**Herero keel** on keel, mida kõnelevad hererod Lõuna-Aafrikas Angolas, Botswanas ja Namiibias. Täpsemalt on keel kasutusel Kunene, Omaheke, Otjozondjupa ringkonnas Namiibias, Ghanzi ringkonnas Botswanas ning Huila ja Cunene provintsis Angolas. Herero kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda Benue-Kongo keelkonda bantu keelte läänerühma keelte hulka. Keelel on ka oma regionaalsed murdekeeled: kaokolendi ja mbanderu murded Namiibias ning mahalapi murded Botswanas. Kõnelejate arv on 150 000 (1999). ja 237 000 inimest maailmas (2006) Herero keelt õpetatakse ka Namiibia Ülikoolis.
Tänu sellele, et 19. sajandil tegeles Gottlieb Viehe piibli tõlkimisega, on herero keel saanud ladina tähestiku.

Grammatika
----------

1. Foneetilised eripärasid: lahtine silp, vokaalharmoonia, kvantitatiivne rõhk (eelviimane silp), toonikeel (3 tooni). 2. Sõnajärgi poolt kuulub Herero keel SVO rühma.  
3. Uute sõnade moodustamine toimub prefiksite ja sufiksite abil.  
4. Keeles on ka palju saksa ,inglise ja afrikaani laensõnu.

### Nimisõna (substantiiv)

Herero keeles on nimisõnade 10. Igal klassil on oma mitmuse ja ainsuse vormid. Nimisõna klassid eristatakse prefiksi abil. Igal klassil on oma mitmuse ja ainsuse prefiksid ja neid vahetades moodustatakse erinevaid vorme. Mõned prefiksid korduvad, näiteks *omu-* ja *oma-* , sellisel juhul eristatakse nimisõna klass sõna tähenduse abil (selleks tuleb teada vähemalt ühte sõna igast klassist). Kahjuks pole kõikidel klassidel oma täpseid sõnade tähendusi, nagu esimesel klassil. Esimesse klassi kuuluvad kõik inimesed. On veel ka erand prefks *oo-* \*, see on esimese klassi teise mitmuse prefiks, mida kasutatakse erandsõnadega. Erandsõnadel puudub klassi prefiks nt: *mama* (ema) mitmuses on *oomama*, *tate* (isa) mitmuses on *ootate*. 

| **Nimisõna klass** | **Klassi prefiks** | **Sõnade teema** | **Näide** | **Tõlge** |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. Klass ainsus | omu- | inimesed | omuzandu | poiss |
| 1. Klass mitmus | ova- | inimesed | ovazandu | poisid |
| 1. Eriklass mitmus\* | oo- | inimesed | ootate | isad |
| 2. Klass ainsus | omu- | puud | omumborombonga | Combretum Imberbe |
| 2. Klass mitmus | omi- | puud | omimborombonga | Combretum Imberbres |
| 3. Klass ainsus | e- | (pole täpset) | engongwa | herilane |
| 3. Klass mitmus | oma- | (pole täpset) | omangongwa | herilased |
| 4. Klass ainsus | otji- | asjad | otjivava | tiib |
| 4. Klass mitmus | ovi- | asjad | ovivava | tiivad |
| 5. Klass ainsus | o- | loomad, laensõnad | ongombe | lehm |
| 5. Klass mitmus | ozo- | loomad, laensõnad | ozongombe | lehmad |
| 6. Klass ainsus | oru- | abstraktne | orumwe | moskiito |
| 6. Klass mitmus | otu- | abstraktne | otumwe | moskiitod |
| 7. Klass ainsus | oka- | väikesed asjad | okazandu | väike poiss |
| 7. Klass mitmus | ou- | väikesed asjad | ouzandu | väikesed poisid |
| 8. Klass ainsus | oku- | kehaosad | okutwi | kõrv |
| 8. Klass mitmus | oma- | kehaosad | omatwi | kõrvad |
| 9. Klass ainsus | ou- | abstraktne | ouye | maailm |
| 9. Klass mitmus | omau- | abstraktne | omauye | maailmad |
| 10. Klass ainsus | oku- | (pole täpset) | okuiya | kõrv |
| 10. Klass mitmus | omaku- | (pole täpset) | omakuiya | kõrvad |

### Arvsõnad

1 – imwè 
  
2 – ivárì
  
3 – intátú
  
4 – iiné 
  
5 – intánò
  
6 – ihámbò-úmwè ( 5+ 1 )
  
7 – ihámbò-mbárì ( 5+ 2 )
  
8 – ihámbò-ndátú ( 5+ 3 )
  
9 – imùvyú
  
10 – òmùronɡò

### Eessõnad (prepositsioonid)

Eessõnad *pu*, *ku* ja *mu* võivad esineda ka alusena ning toimub sõnade ühildumine, mis sarnaneb nimisõnade ühildumisega. Mõnikord neid käsitletakse 11. 12. ja 13. nimisõna klassidega.

| **Nimisõna klass** | **Eessõna** | **Tähendus** |
| --- | --- | --- |
| 11. Klass | pu | juures (eriti, kus kõneleja on praegu ) |
| 12. Klass | ku | juures/mille suunas (eriti, kus kõnelejat pole praegu) |
| 13. Klass | mu | sees |

### Isikulised asesõnad

Herero keeles on 3 isikut ning asesõnad jagatakse ainsuse ja mitmuse rühmadeks.

| **Isik** | **Ainsus** | **Mitmus** |
| --- | --- | --- |
| 1. isik | Ami(mina) | Eṱe (meie) |
| 2. isik | Ove(sina) | Eṋe (teie) |
| 3. isik | Eye(tema) | Ovo/Owo (nad) |

### Tegusõnad

Tegusõnad võib herero keeles jaotada kahte gruppi: reeglipärased ja ebareeglipärased.
Tegusõnadel on 3 võimalust pööramiseks:

**Infinitiivi pööramine**  

Kõik tegusõnad infinitiivis algavad *oku-* prefiksiga ja lõppevad *-a* tähega.  

Näiteks:

* *Okutona* – lööma
* *Okuhungira* – rääkima
* *Okupenduka* – ärkama
* *Okurya* – sööma

  

**Infinitiivi tüve pööramine**  

Moodustatakse ilma *oku-* prefiksi  

Näiteks:

* *Mbi tona* – ma löön
* *U hungira* – sa räägid
* *Tu penduka* – me ärkame
* *Ve rya* – nad söövad

  

**Alternatiivne pööramine**  

On 4 erinevat võimalust  

1. Sama nagu infinitiiv

* *Twa penduka* – me ärkasime

2. *"-a"* lõpp muutub *"-e"*ks

* *Mo hungire* – sina räägid (praegu)

3. *"-a"* lõpp muutub samaks nagu eelnev vokaal

* *Me tono* – ma löön (praegu)

4. Ebareeglipärase tegusõna vorm

* *Matu ri* – me sööme (praegu)

Herero tähestik (oalfabeta) ja hääldus
--------------------------------------

Keele näide
-----------

* **Herero keel**

*Korutenga Ndjambi wa memene eyuru nehi. Nehi kara ri nomuhapo, nu ra ri tjo. Nu kwa ri onḓorera mourekoto, nOmbepo yaNdjambi ya tengerere kombanda yomeva.*   

**Eesti keeles:**
Alguses lõi Jumal taeva ja maa. Maa oli tühi ja paljas ja pimedus oli sügavuse peal ja Jumala Vaim hõljus vete kohal.

* **Murdekeele näidis (Mbandieru)**

*Yen agya a wowo soro, wo din hõ ntew, I wo ahenni mmra, nea wope nye wo asase so nso se nea eye wo soro, I ma yen nso se firi won a wode yen akaw, I na mfa yen nko sofye mu, na yi yen fi bone mu, na wo na ahenni ne ahõeden ne anuonyam ye wondea da. Amen.*   

**Eesti keeles:**  

Meie Isa, kes Sa oled taevas!Pühitsetud olgu Sinu nimi. Sinu riik tulgu. Sinu tahtmine sündigu nagu taevas, nõnda ka maa peal. Meie igapäevast leiba anna meile tänapäev. Ja anna meile andeks meie võlad, nagu meiegi andeks anname oma võlglastele. Ja ära saada meid kiusatusse, vaid päästa meid ära kurjast. Sest Sinu päralt on riik ja vägi ja au igavesti. Aamen.

Lisaks
------

* **Päevade nimetused**

*Omandaha* – esmaspäev  

*Oritjavari* – teisipäev  

*Oritjatatu* – kolmapäev  

*Oritjaine* – neljapäev  

*Oritjatano* – reede  

*Oroviungura* – laupäev  

*Osondaha* – pühapäev

* **Kehaosad**

*Okuoko* – käsi  

*Eho* – silm  

*Okurama* – jalg  

*Otjari* – rind  

*Omunwe* – sõrm  

*Omuryu* – kael  

*Otjiuru* – pea  

*Ezumo* – kõht  

*Eyuru* – nina  

*Okutwi* – kõrv  

*Etambo* – selg  

*Omuna* – huuled  

*Eyo* – hambad

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  The Ethnologue. Herero, a language of South Africa. Kasutatud 20.11.2013. (inglise keeles)
2. 1 2  Omniglot Kasutatud 20.11.2013. (inglise keeles)
3. 1 2 3 4  Otjiherero Grammar.Wikipedia, the free encyclopedia  Kasutatud 23.11.2013. (inglise keeles)
4. ↑  Lingweb. Numeral Systems of the World's Languages Kasutatud 23.11.2013. (inglise keeles)
5. ↑  Herero keel Kasutatud 23.11.2013. (inglise keeles)
6. ↑  Mbandieru Kasutatud 23.11.2013. (inglise keeles)
7. ↑   Kasutatud 23.11.2013. (inglise keeles)

* P. Ariste – Maailma keeled; Tartu Riiklik Ülikool, 1972

Välislingid
-----------

* Väike sõnastik
* Hererokeelne film