recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ruslan Jamadajev (2004)
**Ruslan Jamadajev** (*Руслан (Халид) Бекмирзаевич Ямадаев*; 10. detsember 1961 – 24. detsember 2008) oli Venemaa ja Itškeeria sõjaväelane ja poliitik. Tapeti Moskvas.

1990. aastatel osales koos vendadega Esimeses Tšetšeenia sõjas iseseisvuslaste poolel. Teise Tšetšeenia sõja päevil võitlesid Jamadajevid Venemaa föderaalvägede poolel.

Aastatel 2003–2007 oli Jamadajev Venemaa Riigiduuma liige. Jamadajev kuulus Ühtse Venemaa fraktsiooni.

Ruslan Jamadajev tapeti Moskva kesklinnas Smolenskaja naberežnajal. Mõrtsukas astus Jamadajevi juhitud auto juurde, kui see peatus foori taga. Jamadajev suri koha peal. Samas autos olnud endine Tšetšeenia sõjakomandant kindralpolkovnik Sergei Kizjun sai raskeid vigastusi. Hiljem identifitseeris Kizjun mõrtsukana Aslanbek Dadajevi.

Kohus mõistis mõrva täideviimises süüdi Dadajevi, kaasosalistena Elim-paša Hatsujevi ja Timur Issajevi. Uurijate sõnul maksti Dadajevile mõrva toimepanemise eest 3,5 miljonit rubla. Kohtualused end süüdi ei tunnistanud.

Jamadajevi sugulased eesotsas Ruslani venna Issa Jamadajeviga pidasid mõrva tellijaiks Tšetšeenia võime. 2010. aasta augustis Ramzan Kadõroviga kohtunud ja leppinud Issa keeldus neid süüdistusi kohtuotsuse väljakuulutamise järel kommenteerimast.

Ruslan Jamadajev oli Sulimi (tapeti 2009. aastal) ja Džabrail Jamadajevi (tapeti 2003. aastal) vend. Sulimi mõrva tellimises kahtlustab Dubai politsei Ramzan Kadõrovi lähedast kaastöölist Adam Delimhanovit. 2010. aasta novembris oli elus kolm Ruslan Jamadajevi venda: Issa, Mussa ja Badruddi.

Ruslan Jamadajev oli abielus, temast jäi maha kolm poega ja kaks tütart.

Viited
------

1. 1 2 3  Адвокаты обвиняемых по делу об убийстве Руслана Ямадаева обжаловали приговор, Кавказский Узел, 25 ноября 2010

Välislingid
-----------

* Ямадаев Руслан (Халид) Бекмирзаевич, Кавказский узел.
Russ Parish, 2012
**Russ Parrish** (sündinud 24. novembril 1970 Redwood Citys) on Ameerika kitarrist, tuntud ka lavanime all **Satchel** glam metal bändist Steel Panther. 

Russ on ka oma bändi The Thornbirds juhtfiguur koos Darren Leaderiga, kes on samuti Steel Pantheri liige. 

90. aastate alguses oli Russ koolitaja G.I.T.is (The Guitar Institute of Technology) Hollywoodi Muusikainstituudis. Russ mängis kitarri Jeff Pilsoni Dokkeni eelses bändis War&Peace ning avaldati üks CD, enne kui ta lahkus Rob Halfordi bändi Fight. 1995. aastal mängis Parrish kitarri Kevin Gilberti bändis, mis oli parasjagu ringreisil, et reklaamida Gilberti albumit *Thud*. Parrishit võib näha esinemas koos Gilbertiga CD/DVD kogumikul *Welcome to Joytown* – *Thud Live at the Troubadour*, mis ilmus 2009. aastal, kus dokumentaalfilmis on bänd esinemas 1. juunil 1995. aastal kontserdil "The Troubadoris Los Angeleses".

1996. aastal mängis ta kitarri koos Sebastian Bachiga laulus "Rock Bottom" Ace Frehley mälestusalbumi Spacewalk (A Salute To Ace Frehley) jaoks. Alates ajast, kui ta liitus Steel Pantheriga, toetab teda kitarridega Kramer Guitars. Varem on ta mänginud Marshall JCM 2000 kitarri.
**Kauksi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1963. Külanõukogu halduskeskus asus Järve külas.

Kauksi külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Mooste valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Mooste vald likvideeriti ja Kauksi külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Külanõukokku kuulusid Miiaste, Kauksi, Kanassaare, Järve, Labassaare, Suurmetsa, Hirmu ja Kiviküla.

Kauksi külanõukogu likvideeriti Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 18. jaanuari 1963 seadlusega ja selle alad jagati Mooste ja Peri külanõukogu vahel.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
3. ↑  Kalev Katus, Allan Puur, Asta Põldma. Rahvastiku ühtlusarvutatud sündmus- ja loendusstatistika. Põlvamaa 1965–1990
Heledad, rohekasvalged kroonlehed. *Helleborus orientalis*, Botanical Garden of the Goethe University Frankfurt, Marco Schmidt [1]**Kaukaasia lumeroos** (*Helleborus orientalis*) on lumeroosi perekonda tulikalaadsete seltsi tulikaliste (*Ranunculaceae*) sugukonda kuuluv taimeliik. Ta on tuntud ka kui paastu roos, jõuluroos.

