recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kullamaa Muusika Selts** oli esimene eesti selts Läänemaal, mis tegutses Kullamaal aastatel 1884–1940. Seltsi tegevus taastati 23. aprillil 2004 Loit Lepalaane eestvedamisel. 

Seltsi asutasid 1884. aastal Kullamaa kihelkonna kooliõpetajad Jaan Veidermann (Vaikna vallakooli juhataja), Heinrich Uritamm (Koluvere-Laukna vallakooli juhataja), Jaan Kromel (Loodna vallakooli juhataja), Hans Habermann (tislermeister Koluverest), Karl Kasterbusch (tislermeister Kullamaalt), Gustav Kasterbusch (maalermeister Koluverest), Jaan (Jüri) Peetmann (Jõgisoo vallakirjutaja), Karl Reinvald (Kullamaa vallakirjutaja) ja Martin Kalff (Koluvere mõisavalitseja), kes koostasid palvekirja raha korjamiseks pillide ja nootide ostmiseks.

Palvekirja kirjutajate ja asutajaliikmete kokkusaamise kohaks oli tolleaegne Jõgeva kõrts, mille rentnikuks oli Eesti Aleksandrikooli idee algataja, Eesti Kirjameeste Seltsi ja Viljandi Põllumeeste Seltsi asutajaliikme Hans Wühneri vend Peeter Wühner. Seal toimus ka kuulus habemete müümise lugu (Jaan Veidermanni habe müüdi 5 rubla ja Karl Kasterbuschi habe 10 rubla eest).

Palvekirjale kirjutas 13. mail 1884 alla Kullamaa kihelkonna kohtuhärra ja koolivalitsuse peavanem, Loodna, Luiste ja Kääsla mõisaomanik Karl Ferdinand von Mohrenschild.

Aastaga koguti 365 rubla. David Otto Wirkhausi vahendusel osteti Saksamaalt pillid. Kõige suurem annetaja (100 rubla) oli Koluvere lossi ja mõisaomanik, krahv Leon von Buxhoevden. Esimesed pilliõpetuse tunnid andis Kullamaa meestele Hans Wühner. Seltsi esimene orkestrijuht oli Kullamaa-Sillal pagarina töötav Peeter Tuuter, kelle muusikalised oskused pärinesid tsaariarmees Narva puhkpilliorkestris teenimise ajast. Kuna Tuuter oli läinud vene õigeusku, tekitas see Kullamaal suurt vastuseisu ja ta pidi loobuma orkestrijuhi ametist. Järgmised juhatajad olid Kullamaa köster Johannes Tobias (Rudolf Tobiase isa), Jüri Jõgis, Hans Habermann, Hans Lillesmägi, Agu Tarendi, Ilmar Leitalu ja Martin Lepberg.

Selts algatas esimese Läänemaa laulupäeva korraldamise 1896. aastal Haapsalus.

2014. aastal avati Kullamaal seltsi asutajate mälestuseks ausammas.

Vaata ka
--------

* Jaan Veidermann

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Kullamaa Muusika Seltsist". Kullamaa Valla Ajaleht. 30.10.2014. Vaadatud 01.07.2018.
2. ↑  "Kullamaa Muusika Selts". Kullamaa Vald. 2005. Vaadatud 01.07.2018.
3. 1 2  Õuemaa, T. (14.10.2014). "Kullamaal avati ausammas Läänemaa vanimale eesti seltsile". Läänlane. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.07.2018. Vaadatud 01.07.2018.

Välislingid
-----------

* Foto: Kullamaa Muusika Selts
* Kullamaalased püstitasid muusikaseltsile ausamba. Lääne Elu, 16. oktoober 2014
**Jēkabpils** (lätiⓘ, [jääkabpils]) on linn Lätis Daugava ääres, Jēkabpilsi piirkonna keskus.

Linn on vabariikliku keskalluvusega linn; 1. järgu haldusüksus.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Jēkabpilsi elanikest lätlasi 58,9%, venelasi 28,4%, valgevenelasi 3,3%, poolakaid 3,1%, ukrainlasi 1,9%, teistest rahvustest inimesi oli 3,2% ja rahvus oli teadmata 1,2%.

Ajalugu
-------

Jēkabpils on linn 12. veebruarist 1670. Saksakeelse nime *Jakobstadt* sai ta asutaja, Kuramaa hertsogi Jakobi järgi. Linna esialgsest elanikkonnast moodustasid suure osa Moskva tsaaririigist pagenud vanausulised.

Jakobstadti lahing. Johann Christoph Brotze kogu
Põhjasõjas 5. augustil (vkj 25. juulil / 26. juulil Rootsi kalendri järgi) 1704 toimus Kuramaal Jēkabpilsi lähedal Rootsi vägede, mida juhtis kindralmajor Adam Ludwig Lewenhaupt, ja Vene-Leedu vägede, mida juhtis suurhetman Michał Serwacy Wiśniowiecki, vahel Jakobstadti lahing, mille võitsid Rootsi väed.

Pärast Kuramaa hertsogiriigi liitmist Venemaa keisririigiga oli Jēkabpils Selburgi Oberhauptmannschafti ja hiljem 1864. aastast Daugavpilsi ehk Dünaburgi kreisis.

5. juulil 1919 jõudsid linna Eesti väed koos Taani üksustega.

Linn on aja jooksul laienenud ning liitnud endaga 1962. aastal Daugava jõe paremal pool asunud Krustpilsi linna, mis oli asutatud 1237. aastal, samuti aastal 1899 tekkinud Zīlāni asula.

Jēkabpilsis asub Struve geodeetilise kaare üks mõõdupunkte.

Aastatel 2009–2021 oli Jēkabpils vabariigilinn.

* Jēkabpilsi kaldapealneJēkabpilsi kaldapealne
* KeskväljakKeskväljak
* Õigeusu kirikÕigeusu kirik
* Jēkabpilsi tänavavaadeJēkabpilsi tänavavaade
* Katoliku kirikKatoliku kirik

Vaata ka
--------

* Sala mõis (Jēkabpils)
* Kenni mõis
* Veseļi

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 2.10.2023.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jēkabpils** |

* Jēkabpilsi koduleht


Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe
**Marko Tiitus** (sündinud 6. septembril 1971 Tallinnas) on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) vaimulik, piiskop electus. 

Alates 5. maist 2020 kuni 11. jaanuarini 2022 oli Marko Tiitus Usuteaduse Instituudi rektori kohusetäitja. 
Alates 1. septembrist 2020 juhib ta ka usuteaduse instituudi juu­res tegutsevat pastoraal­seminari. 

