recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ferdinand David
**Ferdinand David** (20. jaanuar 1810 Hamburg – 19. juuli 1873 Klosters, Šveits) oli saksa viiulivirtuoos, pedagoog ja helilooja. 

Õppis viiulimängu Louis Spohri juures aastatel 1823–1825. 1826. aastal sai Berliini Königstadtischer Theateri viiuldajaks. 1829–1835 elas Tartus, oli Raadi mõisniku Karl Eduard von Lipharti kvarteti I viiul ning osales kohalikus muusikaelus. 

Tartust võttis ette kontserdireise Riiga, Peterburi ja Moskvasse. 1836 suundus Felix Mendelssohni kutsel Leipzigisse ning temast sai Gewandhausi orkestri kontsertmeister. Alates 1843 töötas ühtlasi Leipzigi Konservatooriumis viiuliprofessorina (õpilasi: Joseph Joachim, August Wilhelmj, Wilhelm Joseph von Wasielewski). Tõi esiettekandele talle pühendatud F. Mendelssohni viiulikontserdi e-moll op. 64.

Kirjutanud umbes 40 teost, sealhulgas 2 sümfooniat, 5 viiulikontserti, tromboonikontsertiino, ooperi, kammermuusikat, laule jm. Hinnatud keelpilli- ja kammermuusika trükiste toimetaja. Viiulimänguõpiku (1863) autor.

Vaata ka
--------

* Liphart

Kirjandus
---------

* Elmar Arro. Ferdinand David und das Liphart-Quartett in Dorpat 1829–1835. – Baltische Monatshefte (1935)
* Rein Loodus. Lipharti kvartetist. – Teater. Muusika. Kino 1992 nr 11
* The New Grove Dictionary of Music and Musicians, c1980.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ainuõõssete vormist; kasvaja kohta vaata artiklit Polüüp (kasvaja)* |

---

Koralli polüüp
**Polüüp** on üks kahest ainuõõssete esinemisvormist või põlvkonnast meduusi kõrval.

Polüübi keha on tavaliselt tünjas ja selle ülemises otsas on kombitsatest ümbritsetud suu. Polüübid pole liikuvad, sageli on nad substraadile kinnitunud ja moodustavad kolooniaid. Meduusid seevastu on ujuvad üksikorganismid.

Kahe esinemisvormi omamine muudab ainuõõssed väga vormirikkaks ja mitmekesiseks loomarühmaks, kuigi nende organism on lihtsa ehitusega ja siseehitus ühtse plaaniga.

Ainuõõssete hulgas on nii neid loomarühmi, kellel polüüpe üldse ei esine (tõivmeduusiliste selts), kui ka neid, kellel meduuse üldse ei esine (hüdraliste selts). Leidub mittekoloonialisi liike, kelle polüübid suudavad ujuda veepinnal. Ebaputkeliste seltsi kolooniad koosnevad ujuvast polüübist ja tema külge kinnitunud medusoidsetest isenditest. Hüüvetupeliste seltsi polüübid ei moodusta kolooniaid, vaid elavad üksikutena ja kaevuvad pinnasesse.

Polüüpide kolooniad võivad muutuda tohutu suurteks. Ainuõõssete hulka kuuluvad korallid, kes moodustavad korallriffe. Need koosnevad nii merepõhja kui üksteise külge kinni kasvanud polüüpidest. Sealjuures leidub ka niisuguseid koralle, kelle polüübid on võimelised edasi liikuma.

Viited
------

1. 1 2  "Loomade elu", 1. kd. lk. 155
2. 1 2  "Loomade elu", 1. lk. lk. 156-157

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Polüüp** |
**Feliks Tõnuri** (20. november 1921 Tallinn – 23. november 1990 Tallinn) oli eesti tennisist. 

Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna 2. Keskkooli, võttis Punaarmeesse mobiliseerituna Leningradi kaitstes luurajast kaardiväevanemana osa teisest maailmasõjast ja õppis hiljem Tallinna Polütehnilises Instituudis majandust.

Tõnuri kuulus Dünamo spordiseltsi, tõusis tennisistina esile 1940. aastal, võitis Eesti meistrivõistlustel aastatel 1945–1951 paarismängus 2 kuld-, 7 hõbe- ja 2 pronksmedalit ning üksikmängus 1 hõbemedali, võistles 12 korda Eesti koondises. Ta tegutses kohtuniku (1947. aastast vabariiklik kategooria) ja treenerina, töötas kauplusejuhataja ja Kadrioru tennishalli administraatorina.

Isiklikku
---------

Tema kaksikvend Harry Tõnuri oli tennisist ja muusikapedagoog, tütar Annika Tõnuri oli ooperilaulja, pianist ja pedagoog.

Viited
------

1. 1 2  "Tõnuri, Feliks - Eesti Entsüklopeedia". *entsyklopeedia.ee*. Vaadatud 30. detsembril 2023.
2. ↑  "Spordileht 20 november 1981 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 30. detsembril 2023.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Hankejuht** (ingl.k. *procurement manager; chief procurement officer; CPO*) on kvalifitseeritud töötaja, kelle ülesanne on ettevõtte, asutuse või organisatsiooni toimimiseks vajalike toodete ja teenuste vajaduste väljaselgitamine, strateegiliste hankeotsuste tarvis vajaliku teabe kogumine ja hankeprotsessi juhtimine kulude kokkuhoiu ja ressursside tõhusa kasutamise eesmärgil. 

Hankejuht on ettevõtte hangete valdkonna strateegiline juht, korraldades sise- ja välisklientide vajadustest ning ettevõtte ärihuvidest lähtuvat hanketegevust tootmise, kaubanduse ja teeninduse valdkonnas. Hanketegevus on ostutegevusest strateegilisem, pidades silmas eelkõige organisatsiooni vajaduste katmist kõikide ressurssidega, mida saab või on mõistlik hankida ainult väljastpoolt asutust. Hanketegevuse pikaajaline eesmärk on tagada tootmiseks ja äritegevuseks vajalike toorainete, materjalide, tootekomponentide ja valmistoodete olemasolu ning vajalike teenuste osutamine.

Hankejuht kavandab koos ettevõtte tegevjuhi, ostujuhi ja logistika- või tarneahelajuhiga asutuse hankestrateegia ja ostupoliitika. Ta teeb varude strateegilise analüüsi ning annab soovitusi varude juhtimise viiside ja meetodite rakendamiseks.

Hankejuht kaardistab ettevõtte tarnijaturgu, suhtleb tihedalt tarnijatega ja valib välja organisatsioonile kõige enam sobivad. Ta korraldab hanke läbiviimiseks vajalike hankedokumentide koostamise, osaleb nende koostamises ja sõlmib pikaajalisi hankelepinguid. Hankedokumentideks on enamasti toodete ja teenuste spetsifikatsioonid, pakkumiskutsed, infopäringud jms. 

Tarnijatega suheldes loob hankejuht pikaajalised ja vastastikku kasulikud tarnijasuhted. Ta sõlmib tarnijatega pikaajalisi hankelepinguid, mis määravad ära üldised koostöötingimused ja raamistiku organisatsioonide vahel. Olulisel kohal tema töös on tarnijate tegevuse mõõtmine ja hindamine. Ta korraldab tarnijate auditeerimist, kaasates vajadusel valdkonna eksperte.

Hankejuhi ja ettevõtte hankepersonali tööülesanded hõlmavad enamasti järgmisi valdkondi:

* hankevajaduste määratlemine;
* tarnijaturgude jälgimine;
* uute, konkurentsivõimeliste hankeallikate otsimine;
* hankeläbirääkimiste juhtimine;
* hanketegevuse tulemuslikkuse mõõtmine ja sellest juhtkonna teavitamine;
* toote parima võimaliku kvaliteedi, hinna ja vajadusel teenuse kombinatsiooni tagamine;
* varude omamise kulude minimeerimine;
* tarnijate hindamine, parimate võimalike tarnijate valik;
* tarnijasuhete ja tarnijatega koostöö arendamine;
* osalemine toodete unifitseerimisel eesmärgiga vähendada ostetavate tooteartiklite arvu;
* tarbijanõudluse info liikumise soodustamine ja toetamine.

Viited
------

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Kokmuiža mõisa häärber
Kokmuiža mõis 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 100
**Kokmuiža mõis** (saksa keeles *Kokenhof*, läti keeles *Kokmuiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Veide kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Valmiera piirkonnas Kocēni vallas Kocēnis.

Ajalugu
-------

Kokmuiža oli varem koos Brieži mõisale kuulunud aladega Volmari lossiala osa või vakus. 1744. aastal annetas Jelizaveta Petrovna mõisa kindral Lubrasele. Tolle pärijaks oli tema vennatütar, mistõttu mõis läks tema surma järel tolle abikaasa Anhorn von Hartwissi valdusse.

Aastal 1763 ostis mõisa 40 000 rubla eest tema sugulane Sebastian Ahorn von Hartwiss. Aastal 1846 omandas mõisa 154 000 rubla eest Hollandi konsul Johann Friedrich von Schroeder. Tema poeg lasi rajada mõisa peahoone ja Inglise pargi.

Aastal 1854 rajati mõisa juurde õllevabrik ja viinaköök. Aastal 1898 toodeti seal 3 323 190 liitrit õlut. Aastal 1913 rajati Kocēni raudteejaamast mõisa juurde 2 kilomeetri pikkune harutee, mis teenindas sealset õllevabrikut.

Aastal 1937 avati mõisa häärberis põhikool, kus töötas dirigent Roberts Zuika.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 36 ja 5/8 adramaad, sellele allus 649 mees- ja 726 naishinge. Aastal 1641 oli Kokmuiža, Mūri, Kauguri ja Volmari mõisa suurus kokku 103 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 31 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 29 ja 7/8, aastal 1757 aga 36 ja 5/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 29 ja 1/2 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid sama palju, aastal 1881 kuulus mõisale aga 9 ja 22/80 adramaad, lisaks 28 ja 53/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad
-----------

Mõisale kuulus aastal 1816 viis karjamõisa: *Stukusch*, *Karlshof*, *Tornishof*, *Jehren* ja *Tilzen*.

Vaata ka
--------

* Fideikomiss

Viited
------

1. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 121
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 234.
3. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 118. lk
4. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 240.
5. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 120
6. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 232.

Volmari Püha Siimoni kirik
Veide kihelkond

**Mõisad**: Veide kirikumõis | Annasmuiža mõis | Dūķeri mõis | Jānūparksi mõis | Kokmuiža mõis | Mujāni mõis | Savariņi mõis | Veide mõis
Rein Leppik Valgamaa Vapimärgiga, 2021 suvi, Tõrvas
**Rein Leppik** (25. oktoober 1954 Tõrva – 14. juuli 2022) oli eesti sporditegelane.

Haridus
-------

Rein Leppik lõpetas 1973. aastal Tõrva keskkooli ning 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kergejõustikutreeneri ja kehalise kasvatuse õpetajana.

Töö
---

Ta oli spordimetoodik aastatel 1987–1991 Valga KEK-is ja 1991–1995 Tõrva linna haridusametis.

Aastatel 1995–2008 oli ta Valga maavalitsuses spordi peaspetsialist.

Ta oli 2005. aastast Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige ja 2015. aastast Eestimaa Spordiliidu Jõud juhatuse liige.

Alates 2008 oli ta Valgamaa Spordiliidu tegevjuht.

Sporditulemused
---------------

Aastatel 1971–1973 kuulus Rein Leppik Eesti noortekoondisse kergejõustikus. Tema isiklikud rekordid 800 meetri jooksus (1.55,1 aastast 1972) ja 1500 meetri jooksus (3.58,2 aastast 1973) on siiani Valgamaa noorterekordid.

Tunnustus
---------

* Spordiliidu Jõud aasta tegija (2014)
* Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (2017)
* Valgamaa vapimärk (2021)

Isiklikku
---------

Rein Leppiku abikaasa oli Reet Leppik. Neil on kolm tütart.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Biograafia ESBL-is
2. 1 2  "Valgamaa Vapimärgi pälvis maakonna spordijuht Rein Leppik". *Lounaleht.ee*. 25.06.2021.
3. ↑  "Rein Leppik sai Eesti Kultuurkapitali aastapreemia".
4. ↑  "Eestvedaja lahkumine jätab Valgamaa spordiellu tühimiku". *Lõuna-Eesti Postimees*. 18.07.2022.

Välislingid
-----------

* "Pikaaegne spordiedendaja Rein Leppik sai kõrge tunnustuse" (PDF). *Tõrva Teataja*. 16.02.2018.
* "Spordihingega Rein vajas 25 000 eurot maksvat ravi: see lõi ikka päris külili alguses". *ERR*. 28.12.2020.
* "Jooksusari kannab nüüd spordihinge nime". *Lõuna-Eesti Postimees*. 13.05.2023.
Kolm erinevat tartanit
Tartani kudumine Lochcarronis
Vanim kujutis tartanit kandvatest šoti palgasõduritest Kolmekümneaastases sõjas
**Tartan** ehk **šotiruuduline kangas** on ajalooliselt Šotimaalt pärinev villane villane ruudumustriga kangas. Ruudud moodustuvad nii koe- kui ka lõimesuunalistest eri laiuses värvilistest sissekootud triipudest ja kordub korrapäraselt. Tartan on kootud jämedatest lõngadest suure tihedusega, toimse sidusega ja pealispinnalt karvastatud.

Eesti keeles on tartan kasutuses laensõnana või on vahetevahel tõlgitud ruudumustriks.

Ajaloost
--------

Tartanimustritel on heraldiline tähendus, igal klannil on oma muster. 19. sajandi algul polnud tartani mustrid siiski veel seotud mitte niivõrd klannidega, kuivõrd üksikute piirkondadega, sest tartani värvid panid kokku kohalikud kangakudujad ja need valiti vastavalt koha peal saada olnud värvitaimedele.

