recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Edward Louis Bernays** (22. november 1891 – 9. märts 1995) oli Austria päritolu USA suhtekorraldaja; ingliskeelse mõiste *public relations* (PR) kasutuselevõtja.

Edward Bernays oli ajakirja Life hinnangul üks sajast kõige mõjukamast ameeriklasest 20. sajandil. 

BBC dokumentaalseriaalis "The Century of the Self" oli Edward Bernays üks kesksemaid tegelasi.

Osaledes Pariisi rahukonverentsil USA presidendi Woodrow Wilsoni kaaskonnas, hakkas Edward Bernays huvi tundma, kuidas saaks propaganda meetodeid kasutada ka rahu ajal. Kuna sõna "propaganda" oli omandanud halvustava tähenduse, siis võttis ta selle asemel kasutusele sõnaühendi *public relations*, lühend PR (eesti keeles 'suhtekorraldus'), ning avas Broadwayl esimese suhtekorralduse konsultatsioonifirma. 1923. aastal ilmus Edward Bernaysilt esimene raamat suhtekorraldusest "Avalikku arvamust kristalliseerides" ("Crystallizing Public Opinion"). Samal aastal pidas ta esimesed loengud suhtekorraldusest New Yorgi Ülikoolis.

Edward Bernaysi esimene edukas kampaania oli ameerika tubakafirma tellimustöö, millega pandi naised suitsetama. Tol ajal oli naiste suitsetamine avalikes kohtades täielik tabu. Bernays aga korraldas kampaania, mille tagajärjel hakkasid naised oma sõltumatust, võimu ja vabadust demonstreerima just nimelt sigarettide, "vabaduse tõrvikute" suitsetamisega. Ehkki see seos oli täiesti meelevaldne ja irratsionaalne, pani see naised tundma ennast sõltumatutena ning sigarettide läbimüük tõusis järsult.

Üks Edward Bernaysi juhitud suuremaid operatsioone oli koostöös CIA-ga Guatemalas võimule tulnud USA-vastase valitsuse kukutamine ja ameerikameelsuse taastamine. Selleks kasutati hirmutamist, valet jm manipulatsioone, kuna Bernays oli veendunud, et õiged ja ratsionaalsed argumendid ei toimi. Ta nimetas seda "nõusoleku tekitamiseks" (*engineering of consent*).

Teoseid
-------

* Crystallizing Public Opinion (1923)
* Propaganda (1928)
* Public Relations (1945)
* The Engineering of Consent (1955)

Vaata ka
--------

* Suhtekorraldus
* The Century of the Self

Viited
------

1. ↑  Edward Bernays, 'Father of Public Relations' And Leader in Opinion Making, Dies at 103
**Linda Pobul** (aastani 1947 **Linda Eomois**, 21. juuli 1920 Kõrgepalu, Võrumaa – 23. jaanuar 2012) oli eesti keemik.

Elulugu
-------

Linda Pobul oli möldri tütar.

Lõpetas 1938 Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumi, 1947 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna keemia osakonna keemilise tehnoloogia erialal, tehnikakandidaat (1958, TA), väitekiri "Eesti põlevkivi – kukersiidi – oksüdatsioon kaaliumpermanganaadiga leelises keskkonnas". Oli 1947–59 Eesti NSV TA Keemia Instituudi (KI) nooremteadur, 1959–81 vanemteadur, 1981–90 aparatuuritööline ja tehnik.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: põlevkivide orgaanilise aine (kerogeeni) oksüdatiivse lagundamise protsessid. Peab end akadeemik Paul Kogermani õpilaseks ja tema püstitatud probleemide uurimise jätkajaks. Olulisemaid teadustulemusi: põlevkivi orgaanilise aine oksüdatiivsel lagundamisel tekkinud mono- ja dikarboksüülhapete ning bensool-karboksüülhapete identifitseerimine, nende kvantitatiivne analüüs ja eraldamine teistest oksüdatsiooniproduktidest.

Viited
------

1. ↑
2. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Окислительная деструкция керогена кукерсита. // TA Toim 2 (1953) 1; 4 (1955) 1
* Новый источник сырья для получения двухосновных насыщенных кислот (kaasautor A. Fomina). // TA Toim 6 (1957) 2
* Природа керогена прибалтийского горючего сланца-кукерсита и его химические сырьевые качества (kaasuatorid A. Fomina, Z. Dektereva). Tallinn, 1965.

Kirjandus
---------

* Eesti NSV TA Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972, 18.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tiina Oraste** (sündinud 2. oktoobri 1962 Abja-Paluojal) on Eesti poliitik, 2009–2014 Järva maavanem.

Haridus
-------

Tiina Oraste on lõpetanud Nuia Keskkooli 1981 ning E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja algõpetuse metoodika erialal 1986.

Töökäik ja tegevus ühingutes
----------------------------

Oraste on töötanud Paide 3. Keskkoolis algklasside õpetajana 1986–1995, Järvamaa Omavalitsuste Liidu tegevdirektorina 1995–2003, ASi Kalev bürooteeninduse juhatajana 2006 ning Järva Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna juhatajana 2006–2007. Alates 1. oktoobrist 2009 kuni 31. oktoobrini 2014 oli ta Järva maavanem. 

Ta on olnud Riigi Metsamajandamise Keskuse nõukogu liige, Paide Elamuhoolduse nõukogu liige ning Kesk-Eesti Noortekeskuse SA nõukogu liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Tiina Oraste oli Paide Linnavolikogu liige 2002–2007, Riigikogu Kantselei Res Publica fraktsiooni nõunik-sekretariaadijuhataja 2003–2006 ning XI Riigikogu liige 2006–2009. Ta on Isamaa ja Res Publica Liidu liige alates 2001.

Välislingid
-----------

* Tiina Oraste blogi
Edward Gierek (1980)
**Edward Gierek** (6. jaanuar 1913 Porąbka (tänapäeval Sosnowiec) – 29. juuli 2001 Cieszyn) oli Poola kommunistlik poliitik ja riigitegelane, Poola kommunistlik liider aastatel 1970–1980.

Edward Gierek oli pärit kaevuri perekonnast. Ta oli 4-aastane, kui ta isa tööõnnetuses hukkus. 1923. aastal asus ta koos oma emaga elama Prantsusmaale, kus ta aastatel 1926–1934 töötas söekaevandustes. 1931. aastal astus Gierek Prantsusmaa Kommunistlikku Parteisse. 1934. aastal arreteeriti ta streigis osalemise eest ja saadeti Poolasse, kus ta varsti seejärel võeti armeeteenistusse. 1937. aastal emigreerus Edward Gierek Belgiasse, kus ta töötas söekaevanduses. 1937. aastal astus ta Belgia Kommunistlikku Parteisse. Saksa okupatsiooni ajal 1940–1944 osales ta põrandaaluses vastupanuliikumises. 

1948. aastal pöördus ta Poolasse tagasi, kus töötas Poola Töölispartei Keskkomitee aparaadis. Aastatel 1949–1954 oli Gierek parteitööl Sileesias. 1954. aastal valiti ta Poola Ühendatud Töölispartei Keskkomitee liikmeks. 1956–1964 oli ta Poola Ühendatud Töölispartei sekretär, 1957–1970 Katowice vojevoodkonna Poola Ühinenud Töölispartei Komitee esimene sekretär.

