**Tigrinja keel** kuulub afroaasia keelkonda. Seda räägivad Aafrika idaosas elavad tigrinjad. Tigrinja keele kõnelejad elavad peamiselt Tigray piirkonnas Põhja-Etioopias. Samuti on kõnelejaid Lõuna-Eritrea piiridel. Tigrinja keelt kõnelevad ka nendesse piirkondadesse sisserännanud rahvad, kaasa arvatud hvarasad.

Keele kõnelejad
---------------

Tigrinja keelt kõnelevad Etioopias 4,2 miljonit ja Eritreas 2,5 miljonit inimest. Tigrinja kõnelejate jaoks on üldine nimetus. Etioopias kutsutakse Tigrai pärismaalasi tigrinja keeles *tigrāwāy*ˇks (meessoost), *tigrāweytī*ˇks (naissoost), *tigrāwōt*ˇks või *tegaru*ˇks (mitmuses). Eritreas on tigrinja kõnelejad ametlikult tuntud kui *Bihér-Tigrigna*, mis tähendab 'tigrinja keele kõnelejate rahvus'. 
Tigrinja on suuruselt kolmas keel, mida räägitakse kõige rohkem Etioopias ja Eritreas. Seda räägitakse ka immigrantide seas näiteks Sudaanis, Saudi Araabias, Iisraelis, Saksamaal, Itaalias, Rootsis, Suurbritannias, Kanadas ja Ameerika Ühendriikides. Tigrinja murded erinevad foneetiliselt, leksikaalselt ja grammatiliselt. Ükski murre ei ole keelenormiks võetud.

Keele struktuur
---------------

### Foneetika

##### Vokaalid

Tigrinja keeles on seitse täishäälikut: i, ɨ, u, e, ʌ, o, ja a. Neid eristatakse neljaks eri tunnusteks: kõrge, madal, tagumine ja ümar.

##### Konsonandid

Tigrinja keele konsonandid: /p/, /b/, /p'/, /m/, /f/, /v/, /w/, /t/, /d/, /t'/, /ts'/, /n/, /s/, /z/, /r/, /l/, /ʧ/, /ʤ/, /ʧ'/, /ɲ/, /ʃ/, /ʒ/, /j/, /k/, /kw/, /g/, /gw/, /k'/, /kw'/, /x/, /xw/, /ʁ/, /ʁw/, /ħ/, /ʕ/, /ʔ/, /h/. Tigrinja keele suruhäälikud: /p'/, /t'/, /ts'/, /ʧ'/, /k'/, ja /kw'/. Need häälikud on kõris ahenenud. Nad suurenevad kõri tõstmisel. See surub õhu kokku suuava taga. Kui see on vabastatud, kõlab terav ja krõbisev hääl.
On teatud arv dorsaale: hääletu velaarne hõõrdhäälik /x/, hääletu ja labiaalne velaarne hõõrdhäälik /xw/, hääletu ja uvulaarne hõõrdhäälik /ʁ/ ning hääletu, labiaalne ja uvulaarne hõõrdhäälik /ʁw/. Uvulaarid moodustavad hääliku kurgunibuga ja keeleselja tagaosaga samal ajal, kui velaar moodustab pehmesuulaehäälikut.
Tigrinja keeles /p/-täht esineb ainult laensõnades. Seda kasutatakse enamasti ainult itaalia keele laensõnades (*pane*, *polizia*, *posta* jne). /P/-tähe puudus on seotud üleminekuga /p/-tähelt /f/-tähele.

##### Silbistruktuur

Tigrinja silbistruktuur on väga range. Tigrinja silp võib koosneda kas konsonant-vokaal või konsonant-vokaal-konsonant järjestusest.

##### Allofoonid

Velaarsed konsonandid /k/ja /kʼ/ hääldatakse erinevalt: kui nad esinevad kohe peale täishäälikut või nad ei ole topelt koos. Sel juhul /k/-d hääldatakse kui velaarset frikatiivi. /Kʼ/ hääldatakse kui frikatiivi või mõnel juhul kui afrikaati.

Arvsõnad
--------

| Number | Arvsõna |
| --- | --- |
| 1 | 'Hade |
| 2 | Kelete |
| 3 | Seleste |
| 4 | Arbaete |
| 5 | Hamushte |
| 6 | Shudushte |
| 7 | Shewa'ate |
| 8 | Shemonte |
| 9 | Tishe'ate |
| 10 | 'Aserte |

Kirjaviis
---------

Tigrinja keelt kirjutatakse Geezi kirjas. Geezi kiri on tähestikuline silpkiri ehk *abugida*, milles iga sümbol tähistab konsonandist ja sellele diakriitikuga lisatud dvokaalist koosnevat silpi. Kirja loetakse vasakult paremale.

### Keelenäited

|  |  |
| --- | --- |
| Is'Ka men iKa? | Kes sa oled (meess.)? |
| Kabey meSi'Ka? | Kust sa tuled? Kust sa pärit oled? |
| Shima kea Asia iyu | Tema nimi on Asia. |
| Izia kea meHazay iya | Ja see on minu sõber. |
| Ane tem'harit iye | Ma olen õpilane. |
| Dehaando hadrika (m) / hadirkee (n) | Tere hommikust |
| Rhus Be’al Ldetn Hadsh Ametn! | Mis on su nimi? |

Viited
------

1. ↑  Eberhard, David M.; Simons, Gary F.; Fennig, Charles D. (2021). "Tigrinya". Ethnologue, 24th ed.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  A Linguistic Geography of Africa, lehekülg 65, read 15-21 Edited by Bernd Heine and Derek Nurse
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
13. ↑
14. ↑
15. ↑
16. ↑

Välislingid
-----------

* Tigrinja nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus