**Linnapea Alberti ülestõus** (poola keeles *bunt wójta Alberta*) oli aastatel 1311–1312 Poola Krakówi linna linnakodanike mäss hertsog Władysław I Łokietek vastu. Mässu juhtis Albert, *wójt*, kes Magdeburgi õiguse alusel oli tegelikult Krakówi linnapea.  See lõppes hertsog Władysławi võidu ja Krakówi linnameeste karistamisega.

Taust
-----

Pärast seda, kui Kraków oli 1241. aasta mongolite sissetungi ajal laastatud, taastati selle Magdeburgi õiguse kohaselt vürst Bolesław V-le.  1291. aastal langes Krakówi hertsogkond Böömimaa kuningale Wenceslaus II-le, kellest 1300. aastal sai ka Poola kuningas. Pärast Přemysliidide väljasuremist aastal 1306 võttis Krakówis võimu Piastide dünastiast pärit hertsog Władysław I, 1310. aastal aga läks Böömi kuningriik Luksemburgi dünastia valdusse. Uus kuningas Jan Pime jätkas Poola kuningliku tiitli nõudmist ja püüdis pealegi vasalliseerida külgneva Sileesia piirkonna hertsogid.

Mäss
----

Aastal 1311 algatas Krakówi linnapea (1290-1312) wójt Albert mässu vürst Władysławi võimu vastu eesmärgiga muuta linn – tollane Poola ülemprovintsi pealinn – Böömimaa vasalliks. Mäss oli nii poliitiliselt kui kultuuriliselt saksameelne ja poolavastane.  Albertit, kes ise oli saksa  või tšehhi  päritolu, toetasid mõned linnakodanikest sakslased.  Teda toetasid ka Saksa-Sileesia päritolu piiskop Jan Muskata ja Sileesia hertsog Bolko I Opolest ning paljud Krakówi kodanikud. Pärast seda, kui Władysław linna piiras, lõppes mäss ebaõnnestumisega.   Sarnased mässud toimusid mitmes teises linnas, eriti Sandomierzis ja Wieliczkas; ka need suruti Władysławi poolt maha.

Tagajärjed
----------

Albert põgenes Böömimaale ja tema maja lammutati, samas kui Gniezno peapiiskop Jakub Świnka esitas piiskop Muskatale süüdistuse, et ta on "Poola rahva vaenlane". Pärast mässu kaotas Krakówi linn paljud oma privileegid, kuna mõned linnakodanikud toetasid ülestõusu. Vürst Władysławi vaatevinklist oli mäss ajendatud Poola-vastasest meeleolust ja Saksa kodanikud tõestasid oma ebalojaalsust.

Ühe allika, nn *Krasiński annaalide* järgi kasutati Krakówi saksakeelsete linnakodanike eristamiseks shibbolethi *Soczewica, koło, miele, młyn* ("Lääts, ratas, jahvatab , veski"). Need, kes ei suutnud seda fraasi õigesti hääldada, hukati. 

Ülestõusu kirjeldati omaaegses ladinakeelses luuletuses *De quodam advocate Cracoviensi Alberto* ("ühest Krakówi linnapeast Albertist"), mille kirjutas anonüümne autor ja mida võib kirjeldada kui "germanofoobilist".

Viited
------

1. 1 2 3  Laurențiu Rădvan (2010). *At Europe's Borders: Medieval Towns in the Romanian Principalities*. BRILL. Lk 49. ISBN 978-90-04-18010-9. Vaadatud 22. mail 2011.
2. ↑  Jan Hahn, *Ilustrowana historia Śląska w zarysie*, Narodowa Oficyna Śląska, Zabrze 2012, ISBN 978-83-60540-26-8
3. 1 2  *Proceedings of the American Philosophical Society.* Vol. 120, No. 2, 1976, ISSN 0003-049X: „*The second example of secular literature is the 126 Leonine verses in 21 stanzas which constitute the poem De quodam advocate Alberto (early fourteenth century, post 1311). Albert had been the civil administrator of Cracow under Duke W. Lokietek and had led an unsuccessful revolt against Piast leadership in conjunction with the bishop of Cracow, Jan Muskata. The orientation of this uprising was anti-Polish and pro-German, in both a cultural and a political sense, and it had been repressed with great severity. The poem itself, from the hand of an anonymous Pole whose Germano- phobia prevades the text, is cast in the form of a posthumous confession by an Albert conjured from the grave. Its worth as a historical source is clearly limited, but as a literary endeavor it is a clever piece of satire and political propaganda.*"
4. ↑  Encyklopedia; Kirchen-Lexikon (1876). *Encyklopedja Kościelna podług teologicznej encyklopedji [Kirchen-lexikon] Wetzera i Weltego, wydana przez M. Nowodworskiego*. Lk 466. Vaadatud 22. mail 2011.
5. 1 2
6. ↑  Paul Knoll (2017). "Chapter 19: Economic and Political Institutions on the Polish-German Frontier in the Middle Ages: Action, reaction, interaction". Nora Berend (toim). *The Expansion of Central Europe in the Middle Ages*. Routledge. Lk 445.