Tiitus on lõpetanud Georg Otsa nimelise Muusikakooli, kus omandas muusikaõpetaja, orkestriartisti ja harrastuskollektiivi dirigendi kutse. 

Teoloogilise kõrghariduse omandas Tiitus 1992–1997 EELK Usuteaduse Instituudis ja magistrikraadi Norras. Alates 2005. aastast on ta Tartu Ülikooli doktorant.

Ametikäik
---------

Ordineeriti 2. juulil 1999 õpetajaks.

Töötas 2000–2005 Juuru Mihkli koguduse õpetajana ning on alates 2005. aastast Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Aastatel
2010–2023 teenis ta hooldajaõpetajana Halliste kogudust. 

Alates 2007. aastast on Tiitus Viljandi praostkonna praost ning alates 2015. aastast EELK assessor. 

15. novembril 2023 teatas peapiiskop Urmas Viilma, et esitab 29. novembril kogunevale EELK Kirikukogule Marko Tiituse kandidatuuri EELK piiskopi ametikohale. Kirikukogu valiski Tiituse piiskopiks ja tema ametiaeg piiskopina algab 19. märtsil 2024 pärast piiskop Joel Luhametsa emeriteerumist. 

Tiitus on õpetanud koolis akordionimängu, usuõpetust, ladina keelt, kultuurilugu ja psühholoogiat. 
Alates 2001. aastast on ta EELK Usuteaduse Instituudi tegeliku usuteaduse lektor..

Tunnustus
---------

* 2015 – EELK aasta vaimulik
* 2020 – EELK Teeneteristi II järgu teenetemärk

Isiklikku
---------

Ta on abielus Mirjam Tiitusega (neiuna Mänd). Marko Tiitusel on viis tütart: Mirjam (1994), Elsbet Helena (2004), Ingel Madleen (2006), Maarja Eliise (2010) ja Iris Emilia (2015). Tema abikaasa ema Mai Mänd on Hageri Lambertuse koguduse organist; tema kälimees on Jüri koguduse õpetaja Tanel Ots. Abikaasa onud on astrofüüsik Laurits Leedjärv ja emeriitvaimulik Ants Leedjärv, abikaasa onupoeg on Viimsi Püha Jaakobi koguduse õpetaja Mikk Leedjärv.[*viide?*]

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "EELK peapiiskopi valimised. Marko Tiitus". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2014. Vaadatud 26. juulil 2014.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. mai 2020. Vaadatud 17. mail 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib füüsika mõistest; keeleteaduse mõiste kohta vaata artiklit Rõhk (keeleteadus); muusika mõiste kohta vaata artiklit Rõhk (muusika).* |

---

Tere mia ;)

Rõhk eri keskkondades
---------------------

Kui välisjõud mõjub tahkele kehale, siis annab keha rõhu edasi mõjuva jõu suunas. Vedelikud ja gaasid annavad neile mõjuva rõhu edasi kõikides suundades ühesuguselt.

 *Pikemalt artiklis Pascali seadus*

Vedeliku rõhk ühendatud anumates
--------------------------------

 *Pikemalt artiklis Ühendatud anumad*
Kuna vedelikus on samal sügavusel rõhk ühesugune, siis paigaloleva ühtlase koostisega vedeliku vaba pind on suvalise kujuga ühendatud anumates samal kõrgusel.

Kui ühendatud anumatesse valada erineva tihedusega vedelikke, siis jääb rõhk samal sügavusel ikkagi ühesuguseks, kuid vedelikusammaste kõrgused on erinevad.

Vaata ka
--------

* Hüdrostaatiline rõhk
* Õhurõhk
* Vedelikusamba rõhk
* Helirõhk
* Millimeeter veesammast

Viited
------

Välislingid
-----------

* Rõhk ja üleslükkejõud
**"Club Penguin"** oli ingliskeelne *online-*rollimäng (MMORPG). Mängu tegevustik leidis aset talveteemalises virtuaalmaailmas, kus mängija sai kehastada pingviini. Mängijad said tegeleda mitmesuguste veebipõhiste tegevuste ja mängudega. 

Mängu töötas välja ettevõte New Horizon Interactive (nüüdne Disney Canada Inc.) ning see oli avalikkusele kättesaadav alates 2005. aasta oktoobrist. 2007. aasta lõpuks oli mängus 30 miljonit registreeritud kasutajat. 2013. aasta juuliks oli registreeritud kasutajate arv kasvanud üle 200 miljoni.

Kuigi mäng oli kättesaadav tasuta, oli mängijatel võimalik tasuliste teenuste kaudu kasutada lisavõimalusi. Mängukarakterile sai osta riide- ja mööbliesemeid ning mängusisest raha.

Liitumine
---------

Registreerima asudes said kasutajad panna oma pingviinile nime ja valida värvi. Alustades oli võimalik ka tasuliseks liikmeks registreerida. Seejärel võis kohe asuda mängima eri mänge, arendada oma tegelaskuju Card-jitsus või teiste mängijatega suhelda.

Välislingid
-----------

* Club Penguin Wiki
**Līvāni** (lätiⓘ) (latgali *Leivuons*, saksa *Lievenhof*) on linn Lätis Latgales Daugava ääres, Līvāni piirkonna halduskeskus. Linna läbib Riia–Daugavpilsi raudtee.

Ajalugu
-------

13. sajandil kuulusid linna alad Jersika vürstiriiki. arheoloogilised väljakaevamised on näidanud, et seal asus jõe kaldal linnus. Arvatakse, et see võis olla Lepene kihelkonna keskuseks.

Aastal 1533 rajasid Lievenid sinna alevi, mis on nende järgi ka nime saanud. Hiljem kuulus see Liivimaa hertsogkonda. Aastast 1677 kuulus see Pacidele, kes rajasid sinna esimese kiriku (1678).

Alev hakkas kasvama pärast raudtee valmimist aastal 1861. Toona kuulus asula Korffidele, aastal 1872 avas N. Korff alevis tselluloosivabriku ja aastal 1887 avas Julius Foges seal klaasivabriku.

Aastal 1822 hakkas tegutsema turbatööstus. Linn aastast 1926. Aastal 2008 läks sealne klaasivabrik pankrotti. 2009. aastani kuulus linna Preiļi rajooni.

