recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Smarhońi rajoon** (transkribeerituna *Smargoni rajoon*) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes.

Rajooni pindala on 1488 km². 2009. aasta seisuga elas seal 55 296 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Karani, Kreva, Łyłojci, Sińki, Soły, Zalesse, Višnieŭ ja Vojstami külanõukogu.

Halduskeskus on Smarhońi linn. Teised tähtsamad asulad on Kreva ja Zalesse.

* SmarhońSmarhoń
* KrevaKreva
* ZalesseZalesse
* ŽodziškiŽodziški

Rajooni suurim jõgi on Vilija, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Ašmianka. Suurim järv on Sviri järv. Madalaim koht asub rajooni põhjaosas (121 meetrit). Rajooni lõunaosas asub Ašmiany kõrgustik, kõrgeim koht on Milidaŭskaja mägi (320 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 87,36% valgevenelased, 6,45% venelased, 2% poolakad, 1,37% ukrainlased ja 2,82% oli teistest rahvustest. 76,63% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 18,54% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 52,5% elanikke, vene keelt aga 34,83%.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

 Smarhońi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajoon Hrodna oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajoon kaart

| * v
* r
Hrodna oblasti haldusjaotus |
| --- |
| 
Rajoonid: Astravieci rajoon • Ašmiany rajoon • Bierastavica rajoon • Dziatłava rajoon • Hrodna rajoon • Iŭje rajoon • Kareličy rajoon • Lida rajoon • Masty rajoon • Navahrudaki rajoon • Słonimi rajoon • Smarhońi rajoon • Svisłači rajoon • Ščučyni rajoon • Zelva rajoon • Vaŭkavyski rajoon • Voranava rajoon |
| 
Oblastilise alluvusega linnad: Hrodna (selle koosseisus: Kastryčnicki rajoon • Leninski rajoon) |
**Usvjatõ rajoon** on haldusüksus Venemaal Pihkva oblasti lõunaosas. Piirneb läänes Valgevenega. 

Rajooni pindala on 1106 km², elanike arv oli 1. jaanuari 2012 seisuga 5407, neist 2519 meest ja 2888 naist. Elanike arvult on see Pihkva oblasti väikseim rajoon.

Rajoonis on 112 asulat, rajoonikeskus on Usvjatõ alev.

Halduslikult jaguneb rajoon Usvjatõ aleviks ja 2 vallaks: Tserkovištše ja Usvjatõ vald.

Usvjatõ rajoon loodi 1927 Leningradi oblasti koosseisus. 1957 läks Pihkva oblasti koosseisu. 1959 rajoon likvideeriti, kuid loodi taas 1966. aastal.

Peamine majandusharu on põllumajandus.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Pihkva oblasti statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2016. Vaadatud 24. märtsil 2013.

Välislingid
-----------

* Usvjatõ rajooni koduleht

Pihkva oblasti rajoonid ja oblastilise alluvusega linnad

Bežanitsõ rajoon | Dedovitši rajoon | Dno rajoon | Krasnogorodski rajoon | Kunja rajoon | Loknja rajoon | Neveli rajoon | Novorževi rajoon | Novosokolniki rajoon | Opotška rajoon | Ostrovi rajoon | Oudova rajoon | Palkino rajoon | Petseri rajoon | Pihkva | Pihkva rajoon | Pljussa rajoon | Porhovi rajoon | Pustoška rajoon | Puškinskije Gorõ rajoon | Põtalovo rajoon | Sebeži rajoon | Strugi Krasnõje rajoon | Usvjatõ rajoon | Velikije Luki | Velikije Luki rajoon
**Joogapiraatlus** (inglise keeles *Yoga piracy*) on tänapäeval lääneriikides leviv ärimudel, kus joogapraktikud väidavad endal olevat autoriõiguse joogaasenditele (asanatele) ja -tehnikatele, mis on tegelikult kirjeldatud juba ammustes tekstides, kuuluvad Indias traditsiooniliste teadmiste hulka ning on seetõttu avalik omand.

Sageli tegelevad joogapiraatlusega mitte india päritolu joogaõpetajad, kes nimetavad end asanate, *pranayama* hingamistehnikate ja -järjestuste ning ajurveeda meditsiinivõtete autoriteks. Üks tuntumaid näiteid on Ameerika Ühendriikides populaarne Bikrami jooga. Joogapiraatlusest on kujunenud tulus rahvusvaheline tööstusharu, millega Ameerika joogatööstus teenib mõne hinnangu kohaselt kuni 3 miljardit USA dollarit aastas.

Joogapiraatluse vastu võitlemiseks on India valitsus algatanud projekti 1500 joogaasendi dokumenteerimiseks, mis pärinevad eri allikaist, alates Patanjali "Joogasuutratest" kuni tänapäevani. Asendid kantakse traditsiooniliste teadmiste andmebaasi Traditional Knowledge Digital Library, kus need muutuvad kättesaadavaiks kogu maailma patendiametitele. 2005. aastaks oli India kaubandusministeerium koostanud 30 miljonit andmebaasikirjet. Projekti oli kaasatud 15 tähtsamat India joogakooli, nende seas Iyengari instituut ja Kaivalyadham.

Viited
------

1. 1 2 3   Pune’s gurus get into the act to curb West’s yoga piracy
2. 1 2  Westerners think twice before patenting yoga poses! - Sify.com

Välislingid
-----------

* Yogis go to court over poses: Copyright dispute turns yoga into a legal exercise
**Pryvałki**, vanasti ka **Pryvałka** (valgevene keeles *Прывалкі*, transkribeerituna **Prõvalki**, poola keeles *Przewałka*, leedu keeles *Pervalkas*) on küla (endine linn) Valgevenes Hrodna oblastis Hrodna rajoonis Hoža külanõukogus. Küla asub Nemunase kaldal.

Asulas on põhikool. Vaatamisväärsuseks on puidust katoliku kirik (1918-1919).

* Pryvałki kirikPryvałki kirik

Ajalugu
-------

Pryvałkit mainitakse esimest korda aastal 1569, mil seal asus Trakai vojevoodkonda ja Hrodna maakonda kuulunud alev. Aastal 1546 sai see õiguse pidada laata. Aastast 1650 sai alev õiguse pidada laata ja omada turgu. Aastast 1762 kuulus alev Ogińskitele. Aastal 1792 sai Pryvałkist linn, mis hakkas aastast 1793 kuuluma Hrodna vojevoodkonda.

Poola jagamisel läks Pryvałki aastal 1795 Venemaa koosseisu. Linn muudeti ametlikult külaks. kuuludes nüüd Hrodna kubermangu. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Pryvałki Poola koosseisu, 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pryvałki** |

* Pryvałki
**Joosep Heinrich Wirkhaus** (17. veebruar 1854 Vasula – 15. detsember 1934 Tartu) oli eesti koolmeister ja seltsiliikumise tegelane.

Wirkhaus sündis Tartu-Maarja kihelkonnas koolmeister David Wirkhausi pojana.

