recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Milzukalnsi looduspark** on kaitseala Lätis Kuramaal Tukumsi piirkonnas Smārde vallas Milzukalnsi suurkuplil ja selle ümbruskonnas. Kaitseala (läti keeles *Milzukalns*) loodi 2004. aastal, kaitsmaks Milzukalnsi mäge ja sealset loodust.

Milzukalnsi mägi (kõrgus 113,8 m, suhteline kõrgus 57 m) võeti üksikobjektina looduskaitse alla 20. juunil 1924. Aastal 1974 loodi sinna polüfunktsionaalne hoiuala pindalaga 76 ha, mis aastal 2004 muudeti looduspargiks. Kuigi see mägi on kaitseala loomise põhjuseks, jäävad selle territooriumile veel kaks kõrgemat, kuigi mitte nii esinduslikku tippu – Poļi mägi kõrgusega 118, 7 m ja Pūneika mägi kõrgusega 125,7 m.

Mäel kasvavad valdavalt lehtmetsad (pärn, saar, künnapuu), kaitsealale jääb ka männikuid ja kuusikuid. Kaitseala asub Põhja-Kuramaa kõrgustikul. Selle pindala on 74 ha. Kaitsealale jääb arheoloogiamälestis Ūdri-Milzukalnsi linnamägi. Mäe jalamil paikneb puhkekeskus, selle juures paikneb slaalomirada. Suurem osa kaitseala territooriumist kuulub Läti riigile, linnamäe ümbruses on 24 ha maad SIA "Dižkalni" valduses, lisaks rendib see riigilt veel 4,3 ha maad. 2,3 ha maad on SIA "Jaunūdri" valduses.

Kaitsealal elavad laanepüü, musträhn, õõnetuvi, nõmmelõoke ja harivesilik. Seal elav kobras pole küll Lätis looduskaitse all, kuid kuulub siiski Berni konventsiooniga kaitstavate liikide nimekirja. Vahel elavad seal ka saarmas ja valgeselg-kirjurähn. Selgrootutest elavad seal harilik viinamäetigu, nahkjooksik, harilik käävtigu ja mustika-pisitigu.

Sealsetes metsades kasvavad kattekold, karukold, balti sõrmkäpp, kahelehine käokeel, vööthuul-sõrmkäpp ja must seahernes. Kokku on sealt leitud 250 liiki soontaimi.

Väärtuslikest elupaigatüüpidest esineb seal läänetaigat, siirdesoo- ja rabametsi ning eeldatavalt ka *Tilio-Acerion*-kooslustega nõlvade, jäärakute ja rusukallete metsi.

Viited
------

1. ↑  Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 5.
2. ↑  Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 20.
3. ↑  Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 22-23.
4. ↑  Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 22.
5. ↑  Dabas lieguma "Milzukalns" aizsardzības plāns, detsember 2003. lk 24.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Milzukalnsi looduspark** |

* Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (*läti keeles*)
**Colton Lee Haynes** (sündinud 13. juulil 1988) on Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja laulja. Ta on tuntud tänu oma rollile Jackson Whittemore'ina MTV üleloomulikus seriaalis "Teen Wolf" ja Roy Harper / Arsenal CW superkangelane telesarjas "Arrow".

Lapsepõlv
---------

Colton Lee Haynes sündis USA Kansase osariigis Andales Dana Denise Mitchelli ja William Clayton Haynesi pojana. Ta on kirjeldanud oma vanemaid kui "vaba vaimulikke hipisid." Ta kasvas üles Andale talus ja elas ka Arkansas, New Mexicos, Texases ja Floridas. Ta käis Florida Navarra keskkoolis, Kansase Andalese keskkoolis ja lõpetas Samuel Clemensi keskkooli Schertzis Texases.

Isiklik elu
-----------

Haynes on kogu oma elu jooksul ärevusega võidelnud tema "salajase gei mineviku" pärast. Olemata veel valmis oma seksuaalsest sättumusest avalikult rääkima, läks ta kolmeks kuuks ravile, et oma ärevusprobleemidega toime tulla. Hiljem, 2016. aasta mais avaldas ta meelelahutusnädala intervjuus avalikult, et on gei.

Haynes ja tuntud lilleseadja Jeff Leatham kihlusid 11. märtsil 2017 ning abiellusid 27. oktoobril 2017. 2017. aasta novembris nomineeriti Haynes *Out* ajakirjale "OUT100", tunnustamaks tema avalikku välja tulemist, tema "eneseteostust" ja tema professionaalset tööd.

Haynesi ema Dana suri tsirroosi tagajärjel 2018. aasta märtsis. 2018. aasta mais esitas Haynes abielulahutuse Leathamiga, kuid paar astus uuesti suhtesse enne nende esimest pulma-aastapäeva.

Karjäär
-------

Haynes alustas oma karjääri modellina New Yorgis 15-aastaselt. Hiljem ilmus ta *Abercrombie & Fitchi* jaoks *Bruce Weberi* fotosessioonil. Hiljem alustas Haynes modellindusega Kira Plastinina, J. C. Penney ja Ralph Laureni kampaaniates. 2008. aastal jätkas Haynes modellindust sellistes kampaaniates nagu *Verizon* ja ilmus ka mitmetes ajakirja toimetustes, nagu näiteks Teen Vogue ja Arena.

Haynes mängis Jackson Whittemore'i rolli 2011. aasta MTV seerias "Teen Wolf", mis põhineb 1985. aasta sama nimega filmil. 2012. aasta oktoobris avaldas Haynes, et ta lahkub seriaalist peale kaht hooaega, märkides, et "ma olen kurb, et see peatükk on lõppenud, kuid rõõmus uue alguse pärast." Alates 2012. aastast oli ta liige CW-i *Arrow'is*, mängides Roy Harperit. Haynes lahkus seeriaalist kolmanda hooaja lõpus, kuid tegi üllatus naasmise neljandas episoodis.

Haynesi esimene tiitritesse jõudnud roll mängufilmis oli 2015. aasta filmis "San Andreas".
Colosseum päeval
Colosseumi sisevaade
Colosseum öösel
**Colosseum** on suurim amfiteater Roomas.

Colosseum mahutab 50 000 pealtvaatajat. Sellega oli ta antiikajal maailma suuruselt kolmas staadion Circus Maximuse (270 000, kaarikute võiduajamine) ja Konstantinoopoli hipodroomi (100 000) järel ning suurim nendest, mis polnud mõeldud võiduajamisteks.

Colosseum sai nime Nero kolossi järgi, mis seisis seal lähedal kuni keskajani.

Ajalugu
-------

Colosseum ehitati Flaviuste ajal paika, kus varem asus Nero luksusliku palee juurde kuulunud järv[*viide?*]. Keiser Titus pühitses selle 80. aastal 100 päeva kestnud pidustustega *Amphitheatrum Flavium*iks. 

Kuni 405. aastani toimusid Colosseumis gladiaatorite võitlused. Hiljem olid väga populaarsed võitlused loomadega, mida korraldati umbes 526. aastani. 

Hiljem ei leidnud Colosseum enam kasutust, ühtlasi vähenes Rooma elanike arv drastiliselt. Colosseumi kasutati kivimurruna ja see jäi varemeisse. Alles 19. sajandil hakati Colosseumi lagunemise eest kaitsma .

1749 väitis paavst Benedictus XIV, et Colosseumis hukati kristlastest märtreid. Ta kuulutas Colosseumi pühaks paigaks ja keelustas selle kasutamise kivimurruna. Ta õnnistas selle paiga Kristuse kannatuste nimel ja organiseeris ristikäigu. Need sammud aitasid kaasa Colosseumi säilimisele.

Kuid puuduvad igasugused ajalooallikad selle kohta, et Colosseumis oleks üksainuski kristlik märter hukkunud, pole andmeid isegi selle kohta, et enne Benedictust oleks keegi Colosseumi märtrite hukkumispaigaks pidanud. Kristlased austavad muidu väga kõike märtritega seonduvat, kuid Colosseumi kasutamine kindluse ja kivimurruna näitab selgelt, et Colosseumi keskajal pühaks ei peetud.

Konstruktsioon
--------------

Colosseumi põhiplaan on ellipsikujuline (188\*156 meetrit). Areeni mõõtmed olid 86\*54 m. Tema kõrgus oli 48,5 meetrit. Ta mahutas 50 tuhat pealtvaatajat, aga osavalt paigutatud trepid võimaldasid kiirelt sisse ja välja pääseda. 

Peamised ehitusmaterjalid olid lubjakivist tellised, mille paikaladumisel ei kasutatud mörti, vaid kivid on üksteisega ühendatud raudklambritega. Viimaste sajandite jooksul on ehitise säilimise huvides parandatud seda kaasaegsete ehitusmaterjalidega, kuid mis siiski selgelt ja tahtlikult eristuvad Colosseumi esialgsest ehitusstiilist.

Colosseum on neljakorruseline. Kolmel alumisel korrusel on välissein ehitatud kaaristuna, igas 80 kaart. Sammaskäiguga ülemisel korrusel oli 240 mastipuud, mille külge kinnitati päikesepurjed. Need sai ereda päikese korral varjuks ette tõmmata. Areeni all asusid müüritud käigud, loomapuurid ja rekvisiidiruumid.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Antiigileksikon, 1. kd. lk. 104

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Colosseum** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Colosseum** |
**Tyndareos** (kreeka Τυνδάρεως) oli müütiline Sparta kuningas, Oibalose ja Gorgophone poeg. Tal olid vanemad poolvennad Leukippos ja Aphareus (ema oli ühine) ning nooremad vennad Hippokoon ja Ikarios.

Pärast isa surma päris Tyndareos Sparta kuninga tiitli, kuid Hippokoon kukutas ta võimult. Herakles tappis Hippokooni ja tema pojad ning aitas Tyndareose troonile tagasi.

Tyndareos abiellus Ledaga. Zeus võrgutas Leda, tulles tema juurde luigena, ning Leda sünnitas Zeusile poja Polydeukese ja tütre Helena, maailma kõige ilusama naise. Mõne legendi järgi olevat Leda munenud kaks muna, millest olevat koorunud lapsed. Tyndareosega sai Leda poja Kastori ja tütre Klytaimnestra.

Kui saabus aeg tütred mehele panna, tuli kohale kosilasi üle kogu maa, ja nad kõik tõid hulgaliselt kinke. Kosilaste seas olid näiteks Aias, Idomeneus, Menestheus, Odysseus ja Patroklos. Tyndareos hakkas kartma, et paljud neist võivad vihastada, kui nad Helenat endale naiseks ei saa. Odysseus andis talle nõu tingimusel, et Tyndareos aitab Odysseusel kosida oma venna Ikariose tütart Penelopet, ja Tyndareos nõustuski. Odysseus soovitas Tyndareosele võtta kõigilt peigmeestelt pidulik tõotus võidelda Helena tulevase abikaasa poolel, saagu selleks kes tahes, kui tollele peaks keegi abiellumise pärast kallale kippuma. Kõik kosilased lootsid Helenat endale saada ja tõotasid. Siis andis Tyndareos Helena naiseks Mükeene kuningapojale Menelaosele ja Klytaimnestra tolle vennale Agamemnonile. Veider on see, et Menelaos ei tulnud isiklikult kohalegi, vaid teda esindas Agamemnon. Odysseus aga kosiski Penelope.

Kuna Tyndareose pojad Kastor ja Polydeukes ei elanud maa peal kaua, jättis Tyndareos Sparta trooni oma väimehele Menelaosele. "Iliase" III laulus kirjeldatakse, kuidas Helena otsib Trooja sõja 10. aastal oma vendi pilguga kreeklaste leerist ja on imestunud, et ei näe neid.

Kui Trooja prints Paris Helena Troojasse viis, tuletas Menelaos kõigile oma tollast vannet meelde ja kogu Kreeka ühines sõjaks troojalastega. Niimoodi algaski Trooja sõda.

Euripidese "Oresteses" on Tyndareos veel pärast Trooja sõda elus ja tahab oma tütrepoega Orestest surma mõista, kuna see tappis oma ema Klytaimnestra, kuid teistel andmetel suri Tyndareos juba enne Trooja sõda.

Viited
------

1. ↑  Homeros, *Ilias* 3.236–244
„Minu naise armukesed"| *My Wife's Lovers* |
|  |
| Autor | Carl Kahler |
|
|
| Loomisaeg | 1891–1893 |
|
|
|
| Liik | maal |
| Tehnika | õlimaal |
|
|
| Materjal | lõuend |
|
| Mõõtmed | 180 cm × 260 cm |
|
|
|
| Kaal | 103 kg |
|
|
|
|
| Asukoht | Los Angeles |
|
|
|
|
| Omanik | erakogu |
|
|
|
|
|
|

**"Minu naise armukesed"** (inglise keeles „My Wife's Lovers") on austria kunstniku Carl Kahleri (1855–1906) õlimaal lõuendil.

Teos valmis ameerika miljardäri Kate Birdsall Johnsoni tellimusel ning sellel on kujutatud daamile kuulunud 350 kassist 42 elusuurusest suuremat kassi. Maali keskel on Johnsoni poolt Pariisi-reisil 3000 dollari eest omandatud kass Sultan.

Maali pealkirja autor oli miljardäri abikaasa.

1891-–1893. aastal valminud teos müüdi 2015. aasta novembris Sotheby'si oksjonil 826 000 dollari eest USA California osariigi eraisikust ostjale.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "How a Painting of One Woman's 42 Cats Earned More than $820,000 at Auction". *Architectural Digest*. 4. november 2015. Vaadatud 16. novembril 2015.
2. 1 2  Emily Saul (3. november 2015). "World's largest cat painting sells for $826K". *New York Post*. Vaadatud 16. novembril 2015.
**Mačiūkiai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Notėnai vallas Bārta jõe ääres. Mačiūkiai idaosa moodustab samanimelise küla, mis jääb Plateliai valda. Külas on Mačiūkiai kalmistu.

Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala.

Külas asub muinsuskaitse alune Mačiūkiai tulpkabel, mis pärineb XIX sajandi lõpust või XX sajandi algusest.

Ka asub seal muinsuskaitsealune kivi, mida kutsutakse Laumė kiviks. Kivil on jalajälgede kujutised, mis on rahvasuu kohaselt laumė jalajäljed.
Jäljed olevat ühe loo kohaselt jätnud kivil kokku kukkunud laumė, teise kohaselt jättis suurima jälje laumė, väiksemad aga tema tütred. Ka asunud kivi lähistel saun, kus laumėd armastanud saunas käia. Sealne saun vajunud maa alla, kui inimesed lihavõttepühade hommikul sauna läksid, sellest jäänud järgi vaid tiik. Külas asuv allikas on vana pühapaik.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 26 (1902)
* 120 (1923)
* 84 (1959)
* 21 (1970)
 | * 13 (1979)
* 6 (1989)
* 1 (2001)
* 0 (2011)
 |

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013.
2. ↑  Skuodo rajono savivaldybė
3. ↑
4. ↑  [/static-heritage-detail/1D05483F-03B8-4D9C-8D62-CF6BB918439A/true Mačiūkių kaimo koplytstulpis]
5. ↑  Akmuo vad. Laumės akmeniu
6. ↑  Vaitkevičius V. *Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija,* Vilnius 1998, 129-130 lk.

| * v
* r
Notėnai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
Baidotai **·**  Brotykai **·**  Burviai **·**  Derkinčiai **·**  Dvarviečiai **·**  Jockiai **·**  Jundulai **·**  Kulaliai **·**  Mačiūkiai **·**  Mikytai **·**  **Notėnai** **·**  Panotėniai **·**  Prialgava **·**  Rusiškės **·**  Šliktinė **·**  Vindeikiai |
Tyler Pitlick 2014. aastal Edmonton Oilersi särgis
**Tyler Pitlick** (sündinud 1. novembril 1991 Minneapolises Minnesotas) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis St. Louis Blues.

Hooajal 2010–11 mängis ta Western Hockey League'i klubis Medicine Hat Tigers.

2010. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i *draft* '​is 31. valikuna. 2011. aastal asus ta mängima Oilersi noorteklubis Oklahoma City Barons American Hockey League'is. NHL-is debüteeris ta Oilersi meeskonnas 22. oktoobril 2013 mängus Montreal Canadiensi vastu. Esimese värava viskas ta liigas 26. oktoobril 2013 mängus Phoenix Coyotesi vastu.

2017. aasta juulis sõlmis Pitlick kolmeaastase lepingu Dallas Starsiga. Hooaeg 2017/18 on olnud tema senise NHL-i karjääri kõige resultatiivseim (14+13). 2019. aasta juunis siirdus ta Philadelphia Flyersisse. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta kaheaastase lepingu Arizona Coyotesiga.

2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Pitlicki NHL-i *Expansion Draft* '​is, kuid tema mängijaõigused müüdi Calgary Flamesile. 2022. aasta veebruaris kaubeldi Pitlick Montreal Canadiensile.

2022. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu St. Louis Bluesiga.

Tema onu Lance Pitlick mängis NHL-is kokku 339 mängu.

Viited
------

1. ↑  "Flyers acquire center Tyler Pitlick from Dallas". NHL.com. 24.6.2019. Vaadatud 10.8.2020
2. ↑  "Coyotes sign forward Tyler Pitlick to two-year contract". Arizona Coyotes. 9.10.2020. Vaadatud 17.11.2021
3. ↑  "Flames acquire forward Tyler Pitlick from Kraken for draft pick". sportsnet.ca. 22.7.2021. Vaadatud 19.10.2021
4. ↑  "Flames acquire Toffoli from Canadiens for package centred on picks, prospect". sportsnet.ca. 14.2.2022. Vaadatud 14.2.2022
5. ↑  "Blues sign Pitlick to one-year contract". St. Louis Blues. 25. oktoober 2022.

Välislingid
-----------

* Tyler Pitlick NHl.com lehel
* Tyler Pitlick hockeydb.com lehel

| * v
* r
St. Louis Blues |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jordan Binnington **·** Thomas Greiss |
| 
**Kaitsjad**: Robert Bortuzzo **·** Justin Faulk **·** Torey Krug **·** Nick Leddy **·** Colton Parayko **·** Calle Rosén **·** Marco Scandella **·** Tyler Tucker |
| 
**Ründajad**: Nikita Aleksandrov **·** Samuel Blais **·** Logan Brown **·** Pavel Butšnevitš **·** Kasperi Kapanen **·** Jordan Kyrou **·** Josh Leivo **·** Jake Neighbours **·** Tyler Pitlick **·** Brandon Saad **·** Brayden Schenn **·** Robert Thomas **·** Aleksei Toroptšenko **·** Jakub Vrána **·** Nathan Walker |
**Plancki täht** (inglise keeles *Planck star*) on silmuskvantgravitatsiooniteoorias hüpoteetiline astronoomiline objekt, mis tekib kui kollapseeruva tähe energiatihedus saavutab Plancki energiatiheduse

{\displaystyle \rho \_{\text{P}}^{E}={\frac {E\_{\text{P}}}{l\_{\text{P}}^{3}}}={\frac {c^{7}}{\hbar G^{2}}}\approx } 4,59 × 10113J/m3.
Eeldatakse, et sellistes tingimustes aegruum ja gravitatsioon kvantiseeruvad ning lähtudes Heisenbergi määramatuse printsiibist tekib jõud, mis takistab edasist kokkuvarisemist. 

Plancki tähe peamine eripära (ja peamine erinevus Plancki mustast august) on see, et tõukejõud tekib Plancki energiatiheduse saavutamisel, mitte aga Plancki pikkusel, st hakkab toimima palju varem. 

2014. aastal näitasid Carlo Rovelli ja Francesca Vidotto, tuginedes silmuskvantgravitatsiooniteooriale, et kui mustas augus Plancki tähtede eksisteerimise hüpotees on õige, siis see lahendab musta augu tulemüüri probleemi. Lisaks sellele on Plancki tähe suurus palju suurem kui Plancki pikkuse skaala, see aga tähendab, et on piisavalt ruumi mahutamaks mustas augus salvestunud kogu informatsiooni, mis võimaldab vältida seega informatsiooni kadumist mustast august.

Plancki tähte käsitletakse ka kui ühte kompaktse eksootilise tähe hüpoteetilist tüüpi.

Vaata ka
--------

* Plancki must auk
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2015 | jäähoki |

**Tyler Paul Seguin** (sündinud 31. jaanuaril 1992 Bramptonis, Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Dallas Stars.

Aastatel 2008–2010 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Plymouth Whalers. Hooajal 2009–10 oli ta Taylor Halli kõrval liiga resultatiivseim mängija (48+58) ja jäi temaga jagama Eddie Powers Memorial Trophy't. Lisaks pälvis Seguin sel hooajal liiga kõige silmapaistvamale mängijale antava Red Tilson Trophy.

2010. aastal valis Boston Bruins ta NHL-i *draft* '​is teise valikuna. Bruinsi põhikoosseisu liikmeks sai ta kohe hooajal 
2010–11. Esimese värava lõi ta liigas hooaja teises mängus 10. oktoobril 2010 Phoenix Coyotesi vastu. Põhiturniiril sai Seguin kirja 11 väravat ja 11 väravasöötu. 2011. aastal võitis ta Bruinsiga Stanley karika, kui finaalseerias alistati Vancouver Canucks. Väljalangemismängudes jäi Seguini arvele 3+4. Idakonverentsi finaali teises mängus Tampa Bay Lightningi vastu kogus Seguin 4 punkti (2+2), saades sellega alates 1989. aastast pärast Trevor Lindeni esimeseks teismeliseks, kes on Stanley karika väljalangemismängude ühes mängud teinud neli punkti. 5. novembril 2011 tegi ta mängus Toronto Maple Leafsi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is. Samal hooajal tõusis Seguin juba Bruinsi hooaja kõige resultatiivsemaks mängijaks (29+38). 2013. aastal jõudis ta Bruinsiga taas Stanley karika finaali, kus seekord tuli võtta vastu kaotus Chicago Blackhawksilt.

Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta Šveitsi kõrgliigaklubis EHC Biel, tehes 29 mänguga 25+15. 

2013. aasta juulis kaubeldi Seguin Bruinsist Dallas Starsi. Esimene hooaeg Starsis on olnud tema NHL-i karjääri kõige resultatiivsem (37+47). Hooajal 2017–18 lõi ta NHL-is 40 väravat, mis on tema tippmargiks. Starsiga on ta Stanley karika finaali jõudnud korra, hooajal 2019–20, mil kaotati Lightningile.

NHL-i tähtede mängule on Seguin valitud kokku kuus korda (aastatel 2012, 2015, 2016, 2017, 2018 ja 2020).

2015. aastal tuli Seguin Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta lõi turniiril üheksa väravat, sealhulgas 6:1 Kanada võiduga lõppenud finaalis Venemaa vastu, ja oli sellega turniiri suurim väravakütt.

Viited
------

1. ↑  "Seguin, Eriksson swapped in seven-player trade". nhl.com. 5.7.2013. Vaadatud 23.4.2022

Välislingid
-----------

 Tyler Seguin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Tyler Seguin NHL.com lehel
* Tyler Seguin hockeydb.com lehel

| * v
* r
Dallas Stars |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jake Oettinger **·** Rémi Poirier **·** Scott Wedgewood |
| 
**Kaitsjad**: Jani Hakanpää **·** Joel Hanley **·** Miro Heiskanen **·** Esa Lindell **·** Nils Lundkvist **·** Colin Miller **·** Ryan Suter |
| 
**Ründajad**: Jamie Benn **·** Jevgeni Dadonov **·** Ty Dellandrea **·** Max Domi **·** Radek Faksa **·** Luke Glendening **·** Roope Hintz **·** Wyatt Johnston **·** Joel Kiviranta **·** Mason Marchment **·** Fredrik Olofsson **·** Joe Pavelski **·** Jason Robertson **·** Tyler Seguin |
Kabelike Mačiūkiai külas
**Mačiūkiai** (žemaidi *Mačiūkē*) on küla Leedus Plungė rajoonis Plateliai vallas. Mačiūkiai lääneosa moodustab samanimelise küla, mis jääb Notėnai valda.

Küla jääb täielikult Žemaitija rahvusparki, osaliselt aga Mikytai maastikukaitsealale.

Külas asub muinsuskaitse alune kabelike, mis püstitati aastal 1882. Teine muinsuskaitse alune kabelike püstitati XIX sajandi algusaastatel.

Muinsuskaitse all on ka Mačiūkiai muinaskalmed, mis olid kasutusel II aastatuhandel.

Administratiivselt jääb külla ka muinsuskaitse alune Paežerės Rūdaičiai II tulpkabel, mis asub samanimelise küla lähistel. Tulpkabel püstitati XX sajandi algusaastatel.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 111 (1902)
* 120 (1923)
* 48 (1959)
* 45 (1970)
 | * 24 (1979)
* 16 (1989)
* 19 (2001)
* 8 (2011)
 |

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013.
2. ↑
3. ↑  Mačiūkių kaimo koplytėlė I
4. ↑  Mačiūkių kaimo koplytėlė II
5. ↑  Mačiūkių kapinynas
6. ↑  Paežerės Rūdaičių kaimo antras koplytstulpis
**Tyson Cleotis Chandler** (sündinud 2. oktoobril 1982 Hanfordis) on USA korvpallur, kes on mänginud korvpalliliigas NBA 20 hooaega. Chandler tuli 2011. aastal Dallas Mavericksiga NBA meistriks ning USA koondisega 2010. aastal maailmameistriks ja 2012. aastal olümpiavõitjaks.

NBA karjäär
-----------

2001. aasta NBA *draft'*ist teisena Los Angeles Clippersisse valitud Chandler vahetati kohe Elton Brandi vastu Chicago Bullsi. Pärast viit hooaega vahetati Chandler Bullsist edasi New Orleans Hornetsisse, kus ta tegi statistiliselt karjääri ühe parima aasta, kui tõi hooajal 2007/08 keskmiselt 11,8 punkti ja 11,7 lauapalli mängus. 

Kolm aastat Hornetsis mänginud Chandler vahetati seejärel üheks hooajaks Charlotte Bobcatsi ja siis edasi Dallas Mavericksi, kellega tuli 2011. aastal ka NBA meistriks. Põhihooajal keskmiselt 10,1 punkti ja 9,4 lauapalli toonud Chandleri näitajad väljalangemismängudes olid keskmiselt 8 punkti ja 9,2 lauapalli.

Pärast võidukat hooaega Dallases liitus Chandler New York Knicksiga, kelle koosseisus valiti ta 2012. aastal NBA parimaks kaitsemängijaks. Kolm aastat New Yorgis mänginud Chandler vahetati 2014. aasta suvel üheks hooajaks tagasi Dallasesse, misjärel sõlmis ta nelja-aastase lepingu Phoenix Sunsiga. Uustulnuka Deandre Aytoni saabudes väiksemasse rolli jäänud Chandler siirdus 2018. aasta novembris Los Angeles Lakersisse ja seejärel 2019. aasta suvel Houston Rocketsisse. 

Selgelt vahetusmängija rolli taandunud Chandler tõi viimasel, 2019/20. hooajal Rocketsi eest keskmiselt 8,4 minutiga 1,3 punkti ja 2,5 lauapalli mängus ning pole hooajaks 2020/21 uut lepingut teeninud.

Saavutused
----------

* NBA meister (2011)
* NBA tähtede mäng (2013)
* NBA sümboolne kolmas viisik (2012)
* NBA aasta parim kaitsemängija (2012)
* NBA sümboolne 1. kaitseviisik (2013)
* NBA sümboolne 2. kaitseviisik (2011, 2012)

Rahvuskoondis
-------------

Chandler tuli USA korvpallikoondisega 2010. aastal maailmameistriks ja 2012. aastal olümpiavõitjaks.

Välislingid
-----------

* Tyson Chandler – NBA.com
* Tyson Chandler – Basketball-Reference.com
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Filosoofia |
| Vasakult paremale: Platon, Kant, Nietzsche, Buddha, Konfutsius, Averroes
Platon **·** Kant **·** NietzscheBuddha **·** Konfutsius **·** Averroes |
| Filosoofid |
| 
* Esteetikud
* Epistemoloogid
* Eetikud
* Loogikud
* Metafüüsikud
* Sotsiaal- ja poliitfilosoofid

 |
| Traditsioonid |
| 
* Aafrika
* Analüütiline
* Aristotellik
* Budistlik
* Hiina
* Kristlik
* Kontinentaalne
* Eksistentsialism
* Hindu
* Džainistlik
* Juudi
* Pragmatism
* Ida
* Islami
* Platonism
* Lääne

 |
| Perioodid |
| 
* Antiik
* Keskaeg
* Uusaeg
* Tänapäev

 |
| Harud |
| 
* Esteetika
* Epistemoloogia
* Eetika
* Õigusfilosoofia
* Loogika
* Metafüüsika
* Poliitiline filosoofia
* Sotsiaalfilosoofia

 |
| Loendid |
| 
* Filosoofid
* Mõisted
* Teosed

 |
| Muu |
| 
* Filosoof
* Teadmistearmastaja
* Naised filosoofias

 |
|   |
|  Filosoofia portaal |
| * v
* r
 |

**Lääne filosoofiaks** nimetatakse läänemaailmast, eelkõige Euroopast pärinevat filosoofiatraditsiooni, mis tavapärase käsitluse kohaselt sai alguse Antiik-Kreekas antiikfilosoofiana. Tänapäeval on lääne traditsioon valdav ka teistes maailma piirkondades. Sõna "filosoofia" ise pärineb samuti vanakreeka keelest ja tähendab tarkusearmastust.

