Ladina ristiga vaiplehekülg Lindisfarne'i evangeliaaris
Sankt Galleni evangeliaar (Cod.Sang.51 fo 6)
Loomafiguuridega vaiplehekülg Saint-Severi apokalüpsises fo 138r
**Vaiplehekülg** (inglise keeles *carpet page*, saksa keeles *Teppichseite*) on mõiste, mis tähistab spetsiifiliselt üleni ornamendiga kaetud lehekülge keskaegsetes kristlikes, juudi ja muslimi illumineeritud käsikirjades.

Kirjeldus
---------

Vaiplehekülg ei sisalda üldse teksti, vaid on kaetud terve lehe suuruse miniatuuriga, mis koosneb üleni mittefiguraalsest värvilisest, vahel osati kullatud mustrist. Kõige omasem on see iiri-anglosaksi käsikirjadele ning paikneb tavaliselt evangeeliumi eel. Enamasti on dekoor puhtgeomeetriline, kuigi käsikirjades võib geomeetriliste vormide sees leiduda loom- või põimornamenti või mõlemaid kombineerituna. Miniatuuri värvid on säravad ja kontrastsed, sageli paigutatud ornamendis rütmiliselt korduvana, jooned on selged ja jõulised.

Lehekülje kujundus võib olla sümmeetriline kahe ristuva telje suhtes; ladina risti kujutavatel ristiga vaiplehekülgedel, nagu näiteks Lindisfarne'i evangeliaaris, on sümmeetria ainult vertikaaltelje suhtes.

Vaiplehekülg on hästi eristatav samuti insulaarstiilis esinevatest suurte initsiaalidega või nendest moodustatud ligatuuridega täidetud *incipit*-lehekülgedest, kuigi mõlemas kasutatud dekoorielemendid võivad olla sarnased.

Seosed
------

Kunstiajaloolased on vaiplehekülje algmeid näinud kopti käsikirjade dekoratiivlehekülgedes ning dekooris on olemas selged paralleelid sama perioodi metallehistöö kaunistustega. Eeskujuna on nähtud ka idamaiseid vaipu, millest on tuletatud dekoori nimetus. Vaiplehekülje taolist dekoori on leitud ka keskaegsetel nahavool- ja -lõiketehnikas kaunistusega nahkköidetel (nn Püha Cuthberti evangeliaar) ja vähestel säilinud väärismetallköidetel sellest perioodist (nagu figuraalse kaunistusega Lindau evangeliaar). 9. sajandi Galileast pärit heebreakeelne *Codex Cairensis* sisaldab samuti vaiplehekülge, ehkki stiililt iiri käsikirjadest täiesti erinevat.

Pildid
------

* Bobbio Orosiuse käsikiri, vanim teadaolev näide vaipleheküljestBobbio Orosiuse käsikiri, vanim teadaolev näide vaipleheküljest
* Durrow' evangeliaar, 7.–8. sajandDurrow' evangeliaar, 7.–8. sajand
* Kellsi evangeliaar, 8.–9. sajandKellsi evangeliaar, 8.–9. sajand
* Ibn al-Bawwabi Koraan, 1001 ADIbn al-Bawwabi Koraan, 1001 AD
* Heebreakeelne piibel, nn Codex Leningradensis, u 1008Heebreakeelne piibel, nn *Codex Leningradensis*, u 1008
* Koraani käsikiri, 1182Koraani käsikiri, 1182
* Koraani käsikiri, c. 1370Koraani käsikiri, c. 1370

Viited
------

1. ↑  M. Hainsoo. SIR ROY STRONGI TEOSE „THE SPIRIT OF BRITAIN: A NARRATIVE HISTORY OF THE ARTS" KOLME PEATÜKI TÕLGE JA TÕLKE ANALÜÜS. Magistritöö. Tartu Ülikool, 2017
2. ↑  Carpet Page. - Art History Glossary.
3. ↑  The Lindisfarne Gospels carpet pages. - Medieval Manuscripts Blog. British Library
4. ↑  The Lindisfarne Gospels carpet pages. - Medieval Manuscripts Blog. British Library
5. ↑  Carpet Pages and Islamic Prayer Rugs. - Alberti-s Window. Art History Blog
6. ↑  St. Cuthbert Gospel Uncovered. - Medieval Histories
7. ↑  Lindau Gospels. - The Morgan Library & Museum
8. ↑  E. Martín-Contreras. Exploring Hebrew Carpet Pages through their Texts. - Sefarad 80(1):7, June 2020
9. ↑  The Book of Durrow to be displayed at the British Library. - Medieval Manuscripts Blog. British Library
10. ↑  J. J. Mark. Book of Kells. - World History Encyclopedia