recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Sitarimängija
**Sitar** ( /ˈsɪtɑr/ or /sɪˈtɑr/; hindi सितार, gujarati સિતાર, bengali সেতার, urdu ستار, pärsia سی‌تار ; Hindustani hääldus: [ˈsɪ.t̪aːr]) on keeltega näppepill, mida kasutatakse hindustani klassikalises muusikas, kus see on levinud juba keskajast saadik. 

Pilli iseloomulik kõla tuleneb selle erilistest keeltest, pikast kaelast ja kõrvitsakujulisest kõlakambrist. Sitarit mängitakse kõikjal India poolsaarel, eriti Indias, Pakistanis ja Bangladeshis.

Ajalugu
-------

Oma raamatus "Bharatiya Sangeet Vadya" on Dr. Lalmani Misra kirjeldanud sitari arengut läbi selliste keelpillide nagu Tritantri veena ja *nibaddh* ning *anibaddh* tampurade. Mogulite valitsusajal mängiti õukonnas pärsia lautot ning on võimalik, et sitari kui iseseisva pilli areng, sai alguse sealt. Esimesed säilinud pillid pärinevad impeeriumi languse aegadest. 

Läänemaailmas sai sitar tuntuks tänu muusik Pandit Ravi Shankarile, kelle looming on hästi tuntud nii Euroopas kui ka Ameerikas. 1950-ndate lõpul ja 1960-ndate algul kasutas ansambel The Kinks oma singlil "See My Friends" sitarit. Ka The Beatles kasutas sitarit lugudes "Norwegian Wood (This Bird Has Flown)" ja "Within You Without You". Ansambli liige George Harrison õppis meistrite Shankari ja Shambhu Dasi juhendamisel seda pilli mängima. The Rolling Stones kasutas sitarit laulus "Paint It, Black".

Tänapäeval on maailma tuntuim sitarimängija Ustad Shujaat Khan, legendaarse sitarimängija Ustad Vilayat Khani poeg. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sitar** |
**Gulbinai kihistik** (inglise *Gulbinai Member*) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Petras Lapinskas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Biržai rajoonis asuva Gulbinai küla järgi.

Kihistiku stratotüüp on Paroveja 9 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 790,6...794,6 meetril. Kihistiku neostratotüüp on Likenai 396 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 810,4...814,7 meetril. Leedus eristatakse kihistikku maa loodeosas, kus selle suurim paksus on 3,5 meetrit.

Gulbinai kihistiku all lamab Geidžiūnai kihistik ja temal lasub Smilgiai kihistik. Selle kivimiks on rohekashall või punakas mergel, milles esinevad savika lubjakivi läätsed; vahel arvatakse see ka Paroveja kihistusse kuuluvaks.

Viited
------

1. ↑  Gulbinai kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 10.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Linda Hints, Asta Oraspõld, Jaak Nõlvak. *The Pirgu Regional Stage (Upper Ordovician) in the East baltic: lithostratigraphy, biozonation and correlation,* Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Geology, 2005

Välislingid
-----------

* Gulbinai kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
**Friedrich Georg Jünger** (1. september 1898 Hannover – 20. juuli 1977 Überlingen) oli saksa luuletaja ja prosaist. Tema vend Ernst Jünger (1895–1998) oli saksa kirjanik.

Looming
-------

F. G. Jünger on tuntud eelkõige luuletaja, esseisti ja aforistina. Samas ilmus tema sulest eriti 1920. aastatel ka arvukalt publitsistikat, mis on eelkõige seotud konservatiivse revolutsiooniga, mille üks keskseid ideolooge ta koos oma venna Ernst Jüngeri, Carl Schmitti ja Ernst von Salomoniga oli. Tolle perioodi teostest kõige olulisem ja suurimat vastukaja leidnud on "Aufmarsch des Nationalismus" ('Rahvusluse esileastumine'), 1926), milles Jünger propageerib konservatiivse revolutsiooni rahvusrevolutsioonilist suunda, kirjeldades rahvust eelkõige võitleva liikumisena, millel on oma tahe ning soov valitseda.

Juba samal ajal, kuid eriti teise maailmasõja järel paelusid Jüngerit ökoloogia ja loodushoiu teemad. Heideggeri kõrval loetaksegi saksakeelses kultuuriruumis just F. G. Jüngeri kirjutatud esseed "Die Perfektion der Technik" ('Tehnika täiuslikkus'), kirjutatud 1939, ilmunud 1949) kõige põhimõttelisemat laadi käsitluseks tehnika ja vaimu vahekorrast. Maailma ja inimliigi tuleviku suhtes väljendas ta suurt pessimismi.

Välislingid
-----------

* Teine Jünger? Friedrich Georg Jüngeri kohta käiv artikkel võrguajakirjas Kriteerium.
* Lühiülevaade konservatiivsest revolutsioonist ajakirjas Sulane.
Alastair Reynolds (2010)
**Alastair Reynolds** (sündinud 13. märtsil 1966 Barrys) on Walesi päritolu Briti ulmekirjanik. 

Ta õppis Newcastle'i ülikoolis füüsikat ja astronoomiat. Töötas Euroopa Kosmoseagentuuris aastani 2004 ning seejärel pühendus kirjanduslikule tegevusele. Ta avaldas esimese ulmelühijutu aastal 1990.

Teosed
------

### Romaanid

* "Revelation Space" (2000)
* "Chasm City" (2001)
* "Redemption Ark" (2002)
* "Absolution Gap" (2003)
* "The Prefect" (2007)
* "Century Rain" (2004)
* "Pushing Ice" (2005)
* "House of Suns" (2008)
* "Terminal World" (2010)
* "Blue Remembered Earth" (2012)
* "On the Steel Breeze" (2013)
* "Poseidon's Wake" (2015)

Lisaks on ta kirjutanud romaani "Doctor Who" sarjast "Harvest of Time" (2013).

Avaldanud üle kahekümne **lühijutu**, millest enamik on avaldatud järgnevates kogumikes.

* "Diamond Dogs, Turquoise Days" (2003)
* "Galactic North" (2006)
* "Zima Blue and Other Stories" (2006)
* "Deep Navigation" (2010)

Looming
-------

Enamiku tema teoste tegevus toimub tulevikus (21.–28. sajandil), kujutatakse arenenud tehnoloogiat, näiteks valguskiirusele lähedase kiirusega liikuvaid kosmoselaevu, ussiaukude kasutamist kosmosereisideks ning surmatoovaid nanotehnoloogilisi relvi. Moraalses, sotsiaalses ja poliitilises plaanis sarnanevad Reynoldsi kujutatud tulevikuühiskonnad suuresti tänapäeva maailmaga.

Leping
------

Juunis 2009 sõlmis kirjastusega Gollancz 1 miljoni Inglise naela suuruse lepingu kümne raamatu peale, mis pidid ilmuma järgneva kümne aasta jooksul.

