recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tallinna Taksopark** oli Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi Reisijateveo Valitsuse sõidutaksovedude ettevõte, mis tegutses aastatel 1950–1991. Kontor asus Tallinnas Tulika tänav 33. 1991 Taksopark erastati ja sellest kujunes 1993 Tallinna suurim taksofirma AS Tulika Takso. Täna tegutseb kontsern AS Tulika Grupp.

Ajalugu
-------

GAZ 24 "Volga"
RAF 2203 (marsruuttakso)
1961 valmisid Endla ja Tulika tänava nurgal uued tootmishooned ja garaažid. Taksopark teenindas linnadevahelisi liine (16 liini, sh 5 kaugliini), kus sõitsid väikebussid ja Tallinna 10 siseliini, kus sõitsid liinitaksod (marsruuttaksod). Kõik liinid algasid Viru väljakult (tänase Viru Keskuse maa-alalt). 1969 alustas tööd taksojaam. 1973. aastast juhtis liiniautode väljasaatmist automaatsüsteem. Dispetšerpunkte oli 3 (esimene alustas tööd 1956). 1990 oli Tallinna Taksopargis tööl 3000 töötajat. Autosid ja väikebusse oli 1200.

Autopark
--------

* GAZ 24 Volga
* RAF 2203 (marsruuttakso)

Kirjandus
---------

* Tallinn : lühientsüklopeedia / [toimetuskolleegium: V. Valt... jt.]. Tallinn : Valgus, 1979. lk. 287
* Tallinn : entsüklopeedia. 1. A-M / (peatoimetaja Jaan Tamm ; märksõnastiku koostaja Robert Nerman ; eessõna: Hardo Aasmäe). Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004. lk. 204-205
**Anras** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1261 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 58,41 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1243 inimest.

Asend
-----

Asustus paikneb Pusteri oru Ida-Tirooli osas, laiudes piki Drava jõe ülamjooksu Villgrateni mägedest (Defereggen) põhjas Lienzi Dolomiitide jalamini, Gailtali Alpide läänepoolsete tippudeni. Külad asuvad peamiselt päikesepaistelistel terrassidel või orupõhjas Dravast põhja pool.

Ajalugu
-------

Umbes 1200. aasta paiku ehitati Anrasi loss Brixeni piiskoppide suveresidentsiks. 1236. aastal andis keiser Friedrich II neile ümbritseva Pusteri oru mõisad kuni Lienzi aguliteni, kus need külgnesid rivaalitsevate Görzi krahvide maadega.

Loss ehitati 1754. aastal barokkstiilis ümber ja sellest sai kohalike haldurite residents. Brixeni vürstlikud piiskopid haldasid territooriumi kuni sekulariseerimiseni 1803. aastal. Tänaseni on Anrasi viljakas pinnas tuntud kui Ida-Tirooli viljaait.

Anrasi loss ja St. Stephanuse kirik

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* www.anras.at

Lienzi ringkonna vallad

* Abfaltersbach
* Ainet
* Amlach
* Anras
* Assling
* Außervillgraten
* Dölsach
* Gaimberg
* Heinfels
* Hopfgarten in Defereggen
* Innervillgraten
* Iselsberg-Stronach
* Kals am Großglockner
* Kartitsch
* Lavant
* Leisach
* Lienz
* Matrei in Osttirol
* Nikolsdorf
* Nußdorf-Debant
* Oberlienz
* Obertilliach
* Prägraten am Großvenediger
* Sankt Jakob in Defereggen
* Sankt Johann im Walde
* Sankt Veit in Defereggen
* Schlaiten
* Sillian
* Strassen
* Thurn
* Tristach
* Untertilliach
* Virgen
**Igor Arkadjevitš Rotenberg** (*Игорь Аркадьевич Ротенберг*) (sündinud 9. mail 1973 Leningradis) on Venemaa miljardärist ärimees, Vladimir Putini lähedase sõbra miljardär Arkadi Rotenbergi poeg.

Elukäik ja tegevus
------------------

Sündis judotreener Arkadi Rotenbergi peres. 2002. aastal lõpetas Erastamise ja Ettevõtluse Kõrgema Kooli Puškinos. 2005 sai Venemaa Siseministeeriumi Kaliningradi Õigusinstituudist kandidaadikraadi õigusteaduse alal.

Aastatel oli ta 2002–2003 Venemaa kinnisvaraministeeriumi kütuse- ja energiakompleksi kinnisvaraosakonna juhataja asetäitja, 2003–2004 kinnisvaraministeeriumi transpordi- ja sidevara osakonna juhataja. 2004–2005 Venemaa Raudteede asepresident – kinnisvara haldamise ja organisatsiooniliste struktuuride osakonna juhataja. Alates 2006. aastast NPV Engineeringi (haldab suurettevõtete Mosenergo, Gazprom Burenije, Mostotrest aktsiaid ja osalusi) direktorite nõukogu esimees, alates 2008 aastast SMP panga asepresident, alates 2010. aastast Venemaa suurima soojusenergeetikaettevõtte Mosenergo direktorite nõukogu esimees, alates 2011. aastast Venemaa suurima gaasipuurimisettevõtte Gazprom Burenije direktorite nõukogu esimees.

Pärast seda, kui USA ja Euroopa Liit kehtestasid 2014. aastal tema isale Arkadi Rotenbergile sanktsioonid, hakkas too oma äriimpeeriumi pojale üle andma. 2015 müüs isa talle 79% Gazprom Burenije ja 28% Mostotresti aktsiatest. 2014–2018 omas 34% TPS Real Estate (omab ohtralt kinnisvara ja kaubanduskeskusi Venemaal) aktsiatest, mille kinkis pärast seda, kui USA kehtestas talle sanktsioonid, oma õele Lilia Rotenbergile.

Sanktsioonid
------------

6. aprillil 2018 kehtestas talle USA, 15. märtsil 2019 Kanada viisa- ja majandussanktsioonid.

Viited
------

1. 1 2
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
**Igor Tõnurist** (11. veebruar 1947 Keila – 9. jaanuar 2021 Tallinn) oli eesti etnograaf.

Ta lõpetas 1969. aastal Moskva Ülikooli ajaloolase ja etnoloogina.

Aastast 1972 töötas ta Ajaloo Instituudis.

Ta on olnud rahvamuusikaansambli Leegajus kunstiline juht ja Leegajusest esimese Tallinna seto koorina välja kasvanud seto folkloorirühma Sõsarõ üks eestvedaja.

Igor Tõnurist oli üks hinnatumaid Eesti Rahvakunsti ja Käsitöö Liidu konsultante rahvarõivaste valmistamise ja kandmise alal, ta kureeris rahvarõivanäitusi ja koolitas rahvarõivaste valmistajaid. Tegutses rahvamuusiku ning rahvamuusika ja rahvapillide uurijana. Ta oli üks väheseid, kes valdas muu hulgas ka päkarauaga kandlemängu kunsti. Eesti Folkloorinõukogus oli ta rahvakandle töörühma nõustaja, samuti aitas ta Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumil 2018. aastal korraldada Brüsselis toimunud eesti rahvapillide näitust. Ta juhendas nii eesti kui ka teiste rahvaste folkloorirühmi. Ta vahendas eesti keelde eesti vanausuliste pärandit ja tõlkis eesti rahvaluule- ja muusikateadlaste töid vene keelde.