Ta õppis Väägvere külakoolis, aastatel 1873–1875 Tartus Hollmanni seminaris vallakooliõpetajaks ja 1876. aastal sai Valga Cimze seminarist kihelkonnakooliõpetaja-köstri kutse. Wirkhaus õppis Tartu ülikooli juures F. Brenneri ja H. Zöllneri juhendamisel ka muusikat.

Aastatel 1875–1878 töötas ta õpetajana Võrumaal Lalli koolis, 1878–1893 Raadi mõisa erikoolis, oli ka Raadi mõisas mõisavalitseja. Töötas ka karjaravitseja ja meierina Vasulas.

Ta organiseeris keel- ja puhkpilliorkestreid ja laulukoore, lõi kaasa "Vanemuise" seltsis ning Aleksandrikooli liikumises.

Aastatel 1879–1910 võttis oma kooridega osa üldlaulupidudest. IV üldlaulupeol juhatas ta keelpilliorkestreid, olles koos vend David Otto Wirkhausiga ühed peo üldjuhtidest.

Temalt ilmus ka muusikakirjutisi.

Viited
------

1. 1 2 3 4  JOOSEP HEINRICH WIRKHAUS[*alaline kõdulink*] Tartu Linnamuuseum (vaadatud 17. septembril 2014)
2. ↑  J. H. Wirkhaus †. Postimees, 17.12.1934, lk 7
**Liina Lukas** (kuni 1989 **Liina Tamm**; sündinud 5. augustil 1970 Rakveres) on eesti kirjandusteadlane ja tõlkija. 

Lukas sündis Rakveres ning lõpetas Püssi Keskkooli.  Aastatel 1988–1995 õppis ta Tartu Ülikoolis eesti ja soome-ugri filoloogia eriala. Ta sai 1998. aastal Tartu Ülikoolis magistrikraadi võrdleva kirjandusteaduse alal tööga "Võõra kujund baltisaksa kirjanduses" ning 2006. aastal sealsamas doktorikraadi võrdleva kirjandusteaduse alal tööga "Baltisaksa kirjandusväli 1890–1918".  Ta on end täiendanud germanistika alal Göttingeni ja Viini ülikoolis. 

Liina Lukas on alates 1998. aastast töötanud Tartu Ülikoolis ning alates 1999. aastast Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses. 

2008–2021 oli Lukas Tartu Ülikooli maailmakirjanduse õppetooli dotsent, alates 1. veebruarist 2021 on ta TÜ kultuuriteaduste instituudi
võrdleva kirjandusteaduse professor. 

2007–2013 oli Lukas ka Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse vanemteadur. 

26. veebruarist 2013 kuni 31. detsembrini 2015 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna prodekaan. 

Tema uurimistöö keskmes on olnud baltisaksa kirjandus.

Tunnustus
---------

* 2012 AABSi (Association for the Advancement of Baltic Studies) konverentsil Chicagos Vilis Vītolsi preemia (Vilis Vītols Award) eelmise aasta parima artikli eest ajakirjas Journal of Baltic Studies. Auhinnatud artikkel "Estonian Folklore as a Source of Baltic-German Poetry" kirjeldas eesti ja baltisaksa kultuuri huvi ühise kodumaa, selle maastiku ja pärimuste vastu.
* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

Isiklikku
---------

Poliitik ja ajaloolane Tõnis Lukas on tema abikaasa.

Viited
------

1. 1 2  Liina Lukas Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse lehel
2. 1 2 3  Liina Lukas Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
3. ↑  "TÜ maailmakirjanduse dotsent pälvis USAs parima artikli preemia" Postimees/TÜ pressiteade, 19.07.2012
4. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.
5. ↑  Humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna töötajaid tunnustatakse TÜ aumärkidega TÜ koduleht, 22.02.2016

Välislingid
-----------

* Liina Lukas Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
Šacak
**Šack** või **Šacak** (valgevene keeles Шацк, vene keeles Шацк, transkribeerituna **Šatsk** või **Šatsak**) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Minski oblasti Puchavičy rajoonis. Šacak on Šacaki külanõukogu halduskeskus. Agrolinnake asub Šaca jõe kaldal, merepinnast 180 meetri kõrgusel.

Ajalugu
-------

Alevit on esmamainitud 1492. aastal. Algselt Sudivojus Valimantaitis ja seejärel Stankus Sudijovaitisele kuulunud asula läks sel aastal Petras Jonaitis Mantigirdaitise valdusse. Hiljem kuulus asula Kiszkadele ja Radziwillidele. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas see kuuluma Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda, ühtlasi sai asulast alev.

Aastal 1582 ostsid Šacaki Hołowczyńskid. Asula omanikud vahetusid kiiresti, nende seas olid Winkod (Andzej Winko sai tuntuks sellega, et tungis selle naabri valdustesse, kellega tal oli piiritüli, ja lõi teda seal rusikaga näkku), Piekarskid, Krzyszkowskid, Mozolewskid, Chreptowiczid, Wołodkowiczid, Czyżid, Bychowiecid, Denhoffid, Tiesenhausenid, Orańskid. Viimaks, aastal 1732, ostsid alevi Oskierkod. 

Aastal 1793 läks alev teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Šacak hakkas kuuluma Minski kubermangu. Aastal 1879 ostsid alevi Homuliczkid, viimased omanikud olid aga Puciatad.

Aastal 1919 läks alev Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai 1924. aastal rajoonikeskus. Aastal 1935 muudeti alev külaks. Aastast 1960 on asula Puchavičy rajooni koosseisus.

Tuntud elanikke
---------------

* Ivan Łupinovič – valgevene põllumajandusteadlane
* Taisija Doŭnar – valgevene jurist
* Alaksandr Mikulčyk – valgevene luuletaja

Välislingid
-----------

* Šacaki vapp teiste hulgas
* Šacak 18. sajandi kaardil (all ääres)
**Uno Puusepp** (sündinud 1951) on endine ENSV RJK töötaja ja hilisem KAPO tehniline spetsialist (töötas KAPOs alates 13. novembrist 1991 kuni 8. aprillini 2011). Uno Puusepp on pensionil ja elab Moskvas.

Ülestunnistus
-------------

2014. aasta detsembris andis Uno Puusepp intervjuu Venemaa telekanalile NTV, kus ta väitis, et edastas kontaktisik Nikolai Jermakovi kaudu FSB-le salastatud infoallikaid. Dokumentaalfilmis "Meie mees Tallinnas" väidab ta, et töötas 20 aastat FSB agendina. Ta pani strateegiliste infoallikate koopiad salakeldrisse, kust hiljem võttis neid Nikolai Jermakov ja toimetas Venemaale. 

### Väidete tõepärasus

Uno Puusepa väidete kontrollimiseks alustas KAPO koostöös riigiprokuratuuriga kriminaalmenetlust karistusseadustiku § 232 lg 1 (riigireetmine) sätete alusel.

