recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tõnu Jürvetson** (18. aprill 1938 Tallinn – 12. detsember 2014 California) oli eesti insener Ameerika Ühendriikides.

Elukäik
-------

Tõnu Jürvetson sündis Artur ja Silvia Jürvetsoni esiklapsena. 1941. aasta küüditamisest õnnestus perel pääseda, kui nad viibisid Tõnu emapoolsete vanavanemate Külma talus Lagedil. Tõnu Jürvetsoni ema Silvia Jürvetson oli Voldemar ja Johanna Pätsi tütar. Kui naaber peret hoiatas, õnnestus neil küüditamise ajaks varjuda. Tõnu isa vanemad Aleksander ja Maria Jürimäe olid otseselt seotud Eesti iseseisvusmanifesti trükkimisega.

Perekonnal õnnestus 22. septembril 1944 kodumaalt lahkuda viimase Saksamaale suunduva laevaga ning sõita sealt edasi Austriasse, kus Tõnu Jürvetson läks saksakeelsesse kooli. 1946. aastal paluti Voldemar Pätsil asuda Geislingeni, et ta hakkaks Eesti Rahvuskomitee esimeheks, ning vanavanemad võtsid kaasa ka Tõnu, kes läks Geislingenis eesti kooli. 1948. aastal sõitis kogu pere Rootsi ning Tõnu hakkas käima Göteborgis rootsikeelses koolis.

1951. aastal otsustas perekond ümber asuda Kanadasse Torontosse, seejärel Montreali. Seal lõpetas ta 1957. aastal töö kõrvalt YMCA õhtukeskkooli.

Tõnu Jürvetson alustas laboranditööd Ottawas Bells Labsis, seejärel töötas Motorolas Ameerika Ühendriikides. Edaspidi töötas ta USAs mitmes paigas, käivitades vabrikujuhatajana mitu tehnoloogiaettevõtet.

Isiklikku
---------

Tõnu Jürvetson abiellus 16. detsembril 1966 Tiiu Männistuga. 1967. aastal sündis poeg Steve.

Tõnu Jürvetsoni isa oli arhitekt Arthur Jürvetson ning tema emapoolne vanaisa oli kunstnik ja kunstipedagoog Voldemar Päts.

Viited
------

1. ↑  Anne Velliste. Tõnu Jürvetson *in memoriam*. Eesti Päevaleht (Rootsi), 4. veebruar 2015
2. ↑  Tõnu Jürvetson. Viis põlvkonda. Eesti Päevaleht (Rootsi), 4. veebruar 2015

Kirjandus
---------

* Anne Velliste. Voldemar Päts. Tagasi koju. Tallinn, 2013. ISBN 9789949925520
**Rehabilitatsioonimeeskond** on kõrgharidusega spetsialistide kollektiiv, mis koostab puuetega inimestele nende toimetuleku säilitamiseks või parandamiseks rehabilitatsiooniplaane.

Rehabilitatsioonimeeskonda kuuluvad Eesti Vabariigis aastal 2007 järgmised spetsialistid:

* Arst
* Eripedagoog
* Füsioterapeut
* Logopeed
* Meditsiiniõde
* Psühholoog
* Sotsiaaltöötaja
* Tegevusterapeut

Kehtivate seaduste alusel peab rehabilitatsiooniplaani koostamisest osa võtma vähemalt 5 spetsialisti ja kui plaani koostatakse vaimupuudega inimesele, siis peab plaani koostamisel osalema logopeed või eripedagoog.

Tulenevalt rehabilitatsiooniplaani struktuurist, peavad plaani koostamisest igal juhul osa võtma:

* Sotsiaaltöötaja
* Arst - kui plaan koostatakse psüühikahäirega inimesele

Lisaks rehabilitatsiooniplaanide koostamisele osutab rehabilitatsioonimeeskond tavaliselt ka plaanis näidatud rehabilitatsiooniteenuseid:

* Füsioterapeudi teenus
* Füsioterapeudi grupitöö
* Eripedagoogi teenus
* Eripedagoogi grupitöö
* Eripedagoogi perenõustamine
* Logopeedi teenus
* Logopeedi grupitöö
* Logopeedi perenõustamine
* Psühholoogi teenus
* Psühholoogi grupitöö
* Psühholoogi perenõustamine
* Sotsiaaltöötaja teenus
* Sotsiaaltöötaja grupitöö
* Sotsiaaltöötaja perenõustamine
* Tegevusterapeudi teenus
Tõnu Juul 2011. aastal
**Tõnu Juul** (sündinud 21. aprillil 1958 Viljandis) on Eesti arst ja poliitik.

Haridus
-------

Tõnu Juul on lõpetanud Viljandi 5. Keskkooli 1976, Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna 1981. aastal.

Töökäik ja tegevus ühingutes
----------------------------

Juul on töötanud Viljandi Haiglas kirurgi ja arst-uroloogina. Ta on SA Viljandi Haigla nõukogu liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Tõnu Juul on olnud 1999 Viljandi linnavolikogu esimees, kahel korral volikogu aseesimees. Ta oli VII Riigikogu liige 1991–1994. Ta sai XI Riigikogu liikmeks 11. veebruaril 2008 seoses Meelis Atoneni tagasiastumisega. Ta on Eesti Reformierakonna liige alates 1998.

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ning sai 883 häält, kuid valituks ei osutunud.

Riigikogu juhatuse otsusega sai Tõnu Juul XII Riigikogu liikmeks alates 2011. aasta 6. aprillist rahandusminister Jürgen Ligi asendusliikmena. Seoses Jürgen Ligi naasmisega Riigikokku lõppesid tema volitused XII Riigikogu asendusliikmena 3. novembril 2014.

Isiklikku
---------

Tal on neli poega.

Välislingid
-----------

* Lühitutvustus Reformierakonna lehel
* "Arstist riigikogulane lasi ravimifirmal tasuda erialaliidu liikmemaksu" e24.ee, 14. märts 2011
**Grosses Fiescherhorn** on mäetipp Berni Alpides, paiknedes Berni ja Valais' kantonite vahelisel piiril, poolel teel Mönchi ja Finsteraarhorni vahel. Selle tipp kulmineerub Fiescherhorni massiivi kohal, mis koosneb ka veidi madalamast Hinteres Fiescherhornist (4025 m) lõunas ja Kleines Fiescherhornist (ka *Ochs* ehk härg, 3895 m) idas. Põhjast on mõlemad hästi peidetud teiste mäetippude taha ja neid on näha ainult *Ischist* Grindelwaldis (1095 m). Mägi jaguneb Grindelwaldi ja Fieschertali valdade vahel.

Mäkketõusud tehakse tavaliselt ühest kolmest populaarsest marsruudist: üks algab Mönchsjochi hütist, teine Konkordia hütist ja kolmas Finsteraarhorni hütist.

Ronimisajalugu
--------------

Tippu jõudsid esmakordselt 23. juulil 1862 H. B. George ja Adolphus Warburton Moore koos teejuhtide Christian Almeri ja Ulrich Kaufmanniga. Nad kasutasid tänapäevast tavamarsruuti, edelaseljakut.

Fiescherwand vaadatuna Bäreggist
Mäe põhjaküljel roniti esmakordselt 1926. aastal. 13. augustil jõudsid W. Amstutz ja P. von Schumacher tippu pärast 15-tunnist tõusu põhjaseljakul, mis on Fiescherwandi põhjapiir.

Esimese otsetõusu Fiescherwandile tegid W. Welzenbach ja H. Tillmann 1930. aastal. Welzenbach oli asjatundlik mägironija, kes vaidlustas oma aja levinud idee, et tõus Fiescherwandile oli võimatu. Eelmisel, 1929. aastal ronisid Welzenbach ja Tillmann põhjaseljakul vaid 8,5 tundi. Järgmisel aastal alustasid nad tõusu Fiescherwandile 5. septembri hommikul, võttes suuna otse tippu. Nad jõudsid üles õhtul pärast 12-tunnist tõusu.
**Kognitiivne mõjutus** on sihtriigi avaliku arvamuse ja sihtgruppide mõtlemise muutmine. Eesmärk on mõjutada siseriikliku avalikku poliitikat ning nõrgendada, õõnestada ja naeruvääristada sihtriigi asutusi. Kognitiivne mõjutus koosneb meetodite ja toimingute kogumist, mille eesmärk on suunata vastast end ise hävitama. KGB-s nimetati seda refleksiivse kontrolli meetodiks. Rünnaku alla sattunud isik teeb vabatahtlikult enesele kahjulikke otsuseid, mõistmata et teda on selleks väljastpoolt suunatud. Ühiskondliku koosmeele järjepidev lõhestamine, valeteabe või pooltõdede süsteemne levitamine ja riigisisese vaenu õhutamine sihtrühmade meelte ja tajude mõjutamiseks moodustavad kognitiivse mõjutamise meetodid. Mõjutustegevus pole tähendus- ja komberuumi kampaaniapõhine muutmine, vaid kestab aastakümneid.

Kognitiivne mõjutus on suunatud ühiskonna killustamise ja kitsetahte nõrgestamisele. Vahenditeks on majanduslik sõltuvus, hirmutamine, lõhestamine, ajalooliste jutustustuste teisenemine jms. Näiteks Vene vägede koondus Ukraina piiride äärde, alates 2021. aastast on kognitiivne mõjutus.

Kirjandus
---------

1. ↑  Kadri Paas (29. aprill 2021, lk 12-13). "HULLEM KUI COVID: Kreml peab salakavalat sõda meie kõigi peas ja südames". *Õhtuleht*. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|aeg=` (juhend)
**Forvard** kuulub tuletisinstrumentide alla. Forvard on kahe osalise vaheline leping, mis kohustab tulevikus lepingupooli varem kokkulepitud tingimustel (nagu hind, kogus ja kauba üleandmise kuupäev) vastavalt müüma ja ostma finantsvara. Erinevalt futuurist ei ole forvardid standardiseeritud ning lepingu tingimused sõltuvad lepingupoolte kokkuleppest. Kuna tegu ei ole standardiseeritud instrumendiga, on forvard paindlik. Sellest tingituna ei kaubelda forvarditega börsil, vaid järelturul (OTC turg) ehk nn üle leti turul.

Forvardi kasutamise eesmärgid
-----------------------------

Forvardeid kasutatakse peamiselt spekuleerimiseks ja riskide leevendamiseks. Forvardi müüv osapool sõlmib lepingu, et kindlustada ennast müüdava vara hinnalanguse vastu, ehk ta omandab lühikese positsiooni. Kui risk peaks realiseeruma ning vara hind langeb, on teine lepingupool kohustatud selle ostma kokkulepitud hinnaga. Teine pool ehk ostja sõlmib lepingu, et kindlustada ennast ostetava vara hinnatõusu vastu, ehk ta omandab pika positsiooni. Juhul kui vara hind tõuseb, on ostev lepingupool teeninud tulu, saades vara turuhinnast odavamalt. Põhimõtteliselt on ostva osalise puhul tegemist spekulandiga, kes ennustab ostetava vara hinna tõusu.
Valuuta forvardeid ehk tähtpäevatehinguid kasutavad välisturul tegutsevad subjektid, et kindlustada ennast valuutariskide vastu.

Forvardi riskid
---------------

Kuna forvardid ei ole standardiseeritud lepingud nagu futuurid, ei kaubelda nendega börsil, vaid järelturul (OTC) ehk nn üle leti turul. Järelturul kauplemise puhul pole tehingu tegemisse kaasatud arvelduskoda, mis börsil toimib tehingu seadusliku vahendajana ning garanteerib nii ostjale kui ka müüjale, et tehing täidetakse. Arvelduskoja puudumisega kaasneb risk, et lepingupooled ei täida oma kohustusi.

Vaata ka
--------

* Valuuta forvardleping

Viited
------

1. ↑  RTJ 3 FINANTSINSTRUMENDID, Riigi Teataja
2. ↑  Finantskriis ja finantstehingute maksustamine, Eesti Maksumaksjate Liit
3. ↑  Investopedia
4. ↑  Investopedia
5. ↑  Finantsturud ja -institutsioonid. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus 2012. lk 208
Eckerti II projektsioon
**Eckerti II projektsioon** on õigepindne pseudosilindriline projektsioon. Iseloomulik on pooluste esitamine punkti asemel sirgjoonena. Põhja- ja lõunapoolkera kujutatakse stiliseeritult trapetsitena. Projektsiooni esitas Max Eckert-Greifendorff 1906. aastal ning see kuulub paari Eckerti I projektsiooniga. Projektsioonil praktiline rakendus puudub, kuid võimaldab luua ebahariliku kujuga teemakaarte.

Omadused
--------

Projektsiooni sümmeetriatelgedeks on ekvaator ja telgmeridiaan. Telgmeridiaan on ekvaatorist poole lühem sirgjoon, teised meridiaanid on võrdsete vahemikega koonduvad sirgjooned, mis ekvaatoril murduvad. Paralleelid ristuvad telgmeridiaaniga ning paralleelide vahe on suurim ekvaatori juures ning väheneb pooluste suunas. Erinevalt Eckerti I projektsioonist, on paralleelid ebavõrdsete vahemikega tagamaks kujutatud alade õigepindsust. Poolused on ekvaatorist poole lühemad jooned. Projektsiooni mõõtkava on õige ja projektsioon on moonutustevaba telgmeridiaanil laiustel 55°10′ põhjas ja lõunas.

### Valemid

Projektsiooni x ja y koordinaate saab arvutada järgmiste valemite abil:

{\displaystyle {\begin{aligned}x&=2R\left(\lambda -\lambda \_{0}\right){\sqrt {\frac {4-3\sin |\varphi |}{6\pi }}}\\y&=R{\sqrt {\frac {2\pi }{3}}}\left(2-{\sqrt {4-3\sin |\varphi |}}\right)\end{aligned}}}
kus *λ* on pikkuskraadid, *λ*0 on telgmeridiaan, *φ* on laiuskraadid ja *R* on projekteeritava kera raadius.

Viited
------

1. 1 2  Tartu Ülikooli geograafia instituut (25.02.2021). "Kaardiprojektsioonid". Vaadatud 29.04.2021.
2. ↑  ESRI. "Eckert II". Vaadatud 29.04.2021.
"**Ecce homo. Kuidas saadakse selleks, mis ollakse**" (sks *Ecce Homo. Wie man wird, was man ist*, 1908) on Friedrich Nietzsche autobiograafia.

Teos algab järgmiselt: "Aimates, et üsna varsti pean inimkonna ette astuma kõige rängemaga talle seni esitatud nõudmiste seast, näib mulle hädavajalik kõnelda sellest, *kes ma olen*." Järgnevates peatükkides püüabki Nietzsche sellele küsimusele vastata: "Ma ei tunne ateismi hoopiski mitte kui millegi saadust, veel vähem kui sündmust: ta on mulle instinktiivselt omane. /---/ Niikaugele kui laotub Saksa, *laostub* ka kultuur. /---/ Võibolla olen ma Stendhali peale isegi kade? Ta on minu eest napsanud parima ateisti-nalja, just minu jaoks kohase: "Jumala ainus vabandus seisneb selles, et teda ei ole olemas"… /---/ Lüürilise luuletaja ülima eeskuju olen ma leidnud Heinrich Heines. /---/ Ka mina ise ei ole veel ajakohane, mõned sünnivad postuumselt. /---/ Ja ma tunnistan ausalt, et veelgi enam rõõmustavad mind minu mitte-lugejad, nood, kes pole eales kuulnud ei minu nime ega sõna filosoofia; ent ükskõik, kus ma ka välja ei ilmuks, olgu või siinsamas Torinos, pilk minule elevustab ja heastab iga näo."

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| „ | *Niikaugele kui laotub Saksa, laostub ka kultuur.* | "|  |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib elektriahelate kaitseks, kommutatsiooniks ja kontrolliks kasutatavatest aparaatidest, muude seadmete kohta vaata elektriseade või elektritarviti.* |

---

Mikroprotsessoriga kaitserelee, mis asendab mitut elektromehaanilist elektriaparaati
**Elektriaparaat** on elektrotehniline seade elektriahelate ja -seadmete kaitseks, kommutatsiooniks, kontrolliks, juhtimiseks või reguleerimiseks.

Elektriaparaatide liigitus
--------------------------

* Kommutatsiooniaparaadid
* Kaitseaparaadid
* Kontrolli- ja mõõteaparaadid
* Reguleerimisaparaadid
* Juhtimisaparaadid

Voolu liigi järgi liigitatakse elektriaparaate alalisvoolu- ja vahelduvvooluaparaatideks, pinge järgi madal- ja kõrgepingeaparaatideks.

Elektriaparaatide hulka kuuluvad näiteks automaatkaitselülitid, releed ja mitmesugustes seadmetes kasutatavad andurid. Kaitseaparaadid võivad olla lihtsa elektromehaanilise vabastiga lülitid või programmeeritavad lülitamisseadmed.

Välislingid
-----------

* Raivo Teemets. Elektriaparaadi mõiste ja klassifikatsioon
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2012 |  |
| **Hõbe** | 2015 |  |
| **Pronks** | 2007 |  |

**Konstantin Aleksandrovitš Barulin** (vene keeles Константи́н Алекса́ндрович Бару́лин; sündinud 4. septembril 1984 Karagandõs) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib väravavahina KHL-i klubis Nižnekamski Neftehimik.

Ta alustas klubikarjääri Tjumeni Gazovikis. Venemaa kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2003–04 Peterburi SKA ridades.

2003. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is St. Louis Bluesi poolt 84. valikuna, kuid Põhja-Ameerikas ei ole ta kunagi mänginud.

KHL-is on ta mänginud Moskva CSKA (2008–2010), Moskva oblasti Atlanti (2010–2012), Kaasani AK Barsi (2012–2014), Omski Avangardi (2014–15), Sotši (2015–2019) ja alates 2019. aastast Nižnekamski Neftehimiki meeskonnas.

Hooajal 2010–11 jõudis ta Atlantiga Gagarini karika finaali, kus kaotati Ufa Salavat Julajeviga mängudega 1:4. Barulin valiti selle hooaja väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks.

Kuuel korral on ta osalenud KHL-i tähtede mängul.

Venemaa jäähokikoondise koosseisus tuli ta 2012. aastal maailmameistriks. Lisaks on ta maailmameistrivõistlustelt võitnud veel kaks medalit.

Välislingid
-----------

* Konstantin Barulin KHL.ru lehel
* Konstantin Barulin hockeydb.com lehel
**Ants Piibu valitsus** tegutses 26. oktoobrist 1920 kuni 25. jaanuarini 1921. See oli viimane Asutava Kogu valitsus Eestis. Asutavas Kogus hääletasid Tööerakonna valitsuse poolt ka sotsiaaldemokraadid. Isesseisvad sotsialistid ja Kristlik Rahvaerakond olid vastu. Rahvaerakond ei hääletanud ja Maaliit oli erapooletu ("Kaja" 27. oktoober 1920).

27.–29. novembrini toimusid I Riigikogu valimised ja 20. detsembril 1920 lõpetas Asutav Kogu tegevuse. Esimest korda tuli I Riigikogu kokku 4. jaanuaril 1921 Tallinnas Toompea lossi Valges saalis. Riigikogu oli sajaliikmeline ja ühekojaline. Riigikogu esimeheks valiti Otto Strandman. 25. jaanuaril 1921 kinnitas Riigikogu ametisse Konstantin Pätsi juhitava valitsuse.

Valitsuse koosseis
------------------

* Riigivanem – Anton (Ants, Hans) Piip, alates 20.12.1920, peaminister kuni 20.12.1920, sõjaminister ja välisministri kt alates 14.01.1921
* Välis- ja kohtuminister – Otto Strandman, kuni 14.01.1921
* Töö-, hoolekande ja siseminister – Lui Olesk
* Kaubandus-, tööstus- ja teedeminister – Juhan (Johann, Johannes) Kukk
* Rahaminister – Karl (Kaarel) August Baars, kohtuministri kt alates 14.01.1921
* Haridusminister – Jüri Annusson
* Põllutööminister – Theodor Pool
* Toitlusminister – Peet Johanson

Välislingid
-----------

* Vabariigi Valitsuse koosolekute protokolid alates 27. oktoobrist 1920

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jaan Tõnissoni teine valitsus** | **Eesti Vabariigi valitsus**1920–1921 | Järgnev**Konstantin Pätsi esimene valitsus** |
**Meie Lunastaja kirik** (armeenia keeles: Ուսթըրի Սուրբ Փրկիչ եկեղեցի) on Armeenia Apostliku Kiriku kirik Ameerika Ühendriikides Worcesteris. See on tuntud kui esimene Armeenia kirik läänepoolkeral.

Kirik ehitati aastal 1891. Kogu USA kirdeosa armeenlased panustasid rahaliselt piirkonna ja riigi esimese Armeenia kiriku ehitamisse.

2002. aastal ilmunud raamat "Memory fragments from the Armenian genocide" ("Mälukilde armeenlaste genotsiidist") väidab, et "väikese kiriku ehitamine tõi Worcesteri armeenlastele suurema kogukonna poolt sellise lugupidamise, mida varem neil ei olnud. Üks mees meenutas, et peale kiriku ehitamist tema isa traadivaltspingi juures enam ei pekstud".

Ameerika Armeenia piiskopkond loodi aastal 1898. Esimene Armeenia evangeelne kirik ehitati samuti Worcesteri, aastal 1901.

* Varajane foto kirikustVarajane foto kirikust
* Kirik aastal 1909Kirik aastal 1909

Vaata ka
--------

* Armeenia diasporaa

Viited
------

1. ↑  "Holy Cross Cathedral I: History". Francesco Curá. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.10.2013. Vaadatud 29.12.2012.
2. ↑  Laderman, Gary (2003). *Religion and American cultures*. Santa Barbara, California: ABC- CLIO. Lk 302. ISBN 9781576072387.
3. ↑  Papazian, Dennis (2000). "Armenians in America". *Journal of Eastern Christian Studies = Het Christelijk Oosten*. University of Michigan-Dearborn. **52** (3–4): 311–347. DOI:10.2143/JECS.52.3.565605. Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2013. Vaadatud 25. november 2012.
4. ↑  DiCanio, Margaret (2002). *Memory fragments from the Armenian genocide: a mosaic of shared heritage*. New York: Mystery and Suspense Press. Lk 85. ISBN 9780595238651.
**Konstantin Hunnius** (ka **Constantin Hunnius**; 22. jaanuar 1807 Tallinn – 3. veebruar 1868 Narva) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Toomkoolis ja Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1827–1830. Oli seejärel koduõpetajaks Põhja-Eestis. Ordineeriti õpetajaks aastal 1831.

Oli aastatel 1831–1868 Narva Johannese koguduse õpetaja, teenides pastorina ka filiaalkogudustes Oudovas (alates 1856) ja Jamburgis. Oli Narva kõrgema kreiskooli õpetaja, samuti erakooli ja pansioni eestseisja.

Isiklikku
---------

Tema vend oli baltisaksa arst Karl Abraham Hunnius. Konstantin Hunnius oli kaks korda abielus. Esimene naine oli Henriette Dorothea (neiuna Hesse), kelle üks vend Conrad Eduard Hesse oli Saaremaa superintendent, teine vend Carl Hermann Hesse oli Paide kreisiarst ja poeg Fromhold Hermann Hunnius oli Viru-Nigula koguduse õpetaja. Teine naine oli Jenny (neiuna Müller), poeg Carl Benoni Justinus Hunnius oli baltisaksa luuletaja, vaimulik ja ajakirjanik; tütar Monika Hunnius oli laulupedagoog, kes kirjutas mälestusteraamatu "Minu onu Hermann", mis on tema isa esimese abikaasa vennast Carl Hermann Hessest ja suvedest tema juures Paides.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
2. ↑  Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998
3. ↑  Deutschbaltisches Biographisches Lexikon 1710-1960. 1970. Böhlau Verlag Köln Wien
**Ants Põldaru** (26. aprill 1950, Tartu – 28. jaanuar 1990, Tartu) oli eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Ants Põldaru oli töölise poeg.

Lõpetas 1968 Tartu 7. Keskkooli, 1976 EPA majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1987, Läti TA Majanduse Instituut), väitekiri "Многоэтапное перспективное планирование сельскохозяйственных предприятий (на примере отрасли животноводства)". Oli 1976–88 EPA majandusküberneetika kateedri assistent, 1988–90 vanemõpetaja. Õpetas matemaatilist planeerimist, majandusmatemaatika meetodeid, arvutustehnikat.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: põllumajandusettevõtete majandustegevuse modelleerimine. 30 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Majandus-matemaatilised mudelid tootmise optimeerimiseks majandeis. // Põllumajanduse päevaprobleeme 1986. Tallinn, 1987
* Majandusmatemaatiliste mudelite kasutamise tasuvus põllumajanduses. // EPA teaduslike tööde kogumik: Kooperatsiooni areng ja isemajandamise süvendamine Eesti NSV agrokompleksis. Tartu, 1989.

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 69; II, 123.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Konstantin Kanep** VR II/3 (22. september 1893 Pärsama, Karja kihelkond, Saaremaa – 25. juuni 1965 Lund, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1938).

Konstantin Kanep lõpetas 1916. aastal II Oranienbaumi lipnikukooli ja teenis Esimeses maailmasõjas 2. tagavarapolgus rooduülemana ja 12. armee staabis.

1917. aastal astus Eesti rahvusväeosade 1. eesti jalaväepolku, 1918. aasta novembris oli Kaitseliidu Saaremaa maleva, Leisi malevkonna Pärsama roodu ülem. 

1918. aasta detsembris oli Järva löögipataljoni ülem ja osales Järvamaa kaitsepataljoni ülemana ning 1. Eesti polgu ja 7. jalaväepolgu ning Soomusrongide diviisi soomusautode kolonni rooduülemana Vabadussõjas. 

Vabadussõja järel teenis Sakala jalaväerügemendi III pataljonI ülemana ja Sõjaväe staabi Korraldusvalitsuses.

Alates 1925. aastast oli Konstantin Kanep Tallinna Garnisoni Toompea lossi komandant.

17. juunil 1940 olid Kanep ja kolonelleitnant Oskar Kurvits kaks kõige kauem Eesti sõjaväes teeninud ohvitseri.

Viited
------

1. ↑  Wabaduse Risti saajate nimekiri. Tallinna Teataja (1910-1922), nr. 191, 27 august 1920
2. ↑  Ago Pajur. Eesti rahvusväeosad 1917–1918: historiograafiline ülevaade. Lk.10.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu

Kirjandus
---------

* Kahe rivaali ausad vahekorrad. Võitleja, detsember 1958, nr. 12, lk. 4.
**Groß Ippener** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Valla pindala on 28,06 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1006 inimest. Valda kuuluvad Groß Ippener, Klein Ippener, Annen ja Ortholz.

Ajalugu
-------

Nime *Ippener* on esmamainitud dokumenteeritud aruannetes 1211. 1231. ja 1250. aastast, isikunimena, kohanimena ja kihelkonnana. 1211. aastal on mõistet *Ippener* esmamainitud Bassumi kloostri tunnistuses, milles aadlimees *Aldagus de Ippenerde* on loetletud tunnistajana. Aristokraatliku perekonna *Ippenerde* asukoht oli ilmselt Klein Ippeneris Dünseneri oja ääres. 1231. aastal on *Ippeneri* esmamainitud Bassumi kloostri dokumendis kohanimena. Seal kinnitavad Bremeni kloostri vaimulikud "Ippenerthe" kümnisevaldust Bassumi kloostrile, mis oli kingitud neile abtiss Elisabethi poolt. 1250. aasta paiku esineb nimi *Ippener* kui "Parrochia Yppenerthe" hartas ehitada Bremenis sild üle Weseri jõe, milles Ippeneri kihelkond pidi maksma sillamaksu. Kihelkonna suurus määras makstava summa, mis sel ajal vastas täpselt Harpstedti kihelkonna suurusele naabruses. Ippeneri kihelkonnakirik seisis varem Groß Ippeneri keskel praeguse Wülfersi restorani vastas. Kolmekümneaastase sõja ajal põles kirik maha ja seda ei taastatud.

1859. aastal ühendati Groß Ippeneri, Klein Ippeneri, Anneni ja Ortholzi vald suureks Groß Ippeneri vallaks, mis kuulus Freudenbergi kreisi. Äsja moodustatud valla maakogukonnas oli kokku 64 majapidamist 440 elanikuga. 1932. aastal liideti linn Grafschaft Hoya kreisiga.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Oldenburgi kreisi vallad

* Beckeln
* Colnrade
* Dötlingen
* Dünsen
* Ganderkesee
* Groß Ippener
* Großenkneten
* Harpstedt
* Hatten
* Hude
* Kirchseelte
* Prinzhöfte
* Wardenburg
* Wildeshausen
* Winkelsett
**Konstantin Jakovlevitš Lagunov** (vene keeles Константин Яковлевич Лагунов; 16. september 1924 Uljanovski oblast – 19. juuli 2001 Tjumen) on vene ajakirjandusteadlane ja kirjanik.

Ta oli Tjumeni Riikliku Ülikooli ajakirjanduse professor. Ta on avaldanud üle 50 teose, sealhulgas 12 romaani. Tema raamatute ainetel on tehtud kaks mängufilmi. Ta oli neenetsi kirjaniku Anna Njerkagi esimene juhendaja.

Haridustee ja töökäik
---------------------

Ta lõpetas 1950. aastal Tjumeni Pedagoogilise Instituudi ja 1956. aastal Lenini-nimelise Tadžiki Riikliku Ülikooli aspirantuuri. Ta on kaitsnud kandidaadikraadi ajaloos.

Ta oli aastatel 1946–1956 komsomolitööl – töötas Leedu Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu (Leedu LKNÜ) Vilniuse rajoonikomitee esimese sekretärina, hiljem Tadžiki LKNÜ keskkomitee teise sekretärina. Aastatel 1961–1983 töötas ta Tjumeni oblasti kirjanike organisatsiooni vastutava sekretärina ja 1991. aastast Tjumeni Riikliku Ülikooli ajakirjanduse kateedri professorina.

Viited
------

1. ↑  Писатели Ямала. Анна НЕРКАГИ. gcbs.ru

Välislingid
-----------

* Лагунов Константин Яковлевич. writer-tyumen.ru
Turniiri võitja Salo Flohr
**Ķemeri teine rahvusvaheline maleturniir** oli 1939. aastal Lätis korraldatud rahvusvaheline maleturniir. 

16 osavõtjaga turniir peeti märtsis 1939. Esimene pool turniirist toimus Läti merekuurordis Ķemeris ja teine pool Riias. Kutsutud oli seitse külalismängijat: Leedust (Vladas Mikėnas), Rootsist (Gideon Ståhlberg), Saksamaalt (Efim Bogoljubow), Ungarist (László Szabó), Soomest (Eero Böök) ja kodumaalt (Tšehhoslovakkiast) natside eest põgenenud Salo Flohr. Neile sekundeeris kohalik maleparemik eesotsas eelmisel Ķemeri turniiril esikohta jaganud Vladimirs Petrovsiga. Kutse osalemiseks saadeti ka Paul Keresele, kes aga pärast ebaõnnestunud Leningradi–Moskva turniiri loobus osa võtmast. 

Turniiri võitis Salo Flohr. Läti mängijatest oli parim Movša Feigins, kes tuli kuuendaks. Vladimirs Petrovs sai kaheksanda koha.

Turniiri lõpptulemus
--------------------

1. **Flohr** 12 p, 2.–3. Ståhlberg ja Szabó 11 p, 4. Mikėnas 10,5 p, 5. Böök 10 p, 6. Feigins 9 p, 7. Bogoljubow 8,5 p, 8. Petrovs 8 p.

  

* Gideon Ståhlberg, turniiri 2.–3. koht
* László Szabó, turniiri 2.–3. koht
* Vladas Mikėnas, turniiri 4. koht
* Eero Böök, turniiri 5. koht

Vaata ka
--------

* 1937. aasta Ķemeri maleturniir

Viited
------

1. 1 2 3  Kemeri 1939. chessgames.com
2. ↑  Kemeri 1939 Research Materials. chessgames.com

Välislingid
-----------

* Kemeri 1939. 365chess.com
* Kemeris teine rahvusvaheline maleturniir. Postimees, 28 veebruar 1939, dea.digar.ee
**"Nothing Else Matters"** on USA *thrash metal*-bändi Metallica üks tuntumaid lugusid. Seda on peetud üheks kõigi aegade paremaks rokkballaadiks.

Paljud vanad Metallica fännid, kes olid harjunud Metallica esimese nelja albumi *thrash metal*-lauludega, võõristasid ballaadi võtmist bändi uuele plaadile. Muuhulgas ka selle laulu pärast hakkasid fännid ansamblit süüdistama enesemüümises. Praegu aga on see laul ka Metallica fännide seas väga populaarne ja seda mängitakse seniajani sageli raadios.

Laulu kirjutas algselt ansambli laulja ja rütmikitarrist James Hetfield oma kunagisele tüdrukule, kuid ta ei suuda meenutada üksikasju. Laul algab sõnadega "*so close no matter how far*" ('nii lähedal, pole tähtis, kui kaugel'). Seda on tõlgendatud nii, et ka kontsertreisidel oli ta oma südames kallimale lähedal. Hetfield on hiljem öeldud, et laul räägib ansambli pidevast ratastel viibimisest. James pidas seda laulu avaldamiseks liiga isiklikuks, ent kui kitarrist Kirk Hammett seda kuulis, tahtis ta seda uue plaadi jaoks lindistada. Laulu plaadiversiooni kaasautorid on Lars Ulrich ja Kirk Hammett. Nüüd tõlgendab Metallica asja nii, et see laul on pühendatud kõikidele nende fännidele. Sellest laulust on saanud oodatuim pala ansambli kontsertidel.

Laulu intro on mi-minooris arpedžo. Kui Hetfield seda laulu komponeerima hakkas, rääkis ta parajasti telefoni teel oma kallimaga ning tal oli ainult üks käsi vaba. Seetõttu on seda väga lihtne mängida ning see on paljude Metallica fännide jaoks üks esimesi meloodiaid, mida nad kitarril mängima õpivad.

Laulu arranžeeris orkestrile Michael Kamen, kes dirigeeris San Francisco Sümfooniaorkestrit. Originaalsalvestuses kasutati mitmeid sümfooniaorkestri pille. Laulu pikkus originaalsalvestuses on 6 minutit ja 29 sekundit.

Laulu videot näidati esimest korda MTV-s 26. veebruaril 1992. Selle lavastas Adam Dubin. Video on kokku pandud albumi "Metallica" salvestamisest tehtud dokumentaalvideo "A Year and a half in the life of Metallica" kaadritest.

Albumil "S&M" on laulu kontsertversioon. Sama versioon avaldati 4. jaanuaril 2000 singlina "Nothing Else Matters '99", mis sisaldab veel albumil "S&M" olevate laulude "For Whom The Bell Tolls", "Human" ja "Until It Sleeps" B-pooled.

Nii originaalversioon kui ka "S&M-i" versioon jõudsid edetabelite tippu. 

Laulu populaarsuse ja kerge mängitavuse tõttu on sellest tehtud palju kavereid, sealhulgas mittehevimuusikute poolt. Tribuutalbumitel on seda kaverdanud ansamblid Apocalyptica ja Die Krupps. Samuti on seda esitanud Viini Poistekoor, gregooriuse laulu ansambel Gregorian, Lucie Silvas, Angels of Vines ja Staind.

Välislingid
-----------

* Laulu sõnad
* Kitarriskeem
Anne Metsis
**Anne Metsis** (sündinud 5. aprillil 1958 Märjamaal) on eesti moekunstnik ja -ajakirjanik.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud Haapsalu I Keskkooli 1976. aastal ja Eesti Riikliku Kunstiinstituudi (ERKI, edaspidi EKA) moekunsti erialal 1984. aastal.

Töö
---

### Õppejõuna

Anne Metsis on töötanud Eesti Kunstiakadeemias erialakompositsiooni ja moejoonistamise õppejõuna.[*viide?*]

### Kunstnikuna

Anne Metsis on Eesti Moekunstnike Ühenduse liige. Esinenud moeloominguga isiku- ja EMÜ ühisnäitustel, neist olulisemad: EMÜ taaskasutusteemalised aastanäitused ja rahvusliku teema näitused "Eestlane olla...", moepannood Stockholmi Eesti Kultuurikoondises 2003, retrospektiiv "1/2-sada armsat asja" Haapsalu Linnagaleriis 2008, "Veenused ja beach babed" Evald Okase Muuseumis 2018. Moekunstnike Ühenduse kirjanduslik moenäitus «Kõik mis tuleb, tuleb sellepärast, mis on olnud» Vilde majamuuseumis. 2023. aastal juubelinäitused Haapsalu kunstikoolis ja raamatukogus. 

### Moest ja moeajaloost kirjutajana

Moeajakirjanikuna on ta töötanud ajakirjas Anne ning moe- ja üldtoimetajana ajakirjas Eesti Naine, kaastööd on ta teinud veel mitmele ajakirjale. 

Temalt on ilmunud moeartikleid TEA ja Eesti Entsüklopeediakirjastuse teatmeteostes "XX sajandi kroonika"; "Eesti moeloomingu kvintessents" ajakirja Siluett ajaloost (Eesti Ekspress, Areen, juuni 2008); "Ajakirjaga Siluett üles kasvanud" ("Nõukogude aeg ja inimene", Tänapäev 2004 ja Tammerraamat 2012); tõlkinud rootsi keelest "Mahevillased kudumid" (Ajakirjade Kirjastus 2012). 

Metsis on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Moekunstnike Ühenduse liige.

Saavutused
----------

Tema teksti ja illustratsioonidega ning Rein Seppiuse kujundatud raamat «Moetähestik», mis ilmus 2016. aastal, valiti aasta 25 kaunima Eesti raamatu hulka.[*viide?*]

Artikleid
---------

* Kaie Ilves. "Anne Metsis: mood on sisemise vabaduse küsimus" Lääne Elu, 1. september 2018
* Anne Metsis: hoidku vaid, et Vikerraadio „Patuse poole" lainele ei laskuks Eesti Ekspress / Areen, 22. august 2018
* Anne Metsis. "Eesti moe­­loomingu ­kvintessents" – artikkel ajakirja Siluett ajaloost. Eesti Ekspress / Areen, 26. juuni 2008
Lamba-Ada rannabaar 2009. aastal

**Lamba-Ada** oli rannabaar Vergi külas, mille asutas kohalik algkooliõpetaja Ada Kullerkann.

Adal oli Nõukogude aja lõpus üle 20 lamba ja selleaegse riigikorra kokkukukkumisel kadus ka võimalus lambaid kolhoosile müüa. Ada otsustas lambaid ise turustama hakata ja teha oma majja, endise Maksim Gorki nimelise kolhoosi kontorisse šaslõkibaari. Aastal 1993 tegi ta oma plaani teoks, viskas toast kangasteljed välja ning ostis kohalikust sööklast 5 lauda ja 16 tooli. Tol ajal ei olnud kellelgi asja õnnestumisse usku ning kõik vaatasid Ada plaani kui nurjumisele määratut. 

Ent kõigi kiuste hakkas baar edukalt tööle ja rahvale hakkas see meeldima. Ada ja tema poeg Olav võtsid õhtuti kitarrid kätte ja hakkasid enda ning rahva lõbustamiseks rahvalugusid mängima. Tütar Tiia aga haaras tamburiini ja laulis kaasa. Neile, kes sõnu ei teadnud, anti kätte lauluraamatud, et nad peost täiel määral osa saaksid võtta. Kuna lähedal asus Koolimäe näitlejate puhkekeskus, sai baar meelelahutuskohaks ka tuntud Eesti näitlejatele. Kuulsus uuest menukohast levis kiiresti ja peagi jäi 20 m² suurune ruum kõigile liiga kitsaks. Nii pidid osad väljas kaasa laulma. 

Kuna esimene aasta oli edukas, siis otsustati 1994. aastal juurde ehitada veranda, et inimesed saaksid ka värskes õhus istuda. Samal aastal olid Vergi sadamas "Rummu Jüri" filmi võtted ja nii käis baaris palju külastajaid. Mõned filmimehed käisid küsimas, kas sellises rannaäärses baaris siis suitsukala ei saagi. Baar oli algselt tehtud lammaste turustamiseks, aga kuna lambaid enam nii palju ei olnud, siis hakati kohalike käest kala ostma, et baarikülastajatele suitsukala pakkuda.

Mõned aastad hiljem ehitati juurde veel suurem kõrvalruum ja köögiosa. 

Lamba-Ada kõrgaeg oli millenniumivahetusel. Kuna baari miljöö püsis aastaid muutumatuna, hakkas rahvas aegamööda mujalt vaheldust otsima ja külastatavus vähenes.

2002. aastal kopsuvähiga võidelnud Ada suri, kuid iga nädalavahetuse stiilipidude traditsiooni jätkasid tema lapsed.

2013. aasta suvel lõpetas Lamba-Ada baar aktiivse tegevuse.

Viited
------

1. ↑  Vergi kuulus rannabaar läheb lauluga teise kümnendisse[*alaline kõdulink*] Virumaa Teataja
2. ↑  Hoopis teistmoodi söögikoht on Lamba Ada Baar Lahemaa vaatamisväärsused

Välislingid
-----------

* Lamba-Ada koduleht
* Lamba-Ada on kuulus üle lahe
**Anne Charlotte McClain** (sündinud 7. juunil 1979) on Ameerika Ühendriikide maaväe kolonelleitnant, insener ja NASA astronaut.

2002. aastal lõpetas ta masinaehituse bakalaureusekraadiga Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia, misjärel sai temast samal aastal maaväe ohvitser. Ta astus seejärel Bathi Ülikooli, mille lõpetas 2004. aastal, saades aerokosmose inseneri magistrikraadi. 2005. aastal sai ta Bristoli Ülikoolist magistrikraadi avalikes suhetes.

Pärast õpingute lõppu sai temast Bell OH-58 Kiowa piloot ning ta tegi maaväes edukat karjääri. Ta on teeninud ka Iraagi sõjas, lennates 216 lahinglendu. 2013. aastal lõpetas ta Ameerika Ühendriikide Mereväe Katselendurite Kooli ja samal aastal valiti ta NASA astronaudiks, saades oma astronautide grupi noorimaks liikmeks. Aastatel 2018 kuni 2019 oli ta Rahvusvahelise kosmosejaama 58. ja 59. ekspeditsiooni liige.

Viited
------

1. 1 2  "Anne C. McClain (Lt Col, U.S. Army) NASA Astronaut". *NASA*. Vaadatud 30. august 2019.
2. ↑  "Anne McClain: 5 Fast Facts You Need to Know". *Heavy.com*. Vaadatud 30. august 2019.
Maxime Gonalons 2015. aastal Lyoni Olympique'i särgis
**Maxime Gonalons** (sündinud 10. märtsil 1989 Vénissieux's) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Granada.

Ta alustas klubikarjääri Lyoni Olympique'is, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2000. aastal. 2009. aasta juulis sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Hooajal 2009–10 debüteeris ta Lyoni meeskonnas Prantsusmaa kõrgliigas. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 20. oktoobril 2009 UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus Liverpooli vastu. Esimese värava Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta 16. jaanuaril 2010 mängus AS Nancy vastu.

2017. aasta juulis sõlmis Gonalons lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga AS Roma. Hooajal 2018–19 mängis ta Romast laenul Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla. 2019. aasta septembris läks ta laenule Granadasse, kellega sõlmis 2020. aastal püsiva lepingu.

Aastatel 2011–2015 mängis Gonalons kaheksa mängu Prantsusmaa jalgpallikoondises.

Saavutused
----------

Lyon
* Coupe de France: 2011–12
* Trophée des Champions: 2012

Välislingid
-----------

 Maxime Gonalons – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Bergamotiõli
**Bergamotiõli** (ladina keeles *Bergamiae aetheroleum*) on peaaegu küpse bergamoti viljakestast (perikarbist) saadav eeterlik õli. 

Bergamotiõli on roheline. 

Seda kasutatakse parfümeerias ja maiustuste (kompvekkide) valmistamisel. Prantsusmaal Nancys valmistatakse 1850. aastast bergamotimaitselist suhkrut. 

Samuti maitsestatakse bergamotiõliga kuulsat Earl Grey teed. 

Bergamotiõli kasutatakse ka aroomteraapias.

Tarvitamine soolegaaside vastu
------------------------------

Bergamotiõli kasutatakse soolegaaside vastu. Tarvitamisviisid on üldmassaaž õliga, kõhu masseerimine või määrimine õliga, kuum mähis ja jalavann. Ägedate soolegaaside korral soovitatakse kuuma mähist või kõhu massaaži kaks korda päevas. 

Jalavanniks tuleb võtta 3 või 4 tilka bergamotiõli, segada see piima, koore või veega ning saadud segu lisada vanniveele. 

Kõhumassaažiks tuleb võtta 5 ml külmpressi oliiviõli, millesse tuleb tilgutada 3 tilka bergamotiõli. Masseerimine toimub päripäeva. Masseeritav peab lõdvestuma ja laskma õlil rahulikult imenduda. 

Alternatiivid bergamotiõlile soolegaaside korral on piparmündiõli, apelsiniõli ja bensoeõli.

Aroomteraapia
-------------

Aroomteraapias omistatakse bergamotiõlile järgmisi raviomadusi:

* ajutegevuse stimuleerimine
* mõtlemisvõime tõstmine
* mälu tugevdamine
* vereringe parandamine
* lihasevalude ja muude valude leevendamine
* stressi, masenduse ja hirmu leevendamine
* unehäirete kõrvaldamine
* nahapõletike ja vinnide ravi
* söögiisu tasakaalustamine (isutuse korral tõstab isu, liigset isu vähendab)
* jämesoolepõletiku ravi
* hemorroidide ravi
* suupõletike ravi
* palaviku alandamine
* krampe leevendamine
* antiseptiline toime

Bergamotiõlil olevat ka seksuaalselt ergutav toime. Samuti tõstvat see meeleolu. 

Bergamotiõli hoidvat ära higilõhna tekke, seda kasutatakse rasuse naha hooldamisel.

Bergamotiõliga saavat ravida ka putukahammustusi ja neutraliseeida mürke.

### Hoiatused

Koos alkoholiga võivat bergamotiõli tekitada kurvameelsust.

Bergamotiõliga ei tehta päikesevanne, sest ta sisaldab 5-metoksüpsoraleeni, mis teeb naha päikesevalguse suhtes tundlikuks.

Earl Grey tee joomine väga suurtes kogustes võib blokeerida kaaliumi imendumise sooltes. 

### Kasutamine peavalu vastu

Aroomterapeut Valerie Ann Worwood soovitab hirmuga segatud ängistuse (kaasnevad muretsemine, juurdlemine, rahutus, halb eelaimus või paranoia) korral segu, milles on 15 tilka bergamotiõli, 5 tilka lavendliõli ja 10 tilka geraaniumiõli. Allasurutud ärevuse (kaasneb närvilisus, keskendumisvõimetus, ärrituvus, unetus või krooniline kurnatus) korral soovitab ta segu, milles on 10 tilka neroliõli, 10 tilka Otto roosiõli ja 10 tilka bergamotiõli. Nende segudega võib masseerida, neid võib lisada vanniveele, koos auruga sisse hingata või sooja või külma mähisega pea peale asetada.

### Kasutamine nohu vastu

Nohu vastu kasutatakse bergamotiõli nina ümber määrituna või auruinhalatsiooni teel.
**Ants Nilson** (sündinud 16. juunil 1931 Pärnus) on eesti keemik.

Elulugu
-------

Ants Nilson lõpetas 1950. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna. Seejärel õppis ta 1964–1967 Moskva Riikliku Ülikooli aspirantuuris, mille lõpetas 1967 keemiakandidaadina väitekirjaga mõningate aromaatsete aso- ja asometiinühendite kompleksimoodustamise spektrograafiast.

Ta oli 1955–1961 Tartu tehastes keemiainsener, 1961–1963 ja 1966–1969 Eesti Põllumajandusakadeemia keemiakateedri assistent, 1969–1974 vanemõpetaja, 1974–1979 dotsent, 1979–1994 kateedri juhataja ja professor, 1994–1997 keemiaosakonna juhataja ja professor ning on aastast 1997 emeriitprofessor. 1976–1979 töötas Ants Nilson Alžeerias Hüdrotehnika ja Melioratsiooni Instituudis keemia kateedri dotsendi ja juhatajana.

Nilson on õpetanud orgaanilist, anorgaanilist, analüütilist ja üldkeemiat ning keemilist ökoloogiat.

Teadustöö
---------

Ants Nilson on uurinud füsikokeemiliste analüüsimeetodite rakendamist bioaktiivsete orgaaniliste ühendite analüüsis, feromoonide ja kairomoonide keemiat ning keemilist ökoloogiat.

Fotograafia
-----------

1950. aastast oli Nilson Tartu Akadeemilise Meeskoori ja 1990. aastast Eesti Meestelaulu Seltsi Tartu Meeskoori fotokroonik.

Tunnustus
---------

* 2006 Tartu medal (laulupidude ja laulukooride tegevuse jäädvustamise eest)

Isiklikku
---------

Ants Nilson on kooliõpetaja ja raamatupidaja poeg, Tiit ja Jüri Nilsoni vend.

Teoseid
-------

Ants Nilson on avaldanud üle 50 teadustrükise.

* "Quelques chapitres de la chimie analytique". Alžiir 1979
* "Üldise ja anorgaanilise keemia praktikum" (kaasautor). Tartu 1979, 3. trükk 1988
* "Kvalitatiivse analüüsi praktikum" (kaasautor). Tartu 1988
* "Keemilise ökoloogia rakendusest taimekaitses" (kaasautor) // "EPA zooinseneriteaduskonna teaduspäeva materjalid". Tartu 1990
* "Synthesis of some gamma lactones via Grignard reagents" // TÜ Toimetised 966 (1993)
* "Üldkeemia laboritööd" (kaasautor). Tartu 1995; 2. trükk 1999

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide
2. ↑  "Fotograaf ja emeriitprofessor Ants Nilson saab Tartu linna medali"[*alaline kõdulink*] Postimees/Tartu linna pressiteade, 27. juuni 2006

Kirjandus
---------

* "Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981". Tartu 1981, lk 173
* "Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990". Tartu 1991, lk 69, 79
* "Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995". Tartu 1996, lk 73
* "Eesti entsüklopeedia". 14. kd, lk 325

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 86–87
* "Fotograaf ja emeriitprofessor Ants Nilson saab Tartu linna medali" Postimees/Tartu linna pressiteade, 27. juuni 2006

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Ants Roosalu** (kuni 1935 **Rosmann**; 18. juuni 1930 Vaivara vald, Virumaa – 20. oktoober 1999 Saku, Harju maakond) oli eesti põllumajandusteadlane ja teadusorganisaator.

Elulugu
-------

Ants Roosalu oli kooliõpetajate poeg.

Lõpetas 1949 Kilingi-Nõmme Keskkooli, 1954 EPA agronoomina ja oli 1961–1963 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) aspirantuuris; põllumajanduskandidaat (1967, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Valge ristiku õhulämmastiku sidumisvõime sõltuvus mulla happesusest, niiskusesisaldusest ja õhutemperatuurist". 

Oli 1954–1958 Kilingi-Nõmme masina-traktorijaama peaagronoom, 1958–1960 Abja Rajooni Põllumajanduse Inspektsiooni juhataja, 1964–1968 Saku Näidissovhoosi osakonnajuhataja, 1969–1972 EMMI katsemajandite ja eliitseemnekasvatuse osakonna juhataja, 1972–1980 asedirektor katsemajandite alal, 1980–1990 patendi- ja informatsiooniosakonna juhataja, 1990–1993 majandusdirektor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: valge ristiku õhulämmastiku sidumise võime ja selle kasutamise võimalused mulla lämmastikurežiimi parandajana.

Teoseid
-------

8 teadustrükist.

* Valge ristiku õhulämmastiku sidumisvõimest sõltuvalt kasvutingimustest. // Rohumaaviljelus IV. Tallinn 1965
* Happeliste muldade lupjamine suurendab valge ristiku lämmastiku kogumise võimet. // Sotsialistlik Põllumajandus (1965) 18
* Kultuurkarjamaade niisutamise tulemusi Saku näidissovhoosis. // Sotsialistlik Põllumajandus (1969) 13

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku 2006. Lk 22

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Kirehe ringkond** on 2. järgu haldusüksus (*akarere*) Rwanda kaguosas Idaprovintsis.

Kirehe piirneb lõunas Burundi ja idas Tansaaniaga. Ida- ja lõunapiir kulgeb piki Kagera jõge.

Suurem osa alast on umbes 1350 meetri kõrgune platoo, kõrgemad mäed on 1700–1800 meetri kõrgused Mahama ja Migongo. Kirehe ala katab valdavalt savann, kus kasvavad peamiselt akaatsiad. Suurem osa looduslikult kasvanud metsast on maha raiutud, kuid metsade taastamiseks istutatakse eukalüpte, mände ja Mearnsi akaatsiat. Kirdeosas on soid ja järvi, sealhulgas Rwampanga järv. Äärmises kagutipus on Rusumo juga.

Ringkonna halduskeskus on Rusumo. Ringkond jaguneb 12 sektoriks (*imirenge*): Gahara, Gatore, Kigarama, Kigina, Kirehe, Mahama, Mpanga, Musaza, Mushikiri, Nasho, Nyamugari, Nyarubuye.

Tegeldakse peamiselt põllumajanduse (sealhulgas riisikasvatuse ja mesindusega) ning käsitööesemete valmistamisega.

Inimeste peamiseks energiaallikaks on puit; elektrienergia on kättesaadav vaid suuremates asulates. Rajamisel on Rwanda, Tansaania ja Burundi ühine 80-megavatine Rusumo hüdroelektrijaam.

Viited
------

1. ↑  Case study[*alaline kõdulink*]
2. ↑  "Kirehe". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. august 2010. Vaadatud 23. mail 2012.
3. ↑  "Infrastructure". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2013. Vaadatud 23. mail 2012.
4. ↑  Rusumo power will drop from 90 to 80MW[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Koduleht
Vee aururõhu sõltuvus temperatuurist (760 torri = 1 atm)
**Keemine** on aine üleminek vedelast faasist gaasilisse, kusjuures vedelik aurustub intensiivselt kogu ruumala ulatuses. Keemisel tekivad vedeliku sees küllastunud auru mullikesed, mis üha kasvades tõusevad pinnale ja paiskavad auru vedeliku kohal olevasse ruumi. Keemine on füüsikaline nähtus, aine agregaatoleku muutus, mitte keemiline reaktsioon. Keemine on võimalik temperatuurivahemikus, kus vedelik ja aur saavad olla tasakaalus, see on kolmikpunkti ja kriitilise oleku vahel. Keemisel on küllastunud auru rõhk võrdne välisrõhuga ja seega keemistemperatuur vaakumis on madalam. Vee keemistemperatuur kõrgmägedes olenevalt atmosfäärirõhu langusest on märgatavalt alla 100 °C. Keemise kestmiseks on vaja soojuse pidevat juurdevoolu.
Vedeliku (kestvat) eesmärgipärast soojendamist keemistemperatuuri hoidmiseks nimetatakse keetmiseks, näiteks reaktsioonisegu tagasikeetmine, arvukad destillatsioonimeetodid, toidukeetmine jm.

Vaata ka
--------

* Keemistemperatuur
* Keetmine (laboris)
* Aurustumissoojus
* Aurustumine
* Agregaatolek
**Keerberg** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Keerberg 67 inimesel: 36 mehel ja 31 naisel. Perekonnanimede levikult oli Keerberg meeste puhul 3143. kohal ja naiste puhul 4182. kohal.

Perekonnanimi Keerberg oli kõige levinum vanuserühmas 45–49 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,04. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,38 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Läänemaal Märjamaa kihelkonna Mõisamaa ja Sõtke mõisavallas talupojale nimeks Keerberg.

Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Keerberg 7 korral, kui 1936.–1940. aastal võeti uuteks nimedeks Keerdoja kolmel ja Keerpärg kahel juhul, lisaks võeti nimedeks Kesandi ja Lillessaar.

Nime kandjaid
-------------

* Jaan Keerberg, eesti omavalitsustegelane (1858–1932)
* Liis Keerberg, eesti keskkonnaaktivist ja rahvamuusik (1978–)
* Olav Keerberg, eesti taimefüsioloog (1935–2015)
* Ülle Keerberg, eesti koorijuht ja muusikaõpetaja (1955–2020)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 18.07.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Keerberg.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Keerberg.

Välislingid
-----------

* Keerberg statistikaameti andmebaasis