recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vene-Pärsia sõda** oli sõda Venemaa keisririigi ja Pärsia vahel aastatel 1804–1813.

Vastuseks Venemaa keisririigi valduste laienemisele Kaukaasias: kui 1801 ühendati Venemaaga Ida-Gruusia, 1803 Samegrelo Lääne-Gruusias ja 1804 jaanuaris Gändžä khaaniriigi esitas 1804 Pärsia ultimaatumi, et Vene väed Lõuna-Kaukaasiast välja viidaks. Kui Venemaa ultimaatumi tagasi lükkas, algas sõjategevus. 

Lõuna-Kaukaasia ehk Taga-Kaukaasia alad tänapäeval
Venemaa väed alustasid sõjategevust juunis 1804 Jerevani piirkonnas, kuid linna vallutada ei õnnestunud. 1804 sai Pärsia vägi lüüa Khanakheravani (Jerevani lähedal), 1805 Dzegami (Gəncə lähedal) ja Aserbaidžaani khaaniriigid sõlmisid üksteise järel rahu ja arvati Venemaa koosseisu (Karabahhi, Sheki ja Shirvani khaaniriik 1805. aastal, Derbendi, Bakuu ja Kuba khaaniriik 1806. aastal.

1806. aastal alanud Vene-Türgi sõja tõttu sõlmis Venemaa vaherahu, mis aga katkes 1808. aastal ja Vene väed hõivasid 1806. aastal Bakuu. Iraani šahhi Fath Ali-šahhi väed said lüüa 1810 Megri (Meghri) ja 1812 Aslanduzi juures ja Vene väed hõivasid 1813. aastal Länkärani. 24. oktoobril 1813 sõlmiti Gülistani rahu, mille põhjal Pärsia tunnustas Ida-Gruusia, Põhja-Aserbaidžaani ja Dagestani ühendamist Venemaaga.

Sõja tulemusel vallutas Venemaa keisririik Kaspia mere ääres asunud ja Pärsiale kuulunud Dagestani, Gruusia Kharthli, Kahhethi, Samegrelo, Imerethi, Guria piirkonnad Gruusias ja Abhaasia.

Venemaa sai oma valdusse ka osa tänapäeva Aserbaidžaani territooriumi ja Bakuu, Karabahhi, Gəncə, Širvani, Derbenti ja Quba khaaniriigid. Venemaa valdusse läksid sõja tulemusel ka osa Talõši khaaniriigist.

Venemaa saavutas ainuõiguse omada Kaspia merel Venemaa keisririigi sõjalaevastiku laevu.

* Khaaniriigid Aserbaidžaani territooriumil 18. ja 19. sajandilKhaaniriigid Aserbaidžaani territooriumil 18. ja 19. sajandil
* Gəncə khaaniriik aastatel 1801–1813Gəncə khaaniriik aastatel 1801–1813
* Šeki khaaniriik, 1813. aastalŠeki khaaniriik, 1813. aastal
* Širvani khaaniriik, 1813. aastalŠirvani khaaniriik, 1813. aastal
* Karabahhi khaaniriik aastatel 1809–1817Karabahhi khaaniriik aastatel 1809–1817
* Talõši khaaniriik aastatel 1801–1813Talõši khaaniriik aastatel 1801–1813

Vaata ka
--------

* 1812. aasta isamaasõda
* Vene-Türgi sõda (1806–1812)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vene-Pärsia sõda (1804–1813)** |
**Robert Ots** (14.02.1922 Moskva – 21.01.2015 Tallinn) oli eesti kontrabassimängija.

Muusika õppimist alustas ta Moskvas, Ipolit-Ivanovi nim. Laste Muusikakoolis, kus õppis klaveri erialal. Õpingute ajal mängis tantsuklubides ajaviite ja tantsumuusikat. Pärast keskkooli lõpetamist 1940. aastal jätkas õpinguid Moskva Kõrgemas Avioinstituudis, kust tuli minna pärast 2.kursust rindele.

Robert Otsa onu, tuntud muusik John Pori kutsus ta enda juurde Tallinna ja pakkus mängimise võimalust toonases ohvitseride kasiinos. Ansamblis oli 4 instrumenti: viiul, akordion, kontrabass ja klaver (R.Ots). 
1947.a. jätkas Robert Ots pooleli jäänud muusikaõpinguid Tallinna Muusikakoolis Johannes Kuusemetsa kontrabassiklassis, mille lõpetas 1952.aastal Paul Sarve ja Hugo Lukase juhendamisel. Sama aasta sügisel püüdis jätkata kontrabassimängu õppimist TRK-s Alfred Karjuse kontrabassiklassis.

Töötas aastatel 1950 – 1982 ERSO-s, sealhulgas oli 1970 – 1979 kontrabassirühma kontsertmeister. 

Robert Ots on maetud Rahumäe kalmistule Tallinnas.

**Isiklik**
-----------

Abikaasad: Serafima Ots 13.12.1921 Saaremaa - 25.06.1986 Tallinn; 

Mare Ots 24.04.1937 Põltsamaa;

Pojad: Toomas Ots 31.01.1951 Tallinn – 20.10.2019 Pärnu; 

Tõnis Ots 16.07.1954

Viited
------

1. ↑  "Haudi". *www.kalmistud.ee*. Vaadatud 10. augustil 2023.
2. ↑  *Eesti Muusika Biograafiline Leksikon*. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2008. Lk 56. ISBN 978-9985-70-299-4. `{{raamatuviide}}`: kontrolli parameetri `|pealkiri-link=` väärtust (juhend); välislink kohas ``|pealkiri-link=`` (juhend)
Kuningliku Flaami Ooperi teatrihoone Antwerpenis
**Kuninglik Flaami Ooper** (hollandi keeles *Koninklijke Vlaamse Opera*) oli kuni 1981. aastani ligi sada aastat Belgias Antwerpenis sõltumatult tegutsenud ooperiteater. 1981. aastal liideti see Gentis tegutsenud Genti Kuningliku Ooperiga. Uus moodustunud kultuuriasutus nimetati Opera voor Vlaandereniks, mis 2014. aastal sai Opera Ballet Vlaandereniks.

1907. aastal Antwerpenis valminud teatrihoone projekteeris arhitekt Alexis van Mechelen (1864–1919). Tänapäeval on see hoone arhitektuurimälestis.

Balletitantsijaid
-----------------

Aastatel 1925–1931 töötas teatri balletitrupis balletisolisti ja esitantsijana ka Anna Ekston.

Viited
------

1. ↑  Van Mechelen, Alexis. inventaris.onroerenderfgoed.be
2. ↑  Lea Tormis. "Eesti balletist". Tallinn, Eesti Raamat 1967, lk 42

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kuninglik Flaami Ooper** |

* Vlaamse Opera. inventaris.onroerenderfgoed.be
**Simnas** (Helifaili info leedu i) (poola *Simno*, saksa *Simnen*) on linn Leedus Alytuse rajoonis. 

Asub umbes 70 km Vilniusest edelas 108 m kõrgusel merepinnast. Linn on nime saanud järve järgi, mille põhjakaldal ta asub. Linnast põhja pool asub Giluitise järv.

Simnases asuvad gümnaasium, põllumajanduskool, vaimse puudega laste internaatkool, postkontor, raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1520. aastal ehitatud katoliku kirik.

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda mainitud 1382. aastal, kuigi tänapäevane asula kujunes ilmselt siiski alles XV sajandil pärast Grünwaldi lahingut. Aastal 1494 mainitakse esimest korda sealset mõisa. XVI sajandi alguses sai Simnasest alev. Aastal 1520 ehitati sinna kirik, mis on tänapäevani säilinud ja on kogu Sūduva vanim säilinud hoone.

Linnaõigused sai 1626. aastal. XVIII sajandil hakkas kiriku juures tegutsema kihelkonnakool. Aastal 1870 kaotas Simnas linnaõigused. Asula kandis tsaariajal venekeelset nimekuju Симно. Aastal 1900 olid pooled sealsetest elanikest juudid. Aastal 1899 valmis alevit läbiv raudtee.

Aastal 1941 hukati 541 Simnase juuti, neist 414 12. septembril. Simnas sai linnaõigused taas 1956. aastal. Nõukogude ajal oli linn kohaliku sovhoosi keskasulaks, Krosnasse viiva tee äärde rajati ka maaparandustöötajate linnak.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 1020 (1827)
* 1722 (1889)
* 1642 (1900)
* 1716 (1970)
* 1800 (1976)
 | * 1625 (1979)
* 2313 (1989)
* 1980 (2001)
* 1514 (2011)
* 1295 (2018)
 |

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Simnase elanikest leedulasi 98,48%.

* Simnase tänavavaadeSimnase tänavavaade
* KoolimajaKoolimaja
* Linn linnulennultLinn linnulennult
* Simnase kirikSimnase kirik
* SimnasSimnas

Tuntud elanikke
---------------

* Jacob Barit – Leedu pedagoog
* Vytautas Kasiulis – Leedu maalikunstnik

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.
2. ↑  Симно. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 29А (58) : Семь озер — Симфония. С.-Петербургъ, 1900. 931 lk.
3. ↑  Holocaust Atlas of Lithuania
4. ↑  "Leedu Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2009. Vaadatud 1. juunil 2009.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Simnas** |

* 
* Linn Poola geograafilises sõnastikus
* Linn portaalis Vietoves.lt
**Endla** oli laulu- ja mänguselts, mis tegutses aastatel 1875–1940 Pärnus.

Seltsi asutasid teiste seas Carl Robert Jakobson, Kristjan Erm, Anton Anson ja Jaan Otstavel. Nad võtsid eeskuju Tartu Vanemuise Seltsist. Seltsi nimi "Endla" võeti Friedrich Robert Faehlmanni müüdi "Endla järv ja Juta" järgi. Seltsi põhikiri kinnitati 1878. ja uuesti 1909. aastal ning täiendatud põhikiri kinnitati 1920. aastal

1875. aastal hakkas seltsi juures tegutsema laulukoor Endla. Samal aastal etendati ja kanti põllumeeste seltsi ruumes ette Lydia Koidula "Säärane mulk ehk Sada vakka tangusoola".

Aastatel 1889–1899 oli selts varjusurmas. Sellest tuldi välja, kui seltsi esimeheks sai laevaomanik August Klein ning seltsiga liitus jõukaid toetajaid.

1911. aastal valmis seltsi teatri- ja kontserdihoone. Hoone projekteerisid arhitekt H. Jung ja insener Georg Hellat ning fassaadi kujundas arhitekt E. Wolffeldt. Hoone sai tugevalt kannatada 1944. aastal ning selle varemed õhiti 1961. aastal.

1911. aastal hakkas seltsi juures tegutsema teater Endla. Kutselise näitetrupi moodustamisele hakati mõtlema ajal, mil Endla teatrihoonele pandi nurgakivi. Näitetrupp saadi kokku sügisel toimunud hoone avamise aegu.

23. veebruaril 1918 loeti Endla teatri rõdult esimest korda ette "Manifest kõigile Eestimaa rahvastele".

1940. aastal selts riigistati. Endla teater tegutses edasi.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Endla (selts) (vaadatud 13.06.2017)
2. 1 2 3  Ester Vilgats: "Maja, kust algas Endla selts" Pärnu Postimees, 9. aprill 2003
3. ↑  "Kolmas kutseline teater Endla". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2017. Vaadatud 14. juunil 2017.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Rahvusarhiivi infosüsteemis: Endla (selts)
**Coiba rahvuspark ja seda ümbritseva mere kaitse eritsoon** (prantsuse *Parc national de Coiba et sa zone spéciale de protection marine*, inglise *Coiba National Park and its Special Zone of Marine Protection*, hispaania *Parque Nacional de Coiba y su zona especial de protección marina*) on UNESCO maailmapärandi objekt nr 1138 Panamas Chiriquí ja Veraguasi provintsis. 

Objekti pindala on kokku 270 125 ha. Põhiosa (216 543 ha) moodustab Vaikse ookeani mereala ümber Coiba saare (50 314 ha) ja veel üheksa suurema saare (nende hulgas on ka Jicarita saar, mis Panama kõige lõunapoolsem punkt); nende ja veel 28 väiksema saare pindala on kokku 53 582 ha. 

Saared, Chiriquí laht ja ümbritsevaid merealasid on kaitstud El Niño külma tuule mõju eest ning seetõttu on saarte vihmametsad olulised endeemsete ja ohustatud liikide varjupaik. Rahvuspargis toimub oluline teadustegevus ning sel on oluline osa Vaikse ookeani troopilise idaosa kalade ja mereimetajate liikumises ja elutegevuses.

Objekt kanti maailmapärandi nimistusse 2005. aastal.

Viited
------

1. ↑  "Coiba rahvuspark ja seda ümbritseva mere kaitse eritsoon". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise, prantsuse, araabia, hiina, vene, hispaania, jaapani ja hollandi keeles (vaadatud 2. juulil 2019)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Coiba rahvuspark ja seda ümbritseva mere kaitse eritsoon** |

* "Coiba rahvuspark ja seda ümbritseva mere kaitse eritsoon". UNESCO Maailmapärandi koduleht. Inglise, prantsuse, araabia, hiina, vene, hispaania, jaapani ja hollandi keeles (vaadatud 2. juulil 2019)</ref>
**2007.–2008. aasta finantskriis** (ka **ülemaailmne finantskriis** või **2008. aasta finantskriis**) on paljude majandusteadlaste arvates suurim maailma majandust tabanud finantskriis alates 1930. aastate ülemaailmsest majanduskriisist. Selle tagajärjel jõudsid paljud suured rahandusasutused kokkukukkumise äärele, riikide valitsused olid sunnitud panku välja ostma ning kogu maailma börsid pöördusid langusse. 

Paljudes piirkondades kannatas ka kinnisvaraturg, mistõttu paljud inimesed kaotasid kodu, hulgaliselt elamispindu pandi müüki ning süvenes tööpuudus. Kriisi tõttu sattusid raskustesse elutähtsad ettevõtted, tarbijate varad vähenesid triljonite USA dollarite võrra ning majanduse aeglustumine viis ülemaailmse suure majandussurutise ja Euroopa võlakriisini. Kriisi aktiivne faas, mis ilmnes likviidsuskriisina, algas 7. augustil 2007, kui BNP Paribas katkestas raha väljavõtmise kolmest riskifondist, põhjendades seda "likviidsuse täieliku aurustumisega".

Vaata ka
--------

* Eesti 2008.–2010. aasta majandussurutis

Viited
------

1. ↑  Two top economists agree 2009 worst financial crisis since great depression; risks increase if right steps are not taken. (February 29, 2009). *Reuters*. Vaadatud 30.09.2009, Business Wire News.
2. ↑  "Brookings-Financial Crisis" (PDF). Vaadatud 1. mai 2010.
3. ↑  Williams, Carol J. (22. mai 2012). "Euro crisis imperils recovering global economy, OECD warns". Los Angeles Times. Vaadatud 23. mai 2012.
4. ↑  Larry Elliott, economics editor of *The Guardian* (5. august 2012). "Three myths that sustain the economic crisis" (blog by expert). *The Guardian*. Vaadatud 6. august 2012. Viis aastat taga lõpetasid pangad üksteisele laenamise. `{{cite news}}`: parameetris `|author=` on üldnimi (juhend)
**Brasłaŭ** (valgevene keeles: *Браслаў*; *Brasłaŭ*) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Brasłaŭ rajooni halduskeskus. 

Linna ümber asub Brasłaŭ järvestik. Linn asub järvestiku suurima, Dryviaty järve põhjakaldal.

Linn on saanud nime Połacki vürsti Brjatšislav I Izjaslavitši järgi.

Ajalugu
-------

Arheoloogiliste väljakaevamiste põhjal asus IX sajandil linna kohal latgalite ja krivitšite asula. Połacki vürstiriik püstitas sinna XI sajandil piirikindluse. 1065. aastal ründasid seda leedulased. Brasłaŭ on kuulunud suurvürstidele Gediminasele ja Jaunutisele. 1500. atL sai linnaõigused. 1794. aastal kaotas ajutiselt tulekahju tõttu oma tähtsuse. 1795. ATl sattus linn kolmandal Poola jagamisel Venemaa keisririigi koosseisu. Linnast sai ajutiselt 19. sajandini alev. 1920. aastal hõivasid Brasłaŭ linna poolakad ja 1939. aastani oli see Poola Vilniuse vojevoodkonna Brasłaŭ maakonna keskus. Kui Brasłaŭ 1939. aastal Valgevene NSV koosseisu sattus, sai linnast rajoonikeskus.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Brasłaŭ uudised (*valgevene ja vene keeles*)
* Linn YouTube'is
* Linn fotoentsüklopeedias
Koit Kelder ansambli Onud koosseisus esinemas Vaba Rahva Laulul Kuressaare lossihoovis 20. augustil 2013
**Koit Kelder** on tuntud Saaremaa ühiskonnategelane ning ettevõtja, Saarte Koostöökogu juhatuse esimees.

Saaremaa Ühisgümnaasiumis õppides oli ta 1996. aastal kooli kultuuriauhinna laureaat. Ta lõpetas Tartu Ülikooli filosoofia eriala 2002. aastal, tema bakalaureusetöö teema oli "Äri- ja majanduseetika filosoofiline käsitlus ja praktiline rakendus Eestis".

Ta on töötanud Keila valla abivallavanemana.

2009. aastast tegutseb ta Saarte Koostöökogu juhina.

Ta on olnud Reformierakonna liige ning 2015. aasta Riigikogu valimistel sa ta 5. valimisringkonnas 529 häält.

Koit Kelder on erakonna Eesti 200 liige ning kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel Saare, Hiiu ja Lääne piirkonnas erakonna esinumbrina.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 982 häält ning ei osutunud valituks.

Tegevus ühiskonnategelasena
---------------------------

On Saarte Koostöökogu juhatuse esimees alates 2018. aastast.

Tegevus ettevõtjana
-------------------

On Pöide Pruulikoja asutaja.

Tegevus muusikuna
-----------------

1997. aastal liitus ta TTÜ Kammerkooriga, kus laulis bassi. 

Ta on ansambli Onud liige.

Viited
------

1. ↑  ""Ajavahemikul 1996 – 2000 ära märgitud tublimad õpilased ja õpetajad"". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2010. Vaadatud 10. augustil 2009.
2. ↑  Filosoofia osakonnas kaitstud 4+2 süsteemi bakalaureuseõppe lõputööd[*alaline kõdulink*]
3. ↑  Signe Kalberg, "Omavalitsused maadlevad ehitusbuumi käkkidega", Eesti Päevaleht, 9. oktoober 2008
4. ↑  Aare Laine, "Tuntud pulmamuusik Koit Kelder asus juhtima Saarte koostöökogu", Oma Saar, 11. juuni 2009
5. ↑  "TTÜ Kammerkoori vilistlaste nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2009. Vaadatud 10. augustil 2009.

Välislingid
-----------

Koit Keldri veebisait
Boutros Boutros-Ghali 1995
**Boutros Boutros-Ghali** (araabia بطرس بطرس غالي, sündinud 14. november 1922 – 16. veebruar 2016) oli Egiptuse poliitik ja diplomaat, kes oli 1. jaanuarist 1992 kuni 31. detsembrini 1996 ÜRO 6. peasekretär.

Ta sündis Kairos kopti kristlaste perekonnas. Tema vanaisa Boutros Ghali oli Egiptuse peaminister alates 1908 kuni oma mõrvamiseni 1910.

Boutros-Ghali lõpetas 1946 Kairo ülikooli. Ta kaitses 1949 Pariisi ülikoolis doktoriväitekirja rahvusvahelise õiguse alal ja sai samal aastal diplomi rahvusvaheliste suhete alal Prantsuse rahvusvahelisest uuringute- ja teaduskeskusest Sciences Po.

1949–1979 oli ta Kairo ülikoolis rahvusvahelise õiguse ja rahvusvaheliste suhete professor. Ühtlasi oli ta 1963–64 Haagi Rahvusvahelise Õiguse Akadeemia uuringukeskuse direktor ja 1967–68 Pariisi ülikooli õigusteaduskonna külalisprofessor.

Ta kinnitati ÜRO peasekretäriks ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 720.

Ameerika Ühendriikide veto tõttu ei valitud teda 1996. aastal järgmiseks viieaastaseks ametiajaks tagasi. ÜRO julgeolekunõukogu istungil kogus ta 14 poolthäält ja 1 vastuhääle (USA-lt). Pärast 4 hääletusvooru, mis andsid kõik sama tulemuse, võttis Boutros-Ghali oma kandidatuuri tagasi ja sai teiseks ÜRO peasekretäriks, kellele ei võimaldatud teist ametiaega. Esimene oli Kurt Waldheim süüdistuste tõttu natsiminevikus.

Tunnustus
---------

* 1994 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Javier Pérez de Cuéllar** | **ÜRO peasekretär**1992–1996 | Järgnev**Kofi Annan** |

Viited
------



|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Boutros Boutros-Ghali** |
Šatäänid juuksed
Nn kartulikoorevärvi šatään. Andrus Kivirähk esinemas Draamateatri maalisaalis
**Šatään** (prantsuse keeles *châtain* sõnast *châtaigne* või *châtaignier* 'kastan' sarnasuse tõttu kastanipuu vilja värvusega, inglise keelde tõlgitakse see enamasti *chestnut brown*) on juuksevärvus, mis võib olla heledam või tumedam pruun, blondi ja brüneti vahepealne. Tuhkjat šatääni (*châtain cendré*) juuksevärvust nimetatakse eesti keeles sageli **kartulikoorevärviks**.

Piltidel võrdluseks kastanite ja kartulite värvus - šatään juustevärvus ei tähenda eesti keeles sama mis kastanpruun juustevärvus - viimatinimetatu on soojatooniline punaka varjundiga pruun.

* KastanidKastanid
* Kartulid turulKartulid turul
* Koorimata keedetud kartulidKoorimata keedetud kartulid

Pigmendid
---------

Tumedama šatääni tingib peamiselt eumelaniini sisaldus juuksekarva korteksis, heleda šatääni eumelaniini ja feomelaniini sisaldus. Paljud valge nahavärviga inimesed sünnivad või on lapseeas blondide juustega, mis täiskasvanuks saades muutuvad kas šatääniks või brünetiks. See on loomulik areng ning on seotud tumeda eumelaniini koguse kasvamisega juuksekarvas.

Lääne-Euroopas on šatään kõige tavalisem juuksevärvus, Vahemere maades on tavalisem pigem tumepruun (brünett) ja Ida-Euroopa suunas ning Põhja-Euroopas blond.

Muud
----

Vanemas ingliskeelses ja saksakeelses kirjanduses on šatääni värvuse järgi kasutatud teatava pruuni värvitooni nimetust *Hair Brown* või *Haarbraun* 'juuksepruun'.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Milline juuksevärv sobib mulle? - Anne ja Stiil, 19. september 2010
4. ↑  A. Goodley. 4 Rarest Hair Colors in the World. - rarest.org
5. ↑  A. G. Werner, 1749-1817; P. Syme, 1774-1845. Werner's nomenclature of colours : with additions, arranged so as to render it highly useful to the arts and sciences, particularly zoology, botany, chemistry, mineralogy, and morbid anatomy : annexed to which are examples selected from well-known objects in the animal, vegetable, and mineral kingdoms. - James Ballantyne and Co. 1821
6. ↑  E. F. Glocker. Grundriss der Mineralogie. ... Nebst einem Anhange; ein Verzeichniss der bis jetzt in Schlesien aufgefundenen Fossilien enthaltend, 1821

| * v
* r
Juuksevärvused |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| valge / hall | blond | punakasblond | punane | kastanpruun | tuhkjas šatään | šatään | brünett | must |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|

 |
**Kultuurpuistu** on külvatud või istutatud puistu.

Kultuurpuistu erinevus tavalisest metsast seisneb selles, et kui tavaline mets on hakanud kasvama looduslikult ja sealt võib leida erinevat liiki puid, siis kultuurpuistu on inimese rajatud ja tavaliselt kasvab seal ainult üks puuliik.

Eesmärk
-------

Kultuurpuistu eesmärk on saada metsast kvaliteetset puitu toodete valmistamiseks ja madalama kvaliteediga puitu energiatootmiseks.

Kasutamine
----------

Kultuurpuistuid kasutatakse puidu ja mittepuiduliste metsasaaduste tootmiseks.

Sellist metsa kasutatakse aktiivselt puhkuseks, samuti marjade ja seente korjamiseks.

Lisaks puidu ja puitkiu tootmisele pakuvad kultuurpuistud muid ökosüsteemile kasulikke teenuseid, sealhulgas seovad nad süsinikku, toodavad puhast vett, reguleerivad hüdroloogilist tsüklit, ühendavad mosaiikset maastikku elurikkuse säilitamiseks ja leevendavad kõrbestumist.

Ajalugu
-------

Inimesed on puude istutamisega tegelenud pikka aega. Juba vanad kreeklased ja roomlased tegelesid puude istutamisega. Näiteks tõid roomlased Inglismaa alale mitmeid õuna- ja pähklipuu liike, kuid suurem istutamine puidu tootmiseks algas alles 17. sajandil.

20. sajandi jooksul on saanud küpseks üks põlvkond männimetsi, poolteist põlvkonda kuusemetsi ja kaks põlvkonda lehtpuumetsi. Mets saaks hakkama ka, inimese abita, aga kuna vabalt kasvav puukooslus ei anna majanduslikku tulu piisavalt, sekkub inimene, et saada rohkem tulu.

Vaata ka
--------

* metsanduse mõisted

Viited
------

1. ↑  "Metsanduslikudmõisted". *Taxatio*. Vaadatud 01.01.2023.
2. ↑  "Forest types: Plantation vs natural, and softwood vs hardwood" (PDF). *Forestlearning*. Vaadatud 01.01.2023.
3. 1 2 3  "Enamik meie lemmikmetsi on kultuurpuistud". *Eramets*. Vaadatud 01.01.2023.
4. ↑  "Forest Plantations". *Sciencedirect*. Vaadatud 01.01.2023.
5. ↑  "Ecosystem Goodsand Services from Plantation Forests" (PDF). *Cifor*. Vaadatud 01.01.2023.
6. ↑  "The history of tree planting". *Conservationhandbooks*. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.01.2023. Vaadatud 01.01.2023.
Džomolungma
**Mäetipp** on mäe suurima absoluutse kõrgusega punkt.

Mäetippu ümbritsev mäeosa võib olla nii lauge kui ka järsu kaldega. Järsud kaljused mäetipud tekivad tavaliselt mitme liustike erodeeriva tegevuse tulemusel tekkinud tsirkusoru liitumise teel. Lamedad mäetipud võivad olla näiteks vulkaanilistel mägedel, kus kõrgemaks punktiks võib olla kraatri serv.

Suurima absoluutse kõrgusega mäetipp Maal on Džomolungma mäel Himaalajas (8848 m). Eesti kõrgeim punkt on Suure Munamäe tipp (318 m).

Mäetippe eristatakse välise kuju järgi: koonus, püramiid, kuppel, torn, sarv, hammas, nõel. Laugete mägede kõrgeim osa võib olla ka tipuplatoo, kus täpse kõige kõrgema punkti leidmine on raske.

Paljudel mägedel on mitu tippu. Neid nimetatakse tihti ilmakaarte järgi. Näiteks Rootsi kõrgeimal mäel Kebnekaisel on lõuna- ja põhjatipp. Nende omavaheline kõrgus sõltub aastaajast ja lumeoludest - lumine lõunatipp on kevadel põhjatipust kõrgem, suvel aga lumi sulab ja kõrgemaks saab kaljune põhjatipp.  Sama mäe eri tippe võib käsitleda nii eraldi mägedena kui sama mäe eri osadena.

Viited
------

1. ↑  Ülo Kangur (koostaja). Mägireljeefi elemendid. Metoodiline õppematerjal mägimatka keskõppekoolidele. Tallinn, Eesti Vabariiklik Turismi- ja Ekskursiooninõukogu, 1988
2. ↑  "Eesti Matkaliit. Väike matkaterminoloogia sõnastik". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. märts 2016. Vaadatud 9. veebruaril 2016.
3. ↑  "Southern peak of Kebnekaise now stands one metre below the northern peak". *Stockholmi ülikooli veebileht*. 5.september 2019. Vaadatud 9. august 2023. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|kuupäev=` (juhend)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Belgia vallast; Pariisi metroojaama kohta vaata artiklit Châtelet (metroojaam)* |

---

**Châtelet** on prantsuskeelne linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

Châtelet sai linnaõigused 1825. aastal.

Asulad
------

Châtelet jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

| Nr | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(2008) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Châtelet | 11,26 |  |
| II | Châtelineau | 7,56 | 17 361 |
| III | Bouffioulx | 8,21 |  |
|

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* MagistraadihooneMagistraadihoone

Sõpruslinnad
------------

* Prantsusmaa – Vimoutiers
* Itaalia – Casteltermini

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Châtelet – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse keeles)
* Ajalooühingu koduleht

Hainaut' provintsi vallad

Aiseau-Presles **·** Anderlues **·** Antoing **·** Ath **·** Beaumont **·** Belœil **·** Bernissart **·** Binche **·** Boussu **·** Braine-le-Comte **·** Brugelette **·** Brunehaut **·** Celles **·** Chapelle-lez-Herlaimont **·** Charleroi **·** Châtelet **·** Chièvres **·** Chimay **·** Colfontaine **·** Comines-Warneton **·** Courcelles **·** Dour **·** Écaussinnes **·** Ellezelles **·** Enghien **·** Erquelinnes **·** Estaimpuis **·** Estinnes **·** Farciennes **·** Fleurus **·** Flobecq **·** Fontaine-l'Evêque **·** Frameries **·** Frasnes-lez-Anvaing **·** Froidchapelle **·** Gerpinnes **·** Ham-sur-Heure-Nalinnes **·** Hensies **·** Honnelles **·** Jurbise **·** La Louvière **·** Le Rœulx **·** Lens **·** Les Bons Villers **·** Lessines **·** Leuze-en-Hainaut **·** Lobbes **·** Manage **·** Merbes-le-Château **·** Momignies **·** Mons **·** Mont-de-l'Enclus **·** Montigny-le-Tilleul **·** Morlanwelz **·** Mouscron **·** Pecq **·** Péruwelz **·** Pont-à-Celles **·** Quaregnon **·** Quévy **·** Quiévrain **·** Rumes **·** Saint-Ghislain **·** Seneffe **·** Silly **·** Sivry-Rance **·** Soignies **·** Thuin **·** Tournai
**Kaljo Valgma** (29. aprill 1931 Jalase, Rapla vald – 11. september 2015) oli eesti arst ja arstiteadlane (kardioloog), Tartu Ülikooli professor.

Elulugu
-------

Ta õppis Jalase algkoolis, Kabala algkoolis ja Märjamaa mittetäielikus keskkoolis. 1949. aastal lõpetas ta Rapla Keskkooli kuldmedaliga ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna arsti kvalifikatsiooniga.

Ta suunati tööle Tartu Kliinilise Haigla siseosakonna arst-terapeudiks. 1960. aastal suunati ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi aspirantuuri, kus tal valmis väitekiri "Mõnede kliinilis-laboratoorsete uurimismeetodite tähendusest reuma ja reumatoidartriitide aktiivsuse määramisel", mille kaitses 1963. aastal meditsiinikandidaadi väitekirja. Aastatel 1963–1972 oli ta TRÜ sisehaiguste propedeutika kateedris assistent, aastatel 1972–1976 samas kateedris dotsendiks. 1970. aastal kaitses ta väitekirjaga "Südame isheemiatõve (stenokardia) mõned kliinilised iseärasused ja diagnostilised kriteeriumid" (väitekiri kinnitati 1971. aastal). 

Aastatel 1976–1984 oli ta TRÜ sisehaiguste propedeutika kateedri professor, 1984–1992 arstide ja proviisorite täiendusteaduskonna teraapiakateedri juhataja, 1992–1996 kardiokliiniku professor. 1996. aastast oli ta emeriitprofessor. Lisaks oli ta aastatel 1975–1982 Tartu kardioloogiakeskuse juhataja ja teaduslik juhendaja, 1976–1985 NSV Liidu Meditsiiniakadeemia Kardioloogiakeskuse teadusliku nõukogu liige ja 1983–1989 Eesti Kardioloogide Seltsi juhatuse esimees.

Tegi uurimusi südame isheemiatõve epidemioloogia, riskitegurite ja diagnostika, infektsioosse müokardiidi diagnostika ja sellepuhuse ravi ning arteriaalse hüpertensiooni epidemioloogia ja diagnostika alalt.

Tunnustus
---------

* 1996–1997 Tartu Ülikooli medal

Isiklikku
---------

Tema õde Aino-Helene Valgma oli koduloolane, pedagoog, Jalase külaelu arendaja.

Teoseid
-------

* (1978–1979) Kardioloogia I, II (üks autoritest)
* 1984 Müokardi infarkt
* 1988 Kliiniline farmakoloogia (üks autoritest)
* 1990 Инфекционный миокардит
* 1994 Infektsioosne müokardiit
* 1996 Kardiaalne arteriaalne hüpertensioon

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 1100–1101.
* *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 581–582.

Välislingid
-----------

* "Kaljo Valgma" Universitas Tartuensis, oktoober 2015 [*in memoriam*]
**A Coruña provints** on provints Hispaanias Galicia autonoomses piirkonnas.

Provintsi keskuseks on rannikul asuv A Coruña linn.

Kliima
------

A Coruña provintsi aasta keskmine temperatuur on +14,1 °C, jaanuaris +10,2 °C, augustis +18,8 °C.

Aastas sajab keskmiselt 996 mm, sealhulgas jaanuaris 131 mm ja augustis 29 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1964 tundi, sealhulgas jaanuaris 103 ja augustis 236 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Välislingid
-----------

 A Coruña provints – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
* Provintsi koduleht

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**Koldsäälik** (*Setophaga petechia*) on sääliklaste sugukonda kuuluv lind.

Levik ja süstemaatika
---------------------

Koldsäälik on üks ulatuslikemalt levinud säälikuid.  Teda leidub Põhja-Ameerika põhjaosast Alaskalt ja Labradori poolsaarelt kuni Lõuna-Ameerika põhjaosani, samuti paljudel Kariibi mere saartel, Kookossaarel ja Galápagose saartel.
Kanada, Ühendriikide ja Mehhiko koldsäälikud on rändlinnud ja talvitavad troopikas. 

Koldsääliku alamliike on paarikümne ringis , neid jaotatakse tavaliselt kolme rühma, enamasti lähtudes adultsete isaslindude pea värvusest, ning neid rühmi on varem käsitletud ka iseseisvate liikidena. 

* *aestiva* rühm – rändsed alamliigid Põhja-Ameerikas;
* *petechia* rühm – paiksed alamliigid Lääne-India saartel;
* *erithachorides* rühm – paiksed alamliigid rannikualadel Kesk-Ameerikas ja Lõuna-Ameerika põhjaosas

Välimus
-------

Pikkus 10-12 cm.  Isaslinnul on üleni erekollane alapool, kurgust allpool on kastanpruune triipe. Välimiste tüürsulgede siselabadel on kollased laigud. Troopilistel alamliikidel on kiird või pea üleni kastanpruunid.

Elupaik
-------

Kanadas ja Ühendriikides on koldsääliku tüüpilisi elupaiku niisked võsad, kus sageli kasvab pajusid, eriti veekogude kallastel ja soistel aladel, kuid võib pesitseda ka parkides ja aedades. Ühendriikidest lõunas leidub teda sageli mangroovisoodes.

Pesitsemine
-----------

Koldsäälik meisterdab taimekoorest, -kiududest ja -villast
tassikujulise pesa madala puu või põõsa püstiste oksaharude vahele. Kurnas on kolm kuni kuus, tavaliselt neli kuni viis muna. Toiduks on selgrootud, eriti putukad, ja marjad.

Viited
------

1. 1 2 3 4   bna.birds.cornell.edu
2. ↑   Avibase
3. 1 2 3  Yellow Warbler

Välislingid
-----------

* Familiar Birds
* Online Guide to North American Birds
* Zoonomen
Moodne sild High Trestle Trail Bridge tumesinise öötaeva taustal, Madrid Iowa osariigis
Tsüanotüüpia kannikesest. Bertha Evelyn Jaques, u 1900
**Tumesinine** on üks sinistest värvitoonidest. EKI ühendsõnastik defineerib tumesinist kui ploomi, tumeda viinamarja ja tormise mere värvi, paigutades tumesinise värvispektris violeti ja sinise vahele.

Saamine
-------

Tumesinine on tumedaks toonitud juurde lisatud mustaga (sinine + must = tumesinine) või mõne mustale lähedase tumeda värvitooniga. Tumesinise värvuse küllastus ja heledus on väiksemad kui lähtevärvusel sinisel.

Värvitoonid
-----------

Tumesiniste värvuste hulka kuuluvad ultramariinsinine, koobaltsinine, Preisi sinine, pardisinine, meresinine, petroolisinine, safiirsinine, potisinine, kuningsinine, mereväesinine, violettsinine ja öösinine. Tumesinise tooniga võivad võivad olla ka paabulinnusinine, purpursinine, teksasinine ja terassinine. Violetsete toonide hulka loetakse ploomisinine ja kannikesesinine.

Vaata ka
--------

* Sinine
* Sinised värvitoonid

Viited
------

1. ↑

| * v
* r
Sinised värvitoonid |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| akvamariinsinine | asuursinine | beebisinine | Egiptuse sinine | elektrisinine | hüatsindisinine | jääsinine | koobaltsinine | kuningsinine | lavendlisinine |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| linaõissinine | lipusinine | lõunameresinine | meelespeasinine | meresinine | mereväesinine | paabulinnusinine | pardisinine | pastellsinine | petroolisinine |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| potisinine | Preisi sinine | purpursinine | puudrisinine | rukkilillesinine | safiirsinine | sinakasroheline | suitssinine | taevasinine | teksasinine |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| terassinine | tsüaansinine | türkiissinine | ultramariinsinine | violettsinine | öösinine | Yves Kleini sinine |
|   |   |   |   |   |   |   |
|

 |
**Toledo provints** on provints Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomse piirkonna lääneosas.

Provintsis on 204 valda.

Kliima
------

Toledo provintsi aasta keskmine temperatuur on +15,5 °C, jaanuaris +6,1 °C, augustis +25,8 °C.

Aastas sajab keskmiselt 337 mm, sealhulgas jaanuaris 27 mm ja augustis 9 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2798 tundi, sealhulgas jaanuaris 156 ja augustis 341 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Välislingid
-----------

 Toledo provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Toledo provintsi koduleht

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
Ainsley Maitland-Niles (2018)
**Ainsley Cory Maitland-Niles** (sündinud 29. augustil 1997 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsja või keskpoolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lyoni Olympique.

Maitland-Niles liitus 2003. aastal Arsenali noorteakadeemiaga. Debüüdi Arsenali esindusmeeskonnas tegi ta 17 aasta ja 102 päeva vanuselt 9. detsembril 2014 UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus İstanbuli Galatasaray vastu. Ta sai sellega Jack Wilshere'i järel teiseks noorimaks Arsenali mängijaks, kes on Meistrite Liigas mänginud. Inglismaa kõrgliigas tegi Maitland-Niles debüüdi neli päeva hiljem mängus Newcastle Unitedi vastu.

Hooaja 2015–16 veetis ta esiliigaklubis Ipswich Town ning lõi 3. novembril 2015 mängus Bolton Wanderersi vastu profikarjääri esimese värava.

2018. aasta juunis sõlmis Arsenaliga uue pika lepingu. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas 29. detsembril 2018 mängus Liverpooli vastu. Ta viis Arsenali 11. minutil juhtima, kuid lõpuks tuli võtta vastu 1:5 kaotus. Hooaja 2020–21 teises pooles oli ta laenul Inglismaa kõrgliigaklubis West Bromwich Albion. 2022. aasta jaanuaris läks ta hooaja lõpuni laenule Itaalia kõrgliigaklubisse AS Roma. 2022. aasta septembris läks ta laenule Southamptoni.

Suvel 2023 lõppes Maitland-Nilesi leping Arsenaliga ning ta liitus Lyoni Olympique'iga.

2017. aastal tuli ta Inglismaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Inglismaa jalgpallikoondises tegi Maitland-Niles debüüdi 8. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Taani vastu.

Saavutused
----------

Arsenal
* FA Cup: 2019–20
* FA Community Shield: 2017, 2020

Roma
* UEFA Euroopa Konverentsiliiga: 2021–22

Viited
------

1. ↑  "Ainsley signs new long-term contract". Arsenal F.C. 12.6.2018. Vaadatud 24.1.2019
**Valladolidi provints** on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna keskosas.