Allikad
-------

* FSB väitel oli kapo töötaja 20 aastat nende agent, Postimees, 14. detsember 2014
* - Vene NTV dokumentaalfilm *Meie mees Tallinnas* Российский агент 20 лет водил за нос спецслужбы Эстонии и ЦРУ: эксклюзив НТВ, 14.12.2014
* FSB kasuks spioneerinud Uno Puusepa ülestunnistus Vene telejaamas!, Delfi, 15.12.2014
**Londoni vasar** ehk **Londoni artefakt** on rauast ja puust vasar, mis leiti 1936. aastal USA-st Texase osariigist Londoni asula lähedalt. Mõnede kreatsionistide arvates on see kohatu artefakt, kuigi pole alust arvata, nagu see ei pärineks 19. sajandist.

Leidmine
--------

Juunis 1936 leidsid Max Hann ja tema abikaasa Texases Londoni lähedal Red Creeki ääres matkates puutüki, mis ulatus välja ümbritsevatest kivimimoodustistest eraldi olevast liivakivitükist. Aastal 1946 või 1947 lõhkus nende poeg kivi ning leidis vasara, mis oli osaliselt kivi sees. Aastal 1983 müüs perekond Hann kivi kreatsionist Carl E. Baugh'le

Kreatsionistide väide
---------------------

Carl E. Baugh ja teised kreatsionistid on väitnud, et kivi ning järelikult selle sees olnud vasara vanus on 500 kuni 300 miljonit aastat (Kambrium kuni Karbon), kuigi Red Creeki kaljud pärinevad Vara-Kriidist (115–115 miljonit aastat tagasi). Peale selle ütleb ümbritsevate kaljude vanus vasara vanuse kohta vähe, sest on teada juhtumeid, kus setted on eseme ümber kõvastunud mõnekümne aastaga.

Aastatel 1997–1999 uuriti vaatamata Baugh' pikaaegsele vastuseisule lõpuks vasara puitvart radiosüsiniku meetodil ning saadi tulemuseks 0 kuni 700 aastat tagasi. Rohkem teavet nende uuringute kohta pole avaldatud..

Tõenduseks, et tegu pole võltsinguga, viitavad kreatsionistid Ohios Columbuses Batelle'i Laboratooriumides tehtud uuringutele, mille järgi vasara metallist pea sisaldab 96,6% rauda, 2,6% kloori ja 0,74% väävlit. Baugh on kinnitanud, et säärast sulamit pole tänapäeva tehnoloogia abil võimalik valmistada, kuid pole seda tõendanud.

Baugh' väitel tingib just selline koostis selle, et metall ei ole roostetanud. Ka spetsiaalselt uurimiseks tehtud väikesest kriimustusest ei olevat tekkinud roostet. Ent kreatsionistide saidil oleval fotol on näha roostet kõikjal vasara peal.

Laboratooriumis Texas Utilities 1992. aastal tehtud röntgenuuring näitas, et vasara peas puuduvad mullid ja selle tiheduse on ühtlane. Kuigi tänapäeva kõrgahjudes sulatatud raua puhul on see tavaline, pani Baugh ka selle veeuputuseelse arenenud tehnoloogia arvele.

Vasara hiljutine päritolu
-------------------------

Kõik olemasolevad tõendid viitavad vasara hiljutisele päritolule: vasara kuju on tuttav, metall ei ole kivisse difundeerunud, vasara vars ei ole kivistunud. Vasar on kujult väga sarnane USA-s 19. ja 20. sajandil levinud vasaratega.

Viited
------

1. ↑  Keith Fitzpatrick-Matthews. The London Artifact (Texas), badarchaeology.com, 9. mai 2007.
2. 1 2 3 4 5 6  Silvano Fuso. *Pinocchio e la scienza. Come difendersi da false credenze e bufale scientifiche*, Edizioni Dedalo 2006, ISBN 8822062949
3. 1 2  Glen J. Kuban. The London Hammer: An Alleged Out-of-Place Artifact paleo.cc.
4. ↑  The London Artifact: An Iron Hammer In Stone, foto G3

Välislingid
-----------

* Glenn J. Kuban. The London Hammer: An Alleged Out-of-Place Artifact, paleo.cc, 1997–2008.
**Lydia Pintman** (ka Liidia Pintmann; 25. september 1896 Luunja vald – 26. juuli 1951 Tartu) oli eesti klassikaline filoloog ja kunstiajaloolane.

Elulugu
-------

Lydia Pintman oli vallakirjutaja tütar.

Lõpetas 1916 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tartu Tütarlastegümnaasiumi, 1937 TÜ filosoofiateaduskonna ladina keele, filosoofia ja kunstiajaloo erialal. 1919–22 Tartu Maavalitsuse ja 1923–29 Valga koolivalitsuse sekretär, 1937–40 Tartu gümnaasiumides ladina keele, filosoofia, vene ja saksa keele õpetaja, 1938–39 ka TÜ klassikalise muinasteaduse instituudi abijõud, 1940–41 TÜ klassikalise filoloogia kateedri vanemlaborant, 1941–46 assistent, 1946–51 vanemõpetaja. Õpetas ladina keelt ja vanade keelte õpetamise metoodikat ning antiikkirjandust; koostanud õppevahendeid

1944. aastast töötas ta klassikalise filoloogia kateedris, kus oli kõigepealt assistent ning seejärel ladina keele, antiikkirjanduse ja vanade keelte metoodika vanemõpetaja ja õpetaja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: vanad keeled ja rooma kirjandus, eriti Vergilius Maro luule ja eepos "Aeneis".

1947. aastal ilmus Tartu kirjastuses Teaduslik Kirjandus tema eessõna, kommentaaride ja sõnastikuga Vergiliuse eepose "Aeneis" I raamat.

Teoseid
-------

* Metoodilisi juhendeid võõrkeelte ja ladina keele eelkursuse omandamiseks (kaasautor P. Koppel). // Met juhendeid TRÜ ajaloo-keeleteaduskonna üliõpilastele. Tartu, 1945, 2. trükk 1946
* P. Vergilius Maro "Aeneis", liber I (kommentaaride, eessõna ja sõnastiku autor). Tartu, 1947.

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 11
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 237.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Viited
------

1. ↑  Rosie Wyles, ‎Edith Hall "Women Classical Scholars: Unsealing the Fountain from the Renaissance to Jacqueline de Romilly Oxford: Oxford University Press, 2016, lk 25
2. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
3. ↑  Klassikaline filoloogia Tartu Ülikoolis: TRÜ TÜ klassikalise filoloogia õppetooli kodulehel

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Neer koosneb tuhandetest nefronitest, millest igaüks koosneb vere kapillaaridest ja torude seeriast, mille kaudu voolab filtreeritud vedelik uriini tekkimisel. Nefroni torud kanaliseeruvad kanalitesse, mille kaudu voolab uriin, nende kanalite kaudu suubub uriin neeruvaagna kaudu kusejuhasse. Neerukivid või neerukivi fragmendid võivad läbi selle torude süsteemi samuti kusejuhasse minna, põhjustades tõsiseid tüsistusi. Neerukivid häirivad uriini normaalset väljavoolu.

