recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Raudristi Rüütlirist tammelehtedega
Rüütlirist tammelehtede ja mõõkadega
Raudristi Rüütlirist
Rüütlirist tammelehtede, mõõkade ja teemantidega
Raudristi Rüütlirist kuldsete tammelehtede, mõõkade ja teemantidega
**Raudristi Rüütlirist** (saksa keeles *Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes*, tihti lihtsalt *Ritterkreuz*) oli Saksamaa autasu, mida jagati ülima lahinguvälja vapruse või õnnestunud juhtimise eest Kolmanda Riigi ajal.

Klassid
-------

Rüütlirist jagati viide klassi:

1. Raudristi Rüütlirist (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes*).
2. Raudristi Rüütlirist tammelehtedega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub*).
3. Raudristi Rüütlirist tammelehtede ja mõõkadega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub und Schwertern*)
4. Raudristi Rüütlirist tammelehtede, mõõkade ja teemantidega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub, Schwertern und Brillianten*)
5. Raudristi Rüütlirist kuldsete tammelehtede, mõõkade ja teemantidega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Goldenem Eichenlaub, Schwertern und Brillianten*)

Väärindamise eeldused
---------------------

Rüütliristi kavaleriks võis saada sõdur või ohvitser, kellel pidi olema 1939. aasta Raudristi 1. klass, kuigi Raudristi 1. klassi anti koos Rüütliristiga harvadel juhtudel. 

Üksuse komandöri võidi Rüütliristiga autasustada lahinguüksuse eeskujuliku juhtimise eest. Allveelaeva komandöri autasustati Rüütliristiga, kui tema juhitud laev oli lasknud põhja (hävitanud) vähemalt 100 000 brutoregistertonni väärtuses vaenlase laevu. 

Luftwaffe pilooti autasustati, kui oli kogunenud vähemalt 20 punkti järgmise punktisüsteemi alusel: 1 punkt anti siis, kui tulistati alla ühe mootoriga lennuk, 2 punkti kahe mootoriga ja 3 punkti nelja mootoriga allatulistatud lennuki eest. Kõik öölahingus alla tulistatud lennukite punktid olid kahekordsed.

Rüütlirist lasti käibele 1939–1945, tema klasse ja saamise tingimusi järk-järgult sõja jooksul karmistati.

Raudristi Rüütliristiga väärindatud eestlased
---------------------------------------------

* Raudristi Rüütlirist (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes*) autasu on saanud eestlastest 4 inimest: Alfons Rebane, Harald Riipalu, Paul Maitla ja Harald Nugiseks.
* Raudristi Rüütlirist tammelehtedega (*Ritterkreuz des Eisernen Kreuzes mit Eichenlaub*) autasu on saanud Alfons Rebane.

Saajad
------

Kokku valmistati 7313 Rüütliristi autasu, kuid ainult 883 said tammelehtedega ja 159 said tammelehtede ja mõõkadega (pluss üks auväärne saaja, Jaapani admiral Isoroku Yamamoto). Ainult 27 meest autasustati Rüütliristi teemantidega (3 armee ülemjuhatajat, 10 kindralit, 3 koloneli, 9 tipplendurit ja 2 allveelaeva kaptenit) ning Hans-Ulrich Rudel oli ainus Rüütliristi kuldsete tammelehtede, mõõkade ja teemantide saaja.

### Jaotus väeliikide kaupa

| **Heer** | **Luftwaffe** | **Kriegsmarine** | **Waffen SS** |
| --- | --- | --- | --- |
| 4785 | 1750 | 318 | 460 |
**Esmased lümfoidorganid** ehk **primaarsed lümfoidorganid** (ka **esmased lümfoidelundid**, **primaarsed lümfoidelundid**; lad *organa lymphoidea primaria*) on paljude selgroogsete loomade lümfoid(-immuun)süsteemi kuuluvad elundid, mille funktsioonideks on hematopoeetiliste tüvirakkude jagunemise, naiivsete B- ja T-rakkude valmimise ja küpsemise tagamine ning nende lähetamine teisestesse lümfoidorganitesse. 

Inimlootel on esmasteks lümfoidelunditeks rebukott (*saccus vitellinus*), loote maks ja põrn, luuüdi ja embrüonaalne tüümus.

Esmasteks lümfoidorganiteks täiskasvanud inimestel on punane luuüdi ja tüümus.

Lindudel on esmaseks lümfoidelundiks ka kloaagipaun.

Esmaste lümfoidelundite närvistuse tagab autonoomne närvisüsteem.

Viited
------

1. ↑  Roderick Nairn ja Matthew Helbert, Immunology for Medical Students, 2. trükk, Elsevier, veebiversioon (vaadatud 29.10.2014) (*inglise keeles*)
2. ↑  The Histology Guide, veebiversioon (vaadatud 29.10.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  Emilia Ciriaco, Pablo P. Píñera, Belén Díaz-Esnal ja Rosaria Laurà, Age-related changes in the avian primary lymphoid organs (thymus and bursa of Fabricius). Lühikokkuvõte, Microscopy Research and Technique, Special Issue: Biology of the Aging of the Primary Lymphoid Organs, 62. väljaanne, nr 6, lk 482–487, 15. detsember 2003, veebiversioon (vaadatud 01.01.2015.a.)(*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A13.1.00.001: Organa lymphoidea primaria. Esmased lümfoidorganid
**Raudoja** on jõgi Harjumaal, Soodla jõe vasakpoolne lisajõgi. Oja pikkus on 10,2 km ja valgla pindala 22,9 km².

Raudoja saab alguse Koitjärve raba lõunaservast ja suubub Soodla jõkke 15,6 km kaugusel Soodla jõe suudmest.

Suudmeosas on Raudoja üles paisutatud, moodustades Raudoja veehoidla. Osaliselt voolab oja kunstlikus sängis (kraavis).

Varem on Raudoja lähteks arvatud Kivijärv Koitjärve raba keskel.

Kalevipoeg
----------

Raudoja on mainitud rahvuseepose "Kalevipoeg" üheteistkümnendas loos (Tagaajajad, Raudoja nõianeitsi, Olevipoeg ja linnaehitus, Põrgupiigade saatus). Kalevipoeg tuli allilmast peale esimest võitlust Sarvikuga maa peale tagasi, kaasas kullakotid ja Põrgupiigad. Saanud lahti tagaajajatest, heitis vägimees murule puhkama, padjaks kivi pea all. Läbi une tundis Kalevipoeg, et vetevool kipub lämmatama. Ärgates märkas ta, et üks nõianeitsike, tuuletuuslari tütar, oli oja tekitanud. Kalevipoeg võttis padjaks olnud kivi ja viskas vesivärava ette, mis vangistas veevoolu (Mustast kivi tagant mulgust, Siginevad vetesooned, Raudaoja sünnitajad, Kuhu Kalev kivi kiiluks, Visand vesiväravasse).

Raudoja veed on punakad ja roostesed. Sellest võis oja saada ka nime.

* Oja endine lähe Kivijärve juuresOja endine lähe Kivijärve juures
* Oja endine ülemjooks 100 m kaugusel KivijärvestOja endine ülemjooks 100 m kaugusel Kivijärvest
* Oja endine ülemjooks Koitjärve rabasOja endine ülemjooks Koitjärve rabas

Viited
------

1. ↑  Raudoja. Keskkonnaregister, vaadatud 2.06.2022.
2. ↑  Kalevipoeg. Üheteistkümnes lugu

Välislingid
-----------

* Raudoja keskkonnaportaalis Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taimeperekonnast; perekonnanime kohta vaata artiklit Raudrohi (perekonnanimi)* |

---

**Raudrohi** (*Achillea*) on korvõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede, vahel poolpõõsaste perekond.

Levila
------

Perekonda kuulub umbes 85–120 liiki. Eestis on levinuim harilik raudrohi.

