recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.ua** Ukraina Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

2021. aasta alguse seisuga oli domeenile registreeritud ligi 550 000 veebisaiti.

Viited
------

1. ↑  "Доменна статистика .UA за підсумками 2020 року". *hostmaster.ua* (ukraina). 22. jaanuar 2021. Vaadatud 1. veebruaril 2021.

Vaata ka
--------

* .укр

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Suure-Jaani kalmistu värav, 2013. a märts
Johann Köler on maetud Suure-Jaani kalmistule
**Suure-Jaani kalmistu** on kalmistu Suure-Jaanis.

Kalmistule on maetud teiste seas Artur Kapp, Johann Köler, Aleksander Mälton ja Mart Saar. Mart Saare, Johann Köleri ja Artur Kapi hauad on arvatud ajaloomälestisteks.

Punastest tellistest väravad rajati 1880. aastal.

Kaheksatahulise põhiplaaniga kabel valmis 1912. aastal. Selle projekti koostas Riia Polütehnilise Instituudi arhitektuuriprofessor Wilhelm Gustav August von Stryk ning hoone ehitas Jaan Ots.

Kalmistu lõunanurgas asub terroriohvrite ühishaud, kuhu on maetud viis aastatel 1941 ja 1945 tapetud inimest.

* Perekond Kappide hauaplatsidPerekond Kappide hauaplatsid
* Aleksander Mältoni haudAleksander Mältoni haud
* Kalmistu kabelKalmistu kabel

Viited
------

1. 1 2  Suure-Jaani kalmistu Haudi
2. ↑  Terroriohvrite ühishaud kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suure-Jaani kalmistu** |

* Suure-Jaani kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**.vn** on Vietnami Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Suginčiai** on küla Leedus Molėtai rajoonis, Suginčiai valla halduskeskus.

Suginčiais on keskkool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1910 ehitatud katoliku kirik.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 300 (1970)
* 437 (1982)
* 498 (1987)
 | * 494 (2001)
* 426 (2011)
 |

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1554. aastal. XVI sajandi keskpaiku kuulus see Vilniuse piiskopile Povilas Alšėniškisele, kuid tegemist oli eravalduse, mitte ametimõisaga. Hiljem kuulus sealne mõis Sventickitele, Suginčiustele ja Marcinskitele. Aastail 1584–1731 kuulusid mõisale ka Siesartise järv ja Dūriai. Järved müüdi aga maha perioodil, mil mõis kuulus Šolkovskistele. 1740. aastal ostis sealse mõisa Mikalojus Petkevičius. Aastail 1761–1782 kuulus Suginčiai Janovičitele.

Aastal 1773 rajati Suginčiaisse kabel, mis kuulus toona Molėtai kihelkonda, aastast 1850 oli aga Utena kihelkonna abikirik. Aastail 1795–1881 kuulus Suginčiai mõis Michailovskitele, seejärel ostis selle Józef Piłsudski ema Maria Piłsudska, kes aga selle aasta hiljem Vilniuse maapangale müüs. Toona kuulus mõisale 1108,67 tiinu maad. Aastal 1890 ostis mõisa Olga Markova. Aastal 1906 läks mõis Vikentijus Pekarskise valdusse. Aastal 1910 ehitati Suginčiaisse kirik, mis Esimese maailmasõja ajal põles mõisa peahoone maha. Aastal 1925 sai küla omaette kihelkonna keskuseks.

* SuginčiaiSuginčiai
* Asula linnulennultAsula linnulennult
* Suginčiai kirikSuginčiai kirik
* KellatornKellatorn

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suginčiai** |

* Asula Poola geograafilises sõnastikus
* Küla portaalis vietoves.Lt
Grigore Preoteasa
**Grigore Preoteasa** (25. august 1915 Bukarest – 4. november 1957 Moskva) oli Rumeenia kommunistlik riigitegelane.

Grigore Preoteasa oli pärit raudteelase perekonnast. 1930. aastatel lõpetas ta Bukaresti Ülikooli filoloogia erialal. Osales kommunistlikus tegevuses ja oli selle eest korduvalt vangistatud.

1944–1946 oli ta ajalehe România Liberă toimetaja. Alates 1945. aastast oli ta Propagandaministeeriumi pressiatašee. 1949–1954 oli ta Rumeenia välisministri asetäitja. 1954–1955 oli ta Rumeenia Ministrite Nõukogu esimehe abi rahvusvaheliste suhete küsimuses.

Alates 2. oktoobrist 1955 kuni 17. juulini 1957 oli Grigore Preoteasa Rumeenia välisminister.

Alates 1957. aasta juulist oli ta Rumeenia Töölispartei Keskkomitee Poliitbüroo liige ja Keskkomitee sekretär.

Grigore Preoteasa hukkus lennuõnnetuses Moskvas Vnukovo lennujaamas 4. novembril 1957.

Viited
------

1. ↑  Romania. Ministries, etc. rulers.org
2. ↑  Расследование VIP-катастроф: без конспирологии Российское агентство правовой и судебной информации

  



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Simion Bughici** | **Rumeenia välisminister**1955–1957 | Järgnev**Ion Gheorghe Maurer** |
**Sudova Võšnja** (ukraina Судова Вишня, poola Sądowa Wisznia) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Javorivi rajoonis. Sudova Võšnja asub Poola piirist umbes 26 km kaugusel, Lvivist ligikaudu 48 km läänes.

