recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik (2015)
**Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Tornimäel.

Tornimäe kirik
--------------

Tornimäe kiriku sisevaade (suvi 2011)
Krohvitud paeseintega, viie sibulkupliga kirik on erinevalt enamikust 1873. aastal Riia arhitekti Heinrich Scheeli tüüpprojekti järgi valminud Saaremaa kirikutest pika kellatorniga, mis on samuti kaetud sibulkupliga. Kirik on suurim Saaremaale 1873. aastal ehitatuist ja mahutab umbes 600 inimest. Kiriku viis torni tähistavad õigeusu traditsioonis Kristust ja nelja evangelisti. Tornimäe kirik pühitseti 1. oktoobril 1873 Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamini poolt Jumalasünnitaja Kaitsmise auks. 1944. aastal sai pühakoda rängalt kannatada, kuid kogudus parandas selle oma jõududega. Tänapäeval kasutab kirikut EAÕK Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus.

Õigeusu koolid
--------------

Juba usuvahetusliikumise algusjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette õigeusu kirikute juurde õigeusu kihelkonnakoolide asutamist. Aastatel 1847–1852 rajati õigeusu kihelkonnakoolid Jaani, Karja, Pöide ja Muhu kihelkonda. Lisaks nendele asutati hulgaliselt õigeusu abikoole, sh ka Tornimäe koguduse juurde.

Kalmistud
---------

* Tornimäe vana kalmistu
* Pöide kalmistu
* Saikla-Nõmme (Levala) kalmistu

Vaata ka
--------

* Eesti kirikute loend haldusüksuste kaupa
* Pöide kihelkond
* Laimjala Vassilius Suure kirik
* Jaani kihelkond

Kirjandus
---------

* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 429-434; lk 924-926
* Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.-20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136-140; lk 288-289
* Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo. Tallinn, 1997; lk 4-5; lk 69
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 554-557

Välislingid
-----------

* Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik (Teeliste kirikud).
* Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus EAÕK kodulehel.
"Kura" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kura (täpsustus).
Kura vesikond
**Kura** (türgi keeles *Kura çayı*, gruusia keeles მტკვარი (Mtkvari), aseri keeles *Kür*) on jõgi Aasias Taga-Kaukaasias.

Kura on 1515 km pikk, millest 174 km on Türgis, 435 km Gruusias ja 906 km Aserbaidžaanis. Tema valgla on 198 300 km² suur ja see hõlmab kogu Armeenia, ehkki jõgi ise Armeeniat ei läbi. Jõe vooluhulk suudmes on keskmiselt 443, minimaalselt 206 ja maksimaalselt 2250 m³/s.

Kura algab Türgist Armeenia mägismaalt 2740 m kõrguselt. Ülemjooksul lookleb ta valdavalt põhja ja läbib mitu nõgu. Seejärel murrab ta kirde suunas voolates Boržomi kuristikus läbi Väikese Kaukasuse. Alamjooksul pöördub ta kakku. Kura suubub Kaspia merre, moodustades delta. Kuna suue Kaspia meres asub 28 m allpool merepinda, on jõe lang 2768 m.

Kura olulisimad lisajõed on Araks (parempoolne), Qanıx (Alazani) ja Iori (vasakpoolsed). Viimased kaks suubuvad Kura keskjooksul asuvasse Mingəçeviri veehoidlasse.

Kural asuvad Gori, Thbilisi, Rusthavi ja Mingəçevir.
**Antonio Keithflen McDyess** (sündinud 7. septembril 1974) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 15 hooaega.

Karjäär
-------

Ülikoolikorvpalli Alabama ülikoolis mänginud McDyess valiti 1995. aasta NBA *draft*'ist teise valikuna Los Angeles Clippersisse ja vahetati enne hooaja algust Denver Nuggetsi meeskonda.

Esimese kuue aastaga viskas McDyess NBA-s keskmiselt 17,8 punkti ja võttis 8,8 lauapalli mängus. 1998/99. hooajal tõi McDyess keskmiselt 21,2 punkti, 10,7 lauapalli ja 2,3 viskeblokeeringut mängus ning hooajal 2000/01 keskmiselt 20,8 punkti, 12,1 lauapalli ja 1,5 blokeeritud viset mängus.

2001/02. hooaja alguses vigastas McDyess raskelt põlve. See vigastus lõpetas tema jaoks hooaja ja segas teda ka järgmistel aastatel, seejuures pidi McDyess 2002/03. hooaja tervenisti vahele jätma.

2002. aastal vahetati McDyess Marcus Camby vastu New York Knicksi ja seejärel Phoenix Sunsi. Pärast põlve paranemist liitus McDyess 2004. aastal Detroit Pistonsiga. Esimesel hooajal uues meeskonnas viskas McDyess vahetusmehena 9,6 punkti ja võttis 6,3 lauapalli mängus. Pärast Chris Webberi lahkumist teenis McDyess hooajaks 2007/08 koha algviisikus.

2008. aasta 3. novembril vahetati McDyess koos Chauncey Billupsiga Allen Iversoni vastu Denver Nuggetsisse, kuid Denver ostis ta lepingust välja, misjärel McDyess taasliitus Pistonsiga.

2009. aasta suvel sõlmis McDyess kolmeaastase lepingu San Antonio Spursiga, tuues hooaegadel 2009/10 ja 2010/11 keskmiselt 20 minutiga 5,6 punkti ja 5,7 lauapalli mängus. 2011. aasta detsembris teatas McDyess, et lõpetab NBA karjääri.

Saavutused
----------

* NBA tähtede mäng (2001)
* NBA sümboolne kolmas viisik (1999)
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (1996)

Rahvuskoondis
-------------

McDyess võitis USA rahvuskoondise koosseisus 2000. aasta Sydney olümpiamängudelt kuldmedali.

Välislingid
-----------

* Antonio McDyess – NBA.com
* Antonio McDyess – Basketball-Reference.com
**Puokė** (žemaidi *Poukė*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.

Külla jääb osaliselt Laumėse botaanilis-zooloogiline kaitseala. Külas on Puokė kalmistu.

Puokė hiiemägi on muinsuskaitse all. Hiiemäge piirab katkuajal rajatud kiviaed. Hiiemäel kasvab looduskaitse alune Puokė pärn. Pärn kasvab kiviaia juures ja sel on üheksa tüve. Mäel seisavad neli risti ja puidust kabel. Kabel on püstitatud endisele surnuaiale.

Puokė külas asub Barstyčiai rändrahn, mis on Leedu suurim rändrahn. Kivi kaal on 680 tonni.

Ajalugu
-------

Piirkonna varasemast asustusest annavad tunnistust hiiemäest 800 meetrit edelas auvad uurimata Puokė linnaägi ja Puokė muinaskalmed.

Puokė kandis varem Baršiai nime ja seal asus mõis, millel oli ka Laumėse külas asuv karjamõis. Sealne mõisnik lasi ka hiiemäele kiriku rajada. Kirik hüljati, kui valmis Barstyčiai kirik.