Kirjeldus
---------

 
Kaukaasia lumeroos on ehituselt kompaktne, tugevate varte ja tiheda lehestikuga. Taim on talihaljas-s.t haljas aasta ringi. Lehed on sõrmjad, sakilise serva ja terava tipuga ning kinnituvad 7-9 kaupa. Taim kasvab puhmana, mille kõrgus on keskmiselt 30-45 cm ja laius umbes 45 cm. Kaukaasia lumeroosi õied on väga õrnad, rohekaskollased või kollakasvalged, kollase südamiku ja tolmukatega. Kaukaasia lumeroosist on aretatud väga laia värvigammaga sorte, õite värvus võib olla roheline, valge, kollane, roosa, purpurne või kirju. Nad on head lõikelilled ja võivad vaasis püsida mitu nädalat. Taimed on mürgised inimesele, lindudele ja loomadele. Mürgised on kõik taime osad.

Levila ja kasvukoht
-------------------

 must 
Kaukaasia lumeroos pärineb Kreekast ja Türgist. Kaukaasia lumeroos õitseb hilistalvel ja kevadel, ta on üks varaseim kevadine õitseja. Kui talv on soe võib ta õitseda juba ka märtsis, kusjuures ei pruugi taime esimesel aastal õisi üldse tekkida või siis on õisi esialgu vähe. Kasvukohaks eelistab poolvarjulist või varjulist kohta ning viljaka huumusrikka ja parasniiske pinnasega mulda. Päikeselisel kasvukohal võib kasvada ainult siis, kui pinnas on piisavalt niiske, kuid ta ei talu pikaajalist liigniiskust. Taime varajane õitsemine tuleb kasuks ka talveunest vast ärganud mesilastele. Külma talve korral on soovitatav taimi katta, puistades neile puulehti, mis hiljem kõdunevad orgaanilise väetisena mulda.

Allikad
-------

1. ↑  Vool, Ele. "Lumeroos – väega lill, mida on kasutatud bioloogilise relvana". Vaadatud 6.05.2021.
2. ↑  "Gardeners´ World". Vaadatud 6.05.2021.
3. ↑  Laane, Mati. Savisaar, Sulev. Tuulik. Taavi. Laane, Mari. Juhani, Tiit. Annist, Jüri. Saar, Mihkel. Kuresoo, Rein. Seppel, Tanel (2005). *Iluaianduse käsiraamat*. Tallinn: Kirjastus Varrak. Lk 267.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
4. ↑  "Gardeners´ World". Vaadatud 6.05.2021.
5. ↑  Soldatova, G. Gostimskaya, O. ja Kropaleva E. (2010). "Caught by one net. Types of children-Internet users". Originaali arhiivikoopia seisuga 24.05.2011. Vaadatud 6.05.2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
6. ↑  Vool, Ele. "Lumeroos – väega lill, mida on kasutatud bioloogilise relvana". Vaadatud 6.05.2021.
7. ↑  "Perfect Garden". Vaadatud 6.05.2021.
8. ↑  "Aiasõber. (i.a). Lumeroos". Vaadatud 6.05.2021.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaukaasia lumeroos** |
**Suletud süsteem** ehk **suletud kontuuriga süsteem** ehk **suletud juhtimissüsteem** ehk **suletud kontuuriga juhtimissüsteem** on mingisuguse protsessi või masina juhtimine, kasutades seejuures tagasisidet.

Protsessi juhitakse vea järgi ehk sõltuvalt erinevusest protsessi tegeliku tulemuse ja soovitud (etteantud) väärtuse vahel. Juhitavat protsessi või seadet nimetatakse üldiselt juhtimisobjektiks ja selle juhitavat parameetrit (juhtimise tulemust) väljundiks (tähis y).

Seade, mis moodustab veasignaalist ε juhitavale objektile antava juhttoime (tähis u) nimetatakse kas juhtseadmeks või ka regulaatoriks. Seaduspärasust, mille järgi veasignaalist ε juhttoimet u moodustatakse, nimetatakse juhtimisseaduseks.

Süsteemile avaldavad mõju sisendid, mis pärinevad väljastpoolt süsteemi. Nendeks sisenditeks on etteande- ehk seadesuurus (tähis s), mis määratleb, mida süsteemilt soovitakse, ning häiringud (tähis n), mis segavad süsteemi tööd.

Üldjuhul on kõikide nende suuruste puhul tegemist ajas muutuvate suurustega (dünaamiliste protsessidega). Erandi moodustavad stabilisaatorid, kus etteandesuurus s on konstantne.

Vaata ka
--------

* Avatud süsteem (küberneetika)
Sulawesi mere asendikaart
**Sulawesi meri** on Vaikse ookeani saartevaheline meri, mis piirneb lõunas Sulawesi saarega, läänes Kalimantani saarega ja põhjas Mindanao saarega.

Sulawesi merest kagusse jääb Maluku meri. Edelas on ta ühendatud Makassari väinaga, mille kaudu pääseb Jaava merre. Kirdesse jääb Sulu meri.

Mere suurim sügavus on 6220 meetrit. See koht asub mere idaosas umbes Indoneesia ja Filipiinide piiril.

Sulawesi meres suuri saari ei ole. Mere keskosa on mitu kilomeetrit sügav ja seal ei ole üldse saari. Küll aga on palju pisisaari mere äärealadel. Mere loodepiiriks on Sulu saared ning idapiiriks saarteahelik, mille moodustavad põhjast lõuna poole lugedes Sarangani ja Balut, Karakaralongi saared ja Sangihe saared. Mere lõuna- ja läänerannikul on korallrahusid.

Sulawesi meri on jagatud kolme naaberriigi vahel. Enamus temast kuulub Indoneesiale. Meri piirneb kolme Sulawesi saarel asuva provintsiga, mis on ida poolt lääne poole Põhja-Sulawesi, Gorontalo ja Kesk-Sulawesi. Kalimantani saarel piirneb meri Ida-Kalimantani provintsiga ja mere loodenurgas on Malaisiale kuuluv Sabahi provints. Mere põhjakallas kuulub Filipiinidele ja Filipiinide piirkondadest asuvad mere kaldal Muslimi Mindanao autonoomne piirkond, Zamboanga poolsaar ja SOCCSKSARGEN. Indoneesia ja Filipiinide piir kulgeb piki 5. põhjalaiuskraadi, mis jätab Filipiinidele üksnes mere põhjariba.

Filipiinidele kuuluvat Sulawesi mere osa nimetab Suur maailma atlas Mindanao mereks , kuid see on viga: Mindanao meri on Boholi mere sünonüüm ja see meri asub Mindanaost põhjas.

Vähemalt 100 tuhande elanikuga linnadest asuvad Sulawesi mere kaldal Manado (Põhja-Sulawesil), Tarakan (Ida-Kalimantanil), Tawau (Malaisias), Jolo ja Cotabato (Muslimi Mindanaol), Zamboanga (Zamboanga poolsaarel) ja Dadiangas (SOCCSKSARGENis).

Meres ei ole suuri lahtesid ega poolsaari. Suurimad lahed on Kesk-Sulawesil asuv Dondo laht, Ida-Kalimantanil Tarakani juures asuv Sekataki laht, Malaisias asuv Lahad Datu laht, Zamboanga poolsaarest lõunas asuv Moro laht ja SOCCSKSARGENis asuv Sarangani laht.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Suur maailma atlas, lk. 92-93
2. ↑  Suur maailma atlas, lk. 79
**Kupar** oli Eesti kirjastus.

Kupar oli Nõukogude Liidu esimene kirjastuskooperatiiv. Selle asutasid 1987. aastal üheksa eesti kirjanikku. 1992. aastal registreeriti kirjastuskooperatiiv ümber aktsiaseltsiks.

Kupar kirjastas eesti ja väliskirjandust, lasteraamatuid, mälestusi ja reisikirju.

2002. aastal olid kirjastusel raamatukauplused Tallinnas ja Põltsamaal. Kirjastuse juhatuses olid Mihkel Mutt ja Ivo Sandre, nõukogus Arvo Valton, Mati Unt ja Mats Traat. Sama aasta oktoobris otsustati aktsiaselts Kupar kujundada osaühinguks.

Tallinna kauplus oli kümme aastat asunud Tallinna Kirjanike Maja esimesel korrusel aadressil Harju tänav 1, kuni 2003. aasta veebruaris asus sinna asemele OÜ Raamatuvaramu.

20. aprillil 2003 kuulutati välja kirjastuse Kupar pankrot.

Viited
------

1. 1 2  "Kirjastus Kupar on omadega läbi"[*alaline kõdulink*] Äripäev, 7. november 2002
2. 1 2  "Rahvusraamatukogus tutvustatakse "Kupra" raamatuid" Eesti Päevaleht, 5. märts 2002
3. ↑  "Kupra raamatupoe asemele tuleb Raamatuvaramu kauplus" Eesti Päevaleht, 17. veebruar 2003
4. ↑  "Kohus kuulutas välja Kupra pankroti"[*alaline kõdulink*] BNS, 22. aprill 2003
**.kn** on Saint Kittsi ja Nevise Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.kr** on Lõuna-Korea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **.kr** |

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.hu** on Ungari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

2020. aastal oli domeenile registreeritud üle 776 000 saidi.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ie** on Iirimaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.gq** on Ekvatoriaal-Guinea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.im** on Mani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

2006. aastal avati domeen registreerimistele kõikjalt maailmast. Domeen on populaarne ettevõtete seas, kes tegelevad kiirsuhtluse teenuste pakkumisega (inglise keeles ***i**nstant **m**essaging*).

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.gy** on Guyana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Domeeni haldab Guyana Ülikooli infotehnoloogia keskus.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.gp** on Guadeloupe'i Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.jo** on Jordaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Taani tehnikaülikool Lyngbys
**Taani tehnikaülikool** (taani keeles *Danmarks Tekniske Universitet*, lühend *DTU*) on ülikool Taanis, Kopenhaagenist põhja pool Lyngbys. Õppeasutus asutati aastal 1829 füüsik Hans Christian Ørstedi algatusel Taani esimese polütehnikumina. Tänapäeval on DTU Euroopa juhtivamaid tehnilisi õppeasutusi ja Skandinaavia parim tehnikaülikool.

Ajalugu
-------

Taani tehnikaülikool asutati aastal 1829 Kopenhaageni ülikooli professor Hans Christian Ørstedi eestvedamisel kui Edumeelse tehnoloogia kolledž (taani keeles Den Polytekniske Læreanstalt). Õppeasutuse loomisel oli Ørstedil eeskuju École polytechnique Pariisis, mida ta oli noore teadlasena külastanud.

