recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Endriejavas** on alev Leedus Klaipėda rajoonis, Endriejavase valla halduskeskus. Endriejavas asub Veiviržase jõe ääres. Alevis on gümnaasium ja raamatukogu.

Ajalugu
-------

1623. aastal on ürikutes nimetatud Endriejavase metsa. Küla ennast on nimetatud alles XVIII sajandi alguses. 1780. aastal püstitati sinna puidust kirik. 1837. aastast kuulus asula Ogińskitele. 1862. aastal pandi sealsesse kellatorni Žemaitija suurim kirikukell.

Pärast Esimest maailmasõda tegutsesid alevis meierei, villakraasimisettevõte, kolm saekaatrit ja üheksa veskit. Teise maailmasõja ajal põles alev maha, hävis ka kirik. Uus kirik valmis 1943. aastal.

Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad, mitmel korral hõivasid nad ka alevi. Nõukogude ajal sai Endriejavast kolhoosikeskus.

Pilte
-----

* Endriejavase vallamajaEndriejavase vallamaja
* Endriejavase koolimajaEndriejavase koolimaja
* Endriejavase kirikEndriejavase kirik

Tuntud elanikke
---------------

* Kazimieras Vytautas Kryževičius – Leedu poliitik

Välislingid
-----------

 Endriejavas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alev portaalis vietoves.Lt
**Jütja** ehk **järvemuda** ehk **sapropeel** ehk **kõdumuda** (rootsi ja inglise keeles *gyttja*) on järve põhja sadestunud tume ja püdela tekstuuriga organogeenne sete, mis sisaldab lisaks järve elustiku jäänustele ka savi-, aleuriidi- ja liivaosakesi ning kaltsiumkarbonaati.

Soojärvedes tekib surnud taimedest ja rauasooladest turbamuda ehk düü.

Koostis
-------

Jütja koostis sõltub suuresti lagunenud produtseerijate (eeskätt vetikate ja makrofüütide) koosseisust. Orgaanilise süsiniku mass ületab 2% sapropeeli massist ning kuivainest vähemalt 15% moodustab orgaaniline aine.

Omadused
--------

Järvemuda esineb hõljuva massina enamikus järvedes, aga ka kinnikasvanud vanades järvenõgudes mõnevõrra tihenenult turbakihi all. Järvemuda on eriti iseloomulik eutroofsetele järvedele. See tekib, kui põhjakihtides on väike hapnikusisaldus, mis omakorda tekib, kui on vähene veeringlus põhjakihtides või pindmiste kihtide hapnikutarve suureneb. Taimede ja loomade jäänuste ning mineraalaine ümberkujundamisel setteks on oluline osa mikroorganismidel. 
Muda füüsikalis-keemilised omadused olenevad suurel määral veekogu füto- ja zooplanktonist, mikroelementide ja mineraalide sisaldusest. Õhu käes seisnud sapropeel paakub kivikõvaks koorikuks, mis hiljem enam vees ei lahustu.

Kasutamine
----------

Järvemudaleiukohana käsitletakse setet, milles mudalasundi paksus on vähemalt 1 meeter. Järvemuda kasutatakse mudaravilates, sest see sisaldab B1-, B2-, B12- ja D-vitamiini, foolhapet ning bioloogiliselt aktiivseid mikroelemente.

Järvemudasid on püütud kasutusele võtta väetisainena põllumajanduses, kuid paraku on see rakendusvaldkond üsna piiratud, sest sapropeeli toiteainesisaldus on üsna väike ning selle kasutamine tuleks kõne alla üksnes kompostiva lisandina väetisesegudes. 

Sültjat sapropeeli võib kasutada ka looma- ja linnusöödana.

Eestis
------

Eestis hakkasid järvesetted tekkima hilisjääajal ehk 10 000 – 12 000 aastat tagasi. Tänapäevaks on mitmete järvede mudalasundid üle 10 meetri paksused. Eesti järvemudade uurimine sai alguse 19. sajandil Tartu Ülikoolis (L. zur Mühlen, M. zur Mühlen).
Värska lahes on järvemuda paksuseks mõõdetud kuni 12 meetrit ja maardla pindala on umbes 76 ha. Kasuliku kihi keskmine paksus on 4,6 m ja 60% niiskuse juures on muda aktiivne tarbevaru ligikaudu miljon tonni.

Maailmas
--------

Rumeenia on kuulus ravimudaga järvede poolest. Rumeenia linnas Techirghiolis kaevandatakse Techirghioli järvest järvemuda, mis tänu oma headele omadustele võitis juba 20. sajandi alguses auhindu. Samuti asub Rumeenias Balta järv, mille muda kasutatakse liigese-, naha- ja reumaatiliste haiguste raviks. Sealset muda hakati raviks kasutama juba 1840. aastatel.

Vaata ka
--------

* järvelubi
* järvesete
* turbamuda

Viited
------

1. ↑  EE 8. köide, 1995.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2017. Vaadatud 23. aprillil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Kärbsepüünis (perekond)* |

---

**Kärbsepüünis** (*Dionaea muscipula*) on huulheinaliste sugukonda kärbsepüünise perekonda kuuluv karnivoorne taimeliik, mis kasvab lähistroopilisel märgaladel. Taimed on pärit USA-st ja kasvavad Põhja- ja Lõuna-Carolinas soistel aladel. Kärbsepüünis on putuktoiduline taim. Oma väikse areaali kohta on kärbsepüünis üllatavalt kohanemisvõimeline erinevate ilmastiku- ning mullatingimuste suhtes. Oluline on tagada kõrge õhuniiskus, toitainetevaene happeline muld (turba-liiva segu) ning valgusrohke kasvukoht. Talveperioodil eelistavad kärbsepüünised jahedamat isegi kuni 10 kraadini langeva temperatuuriga puhkeperioodi. Võrreldes teiste rohttaimedega teeb kärbsepüünise eriliseks tema võime, eluks vajalike ainete saamiseks, püüda ja tarbida putukaid. Kasvukoha happelise mulla tõttu peab kärbsepüünis saama lämmastiku ja fosforit putukaid lagundades, samas kui enamus rohttaimi saavad need ained mullast.

### Putukate püüdmine

Kärbsepüünis meelitab ohvri oma lehtede vahele magusalõhnalise nektari abil, millele kärbsed vastu panna ei suuda. Lehtede siseküljel on kolm kuni kuus karvakest, mis tuvastavad puuteid. Kui ühte karvakest puudutada kaks korda või kahte erinevat karvakest 20-sekundilise intervalliga, siis taim sulgeb ohvri kiiresti oma lehtede vahele. Kuna lehekesi lahti hoidvad rakud on ooteasendis suure pinge all, siis tuvastades lehtede vahelt kärbse, pinge annab järgi ja rõhk rakkudes suureneb hüppeliselt ning lehekesed sulguvad murdsekundiga ümber ohvri. Kui ohver vibreerib ning eritab uriinhapet siis lehtede ääred sulguvad veelgi, kuni moodustavad õhukindla keskkonna. Seejärel lagundab Kärbsepüünis oma ohvri ensüümide toimel ning omandab ohvrist  vajalikud ained. Seedimisprotsess kestab 1-2 nädalat. Siis avanevad püünisrauad uuesti ning nende vahelt võib leida tühjaks imetud ohvri jäänuseid. Üks leht ei suuda püüdmise-seedimisega lõputult tegeleda, pärast paari-kolme korda see sureb.

### Huvitavaid fakte

Hämaral ajal putukate püüdmiseks helendab kärbsepüünis sinakat valgust, mis on putukatele atraktiivne.

Tavaliselt püüab kärbsepüünis väikseid putukaid ja mardikaid aga võib ka juhtuda, et väike konn jääb kärbsepüüniste lehtede vahele.

Kärbsepüünise lagundavad ensüümid on piisavalt tugevad, et lagundada inimese nahkkude.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 23.3.2017)
2. ↑  Schlauer, J. (N.d.) *Dionaea muscipula*. Carnivorous Plant Database.
3. ↑  "Dionaea muscipula - The Venus Flytrap". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. veebruar 2017.
4. ↑  "Dionaea muscipula - The Venus Flytrap". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. veebruar 2017.
5. ↑  "How does the Venus flytrap digest flies?".
6. ↑  "11 Incredible Facts About Venus Flytraps".

Veebiallikad
------------

* How does the Venus flytrap digest flies?
* Kärbsepüünis - huvitav, kuid kapriisne taim (vaadatud 23.06.2012)
Triin Hertmann 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Triin Hertmann** (sündinud 17. juulil 1980) on eesti ettevõtja ja investor.

Haridus
-------

Hertmann on saanud bakalaureusekraadid Tallinna Tehnikaülikoolis rahvusvahelises ärijuhtimises ja finantsjuhtimises, 2013. aastal sai ta Tallinna Ülikooli psühholoogia instituudis magistrikraadi tööga "Kommunikatsiooni ja juhtimisega rahulolu erinevused tava- ja virtuaalsetes meeskondades".

Töö
---

Ta oli idufirma Wise (endise nimega Transferwise) finants- ja makseoperatsioonide valdkondade juht ning esimene selle Eesti filiaali töötaja. Varem on ta töötanud Skype'is.

Triin Hertmann on ettevõtte Grünfin kaasasutaja.

Viited
------

1. ↑  "Kommunikatsiooni ja juhtimisega rahulolu erinevused tava- ja virtuaalsetes meeskondades". *ETIS*. Vaadatud 30.08.2021.
2. ↑  "Triin Hertmann's Email & Phone Number Founder @ Grünfin". *Rocketreach*. Vaadatud 30.08.2021.
3. ↑  Krista Saarniit (25. mai 2015). "Triin Hertmann". *Eesti Kunstiakadeemia*. Vaadatud 30.08.2021.
4. ↑  "Transferwise'i endised tipptöötajad lõid rahakasvatamise platvormi". *Delfi*. 22.04.2021. Vaadatud 30.08.2021.
5. ↑  Harry Tuul (06.04.2020). "Ujub vastuvoolu: ükssarvik TransferWise palkab hoogsalt inimesi juurde". *Geenius*. Vaadatud 30.08.2021.
**Alba Iulia** (saksa keeles *Karlsburg*, varem ka *Weißenburg*; ungari keeles *Gyulafehérvár*) on linn Rumeenias Transilvaanias, Alba maakonna keskus. Asub Mureși jõe ääres.

Roomlased rajasid tänapäeva linna kohale Apulumi kindluse, mis oli XIII Gemina leegioni keskus. 1009. aastal sai Alba Iulia piiskopkonna keskuseks. 12. sajandil sai Ungari kuningalt linnaõigused.

Aastatel 1571–1692 oli see Transilvaania vürstkonna pealinn.

1. detsembril 1918 kuulutati linnas välja Transilvaania liitumine Rumeenia Kuningriigiga. Kuningas Ferdinand krooniti 1922. aastal Alba Iulia õigeusu katedraalis uuesti kõikide rumeenlaste kuningaks.

Linnas asub 1. Detsembri Ülikool ja Batthyáneumi raamatukogu, kus leidub palju haruldasi käsikirju ja inkunaableid.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanikest 94,45% rumeenlased, 2,76% ungarlased ja 2,22% mustlased.

Linna jalgpalliklubi FC Unirea Alba Iulia mängib Rumeenia esiliigas.

Viited
------

1. ↑  2021 Romanian census

Välislingid
-----------

* Alba Iulia ametlik koduleht *(rumeenia, saksa, inglise keeles)*

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Alba Iulia** |
Multifunktsionaalne tööriist
**Multifunktsionaalne tööriist** (**multitööriist**) on võnkuv mitmeotstarbeline mehaaniline tööriist kasutuseks liivapaberiga lihvimise, ihumise, poleerimise, teritamise, raspeldamise, saagimise ja kraapimise alal. Multifunktsionaalne tööriist on saanud enda nimetuse paljudele funktsioonide pärast, mida see tööriist saab saadaolevate otsikute valikuga täita.

Eellugu
-------

Multifunktsionaalse tööriista algne idee tuli meditsiini valdkonnast. Enamikul arstidest, sealhulgas hambaarstidel, on sama põhimõttega tööriist, kus tööriistal saab vahetada erinevaid tarvikuid. 

Ehitustööriistade tootmistehased tunnustasid antud tööriista ainulaadseid võimalusi. Hinnangutele tuginedes alustasid tehased tööriista tootmist. Multifunktsionaalne tööriist võeti kasutusse väga erinevates eluvaldkondades.

Erinevus tavalistest tööriistadest
----------------------------------

Multifunktsionaalse tööriista lõikamise liikuvus on erinev teistest tööriistadest.

Erinevalt elektrilisel ketassael (ketassaag), tikksael (tikksaag) või mootorsael (mootorsaag), nende tera ei näe liikumas edasi-tagasi või ringiratast näiteks puidu lõikamisel. Selle asemel on lame metallist tera, mis võngub küljelt-küljele 20 000 korda minutis. Multifunktsionaalsel tööriistal ei esine tagasilööke ega ka haarduvusi kinni jäämisel, mida juhtub paljudel tööriistadel. Tänu väikesele suurusele, tüüpilise lõiketera asukohale ja nihke kujule, võib multifunktsionaalne tööriist teha kumeraid või sirged lõikeid väga kitsastes kohtades, näiteks nurkades.

Oluline informatsioon
---------------------

Tööriista tarvikute hulka kuuluvad mitmesugused puulõike- ja metalli lõikamise terad, kolmnurkse kujuga lihvimispadjad, karbiidi- ja teemantäärisega terad, saelehed ja palju muud. Kuigi mõnel saelehel on poolringjas kuju, siis need ei tiirle. See kuju võimaldab neil teha võnkuvaid lõikeid mitmesugustest suundadest.

Tööriist töötab aku pealt, et vältida juhtme segavust tööriista kasutamisel. Enamikul multifunktsionaalsel tööriistadel on LED-tuli, mis võimaldab tööriistaga töötada ka hämaras või pimedas.

Multifunktsionaalse tööriista põhimõte on saada teha töid kergemalt ning lihtne käsitlus.

Igal multifunktsionaalse tööriista tootval firmal on selle kaal erinev, kuid kaal jääb kuni 2 kilogrammi.