* Parv üle DaugavaParv üle Daugava
* KesklinnKesklinn
* Luteri kirikLuteri kirik
* Katoliku kirikKatoliku kirik
* Vanausuliste kirikVanausuliste kirik

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 2.10.2023.
2. ↑  J. Döring. Der Pilskalns in Schlossberg, mutmaβlich das alte Gercike. - Sb. Kurl. 1878, lk 63—65.
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2016. Vaadatud 16. juulil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Līvāni** |

* Koduleht


Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Läti linnast; Leedu linna kohta vaata artiklit Seda (Leedu); Läti jõe kohta vaata artiklit Säde jõgi.* |

---

**Seda** (lätiⓘ) (eesti keeles ka **Säde**) on linn Lätis Valmiera piirkonnas. Linn asub soisel maastikul, asudes 50–55 meetrit üle merepinna. Seda asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Seda on turbatootmislinn. Enamik linnast on planeeritud ja ehitatud stalinistlikus stiilis ning kujutab endast arhitektuurilist tervikut, mis on Lätis ainulaadne. Linn sarnaneb Kohtla-Järve Sompa linnaosaga.

Turbavabrik rajati sinna aastal 1953 ja linnak selle juurde aastal 1954. Aastal 1961 sai Sedast alev. Linn aastast 1991. Aastani 2009 kuulus Valka rajooni. Samal aastal olid 63,6% linna elanikest venelased, 18,2% – lätlased, 10,4% aga valgevenelased.

Linna lähistel asub Seda raudteepeatus.

Linnast põhjas laiub enam kui 7000 hektaril Seda soo.

Galerii
-------

* Õigeusu kirikÕigeusu kirik
* KoolimajaKoolimaja
* KultuurimajaKultuurimaja
* Stalinistlikus stiilis majadStalinistlikus stiilis majad

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 2.10.2023.
2. ↑
3. ↑  PMLP Iedzīvotāju reģistra statistika par 2008. gadu

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Seda** |

* Dokumentaalfilm linna kohta (*läti keeles*)


Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe


| * v
* r
Valmiera piirkonna haldusjaotus |
| --- |
| 

* Bērzaine vald
* Brenguļi vald
* Burtnieki vald
* Dikļi vald
* Ēvele vald
* Ipiku vald
* Jērcēni vald
* Jeri vald
* Kauguri vald
* Kocēni vald
* Kööna vald
* Loodi vald
* Mazsalaca vald
* Mazsalaca linn
* Matīši vald
* Naukšēni vald
* Plāņi vald
* Ramata vald
* Rencēni vald
* Ruhja linn
* Seda linn
* Sēļi vald
* Skaņkalne vald
* Strenči linn
* Zilaiskalnsi vald
* Trikāta vald
* Vaidava vald
* Valmiera vald
* Valmiera linn
* Vecate vald
* Vilpulka vald

 |
**Stende** (lätiⓘ) on linn Lätis Kurzemes Talsi piirkonnas. 

Linna läbib Riia–Ventspilsi raudtee, seal asub Stende raudteejaam. Linn asub merepinnast 72 meetri kõrgusel. Stendes on raamatukogu.

Stende tekkis aastail 1901–1904 seoses Moskva–Ventspilsi raudtee ehitamisega. Stende raudteejaama juurde tekkinud asula sai nime jaamalt, see aga omakorda Stende mõisalt, mille maadel see asus. Aastani 1925 olid kasutusel ka nimekujud *Renčuciems* või *Stendesciems*. 

Aastal 1961 sai Stendest alev. Linn aastast 1991.

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 3.10.2023.
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Stende** |

* 


Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe


| * v
* r
Talsi piirkonna haldusjaotus |
| --- |
| 
Abava vald **·**  Ārlava vald **·**  Balgale vald **·**  Dundaga vald **·**  Ģibuļi vald **·**  Īve vald **·**  Kolka vald **·**  Ķūļciemsi vald **·**  Laidze vald **·**  Lauciene vald **·**  Lībagi vald **·**  Lube vald **·**  Mērsragsi vald **·**  Roja vald **·**  Sabile linn **·**  Stende linn **·**  Strazde vald **·**  Talsi linn **·**  Valdemārpilsi linn **·**  Valdgale vald **·**  Vandzene vald **·**  Virbi vald |
**Viesīte** (lätiⓘ) on linn Lätis Jēkabpilsi piirkonnas. Ta jäi ajaloolise Sēlija alale. Linn asub Riiast 143, Jēkabpilsist aga 30 kilomeetri kaugusel Augšzeme kõrgustikul, merepinnast 115 meetri kõrgusel.

Viesītes on sündinud läti kirurg ja arstiteadlane Pauls Stradiņš.

Ajalugu
-------

Linna kohal asus Eķengrāve mõisa Āži kõrts, mida on esimest korda mainitud 16. sajandil. Aastaks 1890 oli selle juurde tekkinud asula, mida nimetati *Eķengrāves Āži* aleviks. Ajalooline saksakeelne nimi on *Eckengraf*. Esimese maailmasõja ajal hõlvasid aastal 1915 asula Saksa väed, muutes selle rinde varustamiseks ehitatud kitsarööpmelise raudtee sõlmjaamaks.

Läti Vabadussõja osana toimus bermondtiaadi ajal 1919. aasta 14. oktoobril asula all lahing. Viesīte nime hakkas asula kandma aastal 1926. Linn aastast 1928. 2009. aastani asus Jēkabpilsi rajoonis. 2021. aastani oli linn Viesīte piirkonna keskus.

* VagunidepooVagunidepoo
* Luteri kirikLuteri kirik
* Piirkonna valitsuse majaPiirkonna valitsuse maja
* Pauls Stradiņši majaPauls Stradiņši maja
* Endine veduriremondi töökodaEndine veduriremondi töökoda
* Endine Āžu kõrtsEndine Āžu kõrts
* Kalmistu väravKalmistu värav

Viited
------

1. ↑  Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 18.01.2023.
2. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 21.09.2023.
3. ↑

Välislingid
-----------

 Viesīte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe
Anne kanal Tigutorni, Emajõe Ärikeskuse ja Turusilla siluettidega
Anne kanal, pildistatud Sõpruse sillalt, taamal Annelinn
**Anne kanal** on kunstlik veekogu Tartus Annelinnas.

Kanal on kaheosaline, osade vahelt läheb läbi Sõpruse sild. Kanali I osa paikneb kesklinna pool, Emajõe suhtes ülesvoolu, II osa Ihaste pool ehk allavoolu. Anne kanali I osa on kasutusel supluskohana, selle kaldal asub Kanali park. Kanali ja Emajõe vahel kulgeb loodusrada, ümber kanali I osa on rajatud kergliiklustee. Kanali II osa Annelinna ja Emajõe vahel on kasutusel peamiselt veemotospordiks. Kanali mõlemas osas elavad kalad. Kanali I osal pole ühendusi teiste veekogudega, see toitub peamiselt sademetest ja põhjaveest, II osa on otseühenduses Emajõega.

Anne kanal rajati algselt sõudekanalina, kuid neis plaanides ei arvestatud Sõpruse sillaga, mis kanali läbi lõikas. Ehkki tänapäeval on tehtud aeg-ajalt ettepanekuid kanali osad ühendada või kanali II osa pikendada, et anda sellele algupäraselt planeeritud funktsioon, ei ole see enam võimalik, kuna kanali tagumise osa äärde jääb Natura ala, mis on veelindude pesitsusala ja haruldaste taimede (eelkõige käpaliste) asukohana looduskaitse all.

* 
* 
* 
* 
* Anne kanal linnulennultAnne kanal linnulennult
Dzērbene kirik (2000)
Dzērbene kihelkonna mõisad 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wendenschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904)
**Dzērbene kihelkond** (ka *Dzērbene-Drusti kihelkond*; saksa keeles *Kirchspiel Serben*, ka *Kirchspiel Serben-Drostenhof*, läti keeles *Dzērbenes draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.

Dzērbene kihelkonna mõisad
--------------------------

* Auļi (*Aula*) rüütlimõis
* Dzērbene (*Pastorat Serben*) kirikumõis
* Dzērbene (*Schloß Serben*) rüütlimõis
* Gusti (*Gränhof*) rüütlimõis
* Nēķini (*Nötkenshof*, ka *Gerslau*) rüütlimõis

Kirjandus
---------

* Büsching, Anton Friedrich (1773). *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 375.
* Hupel, August Wilhelm (1782). *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band*. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk-d 163–165.
* Bienenstamm, H. von (1826). *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner. Lk-d 259–260.
* von Hagemeister, Heinrich (1836). *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Volumes 1*. Riga: Eduard Frantzen. Lk-d 196–200.


Võnnu kreis

**Kreisilinn**: Võnnu  

**Kihelkonnad**: Āraiši kihelkond  | Bērzaune kihelkond  | Cesvaine kihelkond  | Drusti kihelkond  | Dzērbene kihelkond  | Ērgļi-Ogre kihelkond  | Jaunpiebalga kihelkond  | Kalsnava kihelkond  | Lazdona kihelkond  | Ļaudona kihelkond  | Liepmuiža kihelkond  | Liezēre kihelkond  | Lubāna kihelkond  | Rauna kihelkond  | Skujene kihelkond  | Vecpiebalga kihelkond  | Vestiena kihelkond  | Vietalva kihelkond  | Võnnu kihelkond
**Kenneth Braaten** (sündinud 24. septembril 1974 Moi Ronas) on Norra kahevõistleja, kes võistles rahvusvahelisel tasemel aastatel 1995–2005.

Braaten tuli 1998. aasta olümpiamängudel Naganos meeskonnavõistluses olümpiavõitjaks. Ta on võitnud kaks medalit ka maailmameistrivõistlustel meeskonnavõistluses: 1999. aastal Ramsaus hõbemedali ja 2001. aastal Lahtis kuldmedali.

###  Olümpiamängudel

* 1998 Jaapan Naganos
	+ Kuld **olümpiavõitja** meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)

### Maailmameistrivõistlustel

* 1999 Austria Ramsaus
	+ Hõbe hõbemedal meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)
* 2001 Soome Lahtis
	+ Kuld **maailmameister** meeskonnavõistluses (K-90/4x5 km)

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Kenneth Bråten osales kokku 78 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 6 korda ja neist 1 korral kõige kõrgemale astmele.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1998  | 13. jaanuar  | Ramsau  |  Austria | sprint |

Välislingid
-----------

* Kenneth Bråten FIS-i kodulehel (inglise)
Biķernieki kirik
Biķernieki kihelkonna mõisad 1905. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1905)
**Biķernieki kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Bickern*, läti keeles *Biķernieku draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis. See asus Riia linnasarases Daugava jõe paremal kaldal.

Biķernieki kihelkonna mõisad
----------------------------

* Dreiliņi (*Dreylingsbusch*, ka *Dreilingshof*) Riia linnamõis

* Vaade Biķernieki kirikuleVaade Biķernieki kirikule
* Kihelkond "Liivimaa atlases" (1791)Kihelkond "Liivimaa atlases" (1791)

Kirjandus
---------

* Hupel, August Wilhelm. *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland*. Dritter und letzter Band. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch, 1782. Lk 42-51 .
* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.


Riia kreis

**Kreisilinn**: Riia  

**Kihelkonnad**: Ādaži kihelkond | Aizkraukle kihelkond | Allaži kihelkond | Biķernieki kihelkond | Carnikava kihelkond | Daugavgrīva kihelkond | Dole kihelkond | Ikšķile kihelkond | Jaunpilsi kihelkond | Katlakalnsi kihelkond | Koknese kihelkond | Krimulda kihelkond | Lēdurga-Turaida kihelkond | Lieljumprava kihelkond | Lielvārde kihelkond | Madliena kihelkond | Mālpilsi kihelkond | Nītaure kihelkond | Pēterupe kihelkond | Piņķi kihelkond | Ropaži kihelkond | Salasmuiža kihelkond | Sigulda kihelkond | Skulte kihelkond | Sloka kihelkond | Suntaži kihelkond
Tirza kirik
Tirza kihelkonna mõisad 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904)
**Tirza kihelkond** (saksa keeles *Kirchspiel Tirsen*, läti keeles *Tirzas draudzes novads*) oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis ja aastast 1783 Valga kreisis. 19. sajandil moodustas koos Velēnaga Tirza-Velēna kaksikkihelkonna.

Kihelkond eraldati Gulbene kihelkonnast aastal 1589, ent kihelkonnad olid omavahel tihedalt seotud ja hiljem oli mitmel aastal kahel kihelkonnal sama õpetaja.