Filosoofia uuema ajaloo vältel on sageli vaieldud, mil määral ja kas üldse võib pidada teise mõttetraditsiooni filosoofiateks ehk kas kogu filosoofia ongi Lääne filosoofia, samas kui teised traditsioonid peaksid kandma muid nimetusi, ühendamata neid kunstlikult ühise nimetuse "filosoofia" alla. (Tavaliselt ei vaidlustata sel juhul lääne filosoofiaga tihedalt põimunud araabia, juudi ja vene filosoofiate kuuluvust samasse traditsiooni.) Siiski on tänapäeval tavaks kõnelda nii hiina, india, jaapani kui ka aafrika filosoofiast, samuti käsitletakse vahel Vana-Kreekale eelnenud Vana-Lähis-Ida mõttelugu Mesopotaamia eelfilosoofiana. Läänele filosoofiale vastandudes nimetatakse india, hiina, jaapani jts filosoofiatest sageli koondnimetuse all "ida filosoofia".

Teisalt toetab lääne filosoofia ainsaks või vähemalt põhiliseks pidamist levinum tava kõnelda filosoofia ajaloos eri perioodide filosoofiat käsitledes just lääne traditsioonist, näiteks ei kirjutata tavaliselt keskaja või valgustusajastu filosoofia raames ida filosoofiatraditsioonidest, kuna mõtteloo periodiseeringud ei ole ülemaailmsed.

Lääne filosoofiat on eestikeelses Vikipeedias pikemalt käsitletud üldartiklis "Filosoofia", samuti selle konkreetsete perioodide all nagu "Antiikfilosoofia" ja "Keskaja filosoofia".
**"My biełarusy"** (*Мы, беларусы*) on Valgevene Vabariigi riigihümn. 

Muusika autor on Niescier Sakaloŭski, sõnade autorid М. Klimkovič ja U. Karyzna. 

See laul oli Valgevene NSV riigihümnina kasutusel alates 1955. aastast. Pärast Valgevene iseseisvumist oli hümn kasutusel ilma sõnadeta. Konkursiga valiti sellele uued sõnad. Uute sõnadega hümn on kinnitatud presidendi seadlusega nr 350 2. juulist 2002.

Мы, беларусы
------------

Мы, беларусы - мірныя людзі,  

Сэрцам адданыя роднай зямлі,  

Шчыра сябруем, сілы гартуем  

Мы ў працавітай, вольнай сям'і.

Refrään:  

Слаўся, зямлі нашай светлае імя,  

Слаўся, народаў братэрскі саюз!  

Наша любімая маці-Радзіма,  

Вечна жыві і квітней, Беларусь!
Разам з братамі мужна вякамі  

Мы баранілі родны парог,  

У бітвах за волю, бітвах за долю  

Свой здабывалі сцяг перамог!

Refrään
Дружба народаў - сіла народаў –  

Наш запаветны, сонечны шлях.  

Горда ж узвіся ў ясныя высі,  

Сцяг пераможны - радасці сцяг!

Refrään

My, biełarusy
-------------

My, biełarusy - mirnyja ludzi,  

Sercam addanyja rodnaj ziamli,  

Ščyra siabrujem, siły hartujem  

My ŭ pracavitaj, volnaj siamji.

Refrään:
Słaŭsia, ziamli našaj svietłaje imia,  

Słaŭsia, narodaŭ braterski sajuz!  

Naša lubimaja maci-Radzima,  

Viečna žyvi i kvitniej, Biełaruś!
Razam z bratami mužna viakami  

My baranili rodny paroh,  

U bitvach za volu, bitvach za dolu  

Svoj zdabyvali sciah pieramoh!

Refrään
Družba narodaŭ - siła narodaŭ –  

Naš zapavietny, soniečny šlach.  

Horda ž uzvisia ŭ jasnyja vysi,  

Sciah pieramožny - radasci sciah!

Refrään

Tõlge
-----

Meie, valgevenelased, oleme rahumeelsed inimesed,  
 
kes on südamest andunud kodumaale,  

hoiame sõprust, kogume jõudu,  

oleme töökas, vabas perekonnas. 

Refrään:
Au olgu meie maa helgele nimele,  

au olgu rahvaste vennalikule liidule!  

Meie armastatud Emake Kodumaa,  

ela igavesti ja õitse, Valgevene!

Välislingid
-----------

* Ametlik veebileht valgevene keeles
Kaart
Küütri tänav, vaade Tartu Ülikooli kõrvalt Jakobi tänavalt
**Küütri tänav** (saksa keeles *Küterstraße*) on 180 m pikk tänav Tartu kesklinnas. 

Tänav algab Jakobi tänava ja Ülikooli tänava ristmikult, ristub Rüütli tänavaga ning lõpeb Kompanii tänaval. Ülikooli ristmikult ülesmäge jätkub Küütri tänav Jakobi tänavana. Varem (alates 1932. aastast) on Küütri tänav olnud osa Gustav Adolfi tänavast. Nõukogude ajal oli tänav osa Kingissepa tänavast.

Nime sai Küütri tänav selle ääres keskajal asunud lihunikuäridest: alamsaksa keeles on lihunik või vorstimeister *Kuter*. Nimi on teada vähemalt 1553. aastast, toonastes raeprotokollides oli see *Kuterstrasse*.

Küütri tänava ääres asub hotell London (endine õllerestorani Humal ja kohviku Ko-Ko-Ko hoone), Rüütli nurgal kohvik Kohvipaus, ülikooli poole jääb restoran Hot Pot ja muud ärid. Varem on seal tegutsenud kino Ateena ja restoran Volga, samuti hiina söögikoht Tsink Plekk Pang, mille hoones Nõukogude ajal asus dieetsöökla Tempo.

Pildid
------

* Küütri 1Küütri 1

Viited
------

1. ↑  "Küütri tänava nime tähendus" Tartu linna kodulehel
2. ↑  Jüri Saar "Näitusel võttis aukoha iidvana flööt" Postimees, 01.08.2007

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Küütri tänav** |

* "Küütri tänava nime tähendus" Tartu linna kodulehel
**Mikk Saar** on Tallinnast pärit Eesti elektroonilise muusika produtsent. Ta on olnud ka 1/2 kollektiivist Whirl & Mayer (Mayer) ning koos DJ Slamminiga produtseerivad ühise nimetajaga HeadRead, mille nime alt on lugusid välja antud maineka plaadifirma RAM Recordsi alt ning lisaks Kos.Mos.Music, Absys records jpt. Mikk Saar on lugusid varem välja andnud nimede tagant nagu Drone, Telec, Mik Nevel, Süstem, KOHCTPYKTOP-6. 

2010. aastal alustas ta muusikaprojekti "Planeet". Peamiselt loob Mikk Saar "Planeedi" nime all *drum'n'bass*'i ja *dubstep*'i stiilis muusikat.

2012. aastal andis ta välja oma esimese albumi "Ajamasin", mis on ühtlasi ka esimene eestikeelne trummi ja bassi album.

2013. aastal nomineeriti "Ajamasin" aasta elektroonikaalbumi kategoorias Eesti Muusikaauhindade galal.

Diskograafia
------------

* "Ajamasin" (2012)
* "Hüperruum" (2020)

Auhinnad
--------

#### Eesti Muusikaauhinnad

| Aasta | Teos | Kategooria | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 2013 | "Ajamasin" | Aasta elektroonikaalbum | Nomineeritud |

#### R2 Aastahitt

| Aasta | Laul | Koht |
| --- | --- | --- |
| 2012 | "Satelliidid" | 20. |

#### R2DNB

* Newcomer 2011
* Best Producer 2012
* Best Dj 2012
* Best Track 2012
* Best Producer 2013
* Best DJ 2013
* Best Producer 2014
* Best Dj 2014

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* 
* 
*
**Lembit Rannu** (28. märts 1921 Jõhvi – 1. märts 2001) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Lembit Rannu oli töölise poeg.

Lõpetas 1952 Tallinna 1. Töölisnoorte Keskkooli ja 1957 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) elektriinsenerina; tehnikakandidaat (1971, Leningradi M. Kalinini nimeline Polütehniline Instituut), väitekiri "Исследование индукторов линейных индукционных машин с плоскими обмотками". 1957–60 insener ja nooremteadur, 1960–62 Masinaehituse Valitsuse Teadusliku Uurimise Instituudi vaneminsener ja vanemteadur, 1962–81 TPI-s õpetaja ja 1976–81 dotsent.

Teadustöö
---------

Uurinud elektrimasinaid (induktsioonimasinad). 24 teadustrükist, 5 autoritunnistust.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑

Kirjandus
---------

* Ühe instituudi lugu, 233.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Cheddari mehe rekonstruktsioon Londonis
**Lääne kütid-korilased** on arheogeneetika termin, millega tähistatakse teatavat geneetilise päritolu komponenti, mis märgib põlvnemist Lääne-, Lõuna- ja Kesk-Euroopa keskmise kiviaja küttidest-korilastest.

Lääne kütid-korilased olid koos ida küttide-korilaste ja Skandinaavia küttide-korilastega üks kolmest keskmise kiviaja Euroopa rahvastiku geneetilisest rühmast. Lääne küttide-korilaste geneetiline komponent on määratletud Hispaania La Braña indiviidi ja Luksemburgi Loschbour'i indiviidi DNA alusel. Nende geneetilist komponenti on leitud Briti saartest ja Pürenee poolsaarest läänes kuni Läänemere idaranniku, Balkani poolsaareni ja Karpaatideni idas.

Viited
------

1. 1 2 3  David W. Anthony (2019). "Ancient DNA, Mating Networks, and the Anatolian Split". Raamatus: Serangeli, Matilde; Olander, Thomas (toim). Dispersals and Diversification: Linguistic and Archaeological Perspectives on the Early Stages of Indo-European. BRILL. lk 21–54. ISBN 9004416196
2. 1 2 3  Lehti Saag (2019). The prehistory of Estonia from a genetic perspective: new insights from ancient DNA. Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 25
**Kālezers** või **Veseta järv** (läti keeles ka *Kāla ezers*, *Kāls*, *Kālu ezers*, *Kāļa ezers*, *Ķāla ezers*, *Vesetas ezers*) on järv Lätis Madona piirkonna Vestiena vallas.

Järv asub Vestiena kaitstaval maastikul merepinnast 187,8 meetri kõrgusel. Kālezers on eutroofne järv, seal elab 12 liiki kalu. Selle valgala on 37,7 km² Põhi on liivane või kivine, kohati ka savine. Veetaimestikuga on kaetud väike osa järvest. Kaldad on järsud. 

1956. aastal rajati Veseta jõe algusse pais ja lüüs, millega tõsteti järve veetaset meetri võrra. Järves on viis saart kogupindalaga 28,897 ha. Järve keskosas asub Suur Vestiena saar pindalaga 9,6 ha, mille kõrgus on 28 meetrit. Selle lähistel paiknevad veel Väike saar pindalaga 0,007 ha ja Väike Vestiena saar (0,01 ha). Lääneosas asub 18 meetri kõrgune Tolka saar pindalaga 18,6 ha, edelaosas 0,68 ha suurune Kanasaar.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Aizsargājamo ainavu apvidus „Vestiena" dabas aizsardzības plāns, 2011, lk 85
Plancki kiirgusseadust kirjeldav graafik. Vertikaaltelg näitab kiirguse intensiivsust, horisontaaltelg kiirguse lainepikkuseid. Värvilised jooned näitavad absoluutselt musta keha kiirguse sõltuvust üksnes temperatuurist. Must joon kirjeldab nn ultravioletset katastroofi, mis tulenes klassikalisele füüsikale tuginevast ebaõigest seletusest. Sinine joon on üsna lähedal Päikese kiirgusspektrile (Päike kiirgab kõige enam nähtavat valgust). Tähed ei ole täiesti ideaalsed kiirgusallikad, kuid nad on ideaalsele absoluutselt mustale kehale lähedased ja nende uurimisel annab võrdlus Plancki kiirgussagedusega tõepäraseid tulemusi
**Plancki kiirgusseadus** ehk **Plancki seadus** kirjeldab musta keha kiirguse spektraalset kirkust. See ütleb, et

{\displaystyle I(\nu ,T)={\frac {2h\nu ^{3}}{c^{2}}}{\frac {1}{e^{\frac {h\nu }{kT}}-1}}.}
kus

*I*(*ν*,*T*) on absoluutselt musta keha ühikuliselt pindalalt normaalsuunas ühikulisse ruuminurka kiiratava kiirguse võimsus etteantud sageduse korral;
*h* on Plancki konstant;
*c* on valguse kiirus vaakumis;
*k* on Boltzmanni konstant;
*{\displaystyle \nu }* (kreeka täht nü) on elektromagnetilise kiirguse sagedus;
*T* on keha absoluutne temperatuur.

Vaata ka
--------

* Wieni nihkeseadus
* Stefani-Boltzmanni seadus

Viited
------

1. ↑  Rybicki & Lightman 1979, p. 22
Pöidla küüs
**Küüs** on keratiinist koosnev kõva poolläbipaistev plaadike, mis katab mitmetel loomaliikidel, sealhulgas inimesel, sõrmede ja varvaste otsmise lüli selgmist külge. Samasuguseid moodustisi mõningatel teistel loomaliikidel nimetatakse sõltuvalt kujust ja ehitusest ka küünisteks, kapjadeks ja sõrgadeks.

Küüne ehitus
------------

Küüs koosneb küüneplaadist, mida kolmest küljest piirab nahast küünevall. Umbes 4 millimeetrit küünest on naha all peidus. Uute rakkude moodustumine ja küüne kasvamine toimub küünejuures. Küüne tagumist osa katab õhuke kaarekujuline nahand, mida nimetatakse ka kutiikuliks. Küüneplaadi väline osa koosneb apoptoosi läbi surnud rakkudest.

Inimese küüned
--------------

Inimese sõrmeküüned kasvavad kiirusega umbes 0,1 mm ööpäevas, varbaküüned 2–3 korda aeglasemalt. Läbipõetud haigused ja vitamiinipuudus võivad jätta küüneplaadile vagusid ja laike. Mõned haigused võivad põhjustada küüneplaadi paksenemist ja murenemist, traumad võivad põhjustada küüne irdumist.

Sõrmeküünte lõikust ja hooldamist nimetatakse maniküüriks, varbaküünte hooldus kuulub pediküüri hulka. Mõnedes kultuurides on kombeks kasvatada ühel või mitmel sõrmel pikki küüsi – kas siis praktilistel, esteetilistel või sümboolsetel kaalutlustel. 20. sajandi lõpust alates on esteetilistel põhjustel kasutatud mitmest materjalist kunstküüsi, mis kleebitakse ehtsate peale.

Küüned kultuuris ja mütoloogias
-------------------------------

Paljudes kultuurides on küüntele omistatud maagilisi omadusi ning nendega on seotud mitmesugused uskumused, mille aluseks peetakse ettekujutust inimese elujõu (väe) asukohast küüntes, hammastes ja juustes. Lõigatud küünetükke on püütud kasutada maagilisteks toiminguteks (näiteks voodoo praktikas), seepärast on ka levinud komme lõigatud küüned põletada või ära peita.

Eesti rahvapäraste uskumuste kohaselt ei tohtinud lõigatud küüsi laokile jätta, et kurat ei saaks neist endale meisterdada nähtamatuks muutvat küüntest kübarat.

Germaani rahvastel on tänini tuntud uskumus, et alla aastasel lapsel ei tohi küüsi lõigata, vaid need tuleb ära närida, muidu saavat lapsest varas. Samuti arvati, et küünte lõikamise nädalapäev mõjutab inimese käekäiku.

Põhjala mütoloogias oli uskumus, et surnute küüntest ehitatakse laev Naglfar, millega maailmalõpus (Ragnarök) põrguväed Loki või Hymiri juhtimisel jumalate vastu lahingusse sõuavad, seepärast lõigati surnutel küüned ära.

Leedu rahvausundis arvati, et hauatagusesse rahuriiki pääsemiseks tuleb üles ronida jääst ja klaasist mäest, ja seal oli kombeks lõigatud küünetükid põletada, samuti püüdsid surma ootajad küüsi kasvatada. Üldlevinud on uskumus, et küüned kasvavad edasi pärast inimese surma, kuid see ei vasta tõele; surnu küüned võivad küll tunduda esiletungivamad ümbritsevade kudede kuhtumise tõttu.

Vaata ka
--------

* juuksed
* karvad
* küünis
* nahk

Välislingid
-----------

* "Küüned on pärandus ürgsetelt ahvidelt" Novaator, 16. august 2011
**Kaunissaare mõis** (ka *Kaunisaare mõis*[*viide?*]; saksa keeles *Kaunisaar*) oli poolmõis Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Anija valda.

Keskajal oli hilisema Kaunissaare mõisa alal piiskopimõis, mida on esimest korda mainitud 1346 (*curia nostra Kaunizaar*); ühtlasi oli see piiskopimõis Põhja-Eesti üks vanimaid mõisaid. Tollase mõisa rajas Tallinna piiskop. Piiskopimõisa keskne hoone oli arvatavasti kindlustatud mõisahoone ehk vasallilinnus. 

Kaunissaare mõis sai iseseisva mõisa staatuse (poolmõis) 1815 Peningi mõisast eraldatud alast.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Kaunissaare mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016)

Välislingid
-----------

* Kaunissaare mõis Eesti mõisaportaalis

Harju-Jaani kirik
Harju-Jaani kihelkond

**Kirik**: Harju-Jaani  

**Mõisad**: Anija mõis | Aruküla mõis | Haljava mõis | Kambi mõis | Kaserahu mõis | Kaunissaare mõis | Kehra mõis | Kiviloo mõis | Läti mõis | Paasiku mõis | Peningi mõis | Perila mõis | Raasiku mõis | Rätla mõis | Võhmuta mõis
**Žemytė** (žemaidi *Žemītė*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Lenkimai vallas. Külas on Žemytė kalmistu.

Küla on esmamainitud 1568. aastal. XVII–XVIII sajandini kuulus see Salantai mõisale. Küla kuulus Salatai, Skuodase ja 1844. aastast Lenkimai kihelkonda.

Esimese maailmasõja järel avati Juodeikiais algkool, mis 1932. aastal Žemytėsse üle viidi. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad. Sõjajärgseil aastail viidi kool Juodeikiaisse tagasi. Külas moodustati ka kolhoos, mille keskasulaks Žemytė oli.

Muinsuskaitse all on Žemytė asulakoht, mis oli kasutusel esimesel aastatuhandel ja teise aastatuhande alguses. Sellest põhja pool on küla lähistel metsas Žemytė muinaskalmed, mis olid kasutusel IX–XIII sajandini.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 246 (1902)
* 162 (1923)
* 152 (1959)
* 154 (1970)
* 152 (1979)
 | * 110 (1989)
* 107 (2001)
* 89 (2011)
* 66 (2021)
 |

Žemytė kalmistu

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
2. ↑  Skuodo rajono savivaldybė
3. ↑   Paulius Vaniuchinas. *Salantų dvaras inventorių duomenimis.* – Nuo Skilandžių iki Salantų…, 2012-11-05
4. ↑  Žemytės senovės gyvenvietė
5. ↑  Žemytės kapinynas

Välislingid
-----------

 Žemytė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Küla portaalis vietoves.Lt

| * v
* r
Lenkimai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**alevid:** **Lenkimai** |
| 
**külad:** Juodeikiai **·**  Kalviai **·**  Kuksinė **·**  Litvinai **·**  Margininkai **·**  Medininkai **·**  Pakalniškiai **·**  Plaušiniai **·**  Sriauptai **·**  Žemytė **·**  Žirnikai **·**  Večiai **·**  Veitai |
**Jeesuspalve** on lühike palve, mida austatakse ja praktiseeritakse eriti idakirikutes. Palve tekst on: "Issand Jeesus Kristus, Jumala Poeg, heida armu, minu, patuse peale." Palvet on õigeusu kiriku ajaloos laialdaselt õpetatud ja arutatud. Algne palvevormel ei sisaldanud sõna "patune", mis lisati hiljem. Seda korratakse sageli isikliku askeetliku praktika osana, kusjuures selle kasutamine on lahutamatu osa eremiitlikust palvetraditsioonist, mida tuntakse hesühhasmina. Selle traditsiooni vaimsed isad hindavad seda palvet eriti kõrgelt, sest see on meetod meele ja seejärel südame puhastamiseks ja avamiseks ning esmalt meelepalve või õigemini noeetilise palve (Νοερά Προσευχή) ja seejärel südamepalve (Καρδιακυσρ) esilekutsumine. Südamepalvet peetakse lakkamatuks palveks, mida apostel Paulus Uues Testamendis propageerib. Theophanes Sulgunu (Феофан Затворник 1815–1894) pidas jeesuspalvet kõigist teistest palvetest tugevamaks Jeesuse püha nime väe tõttu.

Kuigi jeesuspalvet seostatakse rohkem idakristlusega, leidub see palve läänekristluses katoliku kiriku katekismuses. Seda kasutatakse ka koos hiljutise uuendusega anglikaani kirikus (*Anglican Prayer Beads*).

Gregorius Palamase 14. sajandil kuulutatud jeesuspalve teoloogia lükkasid ladina kiriku teoloogid kuni 20. sajandini üldiselt tagasi. Paavst Johannes Paulus II nimetas Gregorius Palamast pühakuks, suureks kirjanikuks ja teoloogia autoriteediks. Samuti rääkis ta tunnustavalt hesühhasmist kui "sellest sügavast armu ühendusest, mida ida teoloogia armastab kirjeldada eriti võimsa terminiga "*theosis*", "jumalustamine"", ja võrdles jeesuspalve meditatiivset omadust katoliku kiriku roosipärjapalvega.

Viited
------

1. ↑  "Jesus Prayer". OrthodoxWiki. 2010-04-21. Retrieved 2010-07-03.
2. ↑  On the Prayer of Jesus by Ignatius Brianchaninov, Kallistos Ware 2006 ISBN 1-59030-278-8 pages xxiii–xxiv
3. ↑  On the Prayer of Jesus by Ignatius Brianchaninov, Kallistos Ware 2006 ISBN 1-59030-278-8 pages xxiii–xxiv
4. ↑  "Catechism of the Catholic Church, § 2667". Vatican.va. Archived from the original on 7 January 2019. Retrieved 15 March 201
5. ↑  "Anglican Prayer Beads". King of Peace Episcopal Church. Archived from the original on 1 February 2019.
6. ↑  Pape Jean Paul II (30 November 1979). "Messe à Ephèse". Vatican.va (in French). Archived from the original on 29 August 2018. Retrieved 16 March 2019.
7. ↑  Pope John Paul II (14 November 1990). "The Spirit as 'Love Proceeding'". Vatican.va. Archived from the original on 20 August 2002. Retrieved 16 March 2019.
8. ↑  Pope John Paul II (11 August 1996). "Eastern Theology Has Enriched the Whole Church". CatholicCulture.org. Archived from the original on 26 September 2007. Retrieved 16 March 2019.
Ülemine rida vasakult paremale: Gilberto Rodríguez Orejuela, Miguel Rodríguez Orejuela, José Santacruz Londoño   
 Alumine Rida: Hélmer Herrera, Henry Loaiza-Ceballos, Victor Patiño-Fomeque
**Cali kartell** (hispaania keeles *Cartel de Cali*) oli narkokartell, mille keskus asus Lõuna-Colombias, Cali linna ja Valle del Cauca departemangu ümbruses. Selle asutajad olid vennad Gilberto Rodríguez Orejuela ja Miguel Rodríguez Orejuela ning José Santacruz Londoño. Nad lahkusid Pablo Escobarist ja tema Medellíni kartellist 1980. aastate lõpus, kui Hélmer "Pacho" Herrera liitus Cali kartelli juhatusega.

Cali kartelli kõrgajal aastatel 1993–1995 väideti, et nende kontrolli all oli üle 80% maailma kokaiiniturust. 1990. aastate keskpaigaks tõi Cali kartelli rahvusvaheline narkokaubandusimpeerium sisse 7 miljardit dollarit aastas.

Vaata ka
--------

* Medellíni kartell

Viited
------

1. ↑  Rempel, William (2011). *At the Devil's Table: The Untold Story of the Insider Who Brought Down the Cali Cartel*. Random House Pub.
2. ↑  Elaine Shannon (01.07.1991). "New Kings of Coke". Times Magazine.
3. ↑  Felia Allum & Renate Siebert (2003). *Organized Crime and the Challenge to Democracy*. Routledge. Lk-d 98, 99, 100, 103.
4. ↑  Juan E. Méndez (1992). *Political Murder and Reform in Colombia: The Violence Continues*. Americas Watch Committee (U.S.). Lk-d 76, 82, 83.
Kullaotsijad töötamas (9. juuli 1850)
**California kullapalavik** (1848–1855) oli ulatuslik rändelaine Californiasse, mis algas pärast James W. Marshalli kullaleidu 24. jaanuaril 1848 Coloma asula ligidal Sutter's Milli saeveskis. 1855. aastaks oli piirkonda saabunud ligi 300 000 inimest nii Ameerika Ühendriikidest kui mitmetest välisriikidest.

Kullast saadud majanduslik tulu elavustas Ameerika Ühendriikide majanduselu märgatavalt ning järsu elanikkonna kasvu tõttu sai California 1850. aastal osariigi staatuse. Samas halvendas kullapalavikuga kaasnev tunduvalt California põliselanike olukorda, keda tabas täiendav rahvastiku vähenemine haigusepuhangute, näljahädade ja California genotsiidi tõttu.

Vaata ka
--------

* Klondike kullapalavik
* Colorado kullapalavik

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **California kullapalavik** |

1. ↑  "The Gold Rush of California: A Bibliography of Periodical Articles" (inglise). California State University, Stanislaus. 2002. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuli 2007. Vaadatud 26. jaanuar 2022.
2. ↑  Starr, Kevin; Orsi, Richard J. (toimetajad) (2000). *Rooted in Barbarous Soil: People, Culture, and Community in Gold Rush California*. Berkeley & Los Angeles: University of California Press. lk 25. ISBN 978-0-520-22496-4.
**Agu Luide** (enne eestistamist **August Jupets**; 10. aprill 1909 Võru – juuli 1941) oli eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1923 Võru Linna 2. Segaalgkooli. Aastal 1929 lõpetas Võru Poeglaste Eragümnaasiumi. Teenis seejärel kaitseväes ja abistas aasta otsa vanemaid koduses majapidamises. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1931–1936. Ordineeriti õpetajaks Tallinna Toomkirikus 20. oktoobril 1937.

Oli alates 20. oktoobrist 1937 kiriku vikaarõpetaja, 1. jaanuarist 1938 määrati vikareerima Randvere-Viimsi kogudusse. Randvere-Viimsi koguduse vikareerimisest vabastati 15. märtsist 1938. 22. märtsil 1938 määrati ta Konsistooriumi otsusega Mehikoorma koguduse ajutiseks õpetaja kohusetäitjaks, vabastades tema samast ajast kiriku vikaarõpetaja ametist ja alates 1. juunist 1938 Tallinna praostkonna praosti käsutusest. Valiti Mehikoorma koguduse täiskogu poolt koguduse õpetajaks 9. juunil 1940. Konsistooriumi otsusega kinnitati Mehikoorma koguduse õpetajaks 10. juulil 1940.

Juuli alguses 1941, kui Nõukogude väed taganesid Mehikoorma lähedalt üle Peipsi järve paatidega, tulid kommunistid ja Nõukogude piirivalvurid eesotsas kohaliku täitevkomitee esimehe Vassili Jukiga ja võtsid kaasa kirikuaiast Agu Luide ilma igasuguse otsuse või korralduseta. Nad viisid ta paati ja sõitsid üle järve. Kui teisel pool neile laev vastu tuli, siis ei olnud enam Agu Luidet nendega. Nii ei ole teada, kas nad uputasid ta järve või lasid soos maha.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem 1988. *Eesti Vaba Rahvakirik: Dokumentatsioon ja leksikon*. Stockholm: EVR.
2. ↑  Ülo Vaher 1977. *Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku represseeritud õpetajad*. Voka.