recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tolmlemine** on tolmuterade kandumine emakasuudmele või seemnealgmele.

Õietolmuga kaetud kimalane.
Tavaliselt järgneb tolmlemisele viljastumine. 

Eristatakse ise- ja võõrtolmlemist. Isetolmlemise puhul on tolmuterad pärit samalt taimelt, võõrtolmlemise puhul aga teiselt taimelt.

Paljud õied tolmlevad tuule abil (tuultolmlemine). Teised vajavad selleks loomi (loomtolmlemine), enamasti putukaid (putuktolmlemine). 

Paljudel taimedel on kohastumus tõmmata ligi loomi, kes õisi tolmeldavad, võimaldades geneetilist rekombineerumist. Selliste õitega taimi nimetatakse putuktolmlejateks. Tolmeldajate ligitõmbamiseks on neil taimedel tavaliselt nektaariumid, mis toodavad nektarit. Tavalised tolmeldajad on linnud ja mesilased, kes mõlemad näevad värve ja eelistavad värvilisi õisi. Mõnel õiel on nektariviidad, mis näitavad tolmeldajatele, kust nektarit otsida. Need võivad olla inimestele nähtavad või ka ultravioletsed, nii et neid näevad ainult mesilased ja mõned teised putukad. Tolmeldajaid meelitatakse kohale ka lõhnaga. Mõningaid taimi, näiteks raitlill, hiid-titaanjuur ja söödav asimiina, tolmeldavad kärbsed, mistõttu nad levitavad raipelõhna. 

Tolmukad paiknevad putuktolmlejate õites niiviisi, et tolmuterad jäävad tolmeldajate keha külge. Kogudes nektarit paljudelt ühe ja sama liigi õitelt, viib tolmeldaja õietolmu kõigisse õitesse, mida ta külastab. 

Tuultolmlejatel, näiteks kõrrelistel, puudub vajadus tolmeldajaid ligi meelitada, mistõttu nende välimus on tavaliselt tagasihoidlik. Kui putuktolmlejate õied on suurte seemnetega, kleepuvad ja valgurikkad (tolmeldajad võivad olla ka valgu peal väljas), siis tuultolmlejate õied on tavaliselt väikeste seemnetega, väga kerged ja putukate jaoks vähese toiteväärtusega (kuigi neid näljaajal võidakse korjata). Mesilased ja kimalased koguvad tuultolmleva maisi õietolmu, kuigi sellel pole nende jaoks suurt väärtust. 

Ajavahemikku, mil tolmlemine on võimalik, nimetatakse õitsemisajaks.

Vaata ka
--------

* Tolmlemissündroomid

Viited
------

1. ↑  EE 9. köide, 1996.
Michael Sata (2013)
**Michael Chilufya Sata** (hüüdnimi **King Cobra**; 6. juuli 1937 – 28. oktoober 2014) oli Sambia poliitik, 23. septembrist 2011 kuni surmani Sambia president.

Michael Sata oli Patriootliku Rinde esimees. Ta alustas oma poliitilist karjääri 1960. aastatel tollal valitsenud Ühendatud Rahvusliku Sõltumatuse Parteis, oli muu hulgas 1980. aastatel Lusaka kuberner ja parlamendi liige, kuid president Kenneth Kaunda autoritaarses stiilis pettununa astus 1991. aastal erakonda Liikumine Mitmeparteilise Demokraatia eest. Pärast Frederick Chiluba võitu 1991. aasta presidendivalimistel oli Sata mitmes ministriametis. Nii kuberneri kui ka ministri ametist jäi ta rahvale meelde tegude inimesena.

Pärast seda, kui teda 2001. aastal partei presidendikandidaadiks ei valitud, lahkus Sata erakonnast ja asutas uue partei, Patriootliku Rinde. Samal aastal peetud presidendivalimistel sai Sata umbes kolm protsenti häältest. 2006. aasta presidendivalimistel sai Sata Levy Mwanawasa järel teise häälesaagi, 2008. aastal jäi teiseks pärast Rupiah Bandat.

20. septembril 2011 peetud presidendivalimistel valiti Michael Sata 43 protsendiga häältest presidendiks. Tema peamine vastaskandidaat oli ametis olev president Rupiah Banda, kes sai 36 protsenti häältest.

Isiklikku
---------

Michael Sata oli katoliiklane.

Ta oli abielus arstiga. Neil on kaheksa last.

Välislingid
-----------

* Presidendi kantselei koduleht
* Profile: Zambia's 'King Cobra', BBC
Banaba kaart
**Banaba** on saar Okeaanias Naurust 300 kilomeetrit idas.

Banaba kuulub Kiribatile, olles selle läänepoolseim ja edelapoolseim saar. Nauru on Banabale lähemal kui Kiribati ülejäänud saared.

Saare pindala on 5 km². Saare kõrgeim punkt on ühtlasi Kiribati kõrgeim punkt (81 meetrit üle merepinna). Banaba on Kiribati ainus saar, mis ei ole korallsaar, ja seetõttu ei kahjusta teda nii palju globaalse soojenemisega kaasnev maailmamere taseme tõus.

Banabal on ekvatoriaalne kliima. Aastas sajab keskmiselt 1940 mm, kõige rohkem jaanuaris (270 mm), kõige vähem septembris (100 mm).

Banabal elas 2020. aastal 330 inimest (2005. aastal 301 inimest).

Ajalooliselt on Banabal neli küla: Antereen (Tabiang), Umwa (Uma), Tabewa (Tapiwa) ja Buakonikai.

Jaapan okupeeris Banabat alates 26. augustist 1942 kuni Teise maailmasõja lõpuni.

Banaba on Nauru kõrval teine saar Okeaanias, kus leidub väga palju fosforiiti. Suurbritannia võimud hakkasid seda kaevandama väetiseks juba 1900. Sellest ajast peale on 90% saare pinnast "ära kooritud".

Banaba külad hakkasid kaevandusele jalgu jääma ja sellepärast asustasid Suurbritannia võimud 1945 külaelanikud ümber Fidžil olevale Rabi saarele. Rabi saar on kaugel, mõnestki muust tänapäeva riigist oleks lähemalt leidnud saare, kuhu banabalased asustada, aga Rabi sobis enam-vähem nii suuruselt kui kliimalt. Banabalased rajasid Rabile neli küla, mis kandsid sama nime kui Banaba külad.

1979 Kiribati iseseisvus. Osa banabalasi tuli kodusaarele tagasi, enamik siiski mitte. Banabal asuv Buakonikai küla on tänapäeval inimtühi. Banabalasi elab maailmas umbes 6000, neist Banabal iga kahekümnes. Fosforiidi kaevandamine on jätkunud. Banabalaste seas on juurdunud sügav umbusaldus valitsuse vastu ja eksisteerib poliitiline liikumine, mis taotleb Banaba üleminekut Fidži riigi võimu alla.

