recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lorna Marshall** (sündinud 20. aprillil 1953) on briti lavastaja ja õppejõud. Tema tegemiste fookuses on *physical performance* (füüsiline etendamine). 

Ta on teinud koostööd Jacques LeCoqi, Etienne Decroux' ja Yoshi Oidaga. Lisaks lääne teatrile on ta tihedas kontaktis ka selliste Jaapani teatri praktikatega nagu *no*, *kabuki* ja *butoh*. Lisaks on ta teinud koostööd selliste loominguliste kollektiividega nagu The Royal Shakespeare Company, Shared Experience, The Royal National Theatre ja The Consort of Musicke.

Ta on oma loomingulisel teel kokku puutunud mitut liiki etenduskunstidega: tantsu, klassikalise teatri, füüsilise teatri, ooperi, tsirkuse ja tänavateatriga. Erilist tähelepanu on ta pööranud tekstile ja improvisatsioonile. Ta on avastanud, et olenemata stiilist või eriilmelistest tehnilistest nõuetest on fundamentaalsed tehnikad igal pool sarnased ning ühisosaks on aktiivne kehaline väljendus. Tema põhiliseks seisukohaks on arvamus, et näitlemise üks olulisemaid aspekte on kehaline väljendus ning sellepärast peabki näitleja keha tema töös kaasatud olema. 

Ta on koos Yoshi Oidaga kirjutanud raamatud "An Actor Adrift" (2011) ja "The Invisible Actor" (1998) ehk "Nähtamatu näitleja"; tlk. Peeter Raudsepp. 2001. aastal ilmus tema raamat "The Body Speaks". 

Marshall korraldab töötube etendajatele, lauljatele, lavastajatele ja õpetajatele üle kogu maailma. Ta on õppejõud Londonis asuvas teatrikoolis Royal Academy of Dramatic Art (RADA).

2010. aastal külastas Marshall Eestit ning viis lavakoolis läbi kahepäevase õpikoja. 

Lorna Marshalli käe all on õppinud ka näiteks Jüri Nael.
Map

Sarkandaugava raudteejaama hoone
**Sarkandaugava raudteejaam** on raudteejaam Riia-Skulte raudteeliinil Riia linna Sarkandaugava asumis aadressil Sliežu iela 2. 

Iga päev peatub seal 25 reisirongi, tööpäeviti 33. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riia raudteejaamast 7,5 km kaugusel. Jaamas on kaks elektrifitseeritud teed koos ooteplatvormidega reisirongidele ja kolm teed kaubarongidele. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni.

Aastal 1872 avati Sarkandaugava asumi servas platvorm "Aleksandra Augstumi", millest aastal 1915 sai Sarkandaugava raudteejaam. Jaamast sai alguse Mežaparksi asumisse viiv kitsarööpmeline nn lasteraudtee, mis suleti aastal 1997, teine samasse asumisse viinud raudtee suleti aga aastal 2013.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 55. lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sarkandaugava raudteejaam** |

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus liinil Riia-Skulte** | **Järgnev peatus** |
|  Brasa |  **Sarkandaugava** | Mangaļi  |
**D-IX** ka **DIX** oli metamfetamiinipõhine uuringuravim, mis töötati militaarseks inimkasutuseks välja Gerhard Orzechovski poolt 1944. aastal. 

Tol ajal jätkusid lisaks morfiinile ja pervitiinile ka nn "imerohu" otsingud. 

Kieli Ülikooli farmakoloogia-professor Gerhard Orzechovski, kes sõja ajal oli tegev kui Läänemere mereväe ülemjuhatuse sanitaarameti staabiarst ja ülemfarmakoloog käis ühe-mehe-lahingpaadi *Neger* asukate tarbeks välja 10 preparaati. Need ravimid 1 kuni 10 tähistati lühenditega DI kuni DX. Ravimid koosnesid erineva koostismääraga Eukodalist, kokaiinist, pervitiinist, Dicodidist (poolsünteetiline morfiini derivaat). 

Märtsis 1944 valmistas Kieli mereväelaatsareti apteek kõigist kümnest viis tabletti. Neid manustati viiekümnele sõdurile *Blaukoppeli* väljaõppelaagris. 

Saksa mereväe ohvitser Hellmuth Heye andis rohelise tule DIX-ile. DIX oli segu, mis koosnes viiest milligrammist kokaiinist ja kolmest milligrammist metamfetamiinist. Sanitaarteenistuselt saadi 500 tabletti kahe torpeedoga väikealveelaevade *Biber* ja *Neger* meeskondadele SS-i saloperatsioonide juht Otto Sorzeny võttis "katsetusele" 1000 D-IX.(Ohler, 196:2017)

Viited
------

Välislingid
-----------

* Norman Ohler: "Patsient A. Uimastid Kolmandas Reichis" ehk (*"Totale Rausch. Drogen im Dritten Reich."*), Helios kirjastus, 2017, ISBN-10: 9949554977

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:D-IX seisuga 26.09.2017.*
Filipiinide endise senaatori Lorenzo Sumulongi ametlik foto
**Lorenzo Sumulong** (5. september 1905 Antipolo, Rizali provints, Calabarzoni piirkond – 21. oktoober 1997) oli Filipiinide poliitik.

Ta sündis Antipolos Rizali provintsis Calabarzoni piirkonnas. Ta lõpetas Filipiinide Ülikooli õigusteaduse erialal ja sai Harvardi ülikoolist magistrikraadi õigusteaduses.

Ta on olnud valitud Filipiinide Senatisse.

Aastal 1960 juhtis ta ÜRO Peaassambleel Filipiinide delegatsiooni. Eelkõneleja Nikita Hruštšov nõudis iseseisvuse andmist maadele ja rahvastele, mis on endiselt Lääne koloniaalvõimude valitsuse all, kuid Sumulong nõudis samasugust õigust ka rahvastele, kes olid alla neelatud Nõukogude Liidu poolt. Seejärel Hruštšov ärritus silmnähtavalt ja sõimas Sumulongi "imperialismi kannupoisiks ja tallalakkujaks" (ning mõningate allikate järele koputas kingaga laua peale).

Aastal 1987 nimetas president Corazon Aquino ta Konstitutsioonikomitee liikmeks ja samal aastal võeti uus Konstitutsioon vastu.

Isiklikku
---------

Tema poeg Victor Sumulong (1946–2009) oli Filipiinide poliitik.

Viited
------

1. ↑  "ANDRES LAIAPEA: Miks Nikita kinga haaras". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2014. Vaadatud 25. jaanuaril 2014.
**Põrniklased** (*Scarabaeidae*) on putukate sugukond mardikaliste seltsist. 

Eestis leidub üle 70 liigi põrniklasi. Tuntumad neist on puude ja rohttaimede juuri kahjustavate vastsetega harilik maipõrnikas, õitel sageli kohatav kuldpõrnikas (*Cetonia aurata*), metallpõrnikas ja ninasarvikpõrnikas. Aedades on tavalise kahjurina tuntud aiapõrnikas (*Phyllopertha horticola*).

Põrniklased on mitmesuguse suurusega (2–41 mm), jässakad, lameljate tundlatega mardikad. Paljudel on pea eesosa sahataoliselt laienenud. Jalad on võimsad, sääred ja reied on laienenud ning ogadega varustatud. Peale ronimise on sellistel jalgadel ka kaevamise funktsioon. Põrnikad peavad vähemalt mõnel eluperioodil mullas endale käike rajama. Mõni veedab peaaegu kogu elu kõdus. Ronimiseks kasutavad nad võrdlemisi väikeseid käppasid ja küüniseid. Mullas elavad põrniklased on enamasti tumedad, isegi süsimustad. Õitel toituvad põrnikad on värvikamad. 

Valmikud toituvad peamiselt taimede lehtedest ja õitest, lendavad enamasti juunis-juulis. Põrniklaste vastsed on valged, paksud, kõvera kehaga tõugud ehk konud, kes elavad mullas, kõdupuidus ja sõnnikus, mõned isegi sipelgapesades. Sitikate valmikud ja vastsed elavad mullas või sõnnikus ja toituvad peamiselt loomade väljaheidetest. Teiste põrniklaste valmikute menüüsse kuuluvad ka taimede maapealsed osad – noored võrsed, lehed ja õied. Nende vastsed elavad mullas ja toituvad kõdust, huumusest ja taimede juurtest. Põrniklaste areng kestab sageli mitu aastat.

Eesti põrniklasi
----------------

* *Aegialia arenaria*
* *Aegialia sabuleti*
* *Amphimallon solstitiale* juunipõrnikas
* *Anomala dubia* juulipõrnikas
* *Aphodius depressus* keskmine roojasitikas
* *Aphodius fimetarius* puna-roojasitikas
* *Aphodius fossor* suur-roojasitikas
* *Aphodius rufipes* punajalg-roojasitikas
* *Caccobius schreberi*
* *Cetonia aurata* kuldpõrnikas
* *Copris lunaris* sarviksitikas
* *Heptaulacus sus*
* *Heptaulacus testudinarius*
* *Heptaulacus villosus*
* *Liocola marmorata* metallpõrnikas
* *Melolontha hippocastani* harilik maipõrnikas
* *Melolontha melolontha* lõuna-maipõrnikas
* *Onthophagus fracticornis*
* *Onthophagus gibbulus* suur-nukitssitikas
* *Onthophagus nuchicornis*
* *Oryctes nasicornis* ninasarvikpõrnikas
* *Oxyomus sylvestris*
* *Oxythyrea funesta* täpikpõrnikas
* *Phyllopertha horticola* aiapõrnikas
* *Potosia cuprea* vaskpõrnikas
* *Psammodius sulcicollis*
* *Serica brunnea* punapõrnikas
* *Sinodendron cylindricum* silinderpõrnikas
* *Trichius fasciatus* karuspõrnikas

jpt

Galerii
-------

* Liparetrus alamsugukonnast Melolonthinae*Liparetrus* alamsugukonnast *Melolonthinae*
* Onthophagus alamsugukonnast Scarabaeinae*Onthophagus* alamsugukonnast *Scarabaeinae*
* Polystigma punctatum paaritumas*Polystigma punctatum* paaritumas
* Roojasitikas AphodiusRoojasitikas *Aphodius*
* Juulipõrnikas Anomala dubiaJuulipõrnikas *Anomala dubia*
* Aiapõrnikas Phyllopertha horticolaAiapõrnikas *Phyllopertha horticola*
* KuldpõrnikasKuldpõrnikas
* Valgus hemipterus*Valgus hemipterus*
Elsasseri maal "Romantische Ruinen" asub Adam Mickiewiczi muuseumis Varssavis
**Julius Albert Elsasser** (13. august 1814 Berliin, Preisimaa – 25. detsember 1859 Rooma, Itaalia) oli saksa maastikumaalija.

Elsasser õppis Preisi Kunstiakadeemias Berliinis Carl Blecheni käe all.

1839. aasta sügisel asus ta oma venna Friedrich August Elsasseri (1810–1845) järel elama Rooma. Seal abiellus ta 14. aprillil 1850 Franziska Kördeliga, kes oli skulptor Johann Werner Henscheli nõbu.

Elsasser oli üks Rooma Saksa Kunstiseltsi (Deutschen Künstlervereins in Rom) asutajaist. Teda toetas Preisi kuninganna Elisabeth Ludovika.

Kirjandus
---------

* F.N. "Elsasser, Julius Albert" - Rmt: Ulrich Thieme (toim): "Allgemeines Lexikon der Bildenden Künstler von der Antike bis zur Gegenwart". Band 10: Dubolon–Erlwein. E. A. Seemann, Leipzig 1914, lk 481–482
* Friedrich von Boetticher, *Malerwerke des neunzehnten Jahrhunderts.* Band 1, 1, Dresden 1891
* Adolf Seubert, *Allgemeines Künstlerlexicon oder Leben und Werke der berühmtesten bildenden Künstler*, Ebner & Seubert, Stuttgart 1878
* Andreas Stolzenburg in Saur, Allgemeines Künstler-Lexikon, 33, München-Leipzig 2002, lk 379

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Julius Albert Elsasser** |

* Biograafia
**Leedu Vabariigi peaminister** (leedu keeles *Lietuvos Respublikos Ministras Pirmininkas*) on Leedu valitsusjuhi ametinimetus aastatel 1918–1940 ja alates 1992. aastast. Peaministri valib Leedu parlament ehk Seim. 

Peaministri amet seati sisse Leedu iseseisvumise järel 11. novembril 1918. Pärast sotsialistlikku riigipööret 17. juunil 1940 asendati peaministri ametikoht rahvavalitsuse esimehe, 25. augustil 1940 aga Leedu NSV Rahvakomissaride Nõukogu (alates 2. aprillist 1946 Leedu NSV Ministrite Nõukogu) esimehe ametiga. 21. juulil 1940 kuulutati välja Leedu NSV, mis 6. augustil 1940 inkorporeeriti Nõukogude Liitu.

Taasiseseisvunud Leedu valitsusjuhte loendatakse alates 11. märtsist 1990, mil Leedu NSV Ülemnõukogu võttis esimesena Balti riikidest vastu iseseisvusdeklaratsiooni. Kahe aasta jooksul kasutati valitsusjuhi tiitlina ministrite nõukogu esimeest, peaministri amet taastati ametlikult 25. novembril 1992.

Vaata ka
--------

* Leedu valitsusjuhtide loend
* Leedu NSV valitsusjuhtide loend

Välislingid
-----------

* Leedu Vabariigi valitsuse ametlik veebileht (leedu ja inglise keeles)
* Leedu peaministri elulugu valitsuse veebilehel (leedu keeles)
Lihaste kontraktsiooni molekulaarmehhanism
==========================================

Igas grammis skeletilihases on umbes 100 mg nn. kokkutõmbevalke. Nende valkude, nimelt aktiini (molekulmass 42 000) ja müosiini (molekulmass 500 000) koostööd lihase kokkutõmbe elementaarprotsessis kirjeldab H.E.Huxley ja J.Hansoni libisevate filamentide teooria. 

Kokkutõmbevalgud aktiin ja müosiin moodustavad müofibrillide peeni ja jämedaid müofilamente. Nad paiknevad lihaserakus paralleelteljeliselt. Inimese lihaskius võime näha kontraktiilseid, umbes 1 mikromeetri jämedusi voolikutaolisi müofibrille, mis omakorda koosnevad paljudest umbes 2,5 miktromeetri pikkustest sarkomeeridest. Erinevad sarkomeerid on omavahel eristatud vaheseintega - Z-ketastega. Müofibrillide vahel paiknevad mitokondrid e sarkosoomid. Samuti võime siin näha nii longitudinaalsetest kui transversaalsetest torukestest koosnevat kanali-süsteemi.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sarkomeer** |
**Sarnassõnad** ehk **paronüümid** on kõlalt sarnased, sageli morfeemkoosseisu poolest osaliselt kattuvad sõnad, mis keeletarvitajal võivad segi minna.

Paronüümid on näiteks *metroloogia* ja *meteoroloogia*, *ortoeepia* ja *ortopeedia*, *käsitlema*, *käsitama* ja *käsitsema*.

Paronüümid (sarnassõnad) sarnanevad kõlalt ja on tihti samast tüvest tuletatud (nt *maandama*, *maanduma*, *maabuma*), kuid on eritähenduslikud. Hääldusliku sarnasuse tõttu võidakse aeg-ajalt neid vorme omavahel segamini ajada. Korrektne keelekasutus ametlikes tekstides on aga oluline, sest taolise teksti sisu peab alati olema üheselt mõistetav. 

Veel näiteid:
*arveldus, arvukus, arvustus, arvutus*; *edastama, edestama, edendama*; *esildis, esildus, esindus, esitlus, esitus*; *juhendama, juhtima, juhatama*; *käsitama, käsitlema, käsitsema*; *märge, märgend, märgis, märk, märkus*. 

Kõige spetsiifilisemad ja seetõttu tülikaimad on lisaks kõlale ka tähenduslikult väga lähedased paronüümid, mille vahel on kõige raskem vahet teha, näiteks sõnad *esitlus ja esitus*. 

EKI Keelenõu järgi on Keelenõuandest küsituimate paronüümide esikolmik *järele* ja *järgi*, *õieti* ja *õigesti*, *enamus* ja *enamik*.[*viide?*]

*JÄRGI* tähendab ’põhjal, alusel’: koolis käib õppetöö tunniplaani järgi, toimisin tema õpetuse järgi. *JÄRELE* kasutatakse tähenduses ’üle, alles, kannule’: seisin järjekorras teiste järele, küsi järele, võileivad jäid järele, igatsen su järele.

*ÕIETI* tähendab ’õigupoolest, tõtt-öelda, tegelikult’: me pole õieti tuttavadki, ma pole täna õieti midagi söönud, läksin sinna õieti ainult tema pärast. *ÕIGESTI* tähendab ’nii nagu on õige, õigel moel’, vastand on valesti: õpilane vastas õigesti, kell käib õigesti.

*ENAMUS* tähendab ’arvuline ülekaal’, vastand on vähemus: naised on õpetajate hulgas enamuses, parlamendi enamus pooldab seda presidendikandidaati. *ENAMIK* tähendab ’suurem osa’: enamik talusid osteti välja, rong peatub enamikus jaamades, enamikul töötajaist on pühapäev puhkepäev.

Vaata ka
--------

* Sõnamäng ehk paronomaasia

Viited
------

1. ↑  Erelt, Mati, Tiiu Erelt ja Kristiina Ross. *Eesti keele käsiraamat*. Kolmas, täiendatud trükk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus 2007, lk. 650. (ISBN 978-9985-79-210-0)

Kirjandus
---------

* Erelt, T. Eesti õigekeelsussõnaraamat ÕS 2006. Tallinn 2007.
* Erelt, T. Terminiõpetus. 2007.
* Plado, H; Mandra, K. Väike paronüümisõnastik. 2008.
* Vettik, A. Mõnda paronüümidest. 2013.

Välislingid
-----------

* Paronüümid ehk sarnassõnad. (2019). TaskuTark
**Loránd Eötvösi ülikool** (ungari *Eötvös Loránd Tudományegyetem*, ELTE) on riiklik ülikool Ungaris Budapestis.

Ülikool on asutatud 1635. aastal ja see on üks suuremaid ja prestiižsemaid kõrgkoole Ungaris. Ülikool kannab tuntud füüsiku parun Loránd Eötvösi nime alates 1950. aastast.

Ajalugu
-------

Loránd Eötvösi ülikooli raamatukogu lugemissaal
Loránd Eötvösi ülikooli eelkäijaks peetakse kardinal Péter Pázmány 1635. aastal Ungari kuningriigis Nagyszombatis (tänapäeval Trnava, Slovakkia) asutatud katoliiklikku ülikooli, kus õpetati teoloogiat ja filosoofiat. 1770. aastal viidi ülikool üle Budasse ja seda nimetati kuni 1873. aastani *Pesti Kuninglikuks Ülikooliks*, seejärel kuni 1921. aastani *Budapesti Ülikooliks*, mil see nimetati asutaja Péter Pázmányi järgi ümber *Ungari Kuninglikuks Péter Pázmány Ülikooliks*.

1949. aastal eraldati ülikoolist usuteaduskond ja loodi loodusteaduskond. 

Ülikoolis õpib 28 000 üliõpilast.

Eesti keel ja kultuur Loránd Eötvösi ülikoolis
----------------------------------------------

Loránd Eõtvõsi Ülikoolis tegutseb juba alates 1872. aastast maailma esimene soome-ugri keelte õppetool. Eesti keelt õpivad nii soome-ugri ja soome keele eriharu üliõpilased kui ka ungari filoloogid. Eesti keele tõhusamaks õpetamiseks käivitati 1994. aastal eesti keele õppekava, millest kasvas välja eriharu. Alates 2002. aasta sügisest saab Loránd Eõtvõsi Ülikoolis õppida eesti keelt ka põhiainena. Õpingute hulka on kuulunud mh pooleaastane Tartus vahetusüliõpilaseks olemine. Eesti keele lektoriks on olnud nt Piret Toomet, Anu Kippasto, Lea Kreinin.

Alates 2018. aastast lähetab Eesti riik Loránd Eötvösi ülikooli eesti keele ja kultuuri lektori eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames. Selle programmi raames lähetatud esimese eesti keele ja kultuuri lektorina töötab Budapestis Leila Kimmel. Programmi koordineeris Eesti Instituut, alates 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet.

Eestist tulnud lektorid on töötanud mitmes ungari ülikoolis alates 1992. aastast, kuid ka enne seda on Ungari ülikoolides eesti keelt õpetatud. Debreceni Ülikoolis saab eesti keelt õppida soome-ugri, ungari või soome keele õppekava raames kas kohustusliku või valikainena. Lektorina on seal töötanud näiteks Anu Kippasto, Leila Kubinyi, Hiie Rüütel. Szombathely kõrgkoolis saab eesti keelt õppida soome-ugri õppekava raames. Lektoriteks on seal olnud Tiina Rüütmaa, Mirjam Link, Marju Ilves. Miskolci ülikoolis õpetatakse eesti keelt ungari keele eriharu üliõpilastele. Lühemat aega on eesti keelt õpetatud ka Szegedi ja Pécsi ülikoolis. Aastatel 1992–1995 oli Pécsi Janus Pannoniuse ülikooli soome-ugri keelte kateedri juhataja Paul Kokla, kes õpetas 1994. aastal ühe semestri eesti keelt ka Budapestis Péter Pázmányi katoliiklikus ülikoolis.

Viited
------

1. 1 2  Kreinin, Lea. Eesti keel ja meel madjarimaal. Oma Keel, 2/2002.
2. ↑  Välisülikoolid, kus saab õppida eesti keelt. Eesti keele ja kultuuri akadeemiline välisõpe (EKKAV). Haridus- ja Noorteameti veebisait.
Pilte Portugali koloniaalsõjast
**Portugali koloniaalsõda** (portugali keeles *Guerra Colonial Portuguesa*) on rida sõjalisi konflikte Portugali relvajõudude ja Portugali Aafrika asumaades tekkinud iseseisvusliikumiste vahel aastatel 1961–1974. 

Erinevalt teistest Euroopa koloniaalriikidest keeldus Portugal 1950.–1960. aastatel oma asumaade iseseisvuspüüdlusi tunnistamast ja peaminister António de Oliveira Salazar välistas igasuguse dekoloniseerimise, suurendades iseseisvusliikumiste tekkides Portugali sõjalist kohalolu asumaades. See viis kolmeharulise sõjalise konfliktini Angolas, Mosambiigis ja Portugali Guineas.

Sõda mõjus väga laastavalt Portugali majandusele. Kuigi inimkaotused olid suhteliselt väikesed, siis 1970. aastateks oli rahva sõjatüdimus suur ja sõjakulutused suured ning paljud noored portugali mehed emigreerusid illegaalselt Prantsusmaale ja USAsse, et sõjaväeteenistust vältida.

Sõda lõppes Portugalis aprillis 1974 toimunud veretu riigipöördega (nelgirevolutsioon), mille järel said kõik Portugali kolooniad aastatel 1974–1975 iseseisvuse, tehes lõpu Portugali koloniaalimpeeriumile.
**Sark** (inglise keeles; prantsuse keeles *Sercq*, normanni keele sarki dialektis *Sèr, Cerq*) on Guernsey koosseisus Briti kroonile kuuluv saar La Manche'i väinas, üks Kanalisaartest. 

Sarki pindala on 5,15 km². Saar on kaljune, kuni 114 m kõrge. Saarel on umbes 600 elanikku.

Saarel kaotati feodaalkord aastal 2008.

Saarel on keelatud autotransport. Transpordivahenditena kasutatakse traktoreid, jalgrattaid ja mopeede. 

2011. aastal tunnistas Rahvusvaheline Tumeda Taeva Ühing saare esimeseks tumeda taevaga saareks.

Sark kuulus antiikajal gallialastele, kuni Rooma riik nad 56 eKr allutas. Rooma riigi languse järel kuulus Sark nähtavasti bretoonidele, kuni 933 läks Normandia koosseisu. Kui Normandia vallutas 1066 Inglismaa, läks Sark samuti Inglismaa koosseisu.

Alates 13. sajandist (vaheaegadega) oli Sark mereröövlite keskus. Neist esimene oli munk Eustace, kellele John Maata andis 30 laeva, et see rüüstaks Prantsusmaa rannikut, aga Eustace ei piirdunud üksnes Prantsusmaa rannikuga, vaid ründas ka Inglismaa rannakülasid. Vahepeal oli Sarkil mungaklooster, seejärel oli ta inimtühi. 1565 andis Elizabeth I Hellier de Carteret'le loa asustada saarele 40 peret tingimusel, et nad hoiavad saarelt piraadid eemale.

1844 püüdis Sarki isand Ernest le Pelley asutada saarele hõbedakaevandust ja pantis selleks saare kohalikule ettevõtjale John Allairele. Hõbedat Sarkil ei olnud, kompanii läks pankrotti ja le Pelley ei suutnud võlga tagasi maksta. 1849 müüs tema poeg Pierre Sarki 6000 naelsterlingi eest John Allaire'i tütrele ja pärijale Marie Collingsile, kellest sai järgmine Sarki omanik.

Teise maailmasõja ajal oli Sark, nagu ka ülejäänud Kanalisaared, 1940–1944 Saksamaa poolt okupeeritud.

Vaata ka
--------

* Sarki isandate loend

Viited
------

1. ↑  Sark agrees switch to democracy. BBC News, 22.02.2008.
2. ↑  Ott Heinapuu. Euroopa autovaba feodalismi viimane kants võttis vastu demokraatia. Eesti Päevaleht Online, 11. detsember 2008.

Välislingid
-----------

 Sarki saar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | NSV Liit |
|  |
| Kuld | 1992 | II keskkaal |
| Riik |  | Kasahstan |
|  |
| Kuld | 1996 | Poolraskekaal |
|  |
| Pronks | 1993 | II keskkaal |
| Pronks | 1995 | Poolraskekaal |
|

**Vassili Valerjevitš Žirov** (vene keeles ja kasahhi keele slaavi kirjas **Василий Валерьевич Жиров**; seetõttu on perekonnanimi ladina kirjas enamasti **Jirov**; sündinud 4. aprillil 1974 Balkašis (Balqaş) Karagandõ (Qarağandı) oblastis Kasahstanis) on NSV Liidu ja Kasahstani endine poksija.

Žirov võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Žirov sai pronksmedali II keskkaalus (kuni 75 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Akin Kuloglule (Türgi) ning poolraskekaalus (kuni 81 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Antonio Tarverile (USA).

Žirov võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 33. Euroopa juunioride meistrivõistlustel (Edinburgh, 1992) kuldmedali ja tuli Euroopa juunioride meistriks.

Žirov poksis jaanuarist 1997 kuni oktoobrini 2009 elukutselisena. Ta osales kokku 42 kohtumisel ning võitis neist 38 (neist 32 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

Viited
------

1. ↑  26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles
2. ↑  7. maailmameistrivõistlused poksis. Tampere 1993. Tulemused inglise keeles
3. ↑  8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles
4. ↑  12. Euroopa juunioride meistrivõistlused poksis. Edinburgh 1992. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Vassili Žirov saidil BoxRec
**Sarik-hõbepuu** (*Elaeagnus umbellata*) on hõbepuu perekonda kuuluv põõsaliik.

Levik
-----

Pärineb Ida-Hiinast, Koreast ja Jaapanist.

Kirjeldus
---------

Sarik-hõbepuu viljad
Liik kasvab kuni 2 m kõrguse laiuva põõsana, läbimõõt võib olla kuni 3 m. Okstel paiknevad teravad ja jäigad ogad. Lehekuju on kitsas-elliptiline, ääred on kaardunud sissepoole. Lehed on noorena hõbedased, hiljem muutub lehe pealmine külg roheliseks ja alakülg jääb hõbedaseks. Õitseb mais kuni juunis. Õied on väikesed, kollase värvuse ja meeldiva aroomiga. Viljad valmivad augustis kuni septembris. Viljad on kujult ovaalsed, roosakas-punase värvusega ning kaetud kollakaspruunide hõbedaste täppidega. Viljakest on tugev, kuid viljaliha pehme. Viljad võivad paikneda ükshaaval või rühmiti sarikates. Vilja sees on luuseeme.

Kasvatamine Eestis
------------------

Liigi talvekindlus Eestis on rohkeõielise hõbepuu omast veidi väiksem. Taim võib külma talve korral külmuda kuni lumepinnani, ta küll taastub, kuid see mõjub halvasti saagikusele. Kasvatamist võiks proovida Saaremaal või väiksemate saarte kuivematel liivikutel ja kaitstud kasvukohtades.

Kasutamine
----------

###### Kulinaarias

Sarik-hõbepuu viljadest saab valmistada mahla.

###### Iluaianduses

Liigil on head dekoratiivsed omadused, kevadel pakuvad silmailu sarik-hõbepuu õied, suvel on lehestik ilusa hõbedase varjundiga ning sügisel paistavad silma tema punased viljad.

###### Meetaimena

Sarik-hõbepuud võib kasvatada meetaimena.

Biokeemiline koostis
--------------------

Sarik-hõbepuu viljades on hapete sisaldus 1,5%, suhkrute sisaldus 7,5%, C-vitamiini sisaldus 8–45 mg 100 g toormassi kohta.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Robert Piir (2008). *Vähetuntud marjad aias*. Tallinn: Maalehe Raamat.
Rootsi hümn Ameerika Ühendriikide mereväeorkestri esituses 1994. aastal
**Du gamla, Du fria** on Rootsi Kuningriigi hümn. Sõnad on kirjutanud Richard Dybeck 1844. aastal. Hümnina on kasutusel vaid kaks esimest salmi.

Sõnad
-----

Du gamla, Du fria, Du fjällhöga nord

Du tysta, Du glädjerika sköna!

Jag hälsar Dig, vänaste land uppå jord,

/: Din sol, Din himmel, Dina ängder gröna.:/

  

Du tronar på minnen från fornstora dar,

då ärat Ditt namn flög över jorden.

Jag vet att Du är och Du blir vad du var.

/: Ja, jag vill leva jag vill dö i Norden.:/

  

Jag städs vill dig tjäna mitt älskade land,

din trohet till döden vill jag svära.

Din rätt, skall jag värna, med håg och med hand,

/:din fana, högt den bragderika bära.:/

  

Med Gud skall jag kämpa, för hem och för härd,

för Sverige, den kära fosterjorden.

Jag byter Dig ej, mot allt i en värld

/: Nej, jag vill leva jag vill dö i Norden.:/

Vaba tõlge eesti keelde (kaks esimest salmi)
--------------------------------------------

Sa vana, vaba ja mõõtmatu Põhjamaa

oma sõnatus ja karges ilus!

Ma tervitan Sind, kauneim paik maa peal,

tervitan Sinu päikest, taevast, aasu haljaid!

Tervitan Sinu päikest, taevast, aasu haljaid!

  

Sind mäletatakse juba muistsetest aegadest,

kui Sinu auline nimi sai teatavaks üle kogu maailma.

Ma tean, et Sa oled ja jääd selleks, kes olid.

Jah, ma tahan elada ja surra Põhjamaal!

Jah, ma tahan elada ja surra Põhjamaal! 

(A. Mutso tõlge; redigeeritud)

Viited
------

1. ↑   Põhjamaade muusikud
**Puu vanus** defineeritakse kui aeg, mis on möödunud seemne idanemisest, võrse või pistoksa kasvamahakkamisest.

Puu vanuse määramise viisid
---------------------------

Puu vanus on määratav järgmiselt:

* aastarõngaste loendamisega juurekaelalt või kännult;
* kasvavatel puudel juurdekasvupuuri abil;
* noortel okaspuudel (mänd, kuusk) männaste järgi;
* dokumentide põhjal.

Vanadel langetatud puudel loetakse tehnilistel põhjustel aastarõngad tavaliselt kännult, sest juurekaelalt on suurt puud keeruline langetada. Normaalse kännukõrguse (üks kolmandik rinnasdiameetrist) lisatakse saadud vanusele juurde okaspuude puhul 3–5 aastat, seemnetekkelistel lehtpuudel 1–2 aastat. Vegetatiivselt uuenenud puule kännu kõrguse arvel aastaid juurde ei lisata.

Varem on puude (suhtelist) vanust hinnatud ka puutüve jämeduse järgi.. Puu mõõtmetele tugineb ka majanduslik vanus, kui puu kasvamine oli pikema aja vältel pidurdunud (näiteks eeluuendus, kuivendatud sool kasvavad puistud). Majandusliku vanuse all mõistetakse seega puu vanust, mis pidurdunud kasvuga puul oleks kulunud samade dimensioonide saavutamiseks normaalsetes tingimustes kasvades.

Eestis kasvavate metspuude vanus
--------------------------------

Harilik kuusk võib soodsates tingimustes saada kuni 250 (maksimaalselt 400–500) aastat vanaks.. Harilik mänd võib saada 300–400 (600) aastat vanaks, kuid juba 70–80-aastaselt kõrguskasv langeb tunduvalt ja hakkab jääma kuusele alla. Arukaskede vanus võib küündida 150 (200) aastani.

Vaata ka
--------

* puistu vanus
* küpsusvanus

Viited
------

1. ↑  Vaus, M. 2005. Metsatakseerimine. Tartu, OÜ Halo Kirjastus. 78-83.
2. 1 2 3  Krigul, T. 1972. Metsatakseerimine. Tallinn, Valgus. 230-231.
3. ↑  Schabak, E. 2010.Taksaatori märkmed. [90 aastat rahvusliku metsakorralduse sünnist (1919-2009)]. 160 lk. Tallinn, Bookmill.
4. 1 2 3  Laas, E. 1987. Dendroloogia. Tallinn, Valgus. 824 lk.
Läbilöök õhus
**Läbilöök** on dielektriku järsk muutumine elektrijuhiks piisavalt tugeva elektrivälja toimel. Läbilöögi protsessis kasvab vabade laengukandjate hulk laviinitaoliselt. Sellest tulenevalt tugevneb elektrivool hüppeliselt, mis muudab osa või kogu isoleeriva keskkonna juhtivaks. Läbilöögi tulemusel kaotab isoleermaterjal oma isoleerivad omadused (teatud materjalide puhul võib läbilöögi järel isolatsioonivõime siiski taastuda).

Dielektrikus tekib läbilöök, kui sellele rakenduv pinge saavutab läbilöögitugevusega kindlaks määratud väärtuse (etteantud keskkonnatingimustel).

Läbilöök pooljuhtseadises tähendab seda, et selle pn-siiret läbiv ja normaalrežiimis väga nõrk vastuvool tugevneb teatud vastupingel järsult. Pooljuhtseadises võib toimuda soojusläbilöök, tunnelläbilöök ja laviinläbilöök:

* soojusläbilöök on tingitud ülemäärase soojuse eraldumisest siiret läbiva voolu toimel;
* tunnelläbilöök ehk Zeneri efekt põhineb kvantmehaanikast tuntud tunneliefektil;
* laviinläbilöök rajaneb laengukandjate laviinitaolisel paljunemisel tugevas elektriväljas.

Vaata ka
--------

* Läbilöögitugevus
* Lühis
Absoluutselt musta keha kiirguse spekter (ühikulise pindala kohta). Näidatud on ka nähtava spektraalpiirkonna piirid. Joonisel on kasutatud logaritmilist skaalat
**Musta keha kiirgus** on elektromagnetiline kiirgus, mida kiirgab absoluutselt must keha antud temperatuuril, või keha, mis on termilises tasakaalus oma keskkonnaga. Musta keha kiirgusel on iseloomulik spekter ja intensiivsus, mis sõltub vaid keha temperatuurist.

Seotud füüsikaseadused
----------------------

### Plancki kiirgusseadus

Plancki kiirgusseadus ütleb, et

{\displaystyle I(\nu ,T)={\frac {2h\nu ^{3}}{c^{2}}}{\frac {1}{e^{\frac {h\nu }{kT}}-1}}.}
kus

*I*(*ν*,*T*) on musta keha ühikuliselt pindalalt normaalsuunas ühikulisse ruuminurka kiiratava kiirguse võimsus etteantud sageduse korral;
*h* on Plancki konstant;
*c* on valguse kiirus vaakumis;
*k* on Boltzmanni konstant;
*ν* on elektromagnetilise kiirguse sagedus;
*T* on keha absoluutne temperatuur.
### Wieni nihkeseadus

Wieni nihkeseadus ütleb, kuidas musta keha kiirguse spekter etteantud temperatuuril on seotud spektriga suvalisel teisel temperatuuril. Sellest järeldub, et lainepikkus {\displaystyle \lambda \_{\max }}, kus intensiivsus on maksmimaalne, sõltub vaid temperatuurist

{\displaystyle \lambda \_{\max }={\frac {b}{T}}}
kus *b* on Wieni nihkekonstant väärtusega 2,8977721(26)×10−3 K m.

Analoogselt saab avaldada sageduse {\displaystyle \nu \_{\max }}, kus intensiivsus on maksimaalne

{\displaystyle \nu \_{\max }=T\times 58,8\ \mathrm {GHz} \ \mathrm {K} ^{-1}}.
### Stefani-Boltzmanni seadus

Stefani-Boltzmanni seadus ütleb, et

{\displaystyle j^{\star }=\sigma T^{4},}
kus *j*\* on musta keha ühikuliselt pindalalt emiteeruva kiirguse kogu võimsus, *T* on absoluutne temperatuur ja *σ* on 5,67×10−8 W m−2 K−4 on Stefani-Boltzmanni konstant.

Vaata ka
--------

* Soojuskiirgus

Viited
------

1. ↑  Loudon 2000, Chapter 1.
2. ↑  Mandel & Wolf 1995, Chapter 13.
3. ↑  Kondepudi & Prigogine 1998, Chapter 11.
4. ↑  Peter Theodore Landsberg (1990). "Chapter 13: Bosons: black-body radiation". *Thermodynamics and statistical mechanics* (Reprint of Oxford University Press 1978 ed.). Courier Dover Publications. Lk-d 208 *ff*. ISBN 0-486-66493-7.
5. ↑  Rybicki & Lightman 1979, p. 22
6. ↑
7. ↑  
Nave, Dr. Rod. "Wien's Displacement Law and Other Ways to Characterize the Peak of Blackbody Radiation". *HyperPhysics*.
Provides 5 variations of Wien's Displacement Law
**Läbilöögitugevus** on dielektriku (isoleeraine) elektrilist tugevust iseloomustav suurus, mis arvuliselt võrdub pingega {\displaystyle U}, mille korral ühikulise paksusega dielektrikukihis tekib läbilöök:

{\displaystyle E={{U} \over {d}},}
kus {\displaystyle d} on dielektrikukihi paksus.

Läbilöögitugevust {\displaystyle E} väljendatakse enamasti kilovoltides millimeetri kohta.

Isoleermaterjalide läbilöögitugevust kasutatakse seadme lubatava pinge määramiseks.

Läbilöögitugevus pole konstantne suurus, vaid sõltub peale aine eriomaduste ka keskkonnatingimustest. Isoleermaterjalide läbilöögitugevuse määramise metoodika on toodud Euroopa Liidu standardisarjas IEC 60243.

Mõnede ainete läbilöögitugevus
------------------------------

* klaas vähemalt 8 kV/mm
* portselan 20 kV/mm
* kvartsklaas 25–40 kV/mm
* polüvinüülkloriid (PVC) 30 kV/mm
* polüstürool 20–55 kV/mm
* polütetrafluoroetüleen (PTFE) 18–105 kV/mm
* vilk kuni 60 kV/mm
* trafoõli (kuivatatud) 5–30 kV/mm
* destilleeritud vesi 65–70 kV/mm
* kuiv õhk (normaalrõhul) vähemalt 1 kV/mm
* kõrgvaakum 20–40 kV/mm (sõltuvalt elektroodide kujust)

Vaata ka
--------

* Läbilöök

Viited
------

1. ↑  EE 6. köide, 1992

Välislingid
-----------

* Materjali elektriline tugevus
Oleg Sokolov (2018)
**Oleg Valerjevitš Sokolov** (vene keeles *Олег Валерьевич Соколов*; sündinud 9. juulil 1956 Leningradis) on vene ajaloolane, Napoleoni sõdade uurija.

Oleg Sokolov lõpetas 1979. aastal  Kalinini-nimelise Leningradi Polütehnilise Instituudi insenerfüüsikuna ja 1984. aastal Ždanovi-nimelise Leningradi Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 1991. aastal sai ta Peterburi Riiklikust Ülikoolist ajalookandidaadi kraadi (väitekiri käsitles Prantsuse revolutsiooni aegse perioodi armee ohvitserikorpust).

Sokolov töötas aastatel 2000–2019 Peterburi ülikoolis ajaloodotsendina. 1998. 2000. ja 2002. aastal oli külalisprofessor Pariisis asuvas kõrgkoolis École pratique des hautes études. 

Sokolov valdab prantsuse keelt.

1999. aastal ilmus tema esimene monograafia "Армия Наполеона", mis 2002. aastal tõlgiti prantsuse keelde. Järgmisel aastal sai Sokolov president Jacques Chiraci ametiajal Auleegioni rüütli klassi ordeni.

Hilisem elukäik
---------------

Pärast oma aspirandi tapmist novembris 2019 oli Sokolov eeluurimise all. Detsembris 2020 mõistis kohus talle 12 aastat ja 6 kuud vabadusekaotust.

Detsembris 2019 teatas Prantsusmaa suursaadik Moskvas meediale, et Sokolovile antud Auleegioni ordeni äravõtmise protseduur on alanud. Lõpliku otsuse teeb Auleegioni ordu kantsler. Protseduur, mis ise on konfidentsiaalne, võib kesta mõnest kuust kuni mõne aastani.

Teoseid
-------

* *Армия Наполеона*. (1999)
* *Аустерлиц: Наполеон, Россия и Европа: 1799–1805 гг.*. (2 köidet, 2006)
* *Битва двух империй. 1805–1812*. (2012)
* *Первая Итальянская кампания Бонапарта 1796–1797. Часть I. Битва за Пьемонт*. (2016)
* *Стратегия и тактика Наполеоновской армии*. (2018)
* *Битва трёх императоров. Наполеон, Россия и Европа. 1799–1805 гг*. (2019)

### Tõlked prantsuse keelde

* *L’Armée de Napoléon*, éditions Commios, 600 p.
* *Austerlitz – Napoléon, l’Europe et la Russie*, éditions Commios, 592 p.
* *Le Combat de deux Empires*, Paris, Éditions Fayard, coll. « Divers Histoire », 2012, 528 p. ISBN 978-2-213-67076-8

Viited
------

1. ↑  Противоречит чести: историка Соколова лишают французского ордена Почетного легиона. Теперь официально. fontanka.ru, 16. detsember 2019

Välislingid
-----------

 Oleg Sokolov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Preisimaa hertsogist; samanimeliste valitsejate kohta vaata lehekülge Albrecht Friedrich (täpsustus)* |

---

**Albrecht Friedrich** (29. aprill 1553 Königsberg – 27. august 1618 Fischhausen) oli Preisimaa hertsog aastatel 1568–1618.

Albrecht Friedrichi isa oli esimene Preisimaa hertsog Albrecht, ema aga Braunschweig-Göttingen-Calenbergi hertsogi tütar Anna Maria. Tema mõlemad vanemad surid 20. märtsil 1568, kui Albrecht Friedrich oli alles 14-aastane. Seetõttu valitses tema eest esialgu regentnõukogu.

1571. aastal kuulutati Albrecht Friedrich täisealiseks, kuid ilmnes, et ta oli vaimselt tasakaalutu ning kannatas tugeva depressiooni all. Siiski valitses ta kuni 1577. aastani vähemalt nimeliselt hertsogkonda ainuisikuliselt. 1573. aastal abiellus ta Jülich-Kleve-Bergi hertsogi tütre Marie Eleonorega. 1577. aastal aga määras Poola kuningas Stefan Batory Preisimaa administraatoriks Albrecht Friedrichi onupoja Georg Friedrichi, kellele järgmisel aastal hertsogiriik ka läänistati. Siiski jäi Albrecht Friedrich kuni oma surmani Preisimaa hertsogiks. Tema ajal olid administraatoriteks veel Brandenburgi kuurvürstid Joachim Friedrich ja Johann Sigismund. Viimane abiellus Albrecht Friedrichi tütrega.

Hertsog Albrecht Friedrich suri 1618. aastal vaimuhaigena ja meessoost järglasteta. Seetõttu läks Preisimaa järgnevalt Brandenburgi kuurvürstide võimu alla.

Sugupuu
-------

|  |
| --- |
|  **Albrecht Friedrichi esivanemad**  |
| **Preisimaa hertsogAlbrecht Friedrich(1553–1618)** | Preisimaa hertsogAlbrecht(1490–1568) | Ansbachi ja Kulmbachi markkrahvFriedrich II(1460–1535) | Brandenburgi kuurvürstAlbrecht Achilles(1414–1486) |
| Saksimaa printsessAnna(1437–1512) |
| Poola printsessSophie(1465–1512) | Poola kuningasKazimierz IV(1427–1492) |
| Austria printsessElisabeth (1437–1505) |
| Braunschweig-Lüneburgi printsessAnna Maria(1532–1568) | Braunschweig-Lüneburgi hertsogErich I(1470–1540) | Braunschweig-Lüneburgi hertsogWilhelm II(1425–1503) |
| Stolbergi krahvitarElisabeth |
| Brandenburgi krahvitarElisabeth(1510–1558) | Brandenburgi kuurvürstJoachim I Nestor(1484–1535) |
| Taani printsessElisabeth(1485–1555) |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Albrecht** | **Preisimaa hertsog**1568–1618 | Järgnev**Johann Sigismund**

 |
Oleg Reabciuk (2022)
**Oleg Reabciuk** (sündinud 16. jaanuaril 1998 Ialovenis) on Moldova jalgpallur, kes mängib vasakkaitsja või äärekaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Olympiakós ja Moldova jalgpallikoondises.

Reabciuk sündis Moldovas, kuid kolis nelja-aastaselt Portugali. Jalgpalli hakkas ta mängima Portugali klubides. 2016. aastal liitus ta klubiga FC Porto. Aastatel 2017–2019 mängis ta kaks hooaega Porto reservmeeskonnas Portugali esiliigas.

2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Portugali kõrgliigaklubiga Paços de Ferreira.

2021. aasta jaanuaris siirdus ta kahe miljoni euro eest Olympiakósi. Aastatel 2021 ja 2022 on ta klubiga tulnud Kreeka meistriks.

Moldova jalgpallikoondises debüteeris Reabciuk 27. märtsil 2018 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Tal oli sel ajal Porto reservmeeskonnas kirjas vaid kümme mängu.

Aastatel 2020–2022 on ta valitud Moldova aasta jalgpalluriks.

Saavutused
----------

Olympiakós
* Kreeka Super League: 2020–21, 2021–22
* Kreeka karikas: Teine koht 2020–21

Viited
------

1. ↑  "Oleg Reabciuk: "Alexandru Spiridon a găsit cuvintele potrivite pentru a mă convinge să accept o nouă provocare"" (rumeenia). Mold Football. 22. märts 2019. Vaadatud 10. septembril 2019.
2. ↑  "OFICIAL: Oleg Reabciuk (ex-FC Porto) assina pelo Paços" (portugali). Mais Futebol. 13. juuli 2019. Vaadatud 10. septembril 2019.
3. ↑  "Παίκτης του Ολυμπιακού ο Ρέαμπτσιουκ έως το 2025!". *Olympiacos.org* (kreeka). Vaadatud 1. jaanuaril 2021.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: url-status (link)
**Albrecht Christoph Finck von Finckenstein** (suri oktoobris 1660 Saberaus, Ida-Preisimaal) oli Brandenburgi aadlik, õukondlane ja ametnik.

Finck von Finckensteinide suguvõsast põlvenud Albrecht Christoph Finck von Finckenstein sündis Albrecht Finck von Finckensteini ja Katharina von Rautteri (1588–1615) pojana.

Oli Brandenburgi kuurvürsti Friedrich Wilhelmi (1620–1688) kammerjunkur.

Ta oli Neidenburgi ja Soldau ametkondade administraator (*amtsverwalter*) ning Hasenbergi pärushärra.

Suri oktoobris 1660 Saberaus (poola *Zaborowo*) katku.

Perekond
--------

Albrecht Christophi esimene abikaasa oli Katharina Hedwig von Halle (1605–1649), kes oli Reinhold von Halle (1572–1635) ja Margaretha Dorothea von Röbeli tütar. Abielust sündisid:

* Barbara Finck von Finckenstein (30. oktoober 1635 Hebersdorf – 12. november 1682 Riia), oli abielus Liivimaa maamarssali ja kindralmajori Gustav von Mengdeniga (1627–1688)
* Juliane Charlotte Finck von Finckenstein (15. veebruar 1640 Doberschau-Gaußig – 28. märts 1693 Schönberg), oli abielus oma sugulase krahv Ernst Christoph Finck von Finckensteiniga (1633–1717)
* Christoph Reinhold Finck von Finckenstein

Albrecht Christoph Finck von Finckensteini teine abikaasa oli Charlotte Catharina von Obentraut (suri 1663), kes oli Konrad Nikolaus von Obentrauti ja Amalie Katharina von Geispitzheimi tütar. Abielust sündisid:

* Krahv Albrecht Konrad Finck von Finckenstein (1660–1735), Preisi feldmarssal, Pillau komandant, kroonprints Friedrichi õpetaja

Albrecht Christoph Finck von Finckenstein on oma tütre Juliane Charlotte kaudu teiste seas ka Walesi prints Charlesi, belglaste kuningas Philippe I, Luksemburgi suurhertsog Henri, Taani kuninganna Margrethe II, Madalmaade kuningas Willem-Alexanderi, Rootsi kuningas Carl XVI Gustafi ja Norra kuningas Harald V esivanem.

Viited
------
**Läbimurde auhind eluteadustes** (inglise keeles *The Breakthrough Prize in Life Sciences*) on iga-aastane teadusauhind eluteaduste valdkonnas. 

Auhinna asutasid 2013. aastal Mark Zuckerberg, Priscilla Chan, Sergei Brin, Juri Milner ja Anne Wojcicki.

Igal aastal antakse välja kuni 6 auhinda (igaüks 3 000 000 $). Statuudi järgi võib teadlane saada auhinna ka enam kui ühel korral.

Varasemad laureaadid kutsutakse osa võtma järgmiste aastate auhinnakomiteede tööst.

Laureaadid
----------

2016. aasta laureaat eesti juurtega Rootsi paleogeneetik Svante Pääbo
Esimesed 11 laureaati (igaüks neist sai kolmemiljonilise auhinnaraha) valisid 2013. aastal välja auhinna asutajad. Ühtlasi lülitati need 11 auhinnasaajat järgmise aasta auhinnakomitee koosseisu. 

Järgnevate aastatel valiti 5–6 laureaati aastas, nende seas sai  Max Plancki Evolutsioonilise Antropoloogia Instituudis töötav eesti juurtega Rootsi paleogeneetik Svante Pääbo ühe viiest 2016. aasta auhindadest neandertallase genoomi järjestuse kindlakstegemise eest.

Vaata ka
--------

* Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas
* Läbimurde auhind matemaatikas

Viited
------

1. 1 2  Rules. breakthroughprize.org

Välislingid
-----------

* Breakthrough Prize. breakthroughprize.org
* Breakthrough Prize in Life Sciences. breakthroughprize.org
* Laureates. breakthroughprize.org
* Auhind. Foto. breakthroughprize.org
* Kellele läksid tänavused läbimurde teadusauhinnad? 5.12.2016. tehnika.postimees.ee
**Savikivimid** (inglise *argillaceous rocks*) on peamiselt savist ja aleuriidist koosnevad settekivimid.

Savikivimid on kõige laiemalt levinud settekivimid. Kõigist maakoore ülemises osas paiknevaist settekivimeist moodustavad savikivimid 44...56%.

Savikivimite hulka kuuluvad argilliit, savikilt, savikivim, mudakivim ja aleuroliit. Vahel arvatakse savikivimite hulka ka setted savi, muda ja aleuriit. Savikivimeist saavad moondudes kildad.

Aleuriit on peeneteraline sete, millest saab mattudes ja kivistudes aleuroliit. Savi koosneb aleuriidist veelgi väiksematest osakestest ehk savimineraalidest. Savist saab kivistudes savikivim. Savi ja aleuriidi vesine segu on muda. Muda kivistumisel tekkinud kivimit nimetatakse mudakivimiks (kildalisuseta) või savikildaks (kildalisuse esinemise korral). Kõigi nende kergel moondel (osa savimineraale kristalliseerub ümber peamiselt vilkudeks) tekib argilliit. Moonde jätkumisel, kui kõik savimineraalid on ümberkristalliseerunud, saab argilliidist moondekivim kilt.

Viited
------

1. ↑  Siever, Raymond (2007). Argillaceous rocks. Entsüklopeedias McGraw-Hill Encyclopedia of Science & Technology (10. trükk). McGraw-Hill. Köide 2 (ANS–BIN). Lk 185–186. ISBN 0071441433
**Oleg Štšigorets** (vene keeles *Олег Владимирович Щигорец*; 25. märts 1973 Tallinn – 14. oktoober 2019 Tallinn) oli Eesti teatrinäitleja.

Haridus
-------

Ta astus 1991. aastal Moskvas Venemaa Riikliku Akadeemilise Väikese Teatri juures asuvasse M. S. Štšepkini nimelisse Kõrgemasse Teatrikooli ja lõpetas selle1996. aastal.

Töökäik
-------

Ta töötas aastatel 1996–2011 ja uuesti alates 2017. aastast näitlejana Tallinna Vene Teatris. 

Ta juhendas aastatel 1996–2002 Tallinna Meremeeste Klubi juures tegutsevat teatristuudiot "Hulkuv Koer" (vene keeles *Бродячая собака*).

Aastatel 2011–2017 töötas ta näitlejana Venemaa Riiklikus Akadeemilises Väikeses Teatris Moskvas.

Rolle
-----

* 2007 Sergei Dovlatov. "Suur inimene väikses linnas" – 8 eri rolli

Viited
------

1. ↑  "Скончался актер Русского театра Эстонии Олег Щигорец". MK-Estonija, 14. oktoober 2019

Välislingid
-----------

* Oleg Štšigorets Vene Teatri kodulehel. Vaadatud 14. oktoober 2019
* "Suri Vene Teatri näitleja Oleg Štšigorets". ERR.ee, 14. oktoober 2019
* Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
**Fokker 70** on Hollandi lennukitehase Fokker, 70-kohaline kahe reaktiivmootoriga reisilennuk. Woensdrechtis kolm tundi kestnud esmalend toimus 4. aprillil 1993.

Projekteerimis-ja arendusetapp
------------------------------

Lennukiehitusfirma Fokker hakkas lennukit arendama novembris 1992, eesmärgiga asendada vananenud Fokker F28 suurema, kaasaegsema ja kütusesäästlikuma lennuki vastu. Esimene lennuk anti tellijale Ford Motor Company üle 1994. aastal, viimane F.70 tuli ellingult aastal 1997 kui Fokkeri firma oli pankrotti läinud. Kokku valmis 47 F.70-et.

Operaatorid
-----------

Seisuga november 2009 oli kasutusel 43 lennukit:

Austrian Arrows (9), KLM Cityhopper (26), Carpatair (3), Vietnam Airlines (2),Hollandi valitsus (1), Casa Air Service (1), Ford Motor Company (2), Kenya (1), Sempati Air ja Silkair (2)

Tehnoandmed
-----------

* Meeskond: 2
* Reisijaid: 70–80
* Pikkus: 30,91 m
* Tiivaulatus: 28,08 m
* Kõrgus: 8,51 m
* Tiiva pindala: 93,5 m2
* Tühimass: 22 673 kg
* Max mass õhkutõusul: 41 730 kg
* Suurim last: 10 780 kg
* Mootor: 2 × Rolls-Royce Tay Mk.620, turboventilaator, tõukejõud 61,6 kN
* Suurim reisikiirus: 856 km/h (Mach 0,77)
* Praktiline lennulagi: 10 670 m
* Lennukaugus: 2010 km

Kirjandus
---------
Foidi sisaldavad kivimid QAPF-diagrammil
**Foidi sisaldav kivim** (inglise *foid-bearing*) on väheses koguses feldšpatoide sisaldav tardkivim.

Vastavalt IUGS-i klassifikatsioonile nimetatakse foidi sisaldavateks tardkivimeid, mille feldšpatoidide sisaldus on kuni 10%. Protsendid ei tähenda antud juhul mitte protsenti kogu kivimi koostisest, vaid protsenti kivimi koostisest, kui eeldada, et ta koosneb vaid päevakividest (plagioklassid + leelispäevakivid) ja feldšpatoididest. Seega peab feldšpatoidide ja päevakivide suhe olema väiksem kui 0,1.

Termin "foid" on lühendvorm sõnast "feldšpatoid". Lühendatud kuju kasutatakse kiviminimetuste lihtsuse ja lühiduse eesmärgil.

Klassifikatsiooni järgi võivad foidi sisaldavaiks kivimeiks olla näiteks süeniit, dioriit, gabro, anortosiit, trahhüüt, latiit jne.

Tardkivimeid, mille foidisisaldus on suurem kui foidi sisaldavatel kivimitel, nimetatakse foidkivimiteks, näiteks foidsüeniit. Kui foidisisaldus on üle 60% ehk feldšpatoidide ja päevakivide suhe on suurem kui 0,6, siis nimetatakse vastavat tardkivimit foidoliidiks.

Juhul kui peamine feldšpatoid on teada, asendatakse "foid" tema nimetusega. Näiteks feldšpatoid nefeliini korral on kivimi nimetuseks foidi sisaldava süeniidi asemel nefeliini sisaldav süeniit jne. 

Foidi sisaldavad kivimid ei sisalda kvartsi, välja arvatud siis, kui kvarts on võõrkristallina kivimi koostisse sattunud.

Vaata ka
--------

* Kvartsi sisaldav kivim
* Klaasi sisaldav kivim