Eesti keeles ilmunud raamatuid
------------------------------

* 2012 – "Suur Marsi müür" (sari "Orpheuse Raamatukogu", tõlkija Iris-Barbara Jeletski)
* 2022 – "Pahupidi pööratud" (tõlkija Tatjana Peetersoo)

Viited
------

1. ↑  The Guardian, 22/06/09

Välislingid
-----------

* Kirjaniku koduleht
* Kirjaniku ajaveeb
* Alastair Reynolds Ulmekirjanduse BAASis
* Geek’s Guide to the Galaxy episood 68: Why Alastair Reynolds Doesn’t Do *Star Trek* Physics
**"Apricot Stone"** (armeenia keeles Ծիրանի Կորիզ, eesti keeles "Aprikoosikivi") on laul, mis esindas Armeeniat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos Norras. Laulu esitas Armeenia-Vene laulja Eva Rivas. Laulu autorid olid Armen Martirosjan, kes oli ka Armeenia esimese Eurovisiooni-laulu "Without Your Love" muusika autor, ja Karen Kavalerjan, kes on olnud kuuel korral viie eri riigi Eurovisiooni-laulu sõnade autor.

Laulu saatis kuulus armeenia dudukimängija Dživan Gasparjan, kes oli siis vanim esineja Eurovisioonil. Duduki valmistamiseks kasutatakse traditsiooniliselt aprikoosipuu puitu.

Aprikoos on Armeenias tuntud juba iidsetest aegadest saadik, see on pikka aega olnud riigi embleem. Armeeniat on selletõttu kutsutud "Aprikoosi sünnimaaks". Apricot Stone'i laulusõnu tõlgendati poliitilise sõnumina Armeenlaste genotsiidi kohta. Hiljem esines Armeenia esindaja Prantsusmaal kõnega, kus kinnitas seda väidet.

Laul esitati teises poolfinaalis teisena, pärast Leedu ansambli InCulto laulu "East European Funk" ja enne
Iisraeli laulja Harel Skaati laulu "Milim". Poolfinaalist pääses laul 6. koha ja 83 punktiga finaali.

Finaalis oli see esinemisjärjekorras kahekümne esimene laul, pärast Venemaa ansambli Peter Nalitch Bandi laulu "Lost and Forgotten" ja enne Saksamaa laulja Lena Meyer-Landruti laulu "Satellite". Finaalis sai laul 7. koha (punkte 25 riigilt) ja kokku 141 punkti.

Edetabelid
----------

| Edetabel (2010) | Parimkoht |
| --- | --- |
| Šveits Swiss Singles Chart | 54. |

Viited
------

1. ↑  Marco Brey. Eva Rivas to represent Armenia!, 13. detsember 2013, *Euroopa Ringhäälingute Liit*, vaadatud 14. veebruaril 2010
2. ↑  Marcus Klier. Armenia sends Eva Rivas to the Eurovision Song Contest, 14. veebruar 2010, *ESCToday*, vaadatud 13. detsembril 2013, Arhiivileht (24. märts 2010)
3. ↑  "Armenian apricot at welcomearmenia.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. detsember 2013. Vaadatud 13. detsembril 2013.
4. ↑  "Conspiracy theory in Eurovision: Turkey claims genocide hint in Armenia's "Apricot stone" at armenianow.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. mai 2015. Vaadatud 13. detsembril 2013.
5. ↑  "Eurovision'a Ermenistan gözyaşıyla damga vurdu". CNN Türk. 27. mai 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2010. Vaadatud 13. detsembril 2013.
6. ↑  Swiss Singles Chart

Välislingid
-----------

* *Apricot Stone* Ametlik muusikavideo Youtube'is
* *Apricot Stone* Eestikeelsete laulusõnadega video ERR lehel
| Alaska haski |
| --- |
|  |
|  |
|
|
|
|
| Päritolumaa | Alaska (Ameerika Ühendriigid) |
|
| Kohalik nimi | Alaskan Husky |
|
|
|
| Tüüp | veokoer |
|
|
| Tunnused |
|
|
| Kaal | 18–27 kg (isased)16–25 (emased) |
| Kattekarv | lühike või keskmise pikkusega |
| Karvkate | kõik värvid lubatud |
|
| Eluiga | 10–15 aastat |
| Märkused | FCI poolt tunnustamata |
|  Meediafailid Wikimedia Commonsis |
| Koer (*Canis lupus familiaris*) |

Video kelgusõidust alaska haskidega Soomes
**Alaska haski** ei ole ühegi kennelliidu poolt tunnistatud tõug, vaid koeratüüp, mis on loodud spetsiaalselt veospordiks. Tema aretuses on tähtsuselt esikohal mitte välimik, vaid tööomadused.

Ainult kõige paremate omadustega koerad lähevad aretusse. Alaska haski on geneetiliselt eristatav teistest tõugudest. Tema aretuses on kasutatud puhtatõulisi koeri nagu siberi *husky*, alaska malamuut, saksa lühikarvaline linnukoer, vene hurt ja veel teisi tõuge. Iga alaska haski pidaja võib oma koeri aretada enda vajadustele vastavalt ja selle pärast ei saa kindlalt määratleda, milline peaks tüübi esindaja välja nägema.

Kirjeldus
---------

Alaska haski on keskmist kasvu koer, kelle kaal jääb isastel vahemikku 18–27 kg ja emastel 16–25 kg. Turja kõrgus varieerub. Alaska haskisid eristatakse kahte tüüpi: pikamaa- ja sprindikoerad. Pikamaakoerad võivad välimuselt meenutada siberi haskit ja on enamjaolt tihedama ja pikema karvaga kui sprindikoerad. Sprindikoerte aretuses on kasutatud linnukoeri ja hurtasid. Nad on tavaliselt pikkade jalgadega, saledad ja lühikese karvaga.

Karvkattel võivad esineda kõik värvid ja mustrid ning silmadel on kõik värvused lubatud. Karvkate on lühikese või keskmise pikkusega. Esineb nii aluskarvaga kui ka aluskarvata koeri. Lühike karv aitab paremini vabaneda joostes tekkivast soojusest.

Väga külmades oludes kannavad alaska haskid tihti jopesid. Pikkadel distantsidel või kui rajal on olud halvad, kannavad nad jalanõusid, et käppasid kaitsta.

Tervis
------

Alaska haski on tavaliselt terve koer. Neil võib esineda samu haigusi, mida esineb ka puhtatõulistel koertel. Keskmine eluiga jääb vahemikku 10–15 aastat.

Iseloom
-------

Alaska haskit on aretatud olema sõbralik inimeste ja teiste koertega. Neil on suur töötahe ja hea söögiisu.

Viited
------

1. 1 2  Huson, H. J. vonHoldt, B. M. Rimbault, M. Byers, A. M. Runstadler, J. A. Parker, H. G. and E. A. Ostrander (2012). "Breed-Specific Ancestry Studies and Genome-Wide Association Analysis Highlight an Association Between the MYH9 Gene and Heat Tolerance in Alaskan Sprint Racing Sled Dogs". *Mamm Genome*. Vaadatud 10.11.2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  "Alaskan Husky". Vaadatud 10.11.2019.
**"Kylie"** on Austraalia laulja Kylie Minogue'i debüütalbum, mis ilmus 4. juulil 1988. Albumilt on singlitena ilmunud laulud "I Should Be So Lucky", "Got to Be Certain", "The Loco-Motion", "Je ne sais pas pourquoi", "It's No Secret" ja "Turn It into Love".

Ameerika Ühendriikides album edetabelites kõrgetel kohtadel ei olnud, ent ometigi müüdi seda üle 500 000 eksemplari ning album sai kuldplaadiks. Suurbritannias aga osteti albumit 7-kordse plaatinaplaadi normi jagu ning oli aasta enim müüdud album. Albumit on müüdud üle maailma rohkem kui 14 miljonit eksemplari ja see on 1980. aastate viiendaks enim müüdud stuudioalbum.

