**Pööre** on tegusõna grammatiline kategooria, mis näitab,

* et tegevus lähtub alusega tähistatavast tegijast,
* milline on tegija seos kõneleja ja kuulajaga.

Eesti keel
----------

Pöördekategoorial kolm ainsuslikku ja kolm mitmuslikku liiget. Need pöördekategooriad esinevad

* kindla kõneviisi jaatavas kõneliigis: *Ma **söön** šokolaadi*
* tingiva kõneviisi jaatavas kõneliigis: *Ma **oleksin** kukkunud*
* käskiva kõneviisi jaatavas ning eitavas kõneliigis: ***Ärge** segage! **Tooge** süüa!*

Kindla ja tingiva kõneviisi eitavas kõneliigis ning kaudses kõneviisis pöördetunnused puuduvad. Sellisel juhul väljendab isikut vastav isikuline asesõna või nimisõna: ***Ma** ei söö šokolaadi*; ***Ma** ei oleks kukkunud*; ***Mari** elavat Tartus*.

Pöördekategooria ainsuslikud liikmed
------------------------------------

* **Ainsuse 1. pööre** näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on üks ning see on kõneleja ise.

Tegusõna saab olla ainsuse 1. pöördes ainult siis, kui alus on isikuline asesõna *mina* ~  *ma* või on lauses juurdemõeldav.
1. pöörde tunnus on -***n***: *Ma laula**n** kõva häälega*; *Armasta**n** tantsida.*
* **Ainsuse 2. pööre** näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on üks ning see on kuulaja.

Tegusõna saab olla ainsuse 2. pöördes ainult siis, kui alus on isikuline asesõna *sina ~ sa* või on lauses juurdemõeldav.
Ainsuse 2. pööre on võib väljendada ka üldisikut, s.t aluseks võib olla kes tahes isik: *Näe**d** kogu aeg vaeva, aga silmale nähtavaid tulemusi ei ole.*
2. pöörde tunnus on -***d***: *Sa räägi**d** rumalat juttu*, v.a käskivas kõneviisis*: Tee tööd ja ära virise*.
* **Ainsuse 3. pööre** näitab, et tegevus on suunatud alusele, kes on üks väljaspool kõnesituatsiooni viibiv isik või asi.

Tegusõna saab olla ainsuse 3. pöördes, kui alus on nimisõna/nimisõnafraas, omadussõna, nimisõnastunud kesksõna, poolnimisõna ehk kvaasisubstantiiv, hulgasõnafraas, *da*-infinitiiv(fraas), kõrvallause või asesõna, mis viitab väljaspool kõnesituatsiooni viibivale isikule või asjale: *Jüri tee**b** tööd*. *Talle meeldi**b** laulda.*
Tegusõna saab olla ainsuse 3. pöördes, kui tegevus on suunatud üldisikule, s.t aluseks saab olla kes tahes isik: *Oma tööd tule**b** teha rõõmuga*.
Ka isikuta lauses kasutatakse ainsuse 3. pööret: *Hommikul hakka**b** lund sadama*.
3. pöörde tunnus esineb ainult kindla kõneviisi olevikus.
3. pöörde tunnus on -***b.***

Pöördekategooria mitmuslikud liikmed
------------------------------------

* **Mitmuse 1. pööre** näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on kaks või enam ning üks neist on kõneleja.

Tegusõna saab olla mitmuse 1. pöördes ainult siis, kui alus on isikuline asesõna *meie ~ me* või on lauses juurdemõeldav.
1. pöörde tunnus on käskivas kõneviisis -***m***, kindlas ja tingivas kõneviisis -***me*** : *Me käisi**me** eile Tallinnas. Nähke**m** rohkem vaeva!*
* **Mitmuse 2. pööre** näitab, et isikuid. kellele tegevus on suunatud, on mitu ja vähemalt üks neist on kuulaja.

Tegusõna saab olla mitmuse 2. pöördes ainult siis, kui alus on isikuline asesõna *teie ~ te* või on lauses juurdemõeldav.
2. pöörde tunnus on -***te***: *Te vaata**te** liiga palju televiisorit*, v.a käskivas kõneviisis: *Te minge kooli!*
* **Mitmuse 3. pööre** näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on vähemalt kaks, kuid need ei ole ei kõneleja ega kuulaja.

Alus võib olla nimisõna/nimisõnafraas, omadussõna, nimisõnastunud kesksõna, poolnimisõna ehk kvaasisubstantiiv, hulgasõnafraas, *da*-infinitiiv(fraas), kõrvallause või asesõna, mis näitab, et isikuid, kellele tegevus on suunatud, on vähemalt kaks, kuid need ei ole ei kõnelejad ega kuulajad: *Kass ja koer lamavad diivanil. Nad mängivad palli.*
Mitmuse 3. pöörde tunnused esinevad vaid kindla kõneviisi olevikus (tunnus -***vad***) ning kindla kõneviisi lihtminevikus ja tingivas kõneviisis (tunnus -***d***): *Nad tee**vad** liiga palju lärmi*; *Jüri ja Mari rääkisi**d** mulle uusi uudiseid.*

Vaata ka
--------

* Pööramine

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1995. Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut, lk 69-72.

Välislingid
-----------

*