Uue kolledži esimeseks asupaigaks sai hoone Kopenhaageni kesklinnas. Aastal 1890 avati uus hoonekompleks Sølvgades, mis aga 1920. aastail muutus laienevale koolile kitsaks ja aastal 1929 pandi nurgakivi uuele hoonekompleksile Østervoldis. Hoonestus sai teises maailmasõjas kannatada, tegelikult võeti see kasutusele alles 1954. aastal.

Alates 1933. aastast oli õppeasutuse ametlik nimetus Danmarks Tekniske Højskole (DTH), mida tavaliselt tõlgiti Taani tehnikaülikooliks. 1994. aastal muudeti nimetus ära ja koolist sai Danmarks Tekniske Universitet (Taani tehnikaülikool), lühendina DTU, ja selle nime all on ülikool tänapäevalgi tuntud.

Aastal 1960 otsustati rajada uus hoonekompleks Lyngbysse, Kopenhaagenist põhja poole. Uus hoonestus avati 1974. aastal.

Viited
------

1. ↑  Top 20 institutions in engineering based on impact ( inglise)
| Artiklid teemalRwanda ajalugu |
| --- |
| Ruanda-Urundi Kingdom of Rwanda Republic of Rwanda |
| Kuningriik (?–1962)  Saksa Ida-Aafrika (1885–1919)  Belgia mandaat (1922–1962)  Revolutsioon (1959–1962)  Vabariik (1962–)  Riigipööre (1973)  Kodusõda (1990–1994)  Genotsiid (1993–1994)  Esimene Kongo sõda (1996–1997)  Teine Kongo sõda (1998–2003)  Koroonapandeemia (2020–) |
| * v
* r
 |

**Rwanda kodusõda** oli konflikt Rwanda riigis Kesk-Aafrikas president Juvénal Habyarimana valitsuse ning mässulise Rwanda Patriootliku Rinde (Rwandan Patriotic Front, RPF) vahel. Sõda algas 1. oktoobril 1990, kui RPF Rwandasse tungis, ning lõppes ametlikult 4. augustil 1993, mil kirjutati alla Arusha rahulepe, mis kehtestas ühise valitsuse.

Habyarimana tapmine 1994. aasta aprillis käivitas aga Rwanda genotsiidi, kus hinnanguliselt hukkus 800 000 inimest. Sõja ja genotsiidi põimunud põhjuste tõttu on mõned vaatlejad arvanud, et massilised tapmised olid vaid sõja jätk, mitte uus faas. RPF alustas taas rünnakut, saavutades lõpuks riigi üle kontrolli. Hutude eksiilvalitsus kasutas põgenikelaagreid naaberriikides, et destabiliseerida RPFi valitsust. RPF ja selle kontrolli all olevad mässulised osalesid Esimeses Kongo sõjas (1996–1997), mis viis omakorda Teises Kongo sõjas (1998–2003). Mõlemas püüdsid hutude väed Rwandas taas võimule tulla. Nii et ehkki kodusõda lõppes ametlikult 1993, dateerib osa allikaid selle lõpu 1994. aastasse, mil RPF vallutas Kigali, või 1996. aastasse, mil põgenikelaagrid laiali saadeti, mõne autori arvates kestab aga kodusõda tänini, kuna väiksemad mässuliste rühmad tegutsevad Rwanda piirialadel praegugi.

Viited
------

1. ↑  "Timeline: Rwanda", *BBC News, 8 August 2008*
**Rwanda lipp** on Rwanda ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

 ? Rwanda riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
Praegune Rwanda riigi- ja rahvuslipp on horisontaalsete laidudega trikoloor, sinine, kollane ja roheline. Sinine väli moodustab 1/2 lipu kõrgusest ja selle lehvipoolsel küljel on 24 kiirega kollane päike. Lipp võeti kasutusele 25. oktoobril 2001. Selle kujundas Alphonse Kirimobenecyo.

Roheline (PMS 3415C) tähistab riigi õitsengut ja heaolu, kollane (PMS 109C) riigi majandust ning sinine (PMS 3005C) õnne ja rahu. Kollane (PMS 130C) päike sümboliseerib lootust.

Rwanda ajaloolised lipud
------------------------

Aastal 1959, kui Rwanda sai autonoomia, võeti kasutusele ka oma lipp. See oli vertikaalsete laidudega puna-kolla-roheline trikoloor.

1961. aastal muudeti lipul värvide järjestus rohe-kolla-punaseks, kuid lipp sarnanes liigselt Mali lipuga ning juba samal aastal lisati lipu keskele suur "R" täht. Rwanda oli ainus riik maailmas, kelle lipul oli riigi nimetuse esitäht. "R" tähistas veel rahvuslikku loosungit "Revolutsiooni (revolution) sünnitatud ja rhvahääletusel (referendum) kinnitatud vabariik (republic)". Ametlikult ei olnud "R" tähe suurus määratletud, kuid eeldati, et see on suur. Punane sümboliseeris revolutsioonis valatud verd, kollane rahu, mis saabus pärast vabanemist, ning roheline lootust ja usku tulevikku.

Varasemad lipud
---------------

* Saksa Ida-Aafrika
* Saksa Ida-Aafrika
* Belgia lipp
* Rwanda lipp aastatel 1959–1961
* Rwanda lipp aastatel 1961–1962
* Rwanda lipp aastatel 1962–2001

Vaata ka
--------

* Rwanda vapp

Välislingid
-----------

* Rwanda lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
**Jakob Meck** (ka *Jacobus, Jakobus Meck*) (surnud 1575) oli Liivimaa vaimulik ja Poola ametnik.

Jakob Mecki päritolu pole selge, tõenäoliselt pärines tema suguvõsa Sileesiast. Võimalik, et ta ise on sündinud Vilniuses, sest 1520. ja 1530. aastatel oli Greger Meck Vilniuse raehärra. 1552. aastal on Mecki esimest korda mainitud Riia toomhärrana, mil ta oli kapiitli keldriülem (*cellerarius*). 1550. aastatel ning Vene-Liivimaa sõja alguses tegutses ta Riia peapiiskopi Wilhelmi saadikuna. 1559–1566 oli Meck Riia toomkapiitli viimane dekaan.

1561. aastal, kui suri Riia toompraost Georg Schwantz, tekkis Meckil kui kapiitli tähtsaimal elusoleval liikmel tõsine tüli peapiiskop Wilhelmiga, kes püüdis praosti ja ka teiste toomhärrade valduseid endale saada, et need koadjuutor Christoph von Mecklenburgiga ära jagada. Meck palus abi nii Wilhelmi vennalt, Preisimaa hertsogilt Albrechtilt kui ka Poola kuningalt Zygmunt II Augustilt. Koos kapiitlisekretär Johannes Koleriga õnnestus Meckil osa kapiitli valdustest peaiiskopi ja koadjuutori haardest tagasi saada, kuid tüli jätkus kuni peapiiskopi surmani 1563. aastal. Praosti valdustest ning veel mitmed prebendidest jäi kapiitel igaveseks ilma, samas kui Meckil õnnestus säilitada dekaanivaldused, kaasa arvatud Suntaži (saksa *Sunzel*) linnus. 1563. aastal vangistati Poola kuninga nõudmisel ka koadjuutor Christoph, mille tõttu kapiitel suutis säilitada oma senised valdused. Juba kaotatud valdused läksid Poola kontrolli alla.

Pärast Riia toomkapiitli likvideerimist 1566. aastal sai Meckist Poola ametnik, ta nimetati Riia kastellaaniks. 1567. aastal tõsteti ta aadliseisusse ja sai 1568. aastal senise dekaaniprebendi, Suntaži linnuse oma lääniks. Järgnevatel aastatel püüdis ta peamiselt kaitsta Liivimaad jätkuva sõja eest ning edendada kohaliku aadli õiguseid. Ta suri 1575. aastal, veebruari ja augusti vahel. Seejärel läksid tema valdused tema naisele ja alaealistele lastele ning järgnevatel aastatel püüdsid erinevad jõud neid endale haarata. Viimaks õnnestus tema naisel ning tema uuel mehel, Christoph Richteril need siiski tagasi saada ning suur osa Jakob Mecki valdustest jäi kuni 20. sajandi alguseni Meckide perekonna valdusse.

Kirjandus
---------

* Arbusow, Leonid. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
* Lange, Harald. *Der Streit zwischen dem Erzbischof Wilhelm und dem Rigaschen Domkapitel wegen der erledigten Propstei 1561*. − Mitteilungen aus dem Gebiete der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands 21. 1911. Lk 30–83.
* Lange, Harald. *Die Familie von Meck in Livland*. Bd. 2. Familiengeschichte und Stammtafeln. Riia: 1931. Lk 1–76.
"Tarcisius, kristlik märter" Alexandre Falguière, 1868 (Orsay muuseum)
**Tarsicius**  või **Tarcisius**  oli 3. sajandil elanud varakristliku kiriku märter. Kõik, mis temast teada on, pärineb 4. sajandi teisel poolel paavstiks olnud Damasus I kirjutisest.

Ta on altaripoiste ja esimese armulaua läbiviijate kaitsepühak.

Ajalugu
-------

Ainus informatsioon selle märtri kohta pärineb paavst Damasuse (366–384) koostatud luuletusest, kus teda võrreldakse diakon Püha Stepheniga ja öeldakse, et samamoodi nagu Stephen visati rahva poolt kividega surnuks, peksti ka Tarcisius sakramendi kandmise ajal rahvahulga poolt surnuks. 

Tarcisiuse kohta pole midagi muud kindlat teada. Kuna Damasus võrdleb teda Stepheniga, võis ta olla diakon; 6. sajandist pärit allikas teeb temast aga akolüüti.  Hiljem kujunenud legendi kohaselt oli Tarsicius noor poiss 3. sajandi Roomas ägedate tagakiusamiste ajal, tõenäoliselt keiser Valerianuse valitsusajal (253–259). Ühel päeval usaldati talle ülesanne viia läbi armulaud hukka mõistetud kristlastele.  Ta eelistas surma rahvahulga käes, selle asemel et anda neile sakrament, mida ta kandis.

Austamine
---------

Algselt maeti ta San Callisto katakombidesse.  Mõni aeg hiljem viidi tema reliikviad Rooma San Silvestro in Capite kirikusse. Tema pidupäeva tähistatakse 15. augustil; sellel päeval tähistatakse taevaminemise püha, mistõttu ei mainita teda pühakute kalendris.

Pärand
------

Kanadas Quebecis asuva Saint-Tharcisiuse vald on nimetatud tema järgi , samuti Austrias Viinis Püha Stefanuse katedraalis asunud kell.