Kui kivi läheb väga suureks või kui väiksed tükid satuvad kusejuhasse (pikka kitsasse torru, mis ühendab iga neeru kusepõiega), muutub see tõenäoliselt kassi jaoks väga valulikuks. Selle tagajärjeks võivad olla neerukoolikud, millest annavad märku kõhuvalu, halb enesetunne ja isegi oksendamine. Neer võib paisuda ja kahjustuda. Kui see peaks juhtuma, tuleks kiiresti pöörduda loomaarsti poole, kuna kuseteede takistus on eluohtlik hädaolukord, mida tuleb kindlasti ravida!

Sümptomid
---------

* Palavik
* Ebamugavustunne kõhus
* Neeruvalu
* Veri uriinis
* Isutus
* Oksendamine
* Kaalukaotus
* Apaatsus

Diagnoosimine
-------------

Enamik kive on tavaliselt selgelt näha röntgeni- või ultrahelipildil. Kui kive näha pole, siis tehakse lisaks veel järgnevad analüüsid, mis aitavad loomaarstil panna õige diagnoosi:

* vereanalüüs, vere keemia elektrolüütidega – neeruhaiguste ja kivide moodustumise riskitegurite testimine;
* uriinianalüüs – uriini kvaliteet võib ennustada neeruhaigust ja aidata tuvastada bakteriaalset infektsiooni või kristalle;
* uriinikultuur – bakteriaalse infektsiooni ja selle abil sobivaimate antibiootikumide tuvastamiseks.
*

Ravi
----

Neerukivide ravimise põhjuseks on bakteriaalsed kuseteede infektsioonid, mis korduvad või mida ei saa eemaldada.
Neerukivi täielik lahustumine võtab sageli kuid, kui mitte aastaid, kuid suuruse varajane vähenemine on hea uudis. Neerukivide lahustamine on tavaliselt operatsioonist ohutum lahendus. Operatsioone kassidele ei tehta.

Viited
------

1. ↑  Kevin R. Loughlin (17. mai 2019). "What causes kidney stones (and what to do)". *Harvard Health Publishing*. Vaadatud 29.01.2020.
2. ↑  "Feline lower urinary tract disease". *Wikipedia*. 2012. Vaadatud 29.01.2020.
3. 1 2  Dr. Celeste Clements (1.june 2015). "Kidney Stones in Cats: What You Need to Know". *Pet Health Network*. Vaadatud 29.01.2020. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|aeg=` (juhend)
4. ↑  Dr. Jennifer Coates (2011). "Treatment Options for Bladder Stones". *Pet MD*. Vaadatud 29.01.2020.
**Lähis-Ida ja Vahemeremaade vanade kultuuride uurimiskeskus** (inglise keeles *Research Center of Ancient Near Eastern and Mediterranean Cultures*), lühend **CAEMC**, on rahvusvaheline uurimiskeskus (konsortsium) asukohaga Tartus Tartu Ülikoolis. Halduslikult kuulub uurimiskeskus Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi koosseisu.

Varem oli keskuse ingliskeelse nimena kasutusel *European Research Centre for Ancient East Mediterranean Cultures*.

Uurimiskeskus tegeleb Vana-Lähis-Ida ja Vahemere tsivilisatsioonide ajaloo, kultuuri ja religioonide uurimise ning akadeemilise õpetamisega. Keskus korraldab ja koordineerib akadeemilist uurimist, organiseerib rahvusvahelisi konverentse, avaldab akadeemilisi kogumikke ning korraldab loengukursusi ja seminare.

Nõukogu
-------

Uurimiskeskuse nõukogu liikmed on Mait Kõiv (esimees), Thomas R. Kämmerer (auesimees), Urmas Nõmmik, Vladimir Sazonov ja Ivo Volt.

Institutsionaalsed liikmed
--------------------------

Uurimiskeskuse institutsionaalsed liikmed on:

* Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
* Tartu Ülikooli usuteaduskond
* Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakond
* Tartu Ülikooli orientalistikakeskus
* Münsteri Ülikooli antiikajaloo seminar (Seminar für Alte Geschichte)
* Münsteri Ülikooli muistse Lähis-Ida filoloogia ja ajaloo instituut (Institut für Altorientalische Philologie und Vorderasiatische Altertumskunde)
* Helsingi Ülikooli usuteaduskonna Piibli-uuringute osakond
* Akadeemiline kirjastus Ugarit-Verlag (Münster)

Rahvusvahelised aastakonverentsid
---------------------------------

Alates 2017. aastast korraldab CAEMC Tartus iga-aastaseid Lähis-Ida ja Vahemere maade vanade kultuuride rahvusvahelisi aastakonverentse. Järgmine konverents peetakse 2018. aasta juunis.

Viited
------

1. ↑  Research Center of Ancient Near Eastern and Mediterranean Cultures. sisu.ut.ee
2. 1 2  Lähis-Ida ja Vahemeremaade vanade kultuuride uurimiskeskus. aasiakeskus.ut.ee
3. ↑  Keskused. flaj.ut.ee
4. ↑  Curriculum vitae of Thomas Richard Kämmerer. ut.ee
5. 1 2 3  Liikmed. caemc.ut.ee
6. ↑  18th International Conference for Ancient East-Mediterranean Studies in Tartu. sisu.ut.ee

Välislingid
-----------

* CAEMC Tartu ülikooli kodulehel. caemc.ut.ee
**1. ekspeditsioon** oli Rahvusvahelise Kosmosejaama esimene alaline meeskond. Kolmeliikmeline meeskond viibis jaamas novembrist 2000 kuni märtsini 2001, kokku 136 päeva. Ametlikult algas ekspeditsioon 2. novembril 2000, kui kaks päeva varem Sojuz TM-31ga startinud meeskond põkkus jaamaga.

Ekspeditsiooni peamisteks ülesanneteks olid jaama süsteemide töökorda seadmine ja varustuse lahtipakkimine. Ekspeditsiooni jaamas viibimise ajal külastas jaama kolm kosmosesüstikut ja kaks mehitamata veolaeva Progress. Süstikud tõid jaama varustust ja uusi jaama komponente. Esimene süstikumissioon, STS-97, põkkus jaamaga detsembris 2000 ja tõi jaama kaks suurt päikesepaneeli, mis suurendasid tunduvalt jaama elektritootlikkust. Teine missioon, STS-98, saabus veebruaris 2001 ja tõi Destiny mooduli. Märtsis 2001 saabus STS-102, mis tõi jaama 2. ekspeditsiooni liikmed. 1. ekspeditsioon lõppes 19. märtsil 2001, kui Discovery jaamast lahkus.

1. ekspeditsiooni kuulusid ameeriklane ja kaks venelast. Jaama esimene komandör William Sheperd oli osalenud kolmel süstikumissioonil ja viibinud kosmoses kaks nädalat. Juri Gidzenko ja Sergei Krikaljov olid mõlemad kuulunud Miri meeskonda ja Krikaljov oli kosmoses viibinud üle aasta.