Tirza kihelkonna mõisad
-----------------------

* Druviena (*Druween*) rüütlimõis
* Galgauska (*Golkowsky*) rüütlimõis
* Jaunaduliena (*Neu-Adlehn*) rüütlimõis
* Tirza (*Schloß Tirsen-Windetz*) rüütlimõis, fideikomiss
* Tirza (*Tirsen-Wellan-Pastorat*) kirikumõis
* Troška (*Espenhöhe*, ka *Charlottenhain*) rüütlimõis
* Vecaduliena (*Alt-Adlehn*) rüütlimõis

Viited
------

1. ↑  Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk 547.

Kirjandus
---------

* Richter, Adolf. *Baltische Verkehrs- und Adressbücher*. Bd I. Livland. Riga, 1909.


Valga kreis

**Kreisilinn**: Valga  

**Kihelkonnad**: Alamõisa kihelkond  | Aluliina kihelkond  | Apekalnsi kihelkond  | Aumeistri kihelkond  | Ēvele kihelkond  | Gulbene kihelkond  | Härgmäe kihelkond  | Koivaliina kihelkond  | Luke kihelkond  | Palsmane kihelkond  | Smiltene kihelkond  | Zeltiņi kihelkond  | Tirza kihelkond  | Trikāta kihelkond  | Valga kihelkond  | Velēna kihelkond
**Levin Numensi maja** oli 17. sajandi keskel ehitatud barokk-klassitsistlik elumaja Narva vanalinnas endise Rüütli ja Rahu tänava nurgal (Rüütli tn 17, Rahu 7). See hävis märtsipommitamises 1944. aastal, varemed lammutati 1950. aastatel.

Ajaloost
--------

Numensi maja kuulub esinduslike majade linnaossa, mis tekkis 17. sajandi teisel poolel Narva Rüütli tänaval: siis kerkisid sinna ka Hermann Poorteni, Jakob Porteausi, Wrangeli, Hanss Fonne majad. Elamu oli üks esimesi uusaja ehitisi Narvas ja see ehitati 1652. aastal arhitekt Zacharias Hoffmann noorema projekti järgi. Ehitamisega tegeles ehitusinsener Balthazar Gottkes. Hoone omanik oli raehärra Levin Numens. Ehitis hävis täielikult 1659. aasta põlengus ning ehitati uuesti üles 1661. aastal.

19. sajandil ehitati hoone mitu korda ümber, mille käigus läks kaotsi suur osa välisdekoori ja siseviimistlust.

Levin Numensi maja sai tugevalt kannatada 1944. aasta pommitamises. 1945. ja 1949. aasta vanalinna taastamise plaanides veel käsitletakse selle hoone taastamist, kuid 1952. aastal koostatud plaanis hoone juba puudub. Varemed lammutati 1950. aasta alguses.

Kirjeldus
---------

Maja võrdlemisi lakoonilise fassaadi põhiaktsent oli rikkalikult kaunistatud raidportaal. Ümarkaarse viie maskarooniga ukseava, mis meenutas Laurens Numensi maja portaali, kahel küljel oli kaks rusteeritud pilastrit. Portaali autor oli Jacob Preuss. 20. sajandi alguses oli portaalist säilinud vaid kaks pilastrit ja stiliseeritud lõvipeadega kaunistatud kartušš.

Viited
------

1. ↑  D. Šutov. Vana Narva. Ruutli tanava eksponeerimise eritingimused
2. ↑  D. Šutov. Vana Narva. Ruutli tanava eksponeerimise eritingimused
3. ↑  D. Šutov. Vana Narva. Ruutli tanava eksponeerimise eritingimused

Välislingid
-----------

* Numensi maja ukse portaal vanas Narvas. - Ajapaik
* Narva. Rahu tn 7/19 L. Numensi maja portaal
* Video: 60-sekundiline ekskursioon | Levin Numensi maja portaali friis | 60-секундная экскурсия
Laurien van der Graaff (2012)
**Laurien van der Graaff** (sündinud 14. oktoobril 1987 Nieuwkoopis) on Šveitsi murdmaasuusataja, kes võistleb eelkõige sprindis.

Ta sündis Hollandis. Ta oli kolis perekonnaga Šveitsi nelja-aastaselt.

Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2011. aasta maailmameistrivõistlused Oslos. Maailmameistrivõistlustel on tema parimaks individuaalkohaks 16. koht vabatehnikasprindis 2019. aastal Seefeldis.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis oli ta vabatehnikasprindis 21. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis sai ta klassikasprindis kümnenda koha. Teatesprindis jäi ta 2018. aasta mängudel koos Nadine Fähndrichiga esimesena medalita.

Maailma karikasarjas debüteeris Graaff 1. märtsil 2008 Lahtis. Esimese poodiumikoha sai ta 3. detsembril 2011 Düsseldorfis. Esimese etapivõidu sai ta MK-sarjas 2017.–2018. aasta Tour de Ski esimesel etapil 30. detsembril Lenzerheides. Mk-sarjas on poodiumile jõudnud vaid vabatehnikasprintides.

Saavutused
----------

### Maailma karikasarjas

Laurien van der Graaff on (seisuga 26. veebruar 2019) individuaalselt osalenud 119 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile viiel korral, millest kahel korral on võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2017 | 30. detsember | Lenzerheide |  Šveits | vabatehnikasprindis |
| **2.** | 2018 | 27. jaanuar | Seefeld |  Austria | vabatehnikasprindis |

Välislingid
-----------

* Laurien van der Graaff FIS-i lehel
Teresa Stadlober (2018)
**Teresa Stadlober** (sündinud 1. veebruaril 1993 Schladmingis) on Austria murdmaasuusataja.

Tema isa Alois Stadlober on endine murdmaasuusataja ja ema Roswitha Steiner endine mäesuusataja.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis oli ta suusavahetusega sõidus seitsmes, 10 km vabatehnikas üheksas ja sprinditeates 14. 30 km klassikasõidus ühisstardist oli ta veel kümme kilomeetrit enne lõppu medalikohal, kuid eksis seejärel rajal ja lõpetas üheksandal kohal.

