recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Konstantin Mihhailovski
**Konstantin Jakovlevitš Mihhailovski** (vene Константин Яковлевич Михайловский; 1834 Tšernigovi kubermang – 22. september (vkj 9. september) 1909 Peterburi) oli Venemaa insener, kõrge riigiametnik ja paljude suurehituste ülem või kuraator.

Mihhailovski oli aadli päritolu. Ta lõpetas Esimese Peterburi Kadetikorpuse, seejärel Mihhaili suurtükiväekooli (1853), Mihhaili Suurtükiväeakadeemia (1859) ja Peterburi teedeinseneride korpuse instituudi (1861).

Ta osales Krimmis sõjas. 1858. aastal ülendati alamporutšikuks.

Aastatel 1899–1905 oli salanõunik Mihhailovski Teedeministeeriumi raudtee-ehituse valitsuse ülem. 1905. aastal määrati ta Vene Keisririigi teedeministri nõukogu liikmeks ja 1907. aastal sai ta tõeliseks salanõunikuks.

Suurehituste ülem või kuraator
------------------------------

Tal on teeneid Venemaa infrastruktuuri loomisel. Ta võttis juhtivalt osa Aleksandri silla rajamisest üle Volga jõe Sõzrani juures (valmis 1880), kureeris Novosjanski, Novosvirski ja Novomariiski kanalite ehitamisest Maria veesüsteemis (1882–1886), oli Samara–Ufa (1885), Ufa–Zlatousti (1888), Zlatousti–Tšeljabinski (1891) ja Jekaterinburgi–Tšeljabinski (1894) raudteede ehituste ülem.

Tunnustus
---------

Teda on autasustatud 10 ordeniga, sealhulgas:

* Püha Vladimiri ordeni 4. järk Aleksandri silla rajamise eest
* Püha Stanisławi ordeni 2. järk Maria veesüsteemi kanalite rajamise eest
* Jaapani Tõusva Päikese ordeni 3. järk
* Buhhaara emiraadi Ülla Buhhaara orden teemantidega

Viited
------

1. 1 2  Отцы-основатели: Константин Михайловский. do.ru
2. ↑  Михайловский Константин Яковлевич. irkipedia.ru
3. 1 2  Михайловский Константин Яковлевич. m-nsk.ru
**Rahvusvaheline Ujumisliiga** (lühidalt **ISL**) on rahvusvahelises ujumises võistlusvorm, mis võimaldab võistkondadel võistelda üksteise vastu turniiril mitme etapi jooksul ja erinevates kohtades. ISL-i esimene võistlus toimub 2019. aastal. Põhihooaeg algas oktoobris ja finaal peetakse detsembris.

Sportlastel, kes on varem diskvalifitseeritud dopinguvastaste reeglite rikkumise eest, on keelatud osalemine ISL-is. 

ISL-i asutas ja rahastab Ukraina miljardär Kostjantin Grigorišin. Võistluse eesmärk on ujumisspordi edukas turundus rahvusvahelisel tasemel. Selle eesmärk on kasutada ujumise potentsiaali, mis on kogu maailmas laialt levinud, kuid võrreldes teiste spordialadega rahaliselt toimib endiselt halvasti. Lisaks soovib ISL parandada sportlaste tasustamist ja panna nad ürituse keskpunkti. Seda seostatakse süüdistusega, et ujumisliidu FINA *Fédération Internationale de Natation* ujumissüsteemis osalevaid sportlasi on seni liiga halvasti tasustatud.

2018. aasta hooajal oli ainus FINA poolt korraldatud suur ujumisüritus ujumise maailmakarika võistlus. Juunis saatis FINA kirja kõigile 209 föderatsioonile, kutsudes neid üles mitte tegema koostööd ISL-iga. Pärast FINA üldeeskirjade jaotises 4.5 sisalduva reegli tõlgendamise täpsustamist teatas FINA, et ISL on nüüd klassifitseeritud 2019. aasta hooaja rahvusvaheliseks võistluseks.

Formaat
-------

Kõik etapid koosnevad neljast klubist ja need toimuvad kahel päeval kolme võistluse ja kahe pausiga. Igal juhul peavad kõik võistlevad klubid rivistama kaks sportlast (ja ka kaks võistkonda teateujumises), juhusliku ja järjepideva raja jaotusega kogu päeva jooksul. Koosseisumuudatusi saab päeva jooksul esitada kaks korda. Kokku 38 võistlust üksikute ürituste vahel, teateujumine ja väljalangemis võistlused, peetakse ühe etapi jooksul (4x50 segateateujumine toimub ainult siis, kui kaks võistkonda saavad punktid kõigi eelmiste võistluste jooksul). Algaval hooajal peetakse Derbi kohtumistel kaks viimast tavahooaja etappi, ülejäänud neljas Ameerika ja Euroopa meeskond lähevad vastamisi.
Meeskonnad saavad iga ujumise lõpus punkte järgmiselt:

| Koht | 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | DNF | DSQ | DNS |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Punktid | 9 | 7 | 6 | 5 | 4 | 3 | 2 | 1 | -2 | -4 |
**William Crapo Durant** (8. detsember 1861 Boston, Massachusetts – 18. märts 1947 New York) oli Ameerika Ühendriikide autotööstuse pioneer. Ta lõi mitme automargi osalusega ettevõtete süsteemi. Ta oli General Motorsi ja Chevrolet' üks kaasasutaja.

1886. aastal asutas Durant ettevõtte Flint Road Cart Company. 1904. aastal sai ta autotootja Buick peajuhatajaks. 1908. aastal moodustas ta Frederic L. Smithiga ettevõtte General Motors, kuhu koondas paljud autotootjad. Rahaliste probleemide tõttu kaotas ta kaks aastat hiljem General Motorsis töökoha. Ta asutas koos Louis Chevrolet'ga ettevõtte Chevrolet, mis ostis 1915. aastal General Motorsi. Durant sai ettevõtte General Motors Corporation presidendiks ja alustas edukat laienduskava. Esimese maailmasõja järgsete probleemide tõttu pidi ta 1920. aastal taas ametist loobuma. 1921. aastal rajas ta ettevõtte Durant Motors Inc. mis aga edukaks ei osutunud.

Durant suri 18. märtsil 1947 New Yorgis 85-aastaselt. Talle on ehitatud Bronxi linnaosas Woodlawni kalmistule isiklik mausoleum.

Viited
------

1. ↑  "William Crapo Durant".  *Encyclopædia Britannica*
2. ↑  "William Crapo Durant (1861 - 1947) - Find A Grave Memorial
**Willibald Raud** (3. oktoober 1898 Sootaga vald, Tartumaa – 16. jaanuar 1982 Chicago, USA) oli Eesti majandusteadlane ja diplomaat.

Elulugu
-------

Willibald Raud oli veskiomaniku poeg.