Viited
------

1. ↑  D.Vandervort (8. november 2018). "Oscillating Multi-Tool Buying Guide".
2. ↑  J.Hanson (24. juuni 2019). "30 USES FOR YOUR OSCILLATING MULTI TOOL". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2020.
3. ↑  sgs-engineering.com. "OSCILLATING MULTI TOOL GUIDE: 10 USES FOR YOUR MULTI-TOOL". *sgs-engineering.com*.
4. ↑  M.Boley (8. märts 2019). "Oscillating Tool Reviews: Learn How to Find the Best Oscillating Tool". *familyhandyman.com*.
Teodor Teodorov
**Teodor Teodorov** (8. aprill 1859 – 5. august 1924) oli Bulgaaria peaminister 28. novembrist 1918 kuni 14. oktoobrini 1919.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Aleksandǎr Malinov** | **Bulgaaria peaminister**28. november 1918–14. oktoober 1919. | Järgnev**Aleksandǎr Stambolijski** |

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev | Denkov
**Negatiivne utilitarism** on utilitarismi haru, mis keskendub erinevalt traditsioonilisest utilitarismist ülima hüve saavutamise asemel kannatuste vähendamisele. Mõlemad mõõdavad eetilist väärtust vastavalt tulemuslikule heaolule.

Termini võttis kasutusele Roderick Ninian Smart teoses „Negative Utilitarianism", kus ta kritiseeris Karl Popperi tööd „The Open Society and Its Enemies".

Negatiivse utilitarismi variatsioonid
-------------------------------------

Sarnaselt teiste utilitarismi versioonidega on ka palju varieerivaid faktoreid negatiivsel utilitarismil. Toby Ord toob oma essees „Why I’m Not a Negative Utilitarian" välja kas üldist erinevust mille alla kõik väiksemad variatsioonid kuuluvad:

* Tugev negatiivne utilitarism: utilitarism empiirilise usuga, et kannatus kaalub väärtuselt üle õnnelikkuse.
* Nõrk negatiivne utilitarianism: utilitarism empiirilise usuga, et üldiselt on efektiivsem keskenduda kannatuste leevendamisele, mitte õnnelikkuse soodustamisele.

Viited
------

1. ↑  R N. Smart (oktoober 1958). "Negative Utilitarianism". *Mind*. Vaadatud 04.11.2018.
2. ↑  Toby Ord (28.02.2013). "Why I'm Not a Negative Utilitarian". *www.amirrorclear.net*. Vaadatud 04.11.2018.
**Ginkūnai** on küla Leedus Šiauliai rajoonis, Ginkūnai valla halduskeskus. Küla asub Šiauliai kirdepiiril, küla lääneservas asuv Ginkūnai järv jääb Šiauliai territooriumile. Ginkūnais on kool, postkontor ja raamatukogu. Seal tegutsevad kaks põllumajandusühistut.

Ajalugu
-------

Piirkond kuulus algselt Bojar Monkunile, aga aastast 1673 – Ginkąnastele. Selle suguvõsa järgi on asula ka nime saanud. Küla on esimest korda mainitud aastal 1690.

Aastal 1792 andis Katariina II varem Kristian Broderichile ja Johan Vendelisele kuulunud maad ja küla Platon Zubovile. XIX sajandi alguses rajas see külla Ginkūnai mõisa, mis kujunes tema ümbruskonna valduste administratiivseks keskuseks.

XX sajandi alguses rajati külla kalmistu, millest aastal 1966 kujunes Šiauliai kalmistu. Nõukogude ajal kujunes asula kohaliku aiandusliku suunitlusega sovhoosi keskasulaks.

Viited
------

1. ↑ . Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 23.01.2017.
2. ↑  "Ginkūnų istorija". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2016. Vaadatud 24. aprill 2016.
3. ↑  Ginkūnai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. VI (Fau-Goris). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 680-681 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ginkūnai** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Neuraalplaat** ehk **medullaarplaat** (*lamina neuralis*) on kesknärvisüsteemi alge keelikloomade, sealhulgas inimese embrüol.

Moodustumine
------------

Neuraalplaat moodustub ektodermist kordomesodermi mõjul (embrüonaalne induktsioon). 

Neuraalplaadi moodustumise etapil koosneb embrüo kolmest rakukihist: ektodermist (millest moodustuvad nahk ja närvikude), mesodermist (tulevased lihased ja luud) ja entodermist (seedetrakt ja hingamisteed). Neuraalplaadi närvikoe eellasrakud on neuroepiteelirakud. Kui rakkudele mõjub BMP-4, siis nad arenevad nagu naha rakud; vastasel juhul nad arenevad närvirakkudeks.

*Linea primitiva* vastas ektodermikude pakseneb ja lameneb ning sellest saab neuraalplaat. *Nodus primitivus* '​e ees olevat piirkonda saab üldiselt nimetada neuraalplaadiks. Rakud hakkavad pikenema ja kitsenema, muutudes sambakujuliseks. Neuraalplaadi otsad, mida nimetatakse neuraalvoltideks, tõukavad plaadi otsad üles ja kokku, voltudes silindriliseks neuraaltoruks, mis on oluline peaaju ja seljaaju moodustumiseks. Kogu seda protsessi nimetatakse primaarseks neurulatsiooniks.

Neuraalplaadi arengus on olulised ka signaalvalgud, mis aitavad kaasa ka diferentseerumisele koes, millest areneb neuraalplaat. Nende valkude seas on luumorfogeensed valgud ja kadheriinid. Nende valkude ekspresseerumine on oluline neuraalplaadi voltumises ja neuraaltoru moodustumises.

Viited
------

1. ↑  Paul A. Wilson, Giorgio Lagna, Atsushi Suzuki, Ali Hemmati-Brivanlou. Concentration-dependent patterning of the Xenopus ectoderm by BMP4 and its signal transducer Smad1. – *Development*, 1997, lk 3177-3184.
2. ↑  Scott F. Gilbert. *Developmental biology*, 9. trükk, Sinauer Associates: Sunderland, Mass.2010, lk 333–338. ISBN 978-0878933846.
Vaade külale linnulennult
**Mondéjar** on küla ja vald Hispaanias Castilla-La Mancha autonoomses piirkonnas Guadalajara provintsi lõunaosas Alcarria maakonnas.

Selle pindala on 48,43 km² ja 2016. aasta seisuga elas seal 2579 elanikku. 

Mondéjari elanike hispaaniakeelne nimetus on *mondejano* (meessoost) või *mondejana* (naissoost).

Mondéjar on väga tuntud veinipiirkond. 

Mondéjari peamiste vaatamisväärsuste hulka kuulub Santa María Magdalena kirik (16. sajand), gooti ja renessanss-stiilis pühakoda, mis asub peaväljaku ääres ja on tuntud viimases kodusõjas hävinud suurejoonelise altari poolest, mis on nüüdseks algsel kujul täielikult taastatud. Mondéjaris asuvad veel San Pedro erakla ja ainulaadne San Sebastiáni erakla (ehitatud 16. sajandil), mis erineb teistest samalaadsetest ehitistest judaistlike skulptuuride tõttu. Küla on tuntud ka San Antonio kloostri varemete poolest. Klooster ehitati aastatel 1489–1509 ja see oli üks esimesi renessanslikke ehitisi Hispaanias.

Santa María Magdalena kirik
**Simon Lizotte** (sündinud 1992) on Saksa elukutseline kettagolfimängija. 

Ta on teeninud 106 474 USA dollarit (seisuga 13. märts 2018) auhinnaraha. Ta on tuntust kogunud oma kaugete visete ja kaugete puttide tabamisega. Lisaks on tema *trick shot* videod palju tuntust kogunud. Tal on püstitanud mitu maailmarekordit distantsi viskamises.

Karjäär elukutselisena
----------------------

### Maailmarekordid kauguse viskamises

Lizotte püstitas maailmarekordi 27. oktoobril 2014 tulemusega 263,2 m. Sellega ta võitis David Wigginsi varasemat rekordit, mis oli 254,8 m ning see oli visatud 2012. aastal. Lizotte murdis oma rekordi 27. märtsil 2016, viskega 275,5 m. See rekord püsis aga vaid kaks päeva, kuni Wiggins viskas 338 m. Lizotte'i  piiriks jäi siis 314 m.

Tuul on mänginud olulist rolli maailmarekordite viskamisel. Kõik rekordid on visatud kõrbes koos tuulega ning on kasutatud ka kergemaid kettaid. Wigginsi 2012 aasta rekord oli visatud 23.3 m̥/s taganttuulega. Lizotte 2014 aasta rekord oli visatud aga 29 m/s taganttuulega. Simon Lizotte'i 903.9 jalga (275.5 m) leidis aset 48 m/s tuules. Wigginsi ja Lizotte üle 300 meetrilised visked olid tehtud kuni 66 m/s oleva tuulega. Mõlemad mehed on öelnud, et tuleks seada tuulepiirangud. Simon Lizotte viskab ilma tuuleta tasasel alal natukene üle 200 meetri.

### Suurimad saavutused

Tema suurimateks võituteks võib pidadaː Memorial Championship (DGPT) 2018; Konopiste Open (DGWT) 2016; Nick Hyde Memorial 2016; Ledgestone Insurance Open 2015; Glass Blown Open 2014; European Championships 2012. Ta on ka mitmekordne Saksa meister. 

2016 oli ta pikalt eemal oma vigastuse tõttu, kuid 2017 oli ta juba tipptasemel tagasi. Nimelt tema keskmine koht igal turniiril oli 3. koht. 2018 on alanud juba väga hästi. Käes on Memorial Championship'si (DGPT) võit ning poodiume kohti on juba mitmeid.

Varustus ja sponsorid
---------------------

Lizotte'i on peasponsoriks on Discmania Golf Discs. Tal on mitu signatuur ketast, mille müügitulust saab ta oma osa.

Tema tähtsaks sponsoriks on veel Grip Equipment, kes siis toodab kettagolfi kotte ning selle firma tootega Simon Lizotte oma kettaid rajal kaasas kannab. 

Lizotte kasutab järgmisi kettaid (2018. aasta alguse seisuga)ː 

**Driverid**

* PD2 (C-Line)
* PD (C-Line, S-Line)

**Fairway Driverid**

* FD (C-Line, D-Line)
* FD3 (S-Line)

**Midrange'id**

* MD (C-Line)
* MD3 (C-Line)
* MD4 (C-Line)

**Putterid**

* P1x (D-Line)
* P2 (S-Line, C-Line)

Viited
------

1. ↑  "Simon Lizotte #8332; Professional Disc Golf Association". Pdga.com. Vaadatud 14.06.2016.
2. ↑  "Simon Lizotte sets two disc golf distance world records; Allthingsdiscgolf". allthingsdiscgolf.com. Vaadatud 14.06.2016.
3. ↑  "Distance World Record Shattered! 863 Feet!".
4. ↑  "David Wiggins Jr. blows away distance world record, throws over 1,100 feet".
**Skiemonys** on alev Leedus Anykščiai rajoonis, Skiemonysi valla halduskeskus. Alev asub Lukna jõe ääres. Skiemonysist läänes asub Skiemonysi küla, kus asub Skiemonysi põhikool.

Alevis asuvad postkontor ja raamatukogu, vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1884 valminud katoliku kirik.

Ajalugu
-------

Siemonyst on esmamainitud XV sajandil. 1500. aastal ehitati sinna esimene kirik või kabel. 1571. aastal sai asula alevi staatuse.

1677. aastal avati alevis klooster, mis suleti novembriülestõusu järel 1823. aastal. 1777. aastal avati seal kihelkonnakool. XVIII sajandi algul on kirjalikes allikates esmamainitud Maleckistele kuulunud Skiemonysi mõisa. Tsaariajal oli asula kohta kasutusel venekeelne nimekuju Скемяны. XX sajandi keskpaigani oli asula ametlik nimekuju **Skemonys**.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 249 (1868)
* 450 (1900)
* 297 (1970)
* 215 (1982)
 | * 133 (1987)
* 92 (2001)
* 38 (2011)
 |

* PostkontorPostkontor
* SkiemonysSkiemonys
* Endine veskiEndine veski
* Skiemonysi kirikSkiemonysi kirik
* KellatornKellatorn

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Скемяны. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, kd. 30 (59) : Сим — Слюзка. С.-Петербургъ, 1900. 192 lk

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Skiemonys** |

* Alev Poola geograafilises sõnastikus
* Alev portaalis vietoves.Lt
**Lembit Tepp** (29. jaanuar 1930 – 9. august 2008) oli eesti statistik.

1949. aastal lõpetas ta Väike-Maarja Keskkooli. 1953. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna kaubanduse ökonoomika erialal kiitusega.

Aastatel 1953–1961 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi raamatukogu juhataja.

1961. aastast töötas ta statistika valdkonnas. 1970.–1980. aastatel oli ta Eesti NSV Statistika Keskvalitsuse juhataja esimene asetäitja. 1990–2000. aastatel oli ta Statistikaameti rahvaloenduse teenistuse nõunik. Ta on korraldanud rahvaloenduste läbiviimist Eestis. Ta oli ka Eesti rahvastikuregistri üks alusepanijaid.

Ta on maetud Liiva kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1987 Eesti NSV teeneline ökonomist
* 2000 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Väike-Maarja Gümnaasiumi vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2016. Vaadatud 15. septembril 2016.
2. ↑  TTÜ lõpetajad 1918-2006. Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu digikogu
3. ↑  Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas. Tepp, Lembit[*alaline kõdulink*]
4. ↑  Regina Hansen. Rahvaloendus nõukogude moodi. Eesti Päevaleht, 18. märts 2000
5. ↑   Ene-Margit Tiit. Riikliku statistika areng Eestis 1940–2000 rahvastikustatistika näitel. Eesti statistikasüsteemi 95. aastapäeva konverents „Riiklik statistika muutuvas maailmas"
6. ↑  Kalmistute register Haudi
Bobby Decordova-Reid 2018. aastal Cardiff Citys särgis
**Bobby Armani Decordova-Reid** (sündinud 2. veebruaril 1993 Bristolis) on Inglismaal sündinud Jamaica jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa Premier League'i klubis Fulham ja Jamaica jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Bristol Citys, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2002. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas hooajal 2010–11. Hooajal 2011–12 mängis ta Bristol Cityst laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Cheltenham Town, hooajal 2012–13 tugevuselt kolmanda liiga klubis Oldham Athletic ja hooajal 2014–15 tugevuselt neljanda liiga klubis Plymouth Argyle. Regulaarselt kuulus Decordova-Reid Bristol City põhimeeskonda alates hooajast 2015–16. Hooajal 2017–18 lõi ta Inglismaa esiliigas 19 väravat, millega jagas liigas parima väravaküti arvestuses kolmandat kohta. Samal hooajal valiti ta esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu ja Bristol City hooaja parimaks mängijaks.

2018. aasta juunis siirdus ta umbes 10 miljoni naelsterlingi eest äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Cardiff Citysse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Hooajal 2018–19 jäi tema arvele Inglismaa kõrgliigas viis väravat.

2019. aasta augustis läks ta laenule Fulhami, kellega sõlmis järgmise aasta jaanuaris püsiva lepingu.

Jamaica jalgpallikoondises tegi Decordova-Reid debüüdi 6. septembril 2019 CONCAF-i Rahvuste Liiga mängus Antigua ja Barbuda vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Jamaica koondisse kuulus ta 2021. ja 2023. aasta CONCACAF Gold Cup'il.

Viited
------

1. ↑  "Cardiff City sign striker Bobby Reid from Bristol City". BBC Sport. 28.6.2018. Vaadatud 8.3.2021
2. ↑  "Bobby Decordova-Reid: Fulham sign Cardiff City forward on permanent deal". BBC Sport. 24.1.2020. Vaadatud 8.3.2021
Õliradiaator
Automootori radiaator
Arvutiprotsessori radiaator (ventilaatoriga) ja paremal väiksem põhjasilla radiaator
**Radiaator** (ladina keeles *radiāre*, 'kiirgama') on soojusvaheti, mis on ette nähtud soojuse hajutamiseks ümbritsevasse õhku kiirgusülekande kaudu (osaliselt ka konvektsiooni teel). 

Kasutusotstarbe järgi eristatakse kütte- ja jahutusradiaatoreid. Viimastest on tuntuimad automootorite ja elektroonikakomponentide jahutid.

Kütteradiaatorid
----------------

Radiaatoreid kasutatakse nii keskküttes kui ka kohtküttes. Radiaatoris liigub soojuskandja (vesi, aur või õli) rööbiti ühendatud kinnistes kanalites, mis moodustatakse metalllülidest (ribidest) või stantsitud metallplaatidest.

Levinuimaks kohtkütteseadmeks on elektri- ehk õliradiaator, milles soojust annab elektriküttekeha ja õli jaotab selle ühtlaselt radiaatori pinnale. Radiaatoris kasutatakse nn termoõli, millel on väga väike paisumistegur ja hea elektriisolatsioonivõime, mistõttu küttetraadid ei vaja lisaisolatsiooni. 

Radiaatoritel on eralduva soojushulga muutmiseks mehaaniline või elektrooniline termoregulaator (termostaat). Võimsustarve võib olla ka astmeliselt muudetav (nt 600/900/1500 W). Taimeriga mudelitel on ööpäevase temperatuurirežiimi määramise võimalus. Kõigil radiaatoritel on automaatse väljalülitusega ülekuumenemiskaitse.

Jahutusradiaatorid
------------------

 *Pikemalt artiklis Jahutusradiaator*
Automootori jahutussüsteemis kandub mootori detailidelt eralduv soojus süsteemis ringlevale jahutusvedelikule, mille radiaator annab edasi välisõhule; radiaatorist väljub ringlusse jahtunud vedelik. Soojusülekannet intensiivistab radiaatorile mootori poolt õhku puhuv ventilaator. 

Elektroonikaseadmetes kasutatakse radiaatorit soojuse ärajuhtimiseks suure võimsustarbega komponentidelt (dioodid, transistorid, protsessorid), et tagada nende kestev töövõime.

 *Pikemalt artiklis  Elektroonikakomponentide jahutus*

Vaata ka
--------

* Küttekeha
* Keskküte

Viited
------

1. ↑  ENE 7. köide, 1994

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Radiaator** |

* Marko Kraas. Auto jahutussüsteem
**Sven-Hannes Vabar** (sündinud 7. juunil 1977 Tallinnas) on Eesti kultuurikriitik ja -ajakirjanik.

Ta lõpetas 1995 Tallinna 21. Keskkooli. Aastatel 1995–2002 õppis Tartu Ülikoolis ajakirjandust, 2002–2007 semiootikat. Kaitses semiootika ja kulturoloogia erialal bakalaureusekraadi (2005) ning magistrikraadi (2007). Nii bakalaureuse- kui ka magistritöö teemaks oli Uku Masingu maailmapilt. 

Töötab Eesti Kirjandusmuuseumi kultuuri- ja kirjandusteooria töörühmas toimetajana. 

On tegutsenud ka kultuuriajakirjanikuna: kirjutanud eesti ajalehtedes filmi- ja kirjanduskriitikat, teinud intervjuusid kirjanikega, töötanud Raadios Vaba Euroopa ja osalenud raadiosaadetes "Kultuurikaja", "Litter" ja "Ööülikool". 

Avaldanud proosat ajakirjades Vikerkaar ja Vihik ning ajalehtedes Sirp, Müürileht ja Tartu Postimees. Koostanud ja toimetanud Tartu "mitte-kohtade"-teemalise raamatu "Mitte-Tartu", mis ilmus 2012.

Tunnustus
---------

* 2010 – Friedebert Tuglase novelliauhind – "Musta lennuki kirik". Kogumikust "Tartu rahutused. Valik jutte", koostaja ja toimetaja Berk Vaher, Petrone Print, Tallinn 2009, lk 12–23.

Viited
------

1. ↑  Sven Vabar Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
2. ↑  Sven Vabar, "Maailma elluärkamine. Hayao Miyazaki filmid", Teater. Muusika. Kino 5, 2005, lk. 100.
3. ↑  "Musta lennuki kirik", võrguversioon autori kodulehel.

Välislingid
-----------

* Sven Vabar Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Sven Vabari koduleht
* Sven Vabari blogi
* Sven Vabar Eesti Kirjandusmuuseumi kultuuri- ja kirjandusteooria töörühma lehel
**Gudžiūnai** on alev Leedus Kėdainiai rajoonis, Gudžiūnai valla halduskeskus. Alev asub Dotnuvėlė jõe kaldal. Alevit läbib Vilniuse ja Šiauliai vaheline raudtee (osa Liibavi-Romno raudteest), alevis on Gudžiūnai raudteejaam.

Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1911 valminud katoliku kirik.

Ajalugu
-------

Aastal 1653 mainiti Gudžiūnaid esimest korda. Aastal 1812 ehitati sinna kabel. Jaanuariülestõusu ajal toimus küla juures lahing. Tänavkülast sai alev XIX sajandi lõpus. 

Aastal 1911 ehitati kabeli asemele kirik. Teise maailmasõja ajal tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskasula.

Pilte
-----

* Gudžiūnai kirikGudžiūnai kirik
* Alevi keskusAlevi keskus
* KoolimajaKoolimaja
* Alev linnulennultAlev linnulennult

Tuntud elanikke
---------------

* Paulius Rabikauskas - Leedu teoloog
* Steponas Žiupsnys - Knygnešystė tegelane

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Gudžiūnai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 264 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gudžiūnai** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
**Kuštšovskaja** on staniitsa Venemaal Krasnodari krais, Kuštšovskaja rajooni ja Kuštšovskaja külaasunduse keskus. Asub umbes 180 km Krasnodarist põhja pool Jeja jõe ääres.

Staniitsa rajasid Musta mere kasakad 1794. aastal.

Staniitsa lähedal asub sõjaväelennuväli.

2010. aasta massimõrv
---------------------

4. novembri õhtul 2010 tungis ühe kohaliku ettevõtja majja rühm relvastatud kurjategijaid, kes tapsid majas olnud 12 inimest, sealhulgas 4 last, kellest noorim oli 9-kuune. Pärast veretööd üritati maja süüdata. Maja kustutama saabunud tuletõrjujad leidsid surnukehad. Enamik ohvritest olid surnud torkehaavadesse.

19. novembril teatas Krasnodari krai kuberner, et mõrva tellijad ja täideviijad on tabatud. Mõrvade taga oli staniitsas aastaid karistamatult tegutsenud kuritegelik jõuk.

Viited
------

1. ↑  Kubanimaa kuberner: jõhker massimõrv on lahendatud, Postimees, 19. november 2010
2. ↑  Kuberner: Sotši piirkonna kriminaalid on väljunud kontrolli alt

Välislingid
-----------

* 
*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sademetest; perekonnanime kohta vaata artiklit Lobjakas (perekonnanimi)* |

---

Lörtsisadu linnas
**Lörts** (ka **lobjakas**) on sademete liik, mis koosneb nii lumest kui ka vihmast. Lörtsi sajab tavaliselt hilissügisel ja varakevadel, ka talvel sulailma ajal. Lörts tekib, kui õhutemperatuur troposfääri alaosas ületab 0 °C.

Lörts tähendab veel laket või lurri, aga ka midagi õhukest ja viletsat.

Eesti murretes on lörtsi vasted ka *lobi*, *lodu*, *lonts*, *lopak*, *lort*, *lorts*, *lots*, *lott*, *lärts*, *lätsak*, *lött*, *pärts* jne.

Ohud
----

Lörts ei käitu Newtoni vedelikuna ning esineb enamjaolt kui tahke mass. Kui lörtsi sisemised nihkejõud tõusevad üle kindla taseme, võib mass väga ootamatult muutuda vedelaks, mistõttu lörtsi käitumist väga raske ennustada.

Teedel olev lörts võib muuta teed libedaks ning pikendada sõidu- ja veoautode pidurdusteekonda, suurendades tagant otsasõitude ja muude liiklusõnnetuste tõenäosust. Lörts võib olla probleemiks ka lennuradadel, kuna lennuki ratastele mõjuv liigne lörts võib õhkutõusmisel avaldada vastupanuvõimet, muutes liikumise ebastabiilseks. See võib põhjustada õnnetuse, näiteks on Müncheni lennukatastroof, mis leidis aset 6. veebruaril 1958.

Viited
------

1. ↑  Eesti õigekeelsussõnaraamat.
2. ↑  Väike murdesõnastik.
3. ↑  Slushflow disasters in Japan and its characteristics. Annals of Glaciology.
4. ↑  Snow & Ice - FHWA Road Weather Management. ops.fhwa.dot.gov. Retrieved 2018-05-19.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Lörts** |
Kloostervõlvi joonis
Rooma suure sünagoogi kloostervõlviga kuppel
**Kloostervõlv** on võlvitüüp, mille puhul ristuvad võlvi lagipunktis kaarjad pinnad, mis kujult on nagu silindervõlvi kolmnurkse kujuga lõigud. Võlvi siilud toetuvad võlvi külgi sulgedes kandeseinale, mitte nurkadesse.

Geomeetria
----------

Kloostervõlv on kahe silindervõlvi ristumisel tekkiv nende ruumide ühisosa. Võlvi iga horisontaalselt tehtud lõige on nelinurkse (või polügonaalse) kujuga. Erinevalt ristvõlvist, mille puhul võlvisiilude lõikumisjooned võlvi diagonaalidel eenduvad nurgaga siseruumi suunas, on kloostervõlvi võlvisiilude liitumisjooned ruumi suhtes nõgusad.

Arhitektuuris
-------------

Kõige enam esineb kloostervõlvi kaheksanurkse põhiplaaniga ehitisi kroonivatel kuplitel, eriti nelitiskuplitel eelromaani ja romaani ehitistel, nagu Aacheni lossikabel ja Saksamaa romaani katedraalid (Speyeri toomkirik, Wormsi toomkirik, Mainzi toomkiriku idapoolne kuppel).

Pildid
------

* Aacheni toomkiriku keskkuppelAacheni toomkiriku keskkuppel
* Speyeri toomkiriku nelitiskuppelSpeyeri toomkiriku nelitiskuppel
* Cluny kloostrikiriku transeptitorni kaheksatahuline kuppellagiCluny kloostrikiriku transeptitorni kaheksatahuline kuppellagi
* Firenze toomkiriku keskkuppelFirenze toomkiriku keskkuppel
* Laose Patuxai monumendi keskosa lagiLaose Patuxai monumendi keskosa lagi

Vaata ka
--------

* Ristvõlv
* Domikaalvõlv

Viited
------

1. ↑  Kloostervõlv -- R. Paris, E. End. Kunstileksikon
Koomik Keiu Kriit esinemas festivalil tARTuFF 9. augustil 2012 Tartu Raekoja platsil
Koomik Keiu Kriit tARTuFFil
**Keiu Must** (enne abiellumist **Keiu Kriit**; sündinud 27. oktoobril 1982) on eesti tõlkija ja tõlk ning Eesti esimene naislavakoomik.

Haridus
-------

Ta on 2012. aastal lõpetanud Tartu Ülikooli inglise keele ja kirjanduse erialal. 2015. aastal sai ta Tallinna Ülikoolist tõlkemagistri kraadi.

Tõlkijana
---------

Keiu Must on töötanud tõlkijana tõlkebüroos Tilde Eesti, hiljem tõlkinud raamatuid ja filmisubtiitreid. 2015. aastast töötab ta vabakutselise tõlgina Euroopa Liidu institutsioonides.

### Tõlgitud teoseid

* 2011 – David C. Douglas. William Vallutaja : normannide mõju Inglismaal. Tallinn. Kirjastus Kunst. 497 lk.
* 2013 – Lisi Harrison. Hundid söönud, lambad terved. Tallinn. Egmont Estonia. 228 lk.
* 2014 – Disney. Violetta. Minu saladused, minu unistused. Egmont Estonia. 186 lk.

### Kirjutisi

* 2015 – Keiu Must. Koomik Sander Õigus astub sinu ebamugavustsooni. Eesti Ekspress, 31. jaanuar 2015

Koomikuna
---------

Keiu Must (varasema esinejanimega Keiu Kriit) on Eesti püstijalakoomikute seas esimene naine, ta alustas esinemist inglise keeles. Ta on esinenud Comedy Estonia korraldatud *stand-up comedy* üritustel. Pikemalt on temast kui naiskoomikust kirjutatud 2011. aasta oktoobris ajakirjas Anne & Stiil.

Tema suuremad etteasted Eesti lavadel jäävad aastatesse 2010–2015 (nt 2012. aasta filmifestivalil tARTuFF Tartus; 2014. aasta lavastuses "Esimene eesti keeles!", Vaba Lava Tallinnas). Aktiivsematel koomikuaastatel pidas komöödiaetenduste kohta blogi "Must naerab viimasena". Pärast 2015. aasta lõpus Brüsselisse tööle siirdumist pole ta Eestis koomikuna esinenud.

Tunnustus
---------

Keiu Must võitis 2019. aasta e-etteütluse lausa kahes kategoorias: parima välismaal elava eestlasena ja nutikategoorias.

Viited
------

1. ↑  UT.ee. Lõpetanute nimekiri.
2. ↑  Tallinna Ülikooli lõpetajad 2015.
3. ↑  Koomik Sander Õigus astub sinu ebamugavustsooni. Ekspress/Delfi. 31.01.2015.
4. ↑  Mart Roosaar. "Eestikeelne stand-up-komöödia jõuab Pärnusse" Pärnu Postimees, 05.05.2012
5. ↑  Vikerraadiole saadeti rekordiliselt 7969 e-etteütlust. Sirp. 14.03.2019.

Välislingid
-----------

* Must naerab viimasena – Keiu Musta komöödiaetenduste blogi. (Seisuga 02.03.2020 on alles vaid viide, sisu pole enam avalik.)
* Gert Kiiler. "Naine seisab püsti ja teeb nalja" Sakala, 7. mai 2012
*Bokmål*'i Vikipeedia logo
Uusnorrakeelse ehk nynorski Vikipeedia logo
Wikidata töötuba norra vikipedistidele Oslos 2015
**Norrakeelseid Vikipeediad** on kaks tükki: uusnorrakeelne ja *bokmål*'i Vikipeedia.

*Bokmål*'i Vikipeedia sai alguse 26. novembril 2001, ehkki *bokmål*'i Vikipeediaks määrati see 2005.
Uusnorrakeelne Vikipeedia sai alguse 31. juulil 2004.

*Bokmål*'is on 615 245 artiklit, millega see on artiklite arvult 24. keeleversioon, ja 1 771 544 lehekülge. Seal on 589 654 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 1105) ja 42 administraatorit.

Uusnorrakeelses on 166 717 artiklit, millega see on artiklite arvult 59. keeleversioon, ja 382 199 lehekülge. Seal on 130 182 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 134) ja 14 administraatorit.

*Bokmål*'i Vikipeedia artiklite arvu statistika
-----------------------------------------------

* 15 000 artiklit täitus detsembris 2004
* 50 000 artiklit täitus veebruaris 2006
* 100 000 artiklit täitus veebruaris 2007
* 150 000 artiklit täitus 30. jaanuaril 2008
* 200 000 artiklit täitus 13. detsembril 2008
* 250 000 artiklit täitus 2. märtsil 2010
* 300 000 artiklit täitus 6. mail 2011
* 350 000 artiklit täitus 7. augustil 2012
* 400 000 artiklit täitus 14. novembril 2013
* 500 000 artiklit täitus 2. jaanuaril 2019

Uusnorrakeelse Vikipeedia artiklite arvu statistika
---------------------------------------------------

* 10 000 artiklit täitus 7. augustil 2005
* 25 000 artiklit täitus 11. augustil 2007
* 50 000 artiklit täitus 11. juulil 2009
* 75 000 artiklit täitus 21. novembril 2011
* 100 000 artiklit täitus 9. aprillil 2013

Viited
------

1. 1 2  All Wikipedias ordered by number of articles

Välislingid
-----------

* *Bokmål*'i Vikipeedia
* Uusnorrakeelne Vikipeedia
**Metz** on linn Prantsusmaal, Moselle'i departemangu keskus. Asub Moselle'i jõe kaldal.

Metzis on sündinud Paul Verlaine ja Jean-Baptiste Le Prince.

Linnas tegutseb jalgpalliklubi FC Metz, mis mängib riigi kõrgliigas Ligue 1.

Ajalugu
-------

51 eKr vallutasid linna roomlased Julius Caesari juhtimisel. Metz muutus üheks Gallia kõige tähtsamaks linnaks. Hiljem oli Metz Austraasia pealinn.

Aastast 768 kuulus linn Karolingide impeeriumi koosseisu. Kui 843. aastal jagati impeerium Verduni lepinguga kolmeks, siis jäi Metz Lotharingiasse.

13. sajandil sai linn Saksa-Rooma riigi koosseisus vaba riigilinna staatuse.

1552. aasta lepinguga liikus linn koos Touli ja Verduniga Prantsusmaa kuningriigi võimu alla.

1871–1919 kuulus Saksamaale. Esimese maailmasõja järel kuulus linn taas Prantsusmaale. 1940–1944 okupeerisid linna saksa väed.

Metzi plaan ja teda ümbritsevad vallad

Sõpruslinnad
------------

Metzil on 10 sõpruslinna:

* Luksemburg Luxembourg, Luksemburg, aastast 1952
* Saksamaa Trier, Saksamaa, aastast 1957
* Suurbritannia Gloucester, Suurbritannia, aastast 1960
* Maroko Tangier, Maroko
* Ameerika Ühendriigid Tyler, Ameerika Ühendriigid, aastast 1983
* Prantsusmaa Saint-Denis, Prantsusmaa, aastast 1986
* Iisrael Karmiel, Iisrael, aastast 1987
* Hiina Yichang, Hiina, aastast 1991
* Tšehhi Hradec Králové, Tšehhi, aastast 2001
* Ameerika Ühendriigid Kansas City, Ameerika Ühendriigid, aastast 2003

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Metz** |

* Metzi koduleht *(prantsuse, inglise, saksa, hispaania ja itaalia keeles)*
Droonivideo Kelvingi külast (juuni 2022)
**Kelvingi** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas, see asub Rohuneeme ja Leppneeme külade vahel. Kelvingi küla asutati 1993. aastal endise NSVL-i sõjaväe lasketiiru alale, millest tuleneb ka küla ristkülikukujuline plaan. Külas on väike sadam, lasteaed ja külaseltsi maja (endine lasketiiru hoone). 2011. aastal elas asulas 518 inimest.

Küla ümbritseb kolmest küljest mets ja ühest küljest piirneb merega. Sadamas on ruumi ligi 56 väikelaevale.

Nime päritolu
-------------

Kelvingi nimi on tuletis rannast poole kilomeetri kaugusel asunud saare rootsipärasest nimetusest: Kellynckholmi saart mainitakse 1497. aastal seoses Maardu ja Viimsi mõisate vahelise piiri mahamärkimisega. 200 aastat hiljem valminud rootsiaegsele kaardile on joonistatud Kelli Kori Sahr. 19. sajandi keskpaiku veeti aga saare pinnas Tallinna sõjasadama ehituseks ja saare asukohta tähistavad nüüd üksikud suured kivid ja veealused karid.

Tunnustus
---------

2005. aastal võitis Kelvingi Harjumaa Omavalitsuse Liidu konkursil Ilus küla I koha, aasta hiljem sai presidendi tunnustuse Kauni kodu konkursil, 2017. aastal valiti kõige iseseisvamaks külaks.

Vaata ka
--------

* Rohuneeme raketibaas

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. 1 2 3  "Külavanemal külas – Kelvingi". *Viimsi Teataja toob sinuni Viimsi uudised*. 19. november 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. jaanuar 2022. Vaadatud 6. juunil 2022.
5. ↑  "Wayback Machine". *hot.ee*. 20. juuli 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2011. Vaadatud 6. juunil 2022.
6. 1 2 3  Müüripeal, Meeli; Teataja, Viimsi (27. oktoober 2014). "Kuidas kerkis Viimsisse Kelvingi küla ehk inimasustus koertekasvanduse ja lasketiiru asemel". *Maaleht*. Vaadatud 6. juunil 2022.
7. ↑  "Kelvingi". *Statistikaamet*. 2011. Vaadatud 7.6.2022.

| * v
* r
Viimsi valla asulad |
| --- |
| Alevikud | 

* Haabneeme
* Viimsi

 |  |
| Külad | 

* Idaotsa
* Kelnase
* Kelvingi
* Laiaküla
* Leppneeme
* Lõunaküla
* Lubja
* Lääneotsa
* Metsakasti
* Miiduranna
* Muuga
* Pringi
* Pärnamäe
* Püünsi
* Randvere
* Rohuneeme
* Tagaküla
* Tammneeme
* Väikeheinamaa
* Äigrumäe

 |
**Berend Johann von Gerten** (ka **Bernt Johan von Gertten**) (hukkus 14. juuli 1677 Landskrona lahingus) oli sõjaväelane ja Kärkna mõisnik.

Elulugu
-------

Ta sündis kindralmajor Berend von Gertteni (suri 1665) ja tema abikaasa Elisabeth Wachtmeisteri (suri 1691) pojana. Astus Rootsi sõjaväeteenistusse ja teenis aastatel 1650−1660 Riia garnisonis. Tõusis ooberstleitnandiks. Ta sai Rootsi-Vene sõja ajal kaotatud Kärkna mõisa tagasi ja selle omanikuna on teda nimetatud 1668. aastal. 1675. aastal pantis ta selle ära.

Vaata ka
--------

* Gertten
* Kärkna mõis

Viited
------

1. ↑  Elgenstierna, Gustaf. Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927, lk 54 .
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 64 .

Kirjandus
---------

* Elgenstierna, Gustaf. *Den introducerade Svenska adelns ättartavlor med tilläg och rättelser*. III kd. Stockholm: P. A. Norstedt & Söners Förlag, 1927. Lk 54 .
Billy Sharp 2017. aastal Sheffield Unitedi särgis
**William Louis Sharp** (sündinud 5. veebruaril 1986 Sheffieldis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa esiliiga klubis Sheffield United. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ta alustas Sheffield Unitedis klubikarjääri 2004. aastal.

Sharp on mänginud paljudes Inglismaa 1.–4. liigatasemel mängivates klubides, suuremalt jaolt Inglismaa esiliigas. Premier League'is on ta mänginud hooajal 2012–13, kui ta pidas Southamptoni meeskonnas kaks mängu, ja hooajal 2019–20 Sheffield Unitedi meeskonnas. 11. augustil 2019 lõi ta mängus Bournemouthi vastu.

League One'is on ta ühel hooajal löönud vähemalt 20 väravat neljal korral: hooaegadel 2005–06 ja 2006–07 Scunthorpe Unitedi meeskonnas ning hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 Sheffield Unitedi meeskonnas. Inglismaa esiliigas on ta ühel hooajal vähemalt 10 väravat löönud kuuel hooajal: hooaegadel 2009–10, 2010–11 ja 2011–12 Doncaster Roversi meeskonnas, hooajal 2012–13 Nottingham Foresti meeskonnas ning hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 Sheffield Unitedi meeskonnas; hooajal 2018–19 lõi ta esimest korda esiliigas ühel hooajal üle 20 värava.

Hooajal 2018–19 valiti ta Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu. Hooaegadel 2005–06, 2006–07 ja 2016–17 on ta valitud League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu (kõikidel neil hooaegadel oli ka liiga suurim väravakütt) ning hooaegadel 2006–07 ja 2016–17 League One'i hooaja parimaks mängijaks. 2011. aastal nimetati ta Doncaster Roversi aasta mängijaks ning 2016. ja 2017. aastal Sheffield Unitedi aasta mängijaks.

Inglismaa liigasüsteemis on ta löönud üle 220 värava, millega on ta 21. sajandil enim väravaid löönud Inglismaal sündinud jalgpallur Inglismaa liigasüsteemis.

Saavutused
----------

Scunthorpe United
* Football League One: 2006–07

Sheffield United
* EFL League One: 2016–17

Viited
------

1. ↑  "Bournemouth 1–1 Sheffield United". bbc.com. 10.8.2019. Vaadatud 11.8.2019

Välislingid
-----------

 Billy Sharp – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Sheffield United F.C. kodulehel
Jakub Kołase väljak
**Kamaroŭka** (vene keeles *Komarovka*, transkribeerituna **Kamarovka**) on Minski linnaosa, mis asub linna keskosas Saviecki rajooni territooriumil kesklinnast loodes. Linnaosa paikneb Viera Charužaja tänava (Вуліца Веры Харужай), Kuibõševi tänava (Вуліца Куйбышава), Jakub Kołase tänava (Вуліца Якуба Коласа), Jakub Kołase väljaku (Плошча Якуба Коласа) ja Leen Kullmani nime järgi saanud Kullmani tänava (Вуліца Кульман) ümbruskonnas.

Ajalugu
-------

Piirkond oli varem soine. Veel aastal 1902 kirjutas linnaaarst N. Vladimirov linnavõimudele, et selles piirkonnas on nii palju sääski, et see on inimestele ohtlik. Ühe teooria järgi ongi sääsed seal asunud külale nime andnud, teine põhineb kohalikul legendil usumäratseja Fedkast, kes seal elas ja kelle hüüdnimeks oli Sääsk. Kolmanda hüpoteesi esitas valgevene ajaloolane P. Rusav, kes lähtus sellest, et vanematel kaartidel olid soo nimekujuks Komorovi soo, seega võis nimi tuleneda soosse rajatud hüttidest.

Sealne küla oli kuni aastani 1812 Radziwillide valduses, seejärel läks see Wankowiczite valdusse. XIX sajandi lõpus liideti piirkond Minskiga. Aastal 1911 sooritas sealsel väljakul lennu Sergei Utotškin, seda lendu ka filmiti. Aastal 1925 asuti sealset sood kuivendama. Aastal 1929 avati trammiliin, mis ühendas linnaosa Minski südalinnaga. Aastal 1953 hakkasid linnaosa tänavatel liiklema ka trollid. Sealsel väljakul peatus enne loomaaia rajamist rändloomaaed. Aastal 1979 rajati selle väljaku asemele Kamaroŭka turg.

* Kamaroŭka turgKamaroŭka turg
* Jakub Kołase tänavJakub Kołase tänav

Viited
------

1. ↑