Asulat on esmamainitud 1230. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1368. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. 1861. aastal sai Sudova Võšnja raudteeühenduse. 1870. aastal ehitati paberivabrik, mis oli üks esimesi tööstusettevõtteid linnas. Seejärel rajati veski ja tellisetehas. 1918. aasta lõpul ja 1919. aasta algul oli linn lühikest aega Lääne-Ukraina Rahvavabariigi koosseisus. 1919–1939 oli Sudova Võšnja Poola võimu all. 1939. aasta septembris hõivas linna Punaarmee ja mõni aeg hiljem annekteeriti Sudova Võšnja Ukraina NSV osana Nõukogude Liidu koosseisu. Saksa väed vallutasid Sudova Võšnja 26. juunil 1941, Punaarmee vallutas linna tagasi 24. juulil 1944.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sudova Võšnja elanike seas ukrainlasi 97,85%, poolakaid 1,26% ja venelasi 0,83%.

Viited
------

1. ↑  Судова Вишня Мостиська районна рада
2. ↑  Національний склад міст Datatowel.in.ua
Mats Zuccarello (2015)
**Mats André Zuccarello Aasen** (sündinud 1. septembril 1987 Oslos) on Norra jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Minnesota Wild ründajana paremäärel.

Ta alustas klubikarjääri Norra klubis Frisk Tigers, debüteerides Norra kõrgliigas hooajal 2004–05. 

Aastatel 2008–2010 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Modo Hockey. Hooajal 2009–10 oli ta Rootsi kõrgliigas kõige resultatiivseim mängija (23+41) ning valiti liiga hooaja väärtuslikumaks mängijaks, kuigi Modo Hockey ei jõudnud sel hooajal isegi väljalangemismängudele.

2010. aasta suvel sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga New York Rangers. NHL-is debüteeris ta sama aasta 23. detsembril mängus Tampa Bay Lightningi vastu, saades seitsmendaks Norra mängijaks, kes on NHL-is mänginud. Esimese värava lõi ta NHL-is 5. jaanuaril 2011 mängus Carolina Hurricanesi vastu. Debüüthooajal sai ta NHL-is kirja kuus väravat ja 17 väravasöötu. Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta KHL-i klubis Magnitogorski Metallurg. Seejärel kindlustas Zuccarello koha Rangersi põhikoosseisus. Hooajal 2013–14 jõudis ta Rangersiga Stanley karikavõistluste finaalmängudele, kus kaotati Los Angeles Kingsile. Põhiturniiril oli Zuccarello kõige resultatiivseim hooaeg Rangersis olles hooajal 2015–16 (26+35).

2019. aasta veebruaris kaubeldi Zuccarello Rangersist Dallas Starsi. Seal mängis ta vaid hooaja lõpuni. Hooaja 2018–19 väljalangemismängudes jõudis ta Starsiga teise ringi. Väljalangemismängudes oli Zuccarello Tyler Seguini kõrval Starsi resultatiivseim mängija (4+7).

2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Minnesota Wildiga.

Norra jäähokikoondise koosseisus on Zuccarello osalenud 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel ning 2008. 2009. 2010. ja 2016. aasta maailmameistrivõistlustel.

Zuccarello on ema kaudu Itaalia päritolu.

Viited
------

1. ↑  "Emotional day as Rangers trade Zuccarello to Stars for two picks". New York Post. 23.2.2019. Vaadatud 6.4.2022
2. ↑  "Wild, Mats Zuccarello agree on five-year contract". Minnesota Wild. 1.7.2019. Vaadatud 6.4.2022
3. ↑  "Intervista all'italo norvegese Mats Zuccarello". hockeytime.net. 30.4.2009. Vaadatud 6.4.2022

Välislingid
-----------

* Mats Zuccarello NHL.com lehel
* Mats Zuccarello hockeydb.com lehel

| * v
* r
Minnesota Wild |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Marc-André Fleury **·** Filip Gustavsson |
| 
**Kaitsjad**: Calen Addison **·** Jonas Brodin **·** Matt Dumba **·** Alex Goligoski **·** John Klingberg **·** Jon Merrill **·** Jacob Middleton **·** Jared Spurgeon |
| 
**Ründajad**: Matthew Boldy **·** Connor Dewar **·** Brandon Duhaime **·** Joel Eriksson Ek **·** Marcus Foligno **·** Frédérick Gaudreau **·** Ryan Hartman **·** Marcus Johansson **·** Kirill Kaprizov **·** Gustav Nyquist **·** Ryan Reaves **·** Mason Shaw **·** Sam Steel **·** Oskar Sundqvist **·** Mats Zuccarello |
Unity Mitford
**Unity Valkyrie Freeman-Mitford** (8. august 1914 London – 28. mai 1948 Oban, Šotimaa) oli Briti aristokraat, Adolf Hitleri ja natsionaalsotsialismi pooldaja.

Unity Mitford oli pärit paremäärmuslike vaadetega ekstsentrilise paruni David Bertram Ogilvy Freeman-Mitfordi seitsmelapselisest perekonnast. Unity noorem õde Diana oli abielus Briti fašistide liidri  Oswald Mosleyga.