Lõpetas 1916 Tartu Aleksandri Gümnaasiumi ja 1924 Tartu Ülikooli; majandusteaduse doktor (1934, Berliini Ülikool), doktoriväitekiri "Die Grundlagen der Milchwirtschaft Estlands und die estnischen Molkereiprodukte auf dem Weltmarkt". Õppis 1916–1917 Moskva Teedeinseneride Instituudis ja 1924–26 TÜ õigusteaduskonnas. Osales 1917–1918 I maailmasõjas ja 1918–1920 Vabadussõjas. Oli 1920–1923 Eesti sõjaväes üleajateenija, 1924–1925 kaubandus-tööstusministeeriumi ametnik, 1925–1930 Eesti saatkonnas Londonis ja Eesti saatkonnas Berliinis põllumajandusatašee, 1930–1932 põllutööministeeriumi väliskaubandusnõunik, 1932–1935 EV Londoni saatkonna põllumajandusatašee, aastast 1935 kaubandusnõunik ja peakonsul, 1953–1954 EV esinduse nõunik Madridis. Aastail 1964 (pärast Karl Robert Pusta surma) – 1979 oli ta Eesti esindaja Hispaanias.

Teoseid
-------

* The Baltic States as a British market in the past and future. London 1943
* The smaller nations in world's economic life. London 1944

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. 2. kd. Trt 1994. Lk 122

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Appius Claudius C. F. Caecus – "Appius Claudius Caecus, Gaiuse poeg."
**Appius Claudius Caecus** ("Pime"; umbes 340 eKr – 273 eKr) oli jõukast Claudiuse patriitsisuguvõsast pärit Rooma poliitik. Tema isa Gaius Claudius Crassus oli diktaator 337. aastal.

Appius Claudius oli 312. aastal tsensor, kuigi polnud eelnevalt olnud konsul. 307. ja 296. aastal oli ta konsul ning 292. ja 285. aasta vahel diktaator. Kuigi ta oli ise patriits, tühistas ta reformidega mõne patriitside eesõiguse ja suurendas plebeide õigusi, näiteks kandis kodanike nimekirja ja võttis senatisse vastu vabakslastud orje ja paikseid maata isikuid. 

Tsensoriks oleku ajal laskis ta ehitada Rooma ja Capua vahelise tee ja Rooma esimese akvedukti ning oma kirjutaja Gnaeus Flaviuse vahendusel avaldada kohtukalendri ja varem ainult preestreile privileegina teada olnud kohtumenetlusreeglid. Hiljem täiendas ta ladina tähestikku. 

Kaotanud nägemise (sellest hüüdnimi 'Caecus' – Pime), pidas ta 280. aastal senatis kõne, milles kutsus lükkama tagasi Pyrrhose rahuettepanekuid. Tegemist on vanima teadaoleva ladinakeelse poliitilise kõne käsikirjaga. Muu hulgas pärineb kõnest sentents "igaüks on oma õnne sepp" (ladina keeles *quisque faber suae fortunae*).

Viited
------

1. ↑  Livius, Ab urbe condita libri, ix.29.
2. ↑  Nimetatud tema nime järgi kui Appiuse tee (ladina keeles *Via Appia*).
3. ↑  Nimetatud tema nime järgi kui *Aqua Appia*.
4. ↑  Ladinakeelne sõna *fortuna* tähendab veel saatust, õnnetust jm.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Appius Claudius Caecus** |
William Byrd
**William Byrd** (1540 või 1539. aasta lõpp London – 4. juuli 1623 Stondon-Massey, Essex) oli inglise organist, helilooja ja noodikirjastaja.

Byrdi sünniaeg on teadmata. 15. novembril 1622 koostas ta oma testamendi, milles ütles enese kohta "oma 80. eluaastal", mis annaks tema sünniaastaks 1542 või 1543. Ent 2. oktoobril 1598 oli ta koostanud omakäelise dokumendi, kus nimetas end 58-aastaseks – see teeks tema sünniaastaks 1539 või 1540. Tänapäeval peetakse varasemat sünniaega tõenäolisemaks.

Tema vanematest ei ole teada midagi peale nimede (Thomas ja Margery). Tal olid vennad Symond ja John, kes mõlemad said kaupmeesteks, ning neli õde: Alice, Barbara, Mary ja Martha.

14. septembril 1568 abiellus Byrd Julian Birleyga. Neil sündis vähemalt 7 last.

Ta õppis Thomas Tallise juures. 1563 määrati ta Lincolni katedraali organistiks ja koorijuhiks ning sellel kohal töötas ta 1572. aastani. Lincolnis kujunes ta heliloojaks. Lincolnis olid mõjukad puritaanid, kes soovisid niisugusi laule, millel oleksid selged sõnad ja lihtne viis, ning selliseid Byrd siis tegi. Pärast seda, kui ta Lincolnist lahkus, jätkas kohalik kirik talle vähendatud palga maksmist, et ta sinna edaspidigi oma helitöid saadaks.

Byrd oli alates 1570 kuningliku kapelli liige, alates 1572 õukonna organist. Koos Tallisega sai ta 1575 litsentsi levitada oma teoseid Londonis. Samal aastal ilmus kogu "34 püha laulu", milles oli 18 Byrdi 5–6-häälset motetti. 1591 ilmus "My Lady Nevelles'i kogu", kus on 40 pala virginaalile (tantsud, fantaasiad, variatsioonid), häbenemata viise, "mida ümisevad voorimehed". 1585 sai ta pärast Tallise surma kirjastuse ainuomanikuks. Alates 1593 elas Byrd Londonis, seejärel Stondon-Masseys.

Looming
-------

Bird on kirjutanud 3 missat, kogud motette 1589/91, 2 kogu graduaale 1605/07, mitmesuguse koosseisusuga kammeransambleid, sh 15 fantaasiat, pavaane, galjarde, umbes 140 pala virginaalile, palu lautole, umbes 70 3–6-häälset madrigali, umbes 30 instrumentaalsaatega 1-3-häälset laulu, kogud psalme, sonette ja kurbuslaule 1588/1611.
Eppan an der Weinstraße valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
**Appiano sulla Strada del Vino** (Saksa: *Eppan an der Weinstraße*), sageli lühidalt **Appiano** või **Eppan**, on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 8 km Bolzanost edelas.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 14 226 inimest.

Geograafia
----------

Valla pindala on 59,7 km².

Eppan külgneb järgmiste valdadega: Andrian, Bolzano, Kaltern, Nals, Terlan, Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix, Vadena, Cavareno, Fondo, Malosco, Sarnonico ja Ronzone.

### Frazioni

Eppani vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Frangart (Frangarto), Girlan (Cornaiano), Missian (Missiano), Montiggl (Monticolo), Perdonig (Predonico), St. Michael (San Michele), St. Pauls (San Paolo) ja Unterrain (Riva di Sotto).

Kogukond
--------

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 86,23% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13,29% itaalia keelt ja 0,48% ladiini keelt.

Kultuur
-------

### Tuntud inimesed

* Johann Georg Platzer (1704–1761), maalikunstnik
* Leonhard von Call (1767–1815), helilooja
* Sepp Kerschbaumer, Frangartis (Frangartos) sündinud vabadusvõitleja/terrorist
* George McAnthony (1966–2011), kantrilaulja ja laulukirjutaja

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Sir William Edmond Logan
Sir **William Edmond Logan** (20. aprill 1798 Montreal, Québeci provints, Kanada – 22. juuni 1875 Pembrokeshire, Wales, Suurbritannia) oli 19. sajandi Kanada geoloog ja geoloogiline kartograaf.

Ta oli esimene kanadalane, kes valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks (1851).

Logan sai hariduse Edinburghi ülikoolis Šotimaal.

Tööd
----

Esimese suure tööna koostas Logan Lõuna-Walesi kivisöemaardlate geoloogilise kaardi; selle põhjal esitas ta 1840. aastal Londoni Kuninglikule Seltsile teadustöö "On the character of the beds of clay lying immediately below the coal-seams of South Wales, and on the occurrence of coal-boulders in the Pennant Grit of that district".

Tema saavutusi geoloogina pandi tähele ja talle tehti 1842. aastal ettepanek rajada Kanada geoloogilise teenistus. Logan juhatas seda teenistust kuni 1869. aastani.

Logan oli Kanada Instituudi (asutatud 1850) esimene president.

Tunnustus
---------

* 1851 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
* 1855 – Pariisi maailmanäituse kuldmedal
* 1856 – Kuninganna Victoria poolt rüütlikslöömine
* 1856 – Londoni Geoloogiaseltsi Wollastoni medal
* 1860 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks
* 1867 – LKS-i Kuninglik medal, Kanada geoloogilise kaardi eest
* Oli valitud ka McGilli Ülikooli audoktoriks.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Logan, Sir William Edmond Dictionary of Canadian Biography Online (inglise)
Willy Rumpf (1962)
**Willy Rumpf**, ka **Willi Rumpf** (4. aprill 1903 Berliin – 8. veebruar 1982 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Willy Rumpf oli pärit teenistuja perekonnast. Põhikooli lõpetamise järel õppis ta kindlustusala ja raamatupidamist. Kuni 1932. aastani töötas ta raamatupidaja, kassiiri ja väliskaubanduskorrespondendina. 1920. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Noorsooühingusse ja 1925. aastal Saksa Kommunistlikku Parteisse. Alates 1933. aastast osales ta vastupanuliikumises, mille eest viibis aastatel 1933–1938 vanglates ja Sachsenhauseni koonduslaagris. Seejärel töötas ta teenistujana ja võttis osa Robert Uhrigi vastupanugrupi tegevusest. Aastatel 1944–1945 oli Rumpf teist korda võimude poolt vangistatud.

Aastatel 1945–1947 oli Willy Rumpf Berliini Linnavalitsuse rahandusosakonna juhataja asetäitja. 1947–1948 Berliini Usaldusühingu juhataja, 1948–1949 Saksa Majanduskomisjoni rahandusvalitsuse juhataja ja 1949–1955 Rahandusministeeriumi riigisekretär.

25. novembrist 1955 kuni 12. detsembrini 1966 oli Willy Rumpf Saksa DV rahandusminister.

Lisaks sellele oli ta aastatel 1949–1967 Rahvakoja (parlamendi) liige. Alates 1950. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat ja alates 1963. aastast Keskkomitee liige.

Viited
------

1. ↑  Willy Rumpf, fr. DDR-Finanzminister; SED Munzinger
2. ↑  German Democratic Republic : Ministries, political parties, etc. Key ministries rulers.org
3. ↑  Rumpf, Willy (1903-1982) Kalliope-Verbund
**To Write Love on Her Arms** (lühendatult: **TWLOHA**) on mittetulunduslik organisatsioon, mis baseerus algul USA Florida osariigis Orlandos, ning mille eesmärgiks oli juhtida tähelepanu ja panna inimesi mõistma, et enesevigastamine ja depressioon on tõsised probleemid. Organisatsiooni rajas Jamie Tworkowski.

TWLOHA algas Renee loo läbi, mida saab lugeda siit. See räägib sellest, kuidas üks noor naine vigastas ennast ning grupp inimesi viivad ta paranemiseni derpessioonist ja enesevigastamisest. Just sellest loost sai Tworkowski inspiratsiooni TWLOHA'i loomiseks.

"*Love is the Movement*" (eesti keeles: "Armastus on liikumine") ja "*Rescue is Possible*" (eesti keeles: "Pääsemine on võimalik") on TWLOHA'i kaks kõige levinumat reklaamlauset.

TWLOHA bändid
-------------

TWLOHA on teinud palju koostööd muusikutega ning üritanud edastada oma sõnumit läbi muusika. Siin on loetletud ansambleid, kes on aidanud TWLOHA-d reklaamida.

* Anberlin
* Band Marino
* Bayside
* Between the Trees
* Bradley Hathaway
* Cool Hand Luke
* Copeland
* Derek Webb
* Dustin Kensrue
* Fireflight
* Gasoline Heart
* Human Flight Committee, The
* Jason Choi and the Sea
* Jimmy Eat World
* Jonezetta
* Mark Daniel
* Meg and Dia
* Memoranda
* Mike Dunn & The Kings of New England
* The Myriad
* Paramore
* Plain White T's
* Rocket Summer, The
* Sleeping At Last
* Sullivan
* Switchfoot
* Thrice
* Underoath
* Vedera

Välislingid
-----------

* Ametlik veebileht
* TWLOHA Estonia
* *TO WRITE LOVE ON HER ARMS - the story*
* TWLOHA MySpace
* Jamie MySpace
* *Youtube: To Write Love on Her Arms - INTRO*
* Youtube: *Paramore / Early November / Amber Pacific / PSA*
* Youtube: *To Write Love On Her Arms*
* Youtube: *Between The Trees Music Video - The Way She Feels - Full*
* TWLOHA rate.ee-s
**Willibald Carl Bernhard Heldt** (15. juuni 1900 Kuressaare – 16. september 1968 Stuttgart-Degerloch) oli Eesti poliitik ja õpetaja.

Ta lõpetas 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi ja õppis seejärel aastail 1919–1920 Tartu Ülikooli keemiaosakonnas, 1920–1921 kaubandusosakonnas ja 1921–1923 Berliini Kaubandusülikoolis. Ta oli Korporatsioon Fraternitas Academica vilistlane.

Willibald Heldt osales Vabadussõjas, oli 1926–1930 Võru saksa kooli, 1931–1939 Tallinna Hansakooli õpetaja, hiljem direktor, 1935–1938 ka Tallinna saksa algkooli juhataja, alates 1938. aastast Saksa kultuuromavalitsuse asepresident, 1939 Tallinna toomkooli direktor. 1939. aastal asus ta Saksamaale, oli Teise maailmasõja ajal sõjaväeametnik, alates 1949. aastast õpetaja Stuttgardi koolides.

Isiklikku
---------

Willibald Heldti õemees oli laskesportlane, insener ning Paide linnategelane Boris Pertel (1888–1955).

Viited
------

1. ↑  Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait.

Välislingid
-----------

* ID puudub saidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
**Hulagu** ehk Hülegü (u. 1217 – 8. veebruar 1265) oli Ilkhanaadi khaan (1256–1265), ta oli Tšingis-khaani lapselaps, Hulagiidide dünastia rajaja. 

Mongolite riik Möngke-khaani (1251–59) surma järel
Hulagiidide dünastia Ilkhanaat oma suurimas ulatuses, 1265–1343
1251. aastal sai Mongoli impeeriumi uueks suurkhaaniks, Tšingis-khaan noorima poja Tolui poeg Möngke-khaan (Munke), kes otsustas, et tuleb jätkata vallutusi - piiride kindlustamist ning mongolite sõjakuse väljaelamist. Ühena Tšingise järglastest osales Möngke koos Batu-khaaniga Euroopa-sõjakäigul 1235-1242, juhtides üht osa sellest retkest. Ta andis oma vennale Hulagule voli vallutada alad Pärsias (tänapäeva Iraanis), Iraagis ja Türgis. 

Hulagu jõudis 1256. aastal Pärsiasse. Enamik alasid alistus mongolitele võitluseta. Tõsisemat vastupanu ei osutanud isegi assassiinid, keda moslemid olid pidanud võitmatuteks - nende kindlused vallutati vähem kui aastaga. 1258. aastal vallutati ka Bagdad, kaliif tapeti. 

 *Pikemalt artiklis Bagdadi kalifaat*, *Mongolite riik#Möngke valitsusaeg*
Ainsana hakkasid Hulagule tugevalt vastu mamelukid - enamjaolt stepirahvaste seast pärit orjadest sõjamehed, kes olid Egiptuses võimule tulnud 1250. aastal. Ain Jaluti lahingus (Baalbeki all Palestiinas) lõid nad 1260. aastal mongolite väge. Selle lahingu tähtsust on tihti üle hinnatud. Tegelikult võitles seal umbes 20 000 moslemit (keda aitasid ristisõdijad, sh templirüütlid, arvatavasti ka nende kutsel) umbes 10 000mehelise mongolite väe vastu. 

 *Pikemalt artiklis Egiptus#Mamelukkide Egiptus*
Pärast Ain Jaluti ei olnud mongolitel võimalust mamelukkide alasid Palestiinas ja Egiptuses vallutada, kuigi neil olnuks jõudu seda teha - samal aastal suri Möngke, sõjaretkel Songide vastu ning algas kodusõda, Hulagu ja Hubilai äraolekul võimu haaranud noorima venna Ariq Bökega. Seni polnud mongolid ühtegi kaotust tasumata jätnud (varasemad lüüasaamised merkititelt, mandžudelt-tšurtšenidelt, Volga bulgaritelt jt tasuti nende rahvaste täieliku alistamisega).

Ilkhanaadis tegutsev Hulagul algasid aastal 1262 kokkupõrked Kuldhordi valitseva nõo Berke-khaaniga, kellega olid tülid piiriküsimuste üle Kaukaasias ning kes olid islamiusku ning seetõttu Hulagu vallutustele vastu. Hulagu suri 1265. aastal ning Berke-khaan tahtis seepeale Hulagu maid vallutama minna, kuid suri teel olles.

Vaata ka
--------

* Lähis-Ida ajalugu#Mongoli vallutused
* Üheksas ristisõda
Cicinho (2017)
**Neuciano de Jesus Gusmão** (tuntud hüüdnime **Cicinho** järgi; sündinud 26. detsembril 1988 Belémis) on Brasiilia päritolu Bulgaaria jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Bahia ja Bulgaaria jalgpallikoondises.

Klubikarjääri algusaastatel mängis ta Brasiilias – aastatel 2007–2008 Remos, 2009. aastal Juventudes, 2010–2011 Brasilienses, 2012–2013 Ponte Pretas ja 2013–2015 Santoses.

Aastatel 2015–2022 mängis Cicinho Bulgaaria kõrgliigaklubis Razgradi Ludogorets. Aastatel 2016–2022 tuli ta klubiga seitse korda järjest Bulgaaria meistriks.

2023. aasta jaanuaris naasis Cicinho Brasiiliasse ja sõlmis üheaastase lepingu Bahiaga.

2018. aastal sai Cicinho Bulgaaria kodakondsuse. Bulgaaria jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 6. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Walesi vastu.

Saavutused
----------

Remo
* Campeonato Paraense: 2007, 2008

Brasiliense
* Campeonato Brasiliense: 2011

Santos
* Campeonato Paulista: 2015

Ludogorets
* Bulgaaria kõrgliiga (7): 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21, 2021–22
* Bulgaaria superkarikas (4): 2018, 2019, 2021, 2022

Bahia
* Campeonato Baiano: 2023

Viited
------

1. ↑  Barros, Nelson (13. jaanuar 2023). "Novo reforço". *Esporte Clube Bahia* (Brasiilia portugali). Vaadatud 14. jaanuaril 2023.
2. ↑  "Bahia anuncia contratação do lateral-direito Cicinho". *ge* (Brasiilia portugali). 13. jaanuar 2023. Vaadatud 14. jaanuaril 2023.
3. ↑   (vaadatud 20.12.2021)
4. ↑   (vaadatud 20.12.2021)
*Netball*'i-mäng Austraalias
***Netball*** on põhiliselt naiste harrastatav pallimäng, mille väljamõtlejaks oli 1891. aastal ka korvpalli looja James Naismith. 

Rahvusvaheline spordialaliit International Federation of Netball Associations (IFNA) loodi 1960. aastal.

Märgu kirjeldus
---------------

Võistlust peetakse kahe naiskonna vahel, kes püüavad palli visata vastase väravasse või "rõngasse", et punkte koguda. Väljak on jagatud kolmandikeks ehk tsoonideks. 

Mäng algab sööduga kesktsoonist. Keskmängija söödab pärast kohtuniku vilet palli oma naiskonnakaaslastele. Enne kohtuniku vilet ei tohi ükski mängija siseneda kesktsooni. Igal mängijal on oma kindel tegevus sõltuvalt tema paiknemisest väljakul ning ta kannab ka vastavat märget rinnal. Ainult väravaründaja ja lööja tohivad väravale pealelööke teha ning seda ka ainult siis, kui nad asuvad väravakaarest seespool. Ükski mängija ei või kauem kui 3 sekundit palli oma valduses hoida, seega on tegu kiire mänguga.

Eestikeelne termin
------------------

Ingliskeelse *netball*'i eestikeelseks tõlkeks on pakutud sõnu "netpall" ja "kukkurpall", kuid need ei ole veel keeles juurdunud. Tsitaatsõna *netball* tuleb aga eestikeelses tekstis kindlasti kursiivi (kaldkirja) panna.

Viited
------

1. ↑  EKI inglise-eesti andmebaasil põhinev eesti-inglise-eesti veebisõnaraamat

Välislingid
-----------

* IFNA koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib arvutimängust; siia suunab WoW, mille teiste tähenduste kohta vaata Wow.* |

---

**"World of Warcraft"** (lühend **WoW**) on Blizzard Entertainmenti loodud väga paljude mängijatega *online*-rollimäng (MMORPG).

Mäng on kasvanud välja populaarsest strateegiamängude sarjast "Warcraft", mille esimene mäng "Warcraft: Orcs & Humans" ilmus 1994. aastal. "World of Warcraft" kuulutati välja aastal 2001 ning mäng ilmus ametlikult 2004. aastal. 

Mängu algusest peale on lisandunud mängule järgmised lisapaketid: "The Burning Crusade", "Wrath of the Lich King", Cataclysm", "Mists of Pandaria", "Warlords of Draenor", "Legion", "Battle for Azeroth" ja "Shadowlands". Lisaks sellele on mängu algne versioon parandatud kujul uuesti välja antud pealkirjaga "World of Warcraft Classic".

Mängu tegevus toimub Azerothi fantaasiamaailmas. 

