recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Webbi esimene süvavaade** on töökorda seatud James Webbi kosmoseteleskoobi pildistatud esimene foto, mis kujutab galaktikaparve SMACS 0723 nii, nagu see oli 4,6 miljardit aastat tagasi.

Foto pildistas Webbi teadusseade NIRCam. Mitmed fotol kujutatud objektid on märkimisväärse punanihkega, sest neilt lähtuv valgus on väga vana. Webbi esimene süvavaade on kõrgeima resolutsiooniga foto, mis on tehtud infrapunas ning sellel on kujutatud mitmed kõige tuhmimad objektid, mida infrapunas on vaadeldud.

Foto avalikustati 11. juulil 2022 Washingtonis Valges Majas.

Viited
------

1. 1 2  "NASA's Webb Delivers Deepest Infrared Image of Universe Yet". *NASA*. Vaadatud 12. juuli 2022.
2. ↑  "Biden and NASA Share First Webb Space Telescope Image". *The New York Times*. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2022. Vaadatud 12. juuli 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: robot: algse URL-i olek teadmata (link)

Välislingid
-----------

* "Joonistasime välja | Mida näeb NASA kosmosepildil? Kus on galaktikad, kus tähed" Eesti Päevaleht, 12. juuli 2022
**Hestrie Cloete** (neiupõlvenimega **Hestrie Storbeck**; sündinud 26. augustil 1978 Germistonis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi kergejõustiklane (kõrgushüppaja).

Teistel olümpiamängudel järjest sai hõbemedali kahekordne maailmameister Hestrie Cloete. Naiskõrgushüppajatest näitas lõppvõistlusel kõige kindlamaid hüppeid Jelena Slessarenko. 

"Slessarenko oli täna selgelt parem," tõdes oma Aafrika rekordist neli sentimeetrit vähem ületanud Cloete. "Olin hüppejärjekorras temast eespool ning mul oli võimalus talle sündmuste käiku dikteerida, kuid 2.04 oli mulle täna liiast." Sydneys jäi Cloete alla samale venelannale ja ka Jelena Jelessinale.

Hestrie Cloete suitsetab paki sigarette päevas.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2000 Austraalia Sydneys
	+ Hõbe hõbemedal **2.01**
* 2004 Kreeka Ateenas
	+ Hõbe hõbemedal **2.02**

### Maailmameistrivõistlustel

* 2001 Kanada Edmontonis
	+ Kuld **maailmameister** **2.00**
* 2003 Prantsusmaa Pariisis
	+ Kuld **maailmameister** **2.06**

### Maailmakarikavõistlustel

* 1998 Lõuna-Aafrika Vabariik Johannesburgis
	+ Hõbe 2. koht **1.96**
* 2002 Hispaania Madridis
	+ Kuld **1. koht** **2.02**

### IAAF-i finaalvõistlustel

* 2003 Monaco Monacos
	+ Kuld **1. koht** **2.01**

### IAAF-i Grand Prix finaalvõistlustel

* 1999 Saksamaa Münchenis
	+ Kuld **1. koht** **1.96**
* 2001 Austraalia Melbourne'is
	+ Kuld **1. koht** **1.98**

Isiklikku
---------

Hestrie Cloete on 185 cm pikk ja kaalub 69 kg. Ta on abielus, kuulub klubisse Mr Price Athletics Club ja treenib Martin Marxi juhendamisel. Hobideks on lugemine ja muusika. Tema eeskujud ja iidolid on Inga Babakova ja Marius Corbett.

Välislingid
-----------

* Hestrie Cloete Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Muuda Vikiandmetes

| * v
* r
Naiste kõrgushüppe maailmameistrid |
| --- |
| 
1983: Tamara Bõkova • 1987: Stefka Kostadinova • 1991: Heike Henkel • 1993: Ioamnet Quintero • 1995: Stefka Kostadinova • 1997: Hanne Haugland • 1999: Inga Babakova • 2001: Hestrie Cloete • 2003: Hestrie Cloete • 2005: Kajsa Bergqvist • 2007: Blanka Vlašić • 2009: Blanka Vlašić • 2011: Anna Tšitšerova • 2013: Svetlana Školina • 2015: Maria Kutšina • 2017: Marija Lassitskene • 2019: Marija Lassitskene • 2022: Eleanor Patterson • 2023: Jaroslava Mahutšihh |
Aleksandr Legkov
**Aleksandr Gennadjevitš Legkov** (vene keeles Александр Геннадьевич Легков, sündinud 5. juulil 1983 Krasnoarmeiskis Moskva oblastis) on Venemaa endine murdmaasuusataja. Novembris 2017 tühistati tema tulemused Sotši olümpiamängudel. Pärast edasikaebust otsustas spordiarbitraažikohus veebruaris 2018 karistuse tühistada.

Legkov tegi maailmatasemel läbimurde 2006–2007 hooajal, kui ta tuli 2007. aastal Tour de Skil sakslase Tobias Angereri järel teiseks. Samal aastal toimunud 2007. aasta MM-il Sapporos kuulus ta Venemaa meeskonda 4x10 km teatesõidus ja sai hõbemedali.

2013 võitis ta Tour de Ski.

Maailma karikasarjas on Legov võitnud kaheksa etappi. Esimese etapivõidu sai ta 20. jaanuaril 2007 Rõbinskis, kui ta oli esimene 30 km ühisstardist vabatehnikas.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2014 Venemaa Sotšis
	+ **olümpiavõitja** 50 km vabastiilis
	+ hõbemedal 4x10 km teatesõidus

### Maailmameistrivõistlustel

* 2007 Jaapan Sapporos
	+ Hõbe hõbemedal 4×10 km teatesõidus
* 2013 Itaalia Val di Fiemmes
	+ Pronks pronksmedal 4×10 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* Üldkarikas
	+ 2. koht: 2007, 2013, 2014
* Tavadistantside karikas
	+ **1. koht: 2013**
	+ 2. koht: 2014
	+ 3. koht: 2012

Aleksandr Legkov oli (seisuga 20. veebruar 2015) osalenud 185 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile 28 korral, millest kaheksal korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2007 | 20. jaanuar | Rõbinsk |  Venemaa | 30 km ühisstardiga vabastiilis |
| **2.** | 2009 | 8. märts | Lahti |  Soome | 15 km vabastiilis |
| **3.** | 2010 | 28. november | Kuusamo |  Soome | 25 km (MK-avamine) |
| **4.** | 2012 | 3. jaanuar | Toblach |  Itaalia | 5 km klassikat |
| **5.** | 2012 | 8. jaanuar | Val di Fiemme |  Itaalia | 9 km vabatehnikas |
| **6.** | 2012 | 1. detsember | Kuusamo |  Soome | 10 km vabatehnikas |
| **7.** | 2012 | 1. detsember | Kuusamo |  Soome | 10 km vabatehnikas |
| **8.** | 2014 | 1. veebruar | Toblach |  Saksamaa | 15 km klassikat |

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Aleksandr Legkov FIS-i kodulehel (inglise)
**Johannes Lamparter** (sündinud 8. novembril 2001 Hall in Tirolis) on Austria kahevõistleja.

