recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Graubündeni kanton** (itaalia *Grigioni*; retoromaani *Grischun*) on kanton Šveitsi idaosas. Piirneb põhjas Austria ja lõunas Itaaliaga.

Graubünden on pindalalt Šveitsi suurim kanton, kuid on hõredalt asustatud. Kanton on mägine, kõrgeim tipp on Piz Bernina (4049 m).

Graubünden on ainuke Šveitsi kanton, mis on ametlikult kolmkeelne. Ametlikud keeled on saksa, itaalia ja romanši keel. Ligi kolmveerandi üle 15-aastaste kantoni elanike emakeeleks on saksa keel (2018 seisuga), 15.43% romanši ja 13.81% itaalia keel. Itaaliakeelsed on kantoni kaks lõunapoolseimat ringkonda – Moesa ja Bernina ning Albula ringkonnas Bivio asula ja Maloja ringkonnas Bregaglia asula.

Kantonis on 114 valda, mis moodustavad 11 piirkonda.

Rhätische raudtee Landwasseri raudteeviadukt Alpides jääb Graubündeni kantonis Albula ringkonna piiresse. Kuueavaline kivikaarsild valmis 1902. aastal. 2008. aastast kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse

Viited
------

1. ↑  Statistikateenistus, vaadatud 28.08.2019.

Välislingid
-----------

* Graubündeni kantoni koduleht
* Heinategu Graubündeni kantonis 2013. a.


Šveitsi kantonid

Aargau **·**  Appenzell Ausserrhoden **·**  Appenzell Innerrhoden **·**  Basel-Landschaft **·**  Basel-Stadt **·**  Bern **·**  Fribourg **·**  Genf **·**  Glarus **·**  Graubünden **·**  Jura **·**  Luzern **·**  Neuchâtel **·**  Nidwalden **·**  Obwalden **·**  Schaffhausen **·**  Schwyz **·**  Solothurn **·**  Sankt Gallen **·**  Ticino **·**  Thurgau **·**  Uri **·**  Valais **·**  Vaud **·**  Zug **·**  Zürich
Moslemi Vennaskonna lipp
**Moslemi Vennaskond** on Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika riikides tegutsev islami fundamentalistlik rühmitus, mille rajas 1928. aastal Egiptuses Ḩasan al-Bannā panislamistliku, heategevust ja poliitilist aktivismi siduva organisatsioonina. 

Ajalooliselt on see vastustanud kolonialismi ja toetanud ühiskondlikke muudatusi (nt Egiptuse 1952. aasta revolutsiooni), kuid selle lõppeesmärk on islamistliku riigikorra rajamine ning islamimaade ühendamine Kalifaadiks, mis ulatub Hispaaniast Indoneesiani. Moslemi Vennaskonda on süüdistatud terroritegevuses, mistõttu katkestas USA diplomaatilised suhted organisatsiooniga kuni selle võimuletulekuni Egiptuses 2012. aastal.

Araabia sõjaväelistes diktatuurides nagu Egiptus ja Süüria oli vennaskond 20. sajandil enamasti surutud põranda alla, üks väheseid erandeid oli võimuletulek Sudaani 1989. aasta riigipöördes. Araabia kevade revolutsioonidega on see saanud legaalseks poliitiliseks jõuks ning omandanud mõnel pool massiliikumise iseloomu. 2012. aastal võitis Egiptuses presidendivalimised vennaskonna kandidaat Muḩammad Mursī. Ehkki vennaskonna õpetus on sunniitlik, toetab selle tegevust ka šiiitlik Iraan. Vennaskonna fundamentalistlikule poliitikale on järgnenud ka vastulööke, näiteks toimus 2013. aastal Egiptuses sõjaväeline riigipööre, millega president Mursī kukutati.

Vennaskonna toetajaid leidub ka paljude teiste riikide islamistlike poliitikute seas. Näiteks on vennaskonda toetavate seisukohtadega silma paistnud Türgi peaminister Recep Tayyip Erdoğan.[*viide?*]

Ajalugu
-------

1954. aastal keelustati Egiptuses Moslemi Vennaskond, kuna selle liikmed tegid atentaadi Egiptuse presidendile Jamāl ‘Abd an-Nāşirile.

1970. ja 1980. aastatel tapsid Moslemi Vennaskonna liikmed Süürias sadu inimesi, suunates oma terrori eelkõige alaviitide ja valitsuse vastu.

Viited
------

1. ↑  Vladimir Sazonov: Süüria stsenaarium Egiptuses. PM, Arvamus, 18. juuli 2013.

Välislingid
-----------

* Peeter Espak "Moslemi Vennaskond – hunt lambanahas" Postimees, 10. veebruar 2011
* "Moslemi Vennaskond kutsus üles meeleavaldustele Mursi toetuseks" ERR, 24. november 2012
* "Moslemi Vennaskond tahab Iisraeli hävitada" Postimees, 3. veebruar 2011
* "Araabia kevad: ootused, lootused ja ohud" Riigikogu Toimetised, 23/2011 (vestlusringis Erik Männik, Hannes Hanso ja Marko Mihkelson)
* Hille Hanso "Türgi, Egiptus ja "ohtlikud välisjõud"" ERR, 26. august 2013
* Vladimir Sazonov. Süüria stsenaarium Egiptuses. PM, Arvamus, 18. juuli 2013.
* Video: MV Ameerikas: Lääne kultuuri hävitamine seestpoolt
Malmö tiheasustusega paikkond 2020. aasta seisuga
Malmö kesklinn (2012)
**Malmö** (rootsiⓘ) on Rootsi suuruselt kolmas tiheasustusega paikkond, Malmö valla ja Skåne lääni keskus. Asub Lõuna-Rootsis ajaloolises Skåne maakonnas Sundi kaldal. Malmö tiheasustusega paikkond asub valdavalt Malmö vallas ning ulatub ka Burlövi ja Lomma valda.

2000. aastal valminud Øresundi sild ühendab Malmöt Kopenhaageniga. Pärast silla valmimist ühendati Malmö ja Kopenhaageni sadama tegevus piiriülese sadamaoperaatori CMP – Copenhagen Malmö Port – abil. Malmö linnale kuulub 23% selle aktsiaid.

Ajalugu
-------

Malmö on asutatud 12. sajandil Malmhaugi sadamana.

Keskajal oli Malmö Kopenhaageni järel Taani suurim linn. 1644. aastal läks Rootsi valdusse.

Vaata ka
--------

* Malmöhusi loss
* Turning Torso
* Malmö kõrgkool
* Malmö FF
* Malmö Arena
* Malmö vald

Viited
------

1. ↑  Statistical localities 2020
2. ↑  Statistical localities 2020

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Malmö** |
Lars Ulrich, 2004
**Lars Ulrich** (sündinud 26. detsembril 1963 Gentoftes Taanis) on *heavy metal* 'i bändi Metallica trummar ja asutajaliige.

Ulrich sündis Taanis, kuid kolis 1970ndate lõpus perega USAsse. Seal hakkas ta viljelema *heavy metal*'it.

Ulrich ja James Hetfield asutasid 28. oktoobril 1981 ansambli Metallica[*viide?*]. Teda on tihti peetud bändi tegelikuks liidriks[*viide?*], seetõttu on tema kaela aetud mitmeid süüdistusi, millega on ka kaasnenud negatiivne reputatsioon, näiteks Napsteri kohtuasjas[*viide?*].