Esimest korda nägi Unity Mitford Hitlerit 1933. aasta septembris, kui ta viibis Briti Fašistide Liidu (British Union of Fascists) ametliku delegatsiooni liikmena Nürnbergis Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei kongressil. 9. veebruaril 1935 õnnestus Unity Mitfordil Müncheni restoranis "Osteria Bavaria" Hitleriga isiklikult tutvuda. Nad said headeks tuttavateks ning suhtlesid edaspidi tihedalt.

Kui Suurbritannia kuulutas 3. septembril 1939 Saksamaale sõja, siis sooritas meeleheitel Unity Mitford Münchenis Inglise Aias (Englischer Garten) enesetapukatse, tulistades ennast püstolist pähe. Ta jäi küll elama, kuid jäi vaimselt ja füüsiliselt invaliidiks. Pärast Unity Mitfordi enesetapukatset andis Hitler tema ravimise eest tasumiseks isikliku garantii. Hitler maksis kinni ka ta Šveitsi kaudu Suurbritanniasse repatrieerimise.

Viited
------

1. 1 2  Hitler ja naised. Tallinn, 2003, lk. 63, 66
2. ↑  Unity Mitford Spartacus Educational
3. ↑  Patrick Delaforce. Hitler : olulisi fakte. Tallinn, 2010, lk. 104
USMS-i ametimärk
**United States Marshals Service** (*Ameerika Ühendriikide marssaliteenistus*, **USMS**) on föderaalne õiguskaitseamet Ameerika Ühendriikides. USMS on justiitsministeeriumi alluvuses tegutsev ametkond, mis tegutseb föderaalkohtusüsteemi täitevasutusena õiguskaitselistes ülesannetes. See on USA vanim föderaalne õiguskaitseamet, mis loodi 1789. aasta kohtute seadusega George Washingtoni presidendiajal Ameerika Ühendriikide marssaliametina (*Office of the United States Marshal*). Tänapäevasel kujul loodi USMS 1969. aastal, et koondada föderaalkohtupiirkondades seni eraldiseisvalt tegutsenud marssalid keskse organisatsiooni alla.

USMS vastutab peamiselt kohtunike ja teiste kohtutöötajate ihukaitse, põgenenud kurjategijate püüdmisoperatsioonide korraldamise, kuritegeliku vara haldamise, föderaalse tunnistajakaitseprogrammi ning vangide ja illegaalsete immigrantide transpordisüsteemi toimimise, föderaalsete vahistamismääruste jõustamise ja föderaalvalitsuse kõrgemate ametnike turvamise eest. Oma ajaloo vältel on marssalid pakkunud ka ainulaadseid turvateenuseid, sealhulgas näiteks kodanikuõiguste liikumise ajal lõunaosariikides õppinud afroameeriklastest üliõpilaste kaitset, Ameerika Ühendriikide õhuväe LGM-30 Minutemani tuumarakettide transpordi turvamist, korrakaitset Ameerika Ühendriikide Antarktika-programmile ning riigi strateegilise ravimitagavara valvet.

Marssalid nimetab ametisse Ameerika Ühendriikide president senati ettepanekul ja kinnitusel. Teenistust juhib direktor, kelle ametisse määramine toimub samasugusel viisil.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2020. Vaadatud 17. novembril 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht (inglise keeles)
**Sugu** (kreeka keeles *genos*, ladina keeles *genus*) oli Vana-Kreeka muusikateoorias klassifikatsiooni aste, millel eristati tetrakorde või rütme. Soo mõistet on muusikas kasutatud ka selle üldises loogilises tähenduses (vt sugu (loogika)), et määrata muid liigitusi.

Vana-Kreekas oli tetrakordil kolm põhilist sugu: diatooniline, kromaatiline ja enharmooniline. Diatoonilises ja kromaatilises võisid avalduda eri "varjundid" (*chroai*) ehk "liigid" (*eidē*). Aristoxenose "Harmoonia elementide" ("Harmonika stoicheia", 4. sajand eKr teine pool) järgi on need varjundid vaid abstraktsioonid võimalustest peaaegu lõputult varieeruda kahe muutuva heli kõrgust, kuni need helid jäävad veel teatud piirkonda ja säilitavad proportsionaalse suhte üksteise ja tetrahordi kahe välimise püsiva heliga. Hilisemas teoreetilises traditsioonis omandavad need kuus varjundit konkreetsete alamkategooriate staatuse.

Aristides Quintilianus on määratletud kolm rütmide sugu: võrdne, näiteks 1:1; kolm kahe vastu (sesquialteran), näiteks 9:6 ja topelt (duple), näiteks 2:1. Kuid ta möönis, et mõned lisavad ka neljanda, üks üks kolmandiku ühe kolmandiku vastu (sesquitertian), näiteks 4:3. Daktülilised või anapestilised rütmid on võrdsed; paeoonilised pooleteistkümnesed ning jambilised ja trohheilised topelt.
**Silmakoobas** (ladina keeles *orbita* ehk *recessus cavernosus oculi*) on inimestel ja paljudel loomadel peas, näokolju eesmises osas, paiknev paariline luudest ümbritsetud süvend. 

Silmakoobas on püramiidja kujuga. 