Tema läbimurdehooaeg oli 2018.–2019. aasta maailma karikasarjas, mil ta jõudis kahel etapil poodiumile. 2021. aasta FIS-i põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel saavutas ta suurepäraseid tulemusi: võitis kaks kuldmedalit, ühe individuaalses suuremäe võistlusel ja teise Paarissprindivõistlus suur mägi HS 137 + 2×7,5 km|võistkondlikus sprindis. Veel võitis ta teatesõidus pronksmedali.

2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel võitis ta kolm pronksmedalit: individuaalselt suure mäe võistlusel, teatesõidus ja segateatevõistluses.

Saavutused
----------

### Maailma karikasarjas

Johannes Lamparter on osalenud 72 maailma karikasarja etapil (seisuga 9. aprill 2023) ja jõudnud poodiumile 28 korral, millest 10 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jkr- nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Ala | Tulemused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2022 | 8. jaanuar | Austria Val di Fiemme | HS106 / 10 km |  |
| 2. | 2022 | 15. jaanuar | Saksamaa Klingenthal | HS140 / 10 km |  |
| 3. | 2022 | 16. jaanuar | Saksamaa Klingenthal | HS140 / 10 km |  |
| 4. | 2023 | 7. jaanuar | Eesti Otepää | 10 km / HS97 |  |
| 5. | 2023 | 22. jaanuar | Saksamaa Klingenthal | 10 km / HS140 |  |
| 6. | 2023 | 22. jaanuar | Saksamaa Klingenthal | HS140 / 10 km |  |
| 7. | 2023 | 28. jaanuar | Austria Seefeld | HS109 / 10 km |  |
| 8. | 2023 | 29. jaanuar | Austria Seefeld | HS109 / 12.5 km |  |
| 9. | 2023 | 4. veebruar | Saksamaa Oberstdorf | HS137 / 10 km |  |
| 10. | 2023 | 12. veebruar | Saksamaa Schonach | HS100 / 10 km |  |
**Riho Ühtegi** (sündinud 15. veebruaril 1964) on Eesti sõjaväelane, auastmelt kindralmajor, kes oli alates 19. juulist 2019 kuni 15. detsembrini 2023 Kaitseliidu ülem. 

Riho Ühtegi eestvedamisel taastati Kaitseliidu Tartumaa malev. 

Ta on teeninud Kaitsejõudude Peastaabi informatsiooniosakonna (J2) ülemana, Eesti kaitseväe Luurepataljoni ülemana (26. veebruarini 2007) ja Eesti kontingendi ülemana Afganistanis. 

1. augustil 2011 asus kolonelleitnant Riho Ühtegi teenima Eesti kaitseatašeena Gruusias. Alates 2012. aasta lõpust oli ta Kaitseväe erioperatsioonide väejuhatuse ülem. 

Kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem esitas Riho Ühtegi mais 2019 kandidaadiks Kaitseliidu ülema ametisse. Valitsus kinnitas Ühtegi sellesse ametisse 13. juunil 2019 ja ta võttis Kaitseliidu juhtimise Meelis Kiililt üle 19. juulil 2019.

Ühtegi ametiaeg Kaitseliidu ülemana lõppes 15. detsembril 2023. 

Ühtegi ülendati kindralmajoriks 23. juunil 2023.

Auastmed
--------

| Õlak | Auaste | Kuupäev | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
|  | Ülemleitnant | 24. veebruar 1991 | Heinrich Marga käskkirjaga |
|  | Kapten | 5. september 1991 | Heinrich Marga käskkirjaga |
|  | Kapten | 1. veebruar 1995 |
|  | Major | 19. juuni 1998 |
|  | Kolonelleitnant | 14. oktoober 2010 |
|  | Kolonel | 18. veebruar 2016 |
|  | Brigaadikindral | 20. august 2019 |
|  | Kindralmajor | 23. juuni 2023 |

Tunnustus
---------

* 1997 Kotkaristi IV klassi teenetemärk
* 2024 Kotkaristi II klassi teenetemärk
* Kaitseväe eriteenete rist
* Kaitseväe teenetemärk
* mälestusmedal "10 aastat taastatud kaitseväge"

Kaitseliidu Kotkarist V klass

Kaitseväe teeneterist

Kaitsejõudude Peastaabi teeneterist

Maaväe ohvitseri kuldrist 

Kaitseliidu Valgeristi III klass

Kaitseliidu teenetemedali I klass

Kaitseliidu teenetemedali eriklass

Kaitseliidu teenetemärk II klass

Erna Seltsi I klassi teenetemärk

Kaitseliidu Tartu maleva teenetemärk

Rahvusvahelistes sõjalistes operatsioonides osalenu medal

Kaitseministeeriumi kuld-rinnamärk

Viited
------

1. ↑   Kolonelleitnant Ühtegi hakkab teenima kaitseatašeena Gruusias. BNS-i uudis, 31. juuli 2011.
2. ↑
3. ↑  Toomas Sildam. Kolonel Ühtegi: Kaitseliit ei ole "kummitusvägi", vaid end kaitsev rahvas, ERR uudised, 15. august 2019

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Riho Ühtegi** |

* Elulugu Eesti kaitseväe kodulehel
* "‘They Will Die in Tallinn’: Estonia Girds for War With Russia" Politico, 10. juuli 2018
* "Valitsus nimetas Kaitseliidu ülemaks kolonel Riho Ühtegi" Kaitseliit, 13.06.2019

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Meelis Kiili** | **Kaitseliidu ülem**19. juuli 2019 – 15. detsember 2023 | Järgnev**Ilmar Tamm** |
Massimiliano Blardone
**Massimiliano Blardone** (sündinud 26. novembril 1979 Domodossolas) on Itaalia mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud suurslaalomile.

Blardone võitis 1999. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Pra-Loupis kuldmedali slaalomis. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Antonis sai ta suurslaalomis 5. koha. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys oli ta suurslaalomis kaheksas ja 2006. aasta OM-il Torinos üheteistkümnes. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isère'is jäi ta suurslaalomis viiendaks. 2010. aasta OM-il sai Blardone suurslaalomis 11. koha.

Maailma karikasarjas osales Blardone esimest korda Söldenis 29. oktoobril 2000 suurslaalomis, kus ta sai 20. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile Flachaus 3. jaanuaril 2004 suurslaalomis, kus oli Benjamin Raichi järel teine. Esimest korda võitis Blardone MK-etapi Adelbodens 11. jaanuaril 2005 suurslaalomis.