Eesti tartan
------------

2005. aastal kinkisid šotlased Eestile Eesti tartani, mis on kantud Šotimaa rahvuslikku tartaniregistrisse. Selle värvides on ühendatud Eesti lipu sinimustvalge värvikombinatsioon ja Šotimaa puna-kuldse lõvi punane ja kollane. Eesti rahvustartani kangas valmib Šotimaal.

Vaata ka
--------

* Madras

Viited
------

1. ↑  A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016
2. ↑  Tartan. - Võõrsõnade leksikon
3. ↑  A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016
4. ↑  "Tartan Display. - Scottish Tartans Authority". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. jaanuar 2022. Vaadatud 7. veebruaril 2022.
5. ↑  Ehe Eesti Tartan With A Twist. - ScottEst

Välislingid
-----------

* Eestil on oma tartanimustriga kilt. - menu.err.ee
* Tartan Display. - Scottish Tartans Authority (eesti rahvustartan Šotimaa rahvuslikus tartaniregistris)
**Uno Tõnnus** (19. juuli 1925 Tallinn – 8. juuli 2006 Tallinn) oli eesti ujuja, veepallur, lauatennisist, ujumistreener, spordipedagoog ja soomepoiss.

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1943. aastal Tallinna 2. Gümnaasiumi, teenis Saksa lennuväes, osales aastatel 1943–1944 Soome Jätkusõjas, viibis 1944–1945 Tallinna, Tartu ja Maardu vanglas ning lõpetas 1948. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) kehakultuuriteaduskonna.

Ta hakkas 1935. aastal harrastama ujumist ja lauatennist Noorte Meeste Kristlikus Ühingus Evald Steini juhendamisel, veepallitreeninguid suunas hiljem Erich Mõtlik. Ta tuli 1947. aastal rinnuliujumises ja aastatel 1946–1948 Ülikooli Spordiklubi meeskonnas veepallis Eesti meistriks.

Tõnnus kuulus aastatel 1946–1947 ujumises ja 1946–1948 veepallis Eesti koondisse ning võitis 1951. aastal Eesti meistrivõistlustel lauatennises segapaarismängus koos Evelin Lestaliga pronksmedali. Ta oli aastatel 1947–1953 TRÜ kehakultuuriteaduskonna veespordikateedris õppejõud, 1954–1959 ujumistreener Tallinna Spartakis, 1959–1973 Kalevi Ujumiskoolis, 1973–1975 Rakvere spordikooli Tamsalu ujulas, 1975–1982 Tallinna Dünamo ujumiskoolis (ühtlasi direktor) ja 1982–1988 Eesti NSV Kõrgema Spordimeisterlikkuse Koolis ning 1988–1991 teadustöötaja koondises Eesti Sport, hiljem uuris soomepoiste ajalugu.

Ta tegutses aastatel 1948–1986 Veespordi- ja Ujumissektsiooni presiidiumis, oli treenerite nõukogu esimees ja 1965–1984 ka Eesti ujumiskoondise vanemtreener, kuulus 1964–1973 Kalevi presiidiumi, osales Kalevi (oli 1964–1965 tööde üldprobleemide lahendaja) ja Tamsalu siseujula ning Lüllemäe spordibaasi rajamisel, avaldas Spordilehes spordiartikleid.

Tema õpilaste hulgas olid Allan Kiil, Gennadi Jagomägi, Liina Oks, Toomas Soosaar, Marina Trofimova, Maiu Herzmann, Anne Tohver, Hele Viilep, Mall Randmer, Heldur Laurits, Toomas Tuuling, Enn Lepik, Tõnu Meijel, Kristjan Vainomäe ja Enno Vilbo.

Isiklikud rekordid
------------------

* Rinnuli 100 m – 1.22,7 (1946)

* Rinnuli 200 m – 3.01,0 (1947)

Tunnustus
---------

* 1963 Kalevi auliige
* 1967 Eesti NSV teeneline treener
* 2001 Kotkaristi raudrist
* 2002 Soome Lõvi Rüütelkonna rüütlimärk

Teoseid
-------

* Ujumine, 1963
* Jõu arendamisest, 1964
* "Soomepoiste" langenud, 1996
* Soomepoiste spordilugu, 1998

Isiklikku
---------

Tema vend oli ujuja Heino Tõnnus, tütar ujuja Reet Männik ja poeg ujuja Raivo Tõnnus.

Viited
------

1. ↑  "Spordileht 18 juuli 1975 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 7. jaanuaril 2024.
2. ↑  "Uno Tõnnus". *geni\_family\_tree*. 19. juuli 1925. Vaadatud 7. jaanuaril 2024.
3. 1 2 3 4 5  "ESBL". *www.esbl.ee*. Vaadatud 7. jaanuaril 2024.
4. ↑  "Spordileht 19 juuli 1985 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 7. jaanuaril 2024.
5. ↑  "Äripäev 5 detsember 2014 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 7. jaanuaril 2024.
**Ostu kogukulu** (ingl.k. *Total Cost of Ownership; TCO*) on summaarne kulu, mis sisaldab enne toote või teenuse ostmist, ostmise ajal ja pärast ostmist tehtud kulusid. Ostu kogukulu arvutatakse välja toote või teenuse omandamisel ja pärast omandamist tekkivad kulud. TCO kontseptsiooni alusel võib ostetud toote ja teenuse hind moodustada vaid osa selle ostuga seotud kogukulust. Ostu kogukulu kontseptsioon võeti kasutusele 1993 a. USA-s professor Lisa M. Ellrami poolt. 

Ostu kogukulu hulka kuuluvad toote ostuhind, ostmise kulud, veo- ja ekspedeerimiskulud, vastuvõtukulud laos, tollimine ja erinevad maksud (impordimaksud, aktsiisimaksud jne), hoiustamine, inventeerimine, varude hoidmise riskikulud, leppetrahvid tarnetega hilinemise eest, järeltarnete kulud, reklamatsioonide käsitlemise kulud, tagastuskulud, samuti ka administreerimis- ja arenduskulud jms kulud. 

Ostu kogukulu arvutamine põhineb loogilisel ning analüütilisel lähenemisel. Kõigepealt on vaja teha kindlaks kõik toote või teenusega seotud kulud. Seejärel on vaja arvutada ostupartii kulud ja pärast seda toote- või teenuseühiku kulud. Ostu kogukulu osakulud ja kuluelemendid taandatakse toote või teenuse ühikule, misjärel on neid hea kõrvutada, võrrelda ja otsustada, missuguselt tarnijalt tuleks hakata ostma või kellega jätkata koostööd ning kelle teenetest loobuda. 

Arvutamisel saavad nähtavaks kulud, mis ei kajastu otseselt soetuskuluna, vaid  lisanduvad toote ostuhinnale varjatult ja kaudselt. Sageli on need varjatud kulud väga suured ja äärmuslikul juhul võivad isegi ületada toote või teenuse muutuvkulu. kogukulu arvutamine on juhtimisarvestuse kontseptsioon ja praktika, mis aitab hanke- ja ostutöötajail teha tarnijate valikul põhjendatud otsuseid. Kogukulu arvutamise eesmärk on toote või teenuse ostmise tegeliku kulu mõistmine. See on kompleksne lähenemine, mille puhul määravad ostja ja/või tarbija, milliseid kulutusi peetakse kõige olulisemaks toote omandamisel, tarbimisel ja sellele järgneval utiliseerimisel. 