Pühaku José Sánchez del Río hüüdnimi oli "Tarcisius".

Viited
------

1. ↑  hääldus Damasus I luuletuses
2. ↑  hääldus Wisemani *"Fabiolas"*
3. ↑  "Bittle O.F.M. Cap. Berchman. *A Saint A Day*, The Bruce Publishing Company, Milwaukee, 1958". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 12. mail 2021.
4. 1 2 3  Kirsch, Johann Peter. "St. Tarcisius." The Catholic Encyclopedia. Vol. 14. New York: Robert Appleton Company, 1912. 25. aprill 2013
5. ↑  Stevens, Clifford. *The One Year Book of Saints*, Our Sunday Visitor Books, Huntington, Indiana.
6. ↑  "Saint-Tharcisius (Municipalité de paroisse)" (prantsuse). Commission de toponymie du Québec. Vaadatud 27.01.2012.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib majanduse mõistest; ökoloogia mõiste kohta vaata artiklit Konsument* |

---

Naisterahvas ostab pipraid
**Tarbija** on hüviseid tarbiv isik. Tarbija on füüsiline isik, kes tegutseb eesmärgil, mis ei ole seotud tema majandus- või kutsetegevusega.

Turundus
--------

Tarbija on see, kes ostab tooteid vaid tarbimise, mitte edasimüügi või reklaami eesmärgil. Tarbija on indiviid, kes maksab mingi hulga raha, et tarbida soovitud/vajalikku toodet või teenust. Tarbija käitumist võivad mõjutada ja suunata erinevad reklaamid ja turundus, kuid otsuse, kas osta toodet või mitte, teeb lõpuks ikkagi tarbija. Tarbijal on suur roll majandussüsteemis. Tarbija nõudluseta puuduks tootjatel motivatsioon toota ning seda tarbijale edasi müüa. Tarbija moodustab osa turustusahelast.

Tarbija kulutusi määravad tegurid
---------------------------------

Tarbijate kulutusi mõjutavad erinevad tegurid. Kõige olulisem tegur on sissetulek. Ilma selleta puuduks tarbijal vahendid, et kaupu osta. Sissetulekute kasvades kasvab ka nõudlus. Tihti loovad tootjad suure nõudluse rahuldamiseks juurde uusi töökohti. Kui töötajate palgad tõusevad, hakkavad nad rohkem kulutama. Sellest kujuneb tsükkel, mis viib pideva majandusliku laienemiseni. Kui tootjad ei suuda nõudlust rahuldada ega suurenda pakkumist, tõstavad nad hindu, mis loob inflatsiooni.

Tarbija põhiõigused
-------------------

Tarbijal on õigus:

 1) nõuda ja saada kaupa või teenust, mis vastab nõuetele, mis on ohutu tarbija elule, tervisele ja varale ning mille omamine ja kasutamine ei ole keelatud;

 2) saada pakutavate kaupade ja teenuste kohta vajalikku ja tõest teavet teadliku valiku tegemiseks ning õigeaegset teavet kauba või teenusega seotud riskide kohta;

 3) saada tarbijaõigus- ja tarbimisalast teavet;

 4) saada nõu ja abi, kui tema õigusi on rikutud;

 5) nõuda endale tekitatud varalise ja mittevaralise kahju hüvitamist;

 6) taotleda oma huvide arvestamist ning olla tarbijaühingute ja -liitude kaudu esindatud tarbijapoliitikat kujundavate otsuste tegemisel.

Vaata ka
--------

* Tarbijate ühistu
* Tarbimine

Viited
------

1. ↑  Riigikogu (08.01.2020). "Tarbijakaitseseadus". *Riigi Teataja*.
2. ↑  "Glosbe". Vaadatud 09.03.2020.
3. ↑  Charlotte Pavi (26. detsember 2019). "Who is a Consumer?". *Toppr*.[*alaline kõdulink*]
4. ↑  Kimberly Amadeo (25. jaanuar 2020). "Consumer Spending and Its Impact on the Economy". *the balance*.
5. ↑  Riigikogu (08.01.2020). "Tarbijakaitseseadus". *Riigi Teataja*.
Päikeseplaadid
--------------

Päikesepaneelid katusel
Täiustatud päikesekollektorid integreeruvad sujuvalt olemasolevatesse vöötohatistesse, tekitades kuni 1 kilovatti energiat 100 ruutmeetri kohta. Need sobivad eriti hästi päikesele avatud katuste jaoks tüüpilistele koduomanikele, kellele on keelatud paigaldada tavapäraseid päikesepaneele. 

Ehkki need võivad aidata päikeseenergiaga seotud energiakulusid tasakaalustada, maksavad nad veidi rohkem kui tüüpilised katusekatted (20–35 eurot ruutmeetri kohta) ja nende iga on üldjuhul 25–30 aastat.

Metallkatus
-----------

Metallist vöötohatis, mis on valmistatud stantsitud metallist ja viimistletud kas kvaliteetse küpsetatud pinnakatte või mineraalgraanulitega, mis näevad välja väga sarnased traditsiooniliste asfalt-katuseplaatide, puitlaastude või isegi kiltkivi- või saviplaatidega. See on suurepärane valik, kui välimus on kriitiline probleem.

