Teises maailmasõjas hukkunud Eesti sõjapõgenike mälestusmärk Lübecki Vorwerkeri kalmistul
**Lübeck** (varem eesti keeles ka *Lüübek*) on linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal. See asub Läänemere Lübecki lahe kaldal. Kesklinn asub Trave jõe kaldal 15 km kaugusel merest. Lübeckit on nimetatud ka seitsme torni linnaks.

Ajalugu
-------

Ala oli asustatud lääneslaavlaste hõimudega, kui Saksi hertsog Heinrich Lõvi vasall Holsteini krahv Adolf II 1143. aastal Lübecki linna asutas. Vahepeal linn hävis, kuid Heinrich Lõvi lasi selle 1159. aastal taastada. Linnaõigused sai Lübeck 1160. aastal (*Soester Stadtrecht*).

Juba vanasse Lübeckisse oli koondunud palju kaupmehi: friislasi, hollandlasi ja vestfaallasi. Uus Lübeck, algul võimsa Baieri ja Saksimaa hertsogi Heinrich Lõvi toetusel ja kaitse all, kujunes oma arenemises märksa jõulisemaks. Sellest sai esimene saksa linn Läänemere rannikul, suure ajaloolise murrangu esimene rajamärk, mis tähistas uut suunda selle mere lõunaranniku kaubanduslikus ja poliitilises arengus. 1226. aastal andis keiser Friedrich II linnale omavalitsus- ja kaubandusõiguse (Lübecki õigus).

Vabalinn Lübeck oli Hansa Liidu pealinn 14. sajandist alates. Kuni 1. aprillini 1937 moodustas Lübeck koos Trave suudmes paikneva Travemündega eraldi liidumaa.

Vaade Lübecki vanalinnale
1937. aastal võeti aga vastu uus Suur-Hamburgi seadus (*Groß-Hamburg-Gesetz*), millega Hamburgi territooriumi suurendati Preisimaa arvelt. Kompensatsiooniks anti Lübeck Preisimaa Schleswig-Holsteini provintsi.

Pärast teist maailmasõda kuulus Lübeck Suurbritannia okupatsioonitsooni, kogu ala linnast idas aga NSV Liidu okupatsioonitsooni. Kui pärast Preisimaa likvideerimist 1947. aastal Bremen ja Hamburg vabade hansalinnadena taastati, siis Lübeck inkorporeeriti uue, Schleswig-Holsteini liidumaa koosseisu. Põhjuseks oli Lübecki asukoht täpselt Lääne- ja Ida-Saksamaa piiril. 1956. aastal plaaniti Lübeckis korraldada referendum linna taastamise küsimuses eraldi liidumaana, kuid Lääne-Saksamaa ülemkohus lükkas selle tagasi.

Lübeck on tuntud ka seal toodetava martsipani poolest. Lübeck on ka Thomas Manni suurteose "Buddenbrookid" tegevuskoht.

Lübecki vanalinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Seosed Eestiga
--------------

Lübeck toetas Saksa ordut, mille haru Liivi ordu oli juhtiv jõud Läti ja Eesti alade ristiusustamisel Maarjamaa ristisõjas. Kesk- ja varauusaegsesse Hansa Liitu kuulunud Lübecki ja Eesti linnade vahel toimus sajandeid elav kaubandus ja inimeste liikumine, millega kaasnesid ka kultuurilised mõjud. Näiteks oli praeguseks Niguliste kirikus eksponeeritava "Surmatantsu" autor Bernt Notke just Lübecki kunstnik, Lübecki ehitusmeistri Georg Teuffeli projekti järgi ehitati aga Narva raekoda. Lübecki linnaõiguse said Eesti linnadest teadaolevalt Tallinn, Rakvere ja Narva. Ka pikim Eestist alguse saanud jäätee oli 1323. aastal Saaremaa ja Lübecki vahel. Esimesed eestikeelsed trükised protestantlike jutlustega ilmusid 1525. aastal Lübeckis, kuid hävitati linna katoliikliku rae käsul. Tartu Jaani koguduse kaplani Franz Witte tõlgitud Lutheri katekismus trükiti Lübeckis kas 1553. või 1554. aastal.

Tallinnast veeti Lübeckisse ohtralt lina. 16. sajandil teravnes Tallinna ja Lübecki vaheline konkurents idakaubanduses, kui Tallinna kaupmehed püüdsid takistada lübecklaste otsesidemeid Liivimaaga. Selle tulemusel suundusid Lübecki laevad Tallinnast mööda otse Narva ja Viiburisse. Rivaliteet ning Lübecki laevade arest Rootsi võimude poolt 1562. aastal viis Põhjamaade seitsmeaastase sõjani. Sõja käigus, kui Rootsi ja Lübeck olid eri leerides, oli Lübecki ja Eesti alade vahel ka otsene sõjaline kokkupõrge: 1569. aasta juulis saabus Tallinna lahte Taani ja Lübecki ühendatud laevastik, mis pommitas Tallinna reidilt linna 13 päeva jooksul ägedalt. Taanlased ja lübecklased riisusid Tallinna sadama täiesti tühjaks ja said sõjasaagiks enam kui 30 kaubalaeva. 

Kuna sakslased ja baltisakslased liikusid Baltimaade ja Saksamaa vahet tihedalt veel sajandeid, pärinevad Lübeckist ka mitmed Eestis tegutsenud kultuuri- ja ühiskonnategelased, näiteks Glehnide suguvõsa Eesti haru rajaja kaupmees Heinrich von Glehn ning Tartusse 1810. aastal kooli rajanud Johann Martin Asmuss, samuti Tartu kirjastaja Heinrich Laakmann. Tuntud raamatutegelastest on Lübeckis sündinud Indrek Hargla keskaegset Tallinna kujutavate kriminaalromaanide peategelane apteeker Melchior Wakenstede.

Tartu Jaani kiriku üks kabeleid kandis nime Lübecki kabel. 2004. aastal pandi Jaani kiriku kõrval asuva jalakäijate tänava nimeks Lüübeki tänav.

Lübecki Vorwerkeri kalmistul asub II maailmasõjas surnud eestlastele püstitatud mälestusmärk: Lübecki eestlaste mälestusmärk (Estnische Kriegsgräberstätte Lübeck).

Vaata ka
--------

* Lübecki õigus
* Lübecki Ülikool
* Lübecki aukodanike loend
* Lübecki Püha Katariina kirik

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Register of German municipalities (2022), vaadatud 7.10.2023.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lübeck** |

* Lübecki koduleht
* Lübecki information

| * v
* r
 Saksa Liidu liikmed (1815–1866) |
| --- |
| Keisririik | 
Austria |
| Kuningriigid | 
Preisimaa • Baieri • Hannover • Saksimaa • Württemberg |
| Kuurvürstiriik | 
Hessen |
| Suurhertsogiriigid | 
Baden • Hessen • Luksemburg • Mecklenburg-Strelitz • Mecklenburg-Schwerin •
Oldenburg • Saksi-Weimar-Eisenach |
| Hertsogiriigid | 
Anhalt (alates 1863), Anhalt-Bernburg (kuni 1863), Anhalt-Dessau (kuni 1863), Anhalt-Köthen (kuni 1847) • Braunschweig • Holstein • Limburg • Nassau • Saksi-Altenburg (alates 1826) • Saksi-Coburg-Gotha (alates 1826) • Saksi-Coburg-Saalfeld (kuni 1826) • Saksi-Gotha-Altenburg (kuni 1826) • Saksi-Hildburghausen (kuni 1826) • Saksi-Lauenburg • Saksi-Meiningen |
| Vürstiriigid | 
Hessen-Homburg • Hohenzollern-Hechingen (kuni 1850) • Hohenzollern-Sigmaringen (kuni 1850) • Liechtenstein
 • Lippe • Reussi vanem liin • Reussi noorem liin • Schaumburg-Lippe • Schwarzburg-Rudolstadt • Schwarzburg-Sonderhausen • Waldeck-Pyrmont |
| Vabalinnad | 
Bremen • Frankfurt • Hamburg • Lübeck |

| * v
* r
 Saksa keisririigi liiduriigid |
| --- |
| Kuningriigid: | 
Preisimaa • Baieri • Saksimaa • Württemberg |
| Suurhertsogiriigid: | 
Baden • Hessen • Mecklenburg-Strelitz • Mecklenburg-Schwerin • Oldenburg • Saksi-Weimar-Eisenach |
| Hertsogiriigid: | 
Anhalt • Braunschweigi • Saksi-Altenburg • Saksi-Coburg-Gotha • Saksi-Lauenburg (kuni 1876) • Saksi-Meiningen |
| Vürstiriigid: | 
Schaumburg-Lippe • Schwarzburg-Rudolstadt • Schwarzburg-Sonderhausen • Lippe • Reussi vanem liin • Reussi noorem liin • Waldeck-Pyrmont |
| Vabalinnad: | 
Bremen • Hamburg • Lübeck |
| Muud valdused: | 
Elsass-Lotring • Koloniaalvaldused |

| * v
* r
Saksamaa suurlinnad (üle 100 000 elaniku) |
| --- |
| Üle 1 000 000 | 
Berliin **·**  Hamburg **·**  Köln **·**  München | Saksamaa |
| Üle 500 000 | 
Bremen **·**  Dortmund **·**  Dresden **·**  Duisburg **·**  Düsseldorf **·**  Essen **·**  Frankfurt **·**  Hannover **·**  Leipzig **·**  Nürnberg **·**  Stuttgart |
| Üle 200 000 | 
Aachen **·**  Augsburg **·**  Bielefeld **·**  Bochum **·**  Bonn **·**  Braunschweig **·**  Gelsenkirchen **·**  Karlsruhe **·**  Mannheim **·**  Mönchengladbach **·**  Münster **·**  Wiesbaden **·**  Wuppertal |
| Üle 100 000 | 
Bergisch Gladbach **·**  Bottrop **·**  Bremerhaven **·**  Chemnitz **·**  Darmstadt **·**  Erfurt **·**  Erlangen **·**  Freiburg **·**  Fürth **·**  Göttingen **·**  Gütersloh **·**  Hagen **·**  Halle **·**  Hamm **·**  Hanau **·**  Heidelberg **·**  Heilbronn **·**  Herne **·**  Hildesheim **·**  Ingolstadt **·**  Jena **·**  Kaiserslautern **·**  Kassel **·**  Kiel **·**  Koblenz **·**  Krefeld **·**  Leverkusen **·**  Ludwigshafen **·**  Lübeck **·**  Magdeburg **·**  Mainz **·**  Moers **·**  Mülheim **·**  Neuss **·**  Oberhausen **·**  Offenbach **·**  Oldenburg **·**  Osnabrück **·**  Paderborn **·**  Pforzheim **·**  Potsdam **·**  Recklinghausen **·**  Regensburg **·**  Remscheid **·**  Reutlingen **·**  Rostock **·**  Saarbrücken **·**  Salzgitter **·**  Siegen **·**  Solingen **·**  Trier **·**  Ulm **·**  Wolfsburg **·**  Würzburg |