Silmakoopa ülemises osas paikneb pisaranääre, eesmises osas silmamuna, külgedel ja taga sidekude ja silmakoopa rasvkeha (*corpus adiposum orbitae*), silmalihased, silmanärvid ja nägemisnärvipea, veresooned.

Silmakoopa areng, anatoomia, morfoloogia, ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madude silmakoopad paiknevad näokolju eesmises osas, olenevalt liigist kas külgmiselt ehk selgmiselt. Neid eraldavad (olemasolul) väljastpoolt silmakoobastevahelised kilbised.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Silmakoopa moodustavad: sarna-, otsmiku-, pisara-, suulae-, tiib- ja kiilluu. 

Silmakoopa tagumises seinas paiknevad ühendusteed koljuõõnega: sõelluumulk ja nägemisnärvikanal (koos nägemisnärviga), silmakoopalõhe ja tiivamulgud.

Silmakoopas on viis auku: *foramen orbitale proprium*, *canalis opticus*, *canalis infraorbitalis*, *foramen orbitale superius* ja *foramen orbitale inferius*.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 700:2004.
2. ↑  James Ray Dixon,Amphibians and Reptiles of Texas: With Keys, Taxonomic Synopses, Bibliography, and Distribution Maps, lk 262, 2000, ISBN 0 89096 920 5, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 15.01.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 397, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A02.1.00.067: Orbita. Silmakoobas

*Selles artiklis on kasutatud soomekeelset artiklit fi:Silmäkuoppa seisuga 03.02.2014.*
**Universaalne arhiveerimismoodul (UAM)** on rahvusarhiivi loodud tarkvaraline abivahend elektroonilistest dokumendihaldussüsteemidest (EDHS) eraldatud digitaaldokumentide arhiveerimise ettevalmistamiseks ja avalikku arhiivi edastamiseks.

UAM-i esimene versioon valmis 2008. aasta lõpus ning seda on igapäevasest kasutamisest tulenevast tagasisidest johtuvalt mitu korda täiendatud.

UAM võimaldab taaskasutada EDHS-is loodud metaandmeid arhiivikirjelduse koostamisel, täita puuduvad metaandmed, kontrollida failivormingute vastavust arhiivivormingutele, võimalusel viia mittevastavs vormingus failid sobivasse vormingusse, eraldada dokumendid ja metaandmed arhiivipüsival kujul edastamiseks rahvusarhiivi digiarhiivi.

Eksporditud dokumente on arhivaaril võimalus iseseisvalt, ilma infotehnoloogia spetsialistide abita täiendavalt kirjeldada ja korrastada ning kontrollitud kujul X-tee kaudu Rahvusarhiivi digitaalarhiivi vastuvõtumoodulisse edastada.

Välislingid
-----------

* Digitaalse arhiveerimise suundumused Eestis
* Dokumendihaldus
* Universaalne arhiveerimismoodul
**Võistkondlik suusamaraton** oli Eestis 1960–1987 harrastatud spordiala ja mitme suusavõistluse koondnimetus. 

Võistkondliku suusamaratoni idee sai alguse 1950. aastate lõpus, tollase ajalehe Noorte Hääl toimetusest. 

Esimene maraton toimus 21. veebruaril 1960 marsruudil Tallinn–Keila–Tallinn. Mehed ja meesveteranid võistlesid neljaliikmelistes võistkondades. Teised klassid (naised, naisveteranid, noormehed, neiud) kolmeliikmelistes võistkondades. Meeskond pidi koos lõpetama. Sageli olid võistkonnaliikmed ühendatud omavahel kummipaelaga. Mehed sõitsid kaks distantsi – 20+20 kilomeetrit. Ühe otsa lõpus tehti puhkepaus. Kahe distantsi ajad liideti kokku ja selgus paremusjärjestus. Naised ja teised võistlusklassid sõitsid vaid ühe distantsi – 20 kilomeetrit. 

Kevadisel pööripäeval, 20. märtsil 2021 valmis võistkondlikku suusamaratoni tutvustav ja jäädvustav-mälestav lühimängufilm "Kampsuusatajate kogunemine", hüüdnimega Suusafilm. Filmi autor on Marek Vahula ja film esilinastus 9. oktoobril 2021 Tallinnas Solarise Apollo kinos.

Tallinna–Keila–Tallinna võistkondlik suusamaraton
-------------------------------------------------

Tallinna–Keila–Tallinna võistkondlik maraton toimus aastatel 1960–1987 21 korda. Maratoni kutsuti ka Tallinna maratoniks ning võisteldi ajalehe Noorte Hääl auhindadele.

Tamsalu–Neeruti võistkondlik suusamaraton
-----------------------------------------

Tamsalu–Neeruti võistkondlik maraton toimus aastatel 1971–1987 16 korda ja võisteldi tollase Rakvere rajooni ajalehe Punane Täht auhindadele. Maraton toimus alati naistepäeva paiku ja kutsuti ka naistepäevamaratoniks. 1980. aastal kasvas maratonist välja individuaalne Tamsalu–Neeruti maraton, mis toimub tänapäevalgi. Mõnel aastal jäi maraton kehvade lumeolude tõttu ära. Võistkondliku suusamaratoni tava lõppes 1987. aastaga, kui ajad hakkasid muutuma ja algasid lumevaesed talved.

