Kullast ketassõlg 4. sajandist eKr, Auvers-sur-Oise, Val-d'Oise
Keldi pronksnaast Prantsusmaalt La Tène'i kultuurist, 300.–280. aastatest eKr
Briti saartelt pärit rooma-keldi pronkspeegli (nn Desborough' peegel) tagakülg, 50. a eKr – 50. aastad
**Keldi kunst** on keldi hõimude loodud kunst Kesk- ja Lääne-Euroopas ajavahemikus 5. sajandist eKr kuni selle hääbumiseni Euroopa mandriosas gallo-rooma kultuuri mõjul meie ajaarvamise esimestel sajanditel. Briti saartel olid keldi kunsti ajalised piirid teised, seal loetakse keltide kunsti kujunemist alates 250. aastatest eKr ja see püsis elujõulisena 8.–9. sajandini, sulades iiri-anglosaksi kunsti sisse (nn insulaarstiil).

Üldised jooned
--------------

Keldi kunsti iseloomustab keeruka spiraalornamendi rohke kasutus, taimed ja loomad stiliseeriti peaaegu abstraktseteks mustriteks, enamikul kujutaval kunstil arvatakse olevat sümboolne tähendus. Briti saarte keltide kunstile on iseloomulik elegantne spiraal-, hiljem ka põimornamentika ja fantaasiaküllane abstraheeritud figuurikäsitlus.

Kõrgel tasemel oli metallide töötlemise oskus ja metallehistöö, iseloomulik kaunistus on tugevalt reljeefsed kumerduvad nupud ja spiraalselt keerduvad vormid. Kulda, hõbedat, pronksi ja rauda kasutades valmistati peenelt töödeldud ehteid, relvi, nõusid ja muid tarbeesemeid. Dekooriks kasutati granaate, värvilist klaasi ja emaili.

Periodiseering
--------------

Periood, mil keldi kunsti omapärased jooned kõige selgemini avalduvad, on rauaaegne La Tène'i kultuur. Selle mõjutajateks arvatakse olevat Euroopa varase rauaaja Hallstatti kultuur, mida kunstiajalooliselt veel ei loeta keldi kunstiks, etruski kunst ja kreekapärane kunst Itaalias. Keldi kunsti Briti saartel valitsenud hilisperiood jääb varakeskaega ja seob endasse tugevad varakristliku, rahvasterännuaegse ja viikingite kunsti mõjud.

### Hallstatti periood

Erinevalt lingvistidest ja arheoloogidest ei loe kunstiajaloolased Hallstatti kultuuri kunsti veel keldi kunsti alla, kuna selles puuduvad selgelt hilisemale keldi kunstile tüüpilised jooned. Hallstatti kultuuri esemeid iseloomustab pigem geomeetriline kui kõverjoontest ornament, kuid sarnaselt hilisema keldi kunstiga on ornament keerukas ning täidab kogu olemasoleva ruumi.

* Kuldne kaelavõru Austriast, hilisest Hallstatti ajast umbes 550. aastast eKrKuldne kaelavõru Austriast, hilisest Hallstatti ajast umbes 550. aastast eKr
* Loomakujudega ja ripatsitega fiibulaLoomakujudega ja ripatsitega fiibula
* Kullast jalatsikaunistused Hochdorfi pealikuhauast umbes 500. aastatest eKrKullast jalatsikaunistused Hochdorfi pealikuhauast umbes 500. aastatest eKr
* Savinõu Heuneburgist SaksamaaltSavinõu Heuneburgist Saksamaalt
* Imporditud Kreeka krateer Vix' krateer, hauapanus Prantsusmaalt Vix'st, 480. aastad eKrImporditud Kreeka krateer Vix' krateer, hauapanus Prantsusmaalt Vix'st, 480. aastad eKr
* Lõvikäppadega ja tiivuliste hobustega kaelavõru (torc) Vix' hauast ühendab keldi vormid ja antiikse dekooriLõvikäppadega ja tiivuliste hobustega kaelavõru (*torc*) Vix' hauast ühendab keldi vormid ja antiikse dekoori

### La Tène'i periood

La Tène'i kultuur oli jätkuks Hallstatti kultuurile. Selles elas edasi vana abstraktne ornamentika, kuid uue elemendina lisandus spiraalimotiivi kasutus. Üha enam mõjutas keltide ainelist kultuuri etruskide ja kreeklaste kunst. Ehete ja tarbeesemete ornamentika ning viimistlus olid nüüd palju peenemad ja keerukamad kui eelnenud perioodil. Tehnoloogias lisandusid mitmesugused panustehnikad, eelkõige värviline emailkaunistus. Vahemere maade kunstist lisandusid ornamenti palmeti-, viinapuuväädi- ja anteemionimotiivid, mis aga kujundati keldipäraselt ümber abstraktselt spiraalidena ja kõverjoontena keerduvaks joonornamendiks. Samuti paigutati esemetele Vahemere maade kaudu omaks võetud idamaiseid looma- ja maskimotiive. Figuraalsetel kujutistel on keldipäraseks elemendeks silma tugev rõhutamine suurendatult ja ette kumerduva vormiga. 