2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta suusavahetusega sõidus pronksmedali, mis oli tema esimeseks tiitlivõistluste medaliks täiskasvanute klassis.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 29. novembril 2013, saavutades Kuusamos toimunud klassikatehnikasprindis 97. koha. Punktikohale jõudis ta juba samal hooajal, kui oli Tour de Ski kuuendal etapil 5 km klassikatehnikas 24. Esimest korda jõudis ta poodiumile 6. jaanuaril 2018, kui oli Tour de Ski viiendal etapil Val di Fiemmes 10 km klassikatehnikas kolmas. Päev hiljem oli ta tuuri viimasel etapil 9 km mäkketõusus teine ja sai tuuri üldkokkuvõttes viienda koha.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2022 Hiina Pekingis
	+ pronksmedal Suusavahetusega sõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2013 Tšehhi Liberecis
	+ Kuld **maailmameister** 10 km suusavahetusega sõidus
	+ Hõbe hõbemedal 5 km vabatehnikasõidus

### Alla 23-aastaste maailmameistrivõistlustel

* 2014 Itaalia Val di Fiemmes
	+ Pronks pronksmedal 15 km suusavahetusega sõidus

### Maailma karikasarjas

Teresa Stadlober on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 6. veebruar 2022) 171 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile kolmel korral.

Viited
------

1. ↑  "Teresa Stadlober misses cross-country skiing medal after wrong turn". The Guardian. 25.2.2018. Vaadatud 26.2.2018

Välislingid
-----------

* Teresa Stadlober FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
"**Väikelinna baleriinid**" (inglise keeles "Bunheads") on USA koomiline draamaseriaal, mille lõid Amy Sherman-Palladino ja Lamar Damon ning kus peaosa mängib Sutton Foster. Muusika (sh tunnusmeloodia) autor on Sam Phillips.

Seriaal esilinastus telekanalis ABC Family 11. juunil 2012. Selle keskmes on Las Vegase tantsutüdruk Michelle Simms (Sutton Foster), kes juhuse ajel abiellub oma austaja Hubbell Flowersiga (Alan Ruck), kolib Lõuna-California fiktiivsesse väikelinna Paradise'i ning pärast abikaasa hukkumist liiklusõnnetuses hakkab koos oma ämma Fannyga (Kelly Bishop) õpetama noori tantsijaid kohalikus balletikoolis nimega Paradise Dance Academy (Paradise'i Tantsuakadeemia).

Inglise keeles on seriaali nimi "Bunheads" ("Krunnipead") - slängisõna tantsijate kohta, kes oma juuksed tantsimise ajaks krunni seovad.

Kriitikud on võtnud "Väikelinna baleriinid" vastu positiivselt, kiites eriti Sutton Fosteri ja Kelly Bishopi osatäitmisi.

Eesti vaatajad näevad seriaali alates 2012. aasta novembrist kanalilt Fox Life.

Viited
------

1. ↑  "ABC Family Has Begun Production on the New One-Hour Series "Bunheads" Starring Tony Award(R)-Winning Actor Sutton Foster". ABC Family. 13. aprill 2012. Vaadatud 19. aprill 2012.
2. ↑  "Väikelinna baleriinid" Fox Life'i eestikeelsel kodulehel (vaadatud 3. jaanuaril 2012)

Välislingid
-----------

* Väikelinna baleriinid andmekogus IMDb (inglise) Muuda Vikiandmetes
**Sisefotoefekt** on niisugune valguse vm elektromagnetkiirguse põhjustatud nähtus, mis tekib tahkes aines, harilikult pooljuhis, kui selles neelduvate footonite energia ületab aine aatomi keelutsooni laiuse.
Sisefotoefekti kirjeldavad põhimõisted on fotojuhtivus ja fotogalvaaniline efekt.

Fotojuhtivus
------------

Neeldunud valgus tekitab aines täiendavalt laengukandjaid ‒ elektrone ja auke. Sellest tulenevat lisaelektrijuhtivust nimetatakse fotojuhtivuseks. Footonite energia tõstab elektronid valentstsoonist energeetiliselt kõrgemasse juhtivustsooni. Kuna seejuures ületatav keelutsooni laius sõltub materjalist, siis on erinevad ka valguse maksimaalsed lainepikkused (vastavalt minimaalsed sagedused), mis fotojuhtivuse esile kutsuvad: galliumarseniidil 0,85 µm (mikromeetrit), ränil 1,1 µm, germaaniumil 1,8 µm.

Fotogalvaaniline efekt
----------------------

 *Pikemalt artiklis Fotogalvaaniline efekt*
Kui valgus langeb pn-siirdele või pooljuhi ja metalli pinna vahelisele tõkkekihile, kaasneb fotojuhtivusega fotoelektromotoorjõu tekkimine: valguse toimel moodustuvad aatomitest vabastatud laengukandjapaarid, mille elektronid lähevad siirde n-kihti ja augud p-kihti, moodustades fotovoolu. Niiviisi muundub valgusenergia vahetult elektrienergiaks. Seda nähtust nimetatakse fotogalvaaniliseks efektiks (inglise k *photovoltaic effect*) ehk ventiilfotoefektiks.

Sisefotoefekti kasutamine
-------------------------

Fotojuhtivusel põhinevad fototakistid, fotodioodid, fototransistorid ja pildisensorid (CCD- ja CMOS-sensorite valgustundlik pind koosneb miljonitest fotodioodest). Fotodioodi vastuvool on suures ulatuses võrdeline dioodile langeva valgusvooga.

Fotogalvaanilise efekti põhiline rakendusala on Päikese kiirgusenergia muundamine elektrienergiaks suurepinnalistes fotodioodides ‒ päikeseelementides ja neist koostatud päikesepatareides.

Vaata ka
--------

* Optiline tajur
* Päikeseelement
**Martin "Kid" Saaremägi** (sündinud 23. veebruaril 1981 Tallinnas) on eesti laulukirjutaja, muusik ja produtsent.

On olnud tegev ansamblites Wiiralt, Revals, Triin Niitoja & John4, Revolver, HND, Brides in Bloom, High’n’Dry. 

Teinud koostööd muusiku ja/või autorina artistidega nagu Vanemuise Sümfooniaorkester (dirigent Tarmo Leinatamm), segakoor Noorus (dirigent Maarja Helstein), Tanel Padar & The Sun, Ivo Linna, Liis Lemsalu, Ott Lepland, Hendrik Sal-Saller, Jaagup Kreem, Genka, Tommyboy, Cool D, Triin Niitoja, Karl-Erik Taukar, Tõnu Timm, Vanilla Ninja, Dead Furies, Tallinn Daggers ja paljude teistega. 