Vaimulik Petrauskis, kellele küla kuulus, keelustas sealsetes metsades puude raiumise. Isegi ühe puu langetamine tõi kaasa karmid karistused.

Mõisa juures asus lohukivi, mis hiljem Paparčiaisse veeti.

Aastail 1950-1954 oli küla Puokė külanõukogu halduskeskuseks.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 247 (1902)
* 311 (1923)
* 221 (1959)
* 214 (1970)
* 211 (1979)
 | * 160 (1986)
* 157 (1989)
* 190 (2001)
* 122 (2011)
* 76 (2021)
 |

* Puokė külaPuokė küla
* HiiemägiHiiemägi
* Kabeli sisevaadeKabeli sisevaade
* Puokė pärnPuokė pärn

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
2. ↑
3. ↑  Skuodo rajono savivaldybė
4. ↑  Kalnas vad. Alkos kalnu
5. ↑  Barstyčių akmuo
6. ↑  Vaitkevičius V. *Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija*, Vilnius 1998, 139-141 lk.

Välislingid
-----------

 Puokė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Küla portaalis vietoves.Lt

| * v
* r
Barstyčiai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**alevid:** **Barstyčiai** |
| 
**külad:** Aubrikiai **·**  Barstytaliai **·**  Geldėnai **·**  Gudaliai **·**  Kančaičiai **·**  Kruopiai **·**  Laumės **·**  Mockaičiai **·**  Padegimė **·**  Paparčiai **·**  Puokė |
**Punktmass** ehk **masspunkt** ehk **materiaalne punkt** on füüsikalise keha mudel, mille puhul keha mass loetakse koondatuks ühte ruumipunkti. Tegu on idealiseeritud objektiga.

Keha võib vaadelda punktmassina, kui selle mõõtmed on antud ülesande kontekstis tühiselt väikesed (näiteks kui keha mõõtmed on hulga väiksemad võrreldes kaugusega teistest kehadest ning keha lõpliku suuruse arvestamine ei tooks tulemustes kaasa märgatavaid muutusi). Sellise olukorra tüüpnäide on planeetide liikumine ümber Päikese.

Kui keha kõik osad liiguvad ühtemoodi (igal hetkel on kõigil keha osadel ühesugune kiirusvektor), siis sellist liikumist nimetatakse kulgliikumiseks. Kulgliikumise puhul võib keha liikumist vaadelda materiaalse punkti liikumisena, sest liikumise iseloom ei olene sellest, keha millise osa liikumist vaadeldakse.

Punktmassi kasutatakse arvutuste lihtsustamise eesmärgil, kui tulemustes olulist erinevust ei ole, ning mõnikord ka füüsikaülesannete lahendamisel, kui tulemusel ei ole praktilist tähtsust.
Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad

◄ |
1. aastatuhat |
**2. aastatuhat**
| 3. aastatuhat
   

◄ |
10. sajand |
11. sajand | **12. sajand**
| 13. sajand
| 14. sajand
| ►  

1100. aastad |
1110. aastad |
1120. aastad |
1130. aastad |
1140. aastad |
1150. aastad |
1160. aastad |
1170. aastad |
1180. aastad |
1190. aastad



**12. sajand** ehk **XII sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise kaheteistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1101 ja lõppes 31. detsembril 1200.

Sündmused
---------

* ...

Inimesed
--------

* Andrei Bogoljubski, Vladimiri-Suzdali vürst (1157–1174) ja Kiievi suurvürst (Vladimiri suurvürst)
* Bolesław III Krzywousty Poola kuningas (1102–1138) Piastide dünastiast
* Friedrich Barbarossa, Švaabimaa hertsog (1147–1152), Saksa kuningas (1152–1190), Saksa-Rooma Rooma keiser (1155–1190)
* Henry II, Inglismaa kuningas (1154–1189), Anjou krahv ja Normandia hertsog. Henry II oli Plantagenet'i dünastia looja.
* Johannes II Komnenos, Bütsantsi keiser (1118–1143)
* Philippe Auguste, Prantsusmaa kuningas (1180–1223), Kapetingide dünastiast
* Piiskop Meinhard, esimene Üksküla piiskop (1186-1196)
* Richard I Lõvisüda, Inglismaa kuningriigi kuningas 1189–1199, Akvitaania hertsog (1189–1199) ja Poitiers' hertsog
* Roger II, Sitsiilia kuningriigi kuningas (1130–1154).
* Şalāḩ ad-Dīn (Saladin), esimene Egiptuse ja Süüria sultan Aijubiidide dünastiast
* Valdemar I Suur, Taani kuningas (1157–1182)
* Vladimir Monomahh, Kiievi-Vene suurvürst (1113–1125)

Avastused, leiutised ja uuendused
---------------------------------

* ...

Kümnendid ja aastad
-------------------

1100. aastad: (1100), 1101, 1102, 1103, 1104, 1105, 1106, 1107, 1108, 1109

1110. aastad: 1110, 1111, 1112, 1113, 1114, 1115, 1116, 1117, 1118, 1119

1120. aastad: 1120, 1121, 1122, 1123, 1124, 1125, 1126, 1127, 1128, 1129

1130. aastad: 1130, 1131, 1132, 1133, 1134, 1135, 1136, 1137, 1138, 1139

1140. aastad: 1140, 1141, 1142, 1143, 1144, 1145, 1146, 1147, 1148, 1149

1150. aastad: 1150, 1151, 1152, 1153, 1154, 1155, 1156, 1157, 1158, 1159

1160. aastad: 1160, 1161, 1162, 1163, 1164, 1165, 1166, 1167, 1168, 1169

1170. aastad: 1170, 1171, 1172, 1173, 1174, 1175, 1176, 1177, 1178, 1179

1180. aastad: 1180, 1181, 1182, 1183, 1184, 1185, 1186, 1187, 1188, 1189

1190. aastad: 1190, 1191, 1192, 1193, 1194, 1195, 1196, 1197, 1198, 1199

1200
**Medeikiai** on küla Leedus Biržai rajoonis Parovėja vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, valla keskusest Parovėjast 3 kilomeetrit põhjas ja rajooni keskusest Biržaist 10 kilomeetrit kirdes. Aastal 2001 oli külas 656 elanikku.

Medeikiais on põhikool, seltsimaja ja postkontor. Külas on meierei.

Küla järgi on nimetatud Volhovi lademe Medeikiai kihistu.

Ajalugu
-------

Medeikiaid on kirjalikes allikates esmamainitud 1611. aastal, mil see kuulus Parovėja karjamõisale ja seal asus kõrts. Jaanuariülestõusu ajal osalesid kohalikud väed Zygmunt Sierakowski ja Bolesław Kajetan Kolyszko juhtimisel Biržai lahingus. 