Lugude nimekiri
---------------

1. "I Should Be So Lucky" – 3:24
2. "The Loco-Motion" – 3:14
3. "Je ne sais pas pourquoi" – 4:01
4. "It's No Secret" – 3:58
5. "Got to Be Certain" – 3:17
6. "Turn It into Love" – 3:37
7. "I Miss You" – 3:14
8. "I'll Still Be Loving You" – 3:51
9. "Look My Way" – 3:36
10. "Love at First Sight" – 3:08

Välislingid
-----------

* Kylie Minogue'i ametlik koduleht
**Alastor "Hullsilm" Moody** on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjast "Harry Potter".

Alastor Moody on hästi osav võlur, kes töötas aurorina. Ta omandas suure hulga arme, kaotas ühe jala, mille asendas puujalaga, samuti löödi tal tükk ninast välja. Lisaks kõigele sellele kaotas ta Moody ühe silma, mille asemele paigaldas ta elektrisinise hullu silma. See võimaldab tal paljudest asjadest läbi näha. Samuti on see aluseks ta hüüdnimele Hullsilm Moody.

Seejärel läks Alastor erru. Ta oli väga umbusklik ja valmis iga kahtluse puhul ründama. Mõnikord osutusid kahtlused alusetuks ja Moodyl tekkis pahandusi.

Aastal 1994 kirjutas Dumbledore Moodyle ning palus tal asuda tööle mustade jõudude vastase kaitse õpetajana. Alastor soostus tingimusel, et töötab vaid ühe aasta.

1. septembri hommikul 1994 tungisid Alastorile ta kodus kallale Peter Pettigrew ja Bartemius Crouch. Alastor kaitses end, kuid tast saadi jagu ja talle pandi peale Imperiuse needus. Bartemius Crouch valmistas mitmemahlamögina, mille abil sai temast Alastori teisik, muuhulgas tekkisid talle Alastori armid ning Alastoril puuduvad nina, jalg ja silm kadusid ka Bartemiusel ära. Bartemius võttis endale nii Alastori puujala kui ka hullu silma. Imperiuse needuse all oleva Alastori võttis ta alasti ja peitis kohvrisse. Seejärel läks ta Alastori asemel tööle.

Bartemius teeskles edukalt Alastori kuni 24. juunini 1995. Seejuures sai ta oma toas küsitleda endiselt Imperiuse needuse all olevat Alastori, kes oli ikka kohvris peidus.

24. juunil 1995 Bartemius paljastati ja Alastor leiti elusalt kohvrist ja lasti vabaks. Ta sai ka hullu silma ja puujala tagasi. Bartemius ei pääsenud Voldemorti juurde tagasi, vaid teda suudles dementor. Õige Alastor Moody ei hakanudki mustade jõudude vastast kaitset õpetama. Küll aga osales ta edaspidi Fööniksi Ordu töös. 1997. aasta juulis tappis Lord Voldemort Moody.
**Kylie Jacqueline Masse** (sündinud 18. jaanuaril 1996 LaSalles Montréalis) on Kanada ujuja, kahekordne maailmameister. Ta on spetsialiseerunud seliliujumise distantsidele.

Masse sai 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros pronksmedali 100 m seliliujumises. Ta on kahekordne maailmameister 100 m seliliujumises. Esimest korda tuli Masse maailmameistriks 2017. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Budapestis ja temast sai ujumises esimene selle tiitliga Kanada naine. 2019. aastal sai temast esimene Kanada naine, kes tuli veel teistki korda maailmameistriks – 2019. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Gwangjus. 2017. aasta juulis ujus Masse uue maailmarekordi 100 m seliliujumises (ületades kaheksa aasta vanuse maailmarekordi), mis püsis tema nimel kuni juulini 2018. aastal.

Masse võitis 2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel kuldmedali 100 m ja 200 m seliliujumises, püstitades mõlemal üritusel mängude rekordi ja lõpetades mängud hõbedaga 50 m seliliujumises. 

Ta on ka Kanada rekordi omanik 100 m seliliujumises. Masse võitis kulla 100 m seliliujumises 2015. aasta suveuniversiaadil ning oli Toronto ülikoolis aasta ujuja 2015. aastal.
Blatna loss. Paremalt vasakule torn väravaga, Rožmitáli ehitatud gooti hoone koos eenduva kabeliga, Rejti ehitatud renessanslik paleetiib
**Blatná loss** on 13. sajandil ehitatud ja 16. sajandi algusest pärit välisilmega hilisgooti elementidega renessanssloss, mis asub Blatnás Lõuna-Tšehhi maakonnas, 60 kilomeetrit Budweisist loodes, ja on tänapäeval turismiobjektina külastajatele avatud.

Ajaloost
--------

Esimene kindlus koos kabeliga ehitati sellesse kohta 13. sajandil. Esimest korda mainitakse linnust kirjalikes allikates 1235. aastal. 15. sajandil Zdeněk Lev z Rožmitáli valitsemise ajal ehitati see vesilinnuseks, lossi valdaja Levi õde abiellus Tšehhi kuninga Jiříga Poděbradyst ja sai Böömimaa kuningannaks. 1520.–1530. aastatel ehitas kuninglik arhitekt Benedikt Rejt lossi ühe tiiva vararenessansi vormides ümber.

Pärast 1575. aastat võtsid uued omanikud Rozdražovid ette uue ümberehituse ja 1695. aastal Serényd. 1798. aastal ostis lossi Wenzel Karl Hildprandt, tema suguvõsa lasi lossi aastail 1850–1856 Bernhard Grueberil renoveerida. Loss kuulub neile tänaseni.

Vaatamisväärsused
-----------------

Lossi vaatamisväärsuste hulka kuuluvad orientaalse kujundusega rokokoosalong ja jahituba. Enamik tubadest on sisustatud 19. sajandi mööbliga. Vanim osa lossist on romaani kabel umbes 1220. aastast. Kuningas Jiří Poděbradyst naisevenna Rožmitáli aegadest pärineb lossi hilisgootilik välisilme ja rüütlisaali seinamaalid.

Loss asub keset suurt saja-aastaste puudega inglise maastikuparki.

Pildid
------

* Vaade lossile põhjastVaade lossile põhjast
* PeaväravPeavärav
* Lossi siseõuLossi siseõu
* Lossipark suvemajakesegaLossipark suvemajakesega
* Hirvekari lossipargisHirvekari lossipargis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Blatná loss** |

Viited
------

1. ↑  Blatna Castle – The Perfect Day Trip from Prague. - delveintoeurope.com
2. ↑  Blatna Castle. - portal-time.com

Välislingid
-----------

* Blatna Castle. - portal-time.com
* Blatna Castle – The Perfect Day Trip from Prague. - delveintoeurope.com
**Erik Sakkov** (sündinud 3. novembril 1967 Tartus) on eesti ärijuht ja muusik, oli klahvpillimängija ansamblis Pantokraator.

1995 lõpetas ta TPÜ. 

1996–1999 oli ta Eesti Ühispanga reklaamidirektor.

Aastail 1999–2005 oli ta Tallinna Sadama turundusdirektor.

2003–2005 oli Sakkov AS-i Green Marine nõukogu liige ning 2005–2008 AS-i NT Marine juhatuse esimees.

2009–2015 oli ta Tallinna Lennujaama juhatuse liige.

2015-2016 oli ta Nordic Aviation Groupi kommertsjuht ja juhatuse liige.

Isiklikku
---------

Tema isa oli mehaanikateadlane Elmar Sakkov, ema arhitekt Helmi Sakkov, vend on eesti välis- julgeoleku- ja kaitsepoliitika ekspert Sven Sakkov.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti majanduse biograafiline leksikon. Ilo Kirjastus. 2003. Lk 445

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Ilo Kirjastus. 2003. Lk 445

Välislingid
-----------

* Andres Reimer, Erik Sakkov: Tallinn peab juba praegu mõtlema metroo rajamisele lennujaamast kesklinna suunas, Eesti Päevaleht, 4. november 2009
**Erik Reinhold** (sündinud 2. märtsil 1970) on Eesti sõjaväelane ja poliitik (kapten reservis). 

Erik Reinhold on lõpetanud Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi. Sõjalise hariduse on ta saanud Šveitsis ja Saksamaal, sealhulgas lõpetanud Zürichi Föderaalse Tehnikakõrgkooli Sõjakolledži sõjaväepedagoogika erialal.

Oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik aastatel 2002–2006, kuulub Pärnumaa malevasse 1992. aastast. Alustas teenistust Pärnumaa riigikaitseosakonnas 1991. aastal. On teeninud ka Pärnu üksik-jalaväepataljon, kaitsejõudude peastaabis ja Kaitseliidu peastaabis.

1. aprillist 2011 on ta Kaitseliidu Kooli ülem.

Eeskujuliku teenistuse eest on Erik Reinholdi autasustatud Kaitseliidu Valgeristi II klassi, Kaitseliidu teenetemedali 1. 2. ja 3. klassi, Kaitseliidu kooli teeneteristi eriklassi, Päästeameti hõberisti, Politsei teeneteristi eriklassi ja Tuletooja medaliga.

Kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu 29. maist 2006.

Pärast teenistuse lõppu Eesti kaitsejõududes alustas Erik Reinhold tegevust Pärnumaa kohalikes omavalitsustes. Aastatel 2018–2019 töötas Pärnu linnavalitsuses volikogu teenistuse juhatajana. Septembrist 2019 on Reinhold Pärnumaa Arenduskeskuse  juhatuse liige ja Pärnumaa Omavalitsuste liidu tegevjuht 

Erik Reinhold on juhtimistreener ja juhatuse liige konsultatsiooniettevõttes Tööõnne Agentuur OÜ

Viited
------

1. 1 2 3 4  Kaitseliidu Kooli etteotsa asub Erik Reinhold. Kaitseliidu koduleht, 31. märts 2011. (Kasutatud 31. märtsil 2011.)
2. ↑  Äriregistri päring. (Kasutatud 31. märtsil 2011.)
3. ↑  "Pärnumaa arenduskeskus".
4. ↑  Merle Rallmann (14. august 2019). "SAPAt hakkab juhtima omaaegne sõjaväelane". *Pärnu Postimees*.

Välislingid
-----------

* Tõnu Kann. Kaitseliitlased — sõjaväelased vabast ajast. Pärnu Postimees, 29. jaanuar 2007.
* Peeter Kuimet. Teenekas ohvitser lahkub pettunult teenistusest. Postimees, 6. aprill 2006.
* Siim Sepper. Kaitseliitlane olla on uhke ja hää. Eesti Päevaleht, 6. november 2004.
* Erik Reinhold. Kaitseliit — rohkem kui peab. Eesti Päevaleht, 9. detsember 2003.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Tiit Tammela** | **Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik**2002– 7. aprill 2006 | Järgnev**Mehis Born** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib laulust; laeva kohta vaata artiklit Erika KL-101; naisenime kohta vaata artiklit Erika (eesnimi).* |

---

"**Erika**" (*Auf der Heide blüht ein kleines Blümelein*) oli Wehrmachti rivilaul. Laulu kirjutas Herms Niel 1939. aastal [*viide?*].

Sõjaaegsel Saksamaal oli "Erika" vaatamata oma esialgsele kontekstile armastatud marsilaul, mida lauldi pärast taasrelvastumist nii Bundeswehris kui ka Austria Bundesheeris.

Saksakeelsed sõnad
------------------

1. *Auf der Heide blüht ein kleines Blümelein*
*und das heißt: Erika.*
*Heiß von hunderttausend kleinen Bienelein*
*wird umschwärmt: Erika.*
*Denn ihr Herz ist voller Süßigkeit,*
*zarter Duft entströmt dem Blütenkleid.*
*Auf der Heide blüht ein kleines Blümelein*
*und das heißt: Erika.*
2. *In der Heimat wohnt ein kleines Mägdelein*
*und das heißt: Erika.*
*Dieses Mädel ist mein treues Schätzelein*
*und mein Glück, Erika.*
*Wenn das Heidekraut rot-lila blüht,*
*singe ich zum Gruß ihr dieses Lied.*
*Auf der Heide blüht ein kleines Blümelein*
*und das heißt: Erika.*
3. *In mein'm Kämmerlein blüht auch ein Blümelein*
*und das heißt: Erika.*
*Schon beim Morgengrau'n sowie beim Dämmerschein*
*schaut's mich an, Erika.*
*Und dann ist es mir, als spräch' es laut:*
*Denkst du auch an deine kleine Braut?*
*In der Heimat weint um dich ein Mägdelein*
*und das heißt: Erika.*

Välislingid
-----------

* "Erika" (arhiiviversioon)
Erik Sandla 2020. aastal
**Erik Sandla** (sündinud 2. juunil 1961 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja poliitik. Harku vallavanem. Kuulub erakonda Isamaa.

Ta lõpetas 1986. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi.

Aastal 2005 oli ta Nõmme linnaosa vanem. 

13. mail 2017 kandideeris ta IRLi eestseisusse, osutus valituks.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 93 häält ning ei osutunud valituks.

Viited
------

1. ↑  Karin Kangro, IRLi eestseisuses on oodata suuri muudatusi, Postimees, 28. aprill 2017
2. ↑  IRL-i uueks esimeheks valiti Helir-Valdor Seeder, Delfi, 13. mai 2017

Välislingid
-----------

* Erik Sandla. IRL - Isamaa ja Res Publica Liit.
* Erik Sandla. Riigikogu valimised 2007, Eesti Päevaleht
* Erik Sandla nimetatakse Nõmme linnaosa vanema ametikohale. Tallinna Linnavalitsus, aprill 2005

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Hanno Pevkur** | **Nõmme linnaosa vanem**2005 | Järgnev**Rainer Vakra** |


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Nõmme***  |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; sarja kohta vaata artiklit Läänemaailm (TV-sari)* |

---

**Läänemaailm** (inglise keeles *Western world, the West*) või teisisõnu **õhtumaad** ehk **oktsident** on maailma (kultuuri) osa, mis hõlmab tänapäeval Lääne-Euroopat, Ameerikat, Austraaliat, Uus-Meremaad, ja muid seotud piirkondi.

Definitsioon
------------

Mõistete 'Lääs' (esisuurtähega), 'lääs', 'läänemaailm', 'Esimene Maailm', 'läänemaad', 'lääneriigid', 'lääne kultuur', 'õhtumaad' kasutamine sõltub suuresti kontekstist. Enamasti on need kasutusel vastandamiseks läänelikkust ida- ja lõunaslaavi, aasia või islami rahvastele ja kultuuridele. 20. sajandil vastandus läänelikule elulaadile Nõukogude Liit ja teised sotsialistlikud maad.