Viited
------

1. ↑  Suur maailma atlas, lk. 151

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Banaba** |

* Saar Google mapis
**Vari departemang** [var] on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas.

Departemang on küll nime saanud Vari jõe järgi, kuid pärast departemangude piiride muutmist 1860. aastal see jõgi enam selle departemangu territooriumile ei jää.

Departemang jaguneb halduslikult 23 kantoniks ja 153 vallaks:

| Ringkond | Rahvaarv(2010) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Brignoles | 116 644 | 1377 | 67 |
| Draguignan | 269 828 | 924 | 54 |
| Toulon | 113 213 | 1266 | 32 |

Vaata ka
--------

* Vari departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
Keemias tähendab **protoneerimine** (ka **protoonimine**) vesinikiooni ehk prootoni H+ liitumist mingi aatomi, molekuli või iooniga. Ained protoneeruvad, kui neile lisatakse vesinikioone, s.t. happeliste ainete lisamisel.

Bronsted-Lowry hapet defineeritakse kui keemilist ühendit, mis protoneerib mingi teise (aluselise) ühendi. Protoneerimine on oluline keemilise reaktsiooni staadium paljudes protsessides. Mõned klassikalised protoneerimise näited:

* vee protoneerimine väävelhappega

H2SO4 + H2O → H3O+ + HSO4−
* karbokatiooni moodustumine isobuteeni (happekatalüütilisel) protoneerimisel

(CH3)2C=CH2 + HBF4 → (CH3)3C+ + BF4−
* ammoniaagi protoneerimine vesinikkloriidiga annab ammooniumkloriidi

NH3 + HCl → NH4+ + Cl−
Protoneerimine on enamasti kiire ja pöörduv protsess. Protoneerimine ja selle pöördreaktsioon – deprotoneerimine esinevad paljudes happe-aluse reaktsioonides. Ka eeltoodud reaktsioonid on põhimõtteliselt pöörduvad. Teatud juhtudel protoneerimine indutseerib substraadi isomerisatsiooni. Näiteks *cis*-alkeenidest võib saada *trans*-alkeeni katalüütilise hulga prootonhappe toimel.

Vaata ka
--------

* Deprotoneerimine
* Happeline katalüüs
* Prooton
**Taldom** on linn Venemaal Moskva oblastis, Taldomi rajooni keskus. Asub 110 km Moskvast põhjas.

1918 kuni 1929 oli linna nimi Leninsk.

Linnas on koduloomuuseum ja seal ilmub ajaleht Zarja. Taldomi lähedal asub maailma võimsaim raadiosaatja (sagedusel 261 kHz võimsusega 2500 kW).

Viited
------

1. ↑  "Rahvaloenduse andmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 20. augustil 2011.

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib iisraellaste juhist; ansambli kohta vaata artiklit Mooses (ansambel); veesõiduki kohta vaata eistuk* |

---

Rembrandti maal Moosesest koos kümne käsuga
**Mooses** (heebrea מֹשֶׁה *Mōšeh*, araabia موسى *Mūsá*) oli Piibli järgi iisraellaste juht, kes juhtis iisraeli rahva välja Egiptuse orjapõlvest ning edastas kümme käsku. Ta on Teise Moosese raamatu peategelane.

Mooses on oluline prohvet nii judaismis, kristluses kui ka islamis. 

On vaieldav, kas Mooses oli reaalne isik ja kas ta on seotud iisraellaste väljarännuga Egiptusest. Osa Piibli jutustusest tema kohta on kindlasti legendid (näiteks sünnilood).

Moosese kutsumislugu
--------------------

Mooses ajas oma äia karja kõrbe taha Hoorebi mäe juurde. Seal silmas ta kummalist kibuvitsapõõsast, mis põles, aga ei põlenud ära (põlev põõsas). Siis kohtus Mooses oma esiisade Jumalaga, kes tegi karjasest rahva juhi. (2Ms 3).

Väljaränd Egiptusest
--------------------

Ajaloolased vaidlevad nii väljarännu aja (15. sajand eKr või 13. sajand eKr) kui ka rännumarsruudi üle.

Mitte ükski Egiptuse allikas ei kinnita, et sel ajal oleks märkimisväärne hulk inimesi emigreerunud, samuti ei ole andmeid, et mõni sõjaväeüksus oleks neid jälitades uppunud.

Vaata ka
--------

* Teine Moosese raamat
* Aaron
* Iisraeli rahva ajalugu

Viited
------

1. ↑  Piiblitekst

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mooses** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mooses** |

* Otsing "Moses" Koraanist
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Kookospalm (perekond)* |

---

Terve ja avatud kookospähkel
Kookospalmi tüve koor
**Kookospalm** ehk **harilik kookospalm** (*Cocos nucifera*) on palmilaadsete sugukonna kookospalmi perekonna ainus liik. Kookospalmi vili (täpsemalt luuvili) on kookospähkel.

Kookospalm arvatakse pärinevat Vaikse ookeani keskosast Polüneesia saartelt. Ta on väga soojanõudlik taim; kui pähkel oma rännakul satub ekvaatorist liiga kaugele, siis võib ta küll kasvama minna, kuid viljad ei valmi. Maailma soojade maade parkides tuntakse kookospalmi ilupuuna.

Kookospalm on kuni 30 meetri kõrgune võimsate sulgjate lehtedega puu. Tüve läbimõõt ulatub 60 sentimeetrini. Ladvas kasvab kuni 40 lehte, umbes kolme aasta vanused lehed langevad maha. Leht on 5 meetri pikkune, ligi 2 meetri laiune ja kaalub 10 kuni 15 kg. Nõnda pole palmi vilus sugugi ohutu magada, kookospähklid kaaluvad ju ka kuni 8 kg.

Ta ei karda soolast vett ja võib kasvada üsna vee piiril. Kookospalmi nimetatakse tüüpiliseks vee kaudu levitajaks ehk hüdrohooriks[*viide?*]. Vette kukkunud kookospähkel peab 3 kuni 4 kuu jooksul randuma, sest muidu võib idanema hakanud seeme hukkuda. Kui ookeanis kerkib uus saareke, siis saab selle üheks esimeseks asukaks tõenäoliselt kookospalm.

Kookospalmi õitsemisest kuni vilja valmimiseni kulub 9 kuni 11 kuud. Kookospähklite koristamine ei ole kerge töö: tuleb ronida palmi otsa ja luuviljad alla visata. Ühes kobaras on tavaliselt 8 kuni 10 pähklit. Vahel lüüakse tüvesse sälgud, et jalad ronimisel tuge leiaksid. Tulevikus tahetakse käsitöö osa vähendada, selleks annab võimaluse kookospalmide kääbusvormide kasvatamine, mis hakkavad varem vilja kandma ja mille tüved ei kasva kõrgeks.

Kookospalmi kasutamine
----------------------

Keegi misjonär on kirjutanud:


|  |
| --- |
| „Vaevalt küll leiame kookospalmi küljest osakese, mida Lõunamere saarte elanikud kasutada ei saaks. Kirjeldada kõiki neid hüvesid, millega looja seda puud on õnnistanud, võrduks hümniga, mida me tema auks laulame" |
| –  |

### Juured

Maas suurte pundardena kavavad narmasjuured koosnevad peenikestest niidikestest, millest saab valmistada tantsuseelikuid.

### Tüvi

Palmi tüvest saab palmipuitu, millest saab valmistada mitmesuguseid tarbeesemeid. Arvestama peab aga sellega, et palmi tüvi ei koosne ühesuguse kvaliteediga puidust. Tüve välimistes osades on üsna tihe ja tugev puit, kuid tüve keskosa puidu kvaliteet on tunduvalt halvem.

### Lehed

Kookospalmi lehtesid on kasutatud mattide ja onnide katuste tegemisel. Noori lehti süüakse salatina, neid nimetatakse ka palmikapsaks.

### Pähkel

 *Pikemalt artiklis Kookospähkel*
Kookospähklit peetakse kookospalmi kõige väärtuslikumaks osaks.

Viited
------

1. ↑  Bengt Danielsson. "Õnnelik saar". Eesti Raamat, 1965, lk. 149
2. ↑  Coconut Palm Stem Processing Technical Handbook. 1.2 Properties of the palm stem

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **kookospalm** |

 Kookospalm – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Protsessile suunatud psühholoogia** ehk **protsessitöö** on 1970. aastate lõpus Arnold Mindelli loodud psühhoterapeutiliste, isiksusarenguliste ja grupitöö praktikate ja teooriate kogum.

Füüsikuharidusega Mindell läks Zürichisse algul füüsika kraadiõppesse, kuid lõpetas selle asemel Jungi Instituudi jungiaanliku analüütilise psühholoogina. Teda hakkasid huvitama kehaliste sümptomite seosed unenägudega. Jungiaanlikust taustast arendas Mindell, sageli koos abikaasa Amy Mindelliga, lisades mõjutusi taoismist, šamanismist ja alkeemiast, samuti metafooridena kvantfüüsikast.

Protsessitöö keskseteks mõisteteks on **primaarprotsessi** ja **sekundaarprotsessi** ideed. Primaarprotsessideks on kõik kogemused, mida klient peab enda omadeks. Sekundaarprotsessid seevastu on aistingud, sündmused, ideed, mida klient peab endavälisteks, võõrasteks.

Protsessitöö üheks omapäraks teiste arvukate eklektiliste psühholoogiliste lähenemiste kõrval on võimalused suurtes gruppides konfliktide lahendamiseks, mida nimetatakse **maailmatöö**. Maailmatöö põhineb **süvademokraatia** põhimõttel. Mindelli järgi vastandub süvademokraatia tavapärasele esindusdemokraatiale, milles kuuldavale jääb üksnes enamuse hääl. Süvademokraatias seevastu püütakse teadvustada kõiki hääli, teadvuse seisundeid ja tegelikkuse kaarte, eeldades et need on tervikprotsessi mõistmiseks vajalikud.

Välislingid
-----------

* Mis on protsessitöö? Protsessitöö kirjeldus Eesti protsessitöö praktiseerija Viktoria Saati lehelt
* Marika Tomberg. Ma näen häält, kuulen lõhna, tunnen silmi. Terviseleht, kuupäevata
Olga Sõtnik 2011. aastal
**Olga Sõtnik** (sündinud 2. detsembril 1980 Tallinnas) on Eesti riigiametnik ja endine poliitik, Riigikogu XI ja XII koosseisu liige. Ta on Kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse osakonna juhataja.

Haridus
-------

Olga Sõtnik on lõpetanud Tallinna Tõnismäe Reaalkooli 1998 ning Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise erialal 2002. 2022. aastal sai Tallinna Tehnikaülikoolis tehnikateaduse magistri kraadi erialal Digimuutused ettevõttes.

Töökäik ja tegevus ühingutes
----------------------------

Sõtnik on töötanud Tallinna Tõnismäe Reaalkoolis infojuhina 1999–2002, Tallinna Linnavalitsuses referendina 2003–2004, OÜ National Motor Baltic müügijuhina 2004–2005 ning OÜ Jot Eesti järelmüügi osakonna assistent 2005.

Ta oli Tallinna Jäätmekeskuse ASi nõukogu liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Olga Sõtnik oli Eesti Keskerakonna liige juunist 2000 kuni detsembrini 2014.

Ta oli rahvastikuminister Eldar Efendijevi nõunik 2002–2003, Tallinna abilinnapea nõunik 2002-2003 ja Tallinna abilinnapea aastatel 2005–2007.

Alates 2007. aastast oli Olga Sõtnik XI Riigikogu liige ja Riigikogu majanduskomisjoni liige.

Riigikogu majanduskomisjoni liikmena tegi ta 2010. aastal avalduse Eesti riigile aktsiisimakse mittetasuvate seaduserikkujate kohta avalduse: "Eestis ületab kütuseaktsiis mitmekordselt Euroopa Liidu poolt sätestatud miinimumi. Toll töötab aina paremini, rahvas aga muutub aina nutikamaks. Ning ausalt öeldes, neid on raske hukka mõista".

Alates 2011. aastast kuulus Sõtnik XII Riigikogu koosseisu.

2014. aasta märtsis teatas Sõtnik, et kandideerib Euroopa Parlamenti üksikkandidaadina. Veidi varem kutsus ta Keskerakonda Ukraina sündmuste tõttu lõpetama koostööd Ühtse Venemaaga.
Ta sai Euroopa Parlamendi valimistel 328 häält ja ei osutunud valituks.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas.  Ta sai 358 häält ning valituks ei osutunud.

Viited
------

1. ↑  Majanduskomisjoni liige salakütuseärist: nutikaid inimesi on raske hukka mõista, aripaev.ee, 22. detsember 2010
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2014. Vaadatud 16. märtsil 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑  Sõtnik püüab riigikokku pääseda sotside nimekirjas, Postimees, 5. detsember 2014
6. ↑

Välislingid
-----------

* Olga Sõtniku koduleht
Protoplaneet 4 Vesta
**Protoplaneet** on suur planeedialge. Arvatakse, et protoplaneet moodustub ligikaudu kilomeetrise läbimõõduga planetesimaalidest, mis põrkuvad gravitatsiooni tõttu üksteisega kokku. Planeetide tekke teooria järgi kallutavad protoplaneedid üksteist orbiitidelt pisut kõrvale ja põrkuvad seetõttu omavahel kokku, mille tulemusena moodustub lõpuks dominantne planeet.

