Ülevalt kellaosuti suunas: purustatud Aserbaidžaani soomukid (2005), aserbaidžaani sõjapõgenikud armeenlaste kontrolli alla jäänud alalt (1993), tank T-72 – mälestusmärk Askeranis (2007), Armeenia sõdurid (1994).
**Mägi-Karabahhi konflikt** ehk **Mägi-Karabahhi sõda** (aserbaidžaani keeles Qarabağ münaqişəsi, armeenia keeles Արցախյան գոյամարտ) oli relvastatud konflikt Taga-Kaukaasias aserbaidžaanide ja armeenlaste vahel. Ammuste ajalooliste ja kultuuriliste juurtega kogukondade vaheline konflikt teravnes Nõukogude Liidus toimunud perestroika aastatel (1987–1988) ning arenes 1991–1994 sõjategevuseks Armeenia ja Aserbaidžaani vahel, eesmärgiga saavutada kontroll Mägi-Karabahhi ja mõne ümberkaudse ala üle.

Vene poliitiku ja rahvusvaheliste suhete spetsialisti Galina Starovoitova sõnul "on see konflikt rahvusvahelise õiguse seisukohalt näide vastuolust kahe põhimõtte vahel: ühelt poolt rahva õigus enesemääramisele, teisalt aga territoriaalse terviklikkuse printsiip, mille kohaselt võib piire muuta vaid rahumeelselt ning vastastikusel nõusolekul".

Riikide seisukohad Mägi-Karabahhi konflikti suhtes on vastandlikud, olukorda komplitseerib piirkondlike vastuolude ajalooline taust (sealhulgas Armeenia genotsiidi tunnustamise küsimus). "Türgi ja Aserbaidžaani tandem peab Armeenia vastu tõelist infosõda, moonutades Mägi-Karabahhi konflikti tekke põhjust ja tagajärgi," on kirjutanud Armeenia politoloog Armen Akopjan.

2016. aasta aprillis algas Mägi-Karabahhi piiril taas sõjategevus ühelt poolt Aserbaidžaani ning teiselt poolt Armeenia ja rahvusvahelise tunnustuseta Mägi-Karabahhi Vabariigi vahel.

2020. aasta 27. septembrist kuni 10. novembrini toimus Aserbaidžaani pealetung, mille tulemusena läksid Mägi-Karabahhi ümbritsevad alad tagasi Aserbaidžaani kontrolli alla. Mägi-Karabahhi Vabariiki Armeeniaga ühendavasse Lachini koridori paigutati Vene rahuvalvajad.

19. septembril 2023 alustas Aserbaidžaan rünnakut Mägi-Karabahhi Vabariigi vastu. 20. septembril Mägi-Karabahhi separatistid alistusid ja nõustusid relvarahuga Aserbaidžaani tingimustel.  Lepiti kokku alustada 21. septembril Yevlaxi linnas taaslõimumise läbirääkimisi.

Vaata ka
--------

* 2020. aasta Mägi-Karabahhi konflikt
* Aserbaidžaani-Armeenia konflikt 2016. aastal
* Xocalı veresaun
* Aserbaidžaanlaste genotsiidipäev

Viited
------

1. ↑  МГСУ "Общая и прикладная политология" (toim В.И. Жуков, Б.И. Краснов) Moskva: Издательство МГСУ «Союз», 1997, isbn 5-7139-0084-3, lk 392, 401–403, 407
2. ↑  ""Мемориал. Хронология конфликта"". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2012. Vaadatud 10. jaanuaril 2012.
3. ↑  Г. В. Старовойтова "Национальное самоопределение: подходы и изучение случаев"
4. ↑  Armen Akopjan "Armeenia välispoliitika: probleemid ja suundumused" Maailma Vaade nr 12, 2010
5. ↑  Aserbaidžaan teatas "terroritõrjeoperatsioonist" Mägi-Karabahhis ERR 19. sept. 2023
6. ↑  Mägi-Karabahhi separatistid alistusid ja nõustusid relvarahuga ERR 20. sept. 2023
7. ↑  Kaarel Kressa (21. september 2023). "Täielik alistumine. Mägi-Karabahhis toimunu muudab pöördumatult Kaukaasia jõujooni". *epl.delfi.ee*. Vaadatud 21. septembril 2023.

Välislingid
-----------

* Kaarel Kaas. "Veretu lagunemise müüt". Diplomaatia nr 100, detsember 2011
* Armenia and Azerbaijan fight over disputed Nagorno-Karabakh region, BBC News, 28. september 2020