1970. aasta 20. detsembril sai Edward Gierek Poola Ühendatud Töölispartei esimeseks sekretäriks. 1970. aastate algul õnnestus Gierekil Poola elanike elatustaset tunduvalt tõsta, kuid seda suurel määral tänu välislaenude võtmisele. Üldiselt Giereki algatatud majandusreformid siiski ei õnnestunud.

1980. aasta 6. septembril astus Gierek parteijuhi ametikohalt tagasi. Tema asemel sai uueks parteijuhiks Stanisław Kania. Pärast sõjaseisukorra kehtestamist Poolas 1981. aasta detsembris heideti Edward Gierek parteist välja ning ta oli lühiajaliselt vahistatud. Hiljem ta poliitikaga enam ei tegelenud, elas tagasitõmbunult provintsis ja kirjutas mälestusi.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 10. augustil 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
**Tiina Krutob** (a-ni 1990 **Tiina Krutov**; sündinud 18. veebruaril 1965 Tallinnas) on endine eesti allveeujuja ja praegune saalihokimängija.

Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1991. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi. 

Hiljem töötas tehniliste veespordialade instruktorina.

Allveeujumine
-------------

Ta alustas ujumistreeninguid 1972. aastal ning jätkas 1976. aastal allveesporditreeninguid Õnne Pollisinski juhendamisel.

Ta tuli aastatel 1978–1993 kiirusaladel 18 ja allveeorienteerumises 34 korda Eesti NSV ja Eesti meistriks ning sai 1985. aastal suurmeistri tiitli. 

Ta võitis aastatel 1984–1993 allveeorienteerumise maailmameistrivõistlustel 2 kulda, 2 hõbedat ja 1 pronksi ning Euroopa meistrivõistlustel 2 kulda, 3 hõbedat ja 1 pronksi. Ta kuulus 1993. aastal 100 km lestaujumises Guinnessi rekordi ajaga 13:40.18 püstitanud teatevõistkonda. 

Ta sai NSV Liidu meistrivõistlustel aastatel 1982–1990 7 kulda, 8 hõbedat ja 9 pronksi, 1988. aastal tuli ka absoluutseks meistriks.

Saalihoki
---------

Ta sai saalihokis aastatel 2013–2015 Eesti meistrivõistlustel Sparta Team Automaailma naiskonnas hõbeda.

Isiklikku
---------

Tiina Krutobi vend on endine allveeujuja Tiit Krutob.

Viited
------

1. ↑  Biograafia ESBL-is (vaadatud 01.11.2015)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Nurtu jõgi** (ka *Nurme jõgi*, *Valgu jõgi*, *Kohtru jõgi*) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Rahkama külas, Raplamaal Järvakandi vallas Järvakandi alevis, Kehtna vallas Ahekõnnu, Lokuta, Nõlva ja Selja külas ning Märjamaa vallas Inda, Kirna, Kohtru, Nurtu-Nõlva, Ojaäärse, Velise, Velise-Nõlva ja Veski külas, Velise jõe vasakpoolne lisajõgi.

Nurtu jõgi saab alguse Lokuta külas, Järvakandi alevist ida-kirde pool. Lähtest lõunasse jääb Nõlvassoo hoiuala. Järvakandi alevis ületab jõe Rapla–Järvakandi–Kergu maantee (Taneli sild). Pärnumaa piiril suubuvad jõkke Kõnnu oja ja Kohtru jõgi. Kohtru külas jääb jõe põhjakaldale Tõrasoo looduskaitseala, lõunakaldal kulgeb Nurtu–Kohtru tee. Ojaäärse külas ületab jõe Valgu–Libatse tee (Lebenesi sild) ning suubub jõkke Rogenese oja. Nurtu-Nõlva külas on jõe kallastel Nurtu-Nõlva hoiuala. Inda külas ületab jõe Velise–Palu tee (Jämeda sild). Suudmest (Velise ja Kirna küla piiril) umbes 200 m lääne-loode suunas on Tahka sild üle Velise jõe (Raikküla–Päärdu tee). Ta suubub vasakult Velise jõkke, viimase suudmest 32,2 km kaugusel.

Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) OÜ Järvakandi Kommunaal.

Nurtu jõe keskkonnaregistri kood on VEE1113100.

Viited
------

1. ↑  Arvi Järvekülg. Eesti jõed. Tartu 2001.

Välislingid
-----------

* Nurtu jõgi keskkonnaportaalis
Tori põrgus paljanduvad Pärnu lademe liivakivid.
**Pärnu lade** on keskdevoni ladestiku regionaalne lade. Pärnu lademe all lamab Rēzekne lade ja temal lasub Narva lade.

Ladet hakkas esimesena eristama Karl Orviku aastal 1930. Üleilmses standardis vastab sellele Eiffeli lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Pärnu kihistu, milles eristatakse veel Tamme ja Tori kihistikke. Lademe vanus on 391...387,5 miljonit aastat.

Lademe paksus Eestis on 15–47 m. Lätis on lademe paksus 20-25 meetrit, Gulbene ümbruskonnas aga kuni 55 meetrit.

Lademe avamusala ja ühtlasi ka paljandumisala on Pärnu ja Navesti jõe org. Põhja-Euroopas see lade mujal kui Eestis ei paljandu. Selle paljandeist on üks tähelepanuväärsemaid Oore meierei paljand, kus paljanduvad nii Pärnu lade kui ka Narva lade. Lademe kivimid esinevad Eestis Pärnu-Võhma-Mustvee joonest lõunasse jäävatel aladel.

Lademe kivimkoosseisus on Eestis palju liivakivi. Lätis lisanduvad liivakivile veel aleuroliit ja savi, ka on sealsed liivakivid sageli tsementeerunud. Läti lõuna- ja idaosas lisanduvad neile dolomiit ja kips. Lademe liivakivis sisaldub naatriumirikast mineraalvett, mida ammutatakse nii Valmieras, Siguldas, Piltenes kui ka Mangaļis.

Lademe vana nimetus oli Tori lade.

Viited
------

1. 1 2 3  EE 12. köide, 2003: 443.
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri.
4. ↑   (vaadatud 16.02.2013)
5. ↑  Latvijas ģeoloģiskā karte M 1:500 000 - Latvijas Universitāte
6. ↑  Narvajõe lademe geoloogiast Eesti NSV-s. Kaarel Orviku. 1948

Devoni lademed (Balti stratigraafia)

Tilžė **·** 
Ķemeri **·** 
Rēzekne **·** 
Pärnu **·** 
Narva **·** 
Aruküla **·** 
Burtnieki **·** 
Gauja **·** 
Amata **·** 
Pļaviņase **·** 
Dubniki **·** 
Daugava  

vanemad lademed  nooremad lademed
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Pärnu maantee viaduktist üle Järvevana tee ja Tammsaare tee ühenduse; teise Pärnu maantee viadukti kohta vaata lehekülge Pärnu maantee viadukt.* |

---

**Pärnu maantee viadukt** Järvevana teega on viadukt Tallinnas Pärnu maanteel Kitseküla, Ülemistejärve ja Järve asumi piiril üle Järvevana tee – Tammsaare tee ühenduse. 