Saavutused
----------

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* Suurslaalomi karikas
	+ 2. koht: 2006, 2007
	+ 3. koht: 2004

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Massimiliano Blardone on osalenud (seisuga 31. jaanuar 2012) 115 MK-etapil  
 ja jõudnud esikolmikusse 22 korral, neist 6 etappi on ta võitnud.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2005 | 11. jaanuar | Adelboden |  Šveits | suurslaalom |
| **2.** | 2005 | 18. detsember | Alta Badia |  Itaalia | suurslaalom |
| **3.** | 2006 | 2. detsember | Beaver Creek |  USA | suurslaalom |
| **4.** | 2007 | 18. detsember | Bad Kleinkirchheim |  Austria | suurslaalom |
| **5.** | 2009 | 20. detsember | Alta Badia |  Itaalia | suurslaalom |
| **6.** | 2011 | 18. detsember | Alta Badia |  Itaalia | suurslaalom |

Välislingid
-----------

* Massimiliano Blardone koduleht
* Massimiliano Blardone FIS-i kodulehel (inglise)
**Andrei Aleksandrovitš Makovejev** (vene keeles *Андрей Александрович Маковеев*, sündinud 16. oktoobril 1982 Tjumeni oblastis Tobolskis) on Venemaa laskesuusataja.

Maailma karikasarjas võistles Makovejev esimest korda Anterselvas 21. jaanuaril 2005 10 km sprindis, kus ta sai 120 lõpetanu seas 46. koha. Poodiumile jõudis ta esimest korda Hantõ-Mansiiskis 15. märtsil 2007 10 km sprindis, kui ta sai 3. koha. Esimese MK-etapi võidu sai Makovejev Nové Městos 12. jaanuaril 2012 20 km eraldistardiga sõidus.

Saavutused
----------

### Maailma karikasarjas

Andrei Makovejev on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2012) 98 MK-etapil  
 ja jõudnud esikolmikusse 6 korral, neist 1 etapi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2012 | 12. jaanuar | Nové Město |  Tšehhi | 20 km eraldistardist |

Välislingid
-----------

* Andrei Makovejev IBU kodulehel (inglise)
* Andrei Makovejev Venemaa Laskesuusatamise Föderatsiooni kodulehel (vene keeles)
* Andrei Makovejevi fännileht (vene keeles)
Arnd Peiffer
Arnd Peiffer
**Arnd Peiffer** (sündinud 18. märtsil 1987 Wolfenbüttelis Alam-Saksi liidumaal) on Saksamaa laskesuusataja.

Peiffer sai 2008. aastal Ruhpoldingis juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali nii 10 km sprindis, kui ka 4x7,5 km teatesõidus. Esimesel täiskasvanute rahvusvahelisel võistlusel 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis kuulus ta pronksmedali võitnud Saksamaa võistkonda nii 4x7,5 km teatesõidus kui ka 2x6+2x7,5 km segateatesõidus. Ta suusatas mõlemal võistlusel kolmandat vahetust. 

Maailma karikasarjas võistles Peiffer esimest korda 8. jaanuaril 2009 Oberhofis, kus kuulus teise koha saanud Saksamaa 4x7,5 km teatesõidu võistkonda. Samas peetud 10 km sprindis sai ta seitsmenda koha. 
Esimese poodiumikoha ja võidu sai ta sama aasta märtsis Hantõ-Mansiiskis 10 km sprindis. 2009.–2010. aasta maailma karikasarja Anterselva etapil sai ta 10 km sprindis esikoha ja oli järgmisel päeval peetud 12,5 km jälitussõidus teine.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2014 Venemaa Sotšis
	+ hõbemedal 4×7,5 km teatesõidus

### Maailmameistrivõistlustel

* 2009 Lõuna-Korea Pyeongchangis
	+ Pronks pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
	+ Pronks pronksmedal 2x6+2x7,5 km segateatesõidus
* 2010 Venemaa Hantõ-Mansiiskis
	+ Kuld **maailmameister** 2x7,5+2x6 km segateatesõidus
* 2016 Norra Holmenkollenis
	+ Hõbe hõbemedal 2×7,5+2×6 km segateatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2008 Saksamaa Ruhpoldingis
	+ Pronks pronksmedal 4x7,5 km teatesõidus
	+ Pronks pronksmedal 10 km sprindis

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Arnd Peiffer on seni (seisuga 4. jaanuar 2011) osalenud kokku 48 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 6 korda,   
millest 3 korda kõige kõrgemale astmele.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2009  |  26. märts | Hantõ-Mansiisk  |  Venemaa | 10 km sprint |
| **2.** | 2010  |  23. jaanuar | Anterselva |  Itaalia | 10 km sprint |
| **3.** | 2011  |  4. veebruar | Presque Isle  |  USA | 10 km sprint |

Välislingid
-----------

* Arnd Peifferi koduleht
* Arnd Peiffer IBU kodulehel (inglise)
Kosmosesüstik Atlantis
**Kosmosesüstik Atlantis** (tähisega **OV-104**) oli viies ja ehitusjärjekorras eelviimane NASA kosmosesüstik. Atlantis startis esimest korda kosmosesse missiooni STS-51-J raames ja sooritas oma viimase lennu missiooni STS-135 raames, mis oli ühtlasi kogu Space Shuttle'i programmi viimane lend.

Teenistusaja jooksul tiirles Atlantis 4848 korda ümber Maa ja läbis peaaegu 203 000 000 km ehk vahemaa, mis on rohkem kui 525 korda Kuule ja tagasi.

Süstik sai nime aastatel 1930–1996 tegutsenud uurimislaeva RV Atlantis järgi.

Tehnilised parameetrid
----------------------

* Kaal (koos kolme peamootoriga) 69 t
* Pikkus 37,2 m
* Kõrgus 17,2 m
* Tiibade siruulatus 23,7 m

Missioonid
----------

Atlantis teenindas 26 aasta jooksul 33 missiooni ja temaga lendas kokku 207 kosmonauti. Süstik külastas seitse korda kosmosejaama Mir, 11 korda Rahvusvahelist kosmosejaama ja viibis kosmoses 294 päeva.

Muuseumi eksponaat
------------------

Atlantis sooritas viimase lennu 2011. aastal. Alates 29. juunist 2013 on Atlantis Kennedy kosmosekeskuse külastuskeskuse püsiekspositsioonis.

NASA tänuavaldus ja teenindatud missioonide embleemid
-----------------------------------------------------

| NASA tänuavaldus Atlantisele |
| --- |
|  |
| Atlantise teenindatud missioonide embleemid |
|  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-51-J** | **STS-61-B** | **STS-27** | **STS-30** | **STS-34** | **STS-36** | **STS-38** |
|  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-37** | **STS-43** | **STS-44** | **STS-45** | **STS-46** | **STS-66** | **STS-71** |
|  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-74** | **STS-76** | **STS-79** | **STS-81** | **STS-84** | **STS-86** | **STS-101** |
|  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-106** | **STS-98** | **STS-104** | **STS-110** | **STS-112** | **STS-115** | **STS-117** |
|  |  |  |  |  |  |  |
| **STS-122** | **STS-125** | **STS-129** | **STS-132** | **STS-135** |
|

Filmid
------

Filmis "Armageddon" hävib Atlantis orbiidil olles meteoriidisajus ja analoogse süžeega filmis "Kokkupõrge" viib Atlantis Orioni meeskonna orbiidile.