#### Näiteid Mandri-Euroopast

* Savinõu kuldpealistis Vahemere maadelt laenatud motiivistikuga, Saksamaa, u 420. a eKrSavinõu kuldpealistis Vahemere maadelt laenatud motiivistikuga, Saksamaa, u 420. a eKr
* Ehiskiiver Agris'st Prantsusmaalt, u 350. a eKrEhiskiiver Agris'st Prantsusmaalt, u 350. a eKr
* Pariiside hõimu vermitud stateer 100.–50. aastaist eKr kõverjoonteks ja nuppudeks redutseeritud hobusekujutisegaPariiside hõimu vermitud stateer 100.–50. aastaist eKr kõverjoonteks ja nuppudeks redutseeritud hobusekujutisega
* Triskelete ja paisutatud kõverjoontega kaunistatud mõõgatupp Neuchâtelist, 1.–3. sajand eKrTriskelete ja paisutatud kõverjoontega kaunistatud mõõgatupp Neuchâtelist, 1.–3. sajand eKr
* Jumal Cernunnost kujutav reljeefdetail hõbedast Gundestrupi katlalt, 200.–300. a eKrJumal Cernunnost kujutav reljeefdetail hõbedast Gundestrupi katlalt, 200.–300. a eKr
* Rooma-keldi pronksnaast, 1.–3. sajandRooma-keldi pronksnaast, 1.–3. sajand

#### Näiteid Briti saartelt

* Battersea kilp, rohkem iluasi kui võitluseks, Inglismaalt 350.–50. aastatest eKrBattersea kilp, rohkem iluasi kui võitluseks, Inglismaalt 350.–50. aastatest eKr
* Plastilises stiilis Wandsworthi kilbi kupal, u 200. a eKrPlastilises stiilis Wandsworthi kilbi kupal, u 200. a eKr
* Unikaalne Waterloo kiiver, ilmselt mitte lahingus kandmiseks, 150.–50. aastad eKrUnikaalne Waterloo kiiver, ilmselt mitte lahingus kandmiseks, 150.–50. aastad eKr
* Kullast kaelavõru Snettishami aardeleiust, 1. sajand eKrKullast kaelavõru Snettishami aardeleiust, 1. sajand eKr
* 10 cm pikkune hobusepead kujutav pronksnaast, 1. sajand10 cm pikkune hobusepead kujutav pronksnaast, 1. sajand
* Keldipärase ornamendiga emailkaunistus pronksnõul Staffordshire'ist, 2. sajandKeldipärase ornamendiga emailkaunistus pronksnõul Staffordshire'ist, 2. sajand

### Rooma-järgne periood

Keldi kunsti Rooma-järgne periood, mida loetakse juba kuuluvaks varakeskaegse kunsti alla, kestis umbes 700 aastat 5. sajandist kuni romaani kunsti väljakujunemiseni 12. sajandil. Iirimaal ja osal Britanniast kestis rauaaegne La Tene'i kunst katkematult 7. sajandini, kristluse saabumisega piirkonda 7. sajandil lisandusid hilisantiigi ja germaanlaste kunstitraditsiooni mõjud. Kujunenud iiri-anglosaksi kunsti kuldaeg oli 8.-9. sajandil, viikingite invasioon lisas sellele tugevaid vanaskandinaavia kunsti mõjusid. Keldi kunsti traditsioon hääbus lõplikult normannide vallutusega 12. sajandil.

Vaata ka: **Iiri-anglosaksi kunst**

Järelkajad hilisemas kunstis
----------------------------

1904. aastal välja antud, Iiri muistendite kangelase Cuchulainni lugu jutustava raamatu kaas on kaunistatud tegelikult vanaskandinaavia Urnesi stiilis loomornamendiga, mida kunstnik on pidanud muistsete keltide omaks
Keldi kunsti mõjusid leiab Euroopa varakristlikus ja varakeskaegses kunstis, kõige rohkem iiri-anglosaksi kunstis, eriti raamatumaalis 7.–9. sajandil. Iiri-anglosaksi kunst omakorda mõjutas Mandri-Euroopas merovingide kunsti ja osa Karolingide-aegsete käsikirjakoolkondade kaudu romaani kunsti kiviraidkunsti, metallehistööd ja raamatumaali.

Huviga keldi kirjanduse vastu 19. ja 20. sajandil (*Celtic Revival*) ja keldi päritolu rahvaste tärkava rahvusliku liikumisega tõsteti kujutavas ja dekoratiivkunstis fookusesse varakeskaegsed keldi kunsti motiivid. Peamisteks olid põimornament ja loomornament, kuid ka spiraalimotiivid ja muud endisaegsed sümbolid ja figuurikäsitlus, mis laenati iiri-angosaksi käsikirjade dekoorist (seda tunti toona paremini kui varasemat keldi kunsti). Loomornament ja põimornament kuuluvad tegelikult keltide kunsti jooni germaanlaste kunstiga ühendava iiri-anglosaksi kunsti juurde. Tänapäeval esitletakse sageli põimornamenti eksitavalt kui midagi keldi kunstile ainuomast (nn keldi sõlm, keldi rist jm), pööramata tähelepanu asjaolule, et see oli varakeskajal samavõrra oluline germaanlaste ja viikingite kunstis.

Viited
------

1. ↑  Kunstileksikon. Tallinn, 2001
2. ↑  Kunstileksikon. Tallinn, 2001

| * v
* r
Lääne kunst |
| --- |
| Vanaaeg | 

* Egeuse
* Kreeka
* Etruski
* Rooma
* Keldi

 |
| Keskaeg | 

* Varakristlik
* Rahvasterännuaja
* Iiri-anglosaksi
* Viikingite
* Läänegootide
* Kopti
* Bütsantsi
* Mauri
* Merovingide
* Karolingide
* Ottode
* Romaanika
* Gootika
* Tuudorstiil

 |
| Renessanss | 

* Eelrenessanss
* Vararenessanss
* Kõrgrenessanss
* Elizabethi stiil
* Jamesi stiil
* Doonau koolkond
* Manerism
* Fontainebleau koolkond

 |
| 17. sajand | 

* Barokk
* Louis XIII stiil
* Louis XIV stiil
* George'i stiil
* Kuninganna Anne'i stiil
* Adamstiil
* Barokk-klassitsism
* Madalmaade kuldajastu

 |
| 18. sajand | 

* George'i stiil
* Rokokoo
* Louis XV stiil
* Regendistiil
* Louis XVI stiil
* Klassitsism

 |
| 19. sajand | 

* Romantism
* Naivism
* Realism
* Victoria stiil
* Historitsism
	+ uusbütsants
	+ uusromaanika
	+ uusgootika
	+ uusrenessanss
	+ uusbarokk
	+ uusrokokoo
* Biidermeier
* Barbizoni koolkond
* Prerafaeliidid
* Peredvižnikud
* Akademism
* Estetism
* *La Belle Époque*
* Heimatstiil
* Juugend
* Eklektitsism
* Impressionism
* Postimpressionism
* Neoimpressionism
* Divisionism
* Puäntillism
* *Les Nabis*
* Süntetism
* Sümbolism
* Hudsoni jõe koolkond

 |
| 20. sajand | 

* *Arts and Crafts*
* Edwardi stiil
* Fovism
* Die Brücke
* Kubism
* Ekspressionism
* Futurism
* Metafüüsiline maal
* Lutšism (rajonism)
* Der Blaue Reiter
* Orfism
* Suprematism
* *Ash Can School*
* Dadaism
* *De Stijl*
* Uusklassitsism
* Purism
* Bauhaus
* Kinetism
* Uusasjalikkus
* Sürrealism
* Pretsisionism
* *Art déco*
* Sotsiaalne realism
* Sotsialistlik realism
* Abstraktne ekspressionism
* *Color Field*
* Abstraktsionism
* Lüüriline abstraktsionism
* CoBrA
* *Action painting*
* Meediakunst
* Popkunst
* Lettrism
* Uusdadaism
* Opkunst
* Uusrealism
* Kontseptuaalkunst
* Maakunst
* Videokunst
* Minimalism
* *Fluxus*
* Fotorealism
* *Performance*
* Installatsioonikunst
* *Art brut*
* Uusekspressionism
* *Lowbrow*

 |
| 21. sajand | 

* Hüperrealism
* Uusfuturism
* *Stuckism*
* *Superflat*
* Uusmodernism

 |
| Seotud artiklid | 

* Kunstirühmituste loend
* Moodne kunst
* Modernism
* Postmodernistlik kunst
* Avangardism

 |