Meeskond
--------

| Amet | Nimi |
| --- | --- |
| Komandör | Ameerika Ühendriigid William ShepherdNASANeljas ja viimane kosmoselend |
| 1. lennuinsener | Venemaa Juri GidzenkoRoskosmosTeine kosmoselend |
| 2. lennuinsener | Venemaa Sergei KrikaljovViies kosmoselend |

Viited
------

1. ↑  "International Space Station Status Report #00-48". *NASA*. Vaadatud 27. juuli 2018.
2. ↑  "Continuous habitation of ISS: 15 years from Expedition 1". *NASA Spaceflight*. Vaadatud 27. juuli 2018.
3. ↑  "Upward Bound: Tales of Space Station Alpha". *TIME*. Vaadatud 27. juuli 2018.
Höllental
**Höllental** ("Põrguorg") Alam-Austrias on kitsas org järskude lubjakivimassiivide Schneebergi ja Raxi vahel, läbi mille voolab Schwarza jõgi.

See ulatub kokku 16,5 km Schwarzau im Gebirge ja Hirschwangi vahele ning oma loodusliku ilu tõttu kuulub see Natura 2000 alasse Kirdepiiri Alpid: Hohe Wand - Schneeberg - Rax (*Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand - Schneeberg - Rax*). Selle suurimad kõrvalorud on Weichi org, Großes Höllental (mis on siiski palju väiksem), Kesselgrabeni, Nasswaldi ja Voisbachi orud. Hästiarendatud maantee Höllental Straße (B 27) järgib jõe kulgu ja on eriti populaarne mootorratturite seas. Orus ja selle kõrvalorgudes on olulised joogiveega varustamise allikad (Fuchsi kuru allikas, Kaiserbrunn ja Wasseralmi allikas), mille vesi tarnitakse Austria pealinna Viini mööda Esimest Viini mägiallika torujuhet (*I. Wiener Hochquellenwasserleitung*). Torujuhtme 125. aastapäeva puhul rajati trassi kõige atraktiivsemate lõikude äärde nn 1. Viini torujuhtme tee (*1. Wiener Wasserleitungsweg*), mis kulgeb jalgrajana Kaiserbrunni ja Hirschwangi vahel. Kaiserbrunni veetorujuhtme muuseumis on teavet torujuhtme ajaloo ja ehituse ning Viini veevarustuse kohta.

Kuna org on populaarne turismisihtkoht, on tee ääres mitu restorani. Naßwaldis Weichi oru alguses on *Gasthof zur Singerin* ja *Weichtalhaus* ning Kaiserbrunnis on *Landgasthof Kaiserbrunn*. Höllental on Alpi-ekskursioonide alguspunkt Schneebergi ja Raxi mägedesse. Schwarzat kasutatakse selles piirkonnas ujumiseks ja kärestiku kajakisõiduks ning kärbsega kalapüügiks.

Rohr im Gebirgest ja Schwarzau im Gebirgest viib läbi Höllentali Payerbach-Reichenau jaama avalik bussiliin, mis tegutseb mitu korda päevas mõlemas suunas. Lisaks sõidab Höllentali raudtee suvenädalavahetustel Semmeringi raudteelt Höllentali algusesse.

* Höllental: kaljusein Recheni silla lähedalHöllental: kaljusein Recheni silla lähedal
* Höllental: kruusakallas Schwarza ääresHöllental: kruusakallas Schwarza ääres
* Uus Weichtalhaus Weichtalklammi kuristiku alguses (563 m üle merepinna)Uus Weichtalhaus *Weichtalklammi* kuristiku alguses (563 m üle merepinna)
**Gennadi Olenev** (16. august 1955 Tartu – 7. august 2003 Tartu) oli Eesti matemaatik.

Elulugu
-------

Gennadi Olenev oli Sofia Oleneva poeg.

Ta lõpetas 1972. aastal Tartu 4. Keskkooli, õppis Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatika-mehaanikateaduskonnas (ei lõpetanud), lõpetas 1978. aastal kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna ja 1983 aspirantuuri; füüsika-matemaatikakandidaat (1985, TRÜ), väitekiri "Динамический изгиб жесткопластических круглых и кольцевых пластинов и цилиндрических оболочек и оптимальное расположение дополнительнх опор к ним". 

Oli aastatel 1983–1992 Tartu Ülikooli rakendusmatemaatika labori teadur ja vanemteadur ning 1993–1995 rakendusmatemaatika instituudi vanemteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: elastsete ja plastsete konstruktsioonide arvutamine ja optimeerimine, mehaanikaülesannete matemaatiline modelleerimine. Juhendas 1981–1991 Õpilaste Teadusliku Ühingu matemaatika-küberneetika sektsiooni; 1992–1993 üks Eesti võistkonna ettevalmistajatest rahvusvaheliseks matemaatikaolümpiaadiks. Üle 30 teadustrükise.

### Teoseid

* Об оптимальном расположении дополнительной опоры к жесткопластической цилиндрической оболочке при импульсном нагружении. // TRÜ Toimetised 659 (1983)
* О задаче изгиба упругопластической пологой оболочки. // Актуальные поблемы механики облочек. Казань, 1988
* Matemaatikaolümpiaadid Eestis III (kaasautorid E. Abel, L. Lepmann, E. Mitt). Tallinn, 1991.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "TÜ matemaatikateaduskonna vilistlased 1975-1979". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. oktoober 2014. Vaadatud 30. detsembril 2014.

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 383
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 119
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Suurbritannia meretagusest alast;* Anguilla *on ka angerja perekonna teaduslik nimi.* |

---

**Anguilla** on Suurbritannia meretagune ala, millel on omavalitsus. Ta hõlmab Anguilla saare, Sombrero ning hulga teisi saarekesi, mis moodustavad kõige põhjapoolsema osa Väikeste Antillide Tuulepealsetest saartest Kariibi mere ja Atlandi ookeani vahel. 

Anguilla kuulub ajavööndisse UTC−4:00.

Anguilla on Suurbritannia meretagune ala. Riigipeaks on Suurbritannia monarh (praegu Charles III), keda esindab saarel kuberner.

Valitsusjuht on kohapeal valitav peaminister (*chief minister*).

Ametlik keel on inglise keel.

Sümbolid ja tähised
-------------------

Anguilla deviis on *Each Endeavouring, All Achieving*. 

Üladomeen on .ai

Majandus
--------

Rahaühik on Ida-Kariibi dollar (XCD).

Vaata ka
--------

* Anguilla Vabariik
* Suurbritannia pass (Anguilla)

Viited
------

1. ↑  Rahvaloenduse esialgsed tulemused. GeoHive. Vaadatud 1.04.2015.

Suurbritannia meretagused alad ja Briti Krooni sõltkonnad

**Suurbritannia meretagused alad:** Anguilla | Bermuda | Briti Neitsisaared | Briti Antarktika ala | Briti India ookeani ala | Falklandi saared | Gibraltar | Kaimanisaared | Montserrat | Pitcairn | Akrotiri ja Dhekelia sõjaväebaasid | Saint Helena | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Turks ja Caicos  

**Briti Krooni sõltkonnad:** Guernsey | Jersey | Man



Ameerika maad

**Iseseisvad riigid:** Ameerika Ühendriigid | Antigua ja Barbuda | Argentina | Bahama | Barbados | Belize | Boliivia | Brasiilia | Colombia | Costa Rica | Dominica | Dominikaani Vabariik (Quisqueya) | Ecuador | El Salvador | Grenada | Guatemala | Guyana | Haiti | Honduras | Jamaica | Kanada | Kuuba | Mehhiko | Nicaragua | Panama | Paraguay | Peruu | Saint Kitts ja Nevis | Saint Lucia | Saint Vincent ja Grenadiinid | Suriname | Trinidad ja Tobago | Tšiili | Uruguay | Venezuela  

 **Sõltuvad alad:** Anguilla | Aruba | Bermuda | Bonaire | Briti Neitsisaared | Curaçao | Falklandi saared | Gröönimaa | Guadeloupe | Kaimanisaared | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Martinique | Montserrat | Navassa | Prantsuse Guajaana | Puerto Rico | Saba | Saint-Barthélemy | Saint-Martin | Saint-Pierre ja Miquelon | Sint-Eustatius | Sint Maarten | Turks ja Caicos | USA Neitsisaared

 Aafrika maad | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | **Ameerika maad** | Euroopa maad
**Johann III** (hüüdnimega *van Ruoden*; enne 1300 - 1. aprilli ja 28. augusti vahel 1352) oli Werle-Goldbergi isand 1316. aastast kuni oma surmani. Ta oli Nikolaus II ja tolle naise Richizaga poeg.

Pärast oma isa Nikolaus II surma 1316. aastal otsustati Werle jaotada. Johann III sai Werle-Goldbergi ja tema onu Johann II sai Werle-Güstrowi. Johann III ehitas endale Goldbergi lossi. Taani kuningas Christoffer II lubas Johannile ja Mecklenburgi isandale Heinrich II-le 4. mail 1326, et annab neile Rügeni. Ent ta oli vürstkonna varem Pommerile lubanud. See viis Rügeni pärilussõjani. Brudersdorfi rahuga sai Pommeri Rügeni, kuid pidi maksma Mecklenburgile 31 000 hõbemarka hüvitist.

1350. aastast alates jättis ta valitsusasjad oma pojale ja kaasvalitsejale Nikolaus IV-le. 1. aprillil 1352 oli ta juba lõplikult haige. Ta suri sama aasta lõpus. Tõenäoliselt maeti ta Malchowi kloostrisse.

Abielud ja lapsed
-----------------

Johann III abiellus 1317. aastal Pommeri hertsogi Otto I tütre Mechthildiga. Nad said järgmised lapsed:

* Johann (suri 1341)
* Nikolaus IV, Werle-Goldbergi isand
* Mechthild (suri 1361)

Pärast Mechthildi surma abiellus Johann III Richardisega ja nad said kaks last:

* Sophia (suri 1384)
* Rixa

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Nikolaus II** | **Werle-Goldbergi isand**1316-1352 | Järgnev**Nikolaus IV** |
Nippon Budokani saali peasissekäik
Karate võitlusareen
Kendō võitlusareen
**Nippon Budōkan** (jaapani keeles 日本武道館 'võitluskunstide saal'), lühendatult sageli lihtsalt **Budōkan**, on siseareen, mis asub Jaapanis Tōkyōs Chiyodas. Budokan ehitati algselt 1964. aasta suveolümpiamängude judovõistluste jaoks. Selle peamine eesmärk on võitluskunstide võistluste korraldamine ja see oli mõnda aega Jaapani professionaalse maadluse populaarne koht. Areen on võõrustanud arvukalt muid spordivõistlusi, nagu 1967. aasta naiste võrkpalli maailmameistrivõistlused, ja muid üritusi, näiteks kontserte.

Budokanis on esinenud mitmed kuulsad rokkmuusikud, näiteks Tina Turner 1985. aastal. The Beatles oli esimene biitansambel, kes seal 30. juunist kuni 2. juulini 1966 peetud kontsertide sarjas esinesid. Budokanis on salvestatud mitmeid live-albumeid, sealhulgas Bryan Adamsi, Bob Dylani, Eric Claptoni, Cheap Tricki, Dream Theateri, John Hiatti, Kissi, Mr. Bigi, Ozzy Osbournei, Judas Priesti, Journeyi ja Deep Purplei kontsertidel.
***Hymenocallis*** on Ameerika taimede perekond amarülliste sugukonnast. 

***Hymenocallis*** looduslikult kasvavad USA kaguosas, Mehhikos, Kesk-Ameerikas, Kariibi mere piirkonnas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas. Mõned ämblikliilia liigid on laialdaselt levinud dekoratiivtaimedena. 

Ämblikliiliad eelistavad sooja kliimat ning on väga tundlikud madalate temperatuuride suhtes. Liikide välimus on varieeruv, mõned liigid sarnanevad välimuselt nartsissidega (näiteks Pidulik ämblikliilia). Amarüllilised on mitmeaastased rohttaimed, mis säilitavad oma toitaineid sibulas, aga mõnikord ka risoomis või tüvendis.

Õiete keskosa on ümbritsetud kroonlehtedega, mis on palju kitsamad ja pikemad kui nartsissil. Värvuselt tavaliselt valged, mõned kreemikad või kollased. Õied lõhnavad tugevalt, eriti öösel. Lõhnavate lillede lõpp kobarad on rohelised, valged või kollased ning võivad olla suurejoonelised.

Ämblikliilial on pikka rihmaga lehed. Tavaliselt ilmub esimesena lehestik, millele järgneb 3–5 pungast koosnev õievars. Üldkõrgus koos lilledega on umbes 60 cm. Õievarred tekivad rihmakujuliste lehtede basaal rosettidest.

Taksonoomia
-----------

Richard Anthony Salisbury (1761-1829) inglismaalt pärit botaanik 1812.aastal lõi Perekonna Ämblikliilia (Hymenocallis). Salisbury eraldas mitmed varem Pancratium`isse paigutatud liigid, alustades Hymenocallis littoralis`sest, mille põhjuseks oli ainult kahe seeme olemasolu viljades.

 *Hymenocallis liriosme*

Kasvatamine
-----------

Ämblikliiliad kasvatatakse tavaliselt siseruumides. Pehme kliimaga saab istutada õues avatud pinnasesse või pottidesse (rõdudel ja terrassidel). Taimede kasvatamisel pottides kasutatakse viljaka pinnase, leht huumuse ja liiva segu. Taimed istutatakse kevadel kerges ja hästi ettevalmistatud pinnases. Sibulate vaheline kaugus peaks olema 30-40 cm. Suvel ja kevadel tuleb regulaarselt kasta, sügisel ja talvel vähem. Temperatuur kasvatamise ajal peab olema 10-15°C, aastaringselt mitte vähem kui 20°C.

Viited
------

1. Ämblikliilia - Aiasõber (aiasober.ee)
2. All About Hymenocallis (longfield-gardens.com)
3. https://plants.ces.ncsu.edu/plants/hymenocallis/
4. Hymenocallis — care and cultivation, watering, reproduction | Global Flowers - kasvatamine

1. ↑  lectotype designated by N. L. Britton & A. Brown, Ill.
2. ↑  Tropicos, *Hymenocallis* Salisb.
3. ↑  WCSP (2014), *World Checklist of Selected Plant Families*, The Board of Trustees of the Royal Botanic Gardens, Kew, vaadatud 4. septembril 2014, search for "Hymenocallis"
Põllumajanduse osatähtsus riigi SKTs on 2,7%. Põllumajanduse osatähtsus elanikkonna tööhõives 2,9%. Seega on selle majandusharu roll riigi majanduses väike.

Norra pinnamood on peamiselt mägine. Idaosas asuvad suured orud. Norra asub parasvöötmes. Seal on taiga- ja segametsade leet- ja pruunmullad, mis on väheviljakad. 
Need loodustingimused on eriti soodsad põllumajanduse arengule Norra edelaosas.
Põllumaa hõlmab 3,3% riigi territooriumist, sellest 2,7% on haritav ja mitmeaastased põllukultuurid 0,01%. Rohumaad hõlmavad 0,6% Norra territooriumist, metsad 33,3% ja muud maad 63,4%.

Norra mets (Tromsø)

Taimekasvatus
-------------

Teraviljadest kasvatatakse Norras nisu, mille 2011. aasta toodang oli 265 000 tonni. Norras kasvatatakse mitmesuguseid kultuure, näiteks kartulit (297 000 tonni), rapsi (10 000 t), tomatit (13 000 t), õunu (12 000 t), kurki (19 000 t), rohelist sibulat (15 000 t), maasikaid, porgandit, sigurit ja muud.

Põld Norras

Loomakasvatus
-------------

Norras on arenenud loomakasvatuse harud. Loomade arv 2011. aasta seisuga FAO andmetel: kanad – 3,9 miljonit, küülikud ja jänesed – 2000, kalkunid – 450 000, pardid – 115 000, veised – 862 485, lambad – 2 300 000, kitsed – 68 000, sead – 845 000, hobused – 36 188.

Norra lambad

Toiduainetööstus
----------------

Norras toodetakse palju lehmapiima, mille 2011. aasta toodang oli 1,515 miljonit tonni. Toodeti 234 000 tonni õlut, 20 000 t kitsepiima, 126 000 t sealiha, 576 000 t rasvata piima, 81 000 t juustu ja muud.

Kaubandus
---------

Norrast eksporditakse sojauba (165 000 t 2010. aastal), juustu (13 000 t 2010. aastal). Imporditakse sojauba (409 000 t 2010. aastal), nisu (384 000 t 2010. aastal), rapsiõli (184 000 t).

Viited
------

1. ↑  "The World Factbook CIA portaalis". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2015. Vaadatud 25. mail 2013.
2. ↑  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni statistika
3. ↑  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni statistika
4. ↑  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni statistika
5. ↑  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni statistika
6. ↑  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni statistika
**Mare Kalda** (sündinud 14. märtsil 1964) on Eesti folklorist, muistendite ja tänapäeva folkloori uurija. Ta on Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna vanemteadur ja Eesti-uuringute tippkeskuse liige.

Haridus
-------

Kalda õppis Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonnas eesti keelt ja kirjandust, spetsialiseerudes folkloristikale. 2001. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö teemal "Jutud peidetud varandustest: tõsieluteade, muistend, muinasjutt". 2011. aastal kaitses ta doktoritöö teemal "Rahvajutud peidetud varandustest: tegude saamine lugudeks"

Teadustöö
---------

Mare Kalda uurimisteemad on seotud muistendite teooriaga, eesti aardepärimusega minevikus ja tänapäeval, ajalooliste ja kohasidusate muistenditega, geopeituse, meemide ja mitmete tänapäevaste folklooriilmingutega.

Ta on korraldanud mitmeid teadusüritusi: 1990. aastal Tartus toimunud konverentsi "Traditional Folk Belief Today", 2002 Kirjandusmuuseumis folklorist Kristi Salve sünnipäevasümpoosioni "Rahvaluule lummuses", 2011 Rahvusvahelise sümpoosioni "Kalevipoeg 150" ja 2016 Rahvusvahelise Tänapäevamuistendiuurijate Seltsi aastakonverentsi. Regulaarselt koordineerib ta 2006. aastast iganädalasi Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna ja Eesti-uuringute Tippkeskuse  uurijaseminare ehk nn teisipäevaseminare.

Ta on 2007. aastast usundi- ja kombeloo alaseid artikleid avaldava ajakirja Sator ja 2008. aastast akadeemilise teadusliku publikatsiooni "Monumenta Estoniae Antiquae II. Eesti muistendid / Estonian legends" toimetuskolleegiumi liige.

Teadusprojektid
---------------

* SF0030181s08 "Folkloori narratiivsed aspektid. Võim, isiksus ja globaliseerumine (1.01.2008−31.12.2013)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum.
* EKKM09-159 "Monumenta Antiquae muistendi- ja loitsuköited (1.01.2009−31.12.2013)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum.
* EKKM14-300 "Eesti etnobotaanika allikpublikatsioonid: looduskultuuri tõlgendamine (1.01.2014−31.12.2018)", Mare Kalda, Eesti Kirjandusmuuseum.
* EKKM14-389 "Müüdilise pärimuse monumentaal-väljaanded (1.01.2014−31.12.2018)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum.
* IUT22-5 "Folkloori narratiivsed ja usundilised aspektid (1.01.2014−31.12.2019)", Mare Kõiva, Eesti Kirjandusmuuseum.

Valik publikatsioone
--------------------

Viited
------

1. ↑  "Magistriõppe lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 27. veebruaril 2018.
2. 1 2  Mare Kalda, PhD folklore.ee.
3. ↑  Doktoriõppe lõpetanute tähestikuline nimekiri[*alaline kõdulink*]
4. ↑  /
5. ↑  [hhttps://et.wikipedia.org/wiki/Eesti-uuringute\_tippkeskus|

Välislingid
-----------

* Mare Kalda Eesti Teadusinfosüsteemis
* Mare Kalda, PhD folklore.ee
**Bloemfontein** on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Free State'i provintsi ja Mangaungi linnaringkonna halduskeskus. Asub Highveldi lõunaservas 1400 m kõrgusel merepinnast. 

Bloemfontein on Lõuna-Aafrika üks kolmest pealinnast, nn juriidiline pealinn, Bloemfonteinis asub Lõuna-Aafrika Vabariigi ülemkohus. Linnas asuvad ka 16 000 üliõpilasega Free State'i Ülikool ja Free State Stadium, kus peeti 2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste kohtumisi. Linnas on ka botaanikaaed ja loomaaed.

Linn asutati ametlikult 1850. aastal ja sai nime sinna 1840. aastal rajatud farmi järgi. Bloemfontein tähendab hollandi keeles 'lilleallikas'. Linna sotho- ja pedikeelne nimi Mangaung tähendab 'gepardite koht'. Linn on tuntud ka rooside linnana, sest seal peetakse roosifestivali.

1854–1902 oli Bloemfontein Oranje Vabariigi pealinn ja seejärel Oranje koloonia halduskeskus. 1890. aastast on linnal raudteeühendus Kaplinnaga.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bloemfonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 56,11%, valgeid 29,79%, värvilisi 12,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,82% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 42,53% inimesi, sotho keelt 33,36%, inglise keelt 7,47%, koosa keelt 7,10%, tsvana keelt 5,87% ja suulu keelt 1,09%.

Bloemfonteinis on sündinud J. R. R. Tolkien.

Linnas on Bloemfonteini lennujaam, mida 2006/2007 majandusaastal läbis üle 350 000 lennureisija.

Bloemfonteinis asub Free State'i Ülikool.

Free State'i parlamendihoone

Viited
------

1. ↑  Matt Rosenberg. Why does South Africa have three capitals? : a compromise that led to a balance of power ThoughtCo.
2. ↑
3. ↑  JRR Tolkien born in Bloemfontein South African History Online

Välislingid
-----------

 Bloemfontein – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Bloemfonteini koduleht
* Lennujaama koduleht
**Kastoorõli** ehk **riitsinusõli** on riitsinuse seemnetest saadav kollakas kuivamatu õli. 

Kasutatakse enamasti meditsiinis, kosmeetikas või keemiatööstuses (plastifikaatorite tootmiseks). 

Tehnikas kasutuses määrdeõlina, hüdroõlide ja mõnede õlivärvide koostisosana ning mootoriõlina võidusõiduautodes. 

Näiteks pidurivedeliku BSK üheks põhikomponendiks on kastoorõli.

Inimese kasutusviisid
---------------------

Kuigi traditsioonilises meditsiinis kasutatakse ritsinusõli rasedate sünnituse esilekutsumiseks, puuduvad kliinilised tõendid selle tõhususe kohta emakakaela laiendamisel või sünnituse esilekutsumisel.

Ritsinoolõli kasutatakse suukaudselt kõhukinnisuse leevendamiseks või soole tühjendamiseks enne sooleoperatsiooni. Ritsinoolõli lahtistavat toimet omistatakse ritsinoolhappele, mis tekib hüdrolüüsi teel peensooles. Ritsinoolõli kasutamine lihtsa kõhukinnisuse korral ei ole meditsiiniliselt soovitatav, kuna see võib põhjustada rasket kõhulahtisust. Ritsinoolõli ei ole meditsiiniliselt soovitatav, kuna see võib põhjustada rasket kõhulahtisust.

Ritsinusõli kasutamine lahtistajana on tõendatud Ebersi papüüruses umbes 1550. aastal eKr ning seda kasutati juba mitu sajandit varem.

Viited
------

1. ↑  "Castor oil, bath and/or enema for cervical priming and induction of labour". *www.ncbi.nlm.nih.gov*. Vaadatud 6. septembril 2023.
2. ↑  "Can Castor Oil Induce Labor?". *www.beingtheparent.com*. Vaadatud 6. septembril 2023.
3. ↑  "Раскрываем секреты касторового масла и использования его лечебных свойств для ног". *yavitrina.ru*. Vaadatud 6. septembril 2023.
4. ↑  "Castor Oil (Monograph)". *www.drugs.com*. Vaadatud 6. septembril 2023.
5. ↑  "Fact Check: Castor Oil Compresses NOT Proven To 'Heal' Colon, Treat Diarrhea and Constipation". *leadstories.com*. Vaadatud 6. septembril 2023.
6. ↑  "The Science of 35 Ancient Medical Practices Still In Use Today". *sciencesensei.com*. Vaadatud 6. septembril 2023.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
**Alsergrund** on Austria pealinna Viini 9. ringkond (*Bezirk*). Asub kesklinna põhjaosas.

Piirneb Döblingiga põhjas, Währingi ja Hernalsiga läänes ning Josefstadti ja Innere Stadtiga lõunas. Idas eraldab Donaukanal Alsergrundi Brigittenaust ja Leopoldstadtist.

Alsergrundi ringkond moodustati 1850. aastal seitsmest eeslinnast, mis on tänapäeval linnaosad: Alservorstadt, Althangrund, Himmelpfortgrund, Lichtental, Michelbeuern, Roßau ja Thurygrund.

2005. aastal oli 22,5% elanikest mitteausterlased.

Alsergrundis asuvad Votivkirche kirik, Viini Volksoper, Liechtensteini muuseum ja Austria keskpank Oesterreichische Nationalbank. Seal asuvad ka mitmed Viini Ülikooli teaduskonnad.

Alsergrundis majas Berggasse 19 elas Sigmund Freud.

* Alsergrundi linnaosadAlsergrundi linnaosad
* Liechtensteini muuseumLiechtensteini muuseum

Viited
------

1. ↑  Statistik Austria - Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2020 nach Gemeinden (Gebietsstand 1.1.2020), vaadatud 9.02.2021.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Alsergrund** |

* Alsergrundi koduleht

Viini ringkonnad

I | II | III | IV | V | VI | VII | VIII | IX | X | XI | XII | XIII | XIV | XV | XVI | XVII | XVIII | XIX | XX | XXI | XXII | XXIII
**Lublini maakond** (poola *powiat lubelski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Lublini linnas, mis maakonda ei kuulu.

Lublini maakond moodustati 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Bełżyce ja Bychawa.

Lublini maakonnas on 16 valda:

* Bełżyce vald
* Borzechówi vald
* Bychawa vald
* Garbówi vald
* Głuski vald
* Jabłonna vald
* Jastkówi vald
* Konopnica vald
* Krzczonówi vald
* Niedrzwica Duża vald
* Niemce vald
* Strzyżewice vald
* Zakrzewi vald
* Wojciechówi vald
* Wólka vald
* Wysokie vald

Viited
------

1. ↑  Historia Powiat lubelski. Vaadatud 4. septembril 2023

Lublini vojevoodkonna vapp
Lublini vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Chełm |
Biała Podlaska |
Lublin |
Zamość  

**maakonnad:** Biała Podlaska |
Biłgoraj |
Chełm |
Hrubieszów |
Janów Lubelski |
Kraśnik |
Krasnystaw |
Łęczna |
Lubartów |
Lublin |
Łuków |
Opole Lubelskie |
Parczew |
Puławy |
Radzyń Podlaski |
Ryki |
Świdnik |
Zamość |
Tomaszów Lubelski |
Włodawa |