Viited
------

1. 1 2  "Space Shuttle Overview: Atlantis (OV-104)". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. september 2019. Vaadatud 7. jaanuaril 2017.
2. ↑  Space.com:Space Shuttle Makes Last Landing in Bittersweet Finale
3. ↑  Space.com:Last-Ever Shuttle Launch Set for July 8, NASA Says
4. ↑  "Space Shuttle Era". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2017. Vaadatud 7. jaanuaril 2017.
5. ↑  "Space Shuttle Flights by Orbiter". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. jaanuar 2017. Vaadatud 7. jaanuaril 2017.
Romed Baumann (2008)
**Romed Baumann** (sündinud 14. jaanuaril 1986 St. Johann in Tirolis) on Austria mäesuusataja.

Baumann tuli 2004. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Mariboris kiirlaskumises juunioride maailmameistriks. 2006. aasta juunioride MM-il Québecis sai ta hõbemedali kiirlaskumises ja slaalomis. Täiskasvanute arvestuses sai ta Alpi kahevõistluses 2007. aasta MM-il Åres 7. koha ja 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is 8. koha. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli Baumann suurslaalomis viies.

2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis võitis ta võistkonnavõistluses hõbemedali. 2013. aasta MM-il Schladmingis võitis ta Alpi kahevõistluses pronksmedali.

Maailma karikasarjas osales Baumann esimest korda 13. märtsil 2004 Sestrieres kiirlaskumises ja sai 26. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 10. detsembril 2006 Reiteralmis Alpi kahevõistluses, kui oli teine. Esimese võidu sai ta MK-võistlustel 22. veebruaril 2009 Sestrieres Alpi kahevõistluses.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2011 Saksamaa Garmisch-Partenkirchenis
	+ Hõbe hõbemedal võistkonnavõistluses
* 2013 Austria Schladmingis
	+ Pronks pronksmedal Alpi kahevõistluses

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2004 Sloveenia Mariboris
	+ Kuld **juunioride maailmameister** kiirlaskumises
* 2006 Kanada Mont Sainte-Anne'is
	+ hõbemedal slaalomis
* 2006 Kanada Le Massifis
	+ hõbemedal kiirlaskumises

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* Alpi kahevõistluse karikas
	+ 3. koht: 2009

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Romed Baumann on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 209 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 9 korda, millest 2 korral kõige kõrgemale astmele.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2009 | 22. veebruar | Sestriere |  Itaalia | Alpi kahevõistlus |
| **2.** | 2012 | 5. veebruar | Chamonix |  Prantsusmaa | Alpi kahevõistlus |

Välislingid
-----------

* Romed Baumanni koduleht
* Romed Baumann FIS-i kodulehel (inglise)
Natalja Korosteljova Tour de Skil 2007. aastal Prahas
**Natalja Sergejevna Korosteljova** (vene keeles *Наталья Сергеевна Коростелёва*; sündinud 4. oktoobril 1981 Permis) on Venemaa murdmaasuusataja.

Korosteljova on võistelnud rahvusvahelistel võistlustel alates 2002. aastast, kui ta osales 26. oktoobril Düsseldorfis peetud maailma karikasarjas 2 km sprindi vabasõidus ja sai 10. koha. Ta sõitis avavahetust pronksmedali võitnud Venemaa koondises 4x5 km teatesõidus 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes. Individuaalselt oli ta sprindi vabasõidus üheksas ja 10 km klassikasõidus kümnes. Samal aastal sai ta teise koha Asiagos toimunud MK-etapil paarissprindi vabasõidus koos Aljona Sidkoga. 

2007. aasta MM-il Sapporos oli Korosteljova 10 km vabasõidus kümnes ja 15 km jälitussõidus üheteistkümnes. Sama aasta oktoobris Düsseldorfis peetud MK-sarja esimesel etapil sai ta koos Natalja Matvejevaga paarissprindis teise koha. Detsembris Rõbinskis toimunud MK-etapil oli ta 15 km ühisstardiga vabasõidus teine ning sprindi vabasõidus kolmas. 2008. aasta Tour de Skil sai ta Asiagos toimunud sprindi vabasõidus teise koha. Sama aasta detsembris võitis ta Düsseldorfis koos Natalja Matvejevaga paarissprindi vabasõidu.

2009. aasta MM-il Liberecis sai ta 1,3 km sprindi vabasõidus 11. koha. Detsembris 2009. aasta MK-etapil Düsseldorfis oli Korosteljova sprindi vabasõidus teine.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta sprinditeates koos Irina Hazovaga pronksmedali.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2010 Kanada Vancouveris
	+ pronksmedal sprinditeates

### Maailmameistrivõistlustel

* 2003 Itaalia Val di Fiemmes
	+ Pronks pronksmedal 4x5 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

Natalja Korosteljova on osalenud 163 maailma karikasarja etapil (seisuga 18. jaanuar 2015) ja jõudnud poodiumile 8 korral, millest 1 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2010 | 4. jaanuar | Praha |  Tšehhi | vabatehnikasprint |

Isiklikku
---------

Korosteljoval on üks laps.

Välislingid
-----------

* Natalja Korosteljova FIS-i kodulehel (inglise)
Mario Matt
**Mario Matt** (sündinud 9. aprillil 1979 Flirschis) on Austria mäesuusataja, olümpiavõitja (2014).

1998. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Chamonix's sai Matt hõbemedali slaalomis. 2001. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Antonis tuli ta slaalomis maailmameistriks ja sai hõbemedali Alpi kahevõistluses. Teist korda tuli ta slaalomis maailmameistriks 2007. aasta MM-il Åres. Ta sai nendelt võistlustelt veel ühe kuldmedali, mis tuli meeskonnavõistluses.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis võitis ta slaalomis pronksmedali. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta samal ala 34-aastaselt kuldmedali ja tuli sellega vanimaks olümpiavõitjaks mäesuusatamises.

Maailma karikasarjas osales Matt esimest korda Kranjska Goras 21. detsembril 1999 slaalomis, kus ta sai 62 startinu seas 17. koha. Esimese poodiumikoha MK-etapil ja kohe ka esimese esikoha sai ta Kitzbühelis 23. jaanuaril 2000 slaalomis.

Mario Matti vend on vigursuusataja Andreas Matt.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2014 Venemaa Sotšis
	+ **olümpiavõitja** slaalomis

### Maailmameistrivõistlustel

* 2001 Austria Sankt Antonis
	+ Kuld **maailmameister** slaalomis
	+ Hõbe hõbemedal Alpi kahevõistluses
* 2007 Rootsi Åres
	+ Kuld **maailmameister** slaalomis
	+ Kuld **maailmameister** meeskonnavõistluses
* 2013 Austria Schladmingis
	+ Pronks pronksmedal slaalomis

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1998 Prantsusmaa Megèves
	+ Hõbe hõbemedal slaalomis
* 1999 Prantsusmaa Pra Loupis
	+ Hõbe hõbemedal Alpi kahevõistlus

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* Slaalomi karikas
	+ 2. koht: 2007
	+ 3. koht: 2001

