recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Emil Krafth (2018)
**Emil Henry Kristoffer Krafth** (sündinud 2. augustil 1994 Ljungbys) on Rootsi jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United ja Rootsi jalgpallikoondises.

2011. aastal debüteeris ta Rootsi esiliigas klubis nimega Östers IF. 2012. aasta jaanuaris liitus ta Rootsi kõrgliiga klubiga Helsingborgs IF.

2015. aasta augustis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Bologna. Hooajal 2018–19 mängis ta Bolognast laenul Prantsusmaa kõrgliiga klubis Amiens. Kuigi ta sõlmis 2019. aasta juunis Amiens'ga püsiva lepingu, siirdus ta viie miljoni naelsterlingi eest juba sama aasta augustis Newcastle Unitedi, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.

Rootsi jalgpallikoondises tegi Krafth debüüdi 17. jaanuaril 2014 mängus Moldova vastu. Ta kuulus Rootsi koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

| * v
* r
Rootsi koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Olsen
* 2 Lustig
* 3 Lindelöf
* 4 Granqvist (c)
* 5 Olsson
* 6 Augustinsson
* 7 Larsson
* 8 Ekdal
* 9 Berg
* 10 Forsberg
* 11 Guidetti
* 12 Johnsson
* 13 Svensson
* 14 Helander
* 15 Hiljemark
* 16 Krafth
* 17 Claesson
* 18 Jansson
* 19 Rohdén
* 20 Toivonen
* 21 Durmaz
* 22 Kiese Thelin
* 23 Nordfeldt
* Treener: Andersson

 | Rootsi |
Nemanja Matić (2018)
**Nemanja Matić** (sündinud 1. augustil 1988 Šabacis) on Serbia jalgpallur, kaitsev poolkaitsja. Ta mängib Itaalia kõrgliigaklubis Roma.

Aastatel 2007–2009 mängis Matić Slovakkia kõrgliigaklubis Košice.

2009. aastal toimus mängija üleminek Londoni Chelseasse, aga kaks aastat hiljem vahetas Chelsea Matići Benficasse David Luizi vastu. Hooajal 2012–13 valiti Matić Portugali kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks. Hooajal 2013–14 tuli ta klubiga Portugali meistriks. 2014. aastal ostis Chelsea FC Matići 21 miljoni euro eest tagasi. Hooaegadel 2014–15 ja 2016–17 tuli ta Chelseaga Inglismaa meistriks. Hooajal 2014–15 valiti Matić lisaks Inglismaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Manchester United ning mängi seal viis hooaega. 5. märtsil 2018 lõi ta värava Crystal Palace'i vastu ning see valiti Manchester Unitedi hooaja parimaks väravaks.

2022. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu Romaga.

Serbia jalgpallikoondises mängis Matić aastatel 2008–2019 kokku 48 korda ja lõi kaks väravat. Ta kuulus Serbia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Aastatel 2014 ja 2015 valiti Matić Serbia aasta jalgpalluriks.

Tema noorem vend Uroš Matić on samuti jalgpallur.

Saavutused
----------

Chelsea
* Inglismaa meister (2): 2014–15, 2016–17
* Football League Cup (1): 2014–15

Benfica
* Primeira Liga: 2013–14
* Taça da Liga: 2011–12
* Taça de Portugal: Teine koht 2012–13
* UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2012–13

Manchester United
* FA Cup: Teine koht 2017–18
* UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2020–21

Viited
------

1. ↑  "Matic wins Goal of the Season award". Manchester United. 1.5.2018. Vaadatud 1.5.2018.

Välislingid
-----------

 Nemanja Matić – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Serbia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Stojković
* 2 Rukavina
* 3 Tošić
* 4 Milivojević
* 5 Spajić
* 6 Ivanović
* 7 Živković
* 8 Prijović
* 9 Mitrović
* 10 Tadić
* 11 Kolarov (c)
* 12 Rajković
* 13 Veljković
* 14 Rodić
* 15 Milenković
* 16 Grujić
* 17 Kostić
* 18 Radonjić
* 19 Jović
* 20 Milinković-Savić
* 21 Matić
* 22 Ljajić
* 23 Dmitrović
* Treener: Krstajić

 | Serbia |
**Emil Henri Rathlef** (10. veebruar/22. veebruar 1851 Põltsamaa – 3. veebruar 1933 Põltsamaa) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1861–1869 Põltsamaal lähedal Kaarlimõisas eragümnaasiumis. Aastatel 1869–1876 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Aastal 1871 oli ta Haapsalus, aastal 1872 Wiesbadenis koduõpetaja. Prooviaastal oli ta aastatel 1877–1878 Vändra Martini koguduses Ernst Johann Georg Sokolowsky juures ja Põltsamaa Niguliste koguduses Carl Peter Maurachi juures. Ordineeriti 19. märtsil / 31. märtsil 1878 Viljandis õpetaja.

Ta oli aastatel 1878–1879 Kolga-Jaani Johannese koguduses adjunktõpetaja, aastatel 1879–1890 oli ta (introdutseeriti 7. jaanuaril/19. jaanuaril 1880) Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja. Kuid seoses haigusega oli ta ravil: talvel 1881–1882 Sitsiilias, 1888–1889 ja 1889–1890 Genova lähedal Pelgris. Loobus aasta 1890 lõpus tervislikel põhjustel pastoriametist. Oli veel mitmes kohas ravil. Elas aastast 1907 Põltsamaal.

Isiklikku
---------

Tema isa Carl Emil Rathlef oli Põltsamaal arst, emapoolne vanaisa oli ülemõpetaja Paul Sokolovski. Tema abikaasa Bertha Luise isa Woldemar Mickwitz oli Maarja-Magdaleena- ja Vara Brigitta koguduse õpetaja ning Tartu praostkonna praost, abikaasa vanaisa Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, abikaasa teine vanaisa Eduard Johann Assmuth oli Torma- ja Lohusuu koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
**Harku vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Harku valla maa-alast, välja arvatud Lehmja asunduse maa-ala; senise Vääna valla maa-alast, välja arvatud Mõhku ja Türisalu külade ning Peetri karjamõisa maatükkide nr. A-31, A-32 ja A-33 maa-alad.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
1939. aastal oli vallas 3715 elanikku, territooriumi suurus oli 18 049,72 ha.

1939. aastal kuulusid Harku valla koosseisu: Fischmeistri, Habersti, Ilmadu, Järve, Jõe, Kadaka, Kakumäe, Muraste, Mustjõe, Pikaliiva, Õismäe, Tiskre, Tabasalu, Sõrve, Rannamõisa ja Mäeranna, Hüüru, Harku, Mäe, Nõmme, Laabi, Kodasema, Vatsla, Pühaküla, Ämari, Allika, Pagavere, Peetrikindluse, Peetrimõisa, Vahi ja Mustamäe küla, Vatsla, Nõmme, Laadrevälja, Jõesuu, Ülevalt, Naage, Liiva, Vitikindluse, Vitimõisa, Ranna, Orava, Vaila, Mõisa ja Riidlemäe külad ja Suurupi komandantuur. .

Esimene vallavanem oli Peeter-Voldemar Kaps. Vald kuulus Riigivolikogu 14. valimisringkonda, kust valiti Oskar Suursööt.

Vald kuulus Keila põllumeeste konventi.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Harku külanõukogu, Muraste külanõukogu ja Vääna külanõukogu.

