recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lothar Ahrendt** (sündinud 13. märtsil 1936 Erfurdis) on endine Saksa DV politseikindral ja riigitegelane, 1989. aasta novembrist kuni 1990. aasta aprillini Saksa DV siseminister.

Elulugu
-------

Pärit peenmehaaniku perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1950–1953 autolukksepaks. 1953. aastal asus tööle Saksa Rahvapolitseis, 1957. aastal astus Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1960. aastal lõpetas ta Ascherslebenis politseikooli. 1960–1964 töötas ta Ida-Berliinis Saksa Rahvapolitsei presiidiumis. 1964–1968 õppis Ahrendt Saksa Rahvapolitsei Kõrgkoolis "Karl Liebknecht". 1968–1970 oli Berliini Köpenicki piirkonna Saksa Rahvapolitsei inspektsiooni asejuhataja. 1970–1978 oli ta Berliini Keskpiirkonna Saksa Rahvapolitsei inspektsiooni juhataja. 1978–1983 oli ta Berliini Saksa Rahvapolitsei asepresident. 

1983. aastal sai ta kindralmajori aukraadi ja 1986. aastal kindralleitnandi aukraadi. 1983. aastal sai ta Saksa DV siseministri asetäitjaks ja 1985. aastal siseministri esimeseks asetäitjaks. 1986–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat.

Alates 18. novembrist 1989 kuni 12. aprillini 1990 oli Lothar Ahrendt Saksa DV siseminister.

Auastmed
--------

| Aasta | Kuupäev | Auaste |
| --- | --- | --- |
| 1983 | 24. juuli | kindralmajor |
| 1986 | 30. juuni | kindralleitnant |

Viited
------

1. ↑  Ahrendt, Lothar \* 13.3.1936 Minister des Innern Bundesunmittelbare Stiftung des öffentlichen Rechts
2. ↑  German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Friedrich Dickel** | **Saksa Demokraatliku Vabariigi siseminister**1989−1990 | Järgnev**Peter-Michael Diestel** |
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
Endine ohvitseride kasarm Väike-Patarei tn 10
Vaade Väike-Patarei tänavale aastal 2001
**Väike-Patarei tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Suur-Patarei tänavalt ja lõpeb Vana-Kalamaja tänaval. Väike-Patarei tänav on enam-vähem kagu–loodesuunaline ja 329 meetrit pikkune.

Hoonestus
---------

Väike-Patarei tänav on hoonestatud valdavalt kahekorruseliste puitelamutega. Üks neist, Väike-Patarei 5 on Rootsi abiga renoveeritud Säästva Renoveerimise Infokeskuseks. Kummalgi pool tänavat on üks erand: paaritute numbrite poolel Tallinna Elektrijaama inseneride jaoks ja külaliskorteriteks 1930. aastail ehitatud neljakorruseline krohvitud kivimaja.

Paarisnumbrite poolel on silmapaistvaim 19. sajandil ehitatud kahekorruseline tellishoone (ohvitseride kasarm Väike-Patarei 10), kus on enne Esimest ja ka pärast Teist maailmasõda asunud mitmesuguseid riigiasutusi (Vabadussõja algul asus seal Kaitseliidu Tallinna I jaoskonna staap. 21. detsembril 1918 asus hoonesse 1. Eesti Jalaväepolgu staap. Hoones asus ka Kaitseväe Varustusvalitsus. 1919. aasta algul kasutas Väike-Patarei 10 ruume lühemat aega tagavarapataljon) ja mida tänapäeval kasutatakse elamuna. Hoone fassaadil on mälestustahvlid kindralmajor Otto Sternbeckile ja Aleksandr Blokile.

Ajalugu
-------

Tallinna linn ja Väike-Patarei tänav, 1914
Tänav sai nime 1877. aastal. Väike-Patarei tänava saksakeelne nimi oli *Kleine Batterie-Strasse* ja venekeelne nimi *Малая Батарейная улица*. 1939. aastal sooviti Väike-Batarei tänava nime vahetada Kahuri tänavaks

Vaata ka
--------

* Patarei merekindlus

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Tallinna Linnavolikogu (6.10.2016). "Tallinna kohalike teede nimekiri". *Õigusaktid. Tallinn*.
3. ↑  8555 Ohvitseride kasarm Väike-Patarei t. 10, 19. saj. lõpp, Kultuurimälestiste register
4. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 91
5. ↑  Rida Tallinna tänavaid ümberristimisele, Päewaleht, nr. 110, 23 aprill 1939

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Väike-Patarei tänav** |

| * v
* r
Kalamaja asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Allveelaeva tänav · Graniidi tänav · Jahu tänav · Kalaranna tänav · Kalasadama tänav · Kalevi tänav · Kalju põik · Kalju tänav · Kalma tänav · Kesk-Kalamaja tänav · Kopli tänav · Kotzebue tänav · Kungla tänav · Kursi tänav · Köie tänav · Küti tänav · Leigeri tänav · Lennusadama tänav · Linda tänav · Malmi tänav · Miinisadama tänav · Mootori tänav · Niine põik · Niine tänav · Noole tänav · Oda tänav · Peetri tänav · Põhja puiestee · Reisijate tänav · Rumbi tänav · Salme tänav · Soo tänav · Staapli tänav · Suur-Laagri tänav · Suur-Patarei tänav · Suurtüki tänav · Telliskivi tänav · Tõllu tänav · Tööstuse tänav · Uus-Kalamaja tänav · Uus-Volta tänav · Vabriku tänav · Valgevase tänav · Vana-Kalamaja tänav · Vesilennuki tänav · Vibu tänav · Volta tänav · Võrgu tänav · Väike-Laagri tänav · Väike-Patarei tänav |
**Nukleofiilne asendusreaktsioon** on keemiline reaktsioon, mille käigus vaba elektronpaari omav reagent – nukleofiil – atakeerib substraadi molekuli, millel on elektronodefitsiitne tsenter, ning tulemusena substraadi molekulis mingi aatom või aatomite rühm asendub mõne teise aatomi või rühmaga. Protsessi üldvalem on:

Nu: + R-X → R-Nu + X:
kus Nu: on vaba elektronpaari omav nukleofiil, R-X on substraat ja X on lahkuv rühm. Nukleofiil võib olla molekul või anioon ja substraat on molekul või katioon.

Orgaanilises keemias on polaarse Cδ+-Xδ- sidemega (C-Hlg, C-OH, C-OR, C-NH2 jt) ühendite nukleofiilsed asendusreaktsioonid laialt kasutatavad keemilise ühendi funktsionaalrühma asendamiseks mingi teise aatomi või rühmaga. 

Substraadi keemilise olemuse ja reaktsiooni mehhanismi põhjal jagunevad nukleofiilsed asendusreaktsioonid kahte rühma:

* nukleofiilne asendusreaktsioon küllastunud süsinikuaatomi juures, s.t. tegu on alifaatse substraadiga (nukleofiilne alifaatne asendusreaktsioon). See tähendab keemilise ühendi funktsionaalrühma asendumist mingi teise funktsionaalrühmaga, kusjuures see protsess toimub esimest või teist järku nukleofiilse asendusena. Need reaktsioonid on:
	+ SN1 ja SN1'
	+ SN2 ja SN2'
	+ SNi reaktsioon

SN1 ja SN2 on põhimõtteliselt konkureerivad reaktsioonimehhanismid ja tulemus sõltub substraadi ning nukleofiili keemilisest olemusest, aga ka tingimustest. SN2 reaktsioon on eelistatud, kui süsinikuaatom reaktsioonitsentris on nukleofiilile kergesti juurdepääsetav, s.t. ilma oluliste steeriliste takistusteta. SN1 reaktsioon seevastu realiseerub, kui reaktsioonitsentri süsinikuaatom on seotud (mahukate) asendusrühmadega, eriti kui need stabiliseerivad moodustuvat karbokatiooni.

