**Arvsõna** väljendab asjade kvantitatiivseid tunnuseid, põhiliselt arvu või järjekorda ning vastab küsimustele *mitu? mitmes?*
Kirja võib arvsõnu panna kahel viisil – kas sõna või numbriga.

Jagunemine
----------

### Põhiarvsõnad e kardinaalid

Vastavad küsimusele *mitu?*, nt *kolm, tuhat*. Põhiarvsõnad esinevad tavaliselt nimisõna ees, nt *kaks koera*, harvem ka järel, nt *aastat viis tagasi, minutit kümme varem*. Arvsõnad võivad esineda ka koos asesõnaga, nt *need kolm läksid edasi*. Võimalik on ka arvsõna omaette esinemine, nt *alles alla kahekümne, aga juba kuraasi täis*. Erialatekstis esinevad arvsõnad nn abstraktsete arvudena, nt *kaks korda kaks võrdub neli*.
Struktuuri alusel on olemas lihtpõhiarvsõnad, nt *viis, kümme*, ja liitpõhiarvsõnad, nt *viisteist(kümmend), kakskümmend, kuussada* – see jaotus tugineb kokku-lahkukirjutamise traditsioonil.
Süntaktiliselt käituvad põhiarvsõnad substantiivide sarnaselt. Nominatiivis põhiarvsõna käitub fraasipõhjana, nõudes laiendilt osastava vormi, nt ***kaks** poissi* (põhiarvsõna määrab laiendi vormi); obliikvakäänetes on aga põhjaks substantiiv ja laiendiks põhiarvsõna, nt ***kahele** poisile, **kahest** poisist*. 

### Järgarvsõnad e ordinaalid

Vastavad küsimusele *mitmes?* Struktuurilt jagunevad need samuti liht- ja liitjärgarvsõnadeks. Süntaktiliselt sarnanevad nad omadussõnadega, ühildudes põhisõnaga arvus ja käändes. Tunnuseks on **-s:-nda**, erandiks vaid *esimene* ja *teine*. Reeglipärased on käänamise mõttes *kolmas, sajas, miljones, triljones, miljardes* jne. Süntaktiliselt käituvad järgarvsõnad adjektiivide sarnaselt. 

### Murdarvsõnad

Vastavad küsimusele *mitmendik?*, nt *neli viiendikku, null koma seitse*. Ka neid võib struktuuriliselt jagada liht- ja liitmurdarvsõnadeks. Esimeste näiteks sobib *viis sajandikku*, teiste näiteks *kolmteist kahekümne neljandikku*.

Arvsõna kokkupuutealad teiste sõnaliikidega
-------------------------------------------

### Arvsõna ja nimisõna

Arvsõnad võivad esineda ka nimisõnade funktsioonis, nt ***kaks** on halb hinne; üritus on mõeldud **sadadele*** (‘massidele’).
Nimisõnad on ka *kümmekond* ja *sadakond*, kuna *-kond* analüüsitakse nimisõnaliiteks.
Ka *tosin* ja *gross* on oma süntaktilise käitumise poolest pigem nimisõnad, nt ***tosinaid** mehi* (ühildub arvus).
Ka *ik-*liite abil arvsõnadest tuletatud sõnad on nimisõnad, nt *kaksik, viisik, kolmik*.
*line-*liitelised arvsõnadest tuletatud sõnad loetakse samuti nimisõnadeks, nt *üheline, kümneline, sajaline*.
Keerukas on sõna *paar* liigitamine. Kui see esineb lauses koos ainsuse osastavas käändes nimisõnaga, on tegemist arvsõnaga, nt ***paar** sõpra*; kui aga koos mitmuse osastavas nimisõnaga, siis nimisõna, nt ***paar** saapaid*. 

### Arvsõna ja omadussõna

*ne-*liiteline arvsõnast tuletatud sõna loetakse omadussõnaks, nt *ühene, teine* tähenduses ‘teistsugune’, nt *kõik oli siis **teine***. 

### Arvsõna ja määrsõna

Nt *üksi, kaksi, kolmi* ja *kesi*-lõpulised sõnad loetakse määrsõnadeks.
Ka *esiteks, teiseks, kuuendaks* on määrsõnad, kujutades endast leksikaliseerunud saava käände vorme.
*Põgenes **tuhatnelja*** (kuidas?) – määrsõna.
Ebamäärasust väljendav *üks* ’umbes, ligikaudu’ on määrsõna. Nt *osta **üks** kolm liitrit*. 

### Arvsõna ja asesõna

Probleemid üksiksõnadega, nagu *üks* ja *teine*.
Nt ***üks** seisis seal, **teine** siin* (kui *üks* esineb tähenduses ‘mingi’ ja *teine* tähenduses ‘muu’, on tegemist asesõnadega, nt *ka **üks teine** laps mängis palli*). Kui mõeldakse kindlat hulka, siis on tegemist arvsõnadega.
Asesõnad *mõni, palju, mitu* võivad esineda liitarvsõna koosseisus, nt *mõnikümmend, mitusada*. Sellisel juhul otsustatakse sõnaliik põhisõna alusel nagu tavaliselt, ja kuna põhisõnaks on arvsõna, saab ka liitsõna arvsõnalise määratluse.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Sõnaliigi õppevahend, TÜ vormiõpetuse kursuse õppematerjal (kasutatud kirjandus "Kirjanduse" all)

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati; Erelt, Tiiu; Ross, Kristiina. *Eesti keele käsiraamat.* Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007.
* Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi. *Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus.* Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995.
* Erelt, Mati. *Ebamäärasusest sõnade liigitamisel.* – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 525–528.
* Hallap, Valmen. *Sõnaliikide piirimailt.* – Keel ja Kirjandus 1984, 1, 30–40.
* Hallap, Valmen. *Omastava käände, vaegkäändsõnade ja määrsõnade vahekorrast.* – Keel ja Kirjandus 1986, 4, 199–208.
* Viitso, Tiit-Rein. *Sõna sõnaliikidest.* – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 529–535.
* Viitso, Tiit-Rein. *Nn vaegomadussõna ja selle taust.* – Keel ja Kirjandus 2007, 11, 878–887.

Välislingid
-----------

* Eesti keele käsiraamat
* Eesti keele grammatika 1. Morfoloogia. Sõnamoodustus
* Eesti keele grammatika 2. Süntaks. Lisa: kiri

| * v
* r
Suured arvud |
| --- |
| Näited arvulises järjestuses | 
Tuhat • Kümme tuhat • Sada tuhat • Miljon • Kümme miljonit • Sada miljonit • Miljard • Triljon • Kvadriljon • Kvintiljon • Sekstiljon • Septiljon • Googol • Googolplex • Skewes'i arv • Googolduplex • Moseri arv • Grahami arv • TREE(3) • SSCG(3) • Rayo arv • Transfiniitsed arvud |
| Avaldamismeetodid | 

|  |  |
| --- | --- |
| Notatsioonid | 
Knuthi ülesnoole-notatsioon • Conway ahelnoole notatsioon • Steinhausi–Moseri notatsioon |
| Operaatorid | 
Hüperopereerimine (Tetratsioon • Pentatsioon) • Ackermanni funktsioon • Bowersi operaatorid |

 |
| Seotud artiklid | 
Suurte arvude nimetused • Pisim • Arvusüsteemid • Arvude nimetused • Suurusjärgud • Tähelepanuväärsete arvude loend • Lõputud ja fiktiivsed arvud • Laiendatud reaalarvurida • Kahe astmed • Kümne astmed • Pikad ja lühikesed skaalad • Titaanne algarv • Gigantne algarv • Mega-algarv • Suurim teadaolev algarv |
| 
Nimed • Ajalugu |