Metallist katuseplaadid on hinnaliselt 5–8 eurot ruutmeetri kohta. Need võivad kesta 30–50 aastat.

Asfalt-vöötohatis
-----------------

Asfalt-vöötohatis
Asfalt-vöötohatis on Põhja-Ameerika populaarseim katusematerjal. Asfalt- ja mineraalgraanulitega kaetud klaaskiudpõhjast valmistatud kolmelehelised katuseplaadid on hea valik enamiku kodu katusekatete jaoks. Tavaliselt antakse neile 20–30-aastane garantii ning kahjustatud tükkide asendamine on üsna lihtne töö. 

Nende paigaldamisega on tuttav praktiliselt iga katusekatteettevõte. Kulud ulatuvad 1–2,50 euroni ruutmeetri kohta.

Savi- ja betoonkatusekivi
-------------------------

Kohe pärast paigaldamist peavad savi- ja betoonkatusekivid taluma tornaadode, orkaanide või tuulte kiirust kuni 125 miili tunnis ja isegi maavärinaid. Need sobivad hästi sooja, kuiva kliimasse. Nad võivad oma kaalu kandmiseks vajada täiendavat tuge ja tõenäoliselt purunevad pealeastumisel.
See materjal on küllaltki kallis, mille kulud on ligikaudu 8–15 eurot ruutmeetri kohta, kuid nende kestvus võib ulatuda kuni 100 aastat.

Viited
------

1. ↑  Nationwide. "9 different types of roofing materials". *15.09.2016*.
2. ↑  the spruce. "12 Roofing Materials to Consider for Your House". *03.01.2015*.
3. ↑  the spruce. "12 Roofing Materials to Consider for Your House". *03.01.2015*.
4. ↑  Nationwide. "9 different types of roofing materials". *15.09.2016*.
Gustav III (1746–1792) oli võtnud nõuks tõestada kohvi negatiivset mõju tervisele
**Gustav III kohvieksperiment** oli Rootsi kuninga Gustav III käsul läbi viidud uuring, mille eesmärgiks oli uurida kohvi mõju tervisele. Kuigi selle sündmuse ehtsuses on kaheldud, ei suutnud 18. sajandi teises pooles läbi viidud eksperiment kohvi kui joogi ohtlikkust tõestada.

Taust
-----

Kohv jõudis esimest korda Rootsi küll 1674. aasta paiku, kuid kuni sajandivahetuseni tarbiti seda vähe. Alles seejärel läks jook jõukate seas moodi. Aastal 1746 anti välja kohvi ja tee tarbimise vastu suunatud kuninglik edikt, mis tulenes "ülemäärasest tee ja kohvi joomisest ja selle väärtarvitamisest". Nende jookide tarbimine maksustati suurte maksudega ja ettenähtud maksu mittetasumise tulemuseks olid trahvid ja tasside ning nõude konfiskeerimine. Kuigi hiljem keelustati kohv täielikult, selle tarbimine jätkus.

Gustav III, kes nägi kohvi tarbimises ohtu rahvatervisele ja kes oli täis otsustavust tõestada selle negatiivset mõju tervisele, andis käsu teadusliku katse läbiviimiseks.

Eksperiment
-----------

Kuningas andis käsu eksperimendi läbi viimiseks kahel identsel kaksikul. Mõlemad neist olid sooritatud kuritegude eest süüdi mõistetud ja neile oli määratud surmanuhtlus. Eksperimendis osalemise tingimusel muudeti nende karistused eluaegseteks vangistusteks: seda juhul kui üks kaksikutest nõustus iga päev kuni elu lõpuni jooma kolm kannu kohvi ja teine sama koguse teed.

Eksperimendi jälgimiseks ja kuninga selle tulemustest teavitamiseks määrati ametisse kaks arsti. Paraku surid mõlemad arstid enne eksperimendi lõppemist (oletatavalt loomulikku surma). Enne lõpptulemuste nägemist suri 1792. aastal ka kuningas Gustav III ise.

Eksperimendis osalenud kaksikutest suri esimesena 83-aastaselt see, kes jõi teed. Temast kauem elanud kohvi joonud katseisiku surmaaeg ei ole teada.

Tagajärjed
----------

Aastal 1794 otsustas Rootsi valitsus taas kohvi ära keelata, kuid keeld, mida uuendati korduvalt kuni 1820. aastateni, ei olnud kohvi tarbimise vastu võitlemisel kunagi edukas. Kui keeld lõpuks tühistati, sai kohvist Rootsis kõige populaarsem jook ja sellest alates on Rootsi olnud üks suurima kohvi tarbimisega riike maailmas (elaniku kohta).

Eksperimenti on naljatlevalt kutsutud ka "Rootsi esimeseks kliiniliseks uuringuks".