Me...Et...*i*-Pr...*tert*-Bu
SN1 kasvab → → →
SN2 kahaneb → → →

| Nukleofiilne asendus küllastunud süsinikuaatomi juures |
| --- |
|  |  |
| SN1 mehhanism (siin X, Y, Z on asendusrühmad ja L on lahkuv rühm | SN2 mehhanism (siin X, Y, Z on asendusrühmad ja L on lahkuv rühm |

* nukleofiilne asendusreaktsioon küllastumata süsinikuaatomi juures, milleks on tavaliselt areenid ja karboksüülrühma sisaldavad ühendid. Need reaktsioonid realiseeruvad paljudel juhtudel liitumis-elimineerumis mehhanismi kaudu.
	+ nukleofiilne aromaatne asendusreaktsioon (SNAr)
	+ nukleofiilne atsüülasendusreaktsioon
	+ teatud juhtudel muud mehhanismid peale liitumis-elimineerumise

| Asendusreaktsioon küllastumata süsinikuaatomi juures: liitumis-elimineerumis mehhanismid |
| --- |
|  |  |
| SNAr (EWG on elektroniakseptor, X on lahkuv rühm, Nu on nukleofiil) | Atsüülasendusreaktsioon (Nu on nukleofiil ja L on lahkuv rühm) |

Vaata ka
--------

* Asendusreaktsioon
* Nukleofiil
* Lahkuv rühm
**Nukuteatrimuuseum** on Eesti Noorsooteatri juurde kuuluv muuseum, mis asub Tallinnas.

Tegemist on ainulaadse, repertuaariteatriga kõrvuti tegutseva teatrimuuseumiga, mis tutvustab nukuteatri vormi ja ajalugu ning avab teatritegemise telgitaguseid.

Materiaalkultuuride ruum Nukuteatrimuuseumis, kus tuld, vett, õhku ja maad on kujutatud teatraalsete vahenditega.Materiaalkultuuride ruum NUKU muuseumis, kus tuld, vett, õhku ja maad on kujutatud teatraalsete vahenditega
Muuseumi püsinäitus "Nukuteatri loomine" avati 2016. aasta novembris. Näitusel saab katsuda õhku ning vaadata, mida nukuteatris vee, tule ja maaga tehakse. Viiel tuntumal nukuliigil (marionett-, käpik-, varras-, laua- ja kehanukk) on eraldi toad koos lavaga, et jutustada oma lugu ja tutvustada nukuliikide eripärasid. Tutvuda saab ka nukuteatri töötajate ametitega – näiteks kunstniku, lavastaja, butafoori, nukumeistri, näitleja, lavameistri, inspitsiendi, grimeerija ja kostümeerija tööga. 

Samuti on muuseumis ajamasin, kust saab vaadata kuni 40 aasta taguseid lavastusi. Teatrinukkude kõrval on mehaanilised nukud ja garderoob.

Aastatel 2014–2020 oli muuseumi juhataja Maria Usk, alates 2020. aasta sügisest aga Iti Niinemets.

Välislingid
-----------

* Nukuteatrimuuseumi veebisait
**Louis III Pime** ehk **Ludwig Pime** (umbes 880 – 928) oli Provence'i ehk Alam-Burgundia kuningas 887–928, Itaalia kuningas 900–905 ja Frangi riigi keiser 901–905 (Louis III ehk Ludwig III).

Kolme osa kaart vanas Burgundia kuningriigis, umbes aastal 900.
██ Ülem-Burgundia   
 ██ Alam-Burgundia   
 ██ Richard Justiciariuse Burgundia hertsogkond
Louis oli eelmise Alam-Burgundia kuninga Boso poeg. Ta ema oli keiser Ludwig II tütar, seega omas ta õigusi keisritiitlile. Kuid 899, kui keiser Arnulf suri, haaras võimu Itaalias enda kätte hoopis Berengar Frioolist, kelle võim oli aga paljudele vastukarva, ning nii kutsuti Itaaliasse appi Louis. 900. aastal lõigi ta Berengari ning sai Itaalia (langobardide) kuningaks. Järgmisel aastal kroonis paavst Benedictus IV ta ka keisriks. Kuid Berengar koondas vahpeal vägesid ning asus vasturünnakule. 902. aastal lõi ta Louis' Itaaliast välja ning keelas tal tagasi tulla, mida too ka pühalikult tõotas. Kuid 905. aastal üritas Louis siiski veel kord Itaaliasse tungida, mistõttu Berengar lasi ta vande murdmise eest pimedaks torgata. Louis kaotas ametlikult nii Itaalia kuninga kui ka keisritiitli, mis läksid üle Berengarile. Kuni oma surmani valitses Louis Alam-Burgundiat, ehkki tegelikult oli riigi valitsejaks Hugo Arles'ist. 

Louis Pime oli viimane Karolingist valitseja, kes püüdis keisritiitlit ja võimu Itaalias enda kätte saada.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Boso Vienne'st** | **Alam-Burgundia kuningas**887–928 | Järgnev**Hugo Arles'ist** |
| Eelnev**Berengar Frioolist** | **Itaalia kuningas**900–905 | Järgnev**Berengar Frioolist** |
| Eelnev**Arnulf** | **Frangi keiser**901–905 | Järgnev**Berengar Frioolist** |
**Samsung GT-E1200** on Samsungi toodetud klassikaline klahvidega mobiiltelefon.

Riistvara
---------

### Korpus

E1200R tagapaneel, aku ja sisemus
Samsung GT-E1200 plastkorpus koosneb esi- ja tagaosast. Ekraaniks on 1,52" TFT-ekraan, millest allpool asuvad plastklahvid. Ekraanil saab kuvada kuni 65 536 värvitooni. Seade on käepärane, mõõtmetega 108 mm pikkus, 45 mm laius ja 13,5 mm paksus. Tänu kompaktsusele ja lisade vähesusele kaalub telefon vaid 65 grammi. Telefoni sisse- ja väljalülitamiseks kasutatakse sama klahvi mida kõne katkestamiseks.

### Ühenduvus

GT-E1200 toetab mobiilside GSM-võrke sagedustel 900 MHz ja 1800 MHz. Seadmel on omanduslik S20 Pin pesa, millega saab ühendada laadija või 3,5 mm pulkpistikuga adapteri 4-pinise/TRRS peakomplekti või 3-pinise/TRS kuulari tarvis.

### Aku

E1200 mudel kasutab liitiumioonakut, mille pinge on 3,7 V ja mahutavus 800 mAh. Tootja andmetel on aku vastupidavus kuni 720 tundi (30 päeva) ooteaega või 7 tundi kõneaega ühe laadimiskorra kohta.

Tarkvara
--------

Samsung GT-E1200 operatsioonisüsteemiks on SGP, mis on Samsungi enda operatsioonisüsteem. Funktsioonidest on olemas vaid kõige algelisemad. Interneti tugi puudub.