Raudrohud kasvavad Euroopas ja Aasia parasvöötmes. Mõni liik kasvab Põhja-Ameerikas. Euroopas levivad nad kuni põhjapolaarjooneni.

Kirjeldus
---------

Raudrohtudel on tavaliselt sakilised, karvased ja lõhnavad lehed. Kevadel kasvab risoomist välja lehekodarik, hiljem kasvab lehtede vahele 6–80 cm kõrgune sile või karvane vars. Varrel kasvavad harvad kitsad sulgjad vahelduvad lehed.

Püstise varre otsas on suured lamedad õisikud, täpsemalt sarikad, mis koosnevad vähemalt 5, tavaliselt 15–75 väikesest õiest, mille läbimõõt on 2–3, vahel kuni 5 mm. Õied võivad olla valged, kollased, oranžid, roosad või punased. Hulk liike on ilutaimed. Viljaks on kahe haagikesega seemnised.

Kasutamine
----------

Mõni raudrohuliik on ilutaim.

Harilik raudrohi on ravimtaim, millel korjatakse ja seejärel kuivatatakse kas kogu taimi või siis üksnes õisikuid. Raudrohi sisaldab eeterlikke õlisid, parkaineid, flavonoide, kamprit, raudrohu ladinakeelse nime järgi nimetatud ahhilleiini, mineraalaineid, eriti kaaliumi, ja teisi aineid, mis on sageli kibeda maitsega. Värskeid võrseid ja lehti saab salatiks kasutada. Õisikuid saab kasutada näonaha hoolduseks ja selleks tehakse auruvanne.

Hulk liblikaröövikuid sööb raudrohtu, sealjuures mõned perekondade *Bucculatrix* ja *Coleophora* liigid ei söö peale raudrohtude teisi taimi.

Raudrohu ladinakeelne nimetus on tulnud vanakreeka mütoloogia tegelase Achilleuse järgi. "Iliases" kasutasid Achilleuse sõdurid raudrohtu haavade raviks. Eurypylos viis Achilleusele sõnumit, kui sai noolehaava jalga. Patroklos lõikas nooleotsa haavast välja, pesi kogu musta vere ära ja pani haavale purustatud raudrohtu, mis "Iliase" järgi võttis kogu valu ära ja sulges haava. Seda kunsti oli Patroklos õppinud Achilleuselt, kes omakorda oli seda õppinud Cheironilt, kõige targemalt kentaurilt.

Eesti liigid
------------

* *Achillea millefolium* – harilik raudrohi (sage)
* *Achillea nobilis* – lõhnav raudrohi (haruldane tulnukas)
* *Achillea ptarmica* – võsa-raudrohi (paiguti)
* *Achillea salicifolia* – ida-raudrohi (paiguti)

Viited
------

1. ↑  Miks raudrohi nimetati Achilleuse järgi (inglise keeles)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Raudrohi** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Raudrohi** |
**Raudna tehisjärv** (ka **Heimtali tehisjärv**) on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Raudna külas.

Järve pindala on 16,6 ha, kõrgus merepinnast 42,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,07 ha. Järv asub Raudna ürgorus ja see on ehitatud endisse kruusakarjääri. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.

Raudna tehisjärv oli aastatel 1994-2019 kaitse all Raudna looduskaitseala koosseisus. Järv ja selle kallas oli rändepeatuseks ning pesitsus- ja toitumiskohaks II ja paljudele III kategooria kaitsealustele linnuliikidele.

Raudna tehisjärv novembris 2011

Vaata ka
--------

* Raudna looduskaitseala‎
* Raudna ürgorg

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Raudna tehisjärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.09.2016)
2. ↑  Raudna tehisjärv keskkonnaportaalis (vaadatud 11.09.2016)
3. 1 2  Raudna looduskaitseala Eesti looduse infosüsteemis

Välislingid
-----------

* Raudna tehisjärv Eesti looduse infosüsteemis
* Raudna tehisjärv keskkonnaportaalis
**Esmatasandi tervisekeskus** (ETTK) on ühtses juriidilises isikus töötav perearstide meeskond, mis koondab vähemalt kolm nimistut.

Kolme perearsti meeskonnas on lisaks pereõdedele ämmaemand, füsioterapeut ja koduõde. ETTK teeninduspiirkond on Terviseameti määratud kindel geograafiline ala (nt omavalitsusüksus, maakond). 

ETTK asukohad, filiaalid ja teenuspiirkonnad
Tegemist on esmatasandi tervishoiuteenuste paketiga, mis tagab abi ja lahenduse perearsti meeskonna poolt enamiku terviseprobleemide korral. Perearstide roll ETTK-s on lisaks üldarstiabi osutamisele ka oma nimistu patsientidele ämmaemanduse, füsioteraapia ja koduõenduse osutamise korraldamine. Üks oluline põhimõte ongi ETTK patsientidele tervisest lähtuvate vajaduspõhiste integreeritud terviseteenuste korraldamine. Mitme spetsialisti koostöös leitakse parim lahendus terviseprobleemidele juhtumipõhiselt. Haiguste või krooniliste haiguste tüsistuste ennetamiseks koostatakse ETTK patsientide andmete analüüsi alusel vastavad sihtrühmad, keda jälgitakse ning kutsutakse vajadusel tervisekontrolli proaktiivselt. Proaktiivse tervisekontrolli sagedus oleneb east (nt. 0-18-aastaste jälgimise juhend), haiguse ravijuhendist või muudest riskiteguritest. Terviseseisundi hindamiseks ja haiguste esmaseks diagnoosimiseks on ETTK vastava oskustega spetsialistid, patsientide vastuvõtuks/kaugtööks ruumid ja meditsiiniseadmed. ETTK teenused tagab Eesti Haigekassa (EHK) kombineeritud rahastusmudeli abil - pearaha, baasraha ja teenustepõhisest tasustamisest. ETTK kulumudelis on tagatud esmatasandi tervishoiuteenustele lisaks ka tugiteenused - juhtimine ja spetsialistide assisteerimine. EHK tagab ravikindlustatud isikutele ETTK teenused tulenevalt tervishoiuteenuste korraldamise seadusest tulenevatest sätetest lepingutega. ETTK teenuste osutamise lepingupartneriteks saavad olla Terviseametist tegevusloa taotlenud üldasrtiabi osutavad äriühingud, mille omanikud on kas perearstid või kohalikud omavalitsused. ETTK meeskonnal on vastutus tagada esmane kontakt tervise küsimustes tööpäeva jooksul kella 8-st kuni 18-ni. Esmasel kontaktil (vastuvõtul, telefonitsi, meilitsi, e-perearstikeskuse või Skype'i kaudu) kaardistatakse tervisevajadused, nõustatakse, vajadusel korraldatakse vastuvõtt/järgmine kontakt või antakse juhised probleemi lahendamiseks. 

Lisaks patsientide tervisevajadustele hinnatakse ka sotsiaalseid vajadusi, lähtuvalt vajadustest nõustab ETTK meeskond patsienti või suunab eriarstiabi või sotsiaalhoolekande teenuste pakkuja poole. Eriarstiabi kaasamine toimub e-konsultatsiooni abil, mis annab perearstile võimaluse saada edasised juhised patsiendi käsitlemisel või kutsub eriarst patsiendi enda vastuvõtule üle, luues ise kontakti otse patsiendiga.
**Tingitus** (inglise keeles *conditioning*) on õppimisteooria mudel, mida kasutati olendi käitumise uurimisel etteantud tingimustes. Tehakse vahet klassikalisel ning operantsel (instrumentaalsel) tingitusel.

