recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
? Malawi riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
**Malawi lipp** on Malawi riigilipp. See võeti kasutusele 29. juulil 2010, kui Demokraatliku Progressiivse Partei juhitud valitsus esitas uue lipu kavandi. Muudeti lipu värvisiilude järjekorda, et see vastaks Pan-Aafrika lipu algsetele värvidele. Tõusev päike lipu ülemisel siilul asendati keskel asuva valge täispäikesega, mis sümboliseerib Malawi majanduslikku edu pärast iseseisvumist. Opositsiooniline Ühendatud Demokraatlik Rinne on lipu muutmise kohtus vaidlustanud. Malawi President Bingu wa Mutharika kinnitas uue lipu 29. juulil 2010.

Endine lipp
-----------

Lipp aastatel 1964–2010
Malawi eelmine riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 6. juulil 1964. See oli must-puna-roheline Malawi Kongressi Partei lipp, mille mustal väljal on kujutatud punast 32 kiirega tõusvat päikest, "kvatša". Malawi Kongressi Partei lipu eeskujuks on võetud Kariibi mere piirkonnas Marcus Carvery juhtimisel tegutsenud mustanahaliste vabastusliikumise lipp.

Must kujutab aafriklasi, punane vabaduse eest valatud verd ning roheline loodust. Päike sümboliseerib lootust ja vabadust Aafrika rahvastele.

Riigipea lipp
-------------

Malawi presidendi standartiks on punane kangas, millel on kujutatud kollast lõvi mustade küüniste ja musta keelega, lõvi all on aga kollane lint kirjaga "Malawi". Lipu proportsioonid on 2:3 ja see võeti kasutusele 1964. aastal.

Merelipp
--------

Malawi merelipuks on valge kangas, mille jagab neljaks punane rist (Püha Jüri rist). Vardapoolse ülemise välja hõivab rahvuslipp, lehvipoolsel alumisel väljal on aga kujutatud kollane ankur ja selle kohal punane lõvi. Lõvi ja ankru vahel on kiri "MALAWI ARMY" ja ankru all "NAVAL UNIT". Lipu proportsioonid on 2:3.

Malawi ajaloolised lipud
------------------------

Enne iseseisvumist kasutusel olnud Njassamaa koloonia lipp.
Aastatel 1914–1953 oli Njassamaa (Malawi endine nimi) lipuks sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil Njassamaa vapikilp, kuni 1919 aastani oli see valge sõõri sees. Kilbil ülemisel väljal oli kujutatud mustal taustal kollast tõusvat päikest, alumisel väljal aga künkal seisvat kollast mustade tähnidega leopardi.

Aastatel 1953–1964 Kuulus Njassamaa Rodeesia ja Njassamaa Föderatsiooni ning kasutusel oli ka selle lipp. Sinise kanga vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil Föderatsiooni vapilt pärit vapikilp. Njassamaad tähistas vapil kollane tõusev päike.

Vaata ka
--------

* Malawi vapp

Viited
------

1. ↑  The proposed new Malawi national flag, Nyasa Times. Kasutatud 03.08.2010
2. ↑  Flag change to be challenged in court-UDF[*alaline kõdulink*], Nyasa Times.
3. ↑  Bingu endorses new Flag Bill, The Nation. Kasutatud 03.08.2010

Välislingid
-----------

* Malawi lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
Aa hooldekodu kalmistu
**Aa hooldekodu kalmistu** on kalmistu Lüganuse kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Aa külas Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas. 

Aa vanadekodu võttis kalmistu kasutusele 1938. aastal, sest Lüganuse kalmistu oli liiga kaugel nii matmise kui ka haudade hoolduse jaoks. Algselt oli kalmistu suurus 0,4 ha. 

Kalmistu jääb Aa vanadekodu südamest linnulennult umbes 700 meetri kaugusele läände. Tänapäeval kasutatakse matmisteks umbes 0,25 ha suurust ala. Täpset suurust on raske hinnata, sest kalmistul pole piiret. Viimane matus toimus arvatavasti 2014. aastal.

Pilte
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  "Aa wanadekodule oma kalmistu". Postimees, 17. mai 1938. Lk 3
2. ↑  Merike Teder. "Heinamaal laotuva surnuaia olemasolu tuli vallavalitsusele üllatusena". Postimees, 6. aprill 2016

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Aa hooldekodu kalmistu** |

* Pärandkultuuri objekt: "Aa hooldekodu surnuaed" (437:HAU:002) Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 6. aprillil 2016)
* Merike Teder. "Heinamaal laotuva surnuaia olemasolu tuli vallavalitsusele üllatusena". Postimees, 6. aprill 2016
* Merike Teder. "Kes on maetud Lüganusel keset heinamaad laiuvale kalmistule?". Postimees, 11. aprill 2016
**Kaubakäive** sadamas on sadama töö tulemuslikkuse hindamise mõõdupuu. Võib kasutada ka terminit *lastikäive*.

Sadama kaubakäive on ümberlaaditud kauba ehk lasti hulk ehk sadamas käideldud kauba kogumass, mida arvestatakse tavaliselt tuhandetes tonnides. See näitaja iseloomustab vaid sadama või stividoride tööd laevade lastimisel ja lossimisel ega sõltu kuidagi sellest, kas last on sadamasse toodud lähedalt või kaugelt.

Tonnide asemel või kõrval kasutatakse ka muid ümberlaaditud kauba ühikuid - kuupmeetreid, ühikute arvu (näiteks sõiduautode, veoautode ja haagiste puhul), TEUsid, rajameetreid jms. Seejuures mõõdetakse kauba hulka vaid üks kord – sadamasse meritsi saabunud või sadamast meritsi väljunud kaubahulgana. Tegelikult võib sama kaupa sadamas mitu korda ümber laadida, näiteks autolt või vagunist lattu, laost konteinerisse, konteineriga laeva jne. Neid laadimistoiminguid nimetatakse stividoritöö tonn-operatsioonideks ja iga sellise kaubaliikumise eest makstakse. Kuid sadama kaubakäibes loetakse igat tonni või muud ühikut vaid üks kord. 

Sadamatest käib läbi ka mingil hulgal kaupa, mida ei saada või ei saadeta meritsi. Seda nimetatakse sadamate statistikas mittemereliseks kaubakäibeks, aga selle kauba osatähtsus on tavaliselt väga väike ning seda kajastatakse majandusaruannetes tavaliselt eraldi reana.
Sir Edmond Goldyngi ja tema abikaasa Elizabeth Flemingi hauakivi Drogheda St. Peteri kiriku kalmistul Iirimaal
***Transi*** ([tʁɑ̃zi]; prantsuse keeles *transi* 'kangestunud') on sellist tüüpi hauamonument või sarga kujundus, millel on skulpturaalselt kujutatud skeletti, lagunenud või teatud lagunemisastmes surnukeha. *Transi*-haud on üks *memento mori* väljendusviise kujutavas kunstis.

Seda tüüpi hauakujundus oli eriti iseloomulik hiliskeskajale ja see pidi meenutama kõige mööduvust ja maiste asjade tühisust, vastukaaluks taevariigi igavikule. Sel viisil võidi kujundada ka kenotaaf.

Eesti kunstis on *transi*-haua näiteiks Hans Pawelsi kenotaaf Oleviste kiriku välisseinal ja Johannes Ballivi hauakivi Niguliste kirikus.