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Mario Matt on osalenud (seisuga 22. jaanuar 2015) 191 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 42 korral, neist 15 etappi on ta võitnud.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2000 | 23. jaanuar | Kitzbühel |  Austria | slaalom |
| **2.** | 2000 | 9. märts | Schladming |  Austria | slaalom |
| **3.** | 2000 | 19. detsember | Madonna di Campiglio |  Itaalia | slaalom |
| **4.** | 2001 | 26. november | Aspen |  USA | slaalom |
| **5.** | 2005 | 13. märts | Lenzerheide |  Šveits | slaalom |
| **6.** | 2007 | 14. jaanuar | Wengen |  Šveits | Alpi kahevõistlus |
| **7.** | 2007 | 25. veebruar | Garmisch-Partenkirchen |  Saksamaa | slaalom |
| **8.** | 2007 | 4. märts | Kranjska Gora |  Sloveenia | slaalom |
| **9.** | 2008 | 6. jaanuar | Adelboden |  Šveits | slaalom |
| **10.** | 2008 | 22. jaanuar | Schladming |  Austria | slaalom |
| **11.** | 2008 | 17. veebruar | Zagreb |  Horvaatia | slaalom |
| **12.** | 2009 | 14. märts | Åre |  Rootsi | slaalom |
| **13.** | 2011 | 27. veebruar | Bansko |  Bulgaaria | slaalom |
| **14.** | 2011 | 6. märts | Kranjska Gora |  Sloveenia | slaalom |
| **15.** | 2013 | 15. detsember | Val d'Isère |  Prantsusmaa | slaalom |

Välislingid
-----------

* Mario Matti koduleht
* Mario Matt FIS-i kodulehel (inglise)
* Mario Matt SKI-DB lehel
**Hans Otto Wilhelm Friedrich von Wachten** (Venemaal tuntud kui *Otto Ivanovitš*, vene keeles *Отто Иванович Вахтен*) (21. juuni (vkj) 1786 Hoomuli mõis − 15. juuli (vkj) 1874 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant).

Elulugu
-------

### Päritolu

Wachteni suguvõsa aadlivapp
Põlvnes baltisaksa aadlisuguvõsast. Tema isa oli oma teenistuse kaudu aadliseisusse tõusnud 2. järgu major Johann Reinhold von Wachten (1748−1797), kes oli Hansu sünni ajal Hoomuli mõisa rentnik. Tema ema vabapreili Friederike Elisabeth Katharina von Ungern-Sternberg (1751−?) oli pärit Hoomuli mõisnike suguvõsast.

### Sõjaväeteenistus

1800. aastal kirjutati ta 13-aastaselt sõjaväeteenistusse. Ta sai alampraporštšiku aukraadi ja määrati teenima Pärnu garnisonipataljoni. 1802. aastal viidi ta üle Tauria grenaderipolku, kus teenis 1811. aastani. Osales sõjas Napoléoni vastu ja sai kaks korda haavata. 1808. aastal määrati Württembergi printsi Eugeni adjutandiks. 1809. aastal sai temast brigaadiadjutant. Järgmisel aastal osales Balkanil sõjategevuses Türgi vastu. Alates 1811. aastast teenis Izmailovski kaardiväepolgus, kus tegi kaasa 1812. aasta sõja. Osales 1813. ja 1814. aasta sõjakäikutel Napoléoni vastu. Pärast sõda oli aastatel 1816−1819 Tobolski jalaväepolgu komandör. Seejärel nimetati 2. armee VI jalaväekorpuse staabiülemaks. Osales 1829. aastal sõjategevuses Türgi vastu ja ülendati kindralleitnandiks. Seejärel oli V jalaväekorpuse staabiülem ja 2. armee staabiülema kohusetäitja. 1835. aastal läks teenistusest erru.

### Hilisemad eluaastad ja surm

Pärast erustumist asus ta elama Tallinna, kus surigi kõrges vanuses. 1839. aastal 13. veebruaril (vkj) võeti ta Eestimaa rüütelkonna matriklisse.

Auastmed
--------

| Aasta | Kuupäev | Auaste |
| --- | --- | --- |
| 1800 | 1. jaanuar | alampraporštšik |
| 1803 | 5. veebruar | praporštšik |
| 1804 | 5. veebruar | alamporutšik |
| 1807 | 13. veebruar | porutšik |
| 1810 | 16. august | staabikapten |
| 1812 | 3. oktoober | kapten |
| 1813 | 20. aprill | polkovnik |
| 1819 | 12. detsember | kindralmajor |
| 1829 | 22. september | kindralleitnant |

Autasud
-------

### Venemaa autasud

* Püha Vladimiri ordeni IV klass (6. august 1812)
* Püha Anna ordeni II klass (26. august 1812, briljandid 22. oktoober 1812)
* Georgi mõõk (25. detsember 1812)
* Püha Georgi ordeni IV klass (4. oktoober 1813)
* Püha Vladimiri ordeni III klass (6. oktoober 1813)
* Püha Anna ordeni I klass (3. september 1828)
* Püha Georgi ordeni III klass (5. veebruar 1829)

### Välismaa autasud

* Preisimaa *Pour le Mérite* orden (18. mai 1813)

Viited
------

1. ↑  EAA, f. 854, n. 3, s. 652. Pagineerimata.

Kirjandus
---------

* EAA, f. 854, n. 3, s. 652. Pagineerimata.
* Lenz, Wilhelm. *Deutschebaltisches biographisches Lexikon 1710−1960*. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1970. Lk 840.

Välislingid
-----------

* Erik Amburgeri andmebaas. Nr 80307
* Hans von Wachten veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
**Aru mõis** oli Keblaste kõrvalmõis Mihkli kihelkonnas Läänemaal. Mõisa keskus asus Tarva külas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääneranna valda Pärnu maakonnas.

Aru mõis eraldati Karinõmme mõisast 1772. aastal ning 1782 sai see iseseisvaks mõisaks, kuuludes kapten ja maanõunik Karl Thure von Helwigile.

Alates 1881. aastast oli mõis Keblaste mõisa omaniku käes. 

Mõisa endistest hoonetest pole midagi järel, säilinud on vaid park.

Maantee ühel küljel on säilinud ka lühike puuderida, mis teeb kaare peahoone kohal. Park on suunaga Veltsa parkmetsa poole. Aru mõisa ees lõpeb ka Veltsast suubuv tammeallee.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Viited
------

1. ↑  Aru mõis (Mihkli khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Välislingid
-----------

* Aru mõis (Mihkli khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Mihkli kihelkond

**Kirik**: Mihkli  

**Mõisad**: Ahaste (Riintali) mõis | Aru mõis | Kalli mõis | Karinõmme mõis | Keblaste mõis | Koonga mõis | Kõima mõis | Mihkli kirikumõis | Oidremaa mõis | Veltsa mõis | Võrungi mõis
**Viivisekalkulaator** on 2016. aastal loodud veebirakendus, mille autoriõigus kuulub Eesti äriühingule Viivisekalkulaator OÜ. 

Viivisekalkulaator OÜ juhataja ja viivisekalkulaatori rakenduse üks autor on eesti vandeadvokaat Elise Vasamäe.

Viivisekalkulaatori väljatöötamise eest pälvis Elise Vasamäe 2016. aastal Eesti Advokatuurilt aasta advokaadi tiitli ühiskondliku- ja vabatahtliku tegevuse kategoorias.