Viited
------

1. ↑  "Värske suusafilm räägib lahti kadunud spordiala loo" Delfi Sport, 6. september 2021

Kirjandus
---------

* Marek Vahula. Kampsuusatajate Koosolek. Filmikäsikiri. Rakvere, 2013.
* Kauri Piiskoppel. Tamsalu-Neeruti maraton. Uurimistöö. Tamsalu Gümnaasium. Tamsalu, 2013.

Välislingid
-----------

* Kampsuusatajate kogunemine YouTube
**.pl** on Poola Interneti tippdomeen. See loodi 1990. aastal.

Domeeni registreerimist haldab NASK (Naukowa i Akademicka Sieć Komputerowa).

2008. aastal ületas domeeni alla registreeritud veebisaitide arv miljoni piiri, 2013. aastal oli saite üle 2,4 miljoni.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.pm** on Saint-Pierre'i ja Miqueloni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**"Bullerby lapsed"** (rootsi keeles *Barnen i Bullerbyn*) on Astrid Lindgreni lasteraamat, mille peamine tegevus on kolmes naabertalus, Bullerby külas Rootsis.

Bullerby sarja lood on koos välja antud rootsikeelses kogumikus "*Bullerbyboken*" ("Käraküla raamat").

Sisu
----

Raamat räägib Bullerby laste elust ja seiklustest väikeses Bullerby külas Rootsis. Bullerby lapsed elavad kolmes kõrvuti olevas talus: Põhjatalus Brita ja Anna, Vahetalus jutuvestja Liisa oma vendade Lasse ja Bossega ning Lõunatalus Olle oma väikese õe Kerstiniga (kes lisandub teosesse hiljem).

Astrid Lindgren kirjeldab kaasahaaravalt maalaste mänge ja kohustusi: naerite harvendamist, heinategu, vähipüüki, igapäevast teekonda kaugelasuvasse kooli, kelgutamist, uisutamist, matkamist, öiseid retki metsa, jõule jne. Teosest puudub igasugune vägivald ning jutte läbib kodusoojus ning omavaheline lugupidamine kõigi raamatus ettetulevate tegelaskujude vahel.

Teoses esinevad täiskasvanud jäävad episoodilisemaks, kuid samavõrd helgetes toonides on kujutatud Bullerby lapsevanemaid ning humoorikalt avaneb Vahetalu teenijanna Agda ja sulase Oskari omavaheline romaanike. Erand on kingsepp Lahke, kelle puhul mainitakse viinaviga ning laiskust ja õelust. 

I maailmasõja-aegse Rootsi maarahva sotsiaalne hierarhia avaldub selgelt üksikute vihjete läbi: põhjustel peatumata kannab Bullerby rahvas hoolt vaese vanainimese Lövnäsi Kristini eest ning ümberkaudsed talupered on aastavahetuse paiku kutsutud Suurkülla, vihjete järgi oletades rikka daami tädi Jenny juurde. Mainitakse ka külaskäike kohaliku kirikuõpetaja juurde ning Põhjatalu vanaisa uhket minevikku eesrindliku taluperemehena. Bullerby küla prototüübiks on Lindgreni kodulinnast Vimmerbyst 16 km läänes asuv Sevedstorpi küla, kus Lindgreni isa Samuel August Ericsson üles kasvas.

Eestikeelsed väljaanded
-----------------------

* "Bullerby lapsed". *Bullerbyboken*. Eesti Raamat, 1970.
* "Jutte". *Bullerbyboken*. Eesti Raamat, 1989. ISBN 5450008287
* "Bullerby lapsed". *Bullerbyboken*. Tiritamm, 1995. ISBN 9985550161
* "Meie, Bullerby lapsed". *Alla vi barn i Bullerbyn*. Sinisukk, 2000. ISBN 9985731247
* "Bullerby lapsed". *Bullerbyboken*. Sinisukk, 2006. ISBN 9949141796
* "Bullerby lapsed". *Barnens dag i Bullerbyn. Vår i Bullerbyn. Jul i Bullerbyn.* Sinisukk, 2008. ISBN 9789949144556

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Bullerby lapsed** |
Akrotiri, Kreeka
**Võitluskunstid** on ulatuslikud võitlusviiside ja -traditsioonide süsteemid. Kõigi võitluskunstide eesmärk on sama: lüüa vastast füüsiliselt või kaitsta end füüsilise ohu eest. Mitmete võitluskunstide teooria tugineb suuresti usundile; nii seostuvad Aasia võitluskunstid sageli budismi, hinduismi, taoismi, konfutsianismi või šintoga. Tihti on võitluskunstidel oma aukoodeks, vahel on need seotud ka traditsioonilise või rahvameditsiiniga (nt *qigong* ja nõelravi).

Võitluskunste on nimetatud niihästi kunstiks, teaduseks kui ka spordiks. Mitmeid neist harrastatakse kontaktspordina, kuid samuti võidakse võistelda teatud võtete soorituses, sarnaselt nt iluvõimlemise või vettehüpetega.

Kuigi enamasti peetakse võitluskunstide all silmas paljakäsi võitlemist, kasutatakse mõnes traditsioonis ka relvi: vehklemises mõõka, gatkas kaigast, kyūdōs vibu jne.