Siiski võidakse erinevates käsitlustes läänemaailma defineerida mitmeti.

Kultuuriajalugu
---------------

 Päikesetõusu- ja päikeseloojangumaad Theodosius I ajal 
 *Pikemalt artiklis Lääne kunst*
Üldiselt loetakse läänemaailma alguseks Lääne-Rooma keisririigi poolt vastu võetud kristluse levima hakkamist Euroopas. Keskajal sai läänemaailm suuri mõjutusi araabia kultuurist. Renessansist alates hakati lääne kultuuri allikaid nägema antiikkultuuris. Maadeavastuste ja koloniseerimise käigus laienes läänemaailm kui kultuuriruum kõigile mandritele.

Lääne samasus
-------------

 *Pikemalt artiklis Oktsidentalism*
Tänapäeval iseloomustab läänemaailma ühiste kultuuriliste, ajalooliste, poliitiliste jm väärtuste (sh. usuvabadus) hindamine. Läänemaailmas kõneldavad keeled kasutavad relatiivselt ladina kirjasüsteemi.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Läänemaailm** |

* Uus Maailm
* Levant ja Idamaad
* Vana Maailm
Ostu eest tasumine pangakaardiga. Kaarditerminalil on klahvid PIN-koodi sisestamiseks
**PIN** ehk **PIN-kood** (inglise keeles ***p**ersonal **i**dentification **n**umber*, 'isiklik tuvastamisnumber') on numbriline parool, mida autentimiseseme valdaja kasutab enda volituse tõestamiseks infosüsteemis.

Tavaliselt kaasneb ainult isikule ja süsteemile teada oleva PIN-iga mittekonfidentsiaalne identifitseerimisnumber, -nimi või muu tunnus, või autentimisese (panganduses näiteks kiipkaart, mobiilsides SIM-kaart, lukusüsteemides esemeline võti). Kui inimene sisestab süsteemi identifitseerimistunnuse ja PIN-i, võrdleb süsteem seda vastava identifitseerimistunnuse juures talletatud koodiga ja annab ligipääsu, kui sisestatud ja talletatud kood on identsed.

PIN koosneb tavaliselt neljast või rohkemast numbrist. PIN-is ei sisaldu tähti ega muid kirjamärke peale kümnendsüsteemi numbrite. Mida lühem on kood, seda lihtsam on seda nii inimestel kui ka masinatel ära arvata.

Eesti isikutunnistusel on kaks PIN-i: PIN1 pikkusega 4–12 numbrit ja PIN2 pikkusega 5–12 numbrit.

Lukustunud PIN-i muutmiseks kasutatakse PUK-i (inglise keeles *PIN unlocking key*) või PUC-i (inglise *personal unblocking code*).

Vaata ka
--------

* PIN-kalkulaator
Mossi juga ja metallitööstus John William Edy maalil (1800)
Maja Mossis, kus asus ettevõtte kontor ja kus allkirjastati Mossi konventsioon
**Mossi metallitööstus** (*bokmål* *Moss Jernverk*, algul *Moss Jærnværk*) oli Norras Mossis aastatel 1704–1873 tegutsenud metallurgiaettevõte.

Ettevõtte loomise algatus tuli Taani võimudelt, kes soovisid lõpu teha Rootsi metallurgiaettevõtete domineerimisele. Ettevõtte asutas Taani riigiametnik ja ettevõtja Ernst Ulrich Dose.

Mossi metallitööstus kasutas Mossi joa energiat ning töötles peamiselt Arendalsfeltetis kaevandatud rauamaaki. Ta oli paljude aastate jooksul linna suurim ettevõte. Ümbruskonna talupoegadel oli kohustus metallitööstust puusöega varustada.

Ettevõttel oli aastatel 1758–1873 oma kool ja töötajatele anti tasuta eluase. Aastal 1762 elas ettevõtte korterites 270 inimest, 1781. aastal 281 inimest ja 1825. aastal 340 inimest. Juhatusel oli õigus töötajaid väiksemate õigusrikkumiste eest süüdi mõista ja neid ettevõtte vanglas kinni pidada. Oli ka haigekassa, arst ja ämmaemand.

Ettevõte tootis algul malmahje. Alates 18. sajandi keskpaigast oli Mossi metallitööstus Norra suurim relvatootja. See oli ka esimene ettevõte Norras, kes võttis kasutusele kõrgahjud ning hakkas terast valtsima, kahureid valama ja naelu valmistama.

Toodeti peamiselt kahurikuule ja kahureid, kuid ka alaseid, malmahje, tünnivitsu, keedupotte, naelu, mitmesuguseid tööriistu.

Ettevõtte peakontoris kirjutati 1814. aastal alla Mossi konventsioonile.

Tooteid
-------

* Kahur aastast 1762Kahur aastast 1762
* Ahi aastast 1769Ahi aastast 1769
* Ahju detail aastast 1769Ahju detail aastast 1769

Viited
------

1. 1 2 3  Lokalhistoriewiki.no

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mossi metallitööstus** |

* Lokalhistoriewiki.no
**Jozef Moravčíki valitsus**e eellugu on pikem ning puudutab peamiselt senise koalitsiooni sisetülisid. Juba 1993. aasta märtsis oli Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest ehk HZDS blokist eraldunud 8 saadikut, kes moodustasid ühenduse Slovakkia Demokraatide Allianss Aliancia demokratov Slovenska (AD), talle lisanud 1994. aasta algul veel kaks blokki. Veebruaris lõi HZDSi niivõrd-kuivõrd koalitsioonipartnerist Slovaki Rahvusparteist e. SNS'st lahku kuueliikmeline Rahvuslik-Demokraatlik Partei *Národno-demokratická strana* (NDS), sama aasta märtsis lisandus neile veel kaheksa uue Poliitilise Realismi Alternatiivi *Alternatíva politického realizmu* (APR) liiget sedakorda taas HZDS'st. Kuna kõik need muutused tugevdasid opositsiooni, lõppes lugu Meciari mahavõtmise ja uue koalitsiooni võimuletulekuga. Selle moodustasid 15. märtsil Kristlik-Demokraatlik Liikumine (KDH), Demokraatliku Vasaku Partei (SDĽ) ja kolm eraldunud blokki ungarlaste toetusel, seejuures liitusid mõlemad endised HZDS osad aprillis omavahel Slovakkia demokraatlikuks Liiduks (DEÚS). Valitsus lahkus valimiskaotuse järel 13. detsembril.

Valitsuse koosseis
------------------

| Amet | Nimi | Erakond |
| --- | --- | --- |
| Peaminister | Jozef Moravčík | DEÚS |
| Asepeaminister legislatiivalal | Ivan Šimko | KDH |
| Asepeaminister "neekonomické rezorty" alal1 | Roman Kováč | DEÚS |
| Asepeaminister majandusküsimustes | Brigita Schmögnerová | SDĽ |
| Välisminister | Eduard Kukan | DEÚS |
| Kaitseminister | Pavol Kanis | SDĽ |
| Siseminister | Ladislav Pittner | KDH |
| Justiitsminister | Milan Hanzel | SDĽ |
| Rahandusminister | Rudolf Filkus | DEÚS |
| Majandusminister | Peter Magvaši | SDĽ |
| Administratiiv- ja erastamisminister | Milan Janičina | NDS |
| Transpordi, kommunikatsioonide ja avalike tööde minister | Mikuláš Dzurinda | KDH |
| Põllumajandusminister | Pavol Koncoš | SDĽ |
| Keskkonnaminister | Juraj Hraško | SDĽ |
| Töö, sotsiaalküsimuste ja perede minister | Július Brocka | KDH |
| Tervishoiuminister | Tibor Šagát | DEÚS |
| Haridusminister | Ľubomír Harach | SDĽ |
| Kultuuriminister | Ľubomír Roman | KDH |

  

1 Nii on antud, tõlkida ei oska. Rezorty tõlkeks pakub allikas inglise keele vahendusel "foolio, lehenumber, formaat" mis kohe kuidagi ei sobi.

