Avanduse mõis vallamajana suvel 2007
Avanduse mõisa ait 2008. aastal
**Avanduse mõis** on rüütlimõis Virumaal Simuna kihelkonnas. Nüüdisajal jääb endine mõisasüda Lääne-Viru maakonda Väike-Maarja valla territooriumile.

Ajalugu
-------

Lilly Walther Avanduse mõisas maalimas 1916. aastal
Avanduse mõisa (saksa keeles *Awandus*) on esmamainitud 1494. aastal, mil ta kuulus Taubedele. 17. sajandil läks mõis Fockide valdusse.

1849. aastal ostis krahv Friedrich Benjamin von Lütke haagikohtunik Theodor von Schwebsilt 110 000 rubla eest Avanduse mõisa koos Orguse karjamõisaga. Mõisa juurde kuulusid selle ajal ka jahuveski, saeveski, sepapada, aidad, piimaruum, viinavabrik ja Simuna kõrts. Kuna F. B. von Lütke ise resideeris algul Peterburis, korraldas mõisa asju tema sõber, Roela mõisnik Ferdinand von Wrangell. Hiljem elas F. B. von Lütke kuni surmani Avandusel.

1882. aastal läks mõis Bremenite valdusse (kellele kuulusid ka Pudivere, Võivere, Venevere, Orguse ja Kapu mõis): Venevere mõisa rentniku Ernst von Bremeni, seejärel selle vennapoeg Tuve von Bremenile ja mõisa viimane omanik oli 1888/1889. aastast kuni 1919. aasta maareformiga mõisa võõrandamiseni Konstantin Karl von Bremen. K. von Bremenile kuulusid ka Koeru kihelkonnast Kapu mõis, 1911. aastast Võivere ja Pudivere mõis, mis koos Orguse ja Liinemõisa karjamõisaga moodustasid ühe suurema maavalduse Lääne-Virumaal.

1913. aastal kuulusid mõisale järgmised ettevõtted: jahu- ja saeveski (vesiveski), auru jõul töötav viinavabrik, lubjaahjud ja kivimurd Võiveres, tõrvaahi Orgusel. Mõisamajanduses tegeldi veise- ja tõuhobuste kasvatamisega, metsamajanduse ja aiandusega.

Mõisahoone
----------

Esimese uhke mõisahoone, häärberi lasi ehitada Rootsi kindraladjutant, hilisem Sagadi mõisnik Gideon von Fock (1679–1684), kuid see põletati Põhjasõjas.

Siiani säilinud mõisa ülipikk ja liigendatud historitsistlik peahoone on ehitatud mitmes järgus ning on saanud oma lõpliku kuju 20. sajandi algul. Mõisahoone vanim osa on hoone parempoolne ots, mis on 1760. aasta paiku ehitatud kahekorruseline barokne kiviehitis. 19. sajandil lisati peahoone vasakule tiivale mitmeid juurdeehitusi.

1899–1902 väldanud viimase ümberehituse autor oli arhitekt Rudolf von Engelhardt. Sellega liideti hoonega ka vasakul paiknenud vana valitsejamaja, mis ehitati põhjalikult ümber. Selle tulemusena kujunes omanäoline uusrenessansi sugemetega hoone, mis on osalt kahe-, osalt aga ühekorruseline.

Ajaloomälestisena kuulub mõisahoone riikliku kaitse alla. 1972. aastal, kui möödus 175 aastat F. B. von Lütke sünnist, siis paigaldati mõisahoone seinale 30. septembril 1972 F. Lütke mälestustahvel.

1955. aastani asus mõisas Põllutöö Rahvakomissariaadi Avanduse Põllunduskool, hiljem Simuna sovhoosi keskus. 2005. aastani asus hoones Avanduse vallavalitsus, kuid 2005. aastal liitusid Avanduse ja Väike-Maarja vald.

Avanduse mõisa peahoone

Välislingid
-----------

* Avanduse mõis. Inventariseerimine. Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
* Avanduse mõisavalitsuse pitser
* Avanduse mõis (Awandus). Rüütlimõis. Simuna kihelkond
* Ajalooline Avanduse mõis sai uue peremehe, Virumaa Teataja, 2. november 2010

Simuna kirik
Simuna kihelkond

**Kirik**: Simuna  

**Mõisad**: Aru mõis | Avanduse mõis | Edivere mõis | Emumäe mõis | Härma mõis | Imukvere | Kellavere mõis | Koila mõis | Kuremaa mõis | Käru mõis | Laekvere mõis | Lasinurme mõis | Liinemõisa mõis | Luusika mõis | Lõusa mõis | Moora mõis | Muuga mõis | Mõisamaa mõis | Määri mõis | Orguse mõis | Paasvere mõis | Pallasvere mõis | Pudivere mõis | Rahkla mõis | Rohu mõis | Salla mõis | Simuna kirikumõis | Selli mõis | Sootaguse mõis | Tammiku mõis | Tillika mõis | Tuulivere mõis | Venevere mõis | Võivere mõis | Väiküla mõis | Vägeva mõis | Vända mõis