Harku vallas on 1950. aastal sündinud Edgar Savisaar.

Vaata ka
--------

* Harku mõis

Viited
------

1. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
2. ↑  588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta. Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
3. ↑  EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
**Sandra Reinvald** (14. oktoober 1999 Tartu – 16. juuli 2021 Tartu) oli eesti korvpallur.

Ta õppis aastatel 2017–2018 Audentese Spordigümnaasiumis ning lõpetas 2019. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Alates 2019. aastast õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu.

Reinvald sai surma 16. juulil 2021 Tartus, jäädes jalgrattal raudteed ületades rongi alla.

Sportlasena
-----------

Reinvald mängis noorteklassis esimest korda Eesti karikavõistlustel 2010. aastal. Ta on noorteklassides võitnud neli korda Eesti karika ja tulnud viis korda Eesti meistriks.

Noorteklassis mängis ta neli korda ja täiskasvanute klassis ühe korra Eesti koondises.

Ta võitis täiskasvanute klassis Tartu Ülikooli / Kalevi naiskonnaga 2020/2021. hooajal 2020. aastal Eesti karika ja tuli 2021. aastal Eesti meistriks. Eesti meistrivõistlustel täiskasvanute klassis võitis ta 2019. aastal hõbemedali ja aastatel 2016–2018 kolm pronksmedalit.

Reinvaldi treenerid on olnud Kaire Asi, Janne Schasmin, Marko Parkonen ja Toomas Liivak.

### Saavutused

* 2020 Eesti karika võit
* 2021 Eesti meister

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli 21-aastane korvpallur hukkus rongiõnnetuses". ERR, 18. juuli 2021
2. ↑  Ats Kuldkepp. "Pooleli jäänud elu. Rongiõnnetuses hukkunud korvpallur Sandra Reinvald võlus kaaslasi suure südame ja teadmishimuga". Delfi Sport, 18. juuli 2021

Välislingid
-----------

* Sandra Reinvald – Eesti Korvpalliliidu profiil
* Sandra Reinvaldi sporditulemused
**Harkujärve** on küla Harku vallas Harju maakonnas. 

Küla asub Harku järve lääne- ja edelakaldal. 

Küla on tekkinud Järve suurtalust, kus kasvatati traavleid Tallinna Hipodroomile.

1977. liideti vastloodud Harkujärve külaga osaliselt Harku-Nõmme küla territoorium.

Küla elanike arv on alates 1990-ndatest kiiresti kasvanud seoses uute elamute ehitamisega.

1986. aastal elas külas 239 inimest, 2000. aastal 459 ja 2007. aasta 1. augustil 511.

Küla on nimetatud ka **Järvekülaks** ja **Harku-Järve asundiks**.

Külas oli 1882. aastal valminud maneežiga hobusetall, mis hiljem ehitati ümber Harkujärve kultuurikeskuseks (arhitekt Rein Tomingas).

Vaata ka
--------

* Järvekalda tee
* Harkujärve kogukonnakirik

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Marja Kallasmaa: artikkel "Harkujärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
5. ↑  Harkujärve veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 10.05.2014)

Välislingid
-----------

* Harkujärve veebiportaalis eestigiid.ee

Harku valla vapp
Harku valla asulad

**Alevikud:** Harku | Tabasalu  

**Külad:** Adra | Harkujärve | Humala | Ilmandu | Kumna | Kütke | Laabi | Liikva | Meriküla | Muraste | Naage | Rannamõisa | Suurupi | Sõrve | Tiskre | Tutermaa | Türisalu | Vahi | Vaila | Viti | Vääna | Vääna-Jõesuu
**Park Geun-hye** (korea keeles 박근혜; sündinud 2. veebruaril 1952 Daegus) on Lõuna-Korea poliitik, kes oli 25. veebruarist 2013 kuni 10. märtsini 2017 Lõuna-Korea president.

9. detsembril 2016 avaldas parlament korruptsiooniskandaali keskmesse tõusnud president Parkile umbusaldust ja peatas samast päevast tema volitused, kuid formaalselt jäi Park presidendiks edasi kuni konstitutsioonikohus ta 10. märtsil 2017 ametist kõrvaldas. Kohtu otsus tõi tänavatele meelt avaldama sajad presidendi toetajad. Konstitutsioonikohtu ees puhkesid kokkupõrked meeleavaldajate ja politsei vahel, milles hukkus kaks meeleavaldajat. 2018. aastal mõisteti ta mitmes korruptsioonijuhtumis süüdi ning talle määrati 25 aastat vangistust. 24. detsembril 2021 teatati, et president Moon Jae-in on talle armu andnud ning ta vabastatakse vanglast 31. detsembril 2021. 

Ta oli 2011–2021 konservatiivse Saenuri Partei esimees. 

Geun-hye on endise Lõuna-Korea diktaatori Park Chung-hee tütar.

Välislingid
-----------

* CV ametlikul kodulehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; teiste tähenduste kohta vaata lehelt Park (täpsustus).* |

---

Kadrioru park on park Tallinnas
**Park** (varasema eestikeelse nimetusega **puiestik**[*viide?*]) on mitmekesise taimestikuga, sealhulgas puude või põõsastega haljasala.

Park võib olla täies ulatuses tehiskooslus (mõned linnapargid) või natuke kohendatud looduslik kooslus (pärandkooslus): parkmets. 

Park võib olla puhkekoht või asula kujunduselement. Park on ühtlasi maastikuarhitektuuriline objekt.

Tänapäeval on enamik parke riiklikus või munitsipaalomandis, mõni eraomanduses. Enamikku parkidesse on pääs kõigile avatud ja tasuta, aga nii riiklikus, munitsipaal- kui ka eraomanduses olevate parkide seas leidub erandeid.

Ajalugu
-------

Krimulda mõisa park Lätis
Esimesed pargid tekkisid keskajal jahiparkidest, mis olid ette nähtud jahipidamiseks kuningale ja aristokraatiale. Jahipargid olid tavaliselt ümbritsetud tihedate hekkidega, et hoida jahiloomi sees- ja lihtrahvast väljaspool.

Tööstusliku pöörde ajal jahiparkide tähtsus vähenes ja pikapeale nad kaotati. Neid asendasid teistsugused pargid, mis olid avalikud külastusobjektid. Inimesed said seal ringi jalutada, ilusat loodust nautida, piknikku pidada, vahel ka kala püüda.

### Pargid Eestis

Eestis rajati esimesed pargid 17. sajandil mõisasüdamete ümber. 20. sajandi algul oli Eestis ligikaudu 1500 mõisa- ja kirikuparki, 50 linnaparki ja 200 taluparki.

2007. aastal oli Eestis 548 looduskaitsealust parki ja puistut.

Vaata ka
--------

* aed
* Inglise park
* jahipark
* linnapark
* looduspark
* lossipark
* mõisapark
* paljastu
* pargiarhitektuur
* parkmets
* Prantsuse park
* puiestee
* rahvuspark
* Tallinna parkide loend
* Tartu parkide loend

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti maaelu entsüklopeedia (A–K), 2008. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 180

Kirjandus
---------

* Olev Abner, Silja Konsa, Kersti Lootus, Urve Sinijärv (koost.). "Eesti pargid 1". Tallinn: Varrak, Keskkonnaministeerium 2007.
* Ethel Brafmann. "Pargid Eestis". Tallinn: Eesti Raamat 1980.
* Mart Külvik, Juhan Maiste (toim.). "Park on paradiis looduses ja kunstis". Tartu: Eesti Maaülikool 2009.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Pargid** |

* Linda Järve "Kadrioru park võimaldab avastusi". Õpetajate Leht, 2. märts 2001
Park Row Building vana ajakirja esikaanelt
**Park Row Building** (teatud ka kui **Ivins Syndicate Building**) on 30-korruseline büroopindadega varane kõrghoone New Yorgis. See asub Lower Manhattani ärikeskuse südames, aadressil 15 Park Row. See oli aastatel 1899–1908 maailma kõrgeim hoone, mis oli ühtlasi üks esimesi, mida kutsuti pilvelõhkujaks.

119,2-meetri kõrgune terasstruktuuriga ja kaksikkuplitega hoone valmis arhitekt Robert Henderson Robertsoni kavandite järgi isepärases *beaux-arts*'i stiilis 1899. aastal. 

1999. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*). 2005. aastal kanti hoone Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*).

Lower Manhattani siluett 1902. aastal - Park Row Building asub keskel

Vaata ka
--------

* Varajased pilvelõhkujad
* 25 Park Row

Välislingid
-----------

* Park Row Building hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Park Row Building** |
**Kontor** oli ETKVLi Tallinna keskuse ansambel, mis alustas tegevust Toivo Lendi eestvõttel 1981. aasta veebruaris.

Koosseis
--------

* Leila Miller (vokaal)
* Toivo Lend (kitarr,manager)
* Heino Seljamaa (vokaal)
* Jaak Jürisson (vokaal, klahvpillid)
* Sven Himma (löökpillid)
* Ants Õnnis (bass, saksofon)
* Uno Kõrsmaa (kitarr)
* Arne Salveer klahvid)
* 

Ansambli eesotsas oli juba varem lauljana tuntud klahvpillimängija Jaak Jürisson (lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi heliloojana 1979. aastal) ja vokaalsolist-parodist Heino Seljamaa (lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 1978. aastal).

Diskograafia
------------

* 1983 "Kontor" 7" LP Meloodia

A1 "Talv" Q. Newton / L. Miller
A2 "Nii nagu meri ja tuul" (D. Edmunds / L. Miller
B1 "Kuke protestilaul" P. Townsheard / H. Seljamaa
B2 "Uni"Suri-muri"" J. Jürisson / H. Seljamaa
B3 "I Love You" J. Jürisson / H. Seljamaa
* A1 laulu õige autor: Bob Mc Dill
* A2 laulu õige autor: Hank Devito
* B1 laulu õiged autorid: David Byrne / Martina Weymouth / Christopher Frantz

* 1990 "Kontor" = Дело № 1 "Kontor" MC Kuldnokk
Hariliku jugapuu ristlõige; tumedam lülipuit on maltspuidust selgelt eristatav
**Maltspuit** on puu tüve välimine ksüleemi osa, mis kasvavas puus sisaldab elusrakke ja juhib mahla juurtest lehtedesse. Puu kasvamisel moodustuv uus puit on maltspuit. Sellest väljapoole jääb niin. Vananev puu ei vaja tüve jämenedes enam vee ja toitainete transpordiks kogu ristlõiget; seetõttu 30…40-aastasel puul tüve siseosas elutegevus aeglustub ning eluskude pikkamisi sureb. Maltspuit muutub lülipuiduks, mille ülesandeks jääb puule tugevuse andmine.

Enamasti on maltspuit oma heledama värvuse tõttu selgelt lülipuidust eristatav. Küpsel puul moodustab maltspuit tavaliselt umbes poole tüve mahust. Et lülipuit hakkab moodustuma tüve tüükaosas, on ladvaosas maltspuidu osakaal alati suurem.

Mida suurem võra ja lopsakam lehestik, seda suurem on tavaliselt maltspuidu osakaal tüves. Ka kiirekasvuliste ja lagedal kasvavate puude puhul on maltspuitu suhteliselt rohkem. 

Maltspuit sisaldab lülipuidust oluliselt rohkem niiskust; ka maltspuidu kevad- ja sügispuidu niiskusesisaldus on väga erinev (kevadpuidul kuni viis korda suurem).

Mõnel puul (näiteks lepp, haab, kask) lülipuit puudub. Selliseid puid nimetatakse maltspuidulisteks.

Vaata ka
--------

* Puit
* Lülipuit

Kirjandus
---------

* Endel Saarman. "Puiduteadus", ISBN 9985882237
**Kontemplatsioon** (ladina keeles *contemplatio* 'vaatlus') on üldises tähenduses mõtisklus või mõtisklev vaatlus. 

Lääne müstikatraditsioonis on kontemplatsioon eriline tajuseisund või avardunud teadvuse seisund, mida taotletakse kontemplatiivse eluviisiga. Kontemplatiivsele hoiakule on omane rahu ja passiivsus. 

Kontemplatiivse eluviisi all mõeldakse näiteks mitmesuguste usundite munkade eluviisi. Kontemplatsioonist võidakse rääkida ka seoses looduse või kunstiteose kaemisega. Seejuures peetakse silmas vaimsele sisule keskendumist. Kõige sagedamini räägitakse kontemplatsioonist religioosses mõttes. Religioosne kontemplatsioon on suunatud Jumalale, mõnele jumalusele või jumalikule loomingule.

Kristlus
--------

Kristluses osutab kontemplatsioonile juba Jeesuse neljakümnepäevane paast kõrbes. 

Kontemplatsioon on kristluses kuni viimase ajani jäänud perifeerseks. See ei ole olnud suure au sees, sest ta on osalt seotud dogmadest lahkneva Jumala-mõistega, mis samastab Jumalat maailmahinge või kõiksusega. Samuti eeldab kontemplatsioon, et Jumala vaim või pühadus on igas inimeses. 

Kristliku kontemplatsiooni eesmaärk on Jumala vaimu tunnetamine omaenda olemisest lahtiütlemise teel kolme sammuna: 

1. Puhastumine.
2. Valgustumine.
3. Hinge ühtsus Jumalaga.

Müstik võib kasutada erinevaid kontemplatsioonimeetodeid, millest tähtsamad on: 

* benediktlaste meetod (*lectio*, *meditatio*, *oratio*)
* Jeesuspalve (korratakse Jeesuse nime või lauset "Issand Jeesus Kristus, ole mulle, patusele, armuline")

Sellist kontemplatsiooni on eriti mõjutanud Ávila püha Teresa, Juan de la Cruz, Angelus Silesius, Johannes Redelikirjutaja ja Hildegard Bingenist. 

Tänapäeva kontemplatsiooniõpetajate seas on paater ja zenmeister Willigis Jäger OSB ja paater Anselm Grün.

Vaata ka
--------

* Hannah Arendt
* Müstika
* Zen
* Eckankar
* Esoteerika
* Kvietism
* Meditatsioon
* Igavus
* Palve
**Kontinentaalfilosoofia** on ühine nimetus Mandri-Euroopas, eriti Prantsusmaal ja Saksamaal, 20. sajandil viljeldud filosoofiale. 

Kontinentaalfilosoofiat eristatakse analüütilisest filosoofiast, mis on leidnud tunnustust peamiselt Angloameerika maades. Vahetult pärast teist maailmasõda nimetati kontinentaalfilosoofiaks fenomenoloogiat, hiljem lisandusid ka eksistentsialism, hermeneutika ja strukturalism. Kontinentaalfilosoofia ei moodusta ühtset koolkonda.

