recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
| sinine | Lääne-Euroopa aeg (maailmaaeg; suveaeg: maailmaaeg + 1 h). |
| punane | **Kesk-Euroopa aeg**(maailmaaeg + 1 h; suveaeg: maailmaaeg + 2 h). |
| khaki | Ida-Euroopa aeg (maailmaaeg + 2 h; suveaeg: maailmaaeg + 3 h). |
| roheline | Moskva aeg (maailmaaeg + 4 h. |

Heledama värviga riikides suveaega ei ole.

**Kesk-Euroopa aeg** (inglise keeles *Central European Time*, lühend *CET*) on üks vööndiaja UTC+1:00 nimetustest, mida kasutatakse eeskätt Euroopas. Kesk-Euroopa aeg on seega maailmaajast üks tund ees. Kesk-Euroopa suveaeg on maailmaajast kaks tundi ees.

Kesk-Euroopa aeg kehtib suuremas osas Euroopa Liidu liikmesriikides, välja arvatud Iirimaa ja Portugal (neis kehtib Lääne-Euroopa aeg), samuti Soome, Eesti, Läti, Leedu, Rumeenia, Bulgaaria, Kreeka ja Küpros (neis kehtib Ida-Euroopa aeg). Kesk-Euroopa aeg on kasutusel ka Šveitsis, Norras, Andorras, Monacos, Vatikanis, San Marinos, Liechtensteinis, Bosnia ja Hertsegoviinas, Serbias, Montenegros, Albaanias ja Põhja-Makedoonias.

Eestis kehtis Kesk-Euroopa aeg aastail 1918–1919 ja Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944.

Ka näiteks Prantsusmaa, Hispaania ja Beneluxi maad kuuluvad rohkem Lääne-Euroopa aja vööndisse (7.5 läänepikkuskraadist 7.5 idapikkuskraadini). Enne teist maailmasõda kasutasidki Prantsusmaa, Hispaania, Belgia ja Luksemburg Lääne-Euroopa aega, samas Holland kasutas Amsterdami aega, mis oli maailmaajast 20 minutit ees, baseerudes Westerkerki kiriku päikeseajal (täpsemalt 19 minutit 32,13 sekundit). 1940. aastal, Saksa okupatsiooni ajal kehtestati Prantsusmaal ja Beneluxi maades ametliku ajana Kesk-Euroopa aeg (ehk Berliini aeg), ka Hispaania läks diktaator Francisco Franco käsul ööl vastu 17. märtsi solidaarsusest üle Kesk-Euroopa ajale. Ka Suurbritannia kasutas sõjaajal Kesk-Euroopa aega, 1945. aastal mindi tagasi üle Lääne-Euroopa ajale. Prantsusmaal plaaniti pärast sõja lõppu novembris 1945 taastada Lääne-Euroopa aeg, kuid need plaanid katkestati.

Vaata ka
--------

* Ajavöönd
* Vööndiaeg
* Suveaeg
* Kellaaeg
**Maakond** on paik J. R. R. Tolkieni loomingus.

Maakond asutati Kolmanda Ajastu 1601. aastal, mil Arnori kuningas kinkis kääbikutele antud maa-ala. Maakonnas elavad põhiliselt kääbikud olles sinna rajanud erinevaid asulaid nagu Kääbikla ja Pukivald jne. Maakond on väike vaikne paik, kus elu kulgeb omasoodu. Kääbikud tegelevad seal omade asjadega ega huvitu ülemäära väljaspool toimuvast.

Maakonnas elavad Bilbo Paunaste – Sõrmuseleidja, kes naastes oma retkelt toob endaga kaasa Võimusõrmuse, teadmata isegi millega täpsemalt tegu on. Maakonda toob Bilbo elama ka oma orvuks jäänud sugulase Frodo Paunaste, kellele ta hiljem pärandab oma vara ning muuhulgas ka Sõrmuse. Kaua aastaid püsib sõrmus vagusi Maakonnas varjul. Ka Sauron – sõrmuse valmistaja, ei oska seda esialgu sealt otsida kuna Maakond on tema jaoks olnud nii väike ja tähtsusetu paik, et ta lihtsalt ei ole selle olemasolule mingit tähtsust omandanud. Kuid olles teada saanud, et Sõrmus on Maakonnas ja Paunaste käes saadab ta oma teenrid – Nazgulid, kes on võtnud Mustade Ratsanike kuju, seda sealt otsima. Saanud teada, et Sõrmuse sinna jäädes seab see ohtu nii Frodo enda, kui kõik teised Maakonna elanikud, jätab Frodo oma kalli kodupaiga seljataha ning lahkub seni turvalisena tundunud Maakonnast.

### Geograafia

* Ida-Kihelkond: Sillaväljad, Pukivald, Jaale, Sooniku, Kändla, Kilginõgu, Bamfurlong (Maggoti farm, Kange Koda, Püsiuru, Silla Kõrts(Kangevirde Silla juures), Mägraõõned, Helekurru(Sillaväljadel asuv linn, Bolgerite elupaik), Mustikale, Kilginõgu, Heinaotsa, Kuldne Õrs (Kändla kõrts), Konnakalmu, Kaisliku, Rünga, Kändla, Lembreluha, Laanekoda, Floating Log(Kõrts Konnakalmus), Rohelaid (Maakonna piirialal), Kõrvenurga, Murru
* Lõuna-Kihelkond: Roheliste Küngaste Maa, Nallinõo,Laialuha,
* Põhja-Kihelkond: Kaeramõisa,
* Lääne-Kihelkond: Tukivere, Kääbikla, Nõelasilma, Harutee, Tukinõlva, Küngas, Paunaotsa, Eigla, Pisikaeve, Roheline Lohe (Kääbikla kõrts), Kääbikla, Luuderohu (Veeäärse kõrts), Tukinõlva, Tukivere, Harutee, Künkataguse, Nõelasilma, Suurkaeve, Veeäärse, Tallekoole, Uuelinna
**Laur Valk** (ka **Lauri Walk**; sündinud 20. juunil 1912 Puhjas – 28. juuli 2008 Solna, Rootsi) oli eesti arst.

Ta lõpetas aastal 1929 Tallinna Reaalkooli ja astus samal aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda. Aastal 1930 läks ta üle arstiteaduskonda, kus katkestustega õppides lõpetas aastal 1937 arsti astme väärilisena *cum laude*. Ta on lipnikuna lõpetanud ka Sõjakooli aspirantide kursused.

Aastal 1937 oli ta Tartu Ülikooli I sisehaiguste kliiniku nooremassistent ja asus tööle röntgenoloogina, millisel kohal töötas aastani 1940. Selle ajajärgu vältel valmis tal doktoriväitekiri teemal *"Röntgenoloogilisest, gastroskoopilisest ja histoloogilisest leiust gastriitide puhul"*, mille ta kaitses Tartu Ülikooli juures 29. detsembril 1941, omandades *dr. med.* kraadi. Aastal 1940 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta röntgendiagnostika eriarstiks. Aastal 1944 sai ta dotsendi kutse.

Aastal 1944 põgenes ta üle Läänemere Rootsi. Aastatel 1945–1949 oli ta 2. alamarst Eskilstuna Keskhaigla röntgeniosakonnas. Aastal 1949 omandas ta alalise tööloa Rootsis. Aastatel 1949–1959 oli ta 1. alamarst Eskilstuna Keskhaigla röntgeniosakonnas. Aastatel 1959–1960 töötas ta alamarstina Stockholmi Radiumhemmeti Lasaret'is. Ta on töötanud veel mitmete haiglate röntgeniosakondades.