Aastal 1904 avati külas kool, kus aastal 1918 hakati õpet andma leedu keeles. Aastal 1938 rajati sinna meierei. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Tuntud elanikke
---------------

* Jonas Tatoris – Leedu arhitektuuriloolane
* Vaidotas Spudas – Leedu luuletaja

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 15.12.2018.
2. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 43
3. ↑  Medeikiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XIV (Magdalena-México). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2008. 550 lk.

Välislingid
-----------

* Küla portaalis vietoves.Lt
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib rõngaga ristist, Olav Ehala laulu kohta vaata artiklit Päikeseratas (Ehala).* |

---

Rõngasrist
**Rõngasrist** ehk **päikeseratas** ehk **päikeserist** ehk **ratasrist** on rist, mis koosneb rõngast ja ristist rõnga sees.

Kivist rõngasriste on Eestis kasutatud hauatähistena.

* Rõngasrist Juuru kirikuaiasRõngasrist Juuru kirikuaias
* Lubjakivist rõngasrist Ervita tuuleveski läheduses JärvamaalLubjakivist rõngasrist Ervita tuuleveski läheduses Järvamaal
* Rõngasrist Keila kirikuaiasRõngasrist Keila kirikuaias
* Rõngasrist Vormsi kalmistulRõngasrist Vormsi kalmistul

Heraldika
---------

Rõngasrist Albu valla vapil on näide rõngasristi kasutamisest heraldikas
Kuldne rõngasrist Albu valla vapil on põhjarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Üksikasjalikumalt sümboliseerib ring kõiksust ja universumit, püstsirge Loojat (unikaalsus) ning rõhtsirge loomingut lõpmatus järjepidevuses [*viide?*].

Rõngasrist on Pirita linnaosa vapil, samuti Varstu, Vormsi, Viru-Nigula, Ridala, Kareda ja Hanila valla vapil.
**BBA** on lühend ingliskeelsest terminist ***Bachelor of Business Administration***, mis tähistab kõrghariduse esimest astet ehk ärijuhtimise bakalaureuse kraadi. 

Õppe nominaalkestus on valdavalt kolm aastat, maht 120 ainepunkti (AP), erandina kuni neli aastat, maht 160 AP. 

Enne 1. juunit 2002 registrisse kantud bakalaureuseõppe õppekavade peamine eesmärk oli arendada teoreetilisi teadmisi ja oskusi tööks valitud alal ning õppekava täitmine annab õiguse töötada kõrget kvalifikatsiooni nõudval ametikohal. Nimetatud õppe nominaalkestus on valdavalt neli aastat. Ülikooli kehtestatud tingimustel ja korras võib enne 1. juunit 2002 registrisse kantud bakalaureuseõpet arvestada magistriõppe osana. 

Õppe lõpetanud isikule antakse diplom (rohekaskollasel plangil, tähis L; enne 1. juunit 2002 registrisse kantud õppekavade puhul sinisel plangil, tähis B), mis tõendab bakalaureuseõppe õppekava täitmist.

Välislingid
-----------

* Haridusministeeriumi kodulehel olev Eesti kõrgharidussüsteemi kirjeldus
**Nagasaki prefektuur** on Jaapani prefektuur Kyūshū saarel.

Loodus
------

Nagasaki prefektuuris on palju saari, sealhulgas ka Tsushima saar.

Haldusjaotus
------------

Nagasaki prefektuuris on 23 omavalitsusüksust, neist 13 linna (市, *shi*).

### Linnad

* Gotō
* Hirado
* Iki
* Isahaya
* Matsuura
* Minamishimabara
* Nagasaki
* Ōmura
* Saikai
* Sasebo
* Shimabara
* Tsushima
* Unzen

Sümbolid
--------

Nagasaki prefektuuri tunnuslind on mandariinpart (*Aix galericulata*), tunnuspuu on mägi-ebaküpress (*Chamaecyparis pisifera*) ja tunnuslill liivateelehine rododendron (*Rhododendron serpyllifolium*).

Vaatamisväärsusi
----------------

* Urakami katedraal
* Shimabara loss
* Inasa mägi

Viited
------

1. ↑  毎月の推計人口 < 長崎県

Välislingid
-----------

* Nagasaki prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
**Naftoli Bassel** (vene keeles Нафтолий Мордухович Бассель, 21. august 1932 Tallinn – 26. veebruar 2016) oli juudi päritolu Eesti kirjandusteadlane.

Ta sündis arstide peres. 1955. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna vene keele ja kirjanduse osakonna, 1966. aastal aspirantuuri Eesti NSV Teaduste Akadeemia keele ja kirjanduse instituudis. 1982. aastal kaitses ta doktoriväitekirja filoloogia erialal. 

Aastatel 1966–1991 töötas ta Eesti NSV TA keele ja kirjanduse instituudi teadurina, 1991–1994 Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses.

Basseli peamised uurimissuunad olid võrdlev kirjandusteadus ning kirjandussuhted, eelkõige eesti kirjanduse suhted teiste kirjandustega. Ta avaldas nii eesti- kui ka venekeelseid töid eesti ja nõukogude kirjandusest, kirjandussuhetest ning eesti kultuuri ajaloost.

Naftoli Bassel suri 26. veebruaril 2016 ja ta maeti 3. märtsil 2016 Rahumäe kalmistule (juudi ossa).

Olulisemaid töid
----------------

* Литературные связи Советской Эстонии. Tallinn: Eesti Raamat, 1970
* Типологические связи эстонской советской литературы с литературами других народов. Tallinn: Eesti Raamat, 1980
* Проблемы межнациональной общности эстонской советской литературы. Tallinn: Ühiselu, 1985
* Эстонская советская проза : проблемы и тенденции развития. Таллинн: Общество "Знание" Эстонской ССР, 1989

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Бассель, Нафтолий Мордухович. Большая биографическая энциклопедия.
**Tornimäe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Tornimäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Pöide vallas. Külanõukogu keskus asus Kärneri külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tornimäe külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Murrangu", "Paeranna", "Randlase" ja "Vambola" kolhoos.

Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Tornimäe külanõukogu Kingissepa rajooni koosseisu.

1960 septembris Tornimäe külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Pöide külanõukogu koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Tornimäe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 30.11.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Saare maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 34, 524
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑   Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
**Šatura** on linn Venemaal Moskva oblastis, Šatura linnaringkonna keskus. Asub Moskvast 124 km idas.

1423. aastal oli praeguse linna kohal küla, mille juurde 1918. aastal hakati ehitama turbaküttega elektrijaama. 1919 rajati Šaturstroi küla, mis 1928 liideti lähiküladega aleviks ja sai nimeks Šatura. 1936 sai linnaõigused.

Linnas asub Venemaa TA laseri- ja infotehnoloogiainstituut.

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 14.07.2017.

Välislingid
-----------

* Šatura koduleht

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
**Torneträsk** (põhjasaami *Duortnosjávri*, soome/meä *Torniojärvi*) on järv Rootsis Norrbotteni läänis Kiruna vallas.