Viited
------

1. ↑  A. Mänd. Church art, commemoration of the dead and the saints. Cult: Constructing individual and corporate memoria in late medieval Tallinn. - January 2011, Acta Historica Tallinnensia 16(1):3
2. ↑  M. Kurisoo. MEMENTO MORI. MÄLETAMINE JA MÄLESTAMINE SAKRAALKUNSTIS. - Müürileht 97 : JUUNI 2020
**Katšanovi üksikpataljon** oli Eesti Vabadussõja ajal 1919. aastal Eesti-Vene piiriregiooni Pihkva kubermangu Ostrovi maakonna Katšanovi valla elanikest moodustatud väeüksus, Eesti sõjaväe koosseisus.

Juhtkond ja koosseis
--------------------

* Jaan Kõue, pataljoni formeerija ja ülem
* Artur Saueselg, pataljonikomandör;
* Tõnis Koern, pataljoni staabiülem
* 1. rood,
* 2. rood,
* 3. rood,
* 4. rood,
* 5. rood,
* kuulipildujarood
* Välisuurtükipatarei/Katšanovi patarei- Patareiülem leitnant Aleksander Sobolev.

Patareis olid kaks Vene 1895. aasta 3,42’’ (87 mm) välisuurtükki ja kaks 1902. aasta 3’’ (75 mm) kiirlaskesuurtükki.
1919. aasta septembris oli polgu isikkoosseis umbes 1300 meest.

Väeosa moodustamine
-------------------

1919. aasta suvel moodustati Pihkva kubermangu Ostrovi maakonna Katšanovi vene rahvusest bolševikevastaselt meelestatud elanikest Katšanovi polk, mis hiljem isikkoosseisu suurenedes (kui väeosaga liideti ka Pankjavitsa maakonna vene rahvusest elanikest moodustatud polk) nimetati 1919. aasta 1. septembrist ümber Katšanovi üksikpataljoniks. 

Pärast 1920. aastal sõlmitud Tartu rahulepingu sõlmimist liideti Katšanovo piirkond Katšanovi vallana Läti Vabariigi Abrene maakonnaga.

Vaata ka
--------

* Eesti Vabadussõjas osalenud väeosade loend

Välislingid
-----------

* Igor Kopõtin, Katšanovi üksikpataljon
Map
Aa rand aerofotol. Tiit Tõnurist / Hiiumaa Mudeliklubi
**Aa rand** on liivane supelrand Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aa külas 1,5 km Aa mõisa härrastemajast kirde pool. 

See on populaarne rand eriti Kohtla-Järve inimeste seas (Kohtla-Järve jääb 11 km kaugusele). Aastal 2007 ei ole rand ametlikult avatud, kuid seda kasutatakse endiselt rohkesti. Lüganuse vallavalitsus kavatseb ranna korda seada Euroopa Liidu tõukefondide ja Kohtla-Järve linnavalitsuse abiga. Aastast 2007 hooldab randa firma Akmar Arendus. 

2006. aastal võetud proovide järgi on merevee organoleptilised omadused väga head. 

Alates 1946. aastast oli Aa rannas Aa pioneerilaager, kus igal suvel veetis aega sadu lapsi. Praeguseks on seal 15 hoonet, mis võivad mahutada kuni 400 inimest. Nüüd on seal Eesti Metodisti Kiriku laager Giideon.

Pilte
-----

* Aa rannale on iseloomulikud liivarannal paiknevad kivirahnudAa rannale on iseloomulikud liivarannal paiknevad kivirahnud
* Rannikuala eraldab puhkealast metsRannikuala eraldab puhkealast mets
* Rannikuala eraldab puhkealast metsRannikuala eraldab puhkealast mets
* 1970ndatel pääses siitkaudu puhkealalt rannikualale1970ndatel pääses siitkaudu puhkealalt rannikualale
* Aa ranna puhkealaAa ranna puhkeala
* 1960ndate lõpus ehitatud rannarestorani varemed1960ndate lõpus ehitatud rannarestorani varemed

Välislingid
-----------

* "Mis saab Aa rannast" Põhjarannik, 27. mai 2005
* "Merevesi on läinud erakordselt soojaks"; Foto Põhjarannik, 6. juuli 2005
* Eva Klaas: "Loodus: Ida-Virumaa mererannad kutsuvad" Virumaa Teataja, 19. juuli 2006
* "Aa ranna juures kehtestatakse tasuline parkimine" Postimees, 10. august 2007
**Artur Keller** (11. juuni 1898 Helme vald, Viljandimaa – 19. september 1974 Stockholm) oli Eesti riigiametnik.

Ta oli 1920. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna vabakuulaja, õppis 1921–1924 (lõpetas) kaubandusosakonnas ja 1926 õigusteaduskonnas. Korporatsioon Rotalia vilistlane.

Artur Keller osales Vabadussõjas, aastail 1925–1926 oli ta ajalehe Võru Teataja toimetaja Võrus, 1926–1932 Kaubandus-Tööstuskoja kaubanduse eriteadlane, hiljem Majandusministeeriumi kaubandusosakonna direktor, alates 1932. aastast rahandusosakonna direktor, majandusministri abi. Raadionõukogu liige. Riigi Teraviljamonopoli juhataja. Vabatahtliku Kodanliku Õhukaitse Liidu esimees.

1944. aastal põgenes Artur Keller Rootsi, oli ametnik Rotebro pärmivabrikus.

Isiklikku
---------

1927. aastal abiellus Artur Keller Elo Kanarikuga, tütar Juta-Erika.

Tunnustus
---------

* Kotkaristi III klassi teenetemärk, 1935
* Valgetähe II klassi teenetemärk, 1938

Viited
------

1. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus 29. juunist 1934 nr. I

Välislingid
-----------

* TÜ üliõpilased
Transilvaania saksi keele kõneleja Saksamaal
**Transilvaania saksi murre** (transilvaania saksi murdes *Siweberjesch-Såksesch* või *Såksesch*, saksa keeles *Siebenbürgisch-Sächsisch* või *siebenbürgisch-sächsische Sprache*, ungari keeles *Erdélyi szász nyelv*, rumeenia keeles *Limba săsească* või *dialectul săsesc*) on Transilvaania sakside kõneldav saksa keele murre.

Võrdleva keeleteaduse mõttes sarnaneb Transilvaania saksi keel kesklääne saksa keele Moseli-Frangi keelele. Sõnavaraliselt on ühisosa letseburgi keelega.

See murre arenes välja Transilvaanias (tänapäeva Rumeenia keskosas) 12. sajandil Ungari Kuningriiki elama kolinud sakslaste, flaamide ja valloonide ringkondades.

Hilisemal ajal emigreerusid paljud Transilvaania saksi keelt emakeelena kõnelejatest esmalt Saksamaale ja Austriasse ning hiljem USA-sse, Kanadasse ning muudesse Lääne-Euroopa riikidesse, kus suudeti enda emakeelt vähemalt esialgu alles hoida.

Enne 1989. aasta Rumeenia revolutsiooni elas suurem osa Transilvaania saksidest endiselt Transilvaanias. Nicolae Ceaușescu kommunistliku diktatuuri ajal maksis Lääne-Saksamaa sotsialistlikule Rumeeniale tuhandete sakside Saksamaale toimetamise eest.

Aastaks 1990 oli Transilvaanias elavate sakside arv tublisti vähenenud. Pärast kommunismi lõppu otsustasid paljud allesjäänutest aastatel 1991–1994 Saksamaale kolida, Transilvaania sakse jäi Rumeeniasse 15 000 – 16 000.

Tänapäeval on üle maailma umbes 200 000 Transilvaania saksi keele emakeelena kõnelejat. Transilvaania saksi keel on praeguse Rumeenia presidendi Klaus Iohannise emakeel.

Kirjandus
---------

* *Siebenbürgisch-Sächsisches Wörterbuch*. A. Schullerus, B. Capesius, A. Tudt, S. Haldenwang *et al.* (saksa keeles)
	+ Band 1, Buchstabe A–C, 1925, de Gruyter, ASIN: B0000BUORT
	+ Band 2, Buchstabe D–F, 1926, de Gruyter, ASIN: B0000BUORU
	+ Band 3, Buchstabe G, 1971, de Gruyter, ASIN: B0000BUORV
	+ Band 4, Buchstabe H–J, 1972
	+ Band 5, Buchstabe K, 1975
	+ Band 6, Buchstabe L, 1997, Böhlau Verlag, ISBN 978-3-412-03286-9
	+ Band 7: Buchstabe M, 1998, Böhlau Verlag, ISBN 978-3-412-09098-2
	+ Band 8, Buchstabe N–P, 2002, Böhlau Verlag, ISBN 978-3-412-12801-2
	+ Band 9: Buchstabe Q–R, 2007, Böhlau Verlag, ISBN 978-3-412-06906-3

Välislingid
-----------

* SibiWeb: Die Sprache des siebenbürgisch-sächsischen Volkes von Adolf Schullerus (saksa keeles)
* Verband der Siebenbürgersachsen in Deutschland: Sprachaufnahmen in siebenbürgisch-sächsischer Mundart - Audiosamples (saksa keeles)
* Siebenbürgersachsen Baden-Württemberg: Die Mundart der Siebenbürger Sachsen von Waltraut Schuller (saksa keeles)
* Hörprobe in Siebenbürgersächsisch (Mundart von Honigberg - Hărman) und Vergleich mit anderen Germanischen Sprachen (saksa keeles)
Kaart
Vaade Kaubamaja tänavale, Rävala puiestee ja Gonsiori tänava ristmikult
Vaade Kaubamaja tänavale, Estonia puiestee ja Gonsiori tänava ristmikult
**Kaubamaja tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Südalinna asumis. Kaubamaja tänav algab Estonia puiesteelt ja lõpeb Rävala puiesteel. Kaubamaja tänav on põhja-lõunasuunaline ja ligi 150 meetri pikkune.

Kaubamaja tänav sai nime 4. oktoobril 1991. enne seda kasutati tänaval Lenini puiestee osa nimetust kuni 1991. aastani.

Hoonestus
---------

Kaubamaja tn 1 // Gonsiori tänav 2 asub büroohoone ja Tallinna Kaubamaja Grupp peakontor.

Kaubamaja 4, Tallinna Kaubamaja vastas ühistranspordipeatuse juures asub Energia kohvik,. 

Kaubamaja tn 6 asub korterelamu äripindadega

Kaubamaja tänava ja Estonia puiestee 1 // 3 nurgal asuv 1958. aastal ehitatud viiekorruseline nurgahoone ehitati algselt Eesti Energia peahoonena, kus tänapäeval asuvad korterid ja kaubanduspinnad (Melon Kaubanduskeskus). Hoone rekonstrueeriti aastatel 2001–2002 (arhitekt Martin Aunin), mille käigus lisati hoone fassaadile etteulatuvad klaaspinnad.

* Vaade Tallinna Kaubamajale ja Kaubamaja bussipeatuseleVaade Tallinna Kaubamajale ja Kaubamaja bussipeatusele
* Tallinna trollibussiliikluse 3 Tallinna trolliliini trollibuss  Kaubamaja trollipeatusesTallinna trollibussiliikluse 3 Tallinna trolliliini trollibuss Kaubamaja trollipeatuses
* Tallinna trollibussiliikluse 1 Tallinna trolliliini trollibuss  Kaubamaja trollipeatuses. Taustal Viru hotell ja Viru KeskusTallinna trollibussiliikluse 1 Tallinna trolliliini trollibuss Kaubamaja trollipeatuses. Taustal Viru hotell ja Viru Keskus
* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaubamaja tänav** |

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed
3. ↑  Kaubamaja tn [04.10.1991 LVm], www.eki.ee, (vaadatud 03.04.2021)
4. ↑  Tallinna Kaubamaja Grupp AS aadressi muudatus, markets.ft.com, JUNE 22, 2018
5. ↑  Andri Maimets, Energia kohviku jäävuse seadus: võimalus nõukanostalgitseda, www.postimees.ee, 22. november 2005
6. ↑  Andres Klemet, Tallinna vanad kohvikud, Kultuur ja Elu 4/2009

| * v
* r
Südalinna asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Estonia puiestee · Gonsiori tänav · Islandi väljak · Kaubamaja tänav · Kentmanni tänav · Krooni tänav · Ants Laikmaa tänav · Narva maantee · Georg Otsa tänav · Pärnu maantee · Rävala puiestee · Sakala tänav · Teatri väljak · Viru väljak |
**A Portuguesa** on Portugali riigihümn. Selle kirjutasid Henrique Lopes de Mendonça (sõnad) ja Alfredo Keil (muusika).

Sõnad
-----

Heróis do mar, nobre povo,  

Nação valente e imortal,  

Levantai hoje de novo  

O esplendor de Portugal!  

Entre as brumas da memória,  

Ó Pátria sente-se a voz  

Dos teus egrégios avós,  

Que há-de guiar-te à vitória!

Às armas, às armas!  

Sobre a terra, sobre o mar,  

Às armas, às armas!  

Pela Pátria lutar  

Contra os canhões marchar, marchar!

Desfralda a invicta Bandeira,  

À luz viva do teu céu!  

Brade a Europa à terra inteira:  

Portugal não pereceu  

Beija o solo teu jucundo  

O Oceano, a rugir d'amor,  

E teu braço vencedor  

Deu mundos novos ao Mundo!

Saudai o Sol que desponta  

Sobre um ridente porvir;  

Seja o eco de uma afronta  

O sinal do ressurgir.  

Raios dessa aurora forte  

São como beijos de mãe,  

Que nos guardam, nos sustêm,  

Contra as injúrias da sorte.

Välislingid
-----------

* "A Portuguesa" sõnad ja MP3 Portugali valitsuse veebilehel.
Kolmhark. V. Väärtnõu illustratsioon
Guru Padmasambhava kasutas kolmharki Katvanga populaarne rituaalinstrument tantrate praktiseerijate hulgas. V.Väärtnõu illustratsioon
**Katvanga**, (skt. *trišūla*)
Kolmeharuline sau (skt. trišūla) vasaku käe küünarnuki õnaruses on suuresti sümboolne. Kolm haru tähistab kolmikilma (skt. *trailokja*) ja osutab nende ja kolme põhilise meelepleki - himu viha ja nõmeduse (sõgeduse) valdamisele. Ta sümboliseerib ka kolme aega - minevikku, olevikku ja tulevikku. Trišūlast kiirguvad leegid on jumaliku tarkuse leegid, mis hävitavad nõmeduse juhmuse (skt. avidjā). Kolp kolme haru all sümboliseerib dharmakājat, esimene inimese pea kolba all sümboliseerib sambhoga-kājat ja teine nirmana-kājat

Kuldurn peade all on täidetud (ületavate) õnnistuste ja täiustega. Kuldset topeltdordžed urni all kirjeldavad laamad nii: lõunapoolne (alumine) tipp kujutab rahu, läänepoolne paljusust, põhjapoolne (urni taga) algatusvõimet, idapoolne kartmatust ja keskpunkt kõigi vaimsete annetuste ja täiuste ühtsust. Valgest siidist paelataoline võidulippu meenutav lipp dopeltdordže all, millest ta tuleneb, tähistab suure Guru võitu sansaara üle. Sau ise tähistab jumalikku Šaktid
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2011 | jäähoki |
| **Pronks** | 2014 | jäähoki |

**Jon Mattias Sjögren** (sündinud 27. novembril 1987 Landskronas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Rootsi kõrgliiga klubis Rögle BK.

Ta alustas Rögles ka klubikarjääri, debüteerides Rootsi esiligas hooajal 2004-05. 2008. aastal tõusis ta klubiga Rootsi kõrgliigasse. Hooajal 2010–11 mängis ta Rootsi kõrgliigas Färjestadi ridades ja tuli klubiga sel hooajal Rootsi meistriks.

2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Washington Capitals. Ta asus mängima American Hockey League'is (AHL) Capitalsi noorteklubis Hershey Bears. Hooaja 2011–12 teises pooles mängis ta taas Färjestadis. Seejärel naasis Sjögren veel üheks hooajaks Põhja-Ameerikasse, kuid NHL-is tal debüüti teha ei õnnestunud.

Aastatel 2013–2015 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings HC. Hooajal 2015–16 mängis ta KHL-i klubis Kaasani Ak Bars. Aastatel 2016–2018 mängis ta kaks hooaega Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions. 2018. aastal tuli ta Lionisiga Šveitsi meistriks. 2018. aasta aprillis naasis ta Röglesse, sõlmides klubiga nelja-aastase lepingu.

2011. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Sjögren Rootsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Välislingid
-----------

* Mattias Sjögren hockeydb.com lehel
AS **Kauba Pank** oli 1920–1940 Eestis tegutsenud pank. 

Endine pangahoone, Raekoja plats 20
AS Kauba Panga põhikiri registreeriti 15. aprillil 1920. Pank natsionaliseeriti pärast Nõukogude võimu kehtestamist 1940. aastal.

A.-s. Kauba Pank alustas tegevust Tartu Vastastikuse Krediit-Ühisusena 1905. aastal. Määravaks põhimõtteks rahaasutise tegevuses kujunes otsekohe eestlaste oma ürituste ja ettevõtete finantseerimine. Krediit-Ühisus toetas tõhusalt (umbes 35 000 rublaga) Vanemuise uue teatrimaja ehitamist küll laenude, küll toetuste näol. Krediit-ühisusest sai alguse Tartu Eesti Majanduse Ühisuse asutamine ja ka Kindlustuselts "Eesti". 

1940. aastal oli Panga esimees Elmar Kiipus ning juhatuse liikmed Rudolf Ambre ja Gustav Roht, juhatuse liikme asemikud olid K. Koppel ja J. Maasik. Nõukogu liikmed olid Aleksander Keiss, K. Ennus, A. Kook, J. Maasik, prof. A. Paldrok, A. Peedel, Oskar Rütli, A. Silvere ja E. Sulg.

Viited
------

1. ↑  „Kauba Panga" põhikiri. Riigi Teataja, nr. 39-40, 17 märts 1920
2. ↑  A.-S. Kauba Pank homme 35-a. Postimees (1886–1944), nr. 70, 13 märts 1940

Välislingid
-----------

* Tartu Wastastikuse Krediit-Ühisuse äriseis 31. detsembril 1919 a. Riigi Teataja, nr. 129-130, 27. august 1920
* A.-S. Kauba Pank homme 35-a. Postimees (1886-1944), nr. 70, 13. märts 1940
|  |
| --- |
| Artiklid teemal |
| Marksism |
| Marx ja Engels |
| 
Sotsioloogia ja antropoloogia

* Kodanlus
* Klassiteadvus
* Kaubafetišism
* Kommunism
* Hegemoonia
* Riigita kommunism
* Ekspluateerimine
* Inimloomus marksismis
* Proletariaat
* Tootmissuhted
* Alatarbimine

 |
| 
Majandusteadus

* Marksistlik ökonoomika
* Väärtusseadus
* Tootmisvahendid
* Tootmisviis
* Tootlikud jõud
* Lisaväärtus

 |
| 
Ajalugu

* Kapitalistlik tootmine
* Klassivõitlus
* Proletariaadi diktatuur
* Maailmarevolutsioon
* Kapitali esialgne akumulatsioon
* Proletariaadi revolutsioon

 |
| 
Filosoofia

* Marksistlik filosoofia
* Ajalooline materialism
* Dialektiline materialism
* Guevarism
* Maoism
* Marksistlik humanism
* Strukturaalne marksism
* Trotskism
* Lääne marksism

 |
| 
Tuntud marksistid

* Karl Marx
* Friedrich Engels
* Rosa Luxemburg
* Vladimir Lenin
* Lev Trotski
* Antonio Gramsci
* Mao Zedong
* György Lukács
* Cornelius Castoriadis
* Louis Althusser
* Frankfurdi koolkond
* Praxise koolkond
* Antonio Negri

 |
| * v
* r
 |

**Kaubafetišism** on Karl Marxi kirjeldatud nähtus, kus kapitalistlikus turumajanduses paistavad kaubatootjatevahelised ühiskondlikud suhted kaupade eneste vaheliste suhetena.

Karl Marx kirjutas kaubafetišismist oma raamatus "Kapital" aastal 1867.

Marxi "Kapitali" järgi tuleneb kaupade maailma fetišistlik iseloom kaupu tootva töö isesugusest ühiskondlikust iseloomust. Kauba müstiline iseloom ei tulene tema tarbimisväärtusest, vaid tootjatevahelised suhted, milles avalduvad nende töö ühiskondlikud määrangud, omandavad tööproduktide ühiskondliku suhte vormi.

Marx räägib, et produktide vahetajaid huvitab praktikas kõigepealt küsimus, kui palju võõraid produkte nad oma produkti eest saavad, s.o missuguses proportsioonis produkte vahetatakse. Niipea kui need proportsioonid on saavutanud teatava tavapärase stabiilsuse, näivad nad tulenevat tööproduktide loomusest, nii et näiteks üks tonn rauda ja kaks untsi kulda on täpselt niisamuti üheväärsed, kui nael kulda ja nael rauda on üheraskused, – hoolimata oma füüsikaliste ja keemiliste omaduste erinevusest.
Tegelikult fikseerub tööproduktide väärtusiseloom *(hind)* alles nende realiseerumisel väärtuse suurustena. Väärtuse suurused muutuvad vahetpidamata, olenematult vahetajate tahtest, ettenägemisest ja tegevusest. Vahetajate silmis omandab nende eneste ühiskondlik liikumine asjade liikumise vormi, mille kontrolli all nad on, selle asemel et seda ise kontrollida.

Ühiskondliku elu protsessi, ehk materiaalse tootmisprotsessi vorm
vabaneb oma müstilisest uduloorist alles siis, kui ta hakkab alluma inimeste teadlikule plaanipärasele ja kontrollile kui inimeste vaba ühiskondliku liidu produkt. Selleks aga on vaja teatavat ühiskonna materiaalset alust ehk rida teatavaid materiaalseid olemasolu tingimusi, mis omakorda on pika ja piinarikka arenemisprotsessi loomulikult kujunenud produkt.
**Edegem** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.

* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2020

Välislingid
-----------

 Edegem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Antwerpeni provintsi vallad

Aartselaar **·** Antwerpen **·** Arendonk **·** Baarle-Hertog **·** Balen **·** Beerse **·** Berlaar **·** Boechout **·** Bonheiden **·** Boom **·** Bornem **·** Borsbeek **·** Brasschaat **·** Brecht **·** Dessel **·** Duffel **·** Edegem **·** Essen **·** Geel **·** Grobbendonk **·** Heist-op-den-Berg **·** Hemiksem **·** Herentals **·** Herenthout **·** Herselt **·** Hoogstraten **·** Hove **·** Hulshout **·** Kalmthout **·** Kapellen **·** Kasterlee **·** Kontich **·** Laakdal **·** Lier **·** Lille **·** Lint **·** Malle **·** Mechelen **·** Meerhout **·** Merksplas **·** Mol **·** Mortsel **·** Niel **·** Nijlen **·** Olen **·** Oud-Turnhout **·** Putte **·** Puurs-Sint-Amands **·** Ranst **·** Ravels **·** Retie **·** Rijkevorsel **·** Rumst **·** Schelle **·** Schilde **·** Schoten **·** Sint-Amands **·** Sint-Katelijne-Waver **·** Stabroek **·** Turnhout **·** Vorselaar **·** Vosselaar **·** Westerlo **·** Wijnegem **·** Willebroek **·** Wommelgem **·** Wuustwezel **·** Zandhoven **·** Zoersel **·** Zwijndrecht
Paarislehekülg käsikirjast
***Lochamer Liederbuch*** 'Lochami lauluraamat' (ka *Locheimer Liederbuch* või *Lochheimer Liederbuch*) on umbes 15. sajandi keskpaika dateeritud ja oletatavasti Nürnbergis kirja pandud käsikirjaline muusikakogumik, muusikaliselt stiililt nii hiliskeskaega kui ka vararenessanssi liigituv. Käsikirja peetakse 15. sajandi Saksamaa muusika kõige olulisemaks säilinud allikaks.

Käsikiri asub Berliini Riigiraamatukogus kogus kirje "Ms. Mus. 40.613" all.

Kirjeldus
---------

Käsikirja 93 leheküljel on 45 ühe- kuni kolmehäälset laulu. 44 laulu on saksakeelsed, üks hollandikeelne. Mõnede allikate järgi on laule 47 või 50; erinevused tulevad asjaolust, et osa laule on mitme versioonina, osa vaid katkendid või puudub neil pealkiri või tekst. Peaaegu pooled lauludest on teada ainult selles käsikirjas. Laulud on stiililt ja sisult erinevad. Käsikiri on oma nime saanud Nürnbergi kaupmeheperekonna Lochami (ka Lochhaimi või Lochheimi) järgi, kelle omanduses lauluraamat pikalt oli.

Peamine kirjapanija arvatakse olevat vend Jodocus Windsheimist, keda on peetud Nürnbergi organisti ja helilooja Conrad Paumanni õpilaseks. Käsikirja põhiosa on dateeritud aastaisse 1451–1453; täiendusi on tehtud 1460. aastani. Kogumikus on näha ilmaliku muusika osatähtsuse tõusu vaimulike laulude kõrval ("All mein’ Gedanken, die ich hab", "Ich fahr dahin", "Der Wald hat sich entlaubet" ja "Ich spring an diesem Ringe"). Üksikutel lauludel on teada autor, nagu Salzburgi munk ja Oswald von Wolkenstein ("Wach auf, mein Hort").

Käsikirja teises osas on pealkirja "Fundamentum organisandi" all Conrad Paumanni 31 orelitabulatuuri. Kaks osa köideti kokku arvatavasti üsna vahetult pärast nende valmimist.

Vaata ka
--------

* *Glogauer Liederbuch*
* *Buxheimer Orgelbuch*

Viited
------

1. ↑  Lochamer Liederbuch. - Historisches Lexikon Bayerns
2. ↑  Lochamer Liederbuch. - Historisches Lexikon Bayerns

Välislingid
-----------

* Lochamer Liederbuch andmebaasis International Music Score Library Project (IMSLP)
* D-B MS Mus. 40613 (Lochamer-Liederbuch; Fundamentum organisandi of Conrad Paumann). Staatsbibliothek zu Berlin - Preußischer Kulturbesitz, Berlin, Germany. - The Digital Image Archive of Medieval Music (DIAMM)
* Lochamer Liederbuch. - Historisches Lexikon Bayerns (käsikirja tutvustus, saksa keeles)
**Bizau** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas Bregenzerwaldis.

Huviväärsusi
------------

Kihelkonnakirik **Hl. Valentin** ehitati aastal 1472.

*Wetzsteinhöhle*
**Wetzsteinhöhle** ("luisukivikoobas") on inimtekkeline kuiv õõnsus. Koobas on endine liivakivi kaevandus. Wetzsteinhöhle paikneb keset metsa. Koopast allpool voolab Hüttbach.

2007. aastal kuulutas Bizau vald **puittara** ("Steackohag") kaitsealuseks mälestusmärgiks. Ühest küljest austab tara tollast "Alpgasse", mille kaudu veiseid mägikarjamaadele veeti (vaata Alpi rändkarjatamine), teisest küljest sümboliseerib see piirkonna käsitööd: mälestusmärk puidule ja tööle.

Bizau on osa **Bregenzerwald Umgangist** (sõna otseses mõttes *Bregenzerwaldi jalutuskäik*). Jalutuskäik näitab 12 traditsiooniliselt ehitatud külakujundust Bregenzerwaldis. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil antakse jalutajatele teavet tüüpilise Bregenzerwälder arhitektuuristiili kohta läbi sajandite.

Panoraamvaade Bizaule

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Bregenzi ringkonna vallad

* Alberschwende
* Andelsbuch
* Au
* Bezau
* Bildstein
* Bizau
* Bregenz
* Buch
* Damüls
* Doren
* Egg
* Eichenberg
* Fußach
* Gaißau
* Hard
* Hittisau
* Höchst
* Hohenweiler
* Hörbranz
* Kennelbach
* Krumbach
* Langen bei Bregenz
* Langenegg
* Lauterach
* Lingenau
* Lochau
* Mellau
* Mittelberg
* Möggers
* Reuthe
* Riefensberg
* Schnepfau
* Schoppernau
* Schröcken
* Schwarzach
* Schwarzenberg
* Sibratsgfäll
* Sulzberg
* Warth
* Wolfurt
**Woluwe-Saint-Lambert** (prantsuse [wolyˈwe sɛ̃ lɑ̃bɛːʁ], hollandi keeles *Sint-Lambrechts-Woluwe* [sɪnt ˈlɑmbrɛçts ˈwoːlywə]) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. 

* Malou lossMalou loss
* Woluwe jõgiWoluwe jõgi
* St. Lamberti kirik (XII sajand)St. Lamberti kirik  
 (XII sajand)

Sõpruslinnad
------------

* Prantsusmaa – Meudon, alates 1958
* Saksamaa – Celle
* Rwanda – Mbazi

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2020

Välislingid
-----------

 Woluwe-Saint-Lambert – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)
* Wolubilis (prantsuse ja hollandi keeles)
* Hof ter Musschen (prantsuse ja hollandi keeles)

Brüsseli piirkonna vallad

Anderlecht | Auderghem | Berchem-Sainte-Agathe | Brüssel | Etterbeek | Evere | Forest | Ganshoren | Ixelles | Jette | Koekelberg | Molenbeek-Saint-Jean | Saint-Gilles | Saint-Josse-ten-Noode | Schaerbeek | Uccle | Watermael-Boitsfort | Woluwe-Saint-Lambert | Woluwe-Saint-Pierre
Matty James 2015. aastal Leicester City särgis
**Matthew Lee James** (sündinud 22. juulil 1991 Bacupis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Bristol City.

Ta alustas klubikarjääri Manchester Unitedis. 2009. aasta juulis sõlmis ta klubiga profilepingu, kuid Manchester Unitedi põhimeeskonnas ei mänginud ta kordagi, see-eest Manchester Unitedi noortevõistkondade eest. 2010. aasta veebruaris läks ta Manchester Unitedist laenule Inglismaa esiliigaklubisse Preston North End ning lõi seal 18 liigamänguga kaks väravat. Preston North Endis oli James laenul ka hooaja 2010/11 esimeses pooles.

2012. aasta mais siirdus James koos Ritchie De Laetiga Inglismaa esiliigaklubisse Leicester City. Mõlemad sõlmisid klubiga kolmeaastased lepingud. Leicester City meeskonnas debüteeris James 14. augustil 2012 liigakarika mängus Torquay Unitedi vastu. James lõi selles mängus Leicester City kolmanda värava (samas mängus debüteeris Leicester City eest ja lõi ka esimese värava Jamie Vardy). Hooajal 2012/13 lõi James Inglismaa esiliigas kolm väravat. 2014. aastal kindlustas ta Leicester Cityga pääsu Inglismaa kõrgliigasse. Hooajal 2013/14 valiti James Leicester City hooaja parimaks noormängijaks. Hooaeg 2015/16, mil Leicester City Inglismaa meistrikstuli, jäi Jamesi vigastuse tõttu täielikult vahele. Pärast seda sai ta Leicester City eest väljakule harva. Hooaja 2016/17 teises pooles ja hooaja 2020/21 esimeses pooles oli ta laenul Inglismaa esiliigaklubis Barnsley ning hooaja 2020/21 teises pooles samasse liigasse kuuluvas Coventry Citys.

2021. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Bristol Cityga.

Aastatel 2007–2009 mängis James Inglismaa noortekoondistes.

Tema 1993. aastal sündinud noorem vend Reece James on samuti jalgpallur.

Viited
------

1. ↑  Coppack, Nick (2. juuli 2009). "Teen trio turn pro". *ManUtd.com*. Manchester United. Originaali arhiivikoopia seisuga 1. september 2009. Vaadatud 2. juulil 2009.
2. ↑  "Agreement reached for United duo". *LCFC.co.uk*. Leicester City FC. 15. mai 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2012. Vaadatud 15. mail 2012.
3. ↑  "Torquay 0–4 Leicester". *BBC Sport*. 14. august 2012. Vaadatud 17. augustil 2012.
4. ↑  "Leicester City's Young Player Of The Season Winners". *LCFC.com*. Vaadatud 16. juunil 2021.
5. ↑  "Matty James is a Robin". *bcfc.co.uk*. 23. juuni 2021. Vaadatud 24. juunil 2021.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 17. sajandi Tartu staarostist, ordumeistri kohta vaata: Wolter von Plettenberg, teiste samanimeliste kohta: Wolter von Plettenberg (täpsustus)* |

---

**Wolter von Plettenberg** oli 17. sajandi alguses Tartu staarost ja ökonoom.

Plettenberg pärines Liivimaalt ja oli ordumeister Wolter von Plettenbergi kauge sugulane. Ta juhtis staarosti ja ökonoomina Poola-aegse Tartu kohtupidamist ja majanduselu. Sarnaselt mitme eelmise ökonoomiga oli ka tema protestant, mis tekitas teatud pingeid katoliiklike vaimulikega ning lähendas teda Tartu raele ja luterlikele jutlustajatele.

Plettenberg oli segatud ka Tartu ja jesuiitide vahelisse tülisse, kus viimased püüdsid sundida protestantlikke jutlustajaid loobuma eestikeelsete jutluste pidamisest, väites, et eestlaste sünnipärane ja loomupärane usk on katoliiklus. Jutlustaja ja raad pöördusid 1610. aastatel mitmel korral Plettenbergi poole palvega jesuiitidepoolne tagakiusamine lõpetada. Et aga neid toetas kuningas Zygmunt III, siis polnud Plettenbergil selles küsimuses erilist tegevusvabadust ning ta püüdis konfliktis neutraalseks jääda.

Kirjandus
---------

* Vello Helk. *Jesuiidid Tartus*. Tartu: Ilmamaa, 2003. Lk-d 170 ja 177–178.
**Komsomolsk Amuuri ääres** (vene keeles: Комсомольск-на-Амуре) on linn Venemaal Habarovski krais. Asub Amuuri jõe vasakul kaldal, 360 km kaugusel Habarovskist.

Kliima
------

Jaanuari keskmine õhutemperatuur linnas on –24 °C, juulis +20 °С. Aastane sademete hulk on 560 mm.

Ajalugu
-------

Piirkonna põliselanikeks on nanaid. Tänapäeva linna ala kuulus Hiinale 1858. aastani, mil see läks Aiguni lepinguga Venemaale. 

Asula on rajatud 1860. aastal **Permskoje** külana Permi oblastist ümber asunud talupoegade poolt. 1932. aastal anti asulale linnaõigused ja nimetati ümber Komsomolskiks linna ehitavate kommunistlike noorte auks. Tegelikult olid umbes 70% linnaehitajatest vangid. Linnas hakati arendama rasketööstust, rajati laevaehitustehaseid.

Majandus
--------

Linnas on lennukitehas, kus toodetakse hävituslennukeid Su-27, Su-30, Su-33, Su-35, Su-57, laevaehitustehased ja masinaehitustehased.

Must metallurgia on tähtsuselt teine tööstusharu (32,2% toodangust): terasetoodang ulatub 0,7 miljoni tonnini.

Töötleva tööstuse käive oli 2006. aastal 24,1 miljardit rubla.

Linn asub Baikali-Amuuri magistraalraudtee (BAM) ääres. 20 km kaugusel kesklinnast asub lennujaam.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Yandexi ilm

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Komsomolsk Amuuri ääres** |

* Komsomolski Amuuri ääres linnavalitsuse koduleht (*vene keeles*)
Zamoralik *bizcocho borracho*
***Bizcocho borracho*** (lühidalt ka ***borracho***) on Hispaania küpsetis, mis on immutatud siirupi ja likööri seguga. *Bizcocho borracho* tähendab hispaania keeles joobnud kooki.

Päritolu
--------

Cuencalik *bizcocho borracho*
See kook on Hispaania kondiitritööstuses üsna levinud ning seda võib leida Cuenca, Guadalajara  ja Zamora provintsist ning isegi Murcia provintsi Ojósi linnast.

Valmistamine
------------

*Bizcocho borracho* tainas koosneb nagu paljude teistegi kookide tainas munast, jahust, suhkrust, pärmist ja veest. Ahjus kook kerkib ja muutub svammilaadseks. Koogi erilisus seisneb siirupileotises, millesse asetatakse kook pärast küpsemist umbes tunniks ajaks. Siirup koosneb enamasti veest, rummist ja meest, mille täpne kogus on iga koka valik.
"Joobnuks" muudetakse kook magusa likööri abil, aga kasutatakse ka magusat valget veini, Hispaania šerrit  või isegi rummi. Koogid on enamasti väikesed ja pakendatud eraldi karbikestesse või paberisse. Olenevalt valmistamiskohast lisatakse koogikese peale kas kaneeli või tuhksuhkrut.

Traditsioon
-----------

Guadalajara provintsi karnevalil, mis kestab terve nädala, kutsutakse tavaliselt lapsi linnaväljakutel *bizcocho borracho*'sid sööma.

Viited
------

1. 1 2  Víctor André. Aprenda a conocer los vinos. Madrid: Ed. Swing; 2008.
2. ↑  Juan Antonio Martínez Gómez-Gordo,Sofía Martínez Taboada, (1998), La cocina de Guadalajara, AACHE Ediciones de Guadalajara, lk 225
**Eesti-Ungari suhted** on kahepoolsed suhted Eesti ja Ungari vahel. 

Eesti ja Ungari suhted on sõbralikud ja seda tingib ka hõimusugulus: mõlemad on soome-ugri rahvad.

Ungari tunnustas Eestit 24. veebruaril 1921.

Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 2. septembril 1991.

Tegutseb Eesti suursaadik Ungaris, kes resideerib Budapestis. 3. oktoobril 2018 andis volikirja president János Áderile üle Eesti suursaadik Kristi Karelsohn.

Tegutseb ka Ungari suursaadik Eestis, kes resideerib Ungari Suursaatkonnas Tallinnas Tallinnas. 13. veebruaril 2019 andis volikirja president Kersti Kaljulaidile üle Ungari suursaadik Kristóf Forrai.

Tallinnas tegutseb Ungari Instituut.

Vaata ka
--------

* Eesti ungarlased
* Ungari eestlased

Viited
------

1. 1 2 3 4  Kahepoolsed suhted. Ungari. Välisministeerium, vaadatud 06.11.2017.
2. ↑  "Eesti riigipeale andsid volikirjad Ungari ja Korea suursaadikud". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2019. Vaadatud 21. veebruaril 2019.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vanimast teadaolevast põhjagermaani keelekujust; mõnikord nimetatakse muinaspõhja keeleks ka alates 8. sajandist kõneldud vanapõhja keelt* |

---

Üks kahest Gallehusi kuldsarvest (5. sajand, Taani), mis kannab muinaspõhjakeelset ruunikirja. R. J. Paulli joonis, 1734
**Muinaspõhja keel** ehk **muinasskandinaavia keel** (rootsi *urnordiska*, inglise *Proto-Norse*) on vanim tõendatud põhjagermaani keele kuju. 

Seda kõneldi oletatavasti 1.–7. sajandil praeguse Taani, Rootsi ja Norra alal. 

Skandinaaviast on leitud umbes 200 muinaspõhjakeelset ruunikirjateksti, millest vanimad pärinevad 3. sajandist. Peale tekstide võimaldavad muinaspõhja keelt uurida antiikautorite poolt mainitud koha- ja isikunimed ning laensõnad näiteks eesti keeles, soome keeles ja saami keeltes, nende hulgas: rõngas/rengas < \*hrengaz, kuningas < \*kuningaz, ruhtinas < \*druhtinaz, püksid < \*bukse, silt < \*skild, märk/ama < \*mērke, riik < \*rik, väärt < \*vaērd, kapp < \*skap .

Keelenäide
----------

Vanemas ruunitähestikus kiri Taanist Gallehusist leitud kuldsarvelt:

*ek HlewagastiR holtijaR horna tawido*

Mina, HlewagastiR Holtist/Holti poeg sarve tegin

Vaata ka
--------

* Vanapõhja keel
Mõisakompleks
**Mukuliai mõis** (leedu *Mukulių dvaras*) on endine mõis Leedus Zarasai rajoonis Zarasai vallas Mukuliais.

Mõis rajati XVIII sajandil. Selle esimesed omanikud olid Giedraitised, hiljem Kelpšid. 1872. aastal läks mõis Pavel Bobrovski valdusse; toona kuulus mõisale 236 hektarit maad. Bobrovski elas Peterburis, kuid suved veetis Mukuliais; tema kohaoleku tähistamiseks heisati sealsele künkale lipp.

Bobrovski suri Peterburis, ent maeti Mukuliai kalmistule. Tema surma järel said mõisa omanikeks Gulbinskid, 1923. aastal ostis selle Juozas Buzelis. 1920. aastal võõrandati suurem osa mõisa maadest.

1878. aastal sündis mõisas Peter von Wrangell, kes oli üks valgekaartlaste juhte Venemaa kodusõjas.

Mõisakompleksist on säilinud park, põllumajanduslik tootmishoone, ait ja härrastemaja.

Bobrovski rajas mõisa parki kuuselalleed ja lasi sinna istutada eksootilisi puid, sealhulgas seedreid. Pargis kasvab looduskaitsealune Mukuliai pappel, mille ümbermõõt on 5,95 meetrit ja kõrgus 39 meetrit.

Viited
------

1. ↑  "Kultūros vertybių registras". Vaadatud 10. juunil 2020.
**Tartu Mill Triathlon 2012** oli 21.–22. juulil 2012 Tartu linnas toimunud triatlonivõistlus.

Triatloni käigus ujuti Emajões, rattatrass läbis kesklinna ja Supilinna tänavaid ning jõudis korraks ka linnast välja. Jooksudistants kulges Emajõe kaldapealsel. Võistluse korraldust jälginud endine tipptriatleet Benjamin Price pidas Tartu triatloni Emajõe kiire voolu tõttu suhteliselt raskeks.

Võistluse kesklinna toomise idee tuli New Yorgi ja Lon­doni linnatriatlonidest. Lõpliku tõuke andis triatlonil "Tristar 2011" osalenud Tartu linnapea Urmas Kruuse ettepanek korraldada triatlonivõistlus ka Tartu kesklinnas. Tartu linnatriatloni peakorraldaja oli Ain Alar Juhanson.

Võistlused
----------

Võistlused koosnesid kolmest osast: põhidistants Tartu Mill Triathlon, harrastajate võistlus ehk Igamehetriatlon ning alaealistele mõeldud Lastetriatlon.

Põhidistantsil ujuti mööda Emajõge poolteist kilomeetrit, sõideti seejärel jalgrattaga 40 kilomeetrit ehk kaks 20-kilomeetrist ringi ja joosti kaks viiekilomeetrist tiiru. Põhidistantsi (1,5 km ujumist, 40 km ratast ja 10 km jooksu) võitis Aleksandr Latin ajaga 1:53:01, naiste arvestuses Kaidi Kivioja ajaga 2:12:41. Stardis oli kokku 225 individuaalosalejat ja 25 võistkonna ujumisvahetuse liiget, osalejaid tuli 7 riigist.

Harrastajate võistluse täisnimi oli A. Le Coq Tartu Igamehetriatlon, sellel tuli ujuda pool kilomeetrit, sõita rattaga üks 20-kilomeetrine ringi ja joosta viis kilomeetrit. Igamehetriatloni võitis Markko Etverk koguajaga 0.56,33 (sellest 0,5 km ujumine 0.04,15, 20 km rattasõit 0.33,14 ning 5 km jooks 0.17,52). Naistest jõudis kõrgeimale kohale Laura Kallas (üldarvestuses 29. koht) ajaga 1.09,01 (sellest ujumine 0.04,47, rattasõit 0.39,31 ning jooks 0,23,14).

Tartu Lastetriatlon hõlmas 160 m ujumist, 2,5 km rattasõitu ja 800 m jooksu. Osalejad jaotati kolme vanuseklassi:

* lapsed E: 2003. aastal ja hiljem sündinud;
* lapsed D: 2001. ja 2002. aastal sündinud;
* lapsed C: 1999. ja 2000. aastal sündinud.

Lastetriatloni võitis Kregor Zirk ajaga 10.46. Parim tüdruk oli üldjärjestuses viiendale kohale tulnud Marie Elisabeth Martinson ajaga 11.31.

Vaata ka
--------

* Tartu Mill Triathlon 2013

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Marii Kangur "Hansapäevadega tuleb Tartu südalinna ka triatlon" 20.07.2012
2. 1 2  "Asjatundjad peavad Tartu triatloni raskeks" Postimees, 20.07.2012
3. ↑  "Tartu Mill Triatloni võitsid Aleksandr Latin ja Kaidi Kivioja" ERR, 22.07.2012
4. ↑  Marii Kangur "Eneseületuse hea tunne kaalub lihasvalu üles" Postimees, 23.07.2012
5. ↑  Risto Mets "Lapsed näitasid Tartu triatlonil kõrget taset" Postimees, 21.07.2012

Välislingid
-----------

* "Veskimehed triatlonile ehk Tartu Mill AS toetab Eesti suurimat linnatriatloni!" Postimees/MTÜ Tartu Triatlon pressiteade, 31.05.2012
* Marii Kangur "Hansapäevadega tuleb Tartu südalinna ka triatlon" 20.07.2012
* "Asjatundjad peavad Tartu triatloni raskeks" Postimees, 20.07.2012
* Risto Mets "Lapsed näitasid Tartu triatlonil kõrget taset" Postimees, 21.07.2012
* "Tartu Mill Triatloni võitsid Aleksandr Latin ja Kaidi Kivioja" ERR, 22.07.2012
* Marii Kangur "Eneseületuse hea tunne kaalub lihasvalu üles" Postimees, 23.07.2012
Lehmja asulakoht on kinnismuistis
**Muistis** (ka *muinasjäänus*) on inimese loodud või tema osavõtul kujunenud aineline objekt, mis on pärit kaugemast minevikust ja mida uurib arheoloogia.

Inimese loodud aineline kultuuripärand liigitatakse kinnismuististeks ja esemeleidudeks. Kinnismuistis on oma ümbrusest lahutamatu objekt – näiteks linnamägi, asulakoht, põld, tee, matmispaik, kultuskoht, ohvripaik, rauasulatuskoht või laevavrakk. Esemeleid ehk irdmuistis ehk vallasmuistis on üksikese – näiteks tarbeese, tööriist, ehe, relv, münt, luu vms – või selle osa, mis on leitud kinnismuistise väljakaevamisel või avastatud sellest eraldi, juhuslikult.

Riigi kaitse alla võetud muistist nimetatakse arheoloogiamälestiseks.

Viited
------

1. 1 2  Valter Lang (2020). Arheoloogia kui muinasaega uuriv teadus. Peatükk kogumikus: Aivar Kriiska, Valter Lang, Ain Mäesalu, Andres Tvauri, Heiki Valk. Eesti ajalugu I. Eesti esiaeg. Tartu: Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut. Lk 13
2. 1 2  Muistis, Eesti entsüklopeedia
3. 1 2 3  Kurmo Konsa (2004). Säilituskorralduse sõnastik, lk 6
Rapla valla lipp
**Rapla valla lipp** on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rapla valla lipp.

Lipp 1996–2017
--------------

Rapla valla lipp 1996–2017 
Eesti Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 määrusega moodustati senise Rapla linna ja senise Rapla valla baasil uus omavalitsusüksus Rapla vald, mille lipuks kinnitas Rapla vallavolikogu 13. märtsil 2003 endise Rapla valla lipu.

### Lipu kirjeldus

Rapla valla lipuks on valge kangas, mida läbib keskelt roheline horisontaalne triip, mille kõrgus on 1/7 lipu kõrgusest. Ülemisel valgel laiul on kaks ja alumisel üks roheline pügalrist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.

### Põhjendus

Värvid sümboliseerivad maad ja vaimsust. Pügalristid tähistavad rahvuslikke traditsioone, samuti Rapla omapärast kahe torniga kirikut.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Valla lippu kasutatakse Rapla valla ajaloolistel ja kultuurilistel pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis kehtivad riigilipu kohta. Päevad, mil valla lipp heisatakse, määrab kindlaks vallavalitsus. Vallavalitsuse hoonele heisatakse valla lipp alaliselt.

Vaata ka
--------

* Rapla valla vapp
* Rapla maakond

Välislingid
-----------

* Rapla valla sümboolika
Hattorpe-tagune torn, vaade Šoti klubi hoovist. Kevad 2011
**Hattorpe-tagune torn** (saksa keeles *Hatdorp*) on Tallinna linnamüüri kaitserajatiste hulka kuuluv torn. Tänapäeval on selle aadress Pikk tänav 62.

Hattorpest ühele poole jääb Bremeni torn, teisel pool on linnamüüris Stoltingi torn.

Torn ehitati 14. sajandi lõpul – 15. sajandi algul. 1410–1414 oli Tallinna linnaisade seas keegi Hattorpe, torn võis saada nime tema või ta mõne sugulase järgi.

1878. aastal ehitas arhitekt Rudolf Bernhard, Peterburi tsiviilinseneride instituudi esimene rektor, endale torni krundile Pikk 62 uusgooti stiilis maja. "Ajal, mil paljude tornide viimased jäänused linnapildist järjest kadusid, kujundas Bernhard linnamüürist ja tornist oma hoone kagufassaadi. Hattorpe torni sisse tulid ümmargused toad, akendeks keskaegsed laskepilud," kirjutab selle kohta arhitekt Andri Ksenofontov. "Samas tõmmati torn seestpoolt tühjaks kui kokteilikõrs. 1896. aastal ehitas Rudolfi poeg Erwin, samuti kuulus arhitekt, tornile uue korruse peale neogooti muinasjutustiilis."

Vaata ka
--------

* Tallinna linnamüür
* Tallinna tornistik

Viited
------

1. ↑  Simon Hamilton A Rambling Dictionary of Tallinn Street Names" (vaadatud 9. augustil 2011)
2. ↑  Andri Ksenofontov Hiina müür McDonald'sist Šoti klubini EPL, 12. september 2002
**Tartu Maarja Kool** on munitsipaalkool Tartus, kus õpivad mõõduka, raske ja sügava vaimse alaarenguga õpilased.

Koolis rakendatakse toimetuleku riiklikku õppekava ja Waldorfi kooli õpetamise põhimõtteid hariduslike erivajadustega lastele ehk ravipedagoogikat ja sotsiaalteraapiat. Kool asub Tartus aadressil Puiestee tänav 126. Kooli juures töötab lasteaiarühm.

Kooli ajalugu
-------------

Kool asub endises Posti mõisa ehk Jaama mõisa hoones. Tartu Maarja Kool asutati aastal 1993 **Tartu Puuetega Laste Kool-kodu** nime all. Aastast 1994 kannab kool praegust nime.

2002. aastal asutati MTÜ Tartu Maarja Tugikeskus, mis tegeleb päevakeskuse ja õpilaskodu pidamisega.

7. aprillil 2001 asutasid Tartu Maarja Kooli lapsevanemad, õpetajad ja Tartu Toome Rotary Klubi koos hulga toetajatega sihtasutuse Maarja Küla. Maarja Küla peaeesmärgiks seati Eesti intellektipuudega noortele kodu – Maarja Küla – rajamine. Pool aastat hiljem vormistati Haavassaare kinnistu SA Maarja Küla omandiks. Kuid praeguseks on lapsi lõpetanud juba nii palju, et oleks vaja teistki sarnast küla. Kooli õpetajad ja lapsevanemad löövad kaasa sihtasutuses Maarja Päikesekodu. 2003. aastal avati koolis nn käsitöökool, kus 10.–12. klassi õpilased saavad omandada käsitööoskusi.

Direktorid
----------

* Anne Daniel-Karlsen (1993–1997)
* Kaia Oper (1997–1998)
* Jaanus Rooba (1998–...)

Viited
------

1. ↑  Martin Kaasik (2001). *Eesti koolid 2000*. Tallinn: Inreko Press.

Välislingid
-----------

* Tartu Maarja Kool
* Maarja Küla
* Pilt