Vaata ka
--------

* Kofeiiniuuringud
* Tee tervislikud omadused

Viited
------

1. 1 2 3 4  Coffee – rat poison or miracle medicine?. Uppsala Ülikool.
2. 1 2 3 4 5  Weinberg, Bennett Alan; Bealer, Bonnie K. "The world of caffeine: the science and culture of the world's most popular drug". Psychology Press, 2001. ISBN 978-0-415-92722-2. Lk 92–3.
3. 1 2  Sempler, Kaianders. Gustav IIIs odödliga kaffeexperiment. Ny Teknik, 15.03.2006. Vaadatud 06.02.2012.
4. 1 2 3  Crozier, Alan; Ashihara, Hiroshi; Tomás-Barbéran, Francisco. "Teas, Cocoa and Coffee: Plant Secondary Metabolites and Health". John Wiley & Sons, 26.09.2011. ISBN 978-1-4443-4706-7. Lk 21.
5. ↑  Halevy, Alon Y. "The Infinite Emotions of Coffee". Macchiatone Communications, 2012. ISBN 978-0-9847715-1-6. Lk 77.
6. ↑  Herrmann, Sebastian. Die Wunderbohne. Spiegel Online, 11.03.2006.
**Eesti märksõnastik** (lühend **EMS**) (ingl. k. "Estonian Subject Thesaurus") on kõiki ainevaldkondi hõlmav märksõnastik raamatute, perioodikaväljaannete, artiklite, nootide, helisalvestiste, kaartide ja muude teavikute eestikeelseks märksõnastamiseks ja infootsinguks.

EMSi märksõnu kasutatakse e-kataloogides ESTER, Eesti artiklite andmebaasis ISE ja rahvaraamatukogude koondkataloogis URRAM.

Eesti märksõnastikku haldab Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsium (ELNET Konsortsium), koostavad ja toimetavad Eesti Rahvusraamatukogu ja Tartu Ülikooli Raamatukogu.

Märksõnastik sai alguse aastal 1994, kui Tartu Ülikooli Raamatukogu liigitamisosakonnas alustati Sirje Nilbe ja Helgi Laanese juhtimisel universaalse tesauruse INGRID loomist. Eesti Rahvusraamatukogu normandmete osakonnas koostati *Eesti üldist märksõnastikku* (EÜM), mis ilmus trükisena aastal 1999, alates 1. augustist 2006 ka veebis. Seoses üleminekuga ühisesse raamatukogusüsteemi INNOPAC/Millennium ühendati INGRID ja EÜM aastal 2009 ning märksõnastik sai uue nime: Eesti märksõnastik (EMS).

Märksõnastikku tehtavad muudatused kajastuvad elektroonilises EMSis reaalajas, võimalik on kasutada sõnaotsingut ning sirvida märksõnu ainevaldkondade kaupa. Otsitulemusi saab välja printida, saata e-postile või salvestada faili. EMS on seotud e-kataloogiga ESTER, nii et iga märksõnaga on võimalik kiiresti leida teemakohast kirjandust.

EMSi maht on 2017. aasta märtsi seisuga umbes 59 000 märksõna ja äraviiteterminit (sünonüümi), enamik koos ingliskeelsete vastetega. Märksõnastik sisaldab ka kohanimesid, kuid ei sisalda isikute, asutuste ega organisatsioonide nimesid.

Viited
------

1. ↑  Teod. Sirje Nilbe. "Sirp", 20.11.2009
2. ↑  "Eesti märksõnastiku loomislugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2016. Vaadatud 12. veebruaril 2016.

Välislingid
-----------

* Eesti märksõnastik
**Eva Nilson** (7. mai 1941 Sürgavere vald, Viljandimaa – 27. juuli 2017 Tallinn) oli eesti botaanik ja ökoloog.

Elulugu
-------

Eva Nilson oli talupidaja tütar, Artur Nilsoni õde.

Nilson lõpetas 1959 Suure-Jaani Keskkooli, 1965 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna ning õppis 1965–1968 NSVL TA Botaanika Instituudi aspirantuuris. 1989. aastal kaitses ta NSVL TA Taime- ja Loomaökoloogia Instituudis Sverdlovskis bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Биогеохимическая экология эпифитных лишайников в условиях загрязнения". Ta oli 1968–1971 Tartu Riiklik Ülikooli taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedri vanemlaborant, 1971–1973 Loodusuurijate Seltsi vanembibliograaf, 1973–1978 Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur, 1978–1993 Tallinna Botaanikaaia vaneminsener, noorem- ja vanemteadur ning 1993–2001 TPÜ Ökoloogia Instituudi vanemteadur. 2001. aastast oli ta Tervisekaitseinspektsiooni Mikrobioloogia Kesklabori kvaliteedispetsialist.

Teadustöö
---------

Eva Nilson on uurinud taimede (eriti samblike) ökoloogiat ja selle rakenduslikke aspekte (ökoloogiline monitooring, bioindikatsioon). Ta on Rahvusvahelise Lihhenoloogia Assotsiatsiooni liige ning on avaldanud üle 50 teadustrükise.

Teoseid
-------

* "Эпифитные лишайников в условиях кислого и щелочного загрязнения" (kaasautor L. Martin). // "Взаимодействие лесных экосистем и атмосферных загрязнителей", 2. Tallinn, 1982
* "Isoquanta models in lichen ecology" // "Isoquanta Models, their architecture and application" Tallinn, 1988
* "Small islands of Estonia. Landscape ecological studies" // Ökoloogia Instituudi Publikatsioonid 5 (1997)
* "Second checklist of lichenized, lichenicolous and allied fungi of Estonia" (kaasautor). // Folia Cryptogamica Estonica 35 (1999)
* "Alasti maailm: Kolga lahe saared" (kaasautorid T. Peil, U. Ratas). Tallinn, 2002
* "Eesti pisisamblikud" (kaasautor). Tartu, 2004

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, märksõna ""Nilson, Eva""
* "Eesti Entsüklopeedia" kd 14, lk 325

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*