Kliima
------

Valladolidi provintsi aasta keskmine temperatuur on +12,0 °C, jaanuaris +4,0 °C, augustis +21,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 442 mm, sealhulgas jaanuaris 47 mm ja augustis 13 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2544 tundi, sealhulgas jaanuaris 95 ja augustis 338 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Välislingid
-----------

 Valladolidi provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Valladolidi provintsi koduleht

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid


Castilla-Leóni lipp
Castilla-Leóni autonoomse piirkonna provintsid

Ávila provints | Burgose provints | Leóni provints | Palencia provints | Salamanca provints | Segovia provints | Soria provints | Zamora provints | Valladolidi provints
Ludwig Knoopi monument Bremenis Knoopi pargis, mis rajati Ludwig Knoopi mälestuseks pärast tema surma
**Johann Ludwig Knoop** (vene keeles *Лев Герасимович Кноп*) (15. mai 1821 Bremen – 16. august 1894 (ukj) Bremen) oli saksa tööstur.

1840. aastal kolis Johann Ludwig Knoop ärimees Franz Holzhaueri abina Hamburgist Moskvasse, kus oli hiljem seotud mitme ettevõttega. Hiljem arendas ta ärisidemeid Inglismaa puuvillavabrikutega. Äritegevusega sai ta nii jõukaks, et 1850. aastatel oli tema mõjusfääris Venemaa keisririigi 120 puuvillavabrikut.

1856 sai ta endale Narva jões asuva Kreenholmi saare, kus 1857 hakati ehitama puuvillaketramise ja kudumise vabrikut (hilisem Kreenholmi puuvillamanufaktuur). Knoop juhtis vabrikut kuni oma surmani 1894. aastal.

Tema järglaste seas on mitu kuulsat poliitikut, näiteks endine Alam-Saksi peaminister Ernst Albrecht ja tema tütar Ursula von der Leyen, kes valiti 2019. aastal Euroopa Komisjoni presidendiks.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti biograafiline leksikon. Tartu: Loodus, 1926–1929, lk 222.

Kirjandus
---------

* ByStuart Thompstone2002.IV, THE RUSSIAN TECHNICAL SOCIETY AND BRITISH TEXTILEMACHINERY IMPORTS

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ludwig Knoop** |

* Hillar Kala "Ludwig Knoop – Eesti Rockefeller" arileht.delfi.ee, 16. mai 2007
**Villem Kustav Marder** VR I/2 (15. september 1883 Albu vald, Järvamaa, Eestimaa – 30. oktoober 1935 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1922).

Elukäik
-------

Villem Kustav Marder lõpetas Paide linnakooli ning sooritas Pihkva kadettide korpuse juures vabatahtlikuna sõjaväkke astumiseks vajaliku eksami. Asus 1902. aastal Vene keisririigi sõjaväeteenistusse ning ülendati 1906. aastal Tšugujevi sõjakooli rahuaegse kursuse lõpetamise järel alamleitnandiks.

Esimeses maailmasõjas langes juba 1914. aasta augustis sakslaste kätte vangi ning aastail 1914–1918 oli ta Vene sõjaväelasena Saksa sõjavang.

Naasis sõjavangist kodumaale 1918. aasta detsembris. Ta oli kapteni auastmes, kui võttis osa Eesti Vabadussõjast 2. diviisi tagavarapataljoni ja Sakala Partisanide polgu ülemana.

Ülendati 29. veebruaril 1920 alampolkovnikuks vanusega 5. oktoobrist 1919. Koloneliks ülendati 24. veebruaril 1922. 

Aastatel 1920–1923 oli ta Kaitseväe Ühendatud Õppeasutise ülem, 1924–1928 1. diviisi ülema abi, 1928–1930 oli I brigaadi ülem 3. diviisis. Alates 1. juulist 1930 oli 2. diviisi ülema abi ning 1. augustist 1930 samaaegselt ka Tartu garnisoni ülem. 

1934. aastal sai ta Tartu Sõjaväeringkonna esimeseks ülemaks.

23. septembril 1934 tabas teda halvatus ja järgmisel päeval opereeris Ludvig Puusepp temalt rusikasuuruse peaajukasvaja. 30. oktoobril 1935 suri ta kopsupõletikku.

Tunnustus
---------

* Püha Anna orden, IV järk
* Vabadusrist, I liigi 2. järk
* Tasuta maa normaaltalu suuruses

Viited
------

1. ↑  Kol. Marder opereeriti. Vaba Maa, 26. september 1934, nr. 226, lk. 1.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
**Atlantica Online** on NDOORS Corporationi loodud tasuta paljude mängijatega mängitav *online*-rollimäng (MMORPG). 

Mängu tegevuspaik sarnaneb Maa põhjapoolkeraga, kuid ajalooline olustik ja sündmustik on fiktiivsed.

Mängija saab valida üheksa klassi vahel. Klasse eristavad nende käsutuses olevad relvad: mõõk, oda, kirves, mootorsaag, vibu, püss, kahur, kitarr, võlukepp. Lisaks on võimalik palgata erinevaid palgasõdureid, keda mängija kontrollib sarnaselt peategelasega. Korraga on mängija käsutuses kuni kaheksa palgasõdurit ja peategelane. Lisaks võitlusstiilile on võimalik omandada uusi meisterdamisoskusi (*Crafting*).

Mängus on oluline roll gildidel, mis valitsevad linnu, loovad riike ja sõdivad teiste riikidega.

Mängu teeb omapäraseks käikudel põhinev võitlussüsteem. Rünnates vaenlast, viiakse mängija ja vaenlase seltskond üheksast ruudust koosnevale võitlusväljale, kus kordamööda oma tegelasi ruutudel liigutatakse. Teine võitlussüsteem on taktikaline – mängijatel on võimalik oma tegelasi paigutada võitlusväljal mis tahes punkti.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Uus Laine** (läti *Jaunais Vilnis*; vene *Новая волна*) on iga-aastane noorte lauljate konkurss. Esimene lauluvõistlus peeti 2002. aastal. Kuni 2014. aastani toimus lauluvõistlus Lätis Jūrmalas. Alates 2015. aastast toimub lauluvõistlus Venemaal Sotšis.

Tänapäevase lauluvõistluse Uus Laine eelkäija on 1986. aastal käivitunud Nõukogude Liidu noorte estraadilauljate võistlus "Jurmala" (1987. aastal sai esikoha Kare Kauks, 1988. Erich Krieger). 1990. aastatel võistlus hääbus, aga 2002. aastal taaselustasid selle Raimonds Pauls ja Igor Krutoi .

Lauluvõistluse võitjad
----------------------

| Aasta | Riik | Võitja |
| --- | --- | --- |
| 2002 |  Venemaa | Smash!! |
| 2003 |  Venemaa | Nastya Stotckaya |
| 2004 |  Läti | Cosmos |
| 2005 |  Läti | Intars Busulis |
| 2006 |  Ameerika Ühendriigid | LaRose |
| 2007 |  Moldova | Natalia Gordienko |
| 2008 |  Gruusia | Duo Georgia |
| 2009 |  Indoneesia Ukraina | Sandhy SondoroDžamala |
| 2010 |  Armeenia | Sona Shahgeldyan |

Eesti lauljad lauluvõistlusel
-----------------------------

2004. aasta lauluvõistlusel esindasid finaalis Eestit Maarja-Liis Ilus koos Soul Militiaga. Poolfinaalis esinesid veel Rolf Roosalu ja Sofia Rubina.

2007. aasta konkursi pool­finaalis osalesid Sofia Rubina (osales ka 2006. aasta pool­finaalis) ning tüdrukutebänd Miau ja Kristina Karelina.

2010. aastal saavutas Uku Suviste lauluvõistlusel kolmanda koha ning sai auhinnaks 20 000 eurot (ligi 312 000 krooni). Esimesel võistluspäeval esitas Uku ingliskeelse loo "Purple Rain" (Prince) ja teisel vene keeles laulu "Sind otsides".

Viited
------

1. ↑  Eve Heinla."Tuult tiibadesse, Maarja-Liis!" Õhtuleht, 12. juuli 2004
2. ↑  Nataly Koppel. Raimonds Pauls: "Pugatšova eraelust rääkides püüan keelt hammaste taga hoida." Õhtuleht, 26. juuli 2008
3. ↑  Verni Leivak. Festivali "Uus laine" korraldaja: "Maarja on meie lemmik!" Õhtuleht, 02. august 2004
4. ↑  Eveli Rebane. Miau: Moskvas valitakse lauljaid poliitika järgi. Õhtuleht, 24. juuli 2007
5. ↑  Uku Suvistet auhinnati 312 000 krooniga.[*alaline kõdulink*] Kroonika, 02 august 2010
6. ↑  Nataly Koppel. TUBLI! Uku Suviste tuli Jurmala lauluvõistluse esimesel päeval neljandaks. Õhtuleht, 28. juuni 2010

Välislingid
-----------

* Официальный сайт конкурса "Новая волна"
* Uku Suviste tuli Jurmala lauluvõistlusel kolmandaks. (videod) Elu24, 31. juuli 2010
* Indrek Kald. Abramovitši luksusjaht Pelorus saabus eile Riiga. Äripäev, 28. juuni 2010
Sünagoogi Väike-Tartu maantee poolne fassaad (umbes 1900)
**Maakri tänava sünagoog** oli sünagoog Tallinnas aadressil Maakri tänav 5 (praegu ligikaudu Rävala pst 6). 

Neoromaani stiilis Juutide Suur Koraalne sünagoog, Maakri tänava ja Väike-Tartu maantee (hilisema Sakala) ristmikul ehitati 1884. aastal Nikolai Thamm vanema projekti järgi. Sünagoogi alla kuulus ka Siselinna kalmistu piirkonnas asunud Tallinna vana juudi kalmistu, arhitekt Nikolai Thamm projekteeris samuti paekivist historitsistlik vahimaja ning millel oli sünagoogihoonega arhitektuurilisi sarnasusi.

Sünagoog ja selle kõrval asunud juudi kool tegutsid ligi 60 aastat, 1941. aasta suve lõpus muutsid Saksa okupatsioonivõimud sünagoogi sõjaväelaoks.

Sünagoog põles 1944. aastal märtsipommitamisel ning hoone varemed lammutati 1947. aastal.

1945. aastal lubas ENSV Ministrite Nõukogu juures tegutsev usuasjade nõukogu avada juutidel palvetoa Kreutzwaldi tänaval pooleli jäänud Pauluse kiriku ruumes. Pärast selle hoone lammutamist hotell Kungla ehitamise tõttu kolis palvemaja Lasteaia (praegune Magdaleena) tänav 9 asuvasse puithoonesse, kus oli asunud tehase Punane Täht ladu
Tänapäeval asub vana sünagoogi piirkonnas (Rävala puiestee ja Ants Laikmaa tänava nurgal) Euroopa Liidu alaline esindus Eestis.

Praegu on Tallinnas mais 2007 avatud sünagoog Karu tänaval (Tallinna sünagoog).

Vaata ka
--------

* Eesti juudid

Välislingid
-----------

 Maakri tänava sünagoog – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**AS Flora** on Eesti ettevõte, mis traditsiooniliselt on tegelenud kodu- ja tarbekeemia tootmise ja müügiga, pärast 2006. aastat on ettevõtte tegevusvaldkond laienenud.

2006. aastal ettevõte reorganiseeriti ja moodustati **AS Flora**, millel on kolm põhitegevusala:

1. kinnisvara, millega tegelevad AS Flora ja selle tütarettevõte AS Tehnoflora;
2. tarbekeemiatooted ja küünlad, millega tegelevad AS Flora ja selle tütarettevõte AS Flora Kadrina;
3. toitlustus, millega tegeleb AS-ile Flora kuuluv kohvik Floriin.

Ajalugu
-------

Elmar Kruusma, TKTK "Flora" pikaaegne tegevjuht ja nõukogu esimees
1889. aastal asutati Mayeri Keemiavabrik. Algul toodeti või- ja juuksevärve, hiljem tootevalik laienes. 1940. aastal natsionaliseeriti Tallinnas Paldiski maantee 25 territooriumi tegutsenud keemiaettevõtted ja moodustati neist artellid. 

Keemiatooteid tootvate väikeettevõtete baasil moodustati Tallinna Keemiakombinaat. 1940. aastatel muudeti ettevõtte nimi Keemiakombinaadiks Flora. 1947. aastal tsentraliseeriti Eesti tarbekeemiatööstus. 1960. aastal ühendati Tallinna Keemiakombinaadiga Tallinna Lakitööstus ja Vabrik "Flora". Ühendatud ettevõttele anti nimi Tallinna Keemiakombinaat "Flora". Tallinna Keemiakombinaadi "Flora" neljas tsehhis toodeti tarbekeemiatooteid, kondi- ja nahaliimi, lakke ja värve, parfümeeriat, plasttaarat ja pudukaupu. 1960. aastatel said tuntuks sellised Tallinna Keemiakombinaadi "Flora" tooted nagu pesuleotusvahend Fermenta, aknapesuvahend Aknool, pesuvalgendi Liilia jt. 

Aastal 1964 moodustati mitme keemiaettevõtte ühinemisel **Tarbekeemia Tootmiskoondis Flora**. 1964. aasta 1. aprillil liideti Tallinna Keemiakombinaadiga „Flora" Tartu Keemiakombinaadi tarbekeemiatsehh. Sellest alates kandis ühendettevõte nime Tarbekeemia Tootmiskoondis „Flora" (TKTK „Flora"). Tarbekeemia Tootmiskoondise «Flora» direktorina tegutses Elmar Kruusma. Tootmiskoondisena tegutses ettevõte 1980ndate lõpuni, mil ettevõttest sai riiklik aktsiaselts – **RAS Flora**.

Aastal 1993 ettevõte erastati ja samal aastal moodustati **AS Flora Liit**.

Viited
------

1. 1 2  EE 12. köide, 2003: 126.
2. 1 2 3 4 5 6 7   (vaadatud 05.02.2013)

Välislingid
-----------

* Ettevõtte koduleht