Päikesesüsteemi puhul arvatakse, et planetesimaalide kokkupõrgete tulemusena moodustus paarsada planeedialget, mis sarnanesid kääbusplaneetide Cerese ja Pluutoga ning mille mass oli ligikaudu 1022 kuni 1023 kg ja läbimõõt paar tuhat kilomeetrit. Sadade miljonite aastate jooksul põrkasid need üksteisega kokku. Täpne kokkupõrkemuster ei ole teada, aga arvatakse, et pärast esialgseid kokkupõrkeid moodustusid nn esimese põlvkonna alged, millest kujunesid suuremad nn teise põlvkonna alged, mida oli aga arvuliselt vähem. Lõpuks jäid järele vaid üksikud algeid, mille kokkupõrgete tulemusel moodustusid planeedid.

Varajastes protoplaneetides oli rohkem radioaktiivseid elemente, mille kogus on vähenenud radioaktiivse lagunemise tõttu. Protoplaneetide kasvades sulasid nende teatud piirkonnad radioaktiivsuse, kokkupõrgete ja gravitatsioonilise rõhu tõttu tekkinud soojuse mõjul. Sulanud piirkondades vajusid raskemad elemendid tuuma poole ja kergemad elemendid tõusid pinnale. Seda protsessi kutsutakse planetaarseks diferentsiooniks. Mõne meteoriidi koostis näitab, et diferentsiooni on esinenud ka asteroidides.

Hiiglasliku kokkupõrke hüpoteesi järgi tekkis Kuu Päikesesüsteemi algusajal hüpoteetilise protoplaneedi Theia ja Maa kokkupõrke tulemusena.

Päikesesüsteemi siseosas asub kolm protoplaneeti, milleks on asteroidid 1 Ceres, 2 Pallas, and 4 Vesta. Ka asteroid 21 Lutetia sarnaneb protoplaneediga. Ka Kuiperi vöö kääbusplaneete on nimetatud protoplaneetideks. Kuna Maalt on leitud raudmeteoriite, on tõenäoline, et asteroidide vöös oli kunagi teisigi metalse tuumaga protoplaneete, mis on nüüdseks lagunenud tükkideks, millest osa on Maale langenud.

2013. aasta veebruaris täheldasid astronoomid esimest korda otsese vaatluse käigus, kuidas gaasi- ja tolmukettast tekkis kauge tähe ümber protoplaneet.

Viited
------

1. ↑  McBride, Neil; Iain Gilmour; Philip A. Bland; Elaine A. Moore; Mike Widdowson; Ian Wright (2004). *An Introduction to the Solar System*. Cambridge: Cambridge University Press. Lk 56. ISBN 9780521837354.
2. ↑  "BIG PIC: 2 Pallas, the Asteroid with Protoplanetary Attitude". *Discovery Space*. Discovery Communications. 8. oktoober 2009. Vaadatud 8.10.2009.
3. ↑  Klotz, Irene (27. oktoober 2011). "ASTEROID FAILS TO MAKE IT BIG: A newly studied asteroid is actually a planetary building block that stopped growing". *Discovery News*. Discovery Communications. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.08.2012. Vaadatud 27.10.2011.
4. ↑  Alan Boyle (8. oktoober 2009). "Protoplanet frozen in time". MSNBC. Originaali arhiivikoopia seisuga 6.08.2012. Vaadatud 12.09.2009.
5. ↑  "The Birth of a Giant Planet?". European Southern Observatory. 28. veebruar 2013. Vaadatud 2. märts 2013.
Lahingukaart
**Poitiers' lahing** peeti Inglismaa ja Prantsusmaa vägede vahel Saja-aastase sõja ajal 19. septembril 1356. Inglise väed, mida juhtis Must Prints Edward, purustasid lahingus Prantsuse sõjaväe ja vangistasid kuninga Jean II.

Eellugu
-------

1355. aastal lõppes vaherahu Inglismaa ja Prantsusmaa vahel. Must Prints Edward marssis väikese sõjaväega Loire'i jõe äärde (6000 sõdurit). Poitiers' juures piiras Prantsusmaa kuningas Jean II ta väe ümber. Inglased, kes arvasid, et neil pole lootustki võita ülekaalukat vastast, palusid luba lahkuda võitluseta. Jean lükkas palve tagasi, olles veendunud, et vangistab Inglise troonipärija koos sõjaväega. Prints pani seejärel kaalule kõik, mis tal oli.

Lahing
------

Esimesena ründasid inglasi prantsuse rüütlid. Inglise väes oli palju Walesi mägilasi, kes olid relvastatud hiigelsuurte terasvibudega. Nendega lasti 3 jala pikkusi nooli hobuste pihta, mis lõpuks halvas rüütlite rünnaku.

Järgmisena ründas prantsuse jalavägi, mis löödi tagasi veel enne kui kõik ründajad olid jõudnud lahingusse astuda.

Viimaks astus lahingusse Jean oma allesjäänud väega. Inglise vibuküttide nooled olid selleks ajaks otsa lõppenud. Järgnes lähivõitlus. Edwardil oli lähedal metsas peidus osa ratsaväest, mis ka rünnakule asus. Prantslased, kes kartsid ümberpiiramist, hakkasid põgenema, mille käigus vangistati nende kuningas.

Tagajärg
--------

Prantsuse kuninga kaotus Poitiers' lahingus andis tõuke Pariisi ülestõusu ja žakerii puhkemisele.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Poitiers' lahing** |

* Chad Arnow: The Battle of Poitiers
Olga Slavnikova (aastal 2011)
**Olga Slavnikova** (vene keeles *Ольга Александровна Славникова*; sündinud 23. oktoobril 1957 Sverdlovskis) on Venemaa ajakirjanik ja kirjanik.

Ta sündis inseneride perekonnas. 

1981. aastal lõpetas ta Uurali Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonna, seejärel töötas ta kirjastuses ja ajakirja Ural toimetuses.

Looming
-------

Tema esimene teos oli "Первокурсница" (1988). 

Järgnes romaan "Koera mõõtmeteni suurendatud kiil" ("Стрекоза, увеличенная до размеров собаки", 1997), mis kandideeris Vene Bookeri auhinnale. 2016. aastal ilmus see eesti keeles sarjas "Punane raamat" Erle Nõmme tõlkes. 

1999. aastal ilmunud teos "Один в зеркале" sai ajakirja Novõi Mir preemia. 

2001. aastal ilmunud romaan "Бессмертный" sai 2012. aastal Gorki preemia. 

2006. aastal ilmus romaan "2017", mis sai Vene Bookeri auhinna. 

2008. aastal ilmus romaan "Любовь в седьмом вагоне", mis jõudis auhinnale "Bolšaja kniga" kandideerijate lõppvooru. 

2010. aastal ilmus ajakirjas Znamja (septembri- ja oktoobrinumbris) teos "Легкая голова", mis on kavas välja anda ka raamatuna.

Tunnustus
---------

* 2006 – Vene Bookeri auhind

Isiklikku
---------

Ta elab 2003. aastast koos abikaasaga Moskvas. Tal on kolm last.
Vaade linnale
**Lensk** on linn Venemaal Sahha (Jakuutia) Vabariigis, Lenski ulussi halduskeskus.

Ajalugu
-------

1663. aastal oli asutatud Muhtukujevskaja küla evengi asula Muhtui kohas. 18. sajandil oli avatud Muhtuja postijaam. 19. sajandil ja 20. sajandi alguses oli poliitiliste küüditamiste sihtkohaks. 20. sajandi keskel hakkas kiiresti kasvama seoses teemandikaevandusega Viljui basseinis. Linnaõigused ja uue nime Lensk sai 1963. aastal.

Loodus
------

### Geograafiline asend

Linn asub Leena jõe vasakul kaldal Leena platool 840 km Jakutskist.

### Kliima

Lenskis on järsult mandriline kliima pika külma talve ja lühida sooja suvega. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga –29 °C, kõige soojem kuu on juuli keskmise õhutemperatuuriga 17,7 °C. Õhutemperatuuri absoluutne miinimum on –56,1 °C ja maksimum 39,0 °C. Sademeid on 227 mm aastas.

Viited
------

1. ↑  "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. mai 2020. Vaadatud 8. detsembril 2015.
2. ↑  Climatebase.ru

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lensk** |

Jakuutia vapp
Jakuutia linnad

Aldan  | Jakutsk  | Lensk  | Mirnõi  | Nerjungri  | Njurba  | Oljokminsk  | Pokrovsk  | Srednekolõmsk  | Tommot  | Udatšnõi  | Verhojansk  | Viljuisk
**Kooli** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kooli 27 inimesel: 16 mehel ja 11 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kooli meeste puhul 7873. kohal ja naiste puhul 12177. kohal.

Perekonnanime Kooli kandja oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 36). Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,20 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Kodavere kihelkonna Pala ja Tartu-Maarja kihelkonna Raadi mõisavallas ning Viljandimaal Põltsamaa kihelkonna Adavere, Pärnumaal Audru kihelkonna Jõõpre ja Järvamaal Anna kihelkonna Purdi mõisavaldades talupoegadele nimeks Koli ja Kohli (normaalkuju Kooli) .

Nimede eestistamise käigus loobuti 1937. aastal nimest Subka ja 1940. aastal Kredemann ning uueks nimeks võeti Kooli.

Nime kandjaid
-------------

* Piret Kooli, eesti ajakirjanik (1970–)
* Rain Kooli, eesti ajakirjanik (1971–)
* Renee Kooli, eesti andmestrateeg (1986–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 30.08.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kooli.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Kooli.

Välislingid
-----------

* Kooli statistikaameti andmebaasis
**Progeeria** (**Hutchinsoni-Gilfordi sündroom**) on haigus, mis põhjustab raugastumist lapsepõlves. See on raske ja haruldane haigus. Lapsed näevad välja nagu raugad, juuksed hõrenevad, nahk kortsub, esineb kiilaspäisust, nägu kõhnub ja pungis silmad tungivad esile. Haigestunud lapsed vananevad 6–8 korda kiiremini kui tavalised inimesed. Kui 8-kuuselt tundub laps veel terve, siis 3-aastasel on haigus juba välja kujunenud. Nad surevad tavaliselt südameinfarkti või ajurabandusse.

Statistika
----------

Euroopas on ligikaudu 22 ja kogu maailmas 142 registreeritud progeeriahaiget last. Sellise lapse keskmine eluiga on 13 aastat. Haigestumise võimalus on 1:8 000 000. Haigus tekib tavaliselt embrüonaalse arengu varastel staadiumitel ning ei pärandata vanemalt lapsele.

Diagnoos
--------

Rasvkiht puudub. Haigust diagnoosida aitab rangluu ja käelaba röntgenuuring. Haiguse põhjus on geneetiline mutatsioon. Prantsusmaa ja Itaalia teadlased avastasid, et organism ei saa rakutuuma tasemel normaalseks funktsioneerimiseks vajalikku proteiini.

Kuulsaid progeeriahaigeid
-------------------------

* Hayley: The Child Who Is Older Than Her Grandmother

Viited
------

1. ↑  "Information Progeria". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.02.2012. Vaadatud 30.01.2012.

Välislingid
-----------

* Videod
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2014 | jäähoki |

**Joakim Claes Lindström** (sündinud 5. detsembril 1983 Skellefteås) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib ääreründajana Rootsi kõrgliiga klubis Skellefteå AIK.

Lindström debüteeris Rootsi kõrgliigas hooajal 2000–01 Modo Hockey meeskonnas.

2002. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Columbus Blue Jacketsi poolt 41. valikuna. NHL-is debüteeris ta Blue Jacketsi meeskonnas hooajal 2005–06. NHL-is on Lindström mänginud veel Phoenix Coyotesi (hooajal 2008–09), Colorado Avalanche'i (2011–12), St. Louis Bluesi (2014–15) ja Toronto Maple Leafsi ridades (2014–15). KHL-is on Lindström mänginud Nižni Novgorodi Torpedos (hooajal 2009–10) ja Peterburi SKA-s (hooajal 2015–16).

Skellefteås mängis Lindström esmakordselt hooajal 2010–11. Seejärel mängis ta Skellefteås aastatel 2011–2014 ning uuesti liitus ta klubiga 2016. aastal. Rootsi meistriks on ta klubiga tulnud aastatel 2013 ja 2014. Hooaegadel 2010–11 ja 2016–17 on ta olnud Rootsi kõrgliiga hooaja resultatiivseim mängija (vastavalt 60 ja 54 punkti). Hooajal 2013–14 pälvis ta Rootsi kõrgliiga hooaja parimale mängijale antava Guldpuckeni auhinna, hooaegadel 2013–14, 2016–17 ja 2017–18 on ta pälvinud hooaja kõige väärtuslikumale mängijale antava Guldhjälmeni auhinna ning hooajal 2013–14 võitis ta lisaks väljalangemismängude kõige väärtuslikumale mängijale antava Stefan Liv Memorial Trophy.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Ta kuulus Rootsi koondisse ka 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Välislingid
-----------

* Joakim Lindström NHL.com lehel
* Joakim Lindström hockeydb.com lehel
**Programmjuhtimine** on tehnoloogilise protsessi või seadme juhtimine varemkoostatud eeskirja (arvutiprogrammi) järgi. Programm esitatakse pidevakujulise joonisena filmilindil või paberil, šablooni abil või muul viisil (analoogprogramm) või diskreetsena kodeeritult perfokaardil, magnetlindil või mäluseadmes (numbriline ehk digitaalprogramm).

Programmjuhtimise tööpõhimõte
-----------------------------

Analoogprogrammi loetakse näiteks kellamehhanismi ja ajamiga varustatud lugemisseadmega, millelt saadav juhtsignaal tüürib juhtimisobjekti täiturseadist või -mehhanismi. Diskreetsena antav programm määrab juhttoime suuruse ja suuna teatavate vahemike tagant, tugipunktide kaupa. Pidevalt toimiva juhtsignaali saamiseks arvutab sel juhul tugipunktide vahelised lõigud (sirglõigu, ringjoone, või parabooli) sellekohane seade – interpretaator. Eristatakse avatud ja suletud juhtahelaga programmjuhtimissüsteeme.

### Avatud ahelaga programmjuhtimine

Avatud juhtimisahelaga süsteemis ei ole juhtimistulemuste järgi tagasisidet. Kui tulemus ei rahulda, korrigeeritakse programmi pärast protsessi või katse lõppu tervikuna või osaliselt. Avatud juhtimisahelaga süsteemide eelis on suhteline lihtsus, puudus on juhtimistulemuse sõltuvus häireist,
mistõttu on suurt täpsust raske saavutada.

### Suletud ahelaga programmjuhtimine

Suletud juhtimisahela korral kontrollitakse juhtimistulemust tagasiside kaudu programmi täitmise ajal ja võrreldakse seda soovitud tulemusega, kui tulemuse hälve on soovitust suurem, vähendab täitur selle etteantud piiridesse. Seega sarnaneb suletud ahelaga programmjuhtimissüsteem tööpõhimõttelt automaatreguleerimissüsteemiga. Suletud juhtimisahelaga süsteemid on avatud juhtimisahelaga süsteemidest täpsemad, keerukamad ja kallimad.

Programmjuhtimise kasutusalad
-----------------------------

Programmjuhtimist rakendatakse paljude soojuslike protsesside juhtimisel:

* kuivatamine;
* pastöriseerimine;
* konserveerimine;
* metallide ja ehitusmaterjalide termiline töötlemine;
* tööpinkide juhtimine.

Programmjuhtimise heaks näiteks on ka automaatpesumasina juhtimine. Pesemiseks vajalikke toiminguid lülitatakse sisse ja välja peamiselt ajalise programmi järgi, kusjuures kontrollitakse paagi täitumist veega, pesuvee temperatuuri, trumli tasakaalustatust tsentrifuugimisel jm. Varem kasutati programmide ümberlülitamiseks kellamehhanismiga või elektrimootoriga käitatavat trummellülitit, nüüd aga elektroonilist regulaatorit (mikrokontrollerit).

Vaata ka
--------

Arvprogrammjuhtimine

Programmeeritav loogikakontroller

Pesumasin

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Programmjuhtimine. Eesti entsüklopeedia, kd 7. Tallinn: Kirjastus Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994 lk 479
Kookospiim
**Kookospiim** on tehtud küpsetest kookospähklitest, mis on kookospalmi viljad. See on valge-piimjas vedelik, paksu kontsistendi ja rikkaliku kreemja tekstuuriga.

Kasutatakse magustoitudes, kastmetes, smuutides ja suppides. Samuti alternatiivina piima asemel inimestele, kellel on laktoositalumatus, kuna kookospiim ei sisalda laktoosi.

Tai ja teised Kagu-Aasia köögid kasutavad kookospiima. See on ka populaarne Hawaiil, Indias ja mõnes Lõuna-Ameerika ja Kariibi mere piirkonnas.

Valmistamine
------------

Kookospiim valmistatakse 10-13 kuu vanustest kookostest, kui kookose tuum on veel kõva ja paks – siis on see täis süsivesikuid, õli ja aromaatseid ühendeid. Peale korjamist eemaldatakse pruun väliskest, ning valge viljaliha peenestatakse ja keedetakse vees läbi. Seejärel pressitakse segu läbi sõela või läbi marli. Lõpetuseks kookospiim pastöriseeritakse, ning pakendatakse purki, pudeli või tetrapakki. Säilitatakse toatemperatuuril, kuna külmas muutub piim tahkeks.

Toiteväärtus
------------

100 grammis kookospiimas| Nimetus | Kogus | Ühik |
| --- | --- | --- |
| Energia | 230 | kcal |
| Valgud | 2,29 | g |
| Rasvad | 23,84 | g |
| Süsivesikud | 5,54 | g |
| Kiudained | 2,2 | g |
| Suhkrud | 3.34 | g |
| Kaltsium | 16 | mg |
| Magneesium | 37 | mg |
| Kaalium | 263 | mg |

Tervis
------

Kookospähklid sisaldavad lipiidi nimega lauriinhape, mis paljude teadlaste arvates toetab immuunsüsteemi. Samuti arvatakse, et sel on antimikroobsed ja põletikuvastased omadused. Kookospiim sisaldab ka MCT õli, millel on kaalu alandav toime. On leitud, et kookospiim aitab tasakaalustada kolesteroolitaset. Kookospiim sisaldab ka kasulikke C- ja E-vitamiine, mis parandavad immuunsüsteemi, ning ka B-vitamiini, mis osaleb raku energia tootmises. Kuigi kookospiimas on palju küllastunud rasvu, on see palju tervislikum kui teised küllastunud rasvu sisaldavad tooted.

Viited
------

1. 1 2  Spritzler, Franziska (11.12.2018). "Coconut Milk: Health Benefits and Uses". *Healthline*. Vaadatud 03.03.2020.
2. 1 2  Chan, Su Yin (2016). "Coconut Food Production". *Tetra Pak*. Vaadatud 4.04.2020.
3. ↑  "Nuts, coconut milk, raw (liquid expressed from grated meat and water)". *Agricultural Research Service*. 04.01.2019. Vaadatud 03.04.2020.
4. ↑  Eske,Jamie (20.11.2018). "Health benefits of coconut milk". *medicalnewstoday*. Vaadatud 04.04.2020.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kookospiim** |
**LEADER** (prantsuse keeles *Liaison entre Actions de Developpement de l’Economie Rurale* 'seosed erinevate maamajanduse arengu tegevuste vahel') on Euroopa Liidu ühenduse algatusprogramm. LEADER programm käivitus 1991. aastal.

Eestis ei rakendunud LEADER kohe programmina, vaid esialgu pilootperioodil (2004-2006) riikliku arengukava (RAK) ühe meetmena. Leader ei ole aastatel 2007–2013 enam eraldiseisev programm, vaid see on kaasatud kõigisse riiklikesse maaelu arenguprogrammidesse. Leaderi kaudu innustatakse maapiirkondi leidma uusi viise, et olla konkurentsivõimeline, kasutada maksimaalselt ära oma varasid ning lahendada tekkivaid probleeme, mis tulenevad näiteks vananevast elanikkonnast, teenuste osutamise viletsast tasemest või töökohtade puudumisest.

Kohalike tegevusgruppide esindajad osalevad nii põllumajandusministri poolt moodustatud Eesti maaelu arengukava (MAK) kui ka rahandusministeeriumi vastava komisjoni töös. Eesti tegutseb 26 kohalikku tegevusgruppi, kelle tegevuspiirkond kokku moodustab alates 2011. a märtsist 99,99% Eesti maapiirkonnast.

Leaderi infokeskuseks on Maamajanduse Infokeskus, mis on Põllumajandusministeeriumi hallatav riigiasutus.

Leaderi seitse põhielementi:

1. piirkonnapõhised kohaliku arengu strateegiad
2. altpoolt tulev algatus
3. avaliku ja erasektori partnerlus: kohalikud tegevusrühmad
4. uuenduste tegemise soodustamine
5. integreeritud ja mitut valdkonda hõlmavad meetmed
6. võrgustikutöö
7. koostöö

Viited
------

1. ↑  Leader, Põllumajandusministeerium, vaadatud 19. august 2013
2. ↑  Kogukonna juhitud kohalik areng, Põllumajandusministeerium, vaadatud 19. august 2013
3. ↑  Kohalikud tegevusgrupid, Põllumajandusministeerium, vaadatud 19. august 2013
4. ↑  Avaleht, Maamajanduse Infokeskus, vaadatud 19. august 2013
5. ↑  Leader-lähenemine: üldjuhend[*alaline kõdulink*], Põllumajandusministeerium, vaadatud 19. august 2013
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2017 | jäähoki |

**Joakim Nordström** (sündinud 25. veebruaril 1992 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliigaklubis HC Davos.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis AIK IF.

2010. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i *draft* '​is 90. valikuna. 2012. aasta mais sõlmis ta Blackhawksiga lepingu, kuid jäi hooajaks 2012–13 veel AIK-sse. Siiski jõudis ta hooaja teisel poolel mängida Blackhawksi noorteklubis Rockford IceHogs AHL-is. NHL-is debüteeris ta Blackhawski meeskonnas 1. oktoobril 2013. Esimese värava lõi ta NHL-is 11. oktoobril 2013 mängus New York Islandersi vastu. Suurema osa sellest hooajast mängis ta siiski Rockford IceHogsis. Hooajal 2014–15 tuli ta Blackhawksiga Stanley karika võitjaks, kuigi ta sai väljalangemismängudes väljakule vaid kolmes mängus ja ei visanud hooaja jooksul ühtegi väravat.

2015. aasta septembris liitus ta Carolina Hurricanesiga, kus sai põhikoosseisu liikmeks. Pärast kolme hooaega Hurricanesis sõlmis ta 2018. aasta juulis kaheaastase lepingu Boston Bruinsiga. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Calgary Flamesiga.

2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Moskva CSKA. Seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse katkestas ta 2022. aasta märtsis klubiga lepingu.

2022. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Davosiga.

2017. aastal tuli ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "Юаким Нордстрём стал игроком ЦСКА". cska-hockey.ru. 4.6.2021. Vaadatud 5.11.2021
2. ↑  "Lucas Wallmark and Joakim Nordstrom leave CSKA" (vene). Moskva HK CSKA. 4. märts 2022. Vaadatud 4. märtsil 2022.
3. ↑  Schram, Carol. "NHL Suspends Dealings With KHL As Russia's Ukraine Invasion Impacts Hockey World". *Forbes*.
4. ↑  "Snapshots: KHL Departures, AHL Signings, NHL Trade Market". *Pro Hockey Rumors*.

Välislingid
-----------

* Joakim Nordström NHL.com lehel
* Joakim Nordström hockeydb.com lehel
**LASIK** (lühend ingliskeelsest nimetusest *Laser-assisted in situ keratomileusis*) on laseri ja mikrokeratoomi abil sooritatav refraktiivkirurgiline protseduur, mille eesmärk on korrigeerida silma defektidest (müoopia, hüperoopia, astigmatism) tulenevaid nägemishäireid, aga ka selleks, et inimene ei peaks pidevalt kasutama nägemisabivahendeid (prillid, läätsed).

LASIK-protseduuri eelkontroll
-----------------------------

Oftalmoloogid ja muud spetsialistid teevad LASIK-protseduuri eelkontrolli, mille käigus uuritakse, kas patsient on protseduuri läbiviimiseks sobiv kandidaat.

LASIK-protseduur lühidalt
-------------------------

LASIK-protseduur sooritatakse spetsiaalsetes kliinikutes ambulatoorselt. Protseduur tehakse laser- ja muid seadmeid kasutades, silma sarvkestal, muutes selle kuju nii (meetodit nimetatakse ka lihvimiseks), et silma sisenevad valguskiired saaksid koonduda võrkkestal õigesse punkti.

### LASIK-protseduuri liigid

* LASIK
* Femto LASIK
* Epi- K LASIK jt.

Üldjuhul ei tehta LASIK-protseduuri ealistest muutustest tingitult halvenenud nägemisteravuse korrigeerimiseks.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2012. Vaadatud 16. juulil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* LASIK-protseduurist KSA Silmakeskus veebilehel
* LASIK-protseduurist Silmalaseri veebilehel
* Laserprotseduuri ajalugu
* Objektiivne info kaasnevate ohtude kohta (inglise keeles)
* LASIK-protseduuri video portaalis YouTube
**Giga-** (tähis **G**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 109 korda suurem. Näiteks sagedus 1 gigaherts (GHz) on 109 hertsi ehk miljard hertsi (ehk 1000 megahertsi ehk 1000 000 kilohertsi).

Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *gigas* (gigant, hiiglane) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga.

Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse samuti eesliidet giga- (nagu ka eesliiteid kilo-, mega- jt), mis aga ei väljenda enamasti mitte detsimaalset kordsust 1000, vaid binaarset kordsust 210 = 1024. Näiteks andmehulk 1 gigabait on 1024 megabaiti ehk 230 = 1 073 741 824 baiti. Küll aga on andmekiiruse ehk bitikiiruse ühikus "gigabitti sekundis" (tähis Gbit/s) giga- detsimaalses tähenduses: 1 Gbit/s = 1 000 000 000 bit/s.

Kümnendeesliited

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jokto- | zepto- | ato- | femto- | piko- | nano- | mikro- | milli- | senti- | detsi- | deka- | hekto- | kilo- | mega- | giga- | tera- | peta- | eksa- | zeta- | jota- |
| y | z | a | f | p | n | µ | m | c | d | da | h | k | M | G | T | P | E | Z | Y |
| 10−24 | 10−21 | 10−18 | 10−15 | 10−12 | 10−9 | 10−6 | 10−3 | 10−2 | 10−1 | 101 | 102 | 103 | 106 | 109 | 1012 | 1015 | 1018 | 1021 | 1024 |
**Joan Chandos Baez** (sündinud 9. jaanuaril 1941 Staten Islandil New Yorgis) on ameerika folkmuusik, protestilaulja, laululooja ning vägivallatuse ja keskkonnakaitse aktivist.

Tema isa Albert Baez oli silmapaistev Mehhiko päritolu füüsik. Tema ema oli šoti päritolu. Joanil oli kaks õde: Pauline Thalia Baez Bryan (1938–2016), tuntud kui Pauline Marden, ja Margarita Mimi Baez Fariña (1945–2001), tuntud kui Mimi Fariña, kes tegelesid samuti muusika ja poliitilise aktivismiga.

Tema esimene pill oli ukulele, mõni aeg hiljem hakkas ta mängima ka kitarri. Tema esimene sooloalbum ilmus 1960. aastal. 1960. aastate alguses olid tal lähedased suhted folklaulja Bob Dylaniga. Rahvusvahelise läbimurde tõi Baezile 1964. aastal Phil Ochsi laul "There But For Fortune". Erakordse edu saavutasid Baezi enda laul "Diamonds & Rust" (1975) ja "We Shall Overcome", millest sai USA protestimeelsuse üheks hümniks.

Baez ja Bob Dylan 1963. aasta augustis Washingtonis kodanikuõiguste nimel peetud protestiüritusel
Ta on viljelnud lisaks folgi ka kantri-, pop- ja gospelmuusikat. Kuigi Baez kirjutas ka ise laule, laulis ta Dylani, The Allman Brothers Bandi, The Beatlesi, Leonard Coheni, Woody Guthrie', The Rolling Stonesi, Pete Seegeri ja paljude teiste muusikute laule. Tal on suure ulatusega (kolm oktavit) ja erilise vibraatoga sopranihääl.

Ta esines kolme lauluga ("Joe Hill", "Sweet Sir Galahad" ja "We Shall Overcome") 1969. aastal Woodstocki festivalil.

2007. aastal pälvis ta elutöö Grammy. 2017. aastal võeti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. 2020. aastal pälvis ta Kennedy keskuse elutööauhinna.

Baez on eluaeg olnud pühendunud vägivallutuse, kodanikuõiguste, inimõiguste ja keskkonna eest võitlemisele.

Viited
------

1. 1 2  Joan Baez. ents.ee. Vaadatud 16.7.2018
2. ↑  "Pearl Jam, Tupac Shakur and Joan Baez Will Join the Rock and Roll Hall of Fame". The New York Times. 20. detsember 2016. Vaadatud 21.12.2016

Välislingid
-----------

* Joan Baez – koduleht

| * v
* r
Woodstocki festival |
| --- |
| 
15.–18. august 1969 |
| 15. august | 
Richie Havens • Swami Satchidananda • Sweetwater • Bert Sommer • Tim Hardin • Ravi Shankar • Melanie • Arlo Guthrie • Joan Baez |
| 16. august | 
Quill • Country Joe McDonald • Santana • John Sebastian • Keef Hartley • The Incredible String The Band • Canned Heat • Mountain • Grateful Dead |
| 17. august | 
Creedence Clearwater Revival • Janis Joplin • Sly and the Family Stone • The Who • Jefferson Airplane • Joe Cocker • Country Joe and the Fish • Ten Years After • The Band |
| 18. august | 
Blood, Sweat & Tears • Johnny Winter • Crosby, Stills, Nash & Young • Paul Butterfield Blues Band • Sha Na Na • Jimi Hendrix |
**Programmeerija** on elukutse, mille esindaja kirjutab programmeerimiskeeli kasutades tarkvara.

Programmeerijad kirjutavad, testivad, parendavad arvutiprogramme, mis on vajalikud, et arvutid saaksid teatud funktsioone teostada.[*viide?*] 
Programmeerijad töötavad suurfirmade infotehnoloogiaosakondades, suurtes tarkvarafirmades ja väikestes arvutitarkvara loovates ja hooldavates firmades. Paljud professionaalsed konsultatsioonifirmades[*viide?*] töötavad programmeerijad teevad tööd vastava kliendi juures lepinguliste[*viide?*] töötajatena. 

Programmeerijad kirjutavad programme vastavalt[*viide?*] vanemprogrammeerijate või süsteemianalüütikute spetsifikatsioonidele[*viide?*]. Kui on välja mõeldud, mida arvutitarkvara tegema peab ja milline näeb välja kasutajaliides, on programmeerija töö see kõik arvutile loetavaks ja järgitavaks teha. Programmeerija kodeerib need juhised arvutiloetavale kujule kasutades programmeerimiskeeli. Olenevalt programmi eesmärkidest kasutatakse erinevaid keeli. Näiteks keskmiste ärirakenduste loomiseks kasutatakse sageli COBOL-it, kuid näiteks (inseneri)teaduses kasutatakse Fortran-i. Veebiprogrammeerijate keelteks on Java, C# ja PHP.

Veebikeskkonna tarbeks programmeerimistööd tegev inimene on veebiprogrammeerija (JavaScript, perl, php jne).[*viide?*]
**Kari** (teise nimega **Saturn XLV**) on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 26. juunil 2006 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 2006. aasta jaanuarist märtsini. Esmaseks ajutiseks nimeks pandi sellele kuule **S/2006 S 2**. 2007. aasta aprillis pandi talle Skandinaavia mütoloogiast võetud nimi Fornjóti poja, tuule personifikatsiooni Kári järgi.

Kari on umbes seitsmekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 22 305 100 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1243,71 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 148,4° (151,5° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,3405. Pöörlemisperioodiks on määratud 7 tundi ja 42 minutit.

Välislingid
-----------

* MPEC 2006-M45: *Eight New Satellites of Saturn* (andmeid)
* Denk, T. Mottola, S. (2013): Irregular Saturnian Moon Lightcurves from Cassini-ISS Observations: Update. Abstract 406.08, DPS conference 2013, Denver (Colorado) (sünoodilisest perioodist)

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot