zeitung ja Süddeutsche Zeitung kirjastustega ning ühingu Arbeitsgemeinschaft für Kabel- und Satellitenprogramme kaudu raamatukirjastustega, teatriintendantidega ning ühinguga Arbeitsgemeinschaft Neuer Deutscher Spielfilmproduzenten.

Firma osakutest kuulub 37,5% Alexander Klugele, 37,5% Dentsūle, 12,5% Der Spiegelile ja 12,5% Neue Zürcher Zeitung AG-le. 

Alates 2001. aastast oli dctp-l ja Spiegel TV-l telejaam XXP, mis lõpetas 1. septembril 2006 töö ning asendati telejaamaga DMAX. XXP osakud müüdi jaanuaris 2006 suuremalt jaolt ning augustis 2007 täielikult Discovery Communicationile. 

dctp-le kuulub 20% Šveitsi PresseTV, 0,3% VOX-i ja 10% Ventana Gmbh osakutest. 

Ulrich Wickert on protesteerinud dctp monopoolse asendi vastu.

Saateid
-------

* "Spiegel TV Magazin"
* "Spiegel TV Reportage"
* "Spiegel TV Special"
* "NZZ Format"
* "Süddeutsche TV"
* "stern TV"
* "BBC Exklusiv"
* "Prime-Time/Spätausgabe"
* "10 vor 11"
* "News and Stories"
* "Mitternachtsmagazin"
* "DCTP Reportage"
* "DCTP Special"
* "DCTP Weekend"

Viited
------

1. ↑  Marc Felix Serrao: Neue Vergabe von Sendelizenzen: Das Machtpaket, Süddeutsche Zeitung (sueddeutsche.de, 8. veebruar 2008)
2. ↑  Michael Hanfeld: Eine eklatante Ungleichbehandlung, Frankfurter Allgemeine (faz.net, 22. august 2008)

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Rinsi** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Küla asub Viira–Nõmmküla tee ääres. Piirneb põhjas Külasema, idas Päelda, kagus Viira, lõunas Vanamõisa ja Piiri, läänes Igaküla ja loodes Paenase külaga.

Külas asub Rinsi kirik, üks kahest õigeusu kirikust Muhu saarel.

Vaata ka
--------

* Rinsi mõis
* Eesti külade loend

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Muhu valla vapp
Muhu valla asulad

**Külad:** Aljava | Hellamaa | Igaküla | Kallaste | Kantsi | Kapi | Kesse | Koguva | Kuivastu | Külasema  | Laheküla | Lalli | Leeskopa | Lehtmetsa | Lepiku | Levalõpme | Liiva | Linnuse | Lõetsa | Mõega | Mõisaküla | Mäla | Nautse | Nurme | Nõmmküla | Oina | Paenase | Pallasmaa | Piiri | Põitse | Pädaste | Päelda | Pärase | Raegma | Rannaküla | Raugi | Rebaski | Ridasi | Rinsi | Rootsivere | Rässa | Simiste | Soonda | Suuremõisa | Tamse | Tupenurme | Tusti | Vahtraste | Vanamõisa | Viira | Võiküla | Võlla
**Tsutomu Yamaguchi** (jaapani 山口彊 *Yamaguchi Tsutomu*; 16. märts 1916 Nagasaki prefektuur – 4. jaanuar 2010 Nagasaki) oli jaapanlane, kes elas üle nii Hiroshima kui Nagasaki tuumaplahvatuse 1945. aasta augustis. Jaapani valitsus tunnistas ta 23. märtsil 2009 ametlikult kahekordseks *hibakusha*'ks ehk tuumaplahvatuse üleelanuks.

Yamaguchi, kes oli Mitsubishi Heavy Industriesi insenerina Hiroshimas ärireisil, astus 6. augustil 1945 välja trammist just siis, kui tuumapomm Little Boy plahvatas linna kohal temast 3 kilomeetri kaugusel 580 m kõrgusel õhus. Plahvatus purustas mehe vasaku kõrva trummikile ja põhjustas talle tõsiseid põletushaavu keha ülemises vasakus osas. Ta jäi ka ajutiselt pimedaks ning veetis öö sidemetesse seotuna pommivarjendis. Ta juuksed langesid välja. Järgmisel päeval saadeti ta rongiga tagasi oma kodulinna Nagasakisse. Ta saabus sinna 8. augustil. 9. augustil kell 11.02 oli Yamaguchi jällegi vaid 3 kilomeetri kaugusel kohast, kus plahvatas teine tuumapomm, Fat Man. Ta oli oma töökohal ja rääkis parasjagu oma ülemusele Hiroshimas kogetust. Yamaguchi sai taas vigastada, kuid jäi ellu. Oma sugulasi otsides sattus ta 13. augustil plahvatuse hüpotsentri lähedusse ja sai veel tugevasti kiiritada.

Hiljem tegutses ta rahuaktivistina ja võttis osa tuumarelvade vastasest võitlusest. 1980. aastatel kirjutas ta läbielatust raamatu ja osales 2006. aastal dokumentaalfilmis "Nijuuhibaku" (*Twice Bombed, Twice Survived*), mis käsitles inimesi, kes olid üle elanud mõlemad Jaapani tuumaplahvatused. 90-aastaselt reisis ta USAsse, kus osales New Yorgis ÜRO peahoones toimunud filmi "Nijuuhibaku" esilinastusel.

50-aastaselt lõpetas ta suitsetamise ja alkoholi tarbimise. Ta põdes leukeemiat ja vähki, mille põhjustas plahvatustes saadud kiiritus. Yamaguchi suri 93-aastaselt Nagasaki haiglas maovähki.

Yamaguchil olid tütred Toshiko ja Naoko ning poeg Katsutoshi, kes suri 2005. aastal 59-aastaselt vähki. Ta naine suri 2008. aastal. Ka tema oli saanud tuumaplahvatuse tõttu radioaktiivse mürgistuse.

Teada on 165 inimest, kes on elanud üle nii Hiroshima kui Nagasaki tuumaplahvatuse; neist 9 oli mõlema plahvatuse hüpotsentri läheduses.

Välislingid
-----------

* To hell and back, Times Online, 6. august 2005
* How I survived Hiroshima – and then Nagasaki, The Independent, 26. märts 2009
* Survivor of both Nagasaki and Hiroshima atomic bombings passes away at 93
**Loogiline positivism** ehk **uuspositivism** (neopositivism; ingliskeelses mõistestikus samastatakse loogilise empirismiga) oli metafüüsika ja spekulatiivse filosoofia vastane hoiak, milles filosoofia taheti kujundada loogiliseks teaduskeeleks.

Loogiline positivism kujunes filosoofia suunaks 1920. aastatel Viini ringist ja oli väga mõjukas kuni 1960. aastateni. Viini ringi liikmed Moritz Schlick (1882–1936) ja Rudolf Carnap (1891–1970) uskusid, et kõiki teaduslikke lauseid on võimalik korrastada üheks ühtseks süsteemiks – ühtsusteaduseks. Aastal 1962 ilmunud Thomas Kuhni raamatust "Teadusrevolutsioonide struktuur" algas loogilise positivismi kriisi.

Loogiline positivism on filosoofias empirismi vorm, mille kohaselt teadmine on kas empiiriline teadmine või siis aposterioorne teadmine, kuid viimasel juhul on tegemist sisutühjade teadmistega. 

Loogilist positivismi on pooldanud Bertrand Russell ja Viini ringi filosoofid. 

Loogilisele positivismile on hiljem esitatud nii palju vastuväiteid, et tänapäeval pooldavad seda vähesed filosoofid. Eestis on loogilist positivismi pooldanud Viktor Palm.

Vaata ka
--------

* Positivism
* Teadusfilosoofia
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on arhitektuurimõistest; kaeviku või laskepesa ees oleva valli kohta vaata artiklit Rinnatis (sõjandus)* |

---

Kindlusetorni kaitserinnatised
**Rinnatis** ehk **parapett** (prantsuse keeles *parapet* < itaalia keeles *parapetto* < *parare* 'katma, kaitsma' + *petto* 'rind') on katust, silda, kaldapealset vms piirav madal sein.

Samasuguse etümoloogiaga on rinnatise saksakeelne nimetus *Brustwehr*.

Algselt kasutati rinnatisi hoonete kaitseks sõjalise rünnaku vastu, tänapäeval täidavad need peamiselt tule leviku tõkestamise ülesannet.

Rinnatised on väga tavalised Londonis, kus 1707. aasta ehitusseadusega keelati puidust katuseräästaste ehitamine ja nõuti selle asemel poole meetri kõrguste tellistest rinnatiste püstitamist. 

Rinnatised sildadel ja teistel kõrgetel ehitistel kaitsevad kasutajaid allakukkumise eest. Need võivad täita ka vaate piiramise ülesannet, takistada prügi allaloopimist ja olla müraseinaks. Kuna sillarinnatised ei pea toimima tuletõkkena, siis tohib neid teha ükskõik millisest materjalist, aga kõige levinumad materjalid on profiilteras, alumiinium, puit ja terasbetoon.

Euroopa Standardikomitee arvab rinnatised sõidukite või jalakäijate liikluse piirdesüsteemide hulka.

**Rinnatiseks** nimetatakse ka paisu, tammi, muuli või muu ehitise harjal olevat märja (ehk ülemise bjefiga külgneva) nõlva poolses servas paiknevat seina, mis kaitseb harja lainete mõju eest.

Viited
------

1. 1 2  Tehnikaleksikon, lk. 361
**Tsäpsi Algkool** oli Vastseliina alevikust seitse kilomeetrit Luhamaa pool asuvas väikeses Tsäpsi külas aastatel 1823–1976 tegutsenud algkool. 

Lastele hakati kooliharidust andma 1823. aastal kuid õppetöö ei toimunud koolihoones. Õpetamine toimus nende endi kodudes, selleks käis lastel külas koolmeister. Koolmeistriks oli mees, kel küll puudus haridus aga, kes oli see-eest küla parim kirjaoskaja.

Sellist viisi õppimine lõppes aastal 1840, sest siis tuli käsk, et igas kihelkonnas pidi leitama koht õppimiseks. Selleks kohaks leiti Tsäpsimäe talu. 

Kooli algusaastatel algas laste koolipäev hommikul ja lõppes kell kaheksa õhtul ning selle aja sees toimus mitte ainult õppetöö, vaid ka majapidamistööde tegemine. Lapsed pidid kiskuma peerusid ja hagu tassima, et koolimaja valge oleks. 

Aastal 1868 valmis uus ja korralik koolimaja. Uues koolis hakkas toimuma õppetöö tunniplaani järgi. Aastate jooksul muutus koolimaja sisu ja ilme totaalselt, kuni jõuti punkti kus koolimajale lisandusid elamiseks tarvilikud ruumid, ning klassitoas oli tahvel, pingid ja orel. 

Aastal 1867 algas koolis seltsitegevus ning moodustati oma laulukoor. Aastal 1922 renoveeriti koolimaja uuesti. Peale renoveerimistöid hakati korraldama õpilastele ekskursioone teistesse Eestimaa linnadesse. 

Koolihoone eksisteeris 136 aastat. Aastal 1976. suleti koolimaja, sest Vastseliina alevikku valmis uus ja tolle aja mõistes moodne koolimaja ning Tsäpsi kooli arendamine tundus mittevajalik.

Välislingid
-----------

* Tsäpsi algkoolist Vastseliina Gümnaasiumi kodulehel
* Koolimaja foto
**Härma raamatukogu** on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrvekülas sealses põhikoolis.

Kooliraamatukogu loodi 1903. aastal, kui 26. mail 1903 algkooli ruumes toimunud laada tuludest seotati raamatukogu ja mõned esemed kooli muuseumile. Kõrvekülla 1994. aastal kodanikualgatuse korras loodud rahvaraamatukogu, mis asus vallamajas, liideti hiljem samuti kooliraamatukoguga. 2006. aastal sai raamatukogu uued ruumid seoses Kõrveküla kooli renoveerimisega. 2010. aastast on Härma raamatukogu on Kõrvekülas asuva Kõrveküla raamatukogu (mis on ühtlasi Tartu maakonna keskraamatukogu) haruraamatukogu. 2020. aasta märtsis raamatukogu suleti, kodulehe teatel "kuni uue koolihoone valmimiseni".

Härma raamatukogus on tegutsenud raamatusõprade ringid lastele ja eakatele, Kõrveküla naisselts Miina ja MTÜ Kõrvekülaline.

Viited
------

1. 1 2 3  Härma raamatukogu Kõrveküla raamatukogu kodulehel (vaadatud 16.10.2020)

Välislingid
-----------

* Härma raamatukogu Kõrveküla raamatukogu kodulehel
DeAndre Yedlin (2014)
**DeAndre Roselle Yedlin** (sündinud 9. juulil 1993 Seattle'is) on USA jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Major League Socceri klubis Inter Miami ja USA jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Seattle Soundersis. Major League Socceris (MLS) tegi ta debüüdi 2013. aastal. Samal aastal valiti ta USA aasta parimaks noormängijaks. Aastatel 2013 ja 2014 valiti Yedlin MLS-i tähtede mängule.

2014. aasta augustis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigag klubiga Tottenham Hotspur, kuid tegi klubi põhimeeskonnas vaid ühe mängu, 11. aprillil 2015 liigamängus Aston Villa vastu. Järgmisel hooajal mängis ta laenul Sunderlandis.

2016. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa klubiga Newcastle United. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga esiliiga võitjaks ja tõusis kõrgliigasse. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 1. septembril 2018 mängus Manchester City vastu.

2021. aasta veebruaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Galatasaray. 2022. aasta jaanuaris tema lepingu osapoolte kokkuleppel lõpetati. Järgmisel kuul sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inter Miamiga.

USA jalgpallikoondises debüteeris Yedlin 1. veebruaril 2014 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu. Ta on kuulunud USA koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta CONCACAF Gold Cupil ja 2016. aasta Copa América Centenariol.

Saavutused
----------

Seattle Sounders
* MLS Supporters' Shield: 2014
* Lamar Hunt U.S. Open Cup: 2014

Newcastle United
* EFL Championship: 2016–17

Viited
------

1. ↑  "Inter Miami CF Signs U.S. Men's National Team Defender DeAndre Yedlin". *www.intermiamicf.com*. Vaadatud 2. veebruaril 2022.

Välislingid
-----------

 DeAndre Yedlin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
USA koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Howard
* 2 Yedlin
* 3 Gonzalez
* 4 Bradley
* 5 Besler
* 6 Brooks
* 7 Beasley
* 8 Dempsey (c)
* 9 Jóhannsson
* 10 Diskerud
* 11 Bedoya
* 12 Guzan
* 13 Jones
* 14 Davis
* 15 Beckerman
* 16 Green
* 17 Altidore
* 18 Wondolowski
* 19 Zusi
* 20 Cameron
* 21 Chandler
* 22 Rimando
* 23 Johnson
* Treener: Klinsmann

 | Ameerika Ühendriigid |

| * v
* r
USA koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Turner
* 2 Dest
* 3 Zimmerman
* 4 Adams (c)
* 5 Robinson
* 6 Musah
* 7 Reyna
* 8 McKennie
* 9 Ferreira
* 10 Pulisic
* 11 Aaronson
* 12 Horvath
* 13 Ream
* 14 De la Torre
* 15 Long
* 16 Morris
* 17 Roldan
* 18 Moore
* 19 Wright
* 20 Carter-Vickers
* 21 Weah
* 22 Yedlin
* 23 Acosta
* 24 Sargent
* 25 Johnson
* 26 Scally
* Treener: Berhalter

 | Ameerika Ühendriigid |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Vanamõisa mõisast Halliste kihelkonnas; teiste samanimeliste kohta vaata artiklit Vanamõisa mõis.* |

---

**Vanamõisa mõis** (saksa keeles *Friedrichsheim*) oli rüütlimõis Halliste kihelkonnas Pärnumaal.

Mõis rajati 1811 Abja mõisast eraldatud alast.

Eraldatud Abja mõisast 1811, kuni 1856 kuulus Abjaga samale omanikule, parun Reinhold Johann Woldemar von Stackelbergile. 1872 müüs Caroline von Stern mõisa 60 000 hõberubla eest Andreas Palenbergile, kes suri 1893, tema pärijad olid Helene, Theodori tütar Palenberg (sünd Erlich), poeg Oskar Palenberg, tütred Emma Glabe (sünd Palenberg) ja Henriette Graff (sünd Palenberg) ning surnud tütre Alma von Nolckeni (sünd Palenberg) alaealised lapsed Eleonore ja Werner Nolckenid. 1899 sai ainuomanikuks Oskar Palenberg, mõisa hindamisväärtus 70.000 rubla. Sundvõõrandatud 1919, omanik Eesti Vabariik.

Mõisa koosseisu kuulus 1282,39 ha müümata mõisamaad, 386,46 ha müüdud mõisamaad, 2069,44 ha müüdud talumaad, Kamara karjamõis (müüdud 1865), 8 ühikut müüdud mõisamaad, 37 talu.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 05.03.2016)
2. ↑  Vanamõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 05.03.2016)
3. ↑  Vanamõisa mõis (Halliste khk), Kinnistute register

Välislingid
-----------

* Vanamõisa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Halliste kirik
Halliste kihelkond

**Kirik**: Halliste  

**Pastoraat**: Halliste kirikumõis  

**Peamõisad**: Abja mõis | Kaubi mõis | Penuja mõis | Pornuse mõis | Uue-Kariste mõis | Vana-Kariste mõis | Vanamõisa mõis | Veelikse mõis  

**Kõrvalmõisad**: Kaarli mõis | Pekre mõis  

**Karjamõisad**: Ereste mõis | Hendrikumõisa mõis | Kille mõis | Kõrgemäe mõis | Läti mõis | Metsamõisa mõis | Ooriku mõis | Rakitse mõis | Rimmu mõis | Saate mõis | Sachsenwaldi mõis | Siitame mõis | Sika mõis | Ülemõisa mõis