Välislingid
-----------

 Lars Ulrich – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Metallica |
| --- |
| 
James Hetfield  • Lars Ulrich  • Kirk Hammett  • Robert Trujillo |
| Stuudioalbumid | 

* Kill 'Em All
* Ride the Lightning
* Master of Puppets
* ...And Justice for All
* Metallica
* Load
* ReLoad
* St. Anger
* Death Magnetic
* Hardwired...To Self-Destruct
* 72 Seasons

 |
| Kaverialbumid | 

* Garage Inc.

 |
| EP-d | 

* Garage Days Re-Revisited
* Some Kind of Monster
* Six Feet Down Under
* Six Feet Down Under Part II
* Live at Grimey's
* Beyond Magnetic

 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Eesti arstist ja poliitikust; Eesti NSV majandustegelase ja ministri kohta vaata artiklit Alfred Mõttus (1899–1951)* |

---

**Alfred Julius Mõttus** (12. september 1886 Taheva vald – 4. oktoober 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti arst, tervishoiutegelane ja poliitik.

Haridustee
----------

Õppis Taheva vallakoolis, Karula kihelkonnakoolis (1897–1900), Hugo Treffneri Eragümnaasiumis (1901–1902), Tartu Kroonugümnaasiumis (1902–1908) ja Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (1908–1914)

Töökäik
-------

Töötas aastail 1914–1918 arstina Võrumaal ja Valgas, olles 1915–1916 Valga Punase Risti haigemaja juhataja, 1916–1918 Venemaa Linnade Liidu Valga haigemaja juhataja ja Valga rajooni vanemarst ning 1917–1918 Valga linna tervishoiuarst. Valga tsiviil komissar alates 21. novembrist 1918.

Osales Eesti Vabariigi sünnist alates elavalt poliitikas. Aastail 1919–1940 töötas Mõttus Tervishoiu Peavalitsuses, algul juhataja abina ja alates 1920. aastast juhatajana. 1919–1923 oli ta Eesti-Läti piirikomisjoni Eesti delegatsiooni juhataja. 1922–1923 ja 1926–1927 oli töö- ja hoolekandeministri abi.

Aastail 1926–1932 oli Mõttus Riigikogu liige ja 1927–1928 haridusminister Jaan Tõnissoni kolmandas valitsuses. 1928–1940 töötas haridus- ja sotsiaalministri (alates 1936 sotsiaalministri) abina. 1936. aastal oli ta Männiku plahvatusohvrite ja nende perekondade abistamise seltskondliku komitee esimees. 1937. aastal kuulus Rahvuskogu esimese koja liikmete hulka ja oli aastail 1938–1940 Riiginõukogu liige (rahvatervishoiu alalt, Tervishoiu Talituse direktor).

Arreteeriti NKVD poolt 13. juunil 1941. Suri Sosva vangilaagris.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

* Korporatsiooni Sakala asutajaliige
* Eesti Tööerakonna liige
* Eesti-Soome Liidu juhatuse esimees (1922–1924)
* Estonia Teatriseltsi juhatuse esimees (1923–1940)
* Kultuurkapitali nõukogu liige ja näitekunsti sihtkapitali valitsuse esimees

Tunnustus
---------

* 1927 – Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk
* 1936 – Eesti Punase Risti mälestusmärgi I järgu II aste
* 1939 – Valgetähe II klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3  "Dr A. Mõttus 50-aastane". *Päewaleht, nr. 246*. 11. september 1936. Vaadatud 20.04.2017.
2. ↑  "Dr Mõttus Riiginõukogu liikmeks". *Postimees (1886-1944)*. 23. märts 1938. Vaadatud 20.04.2017.

Välislingid
-----------

* Alfred Mõttus Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Valga kodulooline andmebaas ISIK

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jaan Lattik** | **Eesti haridusminister**1927 – 1928 | Järgnev**Leopold Johanson** |
**Ararat** (ka **ArArAt**) on Armeenia brändi. Traditsioonilise meetodi järgi tehakse seda Armeenia valgetest viinamarjadest (sordid "Rkaziteli", "Mskhali", "Garan Dmak", "Kangu" ja "Voskehat") ning allikaveest. Brändi kangus võib varieeruda.

Ararati tootja alates 1887. aastast on Jerevani konjakitehas (*Yerevani Konyaki Gortsaran*), mis kuulub tänapäeval Prantsuse kontserni Pernod Ricard. Nendele brändidele iseloomulik aroom ja mitmekülgne maitsebukett on Jerevani kompaniile mitmetel väljapanekutel ja maitseproovidel rahvusvahelist tunnustust ja edu toonud. 

Ararati brändi pole populaarne mitte ainult Armeenias, vaid ka paljudes teistes endistes Nõukogude Liidu vabariikides, peamiselt Venemaal (kus seda tuntakse *Armjanski konjak'*i nime all), Gruusias, Ukrainas ja Valgevenes. Endistes sotsialismimaades, kus kõneldakse vene keelt, on nimetatud seda brändit konjakiks, sest 1900. aastal võitis see Pariisis *grand prix* auhinna ja Jerevani kompanii olevat prantslastele nii suurt muljet avaldanud, et nad lubasid seda seaduslikult konjakiks nimetama hakata.

Vanuselist
----------

Ararati brändil on võrreldes teiste maade alkoholitootjatega pisut teistsugune aastakäikude pudelitele märkimise viis.

Näiteks 3 aastat tammevaatides seisnud brändi märgitakse pudelil kolme tärniga. Sellist tärnidega süsteemi kasutatakse kuni 6 aasta vanuse brändi pudelitel, edasi muutuvad märgistused vastavalt aastakäigule: 

* Ani – 6 aastat;
* Endir – 7 aastat;
* Otborny;
* Akhtamar – 10 aastat;
* Hobelianakan;
* Tonakan – 15 aastat;
* Vaspyurakan – 15 aastat;
* Vaspourakan – 18 aastat (praegusel ajal ei toodeta);
* Nairi ja Armenia – 20 aastat.

Erinevates maades võib kehtida ka erisugune brändipudelite märgisüsteem.

Legendid ja kuulsused
---------------------

Ühe kindlalt dokumenteerimata anekdootliku loo järgi olevat Jossif Stalin pakkunud Jalta konverentsil Winston Churchillile Armeenia brändit "Dvin", millest Churchill olevat niivõrd vaimustusse sattunud, et palunud igal aastal seda endale saatma hakata. Kui saadetud brändi maitse olnud natuke teistsugune, olevat Churchill saatnud selle kaebusega Stalinile tagasi. Seepeale saadeti uus, kuid mis juhtus brändivabriku direktoriga, seda ei tea keegi.

Venemaa presidendi Vladimir Putini ja Suurbritannia peaministri David Cameroni kohtumisel Sotšis Putini isiklikus villas 2013. aastal kinkis Putin Cameronile pudeli Armeenia brändit, et meenutada sedasama 1945. aasta Stalini ja Churchilli lugu.

Viited
------

1. ↑  In the Steps of Churchil, *Cigar Clan Magazine*, Volume I 2004
2. ↑  Nicholas Holding,*Armenia with Nagorno Karabagh, 2nd ed, lk 86, 2011*
3. ↑  Nicholas Holding,*Armenia with Nagorno Karabagh, 2nd ed, lk 86, 2011*
4. ↑  Renton, Alex (7. juuli 2011). "Armenian brandy's Churchill boast". *BBC News*.
5. ↑  BBC: Spirited return for Armenian brandy, 8 June 2004
6. ↑  Lonely Planet,  The Europe Book: A Journey Through Every Country on the Continent
7. ↑   Armenian brandy demands respect
8. ↑  Parfitt, Tom (10. mai 2013). "David Cameron says 'real progress' made with Vladimir Putin over Syria". *The Telegraph*.

Välislingid
-----------

* Jerevani brändi kompanii
Gustav Kalkun
**Gustav Kalkun** (22. märts (10. märts vkj) 1898 Ropka vald, Tartumaa – 24. aprill 1972 Windsor, Ontario, Kanada) oli Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane.

Kalkun võitis Eesti meistrivõistlustel aastatel 1922–1931 kettaheites 3 kuld-, 3 hõbe- ja 1 pronksmedali ning vasaraheites 1 kuld- ja 4 pronksmedalit.

Ta saavutas 1924. aasta Pariisi olümpiamängudel kettaheites 15. koha ja 1928. aasta Amsterdami olümpiamängudel 10. koha.

Saksa okupatsiooni ajal oli ta aastail 1943–1944 noorteorganisatsiooni Eesti Noored peastaabi ülem. Teise maailmasõja lõpul oli ta Taanis sõjapõgenik, hiljem siirdus Kanadasse.

Ta suri 24. aprillil Kanadas Windsoris ja maeti 26. aprillil teisele poole riigipiiri USA-s Detroitis Gethsemane luteri kalmistule.

Isiklikku
---------

Gustav Kalkuni vennapoeg oli näitleja Karl Kalkun, kelle poeg on spordiajakirjanik Kristjan Kalkun.

Viited
------

1. ↑  Tartu-Maarja linnakoguduse ja Pauluse koguduse personaalraamat Jür-Kal (I pihtkond), VIIa köide 1889-1936. Eesti Rahvusarhiiv, RA EAA.5357.1.29
2. ↑  "Leinateateid". Eesti Päevaleht nr 34, 6. mai 1972. Lk 5
3. 1 2 3  Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014)
4. ↑  "GUSTAV KALKUN. In memoriam". Vaba Eesti Sõna nr 18, 4. mai 1972. Lk 10.
5. ↑  Marilin Vikat. Kristjan Kalkun sai vägilase mõõtu poja. Õhtuleht, 3. august 2005.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Aquaria (2019)
**Aquaria** (kodanikunimega **Giovanni Palandrani**; sündinud 12. veebruaril 1996) on Ameerika Ühendriikide laulja, näitleja ning *drag queen*.

Elukäik
-------

Giovanni Palandrani on sündinud West Chesteris Pennsylvanias ning on Itaalia päritolu. Palandrani elab Brooklynis New Yorgis. Õppis Disaini ja Tehnoloogia instituudis. Ta hakkas tegelema oma *drag-*karjääriga keskkoolis. 2018. aastal võitis ta RuPaul's Drag Race'i kümnenda hooaja.

Aquaria on Sharon Needlesi, sama saate neljanda hooaja võitja, *drag* tütar. Algselt sai Aquaria toetust Susanne Bartschilt, kes nooruses töötas ka koos RuPauliga. Bartschi käe all poseeris ta 2016. aastal Vogue Italia kaanel ning 2018 ilmus Vogue Italias Aquariast lugu.

Aquaria esines 9. novembril 2018 Tallinnas Balti Jaamas. Lisaartistidena esinesid Stockholmist pärit Admira Thunderpussy, Madame Heinz ja Eesti oma *drag queen* Nebraska Jones.

Kümnenda hooaja finaalis kirjutas ja laulis osa RuPauli laulust "American". 2016. aastal esitas Aquaria koos Linuxiga pala "Looks". Juuni 2018 andis Aquaria välja debüüt laulu "*Burn Rubber*", laul oli kirjutatud Jesse Saint Johni poolt.

Viited
------

1. ↑  Deerwester, Jayme. "'RuPaul's Drag Race': Which queen will win Season 10? Who should?". *USA TODAY* (Ameerika inglise). Vaadatud 6. märtsil 2024.
2. ↑  Vadala, Nick (15. juuni 2018). "West Chester-born drag queen Aquaria makes it to 'RuPaul's Drag Race' finale". *www.inquirer.com*.
3. ↑  "The 'RuPaul's Drag Race' Season 10 Cast Will Be A Doozy If These Queens Are In The Running". *Bustle* (inglise). 8. veebruar 2018. Vaadatud 6. märtsil 2024.
4. ↑  "VÕIMAS! Eesti esimese suure drag show peaesinejaks on miljonite lemmik drag queen Aquaria". *Kroonika*. Vaadatud 6. märtsil 2024.
**Aleksander Mäe** (26. märts 1893 Narva – 26. juuni 1967) oli Eesti NSV riigitegelane.

Pärast linnakooli lõpetamist Narvas töötas ta Kreenholmi Manufaktuuris, madrusena laeval, kaalujana Tallinnas ning pärast demobiliseerimist (aastal 1918) kaevurina Kuznetski kivisöebasseinis (Kemerovo oblastis). 

Aastal 1920 võeti ta EKP liikmeks; sama aasta suvel saadeti ta illegaalsele parteitööle Eestisse. Siin ta vahistati ja mõisteti kolmeks aastaks vangi. Augustis 1922 vahetati ta poliitvangina välja ja suunati parteitööle Petrogradi kubermangu, Oudova maakonda. Aastast 1925 oli ta juhtival tööl Leningradis, Leningradi ja Kalinini oblastis. Aastast 1942 oli ta 8. Eesti Laskurkorpuses 1. tagavara laskurpolgus poliittöötajaks.

Pärast sõda oli ta Tartu maakonna TSN täitevkomitee aseesimees ja Harju maakonna TSN täitevkomitee esimees. 19. aprillist 1946 kuni 15. juulini 1948 oli ta Eesti NSV põllutööminister. Seejärel oli ta Eesti NSV põllumajandusministri asetäitja, NSV Liidu Varumise Ministeeriumi volinik Eesti NSV-s ja ETKVL-i juhatuse aseesimees. Aastal 1959 jäi ta pensionile.

Aleksander Mäe suri 26. juunil 1967 ja ta maeti 28. juunil 1967 Metsakalmistule.

Viited
------

1. ↑  Olev Liivik, Eesti NSV Ministrite Nõukogu institutsionaalne areng ja kaadrid 1940-1953, Kirjastus: Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu, 2014, lk 301
2. ↑

Kirjandus
---------

* "Rahva Hääl" 27. juuni 1967 (Nekroloog)
Ringkonna haldusala Pariisi kaardil
Louvre ja Tuileries
**Pariisi I ringkond** (prantsuse keeles *Ier arrondissement de Paris*) on Prantsusmaa pealinna Pariisi üks kahekümnest linnaringkonnast. Seda juhitakse koos II, III ja IV ringkonnaga, need moodustavad kokku Pariisi I sektori (*Paris-Centre*).

Tuntud ka kui *Louvre*, asub see piirkond peamiselt Seine'i jõe paremal kaldal. See hõlmab sealhulgas Île de la Cité loodeotsa, kus asus roomlaste linna Lutetia keskus. Parempoolse kalda osa (sealhulgas Les Halles) asustus ulatub varakeskaega.

See on linna kõige vähem asustatud ja pindalalt üks väiksemaid ringkondi – selle pindala on 1,83 km². Märkimisväärse osa alast hõivavad Louvre'i muuseum ja Tuileriesi aiad. Seal asuv Forum des Halles on linna suurim kaubanduskeskus. Suure osa ülejäänud ringkonnast hõlmavad ettevõtted ja haldusasutused. Elanikke oli ringkonnas 2021. aastal 15 919.

Välislingid
-----------

 Pariisi I ringkond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Pariisi ringkonnad

I | II | III | IV | V | VI | VII | VIII | IX | X | XI | XII | XIII | XIV | XV | XVI | XVII | XVIII | XIX | XX
**Kenneth Bednarek** (sündinud 14. oktoobril 1998 Oklahoma osariigis Tulsas) on Ameerika Ühendriikide sprinter.

Bednarek sündis Tulsas, kuid tema ja tema vend lapsendati ja nad kolisid Wisconsinisse Rice Lake'i. Ta alustas kergejõustikutreeninguid teises klassis. Hiljem tegeles ta ka ameerika jalgpalliga. Esimesed Wisconsini osariigi meistritiitlid võitis ta keskkoolis sprindis ja teatejooksudes.

2019. aasta veebruaris jooksis ta lühiraja 200 meetri jooksus isikliku rekordi 20,30, millega tõusis kõigi aegade edetabelis jagama 13. kohta. Sama aasta 18. mail jooksis ta NCAA meistrivõistlustel 200 meetri jooksus aja 19,82 ja 400 meetri jooksus 44,73. Sellega sai temast Isaac Makwala kõrval teine sportlane, kes suutnud samal päeval joosta 200 meetrit alla 20 sekundi ja 400 meetrit alla 45 sekundi. 200 meetri jooksu finaalis puhus vastutuul 0,8 m/s. Bednareki jooks oli nii tugevas vastutuules kõigi aegade kiireim. Eelmisel päeval toiumunud poolfinaalis oli ta suutnud 6,1 m/s taganttuules joosta ka 19,49.

2021. aastal toimunud suveolümpiamängudel Tokyos võitis Bednarek 200 meetri jooksus isikliku rekordiga 19,68 Andre De Grasse'i järel hõbemedali.

2022. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis Knighton 200 meetri jooksus koondisekaaslase Noah Lylesi järel hõbemedali ajaga 19,77.

2023. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Budapestis sai ta 200 meetri jooksus ajaga 20,07 viienda koha.

Isiklikud rekordid
------------------

Väljas

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m jooks | **9,89** | 20. juuni 2021 | Ameerika Ühendriigid Eugene |
| 200 m jooks | **19,68** | 4. august 2021 | Jaapan Tokyo |
| 400 m jooks | **44,73** | 18. mai 2019 | Ameerika Ühendriigid Hobbs |

Sees

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 m jooks | **20,30** | 2. veebruar 2019 | Ameerika Ühendriigid Lincoln |
| 400 m jooks | **46,65** | 16. veebruar 2019 | Ameerika Ühendriigid Storm Lake |

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

Isiklikku
---------

Bednarek kannab võistlustel peapaela, mille järgi ta on saanud hüüdnime Kung Fu Kenny.

Viited
------

1. ↑  "Kenneth Bednarek". *www.eurosport.com*. Vaadatud 6. märtsil 2024.
2. ↑  "SPRINTER KENNY BEDNAREK SAYS 'WATCH OUT' FOR HIM AT OLYMPIC TRIALS". *www.teamusa.com*. Vaadatud 6. märtsil 2024.

Välislingid
-----------

* {{IAAF}} mallil puudub kood Vikiandmetes.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kenneth Bednarek**
 |
Lubjakivi
**Lubjakivi** on valdavalt kaltsiumkarbonaadist koosnev keemilise või biogeense tekkega settekivim, üks paekividest.

Peamine mineraal lubjakivi koostises on kaltsiit (vahel ka kaltsiidi polümorfne erim aragoniit). Lisanditena võib esineda savimineraale, kvartsi, dolomiiti, glaukoniiti, püriiti, hematiiti, götiiti jne. Keemiliselt koosneb lubjakivi peamiselt kaltsiumkarbonaadist (CaCO3).

Lubjakivid on valdavalt biogeense või keemilise tekkega. Peamine osa lubjakividest on moodustunud protistide kaltsiumkarbonaadist kodade lubimudana veekogude põhja ladestumisest, mis kivistudes ning tihenedes annabki lubjakivi. Teine võimalus lubjakivi moodustumiseks on kaltsiumkarbonaadi sadenemine vesilahustest. Niimoodi moodustub näiteks allikalubi.

Eesti aluspõhja vaadeldes nähtub, et lubjakive ja dolomiite esineb ainult ordoviitsiumis, siluris ja vähesel määral devonis. Kambrium ja suurem osa devonist neid kivimeid ei sisalda.

Lubjakivid sisaldavad tihti rikkalikult kivistisi.

Kasutamine
----------

Lubjakivi kui üht Eesti levinumat maavara kasutatakse lubja tootmiseks, tsemenditööstuses, suhkrutööstuses, paberitööstuses, metallurgias, ehitus- ja viimistluskivide ning killustiku valmistamiseks.

Karbonaatseid kivimeid kasutatakse heitvee puhastamiseks, 
suitsugaaside desulfeerimiseks, mineraalvati tootmiseks, kõrge valgesusega täitematerjalide 
valmistamiseks jne.

Värvilises metallurgias ja mustas metallurgias kasutatakse lubjakivi räbustina ja 
tehnoloogilise toorainena: lubjakivist saadud lubjaga floteeritakse maaki.

Põllumajanduses kasutatakse lubjakivi, järvelupja ja dolomiiti happeliste muldade neutraliseerimiseks. Samuti kasutatakse lubjakivi ja järvelupja mineraallisandina loomade ja lindude söötmisel.

Kaevandamine
------------

Lasnamäe lademe lubjakiviplaat (Lasnamäe ehituslubjakivi).
Peamiselt paemurrud, kust on võimalik saada tasuta among us ohio patrulle ning murtud kivi või selle töötlemissaadusi on tarvitatud ulatuslikumalt suuremate ehitiste püstitamiseks mitte ainult murru lähikonnas, vaid ka kaugemal. Andmed seisuga 01.01.1992:

* Harku – lubjakivi, ehituskivi, ehituskillustik
* Väo – lubjakivi, ehituskivi, ehituskillustik
* Maardu – lubjakivi, ehituskivi, ehituskillustik
* Kunda – lubjakivi, ehituskillustik ja tsemendi tooraine
* Narva – lubjakivi, ehituskillustik
* Padise Paemurrud – lubjakivi, ehituskillustik ja tehnoloogiline kivi
* Rummu – lubjakivi, ehituskillustik ja tehnoloogiline kivi
* Anelema – dolomiit, ehituskillustik ja klaasi tooraine
* Pajusi – dolomiit ja lubjakivi, ehituskillustik
* Karinu – dolomiit, ehituslubi
* Kaarma – dolomiit, viimistluskivi
* Hellamaa – dolomiit, klaasidolomiit
* Koguva – dolomiit, ehituskillustik
* Kogula – lubjakivi, ehituskivi, ehituskillustik

Vaata ka
--------

* dolokivi
* karbonaatkivim
* kivimite loend
* paekivi

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lubjakivi** |
**William Laanekõrb** (28. mai 1910 Rapla – 4. jaanuar 2004 Adelaide) oli eesti lendur ja Saksamaa sõjaväelane (kapten).

Elukäik
-------

William Laanekõrb lõpetas 1928. aastal Tallinna Reaalkooli, läbis sõjaväeteenistuse ning asus tööle AS-i J. Puhk & Pojad, algul ametnikuna ja hiljem Tallinna osakonna juhatajana. 1936. aastast oli ta Eesti Avio asjaajaja, hiljem peaosanik. 

Laanekõrb oli mitmekülgne sportlane – parimaid tulemusi saavutas purjetamisel, kuid ta harrastas edukalt ka jalg-, võrk- ja jääpalli ning ratsutamist. 1935. aastal omandas ta Õhu- ja Gaasikaitse Liidu mootorlendurite kursusel mootorlenduri kutse. Ta oli Eesti Aeroklubi sekretär, 1938. aastal viidi ta sõjaväes üle lennuväe reservi ning sai aeroklubis lennata sõjaväe reservlenduritele ette nähtud tundide jagu. Laanekõrb jõudis 1. juuniks (juunipöördeks) 1940 iseseisvalt lennata 83 tundi ja 10 minutit. Auaste – kapral.

1942. aastal kuulus W. Laanekõrb Sonderstaffel Buschmanni asutajate hulka ning sellega seoses anti talle leitnandi auaste. 1. aprillil 1943 sai ta 127. luurelennugruppi esimese salga ülemaks. 1943. aasta novembris, mil 127. luurelennugrupist eraldati iseseisvaks üksuseks 11. öölahingulennugrupp, määrati ülemleitnant William Laanekõrb üksiku mereluurelennusalga 1/127. ülemaks. Ta taganes koos salgaga 1944. aastal Saksamaale, kus salk 25. oktoobril 1944 likvideeriti. 

Pärast sõja lõppu elas W. Laanekõrb koos abikaasa ja lastega Baieris Wielandshagi UNRRA põgenikelaagris ning töötas kohalikus IRO peakorteris. 1949. aastal emigreerus ta kolme lapse ja abikaasaga Austraaliasse, kus sai töökoha pangas.

Tunnustus
---------

* Idamedal (Medaille Winterschlacht im Osten 1941/42)
* Luurelenduri kuldmärk (Frontflug-Spange für Aufklärer im Gold)
* Haavatumärk (Verwundetenabzeichen)
* Raudrist, II klass
* Raudrist, I klass
* Aupokaal erilise saavutuse eest õhusõjas (Ehrenpokal für besondere Leistung im Lufkrieg)

Kirjandus
---------

* In memoriam. Sõjaväelendur kapten William Laanekõrb. Võitleja, jaanuar 2004, nr. 1, lk. 2 ja 6.
* Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Lennart Vercamer (koostajad). *Põhjakotkad. Eesti lendurid ja lendurvaatlejad tsaariajast kuni 1940. aastani*. Tallinn, 2011.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
**Printsess Marina, Kenti hertsoginna** (neiupõlvenimega Kreeka ja Taani printsess Marina; 13. detsember 1906 – 27. august 1968) oli Briti kuningliku perekonna liige, Kenti hertsogi abikaasa ja George V minia. Printsess Marina oli viimane välismaalasest printsess, kes abiellus kuningliku perekonna liikmega. Järgnevad pruudid on olnud inglise, šoti või saksa aristokraatiast või tavakodanikud.

Päritolu ja lapsepõlv
---------------------

Printsess Marina sündis Kreekas Ateenas 13. detsembril 1906. Tema isa oli Kreeka ja Taani prints Nicholas ning ema Venemaa suurvürstinna Jelena Vladimirovna. 

Marina ristiti 1906. aasta lõpus ning tema ristivanemad olid George V, Edward VII, Kreeka prints Andrew, Venemaa suurvürst Boris Vladimirovitš, Walesi printsess ja Saksi-Coburg-Gotha printsess Melita. 

Marina perekond oli suhteliselt vaene ning oli sunnitud minema eksiili 1917. aastal, kui kukutati Kreeka monarhia. Perekond kolis Pariisi ning printsess elas mitme sugulase juures Euroopas.

Abielu
------

29. novembril 1934 abiellus ta Westminster Abbeys Kenti hertsogiga. Paaril oli kolm last:

* Kenti prints Edward (s. 1935)
* Kenti printsess Alexandra (s. 1936)
* Kenti prints Michael (s. 1942)

25. augustil 1942 hukkus Kenti hertsog lennuõnnetuses ning Marinast sai leskhertsoginna.

Hilisem elu
-----------

Pärast abikaasa surma oli hertsoginna edasi kuningliku perekonna aktiivne liige, täites kuninglikke kohustusi. Ta oli Wimbledoni tennise- ja kroketiklubi kauaaegne president. 

Vahetult enne oma poja abielu 1961. aastal teatas ta, et soovib kanda tiitlit "Tema Kuninglik Kõrgus printsess Marina, Kenti hertsoginna" ning mitte olla Kenti leskhertsoginna. Kuninganna andis talle selleks ka loa. 

Printsess Marina suri 27. augustil 1968 Kensingtoni palees ajukasvaja tõttu.
Knut Steeni loodud vaalapüüdjaid kujutav skulptuur
**Sandefjord** on sadamalinn Norras Vestfoldi maakonnas, Sandefjordi valla keskus.

Linn paikneb Sandefjordi kaldal.
Linna ajalugu algab viikingite ajast.

Linn ja selle ümbrus on tähtis Norra puhkepiirkond alates 1837. aastast, kui seal hakati kümblemiseks kasutama väävlivett. 19. sajandi lõpust kuni 1950. aastateni oli linna tähtsamaid tööstusharusid vaalapüük, seal asub ka Euroopa ainus vaalapüügimuuseum. Kuulsust on linnaelanikele toonud ka hülgepüük ning laevaehitus.

1993. aastal kingiti omavalitsusele Gokstadi viikingilaeva koopia "Gaia".

1994. aasta 28.–29. septembril oli kohalikus Torpi lennujaamas pantvangikriis.

Sandefjordis asub Knut Steeni skulptuuripark.

Transport
---------

Sandefjordil on praamiühendus Rootsi lääneranniku Strömstadi linnaga.

Viited
------

1. ↑  "Byens historie". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuni 2020. Vaadatud 26. juunil 2020.
2. ↑  "A short presentation of Sandefjord". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2009. Vaadatud 26. augustil 2009.
3. ↑  "The history of Sandefjord". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. aprill 2009. Vaadatud 13. aprillil 2009.
4. ↑  Hvalfangstmuseet
5. ↑  "Gisseldramaet på Torp Lufthavn blir film". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2011. Vaadatud 13. aprillil 2009.
Intel 8085
**Intel 8085** oli 8-bitine elektronarvuti keskseade-kiip, mida tootis USA tehnoloogiaettevõtte Intel. Protsessorit esitleti esmakordselt 1976. aasta märtsis. See ühildus tarkvaraliselt oma eelkäija Intel 8080-ga. Erinevalt eelkäijast sai 8085-ga ehitada lihtsamaid ja odavamaid väikearvutisüsteeme, sest see vajas senisest lihtsamat +5-voldist toitepinget ja sellest tulenevalt nõudis vähemkeerukat riistvara (toiteplokke ja lisalülitusi). Protsessorit sai kasutada arvutites, milles töötas CP/M operatsioonisüsteem. 

8085 liideti emaplaadile 40-kontaktilise ühendusega. Kontaktikombinatsioonide maksimeerimiseks kasutas 8085 kordistavat aadressi/andmeside (AD0-AD7) siini. 8085 vooluahel nõudis 8-bitist aadressiriivi. Selleks tootis Intel mitut sisseehitatud aadressilukuga tugikiipi – 2-kilobaidise EPROM-i ja 16 sisend/väljundviiguga kiipi 8755 ning 256-baidise RAM-i, 22 sisend/väljund-viigu ja 14-bitise programmeeritava taimer/loenduriga kiipi 8155.

8080 ja 8085 jäid alla Zilogi protsessorile Z80, mida kasutati CP/M arvutites kõige enam. 1980. aastate algul kasutati Z80 protsessoreid palju ka väikearvutites, mille turg kiiresti kasvas. 

8085 oli pikka aega kasutusel tänu sisseehitatud sisend/väljundjadale ja viiele prioriteetkatkestile, millel olid mikrokontrollerilaadsed omadused, mida Z80 keskseadmel ei olnud. 1970. aastate lõpus hakati 8085-t kasutama toodetes DECtape II ja VT102 videoterminal, mis olid väga vastupidavad.

8085 tootmine lõpetati 2000. aastal.

Välislingid
-----------

* Datasheets

| * v
* r
Inteli protsessorid |
| --- |
| x86-eelsed | 
4004 · 4040 · 8008 · 8080 · 8085 |
| x86 16-bitised | 
8086 · 8088 · 80186 · 80188 · 80286 |
| x87 (ujukoma) | 
8087 · 80287 · 80387 · 80487 |
| x86-32/x86-64 | 
80386 · 80486 · Pentium (Pro · II · III · 4 · M · D · Extreme Edition) · Celeron · Xeon · Core · Core 2 · Atom · Core(i3 · i5 · i7) |
| Muud | 
Itanium |

1. ↑  "The CPU Shack". Vaadatud 26.02.2024.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Norra maakonnast, muude tähenduste kohta vaata lehekülge Telemark (täpsustus).* |

---

**Telemargi maakond** on Norra maakond. See piirneb Vestfoldi, Buskerudi, Hordalandi, Rogalandi ja Aust-Agder maakonnaga. Maakonna keskus on Skien.

2020. aastal moodustati Telemargi ja Vestfoldi maakonnast Vestfold og Telemargi maakond. 1. jaanuaril 2024 maakond taasloodi.

Vallad
------

(elanike arv 1. jaanuaril 2006)

1. Bamble vald (14 104)
2. Bø vald (5307)
3. Drangedali vald (4163)
4. Fyresdali vald (1369)
5. Hjartdali vald (1619)
6. Kragerø vald (10 477)
7. Kviteseidi vald (2575)
8. Nissedali vald (1407)
9. Nome vald (6571)
10. Notoddeni vald (12 314)
11. Porsgrunni vald (33 550)
12. Sauheradi vald (4291)
13. Seljordi vald (2912)
14. Siljani vald (2362)
15. Skieni vald (50 761)
16. Tinni vald (6247)
17. Tokke vald (2417)
18. Vinje vald (3694)

Viited
------

1. ↑  Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019.


Norra maakonnad

Agder **·** 
Akershus **·** 
Buskerud **·** 
Finnmark **·** 
Innlandet **·** 
Møre og Romsdal **·** 
Nordland **·** 
Oslo **·** 
Østfold **·** 
Rogaland **·** 
Telemark **·** 
Troms **·** 
Trøndelag **·** 
Vestfold **·** 
Vestland  
  

**Éndised maakonnad:**
Aust-Agder **·** 
Hedmark **·** 
Hordaland **·** 
Nord-Trøndelag **·** 
Oppland **·** 
Sogn og Fjordane **·** 
Sør-Trøndelag **·** 
Troms og Finnmark **·** 
Vestfold og Telemark **·** 
Vest-Agder **·** 
Viken
**Seevetal** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.

Valla pindala on 105,20 km². 31. detsembril 2017 elas seal 41 260 inimest. Vald asub umbes 20 km Hamburgist lõunas ja 15 km Winsenist läänes. Valla keskus on Hittfeldi külas. Vald on nime saanud Seeve jõe järgi.

Vald on Saksamaa suurima rahvaarvuga vald (Gemeinde). See tähendab, et sellel ei ole linnaõigusi ja seega ei nimetata seda linnaks (Stadt).

Ajalugu
-------

1. juulil 1972 ühendati 19 iseseisvat väiksemat omavalitsust uueks Seevetali vallaks. Need 19 linnakest ja küla on Beckedorf, Bullenhausen, Emmelndorf, Fleestedt, Glüsingen, Groß Moor, Helmstorf, Hittfeld, Holtorfsloh, Horst, Hörsten, Klein Moor, Lindhorst, Maschen, Meckelfeld, Metzendorf, Ohlendorf, Over ja Ramelsloh.

Paljudel nendest linnakestest on rikas ajalugu: Ramelsloh olemasolu on esmakordselt tõendatud 845. aastal, Maschenit on esmamainitud 1294. aastal ja Hittfeld tähistas oma 900. aastapäeva 2007. aasta juunis. Püha Mauritiuse kirik Hittfeldis pärineb 12. sajandist. Märkimisväärsed arheoloogilised leiud piirkonnas on Metzendorf-Woxdorfi pea matus umbes aastast 2200 eKr või varakristlik Mascheni ketassõlg, mis on püsiväljapanekus lähedases Hamburgi arheoloogiamuuseumis.

* Püha Mauritiuse kirik HittfeldisPüha Mauritiuse kirik Hittfeldis
* Maschen ketassõlgMaschen ketassõlg
* Metzendorf-Woxdorfi pea matusMetzendorf-Woxdorfi pea matus

Sõpruslinn
----------

* Decatur, Illinois, Ameerika Ühendriigid

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.

Harburgi kreisi vallad

* Appel
* Asendorf
* Bendestorf
* Brackel
* Buchholz in der Nordheide
* Dohren
* Drage
* Drestedt
* Egestorf
* Eyendorf
* Garlstorf
* Garstedt
* Gödenstorf
* Halvesbostel
* Handeloh
* Hanstedt
* Harmstorf
* Heidenau
* Hollenstedt
* Jesteburg
* Kakenstorf
* Königsmoor
* Marschacht
* Marxen
* Moisburg
* Neu Wulmstorf
* Otter
* Regesbostel
* Rosengarten
* Salzhausen
* Seevetal
* Stelle
* Tespe
* Toppenstedt
* Tostedt
* Undeloh
* Vierhöfen
* Welle
* Wenzendorf
* Winsen
* Wistedt
* Wulfsen
**Molossia**, ametlikult **Molossia Vabariik**, on mikroriik, mis taotleb suveräänsust üle 4,6 hektari suurusele maatükile USA-s Nevada osariigis Daytoni lähedal. Mikroriik ei ole saanud tunnustust üheltki ÜRO liikmesriigilt. Riigi asutas Kevin Baugh. Baugh jätkab maa kinnisvaramaksu tasumist kohalikule omavalitsusele Storey maakonnale, kuigi nimetab seda "välisabiks". Ta on öelnud: "Me kõik tahame arvata, et meil on oma riik, kuid teate, et USA on palju suurem."

Ajalugu
-------

Kevin Baugh, Molossia Vabariigist looja
Molossia sai alguse Kevin Baughi teismeea unistusest. Baugh lõi Molossia kuningriigi 1998. aastal, ostes kokku maid Nevadast. Baugh on väitnud, et ta rajas Molossia tänu filmist "The Mouse That Roared" (1959) saadud ideele ja ka oma sõjaväes oldud aja tõttu. Varem oli Kevin Baugh "Vuldsteini suure vabariigi" peaminister ja tema sõber James Speilam kuulutati kuningas James I-ks. Riigis toimus mitmeid valitsuse ja nimemuutusi, näiteks Molossia Demokraatlik Rahvavabariik (kommunistlik), Zaira kuningriik ja Utoopia ühendatud provintsid.

Piiripost Molossi-Nevadani piiril
Molossia Vabariik väidab, et sõdib endise Ida-Saksamaaga. Ühtlasi väidetakse, et see riik on vastutav sõjaliste õppuste eest, mida Kevin Baugh pidi taluma USA sõjaväega Lääne-Saksamaal ja seetõttu vastutav tema unepuuduse diagnoosi eest. Kuigi Ida-Saksamaa lakkas ametlikult eksisteerimast 1990. aastal pärast liitumist Lääne-Saksamaaga, väidab Molossia, et riigi jätkuvat eksistentsi võimaldab Ernst Thälmanni saar, mille Fidel Castro pühendas Weimari Saksa poliitikule Ernst Thälmannile ja kinkis Ida-Saksamaale, sest see saar puudub nimetatud riikide ühinemislepingus. Seepärast ei ole Molossia sõnul Ida-Saksamaa veel kadunud ning see võimaldab sõjal jätkuda.

Rahvuslikud sümbolid
--------------------

Molossia tunnusjook kannab nime *Molossolini*, mis on Sprite'i, grenadiini ja ananassimahla alkoholivaba segujook, millele on lisatud kirsse ning banaani-, apelsini- ja ananassiviile.

Populaarses kultuuris
---------------------

2010. aastal tutvustas Molossia Vabariiki Channel Awesome'i täispikas erisaates "Kickassia'", kus Kevin Baugh mängis enda väljamõeldud versiooni. Filmis tungivad Vabariiki nostalgiakriitik (keda kehastab Doug Walker) ja tema arvustajad, kes võtsid Kickassia diktatuuriga Molossia korraks üle, enne kui ta 2 päeva hiljem kukutati. Molossia Vabariigi ametlik veebisait käsitleb filmi sündmusi faktidena.

Vaata ka
--------

* Mikroriikide loend

Viited
------

1. 1 2  "Molossia and Vikesland? Leaders of (fake) nations gather in L.A." *CBS News* (Ameerika inglise). 10. aprill 2015. Vaadatud 15. detsembril 2022.

Välislingid
-----------

* Ametlik lehekülg
* Molossia Vabariigi mereväe ametlik veebisait
**Karlstetten** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Sankt Pölteni maaringkonnas.

Karlstetten asub Alam-Austria *Mostvierteli* piirkonnas Dunkelsteinerwaldi kagupiiril. 43,15 % valla pindalast on kaetud metsaga.

Ajalugu
-------

Antiikajal oli Karlstetten Noricumi provintsi osa. 9. septembril 1083 mainiti küla esmakordselt "Göttweiger Stiftungsurkundes". Aastatel 1459-1831 oli küla valitseja von Zinzendorfi perekond. Nende järglased olid krahv Baudissin ja parun Candid von Suttner. 1925. aastal ostis mõisa Saksa tööstur Zacharias Frank. 1945. aastal hõivasid selle Vene okupandid kui "Saksa omandi". 1965. aastal anti see omavalitsuse kätte.

Sport
-----

Jalgpallivõistkond "SV Karlstetten/Neidling" mängib "Gebietsliga Westis".

Majandus ja taristu
-------------------

2001. aastal oli vallas 73 mittepõllumajanduslikku töökohta. Põllumajanduslikke töökohti oli 75. Külas on tööga hõivatud 974 inimest.

Karlstettenis on järgmised asutused: lasteaed, algkool, tänapäevane keskkool, üldarst, hambaarst, muusikakool, muusikaselts, võimlemisklubi.

### Vabatahtlik tuletõrje

Karlstettenis on 3 vabatahtlikku tuletõrjebrigaadi: FF Karlstetten, FF Weyersdorf ja FF Hausenbach. Karlstettenis on ka tuletõrje noorterühm.

Viited
------



Sankt Pölteni maaringkonna vallad

* Altlengbach
* Asperhofen
* Brand-Laaben
* Böheimkirchen
* Eichgraben
* Frankenfels
* Gablitz
* Gerersdorf
* Hafnerbach
* Haunoldstein
* Herzogenburg
* Hofstetten-Grünau
* Inzersdorf-Getzersdorf
* Kapelln
* Karlstetten
* Kasten bei Böheimkirchen
* Kirchberg an der Pielach
* Kirchstetten
* Loich
* Maria Anzbach
* Markersdorf-Haindorf
* Mauerbach
* Michelbach
* Neidling
* Neulengbach
* Neustift-Innermanzing
* Nußdorf ob der Traisen
* Ober-Grafendorf
* Obritzberg-Rust
* Perschling
* Pressbaum
* Prinzersdorf
* Purkersdorf
* Pyhra
* Rabenstein an der Pielach
* Sankt Margarethen an der Sierning
* Schwarzenbach an der Pielach
* Statzendorf
* Stössing
* Traismauer
* Tullnerbach
* Weinburg
* Wilhelmsburg
* Wolfsgraben
* Wölbling
**Enn Võrk** (kuni 1934. aastani **Ernst-Ulrich Võrk**; 14. märts (1. märts vkj) 1905 Vaŭkavysk (Volkovõsk), Grodno kubermang – 20. september 1962 Tallinn) oli eesti organist, helilooja ja koorijuht.

Keskhariduse omandas ta Tallinna Poeglaste Humanitaargümnaasiumis, 1926. aastal lõpetas kompositsiooni erialal (professor Artur Kapi klass) Tallinna Konservatooriumi. Töötas 1926–1933 Tallinnas Jaani kiriku koorijuhi ja organistina ning 1928–1929 Raadio-Ringhäälingu orkestri dirigendina, 1933–1945 Tartu ülikooli muusikaõpetajana, 1945–1950 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikateoreetiliste ainete õppejõuna (aastast 1947 dotsent).

Tagandati 1950 õppejõuametist, varjas end. Valenime all Viljandimaal elades valmis tal aastail 1952–1956 ulatuslik Uue Testamendi apokalüptiliste tulevikupiltide põhjal loodud oratoorium "Valvake!".

Võrk oli 1955–1960 Eesti NSV Muusikafondis klaverihäälestaja ja 1960–1962 Tallinna Klaverivabrikus peainsener.

1955–1962 töötas ta Rapla kirikus koguduse organisti ja koorijuhina.

Juhatanud koore, näiteks Tartu üliõpilassegakoori ja Tartu Naistelaulu Seltsi koori.

Võrk on tuntud laulu "Eesti lipp" meloodia autorina; samuti on tema loodud laulu "Ma lillesideme võtaks" viis.

1. jaanuaril 1933 abiellus ta Tallinna Jaani kirikus Erika-Eha Kaldemaniga.

Tunnustus
---------

* 1939 Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Kersti Inno, "Valvake!" – tundmatu ja tuntud Enn Võrk[*alaline kõdulink*], Äripäev, 22. juuli 2005
2. ↑  Enn Võrk abiellus. Rahvaleht, 5. jaanuar 1933, nr 2, lk 1.
**Dmitri Vladimirovitš Gorelov** (*Дмитрий Владимирович Горелов,* sündis 6. augustil 1948 Moskvas) on Venemaa suurärimees ja endine KGB polkovnik, president Vladimir Putini lähikondne.

Elukäik ja tegevus
------------------

Ta lõpetas 1973. aastal Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia Leningradis. Alates 1977 töötas Leningradi Tervishoiu Peavalitsuse rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja asetäitjana. Mõningatel andmetel asus tööle KGB-s, tõustes seal polkovniku aukraadini. 1989. aastal alustas koos biofüüsik Sergei Kolesnikoviga meditsiiniseadmete tarnimisega seotud äri. 1991. aastal lõi koostöös Peterburi linnavalitsuse välissuhete komiteega, mida juhtis Vladimir Putin, meditsiiniseadmete tarnimise firma Petromed. 1996. aastal sai temast ettevõtte Biotechnotronic Consulting kaasasutaja.

2002. aasta algusest Petromed Holdingu juhatuse esimees. 2000. aastate algusest 2013. aastani – Putini sõprade pangana tuntud pank Rossija vähemusaktsionär (12,6%). 2006. aastal omandas Gorelov koos Nikolai Šamaloviga (Putini endise väimehe isa) Viiburi laevatehase kontrollpaki.

Juunis 2000 anti talle aunimetus "Vene Föderatsiooni austatud tervishoiutöötaja". Tema poeg Vassili Gorelov on ettevõtte Rosinvest peadirektor, Viiburi laevatehase kaasomanik.

Kriitika
--------

2005. aastal teatas Vladimir Putin tervishoiureformi algusest, mille raames kavatseti läbi viia suuremahuline kallite meditsiiniseadmete, eelkõige tomograafide ost. Nagu selgus, ostsid riigiasutused eelarveraha eest tugevalt paisutatud hindadega meditsiiniseadmeid. Reutersi uurimine 2014. aastal näitas skeemi, mille järgi eelarveraha raisati: meditsiiniseadmeid tarnis riigile Gorelovi firma Petromed, mis omakorda ostis need Briti Greathillilt. Selle Briti ettevõtte lõplikud omanikud olid ka Šamalov ja Gorelov. Tähelepanuväärne on see, et ka Greathill ei tootnud meditsiiniseadmeid, vaid ostis need Saksa Siemensilt vähemalt kahekordsete hindadega. "Nad müüsid valitsusele seadmeid vähemalt 195 miljoni dollari väärtuses, saates Šveitsi pangakontodele tulu kokku 84 miljonit dollarit," selgub Reutersi uuritud pangaandmetest. Nendelt kontodelt läks vähemalt 48 miljonit dollarit ettevõttele, mis ehitas nn. Putini paleed Musta mere äärses Gelendžikis.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2021. Vaadatud 9. novembril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. 1 2  Горелов Дмитрий spisok-putina.org
3. ↑
**Østfoldi maakond** on 1. järgu haldusüksus (maakond) Norra kaguosas.

See piirneb lõunas ja idas Rootsiga ning läänes Oslo fjordiga. Maakonna keskus on Sarpsborg ja suurim linn Fredrikstad.

Maastik on valdavalt künklik, Rootsi piiri ääres leidub laialdasi metsaalasid. Maakonna endise ala keskosas asub suur järvesüsteem. Tihedalt asustatud ranniku juurde kuulub ka küllaltki suur saarestik. Suurem osa elanikkonnast on koondunud rannikuäärsetesse linnadesse Mossi, Sarpsborgi, Fredrikstadi ja Haldenisse. Lisaks neile on Østfoldis veel kaks linna: Askim ja Mysen. Østfold on linnade arvu poolest Norra maakondade seas esikohal.

1. jaanuaril 2020 Akershusi, Buskerudi ja Østfoldi maakond liideti. Nende asemele moodustati Vikeni maakond. 1. jaanuaril 2024 maakondade liitmine tühistati.

Vallad
------

1. Aremarki vald
2. Askimi vald
3. Eidsbergi vald
4. Fredrikstadi vald
5. Haldeni vald
6. Hobøli vald
7. Hvaleri vald
8. Markeri vald
9. Mossi vald
10. Rakkestadi vald
11. Rygge vald
12. Rømskogi vald
13. Råde vald
14. Sarpsborgi vald
15. Skiptveti vald
16. Spydebergi vald
17. Trøgstadi vald
18. Våleri vald

Viited
------

1. ↑  Population and changes during the quarter (M) 1997K4 - 2019K2, vaadatud 17.11.2019.
2. ↑  Prop. 84 S (2016–2017)


Norra maakonnad

Agder **·** 
Akershus **·** 
Buskerud **·** 
Finnmark **·** 
Innlandet **·** 
Møre og Romsdal **·** 
Nordland **·** 
Oslo **·** 
Østfold **·** 
Rogaland **·** 
Telemark **·** 
Troms **·** 
Trøndelag **·** 
Vestfold **·** 
Vestland  
  

**Éndised maakonnad:**
Aust-Agder **·** 
Hedmark **·** 
Hordaland **·** 
Nord-Trøndelag **·** 
Oppland **·** 
Sogn og Fjordane **·** 
Sør-Trøndelag **·** 
Troms og Finnmark **·** 
Vestfold og Telemark **·** 
Vest-Agder **·** 
Viken
**Târgu Mureș** (varasemas kirjaviisis **Tîrgu Mureș**; ungari keeles *Marosvásárhely*, saksa keeles *Neumarkt am Mieresch*) on linn Rumeenias Transilvaanias, Mureși maakonna keskus. Linn asub Mureși jõe ääres.

Kirjalikes allikates on Târgu Mureșit esimest korda mainitud 1332. aastal (Novum Forum Siculorum). Alates 1439. aastast toimusid linnas Transilvaania parlamendi istungid.

Alates 1918. aastast kuulub Târgu Mureș Rumeenia koosseisu (lühikest aega aastatel 1940–1944 kuulus taas Ungarile).

Târgu Mureș oli aastatel 1952–1960 Madjarite autonoomse piirkonna ja 1960–1968 Mureși-Ungari autonoomse regiooni keskus.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Târgu Mureși elanikest rumeenlasi 52,0%, ungarlasi 44,9%, mustlasi 2,5%, sakslasi 0,15%, juute 0,05% ja teistest rahvustest inimesi 0,5%.

Sõpruslinnad
------------

* Moldova Chișinău, Moldova
* Saksamaa Ilmenau, Saksamaa
* Ungari Baja, Ungari
* Ungari Kecskemét, Ungari
* Ungari Szeged, Ungari
* Ungari Budapesti XI ringkond (Újbuda), Ungari
* Ungari Zalaegerszeg, Ungari
* Türgi Güzelçamlı, Türgi
* Suurbritannia East Renfrewshire, Suurbritannia
* Suurbritannia Bournemouth, Suurbritannia

Galerii
-------

* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Târgu Mureș Transylvania Beyond
2. ↑  Tîrgu Mureș Info Transylvania
Ann Siiman keeletoimetajate liidu seminaril 18. mail 2022
Ann Siiman (paremal) üle andmas Vikipeedia sõbra auhinda 3. veebruaril 2020
**Ann Siiman** (kuni 2015 **Ann Metslang**; sündinud 19. septembril 1988 Tartus) on eesti filoloog, õppejõud ja keeletoimetaja.

Ann Siiman on Vikipeedia keeletoimetamistalgute eestvedaja (alates 2017). Samuti on ta suunanud tudengeid Vikipeediasse artikleid kirjutama.

Alates 2019. aastast on ta Eesti Keeletoimetajate Liidu juhatuse liige.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud 2007. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning kaitsnud Tartu Ülikoolis bakalaureusekraadi (2010), magistrikraadi (2012) ning doktorikraadi ("Vormikasutuse varieerumine ning selle põhjused osastava ja sisseütleva käände näitel", 2019).

Töökäik
-------

2018.–2019. aastal töötas ta Tartu Ülikooli Miljon+ projektis digihariduse spetsialistina, 2019.–2021. aastal Tartu Ülikooli digihumanitaaria ja infoühiskonna keskuses digihumanitaaria projektijuhina ja alates 2021. aastast Tartu Ülikooli eesti keele lektorina.

Tunnustus
---------

* 2010 Vikerraadio e-etteütluse võitja
* 2011 Johannes Voldemar Veski stipendium
* 2014 Alfred Kordelini Sihtasutuse Eesti allfondi abiraha
* 2014 Sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond stipendium
* 2017 Tartu Raefondi stipendium
* 2021 Aasta keeleteo kaaspeaauhind keeletoimetamistalgute eestvedamise eest

Viited
------

1. ↑  Aasta keeleteod on masintõlketehnoloogia, Vikipeedia keeletoimetamine ning ALPA digiõppemängud Haridus- ja Teadusministeerium, 16. märts 2022
2. ↑  "Eestikeelne Vikipeedia areneb jõudsalt!" Wikimedia Eesti, 22. veebruar 2022
3. ↑  Vikerraadio e-etteütluse võitis Ann Metslang Postimees, 12. märts 2010

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ann Siiman** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ann Siiman** |

* Ann Siiman Eesti Teadusinfosüsteemis