recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Salme Masso** (neiupõlvenimega **Salme Liigand**; 19. oktoober 1909 Tartu – 5. august 1990) oli eesti õpetaja, kokk ja kokaraamatute autor.

Ta õppis aastatel 1917–1928 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumi majandusharus ja 1928–1930 Kehtna kodunduskooli majandusharus. Andis aastal 1932 Tallinna Pedagoogiumis kesk- ja kutsekooliõpetaja kutseeksami, sai aastal 1934 kutsetunnistuse. Jätkas õpinguid aastatel 1949–1953 Tallinna Polütehniline Instituudi majandusteaduskonnas kaubandusökonoomika erialal (lõpetas kiitusega).

Ta töötas aastatel 1931–1934 Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis ja 1935. aastast Tallinna Kodumajanduse Instituudis õpetajana, 1945–1951 Tallinna Ühiskondliku Toitlustamise Tehnikumis direktori asetäitjana õppealal ja aastani 1960 õpetajana. Aastatel 1960–1972 töötas ta vanemõpetajana Tallinna Pedagoogilise Instituudi üldtehniliste distsipliinide kateedris.

Teise maailmasõja eel kuulus Masso 1940. aastal valitud Kodumajanduskotta. Nõukogude ajal avaldasid tema kokaraamatud ja esinemised telesaadetes[*viide?*] suurt mõju Eesti köögi kujunemisele.

Salme Masso hukkus 5. augustil 1990 liiklusõnnetuses ja ta maeti 10. augustil 1990 Metsakalmistule.

Isiklikku
---------

Tema isa Oskar Karl Johann Liigand oli koolmeister ja Riigikogu liige. Abikaasa Nikolai Masso oli agronoom, nende poeg Tiit Masso on ehitusinsener.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2010. Vaadatud 25. märtsil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Salme Masso** |

* Tiit Masso "Salme Masso elukäigust" Tuglas-seura kodulehel
**Guostagalis** on küla Leedus Pakruojise rajoonis, Guostagalise valla halduskeskus. Külas on postkontor ja põhikool. Guostagalises asub leedu rahvajuttudega seotud kivi Velnio krėslas ehk Kuraditool.

Kirjalikes allikates on Guostagalist esimest korda mainitud aastal 1584, kuigi sellega on seostatud ka aastal 1259 mainitud kohta *Gascegole*. Ühel küla ümbruskonna künkal on oletatud endise hiiemäe asukohta, sellele viitab ka küla nimi (liide *gal* tähendas vanemas leedu keele pühapaika). Küla kuulus varem Linkuva kihelkonda ja oli Rzeczpospolita omandis. Aastal 1772 sai ümbruskonna maade haldajaks A. Tiesenhausen, kes selle piirkonna erastas ja Karpiste suguvõsale edasi müüs. Nõukogude ajal sai külast kohaliku kolhoosi keskasula.

Viited
------

1. ↑ . Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 26.01.2017.
2. ↑  Būga; Scriptores rerum prusicarum
3. ↑  { Vidmantas Povilionis. Guostagalis iki XVIII amžiaus pabaigos]
4. ↑  Guostagalis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. VII (Gorkai-Imermanas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2005. 288 lk.

Välislingid
-----------

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Salme** on 1884. aastal Kuusalu kihelkonnast pärit eestlaste asutatud küla Gruusias Abhaasias. Küla nimetati Salmeks aastal 1885.

Ümberasujad rajasid 19. sajandi lõpus külla väikese lauavabriku. Nad puhastasid maa metsast, kuivatasid soised alad ning rajasid ploomiaedu, ehitasid puuviljade kuivati, viljelesid köögiviljade, sealhulgas lillkapsa kasvatust. Oma toodangut turustasid nad Gagras, Adleris, Sotšis ja teistes Abhaasia rannikuasulates.
Soode olemasolu tõttu asunduse piirkonnas kannatasid elanikud aastas kuude kaupa malaariapuhangute käes, paljud surid haigusesse.

1918. aastaks elas külas umbes 400 elanikku ja see võttis enda alla ligikaudu 1200 tiinu ehk tänapäevastes mõõtühikutes 1300 hektarit. Külas oli kooli- (Salme küla keskkool) ja rahvamaja ning Sulevi külaga ühine külavalitsuse hoone.

1959. aastal elas Salme külas 1268 elanikku, peamiselt venelased ja eestlased. 1989. aastaks elas külas 1659 elanikku, valdavalt eestlased, armeenlased, grusiinid ja venelased.

Enamik sealseid eestlasi pöördus 14. augustil 1992 puhkenud grusiinide ja abhaaside vahelise kodusõja tõttu samal aastal Eestisse tagasi. Abhaasia initsiatiivil on küla ametlik nimi kõrvalasuva Phsou jõe järgi muudetud Phsouks. Kohalikud kutsuvad küla harjumusest siiski Salmeks. Ka Gruusia seaduste järgi kannab küla endiselt Salme nime.

Viited
------

1. ↑  Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal (1918). Tartu: Eesti Kirjastuse-Ühisus "Postimees".
2. ↑  Гагрский район 1959 г. Сёла и преобладающая национальности
3. ↑  Этноязыковые карты Абхазии в 1989 и 2003 годах. Коряков Ю.Б.

Välislingid
-----------

* Eesti asunduskülade kirjeldus tegevuse kohta; 05.10.1917; Saaga ERA.3372.1.7:2
Rinnuliujumine
**Rinnuliujumine** (ka *konnaujumine*) on ujumisstiil, mille puhul ujuja asetseb rinnaga allapoole ning tema ülakeha ei pöördu. Käed liiguvad rinna all ette ja siis kõrvale. Jalad kõverduvad ja sirutuvad konnasarnaselt.

Rinnuliujumine on tervisesportlaste seas populaarne, kuna pea on suurema osa ajast veest väljas ja tehnika sobib aeglaseks ujumiseks.

Rinnuliujumine on võistlusalana kasutusel ka ujumisvõistlustel.

Rinnuliujumine on tehniliselt küllaltki raske ja suhteliselt aeglane edasiliikumise viis. Tehniliselt õige rinnuliujumine nõuab näiteks väga head põlvede liikuvust. 

* 
* 
* 

  


| * v
* r
Ujumisdistantsid |
| --- |
| Vabaujumine | 
50 m **·**  100 m **·**  200 m **·**  400 m **·**  800 m **·**  1500 m |
| Seliliujumine | 
50 m **·**  100 m **·**  200 m |
| Rinnuliujumine | 
50 m **·**  100 m **·**  200 m |
| Liblikujumine | 
50 m **·**  100 m **·**  200 m |
| Kompleksujumine | 
100 m **·**  200 m **·**  400 m |
| Teateujumine | 
4 × 50 m vabaujumine **·**  4 × 100 m vabaujumine **·**  4 × 200 m vabaujumine **·**  4 × 50 m kompleksujumine **·**  4 × 100 m kompleksujumine |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib bakteriperekonnast; nakkushaiguse kohta vaata artiklit salmonelloos.* |

---

**Salmonellabakter** (*Salmonella*) on bakteriperekond.

Salmonellabakterid on eluvõimelised nädalaid nii mullas, vees, jääs, heitvees kui ka toidus.

Klassifikatsioon
----------------

Salmonellabakterite perekonda klassifitseeritakse järgmised bakteriliigid:

* *Salmonella bongori*
* *Salmonella enterica*.

Morfoloogia ja temperatuurieelistus
-----------------------------------

 *Pikemalt artiklis Gramnegatiivsed bakterid*
* läbimõõt 0,8–1,5 µm, pikkus 2–5 µm
* optimaalseks paljunemiseks sobiv temperatuur on 37 °C;
* gramnegatiivsed aeroobsed bakterid.

Patoloogia
----------

On avastatud ligi 2500 salmonellabakteri serotüüpi, kuid nende hulgast 10 on kõige sagedasemad zoonoossed haigusetekitajad. Kliinilis-epidemioloogilise tähenduse tõttu kasutatakse serotüüpide puhul liiginimetusi. 

Erinevad serotüübid põhjustavad loomade ja lindude organismides erineva raskusastmega haiguslikke seisundeid.

Inimesed nakatuvad peamiselt toiduainetega, kas nakatunud linnu- ja loomaliha ning kanamunade kaudu, aga ka nakatunud inimestega kokku puutumisel, harvemini taimsete toiduainete ja kodus peetavate lemmikloomade (roomajad, hiired, maod jpt) kaudu.

Nimi
----

Bakteriperekond on nime saanud Ameerika mikrobioloogi ja veterinaarkirurgi Daniel Elmer Salmoni (1850–1914) auks, kes koos kaastöötaja Theobald Smithiga avastas bakteri 1885. aastal sigadel, kes põdesid seakoolerat (inglise *hog cholera*).

Vaata ka
--------

* antibiootikumiresistentsus
* salmonelloos

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 674:2004.
2. ↑  Steffen Porwollik,*Salmonella: From Genome to Function*, lk 2, 2011, Caister Academic Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)
3. ↑  Danielle A. Brands, I. Edward Alcamo,*Salmonella*, lk 16, 2006, Chelsea House Publishers, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Chris Bell, Alec Kyriakides, "Salmonella: A Practical Approach to the Organism and its Control in Foods", 2002, Blackwell Science, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)
* Mikael Rhen, "Salmonella: Molecular Biology and Pathogenesis", 2007, Horizon bBioscience, ISBN 978 1 904933 267, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)
* EV Põllumajandusministri määrus, Salmonellooside tõrje eeskiri, Vastu võetud 29.03.2007 nr 46, veebiversioon (vaadatud 29.12.2013)

Tüümus ja salmonellabakter (laborihiirtel)Ewan A. Ross, Ruth E. Coughlan, Adriana Flores-Langarica, Sian Lax, Julia Nicholson, Guillaume E. Desanti, Jennifer L. Marshall, Saeeda Bobat, Jessica Hitchcock, Andrea White, William E. Jenkinson, Mahmood Khan, Ian R. Henderson, Gareth G. Lavery, Christopher D. Buckley, Graham Anderson ja Adam F. Cunningham, Thymic Function Is Maintained during Salmonella-Induced Atrophy and Recovery, J Immunol, 19. september 2012, veebiversioon (vaadatud 16.10.2014)(*inglise keeles*)
**Nauders** (romanši: *Danuder*) on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1394 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 90,3 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1560 inimest.

Asend
-----

Vald asub Ötztali Alpide kõrgorus Alpide peaahelikust põhjas. Vald paikneb umbes 29 km Landeckist lõunas, maanteel, mis viib Pfundsist Inntali orus läbi kitsa Finstermünzi kuristiku kuni Rescheni kuruni ja piirile Vinschgau ringkonnaga Lõuna-Tiroolis, Itaalias. Lähedal on kolmikpunkt Šveitsi piiriga; läänes viib maantee Sesvenna Alpidesse ja Martinasse Alam-Engadini orus.

Ajalugu
-------

Iidsetel aegadel oli kaubatee üle Rescheni kuru osa Rooma Via Claudia Augustast, mis viis Itaaliast üle Ida-Alpide Raetia pealinna Augusta Vindelicorumisse (Augsburgi). Nauders asub tõenäoliselt *mansio* kohas, mida kaasaegsed kutsusid *Inutrium*. Kuid alates 200. aastast langes maanteeühenduse tähtsus, kui seda järk-järgult asendas Brenneri mäekuru maantee idas.

Kihelkonda *Nudres* on esmamainitud 1150. aasta dokumendis; 13. sajandist võõrustas see tähtsat tollijaama. Sajandite jooksul tekkis arvukalt konflikte Tirooli maade, mis kuulusid aastast 1363 Austria Habsburgidele, piiril Šveitsi Konföderatsiooniga, mis kulmineerusid Švaabi sõjaga 1499. aastal. Naudersit, mis siis oli osa Tirooli Vinschgau piirkonnast lõunas, hallati Naudersbergi lossist, 14. sajandi alguses püstitatud keskaegsest linnusest. 1472. aastal püstitas Habsburgist Austria ertshertsog Sigismund kitsaskohta Inni jõel Finstermünzi linnuse.

* Naudersbergi lossNaudersbergi loss
* 
* FinstermünzFinstermünz

Finstermünz kaotas lõpuks oma funktsiooni, kui 1854. aastal ehitati Carl von Ghega plaanide järgi uus mägitee Naudersi kõrgoruni. Austria võimud püstitasid uuele maanteele Inntali orgu Hochfinstermünzi linnuse, mille kujundasid Franzensfeste linnuse ja Rastatti liidulinnuse järgi ning mehitasid *k.k. Landesschützen* väesalgaga.

Pärast Teise maailmasõja lõppu põgenesid mitmed natsiametnikud, nagu Eduard Roschmann ja Oswald Menghin, rotiradu pidi Naudersi ja Rescheni kuru kaudu, et pääseda vahistamisest.

Tuntud inimesi
--------------

* Karl von Blaas (1815–1894), maalikunstnik
* Ernst Hairer (sündinud 1949), matemaatik

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* www.nauders.tirol.gv.at

Landecki ringkonna vallad

* Faggen
* Fendels
* Fiss
* Fließ
* Flirsch
* Galtür
* Grins
* Ischgl
* Kappl
* Kaunerberg
* Kaunertal
* Kauns
* Ladis
* Landeck
* Nauders
* Pettneu am Arlberg
* Pfunds
* Pians
* Prutz
* Ried im Oberinntal
* Sankt Anton am Arlberg
* Schönwies
* See
* Serfaus
* Spiss
* Stanz bei Landeck
* Strengen
* Zams
* Tobadill
* Tösens
"**Hippias (lühem)**" (ka **Väiksem Hippias**) on antiikfilosoof Platoni dialoogi vormis filosoofiline teos, üks kahest dialoogist, mille peategelaseks on sofist Hippias.

Dialoogi autoriks peetakse üldiselt Platonit, kuid see puudub Aristotelese Platoni dialoogide loendis. Aristoteles on kasutanud lõike sellest dialoogist, toomata ära Platoni autorlust. Platoni dialoogiks on seda nimetanud üksnes Aleksander Aphrodisiasest, nii on oletatud, et selle autoriks võis olla ka Antisthenes.

Dialoogi teemaks on valed ja see, millist valetajat tuleks paremaks pidada; kas sellist, kes valetab teadlikult, või sellist, kes juhtub kogemata valetama.

Dialoogi käivitab Sokratese ja Hippiase mõttevahetus teemal, kas suurem sangar on Achilleus või Odysseus. Hippias peab selleks Achilleust, kuna Homeros on tema meelest Iliases kujutanud Odysseust kavaldajana ja Achilleust ausa ning avameelse isikuna. Sokrates protesteerib selle vastu, tuues ära mitmed kohad Iliases, kus Achilleuse sõnad on tema tegudega vastuolus. Ta toob näite, kus Achilleus väidab algselt üht ja veidi hiljem Ajaxile teist. Sokrates sunnib Hippiase nõustuma väitega, et asjatundja suudab samal teemal efektiivsemalt valetada kui see, kes teemat ei tunne. Seejärel väidab Hippias, et Achilleus eksis teadmatusest omaenda tulevikuplaanide suhtes.

Hippias nendib, et seadused karistavad sihilikke valetajaid karmimalt. Sokrates asub nüüd tooma näiteid teistelt elualadelt. Nii jooksja kui maadleja, kel õnnestub sihilikult eksida, on selles vallas parem, kui see, kes kogemata vea teeb. Ta jätkab võrdlustega ja järeldab, et see, kes teadlikult eksib, on alati parem sellest, kes eksib võimetusest toimida õigesti. Seega tuleb järeldada, et see, kel on võim ja teadmised eksida, on parem valetaja kui see, kel need puuduvad. Lõpuks lisab Sokrates nördinud Hippiase rahustamiseks, et ka tema ei ole rahul sellega, kuhu ta loogika tema viinud on.

Sokratese näiv ebamoraalsus on tekitanud mitmes autoris (sealhulgas Victor Cousin ja Eduard Zeller) kahtlusi teose autorluses. Samas ei võrdu võimekus valetada tahtega valetada, mida Hippias aga tähele ei pane.

Nagu Platoni varasematele dialoogidele üldiselt omane, nii jääb ka selles dialoogis lahendus leidmata ja valetamisoskus lõpuni määratlemata.

Viited
------

1. ↑  Andreas Patzer: Antisthenes der Sokratiker, Heidelberg 1970, lk. 174–176
2. ↑  Ilias, IX, 357-363
Herakles tapab Hippolyte. Vaasimaal 6. sajandist eKr
**Hippolyte** oli vanakreeka mütoloogias amatsoonide kuninganna, sõjajumal Arese ja amatsoonide kuninganna Otrera vanim tütar. Ta päris emalt amatsoonide kuninganna tiitli.

Isa Ares andis Hippolytele imekauni vöö, mida on nimetatud ka võlutud vööks, ent ükski jutustaja ei märgi, milles võluvõime seisnes. Selle äratoomine oli Heraklese üheksas vägitöö. Vöö käskis Heraklesel tuua Eurystheus oma tütre Admete palvel. Herakles purjetas amatsoonide maale koos Ateena kuninga Theseuse, Sthenelose ja Telamoniga. Pole teada, kas retkel osales Eurystheuse isa ja Heraklese vanaonu Sthenelos või tema nimekaim.

Herakles lubas rahumeelselt lahkuda, juhul kui Hippolyte vöö loovutab. Hippolyteni olid juba jõudnud kuuldused Heraklese vägitöödest, mistõttu eelistas ta tüli vältida ja loovutas vöö vabatahtlikult. Järgnenud peo käigus läks Hippolyte õde ja troonipärija Antiope Heraklese laevale. Mõne versiooni järgi viidi ta sinna vägisi. Järgnes relvastatud kokkupõrge amatsoonide ja kreeklaste vahel, mille käigus Herakles tappis Hippolyte ja põgenes koos oma meeste, vöö ja Antiopega. Väidetavalt tappis Herakles kuninganna kogemata ja kurvastas hiljem väga. Hippolytele järgnes troonil tema õde Penthesilea.

Ateena kuningas Theseus viis Antiope Ateenasse ja abiellus temaga. On ka väidetud, et Hippolyte jäi ellu, sõitis Ateenasse ja abiellus Theseusega, kellega sai ühe lapse, poja Hippolytose. Legend, et Theseuse naine suri sünnitusel, on tõenäoliselt vale, sest uue naise võttis Theseus alles siis, kui Hippolytos oli hilisteismeline. 

Teise legendi järgi hülgas Theseus oma naise noorema ja kaunima Phaidra pärast. Antiope (või Hippolyte) kutsus amatsoonid appi ja need ründasid laevastikuga Ateenat Theseuse ja Phaidra pulmapäeval, ent said lüüa ja Antiope (või Hippolyte) langes lahingus. Theseuse eluajal Ateena rohkem ei sõdinud.
**Loreto Aprutino** on vald Itaalias Abruzzo maakonnas Pescara provintsis.

307 meetri kõrgusel merepinnast asuva Loreto Aprutino asustustihedus on keskmiselt 131 inimest ruutkilomeetri kohta. 

Loreto Aprutino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Catignano, Civitaquana, Civitella Casanova, Collecorvino, Moscufo, Penne, Pianella, Picciano.

Loreto Aprutino halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Loreto Aprutino (keskus), Cartiera, Ferrauto, Il Tarallo, Passocordone, Poggioragone, Remartello, Rotacesta, San Pellegrino, Cordano, Cappuccini, Fiorano, Villa Scannella, Madonna degli Angeli, Gallo, Collecera, Colle Cavaliere, Collefreddo, Scrizzetto, Paterno, Pallante, Colleospedale, Cancelli, Salmacina, Cecalupo, Pretara, Sablanico.

Rooma ajal asus Loreto Aprutino kohal **Laurentum**i asula, mis sai nime piirkonnas kasvanud lauruse (loorberilised) järgi. Tänapäeva asula kujunes välja kindluse ja benediktiinide kloostri ümber XI sajandil.

Viited
------

1. ↑  Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019.
2. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

 Loreto Aprutino – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mütoloogilisest tegelasest; Rembrandti maali kohta vaata artiklit Danae (Rembrandti maal)* |

---

Gustav Klimti maal "Danae"
Tiziani maal "Danae"
Orazio Gentileschi maal "Danae"
**Danae** [dan'ae] ('kõrbenud') oli vanakreeka mütoloogias Peloponnesosel asuva Argose kuninga Akrisiose tütar ja ainus laps.

Danae sai Zeusilt poja Perseuse.

Oraakel ennustas Akrisiosele, et tolle tapab kord tema oma tütre laps. Danael lapsi ei olnud. Et asi nii jääkski, pani Akrisios ta luku taha pronksist või vasest keldrisse. Ent Zeus tuli tema juurde katuseaugu kaudu kuldse vihmana ning varsti sündis Perseus.

Akrisios ei tahtnud oma järeltulijate tapmisega enda peale jumalate viha tõmmata, vaid saatis nad kirstus merele. Zeusi palvel vaigistas Poseidon mere ning ema ja laps jäid ellu. Nad uhuti Seriphose saarele, kus nad leidis kuningas Polydektese vend kalur Diktys, kes kasvatas poisi üles. Millegipärast Danae ei abiellunud Diktysega.

Kui Perseus oli juba suur, avastas Polydektes, et Danae on ikka veel väga ilus naine, tahtis temaga abielluda ja ahvatles Perseust Medusa pead tooma minema, lootes sedasi noormehe tappa. Kuid Danae ei tahtnud kuningannaks saada, sest Polydektes oli julm mees, ja läks templisse varjule. Polydektes ei julgenud teda vägisi välja tirida, sest templis oli igaüks jumalate kaitse all.

Perseus tuli tagasi Medusa pea ja pruudi Andromedaga ning kuulis, et ema varjab end kuninga eest. Samal ajal Polydektes pidutses. Perseus läks peole, aga kõik olid seal purjus ja keegi ei uskunud, et Perseusel Medusa pea kaasas on. Niisiis Perseus näitas seda. Medusa nägemine muutis kõik kiviks. Siis naasis Danae poja ja miniaga Argosesse, kust rahvas oli Akrisiose minema kihutanud. Perseus sai uueks kuningaks.

Mõnikord omistatakse Danaele Latiumi linna Ardea asutamine.

Danae müüdi ainetel on Antonio da Correggio, Anthonis van Dyck, Jan Gossaert, Gustav Klimt, Rembrandt ("Danae"), Giovanni Battista Tiepolo, Tintoretto ja Tizian loonud maali, Richard Strauss ooperi.

Asteroid 61 Danae on tema järgi nimetatud.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Danae** |

* Artikkel vanakreeka mütoloogiale pühendatud saidil (inglise keeles)
**Madurauvolfia** (*Rauwolfia serpentina*) on koerakooluliste sugukonna taimeliik.

Botaanilised tunnused
---------------------

Madurauvolfia on igihaljas kuni 1 m kõrgune mitmeaastane poolpõõsas.

Taime risoomil on sügavale, 2–3 m, juurdunud pikad kõrvaljuured. Varsi on mitu ja nende küljes 3–5 kaupa männastes lehed. 

Õied asetsevad õisikutes ja on tumeroosat või valget värvi. 

Vili on luuvili.

Viljad

Levila
------

Looduslikult kasvab taim Indohiina ja Hindustani poolsaarel, Sri Lanka ja Indoneesia niisketes troopikametsades.

Istandustes viljeldakse taime Indias, Pakistanis, Tais ja Indoneesias.

Saadused
--------

Madurauvolfia peamiseks saaduseks on juurikad ja juured (*Rauwolfiae radix, Rauwolfiae serpentinae radix, radices Rauwolfiae serpentinae*) mida kogutakse viljade valmimise ajal.

Droogina kirjeldatakse 2 cm jämedusi ja kuni 15 cm pikkusi risoomi- ja juuretükke. 

Madurauvolfia droog peab Saksa farmakopöa järgi sisaldama vähemalt 1% alkaloide ja Prantsuse farmakopöa järgi reserpiin-restsinnamiini rühma alkaloide olema vähemalt 0,1%. 

NSV Liidu aegadel oli saadaval preparaat *Raunatin*.

### Reserpiin

Droogist eraldatud reserpiinil on vererõhku alandav toime ja seda tarvitatakse ka neuroleptikumina. Kasutades trankvillisaatorina (rahustina) avaldab toimet hüpotalamusele. 

### Rahvameditsiinis

India rahvameditsiinis on kasutatud madurauvolfiat maohammustuse korral ning arvatakse, et selle ja juure kuju järgi on taim saanud mitmes keeles ka maoga seostuva nimetuse.

India ajurveedas on peetud teda universaalse toimega imerohuks (*Sarpagandha* ja *Chandrá*), mis aitavat nii maohammustuse kui ka hulluse vastu.

Viited
------

1. ↑  Eestikeelsete taimenimede andmebaas[*alaline kõdulink*], veebiversioon (vaadatud 19.03.2015)
2. 1 2 3 4 5  Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 774–775, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

Kirjandus
---------

* Joseph Monachino, Rauvolfia serpentina – Its history, botany and medical use, Economic Botany, oktoober–detsember 1954, 8. väljaanne, nr 4, lk 349–365
* Sissekanne Encyclopædia Britannica-s
* Sissekanne GRINis
* Sissekanne ITISes
* Sissekanne NCBI Taxonomy databases
* A.B.D. SELVAM ja S. BANDYOPADHYAY, Fluorescence Analysis on the Roots of Rauvolfia Serpentina (L.) Benth. Ex Kurz Under UV Radiation. Ancient Science of Life Vol: XXIV (4) aprill, mai, juuni – 2005, lk 164–167
* Rauvolfia serpentina Overview Page
* Rauvolfia serpentina
* Shivalika Pathania, Vinay Randhawa, Ganesh Bagler, Prospecting for Novel Plant-Derived Molecules of Rauvolfia serpentina as Inhibitors of Aldose Reductase, a Potent Drug Target for Diabetes and Its Complications, 17. aprill 2013, DOI: 10.1371/journal.pone.0061327
* Indian Snakeroot
* Sarpagandha – Rauwolfia serpentina, 7. veebruar 2014

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Rauvolfia serpentina seisuga 19.03.2015.*
Loris Karius (2018)
**Loris Sven Karius** (sündinud 22. juunil 1993 Biberach an der Rissis) on Saksamaa jalgpallur, kes viimati mängis väravavahina Inglismaa kõrgliigaklubis Liverpool.

Aastatel 2005–2009 kuulus ta VfB Stuttgarti ja 2009–2011 Manchester City noorteakadeemiasse.

Profidebüüdi tegi ta Saksamaa klubis 1. FSV Mainz 05. Saksamaa kõrgliigas mängis Karius esimest korda 1. detsembril 2012 mängus Hannover 96 vastu ning sai 19 kuu ja viie kuu vanuselt Saksamaa kõrgliiga läbi aegade noorimaks väravavahiks. Hooajal 2013–14 kindlustas ta koha Mainzi esiväravavahina. Hooajal 2015–16 sai Karius Saksamaa kõrgliigas kirja üheksa nullimängu ja tõrjus kaks penaltit ning valiti liiga hooaja parima väravavahi arvestuses Manuel Neueri järel teisele kohale.

2016. aasta mais siirdus ta 4,75 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Liverpool. Karius kogus kurikuulsust UEFA Meistrite Liiga 2017–18 finaalis Madridi Reali vastu, kui kaks kolmest Madridi Reali väravast sündisid otseselt tema eksimuste tõttu.

Aastatel 2018–2020 oli ta Liverpoolist laenul Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş. 2020. aasta septembris läks ta üheks hooajaks laenule Saksamaa kõrgliigaklubisse 1. FC Union Berlini.

Aastatel 2008–2014 mängis Karius Saksamaa noortekoondistes.

Välislingid
-----------

 Loris Karius – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
L'Oréali logo
**L'Oréal** on rahvusvaheline ihuhooldusvahendeid tootev ettevõte, mille peakorter asub Clichys Hauts-de-Seine'is ja registrijärgne asukoht on Pariisis. See on maailma suurim kosmeetikaettevõte. L'Oréal on arendanud selles valdkonnas tegevust, mis keskendub juuksevärvidele, parfüümidele, nahahooldus-, päikesekaitse-, jumestus- ja juuksehooldusvahenditele. L'Oréali asutas 30. juulil 1909 Prantsuse keemik Eugène Paul Louis Schueller.

Välislingid
-----------

* L'Oréali koduleht

Pariisi börsi indeksi CAC 40 ettevõtted (november 2022)

* Air Liquide
* Airbus
* Alstom
* ArcelorMittal
* AXA
* BNP Paribas
* Bouygues
* Capgemini
* Carrefour
* Crédit Agricole
* Danone
* Dassault Systèmes
* Engie
* EssilorLuxottica
* Eurofins Scientific
* Hermès International
* Kering
* Legrand
* L'Oréal
* LVMH
* Michelin
* Orange
* Pernod Ricard
* Publicis
* Renault
* Safran
* Saint-Gobain
* Sanofi
* Schneider Electric
* Société Générale
* Stellantis
* STMicroelectronics
* Teleperformance
* Thales
* Total
* Unibail-Rodamco-Westfield
* Veolia
* Vinci
* Vivendi
* Worldline
Georgia Bulldogide logo
Uga VI, Georgia Bulldogide ametlik *live*-maskott aastatel 1999–2008
**Georgia Bulldogs** on spordivõistkonnad, kes esindavad Georgia Ülikooli (*UGA või Georgia*). Ülikooli naiste spordivõistkondade nimi on sageli *Lady Bulldogs*. Georgia Ülikool on USA üliõpilasspordi organisatsiooni NCAA konverentsi Southeastern Conference'i liige.

Ametlik maskott on inglise buldog nimega Uga (tuletatud Georgia Ülikooli lühendist), samas kui Uga kostüümiga tegelaskuju versioon on Hairy Dawg.

Ülikool toetab üheksateist spordiala: pesapall, meeste ja naiste korvpall, meeste ja naiste murdmaasuusatamine, naiste ratsutamine, ameerika jalgpall, meeste ja naiste golf, naiste võimlemine, naiste jalgpall, pehmepall, meeste ja naiste ujumine ja vettehüpped, meeste ja naiste tennis, meeste ja naiste kergejõustik ning naiste võrkpall.

Georgia Ülikooli spordivõistkonnad on võitnud 47 USA ülikoolide meistrivõistlust. Southeastern Conference'i meistriks on tuldud kokku 173 korda. 2006. aastal registreerisid Bulldogid riigi kõigi spordiprogrammide kõrgeima kasumimarginaali (vastavalt EADA aruandele), tuues sisse 23,9 miljonit dollarit.

Tuntumate Georgia Ülikooli õpilaste või vilistlaste hulka kuuluvad meeskergejõustiklaste seas 1936. aasta suveolümpiamängudelt Berliinis 110 m tõkkejooksus olümpiakulla võitnud Forrest Towns ja 2012. aasta suveolümpiamängudelt Londonis kuulitõukes pronksmedali saanud Reese Hoffa. Georgia Ülikooli naiskergejõustiklaste seas on olümpiakullad võitnud Gwen Torrence ja Shaunae Miller-Uibo, hõbemedali Hyleas Fountain ning pronksmedali Debbie Ferguson.

Meistritiitlid
--------------

Georgia Ülikooli spordivõistkonnad on tulnud USA üliõpilaste meistriks järgmistel spordialadel:

* Mehed (15):
	+ ameerika jalgpall (3): 1942, 1980, 2021
	+ golf (2): 1999, 2005
	+ kergejõustik (1): 2018
	+ pesapall (1): 1990
	+ sisetennis (2): 2006, 2007
	+ tennis (6): 1985, 1987, 1999, 2001, 2007, 2008

* Naised (32):
	+ golf (1): 2001
	+ ratsutamine (7): 2003, 2004, 2008, 2009, 2010, 2014, 2021
	+ sisetennis (4): 1994, 1995, 2002, 2019
	+ sisekergejõustik (1): 2018
	+ tennis (2): 1994, 2000
	+ ujumine (7): 1999, 2000, 2001, 2005, 2013, 2014, 2016
	+ võimlemine (10): 1987, 1989, 1993, 1998, 1999, 2005, 2006, 2007, 2008, 2009

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 24.1.2022)

Välislingid
-----------

* Georgia Ülikooli spordivõistkondade ametlik koduleht
Georgia Ülikool
Uga VI, Georgia Bulldogside ametlik *live*-maskott aastatel 1999–2008
**Georgia Ülikool** (inglise keeles *University of Georgia*) on avalik teadusülikool Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis. See on Georgia Ülikooli süsteemi lipuülikool. Georgia Ülikooli põhilinnak asub Atlanta kesklinnast 110 kilomeetrit kirdes Athensi linnas. See asutati 1785. aastal ja on üks vanimaid avalikke ülikoole riigis.

Georgia Ülikool oli esimene riigi asutatud ülikool Ameerika Ühendriikides.[*viide?*] Esimesed õpilased lõpetasid kooli alles 1804. aastal, 19 aastat pärast selle asutamist. 

Ülikooli spordimeeskonnad kannavad nimetust Georgia Bulldogs (naiste spordivõistkondi nimetatakse Lady Bulldogs). Georgia Ülikool on USA üliõpilasspordi organisatsiooni NCAA konverentsi Southeastern Conference'i liige. Ametlik maskott on inglise buldog nimega Uga (tuletatud Georgia Ülikooli ingliskeelsest lühendist).

Georgia Ülikoolis õppimise ajal on tulnud kümnevõistluses USA üliõpilasmeistriks ka kolm eestlast: Maicel Uibo 2014. ja 2015. aastal, Johannes Erm 2019. aastal ning Karel Tilga 2021. aastal.

Galerii
-------

* Vana ülikoolilinnaku võlvVana ülikoolilinnaku võlv
* Terry majanduskool Buckheadis, AtlantaTerry majanduskool Buckheadis, Atlanta
* Psühholoogia auditooriumPsühholoogia auditoorium
* Stanfordi jalgpallistaadionStanfordi jalgpallistaadion
* Russelli raamatukoguRusselli raamatukogu

Viited
------

1. ↑  Märt Roosna. Karel Tilga krooniti kolmanda eestlasena kümnevõistluses USA üliõpilasmeistriks. "See oli õpetlik võistlus." Delfi Sport, 11.06.2021.

Välislingid
-----------

* Georgia Ülikooli koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Rakvere tänavast; Tallinna tänava kohta vaata artiklit Miina Härma tänav* |

---

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
**Härma tänav** on tänav Rakveres Kukeküla linnaosas.

Tänav on 271 meetri pikkune. Põhja-lõunasuunaline tänav paikneb Jaama puiestee ja Kuke tänava vahel ning ristub Sepa tänavaga.

Härma tänav on nime saanud 20. sajandil. Pärast Tallinna–Peterburi raudteeliini valmimist 1870. aastal hakkas ilmet omandama uus linnajagu linna põhjapiiri ehk Peterburi tänava (praeguse Tallinna tänava) ja raudteejaama vahel. Põhitänav oli Vaksali tänav (praegune Võidu) ja sellega paralleelselt viisid raudtee suunas Malmi, Küti ja Kauba tänav. Seda kanti hakati kutsuma Kukekülaks.
Linnaosa on saanud nime 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi (ukse kohal oli kukk) järgi, mis paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal.

Viited
------

1. ↑  Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 13. märtsil 2017)
2. ↑  Odette Kirss. "Rakvere ajalugu", Tallinn, Kirjastus Tänapäev, 2003.
**Georgi maa** (vene keeles *Земля Георга*) on Kaug-Põhjas Arhangelski oblast Franz Josephi maa suurim saar.

Georgi maa nimetati prints George V järgi Benjamin Leigh Smithi poolt.

Georgi maa pindalaga 2821 km², veidi suurem kui Luksemburg, on Franz Josefi saarestiku suurim saar. See on ka pikim - vahemaaga 115 kilomeetrit põhjapoolseima ja lõunapoolseima otsa vahel.

Saarel pole püsielanikke, kuid on olemas hooajaline uurimisjaam, mis mahutab kuni 10 inimest.

Loodus
------

Saare kõrgeim punkt on kirdes asuva Brusilovi jääkupli tipp, mis asub 416 meetri kõrgusel.

Saarel on keerukas rannajoon, paljude lahtede ja neemedega. Georgi maal on lõunarannikul edelasse suunatud kolm neeme: *Neale neem* (saare läänepoolseim ots), Crowtheri neem ja Granti neem. Selle idapoolseim neem on tuntud kui Murray neem, mis on eraldatud Bruce'i neemest Geograafi lahe kaudu. Kaks põhja poole suunatud neeme, Bruce'i neem ja Battenbergi neem, on teineteisest eraldatud Sommerville'i lahe poolt. Selle poolsaare läänepoolseim neem on Mys Mul'tanovskogo, mille taga asub Georgi maa ja Alexandra maa vahel Arhangelski väin. Cambridge'i väin asub isegi sellest rohkem edelas.

Nightingale'i väin kulgeb Georgi maast idas, eraldades selle Bruce'i saarest.

### Liustikud

Enamik maad katavad suured liustikud ja jääkuplid, nagu Brusilovi jääkuppel, Gretton'i jääkuppel, Dzegudze'i jääkuppel, Zander'i jääkuppel, Foggy jääkuppel, Arktika Geology Research Institute jääkuppel ja Peary jääkuppel, ehkki selle põhjapoolses otsas (*Polhostrovi Armitidzh)* on suur, enamasti liustiketa poolsaar.

### Kõrvalsaared

* David'i saar, laius 80,15 N, pikkus 47,33 E, on väike saareke, mis asub Georgi maa edelapunktis.
* Arthuri saar asub Georgi maa põhjapoolsemast otsast põhja pool, eraldatuna sellest *Leigh Smith'i väina* abil.

* The Geographers Bay, Zemlya Georga, Franz Josef LandGeograafi laht, Georgi maa, Franz Josephi maa
* Lääne-Franz Josephi maa kaardilõik (inglise keeles)Lääne-Franz Josephi maa kaardilõik (inglise keeles)

Viited
------

1. ↑  Prince George
2. ↑  "(Prince) George Land - Franz-Joseph-Land". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2019. Vaadatud 19. aprillil 2020.
3. ↑  Toponimy of the Soviet Arctic Seas
4. ↑  Земля Франца-Иосифа
Järguri tööpõhimõte
**Järgur**, varem ka **raadiorepiiter**, on selline vaheraadiojaam raadioside vaheseade, mis tavaliselt koostatakse põhimõtteliselt kahe raadiojaama baasil (koos eriliste filtritega), ning mis võimaldab ühes radiovõrgus olevate raadiojaamade sideraadiust oluliselt suurendada, võrgus liikuvat informatsiooni muutmata, mägisel maastikul on järgur sageli asendamatu, et side üldse oleks võimalik.

Reeglina koostatakse järgur-raadiovõrk järgmiselt: kõik võrgus olevad raadiojaamad lülitatakse režiimi, kus kõigi jaamade saade toimub ühel raadiosageduskanalil, vastuvõtt aga teisel kanalil. See tähendab, et kasutatakse kahte erinevat raadiosagedust. Järgurit ei tohi segi ajada raadioretranslaatoriga. Järgur-raadiojaam koos antenniga paigaldatakse võrgu alal, maastikul või linnas, võimalikult kõrgesse kohta ehk levi seisukohalt võimalikult soodsasse paika. Järgur-raadiovõrgus saavad raadioabonentjaamad omavahel suhelda ainult järguri vahendusel. Kui järguri töö on mingil põhjusel häiritud, katkeb side kogu võrgus.

Järgureid kasutatakse kõige rohkem ülemerelisel sidel, sest selleta oleks side suurtel aladel võimatu. Järgureid kasutatakse ka amatöörraadiosides. Amatöörsides kasutatavaid järgureid saab kõne edastamiseks ühendada ka interneti kaudu (VoIP – *voice over IP*), mis tähendab *echolink*'i (programm, millega raadioamatöörid saavad omavahel IP-võrgu kaudu suhelda) kasutamist või on võimalik ühitada raadio telefonivõrguga ja edastada signaali telefonivõrgu kaudu (järgur võtab vastu raadiosignaali ja edastab ta näiteks PSTN-võrgu kaudu).

Järgurite põhimõisted
---------------------

* AGC – automaatne võimenduse reguleerimine
* ALI – kontrolleri ja modemi vaheline liides
* BS – baasjaam
* CDMA – koodjaotusega hulgipöördus
* CMB – kombainer
* CU – control unit*, kontroller*
* DL – *downlink* e signaali suund BS>MS (jaamast-mobiili)
* DPX – dupleks
* FDMA – sagedusjaotusega hulgipöördus
* GSM – globaalne mobiilsidesüsteem
* LNA – eelvõimendi
* MS – *mobile station*
* PA – võimsusvõimendi
* PSU – toiteplokk
* RCU – *radio control unit* e kaugjuhtimist võimaldav süsteem
* RSSI – vastuvõetud signaali nivoo indikaator
* TDMA – ajajaotusega hulgipöördus
* UL – signaali suund MS>BS (mobiililt jaama)

Järgurite põhiparameetrid ja plokkskeem
---------------------------------------

### Tähtsamad tehnilised näitajad

1. Sagedusalad (UL ja DL suundades) (Hz)
2. Pääsuriba (Hz)
3. Võimendus (dB)
4. Väljundvõimsus (dBm)
5. Võimenduse variatsioon sagedusribal (±3 dB lubatud) (dB)
6. Selektiivsus (dBm)
7. Spektri laotus (spurious) (dBm)
8. Sisendsignaali minimaalne väärtus RSSI (dBm)
9. Võimendi tarbitav toitevool (tööpunkt) (A)
10. Toitepinge (V)
11. Vahesagedused [Hz]
**E-Eesti** (ka **e-Eesti**, inglise keeles *e-Estonia*) on Eesti valitsuse juhitav liikumine, mis keskendub Eesti infotehnoloogia ja Eesti kui e-riigi arengule, millega kaasneb ka Eesti kodanikele elektroonsete teenuste (e-teenuste) võimaldamine. "Tugev e-Eesti kuvand on oluline selleks, et toetada meie IKT-sektorit uute klientide ja investorite leidmisel ning oma toodete eksportimisel. Samuti kinnitab hästitoimiva digitaristu maine rahvusvahelisel tasandil Eesti kuvandit atraktiivse ärikeskkonnana."

Eesti kodanike jaoks tähistabki mõiste "e-Eesti" mugavat ja aega kokku hoidvat moodust riigiga suhtlemiseks. Kodanike jaoks on loodud riigiportaal eesti.ee, kust saab vaadata oma isiklikku infot, kasutada e‑teenuseid ja näha riigi saadetud teateid. 

Eesti diginõunik Marten Kaevats on sõnastanud 7 põhjust, mille poolest e-Eesti saavutused maailmas silma paistavad: 

1. Lapsevanemad saavad lapse sünni korral e-valitsuselt kirja, kus selgitatakse neile ette nähtud soodustusi ja toetusi.
2. Lasteaiakoha vabanemisest antakse samuti e-kirjaga teada, lasteaiakohtade järjekord korraldatakse automaatselt.
3. Tuludeklaratsiooni ja maksutagastuse avalduse saab teha 18 sekundiga.
4. Meil on ID kaart ja Mobiil-ID, millega saab sisse logida riigiportaalidesse ja vaadata nii enda kohta käivat infot kui teha vajalikke registritoiminguid auto ostmisest firma loomiseni.
5. Oma ettevõtte saab asutada vaid 18 minutiga.
6. Kõik riigi ja omavalitsuste standardprotseduurid on viidud digitaalseks ja salvestatakse digitaalselt.
7. Me saame elektrooniliselt valida parlamenti ja kohaliku omavalitsuse kandidaate ükskõik kust kohast maailmas e-hääletusega kas Mobiil-ID või ID-kaardi abil.

E-Eesti on loonud või toetanud järgmiste e-teenusete loomist: e-valitsus, e-valimised, e-Kool, e-tervis, e-pangandus, e-pilet, e-politsei jne. 

E-Eesti juhtivorgan oli e-Eesti Nõukogu, mis tegutses Riigikantselei strateegibüroo juures. E-Eesti nõukogu moodustati 2014. aastal senise Infoühiskonna nõukogu (varasema nimega Informaatika nõukogu) asemele ning lõpetas oma tegevuse aprillis 2021. Nõukogu esimees oli Eesti Vabariigi peaminister ning aseesimees ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister.

### E-Eesti Esitluskeskus

e-Eesti Esitluskeskus on rahvusvaheline kompetentsi- ja infokeskus avaliku sektori kõrgeima taseme otsustajatele ja poliitikakujundajatele. Keskuse igapäevaste külastajate hulka kuuluvad lisaks avaliku sektori külastajatele ka ettevõtjad, investorid, akadeemikud ja ajakirjanikud üle maailma. Esitluskeskuses eksponeeritakse erinevaid e-Eesti ja Eesti IT-ettevõtete innovaatilisi lahendusi. Esitluskeskuse eesmärk on innustada globaalseid poliitilisi liidreid, investoreid ja rahvusvahelist meediat meie digiloo kogemuse põhjal.

e-Eesti Esitluskeskuses kasututavad infolehed, presentatsioonid ja videod on kõigile vabalt kättesaadavad.

Vaata ka
--------

* Tiigrihüpe

Viited
------

1. 1 2  e-Estonia Briefing Centre. "Meie digiühiskonna loomise lugu". Vaadatud 14.12.2020.
2. ↑  Fujitsu. "Exploring successful Digital Government Innovation - Fujitsu Forum 2018". Vaadatud 14.12.2020.

Välislingid
-----------

* E-Eesti Nõukogu
* E-Eesti Esitluskeskus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib teleseriaalist, kosmoloogia mõiste ja teooria kohta vaata Suur Pauk.* |

---

**"Suure Paugu teooria"** on Ameerika Ühendriikide situatsioonikomöödia, mida esmakordselt näidati 24. septembril 2007. aastal USA telekanalil CBS. 

2010. aastal võitis "Suure Paugu teooria" People's Choice Awardi peaauhinna parima televisioonikomöödia (*Favorite TV Comedy*) kategoorias. Samal aastal sai Jim Parsons Primetime Emmy auhinna kui parim komöödiasarja meespeaosatäitja.

Sisututvustus
-------------

Telesarja peategelased on viis inimest Pasadenast California osariigist. Kahel sõbral California Tehnoloogiainstituudi ühiselamus Leonard Hofstadteril (tegeleb eksperimentaalse füüsikaga) ja Sheldon Cooperil (teoreetiline füüsika) on kahepeale kokku IQ 360. Mida on piisavalt, et mõista universumi olemust. Kuid inimeste, eriti naiste puhul jääb sellest mõnikord väheks.

*Piinatud geeniuste* naabriks on edasipüüdlik näitlejanna ja ettekandja blond Penny ning sõpradeks füüsikute kummalised kolleegid: insener Howard Wolowitz, kes suudab end väljendada kuues keeles ja astrofüüsik Rajesh Koothrappali.

Osatäitjad ja tegelaskujud
--------------------------

* Johnny Galecki – Leonard Hofstadter
* Jim Parsons – Sheldon Cooper
* Kaley Cuoco – Penny
* Simon Helberg – Howard Wolowitz
* Kunal Nayyar – Rajesh « Raj » Koothrappali
* Melissa Rauch – Bernadette Rostenkowski-Wolowitz
* Mayim Bialik – Amy Farrah Fowler

Viited
------

1. ↑  About The Big Bang Theory. CBS
2. ↑  Gary Strauss. "There's a science to CBS' Big Bang Theory". USA Today, 11. aprill 2007

Välislingid
-----------

* Koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suure Paugu Teooria** |
Kūlupėnai kirik
**Kūlupėnai** on küla Leedus Kretinga rajoonis, Kūlupėnai valla halduskeskus. 

Külas asuvad põhikool ja raamatukogu filiaalid, samuti ka Kūlupėnai raudteejaam. Kūlupėnai asub Minija ja Salantase jõgede ning Kūlupise oja kallastel. Kūlupėnais töödeldakse puitu ja lina. Küla asub Šalantai regionaalpargi aladel.

Ajalugu
-------

Kūlupėnaid on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1566. See kuulus algselt Plateliai mõisale. Küla elanikud osalesid Novembriülestõusus. XIX sajandil kuulus küla Kartena mõisale.

Aastal 1932 valmis Šiauliai–Kretinga raudteelõik, mille äärde rajati Kūlupėnai raudteejaam. Aastal 1940 rajati külla Kartena linavabriku filiaal. Külas elanud raudteejaama teemeister Juozas Sabulis oli esimene küüditatud leedulane. Kokku küüditati 67 selle küla elanikku. Aastal 1947 rajati külla linavabriku tarbeks väike elektrijaam, mis hakkas elektriga varustama ka ülejäänud küla. Aastal 1949 sai külast kohaliku kolhoosi keskasula, Nõukogude aja lõpul sai kolhoosist sovhoos. 

Aastal 1994 rajati külla palvemaja, mille asemele aastal 2006 ehitati kirik. Aastal 1996 sai külast kohaliku kihelkonna keskus.

Pilte
-----

* Kūlupėnai kabelKūlupėnai kabel
* Mälestusmärk metsavendadeleMälestusmärk metsavendadele
* Kūlupėnai raudteesildKūlupėnai raudteesild

Tuntud elanikke
---------------

* Juozas Mažeika – Leedu poliitik
* Gintaras Einikis – Leedu korvpallur

Viited
------

1. ↑  Kūlupėnai. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 2 (Grūdas-Marvelės). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1986. 430 lk.
2. ↑   Lietuviai tautininkai – komunistų kankiniai. – Chicago, 1988. – Lk. 119
3. ↑  1941–1952 metų Lietuvos tremtiniai. – Vilnius, 1994. – Kd. 1.

Välislingid
-----------

 Kūlupėnai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Küla portaalis vietoves.Lt
**New York Timesi bestsellerid** on The New York Timesi pühapäevaväljaande lisas The New York Times Book Review avaldatav edetabel suurima läbimüügiga raamatutest eri kategooriates. Ameerika Ühendriikides peetakse seda juhtivaks menukite edetabeliks. Nimekirja on avaldatud alates 9. aprillist 1942.

Edetabel
--------

Edetabel koostatakse ajalehe uudistetoimetuses, mitte The New York Timesi raamatuarvustuse osakonnas. Viimane vastutab ainult selle avaldamise eest.

Edetabel koostatakse USA raamatukaupluste kettidelt ja iseseisvatelt raamatupoodidelt saadud andmete põhjal, mida on kontrollitud hulgimüüjatelt saadud nädala müüginumbritega võrreldes. Raamatud, mis on tähistatud ristiga (†), on saanud raamatupoodidelt suuri tellimusi.

Raamatute edetabelisse valimise täpne metoodika on ärisaladus.

Viited
------

1. ↑  John Bear, *The #1 New York Times Best Seller: intriguing facts about the 484 books that have been #1 New York Times bestsellers since the first list, 50 years ago*, Berkeley: Ten Speed Press, 1992.
2. ↑  Rep. Billy Tauzini sõnul on see üks parimaid näitajaid USA-s kõige menukamate raamatute kohta. Opening Statement for Hearing on H.R. 1858 on June 15 1999.

Välislingid
-----------

* The New York Times Best Seller List (praegune)
* The New York Times Best Seller List (arhiiv)
**Newfoundlandi ja Labradori provints** on 1. järgu haldusüksus Kanadas. See hõlmab Newfoundlandi saare ja osa Labradori poolsaarest.

Aastatel 1949–1964 oli provintsi ametlik nimi *Newfoundland*.

Ajalugu
-------

Indiaani hõimudest elasid Newfoundlandi saarel beotukid ja pärast mikmakid.

Esimese eurooplasena jõudis Newfoundlandile 1000. aasta paiku Leif Eiriksson. Tema asula jälgi on leitud väljakaevamistel. Itaalia meresõitja John Cabot randus 24. juunil 1497 Newfoundlandil Bonavistas.

5. augustil 1583 võttis Humphrey Gilbert Newfoundlandi Inglismaa valdusse esimese ülemerekolooniana. Ent asulaid hakati sinna rajama alles 1610, kui saarele moodustati esimene asundus (ja lähiaastatel veel mitu). Erinevalt tavalistest kroonikolooniatest olid Newfoundlandil valduskolooniad, mille kuberner omas kogu koloonia maad. Valduskolooniad võisid tegutseda aktsiaseltsi põhimõttel ja nende põhiline eesmärk oli omanikele kasumi teenimine. Nõnda sarnanesid nad Inglismaa maamõisatega. Aastatel 1610–1728 oli saarel rida omanikkubernere, kellest osa elus saarel ei käinud. Selgus, et kirja teel võis juhtida küll teises Inglismaa otsas asuvaid mõisaid, ent mitte üle ookeani olevaid valdusi, ja see pärssis saare arengut. Osa kolooniaid müüdi riigile, osa läks pankrotti. Lõpuks moodustati nende asemele nii-öelda harilik kroonikoloonia.

1655. aastal rajasid oma asulad saarele ka prantslased. Kasutades inglise kolooniate nõrkust, kontrollisid nad peatselt enamikku saarest. Nende keskuseks oli Pleasance, tänapäevane Placentia. Kuningas Williami sõja ajal 1689–1697 vallutasid prantslased peaaegu kogu saare, ent Ryswicki rahuga taastati Ameerikas *status quo*. Järgnenud Kuninganna Anne'i sõjas 1702–1713 said prantslased lüüa ja vastavalt Utrechti rahule pidid Newfoundlandilt lahkuma.

Rahvastik
---------

Vaade Saint John'si kesklinnale
2010. aastal elas Newfoundlandis ja Labradoris 509 200 inimest. Üle poole rahvastikust elas Avaloni poolsaarel.

### Keel

97,7% elanikkonnast räägib emakeelena inglise keelt.

### Asustus

Newfoundlandi ja Labradori suuremad linnad| Koht | Linn | Elanike arv (2006) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Saint John's | 100 646 |
| 2. | Mount Pearl | 24 671 |
| 3. | Conception Bay South | 21 966 |
| 4. | Corner Brook | 20 083 |
| 5. | Grand Falls-Windsor | 13 558 |

Vaata ka
--------

* Kanada atlandirannik

Viited
------

1. ↑  Statistics Canada
2. ↑  Kanada Statistikaamet vaadatud 20.02.11
3. ↑  statcan.gc.ca vaadatud 20.02.11

Välislingid
-----------

* Newfoundlandi ja Labradori valitsuse koduleht

Kanada provintsid ja alad

Alberta **·**  Briti Columbia **·**  Loodealad **·**  Manitoba **·**  New Brunswick **·**  Newfoundland ja Labrador **·**  Nova Scotia **·**  Nunavut **·**  Ontario **·**  Prints Edwardi saar **·**  Québec **·**  Saskatchewan **·**  Yukon
Kaart
Baeri tänava algus
**Karl Ernst von Baeri tänav** on tänav Tartu kesklinnas.

See on Vallikraavi tänava jätk, mis on umbes 620 meetrit pikk ning kulgeb Vallikraavi, Juhan Liivi ja Lossi tänava ristmikust Jakobi tänavani, jätkudes teisel pool teed Kroonuaia tänavana. 

Tänav kulgeb kaarega ümber Toomemäe. Toomemäe ja Kassitoome vahelises lõigus avaneb Baeri tänavalt vaade Tartu Toomkirikule. Toomkiriku kohal jääb mäenõlva ees tänava äärde Tartu Ülikooli tenniseväljak, veidi allpool asub üliõpilasselts Liivika hoone.

Baeri tänav on nimetatud Karl Ernst von Baeri auks, varem kandis see Vallikraavi tänava nime.

Pildid
------

* Üliõpilasselts Liivika konvent, Baeri tänav 7.Üliõpilasselts Liivika konvent, Baeri tänav 7.
* Toomemäe trepid Baeri ja Oru tänava nurgal.Toomemäe trepid Baeri ja Oru tänava nurgal.
* Tartu linnamuuseumi ajalooline reklaam Jakobi ja Baeri tänava nurgal.Tartu linnamuuseumi ajalooline reklaam Jakobi ja Baeri tänava nurgal.
* Elumaja Baeri ja Oru tänava nurgal, Baeri 11.Elumaja Baeri ja Oru tänava nurgal, Baeri 11.
* Pesuköök, Baeri 3Pesuköök, Baeri 3
* Baeri 3 ja 5Baeri 3 ja 5
* Baeri 3 eestvaadeBaeri 3 eestvaade

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Karl Ernst von Baeri tänav** |
**Karl Einbundi valitsus** oli ametis (19. juulist kuni 1. novembrini 1932). Hiljem sai Karl August Einbundi nimeks Kaarel Eenpalu.

Kaarel Eenpalu esimese valitsuse koosseis
-----------------------------------------

* Karl Einbund – riigivanem
* Mihkel Pung – välisminister
* Ado Anderkopp – kohtu- ja siseminister
* Oskar Köster – põllutööminister
* Johannes Zimmermann – majandusminister
* Jaan Hünerson – haridus- ja sotsiaalminister
* August Kerem – kaitseminister
* Jaan Raudsepp – teedeminister

Valitsuse lubadused
-------------------

Deklaratsioonikõnes lubas riigivanem võidelda majanduslike raskustega ja koalitsioonirühmad jätavad erakonnapoliitilised lahkhelid kõrvale. Valitsuse tegevuskava peajooned olid: krooni püsiva kursi hoidmine, väliskabanduse tasakaalus hoidmine, tootmises tootmiskulu ja saaduste hindade vahekorra reguleerimine, siseturu korralduse jätkamine, põllumajanduslike laenuprotsentide alandamine, tööstusele edasitöötamisevõimaluste muretsemine, kohtu asjaajamise hõlbustamine ja kiirustamine jpm. 

Läbirääimiste puhul Riigikogus ütles rkl. Priidik Kroos V Riigikogu 8. koosolekul 27. juulil 1932: *Ainukene väljapääsutee majanduslikust kriisist on otsekohene sotsialiseerimine, on tarvis üle võtta maa tema senistelt eraomanikkudelt, luua seltskondlikud asutused, kolhoosid, vabrikud üle võtta, ühtlasi tehes kogu inimkonda riigitöölisteks ja ka riigiperemeesteks. ... Aga et praeguselt valitsuselt seda loota ei ole, siis on kõik see deklaratsioon ainult tühi tuuletallamine. ... Meie, pahempoolsete tööliste ja kehvikute Riigikogu rühm, praeguselt valitsuselt ei oota muud midagi, kui ainult majandusliku olukorra halvendamist, tööliste palkade allaviimist ja suuremat vallandamist, töötaolekut, tööliste hulkade vangimajja toppimist ja tinaube – see on kõik, mis töölisklass praeguselt valitsuselt üldse oodata võib.*

Viited
------

1. ↑  Eesti Kroonika 1932, lk 25

Kirjandus
---------

* Vabariigi esimese kodaniku kibe päev. Esmaspäev, 26. september 1932, nr. 39, lk. 5.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jaan Teemanti neljas valitsus** | **Eesti Vabariigi valitsus**1932–1932 | Järgnev**Konstantin Pätsi neljas valitsus** |