Torneträsk on suuruselt Rootsi seitsmes järv ning Skandinaavia suurim mägijärv. Järve pindala on 330 km², pikkus 69 km ja suurim laius 9,4 km. Ta asub liustikutekkelises nõos. Järve suurim sügavus on 168 m (Rootsi teine Hornavani järel), keskmine sügavus 51,8 m, ruumala 17,1 km³. Veetaseme kõrgus merepinnast on 341 m. Suuremad saared on Vuoresuolo (100 ha), Soahkesuolo (20 ha), Jiebrensullot (26 ha) ja Ábeskosuolu (20 ha). 

Vesi on puhas, vetikate ja hõljumi kontsentratsioon on väga väike. Asudes kaugel tööstuspiirkondadest ja suurtest linnadest, on järv peaaegu reostusevaba. Suurim sissevoolav jõgi on Abiskojåkka, mis suubub lõuna poolt järve lääneossa. Valgala pindala on 3346 km². Järve kaguotsast voolab välja Tornio jõgi. 

Jääkate püsib tavaliselt detsembrist juuni keskpaigani. Keskmine jäätekkimise aeg on 21. detsember, keskmine jäälagunemise aeg 13. juuni, järv on jääs keskmiselt 174 päeva aastas.

Järve edelakaldal asuvad Abisko rahvuspark ja UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Lapimaa piirkond. Piki edelakallast kulgevad Euroopa maantee E10 ning raudtee Malmbanan. Edelakalda läänepoolses osas asuvad Abisko küla koos lähedalasuva suure Abisko turismibaasiga ning väike suusakuurort Björkliden. Põhjakallas on looduse poolest suhteliselt puutumata, seal kehtib maastikusõidukite liikumiskeeld.

Torneträsk on populaarne kalastuspiirkond. Kevaditi, eriti nädalalõppudel, saabub Kirunast palju huvilisi jäält kala püüdma. Igal kevadel korraldatakse järve idaosas asuvas Stenbackenis Lapimaa meistrivõistlusi jääaluses kalapüügis (Lapplandsmästerskapet i pimpelfiske), millest võtab osa 1500 ja rohkemgi võistlejat.

* Vaade maanteelt E10 Torneträskile mais 2009Vaade maanteelt E10 Torneträskile mais 2009
* Vaade Björklidenist üle Abisko rahvuspargi Lapporteni oruleVaade Björklidenist üle Abisko rahvuspargi Lapporteni orule
* Leander Engström. "Sügistaimestiku pilt Torneträskilt", 1910Leander Engström. "Sügistaimestiku pilt Torneträskilt", 1910

Viited
------

1. ↑  Isläggning och islossning. Torneträsk[*alaline kõdulink*] Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut (SMHI)
**Raimondas Šarūnas Marčiulionis** (sündinud 13. juunil 1964 Kaunases) on Leedu endine elukutseline korvpallur, kes mängis aastatel 1989–1997 korvpalliliigas NBA.

Nõukogude Liidu korvpallikoondisega olümpiavõitjaks tulnud ja ka Leedu korvpallikoondisega tiitlivõistluste medaleid võitnud Marčiulionis on valitud nii FIBA kui ka Naismithi nimelisse korvpalli kuulsuste halli.

Klubikarjäär
------------

### Leedu

Marčiulionis mängis aastatel 1981–1989 Vilniuse Statyba (nüüdse Vilniuse Rytase) meeskonnaga Nõukogude Liidu meistrivõistlustel.

### NBA

Golden State Warriors valis Marčiulionise 1987. aasta NBA *draft*'ist 127. valikuga, kuid leedulane jõudis liigasse kaks aastat hiljem, olles üks esimesi NBA-ga liitunud Nõukogude Liidu mängijaid. Warriorsis mängis ta neli hooaega, viskas debüüthooajal (1989/90) keskmiselt 12,1 ja karjääri resultatiivseimal hooajal (1991/92) keskmiselt 18,9 punkti mängus.

Hooaja 1993/94 jättis ta põlvevigastuse tõttu vahele ning mängis seejärel ühe aasta Seattle SuperSonicsis, Sacramento Kingsis ja Denver Nuggetsis, misjärel lõpetas karjääri.

Koondis
-------

Marčiulionis on Nõukogude Liidu korvpallikoondisega võitnud olümpiamängudel 1988. aastal kulla ning Euroopa meistrivõistlustel 1987. aastal hõbeda ja 1989. aastal pronksi. 

Pärast Leedu taasiseseisvumist 1990. aastal oli Marčiulionis üks võtmeisikuid, kes aitas taaselustada Leedu korvpallikoondise. Ta võttis ühendust mängijatega ja ärgitas neid koondisega liituma, valis välja võistlusvormid ja leidis koondisele sponsorid.
Leedu koondisega on ta võitnud olümpiamängudel 1992. ja 1996. aastal pronksi ning Euroopa meistrivõistlustel 1995. aastal hõbeda.

Saavutused
----------

* Neli korda valitud Leedu aasta parimaks sportlaseks (1987, 1989–1991)
* Euroopa parim mängija Mr. Europa (1988)
* Valitud FIBA 50 parima mängija sekka (1991)
* Euroopa meistrivõistluste kõige väärtuslikum mängija (1995)
* Euroopa meistrivõistluste resultatiivseim mängija (1995)
* FIBA korvpalli kuulsuste hall (2015)
* Naismithi nimeline korvpalli kuulsuste hall (2014)

Isiklikku
---------

Poeg Augustas Marčiulionis on samuti elukutseline korvpallur, kes debüteeris Leedu korvpalliliigas 19. septembril 2020 samas meeskonnas, kus 1981. aastal ka tema isa: Vilniuse Rytases.

Viited
------

1. ↑  FIBA Hall of Famers – Šarūnas Marčiulionis FIBA, 19.09.2015.
2. ↑  The Naismith Memorial Basketball Hall of Fame – Šarūnas Marčiulionis Naismith Memorial Basketball Hall of Fame, 08.08.2014.
3. ↑  Big Game, Small World: A Basketball Adventure Alexander Woolf, 2002.

Välislingid
-----------

* Šarūnas Marčiulionis – NBA.com
* Šarūnas Marčiulionis – Basketball-Reference.com
**Tornaľa** (aastatel 1948–1990 **Šafárikovo**, ungari keeles *Tornalja*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas Revúca ringkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Tornaľa asub Rimava nõos Ungari piirist 7 km kaugusel, Revúcast ligikaudu 33 km lõunakagus.

Tornaľa paikneb merepinnast 182 meetri kõrgusel.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1245. aastal.