Aastal 1996 elas ta Solnas, kus ka suri 2008.

Isiklikku
---------

Tema isa Jaak Valk oli Puhja ja Urvaste koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Eesti Päevaleht 18. september 2008 lk. 11 (surmakuulutused)

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 501-502
Tusklikupreili Muumimaal
**Tusklikupreili** (rootsi keeles *Snorkfröken*, soome *Niiskuneiti*) on soomerootsi lastekirjaniku Tove Janssoni muumilugude tegelane.

Tusklikupreili on Muumitrolli suur imetleja ja sõbratar. Nendevahelistest suhetest aimub, et tegu võib olla millegi pisut enama kui lihtsalt suure sõprusega. Tusklik armub aeg-ajalt ka teistesse, kuid pöördub ikka tagasi Muumitrolli juurde, enne kui asi liiga tõsiseks jõuab minna. Ta on õrn ja arukas ning oskab peaaegu alati jääda optimistlikuks. Naiseliku tegelaskujuna pöörab väga suurt tähtsust oma väljanägemisele – tal on ilus kohev tukk ning ta kannab uhket sädelevat jalavõru.

Samuti on ta väga kiindunud oma venda Tusklikusse.

Joonissarjas "Muumioru lood" kannab Tusklikupreili nime **Piripiiga**.

| * v
* r
Muumitrollid |
| --- |
| Raamatud | 
"Väikesed trollid ja suur veeuputus" (1945) • "Sabatäht" (1946) • "Võlukübar" (1948) • "Muumipapa memuaarid" (1950) • "Ohtlik jaanipäev" (1954) • "Trollitalv" (1957) • "Nähtamatu laps" ja teisi jutte (1962) • "Muumipapa ja meri" (1965) • "Hilja novembris" (1970) |
| Tegelased | 
dront Edward • Filifjonka • Fredrikson • Hatifnatid • Koduvana • Muumimamma • Muumipapa • Muumitroll • Mymla • Mymla tütar • Niru • Nuhkloom • Nuuskmõmmik • Piisamrott • Sekeldaja • Sniff • Urr • Tusklik • Tusklikupreili • Tutsik ja Lipsik • Tuu-tiki • väike My |
| Muud | 
Muumimaa • Muumimaja • Muumiorg • Muumioru lood •  "Muumitroll" (kogumik) |
Hiina Rahvabariigis on **maakonnad** (lihtsustatud kirjas 县, traditsioonilises kirjas 縣, *xiàn*) 3. järgu haldusüksused autonoomsete maakondade, maakonna õigustega linnade, hošuunide, autonoomsete hošuunide ja allringkondade kõrval. 

Seisuga 9. veebruar 2013 on Hiina Rahvavabariigis 1452 maakonda. 

Hiina Vabariigi Taiwani provintsis on **maakond** (縣, *xiàn*) maakonna õigustega linna kõrval 2. järgu haldusüksus. Maakondi on 14. Nende keskused on suurvallad, vahel vallad, millel on sageli juba väga linlik iseloom.

Taust
-----

Maakondade arv peaks Mandri-Hiinas tulevikus vähenema, sest maakondi muudetakse sageli maakonna õigustega linnadeks või linnarajoonideks. 

Enamasti alluvad Hiina Rahvavabariigi maakonnad 2. järgu haldusüksustele. Provintsi õigustega linnades Beijing Shis, Tianjin Shis, Shanghai Shis ja Chongqing Shis ning osalt Hainani provintsis alluvad nad otse 1. järgu haldusüksustele, sest 2. järku haldusüksus puudub.

Kriteerium maakonna muutmiseks maakonnaõigustega linnaks on linnastumise aste koos teatud kaugusega maakonna õigustega linna keskusest. 

Kriteerium maakonna muutmiseks linnarajooniks on kaotatava maakonna keskasula kokkusulamine maakonna õigustega linna linnarajoonidega.

Vaata ka
--------

* Hiina haldusjaotus
* Taiwani haldusjaotus
**Veclauki** on küla (*vidējciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. 

Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel valla keskosas. Veclauki jääb vallakeskusest Jaunpilsist 4 ja Riiast 93 kilomeetri kaugusele.

Küla kujunes endise Lauki mõisa (*Feldhof*) keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Säilinud on XVIII sajandil ehitatud kupja maja, mõisa park ja allee. Külas asub Lauki kalmistu ja sinna jääb ka Veclauki bussipeatus. aastal 1878 valminud Lauki koolimaja, XVIII sajandil rajatud Lauki mõisa hoonetekompleks (nuumaedik, pesuköök, teenijate maja, tootmishoone), Lauki mõisa park, XVIII sajandil ehitatud kupja maja, Lauki kalmistu ning Lauki kalmistu pärnaallee on säilitamisväärsete objektidena ka piirkonna üldplaneeringus ära märgitud.

Aastal 2014 oli külas 140 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 109, aastal 2020 aga 112.

Veclauki pärnaallee

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  IS Mantojums
3. ↑  JAUNPILS NOVADA TERITORIJAS PLĀNOJUMS 2013.-2024.GADAM. I SĒJUMS. Rīga 2012, lk. 45-49

| * v
* r
Jaunpilsi valla asulad |
| --- |
| 
Brandavas **·**  **Jaunpils** **·**  Jaunsēži **·**  Josti **·**  Jurģi **·**  Leveste **·**  Saule **·**  Strutele **·**  Struteles muiža **·**  Veclauki |
Rītabuļļi asendikaart
**Rītabuļļi** (ka **Buļļi**) on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 7,497 km². See asub Buļļi saarel Daugavgrīvast läänes. Asumis on 249 elanikku (2010).

Vaatamata mere lähedusele ulatub Rītabuļļi kõrgeim koht 14 meetrit üle merepinna. Asum on üks rohelisemaid piirkondi Riia linnas. 1755. aastast eraldab asumit Jūrmalast Lielupe jõgi. Jõe vana säng – Buļļupe – on asumi lõunapiiriks. Asumi territooriumil asub Piejūra looduspark.

1495. aastal kuulusid need maad Buļļi mõisale. Toona oli asumi territooriumil kaks küla: Rītabuļļi (Bullēni) ja Vakarbuļļi (Buļļugals). Riia linna koosseisu arvati need alad pärast Läti iseseisvumist. 1930. aastatel hakati asumi maale rajama suvilaid. 

* Vaade üle Lielupe jõe Vārnukrogsi pooleVaade üle Lielupe jõe Vārnukrogsi poole
* Lielupe randLielupe rand

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rītabuļļi** |

* Asumi koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Kurzeme rajooni asumid |
| --- |
| 
Āgenskalns **·**  Bolderāja **·**  Daugavgrīva **·**  Dzirciems **·**  Iļģuciems **·**  Imanta **·**  Kleisti **·**  Ķīpsala **·**  Rītabuļļi **·**  Spilve **·**  Voleri **·**  Zasulauks |
Map

**Veckuldīga linnamägi** (läti keeles *Veckuldīgas pilskalns*) oli linnus kuralaste Bandava maakonnas, praegu asub Lätis Kuldīga linna põhjaosas. Tegemist on riikliku kaitse all oleva arheoloogiamälestisega. Tänapäeval jääb see Kuldīga kesklinnast 3,5 kilomeetrit põhja poole.

Aastal 1230 oli sealne linnus Lammekini residentsiks. Linnamägi oli kasutusel aastani 1355, mil seda hakkas asendama tänapäevases südalinnas asunud Kuldīga ordulinnus. Linnuse juures asus ka 9,5 ha suurune asulakoht, mille kultuurikihi paksus on 0,25—1,5 m.