Eesti mängijaid on "**World of Warcraftis"** mitmeid kogukondi, millest suurimad on Hüljatud Outlandi serveris *Alliance*'i poolel ning Kalevlased Al'akiri serveris *Horde*'i poolel. Suurim "World of Warcraft Classicu" mängijate kogukond Hüljatud paikneb Gehennase serveris, *Horde*'i poolel. 2017. aastal otsustas kogukond Hüljatud moodustada oma tegevuse toetuseks MTÜ GG Estonia. MTÜ korraldab kogukonna ühisüritusi.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **World of Warcraft** |

* Ametlik koduleht
Mulgimaale rajatakse piirkonna eripära rõhutavat uut turismiatraktsiooni **Mulgi Elamuskeskus**, mis tugineb Mulgimaa ajaloo- ja kultuuripärandil. Mulgi Elamuskeskus rajatakse endisesse Sooglemäe talukompleksi. Keskus saab olema mulgi maamärk ja identiteedi kandja, mis on nii vaatamisväärsus, muuseum, infokeskus, sündmuste korraldamise koht kui kohalike teenuste-toodete müügikoht. Peamine teenus on mulgi pärandkultuuri tutvustamine läbi atraktiivse arhitektuuri ja ekspositsiooni. Keskus annab kokkuvõtte ja tutvustuse mulkidest, mulgi värgist ja Mulgimaast, tõstab huvi ja austust mulgi kultuuri vastu, võimaldab mulkidel uhkust tunda mulgiks olemise üle ning ühtlasi loob mulkidele autentse kokkusaamise koha, kuhu kutsuda „koju tulema" ka võõrsil elavaid mulke. Mulgi Elamuskeskus avatakse kevadel 2023.

Mulgi Elamuskeskuse kontseptsioon: Sille Roomets, Maido Ruusmann, Kaja Allilender, Valdur Mikita, Andres Rõigas, Mihkel Laan, Reigo Ahven. Projekteerijad: Tanel Teder, Helen Rebane, Kaie Kuldkepp, Elo-Liina Kaivo (NÜÜD Arhitektid OÜ). Ehituse peatöövõtja: Ehitustrust OÜ.
Fotokunstikeskus Fotografiska
**Fotografiska Tallinn** (*[fotogra:fiska]*) on Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus asuv fotokunstikeskus, mis avati külastajatele 2019. aasta 20. juunil. Tallinna näol on tegemist esimese kohaga, kuhu 2010. aastal Stockholmis avatud kunstikeskus Fotografiska laienes. Kahe esimese kuuga kogus keskus ligikaudu 40 000 külastajat.

Hoone
-----

Lisaks näituste ja ürituste korraldamise aladele leiab Fotografiska Tallinnast ka söögikohad ja kingipoe. Keskuse kogupindala on 2500 m², millest näituste ala moodustab 1200 m².

Näitused
--------

Fotografiska Tallinn avati nelja avanäitusega: Jimmy Nelsoni "Austusavaldus inimkonnale", Anja Niemi "Rollis", Pentti Sammallahti "Kauge maa" ja Anna-Stina Treumundi "Lilli, Reed, Frieda, Sabine, Eha, Malle, Alfred, Rein ja Mari".

Fotografiska Tartus ja Tallinna Lennujaamas
-------------------------------------------

2020. aasta detsembris avas Fotografiska Tallinn esimese näituse väljaspool Tallinna: Tartu Aparaaditehase ruumides korraldati erinäitus "Valgevene tulevik naiste väega". Näitus andis dokumentaalse sissevaate Valgevene naiste rahumeelsetesse protestidesse ebaõigluse vastu ja koosnes lisaks füüsilistele teostele ka virtuaalnäitusest.

2021. aastal esitles Fotografiska Tallinn sama näituse eksponaate Tallinna Lennujaamas. Teosed, mis pidid olema üleval 2021. aasta lõpuni, võeti maha märksa varem. Tallinna Lennujaam põhjendas otsust turvakaalutluste ja enda apoliitilisusega. Selle tagajärjel lõpetas Fotografiska koostöö lennujaamaga. Lennujaama otsust kritiseeris ka endine välisminister Urmas Paet.

Viited
------

1. 1 2 3  Galerii. Fotokunstikeskus Fotografiska avas Tallinnas oma uksed. ERR Kultuur, 20.06.2019. Vaadatud 05.10.2021.
2. ↑  Fotografiska on kahe kuuga kogunud ligi 40 000 külastust. ERR Kultuur, 23.08.2019. Vaadatud 05.10.2021.
3. ↑  Fotografiska kolis näitusega Tartusse. ERR Kultuur, 17.12.2020. Vaadatud 05.10.2021.
4. ↑  Tallinna lennujaam eemaldas näituse Lukašenko režiimi vastastest naistest. ERR Kultuur, 13.08.2020. Vaadatud 05.10.2021.
**Wottele** (ka *Vottele*, tõlgendatud kui *Võtteli* või *Vootele*; surnud 21. septembril 1217) oli muinaseesti vanem, kes langes Madisepäeva lahingus.

Henriku Liivimaa kroonika mainib Wottelet vaid lahingu kirjelduses, kus ta koos Lembitu, Maniwalde ja teiste Sakala vanematega langes: 

> Letti quoque, in sinistro cornu dimicantes, audacter una cum Theuthonicis suos adversarios invadebant, contra quos ordinati erant Sackalanenses simul cum Lembito et ceteris senioribus suis. Qui multos de Lettis vulnerantes et quosdam interficientes fortiterque pugnantes diuque restiterunt. Sed videntes turbam mediam a Theuthonicis in fugam conversam terga verterunt et ipsi. Et persequuti sunt eos Letti et multos occiderunt ex eis, et ceteri fugerunt. Et cognovit Veko, frater Roboam, Lembitum et persequutus est eum, tollens vestimenta eus, et ceteri caput eius amputantes detulerunt secum in Lyvoniam. Et ceciderunt ibidem alii seniores de Sackala, Wottele, Maniwalde cum aliis quam plurimis.
> 
> 
> 

> Ka lätlased, võideldes vasakul tiival, ründasid julgesti koos sakslastega oma vastaseid, nende vastu olid seatud sakalased ühes Lembito ja oma muude vanematega. Haavates paljusid lätlaste hulgast ja mõningaid tappes ja vapralt võideldes, panid nad kaua vastu. Kuid nähes, et sakslased olid keskmise väesalga põgenema pööranud, pöörasid nad ka ise selja. Ja lätlased ajasid neid taga ja tapsid neist paljud ning muud põgenesid. Ja Veko, Roboami vend, tundis Lembitu ära ja ajas teda taga ja tappis ta, võttes ta riided, teised aga, võttes tema pea maha, viisid endaga kaasa Liivimaale. Ja langesid seal ka teised Sakala vanemad, Wottele, Maniwalde koos õige paljude teistega.
> 
> 

Varasemal ajal on tõlgendatud Wottele eestikeelseks nimekujuks *Vootele* ja uuemal ajal *Võtteli* ~ *Võitelija*, kuid Henriku kroonika 1982. aasta tõlke kommentaarides on Enn Tarvel hinnanud neid kõiki küsitavaiks.

Viited
------

1. 1 2  Heinrici Chronicon Livoniae = Henriku Liivimaa kroonika. 1982. Traductionem paravit Richard Kleis, Enn Tarvel textum curavit et commentatus est. Tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Eesti Raamat, Revalie = Tallinn, XXI 3, lk 179–181.
2. ↑  Heinrici Chronicon Livoniae = Henriku Liivimaa kroonika. 1982. Traductionem paravit Richard Kleis, Enn Tarvel textum curavit et commentatus est. Tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Eesti Raamat, Revalie = Tallinn, lk 181, kommentaar 13.
Autori kujutis "Renneri" Leideni käsikirjas
**Hugo von Trimberg** (sündinud ca 1230 Wernas (tänapäeval Ober- ja Niederwerrn), surnud pärast 1313. aastat Bamberg-Theuerstadtis) oli Saksamaal kõrgkeskaja hilisperioodil tegutsenud universaalõpetlane.

1260.–1309. aastatel oli ta rektor St. Gangolfi kiriku stiftis Bambergi eeslinnas Theuerstadtis.

Hugo kirjutas ladinakeelseid eksempleid ja lugusid jutluste tarbeks, pühakute biograafiaid ja koostas nimistu vanas ja keskladina keeles kirjutanud autoritest. Tema peateos on ajavahemikus 1296–1313 loodud värsseepos "Renner", milles on 24 600 värsirida ja mis on mahukaim saksakeelne õpetlik poeem. Teos on säilinud paljudes keskaegsetes käsikirjades ja olnud alusmaterjaliks töötlustele.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. veebruar 2019. Vaadatud 26. veebruaril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* "Renner". Õppematerjal käsikirja kohta, originaaltekst ilma tõlketa
* "Renneri" illustreeritud koopia 15. sajandist, Wikimedia Commonsis
* Hugo von Trimbergi kohta Bambergi ülikooli kodulehel
* Historisches Lexikon Bayerns Hugo von Trimbergi kohta
**Wormsi piiskopkond** ehk **Wormsi vürstlik piiskopkond** oli Saksa-Rooma riigi kiriklik vürstkond. Paiknedes Reini mõlemal kaldal ümber Wormsi vahetult Neckari suudmest põhjas, oli see suuresti ümbritsetud Pfalzi kuurvürstkonnast. Wormsis on olnud piiskopitool Rooma-aegadest. Kõrgkeskajast alates ei kuulunud Wormsi linn enam vürstlike piiskoppide ilmaliku võimu alla, vaid see oli vaba riigilinn ja muutus reformatsiooniga ametlikult protestantlikuks. Kuid vürstlikud piiskopid säilitasid võimu Wormsi toomkiriku üle linna sees.

Aastal 1795 okupeeriti Worms, samuti kogu vürstliku piiskopkonna territoorium Reini vasakkaldal, ja annekteeriti Prantsusmaa poolt. Territoriaalsete ümberkorralduste koidikul, mis tulid Saksamaa mediatisatsiooniga aastatel 1802-1803, ilmalikustati ülejäänud piiskopkonna territoorium, koos sellega peaaegu kõik teised kiriklikud vürstkonnad. Antud juhul annekteeriti see Hessen-Darmstadti poolt.

Vaata ka
--------

* Wormsi piiskoppide loend
* Wormsi konkordaat (1122)
**Keenia lipp** on Keenia Vabariigi ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

 ? Keenia riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
Keenia laevastiku lipp
Lipp on ametlikult kinnitatud 12. detsembril 1963.

Keenia riigi- ja rahvuslipp koosneb kolmest võrdsest horisontaalsest laiust, ülemine on must, keskmine punane ning alumine roheline. Punast laidu ääristavad ülevalt ja alt valged kitsad triibud ning kanga keskele on paigutatud embleem, mis koosneb masai sõdalase kilbist ja selle taha risti paigutatud kahest odast. Värviväljad jaotuvad 6+1+6+1+6. Lipu eeskujuks on "KANU" (ing. *Kenyan African National Union*) lipp, kuna just see partei võitis kätte Keenia iseseisvuse. Kui 1964. aastal muudeti riigi nime - Keenia Dominioonist sai Keenia Vabariik - jäi lipp muutumatuks.

Must tähistab Keenia rahvast, punane (PMS 180) vabadusvõitlust, roheline (PMS 342) põllumajandust ja loodusrikkusi ning valge rahu ja ühtsust. Puna-valge-must kilp sümboliseerib aga vabaduse kaitsmist.

Laevastiku lipp
---------------

Riigipea lipp
-------------

Keenia presidendi lipuks on rahvuslipp, mille keskel on Keenia vapp ning kangast ümbritseb kolmest küljest (ülalt, alt ja lehvipoolt) kollane ääris. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

Ajaloolised lipud
-----------------

### Koloniaallipp

Aastatel 1895–1963, kui Keenia kuulus Suurbritanniale oli kasutusel koloniaallipp, milleks oli sinine kangas Suurbritannia lipuga vardapoolses ülanurgas, lehvipoolsel küljel oli aga punane tagajalgadel seisev lõvi. Lipu proportsioonid olid 1:2.

### Presidendi lipud

Esimeseks presidendi lipuks, aastatel 1964–1970 oli rahvuslipp, mille keskel must ruut Keenia vapiga.

1970–1978 oli presidendi lipuks sinine kangas, mille keskel on Masai sõdalase kilp ning sellel kaks kollast ristatud oda teravikuga alla. Lehvipoolsel küljel, kahe odaotsa vahel oli kollane kukk.

Järgmine, 1978–2002 kasutusel olnud presidendi standard oli roheline kangas, mille keskel oli puna-must-valge kilp kahe kollase ristatud odaga, mille teravikud olid alla suunatud. Lehvipoolsel küljel, kahe odaotsa vahel on punane, kollase nokaga kukk.

Vaata ka
--------

Keenia vapp

Välislingid
-----------

* Keenia lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
**Kogeja-omajalause** on üks eesti lause põhitüüp, kus alus ei ole lause algul või puudub lausest ja teemasse kuulub kogeja või omaja, mis on ühtlasi tegevussubjekt ja toimib lauses määruse või sihitisena. Seega on tegemist pöördjärjega lausetega.

### Eesti lause põhitüübid

Kõigis eesti keele lausetes ei lange alus, tegevussubjekt ja teema ühte või on kokkulangevus osaline. Seetõttu jagunevad eesti laused kolme põhitüüpi:

* **normaallause**, kus alus = tegevussubjekt = teema

*Õpetaja* (alus, tegevussubjekt, teema) *õpetab lapsi*

* **eksistentsiaallause** ehk **olemasolulause**, kus alus = tegevussubjekt ≠ teema

*Õues* (teema) *puhub **tuul*** (alus, tegevussubjekt)

* **kogeja-omajalause**, kus (alus) ≠ tegevussubjekt = teema

*Rebasel* (tegevussubjekt, teema) *on **saba*** (alus).

### Kogeja-omajalause omadused

* Kogeja-omajalause teemaks on kogeja või omaja, mis on määrus või sihitis.

***Nendel*** (määrus, teema, tegevussubjekt) *on lõbus supelda.*

***Teda*** (sihitis, teema, tegevussubjekt) *huvitab matemaatika.*

* Alus ei ole lause algul või puudub lausest.

*Teda* (tegevussubjekt, teema) *huvitab botaanika* (alus). 

* Teemasse kuulub tegevussubjekt.

***Laiska kassi*** (tegevussubjekt, teema) *ei huvita hiir.*

* Tegija tüüpilisi väljendajaid on omastava käände vorm.

***Börsikrahhi*** *tekitatud rahakriis* 'Börsikrahh tekitas kriisi'. ***Minu*** maha jäetud asjad 'Mina jätsin asjad maha'.

* Omaja või kogeja on enamasti alal- või alaltütlevas käändes määrus.

***Mul** on maja* *Haapsalus. **Poisil** on juba pool päeva olnud külm.*

* Piltlikumas tähenduses pole välistatud sisekohakäänded.

***Minus** on palju rõõmu ja õnne.*

* Kohustuse subjekt esineb sageli alalütlevas käändes.

***Direktoril** tuleb väljastada käskkiri.*

* Kogeja ei esine alati mitte lause alguses, vaid seda võidakse nimetada ka lause lõpus.

***Mulle** meeldib suusatada. Sa meeldid **mulle***.

### Verbid, mis tingivad kogejalause

Kogejalause tingivad

* vaegpöördelised modaalverbid *tulema, tarvitsema, maksma, pruukima*
* öeldised *tarvis olema, tarvis minema, vaja olema, vaja minema.*

Verbid tingivad iseseisvalt neile omase kogejalause malli, kus tegusõna käändelise vormi tegevussubjekt on alalütlevas käändes. da-tegevusnime vormis laiend on sel juhul iseseisev lauseliige - alus.

*Teil* (tegevussubjekt, teema) *pruugib ainult **küsida*** (alus).

*Vastajal* (tegevussubjekt, teema) *on tarvis **mõelda*** (alus).

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. *Eesti keele grammatika II*. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut.
* Kerge, Krista. 2001. *Eesti süntaks keeleõppe praktikule.* Tallinn: TEA kirjastus.
* Erelt, Mati. 2013. *Eesti keele lauseõpetus: Sissejuhatus. Öeldis.* Tartu: Tartu Ülikool
NSK logo
**Neue Slowenische Kunst** (lühend NSK, 'uus sloveenia kunst') on Sloveenias 1984. aastal kolme loomingulise kollektiivi – Laibachi, Irwini ja Scipion Nasice Theatre – loodud kunstirühmitus. Lisaks neile kuulusid NSK-sse grupid nagu Novi kolektivizem ('uus kollektiivsus') ja Oddelek za čisto in praktično filozofijo ('puhta ja rakendusliku filosoofia osakond'). Rühmituse eesmärk oli mõtestada kunsti ja kultuuri seoseid poliitika ja ideoloogiaga.

Algse nime all tegutses NSK kuni 1992. aastani, mil inspireerituna Euroopas aset leidnud poliitilistest muutustest organiseeriti rühmitus ümber NSK Riigiks. NSK Riigi rajajate järgi on see "riik ilma territooriumi ja rahvuspiirideta, n-ö spirituaalne riik".

NSK Riigi pass
NSK Riik on korraldanud nn saatkonnaüritusi mitme riigi linnades, teiste hulgas näiteks Moskvas, Gentis, Berliinis ja Sarajevos, ning korraldatud muidki aktsioone.

NSK Riik on rahvusülene ning see ei ole seotud mitte ühegi eksisteeriva riigiga. NSK Riik annab välja oma passi, mille võib saada igaüks, kes tunnistab selle aluspõhimõtteid.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "NSK State" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3. aprill 2015.
2. ↑  "The NSK State" (inglise).

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Neue Slowenische Kunst** |

* NSK Riik – koduleht
* The NSK Times
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib laevast; kirjastuse kohta vaata artiklit Koge (kirjastus)* |

---

Ühemastiline hansakoge Malmö sadamas (2005)
**Koge** oli keskaegne ühe- või kahemastiline purjelaeva tüüp, mis oli kasutusel nii kauba- kui ka sõjalaevana.

Koge tunnuseks on klinkerplangutus, lame põhi ja madal süvis ning sirge vöör- ja ahtertääv.

Koge oli kõhukas laev suure lastiruumiga ning enamasti ühe mastiga ja ühe suure raapurjega. Hansakoge edasiarenduseks sisevetel võib lugeda ka Peipsi-Emajõe lotja. Hansakoge üheks eelkäijaks peetakse põhjamaade kaubalaeva knarri (ka knorr, knörr, knaar).

Koged Eestis
------------

Eestis olid koged kasutusel peamiselt Hansa linnadega kauplemisel.

Aastal 1990 leiti Pärnu jõe suudmeala setetes hansakoge jäänused (Pärnu hansakoge). See koge oli ehitatud umbes aastal 1300.

2022. aastal leiti Tallinnast Lootsi tänavalt ehitustööde käigus koge varemed, mille pikkus võis olla 25 ja laius 9 meetrit.

Pilte
-----

* Bremeni koge mudel Bremeni koge mudel
* Koge Elbingi pitsatilKoge Elbingi pitsatil
* 12. saj koge ristlõige. Brugge koge mudel 1:10.12. saj koge ristlõige. Brugge koge mudel 1:10.

Viited
------

1. 1 2  Mati Õun & Hanno Ojalo. 101 Eesti laeva. Tallinn, Kirjastus Varrak, lk 12.
2. ↑  "Arheoloog Lootsi tänavalt leitud kogest: valus küsimus on, mis sellest edasi saab" ERR, 26. aprill 2022

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Koge, NB! laiemas mõistes kui ainult Hansakoge** |

| * v
* r
Purjelaevad |
| --- |
| 
Barkantiin **·** Brigantiin **·** Dau **·** Džonki **·** Flöit **·** Fregatt **·** Galeoon **·** Karakk **·** Karavell **·** Ketš **·** Koge **·** Kuunar **·** Parklaev **·** Prikk **·** Täislaev |
**Tõnn** on maausu ja eesti rahvausundi viljakusjumal või -haldjas. 

Maavalla Koja vanem Ahto Kaasik on nimetanud Tõnni piirkondlikult tuntud maausu jumalate hulgas.

Levinud hüpoteesi järgi on Tõnn saanud nime Püha Antoniuse järgi. Tõnnile kuulus tõnnivakk, kuhu pandi annetused.

Vakk ehitati kasetohust, peergudest või lihtsalt puulaudadest ning pandi ahju kõrvale või aita varju. Vahel viidi vakk koguni õue puutüve sisse või põllu servale. On teada ka see, et mõnes piirkonnas pidi Tõnnivakast möödudes sinna raha jätma. Saartel põletati põlluserval seisev vakk koos annetustega ära.

Max Buch avaldas 1897. aastal saksa keeles uurimuse "Ueber den Tõnnis-cultus und andere Opfergebräuche der Esthen" Tõnni ja rahvausundi kohta.

Kõige kauem on Tõnnile ohverdatud Vändra ja Tori kandis. Tõnnile on ohverdatud ka Harjumaal Kose, Rapla, Juuru, Hageri kihelkonnas, näiteks on ande viidud Paluküla hiiemäe Tõnniauku.

Igal talul oli oma Tõnn, ta kas saadi või tehti ise inimesekujulise nukuna, millele elu sisse saamiseks kolm tilka verd peale tilgutati.

Vaata ka
--------

* Tääksi Tõnni vakk

Viited
------

1. ↑  Viio Aitsam. Kus on maailma kõige uskmatuma rahva jumalad? Maaleht, 26. detsember 2009.
2. ↑  *Eesti Entsüklopeedia* 9 (1996), lk. 656, "Tõnn".
3. ↑  Matthias Johann Eisen. "Eesti uuem mütoloogia/ Tõnn". *Vikitekstid*. Vaadatud 26.10.2017.
4. ↑  Eesti rahva muuseum: Ait
5. ↑  "Eestlaste haldjad ja jumalad ehk olevused eesti mütoloogias" (PDF). *Keskmaa Ordu*. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4.07.2010. Vaadatud 27.10.2017.

Kirjandus
---------

* Buch, Max: *Ueber den Tõnnis-cultus und andere Opfergebräuche der Esthen.* Helsingfors 1897.
**Monika Pullerits** (aastani 1981 **Paasik**, sündinud 22. augustil 1960 Tallinnas) on eesti muusikapedagoog.

Elulugu
-------

Lõpetas 1978. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1985. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika erialal. Oli 1995–1998 Tallinna Pedagoogikaülikooli magistrant ja 1999–2004 doktorant; pedagoogikamagister (1998, TPÜ), väitekiri "Orffi muusikaõpetuse süsteemi elementide kasutamisvõimalusi muusikakasvatuses" Tallinn, 1997), PhD (kasvatusteadused, TPÜ, 2004), väitekiri "Muusikaline draama algõpetuses – kontseptsioon ja rakendusvõimalusi lähtuvalt C. Orffi süsteemist" (Tallinn, 2004). Täiendas end 1995, 1997, 1999, 2002, 2006 Salzburgi Mozarteumi Ülikooli Orffi Instituudis. 

Töötas 1985. aastast õpetajana alushariduses ja algõpetuses, oli 1996–2005 Eesti Muusikaakadeemia (EMA) / Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (EMTA) koolimuusika instituudi õppejõud, 2005– dotsent, 2002. aastast ka TPÜ/TLÜ õppejõud. Loengukursused: Orffi pedagoogika, muusikakasvatus alushariduses, muusika, liikumine ja draama. Koostanud õppevahendeid, sh üldhariduskoolide õpikuid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: muusikaõpetuse didaktika. Arendanud välja ja kohandanud Orffi pedagoogika õpetuslikud põhimõtted Eesti alusharidusse ja koolimuusikasse. Põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekava muusika ainetöörühma liige (2005–). Üle 20 teadustrükise.

Tunnustus
---------

* 2003 – Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
* 2003 – aasta õpetaja

Teoseid
-------

* Kõik võib olla muusika. Käsiraamat õpetajatele. Tallinn, 1998
* Kõnekeelest regilauluni. // Laps ja folkloor. Tallinn, 1999
* Häältest, helidest ja muusikast väikelapse kasvukeskkonnas. // Väikelaps ja tema kasvukeskkond II. Tallinn, 2001
* Õppija ressursid ja elementaarne muusikaõpetus. // Sotsiaal- ja kasvatusteaduste dialoog ja ühishuvid. Tallinn, 2002
* Koolimuusika – kõnemängust pillimänguni. Tallinn, 2004
* Laps ja muusika. // Laps ja lasteaed – lasteaiaõpetaja käsiraamatemaatika. Tartu, 2005
* Imiteerimis- ja improviseerimismängud muusikalises tegevuses. // Muusika ja kunsti õpetamisest. Tallinn, 2006.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tõnspoeg** on eesti perekonnanimi.

Eestis
------

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tõnspoeg viiel mehel ja kaheksal naisel. Perekonnanimede levikult on Tõnspoeg meeste puhul 25 434. ja naiste puhul 17 787. kohal.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Tõnspoeg Palamuse kihelkonnas Kuremaa külas.[*viide?*]

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus sellist perekonnanime keegi ei võtnud ja senised nime kandjad seda ei muutnud.

Personaalraamatutes esineb perekonnanimi ka kujul **Tõnnispoeg**, **Tõnispoeg**, **Tönspoeg**.[*viide?*]

Nime kandjaid
-------------

* Gustav Tõnspoeg, Eesti NSV partei-, riigi- ja majandustegelane (1929–2006)
* Lauri Tõnspoeg, Eesti ettevõtja ja poliitik (1975–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Tõnspoeg.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Tõnspoeg.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Tõnspoeg.
Muuseumis. Esimene lennukitest on Iljušin Il-62, siis Tupolev Tu-114
**Monino lennundusmuuseum** (Vene Föderatsiooni Sõja-Õhujõudude keskmuuseum) asub Monino lennuväljal Monino külas Moskvast 40 km idas. See on maailma üks suuremaid lennundusmuuseume ja suurim omataoline Venemaal. Ekspositsioonis on näha 173 lennukit ja 127 lennukimootorit. Samuti on muuseumis näha relvi, lennundusinstrumente, kunstiteoseid ja muud lennundusse puutuvat. Muuseumis on näha ka haruldasi fotosid, dokumente, filmikaadreid ja raamatuid.

Muuseum asutati 1958. aastal, aga kuni 2001. aastani oli see rahvale suletud, sest seal hoiti ka salastatud prototüüpe NSV Liidu aegadest.

Näiteid ekspositsioonist
------------------------

### Transpordi- ja reisilennukid

* Lissunov Li-2, aastail 1939–1952 ehitati NSV Liidus peaaegu 5000 seda Douglas DC-3 litsentseeritud koopiatLissunov Li-2, aastail 1939–1952 ehitati NSV Liidus peaaegu 5000 seda Douglas DC-3 litsentseeritud koopiat
* Antonov An-22Antonov An-22
* Tupolev Tu-114Tupolev Tu-114
* Tupolev Tu-144Tupolev Tu-144

### Paatlennuk

* Berijev Be-12Berijev Be-12

### Hävituslennukid

* Lavotškin La-15Lavotškin La-15
* Suhhoi Su-25Suhhoi Su-25

### Pommitajad

* Sukhoi T-4Sukhoi T-4
* Tupolev Tu-22MTupolev Tu-22M
* Mjasištšev M-50Mjasištšev M-50
* Tupolev Tu-22Tupolev Tu-22
* Tupolev Tu-95Tupolev Tu-95
* Mjasištšev 3MMjasištšev 3M

### Helikopterid

* Mil Mi-12Mil Mi-12
* Mil Mi-26Mil Mi-26
* Mil Mi-6Mil Mi-6
* Mil Mi-6BMil Mi-6B
* Mil Mi-24AMil Mi-24A
* Mil Mi-25Mil Mi-25
* Kamov Ka-25Kamov Ka-25
* Mil Mi-10Mil Mi-10
* Jakovlev Jak-24Jakovlev Jak-24

### Muud lennukid

* Mjasištšev M-141Mjasištšev M-141
* Mjasištšev M-17Mjasištšev M-17
* MiG-105MiG-105
* Berijev VVA-14 Berijev VVA-14

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Monino lennundusmuuseum** |

* Monino muuseumi veebileht (vene keeles)
* Muuseumi leht inglise keeles