Tänapäeval seostatakse terminit *võitluskunstid* tavaliselt Kaug-Ida päritolu võitlusviisidega nagu taekwondo, karate, aikidō ja judo. Samas pärineb hulk võitluskunste mujaltki: poks ja mõned ajaloolised mõõgavõitlusviisid Euroopast, capoeira Lõuna-Ameerikast, sambo Venemaalt jne.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Võitluskunstid** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Võitluskunstid** |

* Vöösüsteem Jaapani võitluskunstides
**.td** on Tšaadi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**AS Hoolekandeteenused** on 2007. aastal loodud riigile kuuluv äriühing, mille eesmärk on liita üle Eesti asuvate erihoolekandekodude juhtimine ja haldamine ühe ettevõtte alla. 

AS Hoolekandeteenused on riigile kuuluv äriühing, mis tööhõive edendamiseks on loonud sihtasutuse Hea Hoog. Sihtasutuse tegevusala on erivajadusega inimestele töövõimaluste leidmine, töökohtade loomine ja erivajadusega inimeste loodud toodete müük. 

Ettevõtte teenuse hind jaguneb kaheks: tasu teenuse eest ehk tegevusjuhendaja töö ja tasu majutuse ja toitlustuse eest. Juhul kui teenuse kasutamist toetab riik, siis selle tasub Sotsiaalkindlustusamet. Majutus ja toitlustus jääb tasuda teenuse saajal.

Tegevusvaldkond
---------------

AS Hoolekandeteenused pakub teenust koos majutusega nii kergema erivajadusega inimestele, toetades neid iseseisva elu korraldamisel, kui ka raske ja sügava liitpuudega inimestele, kellele pakutakse abi enda eest hoolitsemisel, igapäevaelu sisustamisel kui ka sotsiaalsetes suhetes. Sobilik teenus selgitatakse välja kooskõlas kliendi, lähedaste/eestkostja ja Sotsiaalkindlustusameti juhtumikorraldajaga. Teenuse osutamisel arvestatakse sihtrühma eripärasid, mistõttu pakutakse eraldi võimalusi vaimupuude ja -haigusega inimestele. Teenust pakutakse ka täiskasvanutele ja alaealistele, kes vajavad teatud perioodil suuremat järele valvet enda ja teiste turvalisuse tagamiseks ehk ööpäevaringset erihooldust kohtumääruse alusel. Enamik kliente vajab ööpäevaringset teenust.

Töökorraldus
------------

Töö on jaotatud piirkondadeks, mida juhivad piirkonnajuhid. Piirkonnad on jagatud teenuseüksusteks, mida koordineerivad klienditöö ja tiimitöö juhid. Klienditöö juht tegeleb vastavalt klientidega ja tiimitöö juht töökorraldusega. Igapäevaelu korraldavad tegevusjuhendajad.

Tegevusjuhendaja
----------------

Tegevusjuhendaja töö hõlmab nii abistamist klienti põhivajaduste rahuldamisel (söömine, hügieen, riietumine), finantsteemadel kui ka kliendi hobide ja huvide välja selgitamisel. Tegevusjuhendaja teadmised pärinevad mitmetest valdkondadest: meditsiin, tegevusteraapia, psühholoogia, pedagoogika ning muidugi ka sotsiaal- ja hooldustööst.

Missioon
--------

Ettevõtte missiooniks on tegusam elu kogukonnas. Erivajadusega inimeste käsitlemine ühiskonnas täisväärtuslike liikmetena, kellel on võrdsed võimalused teistega ja kaasamine ühiskonna elusse. Kõik, mis puudutab igapäevatoiminguid, teevad kliendid ise, vajadusel tegevusjuhendaja juhendamise või suunamisega. Töö on korraldatud vastavalt kliendi võimalustele. Osa kliente teevad toetatud kaitstud tööd ja osa n-ö lihtsamaid tavatöid 5 kuni 6 tundi päevas. Mõlemat tüüpi töö eest saavad kliendid ka palka, mille eest on neil võimalik tooteid/teenuseid osta, kooskõlastades ostu tegevusjuhendajaga.

Viited
------

1. 1 2 3  Hoolekandeteenused koduleht
2. 1 2  Sanglepp, Karmen (2015). "Psüühiliste erivajadustega inimestele pakutavad teenused ja nendega rahulolu AS Hoolekande teenused Tori kodu näitel" (PDF). *Tartu Ülikool*.
**.pa** on Panama Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Võisiku Kodu** on Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas tegutsev psüühilise erivajadusega inimeste hoolekandeasutus.

Võisiku hooldekodu asub 5 km kaugusel Põltsamaa linnast Võisiku mõisas. Hooldekoduna tegutseb see 1925. aastast, kui siin avati „vanurite ja nõdrameelsete varjupaik" 25 hoolealusele. 1961. aastal valmis Võisiku hooldekodu esimene juurdeehitis ja hoolealuste arv tõusis 325-ni.

Võisiku Kodu osutab psüühilise erivajadusega inimestele järgmisi riiklikke erihoolekandeteenuseid:

* ööpäevaringne erihooldusteenus;
* ööpäevaringne erihooldusteenus liitpuudega isikutele;
* toetatud elamine;
* töötamise toetamine;
* igapäevaelu toetamine.

Ööpäevaringseid erihooldusteenuseid osutatakse seitsmes osakonnas, kus kliendid elavad 1–2-kohalistes tubades.

Vaata ka
--------

Võisiku hooldekodu kalmistu

Viited
------

1. ↑  Võisiku Hooldekodu[*alaline kõdulink*]. Vaadatud 27.11.2012

Välislingid
-----------

* Võisiku hooldekodu koduleht (koduleht oli maas 5.07.2014)
* Puutepunkt külas: Võisiku hooldekodu
**Müristaja** oli Eesti sõjaväe Soomusrongirügemendi 2. divisjoni Raskekauglaskepatarei koosseisus olev raudteesuurtükivagun. 

Alusvagun oli 4-teljeline lahtine platvormvagun, mille otstes olid madalad kergelt soomustatud laskemoonakambrid. Relv oli 102 mm laevasuurtükk (kahur), mille kohta pole praegu teada, milliselt laevalt või rannikupatareist oli see pärit. Suurtükivagun nr 215 ehk Müristaja (nimede ja numbri omavaheline seos ja ametlikkus pole üheselt selge) valmis 1935. aastal. 

See laevade jaoks ette nähtud 102 mm suurtükk suutis lasta oluliselt kaugemale (16,5 km; eriliste otsikutega isegi kuni 19,4 km) kui harilike soomusrongide suurtükid (6–10 km) ning seetõttu oli see mõeldud kaugvõitluseks.

Soomusrongirügemendi 2. divisjoni koosseisus moodustati 1936. aastal Raskekauglaskepatarei, millesse kuulus ka Müristaja.

Viited
------

1. ↑  Õun, M; Noormets, T; Pihlak, J (2003). *Eesti soomusrongid ja soomusronglased 1918–1941.* Tallinn: Sentinel, lk 129

Kirjandus
---------

* Mati Õun. Raudteepatarei. - Eesti merekindlused ja nende suurtükid. Tammiskilp. Tallinn 2001
* Mati Õun, Tiit Noormets, Jaak Pihlak. Eesti soomusrongid ja soomusronglased 1918–1941. Sentinel. Tallinn 2003
**Bulgaarid** olid turgi hõimud. 

Turgi rahvaste levikukaart
6.–7. sajandil asusid algbulgaaride rändhõimud Aasovi merd ümbritsevais steppides. 

Bulgaaride kolooniad pärast Suur-Bulgaaria langust 7. sajandil
Aastatel 630–635 suutis khaan Kubrat ühendada peamised bulgaari hõimud, luues võimsa konföderatsiooni Suur-Bulgaaria, tuntud ka kui Onoguuria.

Kasaaride tugeva surve all lagunes Suur-Bulgaaria 668. aastal. Osa bulgaare rändas Balkani poolsaarele ja osa põhja poole.

680. aastal asutas Asparuh pärast Ongali lahingut Doonaust lõunas Bütsantsi territooriumil Esimese Bulgaaria tsaaririigi. 7. ja 10. sajandi vahel sulandusid bulgaarid järk-järgult slaavlaste hulka, võttes omaks lõunaslaavi keele ja pöördudes aastal 864 Boris I ajal kristlusse.

Põhja rännanud bulgaarid jõudsid 8. sajandil Volga keskjooksu ja Kama jõe aladele, kus aja jooksul segunesid kohalike soome-ugri hõimudega (mokšad ja ersad) ja muutusid paikseks ning moodustasid Volga-Bulgaaria riigi.

Vaata ka
--------

* Bulgaarlased
* Esimene Bulgaaria tsaaririik
* Baškiirid, Baškortostan

Välislingid
-----------

* Bulgaarid, Eesti nõukogude entsüklopeedia
**Eesti Filmitootjate Liit** on Eesti filmitootjate ühendus. Liit asutati 2001. aastal. Organisatsiooni kuuluvad iseseisvad *production house*-tüüpi filmistuudiod, mis omavad pikaajalist kodumaise ja rahvusvahelise filmitootmise kogemust. Liidu liikmed toodavad mängu- ja dokumentaalfilme, lühi- ja animatsioonfilme, reklaam- ja korporatsioonifilme, telesaateid ja -sarju. Eesti Filmtootjate Liidu peamised ülesanded on professionaalsete filmide loomise, tootmise ja levitamise tingimuste korrastamine ning kaasajastamine, samuti Eesti filmipoliitika kujundamine koostöös teiste audiovisuaalsete organisatsioonide, fondide ja ametivõimudega.

Liikmed
-------

Organisatsiooni liikmeteks on:

* A Film Eesti
* Allfilm
* Eetriüksus
* Exitfilm
* Filmivabrik
* Pimedate Ööde Filmifestival MTÜ
* Rudolf Konimois Film
* Taska Productions
* Vesilind

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. jaanuar 2012. Vaadatud 24. jaanuaril 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Liikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. jaanuar 2012. Vaadatud 25. jaanuaril 2012.
**.ro** on Rumeenia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Ülenurme Muusikakool
**Ülenurme Muusikakool** on muusikakool Tartu maakonnas Ülenurmes aadressil Tartu maantee 5.

Ajalugu
-------

Ülenurme Muusikakool alustas tööd 1989. aasta sügisel. Kool kasvas välja Ülenurme Keskkooli juures tegutsenud muusikaklassist, kus õppis üle 50 õpilase ja lapsi õpetas 5 pedagoogi.

Kool sai klassiruumid Ülenurme Keskkooli hoones, kus käib õppetöö käib siiani. Õpinguid alustas 79 õpilast, kellest enamik oli pillimänguga tutvust teinud juba muusikaklassis. Kooli õppekavva lisandus uusi erialasid. Lisaks klaverile, akordionile, trompetile ja flöödile sai nüüd õppida ka viiulit, klarnetit, saksofoni, kannelt ja kitarri. Lapsi asus õpetama 11 pedagoogi – muusikaklassi seni viiele lisandus kuus uut eriharidusega õpetajat. Aastate jooksul on lapsi õpetanud 43 pedagoogi. 2007/2008. õppeaastal töötab koolis 18 õpetajat.

Kooli sõpruskoolid on Elva Muusikakool ja Heinola Muusikakool Soomes.

Ülenurme Laulustuudio
---------------------

Muusikakoolis tegutseb alates 1999. aastast Ülenurme Laulustuudio. Stuudio asutaja ja ühtlasi ka tegevjuht on Ursel Oja.

Direktorid
----------

* 1989–1998 Vello Voltein
* alates 1998 Ülle Andreson

Sümboolika
----------

Koolil on märk, mille saab rinda iga lõpuklassi õpilane 1. septembri avaaktusel, oma sümboolika ja kooli lipp, mille sisseõnnistamine Tartu Pauluse kirikus toimus 2000. aastal. Lipuvärvid on valge ja sinine. Lipul on kujutatud kooli logo ja kooli nimi.

Viited
------

1. ↑  [ Ülenurme Muusikakooli laulustuudio veebisait.

Välislingid
-----------

* Koduleht
*Liber Divinorum Operum*
**Müstika** on mitmetes usundites ja filosoofias esinev taotlus saavutada kogemuslik ühendus Jumala või kõrgema/sügavama reaalsusega. Müstikaks nimetatakse ka uskumust, et selline ühendus on võimalik ja soovitav. Ehkki sellise ühenduse olemust on raske mõistusega mõista ja sõnadega kirjeldada, peavad müstikaga tegelejad (müstikud) võimalikuks selle sihipärast saavutamist vaimse enesearendamise ja meeleseisundi muutmise teel või üleloomulike jõudude abiga. Taotletud seisundi (valgustatuse, ekstaasi, pühaduse, ilmutuse vms) saavutamiseks praktiseerivad müstikud mitmeid tehnikaid ja meetodeid nagu askees, palvetamine, meditatsioon, rituaalid jt. Paljud müstikud arvavad, et Jumalat või kõrgemat reaalsust ei saa mõistusega mõista ega sõnadega kirjeldada. Seepärast kasutavad nad oma kogemuste ja uskumuste kirjeldamiseks sümbolite keelt ja tähtsustavad müstilist kogemust ennast enam kui selle kirjeldusi. 

Filosoofilise tähenduse kõrval on müstika religioonis samastumine jumaluse või Jumalaga (kristluses – samastumine Jeesusega).

Rahvakeeles nimetatakse müstikaks ka ebausku ja salaõpetusi (esoteerikat).

Müstika eri traditsioonides
---------------------------

Katoliku teoloogias on müstikale pühendatud omaette osa (müstiline teoloogia), milles müstilisi kogemusi seletatakse Jumala armust lähtuvatena ja püütakse neid analüüsida ja süstematiseerida, samas tunnistades, et need pole mõistusega täielikult haaratavad. India-tiibeti traditsioonis paigutub müstika alla tantra. Islami müstilist traditsiooni nimetatakse sufismiks. Mitmete traditsioonide müstikast laenatud osi sünteesivad ja tõlgendavad omamoodi *New Age'*i vaimsed juhid (Osho jt).

Tuntud müstikuid
----------------

* Plotinos (umbes 205–270)
* al Hallaj (surnud 922)
* Hildegard Bingenist (1098–1179)
* al-Ghazali (surnud 1111)
* Franciscus Assisist (1182–1226)
* Jalal ad-Din Muhammad Rumi (1207–1273)
* Yunus Emre (umbes 1238–1320)
* Meister Eckhart (umbes 1260–1327/8)
* Katariina Sienast (1347–1380)
* Margery Kempe (umbes 1373 – 1438)
* Teresa Avilast (1515–1582)
* Jakob Boehme (1575–1624)
* Emanuel Swedenborg (1688–1772)
* Evelyn Underhill (1875–1941)
* Aldous Huxley (1894–1963)

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Müstika** |

* müsteeriumiusundid
* initsiatsioon
* riitus
* esoteerika
* okultism

Kirjandus
---------

* "Töid kristliku müstika alalt". EELK Usuteaduse Inst-i Toimetised III.Tln.1989
* Eduard Tennmann "Ekstaas ja müstika". Tallinn, Kuldsulg 1995. (esmatrükk Tartu : Noor-Eesti, 1936)
**.sg** on Singapuri Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.so** on Somaalia Interneti tippdomeen. Domeen võeti kasutusele 1997. aastal, kuid oli pikka aega tegelikult mittetöötav. Domeeni haldas Pennsylvanias tegutsenud firma Monolith Innovations kuni 2009. aastani. Domeeni hakati uuesti reaalselt kasutama 2010. aastal. Veebisaite saab registreerida ka alamdomeenide .com.so, .net.so ja .org.so alla.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр