recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ivan Matvejevitš Vinogradov** (vene keeles Иван Матвеевич Виноградов; sündinud 14. september (vkj 2. september) 1891 Velikolupski maakond, Pihkva kubermang – 20. märts 1983 Moskva) oli vene matemaatik.

Ta oli üle 40 aasta NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimelise Matemaatikainstituudi direktor.

Vinogradov lõi analüütilises arvuteoorias trigonomeetriliste summade meetodi (1934), mille abil lahendas mitu rasket arvuteooria probleemi (Waringsi probleem, Goldbachi probleem).

Haridus- ja töökäik
-------------------

Vinogradova lõpetas 1914. aastal Keiserliku Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. Kaitses doktoriväitekirja. 

Aastatel 1920–1934 töötas ta professorina mitmes Nõukogude Liidu ülikoolis, 1932–1934 töötas ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimelise Füüsika-matemaatikainstituudi ja alates 1934. aastast sellest eraldunud NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimelise Matemaatikainstituudi direktorina (1934–1941 ja 1946–1983).

Teaduskorralduslik ja ühiskondlik tegevus
-----------------------------------------

Tal omas NSV Liidu Teaduste Akadeemia matemaatikaosakonnas selle kauaaegse liikmena suurt autoriteeti. Seejuures ei kuulunud ta NLKP-sse. 1955. aastal kirjutas ta geneetikute kaitseks alla 300 kirjale Lõssenko grupi vastu.

Mitme matemaatiku mälestuses on väidetud, et Vinogradov oli antisemiit, kes enda juhitud instituudis vabanes ajapikku pea kõigist juudi rahvusest kaastöötajatest.

Tunnustus
---------

Lomonossovi kuldmedal
* 1941 – Stalini preemia (uurimuse "Uus meetod analüütilises arvuteoorias" eest)
* 1970 – M. V. Lomonossovi nimeline kuldmedal
* 1972 – Lenini preemia (monograafia "Метод тригонометрических сумм в теории чисел" eest)
* 1983 – NSV Liidu riiklik preemia (õpiku "Основы теории чисел" eest)

#### Valitud teadusühingute liikmeks

* 1929 – NSV Liidu Teaduste Akadeemia (akadeemik)
* 1939 – Londoni Matemaatikaselts (auliige)
* 1942 – Londoni Kuninglik Selts
* 1942 – Ameerika Filosoofiaselts
* 1947 – Taani Kuninglik Teaduste Akadeemia
* 1950 – Ungari Teaduste Akadeemia
* 1950 – Saksa DV Teaduste Akadeemia
* 1959 – Serbia Teaduste ja Kunstide Akadeemia
* 1958 – Accademia Nazionale dei Lincei
* 1962 – Leopoldina

Viited
------

1. 1 2  Мемория. Иван Виноградов. polit.ru
2. ↑   С. П. Новиков. РОХЛИН. mccme.ru
3. ↑  Михаил Цаленко. Факты, о которых предпочитают не вспоминать. berkovich-zametki.com
4. ↑  О ЛЕОНИДЕ ВИТАЛЬЕВИЧЕ КАНТОРОВИЧЕ. vivovoco.astronet.ru

Välislingid
-----------

* И. Р. Шафаревич. "Хозяин Стекловки". kryakin.org
Loïs Openda (2019)
**Ikoma-Loïs Openda** (sündinud 16. veebruaril 2000 Lièges) on Belgia jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis RB Lepzig ja Belgia jalgpallikoondises.

Ta alustas jalgpallurina teekonda kodulinnaklubides RFC Liège ja Standard Liège. 2015. aastal liitus ta Club Brugge noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Belgia kõrgliigas 2018. aasta augustis. Esimese värava Belgia kõrgliigas lõi ta 3. veebruaril 2019 mängus Genti vastu. Aastatel 2020–2022 oli ta laenul Hollandi kõrgliigaklubis Vitesse ning lõi kahe hooajaga seal 29 väravat.

2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu RC Lensiga. Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta esimese värava sama aasta 20. augustil mängus Monaco vastu. 28. oktoobril 2022 tegi ta 3:0 võidumängus Toulouse'i üle kübaratriki.

Suvel 2023 siirdus ta ligi 43 miljoni euro eest Saksamaa kõrgliiga klubisse RB Leipzig.

Belgia jalgpallikoondises tegi Openda debüüdi 8. augustil 2022 UEFA Rahvuste Liiga mängus Poola vastu ja lõi selles mängus ka värava. Ta kuulub Belgia koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Ta on Kongo ja Maroko päritolu.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 18.11.2022)
2. ↑  "LOÏS OPENDA, UN ÉCLAIR VENU DE BELGIQUE". *rclens.fr* (prantsuse). RC Lens. 6. juuli 2022. Vaadatud 6. juulil 2022.
3. ↑   (vaadatud 18.11.2022)
4. ↑  "Le jeune Brugeois Lois Openda un lion en devenir". *LionsdeAtlas*.
5. ↑  "Les ambassadeurs congolais de Belgique sont de retour ce vendredi ! - Leopard Leader Foot". *Leopard Leader Foot*. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2022. Vaadatud 18. novembril 2022.

| * v
* r
Belgia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Courtois
* 2 Alderweireld
* 3 Theate
* 4 Faes
* 5 Vertonghen
* 6 Witsel
* 7 De Bruyne
* 8 Tielemans
* 9 Lukaku
* 10 E. Hazard (c)
* 11 Carrasco
* 12 Mignolet
* 13 Casteels
* 14 Mertens
* 15 Meunier
* 16 T. Hazard
* 17 Trossard
* 18 Onana
* 19 Dendoncker
* 20 Vanaken
* 21 Castagne
* 22 De Ketelaere
* 23 Batshuayi
* 24 Openda
* 25 Doku
* 26 Debast
* Treener: Martínez

 | Belgia |
**Tabivere** (1582 *Tabrafer*, *Tabberfer, 1627 Tabifehr, 1638 Tabaferre kylla, 1684 Tappifer)* on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas Piibe maantee ääres, enam-vähem võrdsel kaugusel Tartust ja Jõgevalt. Tabivere paikneb Vooremaal, Saadjärve ääres.

Asula keskelt kulgeb läbi Tapa–Tartu raudteelõik, millel asub ka Tabivere raudteejaam.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli alevik Tabivere valla halduskeskus.

Tabivere alevikus elab 2023. aasta maikuu seisuga 920 inimest. 

Alevikus asuvad Tartu vallavalitsuse Tabivere teeninduspunkt, Tabivere Põhikool, Tabivere Huvikool, lasteaed, raamatukogu, rahvamaja ja noortekeskus, sotsiaalkeskus, perearstipraksis, hambaravikabinet, apteek, kaks kauplust (Coop Saadjärve kauplus, Meie toidukaubad), postkontor, lillepood, päästekomando, tööstusettevõtted Same (põllutöömasinad), Mayeri Industries (tarbekeemia), Baltic Connection (puutööd). Tuulikus tegutseb Juhuse pruulikoda. 

Kunagises Tabivere mõisa valitsejamajas tegutseb Tabivere muuseum.

Tabivere alevik sai ametlikuks nimeks 1977. aastal, enne seda oli Voldi alevik. Nii Tabivere kui ka Voldi on olnud sama mõisa nimi: Voldi eesti keeles, *Tabbifer* saksa keeles. Et Voldi nimi pärines mõisaomaniku nimest (Adam Otto Wolffeldt), saksa tarvituses oli aga kasutusel algupäraselt eesti nimi, propageerisid M. J. Eisen ja Akadeemiline Emakeele Selts 1920. aastatel Tabivere nime ning 1925 nimetatigi kohalike elanike vastuseisust hoolimata Voldi raudteejaam Tabivere jaamaks.

Galerii
-------

* Tabivere muuseum tegutseb endise Tabivere mõisa valitsejamajas.Tabivere muuseum tegutseb endise Tabivere mõisa valitsejamajas.
* Tabivere tuulikTabivere tuulik
* Muuseumihoone ees seisab aurumasin Kemna Breslau EMMuuseumihoone ees seisab aurumasin Kemna Breslau EM
* Tabivere vana jaamahooneTabivere vana jaamahoone

Vaata ka
--------

* Tabivere Põhikool
* Tabivere mõis
* Tabivere raudteejaam
* Tabivere RSK

Viited
------

1. ↑  Haldus- ja asustusjaotus, vaadatud 1.03.2023.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
4. ↑  "Tabivere". *Eesti kohanimeraamat*.
5. ↑  Eesti kohanimeraamat

| * v
* r
Tartu valla asulad |
| --- |
| Alev | 

* Raadi

 |  |
| Alevikud | 

* Lähte
* Kõrveküla
* Tabivere
* Vahi
* Vasula
* Äksi

 |
| Külad | 

* Aovere
* Arupää
* Elistvere
* Erala
* Haava
* Igavere
* Juula
* Jõusa
* Kaiavere
* Kaitsemõisa
* Kassema
* Kastli
* Kikivere
* Kobratu
* Koogi
* Kukulinna
* Kõduküla
* Kõnnujõe
* Kõrenduse
* Kämara
* Kärevere
* Kärkna
* Kärksi
* Kükitaja
* Laeva
* Lammiku
* Lilu
* Lombi
* Maarja-Magdaleena
* Maramaa
* Metsanuka
* Möllatsi
* Nigula
* Nõela
* Otslava
* Pataste
* Piiri
* Puhtaleiva
* Pupastvere
* Raigastvere
* Reinu
* Saadjärve
* Saare
* Salu
* Sepa
* Siniküla
* Soeküla
* Soitsjärve
* Sojamaa
* Sootaga
* Sortsi
* Taabri
* Tammistu
* Tila
* Toolamaa
* Tooni
* Tormi
* Uhmardu
* Valgma
* Valmaotsa
* Vedu
* Vesneri
* Viidike
* Vilussaare
* Voldi
* Võibla
* Väägvere
* Väänikvere
* Õvanurme
* Õvi

 |
**Jumala arm** on keskne mõiste kristlikus eetikas, mis väljendab jumalikku halastust ja pattude andeksandu inimesele. Väljend tuleb kreeka keelsest sõnast *χάρις* (*haris*) 'soosing', 'õnnistus', 'lahkus'. Jumala armastuse all mõistetakse Jumala poolehoidu usklike vastu.

Uus testament
-------------

Uues testamendis väljendub Jumala arm Jeesuse Kristuse isikus. Kristuses nähakse Jumala armu ilmutajat ja jagajat. Ristisurma ja ülestõusmise tagajärjel lunastas Jeesus inimestele soosingu Jumala juures. Kristlased, olles Jumala äravalitud, saavad usus ning sakramentides osaks Jumala armust. Arm on inimese jaoks teenimata ja tingimusteta ning lähtub Jumala suveräänsest lahkusest inimese suunas.

Uues testamendis on Jumala arm enim mainitud Pauluse kirjades. Terminit "arm" on kasutatud kolmeteistkümmnes Pauluse kirjas. Fraas "Kristuse arm", või pikemalt, "Issanda Jeesuse Kristuse arm" on enam kui poolte Pauluse kirjade lõpus (nt: Rm 16:20; 1Kr 16:23; 2Kr 13:13) Pauluse kokkuvõte Jumala armust on ka kirjakohas Efeslatele 2:5: "armu läbi te olete päästetud."

Vana testament
--------------

Septuagintas tõlgitakse kui *χάρις* heebrea sõna חֵן (*hen*) nagu on leitud 1Ms 6:8, et kirjeldada, miks Jumal päästis Noa veeuputusest.

Vana Testamendist leiab kirjeldusi Jumala armulikkusest Tooras, näiteks 5Ms 7:8, 4Ms 6:24-27. Ning Psalmis 119:29 Jumala armust seaduse õpetamine ja Psalmis 27:7 palvetele vastamine.

Viited
------

1. ↑  Salumaa, E (2008). *Süstemaatilise teoloogia käsiraamat*. Lk 31.
2. ↑  Luther, R (1992). *Uue Testamendi sõnaraamat*. Lk 19.
3. ↑
4. ↑  "Grace in Cristianity/ Old Testament".
5. ↑  "Grace in Cristianity".
**August Eduard Vilbert** (15. november 1903 Läänemaa – 3. juuni 1938 Tallinn) oli Eesti motosportlane. 

Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppis ta aastatel 1927–1929 Taanis autoasjandust. Töötas aastatel 1921–1927 ja a-st 1930 kindlustusaktsiaseltsis Eesti Lloyd ning aastatel 1929–1930 firma Puhk & Pojad autoosakonnas.

Motosporti hakkas ta harrastama 1929. aastal. Võistlema hakkas ta 1934. aastal ja tuli Riias esikohale. Samuti tuli ta aastatel 1934–1935 Tallinnas rahvusvahelistel hipodroomisõitudel esikohale ja pälvis Eesti meistri tiitli. 1934. aastal võitis ta ka Eesti Suursõidus esikoha. Samal aastal sai ta võidusõidus külgvankritega 1000 cm3 mootorrataste 1 km võistlusmaal turismimasinate grupis tagajärje – 117,3 km/h, mis oli kuni tema surmani Eesti rekord. 

Kadaka külas 2. juunil 1938 toimunud liiklusõnnetuses saadud vigastuste tagajärjel suri ta 3. juunil Tallinnas ja maeti 5. juunil Tallinna Kalamaja kalmistule.

Liikmesus
---------

* 1929–1931 Eesti Autoklubi mootorratturite sektsiooni asutaja, kuulus sektsiooni juhatusse
* 1931 Eesti Mootorispordiklubi asutajaid, kuulus klubi juhatusse
* Kaitseliidu Tallinna maleva kergedivisjoni liige

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Tema surma-aastal 1938 autasustati Eesti suursõidu kiireimat juuniori esimest korda Vilberti rändkarikaga.

Viited
------

1. ↑  "Mootorrattur A. Vilbert maeti Kalamaja kalmistule". Uus Eesti nr 154, 7. juuni 1938. Lk 6

Välislingid
-----------

* Elulugu ESBL-is
* August Vilberti sporditulemused
**DSpace** on avatud lähtekoodiga tarkvara, mida tüüpiliselt kasutatakse avatud juurdepääsuga repositooriumide käivitamisel. Kuigi DSpace sarnaneb mõneti sisuhaldus- ja dokumendihaldustarkvaraga, keskendub DSpace kui repositooriumitarkvara digitaalarhiivide vajadustele, fokuseerudes digitaalainese pikaajalisele salvestamisele, ligipääsule ja hoidmisele.

Ajalugu
-------

DSpace'i esimene avalik versioon valmis 2002 novembris MITi ja Hewlett-Packard Labsi koostööna. Pärast esimese kasutajate grupi koosolekut 2004. aasta märtsis moodustasid huvitatud organisatsioonid DSpace'i Föderatsiooni, mis määras edaspidiseks tarkvara arenduse mudeliks Apache Software Foundationi mudeli, samuti moodustati DSpace'i koodi (*commiter*) grupp. Juulis 2007, kui DSpace kasutajate kommuun oli suureks kasvanud, asutasid Hewlett-Packard ja MIT DSpace Foundationi: mittetulundusliku organisatsiooni, mis andis juhtimisalast ja muud tuge. Mais 2009 viis koostöö sarnaste projektidega ning kasvav sünergia DSpace Foundationi ja Fedora Commonsi vahel kahe organisatsiooni liitumiseni, et jätkata ühist missiooni mittetulunduslikus DuraSpace'is. Praegu saab DSpace'i tarkvara ja kasutajate kommuun tuge ja muud juhendamist DuraSpace'ilt.

Tehnoloogia
-----------

DSpace on koostoimeliste Java veebirakenduste ja utiliitide kogum, mis haldab objektide hoidlat ja sellega seotud metainfo hoidlat. Veebirakendused annavad kasutajaliidesed halduseks, hoidmiseks, vastuvõtuks, otsimiseks ja ligipääsuks. Objektide hoidla eest hoolitseb failisüsteem või samalaadne salvestussüsteem. Metainfo, sealhulgas ligipääsu- ja konfiguratsiooniinfo, salvestatakse relatsioonilisse andmebaasi, toetatud on PostgreSQL ja Oracle andmebaasid.

DSpace'is hoitav on tehtud kättesaadavaks peamiselt üle veebiliidese, samas on toetatud ligipääs üle OAI-PMH v2.0, ja saab eksportida METSi (Metadata Encoding and Transmission Standard) pakette. DSpace toetab institutsionaalsete repositooriumide koostoimimiseks kasutuses olevaid tunnustatud standardeid, nagu Open Archives Initiative Protocol for Metadata Harvesting (OAI-PMH), SWORD, OpenSearch ja RSS. Ainese kirjeldamisel on kasutuses Dublin Core, soovitatav on järgida dokumenti DCMI Metadata Terms. Viimastes DSpace'i versioonides on toetatud *faceted search* ja sirvimise funktsionaalsus Apache Solri abil.

DSpace repositooriume Eestis
----------------------------

* Tartu Ülikooli digitaalarhiiv DSpace's
* Teadusandmete repositoorium DataDOI
* Raplamaa Mälukeskuse digikogu
* Eesti Maaülikooli digitaalarhiiv
* TTK DSpace repositoorium
* Sisekaitseakadeemia digiriiul
* QsarDB - Smart repository for (Q)SAR/QSPR models and datasets

Viited
------

1. ↑  DSpace: An Open Source Dynamic Digital Repository. D-Lib Magazine. January 2003.
2. ↑  Final Report on the Initial Development of the DSpace Federation (June 2004)
3. ↑  DSpace Committer Group
4. ↑  DuraSpace Press Release
5. ↑  SWORD: Facilitating Deposit Scenarios. D-Lib Magazine. January/February 2012
6. ↑

Välislingid
-----------

* Projekti koduleht
* DSpace Wiki
* DSpace Documentation
* DSpace Demonstration Site
* DuraSpace
* DSpace User Registry
***Vacatio legis*** ("seaduse puudumine") on ladina päritolu juriidiline mõiste, mis tähendab ajavahemikku seaduse avaldamisest kuni jõustumise päevani. Keskmiselt on *vacatio legis*'e ajaperiood 45 päeva. *Vacatio legis*´e eesmärk on anda ühiskonnale piisavalt aega, et kohaneda uue seadusega. Sellega kõrvaldatakse seaduse kohene jõustumine. Ajavahemiku määramisel võetakse arvesse muudatuste ulatust, reguleeritavate õigussuhete iseloomu ning muudatuse ettenähtavust või ootamatust.

*Vacatio legis* on kahe-astmeline protsess, mis algab uue seaduse väljakuulutamisega ning lõpeb uue seaduse kehtima hakkamisega. Uue seaduse väljakuulutamisest antakse teada riigi ametlikus väljaandes, mis on igal riigil erinev. Eesti ametlik väljaanne on Riigi Teataja.

Riigi Teataja läks elektroonilisele vormile üle 2006. aastal. Riigi Teataja veebisait võimaldab *vacatio legis*´e pikkust vähendada. Samuti võimaldab veebiväljaanne teha seadused avalikuks silmapilkselt. See annab inimestele võimaluse seaduse muudatustest teada saada oluliselt kiiremini.

Vacatio legis´e pikkus varieerub riigiti. Näiteks Hispaanias kulub seaduse avaldamisest jõustumiseni 20 päeva. Eestis aga on tavapärane ajavahemik 10 päeva.

*Vacatio legis* on kasutuses ka ladina kiriku kanoonilises õiguses. Ajavahemiku pikkus sõltub sellest, kas tegu on üldise seaduse või eriseadusega. Üldise seaduse puhul on *vacatio legis*´e pikkus kolm kuud ning eriseaduse puhul üks kuu. *Vacatio legis* võib olla lühem või pikem ainult juhul, kui see on seaduses sel viisil kehtestatud.

Viited
------

1. ↑  Vacatio legis. Uzvisit. https://et.uzvisit.com/4936-vacatio-legis
2. ↑  Jäätma, J. Kolk, T. Liventaal,. J. Runthal, T. PSK § 108.  –  Eesti Vabariigi põhiseadus. Kommenteeritud väljaanne. Tallinn: Juura 2020.
3. ↑  Jowers, R. Latinismos vacatio legis - Léxico Jurídico Español-Inglés
4. ↑  Kasprzyk, A. "Vacatio legis institution – sense and meaning" (pdf).
5. ↑  Sootak, J. Õigus igaühele. Tallinn: Juura 2017.
6. ↑  Canon 8 §1
7. ↑  Canon 8 §2
Soomes
**"Zilga"** on Eesti oludes külmakindel siniste, vahakirmega kaetud marjadega hübriidne lauaviinamarjasort. 

Sordi aretas 1964. aastal Lätis viinamarjakasvataja Pauls Sukatniks sortide "Smugljanka" (*Vitis vinifera x Vitis amurensis* e amuuri viinapuu), "Jubilei Novgoroda" ja "Dvietes Zila" (*Vitis labrusca* e põhja-viinapuu) ristandina. 

Külmakindla sordina kasvatatakse "Zilgat" nii Põhja-Euroopas, Venemaal kui ka Põhja-Ameerikas. Eestis talvituvad "Zilga" täiskasvanud taimed katmata, taludes külma kuni –35 °C. Eesti Aiandusliidu puuviljakomisjon soovitas 2004. aastal "Zilgat" äri- ja koduaias avamaal kasvatamiseks sobiva sordina.

Taim moodustab ennakvõrseid mõõdukalt ning seetõttu ei vaja väga palju lõikamist. Sügisel värvuvad "Zilga" lehed punaseks.

Marjade omadused
----------------

"Zilga" marjad valmivad ka avamaal. Marjad on sinised, kaetud hallika vahakirmega, suurte seemnetega marjade sisu on veidi sültjas. Üleküpsenud marjad kaotavad kiiresti maitse. Katmikalal kasvatatud "Zilga" marjad on võrreldes avamaal kasvanutega märksa suuremad ja sageli meeldivama maitsega.

Viited
------

1. 1 2  Poom, Harri (2016). "Sordikirjeldused, 'Zilga'". *Saare-Tõrvaaugu aiandi veebileht*. Vaadatud 11.07.2019.
2. ↑  Eskla, Väino (14.03.2013). "Eesti puuvilja- ja marjakultuuride soovitussortiment 2013" (PDF). Vaadatud 11.07.2019.

Välislingid
-----------

* "Zilga" rahvusvahelises viinapuusortide kataloogis VIVC (inglise keeles)
**2 Pallas** ehk **Pallas** (sümbol: ⚴) on asteroid. Asteroidide vöös on Pallas massiivsuselt kolmas objekt, ning moodustab selle massist 7%.

Avastamine
----------

Asteroidi avastas 28. märtsil 1802 Heinrich Wilhelm Olbers. Enne seda oli asteroididest avastatud ainult Ceres, mida praegu kvalifitseeritakse kääbusplaneediks. Avastaja Olbers andis taevakehale ka nime.

Staatus
-------

Algul nimetati nii Pallast, Cerest, Junot kui ka Vestat planeetideks. Kui aga hakati avastama massiliselt asteroide, hakati ka neid taevakehi asteroidideks lugema (Ceres arvatakse nüüd kääbusplaneetide hulka). Pallas on Päikesesüsteemi suurim objekt, mida pole kunagi uurinud kosmoseaparaat.

Iseloomulikud omadused
----------------------

Hubble'i kosmoseteleskoobiga 2007. aastal tehtud must-valge pilt Pallasest
Pallas on asteroidivöö suuruselt kolmas objekt. Ruumalalt on see on umbes asteroidi 4 Vesta suurune (pole teada, kui täpselt), kuid Pallase mass on märgatavalt väiksem.

Pallase dünaamilised omadused on nii suure objekti kohta ebatavalised. Pallase orbiit on tugevalt kallutatud ning mingil määral ekstsentriline.

Lisaks on selle pöörlemistelg väga kõrge nurga all, ligikaudu 60° (hinnanguliselt 56° kuni 81°). See tähendab, et igal Pallase suvel ja talvel on nii ööd kui ka päevad võrdsed umbes maakera aastaga. Pallase pöörlemissuuna suhtes pole veel üksmeelele jõutud. Viimaste valguskurvide analüüside järgi osutavad poolused 10° ebamäärasusega ekliptiliste koordinaatide (β, λ) = (−12°, 35°) ehk (43°, 193°) suunas. Seega on telje kallakud vastavalt 57° ja 65°.

Viited
------

1. ↑  "Pallas Asteroid Facts & Information". *The Nine Planets*. Vaadatud 31. detsembril 2022.
2. ↑  "See asteroid 2 Pallas at its best during August 2016". *Astronomy Now*. Vaadatud 31. detsembril 2022.
3. ↑  "Origins and evolution of asteroid (2) Pallas". *Astrophysics Data System*. Vaadatud 31. detsembril 2022.
**Biatorbágy** (saksa keeles *Wiehall-Kleinturwall*) on linn Ungaris Pesti komitaadis Budakeszi kreisis.

Geograafiline asend
-------------------

Biatorbágy asub Budapesti kesklinnast ligikaudu 21 km läänes.

Ajalugu
-------

Biatorbágy linn moodustati 1966. aastal Bia (saksa keeles *Wiehall*) ja Torbágy (saksa keeles *Kleinturwall*) ühendamise tulemusel. Kahe asula nimed esinevad ürikutes esimest korda 1192. aastal. Pärast Türgi ikke lõppu oli piirkond tühjaks jäänud. Bia taasasustati 17. sajandil ungarlastega, Torbágy aga 18. sajandil saksa asunikega.

Terrorist in insener Szilveszter Matuska juhtis 13. septembril 1931 Biatorbágy raudteeviaduktil rööbastelt välja [[Viin]i sõitva kiirrongi. Hukkus 22 inimest. Vigastada sai 120 inimest, neist 17 raskelt.

Sõpruslinnad
------------

* Saksamaa Herbrechtingen, Saksamaa
* Rumeenia Remetea, Rumeenia
* Küpros Kiti, Küpros
* Slovakkia Dolný Štál, Slovakkia
* Ukraina Velõka Dobron, Ukraina

Viited
------

1. ↑  Történet Biatorbágy város hivatalos honlapja. Vaadatud 12. detsembril 2023
2. ↑  The Train Wrecker Crime Magazine, 16. mai 2016. Vaadatud 12. detsembril 2023
**Siirdekalad** ehk **diadroomsed kalad** on kalad, kes kudemiseks lähevad kas mageveekeskkonnast merre (katadroomne ränne) või vastupidi (anadroomne ränne). Sageli kasutatakse ka mõistet "**poolsiirdekalad**", viidates kaladele, kes tulevad kudema riimveest magevette. Siirdekaladele vastandtähendusliku sõnana kasutatakse mõnikord terminit "paiguskala".

Enamik siirdekalu on anadroomsed ehk koevad magevees, milleks sageli on jõgede ülemjooksualad. Siia kuuluvad näiteks mitmed lõhelased. Katadroomsed kalad on näiteks angerjad, kes siirduvad kudema Sargasso merre. Tüüpiliseks poolsiirdekalaks on vimb. 

Siirdekalade siirdumine teise keskkonda toimub peamiselt seetõttu, et tagada näiteks jões arenenud vastsetele ja teistele noorjärkudele ohutum ja toidu poolest rikkalikum keskkond.

Siirdekalade rännu pikkused on liigiti väga erinevad. Tõenäoliselt kõige pikema (tuhandetesse kilomeetritesse küündiva) kudemisrände teevad angerjad. Mõned kalaliigid (sh angerjas) hukkuvad pärast kurnavat rännet ja kudemist.

Vaata ka
--------

* Kalaränne
**Vabadussõja Ajaloo Komitee** oli 1926–1940 tegutsenud komitee, mille eesmärk oli põhjalikult uurida Eesti Vabariigi loomisega ja Vabadussõjaga seonduvaid sündmusi 1917–1920.

Komitee asutati 16. juunil 1926 Vabariigi Valitsuse vastu võetud seadluse alusel. 

Komiteel oli juhatus ja töökomisjon. Juhatuse ülesannete seas olid anda üldisi juhtnööre; esimene juhatuse juhataja oli Jaan Soots. Töökomisjon täitis sisulisi ülesandeid.

15. augustil 1928 kinnitatud koosseisu järgi kuulusid komitee juhatusse: komitee juhataja (ohvitser), komitee juhataja I abi (ohvitser) ja komitee juhataja II abi (ametnik) ning töökomisjoni: töökomisjoni juht (kolonelleitnant), töökomisjoni juhi abi (major), 4 töökomisjoni liiget (kaptenid), ajutised tööjõud, I järgu joonestaja (vabapalgaline), I järgu kirjutaja (vabapalgaline) ja 2 II järgu masinakirjutajat (ühtlasi ka kirjutajad, vabapalgalised).

Komitee juhatusse kuulusid Jaan Soots, Nikolai Reek, Jüri Uluots, Aleksander Tõnisson, Hendrik Sepp. Komitee esimehel olid diviisiülema õigused.

1934 moodustati komitee juurde Mälestuste Kogumise toimkond, mille juhataja oli Oskar Kurvits.

Kitsad, õhuvaesed ja tolmused arhiiviruumid tekitasid ohvitseridel hingamisorganite haigusi. 2/3 koosseisust olid kopsu- ja kurguhaiged. Tervislikel põhjustel puuduti sageli ametist. Jalajas suri kopsutiisikusse, Kurvits ja Rägo põdesid samuti kopsutiisikust, Tuvikene pikaldast kurgu katarri ja Simmo kroonilist kopsutorude katarri.

Hengo Tulnola hinnangul Vabadussõja arhiiv oli kunstlikult ja kooskõlastamatult moodustatud Kõrgema Sõjakooli 1. lennu kuue lõpetanu poolt nii, et igamees üsna põgusal sorimisel valis Sõjavägede Staabi arhiivist staapide ja väeosade kirjakogudest välja ja eraldas "Vabadussõja arhiivi" teda tema lõputöö teema seisundilt huvitavaid toimikuid, eeskätt operatiivsisulisi. Need toimikud inventariseeriti "Vabadussõja arhiivi" põhinimistusse, mispuhul aga hulgaliselt toimikuid sattus võõrastesse fondidesse. N-ö vähemtähtsad toimikud jäid segipaisatult Sõjavägede Staabi keldrisse hunnikusse. Sealt visati neist märkimisväärne osa koguni ahjukütteks, sest "arhiivihoidja pidas neid asjatundjate poolt hävitamisele määratuteks".

Komitee väljaandel ilmus populaarteaduslik kaheköiteline "Eesti Vabadussõda 1918–1920" (1. köide 1937 ja 2. köide 1939). Komitee kavatses anda välja ka Vabadussõda käsitlevat teaduslikku koguteost, ent see jäi Teise maailmasõja puhkemise tõttu kirjutamata.

Viited
------

1. 1 2 3 4   (vaadatud 06.04.2016)
2. ↑
3. ↑  Andero Nimmer. Vabadussõja Ajaloo Komitee (1926–1940) lk 40
4. ↑  Andero Nimmer. Vabadussõja Ajaloo Komitee (1926–1940). lk 43

Välislingid
-----------

* Komitees Rahvusarhiivi infosüstemis
* Andero Nimmer. Vabadussõja Ajaloo Komitee (1926–1940). Magistritöö. Tartu, 2013
**162173 Ryugu**, ajutise nimega **1999 JU3**, on Maa-lähedane Apollo-tüüpi asteroid. Asteroidi läbimõõt on umbes 1 kilomeeter.

Ryugu avastati 10. mail 1999 ning sai ajutiseks nimeks 1999 JU3. 2015. aastal nimetati see Jaapani folkloorist pärit Ryūgū-jō palee järgi ümber Ryuguks.

Juunis 2018 saabus Ryugu orbiidile Jaapani kosmoseaparaat Hayabusa 2 ning septembris eraldusid Hayabusa küljest kaks kulgurit, mis maandusid edukalt Ryugu pinnale. Hayabusa 2 võttis Ryugult pinnaseproovid 21. veebruaril ja 5. aprillil 2019 ning lahkus asteroidi juurest novembris 2019. Ryugult võetud pinnaseproovid saabusid Maale 5. detsembril 2020.

Viited
------

1. ↑  "What kind of asteroid is Ryugu?". *The Planetary Society*. Vaadatud 30. september 2018.
2. ↑  "Wow! Asteroid Ryugu's Rubbly Surface Pops in Best-Ever Photo". *Space.com*. Vaadatud 30. september 2018.
3. ↑  "Japan's Hayabusa 2 Probe Drops Off Bits of an Asteroid and Heads for Its Next Target". *Universe Today*. Vaadatud 10. detsember 2020.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib praegusest vallast, 1939. aastal loodud valla kohta vaata artiklit Rae vald (1939), veel varasema valla kohta vaata artiklit Rae vald (Jüri kihelkond).* |

---

**Rae vald** on kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonnas.

Rae valla naabrid on loodes ja põhjas Tallinna linn, kirdes Jõelähtme vald, idas Raasiku vald, lõunas Kose vald ning edelas ja läänes Kiili vald.

Rae vallavanem on Madis Sarik.

Rae vallas asub Rae raba.

Asustus
-------

### Alevikud

Jüri, Vaida, Assaku, Lagedi ja Peetri.

### Külad

Rae vallas on 27 küla: Aaviku, Aruvalla, Järveküla, Kadaka, Karla, Kautjala, Kopli, Kurna, Lehmja, Limu, Pajupea, Patika, Pildiküla, Rae, Salu, Seli, Soodevahe, Suuresta, Suursoo, Tuulevälja, Urvaste, Uuesalu, Vaidasoo, Vaskjala, Veneküla, Veskitaguse ja Ülejõe küla.

Rahvastik
---------

| Aasta | Arvestuslik rahvaarv1. jaanuari seisuga Statistikaameti andmetel | Rahvastikuregistri järgi |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 7994 |  |
| 2002 | 8019 |  |
| 2003 | 8026 | 7497 |
| 2004 | 8042 |  |
| 2005 | 8061 |  |
| 2006 | 8081 |  |
| 2007 | 8116 |  |
| 2008 | 8173 | 10 063 |
| 2009 | 8329 | 11 044 |
| 2010 | 8 486 | 12 041 |
| 2011 | 8 706 | 12 680 |
| 2012 | 15 722 | 12 680 |
| 2013 | 16 194 |
| 2018 | 17 968 |
| 2019 | 19 677 |
| 2020 | 20 641 |
| 2021 | 21 765 |
| 2022 | 22 901 |
| 2023 | 24 276 |

Ajalugu
-------

20. detsember 1990 nimetati Sommerlingi külanõukogu ümber Rae külanõukoguks. 11. juuli 1991 muudeti Rae külanõukogu Rae vallaks.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 11.03.2018.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 29.07.2023.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Eesti Statistika. Statistikaameti koduleht.
5. ↑  Rae valla koduleht  1. jaanuari seisuga

Välislingid
-----------

* Rae valla koduleht
* Karit Kaasik: Rae valla elanikud võitlevad metsa pärast, Eesti Päevaleht, 22. juuli 2008

Harjumaa vapp
Harju maakonna omavalitsusüksused

**Linnad:** Keila **·**  Loksa **·**  Maardu **·**  Tallinn  

**Vallad:** Anija **·**  Harku **·**  Jõelähtme **·**  Kiili **·**  Kose **·**  Kuusalu **·**  Lääne-Harju **·**  Raasiku **·**  Rae **·**  Saku **·**  Saue **·**  Viimsi
**Smeegma** (ka *smegma*, kreeka keeles *smēgma* 'seep') on enamiku imetajate välistel suguelunditel (ld *organa genitalia externa*), nii naise kui ka mehe suguelunditel paiknevate rasunäärmete toodetav sekreet ehk nõre. 

Smeegma liigitatakse: 

* *smegma praeputii* – mehe suguelunditel
* *smegma clitoridis* – naise suguelunditel

Smeegma biokeemilist koostist on kaua uuritud, kuid selle täpset segu pole tuvastatud. Smeegma komplekteerimine sõltub paljudest teguritest, näiteks indiviidi vanusest ja paljust muust. Ollakse seisukohal, et smeegma koosneb neutraalsetest rasvadest, rasvhapetest ja steroolidest ning teistest lipiididest, aga ka epiteelirakkudest.

Smeegma inimestel
-----------------

### Mehe smeegma

Smeegma mehe sugutil
Mehel tekib eesnaha alla eesnäärme talitluse tõttu smeegma ehk **eesvõie**, mida toodavad eesnäärme rasunäärmed ja mille ülesandeks on eesnaha ja peenisepea lubrikatsioon. Igapäevahügieeni eiravate ja nõrgenenud immuunsusega meestel võib smeegma muutuda roiskuvaks võideks, mille halba lehka on tunda juba paari päeva pärast. Mittepesemisel nädala jooksul võib tekkida eesnaha ja sugutiga ühendatud nn ümberpööratavas taskus põletik. 

Diagnoosimisel tasub olla ettevaatlik, sest ka mitmed seennakkused ja bakternakkused jms ning suguhaiguste tekitajad võivad mõjutada nimetatud piirkonna keskkonda nii, et võib erituda tavalisest rohkem ning erineva lõhna ja füüsikaliste parameetritega nõret. Smeegma on normaalne kehaeritis ning võib sisaldada keha talitlusjääke, baktereid ja muid mikroobe. Mõne teoreetiku kohaselt võib see sisaldada ka kantserogeenseid aineid.

Vaata ka
--------

* Valgevoolus e *Fluor albus*
* Leukorröa
* *Smegma embryonum* e *Vernix caseosa*
* Andres Karhu aka Akar

Viited
------

1. ↑  Peter Reuter: *Smegma* In: *Springer Lexikon Medizin*, S. 1989; Springer 2004. ISBN 3540204121. Volltext Veebiversioon (vaadatud 30.06.2013)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Smeegma** |

* Archiv und Zeitung des Apothekrervereins in Norddeutschland, Rudolp Brandes, Heinrich Mackenrober, Der Pharmazie: Chemistry in Life Sciences, Volume 21, I Band, 1840,Google`i raamatu veebiversioon (vaadatud 29.06.2013)
Cremonalane Antonio Stradivari
**Cremona** on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Cremona provintsi halduskeskus. 

Cremona asetseb Po madaliku keskmes Po jõe ääres.

Ajalugu
-------

Cremona oli algselt gallide asula; aastast 218 eKr Rooma koloonia. Tänaseni on vanalinnas säilinud vihjeid roomaaegsest tänavaplaanist.

69. aastal toimus linna lähedal kaks suurt lahingut. 14. aprillil purustas Vitellius Bedriacumi lahingus Rooma keisri Otho, kes seejärel tappis enda. Oktoobris sai keiser Vitellius ise Vespasianuselt lüüa, kes kogu linna purustas; Vitellius tappis enese ja Vespasianus sai keisriks.

603. aastal vallutasid Cremona langobardid.

1098 sai Cremonast vabalinn ning 1167. aastal, pärast pikaajalist Friedrich Barbarossa poliitika toetamist, sai linnast Lombardia Liiga liige. Lombardia Liigas olles osales Cremona samal aastal ka Legano lahingus. Järgnenud majandusliku ja poliitilise õitsengu aastatel ehitati Cremonas palju, sealhulgas linna keskväljakut (*Piazza dei Comunale*) ümbritsevad hooned ning linnamüür 1169–1187).

1334. aastal vallutasid linna Viscontid ning 1420. aastast kuulus Cremona Milano hertsogiriiki. 

Aastatel 1525–1702 oli linn Hispaania ja seejärel 1859. aastani vaheaegadega Austria valduses.

Cremona toomkirik koos kellatorniga

Arhitektuurimälestised
----------------------

Linna keskväljak on Piazza del Comune, mille ümber asuvad toomkiriku kompleks ja mitu palatsot. 

|  |
| --- |
| * Cremona toomkirik (*Duomo*); romaani stiilis koos oktagonaalse baptisteeriumi ja *Torrazzo* kellatorniga, mis on kõrgeim keskaegne telliskivist ehitis Itaalias
* Palazzo del Commune, kus asub Stradivari muuseum
* Loggia dei Militi 13. sajandist
* San Michele kirik 12. sajandist
* San Agostino kirik 14. sajandist
* Santa Agata kirik Giulio Campi freskodega
* San Sigismondo kirik; kaunistatud Giulio Campi jt 16. sajandi kunstnike maalingutega
 |

Kultuur
-------

16.–18. sajandil töötasid Cremonas kuulsad viiulimeistrite suguvõsad Amati, Stradivari (sealhulgas Antonio Stradivari) ja Guarneri.

Cremonas sündis helilooja Claudio Monteverdi. Linnas on keskkooli lõpetanud levilaulja Mina.

Viited
------

1. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Cremona** |

* Cremona valla ametlik koduleht itaalia keeles
* Cremona turismilehed inglise keeles
Sogne fjord Norras
*Fjord à Christiania*, Claude Monet (1895)
**Fjord** ehk **lõhang** on pikk ja kitsas liustikutekkeline merelaht või väin. Tüüpiline fjord on kitsas sügav ja kõrgete järskude kallastega ning ulatub sügavale sisemaale.

Geoloogiline mõiste
-------------------

Fjordid on kunagised liustiku liikumisteed ehk troogid. Jääaja taandudes ja sellega seotud liustike sulamise tõttu tõusis oluliselt merepinna tase, mistõttu endiste liustike liikumisteed ujutati osaliselt üle, mis tekitaski fjordi. Fjord on enamasti troogile tüüpilise U-kujulise ristlõikega järsuveeruline org, mille põhi on kaetud mereveega. Reeglina on fjordid mitmesaja meetri sügavused. Suudme lähedal on fjordid tavaliselt madalamad, sest sinna on kogunenud rohkem liustiku poolt kantud materjali ehk moreeni.

Niisuguste järsuveeruliste orgude teke on võimalik siis, kui aluspõhi, mida liustik kulutab, koosneb kristalseist kivimeist. Sellisele olukorrale vastavaid tingimusi ja seega ka fjorde võib leida näiteks Norras, Alaskal, Islandil, Gröönimaal, Uus-Meremaal, Kanadas ja mujal.

*Fjord* Skandinaavia kohanimedes
--------------------------------

Sõna "fjord", nii kohanime osana kui üldmõistena, tähistab Skandinaavias enamasti geoloogilises mõttes fjorde. Mõnikord aga nimetatakse neis maades fjordideks ka muid pikki kitsaid veekogusid. Siia kuuluvad näiteks mõned merelahed Taanis nagu Limfjorden, Mariageri fjord ja Roskilde fjord, mis ei ole otseselt liustikutekkelised, ning mõningaid järvi Norras nagu Tyrifjord ja Randsfjord. Mõnikord nimetatakse fjordiks ka järvede lahti (Furnesfjord Mjøsa järves Norras).

Suurimad fjordid
----------------

Maailma pikimad fjordid:

1. Scoresby Sund Gröönimaal – 350 km
2. Sogne fjord Norras – 203 km
3. Hardangeri fjord Norras – 179 km

Sügavamad fjordid: 

1. Skelton Inlet Antarktikas – 1933 m
2. Sogne fjord Norras – 1308 m
3. Messier Channel Tšiilis, Lõuna-Ameerikas – 1288 m

Vaata ka
--------

* Fjordrannik
* Norra fjordide loend

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Fjordid** |
**Kruhłaje rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 882 km². 2015. aasta seisuga elas seal 14 386 inimest.

Rajoon moodustati 17. juulil 1924. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Ciacieryni, Fiłatava, Komsieničy, Kruhłaje ja Lasnyja külanõukogu. Halduskeskus on Kruhłaje linn.

Rajooni suurim jõgi on Druć, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Vabič; suurem jõgi on veel Moža. Rajooni territooriumi lõunaosa asub Kesk-Biarezina tasandikul, 160–180 meetri kõrgusel merepinnast.

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,46% valgevenelased, 4,05% venelased ja 1,49% oli teistest rahvustest. 86,9% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 11,92% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 66,73% elanikke, vene keelt aga 25,65%.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Kruhłaje rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajoon oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Infot rajooni kohta (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Mahiloŭ oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Asipovičy rajoon • Babrujski rajoon • Bychaŭ rajoon • Białyničy rajoon • Chocimski rajoon • Čavusy rajoon • Čerykaŭ rajoon • Drybini rajoon • Hłuski rajoon • Horki rajoon • Kasciukovičy rajoon • Kiraŭski rajoon • Kličaŭ rajoon • Klimavičy rajoon • Krasnapołle rajoon • Kruhłaje rajoon • Kryčaŭ rajoon • Mahiloŭ rajoon • Mscisłaŭ rajoon • Słaŭharadi rajoon • Škłoŭ rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Babrujsk • Mahiloŭ |
**Tsentraliseeritud ostmine** (ingl.k. *centralized purchasing*) on hanke- ja ostutegevuse strateegia, mille puhul teostab ettevõtte hanke- ja ostutoiminguid selle kõigi allüksuste tarvis üks allüksus. Tsentraliseeritud hankejuhtimise puhul kasutab organisatsioon tsentraalset hanke- või ostujuhtimise meeskonda, kes vastutab tarnijasuhete arendamise eest.

  

Tsentraalset sisseostmist praktiseeritakse rohkem suurtes ettevõtetes, mille tootmisüksused paiknevad eri asukohtades. Praktiliselt kõik jaekaubandusketid on kasutanud aastakümneid põhimõtet, et ostuallüksuse kätte on koondatud kogu hanke- ja ostutegevus, välja arvatud igapäevane rutiinne ostutellimuste koostamine ja edastamine tarnijaile, millega tegelevad reeglina kauplused. Tsentraalne ostmine ei tähenda seda, et ka ostutellimused tehakse keskse ostuosakonna töötajate poolt. Tänapäeval oleks pigem õige kasutada töökorraldust, mille puhul tehakse suurem osa hanke- ja ostutööst tsentraalselt, välja arvatud ostu operatiivtöö – tellimuste genereerimine, edastamine ja tarnete jälgimine. 

Ettevõttes on kasulik hallata tsentraalselt näiteks järgmisi valdkondi:

* ostuläbirääkimised;
* rahvusvahelised hanked ja ostud;
* ostutegevuse juriidilised aspektid;
* osalemine tarnija kvaliteediprogrammides;
* ostueelarvete haldamine ja ostutöö tulemuslikkuse mõõtmine;
* turu-uuringud ja makroökonoomilised analüüsid;
* ostu kogukulu arvutamine;
* terviklik kvaliteedijuhtimine;
* infosüsteemide haldamine ja arendamine.

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023.
Must püssirohi
Varaseim teadaolev püssirohu valem, *Wujing Zongyao*, aastast 1044
*Huolongjingis* u aastal 1350 kujutatud hiina pomm
Savinõu pomm, jaapani k *Tetsuhau* (raudpomm), hiina k a*Zhentianlei* (kõuehäälne pomm), leitud Takashima laevavrakist 2011 oktoobris, dateeritud 13. sajandi Jaapanisse mongoli invasiooni ajal (AD 1271–1284)
**Püssirohi** on plahvatav[*viide?*] segu väävlist, söest ja kaaliumnitraadist (salpeetrist). Püssirohtu kasutatakse rakettmootoreis, mürsule või kuulile algkiiruse andmiseks ning süüte- ja pürotehnikaseadmeis.

Ajalooliselt eristati suitsuga ja suitsuta püssirohtu. Püssirohi leiutati 9. sajandil Hiinas ja levis enamikku Euraasia osadesse 13. sajandi lõpuks. Vaidlus püssirohu täpse päritolu kohta kestab tänapäevani. Enamasti vaieldakse varase püssirohu arenguloo üle: kui palju mõjutas Hiina laskemoona areng püssirohu kasutamist sõjapidamisel Euroopas ja Lähis-Idas.

Väidetavalt tunti sarnase koostisega salpeetrit sisaldavaid pulbreid juba 7. sajandil Bütsantsis. Hiinas kasutati püssirohtu esialgu meditsiinis ja ilutulestiku jaoks. Relvana kasutasid püssirohtu hiinlased 11. sajandil süütepommides ja 13. sajandil suurtükimürskudes.

Püssirohuga sama koostisega pulbrit teistsuguste massiosadega kirjeldas Roger Bacon mitmes kirjutises aastatel 1242–1267. Püssirohu retsepti kirjeldas ka Albert Suur teoses "De mirabilibus mundi".

Püssirohu põlemise lihtne, sageli tsiteeritud keemilise reaktsiooni valem on

2KNO3 + S + 3C → K2S + N2 + 3CO2.
Mõnevõrra täpsem, kuid endiselt lihtsustatud reaktsioonivalem on

10KNO3 + 3S + 8C → 2K2CO3 + 3K2SO4 + 6CO2 + 5N2.
Need reaktsioonid on eksotermilised, st nende käigus vabaneb energia. Nagu võrranditest näha, ei ole reaktsiooniks vaja hapnikku. Seetõttu plahvatab püssirohi ka anaeroobsetes tingimustes.

Vaata ka
--------

* Detonatsioon
* Plahvatuspõlemine

Viited
------

1. ↑  Buchanan 2006, p. 2.
2. ↑  Kelly 2004.
3. ↑  Easton 1952.
**Hillar Nahkmann** (27. juuli 1964 Tallinn – 22. detsember 2008) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1982. aastal Keila 1. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana.

Aastatel 1982–1993 oli ta Keila 1. Keskkoolis ajalooõpetaja.

Suvel 1991 asus ta tööle Eesti Raadiosse väliskommentaatorina; seejärel oli Eesti Raadio uudistediktor. Alates 2003. aastast oli ta Vikerraadio vastutav toimetaja. Oma sõnul eelistas ta esineda otse-eetris. Ta alustas raadiotööd uudistelugeja ja väliskommentaatorina. Hiljem juhtis ta muu hulgas saateid "Maailm täna", "Päevasüda" ja "6pakk". Samuti olümpiamängude programme. 1996 viibis ta ise Atlantas ja kommenteeris võistlusi. 

Ta oli muuhulgas ka edukas mälumängur. Ta võitis individuaalmängijana TV3 "Kuldvillaku", meeskondlikus arvestuses "Maakilva" (kevad 2001), Harju meistrivõistlused "Mnemofriik" (sügis 2001), ning Eesti meistrivõistlustel pronksmedali (kevad 1994). 10. klassi õpilasena tuli ETV võistlussaate "Turniir" meeskondlik esikoht kevadel 1981. Preemiareis viis võistkonna toonasele Ida-Saksamaale. 

Suri ootamatult 22. detsembril 2008. Maetud Keila lähedal asuvale Karjaküla kalmistule.

Kirjandus
---------

* Allar Viivik. Hillar Nahkmann: Mina teatasin "Estonia" laevahukust esimesena. Õhtuleht, 28. september 1999
* Maarius Suviste. Hillar Nahkmann: Raadio loob fantaasiat. Maaleht, 21. juuli 2005
* Suri tuntud raadiohääl Hillar Nahkmann. Postimees, 22. detsember 2008
* Uku Toom: Nahkmann oli asendamatu. ERR Uudised, 22. detsember 2008
* Hillar Nahkmann 1964-2008. Õhtuleht, 22. detsember 2008
* In memoriam - Hillar Nahkmann. Postimees, 23. detsember 2008
* Allar Viivik. Kilvar Hillar Nahkmann: "Küsimusele vastamisel on hea tuletamine!" Õhtuleht, 23. detsember 2008
* Allar Viivik. Homme maetakse Hillar Nahkmann. Õhtuleht, 29. detsember 2008

Välislingid
-----------

* Haud Keila Karjaküla kalmistul
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib söögiriistast; maletermini kohta vaata artiklit Kahvel (male); saate kohta vaata artiklit Kahvel (saade); taglase osa kohta vaata artiklit Kahvel (merendus).* |

---

Kahvlite liigid vasakult paremale: dessertkahvel, maitseainetekahvel, salatikahvel, õhtusöögikahvel, külmade toitude kahvel, serveerimiskahvel, nikerduskahvel.
**Kahvel** (< alamsaksa 'gaffele') on söögiriist, mille käepideme otsas on mitu (tavaliselt kaks kuni neli) kitsenevat haru, mis on sageli veidi kaardus. Tavaliselt tehakse kahvleid metallist. 

Kahvli abil tõstetakse toitu suhu või hoitakse seda küpsetamise ning tükeldamise ajal paigal. Suhu tõstetavat toitu hoitakse harude otsa torgatuna või nende peal.

Ida-Aasias kasutatakse kahvli asemel rohkem söögipulki, kuid ka seal on hakanud kahvel rohkem levima. 

Tallinna Juveelitehase eesti rahvusmustri motiiviga koogikahvlid 1960ndaist

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kahvel** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **kahvel** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kahvel** |
Jasna Góra kloostrikompleks
**Częstochowa** on maakonnaõigustega linn Lõuna-Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Asub Warta jõe ääres.

Ajalugu
-------

Linn on rajatud 11. sajandil. Aastal 1377 sai ta linnaõigused. Aastal 1382 rajasid pauliinid linna kloostri.

Vaatamisväärsused
-----------------

Częstochowa tuntuim ehitis on Jasna Góra kloostri kompleks, mis on palverännakute sihtkoht (tähtsuselt ja külastatavuselt teine Euroopas). Kloostrikompleksi basiilika juures on 106 m kõrgune kellatorn.
Kloostris Jumalaema kabelis asub tuntud Musta Madonna ikoon.

Teised vaatamisväärsused:

* Püha Zygmundi kirik
* arhikatedraal
* Püha Barbara kirik
* Püha Rochi ja Sebastiani kirik

Majandus
--------

Linnas on arenenud metallurgia-, masina-, tekstiili- ja paberitööstus.

Sport
-----

Linnas tegutseb spordi- ja jalgpalliklubi Raków Częstochowa.

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 6.10.2022.

Välislingid
-----------

* Częstochowa portaal
* Jasna Góra klooster
* Forum Czestochowa

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Częstochowa** |

Sileesia vojevoodkonna vapp
Sileesia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bielsko-Biała |
Bytom |
Chorzów |
Częstochowa |
Dąbrowa Górnicza |
Gliwice |
Jastrzębie-Zdrój |
Jaworzno |
Katowice |
Mysłowice |
Piekary Śląskie |
Ruda Śląska |
Rybnik |
Siemianowice Śląskie |
Sosnowiec |
Świętochłowice |
Tychy |
Zabrze |
Żory  

**maakonnad:**
Będzin |
Bielsko-Biała |
Bieruń-Lędziny |
Cieszyn |
Częstochowa |
Gliwice |
Kłobuck |
Lubliniec |
Mikołów |
Myszków |
Pszczyna |
Racibórz |
Rybnik |
Tarnowskie Góry |
Wodzisław Śląski |
Zawiercie |
Żywiec
**Erle Kont** on eesti dirigent ja klarnetist. 

Kont alustas oma haridusteed Tartu I Muusikakoolis Tiit Veigeli juhendamisel. Edasised õpingud toimusid Tartu Heino Elleri nimelises Muusikakoolis, kus tema õpetajaks oli Tõnu Kalm. 2014. aastal pälvis ta noore õpetlase stipendiumi õppimaks Sibeliuse Akadeemias klassikalise muusika interpretatsiooni, kus ta oli esmalt professor Harri Mäki ja hiljem tuntud nüüdismuusika klarnetisti Kari Kriikku klarnetiklassis. 

Aastatel 2020-2021 õppis Kont Sibeliuse Akadeemias puhkpilliorkestri dirigeerimist Petri Komulaineni juhendamisel. Õpingute raames dirigeeris ta peaaegu kõiki Soome professionaalseid puhkpilliorkestreid. 

2021. aastast saadik õpib Kont Sibeliuse Akadeemia sümfooniaorkestri dirigeerimise erialal Sakari Oramo juures. 

Kont on dirigeerinud selliseid orkestreid nagu BBC Šoti Sümfooniaorkestrit, Helsingi Filharmooniat, Helsingi Raadio Orkestrit, Tapiola Sinfonietat, Oulu Sinfoniat, Jyväskylä Sinfoniat, Joensuu Linnaorkestrit, Vaasa Linnaorkestrit, Pori Sinfonietat, Ploiesti Filharmooniat jt.

2017. aastal asutas Erle Kont nüüdismuusika organisatsiooni TaHe (Tartu Heli), mille eesmärgiks on eesti heliloojate muusika tutvustamine kodu- ja välismaal ning kaasaegse muusika kuulajaskonna laiendamine Tartus. TaHe ühendab Tartu piirkonnas tegutsevaid heliloojaid, interpreete ja kaasaegse muusika sõpru.

Kont on mitmete noorte eesti heliloojate teoste esmaesitaja. Ta on esmaettekandnud Marta-Liisa Talveti, Kaisa Kuslapuu, Anni Avi, Gerta Raidma, Saimi-Ester Kortelaineni, Algis Pauljukaitise, Marili Tomingase, Liisa Hõbepappeli, Adena Antoni ning Heidi Hassineni teoseid.

Viited

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2017. Vaadatud 29. augustil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* 
*
Marcello Lippi
**Marcello Lippi** (sündinud 12. aprillil 1948) on Itaalia jalgpallitreener, maailmameister ja endine mängija. Itaalia jalgpallikoondise peatreener oli ta 16. juulist 2004 kuni 12. juulini 2006 ja 26. juunist 2008 kuni 27. juunini 2010.

Mängijana Lippi tuntust ei kogunud. Ta mängis enamiku ajast UC Sampdorias.

Lippi on treenerina juhendanud mitut Serie A klubi, teiste seas Milano Internazionalet ja Torino Juventust.

Ta tuli 2006. aastal Itaalia koondisega maailmameistriks.

Aastatel 1997, 1998 ja 2003 valiti Lippi Serie A parimaks treeneriks ning 2007. aastal maailma parimaks treeneriks.

Pärast maailmameistriks tulekut loobus Lippi Itaalia koondise juhatamisest ja koondise peatreeneriks sai Roberto Donadoni. Kuid 2008. aasta EM-il langes Itaalia välja veerandfinaalis ja Lippi kutsuti koondise tüüri juurde tagasi. Koondise valikul tugines Lippi nendele mängijatele, kellega oli juba maailmameistriks tulnud. 2010. aasta MM-il lõpetas Itaalia alagrupis viimasena ja Lippi astus ametist tagasi.

Alates 2016. aastast on ta olnud Hiina jalgpallikoondise peatreener.

| * v
* r
Itaalia koondis  –  2006. aasta FIFA maailmameister (4. tiitel) |
| --- |
| 

* 1 Buffon
* 2 Zaccardo
* 3 Grosso
* 4 De Rossi
* 5 Cannavaro (kapten)
* 6 Barzagli
* 7 Del Piero
* 8 Gattuso
* 9 Toni
* 10 Totti
* 11 Gilardino
* 12 Peruzzi
* 13 Nesta
* 14 Amelia
* 15 Iaquinta
* 16 Camoranesi
* 17 Barone
* 18 Inzaghi
* 19 Zambrotta
* 20 Perrotta
* 21 Pirlo
* 22 Oddo
* 23 Materazzi
* Treener: Lippi

 | Itaalia |