Viadukt Pärnu maanteed oluliselt ei tõsta ja viadukt on seetõttu Pärnu maanteel sõitjale vähem märgatav, hoopis ristuv tee on viadukti alt läbi süvistatud. Viadukt valmis 1997. aastal koos Järvevana tee ja Tammsaare tee ühenduse loomisega. 

Järvevana tee ja Tammsaare tee ühenduse peaprojekteerija oli AS EA Reng (Jüri Rass, Andres Heno, Henno Grenzen). Viadukti projekteeris Tampereen Siltatekniika OY (Ilka Vilonen). Silla ehitas AS Via Pont (Väino Hallikmäe ja Aivar Saare juhtimisel).

Viited
------

1. ↑  Robert Nerman, Küllike Kaplinski "Tallinna kommunaalmajandus 1940-2011", Tallinna Kommunaalamet, 2012, ISBN 978-9949-30-253-6
**Līdēre** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Arona vallas.

Līdēre asub valla loodeosas merepinnast 200 meetri kõrgusel Lielais Līdērise järve kaldal. Asula jääb valla keskusest Kusast 8, piirkonna keskusest Madonast 16 ja Riiast 148 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Līdere bussipeatus.

Küla on tekkinud endise Līdere mõisa (*Lüdern*) keskuse juurde. Līdēres asuvad ka Līdēre õigeusu kirik ja XIX sajandil ehitatud vallakooli hoone.

Aastal 2007 oli külas 16 elanikku.

Līdēre õigeusu kirik aastal 2021

Viited
------

1. ↑  Autotransporta direcija
2. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 70. lk. ISBN 9984-00-412-0.
3. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Arona valla asulad |
| --- |
| 
Ciskāni **·**  Kaļvi **·**  Kaniņas **·**  **Kusa** **·**  Lautere **·**  Liepa **·**  Līdēre **·**  Lode **·**  Oļi **·**  Pavasaris **·**  Pumpi **·**  Rosme **·**  Šķūri **·**  Zelgauska **·**  Teiļi **·**  Viduči **·**  Viesiena |
Cristina Adela Foișor (2006)
**Cristina Adela Foișor** (7. juuni 1967 Petroșani – 22. jaanuar 2017 Timișoara) oli rumeenia maletaja, naiste suurmeister (1991). 

Foișor oli viiekordne Rumeenia naiste malemeister (1989, 1998, 2011–2013). Ta mängis 13 naiste maleolümpial Rumeenia naiskonna koosseisus (1988–2006, 2010–2014).

Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel. 1993. aastal tsoonidevahelisel turniiril Jakartas (39 osavõtjat) jagas ta 6.–8. kohta; järelmatšiga sai ta edasipääsu pretendentide turniirile, mis mängiti 1994. aastal Tilburgis. Foișor jäi seal 9 osavõtja seas eelviimaseks. 

MM-i turniiril 2001. aastal Moskvas (64 osavõtjat, nokautsüsteem) sai Foișor 14. paigutuse. Ta mängis end veerandfinaali, kus aga kaotas Xu Yuhuale. 

2016. aastal esines ta hästi Euroopa naiste meistrivõistlustel ja kvalifitseerus 10. veebruaril 2017 Teheranis alanud MM-i turniirile. Kuid enne turniiri algust, 22. jaanuaril, Cristina Adela Foișor suri Timișoara maakonnahaiglas. Kuna 64 osavõtjaga MM-i turniiri mängijate asetus oli juba varem avalikustatud, ei hakanud korraldajad muudatusi sisse viima. Nii sai Foișori avaringi asetatud vastane kohe edasi teise ringi. Turniiril osales ka Foișori tütar, kes aga avaringist edasi ei pääsenud.

Foișor sai FIDE-lt 1985. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1991. aastal naiste suurmeistri nimetuse.

Tema tütar Sabina-Francesca Foisor on samuti naiste malesuurmeister. 

* Cristina Adela Foișor (2013)

Välislingid
-----------

* Cristina Adela Foișor – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Cronbachi α (alfa)** on statistikas sisereliaabluse koefitsient. Tihti kasutatakse seda psühhomeetrilistes testides osalenute valimi reliaabluse hindamiseks. Esmakordselt nimetas selle alfaks Lee Cronbach 1951. aastal. Seda mõõdikut võib vaadata ka laiendusena *Kuder-Richardson Formula 20* (KR-20) valemile, mis on vastav mõõdik dihhotoomsete tunnuste (inglise keeles *item*) jaoks. Cronbachi α-t mõjutavad ka puuduvad andmed. Cronbachi α-t kasutatakse lisaks psühholoogiale ka teistes sotsiaalteadustes, äris, õenduses ja teistes distsipliinides.

Cronbachi α suureneb tavaliselt katse tunnuste vahelise (inglise keeles *test item intercorrelation*) korrelatsiooni kasvuga. Kuna sisekorrelatsioon on maksimaalne, kui kõik tunnused mõõdavad sama konstrukti, siis on levinud arusaam, et Cronbachi α näitab kaudselt, kuivõrd mõõdikud mõõdavad latentse konstrukti ühedimensionaalsust.

Cronbachi α kasvab tehislikult tunnuste pinnapealse ümbersõnastamise korral ja testi tunnuste suure arvu korral.
**Līčupe raudteepeatus** on endine raudteepeatus Lätis Riia–Ērgļi–Madona–Lubāna–Kārsava raudteel. Peatuse hoone jäi Ogre piirkonda ja Mazozoli valda Līčupe küla lõunaserva.

Peatus asus Riia jaamast 84 km kaugusel.

Peatus avati 10. detsembril 1937 nime all *2 km no Mazozoliem* (2 kilomeetrit Mazozolist), ent nimetati veel samal aastal Līčupeks. Sinna rajati ka reisijate tarbeks puidust ootepaviljon. Aastal 2009 suleti sealne peatus seoses raudtee sulgemisega. Sealne ootepaviljon oli säilinud veel aastal 2013; aastaks 2015 oli see aga hävinenud.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 177. lk. ISBN 978-9984-38-698-0

Välislingid
-----------

 Līčupe raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
* Peatus vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Taurupe |  **Līčupe** | Baltava  |
**Škoda Fabia** on Škoda toodetav väikeauto. Seda on toodetud kolm põlvkonda alates 1999. aastast.

Esimene põlvkond (Mk1, Typ 6Y)
------------------------------

Esimest põlvkonda hakati tootma 1999. aastal. 

* Fabia IFabia I
* Fabia I CombiFabia I Combi
* Fabia I SedanFabia I Sedan
* Fabia I WRCFabia I WRC

Teine põlvkond (Mk2, Typ 5J)
----------------------------

Teist põlvkonda esitleti 2007. aasta Genfi autonäitusel. 

* Fabia IIFabia II
* Fabia IIFabia II
* Fabia II CombiFabia II Combi

Kolmas põlvkond (Mk 3, Typ NJ)
------------------------------

Kolmandat põlvkonda esitleti 2014. aasta Pariisi autonäitusel ning selle tootmine algas 2014. aasta augustis. Keretüüpidest on saadaval viieukseline luukpära ja viieukseline sedaan.

* Fabia III Fabia III
* Fabia III Fabia III
* Fabia III CombiFabia III Combi

### Škoda Fabia R5

Fabiast on ehitatud ka R5-klassi ralliauto, mis on mõeldud võistlemiseks WRC-2 võistlustel.

* Škoda Fabia R5 ralliauto Pariisi autonäituselŠkoda Fabia R5 ralliauto Pariisi autonäitusel
* Škoda Fabia R5Škoda Fabia R5
* Škoda Fabia R5Škoda Fabia R5
**Margot Peetsalu** (aastani 1976 **Margot Hunt**, 1976–1986 **Margot Poome**; sündinud 12. juunil 1954 Tartus) on eesti arstiteadlane ja kirurg.

Elulugu
-------

Margot Peetsalu on riigiteenistuja tütar, Riina Kallikormi õde ja Ants Peetsalu abikaasa.

Lõpetas 1972. aastal Tartu 5. Keskkooli, 1978 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna raviosakonna, 2000 (mittestatsionaarse) doktoriõppe Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, meditsiinidoktor (2003, TÜ), väitekiri "Long-term follow-up after vagotomy in duodenal ulcer disease: recurrent ulcer, changes in the funtion, morphology and Helicobacter pylori colonisation of the gastric mucose". Täiendanud end kirurgias 1991 Jyväskyläs, 1992, 1995, 1997 Helsingi Ülikoolis, 1993 Stockholmis Huddinge haiglas, 2001 Turu Ülikoolis. Oli 1978–1979 kirurgia intern, 1979–1995 Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla ja Tartu Ülikooli Kliinikumi kirurgiakliiniku kirurg, 1995–2002 Tartu Ülikooli kirurgiakliiniku assistent, aastast 2002 Tartu Ülikooli Kliinikumi abdominaalkirurgia vanemarst-õppejõud, aastast 2005 ka kirurgiakliiniku vanemteadur.

Teadustöö
---------

Uurinud kirurgilist gastroenteroloogiat. Osalenud mitmes seedetrakti haavandtõve diagnostikat ja ravi käsitlevas uurimisprogrammis ning TÜ Helicobacter pylori uurimisgrupis. Üle 70 teadustrükise.

Tunnustus
---------

* 2014 Tartu Ülikooli medal
* 2018 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk

Teoseid
-------

* Interpretation of postvagotomy endoscopic Congo red test results in relation to ulcer recurrences 5–12 years after operation (kaasautor A. Peetsalu). // Am. J. Surg. 175 (1998) 6
* Completeness of vagotomy, Helicobacter pylori colonization and recurrent ulcer 9 and 14 years after operation in duodenal ulcer patients (kaasautorid H.-I. Maaroos, A. Peetsalu). // Eur. J. Gastroenterol. and Hepatol. 10 (1998) 4
* Maokorpuse limaskesta atroofia, seerumpepsigoneen I ja vagotoomia: duodenaalhaavandiga patsientide pikaajaline uuring (kaasautor). // EA (2003) 8
* Changes in the histology and function of gastric mucosa and in Helicobacter pylori colonization during a long-term follow-up period after vagotomy in duodenal ulcer patients (kaasautor). // Hepato-Gastroenterology 52 (2005) 63.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19704

Kirjandus
---------

* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 128: Meditsiinidoktor Margot Peetsalu. // EA (2004) 2, 140.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**"Šlaager"** on 1982. aastal valminud Tallinnfilmi muusikaline mängufilm.

Sisu
----

Filmi peategelane on keskealine lauljatar Katrin Pruun. Ta peab pingutama, et võistelda nooremate lauljataridega ja püsida tipus. Helirežissöör Torop soovitab tal lauluvõistlusel ansambli Kookos solistina edu saavutamiseks järgida kerglast mängulist moodi, Katrinile aga ei ole see meeltmööda. Keerulised on ka lauljatari suhted lahutatud abikaasaga. Tema endine mees püüab suhet taastada, kuid Katrin saab aru, et see ei ole enam võimalik. Kuid kõigist raskustest hoolimata suudab lauljatar kirjutada lauluvõistluse jaoks uue laulu, mis saab tunnustuse osaliseks.

Filmis esinevad Magnetic Band ja Gunnar Graps, Muusik Seif ja Tõnis Mägi, Ruja ja Urmas Alender, Rock Hotel ja Ivo Linna, Kontor ja Heino Seljamaa, Doktor Friedrich ja Joel Steinfeldt, Kuldne Trio ja Anne Veski, Vladimir Sapožnin, diskogrupp Eurütmia Tiina Eltsi juhendamisel.

Osatäitjad
----------

* Els Himma – Katrin Pruun
* Martin Veinmann – Vello Pruun
* Ain Lutsepp – Torop, helirežissöör
* Galina Abdrahmanova – Iris
* Alice Talvik – telerežissöör
* Jüri Järvet juunior – Jako
* Peeter Lilje – Tom
* Peeter Simm – operaator
* Hardi Volmer – Kookose muusik
* Jaak Arro – Kookose muusik
* Veljo Vingissaar – Kookose muusik
* Härmo Härm – Kookose muusik
* Reet Linna – telereporter
* Olavi Pihlamägi – konferansjee
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib trükinduses kasutatavast vahendist; elektroonikas kasutatava montaažplaadi kohta vaata trükkplaat.* |

---

Ofsettrükiplaat
**Trükiplaat** on polügraafias plaadikujuline trükivorm, mille pealispinnale on moodustatud trükivärvi ülekandvad pinnaosad – trükkivad elemendid. 

Tänapäeval peamiselt rakendatava trükitehnika – ofsettrüki – korral on õhukesel oksüdeeritud alumiiniumplaadil valgustundlik kiht (emulsioonikiht). Sellele kantakse trükitav kujutis filmilt (*film to plate*) või arvutist (*computer to plate*). Plaadi ilmutamisel emulsioon valgustatud kohtades lahustub. Tulemusena moodustuvad trükkivad elemendid, mis võtavad trükivärvi hästi külge, ja mittetrükkivad, veega niisutatavad pinnaosad, mis värvi hülgavad. Vett kasutataksegi parema värvihülgamise saavutamiseks.

Ofsettrüki tehnoloogia korral on trükiplaadil positiivkujutis (päripidine kujutis).

Allikad
-------

* Trükivorm (EE)
* Offset printing technology

Vaata ka
--------

* Ofsettrükk

*
**Edi Rama** (sünninimi **Edvin Kristaq Rama**; sündinud 4. juulil 1964 Tiranas) on Albaania poliitik ja kunstnik, alates 10. septembrist 2013 Albaania peaminister.

Ta oli Tirana linnapea alates oktoobrist 2000 kuni 2011. aastani. 

Edi Rama on lõpetanud Tirana Kunstide Akadeemia ning olnud Albaania kultuuri-, noorsoo- ja spordiminister (1998–2000). Ta on elanud ja töötanud kunstnikuna Pariisis.

Rama viibis kord Tiranas, kord Pariisis, ning kritiseeris valitsevat režiimi. 1997. aastal peksid Sali Berisha julgeolekupolitsei agendid Rama tema oma maja ees peaaegu surnuks. Pärast pikka paranemist otsustas Rama jääda Pariisi elama. 

1998. aastal tuli ta isa (Enver Hoxha aegse ametliku skulptori) matustele ning võttis Fatos Nano ettepanekul vastu kultuuriministri koha. 