Erinevalt analüütilisest filosoofiast ei peeta kontinentaalfilosoofias oluliseks mõistelist selgust, loogilist järjekindlust ja loodusteaduslikku lähenemist. Kontinentaalfilosoofia tähelepanu on suunatud pigem inimliku olemasolu, kultuuri ja kogemuse teemadele. Kontinentaalfilosoofia on sageli stiililiselt ja sisuliselt lähemal esseistikale, ilukirjandusele ja psühhoteraapiale kui loogikale ja loodusteadustele. Mõistelise selguse puudumine laseb kontinentaalses filosoofias elada paljudel tõlgendustel, mõistmistel ja arusaamistel. Üks kontinentaalfilosoofia koolkondade viimase aja suundumusi on tuua akadeemilisse filosoofiasse teemasid, mis ei tundugi eriti filosoofilistena, muutes seeläbi tavapäraseid ootusi filosoofia ülesannete suhtes.

Vaata ka
--------

* Kontinentaalne Euroopa

Kirjandus
---------

* Esa Saarinen. *Symposium. Filosoofiaõpik*. Avita 2003.

Välislingid
-----------

* Indrek Meos. *Filosoofia sõnaraamat*, 2013.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kontodest majanduses, arvutisüsteemi sisenemise vahendi kohta vaata artiklit kasutajakonto.* |

---

**Konto** (ka *arve*; inglise keeles *account*) on raamatupidamises ja panganduses vahend majanduslike tehingute ja vahendite arvestamiseks.

Kontode liigid
--------------

### Raamatupidamiskonto

 *Pikemalt artiklis Raamatupidamiskonto*
Raamatupidamiskontosid kasutatakse raamatupidamisarvestuse pidamisel kahe poolega tabelis (registris) üht laadi tehingute arvestamiseks: konto vasakut plusspoolt nimetatakse deebetiks ja paremat, miinuspoolt kreeditiks.

### Pangakonto

 *Pikemalt artiklis Pangakonto*
Pangakonto (inglise keeles  *bank account*) on 

1. raamatupidamislik arvestuslik kirje, millel kajastatakse koondandmetena panga kohustused kliendi ees ja/või kliendi kohustused panga ees kas rahas, väärtpaberites või väärismetallides;
2. pangas kliendi nimel loodud rahaline suhe, mille liikideks võivad olla näiteks
1) ajaline konto (tähtajalised, tähtajata, ühekordsed kontod);
2) nimeline konto;
3) ühiskonto;
4) haldus- (eestkostja-) konto
Pangakontot nimetatakse kitsamas tähenduses ka arvelduskontoks ehk jooksvaks kontoks (inglise keeles *current account*).

### Korrespondentkonto

 *Pikemalt artiklis Korrespondentkonto*
Korrespondentkonto (inglise keeles *correspondent account*) on pangakonto, millel arvestatakse teise panga korraldusel ja kontol sooritatud pangaoperatsioone.
**Asama** (jaapani keeles 浅間山) on tegevvulkaan Jaapanis Honshū saarel.

Asama asub saare keskosas Nagano ja Gumma prefektuuri piiril. See piir kulgeb mööda Kantō ahelikku ja Asama asub selle aheliku põhjaosas, kus Kantō ahelik jõuab Mikuni ahelikuni.

Asamale lähimad linnad on Komoro edelas ja Naganohara kirdes. Pisut kaugemale jäävad Ueda läänes ja Saku lõunas. Komorot ja Uedat läbivad Tōkyō–Nagano maantee ja raudtee.

Vulkaani kõrgus on 2560 meetrit.

Asama idanõlval asub Tokio ülikooli vulkanoloogiajaam.

Asama on noor vulkaan. Ta moodustus hilispleistotseenis ja holotseenis. Põhiliselt koosneb ta andesiidist ja datsiidist.

Asama on Honshū saare kõige aktiivsem vulkaan. Alates 685. aastast on teada 129 vulkaanipurset, aga kui arvestada, et enne 1500. aastat on neid teada vaid 5, siis võib oletada, et neid on sel ajavahemikul toimunud veel palju rohkem. Asama purskas viimati 2. veebruaril 2009.

Asama kõige ohvriterohkem purse toimus 1783. See oli pliinia-tüüpi purse, mis kestis 3 kuud. Selle käigus esinesid pimsisajud, püroklastilised voolud ja laavavoolud. Vulkaanikoonus muutus kõrgemaks. Suurel osal ümberkaudsetel põldudel hävis saak ja järgmisel neljal-viiel aastal jäi sealkandis põldude saagikus alla keskmise. See põhjustas suure nälja. Olukorra muutis palju hullemaks see, et hiljuti oli mitu aastat kestnud eelmine nälg ja seetõttu polnud ei võimudel ega inimestel vilja varuks.

Sel ajal viibis Jaapanis Hollandi kaupmees ja suursaadik Isaac Titsingh. Ta pöördus 1896 Euroopasse tagasi ja suri 1812 Pariisis. 1820 ilmus Pariisis tema teos Asama vulkaani 1783. aasta purskest, mis põhines suuresti Jaapani allikatel. See oli esimene vulkaanipurset käsitlev teos, mis läänemaailmas laialt levis.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Suur maailma atlas, lk. 94
2. ↑  "Asama". *Global Volcanism Program* (inglise keeles). Smithsonian Institution. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2009. Vaadatud 5. veebruaril 2009.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Sandra Heidov esikteose "Ema, kes armastas kaua magada" esitlusel Rakveres 2018. aastal. Foto Arko Okk
"Minu robot" (2021)
"Lapsed ja natuke vanemad" (2019)Esikteos
**Sandra Heidov** (sündinud 1976. aastal Rakveres) on eesti kirjanik, tõlkija ja prantsuse keele õpetaja.

1994. aastal Rakvere 3. keskkooli lõpetanuna on ta Tõnu Kõivu preemia laureaat (1994).

Tema lastejutte on avaldatud ajakirjas Täheke ja Hea Laps. Sandra Heidovi debüütraamat on "Ema, kes armastas kaua magada" (kirjastus Tänapäev). Raamat ilmus mais 2018. Juunis 2019 ilmus Sandra Heidovi lasteraamat "Lapsed ja natuke vanemad" (kirjastus Varrak) ja 2021. aastal lasteraamat "Minu robot" (kirjastus Varrak). Raamatu „Minu robot" eest nomineeriti Sandra Heidov 2022. aastal Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastaauhinnale lastekirjanduse kategoorias. 

Sandra Heidov on koos Tõnu Karro ja Tõnu Trubetskyga muusikafilmi "Vennaskond. Millennium" (1998) kaasstsenarist. Mängufilmide "Minu Leninid" (1997), "Georgica" (1998) ja "Ristumine peateega" (1999) tootmisassistent. 

Ta kirjutab ka laulusõnu, näiteks on ta laulu "Hülgeviga" sõnade autor koos Jaan Tättega.[*viide?*]

Välislingid
-----------

* Raamatu "Ema, kes armastas kaua magada" tutvustus kirjastuse Tänapäev kodulehel
* Raamat "Lapsed ja natuke vanemad" kirjastuse Varrak kodulehel
* 
* 
* 
* 
*
Pär Lindholm 2017. aastal Rootsi koondises
**Pär Lindholm** (sündinud 5. oktoobril 1991 Kusmarkis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Rootsi kõrgliiga klubis Skellefteås.

Ta alustas Skellefteås ka klubikarjääri ning debüteeris Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10.

Aastatel 2010–2012 mängis ta Rootsi esiliiga klubis IF Sundsvall, hooajal 2012–13 Rootsi tugevuselt kolmanda liiga klubis Piteå HC ja hooajal 2013–14 Rootsi esiliiga klubis Karlskrona HK.

Aastatel 2014–2018 mängis ta Skellefteåga taas Rootsi kõrgliigas.

2018. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Toronto Maple Leafs. NHL-is debüteeris ta 3. oktoobril 2018 mängus Montreal Canadiensi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 13. oktoobril mängus Washington Capitalsi vastu, kuid see jäi ka tema ainsaks väravaks sel hooajal. Hooaja 2018–19 lõpus mängis ta Winnipeg Jetsis.

2019. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Boston Bruinsiga. Hooajal 2019–20 sai Bruinsi meeskonnas mängides NHL-is kirja kolm väravat ja kolm väravasöötu.

2021. aasta veebruaris liitus Lindholm jällegi Skellefteåga. Aastatel 2015, 2017 ja 2018 jõudis ta Skellefteåga Rootsi meistrivõistlustel finaali, kuid igal korral tuli vastu võtta kaotus.

2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Kaasani Ak Bars.

2022. aasta mais naasis Lindholm kolmandat korda Skellefteåsse.

Rootsi jäähokikoondise koosseisus osales Lindholm 2018. aasta taliolümpiamängudel ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 26.5.2021)

Välislingid
-----------

* Pär Lindholm NHL.com lehel
* Pär Lindholm hockeydb.com lehel
**Sofie maailm** (norra keeles (*bokmål*) "Sofies verden") on norra kirjaniku Jostein Gaarderi 1991. aastal Aschehougi kirjastuses ilmunud romaan filosoofia ajaloost.

Sisu
----

Raamatu peategelane on 14-aastane (raamatu lõpus saab ta 15-aastaseks) koolitüdruk Sofie Amundsen, kes hakkab saama regulaarselt salapäraseid kirju filosoofiliste küsimustega ja mõtlemisülesannetega, mis panevad ta mõtlema enda ja oma suhte üle maailmaga (esimene kiri küsib temalt, kes ta on). Selgub, et kirjade taga on vanem mees Alberto Knox. Kirjad moodustavad terve filosoofia kursuse alates kreeka müütidest, Sokratesest, Platonist ja Aristotelesest läbi keskaja filosoofia kuni Darwini, Freudi ja tänapäevani välja. Leiab aset seletamatuid juhtumeid, mis viitavad sellele, et Sofie maailm pole see, mis ta oli arvanud. Nõnda seab Sofie küsimuse alla oma koha maailmas. 

Lõpuks saab Sofie teada, et ta on väljamõeldud tegelane, osa raamatust, mida kirjutab Liibanonis teeniv ÜRO rahujõudude major Albert Knag oma tütrele Hildele sünnipäevakingiks. See paneb Sofie veel rohkem iseenda ja oma elu üle järele mõtlema. Alberto võtab temaga isiklikult ühendust ja hakkab oma kodus talle filosoofia ajaloo tunde andma. 

Alberto püüab majorit üle kavaldada, ja Sofie 15. sünnipäeval õnnestub neil raamatust põgeneda.

Menu
----

Autor on öelnud, et raamatul on olnud pedagoogilised sihid. Kirjastus reklaamis seda noorsooromaanina. 

See oli 1995. aastal maailmas ostetuim ilukirjandusteos. Seda on tõlgitud vähemalt 54 keelde, sealhulgas urdu, suahiili ja bengali keelde, ja müüdud üle 30 miljoni eksemplari. Eriti populaarne oli raamat Saksamaal, Prantsusmaal ja Jaapanis. Nendes maades ning ka näiteks Itaalias, Hispaanias ja Hollandis oli see kaua aega suurim menuk. Raamatu suurt menu pole osatud hästi seletada. Lugejaskonnas on suur osakaal täiskasvanutel. Eesti keeles ilmus romaan 1996. aastal Katrin Portnovi, Henno Sonni ja Karel Zova tõlkes.

Raamatu põhjal valmis 1999 film "Sofie maailm". Sama filmimaterjali põhjal valmis 2000. aastal 8-osaline telesari "Sofie maailm". Aastal 1997 anti välja CD-ROM. Aastal 1999 esietendus ka muusikal "Sofie maailm". Samuti on olemas lauamäng ja arvutimäng. Norra Rahvamuuseumis (*Norsk Folkemuseum*) oli väljas sellele pühendatud näitus.

Tunnustus
---------

* 1991 – Sonja Hagemanns barne- og ungdomsbokpris (Sonja Hagemanni laste- ja noorsooraamatuauhind)
* 1993 – Skolebibliotekarforeningens litteraturpris (Kooliraamatukoguhoidjate ühingu kirjandusauhind)
* 1994 – Deutscher Jugendliteraturpreis (Saksa noorsookirjanduse auhind)

Väljaanded
----------

* Jostein Gaarder. *Sofiens verden*, Aschehoug forlag: 1991, 541 lk, ISBN 82-03-16841-8 (teine trükk 1997)
* Jostein Gaarder. *Sofie maailm: Romaan filosoofia ajaloost*, Koolibri: 1996, 480 lk, tõlkinud Henno Sonn, Karel Zova, Katrin Portnov, ISBN 9985002504

Vaata ka
--------

* Sofie auhind

Artikli kirjutamisel on kasutatud norra- ja saksakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 10.4.2009 ja "Norra biograafilise leksikoni" artiklit "Jostein Gaarder".
Sandra Kalniete (2014)
**Sandra Kalniete** (sündinud 22. detsembril 1952 Toguris Tomski oblastis) on Läti poliitik ja diplomaat. Ta on Ühtsuse liige.

1981. aastal lõpetas ta Läti Kunstiakadeemia kunstiajaloo ja -teooria erialal. Margistrikraadi kunstiteaduste alal sai 1997. aastal.

Ta on olnud Läti Vabariigi suursaadik ÜRO juures (1993–1997), Prantsusmaal (1997–2002) ja UNESCO juures (2000–2002). Aastail 2002–2004 oli ta Läti välisminister ja 2004. aastal Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu volinik. Alates 2009. aastast on ta Euroopa Parlamendi liige (Euroopa Rahvapartei fraktsioon).

Ta on kirjutanud raamatu "Ar balles kurpēm Sibīrijas sniegos" ('Ballikingadega Siberi lumes', 2001), mis on tõlgitud paljudesse keeltesse.

3. märtsil 2015 ei lubatud Boriss Nemtsovi matustele sõitnud Kalnietet Moskvas Šeremetjevo lennujaamas Venemaale siseneda.

Tunnustus
---------

* 2012 – Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Moskva ei lubanud Läti endist välisministrit ja Poola senati spiikrit Nemtsovi matustele

Välislingid
-----------

* Sandra Kalniete Euroopa Parlamendi kodulehel
Sofiane Boufal (2018)
**Sofiane Boufal** (araabia keeles سفيان بوفال; sündinud 17. septembril 1993 Pariisis) on Prantsusmaal sündinud Maroko jalgpallur, kes mängib äärepooliku või ründava poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Angers ja Maroko jalgpallikoondises.

Angers'ga liitus ta 2010. aastal, debüteerides hooajal 2012–13 Prantsusmaa esiliigas.

2015. aasta jaanuaris liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Lille. 2015–16 oli Boufali jaoks läbimurdehooaeg, kui ta lõi Prantsusmaa kõrgliigas 11 väravat. Samal hooajal pälvis ta parimale Prantsusmaa kõrgliigas mängivale Aafrika jalgpallurile antava Marc-Vivien Foé auhinna.

2016. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Southampton. Arvatav üleminekusumma oli 16 miljonit naelsterlingit, millega sai Boufal Southamptoni läbi aegade kallimaks ostuks. Aastatel 2016–2020 mängis ta Southamptonis kokku kolm hooaega, mille jooksul lõi ta Inglismaa kõrgliigas kolm väravat. Neist üks, 21. oktoobril 2017 West Bromwich Albioni vastu löödud värav valiti Inglismaa kõrgliiga hooaja 2017–18 parimaks väravaks. 26. oktoobril 2016 lõi ta värava liigakarikamängus Sunderlandi vastu ning see värav valiti Southamptoni hooaja parimaks väravaks. Hooajal 2018–19 mängis ta Southamptonist laenul Hispaania kõrgliiga klubis Celta de Vigo.

2020. aasta oktoobris naasis Boufal Angers'sse.

Maroko jalgpallikoondises debüteeris Boufal 26. märtsil 2016 Aafrika rahvuste karikavõistluste valikmängus Roheneemesaarte vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 12. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Guinea vastu. Ta on kuulunud Maroko koondisse 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Southampton confirm signing of Sofiane Boufal - Sky sources believe it to be for club record £16m". skysports.com. 30.8.2016. Vaadatud 14.1.2022
2. ↑  "Boufal wins Carling Goal of the Season". Premier League. 19.5.2018. Vaadatud 14.1.2022
3. ↑  "Boufal wins Goal of the Season". Southampton F.C. 6.5.2017. Vaadatud 14.1.2022

Välislingid
-----------

 Sofiane Boufal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Maroko koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Bounou
* 2 Hakimi
* 3 Mazraoui
* 4 Amrabat
* 5 Aguerd
* 6 Saïss (c)
* 7 Ziyech
* 8 Ounahi
* 9 Hamdallah
* 10 Zaroury
* 11 Sabiri
* 12 Munir
* 13 Chair
* 14 Aboukhlal
* 15 Amallah
* 16 Ezzalzouli
* 17 Boufal
* 18 El Yamiq
* 19 En-Nesyri
* 20 Dari
* 21 Cheddira
* 22 Tagnaouti
* 23 El Khannous
* 24 Benoun
* 25 Attiyat Allah
* 26 Jabrane
* Treener: Regragui

 | Maroko |
**Pärandaja** on pärimisseaduse (PärS) § 1 lg 2 järgi isik, kelle vara (pärand) tema surma korral teisele isikule üle läheb. Iga surnud füüsiline isik on pärandaja. Juriidiline isik ei saa olla pärandaja, kuna see ei saa surra – juriidiline isik likvideeritakse.

Teatud juhtudel nimetatakse pärandajaks ka elavat füüsilist isikut, näiteks kui ta teeb oma eluajal surma puhuks korraldusi. Pärandaja võib neid korraldusi teha testamendiga või pärimislepinguga. Pärandajat, kes teeb testamendi või on testamendi juba teinud, nimetatakse ka testaatoriks. Sellest, kas, millises vormis ja millises ulatuses pärandaja oma surma puhuks korraldusi teeb, oleneb, millisel alusel pärandaja vara tema surma korral pärijale üle läheb. Kui pärandaja teeb korraldusi testamendiga, läheb tema vara üle testamendi alusel (pärimine testamendi järgi), pärimislepingu sõlmimisel aga selle alusel (pärimine pärimislepingu alusel) (PärS § 9 lg 1). Kui pärandaja oma surma puhuks korraldusi ei tee, läheb tema vara pärijale üle seaduse alusel (seadusjärgne pärimine) (PärS § 9 lg 1).

Viited
------

1. ↑  "Tsiviilseadustiku üldosa seadus". § 39, § 41 lg 1.
2. 1 2  Urve Liin (2005). *Pärimisõigus*. Tallinn: Kirjastus Ilo. Lk 15.
**Đorđe Radulović** (serbia keeles Ђорђе Радуловић; sündinud 31. augustil 1984 Titogradis) on Montenegro diplomaat, politoloog ja poliitik. Ta on 4. detsembrist 2020 Montenegro välisminister Zdravko Krivokapići valitsuses.

Ta sündis aastal 1984 Titogradis (praegu Podgorica). Seal ta lõpetas ka keskkooli. Seejärel lõpetas ta Montenegro Ülikooli politoloogia teaduskonna.

Aastatel 2010–2011 töötas ta veebipõhise ja vap-toe pakkumise valdkonnas portaali MONDO toimetuses.

Aastast 2011 on ta töötanud välisministeeriumis, esmalt atašeena kahepoolsete suhete peadirektoraadis, kus ta täitis ülesandeid naaberriikide direktoraadis, samuti Euroopa ja SRÜ direktoraadis. Alates 2013. aasta septembrist on ta poliitiliste küsimuste riigisekretäri, suursaadik Vladimir Radulovići kutsel üle võtnud oma kabineti ülesanded, säilitades portfelli kahepoolsete peadirektoraadi pärusmaalt.

Aastatel 2013–2016 oli ta poliitiliste küsimuste riigisekretäri kabineti sekretär ning aastatel 2017–2020 asjur ja seejärel Rumeenias Montenegro suursaadiku asetäitja.

Aastatel 2012–2014 oli ta assistent Donja Gorica Ülikoolis, kus ta töötas Montenegro Venemaal asuva suursaadiku Zoran Jocovići soovitusel, kes oli tol ajal sama teaduskonna õppejõud.

4. detsembrist 2020 on ta Montenegro välisminister.
**Elo Saue** (sündinud 29. septembril 1972 Kärdlas) on eesti orienteeruja ja treener.

Haridus
-------

1990 lõpetas ta Nõo Keskkooli. 1998 lõpetas ta Audentese Erakooli. 2012 lõpetas ta Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi eriala.

Sporditegevus
-------------

Aastatel 1990–2014 võitis ta orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 8 kuld-, 17 hõbe- ja 11 pronksmedalit (sealhulgas 1 pronks suusaorienteerumises, ülejäänud medalid orienteerumisjooksus).

Aastatel 1997, 2001 ja 2015 osales ta orienteerumise maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused olid 31. koht lühirajal (1997) ja 11. koht teatejooksus (2015).

Ta võitis OK Ilvese võistkonnas kuus korda (1997–2001 ja 2013) Jüriööjooksu.

2009. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel sai ta segavõistkondade arvestuses koos Reigo Luurmehe ja Riho Roopõlluga 5. koha.

Saue oli aastatel 2007–2011 Eesti Orienteerumisliidu juhatuse liige. Ta on töötanud Soomes klubi Koovee noorte orienteerumistreenerina. Aastatel 2010–2011 ja alates 2013. aastast oli ta Eesti orienteerumisjooksu koondise treener-esindaja.

1. augustil 2015 tuli ta Šotimaal Invernessis maailmameistrivõistlustel sprinditeates 15. kohale, joostes viimast vahetust. Teist vahetust jooksis Kenny Kivikas ning see oli esimene kord, kui orienteerumise MM-il jooksevad ühes võistkonnas ema ja poeg.

Tunnustus
---------

* Eestimaa Spordiliidu Jõud aasta noortetreener Hiiumaal – 2021, 2022

Isiklikku
---------

Tema vanemad on orienteerujad Toivo Saue ja Anu Saue. Tema õde on laskesuusataja ja orienteeruja Eveli Saue. Tema poeg on orienteeruja ja jooksja Kenny Kivikas.

Viited
------

1. ↑  "Nõo Reaalgümnaasium. Vilistlased. Lend 1990". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015.
2. ↑  "Tartu Ülikooli lõpetajate tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. juuni 2016. Vaadatud 23. novembril 2015.
3. ↑  "ESBL sporditulemused". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015.
4. ↑  Eesti spordi biograafiline leksikon. Saue, Elo
5. ↑  World of O. Athlete profile: Elo Saue
6. ↑  Kristjan Jaak Kangur. Põneva sprinditeate MM-kuld läks Taanile, eestlased 15. kohal. Postimees, 2. august 2015. Vaadatud 24. septembril 2017

Välislingid
-----------

* World of O. Athlete profile: Elo Saue
* Elo Saue Eesti spordi biograafilises leksikonis
Vaade linnusest kirdesse.  
Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011
**Čičava linnus** (kohanimi ka **Čičva**; ungari keeles *Csicsva*) on linnus Slovakkias Prešovi maakonnas Vranov nad Topľou ringkonnas Sedliská vallas.

Linnus asub Ondava jõe äärsel mäel, mis kuulub Beskiididesse. Linnuse asupaik on endises Podčičva külas, mis tänapäeval on liidetud Sedliská külaga.

Ajalugu
-------

Linnus rajati 1270. aastal. 16. sajandi alguses ehitati linnus ümber, arvatavasti seoses tulirelvade arenguga. Pärast 1711. aasta Ferenc Rákóczi II juhitud vastupanu alistamist Habsburgide poolt on linnus varemetes.

Alates 2014. aastast on hakatud linnusevaremeid puhastama ja konserveerima ning linnust rekonstrueerima.

### Pildid

* Čičava linnuse varemed.Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011Čičava linnuse varemed.  
Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011
* Vaade linnusest endisele Podčičva ja praegusele Sedliská külale. Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011Vaade linnusest endisele Podčičva ja praegusele Sedliská külale. Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011
* Võlvtarind linnuses.Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011Võlvtarind linnuses.  
Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011
* Čičava linnuse süda.Foto: Milan Bališin, 11. märts 2016Čičava linnuse süda.  
Foto: Milan Bališin, 11. märts 2016

Välislingid
-----------

* Ühendus "Pro futuro hradu Čičva" koduleht. Slovaki keeles
* Slovakkia linnused. Slovaki ja inglise keeles
* Slovakkia mälestised. Slovaki keeles

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Čičava linnus** |
**Sofikalns** (kohalikus murdes **Sopikols**) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas. Sofikalns asub valla keskosas Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 6, piirkonna keskusest Alūksnest 23 ja Riiast 224 kilomeetri kaugusele.

Sofikalnsi karjamõisa ait on kohaliku kaitse all olev arhitektuurimälestis.

Varem loeti Sofikalnsi koosseisu ka Žērveļi küla.

1934. aastal avati küla servas Pakalnieši–Kūdupe raudteel Mālupe raudteejaam, mis aga Teise maailmasõja järel suleti. Külas on Stradiņši ja Sofikalnsi bussipeatus.

2019. aastal oli külas 64 elanikku.

Viited
------

1. ↑  Läti Ruumiandmete Agentuur
2. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Mālupe valla asulad |
| --- |
| 
Alodzene **·**  Bāterava **·**  Briedinieki **·**  Grundas **·**  **Mālupe** **·**  Mežnieki **·**  Miški **·**  Sofikalns **·**  Žērveļi **·**  Tarvas |
Aerospace Valley
**Aerospace Valley** on Prantsusmaa lennundustehnika ettevõtete ja uurimiskeskuste rühmitus. Klaster asub Oksitaania ja Akvitaania piirkondades Edela-Prantsusmaal ning on koondunud peamiselt Bordeaux' ja Toulouse'i linna ja nende ümbrusse.

Rohkem kui 500 liikmesettevõtet (sealhulgas Airbus, Air France Industries ja Dassault Aviation) vastutavad umbes 120 000 töökoha eest lennundus- ja kosmoselennutööstuses. Lisaks töötab umbes 8500 teadlast sidusettevõtetes ja -asutustes ning kolmes peamises kosmosetehnika teaduskonnas: ENAC, IPSA ja SUPAERO.

Klastri väljakuulutatud eesmärk on luua 2026. aastaks 40 000 kuni 45 000 uut töökohta. Alates loomisest 2005. aastal on klaster käivitanud ligikaudu 220 teadusprojekti kogueelarvega 460 miljonit eurot, millest 204 miljonit eurot rahastab valitsus.

Viited
------

1. 1 2  European Aerospace Cluster Partnership: Aerospace Valley
2. ↑  Aerospace Valley: Presentation Arhiiviversioon seisuga 21. august 2009.

Välislingid
-----------

* Aerospace Valley
**Český Těšín** (poola keeles *Czeski Cieszyn*, saksa keeles *Tschechisch Teschen*) on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Karviná ringkonnas. Český Těšín asub Poola piiri ääres, Karvinást ligi 14 km lõunakagus ja Ostravast umbes 27 km idakagus. Teisel pool piiri asub Poola linn Cieszyn.

Ajalugu
-------

Těšíni lossi on ürikutes esmamainitud 1155. aastal. Linnaks on Těšínit esimest korda nimetatud 1290. aastal. Esialgu olid linnal Lwówi linnaõigused, alates 1374. aastast Magdeburgi linnaõigused. Těšín sai oma vürstidelt palju privileege. Linn arenes kiiresti. Těšíni õitseajaks peetakse 16. sajandi algust. Kolmekümneaastane sõda ja vägivaldne vastureformatsioon kahjustasid aga linna tõsiselt.1653. aastal läks Těšíni hertsogiriik Habsburgide valdusse. 1789. hävis tulekahjus suur osa linnast. Linna areng kiirenes märgatavalt pärast raudteeühenduse saamist 1870. aastal. Těšín mängis olulist rolli Esimese maailmasõja ajal, kui aastatel 1914–1917 asus seal Austria-Ungari armee kindralstaap ja peastaap. Pärast sõja lõppu 1918. aastal tekkis Tšehhoslovakkia ja Poola vahel vaidlus Těšíni territooriumi üle. Tüliküsimus otsustati lahendada rahvahääletusel ning Těšíni saadeti korda hoidma rahvusvahelised komisjonid ja väed. Těšín jagati Poola ja Tšehhoslovakkia vahelise lepinguga 28. juulil 1920. 1938. aasta oktoobris pärast Müncheni kokkuleppe sõlmimist hõivas Poola Český Těšíni. 1939. aasta septembrist vallutasid Český Těšíni Saksa väed ja linn läks Saksamaa koosseisu. Punaarmee hõivas linna 3. mail 1945 ja see läks tagasi Tšehhoslovakkiale.

Rahvastik
---------

2001. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid poolakad 16,1% ja slovakid 4,4% linna elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Poola Cieszyn, Poola
* Slovakkia Rožňava, Slovakkia

Viited
------

1. ↑  Population in municipalities - 1 January 2022, vaadatud 2.05.2022.
2. ↑  Historie města Turistické informační centrum Český Těšín
3. ↑  Český Těšín (district Karviná) Czech Statistical Office. Public Database
**Eestlased Hiinas** on Hiinas elanud või elavad eestlased. 

Eestlaste suurimad kogukonnad Hiinas on alates 20. sajandi algusest Mandžuuria (eeskätt Harbiini linn) ja Shanghai.

Esimese maailmasõja lõpul elas Mandžuurias umbes 50 eestlast. 1917 asutati William Rehni eestvõttel Mandžuuria Eesti Selts (tegutses kuni 1925). Pärast bolševike võimuletulekut Venemaal tõusis eestlaste arv Mandžuurias üle 300. 1919 asutati Harbiini Eesti Rahvuskomitee. 1920. aastate lõpus ja 1930. aastate alguses elas Mandžuurias umbes 150 eestlast, neist Eesti kodanikke 2/3. 1934 taasasutati (1925 oli suletud Mandžuuria Eesti Selts) Harbiini Eesti Selts. 1935 rajati Harbiini Eesti Kaubandus-Tööstusbüroo, mille peaeesmärk oli leida Eesti päritolu kaupadele turg Kaug-Idas.

1919 oli Shanghais eestlasi mitukümmend. 1919 asutati Shanghai Eesti Rahvuskomitee. 1920. aastate lõpul asutati Shanghai Eesti Selts ja lisaks asutati väike ettevõte Estica. 1920. aastate teisel poolel elas Shanghais 60-100 eestlast, sh 15 meremeest.

Hiina eestlaste koguarv oli 1930. aastate keskel umbes 130, seejuures neist umbes 90 elas Shanghais, ülejäänud Tianjinis, Hongkongis, Pekingis ja teistes Hiina linnades. 1930. aastate majandusraskused Hiinas sundisid paljusid eestlasi sealt lahkuma; osa sõitis ka Eestisse.

Tänapäeval tegutseb Hiinas Harbinis Harbini Eesti Selts ja Shanghais tegutseb Shanghai Eesti Selts. Peale selle on Facebookis grupid "Eestlased Hiinas" ja "Eestlased Pekingis" (vaata peatükki "Välislingid").

Vaata ka
--------

* Eesti-Hiina suhted

Viited
------

1. 1 2 3  Olaf-Mihkel Klaassen. Aasia ja Aafrika 1918-1945 ning kontaktid Eestiga. Tartu: Tartu Ülikooli üldajaloo kateeder. Lk 71-90

Kirjandus
---------

* Olaf-Mihkel Klaassen. Aasia ja Aafrika 1918-1945 ning kontaktid Eestiga. Tartu: Tartu Ülikooli üldajaloo kateeder. Lk 71-90

Välislingid
-----------

* "Eestlased Hiinas", Facebooki grupp
* "Eestlased Pekingis", Facebooki grupp
* Pekka Erelt. Eestlased kollasel mandril. Eesti Ekspress, 9. märts 2005
**Malta keel** on afroaasia keelkonna semiidi rühma kuuluv keel.

Keelesugulus
------------

Malta keel pärineb ühest Magrebi araabia keele murdest ja on araabia keele lähedane sugulane. 

Malta keel sarnaneb üsna palju Tuneesia linnades kõneldava araabia kõnekeelega (fonoloogia ja süntaks on siiski teistsugused). Araabia keelest kaugendavad malta keelt arvukad laenud itaalia (sitsiilia) ja inglise keelest. Üksikud sõnad (sealhulgas Malta ja Gozo nimi, arvatakse olevat araabiaeelset (foiniikia-puunia) päritolu. Põhistruktuur, eriti morfoloogia, on semiidipärane.

Kõnelejad
---------

Malta keelt kõneleb maailmas umbes 372 000 inimest.

Staatus
-------

Malta keel on üks Malta ametikeeltest ning üks Euroopa Liidu ametlikest keeltest. 

Ta sai Malta ametlikuks keeleks aastal 1936 koos inglise keelega. Enne seda oli Malta ametlik keel itaalia keel. 

See on ainus semiidi keel, mis on kasutusel Euroopas.

Kiri
----

Malta keel on ainus semiidi keel, mida kirjutatakse ladina kirjas. 

Malta tähestik:

A,a; B,b; Ċ,ċ; D,d; E,e; F,f; Ġ,ġ; G,g; GĦ,għ; H,h; Ħ,ħ; I,i; IE,ie; J,j; K,k; L,l; M,m; N,n; O,o; P,p; Q,q; R,r; S,s; T,t; U,u; V,v; W,w; X,x; Ż,ż; Z,z.

Ajalugu
-------

Pärast Malta vallutamist ja uusasustamist araablaste poolt alates 870. aastast kujunes Maltal välja omaette kohalik araabia kõnekeel. Elanikkonna ristiusustamise ja katoliiklikku kultuuriruumi ülemineku tõttu kadus see keel araabia kirjakeele mõjuväljast ning sattus Euroopa keelte mõju alla.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Maltakeelne Vikipeedia** |


Euroopa Liidu ametlikud keeled

bulgaaria | eesti | hispaania | hollandi | horvaadi | iiri | inglise | itaalia | kreeka | leedu | läti | malta | poola | portugali | prantsuse | rootsi | rumeenia | saksa | slovaki | sloveeni | soome | taani | tšehhi | ungari

*Allikas: Euroopa Liidu ametlik võrgukoht*
Harkujärve kogukonnakirik (juuni, 2016)
Harkujärve kogukonnakiriku altar
**Harkujärve kogukonnakirik** (varem **Püha Esimärter Stefanose kirik**, ka **Harkujärve Stefanose kirik**) on kirik Harjumaal Harkujärve külas. See ehitati 1994. aastal. Aastast 2014 on seal luterlikud jumalateenistused. Aprillis 2018 kinnitas EELK kirikukogu formeerunud koguduse Harkujärve koguduseks.

Kiriku arhitekt oli Jaak Kuriks ja ehituse metseen Aino Järvesoo. 

Püha Esimärter Stefanose kirik kuulus alguses Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku Harkujärve Püha Esimärter Stefanose kogudusele (praegu Stefanose kogudus). 2012. aasta jaanuarist peab Stefanose kogudus teenistusi aadressil Koskla tänav 2.

Mais 2014 koostati notariaalne ostu-müügileping MTÜ Harkujärve Kiriku Taastamise Seltsi ja Eesti Karismaatilise Episkopaalkiriku vahel ja sellega läks kirikuhoone Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku käsutusse. 28. septembril 2014 kell 17.00 alanud jumalateenistusel pühitses EELK peapiiskop Andres Põder Harkujärve kogukonnakiriku. Harkujärve kogudus oli kuni 2018. aasta aprilli kirikukogu otsuseni sisuliselt Tallinna Peeteli koguduse tütarkogudus.

Kiriku aadress on Kiriku tee 2, Harkujärve küla, Harjumaa.

Vaata ka
--------

* Harkujärve kogudus
* Harkujärve
* Tallinna Peeteli kogudus

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* MTÜ Harkujärve Kiriku Taastamise Seltsi koduleht
* Fotosid