Salvestanud koos Grammy võitjatega nagu Brent Mason (Shania Twain, Alan Jackson, Zac Brown Band, Blake Shelton, Neil Diamond), Hubert Payne (Little Big Town, Keb Mo, Adam Lambert), Laur Joamets (Sturgill Simpson). Lisaks salvestanud koos muusikutega nagu Patrick Lyons (Colter Wall, Cody Jinks), Kelby Ray (The Cadillac Three), Eddy Dunlap (Luke Bryan, Jon Pardi, Clay Walker),  Adam Cunningham (USA The Voice finalist), Ryan Whyte Maloney (USA The Voice finalist), Joei Fulco (USA The Voice finalist), DK Revelle (Jetboy), Kelly Fauth (Coheed & Cambria), Brandon Davies (Enrique Iglesias, Aaron Currie (Josh Turner), Leonard Wolf (Vince Gill, Garth Brooks, Don Everly), Ray Legere, Toby Wilson, Claudio Tristano, Nick Banks (The Human League), James Mitchell (Willie Nelson. Alison Krauss), Colton Thomas, Mike Harris (Chris Stapleton).

Tema muusikat on kasutatud filmides „Seenelkäik", „Polaarpoiss", „Täitsa lõpp" jne, mitmetes seriaalides nagu „Kättemaksukontor", „Kodu keset linna" jne ja mitmetes telesaadetes nagu „OP", „Reporter" jne.

Tunnustus
---------

Eesti Muusikaauhinnad
* 2019 – Revals „Revals", aasta rokkalbum
* 2019 – Revals „Revals", aasta ansambel
* 2018 – Revals „Jumal elab pealinnas", aasta debüütalbum
* 2010 – HND „Päikesepilkajad", rahva lemmik

Diskograafia
------------

* Wiiralt "Live" (2021)
* Wiiralt „Lill on iga inime" (2020)
* Wiiralt „Tulivesi" (2020)
* Tõnu Timm „Tõun" (2019)
* Revals „Revals" (2018)
* Revals „Kirjad ääremaalt" (2018)
* Revals „Jumal elab pealinnas" (2017)
* Dead Furies „No Talkin’ All Action" (2017)
* Pärl „Pärl" (2017)
* Trench Art – Tribute to Loits (2016)
* Tanel Padar & The Sun „Veidi valjem kui vaikus III"
* Tanel Padar & The Sun „Ma näen sind" (2015)
* Tallinn Daggers „Feed your head" (2015)
* Revolver „II" (2015)
* Revolver „I" (2014)
* Triin Niitoja & John4 „Värvid" (2014)
* Võtke istet, Vanamutt – Tribute to J.M.K.E (2013)
* HND „Akustiline" (2012)
* Brides in Bloom „Bad & Beautiful" (2011)
* HND „Päikesepilkajad" (2009)
* HND „Aivaravai" (2008)
* HND „Paturaamat" (2007)
* Brides in Bloom „Love Criminal" (2007)
* Brides in Bloom „No Excuses" (2005)
* Press & Hendrik Sal-Saller „Päike ja Pärnu tüdrukud" (2004)
**Kaspars Daugaviņš** (sündinud 18. mail 1988 Riias) on Läti jäähokimängija, kes mängib Slovakkia kõrgliigaklubis Michalovce Dukla ründajana vasakäärel.

Daugaviņš alustas 2003. aastal karjääri Läti klubides HK Riga 2000 ja Prizma Riga.

2006. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Ottawa Senatorsi poolt 91. valikuna. Seejärel suundus Daugaviņš Põhja-Ameerikasse, mängides järgmisel viiel hooajal põhiliselt Ontario Hockey League'i klubis Toronto St. Michael's Majors (hilisem Mississauga St. Michael's Majors) ja American Hockey League'i (AHL) klubis Binghamton Senators. NHL-is tegi ta Ottawa Senatoris meeskonnas debüüdi 14. jaanuaril 2010 mängus New York Rangersi vastu. Hooajal 2010–11 tuli ta Binghamton Senatorsiga AHL-i võitjaks.

Hooajal 2011-12 sai ta NHL-is juba rohkem mänguaega, kui käis Senatorsi meeskonnas väljakul 65 korral. Hooaja 2012–13 esimese poole veetis ta KHL-i klubis Riia Dinamo ning mängis hooaja teisel poolel Senatorsi ja Boston Bruinsi meeskonnas.

Hooajal 2013–14 mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis Genève-Servette HC. 2013. aastal võitis ta klubiga Spengleri karika.

Aastatel 2014–2021 mängis Daugaviņš KHL-i klubides. Aastatel 2014–2015 mängis Moskva Dinamos, seejärel kolm hooaega Nižni Novgorodi Torpedos ning pärast seda kaks hooaega Moskva Spartakis. 2020. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu HK Vitjaziga. Hooajal 2015–16 valiti ta KHL-i tähtede mängule.

2021. aasta juunis naasis ta Šveitsi kõrgliigasse, liitudes SC Berniga. Hooajal 2022/23 mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubis Iserlohn Roosters.

2023. aasta septembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Michalovce Duklaga.

Läti jäähokikoondisse on Daugaviņš kuulunud 11 maailmameistrivõistlustel (esmakordselt 2006. aastal) ning 2010. 2014. ja 2022. aasta taliolümpiamängudel. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Läti koondisega pronksmedali.

Viited
------

1. 1 2  Kaspars Daugaviņš. eliteprospects.com. Vaadatud 21.11.2018
2. ↑  "Novou posilou Kaspars Daugavins". *hkduklamichalovce.sk* (slovaki). 13. september 2023. Vaadatud 30. septembril 2023.

Välislingid
-----------

* Kaspars Daugaviņš hockeydb.com lehel
* Kaspars Daugaviņš Eurohockey.com lehel
**Uusi Raukas** (9. juuli 1928 Tartu – 16. veebruar 2024) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1947 Tartu Industriaaltehnikumi, 1952 *cum laude* Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna tööstus-ja tsiviilehituse erialal ja 1956 Sverdlovskis aspirantuuri Uurali Polütehnilises Instituudis; tehnikakandidaat (1956, Uurali Polütehniline Instituut), väitekiri "Исследование работы железобетонных балок непрямоугольного сечения на изгиб с поперечной силой". Täiendused Moskva Ehitusinstituudis ja Leningradi Laevaehitusinstituudis. 1956-1962 TTÜ ehitustehnoloogia kateedri assistent, vanemõpetaja ja dotsent, 1962–2005 ehitusmehaanika kateedri dotsent ; alates 2006 emeriitdotsent. 1960 -1963 TPI Üliõpilaste Teadusliku Ühingu juhendaja, 1963 - 1966 kaugõppeteaduskonna prodekaan, 1967- 1970 ÜTÜ ehitusteaduskonna juhendaja. ENE kaasautor. Õpiku Tugevusõpetus kõrgkoolidele (Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus 2017) kaasautor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: elastse keha mehaanika, raudbetoontalade põikjõukindlus,pingbetoonlattide kasutamine raudbetooni armeerimisel, betooni tugevuse kaudne mõõtmine. Konstrueerinud ja uurinud mõõteriistu sarruse eelpinge mõõtmiseks. 16 teadustrükist. Õpiku Tugevusõpetus kõrgkoolidele (Tallinna Tehnikaülikooli Kirjastus 2012, parandatud trükk 2017) kaasautor.

Teoseid
-------

* О сопротивлении железобетонных балок таврового сечения поперечной силе. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised A 101 (1957)
* Арматурный динамометр (kaasautor). // Приборы для контроля усилий в предварительно напряженной арматуре. М. 1961
* Betooni tugevuse kaudse määramise viiside täpsuse võrdlus (kaasautor). // Ehitusmaterjalide Tööstus 3 (1974)
* Некоторые вопросы методики неразрушающего определения прочности бетона. // Tallinna Polütehnilise Instituudi Toimetised 537 (1984)
* Rakendusmehaanika (kaasautor). Tallinn 1984
* Varda sisejõud ja pinged (kaasautor). Tallinn 1987
* Varda tugevusarvutus (kaasautor). Tallinn 1987
* Varda deformatsioonid ja siirded (kaasautor). Tallinn 1987
* Jõusüsteemi taandamine ja tasakaal (kaasautor). Tallinn 1999
* Saleda varda arvutus. Varda kandevõime ja dünaamika (kaasautor). Tallinn 2001
* Tugevusõpetus. Õpik kõrgkoolidele (kaasautor). Tallinn 2012, parandatud trükk 2017

Isiklikku
---------

Tema isa oli kooliõpetaja Viktor Raukas, akadeemik Anto Raukas oli tema vend. Oli abielus keemiadotsent Maie Raukasega.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 151, 239, 258, 265, 416
* Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 226
* TTÜ aastaraamat 1998. Tallinn 1999. Lk 88

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**World Wide Web Foundation** (ka: **Web Foundation**) on organisatsioon, mille eesmärk on arendada veebi ja teha see kättesaadavamaks. Organisatsiooni moodustamisest andis 14. septembril 2008 teada Tim Berners-Lee Washingtonis Newseum muuseumis. Organisatsioon alustas ametlikult tööd 15. novembril 2009. Organisatsiooni eesmärkide realiseerimiseks haldab World Wide Web Foundation kolme programmi: *Web Science and Research* (veebi teaduslikud uuringud), *Web Technology and Practice* (veebitehnoloogiad ja nende rakendamine) ja *Web for Society* (veeb ja ühiskond) .

World Wide Web Foundation`i missiooniks on edendada ühte terviklikku veebi, mis oleks vaba ja avatud, laiendada veebi suutlikkust ja jõulisust ning laiendada kasu, mida inimesed üle maailma veebist saavad 
Organisatsioon on seotud Open Web Foundationiga.

afyon sürücü kursu

Viited
------

1. ↑  "World Wide Web Foundation Launches Global Operations". World Wide Web Foundation. Vaadatud 16.11.2009.
2. ↑  "World Wide Web Foundation FAQ". World Wide Web Foundation. Vaadatud 14.09.2008.
3. ↑  "About the Web Foundation". World Wide Web Foundation. Vaadatud 14.09.2008.

Välislingid
-----------

* World Wide Web Foundation
**Laimetsa mõis** (saksa keeles *Laimetz*) oli rüütlimõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Tänapäeval kuulub mõisa ala Järva valda Järva maakonnas.

Ajalugu
-------

Mõis asutati 17. sajandi I poolel ja kuulus koos Jalametsaga Põltsamaa lossipiirkonda, mis oli Herman Wrangeli valduses. 

Laimetsa mõisnikud olid 17. sajandil Herman Wrangel, 1640 Niels Dubler, mõisate reduktsiooniga läksid Laimetsa ja Jalametsa mõisad Rootsi riigile ning järgnevalt kuni 1780 Venemaa keisririigi riigimõis, siis kuni 1804 vabahärra Reinhold von Stackelbergi omanduses, 1804–1814 olid Laimetsa ja Jalametsa mõisad Otto Moritz von Engelhardti omanduses.

Pikka aega kuulus see Koigi mõisnikele Grünewaldtidele, olles praktiliselt viimase kõrvalmõis. 1814–1820 oli mõisa pandihärra ning ka Koigi ja alates 1837. aastast Prandi mõisnik Johann Georg von Grünewaldt ja alates 1820 Johann Georg von Grünewaldt, alates 1832 Otto Magnus von Grünewaldt, Johann Georg Ernst von Grünewaldt ja enne 1909–1919 Otto Johann Werner von Grünewaldt.

Laimetsa mõisa kõrvalmõis oli Jalametsa mõis.

Mõisahoonestus
--------------

1863. aastal rajati ühekorruseline kivist uusrenessanss-stiilis peahoone. Selle fassaadi kaunistas tugevalt eenduv keskrisaliit, mida nii esimesel korrusel kui ka viilul kaunistasid kolm kaarakent. Viiluotsi ilmestasid ka kaar- ja veerandringikujulised aknad.

Viimane mõisa võõrandamise eelne Laimetsa mõisnik oli Otto Johann Werner von Grünewaldt (1866–1932).

Pärast võõrandamist asus hoones kool. 1980. aastatel oli hoones tulekahju ja sestpeale on mõisahoone varemeis. Ka enamik kõrvalhoonetest on hävinud.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend
* Uusrenessanss

Viited
------

1. ↑  Laimetsa mõis (Peetri khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
2. ↑  Triigi, Koigi, Laimetsa ja Prandi mõis - EAA.1687, www.eha.ee

Kirjandus
---------

* Hagemeister, Heinrich von (1836). *Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands T. 1–2*. Riga: E. Frantzen. Lk-d lk. 199.


| * v
* r
Pilistvere kihelkond |
| --- |
| Kirik | 
Pilistvere kirik | Pilistvere kirik |
| Kirikumõis | 
Pilistvere pastoraat |
| Mõisad | 
Arussaare mõis • Eistvere mõis • Hermani mõis • Imavere mõis • Jalametsa mõis • Kabala mõis • Kõo mõis • Laimetsa mõis • Loopre mõis • Ollepa mõis • Võrevere mõis |