**Kašmiiri keel** (कॉशुर, کٲشُر Kashur) on Indoeuroopa keelkonna India rühma dardi alarühma kuuluv keel. Seda kõneldakse peamiselt Kashmiri orus India loodeosas. Sealne territoorium on jagatud kolme riigi vahel: India, Pakistan ja Hiina. Kõnelejad on peamiselt kašmiirlased.

Kašmiiri keele kõnelejaid on 2011. aasta andmete põhjal umbes 7.1 miljonit, kellest 6 797 587 elab Indias Jammu ja Kashmiri osariigis ja natuke üle 350 000 Pakistanis.

Kašmiiri keel kuulub nende 22 India ametliku keele hulka, mille jätkusuutlikkust on sealsel valitsusel kohustus tagada. Ülikoolides on kašmiiri keelt hakatud õpetama alles hiljuti. Kašmiiri keele kõnelejate kirjaoskus on meestel 88% ning üle 35-aastaste naiste seas 12%. Kašmiiri keele kõnelejad räägivad teise keelena enamasti urdu või inglise keelt.

Traditsiooniliselt kirjutati kašmiiri keelt šaarada kirjas, mida tänapäeval kasutatakse vaid üksikutes religioossetes kogukondades. Igapäevases kasutuses on araabia kiri, ladina kiri ja devanaagari kiri.

### Põhiarvsõnad 1–10

1. *akh*
2. *zė*
3. *trê*
4. *çor*
5. *pāņçh*
6. *shê*
7. *sath*
8. *äţh*
9. *nav*
10. *dāh*

Null (0): Siphar

Numbrid 0–9 devanaagari kirjas:

devanaagari numbrid
Numbrid 1–10 araabia kirjas:

araabia numbrid

### Segmendid ehk häälikuüksused

#### Vokaalfoneemid

Kašmiiri keeles on kaheksa vokaalfoneemi. Vokaalid saavad olla kas lühikesed või pikad. Samuti on nii mõndagi pikka (/i:/, /e:/, /ə:/, /u:/, /o:/) ning lühikest häälikut (/e/, /o/, /ə/, /a/) võimalik muuta nasaalideks. Taoline ninahäälikuks muutmine võib muuta ka sõna tähendust, kuna muutub foneem.

|  | Ees | Keskel | Taga |
| --- | --- | --- | --- |
| Kõrge | i i: | ɨ ɨː | u u: |
| Kesk | e e: | ə ə: | o o: |
| Keskmadal |  |  | ɔ |
| Madal |  | a a: | ɒ |

#### Konsonantfoneemid

Nagu kõik indoaaria keeled, on ka kašmiiri keel konsonandirikas. Seda kirjeldab järgnevate konsonantide üksteisest eristumine:

* aspireeritud ja mitteaspireeritud klusiilid ning afrikaadid (/p—pʰ, t—tʰ, k—kʰ, b—bʰ, d—dʰ, g—gʰ, tʃ—tʃʰ/);
* apikaalsed ja retroflekssed konsonandid (/t/ – /ʈ/, /d/ – /ɖ/, /n/ – /ɳ/, /l/ – /ɭ/);
* palataliseeritud palataliseerimata konsonandid.

|  |  | Bilabiaalne | Alveolaar-
dentaalne | Apikaal-
alveolaarne | Retrofleksne | Palataalne | Velaarne | Glotaalne |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiil | m.asp |  | t |  | ʈ |  |  |  |
| aspir | pʰ | tʰ |  | ʈʰ |  | kʰ |  |
| m.asp |  |  |  | ɖ |  |  |  |
| aspir | bʰ | dʰ |  | ɖʰ |  | gʰ |  |
| Frikatiiv | helitu |  |  |  |  | ʃ |  |  |
| Afrikaat | m.asp |  | ts |  |  | tʃ |  |  |
|  |  |  |  | tʃʰ |  | h |
| aspir |  | ts |  |  | dʒ |  |  |
|  | tsʰ |  |  | dʒʰ |  |  |
| Nasaal |  |  |  |  | ɳ |  | ŋ |  |
| Lateraal |  |  |  |  | ɭ |  |  |  |
| Tremulant |  |  |  | r |  |  |  |  |
| Poolvokaal |  | ʋ |  |  |  |  | y |  |

m.asp – mitteaspireeritud

aspir – aspireeritud

### Rõhk

Rõhk langeb tavaliselt tugevamale silbile. Silp, milles on konsonant+vokaal on tugevam, kui silp, milles on ainult vokaal ning konsonant+vokaal silbist on omakorda tugevam konsonant+vokaal+vokaal silp. Rõhk üksi sõna tähendust aga kašmiiri keeles ei muuda.

### Grammatika

Kašmiiri keeles on:

* grammatilised mees- ja naissugu
* ainsus, mitmus
* sufiksite ehk lõpuliidete abil tähistatavad käänded nagu nominatiiv, daativ, ablatiiv
* postpositsiooni abil kasutatavad käänded nagu lokatiiv, genitiiv, instrumentaal.
* oleviku, mineviku tuleviku ajavormid
* indikatiiv (kindel kõneviis), imperatiiv (käskiv kõneviis) ja optatiiv (soovi või lootust väljendav kõneviis)

#### Sõnajärg

Klassikaline sõnajärg kašmiiri keeles on Subjekt-Verb-Objekt (SVO), kuid millegi rõhutamisel on võimalik ka teistsugused sõnajärjed.

### Murre

Täpsemad uuringud kašmiiri dialektide kohta puuduvad, aga tavaliselt jagatakse need regionaalseteks sotsiaalseteks. 
Regionaalseid murdeid on mitmeid, standardkujuks on aga Kashtawari murre.
Sotsiaalseteks murreteks peetakse vastavalt hindu muslimi kašmiiri keelt, sõltuvalt kõnelejaid mõjutavast kultuuriruumist .

### Keelenäited

Mis kell on? – Vakhėt kyāh āv? **VÕI** Kāç bajeyi?
Kell on viis. – Vakhėt chu pāņçi baji.
Kuidas sul läheb? - Tänan küsimast, hästi. - Toh chiv väri ? – Ähansa, Me-Hur-Ba-e-Ni
Ma ei saa aru. Ma ei oska kašmiiri keelt. – Mê chunė phikrī tagān. Mê chunė käshur tagān.

Viited
------

1. ↑  Linguae
2. ↑  Linguae
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
13. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Wikivoyage info: **Kashmiri phrasebook** |