Viivisekalkulaatori abil saab arvutada välja nii seadusjärgse kui ka lepingust tuleneva viivise suuruse. Seadusjärgse viivise arvutamiseks ei pea viivisekalkulaatori kasutaja seejuures ise teadma viivisemäära suurust, kuivõrd viivisekalkulaator arvutab seadusjärgse viivise välja automaatselt. Viivisekalkulaatorisse tuleb lähteandmetena sisestada üksnes võlasumma ja võla tekkimise aeg. Juhul kui võlgnevus on juba tasutud, peab viivisekalkulaatorisse lisama vastava kuupäeva. Kui viivisemäära suurus on fikseeritud, siis tuleb kalkulaatorisse sisestada samuti viivisemäär (protsendina aastas või päevas).

Lisaks viivise väljaarvutamisele on viivisekalkulaatoris võimalik viivisesumma kujunemise kohta alla laadida **viiviseraport**. Viiviseraport sisaldab järgnevat informatsiooni:

* mitu eurot on viivis ühes kalendripäevas;
* mitu protsenti on viivisemäär ühes kalendripäevas;
* mitu võla tasumisega viivitatud päeva on võlaperioodis kokku;
* mitu erineva viivisemääraga perioodi on võlaperioodis kokku;
* milline on viivisemäär iga erineva viivisemääraga perioodis.

Viivisekalkulaatori lisafunktsioonid võimaldavad arvutada viivist juhul, kui (i) võlg on tasutud osade kaupa; (ii) soovitakse kindlaks määrata, millises järjekorras kohustuste täitmise katteks makset (makseid) arvestada; või (iii) soovitakse, et viivisekalkulaator võtaks arvesse võla sissenõudmiseks tehtud kulusid ja/või võlgniku muid kohustusi. Viivisekalkulaatoris on võimalik valida, kas esmalt loetakse täidetuks põhikohustus, viivis, kulud või muud kohustused.

Viivisekalkulaator on registreeritud kaubamärk. Eesti Patendiameti kaubamärkide registris registreeriti see 16. märtsil 2017, kaubamärgitunnistus väljastati 21. märtsil 2017.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2018. Vaadatud 9. septembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  VÕS § 113 lõikes 1 ettenähtud viivis
3. 1 2 3  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. august 2018. Vaadatud 19. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑

Välislingid
-----------

* Viivisekalkulaator
* Aasta advokaadi poolt loodud viivisekalkulaator on nüüdsest registreeritud kaubamärk
* Aivar Pau. Võlglaste ja laenajate rõõmuks – tuntud advokaat lõi viivisekalkulaatori Postimees, 1. juuni 2016
**Sofia** on laul, mille autoriks on ameerika laulja Clairo. See oli kolmas laul tema esimesel albumil '"Immunity"' ('immuunsus'), mis ilmus 26. juulil 2019. Laulu kirjutasid Clairo ja Rostam Batmanglij, kes oli ühtlasi laulu produtsent ja selles mängib löökpille Danielle Haim. "Sofia" sai kuulsaks videode jagamise keskkonnas TikTok. "Sofia" võib liigitada elektroonilise tantsumuusika (täpsemalt *eurodisco*), *dance rock* ja *soft rock* muusika žanrite alla.

Laulu sisu
----------

Laulus kordub salm:

*I think we could do it if we tried*
*If only to say, you're mine*
*Sofia know that you and I*
*Shouldn't feel like a crime*
Eesti keelde tõlgituna:

*Ma arvan, seda suudaks me, kui teeks,*
*kui ainult ütleks "oled minu".*
*Sofia, tea, mis meie oleme,*
*ei tohiks olla nõnda valus.*
Clairo selgitas oma Facebooki postituses, et laulu looma inspireerisid teda tema nooruspõlve kogemused sellega, kuidas tal olid romantilised tunded vanemate naisterahvaste suhtes, keda ta nägi sotsiaalmeedias, nagu näiteks näitlejanna Sofía Vergara või näitlejanna Sofia Coppola.

Viited
------

1. 1 2  "Clairo drops new track "Sofia"". *The FADER* (inglise). Vaadatud 23. veebruaril 2024.
2. ↑  "Clairo outlasted viral fame to blossom into the artist she wants to be". *triple j* (Austraalia inglise). 8. august 2019. Vaadatud 23. veebruaril 2024.
3. ↑  Mackay, Emily (4. august 2019). "Clairo: Immunity review – a winning debut". *The Observer* (Briti inglise). ISSN 0029-7712. Vaadatud 23. veebruaril 2024.
4. ↑  *Clairo - Immunity Album Reviews, Songs & More | AllMusic* (inglise), vaadatud 23. veebruaril 2024
5. ↑  "Review: clairo - Immunity | Sputnikmusic". *www.sputnikmusic.com*. Vaadatud 23. veebruaril 2024.
6. ↑  "Clairo - Sofia Lyrics | AZLyrics.com". *www.azlyrics.com* (inglise). Vaadatud 23. veebruaril 2024.
7. ↑  Cottrill, Clairo (12. märts 2021). "Sofia explanation". *www.facebook.com* (inglise). Vaadatud 23. veebruaril 2024.

Välislinke
----------

* Clairo - "Sofia" Youtube'is
**Urmas Peterson** (sündinud 17. jaanuaril 1956 Tartus) on eesti geograaf.

Ta lõpetas 1974. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafia osakonna, filosoofiadoktor (geograafia, 1993, TÜ), väitekiri "Studies on reflectance factor dynamics of forest communities in Estonia".

Ta oli aastatel 1979–1984 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikalise geograafia kateedri aspirant ja nooremteadur, 1984–1986 Eesti Teaduste Akadeemia Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi (AAI) vaneminsener ja nooremteadur, aastast 1986 Tartu Observatooriumi teadur, ühtlasi aastast 1994 EPMÜ metsakorralduse instituudi (aastast 2005 EPMÜ metsandus- ja maaehituse instituut) dotsent ning 1994–2000 Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia instituudi dotsent. Ta on õpetanud loodusgeograafiat, kaugseiret, satelliidipiltide töötlemist ja geoinfosüsteeme, ökoloogiat.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: metsade kaugseire ja taimekoosluste dünaamika, Eesti maakasutuse muutused satelliidipiltidelt mõõdetuna. Üle 30 teadustrükise.

Isiklikku
---------

Tema isa oli Eesti loomaarstiteadlane ja mikrobioloog Karl Peterson, ema on arst Liia Peterson.

Publikatsioone
--------------

* Eestimaa nähtuna kosmosest (kaasautorid R. Aunap, J. Eilart). Tallinn, 1998.
* Seasonal reflectance factor dynamics in boreal forest clear‑cut communities. // Int. J. Remote Sensing 13 (1992).
* Reflectance factor dynamics of boreal forest clear‑cut communities during early secondary succession. // Int. J. Remote Sensing, 13 (1992).
* Successional reflectance trajectories in northern temperate forests (kaasautor T. Nilson). // Int. J. Remote Sensing 14 (1993).
* Changes in agricultural land use in Estonia in the nineties detected with multitemporal Landsat imagery (kaasautor R. Aunap). // Landscape and Urban Planning 41 (1998).
* Issues related to delineation of forest boundaries on Landsat Thematic Mapper winter images (kaasautorid K. Püssa, J. Liira). // Int. J. Remote Sensing 25 (2004).