19. sajandi lõpus uuris Edward Lee Thorndike probleemilahendust ja mõtlemist. Oma paradigmat loovas eksperimendis aastast 1898 pani ta kassi puuri, mida oli võimalik seestpoolt nöörist tõmmates avada, asetas väljapoole puuri sööda ja mõõtis seejärel aega, kui palju kulus kassil vabadussepääsemiseks. Thorndike tähelepanekud ja järeldused viisid instrumentaalse tingituse teooria tekkeni. 

1905. aastal avastas füsioloog Ivan Pavlov, et loomadel algab süljeeritus juba enne toidunõu etteandmist. Piisas sellest, kui katseruumi astus talitaja toiduga. Avastatud seaduspärasust hakati nimetama klassikaliseks tingituseks.

1937. aastal võttis Burrhus Frederic Skinner kasutusele operantse tingituse mõiste, millega ta tähistas olendi käitumise seoseid tingimuste vormi, sageduse ja tugevusega.

1960-ndatel viisid Skinneri teooriad kognitivistlike mudelõppe teooriateni.

Vaata ka
--------

* õppimisteooria
**Eksponentjaotus** on üks pidev tõenäosusjaotus, mida kasutatakse tihti sõltumatute sündmuste vahelise aja modelleerimisel. Kui juhuslik suurus *X* on eksponentjaotusega parameetriga *λ*, siis tähistatakse seda eestikeelses kirjanduses sageli {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\lambda )}.

Definitsioon
------------

### Tihedusfunktsioon

Juhuslik suurus *X* on eksponentjaotusega parameetriga *λ*, kui tema tihedusfunktsiooniks on

{\displaystyle f(x)=\left\{{\begin{matrix}0&,\;{\mbox{kui }}x<0,\\\lambda e^{-\lambda x}&,\;{\mbox{kui }}x\geqslant 0.\end{matrix}}\right.}
Mõnikord on tähistatud λ-ga jaotuse argumendi pöördväärtust (nt {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\alpha )}, ning üleval toodud tihedusfunktsioonis võetakse {\displaystyle \lambda ={1 \over {\alpha }}}).

### Jaotusfunktsioon

Eksponentjaotusega parameetriga *λ* juhusliku suuruse jaotusfunktsioon on

{\displaystyle F(x)=\left\{{\begin{matrix}0&,\;x<0,\\1-e^{-\lambda x}&,\;x\geqslant 0.\end{matrix}}\right.}

Omadused
--------

### Keskväärtus

Kui {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\lambda )}, siis tema keskväärtus on

{\displaystyle \operatorname {E} (X)=\int \_{0}^{\infty }xf(x)\operatorname {d} x={1 \over \lambda }}.
### Dispersioon

Kui {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\lambda )}, siis tema dispersioon on

{\displaystyle \operatorname {D} (X)=\operatorname {E} (X^{2})-(\operatorname {E} (X))^{2}=\int \_{0}^{\infty }x^{2}f(x)\operatorname {d} x-{1 \over \lambda ^{2}}={1 \over \lambda ^{2}}}.
### Mediaan

Kui {\displaystyle X\sim \operatorname {Exp} (\lambda )}, siis tema mediaan on

{\displaystyle \operatorname {F} ^{-1}({1 \over 2})={{\operatorname {ln} (2)} \over \lambda }}.
Siin {\displaystyle F^{-1}} tähistab jaotusfunktsiooni *F* pöördfunktsiooni.

### Kvantiilid

Eksponentjaotuse kvantiilid avalduvad valemiga

{\displaystyle F^{-1}(p)={{-\operatorname {ln} (1-p)} \over \lambda }},
kus {\displaystyle 0\leqslant p<1}.

### Mäluta omadus

Eksponentjaotus on nn mäluta jaotus, st iga {\displaystyle s,t\geqslant 0} korral kehtib järgneva tingliku tõenäosuse kohta võrdus

{\displaystyle \operatorname {P} (X>s+t\;|\;X>t)=\operatorname {P} (s)}.
See võrdus tähendab, et sündmuse toimumise tõenäosus tulevikus ei sõltu tema mittetoimumisest minevikus. Näiteks kui me teame, et lambipirn on põlenud juba 100 tundi, ning me tahame teada tõenäosust, et ta põleb veel 300 tundi, siis selle tõenäosus on sama, mis tõenäosus, et uus lambipirn põleb 300 tundi.

Vaata ka
--------

* Poissoni jaotus
* Normaaljaotus
**Turgeliai vabariik** (poola *Rzeczpospolita Turgielska*) oli teise maailmasõja aegne mitteametlik riiklik moodustis tänapäeva Leedu ja Valgevene aladel, mille keskuseks oli Turgeliai.

Vabariik sai alguse 28. detsembril 1943, mil Armia Krajowa üksused purustasid Turgeliais asunud Leedu üksuste kontrollpunkti ja võtsid küla enda kontrolli alla. Saksa väed pidasid seda piirkonda ebaoluliseks ja nii jäi piirkond poolakate kontrolli alla.

Mais 1944 eraldasid sakslased Leedu kaitsejõududele (saksa *Litauische Sonderverbände*) toeks ühe brigaadi ja need alustasid kindral Povilas Plechavičiuse juhtimisele pealetungi vabariigi kontrolli all olevale territooriumile. 15. mail õnnestus neil vallutada Hraŭžyški ja Muravanaja Ašmianka asulad, ent mitte piirkonna keskuseks olevat Turgeliaid.

Turgeliai vabariik likvideeriti juunis 1944, mil küla vallutasid Punaarmee väeosad.

Viited
------

1. ↑  "Polska reduta Turgiele". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 24. septembril 2015.
2. ↑  "Rzeczpospolita Turgielska". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2014. Vaadatud 7. septembril 2014.
**FINA veepalli maailmalmaliiga** on rahvusvahelise ujumisföderatsiooni FINA korraldatav rahvuskoondistevaheline veepalliliiga.

Formaat
-------

Veepalli maailmaliigas mängitakse igal aastal, tavaliselt kevadel. Naiste ja meeste võistlused toimuvad eraldi. Turniir algab alagrupiturniiriga, kus paigutatakse võistkonnad nelja gruppi nii, et ühe piirkonna võistkonnad lähevad ühte gruppi. Euroopa võistkondadest moodustatakse kaks gruppi. Igast alagrupist pääseb edasi kaks paremat. Kaheksa edasipääsenut moodustavad kaks vahegruppi. Vahegrupiturniiril ei lange keegi välja, vaid saadakse veerandfinaalideks endale paigutus. Edasi jätkub turniir karikasüsteemis.

Ajalugu
-------

Meeste veepalli maailmaliigas mängitakse alates 2002. aastast. Esimeseks võitjaks krooniti Venemaa meeskond. Esimene naiste turniir korraldati aastal 2004 ja selle võitis USA naiskond.
Edukaimad medalitoojad on Serbia meeskond (koos Serbia ja Montenegroga) 9 medaliga (7 kulda, 1 hõbe ja 1 pronks) ning USA naiskond samuti 9 medaliga (7 kulda, 1 hõbe ja 1 pronks).

Auhinnad
--------

Esikoha eest saab 100 000 USA dollarit, teise eest 70 000 dollarit ja kolmanda eest 50 000 dollarit.
**Eksponentfunktsioon** on funktsioon kujul

{\displaystyle \mathrm {Exp} (z)=e^{z}\,,}
kus e on Euleri arv. Eksponentfunktsioon on naturaallogaritmi pöördfunktsioon.

Eksponentfunktsiooniks nimetatakse üldisemalt ka funktsiooni

{\displaystyle ca^{z}\,,}
kus *a* on positiivne konstant ja *c* on nullist erinev kordaja.

Omadused
--------

Olgu *z* ja *w* kompleksarvud

* {\displaystyle e^{z+w}=e^{z}e^{w}\,,}
* {\displaystyle e^{0}=1\,,}
* {\displaystyle e^{z}\neq 0\,,}
* {\displaystyle {d \over dz}e^{z}=e^{z}\,,}
* {\displaystyle \,(e^{z})^{n}=e^{nz},n\in \mathbb {Z} \,.}

Juhul, kui *z* ja *w* on reaalarvud, kehtib

* {\displaystyle \,(e^{z})^{w}=e^{zw}\,.}

Formaalne definitsioon
----------------------

Eksponentfunktsiooni saab tervel komplekstasandil defineerida astmereana

{\displaystyle e^{z}=\sum \_{n=0}^{\infty }{\frac {z^{n}}{n!}}.}
Seda astmerida nimetatakse eksponentreaks. Seda rida saab kasutada eksponentfunktsiooni üldistamiseks juhule, kus *z* on ruutmaatriks või üldisemalt mõni Banachi algebra element.

Samaväärselt võib eksponentfunktsiooni defineerida 

* piirväärtusena

{\displaystyle e^{x}=\lim \_{n\rightarrow \infty }\left(1+{\frac {x}{n}}\right)^{n}.}
* integraalvõrrandi

{\displaystyle x=\int \_{1}^{y}{dt \over t}.}
lahendina

* või diferentsiaalvõrrandi

{\displaystyle \,{d \over dx}y(x)=y(x),\quad y(0)=1}
lahendina.

Seos trigonomeetriliste funktsioonidega
---------------------------------------

Euleri valem

{\displaystyle e^{ix}=\cos(x)+i\sin(x),\,}
seob eksponentfunktsiooni trigonomeetriliste funktsioonidega.

Vaata ka
--------

* Astendaja ehk eksponent
* Hüperboolsed funktsioonid
* Astmefunktsioon

Viited
------

1. ↑   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
**Ekstremism** ehk **äärmuslus** on äärmuse pooldamine või äärmusse kalduv hoiak, ideoloogia, eriti poliitikas, aga ka religioonis, majanduses või mujal.

Tänapäeval kasutatakse terminit peamiselt poliitilises või religioosses tähenduses, viidates ideoloogiale, mis ei kuulu ühiskonnas aktsepteeritavate hoiakute hulka. Äärmusluse mõistet võib kasutada ka majanduses.

Sõna "ekstremism" kasutatakse tihti halvustavana, väljendamaks tugevat vastumeelsust. Terminit võib kasutada ka tähenduses, mis on rohkem akadeemiline, kirjeldav ega anna hinnangut. Poliitilises tähenduses eristatakse vägivaldset ja mittevägivaldset ekstremismi.

Defineerimine
-------------

Ekstremism tähendab äärmuslik olemist, äärmuslikkuse eelistamist.
Kasutatakse tänapäeval peamiselt poliitilises või religioosses kontekstis, viitamaks millelegi (üldiselt) aktsepteeritavatest sotsiaalsetest normidest tugevalt kõrvalekalduvale.
Väljendit "ekstremism" kasutatakse selles kontekstis peamiselt pejoratiivina, laitva suhtumise väljendamiseks.

Ekstremismi ajalugu ja liigid
-----------------------------

Sõna ekstremismi esimesed kasutused pärinevad 19. sajandi lõpust, kui osasid teiste poliitiliste jõududega koostööks mitte valmis olevaid radikaale hakati nimetama ekstremistideks. Ekstremismiga seotud soovimatust kompromissiks peetakse demokraatia probleemiks.

Tuntumad ekstremismi liigid on usuline ekstremism ja poliitiliste äärmustega seotud ekstremismid nagu parem- ja vasakäärmuslus.

Kriitika
--------

Ekstremismi puhul osutatakse, et see pole iseseisev mõiste, vaid sõltub hindaja positsioonist, seejuures kasutatakse seda enamasti halvustavalt endast vaadetelt erineva grupi iseloomustamiseks. Seevastu radikaal on termin, mida pigem kasutatakse positiivselt, kuid sisuliselt viitab samuti äärmuslikkusele.

Mitmed paremäärmusluse uurimisega tegelevad sotsiaalteadlased on väitnud, et ekstremism on sildistav termin, mis ei ütle eriti midagi osutatud grupi vaadete sisu kohta. "Ka parimal juhul ei ütle see midagi olemuslikku inimeste kohta, keda see nimetab; halvimal juhul maalib aga eksliku pildi."

Psühholoogias on ekstremismi peetud mitte isiku vaadete sisu või erisust määratlevaks terminiks, vaid pigem vaimse häire väljenduseks, mida saab ravida.

Eli Berman on pidanud ekstremismi ratsionaalseks strateegiaks võimu taotlemisel.

Ekstremismi mõiste kasutust on kritiseeritud väitega, et see kirjeldab ühiskonnagruppide vaateid riigi või tsentrismi positsioonilt ning devalveerib ning sulandab kokku eri gruppide vaadete sisulisi erinevusi. Ometi eristatakse tugevalt näiteks vasak- ja paremäärmuslust.

Vaata ka
--------

* majanduslik ekstremism
* usuline ekstremism
* kristlik ekstremism
* paremäärmuslus
* vasakäärmuslus

Viited
------

1. ↑  Himmelstein, Jerome L. All But Sleeping with the Enemy: Studying the Radical Right Up Close ASA, San Francisco: 1988

Välislingid
-----------

* Äärmuslusest Kaitsepolitsei kodulehel
* Alar Kilp. Äärmusluse ontoloogia ja epistemoloogia (kokkuvõte)
**Turda** (ungari *Torda*, saksa *Thorenburg*) on linn Rumeenias Cluji maakonnas. Ajalooliselt kuulub linn Transilvaaniasse.

Vanalinn asub Valea Racilori (ungari *Rákospatak*) jõe mõlemal kaldal. Valea Racilori suubumisel Arieși (ungari *Aranyos*) jõkke (Mureși jõe vasakpoolne lisajõgi) ja Arieși jõe mõlemal kaldal asub uuem linnakeskus.

Oli Ungari kuningriigis Torda-Aranyosi komitaadi keskus. Pärast Esimest maailmasõda läks koos ülejäänud Transilvaaniaga Rumeeniale.

Tänapäeval on algse linnaga (rumeenia *Turda-Veche* 'vana Turda') liidetud ka linna kõrvale 13. sajandil tekkinud Turda küla (rumeenia *Turda-Nouă* 'uus Turda').

Elanikest oli 2011. aastal 77% rumeenlased ja 8% ungarlased.

