"Le branle". Claudine Bouzonnet-Stella (1641-1697). Enne 1698. aastat, sügavtrükk, ofort. Bibliothèque municipale de Lyon (F17BOU005367)
"Branle d'Ossau". Alfred Dartiguenave. Litograafia. 1855–1856. Bibliothèque de Toulouse
***Branle*** ([bʁɑ̃l], tegusõnast *branler* 'õõtsuma'), ka kirjapildis ***bransle***, ***brawl***, Itaalias ***brando***, on Prantsusmaa päritoluga rahulikus tempos ring- või reatants piiramatule arvule tantsijatele. 16.–17. sajandil kõigis ühiskonnaklassides populaarse seltskonnatantsu *branle* '​i eri tüüpe on üksikasjalikult kirjeldanud Thoinot Arbeau oma raamatus "Orchésographie".

Kirjeldus
---------

*Branle* '​i tavaline sammumuster oli "kaks sammu vasakule, üks samm (või kaks sammu) paremale", nii et tantsijad liikusid reana edasi-tagasi; sellest arvatakse olevat tuletatud ka tantsu nimi. Sammud võisid olla rahulikud astuvad või hüppega olenavalt tantsust ja muusika tempost, tantsijad võisid hoida üksteist kätest või küünarseongus (hoidu pole kaasaegsetes allikates täpselt kirjeldatud, kuid küünarseong on tänapäevane interpretatsioon rahvatantsude baasil).

Arbeau raamatus on kirjeldatud tavalisi (*branle simple*, *branle double*, *branle gay*) ja arvukalt ka eri paikkondadest pärit *branle* '​isid: *Branle de Bourgogne* või *de Champagne*, *Branle du Hault Barrois*, *de Poitou*, *Branles d'Escosse* ('šoti *branle* '​id'); nende sammustik varieerub veidi ja liikumine on valdavalt tüüpiline rahulik edasi-tagasi kulgemine.

Muusika on 4/4 taktimõõdus ja võib olla kas aeglane või tempokas. Ühtesid või teisi tantse on Arbeau raamatus soovitatud eri vanusegruppidele, olenevalt tantsu tempost.

Lisaks neile erinevaile paikkondlikele *branle* '​idele on raamatus kirjeldatud ka tervet rida eriliste žestidega tantse (*branles morgués*), mis mõnesse keelde on tõlgitud miimilisteks *branle* '​ideks.

Ajaloost
--------

Tants arvatakse pärinevat juba keskajast ja algselt tantsiti seda lauldes ja laulu järgi. 16. sajandist on säilinud arvukalt *branle* '​i nimelisi pillilugusid tantsumuusika kogumikes ja sõna on hakatud kasutama ka instrumentaalpala kohta.

Ringis või lahtises rodus tantsitavaid ühistantse peeti just Prantsusmaale väga tüüpiliseks. *Branle* '​i tantsiti ballidel ka mitu sajandit, vaid sammutehnika muutus vastavalt moele. 17. sajandil tantsiti seda Louis XIV ja Charles II õukondades. Hilisemast *branle* '​ist on säilinud mõned üksikud Beauchamp–Feuillet notatsioonis (loodi 1691) üleskirjutused, nagu Louis-Guillaume Pécouri "Danses nouvelles presentees au Roy" u 1715. aastast.

Rahvatantsuna tantsitakse *branle* '​i Prantsusmaa teatud piirkondades (Alsace, Lorraine, *Massif central*) tänapäevani.

Branle'ide süidid
-----------------

*Branle* '​isid oli 16. sajandil tavaks tantsida mitu erinevat järjestikku; need traditsioonilised palade rühmad olid omal viisil süidi eelkäijad. 1623. aastaks oli see tava standardiseerunud kuuest tantsust koosnevaks komplektiks: *premier bransle*, *bransle gay*, *bransle de Poictou*, *bransle double de Poictou*, *cinquiesme bransle* (1636. aasta allikas nimetatud *branle de Montirandé*) ja süiti lõpetav gavott.

Kirjanduses
-----------

Kirjanduses on võib-olla enim tuntud *branle* '​i mainimine Shakespeare'i "Asjatus armuvaevas" (Love's Labour's Lost, 3. 1. 7: "Will you win your love with a French brawl?"), kus see on on eesti keelde tõlgitud "prantsuse keerutuseks". Algtekstis esineb sel kohal sõnamäng: *brawl* võib tähistada nii kaklust kui ka *branle* '​i.

Hilisemas muusikas
------------------

* Francis Poulenci "Prantsuse süidis" on "Bransle de Champagne" ja "Bransle de Bourgogne" (1935).
* Igor Stravinski balletis "Agon" on "Bransle Simple", "Bransle Gay" ja "Bransle de Poitou Double" (1957).
* Arbeau tantsu "Branle de l'Official" muusikast sai 20. sajandil Inglise jõululaul (*carol*) "Ding Dong Merrily on High".
* Briti helilooja Peter Warlocki "Capriol Suite" neljandas osas on *branle* '​id; teos on kuuest rahvatantsust, algselt mõeldud klaverile neljal häel, hiljem seatud nii keelpillidele kui ka suurele orkestrile.

Viited
------

1. ↑  Branle. - Encyclopedia Britannica
2. ↑
3. ↑  K. Kressa. Prantsusmaa moodi ühistantsud Pärnus 30. juunil. - Saltatriculi ajaveeb, 23.06.2023
4. ↑  K. Kressa. Prantsusmaa moodi ühistantsud Pärnus 30. juunil. - Saltatriculi ajaveeb, 23.06.2023
5. ↑  K. Kressa. Prantsusmaa moodi ühistantsud Pärnus 30. juunil. - Saltatriculi ajaveeb, 23.06.2023
6. ↑
7. ↑
8. ↑  Branle Asymétrique. - Alsace – L'Accordeonaire
9. ↑  Branle. - NEXT Festival
10. ↑  Branle De La Fosse Aux Loups (France). - Folk Dance musings
11. ↑  R. Semmens. "Branles, Gavottes and Contredanses in the Later Seventeenth and Early Eighteenth Centuries". Dance Research 15, no. 2 (Winter):35–62 (1997).
12. ↑  Loves Labour's lost/Act 3 via Wikisource
13. ↑  K. Kressa. Nagu meile meeldib. (kavaleht)

Välislingid
-----------

* K. Kressa. Prantsusmaa moodi ühistantsud Pärnus 30. juunil. - Saltatriculi ajaveeb, 23.06.2023
* Video: Branle Charlotte. - Library of Congress 1998 (sammude demonstratsioon)
* Video: Branle de l'Official Trinity Laban Conservatoire of Music and Dance üliõpilaste esituses. - Historical Dance