Tunnustus
---------

* 1998 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (edukas folkloorialane tegevus)
* 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2003 stipendium "Ela ja sära"
* 2006 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (pillimehele, meie rahva lugude, laulude, tavade ja kommete põhjalikule uurijale, tundjale ning suurele meeldetuletajale)
* 2007 Pärandihoidja (etnoloog ja rahvarõivaste asjatundja, rahvamuusik)
* 2014 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali elutööpreemia (Eesti rahvarõivakultuuri väärtustamise ja edendamise eest)
* 2009 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind
* 2018 Eesti Rahvuskultuuri Fondi eristipendium

Viited
------

1. 1 2 3 4  Esivanemate varandus. [Rahvateaduslik teatmik]. 1993. Toimetanud A. Vaserik. Tartu. Lk 148
2. 1 2  Suri etnograaf ja folklorist Igor Tõnurist. ERR, 9. jaanuar 2021.
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4200
Igor Sikorskõi
**Igor Sikorski** (ukraina keeles Ігор Сікорський, vene keeles Игорь Иванович Сикорский; 25. mai 1889 Kiiev – 26. oktoober 1972 Easton, Connecticut) oli vene-ukraina-poola päritolu Vene ja USA lennunduspioneer ning lennukite ja helikopterite konstruktor.

Ta sündis Kiievis Kiievi ülikooli psühhiaatriaprofessori Ivan Sikorski pojana. Aastatel 1903–1906 õppis ta Peterburis merekoolis, aastal 1907 asus õppima Kiievi Polütehnilisse Instituuti, kus ta võttis osa mehaanikaringi õhulaevanduse ringi tööst.

1913. aastal konstrueeris ta maailma esimese mitmemootorilise fikseeritud tiibadega lennuki ("Russki Vitjaz") ja 1914. aastal maailma esimese suure reisilennuki ("Ilja Muromets").

1919. aastal emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus asutas 1925. aastal ettevõtte Sikorsky Aircraft Corporation. 

Kiievis asuvad Igor Sikorski nimeline tänav, lennundusinstituut ja rahvusvaheline lennujaam. Samuti on talle seal püstitatud ausammas.

Tunnustus
---------

* 1962 – valiti American Institute of Aeronautics and Astronauticsi auliikmeks

Isiklikku
---------

Tema isa Ivan Sikorski oli psühhiaater.

Välislingid
-----------

* Igor Sikorsky (1889 – 1957) (*inglise keeles*)
Veoautode peatuskoht Coldfootis
**Coldfoot** on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*census-designated place*) Alaskal Yukon-Koyukuki rahvaloenduspiirkonnas. See asub Fairbanksi ja Deadhorse'i vahel kulgeval Daltoni maanteel.

Elanike arv on 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt 10. 2000. aastal oli elanikke 13.

Coldfoot on rajatud kaevandusasulana ja algselt kandis see nime Slate Creek. Praeguse nime sai see 1900. aastal, kui kaks kullaotsijad ei söandanud ületada lähedal asuvat Middle Fork Koyukuki jõge ja oma jalgu külma vette kasta (inglise keeles *cold foot* – 'märg jalg'). 1902. aastal asus Coldfootis kaks teemaja, kaks poodi, seitse salooni ja mängusaal. Postkontor töötas Coldfootis aastatel 1902–1912, see avati uuesti 1984. aastal.

Coldfootis asub USA kõige põhjapoolseim veoautode peatuskoht. Coldfootist põhja pool pole ühtegi teeninduskohta enne 400 km kaugusel asuvat Deadhorse'i.

Coldfooti lähedal asub lennuväli.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  Coldfoot. Travel Alaska. Vaadatud 9.12.2016

Välislingid
-----------

 Coldfoot – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pfizeri Viagra tablett
**Sildenafiil**, tootenimega **Viagra**, on ravim, mida kasutatakse erektsioonihäirete ja pulmonaalse arteriaalse hüpertensiooni raviks. Pole veel teada, kas see on efektiivne ka naiste seksuaalhäirete raviks. Seda võetakse suu kaudu või süstitakse veeni. Mõju algab tavaliselt 20 minuti jooksul ja kestab umbes 2 tundi. 

Levinud kõrvaltoimed on peavalud, kõrvetised ja naha punetus, ettevaatlik tuleb olla kardiovaskulaarsed haiguste põdejatel. Harvaesinevate, kuid tõsiste kõrvaltoimete hulka kuulub pikaajaline erektsioon (priapism), mis võib põhjustada suguti kahjustusi, nägemisprobleeme ja kuulmislangust. Sildenafiili ei tohi inimesed võtta koos nitraatidega, nagu nitroglütseriin (glütseriintrinitraat), kuna see võib põhjustada ohtlikku vererõhu langust.

Sildenafiil blokeerib fosfodiesteraas 5-e (PDE5) – ensüümi, mis soodustab suguti verevoolu reguleerivat cGMP lagunemist. See nõuab töötamiseks siiski seksuaalset erutust. Selle tulemuseks on ka kopsude veresoonte laienemine.

Pfizer avastas selle ravimi kõnealuse toime algselt 1989. aastal, otsides ravimit südamega seotud valudele rinnus. See kiideti heaks meditsiiniliseks kasutamiseks Ameerika Ühendriikides ja Euroopa Liidus 1998. aastal. 2017. aastal oli see Ameerika Ühendriikides 217. kõige sagedamini välja kirjutatud ravim (rohkem kui kaks miljonit retsepti). 2017. aastal sai see ravimitena kõigile tootmiseks kättesaadavaks pärast seda, kui Pfizeri patendid aegusid.

Viagra on üks maailma enam võltsitud ravimeid. Pfizeri uuringu kohaselt müüs umbes 80% Viagrat müüvatest veebipoodidest võltsinguid.

Viited
------

1. ↑  "Sildenafil Citrate". The American Society of Health-System Pharmacists. Vaadatud 01.12.2014.
2. ↑  "Viagra- sildenafil citrate tablet, film coated". *DailyMed*. Vaadatud 06.10.2020.
3. ↑  "The Serendipitous Story of Sildenafil: An Unexpected Oral Therapy for Erectile Dysfunction". *Sexual Medicine Reviews*. **7** (1): 115–128. 31.01.2019. DOI:10.1016/j.sxmr.2018.06.005. PMID 30301707.
4. ↑  "Sildenafil Citrate". The American Society of Health-System Pharmacists. Vaadatud 01.12.2014.
5. ↑  "Drug Approval Package: Viagra (sildenafil citrate) NDA #020895". *U.S. Food and Drug Administration (FDA)*. 27.03.1998. Vaadatud 15.02.2021.
6. ↑  "The Top 300 of 2020". *ClinCalc*. Vaadatud 11.04.2020.
7. ↑  "Sildenafil – Drug Usage Statistics". *ClinCalc*. Vaadatud 11.04.2020.
8. ↑  "Generic Viagra: Two versions of sildenafil hit the market today". *CBS News* (inglise). 11.12.2017. Vaadatud 24.11.2018.
9. ↑  "Cracking Down on Counterfeit Drugs — NOVA Next PBS". PBS NOVA Next. 20.08.2013. Vaadatud 10.01.2017.
10. ↑  "Online pharmacies suspected of counterfeit drug sales". CNN. 31.08.2015. Vaadatud 10.01.2017.
11. ↑  "Counterfeit Viagra, Cialis, Levitra: The Ultimate Guide". *AccessRx*. 22.05.2012. Vaadatud 10.01.2017.
Viis klassikalist meelt ning vastavad meeleelundid
**Meeleelundid** ehk **meeleorganid** (*organa sensum*) on paljudel loomadel (sealhulgas inimestel) välis- ja sisekeskkonnast pärinevaid ärritusi vastuvõtvad elundid.

Meeleelundid on kohastunud füüsikaliste (valgus, heli, mehaanilise ärrituse, temperatuuri) või keemiliste stiimulite detekteerimiseks ning neid võib jaotada nägemis-, kuulmis-, tasakaalu-, maitsmis-, haistmis- ning kompimiselundeiks .

Meeleelundites ärritustele reageerivaid ning närviimpulssideks (infokanal) muutvaid ja impulsse kesknärvisüsteemi suunavaid rakke või rakuosi nimetatakse retseptoriteks. Retseptorid on seotud infot vahendava närvirakuga.

Iga meeleelundi retseptorrakud on spetsiifilised ja reageerivad kindlale ärritusele – kas keemilisele või füüsikalisele. Väliskeskkonnast teavet vahendavaid retseptoreid nimetatakse eksteroretseptoriteks ning sisekeskkonna omi intero- ja proprioretseptoriteks.

Meeleelundite funktsiooniks on konverteerida füüsikalised stiimulid närviimpulssideks, mida närvisüsteem seejärel töötleb kõrgemates ajukeskustes. Vahel käsitletakse meeleelundeid kui sensoorseid süsteeme, kus lisaks retseptorrakkudele arvatakse meeleelundite alla kuuluvaks ka aferentsed närvid ja närvisüsteemisisesed juhteteed kuni suuraju sensoorse kooreni. Meeleelunditega saadud teabe põhjal tekivad aistingud ja tajud.

Viited
------

1. ↑  "Meeleelundid". 1992. Eesti Entsüklopeedia. 6. köide
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia. Kõrgkooliõpik", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 391, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Squire LR, Bloom FE, McConnell SK, Roberts JL, Spitzer NC, Zigmond MJ. 2nd ed. (2003). "Ch. 22: Fundamentals of Sensory Systems". Fundamental Neuroscience. Academic Press. ISBN 0-12-660303-0.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.0.00.000: Organa sensum. Meeleelundid
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Võist-kond |  | Wales |
|  |
| Veerand-finaal | 1990 | II kerge-keskkaal |
|

**Joseph William Calzaghe** (sündinud 23. märtsil 1972 Londonis) on Walesi ja Suurbritannia endine poksija. Tema isa on pärit Sardiiniast ja ema Walesist. Pere kolis Walesi, kui Joseph oli kaheaastane.

Calzaghe sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) Walesi meistrivõistlustel 1990. aastal teise koha. Ta oli kokku kolmekordne Suurbritannia meister – II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1991. aastal, I keskkaalus (kuni 71 kg) 1992. aastal ning II keskkaalus (kuni 75 kg) 1993. aastal.

Calzaghe osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 11. Euroopa juunioride meistrivõistlustel (Ústí nad Labem, 1990), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Adrian Opredale (Rumeenia) .

Calzaghe poksis oktoobrist 1993 kuni novembrini 2008 elukutselisena. Ta osales kokku 46 kohtumisel ning võitis kõik (neist 32 nokaudiga) kohtumised. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalukategooriate ning poksiorganisatsioonide Suurbritannia ja maailmameister. Ta on olnud kõige kauem oma tiitlit hoidnud maailmameister – WBO maailmameister oktoobrist 1997 kuni novembrini 2008, kusjuures Calzaghe ei kaotanud oma tiitlit, vaid see jäi vabaks pärast tema loobumist.

Viited
------

1. ↑  103. Suurbritannia meistrivõistlused poksis. London 1991. Tulemused inglise keeles
2. ↑  105. Suurbritannia meistrivõistlused poksis. Birmingham 1993. Tulemused inglise keeles
3. ↑  11. Euroopa juunioride meistrivõistlused poksis. Ústí nad Labem 1990. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Joseph Calzaghe saidil BoxRec
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Seišellide saarest; Arvo Pärdi teose kohta vaata Silhouette (Pärt)* |

---

Kalameheonn Silhouette'i rannal
**Silhouette** on saar India ookeanis, Seišellide pindalalt kolmas saar. Saar kuulub Graniidisaarte hulka.

Silhouette'i geograafilised koordinaadid on 4° 29′ S, 55° 14′ E. Silhouette asub umbes 20 km Mahé saarest loode pool. Põhjapoolne naabersaar on umbes 8 km kaugusel paiknev North Island.

Saare pindala on umbes 20 km² ja seal elab 135 inimest. Peaaegu kogu asustus paikneb saare kirderannikul La Passe'i asulas.

Saar sai nime Louis XV aegse Prantsusmaa rahandusministri Étienne de Silhouette'i järgi. 19. sajandist kuni 1960. aastateni kuulus saar Mauritiuse plantaatoriperekonnale, kes kasvatas saarel viljapuid ja kookospalme.

Silhouette'i saar on mägine; seal on viis mäetippu, mis on merepinnast kõrgemal kui 500 meetrit; kõrgeim mägi on Mont Dauban (740 m).

Saar moodustab osa rahvuspargist; seal esineb hulk kaitsealuseid endeemseid taime- ja loomaliike. Saarel elab haruldane käsitiivaline, pauntiiblaste hulka kuuluv *Coleura seychellensis* ning ka teine endeemne käsitiivaline *Pteropus seychellensis*. Silhouette'il elab ka palju haruldasi linde, hiidkilpkonnad *Dipsochelys hololissa* ja *Dipsochelys arnoldi* ning mitu endeemset konnaliiki.

Välislingid
-----------

* Silhouette Island
* Nature and conservation of Silhouette island
**Jean Baptiste Joseph Fourier** (21. märts 1768 Auxerre – 16. mai 1830 Pariis) oli prantsuse matemaatik ja füüsik, Prantsuse Teaduste Akadeemia liige (aastast 1817).

Põhitöös *Théorie analytique de la chaleur* (1822) tuletas soojusjuhtivuse võrrandi, esitades meetodi selle lahendamiseks, ja lõi trigonomeetriliste ridade teooria (Fourier' rida). Arvutusmeetodit, mis võimaldab perioodiliselt funktsioonilt üle minna trigonomeetrilisele reale, nimetatakse Fourier' teisenduseks. See meetod koos edasiarendustega on osutunud väga viljakaks, leides kasutamist kvantmehaanikas ja eriti signaalitöötluses, kus peamised rakendused on seotud digitaalsete heli- ja pildiandmete töötlemise ja tihendamisega (pakkimisega), samuti mobiilside (3G, 4G) tehnikaga. 

1824. aastal esitas ta pooltväiteid kasvuhooneefekti olemasolu kohta.

Kirjandus
---------

* Peeter ja Taisi Müürsepp, "Kuulsaid XVIII–XIX sajandi matemaatikuid. Etüüde prantsuse matemaatikute elust". Valgus, Tallinn 1978, lk 38–46

Viited
------

1. ↑  ENE 3. köide, 1988
**Kahelehine käokeel** ehk **kaheleheline käokeel** (*Platanthera bifolia*) on käpaliste sugukonna käokeele perekonda kuuluv mitmeaastaste ühekojaliste rohttaimede liik.

Levila ja kasvukoht
-------------------

Kahelehine käokeel on levinud laialdaselt nii Euroopa kui Aasia parasvöötmes, kuid ka Põhja-Aafrikas ja Väike-Aasias. Euroopas ulatub ka polaarjoonest põhja poole. 

Eestis esineb hajusalt kõikjal (muuhulgas Vulbi, Ihamaru, Kallukse ja Saunaküla maastikukaitsealal, Kiisa pael ja Pähni, Ruila, Suurupi ja Keeri-Karijärve looduskaitsealal), ka Uljaste maastikukaitsealal, kuid tavalisem on Lääne-Eestis (sealhulgas Pühametsa ja Karinõmme looduskaitsealal, Tuhu, Pajaka ja Vormsi maastikukaitsealal).

Kasvab päris-, soo- ja looniitudel, hõredamates salumetsades, soostuvates metsades, soosaartel ja nii madal- kui siirdesoos.

Kirjeldus
---------

Kahelehine käokeel on 20–60 (90) cm kõrge.

Õis
Lehed
Viljad
Mõlemasugulised õied hoiduvad rõhtsalt. Välimised õiekattelehed on valged, sisemised harilikult kollakasrohelised, huul rohekasvalge, kitsas, kuni 1,4 cm pikkune. Õitel on kuni 3,5 cm pikkune, valkjas, kollaka tipuga, veidi kõverdunud kannus. Õisiku pikkus on 5–15 (22) cm ja läbimõõt 3–5 cm. Õisi on õisikus (7) 10–20 (30). Õite alusel on kollakasrohelised süstjad kandelehed. Õitel on tugev magus lõhn, mis on eriti hästi tuntav õhtul ja öösel. Õitseb juuni keskpaigast juuli lõpuni. Õis sisaldab nektarit. 

Pärast õitsemist tekivad püstised 1,2–1,8 cm pikkused ruljad kuprad.

Taimel on harilikult kaks suurt varrelehte, mis asetsevad peaaegu vastakuti varre alumises osas. Kujult on need elliptilised kuni veidi äraspidimunajad. Suurte lehtede pikkus on (7) 10–20 (27) cm ja laius kuni 6,5 (9) cm, lehest kuni 7 cm on aegamööda rootsuks ahenenud. Varre ülaosas on 1–3 (5) palju väiksemat kõrglehetaolist lehte.

Taime vars on püstine, õõnes, veidi kandiline või sooniline. Värvuselt on ta kollakasroheline, alusel kahe pruuni lehetupega.

Kahelehine käokeel Saaremaal

Viited
------

1. ↑  "Saunaküla maastikukaitseala kaitse-eeskirja seletuskiri". 21. november 2017. Vaadatud 22.04.2018.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kahelehine käokeel** |

* Kahelehine käokeel andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Liigikirjeldus
Anonymous Eurovisioon 2007 poolfinaalis
**Anonymous** on Andorra ansambel. 

Bändi moodustasid 2004. aastal head koolisõbrad Niki Francesca ja Gillem Gallego. Nende eeskujuks olid punkbändid Blink-182 ja Sum 41. 

Esialgu ei leitud bändi uusi liikmeid – polnud inimesi, kellele oleks meeldinud samasugune muusika nagu Nikile ja Gallegole. Hiljem tulid bändi Cristian ja Alejandro.

Eurovisioon
-----------

Anonymous osales aastal 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Salvem el món". Laul oli katalaani- ja ingliskeelne ning sai poolfinaalis 12. koha, mis on siiani olnud parim Andorra saavutus Eurovisiooni lauluvõistlusel. Finaali pääsemiseks sellest siiski ei piisanud.

Kuna Eurovisioonil ei või osaleda alaealised (alla 18-aastased), Cristian asendati, sest ta on kõigest 16-aastane. Ka teised Anonymouse liikmed olid väga noored: Niki, Alejandro ja Gallego olid siis 19-aastased.

Liikmed
-------

* Niki Francesca – kitarr, laul
* Alejandro Martínez – kitarr, taustalaul
* Guillem Gallego – trummid
* Cristian Narváez – bass, taustalaul

| * v
* r
Andorra esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 

* 2004: Marta Roure
* 2005: Marian van de Wal
* 2006: Jennifer Serrano
* 2007: Anonymous
* 2008: Gisela Lladó Cánovas
* 2009: Susanne Georgi

 |

‎
**Väike-kiitsaksikk** (*Stenurella melanura*) on siklaste sugukonda kuuluv mardikaliste liik.

Välimus
-------

Väike-kiitsaksikk on 6–10 mm pikkune. Isased on emastest sihvakamad, nende kattetiivad on kollakaspruunid ja tuhmuvad otstest mustaks, emastel on kattetiibade keskel must triip, mis otstes laieneb. Värvus võib varieeruda, emased võivad olla peaaegu üleni mustad. Jalad, pea ja rindmik on musta värvi. Selgmised karvakesed on mustad, kõhtmised tuhmhallid. Silmad on kumerad, külje pealt vaadeldes ovaalsed ja ülemises osas laia sisselõikega, et mahutada üle pea tõstetud tundlaid.

Levik ja elupaik
----------------

Väike-kiitsaksikk on levinud peaaegu kogu Euroopas, Venemaal, Kaukasuses, Türgis ja Iraanis. Elupaigana eelistavad metsaseid alasid, parke ja niitusid. Täiskasvanud isendeid võib näha maist septembrini erinevate taimede õisi külastamas.

Elutsükkel ja toitumine
-----------------------

Mardika elutsükkel kestab kaks aastat. Vastsed (tõugud) toituvad heitlehiste ja okaspuude lagunevas puidus. Toidutaimedena on kirjeldatud näiteks tamme, pööki, kuuske, nulgu ja mändi. Nad uuristavad pikisuunalisi või lainelisi käike peenikeste okste ja puutüve maltspuitu või lagunevatesse kändudesse. Nukud arenevad maltspuidu välimises osas. Täiskasvanud toituvad õietolmust. Toidutaimedena on dokumenteeritud näiteks murakas, karuputk, viirpuu, kuslapuu, kibuvits, ohakas, härjasilm, aeduba, lodjapuu ja raudrohi.

Isane väike-kiitsaksikk hariliku äiatari õiel

Viited
------

1. ↑  *Stenurella melanura* *www.faunaeur.org* Kasutatud 19.03.2017 (inglise)
2. ↑  Väike-kiitsaksikk andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
3. 1 2 3 4 5  *Stenurella melanura* (Linnaeus, 1758) *www.thewcg.org.uk*
4. 1 2  *Stenurella melanura* (Linnaeus, 1758) *www.cerambyx.uochb.cz*
5. ↑  *Black-striped Longhorn Beetle* *eol.org*
6. ↑  *Stenurella melanura* *www.naturespot.org.uk*
7. ↑  *Kleiner Schmalbock* *www.insektenbox.de*

Välislingid
-----------

* Väike-kiitsaksikk andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Eesti Loodus, Tea Kirjastus, 2012 Väike-kiitsaksikk
* *Stenurella melanura* NCBI andmebaasis
* *Stenurella melanura* sünonüümid Elu entsüklopeedias
**Väike-Tartu maantee** oli tänav Tallinna kesklinnas.

Väike-Tartu maantee (umbes 1900)
Väike-Tartu maantee 1928
Tallinna linn ja Väike-Tartu maantee, 1914
Väike-Tartu maantee nime on kasutatud alates 19. sajandi algusest. 1873 nimetati tänavat ka *Kivisilla põiktänavaks* (saksa keeles Steinbrücksche Quergasse). See nimetus tuleb Tartu maantee alguses olnud üle Härjapea jõe mineva Kivisilla järgi.

Väike-Tartu maantee 1930 aastate Tallinna kaardil
Venestamisajal olid Tallinnas tänavad Väike-Tartu maantee ja Suur-Tartu maantee (vene keeles vastavalt Малая Юрьевская ул. ja Большая Юрьевская ул.). Väike-Tartu maantee nimetus kehtestati 1876.

Estonia seltsi teatritrupp mis oli alates 1895. aastast, hakanud lavastama laulumänge, rahvatükke, naljamänge, tegutses 1905. aastal "Estonia" ajutises teatrisaalis Väike-Tartu maanteel No. 25. Aastatel 1930–1944 tegutses Väike-Tartu maantee 25, Väike-Tartu maantee ja Maakri tänava nurgal Tallinna Töölisteater.

22. jaanuaril 1936 nimetati Väike-Tartu maantee ja Väike-Pärnu maantee Sakala tänavaks.

Väike-Tartu maantee jäi suurelt osalt 1940. aastate lõpus rajatud Lenini, tänase Rävala puiestee alla. Kunagise Suur Tartu maantee ja Väike-Tartu maantee ristumiskohal asub City Plaza hoone.

Viited
------

1. 1 2  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972, lk 111.
2. 1 2  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972, lk 121.
3. ↑  Kaido Jaanson, Mis juhtus 1905. a. 11.(24.) detsembri õhtul Voltas? Katse rekonstrueerida minevikku, TUNA 2005 nr 4
4. ↑  Robert Nerman, Kivisilla eeslinn kujunes tähtsaks kultuuripaigaks, www.postimees.ee, 12. veebruar 2008
**Hiir** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Hiir 106 inimesel: 51 mehel ja 56 naisel. Perekonnanimede levikult oli Hiir meeste puhul 2023. kohal ja naiste puhul 2006. kohal.

Hiir oli levinumaks nimeks vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,80. Perekonnanimi Hiir oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 11,04 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Abja, Pahuvere, Kivijärve, Kärevere, Laeva, Meeri, Triigi, Aru, Purdi, Kambi ja Tõlluste mõisavaldades talupoegadele perenimedeks Iir, Ihr ja Hier(Hiir).

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis valiti nime Ihr asemele Iru, Raidma, Ronimõis ning Iir asemele Metsamaa, Palusaar, lisaks Hiir asemele Kalda. Võtta uueks nimeks Hiir ei soovinud keegi.

Nime kandjaid
-------------

* Aimi Hiir, eesti bibliograaf (1902–1988)
* Erni Hiir, eesti luuletaja (1900–1989)
* Karin Hiir, eesti geoloog (1975–)
* Randar Hiir, Eesti NSV julgeolekutöötaja (1928–1984)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 07.05.2022)
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Hiir.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (uus nimekuju): Hiir.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine (vana nimekuju): Hiir.

Välislingid
-----------

* Hiir statistikaameti andmebaasis
**"Tõehetk"** oli Kanal 2-s aastatel 2008–2010 eetris olnud telemäng, mis põhines USA telemängul "The Moment of Truth". 

Mängu idee seisnes selles, et mängijal tuli vastata saatejuhi esitatud 21 küsimusele õigesti, et võita rahalisi auhindu. Kõigile küsimustele õigesti vastamise eest võitis mängija miljon krooni. Küsimused olid järjestatud nii, et need läheksid mängija jaoks järjest isiklikumaks ja piinlikumaks. Enne saate salvestust oli mängijale tehtud polügraafitest, mille ajal esitati talle terve rida küsimusi, vastused salvestati, aga mängijale testi tulemusi ei avaldatud. Saates küsimusele valesti vastamise korral langes mängija saatest välja. 

Saadet juhtis Hannes Võrno. 2008. aastal oli "Tõehetk" vaadatuim telesaade Eestis.

Viited
------

1. ↑  "Tõehetk << Teet Margna". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2016. Vaadatud 27. oktoobril 2016.
2. 1 2  Räägi tõtt ja võida miljon![*alaline kõdulink*]. Elu24. 29. august 2008
3. ↑  "Tõehetk" on aasta popim saade. Publik. 3. september 2008
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tehisveekogust; anatoomia mõiste kohta vaata artiklit Kanal (anatoomia); telekanali kohta vaata artiklit Telekanal; helikanali kohta vaata artiklit helikanal; muude tähenduste kohta Kanal (täpsustus)* |

---

Panama kanal
Gowanuse kanali süvendamine Brooklynis
**Kanal** (< ladina *canalis* 'toru, renn') on pinnasesse rajatud kindla ristlõikega tehisveekogu. Kanalid on tavaliselt vooluveekogud. 
Enamasti on kanalid trapetsikujulise ristlõikega.

Valdav osa kanaleid kuulub kahte tüüpi: irrigatsioonikanalid (maade niisutamiseks ja kuivendamiseks, näiteks Karakumi kanal) ja veeteed, mis on laevatatavad ja sageli ühenduses järvede, jõgede või ookeanidega, näiteks Suessi kanal.
Vähem on energeetika otstarbelisi kanaleid (näiteks soojuselektrijaamades veeauru jahutamiseks).

Vaata ka
--------

* välismaa kanalite loend
* Eesti kanalite loend

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kanal** |
**Tallinna Ülikooli Meediainnovatsiooni ja digikultuuri tippkeskus** (lühendatult **MEDIT**) asutati 2015. aastal. MEDITi eesmärk on interdistsiplinaarsete loome- ja teadusprojektoride algatamine ja teostamine, mis hõlmavad digitaalsete meedia- ja kommunikatsioonivahenditega kaasnevate kultuurimuutuste ja innovatsiooniprotsesside uurimist, kombineerides selleks ennekõike humanitaarteaduslikke ja majandusteaduslikke perspektiive. Teiseks eesmärgiks on kogutavate teadmiste rakendamine uute digitaalsete meediavormide ja innovaatiliste väljendusvormide loomiseks. MEDITi aluseks on eeldus, et kaasaegse kultuurimuutuse mõtestamiseks ja selles loovalt osalemiseks on vaja kultuurilist, majanduslikku ja tehnoloogilist arengudünaamikat käsitleda ühtses süsteemis, kaasates nii vastavaid teadusdistsipliine kui ka loovpraktikaid.

MEDITi töö jaguneb nelja suuna vahel, neist kolm on uurimuslikku laadi ning üks eksperimentaalsele loome- ja arendustööle keskenduv. Need neli suunda on järgmised:

* Digikultuuri uurimisgrupp
* Audiovisuaalkultuuri uurimisgrupp
* Digitaalse loomemajanduse uurimisgrupp
* Digitaalse audiovisuaalkultuuri Loomelabor

MEDITi tööd juhatab Indrek Ibrus.

Välislingid
-----------

* MEDITi veebileht
Gottlob Frege
**Tõe liiasusteooria** ehk redundantsiteooria (ladina keeles *redundans* 'üleliigne') kohaselt on tõe mõiste ülearune. Tõesus ei ole väite omadus. Väita midagi ning öelda, et väidetu on tõene, on selle arusaama kohaselt üks ja seesama. Näiteks on väide «Lumi on valge» võrdne lausega «On tõsi, et lumi on valge». Tõe liiasusteooria näitabki, et tõe mõiste on liigne.

Tõe liiasusteooria on 20. sajandil olnud üks populaarsemaid lähenemisviise tõele, olles saanud Gottlob Frege, Frank P. Ramsey, Alfred Ayeri ja Willard Van Orman Quine'i selgesõnalist käsitlust. Lisaks sellele on redundantsiteooria olnud paljude hiljutiste tööde keskmes (näiteks Hartry Field ja Paul Horwichi töödes).

Üks liiasusteooria populaarsuse põhjus on antimetafüüsiline hoiak – arvatakse, et see suudab purustada tõe olemuse mõistatuse. Teooria populaarsuse teine ​​põhjus puudutab tõsiasja, et tõde on semantiline mõte nagu viide, tähendus ja sisu. Paljud filosoofid vaevlevad semantiliste mõistete mõistmisega ning seepärast on liiasusteooria neile köitev, kuna see viitab sellele, et tõe mõiste on tarbetu.

Päritolu
--------

Gottlob Frege oli ilmselt esimene filosoofiline loogik, kes väljendas midagi väga sarnast ideele, et predikaat "on tõsi" ei väljenda midagi, mis sellele on antud.

Tõe liiasusteooria on üldiselt omistatud Frank P. Ramseyle, kes väitis oma töös "Faktid ja ettepanekud" (1927), et sõnade nagu fakti ja tõe kasutamine on midagi muud kui kaudne viis väidete kinnitamiseks ja nende sõnade käsitlemine eraldiseisvate probleemidena on lihtsalt keeleline segadus.

Tõe liiasusteooria variatsioonid
--------------------------------

Tõe liiasusteooria üks variatsioonidest on jutumärgitustav tõeteooria, mis kasutab Alfred Tarski T-skeemi muudetud kujul – näiteks öelda, et «"P" on tõsi» on võrdne väitega «P». Teine redundantsiteooria variatsioon on võrreldamatu tõe liiasusteooria, mille Dorothy Grover, Joseph Camp ja Nuel Belnapti arendasid välja Frank P. Ramsey väidete viimistlemiseks. Nad väidavad, et näiteks «See on tõsi» öelduna vastusena lausele «Vihma sajab» on väljend, mis lihtsalt kordab teiste väljendite sisu.

Vaata ka
--------

* Alfred Tarski T-skeem
* Frank P. Ramsey

Viited
------

1. ↑  Indrek Meos. "Indrek Meose veebikonspekt".
2. ↑  "The Deflationary Theory of Truth". *Stanford Encyclopedia of Philosophy*.
3. ↑  Le Morvan, Pierre (2004). ""Ramsey on Truth and Truth on Ramsey"" (PDF). *British Journal for the History of Philosophy*.
4. ↑  Encyclopedia of Philosophy, Supp. "Truth", auth:Michael Williams, p572-573 (Macmillan, 1996)

Välislingid
-----------

* Eesti Keel Instituudi filosoofia sõnaraamat
**Meediumkirjandus** või **meediumraamatud** on kanaldamise tulemusel tekkinud kirjandus, mille autoreiks peetakse üleloomulikku olendit.[*viide?*]

Meediumkirjandus usutakse olevat üles kirjutatud üleloomulike olendite sõnade järgi meediumi ehk vahendaja poolt. Tänapäevane meediumkirjandus pärineb spiritismiliikumisest, mille rajas prantsuse haridustegelane Allan Kardec 19. sajandil. Tema kuulsaimaks teoseks on "Vaimude raamat", mis on koostatud spiritistlikelt seanssidelt kogutud materjalidest. 20. sajandil tõstsid meediumkirjanduse populaarsust ameerika kirjaniku ja poeedi Jane Robertsi Sethi raamatud.

Paljudes religioossetes traditsioonides peetakse pühakirju jumala(te)st inspireerituks ehk kanaldatuks. Suur osa kristlasi usub, et Piibel on Jumala sõna. Islamis peetakse koraani Allahi poolt dikteerituks.

New Age'is on tuntud mitmeid meediumraamatuid.

### Eesti keelde tõlgitud meediumkirjandust

* Jutuajamised Jumalaga
* Michaeli sõnumid
* Michaeli järgnevad sõnumid
* Michaeli rahvas
* Sethi raamatud
* Krayon
* Vaim Emanueli teadaanded
* Vaimude raamat
* Vestlused Kosmilise Mõistusega
* Meie, arktuuruslased
* Reisikirjad vaimuilmast
**Sipa maa-alune kalmistu** on muinaseesti põletusmatuse koht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas endise Sipa küla maal, endisest Sipa külatuumikust (praegusest Sipa-Mihkli talust) vahetult põhja pool, uuest Risti-Virtsu maanteest 350–450 m kagu pool.

Seniste leidude põhjal pärineb kalmistu 10.–13. sajandist.

Kirjeldus
---------

Matusepaik asub ida-läänesuunalise kõrgendiku põhjanõlval. Kalmistu täpseid piire pole võimalik ilma kaevamisteta selgitada. Seetõttu on tema tinglikuks suuruseks loetud umbes 100 m läbimõõduga ala. Kultuurkiht kalmistu alal on suurema tumedusega. Matusekoht on kaetud väheste raudkividega.

Arheoloogilised leiud
---------------------

Esimesed hauapanused koguti 1974. aastal, kui põllu kündmise ajal tulid päevavalgele umbes 10. sajandi hauapanused. Hauapanus koosnes kolmest pronkstraadist kaelavõrust, hoburaudsõlest, odaotsast, sõrmusest ja pronksspiraalist. 1999. aastal sooritatud arheoloogilistel kaevamistel leiti aga 12. sajandist pärinev läätsekujuline mõõgapideme nupp.

Viited
------

1. 1 2 3  Sipa maa-alune kalmistu laanemaa.arheoloogia.info
2. ↑  AM A 479: 1-5
3. ↑  AM A 943
4. ↑  Mati Mandel, Läänemaa 5.–13. sajandi kalmed. Töid ajaloo radadelt 5, Tallinn 2003, lk 109–110
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Kullamaa ja Märjamaa kihelkonna aladel asunud vallast; Lihula kihelkonna valla kohta vaata artiklit Sipa vald (Lihula kihelkond).* |

---

1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal
**Sipa vald** (saksa keeles *Gemeinde Sipp*) oli vald Kullamaa ja Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.

Sipa vald hõlmas Sipa, Kohatu, Kohatu-Jõeääre ja Mõraste küla.

Vallamaja asus algselt Sipa külas. Valla kantselei asus hiljem Märjamaal Märjamaa vallamajas.

1937. aasta seisuga elas Sipa vallas umbes 700 elanikku.

1937. aasta alguses otsustas vallavolikogu ühehäälselt ühineda Märjamaa vallaga, kuivõrd hädavajalikud kulutused käisid väikesele vallale üle jõu.

Siseministri 9. veebruari 1937 otsusega liideti Sipa vald Märjamaa vallaga 1. aprillist 1937.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Sipa walla suur kavatsus. Päewaleht, 23 veebruar 1933
3. ↑  Siseriigist. Sipa wald ühineb Märjamaaga. Waba Maa, 15. jaanuar 1937
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib surnud looma kehast; korjuseks võidakse nimetada ka inimese laipa, või teatud ehitist (hagerik); perekonnanimi kohta vaata Korjus (perekonnanimi)* |

---

**Korjus** on suurema surnud looma (mitte inimese) keha. 

Lagunevat korjust nimetatakse raipeks.

Protsessid korjuses
-------------------

Surnud loomal lõdvestuvad kõigepealt kõik lihased. 

Varsti pärast seda (enamasti mõne tunni jooksul, ajavahemik oleneb temperatuurist) saabub koolnukangestus. Sel ajal on looma liha veel värske. 

Lihas sisalduvate ensüümide toimel kaob laibakangestus mõne ööpäeva jooksul ja lihased lõdvestuvad uuesti. Need ensümaatilised protsessid (autoproteolüüs) on korjuse lagunemise esimene etapp, mistõttu nüüd võib korjust nimetada ka raipeks, kuigi selle liha on inimestele ja röövloomadele ikka veel söödav (vt laagerdamine). Lõpnud looma immuunsüsteem on sel ajal veel toimiv, mistõttu ei saa alata bakteriaalne roiskumine, millest tekivad laibamürgid. Antikehad ja leukotsüüdid võitlevad mitu ööpäeva enamiku mikroobidega, kuni antikehad saavad otsa ja leukotsüüdid on kogu korjuses leiduva C-vitamiini ära tarvitanud. Alles siis lakkab surnud looma immuunsüsteem täielikult töötamast ning bakterid hakkavad korjust seedima ning paljunema.
**Iisraeli kuningriik** (heebrea keeles מַמְלֶכֶת יִשְׂרָאֵל) oli kuningriik Levanti aladel, mis eksisteeris umbes aastast 930 eKr kuni aastani 720 eKr, kui selle vallutas Uus-Assüüria suurriik. Kuningriigi tähtsamad linnad olid Sihem, Tirza ja Samaaria. 

Piibli andmetel oli Iisraeli kuningriik üks kahest pärast Iisraeli ja Juuda ühendatud monarhiate kuningriigi lagunemist tekkinud riigist.

Ajaloolased kasutavad sellele riigile viidates tihti termineid "Põhja kuningriik" või "Samaaria kuningriik", et seda eristada lõunas asunud Juuda kuningriigist.

Pärast Taaveti ja Saalomoni valitsemisaega lõid 10 põhjapoolset hõimu Jerobeam I juhtimisel umbes 926 eKr sellest lahku ja asutasid Palestiina põhjaosas omaette riigi, mille nimeks jäi Iisrael. Omri (876–869 eKr) rajas uue pealinnana Samaaria ning sõlmiti tihedad dünastilised sidemed Tüürosega. 

Iisraeli kuningriigi tõusuajad olid 9. sajandi I pool eKr ja 8. sajandi I pool eKr. Iisraeli riik ei olnud nii ühtne ning allus kergemini välismõjudele (eriti Foiniikia omadele), austati kaanani jumalaid, mida soosis kuningas (869–850 eKr) Ahab ja ta naine, Tüürose kuninga tütar Iisebel. Ahabi ajal osales Iisrael Damaskuse ja Uus-Hetiidi riikide kõrval Assüüria-vastases koalitsioonis, mis Salmanassar III-lt lüüa sai. Väepealik Jehu kukutas Omri dünastia võimult – Iisebel tapeti – ja Jehu tõusis kuningaks. Kuningas Jerobeam II, kes valitses 8. sajandi teisel poolel, võitles pidevalt Juudaga ning aramealaste Damaskuse riigiga. 

8. sajandi teisel poolel eKr sõlmis Iisrael taas tugevnenud Assüüria vastu liidu Damaskuse Juuda ja Egiptusega, kuid Juuda kuningriik sõlmis Ahase ajal (735–715 eKr) liidu Assüüriaga, aidates nii kaasa Iisraeli langusele. 732 eKr vallutasid assüürlased Damaskuse. Iisraeltunnistas Assüüria ülemvõimu 722 aastal eKr vallutasid assüürlased Iisraeli pealinna Samaaria ja asustasid kuninga ja ülikkonna ning suure osa Iisraeli rahvastikust Mesopotaamiasse ja Meediasse ning asemele asustati elanikke Mesopotaamiast ja Araabiast.

Iisraeli (ehk põhja-) kuningriigi valitsejad
--------------------------------------------

1. Jerobeam I (922–901 eKr)
2. Naadab (901–900 eKr)
3. Baesa (900–877 eKr)
4. Eela (977–876 eKr)
5. Simri (876 eKr)
6. Omri (876–869 eKr)
7. Ahab (869–850 eKr)
8. Ahasja (850–849 eKr)
9. Jooram (849–842 eKr)
10. Jehu (842–825 eKr)
11. Joohas (815–801 eKr)
12. Joas (801–786 eKr)
13. Jerobeam II (786–746 eKr)
14. Sakarja (746–745 eKr)
15. Sallum (745 eKr)
16. Menahem (745–738 eKr)
17. Pekahja (738–737 eKr)
18. Pekah (737–732 eKr)
19. Hoosea (732–722 eKr)
**Iivi Raudsepp** (abielus **Sampu-Raudsepp**; sündinud 26. jaanuar 1942 Tallinnas) on eesti raamatugraafik.

Elukäik
-------

Iivi Raudsepp on lõpetanud 1960. aastal Tallinna 7. keskkooli. Õppis aastatel 1960–1966 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis graafika erialal. Töötas aastatel 1965–1967 ajakirja Nõukogude Eesti Tervishoid kunstilise ja tehnilise toimetajana ning 1968–1969 teeninduskombinaadis Junor. Aastatel 1969–1994 oli Raudsepp vabakutseline kunstnik, hiljem töötas Tallinna Filharmoonia Laste Kaunite Kunstide Kooli joonistamise ja maali õppejõuna ning Tallinna 49. keskkoolis kunstiõpetajana. 

Raudsepp on 1973. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

Looming
-------

Iivi Raudsepp on illustreerinud lisaks ilukirjanduse klassikale – Oskar Lutsu „Kevade" (1986), „Suvi" (1987), „Tootsi pulm. Argipäev" (1987), „Sügis" (1988) – aukartust äratava arvu laste- ja noorsooraamatuid, näiteks Fr. Kreutzwaldi „Tark mees taskus" (1986), „Soome muinasjutud" (1980), August Kitzbergi „Piibelehe-neitsi" (1969), Ernst Enno „Üks rohutirts läks kõndima" (1972), Heljo Männi „Tuulekassid" (1976), Rudyard Kiplingi „Kass, kes kõndis omapead" (1969), Vladimir Beekmani „Raua-Roobert" (1972) jmt. 

Raudsepp on teinud kaastööd ajakirjadele Täheke, Pioneer ja Nõukogude Naine ning kavandanud postkaarte ja plakateid. Iivi Raudseppa loomingut iseloomustab pulbitsev elurõõm ning väljapeetud tundlikkus ja empaatia.

Isiklikku
---------

Iivi Raudsepa isa oli keemik Hugo Raudsepp.

Viited
------

1. ↑  "Õnnitleme Iivi Raudseppa 80. juubeli puhul!". *Eesti Kunstnike Liit*. 26.01.2022.
Markus Wolf
**Markus Johannes Wolf** (19. jaanuar 1923 Hechingen – 9. november 2006 Berliin) oli juudi päritolu Saksa Demokraatliku Vabariigi riigitegelane ja Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (Stasi) välisluure juhataja.

Lapsepõlv
---------

Markus Wolfi isa oli arst ja näitekirjanik, rahvuselt juut ja veendumustelt kommunist, mistõttu pidi pere 1933. aastal pärast seda, kui natsionaalsotsialistid võimu haarasid, Saksamaalt põgenema. Algul põgenesid nad Šveitsi, kust siirdusid 1934. aastal Moskvasse Nõukogude Liidu Kirjanike Liidu kaitse alla. Järgnesid noore Markuse kooliaastad Moskvas, kust pere evakueeriti teise maailmasõja alguses 1941. aastal Kasahstani.

Tegevus Nõukogude julgeolekuorganites
-------------------------------------

Evakuatsiooniperioodi alguses alustas Markus Wolf lennuinseneri õpinguid, kuid ta saadeti alanud sõja ajal Kominterni kooli salajasi operatsioone õppima.

1943. aastal suunati Markus Wolf diktoriks Moskva Saksa rahvaraadiosse, kus ta osales Natsi-Saksamaa vastases Vaba Saksamaa Rahvuskomitee tegevuses. Pärast seda, kui Nõukogude väed olid Saksamaa okupeerinud, suunati Wolf samale tööle äsja vabastatud Berliini, kus ta kajastas raadios Nürnbergi protsessi.

Sügisel 1951 asutati Ida-Berliini poliitilise luure üksus. Markus Wolf oli üks selle kaheksast "asutajaliikmest". 

1953. aastal sai Wolf pärast lühikest diplomaadikarjääri Stasi välisluurepeavalitsuse juhiks. Seda ametit pidas ta 34 aastat kuni pensionini 1986. aastal.

1990. aasta septembri lõpus sõitis Markus Wolf koos abikaasaga Austriasse ja sealt edasi Moskvasse. 1991. aasta septembris pöördusid nad tagasi. 

1993. aastal mõisteti Wolf kuueks aastaks vangi riigireetmise eest. Enne karistuse kandmist see otsus aga tühistati, sest Saksamaa kõrgemad kohtuinstantsid leidsid, et Saksa Demokraatlikku Vabariiki teeninud luurajad ei saanud reeta Saksamaa Liitvabariiki.

Kirjandustegevus
----------------

* "По собственному заданию", М. 1999, (vene keeles)
* "Игра на чужом поле: 30 лет во главе разведки", М. 1998, (vene keeles)
* "Друзья не умирают", М. 2004, (vene keeles)
* "The Man Without a Face", 1997
* "Spymaster", Leslie Colitt, 1995

Välislingid
-----------

* Второе лицо руководителя "Штази"
**Iitti** on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas.

Iitti naabervallad on Heinola linn, Kouvola linn, Lapinjärvi vald, Lahti linn ja Orimattila linn. Vallas räägitakse soome keelt.

2020. aastani kuulus vald Kymenlaakso maakonda.

Külad
-----

Anttila, Haapakimola, Haapalahti, Huhdasjärvi, Isokylä, Jokue, Kalaksue, Kauramaa, Kausala (Kausansaari), Koliseva, Konttila, Koskenniska, Kukonoja, Kuukso, Kuusanniemi, Kymentaka (Kymentausta), Kyrönkylä, Kyöperilä, Leppäniemi, Lyöttilä, Mankala, Maunuksela, Muikkula, Munakallio, Niinimäki, Nirvinen, Palojärvi, Parikka, Perheniemi, Piilahti, Pyörylä, Radansuu, Ruokoniemi, Saaranen, Salonsaari, Savijoki, Siikakoski, Sitikkala, Säkkilänmaa, Säyhtee, Sääskjärvi, Taasia, Tapola, Tillola, Vuolenkoski, Väärtti.

Viited
------

1. ↑  Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.

Välislingid
-----------

 Iitti vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Iitti valla koduleht

Päijät-Häme vapp
Päijät-Häme maakonna vallad

Asikkala vald **·**  Hartola vald **·**  Heinola linn **·**  Hollola vald **·**  Iitti vald **·**  Kärkölä vald **·**  Lahti linn **·**  Orimattila linn **·**  Padasjoki vald **·**  Sysmä vald
**Tulekaitsemuhv** ehk **tulekaitsemansett** (inglise keeles *pipe collar*) on tulekaitse meede, et takistada tule levimist piki PVC-torusid kohtades, kus need läbivad vaheseinu või põrandaid.

Tööpõhimõte
-----------

Metallkesta sees asuv paisuv tuletõkkematerjal surub põleva toru tulekahju korral kokku ega lase tulel edasi levida.

Paigaldamine
------------

Toru ja konstruktsiooni vaheline ala tuleb täita vastavalt tootja juhistele. Süvendatud mansettide puhul peab osa mansetist (üldjuhul 5–15 mm) jääma ruumipoolsele küljele nähtav, et tulekahjust lähtuv soojuskiirgus saaks paisuvat materjali piisaval määral kuumutada. Pinnapealse paigalduse korral tuleb kasutada ettekirjutatud kinnitusvahendeid.

Kohtades, kus juhttoru läbib seina, tuleb kinnitada kaisemuhvid vaheseina mõlemale poole. Kohtades, kus läbib põrandat, kinnitatakse kaitsemuhv üksnes vahelae alumisele poolele.

Mida tuleb teada enne paigaldamist?

* Toru tüüp
* Toru materjal
* Mis isolatsiooniga on tegu
* Mis on toru läbimõõt ja seinapaksus
* Millisest konstruktsioonist toru läbi läheb

Levinud vead
------------

Vead valikul:

* PVC-torule mõeldud mansetti paigaldatakse ka PP, PE torumaterjalidele
* Kanalisatsioonitorule mõeldud mansetti paigaldatakse ka tarbevee ja kütteveetorudele.

Vead paigaldamisel:

* Puuduvad torukandurid
* Toru ja konstruktsiooni vahe jäetakse tihendamata
* Kasutatakse põlevaid tüübleid

Välislingid
-----------

* Insenerisüsteemide tihendamine
* Tulekaitsemuhvi juhend
**Ühendatud monarhiaks** kutsutakse Iisraeli ja Juuda kuningriiki Sauli, Taaveti ja Saalomoni valitsusaegadel. 

Peamine allikas selle ajastu kohta on Piibel. 

Heebrea hõimude liit hõivas Palestiina ja nendel aladel jäid hõimud paikseks. Iisraellased (heebrealased) asusid Palestiinas hiljemalt alates 12. sajandist eKr. 12.–11. sajandil eKr polnud maa tõenäoliselt poliitiliselt ühendatud. Nimi Iisrael võeti Kaananimaa kohta kasutusele aastal 1211 eKr. Perioodi iseloomustab vaen Kaanani rannikualal elanud vilistitega. 11. sajandil eKr said iisraellased lüüa Palestiina rannikul asuvatelt vilistitelt. Võitluses vilistite vastu tõusis iisraellaste esimeseks kuningaks Saul, kes valitses aastatel u 1030–1002 eKr. Iisraeli kuningriik tekkis aastal 1000 eKr. Taavet (1002–962 eKr) lõi puruks Sauli pooldajad ja vallutas vilistitelt Jeruusalemma ja enamus vilistite alasid alistati Taaveti ülemvõimule. 

Traditsiooniliselt peetakse Ühendatud monarhiaga Iisraeli kuningriigi algusajaks umbes aastat 1050 eKr, ühendatud monarhia lõppes 930. aastal eKr, kui troonile tuli Saalomoni poeg Rehoboam. Piiblis on kirjeldatud, et kuningriik lõhenes Saalomoni surma järel kaheks: Iisraeli kuningriigiks põhjas (koos Sikemi ja Samaaria linnadega) ja Juuda kuningriigiks (Jeruusalemma linnaga) lõunas. Tänapäeva ajaloolased on siiski monarhia ühendatuse suhtes skeptilised, kuna muid otseseid tõendeid peale Piibli pole.

Kronoloogia
-----------

Ajaloolased ei ole endiselt saavutanud selle perioodi Iisraeli valitsejate ja aastaarvude suhtes konsensust. On erinevaid teooriaid selle kohta, millal ja kuidas see ajajärk algas ja lõppes. 

Suurem osa tänapäeva teadlastest järgivad kas William F. Albrighti ja Edwin R. Thiele'i või Gershon Galili teooriaid; mõlema osapoole pakutud aastaarve näeb allolevast tabelist. 

| Albrighti/Thiele'i pakutud aastaarvud (eKr) | Galili pakutud aastaarvud (eKr) | Piiblinimi | Pärisnimi | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Sauli "dünastia"** |
| u 1021–1000 | u 1030–1010 | **Saul** | **Shaul** ben Qysh | Suri lahingus |
| u 1000 | u 1010–1008 | **Ish-bosheth** | **Ishba'al** ben Shaul | Mõrvati |
| **Taaveti "dünastia"** |
| u 1000–962 | u 1008–970 | **Taavet** | **Dawidh** ben Yishai, |  |
| u 962–922 | u 970–931 | **Saalomon** | **Sh'lomoh** ben Dawidh, | Taaveti ja Batseba poeg |