### Kõned ja sõnumside

* Kõnetüübid: häälkõne
* Kõnehaldusfunktsioonid: kõnepost, hädaabisõnumid, helistaja teave, kõnede suunamine, kõnepiirang, koputus, automaatne kordusvalimine, tüngakõned, kõne kestuse piiramine
* Telefoniraamatud: 1
* Kontaktid: 500
* Sõnumid: 100
* Sõnumsidefunktsioonid: SMS, numbrite blokeerimine, saatmisraportid

### Rakendused

Samsung GT-E1200-l on olemas kalender, üks mäng (sudoku), märkmerakendus, teisendi, kalkulaator, stopper, taimer, maailmakell ja äratuskell.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  "Samsung E1200" (inglise). Ühendkuningriik: Samsung. 29.08.2013. Vaadatud 10.12.2014.
2. 1 2 3 4  "Samsung E1200" (inglise). Fonearena. Vaadatud 10.12.2014.
**Nukliid** on aatomi tüüp, mida iseloomustab tema tuuma koostis. Seega määrab konkreetse nukliidi ära tema prootonite arv, neutronite arv ja tuumas sisalduv energia.

Sama keemilise elemendi erinevaid nukliide kutsutakse isotoopideks. Neil on sama prootonite arv tuumas, kuid erineb neutronite arv. Enne termini *nukliid* kasutusele võtmist aastal 1950 kasutati sõna "isotoop" viitamaks erinevate koostisosadega aatomituumadele (s.o. peaaegu samas kontekstis praeguse nukliidi mõistega).

Nukliidid, mille aatommass on sama, kuid mille aatomnumber (prootonite arv) on erinev, kutsutakse isobaarideks (isobaar = võrdse kaaluga). Isotoonideks nimetatakse nukliide, mille neutronite arv on sama, kuid prootonite arv erineb.

Tuuma isomeerideks on konkreetse nukliidi aatomituumad, milles on sama palju prootoneid ja neutroneid, kuid mis erinevad energiasisalduse poolest ja on piisavalt pika elueaga (metastabiilsed). Näiteks 9943Tc omab kahte isomeeri, millest ergastatud olekus isomeeri eluiga on 6 tundi enne kui ta naaseb põhiolekusse kiirates gammakvandi.

| Nimetus | Kirjeldus | Näide | Märkus |
| --- | --- | --- | --- |
| Isotoobid | võrdne arv prootoneid | 126C, 146C |  |
| Isotoonid | võrdne arv neutroneid | 136C, 147N |  |
| Isobaarid | sama aatommass | 177N, 178O, 179F | vt. ka beetalagunemine |
| Peegeltuumad | neutronite ja prootonite arv vahetatud | 31T, 32He |
| tuuma isomeerid | erinevad energiatasemed | 9943Tc | stabiilne või metastabiilne |

Ebastabiilsed nukliidid on radioaktiivsed ja neid kutsutakse radionukliidideks. Looduses eksisteerib umbes 270 stabiilset ja 70 ebastabiilset nukliidi. On olemas kolm põhilist radionukliidi tüüpi. Esiteks sellised, mille poolestusaeg on vähemalt 10% Maa elueast (4,6×109 aastat). Need on jäänused tuumasünteesist, mis toimus tähtedes enne päikesesüsteemi sündi. Näiteks uraan-238 poolestusajaga 4,5×109 aastat esineb looduses 138 korda rohkem kui tema lühema elueaga isotoop uraan-235 (poolestusaeg 0,7 ×109 aastat). Teise grupi radionukliide moodustavad isotoobid nagu raadium-226 (poolestusaeg 1602 aastat), mis moodustuvad uraani või tooriumi lagunemise reas. Kolmas liik radionukliide (näiteks süsinik-14) tekib aatomituumade pommitamisel kosmiliste kiirtega. Lisaks looduses eksisteerivatele nukliididele on üle 1000 nukliidi loodud kunstlikult.

Vaata ka
--------

* Isotoop
* Tuumalagunemine
**Rakvere Nõukogude poolel hukkunute matmispaik** on Vabadussõjas ja Teise maailmasõjas Nõukogude poolel hukkunute matmispaik Rakvere kihelkonnas Virumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Rakveres Lääne-Viru maakonnas. 

Paika võib olla maetud umbes 50–80 sõjaväelast ja tsiviilisikut. Osa on neid, kes hukkusid Vabadussõja ajal ja keda Nõukogude teise okupatsiooni ajal loeti "valge terrori ohvriteks"; osa on neid, kes hukkusid Nõukogude–Saksa sõja käigus Nõukogude poolel 1941. ja 1944. aastal.

Matmispaiga ulatus pole teada, kuid tänapäeval on hekiga piiratud ala pindala umbes 0,5 hektarit. 

Matmispaik on alates 31. detsembrist 1964 Eesti NSV vabariikliku tähtsusega ajaloomälestis nr 501.

Ka iseseisvuse taastanud Eesti Vabariigis on see matmispaik alates 1997. aastast riiklik ajaloomälestis nimega "II maailmasõjas hukkunute ühishaud". Ametlike nimede põhjal on Rakvere eri kalmistute segiajamine lihtne, sest Rakvere Saksa sõjaväekalmistu kannab lähedast nime "II maailmasõjas hukkunute matmispaik".

Viited
------

1. ↑  Eesti monumentide e-kataloog
2. ↑  "Kultuurimälestiste kaitse korraldamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV MN määrus nr 51, 31. detsember 1964. Lk 1534
3. ↑  Kultuurimälestis nr 5772 "II maailmasõjas hukkunute ühishaud"

Välislingid
-----------

* Kultuurimälestis nr 5772 "II maailmasõjas hukkunute ühishaud"
**Nullhüpotees** on statistilise hüpoteesi osa, mille kohaselt püstitatud oletus ei kehti. See eeldab, et mõõdetud nähtuste vahel ei ole seost.

Nullhüpoteesi tähistatakse tihti {\displaystyle \mathrm {H\_{0}} }, ning nullhüpoteesi välistavat hüpoteesi nimetatakse alternatiivseks ehk sisukaks hüpoteesiks ja tähistatakse {\displaystyle \mathrm {H} \_{1}}. Nullhüpoteesiga saab seostada mingi konkreetse väärtuse ja tema kehtib vaikimisi. Seejuures võib valim nullhüpoteesi ümber lükata, aga ei pruugi.

Nullhüpoteesi tagasilükkamine on teadustöös kesksel kohal. Kui nullhüpotees ei kehti, siis on alust arvata, et kahe nähtuse vahel eksisteerib seos.

Näide null- ja alternatiivsest hüpoteesist
------------------------------------------

{\displaystyle \mathrm {H\_{0}} }ː Reklaamikampaania ei suurendanud erakonna reitingut {\displaystyle \mu \_{1}\geq \mu \_{2}}

{\displaystyle \mathrm {H} \_{1}}ː Reklaamikampaana suurendas erakonna reitingut {\displaystyle \mu \_{1}<\mu \_{2}}

Viited
------

1. ↑  Ako Sauga (2020). *Statistika õpik majanduseriala üliõpilastele*. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli kirjastus. Lk 295. ISBN 978-9949-83-519-5.
Żukrowski haud Powązki kalmistul
**Wojciech Żukrowski** [v'oitsjeh žukr'oski] (14. aprill 1916 Kraków – 26. august 2000 Varssavi) oli poola kirjanik ja kirjanduskriitik. 

Ta kirjutas romaane, jutustusi, lasteraamatuid, reportaaže, filmistsenaariume, luuletusi ja esseesid. Tema loomingut on tõlgitud paljudesse keeltesse.

Ta õppis Krakówis Jagiełło ülikooli õigus- ja humanitaarteaduskonnas ning lõpetas Wrocławi ülikooli poola filoloogia alal. Saksa Okupatsiooni ja Teise maailmasõja ajal kuuklus ta salaorganisatsiooni Unia ja oli Armia Krajowa ohvitser, võideldes grupeeringus Żelbet. Neil aastail oli ta ka tööline Krakówi Zakrzóweki kivimurrus ja põrandaalune literaat, kes tegi kaastööd väljaandele Miesięcznik Literacki.

Tema sõber oli Karol Wojtyła (pärastine paavst Johannes Paulus II), kellega ta lävis õpingute ajal Krakówis luule pinnal ning hiljem organisatsioonis Unia ja kivimurrus.

Aastatel 1945–1947 oli ta armees (Ludowe Wojsko Polskie) motoriseeritud pataljoni komandör. Kui ilmnes tema varasem teenistus Armia Krajowas, siis ta vallandati ja degradeeriti. 

Aastatel 1953–1954 oli ta rindekorrespondent Vietnamis ja kuni 1955 Hiinas. 1956–1959 oli ta Poola diplomaadina tööl Indias. Peale selle oli ta seimi liige.

Ta oli kauaaegne kuukirja Widnokręgi toimetaja ning väljaande Nowe Książki följetonist. 

Aastatel 1982–1988 juhtis ta IBBY Poola sektsiooni ja oli 1986–1989 kirjanike liidu (Związek Literatów Polskich) esimees.

Aastal 1981 toetas ta avalikult Wojciech Jaruzelskit ja sõjaseisukorra kehtestamist. Varssavi Solidarnośći ringkondade intelligents korraldas Żukrowskile raamatute tagastamise aktsioone.

Teoseid
-------

* "Porwanie w Tiutiurlistanie" (1946, lasteraamat, aastal 1976 võeti see IBBY aunimekirja)
* "Z kraju milczenia" (1946, jutustused)
* "Czarci tuzin" (2000, jutustused)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht (poola keeles)
Männi vaigukanalid (valged suuremad avaused) mikroskoobi all
**Vaigukäigud** ehk **vaigukanalid** on okaspuude puidus leiduvad piklikud torukujulised rakkudevahelised ruumid, mida ümbritsevad epiteelirakud. Vaigukäike vooderdavad lamedad näärmerakud. Vaigukäigud kujunevad rakkude üksteisest eemaldumisel ja moodustavad puidus horisontaalsetest ja vertikaalsetest kanalitest koosneva käigustiku. Näärmerakud eritavad vaigukäikudesse iseäraliku lõhnaga vedelat vaiku ehk nn vaikmahla. See taheneb vedelate osiste lendumise järel õhu käes. Vaigu paneb käikudes liikuma 10–20-atmosfääriline surve. Vaik on antiseptiline ja aromaatne ning takistab seente arengut ja hoiab ära putukakahjustusi.

Puidu epiteelirakud toodavad vaiku, mis vaigukanalitest välja voolab. Ka niisugused okaspuud nagu nulg, kellel vaigukanalid puuduvad, moodustavad vigastuste korral traumaatilisi vaigukanaleid.

Vaigukäikude tüübid
-------------------

* Tavalised vaigukanalid – esinevad looduslikult kuuse, lehise, männi ja ebatsuuga puidus.

* Traumaatilised vaigukäigud – võivad moodustuda vigastatud puudel, kellel tavalisi vaigukanaleid pole. Kahjustused tekivad näiteks putukate tegevuse, patogeenidega nakatumise, külmakahjustuste või füüsiliste vigastuste tagajärjel. Need kanalid on tavaliste vaigukanalitega võrreldes ebakorrapärase kujuga. Traumaatilised vaigukäigud on kambiumi lähedal nähtavad väikeste tangentsiaalsete kanalitena.

Omadused
--------

Vaigukäik harilikul kuusel
On leitud, et vaigu kogus, keemiline koostis, eksudatsioon ja kristalliseerumiskiirus on seotud konkreetse männiliigi vastupidavusega. Kahjuritele resistentsematel mändidel on vastuvõtlikest puudest tunduvalt rohkem vaigukäike. Massiliste üraskiinfestatsioonide korral võivad vaiguvarud aga kiiresti ammenduda ja puu võib rünnakule alla vanduda.

Viited
------

1. ↑  Laas, Eino (2019). "Dendroloogiaja pargindus" (PDF). *Atlex*. Vaadatud 06.12.2020.[*alaline kõdulink*]
2. 1 2  Kokassaar, Urmas (Detsember 1997). "Kuusevaik on mitmeti väärtuslik". *loodusajakiri.ee*. Vaadatud 06122020. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
3. ↑  Arthur G. Fett-Neto, Kelly C. S. Rodrigues-Corrêa (jaanuar 2012). "Anatomical aspects of resin canals and oleoresin production in pine trees". *www.researchgate.net*. Vaadatud 06.12.2020.
4. 1 2  Paal Krokene (2015). "Conifer Defense and Resistance to Bark Beetles". *www.sciencedirect.com*. Vaadatud 06.12.2020.
5. ↑  Paal Krokene, Nina Elisabeth Nagy and Trygve Krekling (jaanuar 2008). "Traumatic Resin Ducts and Polyphenolic Parenchyma Cells in Conifers". *www.researchgate.net*. Vaadatud 06.12.2020.
**Woldemar Paul Sielmann** (23. märts 1875 Tõstamaa – 3. august 1942 Burgdorf Hannoveri lähedal) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1888–1892 Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden) ja 1892–1894 Kuressaare gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1894–1899. Prooviaastal oli ta Puhja ja Palamuse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 23. novembril 1901.

Oli aastatel 1902–1906 Pärnu Nikolai koguduse diakonõpetaja ja 1907–1919 Tallinna Oleviste koguduse diakonõpetaja. Oli aastatel 1907–1919 veel Keiserliku Nikolai I Gümnaasiumi usuõpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1910–1915 Tallinna Linnamisjoni juhataja. Aastatel 1915–1917 oli ta Siberisse Jenisseiskisse välja saadetud.

Siirdus aastal 1919 Saksamaale. Oli aastal 1919 kirikutööl Vienenburgis (Alam-Saksi liidumaal), 1919–1923 oli ta Iberi (Einbecki lähedal, Alam-Saksi liidumaal) ja 1923–1942 Frankfurdi Püha Luuka kirikus pastor.

Isiklikku
---------

Tema isa Burchard Georg Sielmann oli Tõstamaa ja Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja, vanaisa Woldemar Friedrich Sielmann oli Straupes luterlik vaimulik, äi Elieser Traugott Hahn oli Valjala, Rõuge ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja, naisevend märterpastor Traugott Hahn oli Tartu Ülikooli usuteaduskonna professor, naisevend Carl Hugo Hahn oli Risti ja Nissi Maarja koguduse pastor, hilisem Saksimaa piiskop.

Viited
------

1. ↑  Lexicon deutschbaltischer Theologen seit 1920, Bearbeitet von Wilhelm Neander
2. ↑  Deutschbaltisches Biographisches Lexikon 1710-1960. Böhlau Verlag Köln Wien

Välislingid
-----------

*
**"Script for a Jester's Tear"** on briti ansambli Marillion esimene stuudioalbum, mis ilmus 1983. aasta märtsis. Album anti välja kolmes formaadis: LP, *picture disc* ja kassett, hiljem lisandus neile ka CD. 

1982. aasta oktoobris ilmus ansambli tulevast esikalbumit tutvustavana mõeldud avasingel "Market Square Heroes", kuid lõpuks ei jõudnud singlil olnud kolmest loost albumile mitte ükski. Albumil avaldatud lood salvestati Londonis Marquee Studios ajavahemikus detsembrist 1982 kuni veebruarini 1983. Neist lugudest anti singlitena välja "He Knows You Know" (jaanuaris 1983) ja "Garden Party" (juunis 1983). 

Plaadiümbrise kujundas Fishi näpunäidete järgi Mark Wilkinson, kes tunnistas hiljem, et lihtsalt unustas mõned Fishi soovitud detailid pildile joonistada. Fish rääkis ansambli veebilehel avaldatud meenutustes, et ta püüdis plaadiümbrisel taaselustada seda keskkonda, milles muusika sündis, nii on näiteks pildil kujutatud toa põrandal lisaks Marillioni enda kahele esimesele singlile ja teistele plaatidele ka Pink Floydi album "A Saucerful of Secrets".

See on ainus Marillioni stuudioalbum, millel mängib ansambli toonane trummar Mick Pointer, kellest hiljem sai teise tuntud progressiivse roki ansambli Arena asutaja ja löökpillimängija.

Lood
----

### A-pool

1. "Script for a Jester's Tear" – 8:42
2. "He Knows You Know" – 5:23
3. "The Web" – 8:52

### B-pool

1. "Garden Party" – 7:19
2. "Chelsea Monday" – 8:17
3. "Forgotten Sons" – 8:23

CD-versiooni lood
-----------------

1. "Script for a Jester's Tear" – 8:42
2. "He Knows You Know" – 5:23
3. "The Web" – 8:52
4. "Garden Party" – 7:19
5. "Chelsea Monday" – 8:17
6. "Forgotten Sons" – 8:23

1997. aasta septembris ilmunud kaheplaadilise uustöötluse (*remaster*) teisel CD-l on järgmised lisalood:

1. "Market Square Heroes" (Battle Priest Version) – 4:18
2. "Three Boats Down from the Candy" – 4:31
3. "Grendel" (Fair Deal Studios Version) – 19:10
4. "Chelsea Monday" (Demo) – 6:54
5. "He Knows You Know" (Demo) – 4:29
6. "Charting the Single" – 4:51
7. "Market Square Heroes" (Alternative Version) – 4:48

Viited
------

1. ↑  "Fishi meenutused 1997. aastast". Originaali arhiivikoopia seisuga 18.07.2011. Vaadatud 07.12.2008.
Paul Raua maal Woldemar Üxküllist
Parun **Woldemar Reinhold Karl Alexander von Üxküll** (28. august 1860 Kose-Uuemõisa – 1945 Basel) oli silmapaistev Eesti baptistlikus liikumise tegelane. 

Ta perekond oli osa vanast baltisaksa aadlike liinist. Üxküll omandas hariduse Tallinna Toomkoolis ning hiljem Kuressaare (Arensburg) Gümnaasiumis. Ta astus vabatahtlikuna Vene tsaaririigi ratsaväkke ja veetis kaks aastat teenistuses Novorossiiskis Põhja-Kaukasuses.

Kui noor aadlik naasis sõjaväeteenistusest Eestisse, ostis ta Laitse (Laitz) mõisa ning abiellus 1883. aastal Prantsuse suursaadiku tütre Olga Marquis de Tallenayga. Pinged tema eraelus, mis viisid tema abielu 1890. aastatel lahutuseni, suunasid Üxkülli üha enam kristliku usu poole, mis pakkus seesmist rahu ja lootust. Aastal 1899 abiellus Üxküll uuesti, seekord Riiast pärit Martha von Ditmariga. Järgnevatel aastatel arendas Üxküll Laitses põllumajandust, ehitas tänapäevani seisva uusgooti stiilis mõisahoone ning pidas Nissi vallas kohtuniku ametit.
**Reimann** on perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Reimanni-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Allaste, Allikmaa, Aruste, Eamets, Eessaar, Halliväli, Heldna, Hiiemäe, Jaanira, Järve, Kaar, Kalda, Kalvik, Kanistjõe, Kivioja, Kivirand, Kople, Kurendik, Kõrgmets, Lainet, Loogna, Merila, Nõmme, Okas, Paimre, Peensalu, Pärni, Rae, Raendi, Rahe, Rahu, Rahumaa, Raid, Raidam, Raide, Raidla, Raidma, Raidme, Raidmets, Raiemaa, Raima, Raina, Raivo, Rajamäe, Rajango, Randjärv, Randla, Randmaa, Randmäe, Randoja, Rannamaa, Rannik, Raudrohi, Rava, Rea, Reemaa, Rehemaa, Reidak, Reidla, Reidna, Reidoja, Reigla, Reigna, Reiles, Reima, Reimaa, Reimal, Reimand, Reimandi, Reimaste, Reimere, Reimets, Reimla, Reimo, Reinaste, Reinima, Reinjõe, Reinla, Reinma, Reinmaa, Reinola, Reinpalu, Reinsalu, Reinumäe, Reinvee, Reisalu, Reivere, Remmel, Remmet, Riima, Riis, Riisalu, Rohelpuu, Rohtla, Roo, Roosaar, Roosna, Räni, Saarik, Sadulsepp, Saidlo, Saidra, Salumets, Salutee, Saluvee, Soomuste, Vaiksaar, Õunasaar. 

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Reimann 457 inimesel: 219 mehel ja 238 naisel. Perekonnanimede levikult on Reimann meeste puhul 251. ja naiste puhul 253. kohal.
Nimi on levinuim Pärnu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,68.

Nime kandjaid
-------------

* Ants Reimann, eesti tehnikateadlane (1959–1990)
* Brigitte Reimann, saksa kirjanik (1933–1973)
* Feliks Reimann, Vabadussõja veteran (1901–1932)
* Gustav Reimann, eesti arst (1876–1946)
* Gustav Oskar Reimann, Eesti sõjaväelane (1883–1941)
* Hilda Reimann, eesti näitleja (1898–1969)
* Hugo Reimann, eesti advokaat (1884–1941)
* Jüri Reimann, eesti sõudja (1940–1987)
* Leelet Reimann, eesti harfist (1949–1990)
* Matti Reimann, eesti pianist ja pedagoog (1943–)
* Mihkel Reimann, Eesti poliitik (1889–1968)
* Pille Reimann, eesti sõudja (1948–)
* Rudolf Reimann, Eesti sõjaväelane (1884–1946)
* Tõnu Reimann, eesti viiuldaja (1947–2016)
* Villem Reimann, eesti helilooja (1906–1992)

Viited
------

1. ↑
**1969. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis** toimus 17. jaanuaril Helsingis. Eesti NSV võitis 6:4.

  

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Vjatšeslav Antonov (Eesti NSV) – Sven Öling (Soome) 2 - 1

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jouko Lindberg (Soome) – Valeri Barkov (Eesti NSV) 2 - 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): Risto Westerberg (Soome) – Voldemar Krimm (Eesti NSV) tulemus pole teada

Kergekaal (kuni 60 kg): Aleksandr Trifonov (Eesti NSV) – Paavo Aho (Soome) RSC 3

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Kari Meronen (Soome) – Ilja Ehrport (Eesti NSV) KO 3

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Priidik Kippar (Eesti NSV) – Kari Ruonala (Soome) 2 - 1

I keskkaal (kuni 71 kg): Vladimir Baibakov (Eesti NSV) – Mikko Saarinen (Soome) 2 - 1

II keskkaal (kuni 75 kg): Reima Virtanen (Soome) – Aniss Murtazin (Eesti NSV) tulemus pole teada

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Pavel Dubovik (Eesti NSV) – Jorma Väisänen (Soome) 3 - 0

Raskekaal (üle 81 kg): Juri Kudrjašov (Eesti NSV) – Soomel polnud selles kaalus võistlejat ja Soomele arvestati loobumiskaotus

Selle asemel peeti lihtsalt sõpruskohtumine, kus Kudrjašovi vastane oli Rootsis elav Soome esindaja Gunnar Pinaitis. Kudrjašov võitis 3 - 0.

Vaata ka
--------

* Eesti-Soome maavõistlused poksis

Kirjandus
---------

* O. Raadi. "Eesti NSV – Soome 6:4". *Spordileht* 20.01.1969.
Professor Reili Argus keeletoimetajate liidu kevadseminaril Tallinna Ülikoolis 2022. aastal
**Reili Argus** (sündinud 16. novembril 1967 Saku vallas Harjumaal) on eesti keeleteadlane.

Haridus
-------

Argus lõpetas 1986 keskkooli, 1994 Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri filoloogia erialal, 1998 Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistrantuuri, 2008 Tallinna Ülikoolis doktorantuuri.

Ta on magister eesti filoloogia alal (1998, Tallinna Pedagoogikaülikool) väitekirjaga "CHILDES’i eesti andmepank ja selle suhtluskeskne analüüs", doktorikraad samal alal (2008, Tallinna Ülikool) väitekirjaga "Eesti keele muutemorfoloogia omandamine".

Töökohad
--------

1988–1990 Kuusalu keskkooli õpetaja

1990–1995 Eesti Rahvusraamatukogu fondihoidja

2000–2002 SDI Media keeletoimetaja

2002–2007 Tallinna Ülikooli eesti filoloogia osakonna lektor

2008–2009 eesti keele ja kultuuri instituudi lektor

2009–2011 dotsent

2011–2012 instituudi direktor

2011–... professor 

Peamised loengukursused: eesti keele ortograafia, leksikoloogia, keeletoimetamine ja korrektuur, esimese keele omandamine.

Mitme rahvusvahelise projekti (*Crosslinguistic Study of Language Acquisition* jt) täitja. 

1994–... Emakeele Seltsi liige (1994), 

2004–... Eesti Rakenduslingvistika Ühingu asutajaliige 

2008–2020 ajakirja Oma Keel toimetaja 

2010–... Emakeele Seltsi keeletoimkonna liige 

2021–... Emakeele Seltsi aastaraamatu peatoimetaja 

Uurimisvaldkonnad 

Arguse uurimisvaldkond on eesti keele omandamine. Ta on uurinud muutemorfoloogiat ja 3–5-aastaste laste keelelise arengu leksikaalseid ja grammatilisi seaduspärasusi, tegelenud Eesti lastekeele korpuse alamkorpuste loomise ja korpuste kasutusvõimaluste populariseerimisega.

Teoseid
-------

* Morfoloogia areng keele omandamise varasel etapil: kolmikud ja üksik laps. // Väikelaps ja tema kasvukeskkond II. Tallinn, 2001;
* Eesti keele käändesüsteemi omandamine: esimestest sõnadest miniparadigmadeni. // Emakeele Seltsi aastaraamat 49 (2004);
* Kolmikute keeleline areng ja individuaalsed erinevused muutemorfoloogia omandamisel. // Keel ja Kirjandus (2007) 3;
* Psühholoogiline katse eesti keele objekti käändevahelduse omandamise uurimise meetodina. // Emakeele Seltsi ar 54 (2008);
* Eesti keele ajakategooria omandamisest – ajavormid ja ajasõnad. // Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamat.

Üle 20 teadustrükise.

Välislingid
-----------

* Reili Argus Eesti Teadusinfosüsteemis
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 4. köide: *Sar-Y. Lisa* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1505-1506

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Eddie Nketiah (2018)
**Edward Keddar Nketiah** (sündinud 30. mail 1999 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa Premier League'i klubis Arsenal.

Aastatel 2008–2015 kuulus Nketiah Londoni Chelsea noortesüsteemi. Seejärel liitus ta Arsenaliga.

Arsenal põhimeeskonnas debüteeris Nketiah 28. septembril 2017 UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus Borissovi BATE vastu. Esimesed kaks väravat lõi ta Arsenali meeskonnas sama aasta 24. oktoobril EFL Cup'i teises ringis Norwich City vastu. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 12. mail 2019 hooaja viimases mängus Burnley vastu. Hooaja 2019/20 esimeses pooles oli ta Arsenalist laenul Inglismaa esiliigaklubis Leeds United, kus ta lõi 17 mänguga kolm väravat. 2020. aastal võitis ta Arsenaliga Inglismaa karikavõistlused ja superkarikafinaali.

Hooajal 2021/22 tegi Nketiah klubikarjääri seni resultatiivseima hooaja, kui lõi 10 väravat, neist viis Inglismaa kõrgliigas ja viis liigakarika võistlustel. 2022. aasta juunis pikendas ta Arsenaliga lepingut viie aasta võrra.

Aastatel 2017–2021 mängis Nketiah Inglismaa noortekoondistes.

Saavutused
----------

Arsenal
* FA Cup: 2019–20
* FA Community Shield: 2020
* UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2018–19

Leeds United
* EFL Championship: 2019–20

Viited
------

1. ↑  "Eddie Nketiah signs new contract". *Arsenal*. 18. juuni 2022.

Välislingid
-----------

 Eddie Nketiah – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Arsenali kodulehel

| * v
* r
Arsenal FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Ramsdale
* 3 Tierney
* 4 White
* 5 Partey
* 6 Gabriel
* 7 Saka
* 8 Ødegaard
* 9 Jesus
* 10 Smith Rowe
* 11 Martinelli
* 12 Saliba
* 14 Nketiah
* 15 Kiwior
* 16 Holding
* 17 Cédric
* 18 Tomiyasu
* 19 Trossard
* 20 Jorginho
* 21 Vieira
* 24 Nelson
* 25 Elneny
* 30 Turner
* 31 Hein
* 34 Xhaka
* 35 Zintšenko
* Treener: Arteta

 |
**Rein Adamson** (sündinud 1958 Saaremaal) on eesti kirurg, kes üldkirurgia kõrval on spetsialiseerunud bariaatrilisele kirurgiale.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli (1976) ja Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna (1982). Aastatel 1982–1983 läbis ta Tallinna Kiirabihaiglas üldkirurgia residentuuri.

Töö
---

Aastatel 1983–2011 töötas ta üldkirurgina Mustamäe Haiglas ja 1994–2007 Viimsi Haiglas, kus keskendus peamiselt gastroskoopilistele protseduuridele. Aastatel 2002–2006 töötas ta Vitaclinicas üldkirurgina, 2007. aastast oli Adams Kirurgia Grupi juhataja ja üldkirurg. 

2009. aastast on ta erakliiniku The Health Clinic partner ja kirurg, kes tegeleb eeskätt patsientide rasvumusprobleemidega ja on spetsialiseerunud kaalukirurgiale.

Alates 2012. aastast töötab ta ka Ida-Tallinna Keskhaiglas üldkirurgina.

Isiklikku
---------

Tal on kolm poega, kellest poeg Martin Adamson on samuti kirurg. Poeg Mihkel Adamson on perele kuuluva erakliiniku The Health Clinicu tegevjuht. Poeg Ott Adamson on trummar.

Viited
------

1. ↑  Doktor Rein Adamson pojast: Martin teeb kirurgina palju asju paremini kui mina ERR Menu, 12.10.2021.

Välislingid
-----------

* Tutvustus ja foto
* Delfi, september 2019
* Delfi, august 2019
* Delfi, mai 2019
* Anne ja Stiil, märts 2019
* Anne ja Stiil, november 2018
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ordunõunikust, samanimelise Liivi ordumeistri kohta vaata: Wolter von Plettenberg, teiste samanimeliste kohta: Wolter von Plettenberg (täpsustus)* |

---

**Wolter von Plettenberg** (enne 1518. aastat – pärast 1559. aastat) oli Liivimaa aadlik, ordunõunik.

Wolter oli oma nimekaimust ordumeistri venna Johanni poeg. Ta sündis arvatavasti juba Liivimaal, esimesed teated temast on 1518. aastast. 1530 abiellus ta Kavilda mõisniku Fromhold von Tiesenhauseni tütre Elisabeth von Tiesenhauseniga. 1552. aastal abiellus ta teist korda.

1540. aastal sai Wolterist ordunõunik (ordumeistri nõukogu liige). Ta on laialdasemalt tuntud seetõttu, et Liivi sõja alguses toimusid tema Valgamaal asuvate Lugaži (Luke, *Luhde*) ja Omuļi (Hoomuli, *Homeln*) mõisa juures mitmed lahingud (vt Härgmäe lahing) ning teised silmapaistvad juhtumused, mida kirjeldab oma kroonikas Johann Renner. Plettenberg ise lahkus Liivimaalt 1559. aastal, asudes elama Meyerichi, kus ordumeister Wolter von Plettenberg 1450. aasta paiku sündinud oli. 

Tema tütar Barbara abiellus aga Ērgļi (*Erla*) mõisniku Johann von Tiesenhauseniga, kes hukkus 1577. aastal Võnnus ning oli Jaama asehalduri Dettleff von Tiesenhauseni (1548–1635) ema. .

Välislingid
-----------

* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
**Woltersdorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis.

Valla pindala on 27,97 km². 31. detsembril 2017 elas seal 890 inimest.

Woltersdorfi valda kuuluvad järgmised külad: Woltersdorf, Klein Breese, Lichtenberg ja Thurau.

Kuulsad kohad Woltersdorfi ümbruses on *Brautstein* ("pruudikivi") ja *Feldkirche* ("põllukirik"). Mõlemad on jäädvustatud Woltersdorfi vapile. Esimene on jääaja liustike poolt siia jäetud iidne rahn, mille kohta on legend, teise seinas on väike kivi, mis võeti slaavi rahvastikult ja müüriti kiriku seina. Kivil on näo kujutis, mida slaavlased ilmselt kummardasid. Kristlased müürisid selle kiriku seina, et näidata oma paremust.

Vallast on pärit näitekirjanik, ajaloolane ja sinoloog Karl August Wittfogel (1896–1988).

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

 Woltersdorf (Wendland) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Lüchow-Dannenbergi kreisi vallad

* Bergen an der Dumme
* Clenze
* Damnatz
* Dannenberg
* Gartow
* Gorleben
* Gusborn
* Göhrde
* Hitzacker
* Höhbeck
* Jameln
* Karwitz
* Küsten
* Langendorf
* Lemgow
* Luckau
* Lübbow
* Lüchow
* Neu Darchau
* Prezelle
* Schnackenburg
* Schnega
* Zernien
* Trebel
* Waddeweitz
* Woltersdorf
* Wustrow
**Naujasis Daugėliškis** on küla Leedus Ignalina rajoonis, Naujasis Daugėliškise valla halduskeskus. 

Külas on keskkool, postkontor ja raamatukogu. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1889.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 337 (1905)
* 243 (1959)
* 322 (1970)
* 378 (1979)
* 380 (1980)
 | * 349 (1986)
* 320 (1989)
* 313 (2001)
* 275 (2011)
 |

Ajalugu
-------

Küla rajati XIX sajandil, kui kohalik mõisnik asustas osa Senasis Daugėliškise elanikke ümber. Aastal 1889 ehitati külla kirik.

Aastail 1920-1939 kuulus Naujasis Daugėliškis Poola koosseisu, aastal 1939 liideti aga Valgevene NSV-ga. Aastal 1941 läks küla Leedu NSV koosseisu. 24. juunil sisenesid külla esimesed saksa väeosad. Sama aasta sügisel saatsid kohalikud politseinikud koos sealsete valgevenelastega seal elanud juudid (40-50 inimest) Švenčionėliaisse. Juulis 1944 jõudsid külla Nõukogude väeosad.

* Naujasis DaugėliškisNaujasis Daugėliškis
* Küla tänavavaadeKüla tänavavaade
* KoolimajaKoolimaja
* Katoliku kirikKatoliku kirik

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Naujasis Daugėliškis** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
Wat Suan Mokkh (Tai)Wat Suan MokkhWat Suan Mokkh
Wat Suan Mokkh (Tai)
**Wat Suan Mokkh Phalaram** (tai keeles *วัดสวนโมกขพลาราม*, "vabanemise aed") on budistlik klooster ehk vihaara Lõuna-Tais, Surat Thani provintsis, Chaiya ringkonnas.

Suan Mokkhi asutas 1932. aastal Buddhadasa Bhikkhu, järgides Tai metsatraditsiooni.

Suan Mokkh on üks tuntumaid ja austatumaid kloostreid Lõuna-Tais ja mujalgi. Paljude Tai kloostrite praegused juhid on seal viibinud Buddhadasa Bhikkhu õpilastena.

Retriidikeskused
----------------

Suan Mokkhi kui peakloostriga on seotud Bangkokis asuv haruklooster *Buddhadasa Indapanno Archives (Suan Mokkh Bangkok)*, peakloostrist paar km idas asuv retriidikeskus International Dharma Hermitage ja selle ümbruse eraklad (*Dhamma Mata* naistele ja *Don Kiem Dhamma Hermitage* meestele) ning Samui saarel asuv retriidikeskus Dipabhāvan Meditation Center..

### Suan Mokkh International

Peakloostrist paar kilomeetrit idas asuva retriidikeskuse Suan Mokkh International ehk International Dharma Hermitage, taipäraselt *"Nanachat"*, asutas 1993. aastal Buddhadasa Bhikkhu eesmärgiga pakkuda välismaalastele võimalust õppida ja praktiseerida Buddha õpetust. Retriidikeskusse kuulub viis meditatsioonihalli, neli majutushoonet kuni 240 osavõtjale, söökla jm rajatisi, muuhulgas looduslikke kuumaveeallikaid.

Tänapäeval toimub seal igal kuul ingliskeelne kümnepäevane vaikimise retriit välismaalastele ja seitsmepäevane retriit tai inimestele. Lisaks neile võib toimuda veel mitmesuguseid üritusi.

Retriidikeskuse läheduses on kaks eraklat, *Dhamma Mata* nunnadele ja naistele ning *Don Kiem* munkadele ja meestele, kus on võimalik pikemalt peatuda ja süvenenult praktiseerida.