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EE 14, 369
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 129–130
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 113.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Neringa linnaosast; Läti küla kohta vaata artiklit Nida (Läti); Poola jõe kohta Nida jõgi* |

---

Endine Nida vapp

**Nida** (leedu *Nida*, saksa *Nidden*) on asula Kura säärel ja Kura sääre rahvuspargi Leedus, kuulub Neringa koosseisu ja on selle halduskeskus. Nida on kõige läänepoolsem Leedu asula. Nida ümbruses mitmed suured luited. Asula on tähtis turismikeskus, aastas külastab seda keskmiselt 700 000 turisti.

Rahvaarv aastal 2012 oli 2325 inimest.

Nidas asuvad Thomas Manni memoriaalmuuseum, V. K. Mizgirise merevaigugalerii ja ajaloomuuseum.

Ajalugu
-------

Nidat on esmamainitud 1385. aastal. 1529. aastal sai Nidast alev. XIX sajandi alguses laastas alevit katk.

Algselt asus Nida praegusest asukohast kaks kilomeetrit lõuna pool. 1675. aastal hakkas vana Nidat uputama liiv. 1732. aastal koliti alev praegusse asupaika, kus asusid ees juba kaks kaluriküla: Skruzdynė ja Purvynė. Hiljem kasvasid need üheks asulaks kokku.

1830. aastal sai Purvynė elanikkond täiendust, kui luited matsid Nagliai küla ja osa sealsest elanikkonnast kolis sinna. XIX sajandi teisel poolel muutus Nida suvituspiirkonnaks, kus käisid puhkamas paljud kuulsused, teiste seas Lovis Corinth, Thomas Mann, Carl Knauf, hiljem ka Jean-Paul Sartre.

Vanad Nida ja Purvynė vapid on osa praegusest Neringa vapist.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nida** |
Johann Hermann von Campenhausen
**Johann Hermann von Campenhausen** (1641–1705) oli Campenhausenite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane, ooberst ja Riia viitsekuberner, kes osales Põhjasõjas.

Elulugu
-------

Johann Hermann von Campenhausen sündis 1641. aasta 3. juulil Hermann Kamphuseni ja Gertrud von der Linde perekonda.

1656. aastal astus Campenhausen jalaväelasena sõjaväkke. Kolm aastat hiljem läks ta edasi Stolzenbergi ratsarügementi. 1661. aastal astus ta Saksa-Rooma keisririigi teenistusse ning oli vabatahtlik Raimondo Montecuccoli vägedes. 1665. aastal astus ta ka veel Poola-Leedu teenistusse ning oli vürst Lubomirski vägedes kornet. Järgmisel aastal naasis ta siiski Rootsi ning sai ooberst Knutsdorffi rügemendis samuti korneti auastme.

1668. aastal juhatas Campenhausen Riias ja ning kaks aastat hiljem ka Daugavgrīvas kindlustustöid. 1674. aastal juhatas ta ka Tallinnas ehitustöid.

1675. aasta 24. septembril Campenhausen aadeldati. Samal aastal kanti tema perekond nr. 881 all Rootsi aadlisuguvõsade loendisse.

1676. aastal sai Campenhausen Liivimaa jalaväerügemendis ooberstleitnandiks. Järgmisel aastal sai ta seal ooberstiks. 1691. aastal oli ta Ostrobotnia rügemendi ooberst. 1696. aastal sai ta Riia viitsekuberneriks ning tema rügement asus Riia garnisoni koosseisu.

1701. aastal osales ta Erastvere lahingus. Tema rügement ründas lahingu ajal Erastvere mõisa.

Johann Hermann von Campenhausen suri 28. veebraril 1705.

Abielu
------

Johann Hermann von Campenhausen abiellus 1675. aastal Agnes Margaretha Gyldenhoffiga. Abielust sündis üksteist last: Carl Balthasar, Eva Christina, Christer Lorentz, Johann Michael, Robert Wilhelm, Vendla Margaretha, Axel Leonard, Gustaf Hermann, Jakob Johann, Johann Balthasar ja Erik Reinhold.

Viited
------



1. ↑  "Col. Johan Herman von Campenhausen". Vaadatud 08.02.2024.
2. 1 2  "Von Campenhausen No. 881". TAB 1. Vaadatud 08.02.2024.
3. 1 2 3 4  "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Von Campenhausen, Johan Herman. Vaadatud 08.02.2024.
4. ↑  Campenhausen, Ernst von (1908). *Geschichte des Geschlechts der von Campenhausen*. Riia. Lk 1.
5. ↑  Sundberg, Ulf (2014). *Swedish defensive fortress warfare in the Great Northern War 1702-1710*. Lk 131.
6. ↑  Kelch, Christian (2009). *Liivimaa kroonika järg*. Lk 187.
**Karel Reisenbuk** (sündinud 23. veebruaril 1993 Pärnus) on eesti ajakirjanik.

Alates 2023. aasta märtsist töötab ta Kuku raadios saatejuhi ja toimetajana, kus teeb saateid "Kuku pärastlõuna" ning "Krimiraadio".

Aastal 2022 töötas ta lühikest aega Õhtulehe uudistetoimetuses.

2022. aastal nomineeriti ta 2021. aasta pressivideo konkursi esikolmikusse looga "Viimane surmanuhtlus".

Aastatel 2016–2022 töötas ajalehes Postimees. Nende aastate jooksul töötas ta Postimehes majandustoimetuse reporterina, Eesti uudiste õhtuse valvetoimetajana, uudistereporterina ning päevatoimetajana. Aastal 2022 oli Postimehe uuriva toimetuse ajakirjanik.

Aastatel 2013–2015 oli ta Tudeng TV Uudiste saatejuht.

Haridus
-------

2015. aastal lõpetas Tallinna Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Viited
------

1. ↑  "Kuku pärastlõuna". *kuku.pleier.ee*. Vaadatud 25. detsembril 2023.
2. ↑  "Kuku „Krimiraadio" saatejuht Karel Reisenbuk: „Mingil momendil tekkis tõsine hirm, et mind pole enam ajakirjanikuna kellelegi vaja."". *www.ohtuleht.ee*. Vaadatud 25. detsembril 2023.
3. ↑  "Krimiraadio | Kuku". *kuku.pleier.ee*. Vaadatud 25. detsembril 2023.
4. ↑  Liis (17. jaanuar 2022). "AASTA PRESSIVIDEO 2021 NOMINENDID ON SELGUNUD". *epfl.ee*. Vaadatud 25. detsembril 2023.
5. ↑  *Viimase hukkamise juures viibinud prokurör: ta suruti põrandale ja läks suureks rabelemiseks*, vaadatud 25. detsembril 2023
**Piret Puppart** (sündinud 26. märtsil 1986) on eesti moelooja ja õppejõud.