Aastatel 1554–1593 ja 1596–1686 oli Tornaľa Osmanite riigi võimu all.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tornaľa elanikest ungarlasi 58,34%, slovakke 30,93%, mustlasi 2,84%, tšehhe 0,34% ja ukrainlasi 0,13%. Rahvus oli teadmata 6,97%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Ungari Heves, Ungari
* Ungari Putnok, Ungari
* Poola Tarnówi vald, Poola
* Rumeenia Valea lui Mihai, Rumeenia

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  Tornaľa Slovensko v Kocke. Vaadatud 1. mail 2023
3. ↑  Tornaľa Gemer. Vaadatud 1. mail 2023
4. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Tornaľa at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 1. mail 2023
Naghaš Hovnathani maalingud Etšhmiadzini kloostris
Kuningas Trdat abikaasa Aškeni ja õe Hosroviduhtiga. Naghaš Hovnathan, 18. sajand, Etšhmiadzini katedraal
**Naghaš Hovnathan** (armeenia keeles Նաղաշ Հովնաթան; 1661–1722) oli armeenia luuletaja, ašuug, maalikunstnik ja Hovnathanjani kunstnikesuguvõsa esiisa.

Eluloolist
----------

Hovnathan sündis 1661. aastal preestri perekonnas Šorothi linnas (praegune Şurud Nahhitševanis). Alghariduse sai ta oma isalt Hovhannes Vardapetilt, edasi õppis ta Agulise Apostel Toomase kloostris (Nahhitševanis). Temast sai mitmekülgne kunstnik: olles luuletaja ja laulja, oli ta ka tuntud maalija (kunstniku eesnimi Naghaš tähendabki pärsia keeles maalijat).

Naghaš abiellus küllalt noores eas ja tal oli kaks poega: Hakob, kellest sai nii luuletaja kui ka maalija nagu isast, ja Harutjun, kes õppis samuti maalijaks. Perekonna talent jätkus edasistes sugupõlvedes: Hovnatanjani perekonnast on tulnud viis põlvkonda maalikunstnikke ligi kahe sajandi jooksul.

Looming
-------

Kunstnik veetis enamuse oma elust Tbilisis ja Jerevanis. Teda peetakse üheks kõige silmapaistvamaks hiliskeskaja Armeenia luule viljelejaks ja tema looming on väga lähedane ašuugide omale. 1710. aastal läks ta Tbilisisse ja lisaks tegutsemisele maalijana sai temast ka õukonnalaulik. Hovnathanilt pärineb enam kui sada satiirilist, romantilist, valgustuslikku ja joogilaulu.

Hovnathan kaunistas maalingutega Etšhmiadzini katedraali aastail 1712–1721.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  G. Basmajian, E. S. Franchuk, N. Ouzounian, Nourhan. The Heritage of Armenian Literature: From the Sixth to the Eighteenth Century, Volume II. Detroit: Wayne State University Press, 2000. lk 867–872
3. ↑
**Valdur Poll** (16. juuni 1936 Nõmme – 22. juuni 2016) oli eesti matemaatik.

Elulugu
-------

Valdur Poll oli riigiametniku poeg.

Lõpetas 1954 Tallinna 20. Keskkooli, 1960 Moskva Ülikooli arvutusmatemaatika erialal, 1967 aspirantuuri (TA Küberneetika Instituut), füüsika-matemaatikakandidaat (1969, samas), väitekiri "Интерполяционные аналоги метода Ньютона для решения задач на экстремум". Oli 1960–1977 Küberneetika Instituudi insener, noorem- ja vanemteadur, 1977–1992 (korduvalt nimetust muutnud) teadustootmiskoondise Algoritm Tallinna keskuse tarkvara sektori juhataja, 1992–1993 Eesti Merehariduskeskuse (EMK) matemaatika-füüsika-kateedri vanemõpetaja, 1993–1998 juhataja, dotsent, 1998–2004 Eesti Mereakadeemia (EMA)) (nimemuutus 1999. a) õppetooli juhataja, matemaatikaprofessor, 2004–2005 õppetooli hoidja, erakorraline dotsent, 2005– erakorraline dotsent. Loengukursused: diferentsiaal- ja integraalarvutus, matemaatiline analüüs, operatsioonianalüüs, majandusmatemaatika erikursus.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: arvutusmatemaatika (arvutusmeetodid), eriti ekstreemumülesannete ja mittelineaarsete operaatorvõrrandite lahendamise iteratiivsete meetodite uurimine ja väljatöötamine; üldotstarbeline numbrilise matemaatika tarkvara, programmipakettide loomine ja nende kvaliteedi hindamise ning sertifitseerimisega seotud probleemid. Eesti Matemaatika Seltsi liige (1988). 84 teadustrükist.

Teoseid
-------

* О сходимости некоторых методов нахождения стационарных точек функций нескольких переменных. // Изв. АН ЭССР. Физ.-мат. 25 (1976) 2
* Модификации интерполяционного метода для нахождения стационарных точек функций многих переменных.// Изв. АН ЭССР. Физ.-мат. 25 (1976) 2
* Общематематическое программное обеспечение (обзор зарубежного опыта). // Вопр. радиоэлектроники 15 (1981)
* Пакет диалоговой минимизации (kaasautor R. Täht). // Вычисл. техника соц. cтран 17 (1985)
* Проблемы аттестации и сертификации программных средств. Тлн, 1989
* Personaalarvuti operatsioonisüsteem MS-DOS. Tallinn, 1992
* Investigation of the Strain Relaxation Mechanism in the Si-SiO2 System during the Process of its Formation (kaasautor). // Phys. stat. sol.(a) 198 (2003) 2.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Aleksander (Andres) Klaas** (8. september 1868 Hellamaa – 31. juuli 1935 Tornimäe) oli eesti õigeusu vaimulik: köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester.

Eluloolisi andmeid
------------------

Ta sündis 8. septembril 1868 Muhus Hellamaal köster Andrei Klaasi ja Maria Klaasi (sünd Holmberg) peres, õppis Leisi õigeusu kihelkonnakoolis, lõpetas Riia Vaimuliku Kooli ja Seminari 1890. aastal ning omandas köster-kooliõpetaja kutse. Aleksander Klaas oli Saaremaa eesnike misjoni nõukogu liige aastatel 1913–1918; Põide Haridusseltsi liige, Pöide Tarvitajate Ühingu esimees aastatel 1907–1910; sama asutuse raamatupidaja-laekur aastatel 1920–1922; töötas koolijuhatajana Uuemõisa (Kõrkvere) algkoolis aastatel 1923–1927.

Ülempreester Aleksander Klaas suri 31. juulil 1935 Tornimäel ja maeti Tornimäe kalmistule.