### Dipabhāvan Meditation Center

Samui saarel asuva Dipabhavani retriidikeskuse asutas 2004. aastal Ajahn Poh, praegune Suan Mokkhi kloostriülem. Selle eesmärk on pakkuda välismaalastele võimalust õppida ja praktiseerida Buddha õpetust.

Tänapäeval ajal toimub seal igal kuul kaks ingliskeelset seitsmepäevast vaikimisretriiti ja üks venekeelne. Lisaks neile toimub retriite ja muid üritusi tai inimestele.

Pildigalerii
------------

* Meditatsioonihall retriidikeskusesMeditatsioonihall retriidikeskuses
* Retriidikeskuse söökla ja administratiivhooneRetriidikeskuse söökla ja administratiivhoone
* Pildigalerii peakloostrisPildigalerii peakloostris
* Don Kiemi peahooneDon Kiemi peahoone

Viited
------

1. ↑  Suan Mokkh. Koduleht.
2. ↑  Suan Mokkh. Info: Google Maps.
3. ↑  "Suan Mokkh Bangkok. Kontaktandmed kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuni 2019. Vaadatud 10. juulil 2019.
4. ↑  "Nanachat". Retriidikeskuse koduleht.
5. ↑  Don Kiem. Info: Google Maps.
6. ↑  Dipabhavan. Retriidikeskuse koduleht.
7. ↑  "Nanachat"
8. ↑  Don Kiem
9. ↑  Dipabhavan

Kirjandus
---------

* Buddhadasa Bhikkhu, 1980. The First Ten Years of Suan Mokkh.

Välislingid
-----------

* Wat Suan Mokkh Peakloostri veebileht
* Buddhadasa Indapanno Archives Suan Mokkh Bangkok
* International Dharma Hermitage Retriidikeskus peakloostri juures
* Dipabhāvan Meditation Center Retriidikeskus Samui saarel
Wonder Womani logo DCEU filmisarjas
**Wonder Woman** on väljamõeldud superkangelane, kelle koomikseid annab välja DC Comics.

Wonder Womani looja on ameerika psühholoog ja jutukirjutaja William Moulton Marston. Marston tahtis luua samasuguste võimetega superkangelase, kes on mees, aga ta naine soovitas talle, et ta oleks naine. Wonder Woman ilmus esimest korda koomiksis "All Star Comics" nr 8, 1941.

Wonder Womanit teatakse ka Õigluse Liiga põhiliikmena, Amatsoonina ja jumalannana. Samuti võttis ta endale kodanikunime Diana Prince, et "Inimese maailma" sisse sulanduda.

Paljude jaoks on Wonder Woman feminismi ja patsifismi ikoon.

Sõjavarustus ja supervõimed
---------------------------

Wonder Womani põhivarustus on mõõk, kilp, purustamatud käevõrud ja lasso(millel on lisaks veel omadus sundida inimest vastutahtmist tõtt rääkima). Ta kannab pea peal metallist tiaarat, mida ta osades koomiksinumbrites viskava relvana on kasutanud. Samuti on tal väga paljudes koomiksinumbrites läbipaistev lennuk, mida ta üksinda juhib.

Peale varustuse on tal ka endal üliinimlikud supervõimed. Ta on väga tugev, kiire, vastupidav ja tal on võime lennata või hästi kõrgele hüpata. Wonder Womani võimete tugevust ei ole täpselt ära määratletud, aga tema võimed ei ole nii tugevad nagu Supermanil. Lisaks ülivõimetele oskab ta ka Amatsoonide võitluskunste, mille tõttu ta on ta hea käsivõitluses.

Aastal 1970 muudeti Wonder Womani tegelaskuju ära, mis pidi olema modernsem, nende muudatustega kadusid Wonder Womanil võimed ära ja ta hakkas võitlema tavariietes, ilma endise varustuseta. Mõne aja pärast tühistati muudatused ära, sest nõudlus uute koomiksinumbrite järele oli palju väiksem kui enne muudatusi.

Mujal meedias
-------------

Wonder Woman on adapteeritud ka mujale meediasse koomiksitest lähtudes.

Tuntuimad Wonder Womani kehastajad on Lynda Carter ja Gal Gadot.

### Mängufilmides

* Batman vs Superman: Õigluse koidik (2016)- rolli esitas Gal Gadot.
* Wonder Woman (2017) – rolli esitas Gal Gadot.
* Õigluse liiga (2017) – rolli esitas Gal Gadot.
* Wonder Woman 2 (2019) – rolli esitab Gal Gadot.

### Teleseriaalides

￼Lynda Carter Wonder Womani kostüümis
* Wonder Woman (1974 telefilm) – rolli esitas Cathy Lee Crosby

* Wonder Woman (1974 telefilm) – rolli esitas Cathy Lee Crosby
* Wonder Woman (1975–1979) – rolli esitas Lynda Carter

### Animeeritud otse-DVD filmides

* *Justice League: The New Frontier* (2008)
* *Wonder Woman* (2009)
* *Justice League: Crisis on Two Earths* (2010)
* *Superman/Batman: Apocalypse* (2010)
* *Justice League: Doom* (2012)
* *Lego Batman: The Movie – DC Super Heroes Unite* (2013)
* *Justice League: The Flashpoint Paradox* (2013)
* *JLA Adventures: Trapped In Time* (2014)
* *Justice League: War* (2014)
* *Justice League: Throne of Atlantis* (2015)
* *Lego DC Comics Super Heroes: Justice League vs. Bizarro League* (2015)
* *Justice League: Gods and Monsters* (2015)
* *Justice League vs. Teen Titans* (2016)
* *Justice League Dark* (2017)

### Mängudes

* LEGO Batman (mänguseeria)
* Injustice (mänguseeria)

Vaata ka
--------

* DC Comics
* Superman
* Batman
* Warner Bros
**Johannes Eduard Allikas** VR II/3 (14. märts 1895 Rapla vald – 13. mai 1952 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane, vanemallohvitser. 

Johannes Allikas sündis Kuusiku mõisas talupidaja peres. Õppis ministeeriumikoolis, töötas pärast kooli sepana. 

Maailmasõja puhkedes teenis tsaariarmee jalaväes. Vabadussõjas oli alates 19. veebruarist 1919 vabatahtlikult Kalevlaste Maleva reservis, hiljem tehnilises roodus. 1919. aasta juulist sai vanemallohvitseriks. Võitles Lõuna-Eestis, Lätimaal ja Pihkva rindel Punaarmee ja Landeswehri vastu. 1919. aasta aprillis sai Peteserimaal Suur-Bereznjuki küla all haavata. 1920. aastal oli kuulipildujate komando nooremohvitseri kohusetäitja, sama aasta augustis vabastati teenistusest. 

Talle anti 1919. aastal Saputschje küla all üles näidatud lahingulise vahvuse eest VR II/3. Lisaks sai autasuks Harjumaal Rae vallas Lõhe talu. 

Kuni 1939. aastani oligi talupidaja, siis siirdus koos pojaga Tallinna. Töötas Franz Krulli masinatehases sepana. Oli Vabadusristi Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige. 

Nõukogude okupatsiooni ajal töötas Tallinnas masinatehases Ilmarine sepana. Oli märtsis 1949 küüditatute nimekirjas, polnud aga äraviimise ajal kodus ja pääses Siberisse viimisest.

Kirjandus
---------

* Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss. *Eesti Vabaduse Risti kavalerid*. Viljandi, 2016