Eneseteostus moekunstnikuna
---------------------------

Saaremaalt kolis ta pärast gümnaasiumi lõpetamist mandrile. 2006. aastast disainis ta Tallinnas moeõpingute kõrvalt rõivaid moebrändile Monton. Temast kujunes brändi peadisainer ja loominguline juht. Ta lõi esindusrõivad Läti rahvuskoondisele Pekingis (2008) ja Eesti rahvuskoondisele Sotšis (2014).

Hiljem töötas ta moebrändi Mosaic heaks.

Eraloomes pühendub ta etnograafiale, väärtustades rahvuslikku järjepidevust.

Tema loodud kleidid järgivad traditsioonilisi mustreid või kannavad käsitööna valminud tikandeid.

Reisidelt on ta eelkõige inspiratsiooni ammutanud Uurali rahvastelt.

Grete Kuuraga ja Kati Nikopensiusega lõi ta 2012. aasta septembris kahasse komi rahvarõivaid järgiva moebrändi Uschanka.

Vilve Undi järel juhatab ta samuti moeosakonda Eesti Kunstiakadeemias.

2023. aasta juulis oli ta üks osalejatest MANIA GRANDIOSA moekõnnil "Tallinnast Pariisi", mil hulgakesi läbiti jalgsi 4 ööpäevaga 124 km.

Vaata ka
--------

* Anu Ojavee (kaasautor raamatule "Eesti moe 100 aastat")

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑

Välislingid
-----------

* Moekunstnik Piret Puppart: loodus on meist alati tugevam
* "Tuleviku kaasavara" (Eesti Rahva Muuseumi virtuaalnäitus)
* Piret Puppart: Eesti on jõudnud moekainuse ajastusse. Eesti moe 100 aastat
* Instagram
**Ivar Murdmaa** (kuni 23. märtsini 1936 **Ivar Martinson**; 6. august 1931 Tallinn – 22. detsember 2023) oli Venemaa ja Eesti geoloog. 

Ta lõpetas aastal 1950 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1955 Ordžonikidze-nimelise Moskva Riikliku Geoloogiauuringute Instituudi. 

Ta oli esimene eestlane, kes töötas Nõukogude Antarktika ekspeditsioonis ning teadaolevalt esimene Antarktises käinud eestlane. 

Ta on Venemaa Teaduste Akadeemia okeanoloogiainstituudi teadur, maavarade ja paleookeanoloogia labori juhataja ning Venemaa loodusteaduste akadeemia korrespondentliige. 

Ta on Eesti Geoloogia Seltsi asutajaliige.

Tunnustus
---------

* Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2005

Teosed
------

* Sealpool Kaljukitse pöörijoont: ekspeditsioonilaeval "Ob" läbi kolme ookeani, Tallinn 1962
* Ookean tulerõngas, Tallinn 1980

Isiklikku
---------

Tema isa oli kunstnik Oskar Martinson ja ema Elsa Pinkowska. Tema õde Mai-Ester Murdmaa on ballettmeister, vend Allan Murdmaa oli arhitekt ning teine õde Kai Murdmaa füüsik.

Välislingid
-----------

* Venemaa Teaduste Akadeemia okeanoloogiainstituut: Ivar Murdmaa (vene keeles)
* Maailmamerede eestlane, GoDISCOVER
* Ivar Murdmaa, Kliima soojenemises on süüdi päike ja ookean, Horisont, nr. 5, 2004
**Velise mõisa kalmistu** on kalmistu Rapla maakonnas Märjamaa vallas Päärdu külas. Ajalooliselt asus kalmistu Läänemaal Vigala kihelkonnas. Kalmistu jääb Velise mõisa südamest linnulennult umbes 1,2 km kaugusele lääneloodesse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Maydellid tõenäoliselt 19. sajandi lõpus pärast mõisa ostmist Wetter-Rosenthalidelt, sest Maydellid ei soovinud enam kasutada mõisa alal asuvat endiste omanike Wetter-Rosenthalide kalmistut. 

Kalmistule on teadaolevalt maetud neli inimest. Kalmistul paikneb uusgooti stiilis matusekabel.

Umbes 200 meetri kaugusel lõuna suunas üle Velise jõe paikneb Velise mõisa varasem, Wetter-Rosenthalide suguvõsa kalmistu. Omaaegu oli kalmistute vahel otsetee, kuid praegu on sellel teel olnud sild hävinud ja kalmistute vahel puudub otsetee.

Kalmistule maetuid
------------------

* 1885 – Carl Anton von Maydell (1816–1885)
* 1910 – Lilly von Maydell (sündinud Rosen; suri 1910)
* 1913 – Boris von Maydell (1890–1913)

Kirjandus
---------

* Alo Särg. "Velise (*Schloß Felx*)". // Raplamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 226
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

Välislingid
-----------

* Velise mõisa kalmistu ja kabel kultuurimälestiste riiklikus registris
* Velise mõisa Maydellide kalmistu kunsti fotokogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
* Pärandkultuuri objekt: "Maydel´i kabel" (884:KAV:001) Eesti looduse infosüsteemis
* Velise mõis ja selle kalmistud Eesti mõisaportaalis
* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
**Karpov** on venepärane perekonnanimi.

Venemaa Föderatsioonis oli perekonnanime Karpov (mehed) kandjaid 2014. aastal ligi 92 100 isikut, nimi Karpova (naised) oli rohkem kui 92 900 isikul. Ukrainas oli Karpovi nimelisi isikuid üle 6100 (Karpovaid 7600), Valgevenes ligi 3200 (Karpovaid ligi 2600) ja Kasahstanis ligi 2300 (Karpovaid üle 2100).

Statistika Eestis
-----------------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Karpov 248 inimesel: 229 mehel ja 19 naisel. Perekonnanimede levikult oli Karpov meeste puhul 235. kohal ja naiste puhul 7188. kohal (Karpova nimelisi naisisikuid oli Eestis 263, levikult 216. koht). Kõige levinum oli perekonnanimi Karpov vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,57. Nimi oli kõige sagedasem Ida-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,76 inimest.

Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Karpov aastatel 1936–1940 kuuel juhul isikute poolt, kes soovisid uueks nimeks Ainla, Illasto, Lumet, Merisaar, Merivoog ja Pihlapuu.

Nime kandjaid
-------------

* Anatoli Karpov, vene maletaja (1951–)
* Andri Karpov, ukraina motosportlane (1987–)
* Dmitri Karpov, Kasahstani kümnevõistleja (1981–)
* Lev Karpov, vene keemik ja revolutsionäär (1879–1921)
* Maksim Karpov, Eesti politseinik (1975–1999)
* Sergei Karpov, vene ajaloolane (1948–)
* Sten Karpov, eesti näitleja (1984–)
* Valeri Karpov, vene jäähokimängija (1971–2014)
* Vladimir Karpov, vene sõjaväelane ja kirjanik (1922–2010)

Viited
------

1. ↑  Karpov Surnames. Vaadatud 9. veebruar 2004.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika. Karpov. Vaadatud 9. veebruar 2004.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Karpov.

Välislingid
-----------

* Karpov statistikaameti andmebaasis