* Vaade keskkalmistult Turda linna ajaloolisele südameleVaade keskkalmistult Turda linna ajaloolisele südamele
* Sild üle Valea Racilori jõeSild üle Valea Racilori jõe
* Kalvinistlik kirik vanas linnasüdamesKalvinistlik kirik vanas linnasüdames
* Hotell PotaissaHotell Potaissa
* LinnateaterLinnateater
* Maskaroon linnateatri peafassaadilMaskaroon linnateatri peafassaadil
* Barokkhoone vanalinnasBarokkhoone vanalinnas
* Sándor Petőfi majamuuseum (Str. Dr. Ioan Ratiu Nr. 44)Sándor Petőfi majamuuseum (Str. Dr. Ioan Ratiu Nr. 44)

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Turda** |

* Turda koduleht. Rumeenia ja inglise keeles
* Leht *turdaturism.ro*. Rumeenia ja inglise keeles
Turjekelder (2006)
Turjekeldri juga talvel.
Turjekeldri juga suvel
**Turjekeldri juga** (ka: *Turje kelder, Turjekelder*) asub Harju maakonnas Kuusalu vallas, Kuusalu–Leesi maantee lähedal. 

Turje kelder on ühtlasi Lahemaa neljas juga: vesi langeb nelja meetri kõrguselt pakerordi lademe liivakivikaldast. Joa teeb erandlikuks see, et ta on üks vähestest liivakivilt laskuvatest Eesti jugadest; valdavalt langevad Eesti joad paeastangult.

Juga toitub Tsitre klindisaare platoolt alguse saavast Turje ojast. Joa kõrgus on ligi 5 meetrit. Kõrgeimast astangust jõe vastuvoolu suunas asub veel väiksemaid – 0,2–0,5 m – astanguid. 

Joa all asub Turjekeldri koobas, millega on seotud palju legende. Koopa on moodustanud sealt väljanõrguv põhjavesi (Turjekeldri allikas). Koobas on nime saanud üleval klindil asuva Turje pere järgi.

Vaata ka
--------

* Eesti jugade loend

Viited
------

1. ↑ . H. Kink. 2006. Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus. Lk 42

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Turjekeldri juga** |

* Turjekeldri juga keskkonnaportaalis
Vaade Turda Nouăle. Keskel on kalvinistlik kirik.  
Foto: Ana Maria Catalina, 23. aprill 2010
Juudi kalmistu.  
Foto: Ana Maria Catalina, 4. mai 2009
**Turda Nouă** (saksa *Neu-Thorda*, ungari *Újtorda*; tõlkes 'Uus-Turda') on endine asula Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonna Turda linna linnaosa (kvartal).

Ajalugu
-------

13. rajasid saksid (hiljem tuntud kui Transilvaania saksid) Turda linnast loode poole asula, mis vastukaaluks Turda linna nimele ('Vana-Turda'; rumeenia *Turda Veche*) sai nime 'Uus-Turda'. Kahe asula piir pandi paika 14. sajandil.

17. sajandi alguse sõdades hävisid Turda eeslinnad, sh ka Turda Nouă, peaaegu täielikult.

Vaatamisväärsused
-----------------

* kalvinistlik Turda Nouă kiriku ansambel, mis on kultuurimälestis 14. sajandist ja kus on ka tähelepanuväärne sisustus 18. sajandist. Kiriku ansamblisse kuulub ka kirikuaed
* kristlik kalmistu
* juudi kalmistu

Pildid
------

Foto: Robert Treufeldt, 19. mai 2011

* Majad Turda NouăsMajad Turda Nouăs
* Kivimaja Turda NouăsKivimaja Turda Nouăs
* Nikerdatud impostidega puitaken kivimajal Turda NouăsNikerdatud impostidega puitaken kivimajal Turda Nouăs

Viited
------

1. ↑  Cluji maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Turda Nouă** |
**Usutunnistus** (ladina keeles *confessio* (*fidei*) '(usu)tunnistus') ehk **kreedo** (ladina sõnast *credo* 'usun') on kokkuvõtlik uskumuste loetelu, mida iga usklik peab antud religioonis uskuma.

Judaism
-------

Ainujumala põhivormel on š´ma (**šema**): Viies Moosese raamat (5Ms) 6:4(-9) "Jahve, meie Jumal Jahve, on ainus".

Kristlus
--------

Kristluses on käibel mitmeid usutunnistusi. 

* **Nikaia usutunnistus**

Mina usun ühteainsasse Jumalasse, kõigeväelisse Isasse, taeva ja maa, kõige nähtava ja nähtamatu Loojasse. Ja ühteainsasse Issandasse Jeesusesse Kristusesse, Jumala ainusündinud Pojasse, kes Isast on sündinud enne kõiki aegu, Jumal Jumalast, valgus valgusest, tõeline Jumal tõelisest Jumalast, sündinud, mitte loodud, olemuselt ühtne Isaga, kelle läbi kõik on loodud; kes on meie, inimeste pärast ning meie õndsuseks alla tulnud taevast ning lihaks saanud Püha Vaimu läbi neitsist Maarjast ja inimeseks saanud, Pontius Pilaatuse ajal ka meie eest risti löödud, kannatanud ja maha maetud ning kolmandal päeval üles tõusnud pühade kirjade järgi ja üles läinud taeva, istub Isa paremal käel ja tuleb taas kirkuses kohut mõistma elavate ja surnute üle; Tema riigile ei tule otsa. Mina usun Pühasse Vaimusse, Issandasse ja Elavakstegijasse, kes lähtub Isast , keda Isa ja Pojaga üheskoos kummardatakse ja austatakse; kes on rääkinud prohvetite kaudu. Mina usun ühtainust püha, katoliiklikku ja apostellikku kirikut, tunnistan ühtainust ristimist pattude andeksandmiseks ja ootan surnute ülestõusmist ning tulevase ajastu elu.

* **Apostellik usutunnistus**

Mina usun Jumalasse, kõigeväelisse Isasse, taeva ja maa Loojasse. Ja Jeesusesse Kristusesse, Tema ainsasse Pojasse, meie Issandasse, kes on saadud Pühast Vaimust, ilmale tulnud neitsi Maarjast, kannatanud Pontius Pilaatuse all, risti löödud, surnud ja maha maetud, alla läinud surmavalda, kolmandal päeval üles tõusnud surnuist, üles läinud taeva, istub Jumala, oma kõigeväelise Isa paremal käel, sealt Tema tuleb kohut mõistma elavate ja surnute üle. Mina usun Pühasse Vaimusse, üht püha kristlikku kirikut, pühade osadust, pattude andeksandmist, ihu ülestõusmist ja igavest elu.

**Nikaia-Konstantinoopoli usutunnistus** võeti kasutusele läänekiriku missaliturgias 1014. aastal Roomas.

Islam
-----

Islami usutunnistus *shahādah* araabia keeles:

لا إلاه إلا الله ومحمد رسول الله

Ladina tähtedega (hääldus):

*Lā 'ilāha 'illā llāh wa Muhammadun rasūlu llāh.*
Eesti keeles:

Ei ole jumalat peale Jumala ja Muḩammad on Jumala prohvet.
**Turis** (**Turris**) on Kristjan Jaak Petersoni väljamõeldud eesti pseudomütoloogia sõjajumal.

Nimest
------

Turis on kõuejumal, kes sai nime Thori järgi. Temaga oli kokku sulanud rahvajuht **Ots**, kes eestlased Aasiast Eestisse tõi, nii et sellest tuli **Turis-Ots**.

Päritolu
--------

Turis ei pruugi olla üldse Eestist pärit, sest meenutab soome mütoloogiast Turisast. Turisas on samuti Soome Tuuri Thorist alguse saanud. Tursa nime ollakse aga Eestis varem tuntud, sest sellesarnaseid kohanimesid on Eestist leida.

Ohverdamine
-----------

Talle olevat ohverdatud veiseid, lambaid ja inimesi. Friedrich Reinhold Kreutzwaldi väitel peeti sügisese pööripäeva ajal suur pidu Turise auks, kus talle iseäralike tempudega sikk ohverdatud. Kreutzwaldi poolt Neusi Volksliederis avaldatud ohvrilaulusse on palju mõistmata, mõtteta sõnu kuhjatud, nagu neid ainult mõni jabur võis lausuda:  

Turriselle tura andeks,  

Tura andeks, kirve kilbaks,  

Ahtavarre elpatilleks,  

Mõggusa mõega mõrsjaks.   

Tappame sikko sarvilise,   

Ahmame sõrgala kuninga.  

Õho, õho! Sarvilista  

Sõmmer-ie sõstra poiga!  

Turris-sikko sarve otsa  

Sõlmisin muistse sõnumi,  

Punusin pühha-ie pühkmed,  

Ennemuistsed murrikud.  

Turris-silma, Turris-kõrva  

Kulutaja kulejalle!

Viited
------

1. ↑  Matthias Johann Eisen. Eesti mütoloogia. Mats, Tallinn, 1995, lk. 124.

Kirjandus
---------

* Matthias Johann Eisen. Eesti mütoloogia. Mats, Tallinn, 1995, lk. 124–125.
* Eisen, Matthias Johann. 1919. Eesti mütoloogia lk 124-125
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Hollandi linnast; Lõuna-Aafrika Vabariigi linna kohta vaata artiklit Utrecht (LAV).* |

---

**Utrecht** on linn Hollandis, Utrechti provintsi halduskeskus.

Utrechtis asub Utrechti Ülikool.

Utrecht on peapiiskopkonna keskus.

Utrechti toomkiriku torn on Hollandi kõrgeim kirikutorn (112,3 m).

Ajalugu
-------

Utrechti toomkirik torniga
Linn sai alguse roomlaste kindlusest, mis rajati sinna 47. aasta paiku.

7. sajandi lõpus sai Utrechtist piiskopkonna keskus. Linnaõigused sai Utrecht 1122. aastal.

Utrechtis kirjutati 1713. aastal alla Hispaania pärilussõja lõpetanud Utrechti rahu.

Elanike arv
-----------

* 283 400 (2006)
* 300 000 (2009)

Kultuur
-------

Utrechtis toimub igal aastal Hollandi Animafilmide Festival.

Sport
-----

Utrechtil on jalgpalliklubi FC Utrecht.

Vaata ka
--------

* Utrechti psalter

Viited
------

1. ↑  Statistics Netherlands

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Utrecht** |

* Utrechti koduleht
**Heino Kruus** (30. september 1926 Tallinn – 24. juuni 2012) oli eesti korvpallur, treener ja spordiõpetaja.

Karjäär
-------

Heino Kruusi esimene kokkupuude korvpalliga oli 1941. aastal algul, kui Tõnismäe võimlas korraldati kursused. 1943. aastal liitus ta Kalevi meeskonna treeningutega, kuid see lõppes pärast 1944. aasta märtsipommitamist kui ta saadeti vanemate poolt maale.

Ta mängis 1949–1954 Nõukogude Liidu korvpallikoondises ja 1945–1956 Eesti NSV korvpallikoondises. Kruus võitis Nõukogude Liidu korvpalli meeskonna koosseisus 1952. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali ning 1951. ja 1953. aasta Euroopa meistrivõistlustel kuldmedali.

Ta tuli kuus korda Eesti meistriks: korvpallurina 1946, 1947, 1954 ja 1955 Tallinna Kaleviga (kaks viimast korda mängiva treenerina) ja 1949. aastal Tartu Ülikooli Spordiklubi (ÜSK) meeskonnas ning käsipalli võistkonna treenerina 1958.

Kruus oli 1954–1963 Tallinna Kalevi treener ning 1963–1988 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi kehalise kasvatuse ala juhataja. Kruus tegutses ka korvpallikohtunikuna.

Auhinnad
--------

### Koondisega (korvpall)

* Olümpiamängud:  1952
* Euroopa meistrivõistlused:  1951,  1953

### Klubiga (korvpall)

* NVSL meistrivõistlused: 1949
* Eesti NSV meistrivõistlused: 1946, 1947, 1949, 1954, 1955

### Klubiga (käsipall)

* Eesti NSV meistrivõistlused: 1958 (treener)

Tunnustus
---------

* 2001 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
* 2008 Eesti Olümpiakomitee teenetemärk
* Valiti 2010. aastal Eesti korvpalli kuulsuste halli.

Surm
----

Heino Kruus suri 85-aastaselt 24. juunil 2012. Tema ärasaatmine toimus 28. juunil 2012 Kalevi spordihallis.

Viited
------

1. 1 2  Korvpalli intellektuaalne ilu, Heino Kruus 70, Raske aeg, normaalne algus, Tee tippu: ikka samas vaimus, Viimane trepiaste, Trepist alla Postimees.ee, 28. september 1996
2. 1 2 3 4  Lahkus teenekas korvpallur ja treener Heino Kruus ERR.ee, 24. juuni 2012
3. ↑  Heino Kruus korvpall100.ee
4. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1486
5. ↑  Suri teenekas korvpallur ja treener Heino Kruus Õhtuleht.ee, 24. juuni 2012

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Vana-Võidu põllutöökooli esimene direktor August Usin.
**August Usin** (9. mai 1881 Vana-Piigaste, Võrumaa – 16. mai 1945 Tallinn) oli eesti agronoom, õpetaja ja koolijuht.

Õppis Võru linnakoolis ja Pihkva maamõõdukoolis. Töötas Krootuse algkooli õpetajana. Peale Pihkva maamõõdukooli lõpetamist töötas Venemaal maamõõtjana, lõpetas Kostroma gümnaasiumi.

1914. aastal lõpetas ta Riia Polütehnilise Instituudi agronoomia eriala. Oli korporatsiooni Vironia liige.

Aastatel 1914–1920 oli ta Kõo mõisas asunud Eesti Aleksandri Põllumajanduskooli õpetaja, 1920–1921 Vana-Võidu põllutöökooli juhataja, 1921–1932 Väimela põllutöökooli õpetaja. 1923. aastal kandideeris ta Eesti Rahvaerakonna nimekirjas Riigikokku, kuid ei osutunud valituks.

Viited
------

1. ↑  Tähtpäevi mais. Koit, 7. mai 2016
2. ↑  August Usin 50-aastane. Postimees, 10. mai 1931
3. ↑  "Elmar Järvesoo (1994). Eesti agronoomkonna kujunemisest enne Eesti iseseisvumist" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. november 2016. Vaadatud 11. novembril 2016.
4. ↑  August Usin 50-aastane. Päewaleht, 9. mai 1931
5. ↑  "Heino Rannap. Eesti kooli ja pedagoogika kronoloogia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2015. Vaadatud 11. novembril 2016.
6. ↑  Kooli Leht. Viljandi Ühendatud Kutsekeskkooli ajaleht. Juuli 2011
7. ↑  Postimees, 24. aprill 1923

Välislingid
-----------

* Eesti Muuseumide Veebivärav. Võrumaa Muuseumi fotokogu. Usin, August (1933)
**Heino Laaneots** (26. august 1928 Jäärja, Pärnumaa – 20. november 2009) oli eesti vaimulik.

Sai alghariduse Kilingi-Nõmmes, seejärel astus Pärnu Poeglaste gümnaasiumi. 

Mobiliseeriti Saksa relvajõududesse, teenis 20. Eesti diviisis 1944–1945, oli pärast sõda Briti sõjavangis Saksamaal ja Belgias. Sõjavangist vabanedes siirdus 1947 Inglismaale, kus tegutses põllu-, ehitus- ja kaevandustöölisena. 

Teoloogiahariduse sai ta Soome kiriku Seurakuntaopisto's Järvenpääl (ta tegutses Hothorp Hallis aastatel 1956–1961 luterliku laste- ja noorsootöö keskuse majandusjuhina ja abidirektorina) ja Inglismaal Oxfordi ülikooli Mansfieldi kolledžis 1962–1967. Prooviaastal oli ta E.E.L.K. Londoni koguduses praost Jaak Tauli juures. Õpetajaametisse ordineeriti ta 20. juulil 1968.

Ta teenis ingliskeelset luterlikku kogudust Corbys Kesk-Inglismaal 1967–1970. E.E.L.K. Põhja-Inglismaa koguduse õpetaja oli ta aastatel 1970–1976. Kui E.E.L.K. Montreali Jaani koguduse õpetajast sai E.E.L.K. piiskop, valiti Heino Laaneots koguduse uueks õpetajaks ning ta emigreerus Kanadasse 1976. Montreali Jaani kogudust teenis ta õpetajana 1976–2009. Kui õpetaja Oskar Gnadenteich emerituuri siirdus, hakkas ta hakkas ta hooldama (1990–2008) Montréalist kahesaja kilomeetri kaugusel asuvat Ottawa Pauluse kogudust. Lisaks oli ta aastatel 1982–1987 E.E.L.K. Kanada praostkonna abipraost.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Eesti Kirik nr 5. 1978

Välislingid
-----------

* Nekroloog
* Tõnis Nõmmik. In memoriam, Heino Laaneots. Eesti Kirik, 1. detsember 2009
**Heino Luiga** (sündinud 5. detsembril 1950 Petseri rajoonis Ugar'ovas) on eesti koolijuht.

Haridus
-------

1969. aastal lõpetas ta Misso Keskkooli. 1974. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.

Töö
---

1978. aastal oli ta Obinitsa 8-klassilise kooli direktor, aastatel 1979–1981 aga Vana-Koiola 8-klassilise kooli direktor.

1980. aastatel töötas ta Põlva Rajooni RSN Täitevkomitee Haridusosakonnas, 1990. aastatel Põlva maakonnavalitsuse haridusosakonna juhataja.

Aastatel 2000–2014 oli ta Räpina Aianduskooli direktor.

Tunnustus
---------

* 2013 Põlvamaa Vapimärk

Viited
------

1. ↑  "Misso Keskkooli vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. september 2017. Vaadatud 27. septembril 2017.
2. ↑  Kohaliku omavalitsuse volikogude valimine 1999. Kandidaat nr 106 - Heino Luiga
3. ↑  "Vana-Koiola kool". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. september 2017. Vaadatud 27. septembril 2017.
4. ↑  Räpina Aianduskooli ajalugu
5. ↑  Mati Määrits. Vapimärgi pälvis Heino Luiga. Koit, 23. veebruar 2013
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib õigusteadlasest; orientalisti kohta vaata artiklit Alexander Georg von Bulmerincq* |

---

August von Bulmerincq
**August Michael von Bulmerincq** (31. juuli (ukj 12. august) 1822 Riia – 18. august 1890 Stuttgart) oli baltisaksa õigusteadlane, kaupmehe poeg.

Elulugu
-------

Lõpetas 1841 Riia gümnaasiumi ja 1845 kandidaadikraadiga Tartu ülikooli, õigusteaduse magister (1849, TÜ), õigusteaduse doktor (1856, TÜ). Täiendas end Königsbergis, Berliinis, Bonnis ja Heidelbergis. Töötas 1848–54 Riias magistraadiametnikuna. Oli 1854–56 Tartu Ülikooli eradotsent, 1856–57 riigi- ja rahvusvahelise õiguse erakorraline ja 1858–75 korraline professor, 1867–68 ka õpperingkonna kuraator. Asutas 1863 põllumajandusliku nädalakirja "Baltische Wochenschrift für Landwirtschaft, Gewerbefleiss und Handel" (ilmus 1863–1915), tegi kaastööd ajakirjale Baltische Monatsschrift. Läks 1875 Saksamaale, kus töötas 1881–1990 Heidelbergi Ülikoolis rahvusvahelise õiguse kateedri juhatajana ja professorina. Oli Rahvusvahelise Õiguse Instituudi (*Institut du Droit International*) asutajaliikmeid ja 1887 president.

Kirjandus
---------

* Mälksoo, Lauri. *The Science of International Law and the Concept of Politics: the Arguments and Lives of the International Law Professors at the University of Dorpat/Iur’ev/Tartu 1855–1985*. – The British Yearbook of International Law 2005. Oxford University Press: 2006. Lk 283–501.
* Mälksoo, Lauri. *The context of international legal arguments: 'positivist' international law scholar August von Bulmerincq (1822-1890) and his concept of politics*. – International law and justice working papers. 2005. Lk 13.

Välislingid
-----------

* Teoseid
* Rummels, Meykows, Zieglers und Bulmerincqs Vorlesungen an der Universität Dorpat. Jan. 1864 - Juni 1865 (loengukonspektid)
* Wilhelm Hönig, "Rede am Grabe des Herrn Geheimen Raths Dr. August von Bulmerincq" (nekroloog)
**10. üksik jalaväepataljon** oli Eesti Rahvaväe üksik jalaväepataljon.

10. jalaväepolk formeeriti 1922. aasta suvel Tallinna Vahipataljonist, Scoutspataljonist ja Kalevi Pataljonist alampolkovnik Jakob Vende juhtimisel. 

10. üksik jalaväepataljon (endise nimega Vahipataljon, Tallinna Vahipataljon, 10. jalaväerügemendi III pataljon) iseseisvus 10. jalaväerügemendi likvideerimisel 1. oktoobril 1928. aastal. 

10. Üksiku Jalaväepataljoni endine kasarmuhoone (Uus Kasarm) Tallinnas Aafrika tänav 43 (tänapäeval Filtri tee 3/5)

Ülemad
------

* Vabadussõja lõpul kapten August Tõnishof, VR II/3, Tallinna Vahipataljoni ülem
* 1. juuni 1920 – 11. september 1921 alampolkovnik Verner Trossi, Tallinna Vahipataljoni ülem
* 11. september 1921 – 13. juuni 1922 kapten Oskar-Johannes Schmidt, kt
* 13. juuni 1922 – 1. juuli 1922 alampolkovnik Jakob Vende
* 1. juuli 1922 – 21. juuni 1923 kapten Oskar-Johannes Schmidt, III pataljoni ülem
* 21. juuni 1923 – 1. oktoober 1927 kolonel Viktor Liivak,
* 1. oktoober 1927 – 5. märts 1934 kolonelleitnant Eduard Rüütel, 10. üksik jalaväepataljoni ülem
	+ 10. oktoober 1931 – 2. oktoober 1933 kolonelleitnant Jaan Junkur, 10. üksik jalaväepataljoni ülema kohusetäitja
* 5. märts 1934 – kolonelleitnant Alfred Luts, 10. üksik jalaväepataljoni ülem
* 1938 – kolonelleitnant Jaan Lepp, 10. üksik jalaväepataljoni ülem.

1920–1940
---------

10. jalaväepolk formeeriti 1922. aasta suvel Tallinna Vahipataljonist, Scoutspataljonist ja Kalevi Pataljonist alampolkovnik Jakob Vende juhtimisel. 1922. aastal toimus Vabariigi Valitsuse 1921. aasta 3. novembri "Seadluse muudatuste kohta kaitseväe organisatsioonis ja terminoloogias" alusel Eesti rahvaväe venepäraste väeosade nimetuste asendamine Lääne-Euroopas kasutatavate maa- ja mereväe sõjaväeosade nimetustega (roodud – kompaniideks ja polgud rügementideks ning muudeti ka sõjaväe auastmete tabel.

10. üksik jalaväepataljon (endise nimega Vahipataljon, Tallinna Vahipataljon, 10. jalaväerügemendi III pataljon) iseseisvus 10. jalaväerügemendi likvideerimisel 1. oktoobril 1928. aastal. 

10. jalaväerügemendi pataljonidest vormeeriti iseseisvalt kaadripataljonid järgmiselt:

* Kalevi pataljonist – Kalevi üksik jalaväepataljon,
* Scoutspataljonist – Scouts üksik jalaväepataljon,
* III pataljonist – *10. üksik jalaväepataljon*.

Vastavalt Vabariigi Valitsuse poolt 27. aprillil 1928 a. antud Kaitseväe organisatsiooni ja koosseisude seadluse § 31 kohaselt oli Igas üksikus jalaväe pataljonis: staap, kolm kompaniid, side-rühm, pioneerrühm, suusk-jalgratturrühm ja töökomando. Igasse kompaniisse kuulus on kolm laskur- ja üks raske kuulipildurrühm.

Vaata ka
--------

* Vahipataljon
* Tallinna Vahipataljon

Viited
------

1. ↑  Robert Nerman, Sõjaväeasutused, TALLINNA JUHKENTALI ASUMI AJALOOST
2. ↑  Leho Lõhmus, Omavalitsuse ja kohaliku garnisoni suhetest 1940–1941. Eesti Sõjamuuseumi – kindral Laidoneri Muuseumi Aastaraamat 6/2006, 2007, lk 27
**Heino Parmas** (22. märts 1930 Tallinn – 16. märts 2021 Tallinn) oli eesti arhitekt ja arhitektuuriteadlane.

Elulugu
-------

Heino Parmas oli teenistuja poeg.

Ta lõpetas 1948 Tallinna 2. Keskkooli ja 1954 TPI, 1957 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudis aspirantuuri, arhitektuurikandidaat (1959, Leningradi Maali, Skulptuuri ja Arhitektuuri Instituut), väitekiri "Унификация 1-5-этажного сборного жилищного строительства из кукермитовых и силикальцитных элементов в условиях Эстонской ССР". Ta oli 1958–1963 Ehituse TUI noorem- ja vanemteadur, 1963–1968 Silikaatbetooni TUI laborijuhataja ja Tallinna Polütehnilise Instituudi vanemõpetaja, aastast 1968 Tallinna Kunstiinstituudi (EKÜ) dotsent, 1970–1987 ka arhitektuuriteaduskonna dekaan.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: ehituse unifitseerimine ja tüpoloogia, arhitektuuriliste konstruktsioonide industriaalne viimistlus. Ajakirja Ehitus ja Arhitektuur ning Kunstiülikooli toimetiste toimetaja. EEI-s projekteeris eksperimentaalelamuid, pereelamuid ja suvilaid. Üle 30 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Erineva otstarbega hoonete vastastikusest unifitseerimisest. // Ehitus ja Arhitektuur (1962) 2
* Mullbetoonpaneelide viimistlemine. // Ehitus ja Arhitektuur (1967) 1
* Poorbetoonist paneelide välispinna reljeefsest töötlemisest. // Ehitus ja Arhitektuur (1970) 2
* Ühe realiseerimata projekti jälgedes. // Ehitus ja Arhitektuur (1977) 1
* Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnast. // Ehitus ja Arhitektuur (1984) 1
* Tüpoloogia 1. Elamud. // EKA Toimetised 1 (1992)

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 372–373
* Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn, 1986, 221
* О деятельности НИИС, 97, 138
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Foto

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
August Zaleski
Vapp.
**August Zaleski** (13. september 1883 Varssavi – 7. aprill 1972 London) oli Poola poliitik ja diplomaat.

Pärast seda, kui Poola taastas oma iseseisvuse, töötas Zaleski Poola saatkondades Šveitsis, Kreekas ja Itaalias ning oli ka saadik Rahvasteliidu juures. 1926. aasta mais toimunud riigipöörde järel toetas ta Józef Piłsudskit ning oli kuni 1932. aastani Poola välisminister. Aastatel 1928–1935 oli ta ka Poola senati liige.

Välisministeeriumist lahkumise järel oli ta aastail 1932–1939 Bank Handlowy direktor ja 1939. aasta sissetungi ajal Poolasse aitas evakueerida panga varad algul Prantsusmaale ja siis Suurbritanniasse. 1939. aastal sai temast Poola eksiilvalitsuse välisminister. Ta astus ametist tagasi 1941. aastal.

Ta oli 9. juunist 1947 kuni surmani Poola eksiilvalitsuse president.

Zaleski suri 88-aastaselt Londonis haiglas. Ta maeti Inglismaal Newark-on-Trentis asuvale Poola langevarjurite kalmistule.

1931. aastal anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.

Viited
------

1. ↑  AUGUST ZALESKI, 88, POLISH EXILES’ CHIEF The New York Times, 8. aprill 1972
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 12499 (vaadatud 08.05.2015)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Kajetan Dzierżykraj-Morawski1926–1926** | **Poola välisminister**(15. maist 1926 kohusetäitjana)25. juuni 1926 – 2. november 1932 | Järgnev**Józef Beck1932–1939** |
| Eelnev***Józef Beck*** | **Poola välisminister eksiilis**30. september 1939 – 25. juuli 1941 | Järgnev**Edward Bernard Raczyński** |
| Eelnev**Władysław Raczkiewicz1939–1947** | **Poola eksiilvalitsuse president**9. juuni 1947 –7. aprill 1972 | Järgnev**Stanisław Ostrowski1972–1979** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loomakasvatusteadlasest-statistikust; sõjaväelase kohta vaata Heino Piirsalu (sõjaväelane).* |

---

**Heino Piirsalu** (10. märts 1927 Jõgeva vald, Tartumaa – 25. veebruar 1992 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane ja statistik.

Elukäik
-------

Heino Piirsalu oli väiketalupidaja poeg.

Lõpetas 1948. aastal Kuremaa Loomakasvatuse Tehnikumi, 1953 Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnika erialal, 1956 samas aspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1958, EPA), väitekiri "Erinevate täispiima kogustega üles kasvatatud eesti punase tõu noorveiste kasv, areng ja lihaproduktiivsus". Oli 1952–1954 EPA eriloomakasvatuse kateedri assistent, 1956–1960 põllumajandusloomade aretuse kateedri assistent, 1960–1968 vanemteadur, 1968–1978 majandusküberneetika kateedri vanemõpetaja, 1978–1984 dotsent kohusetäitja; aastast 1984 pensionil. Õpetas põllumajandusloomade aretust, statistikat ja arvutustehnikat, koostas statistikaalaseid metoodikajuhendeid.

Teadustöö
---------

Töid noorveiseliha tootmise tehnoloogiast ja veiseliha uurimisest, koostanud valimiku söödaratsioone põhilistele loomaliikidele, osalenud loomakasvatuse optimaalse planeerimise ülesannete koostamises.

Teoseid
-------

* Karbamiidi kasutamisest veiste söötmisel. Tallinn, 1965
* Liha ning muna kuivaine- ja rasvasisalduse määramise modifitseerimise võimalusest. Tartu, 1968
* Veiseliha valkude fraktsioneerimise tulemusi. Tartu, 1968
* Statistika üldteooria. I. Tartu, 1976; II. Tartu, 1980; III, Tartu, 1982; IV. Tartu, 1984.

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu biobibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu, 1981, 68.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*