Heli iseloomustavad suurused   
 ja nende tasemed | Suurus  (ühik) | Tase  (ühik) |
| --- | --- |
| **Helirõhk** *p*  (Pa) | **Helirõhutase** (SPL) *L*p  (dB-SPL) |
| Heliintensiivsus *I* (W/m2) | Heliintensiivsuse tase *L*I (dB-SIL) |
| Helivõimsus *P*ak (W) | Helivõimsuse tase *L*Pak (dB-PWL) |
| Helienergia *W* (J) | Helienergia tase *L*W (dB-SWL) |
| Helienergia tihedus *E* (J/m3) | Helienergia tiheduse tase *L*E (dB-SEL) |
| Helivaljus *N* (sone) | Helivaljuse tase *L*N (phone) |

**Helirõhk** on akustikas helilaine tekitatud lisarõhk gaasis või vedelikus, mida mõõdetakse paskalites..

Definitsioon
------------

Helirõhu diagramm:  
1 – vaikus;  
2 – heli esinemine;  
3 – atmosfäärirõhk;  
4 – helirõhk
Helirõhk {\displaystyle p} lisandub vahelduvasuunalise (positiivse või negatiivse märgiga) rõhuna staatilisele rõhule {\displaystyle p\_{st}} (nt õhurõhule): 

{\displaystyle p\_{\mathrm {kogu} }=p\_{\mathrm {st} }+p}
Helirõhk avaldub pinna {\displaystyle A} pindalaühikule (ruutmeetrile) mõjuva jõuna {\displaystyle F}:

{\displaystyle p={\frac {F}{A}}.}
Helirõhk on suuruselt staatilisest rõhust oluliselt väiksem. 

Helirõhu muutust ajas saab lihtheli (siinustooni) korral kirjeldada valemiga

{\displaystyle p(t)={\hat {p}}\sin(\omega t),}
kus {\displaystyle {\hat {p}}} on helirõhu amplituud ja {\displaystyle \omega } ringsagedus {\displaystyle \omega =2\pi f\,}.

Helirõhutase
------------

Tingituna sellest, et kuulmisaisting pole võrdeline helirõhu muutusega, vaid ligikaudu selle logaritmiga, kasutatakse akustikas helirõhu asemel helirõhkude suhte logaritmi ja väljendatakse seda detsibellides. Õhus leviva helilaine korral on lähtetasemeks (kontrollväärtuseks) {\displaystyle p\_{0}}, millega helirõhkusid võrreldakse, kuuldelävele vastav kokkuleppeline helirõhk

{\displaystyle p\_{0}=20\,\mu \mathrm {Pa} =2\cdot 10^{-5}\,\mathrm {Pa} =0,00002\,\mathrm {Pa} }
Veeakustikas on kontrollväärtus 1 mikropaskal ehk

{\displaystyle p\_{0}=1,0\,\mu \mathrm {Pa} =1,0\cdot 10^{-6}\,\mathrm {Pa} }.
Teades mõõdetava helirõhu efektiivväärtust (ruutkeskmist väärtust {\displaystyle p}, on helirõhutase {\displaystyle L\_{p}} vastava kontrollväärtuse {\displaystyle p\_{0}} suhtes arvutatav valemiga

{\displaystyle L\_{p}=20\log \_{10}\left({\frac {p}{p\_{0}}}\right)~{\text{dB}}.}
Näiteks juhul, kui helirõhk {\displaystyle p} on 100 Pa (see vastab inimese valulävele) ja tegemist on heliga õhus, siis helirõhutase

{\displaystyle L\_{p}=20\,\log \_{10}\left({\frac {100}{0,00002}}\right)=134\,\mathrm {dB} .}
Kui on teada helirõhutase (näites *L*p = 80 dB), saab arvutada sellele vastava helirõhu efektiivväärtuse:

{\displaystyle p\_{rms}=p\_{0}\cdot {10}^{\frac {L\_{\text{p}}}{20}}=0,00002\cdot {10}^{\frac {80}{20}}=0,2\;{\text{Pa}}.}
Mingit helirõhutaset ja vastavat heliintensiivsuse taset väljendab ühesuurune detsibellide arv (vt Heliintensiivsuse tase). Seetõttu võib lühidalt kõnelda helitasemest või helinivoost (lühend SPL ingl k sõnadest *sound pressure level*).

### Helirõhutasemega seotud mõisteid

* Helirõhutaseme korrigeeritud väärtus on helirõhutase, mille mõõtmisel on kasutatud asjakohaste standardite nõuetele vastavaid sagedusfiltreid A ja C ja mida tähistatakse vastavalt *L*pA ja *L*pC.
* Ekvivalentne helirõhutase *L*pA,eq,T või *L*pC,eq,T on helirõhutase teatud ajavahemikul, mille mõõtmisel kasutatakse A- või C-korrektsiooni ja mida mõõdetakse detsibellides (dB).
* Maksimaalne helirõhutase *L*pA,max või *L*pC,max on helirõhutaseme maksimaalne väärtus teatud ajavahemikul, mille mõõtmisel kasutatakse A- või C-korrektsiooni ja ajakarakteristikut "Fast", kui mõõtmismeetodites ei ole sätestatud teisiti, ja mida mõõdetakse detsibellides (dB).
* Heli kokkupuutetase *L*AE on üksiku mürasündmuse A-korrigeeritud helirõhutase, mis on mõõdetud teatud ajavahemikus **T** ja taandatud ajavahemikule *T*0 = 1 s.

Mitmesuguste heliallikate efektiivsed helirõhud ja vastavad helirõhutasemed
---------------------------------------------------------------------------

| Heliallikas või  olukord | Kaugus heliallikast  või mõõtekoht | Helirõhk *p*rms Pa | Helirõhutase *L*p dB |
| --- | --- | --- | --- |
| Reaktiivlennuk | 30 m | 630 Pa | **150 dB**  |
| Kahuripauk | 1 m | 200 Pa | **140 dB**  |
| Valulävi | kõrvas | 100 Pa | **134 dB**  |
| Kuulmiskahjustus  lühiajalisel toimel | kõrvas | alates 20 Pa | **120 dB**  |
| Lahingulennuk | 100 m | 6,3–200 Pa | **110–140 dB**  |
| Suruõhuvasar, diskoteek | 1 m | 2 Pa | **100 dB** |
| Kuulmiskahjustuskestval toimel | kõrvas | alates 0,36 Pa | **85 dB**  |
| Liiklus magistraalteel | 10 m | 0,2–0,63 Pa | **80–90 dB**  |
| Auto | 10 m | 0,02–0,2 Pa | **60–80 dB**  |
| Teler  keskmisel tugevusel | 1 m | 0,02 Pa | **60 dB** |
| Normaalne vestlus | 1 m | 2 · 10−3 –2 · 10−2 Pa | **40–60 dB**  |
| Vaikne tuba | kõrvas | 2 · 10−4 –6,3 · 10−4 Pa | **20–30 dB**  |
| Puulehtede sahin,vaikne hingamine | kõrvas | 6,32 · 10−5 Pa | **10 dB**  |
| Kuuldelävi sagedusel 2 kHz | kõrvas | 2 · 10−5 Pa (20 µPa) | **0 dB**  |

Heli kiirgusrõhk
----------------

Heli kiirgusrõhk on keskmine rõhk, mida heli avaldab heliväljas olevale kehale. See heli rõhk *P* on võrdeline helienergia tihedusega ja oleneb heli langemisnurgast ning ka pinna peegeldustegurist. Ülalkirjeldatud helirõhust *p* on kiirgusrõhk *P* mitu suurusjärku väiksem. Näiteks kui heliintensiivsus on 1 W/m2 (tase vastavalt 160 dB), siis *p* = 3000 Pa, aga *P* normaalisihis ainult *ca* 10 Pa.

Viited
------

1. ↑  Schallgrößen und ihre Pegel
2. 1 2  Keskkonnaminister (30.05.2020, 2). "Välisõhus leviva müra normtasemed ja mürataseme mõõtmise, määramise ja hindamise meetodid". *Riigi Teataja*. Vaadatud 05.05.2021. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Aeg=` (juhend)