Edi Rama kandideeris linnapeaks sõltumatu kandidaadina Sotsialistliku Partei toetusel ja sai 54% häältest. Veidi aega pärast valimisi, 9. novembril 2000 tulistas tundmatu isik tema maja. Rama jäi terveks.

12. oktoobril 2003 valiti ta esialgsete teadete kohaselt 58-protsendise häälte arvuga linnapeaks tagasi. 

Linnapeana on ta ellu viinud palju radikaalseid ideid, et linna paremaks teha. Ta ei karda oma arvamust välja öelda, mistõttu on tal olnud ägedaid vaidlusi teiste linnametnike ja -elanikega. 

Kuigi Ramat on süüdistatud korruptsioonis ja saamatuses rahaasjades, tunnustatakse tema julget stiili ja samme linna välimuse kordategemisel. Tema projekt "Tagasi identiteedi juurde" puhastas linna paljudest linna maadele (näiteks parkidesse ja Lana oja kaldapealsetele) ebaseaduslikult ehitatud hoonetest ja kioskitest. Alates aastast 2000 rajati koostöös ÜRO Arenguprogrammiga projekti "Puhtaks ja roheliseks" raames 96 700 ruutmeetrit haljasalasid ja parke ning istutati ligikaudu 1800 puud. Need tööd on leevendanud ka tööpuudust. Samuti laskis Rama paljud vanad majad niinimetatud Edi Rama värvidega (väga ere kollane, roheline ja lilla) üle värvida. 

Rama on tegelnud ka Lana jõe saastumisest tingitud keskkonnaprobleemidega. 

Edi Rama juhib Albaania linnapeade assotsiatsiooni. Ta ei tegele enam kunstiga, kuid nimetab linnapeaks olemist kunstiks.

2005. aastal valiti Edi Rama Albaania Sotsialistliku Partei esimeheks.

Näitused
--------

* 1992 Tirana Rahvusgalerii
* 1993 New York, Janos Gat Gallery
* 1993 Berliin, Galerie ACUD
* 1994 São Paulo biennaal
* 1995 Prantsusmaa, Place de la Médiathèque
* 1996 Vilnius, M. Žilinsko dailės galeria
* 1997 Frankfurt, Palais Jalta
* 1999 Tirana, Galerii XXI

Tunnustus
---------

* 2002 ÜRO Arenguprogrammi vaesuse väljajuurimise auhind

Välislingid
-----------

* Edi Rama kunsti näide
* Video: Rama linnapeana
* Foto
* Foto
* Foto
* Foto
* Foto
* Foto

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Sali Berisha** | **Albaania peaminister**Alates 2013. aastast | Järgnev**Võimul** |
Keiser Hadrianus 
**"Edictum perpetuum"** ehk **"Igavene edikt"** oli Vana-Rooma õiguse allikas. "Igavesse edikti" olid kokku kogutud eelnevate preetorite välja antud ja veel õigusena kehtivad ediktid.

Koostamise põhjused
-------------------

Enne "Igavese edikti" koostamist täiendasid ranget Vana-Rooma tsiviilõigust ehk *ius civile*'t linnapreetori (*praetor urbanus*) ja Rooma riigis elavate mittekodanike preetori (*praetor peregrinus*), aga ka muude magistraatide ediktid. Preetorid valiti aastaks ja ametisse astumisel andsid nad välja edikte. Neis oli kirja pandud preetori tegevuskava tema ametisoleku ajaks, samuti see, millistel juhtudel andis preetor kohtulikku kaitset. Preetori ediktid kehtisid ainult tema ametisoleku ajal, ent kuna iga preetor kinnitas ametisse astudes teatud osa enne teda välja antud ediktidest ja andis välja uusi, oli tegemist paindliku ja pidevalt edasi areneva õigusega ning edikte oli palju. Seetõttu pidi neid süstematiseerima.

Koostamine
----------

Sabiniaan Salvius Iulianusele andis keiser Hadrianus korralduse võtta kokku kõik eelnevad preetorite ediktid ning koostada edikti lõplik redaktsioon, mida nimetati *edictum perpetuum*. Seda koostades ühendas Iulianus mitu eri asja. Esiteks käsitles ta *ius honorarium*'it ehk preetorite loodud õigust koos *ius civile*'ga ühtse õigusena (*ius*). Teiseks ühendas Iulianus ediktiredaktsiooni koostades kahe õigusteadusliku koolkonna põhimõtted. Nimelt võttis ta üle hilisest vabariigist (Serviuselt) pärineva õigusmõtlemise formaalsetes instituutides ning ühendas selle sabiniaanide loomuõiguslike põhimõtetega.

Tähtsus
-------

"Edictum perpetuumil" oli edaspidi kohustuslik jõud. Ühtlasi hakkas kaduma varem mainitud dualism kviriitliku ja preetoriõiguse vahel, sest lõpliku kuju saanud "Igavene edikt" ei võimaldanud enam preetori õigusloovat tegevust. "Igavese edikti" koostamise ajend oli ka keisri soov koondada seadusandlik võim vaid enda kätesse. "Edictum perpetuumi" algne tekst ei ole säilinud. Aga Digestides leiduvate Vana-Rooma juristide Gaiuse, Ulpianuse ja Pauluse fragmentide alusel on teada, et edikt koosnes põhiosast ja lisaosast. Edikt oli jagatud peatükkideks: *de iudiciis*, *de rebus creditis* jne). "Igavese edikti" teksti on püütud hilisematel sajanditel rekonstrueerida, kõige tuntuma katse on teinud saksa õigusteadlane Otto Lenel.

Vaata ka
--------

* Preetori ediktid

Viited
------

1. ↑  Hesi Siimets-Gross, "Asja mõiste ja liigitus klassikalise ajastu Rooma õiguses Gaiuse "Institutsioonide" näitel", Magistriöö, Tartu Ülikool, 2002.

Kirjandus
---------

* Otto Lenel, "Essai de reconstitution de l'Édit perpétuel". Paris: L. Larose, 1901–1903. 2 vols.
* Elmar Ilus, "Rooma eraõiguse alused", toimetanud Aime Kons, 2000.
**Tulevik** on aja kui lause grammatilise kategooria liige, mille puhul lausega väljendatav eelneb tegevusele. Eesti keeles puudub erivorm tuleviku väljendamiseks.

Tuleviku väljendamine eesti keeles
----------------------------------

### Tuleviku väljendamine tegusõna olevikuvormi abil

Olevikku kasutatakse ka tulevikus toimuva tegevuse väljendamiseks: tegusõna jäetakse olevikku ja vajaduse korral kasutatakse tulevikulisuse väljendamiseks ajamäärusi, nagu *homme, edaspidi, järgmisel päeval, lähemal ajal, tulevikus* või tulevikutähendusega tegusõnu, nagu *tuleb, hakkab, saab, jääb*. 

• ***Homme*** läheme ***vanaema juurde*** 

• ***Tulevikus lennatakse*** *ka autodega*

• ***Tuleval aastal*** *me enam uusi puid* ***ei istuta***

• *Siia* ***tuleb*** *uhke maja*

### Tuleviku väljendamine sihitisekäänete abil

Tegusõna on olevikuvormis, tegevuse tulevikulisust näitab täissihitis

• *Ta* ***ehitab*** *endale* **uhke maja** *(sihitis)*

• *Ta* ***kirjutab*** *sellest reisist* ***raamatu*** (sihitis)

• *Ta* ***ostab*** *kaubamajast* ***kevadjaki*** (sihitis)

### Tuleviku väljendamine *saama* abil

• *Elu* ***saab*** *seal* ***olema*** *lõbus*

• *Meie kodu* ***saab olema*** *väga hubane*

• *Publik* ***saab nautima*** *seda etendust*

*Saama* olevikuvorm + *tud*-partitsiip seisundimäärusena. 

• *Tal* ***saab*** *artikkel* ***kirjutatud***

### Tuleviku väljendamine *hakkama* abil

*Hakkama* + *ma*-tegevusnimi (+ ajamäärusega või muuga kindlaks määratud vaatlushetk tulevikku). 

• ***Järgmisel sajandil hakkame*** *paremini* ***elama***

• *Ta* ***hakkab sööma***

*Hakkama* + *ma*-infinitiiv väljendab situatsiooni, mis on tulevikus tõenäoline ja mille alged on olevikus olemas.

• *Pomm* ***hakkab plahvatama***

• *Laps* ***hakkab kukkuma***

### Tuleviku väljendamine *olema* abil

*Olema* + *tud*-partitsiip koos ajamäärusega.

• ***Homseks on*** *tal artikkel* ***kirjutatud***

*Olema* + hetkelist tegevust väljendava verbi *ma*-tegevusnime seesütlev vorm –*mas*.

• *Pomm* ***on plahvatamas***

• *Laps* ***on kukkumas***

Tulevik prantsuse keeles
------------------------

Erinevalt eesti keelest on prantsuse keeles eraldi vorm tegusõna jaoks tulevikus.

### Tulevik tegusõna pööramisega tulevikus

• *Désormais, tout **ira** bien* (*Nüüdsest **läheb** kõik hästi*)

• *Demain, il **fera** beau*
(*Homme **tuleb** ilus ilm*)

### Tulevik tegusõnast **alloir** + tulevikustatava tegusõna algvorm

• *Je **vais chanter** demain, tu **vas** le **voir**. (Ma **lähen** homme **laulma**, sa **veel näed** seda.*

• *Il **va falloir** que tu le fasses*. (**„Saab olema vaja"**, et sa seda teeksid.)

Tulevik inglise keeles
----------------------

### Tuleviku abitegusõna **„will"** lisamine

• I **will drink** milk. (Ma **joon** piima.)

Vaata ka
--------

* aeg (keeleteadus)

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati jt. 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
* Erelt, Mati jt. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **tulevik** |
**Aberratsioon** (ladina keele sõnast *aberratio* kõrvalekaldumine) on optikasüsteemides (läätsed, prismad) tekkiva optilise kujutise moonutus. Eristatakse kromaatilist aberratsiooni ja geomeetrilisi ehk monokromaatilisi aberratsioone.

Kromaatiline aberratsioon
Akromaat. Roheline ja sinine kiir lõikuvad täpselt fookuses

Kromaatiline aberratsioon
-------------------------

 *Pikemalt artiklis Kromaatiline aberratsioon*
Läätsesüsteemides oleneb klaasi murdumisnäitaja valguse lainepikkusest. (dispersioon). Valge valgus koosneb teatavasti eri lainepikkusega (värvusega) komponentidest. Seetõttu olenevad kiirte lõikumiskaugused ja vastavad suurendused värvusest. Selle tagajärjel on kujutistel terava ülemineku asemel värviline või ebaterav äär. Niisuguse äärise laius kasvab pildi äärte poole. 

Kromaatilise aberratsiooni ärahoidmiseks süsteemi korrigeeritakse. Kromaatilise aberratsiooni puudumist korrigeeritud süsteemis nimetatakse akromatismiks. Vastav akromaatiline lääts – akromaat – koosneb lihtsamal juhul kahest kokkuliimitud lihtläätsest. Akromaadi edasiarendus on apokromaat, milles kromaatiline aberratsioon puudub kolme värvuse (nt rohelise, punase, sinise) puhul täiesti ja on teiste värvuste korral väga väike.

Peeglisüsteemides kromaatilist aberratsiooni ei esine.

Geomeetrilised aberratsioonid
-----------------------------

Sfääriline aberratsioon
Geomeetrilised aberratsioonid iseloomustavad optikasüsteemi ebatäiuslikkusi, mis avalduvad monokromaatilises (ühevärvilises, ühe lainepikkusega) valguses. Need moonutused tekivad nii läätse- kui ka peeglisüsteemides.

Ideaalses, moonutusvabas süsteemis koonduvad kõik eseme punktist lähtuvad kiired pärast süsteemi läbimist kujutise tasandis ühte punkti ning kujutis on esemega geomeetriliselt sarnane. Reaalsetes süsteemides esineb mitut liiki geomeetrilisi ehk monokromaatilisi aberratsioone:

* **Sfääriline aberratsioon** tekib sellest, et optilise teljega paralleelselt langevad kiired ei lõiku süsteemi läbimise järel samal kaugusel. Seetõttu nad ei koondu ühte punkti, vaid moodustavad väikese ringikujulise laigu.
* **Astigmatism** seisab selles, et terav fookustamine toimub kahes omavahel ristuvas tasandis eri kaugustel. Seetõttu on punkti kujutis ellips.
* **Kooma** puhul on kujutis väike ebasümmeetriline laik, mille suurus on võrdeline punkti kaugusega süsteemi optilisest teljest.
* **Pildivälja kõverus** avaldub selles, et eseme kujutis ei ole tasapinnaline, vaid veidi painutatud. Kiirte lõikepunkti asend optilisel teljel sõltub sel juhul pildi kõrgusest; seega mida kaugemal on pildipunkt optilisest teljest, seda enam on pildipunkt telje sihiss nihutatud (objektiivis enamasti sissepoole).
* **Distorsiooni** korral on kujutis küll terav (teiste aberratsioonide puudumisel), kuid ei ole esemega päris sarnane (ristkülik nt padja- või tünnikujuline).

Viited
------

1. ↑  ENE 1. köide, 1985
*"Edge" suunab siia. Andmeside kohta vaata artiklit EDGE.*
Edgeøya asukoht
**Edgeøya** ['edžöia] (eesti keeles ka **Edge**) on asustamata saar Norra Kuningriigis Svalbardis Teravmägede saarestiku kaguosas. 

Põhjas eraldab Edgeøyat Barentsi saarest Freemani väin ja Lääne-Teravmägedest läänes Storfjorden. 

Saare pindala on 5073 km² või 5074 km². See on suuruselt kolmas saar Svalbardis.

Saar asetseb Triiase kihtidel. 

Saart katavad madalad lamedatipulised mäed. Edgeøya kõrgeim koht on 590 m kõrgusel merepinnast. [*viide?*]

Saare lõuna- ja idaosas on suured alad kaetud jääga. 

Edgeøya on arktiline saar, kus elavad muu hulgas põhjapõdrad ja jääkarud.

Saar kuulub Kagu-Svalbardi looduskaitseala koosseisu. 

Edgeøya on saanud nime 1624. aastal surnud inglise kaupmehe ja vaalapüüdja Thomas Edge'i järgi. Edge nägi saart 1616. Oletatavasti olid seal pisut varem hollandlased. 

Aastal 1972 tehti saarel proovipuurimine, mille käigus naftat ei leitud.

Vaata ka
--------

* Norra saarte loend

Allikas
-------

* Store Norske Leksikon

Viited
------

1. ↑  Store Norske Leksikon

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Edgeøya seisuga 5. aprill 2009*.
Aberdeen
**Aberdeen** on linn USA-s Lõuna-Dakota kirdeosas Browni maakonnas umbes 200 km Pierre'ist kirdes.

Rahvastik
---------

94,61% elanikest on valgenahalised, 3,17% indiaanlased, 0,54% Aasia päritolu ja 0,37% afroameeriklased.

### Elanike arv

* 1890: 3182
* 1900: 4087, sealhulgas 889 välismaal sündinut
* 1905: 5841
* 1910: 10 753
* 2000: 24 658

### Fischeri viisikud

14. detsembril 1963 sündis Mary Ann Fischeril neli tütart ja üks poeg, kes olid USA esimesed ellujäänud viisikud.

Majandus
--------

Aberdeen on hulgikaubanduskeskus, Lõuna-Dakota põhjaosa rahandus- ja kaubanduskeskus. Seal on toiduainete töötlemise ja masinaehitusettevõtteid.

Aastal 1908 oli Aberdeenis viis panka ja hulk hulgiladusid.

### Transport

#### Raudtee

Aberdeen on raudteesõlm.

Aastal 1911 teenindasid Aberdeeni Chicago, Milwaukee ja Saint Pauli raudtee, Suur Põhjaraudtee, Minneapolise ja St. Louise raudtee ning Chicago ja looderaudtee.

Haridus ja kultuur
------------------

Linnas on osariiklik ülikool *Northern State University* (asutatud 1901).

Seal on ka Carnegie raamatukogu.

Tähtsamad hooned on kohtuhoone ja valitsushooned.

Ajalugu
-------

Aberdeen tekkis koos raudteede tulekuga. Ta asutati 1880 ning sai linnaks 1883.

Aberdeeni asus elama raamatu "Võlur Oz" autor L. Frank Baum. Ta rajas kohaliku lehe *The Aberdeen Saturday Pioneer*, kuid oli sunnitud selle hiljem sulgema.

Viited
------

1. ↑  Gazetteer Files – 2020, vaadatud 19.11.2021.
2. ↑  Explore Census Data – Aberdeen city, South Dakota, vaadatud 19.11.2021.
3. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

* Aberdeeni koduleht
* Linna skeem
* Ingliskeelne turismileht
**Rafael Antonio Caldera Rodríguez** (24. jaanuar 1916 San Felipe – 24. detsember 2009 Caracas) oli Venezuela poliitik, aastatel 1969–1974 ja 1994–1999 Venezuela president.

Rafael Caldera jäi varakult orvuks ning kasvas üles oma tädi ja selle juristist abikaasa jõukas perekonnas. Aastatel 1931–1938 õppis ta Venezuela Keskülikoolis õigusteadust ning omandas doktorikraadi. Hiljem oli ta mitmes ülikoolis sotsioloogia ja õigusteaduse õppejõud.

Ta alustas oma poliitilist tegevust noorte- ja üliõpilasorganisatsioonides. Aastal 1946 oli ta üks kristlik-demokraatliku partei COPEI asutajaid. Aastal 1947 oli ta esimest korda oma partei presidendikandidaat, kuid kaotas valimised.

Aastatel 1959–1962 oli ta Venezuela parlamendi alamkoja esimees.

Rafael Caldera kandideeris ka kõikidel järgnevatel presidendivalimistel, kuni 1968. aastal osutus valituks. Ta oli presidendi ametis 11. märtsist 1969 kuni 12. märtsini 1974. Seejärel kuulus ta kuni 1994. aastani parlamendi ülemkotta.

Aastal 1983 kandideeris ta taas presidendiks, kuid kaotas Jaime Lusinchile. 1988. aasta valimistel ei valitud teda enam partei presidendikandidaadiks.

Aastal 1993 lahkus ta COPEI-st ja asutas uue partei, Convergencia Nacionali, mille esindajana kandideeris presidendiks, ning võitis valimised. 2. veebruaril 1994 alustas ta oma teist ametiaega presidendina, mis kestis 2. veebruarini 1999.

Elu viimastel aastatel kannatas ta Parkinsoni tõve all.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib praegusest omavalitsusüksusest; ajaloolise krahvkonna kohta vaata artiklit Aberdeeni krahvkond.* |

---

**Aberdeenshire** on omavalitsus Šotimaa keskosas.

Praegune omavalitsus moodustati 1996. aastal ning hõlmab suurema osa ajaloolisest Aberdeeni krahvkonnast.

Suuremad asulad on Peterhead, Fraserburgh, Inverurie, Stonehaven ja Westhill.

Halduskeskuseks on Aberdeen – see on ainuke Šotimaa omavalitsus, mille halduskeskus asub väljaspool omavalitsuse piire.

2017. aastal elas regioonis 261 800 inimest.

Aberdeenshire

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

 Aberdeenshire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht

Šotimaa omavalitsused

Aberdeen **·**  Aberdeenshire **·**  Angus **·**  Argyll and Bute **·**  Clackmannanshire **·**  Dumfries and Galloway **·**  Dundee **·**  East Ayrshire **·**  East Dunbartonshire **·**  East Lothian **·**  East Renfrewshire **·**  Edinburgh **·**  Falkirk **·**  Fife **·**  Glasgow **·**  Highland **·**  Inverclyde **·**  Midlothian **·**  Moray **·**  Na h-Eileanan Siar (Välis-Hebriidid) **·**  North Ayrshire **·**  North Lanarkshire **·**  Orkney saared **·**  Perth and Kinross **·**  Renfrewshire **·**  Scottish Borders **·**  Shetlandi saared **·**  South Ayrshire **·**  South Lanarkshire **·**  Stirling **·**  West Dunbartonshire **·**  West Lothian
Vennad Ramstedtid, vasakult: Gustaf John, Emanuel, Rafael ja Armas Zacharias
**Rafael "Rafu" Gustav Johan Ramstedt** (14. juuni 1888 Raunistula, Turu – 26. jaanuar 1933 Helsingi) oli soome kupleelaulja, näitleja ja laulukirjutaja. 

Tema vanemad olid Gustaf Adolf Ramstedt ja Edla Mathilda Holmberg. Tema vendade seas olid keeleteadlane Gustaf John Ramstedt (1873–1950) ja poliitik Emanuel Ramstedt (1881–1960).

Koos J. Alfred Tanneriga oli Ramstedt 1910-ndatel üks Soome populaarsemaid kupleelauljaid. Aastatel 1928–1931 andis Ramstedt välja 54 heliplaati. Mõned tema tuntumad laulud olid "Rosvo-Roope", "Heijallerii", "Pianojuttu" ja "Oi sä sulo Helsinki". Ta tõlkis ka mõned Tanneri laulud.

Ramstedt suri ajuverejooksu tõttu 26. jaanuaril 1933.

Viited
------

1. 1 2  "Geni.com". Vaadatud 3. augustil 2019.
2. 1 2  Palmroth, Reino (1969). *Hupilaulun taitajia Pasi Jääskeläisestä Juha Watt Vainioon*.
3. ↑  "Äänitearkisto". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2016. Vaadatud 3. augustil 2019.

Välislingid
-----------

* Rafu Ramstedt YouTube'is
**Edil Bajsalov** (Эдиль Байсалов; sündinud 6. augustil 1977) on Kõrgõzstani poliitik ja kodanikuühiskonna aktivist, partei Ajkol El juht.

Osales Tulbirevolutsioonis.

Ta võttis Kurmanbek Bakijevi võimu ajal sõna kuritegevuse ja korruptsiooni vastu. 2006. aastal tehti talle väidetavasti atentaat.

2007. aastal astus Bajsalov Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Keskvalimiskomisjon kõrvaldas ta sama aasta detsembris Sotsiaaldemokraatliku Partei parlamendivalimiste kandidaatide nimekirjast, kuna Bajsalov olevat oma blogis avaldanud valimisbülletääni. Bajsalov lahkus paar päeva hiljem poliitilisele tagakiusamisele viidates riigist ja siirdus Rootsi.

Pärast 2010. aasta aprillirevolutsiooni naasis Bajsalov Kõrgõzstani ja tegutses võimule tulnud Kõrgõzstani ajutise valitsuse kantseleiülemana. Sügisel toimunud parlamendivalimistel tema partei Ajkol El valimiskünnist ei ületanud.

Haridus
-------

Õppinud vahetusõpilasena Türgis (1992–1993) ja Ameerika Ühendriikides (1994–1995). Õppis Ameerika Ülikoolis Kõrgõzstanis ärikorraldust ja Kirgiisi Riiklikus Ülikoolis politoloogiat. Rootsi eksiili siirdumise järel õppis Uppsala Ülikoolis.

Isiklikku
---------

Abielus, üks tütar.

Välislingid
-----------

* Bajsalovi blogi
Vaade kalmistule, taga on kabeli varemed (2014)
Vaade kabeli seest kalmistule (2014)
**Edise mõisa kalmistu** on endine kalmistu Jõhvi kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Edise külas Jõhvi vallas Ida-Viru maakonnas. Kalmistu jääb Edise mõisa südamest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele edelasse.

Ajalugu
-------

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Rosenid, tõenäoliselt Otto Johann von Rosen (1795–1882), millalgi 1880. aastate algul. Esimene matus oli 1884. aastal.

Kalmistule on maetud neli või kuus lahkunut. 

Praegu on kalmistu mahajäetud ja rüüstatud. See on ümbritsetud maakivist müüriga, mis on samuti lagunenud. Ka kalmistu lõunaosas olev kabel on lagunenud.

Viited
------

1. 1 2  Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Lk 66
2. ↑  R. Lanar. "Edise kaks minewikuesindajat". Sakala nr 130, 25. oktoober 1928. Lk 4

Kirjandus
---------

* Tiit Kangur. "Edise mõisa kabel". - Jõhvi vald. // Ida-Virumaa pärandkultuurist. Narva 2010. Lk 68–69
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Edise mõisa kabeli varemed" (251:KAV:001) Eesti looduse infosüsteemis
* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taimest; Eesti filmi kohta vaata artiklit Tuliliilia (film).* |

---

**Tuliliilia** (*Lilium bulbiferum*) on liilialiste sugukonda kuuluv liilia perekonda kuuluv taimeliik, püsik.

Tuliliilia kasvab 20–90 cm, harva kuni 120 cm kõrguseks. Valge sibul on munajas, selle soomused on laiad ja teravikulised. Tuliliilia sigisibulad arenevad lehtede kaenlais. Sigisibulad on rohekad või helepruunid, paari aastaga areneb kasvama läinud sigisibulast õitsev taim. Tuliliilia õitseb juunis ja juulis.

Tuliliilia on Euroopas ainus looduslikult kasvav liilialiik. Tuliliilia on pärit Lõuna-Euroopast. Ta kasvab peamiselt Lõuna- ja harvem Kesk-Euroopa mägedes Püreneedest läbi Korsika ja Apenniinide Balkani poolsaare põhjaosani. Põhja-Euroopas on seda teadaolevalt kasvatatud alates 17. sajandist.

Tuliliilial on kaks teisendit: *L. bulbiferum var. croceum* ja *L. bulbiferum var. bulbiferum*.

Viited
------

1. ↑  Rein Sander, Taluaia liiliad, Maaleht, 21. august 2008
2. ↑  Urmas Laansoo, Liiliad lubavad nautida õiteilu maist septembrini, Eesti Päevaleht, 30. juuli 2013

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tuliliilia** |

* Tuliliilia andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Aberratsioon** on vaatleja liikumisest (põhiliselt Maa liikumisest) ja valguse kiiruse lõplikkusest tulenev taevakeha (tavaliselt tähe) näiva asukoha muutus taevasfääril.

Aberratsioonist tingitud kõrvalekalle on samasuunaline nagu vaatleja liikumine. Analoogiline efekt tekib vihma ajal: kui paigalseisva inimese jaoks sajab vihm otse alla, siis liikuva inimese jaoks sajab vihm viltu eestpoolt.

Ööpäevane aberratsioon
----------------------

 *Pikemalt artiklis Ööpäevane aberratsioon*
Ööpäevane aberratsioon on seotud Maa pöörlemisega, mille tõttu vaatleja liigub mööda ringjoont ümber Maa telje. 

Selle liikumise kiirus on ekvaatoril 465 m/s, mujal väiksem, poolustel 0. 

Kõrvalekalle on kõige suurem taevameridiaanil paikneva taevakeha puhul (0,32" cos *φ*, kus *φ* on geograafiline laius. Kõrvalekalle on alati idasuunaline.

Aastaaberratsioon
-----------------

 *Pikemalt artiklis Aastaaberratsioon*
Aastaaberratsioon on seotud Maa tiirlemisega ümber Päikese. 

Ekliptika poolusel paiknevate taevakehade puhul moodustab näiv asukoht aasta jooksul ligikaudse ringjoone raadiusega 20,47" (aberratsioonikonstant). Teiste taevakehade puhul moodustab see ellipsi, mille suurem telg on ekliptikaga paralleelne ning pikkusega 41". Et Maa orbiit ei ole täpselt ringjooneline, siis moodustab taevakeha näiv asukoht aasta jooksul ellipsist erineva joone, mis ei erine ellipsist rohkem kui 0,3" võrra. 

Aastaaberratsiooni avastas 1728 James Bradley, kes püüdis leida tähtede aastaparallaksi. Et aastaaberratsioon on palju suurem kui aastaparallaks, leidis ta aberratsiooni, parallaksi aga mitte: parallaksi mõõtmiseks vajaliku täpsusega instrumente Bradley ajal ei olnud. Aberratsiooni olemasolu oli tõenduseks asjaolule, et Maa tiirleb ümber Päikese.

Sajandiaberratsioon
-------------------

 *Pikemalt artiklis Sajandiaberratsioon*
Sajandiaberratsioon ehk sekulaarne aberratsioon on seotud Päikesesüsteemi liikumisega ümber Galaktika keskme.

Et sajandiaberratsioon muutub väga aeglaselt ning mõjutab kõigi tähtede asukohta ühtemoodi, pole sel praktilises astronoomias tähtsust.