Linnus asub 15–20 kõrgusel eendil Venta jõe oru kaldal. Linnus on üldplaanilt 100x100 m ruudu kujuline, sealne kultuurikiht on 1,6 m paks. Linnuse kaguküljel asub 100 m pikkune ja 20 m laiune vallikraav; ka piirab seal linnust 6 m kõrgune vall. Samal küljel asub ka 1 ha suurune eeslinnus, mida piirab idast 40 meetri pikkune kraav.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Linnamägi Läti linnamäeportaalis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Veckuldīga linnamägi** |
Video turvajalanõude valmistaisest käsitsi ja tööstuslikult 2002. aastal Uedemis
Turvasaapad (ISO 20345:2004 standard)
**Turvajalanõud** on vastupidavad jalatsid (nt saapad, kingad või sandaalid), mille osad on tugevdatud kaitsematerjaliga ning mille eesmärk on kaitsta jalga mitmesuguste ohtude eest. Tavaliselt on turvajalanõudel varbaotsaplaadid, mis on kombineeritud vahetalla plaadiga, et kaitsta jalga põrutuste eest nii alt kui ülevalt.

Kuigi traditsiooniliselt on tugevdusplaadid valmistatud terasest, siis saab tugevdusi teha ka komposiitmaterjalidest, nagu näiteks termoplastsest polüuretaanist (TPU) või alumiiniumist. Vajadusel saab kasutada isegi puitu. Turvasaapad on olulised seal, kus tööohutus seda nõuab, näiteks ehitusobjektidel, paljudel tööstusaladel jne. Saabaste taldadel on markeeringud, mis näitavad, mille vastu antud saapaid kasutada saab (nt elektrišokk, kemikaalid ja põrutus).

Turvaninad pärinevad aastast 1925, et paremini kaitsta inimesi jalavigastuste eest. Sellest ajast alates on Ameerika Rahvusstandardite Instituut pannud paika kindlad standardid turvajalanõudele. Kaks põhilist nõuet mida täitma peab, on kaitse löökide ja kokkusurumise eest. Olemas on ka mitmed muud jalatsistandardid, näiteks libisemiskindlus, tallakaitse, mugavusaste, kaitse elektrilöögi ohu eest ja elektrostaatiline mahalaadimine. Kõik need andmed on mõeldud selleks, et informeerida töötajaid ja et kantaks õigeid jalanõusid erinevates oludes.

Stiilid
-------

Turvajalanõusid valmistatakse erinevates stiilides (nt saapad, tossud, kingad jne). Olemas on ka viisakamaid turvajalanõusid, mis on mõeldud järelevalvet teostavatele inseneridele, kes külastavad objekte, kus on kohustuslik kanda turvajalanõusid, kuid samas peavad käima ka tähtsamatel koosolekutel. Valmistatakse ka selliseid turvasaapaid, mis on moes näiteks selliste subkultuuride seas nagu skinheedid, punkarid ja rivetheadid.

Tähistused
----------

Löögimõju: I/75, I/50, I/30, tähistavad 50-naelase raskuse peale kukkumise mõju.
Kokkusurumine: C/75, C/50, C/30, tähistavad jalatsi kokkusurumist vastavalt 2500-, 1750- ja 1000-naelaste raskustega.
Mida suurem on number, seda tugevam on jalanõu. Elektrostaatilise mahalaadimise tähistused on SD tüüp I või tüüp II. Selliste tähistustega jalanõud ei lase koguneda staatilisel elektril, mis mahalaadimisel võib süüdata kemikaale või muid kergesti süttivaid aineid.

Välislingid
-----------

* Safety footwear features
Jaamahoone
**Rīga Krasta raudteejaam** on endine raudteejaam Čiekurkalnsi raudteejaamast Riia sadamasse viival raudteel Riia linna Pētersala-Andrejsala asumis. Jaamahoone asub aadressil Andrejostas iela 27.

Tegemist on kaubajaamaga, mis ühendab Läti raudteevõrku Riia sadamaga. Jaam asub Daugava kaldal, mis kajastub ka jaama nimes (läti keeles tähendab *krasta* kallast, randa).

Jaam rajati aastal 1889. Algne jaamahoone oli puidust, selles asus ka telegraafijaam. Riia keskraudteejaamast viis sinna mööda Daugava kaldapealset kulgev raudtee, mis hiljem Riia raudteesõlme ehitustööde käigus likvideeriti. Aastal 1903 valmis Brasa raudteepeatusest sinna viiv laiarööpmeline raudtee, mille ääres asus varem Riia I kaubajaam. Jaama juurde tekkis suur haruteede võrgustik, nii näiteks rajati aastal 1901 kolm kõrvalteed, mis viisid sadama viljaelevaatorini, nende juurest rajati hiljem ka Riia–Pihkva raudteele viiv raudteeharu. Aastal 1911 valmis Andrejsala põhjatippu viiv raudtee.

Aastal 1903 valmis uus jaamahoone, mida renoveeriti aastal 1947. Lisaks peahoonele kuulus jaamakompleksi toone veel kümme hoonet. Tänapäeval on vana jaamahoone kasutusel administratiivhoonena.

Jaam suleti 29. juulil 2020.

Viited
------

1. ↑  Latvian Railways. Infrastructure of station Riga Krasta (lv)
2. ↑  Diena. Place for historical and new buildings (lv)
3. ↑
4. ↑  Estate Latvia. Krasta station - a unique investment object in the port
5. ↑  Andrejsala. IV daļa. DZELZCEĻŠ. STACIJA RĪGA-KRASTA.
6. ↑  SIA "LDZ CARGO" informē par darba procesa organizēšanu pēc Rīga Krasta stacijas slēgšanas, 13. 08 2020

Välislingid
-----------

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam ja selle teedevõrk vanal kaardil
**Kreenholmi sadamalaod** olid 19. sajandi lõpus Narva sadamasse rajatud Kreenholmi Manufaktuuri puuvillalaod.

Kreenholmi sadamaladude 1. ait, Jõe tänav 1, 2011. aastal
Kreenholmi sadamaladude 2. ait, Jõe tänav 3, 2020. aastal
Kreenholmi sadamaladude 2. ait, Jõe tänav 3, 2020. aastal
Kreenholmi sadamaladude 1. ait, Jõe tänav 1, 2020. aastal
Kreenholmi sadamaladude 2. ait, Jõe tänav 3, 2020. aastal
Kreenholmi sadamaladude 1. ait, Jõe tänav 1, 2011. aastal
Esimene 9 boksiga ait (tänapäeval Jõe tänav 1) ehitati 1895. aastaks, teine 12-boksiline (Jõe tänav 3) 1897. aastaks. Narva jõega paralleelselt kulgevad aidad paiknevad kõrvuti, palistades sadamaala ligi paarisaja meetri pikkuselt. Kreenholmi Manufaktuuri tooraine toodi manufaktuuri sisse veeteed mööda ning Victoria bastioni külje all olev Narva sadam oli vabrikutele lähim koht, kuhu laevadega merelt ligi pääses.

Saksa okupatsiooni ajal aastatel 1941–1944 paiknes aitades vangilaager. Sõjavangilaagri mahutavuseks kujunes 3000 vangikohta

Ka Nõukogude okupatsiooni ajal paiknes aastatel 1944–1955 aitades sõjavangide ja poliitiliselt represseeritute vangilaager, kust käis läbi ligi 12 000 inimest. Neist hukkus seal umbes 1000 inimest, kes on valdavalt maetud nimetutesse haudadesse Siivertsi kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Jüri Tõnisson. Kellele püstitati obelisk?. Kultuur ja Elu 3/2010
2. ↑  Jüri Tõnisson. Vangilaagri-elust Kreenholmi puuvillaaitades. Kultuur ja Elu 2/2014
3. ↑  14 лет лагерей в «красных амбарах» Кренгольма.
4. ↑  Kreenholmi sadamalaod kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* Kreenholmi sadamalaod kultuurimälestiste riiklikus registris
Kuradi kujutis Strasbourgi katedraali vitraažaknal Prantsusmaal
**Kurat** on kristluses ning ka teistes aabrahamlikes religioonides Jumalaks pürgiv vaim, kes võib meelitada ka inimesi pattu tegema. Kuradi paralleelnimetuseks on saatan.

Erinevate rahvaste kristluse-eelse usundi ja mütoloogia mõjul on kuradi kuju eri rahvaste usundilistes kujutelmades omandanud kristlikust õpetusest lahkuminevaid jooni. Sageli kujutatakse kuradit pooleldi antropomorfsena inimese pea ja kehaga, kuid siku sarvede, saba ja jalgadega (vrd Paan, saatür, faun).

Eesti rahvausundis on tuntud rumalavõitu Vanapagan (ka Vanatühi, Vanakuri jm) oma majakondsete ja sulastega.

Eesti keele sõna *kurat* tuleneb tõenäoliselt tüvest *kura*, mis tähendab 'vasakut, pahemat'. On oletatud ka, et tegu on laenuga slaavi talve- ja surmajumaluse nimest (*Krt*, vrd vene keeles *черт*). Eesti keeles on *kurat* tavalisimaid kirumissõnu.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kurat** |

* demonoloogia
* Kuradimuuseum

Viited
------


1. 1 2 3  Valk, Ülo (1994). "Eesti rahvausu kuradi-kujutelm kristliku demonoloogia ja rahvusvahelise folkloori kontekstis: ilmumiskujud". *Doktoritöö kokkuvõte. TÜ eesti ja võrdleva rahvaluule õppetool*. Vaadatud 25.01.2023.
2. ↑  Harmening, Dieter (1991). "Kurat, pattulangemine ja nõidus. Zauberei im Aberland. Vom Anteil der Gelehrten am Wahn der Leute. Skizzen zur Geschichice des Aberglaubens". *Königshausen & Neumann*. Vaadatud 25.01.2023.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kurdide asualast; Iraani provintsi kohta vaata artiklit Kurdistani provints; Autonoomse piirkonna kohta Iraagis vaata Iraagi Kurdistan; Asuala kohta Türgis vaata Türgi Kurdistan;*  |

---

Kurdide asuala (1992)
**Kurdistan** on ajalooline kurdide asuala Lääne-Aasias. Praegu jääb Türgi, Iraagi, Iraani ja Süüria aladele.

Ajalugu
-------

1925. aastal väisas Põhja-Iraaki Rahvasteliidu mõjukas uurimiskomisjon, mida juhatas kindral Johan Laidoner. Komisjoni eesmärk oli uurida kohalike meeleolusid, et Rahvasteliit saaks otsustada, kuidas tõmmata Türgi-Iraagi piir. Ekslikult on arvatud, et Laidoner otsustas Türgi-Iraagi piiri paiknemise, milles ei arvestatud Kurdistaniga. Mingeid otseseid soovitusi Mosuli piirkonna kuuluvuse kohta Laidoner ei andnud. Küll aga leidsid inglased, et ettekanne häälestas Rahvasteliidu neile soodsalt. Detsembris 1925 otsustaski Rahvasteliidu nõukogu, et Mosuli piirkond peab jääma Iraagile. Türgi tunnustas seda 1926. aastal Suurbritanniaga sõlmitud Ankara lepingus.

Linnad
------

Kurdistanis on enamuses kurdidega asustatud linnadeks ...

Kaardid
-------

* Kurdistan vanal kaardil aastast 977 Kurdistan vanal kaardil aastast 977
* Kurdistan 11. saj kaardil Kurdistan 11. saj kaardil
* sõjapiirkond 1. veebruar 2016 seisuga sõjapiirkond 1. veebruar 2016 seisuga

Vaata ka
--------

* Iraagi Kurdistan
* Iraani Kurdistan
* Süüria Kurdistan
* Türgi Kurdistan

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kurdistan** |

* Indrek Tarand "Kurdi riigi apoloogia" Diplomaatia, aprill 2016
Rıdvan Yılmaz (2021)
**Rıdvan Yılmaz** (sündinud 21. mail 2001 İstanbulis) on Türgi jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Šotimaa kõrgliigaklubis Rangers ja Türgi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Türgi klubis Beşiktaş, mille noortesüsteemiga liitus ta 2009. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Türgi kõrgliigas 8. aprillil 2019 mängus Çaykur Rizespori vastu. Hooajal 2020/21 tuli Yılmaz Beşiktaşega Türgi meistriks.

2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Rangersiga.

Türgi jalgpallikoondises debüteeris Yılmaz 27. mail 2021 sõprusmängus Aserbaidžaani vastu. Samal aastal kuulus ta Türgi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Beşiktaş
* Süper Lig: 2020–21
* Türgi karikas: 2020–21
* Türgi superkarikas: 2021

Viited
------

1. ↑  "Rangers Confirm Ridvan Yilmaz Signing". *www.rangers.co.uk* (Briti inglise). Vaadatud 25. juulil 2022.

| * v
* r
Türgi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Günok
* 2 Çelik
* 3 Demiral
* 4 Söyüncü
* 5 Yokuşlu
* 6 Tufan
* 7 Ünder
* 8 Toköz
* 9 Karaman
* 10 Çalhanoğlu
* 11 Yazıcı
* 12 Bayındır
* 13 Meraş
* 14 Antalyalı
* 15 Kabak
* 16 Ünal
* 17 B. Yılmaz (c)
* 18 R. Yılmaz
* 19 Kökçü
* 20 Ömür
* 21 Kahveci
* 22 Ayhan
* 23 Çakır
* 24 Aktürkoğlu
* 25 Müldür
* 26 Dervişoğlu
* Treener: Güneş

 | Türgi |
Peegeldumisseaduse näide
Peegeldus Matsimäe Pühajärvel. Võõbu, Paide vald
**Peegeldumine** tähendab laine tagasipöördumist kahe keskkonna piirpinnalt lähtekeskkonda. Peegeldumine pole enamasti täielik, sest sellega võib kaasneda laine murdumine ja laineenergia neeldumine või sumbumine.

Peegeldumisseadused:

* Langeva ja peegeldunud laine levimissuunad on piirpinna normaaliga samal tasandil.
* Langemisnurk võrdub peegeldumisnurgaga.

Kõige tuntumad on valguse, heli ja raadiolainetega seotud peegeldumisnähtused.

Kui valguse peegeldumisel on eralduspinna ebatasasused langeva valguse lainepikkusega võrreldes väikesed, toimub suundpeegeldumine: valgus peegeldub tagasi ühes suunas. Kui aga piirpinna konarused on mõõtmetelt lainepikkusega võrreldavad, siis on peegeldumine difuusne ehk hajus. 

Helilainete puhul põhjustab peegeldumine kaja. 

Raadiolainete levimisel on oluline nende peegeldumine ionosfääri kihtidelt ja mitmesugustelt pindadelt. Raadiolainete peegeldumisel põhineb ka raadiolokatsioon.

Vaata ka
--------

* Täielik peegeldumine

Välislingid
-----------

* Matti Laan. Optika põhikursus – 4. ptk. Peegeldumine ja murdumine
1969. aasta täiendav Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. detsembril Tallinnas, Kadrioru tennisehallis (praeguse aadressiga L. Koidula 38). Soome koondis reisis sõpruskohtumisele Leedu NSV koondisega ja Tallinnas peeti lihtsalt kontrollvõistlus, kuna selle aasta sõpruskohtumine oli juba ära peetud. Eesti NSV võitis 6:4.

  

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Valeri Petuškov (Eesti NSV) – Juhani Miettinen (Soome) RSC 3

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Kaarlo Lönnroos (Soome) – Mart Keersalu (Eesti NSV) TKO 3

Sulgkaal (kuni 57 kg): Jouko Lindberg (Soome) – Voldemar Krimm (Eesti NSV) tulemus pole teada

Kergekaal (kuni 60 kg): Arseni Sajankin (Eesti NSV) – Esa Järvinen (Soome) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Pentti Saarman (Soome) – Konstantin Primakov (Eesti NSV) tulemus pole teada

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Nikolai Strutškov (Eesti NSV) – Mauri Saarivainio (Soome) tulemus pole teada

I keskkaal (kuni 71 kg): Mikko Saarinen (Soome) – Vladimir Baibakov (Eesti NSV) KO 3

II keskkaal (kuni 75 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) – Pertti Kaijanlaakso (Soome) TKO 2

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Leonid Mihhanoš (Eesti NSV) – Kai Nopanen (Soome) 2 - 1

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Kalevi Takala (Soome) 3 - 0

Raskekaal (üle 81 kg): kuna Soome esindaja Leif Roth jäi üks päev enne kohtumist haigeks ja Eesti NSV-l puudus selles kaalus esindaja, jäeti selle kaalu kohtumine üldse ära. Selle asemel peeti poolraskekaalus kaks kohtumist.

Vaata ka
--------

* Eesti-Soome maavõistlused poksis

Kirjandus
---------

* R. Saber. "Homme kl 19 Eesti NSV–Soome poksis". *Spordileht* 15.12.1969.
* R. Hurt. "Eesti NSV–Soome poksis. Jälle 6:4". *Spordileht* 17.12.1969.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib geoloogia mõistest; rahva kohta vaata artiklit Kurdid; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kurd (täpsustus)* |

---

Kurrutatud kivimid Kreetal
**Kurd** on lainjas geoloogiline struktuur, mille suurus võib ulatuda mikroskoopilisest regionaalseni.

Enamasti on kurrud tekkinud algselt tasapinnalise kihi deformeerumisel survepingete väljas. Tavaliselt tekivad kurrud orogeneesi ehk mäetekkeprotsessi käigus. Kurrud on plastsed deformatsioonid ning saavad seetõttu tekkida sügaval maakoores, kus kivimid on kõrge temperatuuri ja rõhu tõttu plastilisemad. Maakoore hapramas ülaosas tekivad kurdude asemel peamiselt murrangud.

Kurrud võivad tekkida ka mittetektooniliselt. Näiteks kompaktsioon ehk setete tihenemine võib viia kurru tekkeni, sest erinevad setted tihenevad erineval määral, mistõttu võib nende kohal olev algselt enam-vähem tasapinnaline kiht saada kurrutatud välimuse.

  

**Kurru elemendid**

Kurru külgi nimetatakse tiibadeks (ingl *limbs*) ja neid ühendab šarniir (ingl *hinge*)
Kurru suurim kõverus asub šarniiri kohal. Kurru hari (ingl *crest*) on kõige kõrgem koht ja nõgu (ingl *trough*) kõige madalam koht.
Pöördepunkti (ingl *inflection point*) kohal kurru tiival muudab kaardumine suunda. Sümmeetrilistel kurdudel on pöördepunkt tiiva keskpunkt.
Ülepaindepunktid piki kurrutatud pinda moodustavad šarniirijoone.
Šarniirijoone suund ja lasundikalle (ingl *plunge*) annavad informatsiooni kurru orientatsioonist.
Telgpind (ingl *axial plane*) ühendab kurru kihipindade šarniirijooned.
Telgpinda kasutatakse kurru orientatsiooni kirjeldamiseks (rõhtsiht ja kalle, ingl *strike* ja *dip*).
Kurru telg (ing *fold axis*) on kujutletav sirge joon, mis järgib kurru kuju.

Vaata ka
--------

* Antiklinaal
* Sünklinaal
**Levoča** (ungari keeles *Lőcse*, saksa keeles *Leutschau*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Levoča ringkonna halduskeskus. Levoča asub Hornádi nõos, merepinnast keskmiselt 570 meetri kõrgusel.

Levoča vanalinn kuulutati 1950. aastal ajalooliseks linnakaitsereservaadiks.

Linn kuulub alates 2009. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Ajalugu
-------

Levočat on esmamainitud Ungari kuninga Béla IV kirjas 1249. aastal. Sel ajal hakkas piirkonda saabuma saksa koloniste. 1271. aastal sai Levočast sakside provintsi keskus. 15. sajandi algul said Levoča kodanikud ja kaupmehed mitmeid privileege, mille tulemusel algas linna kiire areng. Levoča ei olnud mitte ainult kaupmeeste linn, vaid ka kunsti ja käsitöö keskus. 19. sajandil hakkas linna majanduslik tähtsus vähenema.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Levoča elanikest slovakke 94,06%, mustlasi 2,23%, tšehhe 0,33% ja russiine 0,32%. Rahvus oli teadmata 2,67%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Poola Stary Sącz, Poola
* Poola Łańcut, Poola
* Poola Kalwaria Zebrzydowska, Poola
* Ungari Keszthely, Ungari
* Tšehhi Litomyšl, Tšehhi

Galerii
-------

* Vaade LevočaleVaade Levočale
* Püha Jakobi kirik ja raekodaPüha Jakobi kirik ja raekoda
* Levoča keskväljakLevoča keskväljak
* Košice väravKošice värav

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  Levoča - Príroda E-OBCE.sk. Vaadatud 15. aprillil 2023
3. ↑  Levoča Tourist Channel
4. ↑  Levoča, Spišský Hrad and the Associated Cultural Monuments UNESCO World Heritage Convention. Vaadatud 15. aprillil 2023
5. ↑  The town's history Levoča : Official website. Vaadatud 15. aprillil 2023
6. ↑  Levoča Ministerstvo dopravy Slovenskej republiky. Vaadatud 15. aprillil 2023
7. ↑  Structure of population by ethnicity in the municipality Levoča at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 15. aprillil 2023
Käitumismustrite mitmekesisus loomariigis
**Käitumise** all mõistetakse bioloogias indiviidi nähtavaid toiminguid. Need võivad olla spontaansed või seotud reageeringutega stiimuleile. Stiimul võib tulla teistelt organismidelt või füüsilisest ümbruskonnast. Looma käitumine aitab tal leida toitu, vältida vaenlasi, ning sugulisel teel paljunevatel liikidel aitab leida ka kaaslase, kellega paljuneda.

Loomade käitumist uurivat teadust kutsutakse etoloogiaks.

Käitumine jaguneb põhiolemuselt kaheks: omandatud, õpitud ning kaasasündinud, instinktiivne. Kaasasündinud käitumine on arenenud evolutsiooni jooksul ning see päritakse vanematelt. Kaasasündinud omadusi saab õppimisega arendada.

Loomad reageerivad ka teatud märkidele (nt hõbekajaka tibud toksivad tugevamalt vastu punast täppi ema nokal, kuid nõrgemalt vastu mõnda muud värvi täppi) (nt emasogalikud, kellel on paisunud kõht, on tõenäolisemad paarituma).

Psühholoogias haarab **käitumise** mõiste nii reaktsioone stiimulitele, psühholoogiale huvi pakkuvaid kehalisi protsesse kui ka tegevust (tahtlikku tegevust).

Mõisteid
--------

* Refleks – lihtne käitumine, milles stiimul põhjustab vastuse.
* *Kinesis* (ingl. k.) – reageerimine muutusele stiimuli tugevuses oma aktiivsuse tõstmise või langetamisega (nt keldrikakandid lähevad valguse eest peitu)
* Taksis – liikumine, mis on suunatud stiimuli suunas (näiteks silmviburlane (*Euglena*) ujub valguse poole (fototaksis))

Õppimine on tähtis osa käitumise arengust.

Psühholoogia
------------

Psühholoogias eristatakse vaadeldavat käitumist (*overt behaviour*), mis hõlmab otseselt vaadeldava välise käitumise ning mõõdetavat ja registreeritavad siseprotsessid, ning mittevaadeldavat käitumist (*covert behaviour*), mille moodustavad vaimsed protsessid.

Vaata ka
--------

* biheiviorism
* etoloogia
* zoosemiootika

Viited
------

1. ↑  Don Baucum, *Psychology*, 1999, lk 1–2
2. ↑  Don Baucum, *Psychology*, 1999, lk 2
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Võistkond |  | Inglismaa |
|  |
| 2. ring | 1999 | Poolraskekaal |
| Hõbe | 2001 | Raskekaal |

**David Deron Haye** (sündinud 25. oktoobril 1980 Bermondseys Southwarki linnaosas Suur-Londonis) on Inglismaa ja Suurbritannia poksija. Tema ema on valge inglanna ja tema isa on must jamaicalane.

Harrastajana
------------

Haye sai raskekaalus (kuni 91 kg) 11. maailmameistrivõistlustel (Belfast, 2001) hõbemedali, kaotades finaalis Odlanier Solísile (Kuuba). Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 10. maailmameistrivõistlustel (Houston, 1999), kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Michael Simmsile (USA) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Elukutselisena
--------------

Haye jätkas detsembris 2002 poksimist elukutselisena ja on seni (seisuga 5. mai 2018) pidanud 32 kohtumist. Ta on võitnud neist 28 (neist 26 nokaudiga) ja kaotanud 4 (neist 3 nokaudiga) kohtumist. Ta on olnud Inglismaa ning erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide maailmameister.

Isiklikku
---------

Haye peamine treeninglaager asub Girnes Küprose saarel. Seepärast kannab ta oma võistlusriietusel Briti lipu kõrval ka Põhja-Küprose lippu ning talle on auavaldusena antud Põhja-Küprose kodakondsus.

Viited
------

1. ↑  11. maailmameistrivõistlused poksis. Belfast 2001. Tulemused inglise keeles
2. ↑  10. maailmameistrivõistlused poksis. Houston 1999. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* David Haye BoxReci lehel (*inglise keeles*)
Käina kirik
**Käina kihelkond** (lühend **Käi**; saksa keeles *Kirchspiel Keinis*, varem ka *Keina kihelkond*) oli kihelkond Läänemaa koosseisu kuulunud Hiiumaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis, Kassaril ning väiksematel saartel.

Piirkonna ajalugu
-----------------

Haapsalu kreis, Eestimaa kubermangus. Liivimaa atlas (1798)
Kihelkond moodustati arvatavasti 13. sajandil Saare-Lääne piiskopkonnale kuulunud Hiiumaa kaguosa baasil. Põhjapoolsetest aladest moodustati 1627 Reigi ja lõunapoolsetest aladest Emmaste kihelkond 1866.

Käina kihelkonna mõisad
-----------------------

Kihelkonnas paiknes kuus mõisat: üks kirikumõis, kaks rüütlimõisast peamõisat koos kahe kõrvalmõisaga ja üks karjamõis:

* Käina kirikumõis (*Pastorat Keinis*)
* Aadma (*Ahdma*), Vaemla kõrvalmõis
* Orjaku (*Orjak*), Emmaste kõrvalmõis
* Putkaste (*Putkas*) rüütlimõis
* Vaemla (*Waimel*) rüütlimõis
* Orjaku-Kuriste poolmõis (*Orjack-Kurrist*), eraldati Orjaku mõisast.

Käina kihelkonna vallad
-----------------------

* Aadma vald (1866–1893)
* Kassari vald (1866–1893)
* Käina vald (1866–1950)
* Putkaste vald (1866–1893)
* Vaemla vald (1866–1893)

Kirikud ja kogudused
--------------------

* Käina kirik
* Käina Martini kogudus
* Kuriste kirik

Käina kihelkonna pärand
-----------------------

Eesti Rahva Muuseumi esimene kogumismatk Käina kihelkonda toimus 1912. aastal. 2009. aasta seisuga on muuseumi kogudes Käina kihelkonnast esemeid 433, fotosid üle 470, välitöödel kogutud teatmematerjali 22, jooniseid 97.

Kihelkonna alad tänapäeval
--------------------------

Kihelkonna ala kattub umbkaudu endise Käina valla alaga.

Viited
------

1. 1 2 3  Käina kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 17. mai 2012)
2. ↑  Emmaste
3. ↑  Bienenstamm, H. von (1826). *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner. Lk-d 116–117.
4. ↑  Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool
5. ↑  Käina kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv
6. ↑  Käina kihelkond Eesti Rahva Muuseum

Välislingid
-----------

* Käina kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
* Hupel, August Wilhelm (1782). *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band*. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk-d 574–576.
* Bienenstamm, H. von (1826). *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner. Lk-d 116–117.

Läänemaa kihelkonnad 20. sajandi algul

Emmaste – Hanila – Karuse – Kirbla – Kullamaa – Käina – Lihula – Lääne-Nigula – Martna – Mihkli – Märjamaa – Noarootsi – Pühalepa – Reigi – Ridala – Varbla – Vigala – Vormsi


Haapsalu-Lääne kreis

**Kreisilinn**: Haapsalu  

**Kihelkonnad**:Märjamaa kihelkond  | Kullamaa kihelkond  | Vigala kihelkond  | Kirbla kihelkond  | Mihkli kihelkond  | Haapsalu kihelkond  | Ridala kihelkond  | Martna kihelkond  | Lihula kihelkond  | Karuse kihelkond  | Hanila kihelkond  | Varbla kihelkond  | Lääne-Nigula kihelkond  | Noarootsi kihelkond  | Vormsi kihelkond  | Pühalepa kihelkond  | Käina kihelkond  | Reigi kihelkond  | Emmaste kihelkond
**Omafinantseerimine** on omaosalus mingisse asja investeerimisel. 

Omafinantseering on rahasumma, mis peab laenu taotlejal endal olemas olema. Näiteks pankadel on inimesele laenu andmiseks nõue omafinantseeringule eesmärgiga tagada laenu tagasimaksmine. Reeglina on omafinantseeringu suurusjärk 10–30% ostetava vara (maja, korteri) turuväärtusest. Seejuures on võimalik ka 0% omafinantseering, kuid seda lisatagatise olemasolul. Suurema omafinantseeringu olemasolu muudab inimese panga jaoks usaldusväärseks kliendiks ja tõenäolisemaks muutub pangalt laenusaamise võimalus. Väiksema omafinantseeringuga laenu võtmise korral tuleb reeglina kliendil hiljem pangale suurem summa koos intressidega tagasi maksta.

Omafinantseerimine võib olla ka investeeringuks vajalik töö, mille teevad taotleja ettevõtte töötajad (tööosalus). Omafinantseerimine on nõutud enamiku rahataotluste ja projektide eelarvete puhul, sh Euroopa Liidu struktuuritoetuste projektide puhul. Omafinantseering on toetuse saaja või partneri rahaline või rahaliselt mõõdetav panus projekti. Omafinantseeringu hulka arvatakse ainult toetuse saaja või partneri tehtavad abikõlblikud kulud. Omafinantseeringut toetuse hulka ei arvata, samuti ei saa toetust kasutada omafinantseeringuks.

Omafinantseerimine võib tähendada ka mingi asja täielikku iseseisvat finantseerimist. See tähendab, et inimene leiab iseseisvalt rahalised vahendid ehk finantsid, millega rahastada plaanitavat projekti või tegevust. Näiteks tasulises kõrgkoolis õppimist, kus inimesel tuleb ise oma õpingute eest tasuda, võib pidada antud tegevuse omafinantseerimiseks.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2018. Vaadatud 12. aprillil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2018. Vaadatud 12. aprillil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Käitumisökonoomika** on majandusteaduse haru, mis uurib, kuidas inimesed käituvad, vastandudes seejuures "ratsionalistlikule" majandusteooriale. Käitumisökonoomika eeldab, et inimesed ei käitu alati ratsionaalselt ning nende otsuste tegemisel mängivad rolli emotsioonid, tunded, sotsiaalsed normid ja muud irratsionaalsed tegurid.

Käitumisökonoomika uurib erinevaid valdkondi nagu tarbimiskäitumine, investeerimisotsused, tööotsingu käitumine, sotsiaalne mõju, tervisekäitumine, keskkonnakäitumine jne. Käitumisökonoomika aluseks on kahe peamise mõttekoolkonna - eksperimentaalse ja käitumusliku majanduse - ideed. Eksperimentaalne majandus kasutab laborikatseid, et uurida, kuidas inimesed käituvad erinevates majanduslikes stsenaariumides. Käitumuslik majandus keskendub sellele, kuidas psühholoogilised ja sotsiaalsed tegurid mõjutavad majanduslikku käitumist.

Käitumisökonoomika ajaloost
---------------------------

19.sajandi lõpul valitses füüsikute seas üldine arvamus, et on avastatud kõik, mida saab avastada. Arvati, et kõik suured avastused on juba tehtud ja tuleviku teadlaste osaks jääb vaid detailide lihvimine. Majandusteadus tundub praegu olevat mõneti sarnases seisus.
Majanduslikus mõttes on iga süsteem seda efektiivsem, mida korrastatum ja täpsemalt reguleeritud ta on. Pürgimine suurema tõhususe poole on majandusarengu alus. Ülereguleerimine on aga küllaltki ohtlik. Siit ilmnebki käitumisökonoomika kahesugune väärtus. Ühest küljest aitab arusaam meie otsustusprotsessi ebatäiuslikkusest puudujääke kompenseerida ja seeläbi targemaid otsuseid langetada. Teisalt avab see omamoodi Pandora laeka, rajades seniste müügivimkade asemel teed teaduslikul alusel töötavate manipuleerimistehnoloogiate loomisele.

Käitumisökonoomika mõistmine
----------------------------

Ideaalses maailmas teevad inimesed alati optimaalse valiku, mis tooks neile kõige rohkem kasu või rahuldust. Majanduses ütleb aga ratsionaalse otsuse teooria seda, et kui inimestele esitada mitmeid valikuid tingimuses, kus neil pole suurt midagi, valivad nad valiku, mis on neile endile kõige rohkem rahuldust pakkuv. See teooria eeldab, et inimene teeb oma piirangute ja eelistuste raames alati kõige ratsionaalsema otsuse, võttes arvesse iga valiku kulusid ja kasulikkust. Lõplikuks otsuseks saab alati parim valik selles olukorras selle teatud isiku jaoks. Ratsionaalset inimest ei mõjuta emotsioonid ning ta on enesevalitsev, selle tõttu teab täpselt, mis on talle parim. Paraku selgitab käitumisökonoomika, et inimesed ei ole ratsionaalsed ja pole võimelised tegema parimaid otsuseid.

Viited
------

1. ↑  Thaler, Richard H. (2017). *Misbehaving: The Making of Behavioral Economics* (inglise). W. W. Norton & Company.
2. ↑  Lang, L. "Käitumisökonoomika".
3. ↑  Vatsar, Raul (21. veebruar 2017). "Käitumisökonoomika ehk otsustamisteadus".
4. ↑  Kenton, Will (16. jaanuar 2023). "What Is Behavioral Economics? Theories, Goals, and Applications".
See artikkel See artikkel räägib linnast.  Hmelnõtskõi oblasti küla kohta vaata artiklit Kreminna (küla).  

---

**Kreminna** on linn Ukrainas Luhanski oblastis. Asub Donetsi lisajõe Krasna ääres, 117 km Luhanskist loodes.

Ajalugu
-------

Asula rajati 1679. aastal. 1938 sai linnaõigused.

10. juulist 1942 31. jaanuarini 1943 oli linn Saksa okupatsiooni all. Juulis 2014 toimusid linnas ägedad lahingud valitsusvägede ja Venemaa toetatud mässuliste vahel. Linn jäi valitsusvägede kontrolli alla.

### Sõjategevus 2022-2023

20. märtsil 2022 tabas Vene vägede tankirünnak Kreminna hooldekodu. Hukkus 56 sealset elanikku, rünnakus jäi ellu 15 hooldekodu elanikku, kelle Vene väed viisid kaasa.

18. aprillil 2022 okupeerisid Vene väed linna.

Viited
------

1. ↑  , .
2. ↑  Sõja 25. päev: läbimurre Izjumi all nurjus, Vene tankid ründasid hooldekodu, ERR
3. ↑  Ukraina teatel on Vene väed alustamas suurrünnakut idas, ERR, 18. aprill 2022

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kreminna** |

*
**Oliver Symons** (sündinud 14. juulil 1993 Sint-Job-in-'t-Gooris Belgias) on Belgia laulja, muusik ja muusikaprodutsent. 2008. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Shut up". 

2010. aastal asutas ta ansambli Noble Tea, kuhu kuulusid Emiel Van Den Abbeele (kitarr), Anthony Foscez (trummid), Moreno Claes (bass) ja Daan Schepers (kitarr, süntesaator). Kollektiiv avaldas plaadi "Solitary Motion". 

Symons õppis muusikat Hasselti Ülikooli juurde kuuluvas muusikakõrgkoolis PXL. Õpingute ajal loodud ansambli Warhola koosseisus on Oliver Symons (vokaal, klahvid, kitarr), Wouter Souvereyns (bass), Daan Schepers (klahvid), Niels Meukens (trummid) ja Simon Ruyssinck (trummid). Ansambel võitis 2014. aastal Belgia rokibiennaali Humo's Rock Rally. 2015. aastal saavutas edu ka tema teine ansambel Bazart.

Produtsendina teeb Symons koostööd ansamblitega Bazart, Felix Pallas, TsarB jts, millest esimene on võitnud mitmeid Belgia muusikaauhindu (Music Industry Awards).


| * v
* r
Belgia esindajad Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 2000ndad | 

* 2003: X!NK
* 2004: Free Spirits
* 2005: Lindsay Daenen
* 2006: Thor Salden
* 2007: Trust
* 2008: Oliver Symons
* 2009: Laura Omloop

 |
| 2010ndad | 

* 2010: Jill & Lauren
* 2011: Femke Verschueren
* 2012: Fabian Feyaerts

 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib optika mõistest; värviteooria mõiste kohta vaata artiklit Heledus (värviteooria)* |

---

|  |
| --- |
| Suuruse nimi: heledus |
| Suuruse tähis: *L* või *L*v |
| SI ühiku nimi: kandela ruutmeetri kohta; ka nitt  (ingl nit, peamiselt kuvarite heleduse korral) |
| SI ühiku tähis: cd/m2 = lm/(m2∙sr) |

Heleduse definitsiooni selgituseks
**Heledus** (ingl k *luminance*) on valgussuurus, mis väljendab isehelendavalt või hajutavalt pinnalt antud suunas lähtuvat valgusvoogu:

{\displaystyle L={\frac {\mathrm {d} \Phi }{\mathrm {d} A\cos \vartheta \,\mathrm {d} \Omega }},}
kus 

*L* on heledus antud suunas või pinna antud punktis;
d*Φ* on kiirtekimbus läbi antud punkti minev ja ruuminurgas d*Ω* leviv valgusvoog;,
d*A* on selle kiirtekimbu ristlõige, mis sisaldab antud punkti (joonisel *dS*);
*ϑ* on nurk nimetatud ristlõike normaali (ristsirge) *N* ja kiirtekimbu suuna vahel (joonisel *α*).
Tulenevalt valgussuuruste omavahelistest seostest saab sellest heleduse üldmäärangust tuletada valemid heleduse arvutamiseks ja mõõtmiseks valgustugevuse *I* või valgustustiheduse *E* kaudu.

* Kui pinnaelement dA asub isehelendaval pinnal, on selle valgustugevus d*I* = d*Φ*/d*Ω*, millest d*Φ* = d*I* × d*Ω*, järelikult

{\displaystyle L={\frac {\mathrm {d} I}{\mathrm {d} A\cos \vartheta }}.}
* Kui pinnaelement dA asub pinnal, millele valgus langeb, seega valgust hajutaval pinnal, siis on selle pinna valgustustihedus d*E* = d*Φ*/d*A*, millest d*Φ* = d*E* × d*A* ja järelikult

{\displaystyle L={\frac {\mathrm {d} E}{\mathrm {d} \Omega \cos \vartheta }}.}
Seda valemit kasutatakse ka siis, kui valgusallikal ei ole kindlat välispinda (nt pilvede korral).

Heledus fotomeetrilise suurusena on defineeritav iga punkti (pinnaelemendi d*A*) kohta, mis võib asuda valgust väljasaatval või seda vastuvõtval pinnal. See punkt võib niisiis asuda isehelendava allika pinnal (nt elektripirni klaaskolvil, kuvari ekraanil), valgust hajutaval pinnal (nt paberil, kinolinal) või ka valguse levimise teekonnal (nt taevavõlvil).

Pinna heledus oleneb kiirtekimbu ja pinnanormaali vahelisest nurgast. See sõltuvus on seda väiksem, mida suurem on pinna hajutusvõime. Hea hajutusvõimega (väikese peegeldusteguriga) on nt karedad ja matid pinnad. Ideaalselt hajutava valge kiirgava pinna heletus on suunast sõltumatu. Vaadeldava pinna heleduse ja samaselt valgustatud ideaalselt hajutava (täismati) pinna heleduse suhet nimetatakse heledusteguriks.

Heledus (heleolek) on ühtlasi nägemisaistingu omadus, mille kohaselt valgust kiirgav või hajutatult peegeldav objekt näib heledam või tumedam.

Heleduse näiteid:

* mati kolviga 60 W hõõglamp – 120 000 cd/m², ksenoonlamp – 5·109 cd/m²;
* LCD-kuvari ekraan – 150–500 cd/m² (nitti), LED-infotabloo – 5000 cd/m²;
* selge taevas – 8000 cd/m², pilvine taevas – 2000 cd/m², kuuketas – 2500 cd/m².

Vaata ka
--------

* Fotomeetria

Viited
------

1. ↑  Eesti standard EVS-EN 12665:202. Valgus ja valgustus: Põhioskussõnad ja valgustusnõuete valiku alused
**Oliver Wehner** (sündinud 7. juulil 1984 Pirnas) on Saksa poliitik (CDU). Ta on Saksimaa parlamendi liige alates 2009. aastast.

Haridus ja töö
--------------

Pärast õppimist Pirna Johann-Gottfried-Herderi Gümnaasiumis ja tsiviilteenistuse läbimist organisatsioonis St. John Accident Assistance lõpetas Wehner kaubanduse haridusprogrammi (Tööstus- ja Kaubanduskoja) Saksa Beamtenkasses, kus asus hiljem ühtlasi tööle.

Seejärel õppis Wehner Dresdeni Tehnikaülikoolis peaerialana politoloogiat ja kõrvalerialana sotsioloogiat ning sai bakalaureusekraadi. Praegu on ta Saksa Punase Risti juhataja Pirnas.

Poliitilised tegevused
----------------------

Oliver Wehner on Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) ja selle Noorteliidu (Junge Union) liige. 2006. aastal sai Wehner juhatuse liikmeks ning praegu on ta Pirna CDU esimees. 2009. aastal oli ta parlamendivalimiste ajal Saksimaa ja Alam-Saksimaa noorteliidu peamine kandidaat parlamenti ning võitis valimisringkonnas Sächsische Schweiz (valimisringkond 49).

2014. aasta augustis valiti Wehner 50. valimisringkonnast (Wahlkreis Sächsische Schweiz-Osterzgebirge 3) uuesti Saksimaa parlamenti.

Oliver on heaolu-/tarbijakaitsekomitee, riikliku noorte heaolu komitee ja petitsioonikomisjoni liige. Samuti on Wehner muutunud vabariigi CDU fraktsiooni esindajaks valitsuse juhtiva koalitsiooni esimeheks Abfall-Misstands-Enquette'i komisjonis.

Välislingid
-----------

* Oliver Wehner: official site
* Oliver Wehner: the Landtag's page
"**Omakultuurist ja oma kultuurist**" on Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia juubeliks (2017) valminud raamat. Selle autorid on Madis Arukask, Anzori Barkalaja, Ave Matsin, Virgo Sillamaa, Jim Ashilevi, Valle-Sten Maiste ja Valdur Mikita.

Raamatu tutvustus:

> TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia juubeliks valminud raamat, mis on keskendunud mõiste "omakultuur" ümber, proovimata seda defineerida ega selgitada. Autorid, kes omakultuurset ja oma kultuurset mõtet jagavad on Madis Arukask, Anzori Barkalaja, Ave Matsin, Virgo Sillamaa, Jim Ashilevi, Valle-Sten Maiste ja Valdur Mikita.
> 
> Raamatu kujundaja on Epp Barkalaja ja kujunduses on kasutatud TÜ Viljandi kultuuriakadeemia vilistlase Monika Hindi loomislaulu ainetel loodud gobelääni motiive. Raamat on trükitud 100% taaskasutatud paberile.
> 
>

Tehnilised andmed
-----------------

Ilmunud: 2017

Lehti: 104

Formaat: 245x175x13 (mm)

Kirjastus: Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia

Välislingid
-----------

* "Viljandi kultuuriakadeemia esitleb juubelikogumikku „Omakultuurist ja oma kultuurist"" Tartu Ülikooli Viljanfi Kultuuriakadeemia, 03. mai 2017