Vaimulikupühitsused
-------------------

* pühitseti diakoniks 21. septembril 1895 Kihnu Püha Nikolai kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) poolt
* pühitseti preestriks 24. septembril 1895 Kihnu Püha Nikolai kirikus Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) poolt 24. septembril 1895
* pühitseti ülempreestriks 19. augustil 1929 Tornimäe Neitsi Maarja Kaitsmise Kirikus Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri (Paulus) poolt

### Autasud

* puusaehe (nabedrennik) 1898
* peaehe 1904
* kamilavka 1910
* Sinodi rinnarist 1915

#### Teenistuskäik köster-kooliõpetajana

* Ööriku Püha Kolmainu koguduses 1890–1894
* Tiirimetsa Kristuse Sündimise koguduses 1894–1895

##### Teenistuskäik preestrina

* pr Kihnu Püha Nikolai koguduses 1895–1899
* pr/üpr Tornimäe Neitsi Maarja kaitsmise koguduses 1. novembrist 1899 kuni 1. maini 1935
* erus alates 1. maist 1935

Isiklikku
---------

Aleksader (Andrei) Klaasi pere: abikaasa Raissa Klaas, nende lapsed: Valentin (sünd 1896); Nikolai (sünd 1898); Antonina (sünd 1899); Ljubov (sünd 1902); Natalia (sünd 1904); Andrei (sünd 1908); Aleksander (sünd 1914); Elena (sünd 1917).

Vaata ka
--------

* Pöide kihelkond
* Ööriku Püha Kolmainu kirik
* Laimjala Vassilius Suure kirik

Viited
------

1. ↑  "klaas-aleksander".[*alaline kõdulink*]
2. ↑  "ühistegelised uudised 9.august 1935".
3. ↑  "õigeusu kiriku asutused ja kogudused".
Vale-Dmitri I
**Vale-Dmitri I** (ametlikult Dmitri Ivanovitš; vene Лжедмитрий I või Дмитрий Иванович; ladina Demetreus Imperator; 1580?–1606) oli Vene tsaar aastatel 1605–1606.

Vale-Dmitri väitis, et on Ivan Julma noorim poeg Dmitri. Ivan Julma surma järel Venemaad valitsenud Boriss Godunov, keda kahtlustati õige Dmitri kõrvaldamises 1591. aastal, väitis, et Vale-Dmitri on ärakaranud munk nimega **Grigori Otrepjev**. Vale-Dmitri polnud ainus, kes ennast *Segaduste ajal* imekombel pääsenud Dmitrina esitles.

Vale-Dmitrit toetasid mõjukad Poola aadlisuguvõsad. Võitmaks jesuiitide toetust troonitaotlustele, astus Vale-Dmitri 1604. aastal roomakatoliku usku. 1605. aastal kukutas Vale-Dmitri Poola ning üle tulnud Vene väeüksuste toel Fjodor Godunovi, kes oli Boriss Godunovi surma järel troonile tõusnud. Godunovid hukati, - välja arvatud printsess Ksenja, keda Vale-Dmitri pidas konkubiinina. Päris-Dmitri ema Maria Nagaja oli sunnitud Vale-Dmitri oma pojaks tunnistama.

1606. aasta mais abiellus Vale-Dmitri Poola aadli soost Marina Mniszechiga, kes säilitas oma katoliku usu, vihastades sellega õigeusu kirikut ja bojaare.

Vassili Šuiski juhitud vandenõulased kukutasid Vale-Dmitri 17. mail 1606. Vale-Dmitri tapeti, tema surnukeha põletati ja tuhk tulistati kahurist Poola suunas.

Vale-Dmitri I surma järel ilmus Poolast peagi uus isehakanu, kes nimetas end taas Dmitriks. Uue Vale-Dmitri väed jõudsid 1608. aasta suvel Moskva alla ja kuigi linna vallutada ei suudetud, jäid nad sinna mitmeks aastaks.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Fjodor II** | **Vene tsaar**1605–1606 | Järgnev**Vassili IV** |
**"Vale pööre"** (inglise keeles *Wrong Turn*) on 2003. aasta Ameerika õudusfilm, mille on Alan B. McElroy stsenaariumi järgi lavastanud Rob Schmidt. 

Film on filmitud Kanadas Ontario provintsis Hamiltonis ning tähtsamaid osi kehastavad näitlejad Desmond Harrington, Eliza Dushku, Emmanuelle Chriqui, Jeremy Sisto, Lindy Booth ja Kevin Zegers. See on esimene film "Vale pöörde" sarjast.

Sisu
----

Halley Smith ja Rich Stoker on paar, kes on tulnud Lääne-Virgina metsa mägedesse ronima. Kui Rich valmistub Halleyt aitama, ta äkitselt tapetakse. Keegi hakkab Halleyt kaljust üles vedama, seega lõikab Halley köie läbi ja kukub. Halley püüab põgeneda auto juurde, aga komistab okastraadi otsa. Ta tiritakse tagasi metsa ja tapetakse.

Chris Finn on tudeng, kes kiirustab tähtsale vestlusele. Teel läbi metsa põrkab ta kokku seal matkal olevate noorte džiibiga. Kuna sügavas metsas puudub mobiililevi ja mõlema autod on rivist väljas, asub seltskond teele lähimasse bensiinijaama. Peagi aga selgub, et nad pole metsas üksi. Ükshaaval langetakse võigaste olendite, kes tunnevad seda metsa hästi, ohvriks.

Osatäitjad
----------

1. Desmond Harrington – Chris Flynn
2. Eliza Dushku – Jessie Burlingame
3. Emmanuelle Chriqui – Carly
4. Jeremy Sisto – Scott
5. Kevin Zegers – Evan
6. Lindy Booth – Francine
7. Julian Richings – Three Finger
8. Garry Robbins – Saw Tooth
9. Ted Clark – One Eye
10. Yvonne Gaudry – Halley Smith
11. Joel Harris – Richard "Rich" Stoker
12. David Huband – Trooper
13. Wayne Robson – Maynard Odets
14. James Downing – Trucker
**Valdusühing** (ka **valdusettevõte**, **valdusfirma**; inglise keeles *holding company*; ebasoovitatava mugandina tuntud ka kui *holdingfirma*) on vähemalt ühe tütarettevõttega emaettevõte, kus emaettevõte on tütarettevõtte äriühingus osanik ja omab seal häälteenamust. Tavaliselt nimetatakse valdusettevõteteks emaettevõtteid, mis omavad osalusi mitmetes, tihti erineva tegevusprofiiliga tütarettevõtetes. Emaettevõte koos tütarettevõtetega moodustavad kontserni.

Klassikalise valdusettevõtte peamisteks tegevusaladeks on üldjuhul osaluste omandamine ja hoidmine, dividenditulu teenimine ja osaluste võõrandamine. Ametlikult osutavad valdusettevõtted sageli tütarettevõtetele juhtimisteenust, kuid praktikas kasutatakse valdusettevõtteid eelkõige osaluste kui investeeringute hoidmiseks ning efektiivseks juhtimiseks (näiteks maksuefektiivse kontserni struktuuri loomine ja töös hoidmine).