1. 1 2 3 4  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
**Uno Trei** (26. märts 1925 Tallinn – 12. detsember 1979 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane, sporditegelane ja soomepoiss. 

Ta lõpetas Tallinna 2. Gümnaasiumi 1943. aastal, Tallinna Kehakultuuri Tehnikumi 1949. aastal ja õppis Leningradis Lesgafti-nimelises Riiklikus Kehakultuuri Ülikoolis. Ta osales teises maailmasõjas aastatel 1943–1944 Soome Jätkusõjas ja 1944 Tartu rindel.

Trei alustas sportimist Graniidi tänava poisteklubi juhina, tõusis esile sprinterina, võitis Eesti meistrivõistlustel 1943. aastal 200 m jooksus pronks- ning 1947. aastal 100 m jooksus hõbemedali ja jagas tulemusega 11,0 NSVL-i edetabelis 10. kohta. Ta tuli 1946. aastal Dünamo meeskonna koosseisus 4 x 100 m ja 800 m + 400 m + 200 m + 100 m teatejooksudes Eesti meistriks. 1947. aastal haigestus ta lastehalvatusse ega saanud sportlasena edasi tegutseda.

Trei oli Tallinna Laste ja Noorte Spordikoolis ning Tööjõureservides treener, Tööstuskooli nr 1 kehalise kasvatuse instruktor, aastatel 1963–1965 Eesti NSV Spordikomitees kergejõustiku vanemtreener ja 1966–1979 Kalevi staadioni direktor. Ta tegutses kergejõustikukohtunikuna (1961 üleliiduline kategooria, 1971 aukohtunik), kuulus Kergejõustikuföderatsiooni presiidiumi, treenerite nõukokku ja kohtunikekogu juhatusse.

Tema õpilaste hulgas olid Ülo Raudsepp, Alma Kullerkupp, Enno Karrisoo.

Viited
------

1. 1 2 3  "Trei, Uno - Eesti Entsüklopeedia". *entsyklopeedia.ee*. Vaadatud 1. jaanuaril 2024.
2. ↑  "Uno Trei". *geni\_family\_tree*. 26. märts 1925. Vaadatud 1. jaanuaril 2024.
3. ↑  "Spordileht 14 detsember 1979 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 1. jaanuaril 2024.
4. ↑  "Spordileht 14 detsember 1979 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 1. jaanuaril 2024.
5. ↑  "Spordileht 1 juuli 1987 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 1. jaanuaril 2024.
6. ↑  "ESBL". *www.esbl.ee*. Vaadatud 1. jaanuaril 2024.
**Alma Kullerkupp** (26. jaanuar 1935 Sõmeru vald – 19. veebruar 2022 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane, viiekordne Eesti meister ja kauaaegne spordiinstruktor.

Tema isa oli Lääne-Viru juurtega seikleja ja eradetektiiv Evald Carlos Kullerkup, ema Lõuna-Tartumaalt pärit Anna Nolk (1907–2000). Alma Kullerkupp käis Karitsa 7-klassilises külakoolis ja lõpetas 1960. aastal Tallinna IV Töölisnoorte Keskkooli. Sportima hakkas ta juba Karitsa koolis. 1950–1952 treenis Kullerkupp Uno Trei ja Raul Uulmani juhendamisel ning aastail 1955–1966 Kalevi spordiseltsis Aleksander Tšikini juhendamisel.

Kullerkupp tuli viis korda Eesti meistriks: 800 m jooksus (1957), 1 km murdmaajooksus (1959), 3 × 800 m teatejooksus (Kalevi naiskonnas, 1956 ja 1958) ning VTK mitmevõistluse V astmes (1980). 1958. ja 1962. aasta sügiskrossi finaalis oli ta 2 km võitja. Aastail 1956–1964 kuulus ta 13 korda Eesti koondisse.

Aastail 1991–2001 osales ta kergejõustikuveteranide MM-il ja EM-il. Ta oli elu lõpuni Eesti Kergejõustikuveteranide Assotsiatsiooni aktiivne liige. Aastail 2003–2019 oli Kullerkupp Tallinna Spordiveteranide Koondise sekretär ja juhatuse liige.

Kullerkupp töötas pikka aega Tallinna Masinatehases: 1952–1959 treiali, laohoidja ja kartoteegipidajana, 1959–1994 spordimetoodikuna ning hiljem puhkebaasi komandandina. Aastail 1962–1967 oli ta Tallinna Kergejõustikusektsiooni Presiidiumi liige ja aastail 1975–1985 Masinaehitustööliste Ametiühingu spordikomisjoni sekretär.

Ta on maetud Rahumäe kalmistule Nõmmel.

Tunnustus
---------

* Kalevi auliige (1984).

Viited
------

1. ↑  ESBL
**Puhvervaru** (ingl.k. *buffer stock*) on lisaks kasutusvarule hoitav laovaru, mida vajatakse juhul, kui nõudlus ja/või tarneaeg kõiguvad suures ulatuses. Samal ajal soovitakse tagada klientidele suuremate varude arvelt piisav tarnevõime. Puhvervaru on toorainete, materjalide tootekomponentide või valmistoodete täiendav, ette planeeritud varu, mida kasutatakse tootmises ettenägematutel juhtudel ja kaubanduses nõudluse võimalikul (prognoosimatul) suurenemisel. 

Vahel ollakse olukorras, kus kõikuvat nõudlust on vaja rahuldada ja pakkuda klientidele seejuures kõrget teenindustaset, kuid tarnijad ei suuda pakkuda selleks vajalikku tarnekindlust. Tarned võivad jääda tegemata, tarneajad on pikad ja tarned ebaühtlased, kuid tarnepartiid samas suured. Sel juhul räägitakse puhvervaru hoidmisest tootmises ja kaubanduses. 

Puhvervaruks loetakse ka laos olevat kaubakogust, mis on vajalik kohandumiseks nõudluse muutustega, võttes arvesse tippnõudluse ja nõudluse madalseisu perioode. Näiteks tootmisettevõtte toodab madala nõudluse perioodil osa toodangust lattu, nõudluse tippajal, mil nõudlus ületab tootmisvõimet, rahuldatakse osa nõudlusest eelnevalt lattu toodetud puhvervarust. Teatud perioodidel võib puhvervaru ületada kasutusvaru määra mitmeid kordi.

Viited
------

1. 1 2 3  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
2. ↑  Braggs, S.M. (2018). *Inventory Management*.
**Leeder-sõrmkäpp** (*Dactylorhiza sambucina*) on käpaliste sugukonda sõrmkäpa perekonda kuuluv rohttaim.

Saaremaal kasvas kuni 20. sajandi alguseni leeder-sõrmkäpa kollaseõieline vorm, keda seejärel loeti Eestist kadunud liikide hulka, kuni 2021. aastal avastati Saaremaal teine populatsioon.

Botaanilised tunnused
---------------------

Taimede kõrgus ulatub umbes 30 sentimeetrini, õisik on tihe ja paljuõieline ning iga õie alusel on sigimikust pikem leheke – õiekandeleht, mis eristab sõrmkäppasid käpa perekonna esindajatest, kelle õiekandeleht on soomusjas. Vars on lehistunud, kuid tihti puuduvad varre ülaosas sõrmkäppadele tüüpilised kolmnurksed kandelehe taolised lehed. Lehed on lamedad, 5–12 cm pikad ja kuni 3 cm laiad, süstjad, piklik-munajad või äraspidimunajad. Vars on tugev ja õisik üsna tihe. Õitseaeg on leeder-sõrmkäpal mai ja juuni algus. Taime lehed sarnanevad rohkem käpa perekonna esindajatega, hoidudes varre alusele. Esineb nii kollaseid kui ka roosade õitega vorme. Eestis on looduslikult esinenud vaid kollase õiega vorm.

Levik ja elupaik
----------------

Leeder-sõrmkäpp on Euroopa levilaga liik, mis kasvab mägedes, vaid Läänemere ümbruses leidub taime ka tasandikel. Ahvenamaal ja Gotlandil kasvab leeder-sõrmkäpp niitudel. Levila on jaotunud kaheks suuremaks alaks. Skandinaavia osaareaal hõlmab Skandinaavia lõunaosa ja Põhja-Taani, idapoolseim osa ulatub Ahvenamaale ja Turu saarestikku. Põhiareaal ulatub Kesk-Saksamaalt Sitsiiliani ja Loode-Hispaaniast Kirde-Ukrainani. Puudub Briti saartel.

Hävimine ja taastamiskatse Eestis
---------------------------------

Viimase teadaoleva Lääne-Saaremaal Austlas kasvava leeder-sõrmkäpa üsna rohkearvuka populatsiooni korjasid taimehuvilised tühjaks 1901. aastal. Herbaarnäidised on säilinud Riias ja Peterburis. Leeder-sõrmkäpa populatsiooni taastamiseks tõi Eesti Orhideekaitse Klubi 27. mail 1989 Ahvenamaalt 27 taime. Need istutati 28. mail Saaremaale, luues kaks väikest populatsiooni. Ettevõtmine ei andnud elujõulist asurkonda ning praeguseks on järele jäänud vaid paar mitteõitsvat taime.

2021. aasta juunis avastati Saaremaal teises kohas paarisajal ruutmeetril sadakond taime. 2022. aastal täpsustati, et selles kasvupaigas on üle tuhande taime.

Viited
------

1. 1 2  Orhideekaitse Klubi: leeder-sõrmkäpp
2. ↑  Tarmo Pikner: Kadunud orhideed otsimas
3. ↑  Margus Muld: "Saaremaal taasavastati mitu inimpõlve peidus olnud orhideeliik" ERR, 7. juuni 2021
4. ↑  "Huvilised käisid Saaremaal taasavastatud leedersõrmkäppa uudistamas" ERR, 22. mai 2022

Välislingid
-----------

* Leeder-sõrmkäpp andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* "Saaremaal taasavastati mitu inimpõlve peidus olnud orhideeliik" ERR, 7. juuni 2021
* "Huvilised käisid Saaremaal taasavastatud leedersõrmkäppa uudistamas" ERR, 22. mai 2022
**Menopaus** on periood naise elus, mil menstruatsioonid lõppevad ehk lõppeb viljakas iga. Keskmiselt saabub menopaus 50-51-aastaselt. Enneaegseks peetakse menopausi, mis algab enne 45. eluaastat. Menopausi algust mõjutavad ülekaal, suitsetamine ja stress. Menopausi diagnoositakse tagasiulatuvalt, kui 12 kuu jooksul pole esinenud menstruatsiooni.

Sümptomid
---------

Esmasteks sümptomiteks on muutused menstruaaltsükli tavapärases töös. Üldiselt muutub menstruaaltsükkel esmalt ebaregulaarseks ning mõne aja möödudes ei esine menstruatsioonienam üldse. Füüsilisteks sümptomiteks on ka kuumahood, mis võivad põhjustada peapööritust, uinumisraskused, südamepekslemine, peavalud, lihas- ja liigesevalud, kaalutõus, kuiv ja sügelev nahk, kuseteede infektsioonide sage esinemine ja vähenenud libiido.

Viited
------

1. ↑  "Menopaus - Inimene". *www.inimene.ee* (eve). Vaadatud 12. detsembril 2023.
2. ↑  monika.lell (23. november 2021). "Milliseid sümptomeid põhjustab menopaus ja kuidas neid leevendada?". *Confido Meditsiinikeskus*. Vaadatud 12. detsembril 2023.
3. ↑  "Menopause - Symptoms". *nhs.uk* (inglise). 23. oktoober 2017. Vaadatud 12. detsembril 2023.
Ago Gaškov 2001. aastal  
Foto: Jaan Künnap
**Ago Gaškov** (sündinud 25. detsembril 1959 Valgas) on Eesti ajakirjanik. 

Sündinud töölisperekonnas, elanud Lüllemäel, koolis käinud Lüllemäe 8-klassilises Koolis ja Tartu 5. Keskkoolis.

Lõpetanud 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogilise kaardistamise, maavarade otsingu ja uuringu eriala geoloogiainsenerina.

Aastatel 1982–1987 töötas ta erialasel tööl Eesti NSV geoloogiavalitsuse Kohtla-Järve geoloogiatöökonnas.

1987. aasta oktoobrist kuni 2015. aasta veebruarini oli ERR-i Virumaa korrespondent. Seejärel töötas Ida-Viru maavalitsuse pressiesindajana, kuni maavalitsuste likvideerimiseni. Seejärel jätkas tööd vabakutselise ajakirjanikuna, tehes kaastööd Kanal 2 saatele "Reporter", ajalehele Põhjarannik ja Raadio 4-le. 

2017. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse aseesimeheks.

Abielus, kolm poega.

Huvialad: Euroopa Liidu ja Venemaa Föderatsiooni suhted, Lääne-Balkani riigid, reisimine, teater, muusika.

Tunnustus
---------

* 2007 Virumaa missioonipreemia
* 2007 Ida-Virumaa teenetemärk

Viited
------

Välislingid
-----------

* Teet Korsten. Teenekas telemees teeb kannapöörde. Põhjarannik, 14. veebruar 2015
**Ilona Staller**, näitlejanimega **Cicciolina** (sündinud **Ilona Anna Staller** 26. novembril 1951 Budapestis) on Ungari päritolu Itaalia poliitik, laulja ja endine pornonäitleja. Ta oli 1987–1992 Itaalia parlamendi alamkoja liige.

Töö modelli ja toatüdrukuna
---------------------------

1964. aastal hakkas ta Ungaris tööle modellina ja hiljem luksushotelli toatüdrukuna. 1972. aastal abiellus ta itaallase Salvatore Martiniga ning emigreerus Itaaliasse. Ta sai tuntuks raadiosaates "Voulez-vous coucher avec moi?", kus ta andis nõu seksi teemadel ning võttis kasutusele pseudonüümi Cicciolina.

Töö pornofilminäitlejana
------------------------

1970. aastate alguses tutvus ta pornofotograaf Riccardo Schicchiniga. Ta mängis 1970. aastatel mitmes erootilises filmis. Esimene *hardcore*-pornofilm, milles ta näitles, oli 1983. aastal valminud "Telefono rosso" ('punane telefon'). 

1987. aastal esines ta koos John Holmesiga filmis "Carne bollente". Hiljem selgus, et Holmes oli enne filmivõtteid nakatunud HI-viirusega. 

Ta on poseerinud Playboy mitme riigi versioonidele 1988–2005.

Tegevus lauljana
----------------

Tal kui lauljal on ilmunud mitu albumit. Lauljana eristus ta teistest näiteks sellega, et esitas lastelaulude viisil roppude sõnadega laule.

Poliitiline tegevus
-------------------

1979. aastal kandideeris ta esimest korda parlamenti erakonna Lista del Sole nimekirjas. Ta ei osutunud valituks, kuid 1987. aastal uuesti kandideerides kogus ta üle 20 000 hääle ning pääses parlamenti. 1992. aastal asutas ta koos teise pornofilminäitleja Moanna Pozziga erakonna Partito dell'Amore ja kandideeris taas parlamenti, kuid teda ei valitud tagasi. 2002. aastal püüdis ta kandideerida sõltumatu kandidaadina Ungari parlamenti, kuid ei suutnud koguda selleks vajalikku hulka toetusallkirju. Poliitikuna on ta võidelnud tsensuuri, tuumaenergia, vägivalla, surmanuhtluse, nälja ja loomkatsete vastu ning seksuaalhariduse ja lõbumajade legaliseerimise poolt.

2011. aastal, kui ta sai 60-aastaseks, hakkas ta saama parlamendiliikme pensioni, mis on 39 000 eurot aastas.

Isiklikku
---------

Aastatel 1991–1994 oli ta abielus ameerika kunstniku Jeff Koonsiga ja elas Ameerikas. Neil on ühine poeg Ludwig Maximilian Koons. Koons valmistas seeria fotosid, maale ja skulptuure ühisnimetusega "Made In Heaven", millel on kujutatud teda ja Cicciolinat seksimas. Abielu lõppes, kui Cicciolina soovis jätkata pornonäitleja karjääri, kuid Koons oli selle vastu. Cicciolina lahkus USAst, võttes seadusevastaselt kaasa nende ühise poja. Järgnenud kohtuvaidlusest hoolimata jäi poiss elama ema juurde Rooma.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2018. Vaadatud 2. mail 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Antigoniidide dünastia** (vanakreeka keeles Ἀντιγονίδαι) oli hellenistlike kuningate dünastia, mis sai alguse Aleksander Suure kindralist Antigonos I Monophthalmosest ("ükssilm").

Ajalugu
-------

Suuremas osas Kreeka Makedooniast olid antigoniidid Antipatriidide mantlipärijad, nad valitsesid ka Väike-Aasiat ja Põhja-Süüriat. Antigonos püüdis saada oma kontrolli alla kogu Aleksander Suure impeeriumit, aga see lõppes Diadohhide sõdades aastal 301 eKr Ipsose lahingus lüüasaamisega. 

Antigonos I Monophthalmose poeg Demetrios Poliorketes jäi lahingus ellu ning suutis paar aastat hiljem Vana-Makedoonias ise võimule saada. Lõpuks ta siiski kaotas koha troonil ning suri Seleukos I Nikatori vangina. 

Järgnes segadusteaeg, kuid aastaks 276 eKr suutis Demetriose poeg Antigonos II Gonatas uuesti dünastia Makedoonias (ja suuremas osas Kreeka linnriikidest) võimule saada. 

Philippos V valitsusajal peeti ülemvõimu pärast Rooma vabariigiga Makedoonia sõdu: 214–205 eKr, 200–197 eKr, 171–168.

Dünastia viimane valitseja oli Perseus, kes valitses aastatel 179–168 eKr. Ta ei suutnud Rooma vabariigi agressioonile vastu seista ning 168. aasta Pydna lahinguga lõppes Antigoniidide dünastia võimuaeg.

Dünastia
--------

Antigoniidide dünastia valitsejad olid:

| Kuningas | Valitsusaastad (eKr) |
| --- | --- |
| Antigonos I Monophthalmos | 306–301 |
| Demetrios Poliorketes | 294–287 |
| Antigonos II Gonatas | 276–239 |
| Demetrios Õiglane | u 250 |
| Demetrios II Aitolikos | 239–229 |
| Antigonos III Doson | 229–221 |
| Philippos V | 221–179 |
| Perseus (Makedoonia) | 179–168 |

Makedoonia viimane kuningas Andriskos väitis, et on Perseuse järeltulija.

Antigoniidide-aegsed mündid
---------------------------

|  |
| --- |
| 
Antigoniidide dünastia mündid
 |
| * Antigonos I Monophthalmose ajal vermitud münt (382–301 eKr).Antigonos I Monophthalmose ajal vermitud münt (382–301 eKr).
* Demetrios Poliorketese ajal vermitud münt (337–283 eKr).Demetrios Poliorketese ajal vermitud münt (337–283 eKr).
* Antigonos II Gonatase ajal vermitud münt.Antigonos II Gonatase ajal vermitud münt.
 |
|
**Selli mõis**, ka Seli mõis (saksa keeles *Sellie*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal. tänapäeva Selli küla lähedal Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandi lõpul Piibe mõisast eraldatud alast.

Viited
------

1. ↑  Selli ms, www.eki.ee
2. ↑  Selli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
3. ↑   (vaadatud 22.03.2016)
4. ↑  Selli ms, www.eki.ee
5. ↑  Selli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 22.03.2016)

Välislingid
-----------

* Selli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Simuna kirik
Simuna kihelkond

**Kirik**: Simuna  

**Mõisad**: Aru mõis | Avanduse mõis | Edivere mõis | Emumäe mõis | Härma mõis | Imukvere | Kellavere mõis | Koila mõis | Kuremaa mõis | Käru mõis | Laekvere mõis | Lasinurme mõis | Liinemõisa mõis | Luusika mõis | Lõusa mõis | Moora mõis | Muuga mõis | Mõisamaa mõis | Määri mõis | Orguse mõis | Paasvere mõis | Pallasvere mõis | Pudivere mõis | Rahkla mõis | Rohu mõis | Salla mõis | Simuna kirikumõis | Selli mõis | Sootaguse mõis | Tammiku mõis | Tillika mõis | Tuulivere mõis | Venevere mõis | Võivere mõis | Väiküla mõis | Vägeva mõis | Vända mõis
Mikael Raihhelgauz 2021. aasta arvamusfestivalil
**Mikael Raihhelgauz** (sündinud 13. aprillil 1999) on Eesti esseist ja matemaatik.

Elulugu
-------

Tal on vene, ukraina, udmurdi ja juudi päritolu, emakeeleks vene keel, eesti keelt hakkas õppima kuueaastaselt.

Ta on õppinud Audentese Erakoolis[*viide?*] ja lõpetanud Tallinna Reaalkooli 2017. aastal hõbemedaliga.[*viide?*]

2020. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika bakalaureuseõppe, tema töö pealkiri oli "Dirichlet' protsess" (juhendaja Jüri Lember, retsensent Märt Põldvere).

Töötab Kõrgema Usuteadusliku Seminari arendusjuhina teadustegevuse alal, Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi magistrant 2020. aastast.

Auhinnad
--------

* Projekti "Eesti Vabariik 100" raames toimunud esseekonkursi "Eesti loost ja lootusest" võitja
* 2018 Sirbi aastapreemia
* 2021 Ants Orase nimeline kirjanduskriitika auhind ("Spontaanne tants või juhuslik ekslemine?" (Rein Raua romaan "Päikesekiri", Looming 2021, nr 10))

Viited
------

1. ↑  "FB". Vaadatud 08.02.2021.
2. 1 2  "Muinaseestlasest hipster ja IT-metsad". Vaadatud 08.02.2021.
3. ↑  Mikale Raihhelgauz. "Dirichlet protsess".
4. ↑  Valle-Sten Maiste. "Sirbi laureaadid 2018 – Mikael Raihhelgauz".
**Mord Fustang**, kodanikunimega **Rauno Roosnurm** (sündinud 21. veebruaril 1991) on eesti *electro house*'i ja *dubstep*'i produtsent ja DJ.

Ta lõpetas 2006. aastal Kose Muusikakooli klaveri eriala (õp Maarja Laas) ning 2010. aastal Kose Gümnaasiumi.

USA-s resideeriv Mord Fustang oli teinud 2013. aastaks juba neli ülesastumist Miamis toimuval maailma suurimal elektroonilise tantsumuusika üritusel Winter Music Conference, mille iga-aastane külastajate arv ületab 100 000 inimest.

Aprillis 2013 esines Mord Fustang Californias muusika- ja kunstifestivalil Coachella.

Mord Fustang oli peaesinejaks 12.–13. juulil 2013 Pärnus peetud Grind Festil.

Viited
------

1. ↑  Mord Fustang, allstarz, vaadatud 13. juuli 2013
2. ↑  "Eesti artistid on tõusmas elektroonilise tantsumuusika maailma absoluutsesse tippu" Kroonika, 18. aprill 2013
3. ↑  "Grind Fest toob Eestisse elektroonilise tantsumuusika paremiku" ERR menu, 20. juuni 2013

Välislingid
-----------

* Koduleht
* "Eesti tantsumuusikaprodutsent Mord Fustang vallutab rahvusvahelisi muusikaedetabeleid" elu24, 15. juuni 2011
* "Kõige edukam Eesti muusik maailmas – Mord Fustang" Eesti Ekspress, 12. juuli 2013
**Skeeter Davis** (sünninimi **Mary Frances Penick**; 30. detsember 1931 Dry Ridge, Kentucky osariik – 19. september 2004 Nashville, Tennessee osariik) oli USA kantrilaulja.

Ta alustas lauljakarjääri 1940. aastate lõpus kantridueti The Davis Sisters liikmena. 1950. aastatel sõlmis ta lepingu plaadifirmaga RCA Victor ja alustas kümnendi teises pooles soolokarjääri. Tema debüütsingel ilmus 1957. aastal.

Lisaks kantrile esitas Davis poplaule. 1962. aastal välja antud "The End of the World" on tema tuntuim laul. See jõudis USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 teisele kohale. Aasta hiljem jõudis tema "I Can't Stay Mad at You" USA singlite edetabelis samuti esikümnesse.

Karjääri jooksul andis ta välja 31 stuudioalbumit. 1965. aastal andis ta koos Bobby Bare'iga välja albumi "Tunes for Two", mis oli Davise üks edukamaid albumeid. Tema viimane sooloalbum ilmus 1983. aastal. Kantrilauljana jäi ta populaarseks ka oma karjääri viimastel kümnenditel. Davis oli üks esimesi naisisoololauljaid, kes sai kantrimuusikastaariks. Ta mõjutas selliseid naiskantrilauljaid nagu Tammy Wynette ja Dolly Parton.

Davis esines alates 1959. aastast regulaarselt kantrimuusika kontserdil Grand Ole Opry.
Tüüpiline landoo
**Landoo** on 18. sajandil Euroopas kasutusele võetud luksuslik neljarattaline hobusõiduk, millel on kaheosaline, nii eest kui ka tagant alla lastav katus ja milles istutakse *vis-à-vis*. Nimi tuleb Saksa linna Landau järgi, kus selliseid sõidukeid esmakordselt ehitama hakati.

Auto
----

Landoo autona
Hiljem tähistati sama sõnaga autotüüpi, mille katus on osaliselt eemaldatav või allalastav (tavaliselt taga ehk sõitjate kohal). Ameerikas tähendab landoo ka kinnist autokeret, mis imiteerib avatavat katust. Selline efekt saavutatakse, kui katuse tagaosa kaetakse vinüüli või nahaga ja lisatakse külgedele s-kujulised liistud, mis meenutavad hobu-landoo katuse hingi.

Landoo Eesti alal
-----------------

Eesti alal on landoona mõistetud 2–18 hobuse veetavat lakoonilise joonega, kuid elegantset sõidukit pidulikeks juhtudeks, enamasti üliõpilaste kommersisõitudeks või paraadsõitudeks. Sellistel sõitudel oli katus parema nähtavuse huvides peaaegu alati alla lastud või eemaldatud.

Viited
------

1. ↑  "landau (noun". *Merriam-Webster Dictionary*. Vaadatud 10.12.2023.
2. ↑  Georgano, Nick (peatoim.) (2001). *The Beaulieu Encyclopedia of the Automobile* (inglise). London: The Stationery Office. Lk-d xxvi.
3. ↑  Paramonov, Riho (2018). "Voorimehest taksoni" (PDF). *Oma Keel* (2): 22.
**Teenuse mõis** (saksa keeles *Stenhusen*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

Mõis rajati 16. sajandil vasallilinnusena. Praegu säilinud peahoone ehitati 18. sajandi lõpul. 1905. aastal peahoone põles ja see taastati muudetud kujul.

Mõisa peahoone, ait-kuivati ja park on arvatud kultuurimälestisteks.

Mõisa peahoones tegutseb Teenuse raamatukogu.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Teenuse mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 29.10.2015)

Välislingid
-----------

* Teenuse mõis Eesti mõisaportaalis
* Teenuse (Kullamaa khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Kullamaa kirik
Kullamaa kihelkond

**Kirik**: Kullamaa  

**Mõisad**: Jõgisoo mõis | Kasenurme mõis | Kalju mõis | Kohatu mõis | Koluvere mõis  | Kuijõe mõis | Käända mõis | Kääsla mõis | Kütke mõis | Leevre mõis | Leila mõis | Liivi mõis | Loodna mõis | Luiste mõis | Maidla mõis | Ohtla mõis | Piirsalu mõis | Päri mõis | Sipa mõis | Sooniste mõis | Suure-Kullamaa mõis | Teenuse mõis | Tolli mõis | Ubasalu mõis | Vaikna mõis | Väike-Kullamaa mõis
**Harmi mõis** (ka **Armi mõis**; saksa keeles *Harm*) oli Vihula mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal..

Viited
------

1. ↑  Harmi mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018)

Välislingid
-----------

* Harmi mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
**Hedi-Kai Pai** (sündinud 7. novembril 1969 Tallinnas) on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia vokaalpedagoog (laulu- ja hääleseade lektor), muusikastuudiote Viva la Musica (2002-2018) ja Cantabile (2018) looja ja juht. Ta on lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal (1989), Viljandi Kultuurikolledži rütmimuusika erialal (1998), Tallinna Pedagoogikaülikooli kasvatusteaduste erialal (2000) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias omandanud haridusteaduste magistrikraadi koolimuusika erialal (2008). Ta on avaldanud omaloominguliste lastelaulude kogumikke **„Kõik koos me laulame" I-IV osa** (2001, 2006, 2019 ja 2021) ning Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kirjastuse toimetisena **„Laulumängud lastele" (2018).** 2015 aastal pälvis **Eesti Kultuurkapitali Helikunsti sihtkapitali pedagoogi tunnustuspreemia**. Tema käe alt on sirgunud mitmed Eesti tuntud lauljad ja laulupedagoogid: Stefan Airapetjan, Eleryn Tiit, Kerli Kivilaan, Ranele Raudsoo jpt. Hedi-Kai Pai õpilasi saab laulmas kuulda ETV muusikafilmis "Suvelõpp Viljandis" (2014). Hedi-Kai Pai peres kasvab neli last.
Alex Král (2019)
**Alex Král** (sündinud 19. mail 1998 Košices) on Slovakkias sündinud Tšehhi jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis West Ham United ja Tšehhi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Tšehhi klubis FK Teplice, mille meeskonnas debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas hooajal 2016–17.

2019. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Tšehhi kõrgliiga klubiga Praha Slavia. Sama aasta septembris siirdus ta Venemaa kõrgliiga klubisse Moskva Spartak, kellega sõlmis viieaastase lepingu. 2021. aasta augustis suundus ta laenule West Ham Unitedi.

Tšehhi jalgpallikoondises debüteeris Král 26. septembril 2019 sõprusmängus Brasiilia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 14. oktoobril sõprusmängus Põhja-Iirimaa vastu. Ta kuulus Tšehhi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

| * v
* r
Tšehhi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Vaclík
* 2 Kadeřábek
* 3 Čelůstka
* 4 Brabec
* 5 Coufal
* 6 Kalas
* 7 Barák
* 8 Darida (c)
* 9 Holeš
* 10 Schick
* 11 Krmenčík
* 12 Masopust
* 13 Ševčík
* 14 Jankto
* 15 Souček
* 16 Mandous
* 17 Zima
* 18 Bořil
* 19 Hložek
* 20 Vydra
* 21 Král
* 22 Matějů
* 23 Koubek
* 24 Pekhart
* 25 Pešek
* 26 Sadílek
* Treener: Šilhavý

 | Tšehhi |
**Tuhkur** ehk **metstuhkur** ehk **tõhk** (*Mustela putorius*) on väike kärplane, Eesti pärismaine kiskja.

Toitumine
---------

Jahile minekuks ootab ta öö saabumist. Tema ohvriks langevad hiired, rotid, kahepaiksed, kalad, küülikud, kodulinnud, roomajad, ta sööb ka mett ja mesilasi. 

Saaklooma tapab ta kõri läbi hammustades. Tapetud saagi tassib ta urgu, kus käib söömas.

Väljaheited on tuhkrutel 10–20 cm pikad. Tuhkru väljaheide on vänge haisuga ja selle järgi kergesti äratuntav.

Elupaik
-------

Teda võib kohata peaaegu kõikjal, mägedes, mere ääres või külas. Pesitseb küüliku urus, kaljusel mäenõlval või puujuurte all. Ta on hea ujuja.

Kehaehitus
----------

Täiskasvanud emasloom kaalub kuni 0,7 kg, isasloom kuni 1,7 kg, keskmine pikkus koos sabaga (13 cm) on umbes 51 cm ning tema keskmine eluiga on 7–10 aastat[*viide?*].

Vaata ka
--------

* Eesti imetajate süstemaatiline nimestik
* kodutuhkur (*Mustela putorius furo* ehk *Mustela furo*)

Viited
------

1. ↑  Fernandes, M. Maran, T. Tikhonov, A. Conroy, J. Cavallini, P. Kranz, A. Herrero, J. Stubbe, M. Abramov, A. & Wozencraft, C. (2008). *Mustela putorius*. *IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid*. IUCN 2013.

Välislingid
-----------

* Tuhkur andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Glen Kamara (2015)
**Glen Adjei Kamara** (sündinud 28. oktoobril 1995 Tamperes) on Soome jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Leeds United ja Soome jalgpallikoondises.

Ta sündis Sierra Leone päritolu perekonnas. 2011. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Southend United. 2012. aastal liitus ta Arsenali noorteakadeemiaga. Arsenali meeskonnas mängis ta ainsal korral 27. oktoobril 2015 liigakarika mängus Sheffield Wednesday vastu.

Hooaja 2015–16 esimeses pooles mängis ta Arsenalist laenul Southend Unitedis Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas. Hooajal 2016–17 oli ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Colchester United.

2017. aasta juulis sõlmis Kamara lepingu Šotimaa kõrgliigaklubiga Dundee. 2019. aasta jaanuaris siirdus ta Rangersi. Hooajal 2020–21 tuli ta Rangersiga Šotimaa meistriks.

2023. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Leeds Unitediga.

Soome jalgpallikoondises tegi Kamara debüüdi 9. novembril 2017 sõprusmängus Eesti vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. oktoobril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Kreeka vastu.

2022. aastal valiti Kamara Soome aasta jalgpalluriks.

Saavutused
----------

Rangers
* Scottish Premiership: 2020–21
* Scottish Cup: 2021–22

Viited
------

1. ↑  "LEEDS UNITED SEAL DEAL FOR GLEN KAMARA FROM RANGERS". *leedsunited.com*. 31. august 2023. Vaadatud 31. augustil 2023.
2. ↑  Glen Kamara. national-football-teams.com. Vaadatud 23.3.2021

Välislingid
-----------

 Glen Kamara – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* "Taaskordne rassismiskandaal: kas soomlast koheldi Euroopa liigas valesti? (Rangers: juhtunut ei saa vaiba alla lükata)". soccernet.ee. 19.3.2021.