Välislingid
-----------

* Valitsuse koduleht
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| CONCACAF Gold Cup |
| **Kuld** | 2019 |  |

**Jesús Daniel Gallardo Vasconcelos** (sündinud 15. augustil 1994 Cárdenases) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsja või vasakkaitsjanana Mehhiko kõrgliiga klubis Monterrey ja Mehhiko jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri UNAM-is, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Mehhiko kõrgliigas 2014. aastal. 2018. aasta maist mängib ta Monterreys. 2019. aastal võitis ta Monterreyga CONCACAF-i Meistrite Liiga ja tuli 2019. aasta sügishooajal Mehhiko meistriks.

Debüüdi Mehhiko jalgpallikoondises tegi Gallardo 2016. aasta oktoobris mängus Uus-Meremaa vastu. Ta on kuulunud Mehhiko koondisse 2017. aasta CONCACAF Gold Cupil, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta CONCACAF Gold Cupil. 2019. aasta CONCACAF Gold Cupil valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu.

Saavutused
----------

Monterrey
* Liga MX: Apertura 2019
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2019

| * v
* r
Mehhiko koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Jo. Corona
* 2 Ayala
* 3 Salcedo
* 4 Márquez
* 5 Gutiérrez
* 6 J. dos Santos
* 7 Layún
* 8 Fabián
* 9 Jiménez
* 10 G. dos Santos
* 11 Vela
* 12 Talavera
* 13 Ochoa
* 14 Hernández
* 15 Moreno
* 16 Herrera
* 17 Je. Corona
* 18 Guardado (c)
* 19 Peralta
* 20 Aquino
* 21 Álvarez
* 22 Lozano
* 23 Gallardo
* Treener: Osorio

 | Mehhiko |
Mosuli suur mošee
**Mosul** on linn Iraagis, Nīnawá kubernerkonna keskus.

Mosul on Iraagi suuruselt teine linn nii rahvaarvult kui ka pindalalt pealinna Bagdadi järel. Seal elab üle 3,7 miljoni inimese. Mosul asub Bagdadist umbes 400 km põhja pool Tigrise jõe ääres. Mosul asub jõe mõlemal kaldal. Mosuli idaküljel asuvad iidse Assüüria linna Ninive - kunagi maailma suurima linna - varemed.

Mosulis ja selle ümbruses elab etniliselt ja usuliselt mitmekesine elanikkond; suur osa elanikkonnast on araablased, ülejäänud osa linna elanikkonnast moodustavad assüürlased, türkmeenid ja kurdid ning muud väiksemad etnilised vähemused. Suurim religioon on sunniitlik islam, kuid Mosulis elab ka märkimisväärne arv kristlasi, samuti teiste islami sektide ja muude vähemusreligioonide järgijad.

Mosuli peetakse üheks suuremaks ning ajalooliselt ja kultuuriliselt tähtsamaks linnaks araabia maailmas. Mosuli strateegilise asukoha tõttu on see traditsiooniliselt olnud rahvusvahelise kaubanduse ja reisimise sõlmpunkt. Põhja-Mesopotaamia araabia keele dialekt, mida üldiselt tuntakse Moslawi nime all, on saanud oma nime Mosuli järgi ja seda räägitakse piirkonnas laialdaselt.

Ajalooliselt on selle piirkonna oluliste toodete hulka kuulunud Mosuli marmor ja õli. Mosulis asub Mosuli ülikool ja selle tuntud meditsiinikolledž, mis on üks Lähis-Ida suurimaid haridus- ja teaduskeskusi.

Elanikkond
----------

| Aasta | 1794 | 1924 | 1987 | 2002 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahvaarv | 25 000 | 785 468 | 664 000 | 1 739 839 | 1 475 000 |

Viited
------

1. ↑  University of Mosul - جامعة الموصل- الموقع الرسمي

Välislingid
-----------

* Margus Kuul. Margus Kuul: lahingud Mosuli pärast ehk 21. sajandi Stalingrad. ERR, 15. jaan 2021

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mosul** |
**Lagginhorn** on mägi Weissmiesi mäemassiivis Penniini Alpides.

Halduslikult asub mägi Valais' kantonis Šveitsis. 

Lagginhorni kõrgus on **4010 m**.

Lagginhornist 1,2 km põhja suunas asub Fletschhorn (3985 m) ja 3,6 km lõunakagu suunas Weissmies ( 4017 m).

Alpinism
--------

Esmatõusu tippu tegid 26. augustil 1856 inglased Johann Joseph Imseng, Franz Joseph Andenmatten, Edward Levi Ames kolme kohaliku mägigiidi saatel mööda lääneharja. Seda marsruuti loetakse tänapäeval klassikaliseks.

Mööda lõunaharja tõusti tippu esimest korda 1883. aastal. Mööda põhjaharja sooritas tipputõusu esimesena 1887. aastal W. A. B. Coolidge koos teejuhtidega.

### Eesti alpinistide tipputõusud

* 2009 – Eveli Habakuk, tipputõus koos prantslase Michel Adamiga 14. juulil marsruudil mööda lõunaharja, AD- raskuskategooria (Alpide süsteemis)

Viited
------

1. 1 2  Lagginhorn, Switzerland. peakbagger.com
2. ↑  Lagginhorn. summitpost.org

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lagginhorn** |

* Lagginhorn. 4000er.de
Jessikka Aro (2017)
**Jessikka Aro** (sündinud 1980) on Soome avaliku ringhäälingu Yle ajakirjanik, kes on tuntud eelkõige Venemaa trollifarmide uurijana. Selleteemalise artiklisarja eest pälvis ta 2016. aasta märtsis Bonnieri ajakirjanduspreemia.

Ajakirjanduslikke uuringuid Venemaa infosõja ja trollifarmide teemadel alustas ta 2014. aasta septembris, sellele järgnes kiiresti Venemaa internetitrollide ulatuslik vasturünnak. Aro sõnul olid nende seas nii telefonikõne, kust kostis vaid püstolilask, kui ka telefonisõnum tema surnud isa nimel. Arot kritiseeris agaralt ka Soome Venemaa-meelne aktivist Johan Bäckman.

Aro on kirjutanud ka üldisemaid artikleid internetitrollide kasutamisest tänapäevases infosõjas ning kirjutab selleteemalist raamatut, mille ilmumisajaks oli kavandatud 2017. aasta september. Tema artikkel paremtsentristliku Euroopa Rahvapartei ajakirjas kirjeldas tema "brutaalset tagakiusamist", mis hõlmas valeinfo levitamist Twitteri-trollide ja libasaitide kaudu tema narkootikumikasutuse kohta. 2016. aasta suvel kogus ta rahvarahastusplatvormi Indiegogo kaudu oma raamatu rahastamiseks üle 30 000 USA dollari.

Eesti keeles on ilmunud Jessikka Aro raamat "Putini trollid" (Tallinn: Rahva Raamat, 2020, anonüümne tõlge, 207 lk).

Viited
------

1. ↑  Aro, Jessikka (9.11.2015). "My Year as a Pro-Russia Troll Magnet". Yle.
2. ↑  Higgins, Andrew (31.05.2016). "Russia's 'Troll Army' Retaliates Against an Effort to Expose It". *New York Times*. Lk A1.
3. ↑  Miller, Nick (13.03.2016). "Finnish journalist Jessikka Aro's inquiry into Russian trolls stirs up a hornet's nest". *Sydney Morning Herald*.
4. ↑  "My Year as a Pro-Russia Troll Magnet: International Shaming Campaign and an SMS from Dead Father". *Yle Kioski* (Ameerika inglise). 09.11.2015. Vaadatud 09.02.2017.
5. ↑  Aro, Jessikka (2016). "The cyberspace war: propaganda and trolling as warfare tools". *European View*. **15** (1): 121–132. DOI:10.1007/s12290-016-0395-5.
6. ↑
7. ↑  "Vladimir Putin's Troll Empire - The Book!".

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Jessikka Aro** |

* Raimo Poom Vene trollide uurimine tõi Soome ajakirjanikule Bäckmani sõimu, tulistamiskõne Ukrainast ja SMS-i surnud isalt EPL, 05.05.2016
* Lauri Laugen Vene internetitrollidest kirjutanud Soome ajakirjanik: mulle sooviti surma uraanimürgitusse Delfi, 30.10.2015
* Soome politsei kahtlustab, et Yle töötaja aitas Bäckmanil oma kolleegi laimata ERR, 11.10.2016
* Jessikka Aro's prize-winning stories on Russian propaganda
* Foreign Policy: Trumpi kritiseerinud Yle ajakirjanik jäi USA auhinnata ERR, 8. märts 2019
Ilmikjutlustaja jutlustab Soomes Perho suvisel kokkutulekul
**Vanalestaadiuslus** on luterlik lestaadiusluse äratusliikumise suurim suund, millel on pooldajaid peamiselt Soomes, Norras, Rootsis, Saksamaal, Venemaal, Eestis ja Ameerika Ühendriikides.

Kuigi lestaadiuslus sündis Rootsis, on enim lestaadiuslasi soomlaste seas: eri arvestuste järgi on Soomes umbes 80 000 – 150 000 vanalestaadiuslast. Eestis on registreeritud nende kogudus Eesti Luterlik Rahuühendus.

Vanalestaadiuslased kasutavad enda kohta ka nimetusi *usklikud*, *Jumala lapsed*, *Siion*, *Jumala riik*, *elav kristlikkus*, *meie kristlikkus*.

Vanalestaadiuslaste tegevuse oluline juht on *seurad* ehk kokkutulek. Nad kogunevad kirikutesse, kodudesse või rahuühenduste hoonetesse kuulama jutlusi ja laulma kirikulaule ning vaimulikke laule oma lauluraamatust "Siioni laulud". Soome kohalike rahuühenduste katusorganisatsioon on Suomen rauhanyhdistysten keskusyhdistys (SRK). Tartus toimib SRK sõsarorganisatsioon, Eesti Luterlik Rahuühendus, Rootsis Sveriges Fridsföreningarnas Centralorganisation ja Ühendriikides Laestadian Lutheran Church. Peale iganädalaste kokkutulekute korraldab SRK igal aastal suvise kokkutuleku, mis on vanalestaadiuslaste suurim üritus. SRK teeb koos oma sõsarorganisatsioonidega misjonitööd mitmes riigis ning avaldab raamatuid ja helisalvestisi. Ühendusel on kolm rahvaõpistut ja kuus laagrikeskust, kus korraldatakse leerilaagrite hulgas ka teistsuguseid laagreid. Vanalestaadiuslased teevad misjonitööd 16 riigis.

Vanalestaadiuslus on üks kolmest lestaadiuslaste liikumisest, mis on üksteisest 20. sajandi alguse lõhenemises eraldunud. Pärast seda on ette tulnud ainult üksikuid lõhenemisi. Liikumine on tugevalt kollektiivne ning rõhutab erinevaid usuasju võrreldes luterlusega.

Tuntuimad vanalestaadiusluse jooned on eksklusiivne õpetus kogudusest, pattude andestus sõnadega "Jeesuse nime ja vere läbi on kõik patud andeks" ning muuhulgas televisioonisaadete, teatri, raseduse vältimise, homoseksuaalse käitumise, alkoholi tarvitamise ja abielueelse suguelu vastalisus.

Vanalestaadiuslus Eestis
------------------------

Eesti vanalestaadiuslased toimivad Eesti Luterlikus Rahuühenduses. Ühendus alustas tegevust 1996. aastal Tartus. Lisaks Tartule peavad vanalestaadiuslased kokkutulekuid praegu Tallinnas ja vahel ka teistes valdades. Eestis korraldatakse kokkutulekuid, suvekuud välja arvatud, igal kuul ühe nädalalõpu jooksul harilikult nii, et reedel ja laupäeval kogunetakse Tartus ja pühapäeval Tallinnas. Jutlustajad tulevad kokkutulekutele Soomest, aga kõned tõlgitakse eesti keelde. Kokkutuleku toimumiskohtadeks on kirikud ja kohalike vanalestaadiuslaste kodud.

Välislingid
-----------

* Mis on vanalestaadiuslus
* Nõnda me usume
Jessie J (2011)

**Jessie J** (õieti **Jessica Ellen Cornish**; sündinud 27. märtsil 1988 Londonis) on inglise poplaulja ja laulukirjutaja. 

Ta sündis ja kasvas Londonis, õppis etenduskunstide ja -tehnoloogia koolis BRIT (*BRIT School for Performing Arts & Technology*), kuni sõlmis lepingu ettevõtetega Gut Records ja Sony/ATV Music Publishing. Ta kirjutas laule sellistele artistidele nagu Chris Brown ja Miley Cyrus.

Olles sõlminud lepingu Universaliga, saavutas Jessie J tuntuse debüütsingliga "Do It Like a Dude", mis jõudis Suurbritannia singlite edetabelis teisele kohale. Pärast seda, kui laul "Price Tag" juhtis edetabeleid 19 riigis, andis Jessie J 2011. aastal välja debüütalbumi "Who You Are". 2013. aastal andis Jessie J välja teise albumi "Alive". Jessie J kolmas stuudioalbum "Sweet Talker" ilmus 2014. aastal.

Ta on saanud muusikaauhindu ja nominatsioone[*viide?*].

Isiklik elu
-----------

Jessie J on biseksuaal. Ehkki ta on 2014. aastal öelnud, et on edaspidi huvitatud vaid meessuhetest, on ta varem tunnistanud, et tal on olnud suhteid ka naistega.

Jessie J identifitseerib ennast feministina. Ta on vegan.

Albumid
-------

* "Who You Are" (2011)
* "Alive" (2013)
* "Sweet Talker" (2014)
* "R.O.S.E. (2018)
* "This Christmas Day" (2018)

Viited
------

1. ↑  "Jessie J: "I've Dated Girls And Boys..."". MTV. 25. veebruar 2011. Vaadatud 13. oktoobril 2011.[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Levine, Nick (24. veebruar 2011). "Jessie J confirms she is bisexual". *Digital Spy*. Vaadatud 13. oktoobril 2011.
3. ↑  Selby, Jenn (8. aprill 2014). "Jessie J labels her bisexuality 'a phase': 'I want to stop talking about it completely now and find myself a husband'". *The Independent*. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2022. Vaadatud 1. septembril 2017.
4. ↑  Karlin, Lily (10. oktoober 2014). "Jessie J Is A Feminist & She Actually Understands What That Means". *The Huffington Post*. Vaadatud 21. novembril 2015.
5. ↑  Plant Based News. "World Exclusive: Jessie J opens up about her Vegan Lifestyle". *YouTube*. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. oktoober 2021.Mall:Cbignore
**Kevadkaruslane** (*Phragmatobia fuliginosa*) on karuslaste sugukonda kuuluv ööliblikane. Kevadkaruslasi on kokku 6 alamliiki, kuid erinevused nende vahel ei ole silmaga eristatavad.

Välimus
-------

Kevadkaruslase röövik on 2–3,5 cm pikkune ja on eristatav oma helekollase vöödi järgi, mis läheb piki keha. Röövik on karvane ning tihti leiab neid sooja ja päikselise ilmaga märtsis-aprillis lume pealt. Karvad on mürgised ja halva maitsega, seetõttu ei söö röövikuid linnud.

Kevadkaruslase liblikad on tumepruunide tiibadega, alumistel tiibadel oranžikad vöödid. Tema keha on karvane, eestiivad on ühtlaselt punakaspruunid, kahe väikese tähniga . Tiibade siruulatus on 2,8–3,8 cm. Looduses on liblikaid oma hea kamuflaaži tõttu raske märgata.

Eluviis
-------

Kevadkaruslase röövik
Kevadkaruslased on ööliblikad ja tihti võib neid näha tehisvalguse juures lendamas. Nii röövikud kui valmikud on polüfaagid ehk neil ei ole kindlat toidutaime : neid võib kohata nii kanarbikul, oblikal kui ka sinihelmikal.

Talvituvad röövikud tavatsevad kevadtalvel lumel ringi ronida. Arvatakse, et päikese ultraviolettkiirgus tapab talve jooksul rööviku karvastus paljunenud seened, mis vähendavad päikesevaestel ja soojadel talvedel talvituvate röövikute arvukust.

### Käitumine

Röövikutel esineb diapaus ehk sügisel toimuvad putuka rakkudes mitmed muutused: organismist kaob vesi, soolkond tühjeneb ning elutegevuse märgid kaovad. See võimaldab neil talve üle elada.

Sellest, millal on talvitumiseks aeg diapausi minna, annab liblikatele teada päeva lühenemine. Diapaus lõpeb, kui keskkonnatingimused muutuvad soodsamaks. Putukate diapaus võib ilmneda muna-, vastse-, nuku- või ka valmikustaadiumis ning see puhkeperiood võib esineda mis tahes arengujärgus.

Kevadkaruslase valmik (liblikas) 
### Nukkumine

Kevadkaruslased nukkuvad aastas kahel korral. Esimene nukkumine toimub lume sulamise ajal ning valmikud (ööliblikad) kooruvad mais-juunis. Teise põlvkonna liblikad nukkuvad mais-juunis ning liblikad kooruvad juuli teisel poolel ja augustis.

Nukkutakse rohu sees või maapinnal, vahel ka puukoore sees. Nukukestast välja pugenud valmik sirutab oma tiivad minutitega laiali, kuid tiibade kõvenemiseks kulub mitu tundi. Sel ajal on liblika liikumisvõime pehme kesta tõttu piiratud ja ta on röövloomade jaoks kerge saak.

Levik
-----

Eestis ja Euroopas on kevadkaruslane tavaline liik, kes eelistab elupaigana niitusid, aedasid, võsasid ning rabasid.

Liiki leidub üle kogu palearktilise ökotsooni, lisaks Põhja-Ameerikas.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Järvekülg, A. (toim.) (1982). Loomade elu. 2. köide. Selgrootud II. Tallinn: Valgus.
2. ↑  Pacific Northwest Moths. (2022). Phragmatobia fuliginosa.
3. 1 2 3 4 5  eElurikkus. (2022). Phragmatobia fuliginosa. https://elurikkus.ee/bie-hub/species/88872?lang=en
4. 1 2  Fauna Europaea. (2022). Phragmatobia fuliginosa. https://fauna-eu.org/cdm\_dataportal/taxon/4f55f512-5425-4552-b523-f98e149ead75
5. 1 2 3 4  Viidalepp, J. Remm, H. (1996). Eesti liblikate määraja. Tallinn: Valgus.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal loodud vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Piirsalu vald (Kullamaa kihelkond).* |

---

1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal
**Piirsalu vald** oli vald Läänemaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Piirsalu külas.

Vald kuulus Riigivolikogu 27. valimisringkonda, kust valiti Aleksander Saar.

Vald moodustati senise Piirsalu valla maa-alast; senise Sooniste valla põhjapoolse lahustüki maa-alast, välja arvatud Soosalu küla piirkond; senise Kolovere-Kalju valla Tõlva ja Nikre talude ning osa Rõuma metsandiku kvartaali nr. 3 maa-alast; senise Taebla valla Nõmme küla piirkonnast; senise Palivere valla Jaakna, Seljaküla ja Lehtmetsa külade ning Seljaküla asunduse piirkondadest; senise Kloostri valla lahusosa – Valgeristi mets nr. 61 talu maa-alast.

1940. aastal omandas näitleja Ruts Bauman Piirsalu vallas endise Sooniste valla- ja koolimaja ühes 25 hektari maaga.

1945. aastal moodustati Piirsalu valla koosseisus Kuijõe külanõukogu keskusega Kuijõe külas ja Risti külanõukogu keskusega Risti alevikus. 1950. aastal Piirsalu vald likvideeriti ja selle alad arvati Haapsalu rajooni koosseisu.

Vaata ka
--------

* Piirsalu mõis

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  Moemees on nüüd maamees! Rahvaleht, 15. juuni 1940, nr. 139, lk. lk. 12.
4. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501
5. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
"**Kevadine kärbes**" on 1986. aasta Eesti animafilm. Filmi režissöörid on Hardi Volmer ja Riho Unt. Filmi tootis Tallinnfilm. Filmile kirjutas muusika Lepo Sumera.

Film on tehtud A. H. Tammsaare miniatuuri "Kärbes, prussakas ja ämblik" motiividel.

Viited
------

1. ↑  Kevadine kärbes Eesti filmi andmebaasis (vaadatud 13.01.2017)

Välislingid
-----------

* Kevadine kärbes Eesti filmi andmebaasis

Tegelased
---------

Kärbes: Kärbes, tüüpiline Odessa tänavapoiss, ruuduline soni jultunud silma­del, kärss õieli, põhimõttelage nagu koolikasvatuse standardsusest edukalt kõrvale hiilinud, ent iseseisvast mõtlemisest loobunud teismeline ikka. Juba balansseeribki ta mööda noatera ja tõdeb — olud määravad, kui julgesti me üldse astuda võime.

Prussakas: Elama peab seaduse järgi — kuulutab üliuhkete takuvuntside varjust kord epikuurlasena, kord variserina esinev prussakas.

Ämblik: Mis on õigus — küsib anarhistist ämblik Roo­ma prokuraatorit parafraseeri­des ja seob asjalikult ette salv­rätiku, et köidikutes siplevaid külalisi rahumeeli eineks võtta.