Vaata ka
--------

* Kontsern

Viited
------

1. ↑  "Holdingfirma". *EKI Ametniku sõnaraamat*. Vaadatud 23.07.2023.
2. 1 2  Hansen, Hannele (09.06.2015). "Maksusüsteemi eelistest ettevõtte tegutsemisel rahvusvahelise kaubandus- ja valdusettevõttena Eesti ja Malta näitel". *TalTech*.
Hunnebergi lade on nimetuse saanud Hunnebergi mäe järgi Rootsis
**Hunnebergi lade** on ordoviitsiumi ladestu regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Varasemates käsitlustes on lade olnud Latorpi lademe alamlade. Billingeni lademe all lamab alamordoviitsiumi ladestiku Varangu lade ja sellel lasub Billingeni lade. Lademe vanus on 483,4...476,4 miljonit aastat. Koos Billingeni, Hunnebergi ja Kunda lademega kuuluvad nad Ölandi ladestiku Ontika alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele ülemises osas Flo lade, alumises osas aga Tremadoci lade.

Seda hakkas esimesena eristama T. E. Tjernvik aastal 1956. Lade on saanud nimetuse Hunnebergi mäe järgi Rootsis.

Lademe paksus Eestis on 1 (1,5) – 4 m (Loode-Eestis), Lääne-Eesti saarestikus lade valdavalt puudub. Billingeni lademe alampiiri ja Hunnebergi lademe vahelise piiri määratlemine on seal problemaatiline. Lademe kivimid puuduvad Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal, samuti ka Nõvalt üle Hiiumaa keskosa edelasse kulgevas vööndis. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda lubjakivi.

Litostratigraafiliselt vastab sellele Leetse kihistu Joa kihistik. Lademe avamusala on Põhja-Eesti klindi allosas.

Lade paljandub näiteks Väike-Pakril, Leetses, Keila-Joal ja Ontikal.

Lademe kivimkoosseisus on palju rohelist glaukoniitliivakivi, kiltkivi ja liiva. Kagu-Eestis ka Zebre kihistusse kuuluvat glaukoniitlubjakivi.

Varangu ja Hunnebergi lademete vaheline piir on globaalses stratigraafias piiriks Tremadoci ja Flo lademe vahel.

Viited
------

1. 1 2 3 4  EE 12. köide, 2003: 155.
2. ↑
3. ↑  Stratigraafia terminoloogia
4. ↑  The Hunneberg Stage (Ordovician) in the area east of St. Petersburg, north-western Russia Tatiana Ju. Tolmacheva Tatiana N. Koren Lars E. Holmer Leonid E. Popov Elena Raevskaya
5. ↑  Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri.
6. ↑  Ordovician of the Siljan District, Sweden Jan Ove R. Ebbestad& Anette E.S. Högström
7. ↑   (vaadatud 16.02.2013)
8. ↑
9. ↑  "Ordoviitsiumi stratigraafia Rahvusvahelise stratigraafiakomisjoni Ordoviitsiumi alamkomisjoni lehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2020. Vaadatud 15. detsembril 2018.

Ordoviitsiumi regionaalsed lademed Eestis

Pakerordi  **·** 
Varangu **·** 
Hunnebergi **·** 
Billingeni **·** 
Volhovi **·** 
Kunda **·** 
Aseri **·** 
Lasnamäe **·** 
Uhaku **·** 
Kukruse **·** 
Haljala **·** 
Keila **·** 
Oandu **·** 
Rakvere **·** 
Nabala **·** 
Vormsi **·** 
Pirgu **·** 
Porkuni  

vanemad lademed  nooremad lademed
Branicki loss (*Palac Branickich*)
**Białystok** (valgevene *Беласток*, leedu *Balstogė*, jidiši ביאַליסטאָק) on Poola kirdeosa suurim linn. Ta on Podlaasia vojevoodkonna keskus.

Valgevene piiri lähedal asuv Białystok on Poola suurimaid õigeusu keskusi.

Białystok on ka tähtis turismikeskus, sest seda läbib suur osa Poolast Leetu ja Valgevenesse suunduvast liiklusest. Białystoki turismi arengut soodustab ka UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud Białowieża rahvuspargi ja teiste turismiobjektide lähedus.

Ajalugu
-------

Białystoki teadaolev ajalugu asulana algab aastal 1437, kui Raczków'ite perekonna liige Jakub Tabutowicz, kes kasutas luigega Łabędź'i vappi, sai Leedu suurvürsti Žygimantas I Kęstutaitis'e pojalt Mykolas Žygimantaitis'elt metsase ala Biała jõe kaldal. Białystok oli osa Podlaasia vojevoodkonnast, peale 1569. aastat kuulus see Poola Kuningriigi krooni valduste alla.

Białystok sai linnaõigused aastal 1692. Kolmanda Poola jagamise tagajärjel läks Białystok 1795. aastal Preisi kuningriigi koosseisu. Vastavalt Tilsiti rahule läks linn aga 1807. aastal Venemaa Keisririigi võimu alla.

1897. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid juudid 63% linna elanikest. 1921. aastal oli juute Białystoki elanikest 51,6% ja 1931. aastal 42,8%.

Sport
-----

* Jagiellonia Białystok on 1920. aastal asutatud Poola jalgpalliklubi.

Sõpruslinnad
------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Holland Eindhoven, Holland
* Venemaa Kaliningrad, Venemaa
* Leedu Kaunas, Leedu
 | * Läti Jelgava, Läti
* Valgevene Hrodna, Valgevene
* Ameerika Ühendriigid Milwaukee, USA
 | * Prantsusmaa Dijon, Prantsusmaa
* Poola Częstochowa, Poola
* Ungari Miskolc, Ungari
 |

Vaata ka
--------

* Branicki loss
* Ludwik Zamenhofi keskus

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 6.10.2022.
2. ↑  "Archived 26 October 2010 at the Wayback Machine". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. oktoober 2010.
3. ↑  Białystok. History Virtual shtetl
4. ↑  Jewish Political Parties and their Influence on the Jewish Community in Białystok[*alaline kõdulink*] Virtual shtetl

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Białystok** |

* Linnavalitsus
* VisitBiałystok.com
* Fotosid Białystokist

Podlaasia vojevoodkonna vapp
Podlaasia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Białystok |
Łomża |
Suwałki   

**maakonnad:**
Augustów |
Białystok |
Bielsk |
Grajewo |
Hajnówka |
Kolno |
Łomża |
Mońki |
Sejny |
Siemiatycze |
Sokółka |
Suwałki |
Zambrów |
Wysokie Mazowieckie
**Antonio Pappano** (sündinud 30. detsembril 1959 Eppingis) on dirigent ja pianist.

Elulugu
-------

Tema vanemad olid itaalia päritolu emigrandid, kes olid suundunud Inglismaale tööd otsima. Tema isa oli Milano konservatooriumis hariduse saanud laulja. Peatselt hakkas ta Inglismaal lauluõpetajana tööle. Just isa laulustuudios hakkas Antonio juba kümneaastaselt lauljaid klaveril saatma.

1973. aastal suundus perekond Ameerika Ühendriikidesse, kus Antonio jätkas klaveriõpinguid ja õppis Gustav Meieri käe all dirigeerimist. Ehkki Pappano on õppinud muusikat alates kuuendast eluaastast, pole tal akadeemilist muusikaharidust. Hoolimata sellest sai noor mees neil aastail töötada mitme suure dirigendi assistendina. 1981. aastal alustas ta koostööd New York City Operaga.

Antonio Pappano on kõigi aegade noorim dirigent, kes on dirigeerinud Londoni kuningliku ooperiteatri Covent Garden orkestrit. Daniel Barenboimi assistendina äratas ta Bayreuthi festivalil enda vastu huvi. 1990. aastal sai temast Oslo ooperiteatri (Den Norske Opera) peadirigent. 1992–2002 töötas Pappano Belgia kuningliku Le Monnaie ooperiteatri muusikalise juhina. Vahepeal (1999) nimetati Antonio Pappano Londoni kuningliku ooperiteatri muusikaliseks juhiks, sellele kohale asus ta 2002. aastal. Sel perioodil dirigeeris ta mitmes suures maailmakuulsas ooperiteatris: New Yorgi Metropolitan Operas, Firenze Maggio Fiorentinos, San Francisco ooperis, Berliini riigiooperis ja mujal.

2005. aastal nimetati Antonio Pappano Rooma Accademia di Santa Cecilia peadirigendiks.

Salvestisi
----------

Antonio Pappano salvestab ainult EMI kaubamärgi all.

1. Jules Massenet: "Manon", "Werther"
2. Giacomo Puccini: "Il Trittico", "La Bohème", "La Rondine", "Tosca"
3. Giuseppe Verdi: "Don Carlo", "Il Trovatore"
4. Richard Wagner: Tristan und Isolde", "Der Ring des Nibelungen"

Välislingid
-----------

* Accademia Nazionale di Santa Cecilia
**Bibliomeetria** (inglise keeles *bibliometrics*) on statistiliste ja matemaatiliste meetodite kasutamine raamatute ja raamatukogude uurimisel. Bibliomeetria jälgib kitsamalt teadlaste artiklite avaldamist ning artiklite vastastikust viitamist. Bibliomeetria alased käsitlused ilmusid 1950ndate keskel ja meetodi Science Citation Index pakkus välja Eugene Garfield 1960. aastal. Bibliomeetria tähtsus kasvab teadlaste hulgas üha kiiremini ja iga teadlase jaoks on tähtis teha end nähtavaks Google Scholari kaudu. Bibliomeetria juures on oluline teadustöö, millele on antud juurdepääs. Bibliomeetria keskendub selle teadustöö loomisele. 

Bibliomeetria kolm enim kasutatavat meetodit on

1. Tsiteeritavus. Kui mitu korda on teadlaste teadusartiklit teiste teadlaste poolt tsiteeritud.
2. H-indeks. Teadlane, kes on avaldand 50 teadusartiklit ja mida on tsiteeritud vähemalt 50 korda, on h-indeks.
3. Mõjufaktor. Sagedus, millega keskmist artiklit või ajakirja tsiteeritakse. Mõjufaktori abil saab mõõta teadusajakirja ja/või artikli populaarsust.

Vaata ka
--------

* bibliokaeve
**Valdur Napp** (9. august 1942 – 24. august 2015) oli eesti arhitekt.

Pärast põhihariduse omandamist asus ta aastal 1957 õppima Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi, mille lõpetas aastal 1961 hoonete sanitaartehnika erialal. Seejärel oli ta ajateenistuses Nõukogude Armees; pärast armeeteenistust asus ta aastal 1964 õppima Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuriteaduskonnas, mille lõpetas 1969. aastal.

Õpingute ajal töötas ta Üleliidulise Tarbijate Kooperatiivide Keskliidu projekteerimisbüroo Tallinna filiaalis, algul vanemtehniku, hiljem arhitektina. 

Pärast arhitektidiplomi saamist suunati ta Kohtla-Järve linna ehituse ja arhitektuuri osakonda arhitektiks; 1971. aastal edutati linna peaarhitektiks. Aastal 1977 viidi ta üle Pärnu linna peaarhitekti ametikohale. Aastatel 1982–1983 töötas ta Ehituskomitee tsiviilehituse osakonna peaarhitektina, hiljem Pärnu rajooni ehituse ja arhitektuuri osakonnas arhitektina. Aastatel 1992–1997 oli ta uuesti Kohtla-Järve linna peaarhitekt. Seejärel töötas ta Aseri vallavalitsuse abivallavanema ja majandusnõunikuna. Aastast 2000 oli ta vabakutseline arhitekt ja aastal 2005 jäi ta pensionile.

Ta on teinud peamiselt administratiivtööd, aga koostanud ka planeeringuid. Näiteks osales ta Jõhvi-Ahtme generaalplaani (1977) ja Pärnu linna keskosa detailplaneerimise (1980) väljatöötamisel. Aastast 1970 on ta projekteerinud eramuid Ida-Viru maakonnas ja Pärnu maakonnas, kuid tuntuim tema projekteeritud eramu asub Tartus Rukki tänav 37. Lisaks projekteerimisele on ta paljude arhitektuuri- ja linnaehitusteemaliste artiklite autor ning kujundanud ka Kohtla-Järve lipu (koos Tõnu Kukega). Ta oli aastast 1982 Eesti Arhitektide Liidu liige.

Välislingid
-----------

* Lahkunud on arhitekt Valdur Napp
Josh Murphy 2014. aastal Norwich City särgis
**Joshua Murphy** (sündinud 24. veebruaril 1995 Wembleys) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Oxford United.

Ta alustas klubikarjääri Norwich Citys, mille noorteakadeemiaga liitus 2006. aastal. Klubi põhimeeskonnas tegi ta Inglismaa kõrgliigas debüüdi hooajal 2013–14. Hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 mängis ta laenul esiliiga klubides Wigan Athletic ja Milton Keynes Dons. Hooajal 2015–16 valiti ta mängijate poolt Milton Keynes Donsi hooaja parimaks mängijaks. Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 mängis Murphy Norwich Cityga Inglismaa esiliigas.

2018. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Cardiff City. Arvatav üleminekusumma oli 11 miljonit naelsterlingit. 30. septembril 2018 lõi ta mängus Burnley vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Sel hooajal lõi ta Inglismaa kõrgliigas kokku kolm väravat. Alates hooajast 2019/20 mängis ta Cardiff Cityga Inglismaa esiliigas. Hooajal 2021/22 oli ta Cardiff Cityst laenul Inglismaa esiliigaklubis Preston North End.

2022. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Oxford Unitediga.

Aastatel 2012–2014 mängis Murphy Inglismaa noortekoondistes.

Tema kaksikvend Jacob Murphy on samuti jalgpallur.

Viited
------

1. ↑  "Josh Murphy: Cardiff City sign Norwich City winger". BBC Sport. 12.6.2018. Vaadatud 10.3.2019
2. ↑  "Josh Murphy Joins Oxford United". Oxford United F.C. 26. juuli 2022. Vaadatud 26. juulil 2022.

Välislingid
-----------

 Josh Murphy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis