recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Stefan Erik Wallin** (sündinud 1. juunil 1967 Vaasas) on Soome poliitik.

Wallin õppis Åbo Akademi nimelises rootsikeelses ülikoolis, mille lõpetas magistrikraadiga sotsiaalteadustes.

1989–93 töötas ta Soome suuruselt teises rootsikeelses ajalehes Vasabladet ajakirjanikuna. Seejärel asus ta tööle Rootsi Rahvapartei nõunikuna. 1994–2000 töötas ta järgemööda transpordiministri, Euroopa asjade ja väliskaubandusministri, siseministri ning kaitseministri nõunikuna. Seejärel töötas ta 2000–05 ajalehe Åbo Underrättelser peatoimetaja asetäitja ja juhtkirjade kirjutaja.

Ta oli aastatel 2006–12 Soome Rootsi Rahvapartei esimees. Sel kohal vahetas ta välja Jan-Erik Enestami.

2005–07 töötas Wallin Soome keskkonnaministeeriumis riigisekretärina. 29. detsembril 2006 määras Soome president Tarja Halonen ta keskkonnaministriks ja välisministeeriumi juures tegutsevaks Põhjamaade koostöö ministriks Matti Vanhase teises valitsuses, vahetades sellelgi kohal välja Jan-Erik Enestami. Ta astus ametisse 1. jaanuaril 2007 ja töötas keskkonnaministrina kuni 19. aprillini 2007, mil sai kultuuri- ja spordiministriks. 22. juunil 2010 astus ametisse Mari Kiviniemi valitsus, milles Wallin säilitas kultuuri- ja spordiministri koha. Selles ametis töötas ta kuni 22. juunini 2011, mil ametisse astus Jyrki Kataise valitsus, ja seal sai Wallin Soome kaitseministriks.

Kaitseministrina taheti Wallini ükskord umbusaldada. See puudutas Soome sõjaväe reformi. Nimelt võeti vastu otsus likvideerida 6 sõjaväeosa. Wallin tõmbas likvideeritavate sõjaväeosade nimekirjast maha rootsikeelse Dragsviki garnisoni. Mõned poliitikud, kes kritiseerisid sõjaväereformi, arvasid, et Dragsvik säästeti teiste sõjaväeosade sulgemise arvel, ja kutsusid ministrit üles tagasi astuma. Kuid peaminister Jyrki Katainen teatas oma toetusest kaitseministrile ja Wallin ise keeldus tagasi astumast. Umbusaldushääletus Wallinile kukkus läbi: teda toetas 95 ja umbusaldas 59 parlamendiliiget.

Samal ajal selgus veel, et Wallin oli Turu kesklinnas ostnud koos naisega korteri 225 000 euro eest Åbo Akademi Fondilt, mille juhatuse liige ta ise oli, ja müünud selle 2009 maha peaaegu 400 000 euro eest. Soome õiguskantsler Jaakko Jonkka ja Soome politsei uurisid asja, aga ei leidnud korruptsiooni ega alusetu rikastumise märke. Nähtavasti oli kinnisvara väärtus vahepealse aja jooksul suurenenud.

Wallin astus tagasi 5. juulil 2012, loobudes ka erakonna esimehe kohast. Nii kaitseministri kui ka erakonnajuhi koha võttis temalt üle Carl Haglund.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Stefan Wallin** |
Nemanja Gudelj 2016. aastal Amsterdami Ajaxi särgis
**Nemanja Gudelj** (serbia kirillitsas: Немања Гудељ; sündinud 16. novembril 1991 Belgradis) on Serbia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla ja Serbia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Hollandi klubis NAC Breda, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2001. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Hollandi kõrgliigas 2010. aastal.

Aastatel 2013–2015 mängis ta Hollandi kõrgliigas AZ Alkmaari ja 2015–2017 Amsterdami Ajaxi ridades.

2017. aastal siirdus ta Hiina kõrgliigasse, mängides esmalt Tianjin TEDA-s ja seejärel Guangzhou Evergrande'is. Hooajal 2018–19 mängis ta laenul Portugali kõrgliiga klubis Lissaboni Sporting.

2019. aasta juulis sõlmis ta lepingu Sevillaga.

Serbia jalgpallikoondises debüteeris Gudelj 5. märtsil 2014 sõprusmängus Iirimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 18. novembril sõprusmängus Kreeka vastu.

Saavutused
----------

Guangzhou Evergrande Taobao
* Chinese FA Super Cup: 2018

Sporting CP
* Taça da Liga: 2018–19
* Taça de Portugal: 2018–19

Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2019–20

| * v
* r
Serbia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Dmitrović
* 2 Pavlović
* 3 Eraković
* 4 Milenković
* 5 Veljković
* 6 Maksimović
* 7 Radonjić
* 8 Gudelj
* 9 A. Mitrović
* 10 Tadić (c)
* 11 Jović
* 12 Rajković
* 13 S. Mitrović
* 14 Živković
* 15 Babić
* 16 Lukić
* 17 Kostić
* 18 Vlahović
* 19 Račić
* 20 S. Milinković-Savić
* 21 Đuričić
* 22 Lazović
* 23 V. Milinković-Savić
* 24 Ilić
* 25 Mladenović
* 26 Grujić
* Treener: Stojković

 | Serbia |
**Werner Steffen Flath** (sündinud 10. veebruaril 1957 Bärensteinis Maagimäestiku kreisis (endine Saksa Demokraatlik Vabariik)) on Kristlik-Demokraatlikku Liitu (CDU) kuuluv Saksamaa poliitik. Alates 1994. aastast on ta Saksimaa saadik ja alates 2008. aastast CDU fraktsiooni esimees. 1999–2008 oli erinevatel ametikohtadel Saksimaa liidumaa valitsuses.

Elu
---

Pärast gümnaasiumi lõpetamist 1975. aastal ja sõjaväeteenistuse läbimist õppis Steffen Flath 1977–1982 põllumajandust Martin Lutheri Ülikoolis Halles ja lõpetas selle põllumajandusinsenerina. 1982–1990 töötas ta agrokeemiatoodete keskuses Schlettaus ja VEB (Volkseigener Betrieb) Annaberg-Buchholzi teraviljatööstuses. 1990. aastal siirdus Annaberg-Buchholzi linnavolikokku.

Steffen Flath on katoliiklane, abielus ja tal on kaks last.

Poliitika
---------

Flath on alates 1983. aastast CDU (endises SDV-s) liige. Aastatel 1991–1994 oli ta Annabergi piirkonna esimees, 1995–1999 CDU Saksimaa peasekretär, alates 2001. aastast CDU Sachseni aseesimees.

Alates 1994. aastast on Flath Sachseni liidumaa parlamendi liige. Parlamenti on ta alati valitud otsemandaadiga (Annabergi valmisringkonnas). 2009. aasta valimistel kogus ta 48,0% häältest.

1999–2004 oli ta Sachseni keskkonna- ja põllumajandusminister, 2004–2008 kultuuriminister. Ajavahemikul 28. mai 2008, kui Stanislaw Tillich valiti peaministriks, kuni valitsuskabineti moodustamiseni täitis ta rahandusministri kohuseid. Juunis 2008 sai temast Sachseni parlamendi CDU fraktsiooni esimees. 

Aastatel 1994, 1999, 2004, 2009, 2010 ja 2012 oli Flath Saksamaa presidendivalmistel Sachseni liidumaa esindajana valimiskogus.

Seisukohad
----------

Flath on vastu, et samasoolised paarid oleksid maksustatud võrdselt erisooliste paaridega. Sellega seoses teatas ta: „Jumal lõi meid naise ja mehena ning ma usun, et ta tegi seda põhjusega." CDU üleriigilisel kongressil 2012.a. Hannoveris keeldus ta diskussioonist antud teemal, ta ütles: „Meie eesmärk ei saa olla homoseksuaalsete ühenduste ning naise ja mehe vahelise abielu maksustamise võrdsustamine. CDU jaoks oleks juba selleteemaline diskussioon absurdne."

Välislingid
-----------
Stefan Ristovski 2014. aastal Makedoonia koondises mängimas
**Stefan Ristovski** (makedoonia keeles Стефан Ристовски; sündinud 12. veebruaril 1992 Skopjes) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Horvaatia kõrgliiga klubis Zagrebi Dinamo ja Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Makedoonia klubis FK Vardar.

2010. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Itaalia klubiga Parma. Ta mängis klubi põhimeeskonnas Itaalia kõrgliigas ainult hooaja 2014–15 esimeses pooles. Ülejäänud ajal mängis ta Parmast laenul Itaalia madalamates klubides Crotone, Frosinone, Bari ja Latina.

Aastatel 2015–2017 mängis ta Horvaatia kõrgliiga klubis HNK Rijeka. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Horvaatia meistriks.

2017. aasta augustis sõlmis ta lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Sporting. 2021. aasta veebruaris liitus ta Zagrebi Dinamoga.

Põhja-Makedoona jalgpallikoondises debüteeris Ristovski 10. augustil 2011 sõprusmängus Aserbaidžaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juuni 2017 MM-i valikmängus Hispaania vastu.

Saavutused
----------

Rijeka
* Horvaatia liiga: 2016–17
* Horvaatia karikas: 2016–17

Sporting CP
* Taça da Liga: 2017–18, 2018–19
* Taça de Portugal: 2018–19
? Samoa riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 1:2.
**Samoa lipp** on Samoa Iseseisvusriigi ametlik lipp.

Lipp võeti kasutusele 1948. aastal, ametlikult aga kinnitati see 24. veebruaril 1949, siis oli Samoa Uus-Meremaa hooldusterritoorium. Kui Samoa iseseisvus, 1. jaanuaril 1962 Lääne-Samoa nime all, võeti see lipp ilma muutusteta riigi tunnuseks, ka 1997. aastal kui riigi nime muudeti, ei muudetud ka siis lippu.

Samoa lipuks on punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas on sinine ristkülik viie viisnurkse tähega (1948–1949 oli lipul neli tähte), mis kujutavad Lõunaristi - lõunapoolkeral nähtav tähtkuju. Tähed ei ole ühesuurused, alumine on kõige suurem, ülemine ja vardapoolne on ühesuurused, järgneb lehvipoolne ning alumise ja lehvipoolse vaheline täht on kõige väiksem. Sinine ristkülik moodustab 1/2 lipu laiusest ja 1/2 pikkusest.

Punane (PMS 186) sümboliseerib ohvrimeelsust ja on Samoa traditsiooniline värv ning sinine (PMS 294) vabadust. Lõunarist näitab Samoa geograafilist asendit maailmas, see on väga levinud sümbol lõunapoolkera riikide lippudel. Rist koosneb Alpha, Beta, Gamma, Delta ja Epsiloni tähest. Epsilon on kõige väiksem, kuna ka tähtkujus on ta kõige halvemini nähtav. Lipu eeskujuks on Uus-Meremaa lipp.

Vaata ka
--------

* Samoa vapp

Välislingid
-----------

* Samoa lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
**Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken** (23. juuni 1385 – 14. veebruar 1459 Simmern) oli Simmerni ja Zweibrückeni pfaltskrahv aastast 1410 kuni oma surmani aastal 1459.

Ta oli Saksa kuninga (1400–1410) ja Pfalzi kuurvürsti Ruprechti ja tolle naise Elisabeth von Hohenzollern-Nürnbergi poeg. Pärast Ruprechti surma jaotati Pfalzi kuurvürstkond tema nelja elusoleva poja vahel. Ludwig III sai põhiosa, Johann sai Pfalz-Neumarkti, Stefan sai Pfalz-Simmerni ja Otto sai Pfalz-Mosbachi.

Aastal 1410 abiellus Stefan Anna von Veldenziga, kes suri aastal 1439. Pärast Anna isa surma aastal 1444 sai Stefan kontrolli ka Veldenzi üle ja Veldenzi osale Sponheimist. Samal aastal jagas ta ka riigi oma poegade Friedrich I, kellest sai Simmerni pfaltskrahv, ja Ludwig I, kellest sai Zweibrückeni pfaltskrahv, vahel. Aastal 1448 õnnestus tal saada oma nooremale vennale Ottole pool Pfalz-Neumarktist ja müüa talle teine pool.

Ta maeti lossikirikusse, mis oli varem olnud hospitaliitide kirik Meisenheimis.

Perekond ja lapsed
------------------

Stefani ja Anna lapsed olid:

1. Anna (1413 – 12. märts 1455)
2. Margarethe (1416 – 23. november 1426)
3. Elsa (1420–1480)
4. Friedrich I (24. aprill 1417 – 29. november 1480)
5. Ruprecht (1420 – 17. oktoober 1478)
6. Stephan (1421 – 4. september 1485)
7. Ludwig I (1424 – 19. juuli 1489)
8. Johann (1429–1475)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Ruprecht III** | **Simmerni pfaltskrahv**1410–1459 | Järgnev:**Friedrich I** |
| **Zweibrückeni pfaltskrahv**1410–1459 | Järgnev:**Ludwig I** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Friedrich III** | **Sponheimi krahv**1444–1444 | Järgnev:**Friedrich I** |
| **Veldenzi krahv**1444–1444 | Järgnev:**Ludwig I** |
**Elrond** on tegelane J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Elrond on haldjas Luthieni kauge järeltulija. Teda hüütakse ka **Elrond Poolhaljdas**, sest Luthieni armastatu oli tavaline surelik.

Elrond on vana, väärikas ning ülimalt tark haldjas. Paljusid asju, mida maailmas enam ei mäletata, on Elrondil tallel. Tema tunneb iidseid lugusid ja tarkusi, mis ammu unustusse vajunud. Kui Frodo saab Morguli pistodaga haavata, siis vaid Elrond on see, kes oskab sedasorti needustega löödud haava parandada. Elrondi juures käivad nõu küsimas nii inimesed kui haldjad. Tema vägi öeldakse olevat tema tarkuses ja Elrondi ennast nimetatakse suurimaks teadusemeistriks. Tema oli Rivendelli isand ning võimas nii haldjate kui inimeste seas.

Elrond oli ühe Võimusõrmuse vardjas. Tema hoolde oli usaldatud üks kolmest Haldjate Sõrmusest – Vilya.

Välimus
-------

Elrondi nägu oli ajatu, ei noor ega vana, kuigi selle joontesse oli kirjutatud mälestusi paljudest asjadest, nii rõõmsatest kui kurbadest. Tema juuksed olid tumedad nagu ehavarjud. Tema silmad olid hallid kui selge õhtu ning neist hiilgas tähevalguse sarnane sära. Ta paistis auväärne kui kuningas, keda on koormanud paljud talved, ning samas terve nagu karastatud sõjamees oma täies jõus.
Paris-Saclay
**Paris-Saclay** on tehnoloogia- ja teaduspark Saclay lähedal Île-de-France'is. See hõlmab teadusasutusi, kahte suurt Prantsusmaa ülikooli kõrghariduskeskustega (*Grandes Écoles*) ja ka eraettevõtete uurimiskeskusi. 2013. aastal paigutas Technology Review Paris-Saclay maailma 8 parima teadusklastri hulka. 2014. aastal hõlmas see ligi 15% Prantsusmaa teadusuuringute võimsusest.

Esimesed asulad pärinevad 1950. aastatest ning piirkonda laiendati mitu korda 1970. ja 2000. aastatel. Praegu on käimas mitmed projektid ülikoolilinnaku edasiarendamiseks, sealhulgas osade rajatiste ümberpaigutamine.

Tänapäeval asuvad selles piirkonnas paljud Euroopa suurimad kõrgtehnoloogiaettevõtted, aga ka Prantsusmaa kaks juhtivat ülikooli Université Paris-Saclay (CentraleSupélec, ENS Paris-Saclay jne) ja *Institut polytechnique de Paris* (École polytechnique, Télécom ParisTech, HEC Paris jne). ARWU 2020 edetabelis on Université Paris-Saclay maailmas matemaatikas 14. kohal ja füüsikas 9. kohal (Euroopas 1.).

Eesmärk oli tugevdada klastrit, et luua rahvusvaheline teadus- ja tehnoloogiakeskus, mis suudaks konkureerida teiste kõrgtehnoloogiliste piirkondadega, nagu Silicon Valley või Cambridge, MA.

Viited
------

1. ↑  One of the top 8 innovation clusters in the world - EPAPS
2. ↑  Campus du plateau de Saclay - Définition et Explications
3. ↑  L'Université Paris-Saclay, première en maths

Välislingid
-----------

* Paris-Saclay
**TUI fly Deutschland** (varasema nimega **TUIfly**) on Saksamaa suuruselt kolmas lennufirma (Lufthansa ja Air Berlini järel), mis loodi lennufirmade Hapag-Lloyd Flug ja Hapag-Lloyd Express liitumisel. TUI fly Deutschlandi peakorter asub Hannoveri lennujaamas Langenhagenis. TUI fly Deutschland korraldab nii tšarterlende kui ka odavlende.

Lennukipark
-----------

Boeing 737-800 Müncheni lennujaamas
TUI fly Deutschlandil on järgmised lennukid (2010. aasta mai seisuga):


| Lennuk | Arv | Tellitud | Reisijaid | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Boeing 737-700 | 10 | 0 | 148 | opereerib Air Berlin |
| Boeing 737-800 | 27 |  | 186/189 | kahte lennukit opereerib Air Berlin  ühte opereerib CanJet |
| Kokku | **37** |  |  |

Lennukite keskmine vanus on 9 aastat (2010. aasta veebruari seisuga).

Viited
------

1. ↑  TUIfly lennukid välja otsitud 18.06.10
2. ↑  TUIfly lennukite vanus välja otsitud 18.06.10

Saksamaa
Saksamaa lennufirmad

AeroLogic **·** 
Air Berlin **·** 
Air Hamburg **·** 
Avanti Air **·** 
Augsburg Airways **·** 
Bremenfly **·** 
BinAir **·** 
Cirrus Airlines **·** 
Condor Flugdienst **·** 
Contact Air **·** 
European Air Transport **·** 
Eurowings **·** 
FAI Air Service **·** 
FLN Frisia Luftverkehr **·** 
Germania **·** 
Germanwings **·** 
Hahn Air **·** 
Hamburg International **·** 
LTU International **·** 
Luftfahrtgesellschaft Walter **·** 
Lufthansa **·** 
Lufthansa Cargo **·** 
Lufthansa CityLine **·** 
Lufthansa Regional **·** 
OCA International **·** 
Ostfriesische Lufttransport **·** 
Private Wings **·** 
SunExpress Deutschland •
Sylt Air **·** 
TUI fly Deutschland **·** 
WDL Aviation **·** 
Windrose Air **·** 
XL Airways Germany
Elo Tuglas. Ooniste otsimisel Erastvere metsas 28. mail 1939.
Konrad Mägi "Elo Tuglase portree"
**Elo Tuglas** (**Emma Elisabet Oinas** 28. jaanuaril 1896 Tartu – 11. juuli 1970 Tallinn) oli Friedebert Tuglase abikaasa.

Elulugu
-------

Emma Elisabet Oinas lõpetas Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi. Ta oli avara silmaringiga, tema teadmised ulatusid maailmakirjandusest ajaloo- ja loodusteadusteni. Valdas eesti, vene, saksa ja prantsuse keelt ning õppis omal käel selgeks soome keele. Nooruspõlves käis ka laulu- ja klaverikursustel ning haris end teatri- ja kujutava kunsti vallas. 

Elo Tuglast on kirjeldatud kui säravat seltskonnadaami, teravmeelset ja vaimukat vestluspartnerit. Ta võttis osa kultuurielu tippsündmustest, käis välisreisidel, veetis aega vaimuinimeste seltskonnas, luges palju ning oli kursis kunsti-, teatri- ja muusikaelus toimuvaga. Teisest küljest oli Elo asjalik perenaine, kes tegeles vajadusel kõiksuguste olmetegevustega nagu näiteks katuse tõrvamine või lume rookimine.

Perekond
--------

Elo Tuglase ema Marie ja isa Tõnis olid pärit Viljandimaalt. Ema töötas enne abiellumist vanapreili von Siversi teenijana Viljandi stiftis (vanadekodus). Isa, kes oli õppinud puusepaks, teenis Moskva sõjaväes, kuid vabastati sealt tervislikel põhjustel, hiljem töötas Tartus reaalkoolis teenrina ja mõnes seltsis einelauapidajana. Pärast abiellumist kolisid Marie ja Tõnis Tartusse.

Elo Tuglasel olid õed Johanna  ja Selma  ning vennad Aleksander  ja Eduard .

Elo Tuglase haud Metsakalmistul15. septembril 1918 abiellus Emma Friedebert Tuglasega. Tuglas hakkas teda kutsuma Eloks. 1923. aastal sai Emma Elisabet Oinasest ametlikult Elo Tuglas. Kooselu Tuglasega kestis kuni Elo surmani, kokku 52 aastat.

Looming
-------

### Päevaraamatud

"Elukiri 1952–1958" (Tallinn 1993)

"Tartu päevik 1928–1941" (Tallinn 1996)

### Kirjavahetus Tuglasega

"Kirjad teineteisele 1917–1947 (Tallinn 2001)

Viited
------

1. 1 2  Elo Tuglas (1993). *Elukiri 1952-1958*. Tallinn: Faatum. Lk 4.
2. 1 2 3 4  Elo Tuglas (2009). *Elukiri 1952-1958*. Tallinn: Tänapäev. Lk 8.
3. ↑  Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus. "Elo Tuglase noorelt surnud õde Johanna Oinas". *Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse fotokogu*. Vaadatud 6.11.2017.
4. ↑  Elo Tuglas (2009). *Elukiri 1952-1958*. Tallinn: Tänapäev. Lk 6.
5. ↑  Elo Tuglas (2009). *Elukiri 1952-1958*. Tallinn: Tänapäev. Lk 7.

Kirjandus
---------

* Tuglas, Elo. "Elukiri 1952–1958". Faatum, Tallinn 1993
* Tuglas, Elo. "Elukiri 1952–1958". Tänapäev, Tallinn 2009
* Tuglas, Elo. "Tartu päevik 1928–1941". Tänapäev, Tallinn 2008, 2017

Välislingid
-----------

* Elo Tuglase noorelt surnud õde Johanna Oinas. Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse fotokogu
Kolmefaasilise kontaktori kujutamine elektriskeemil:   
A1 – A2 juhtimisahel elektromagnetiga; 1–3 peakontaktid; 11, 12, 23, 24 abikontaktid
Kontaktori tööpõhimõte:   
 1– elektromagneti mähis, 2 – vastusurvevedru, 3 ja 4 – kontaktid
Kontaktor
**Kontaktor** on automaat- või kaugjuhitav lülitusseade, mis on ette nähtud sisse või välja lülitama normaalset talitlusvoolu ja ka ülekoormusvoolu peamiselt elektriajamite ja võimsate valgustusseadmete toiteahelais. 

Kontaktorit, mida kasutatakse elektrimootori lülitamiseks, nimematatakse mõnikord **magnetkäivitiks**. Kontaktorit, mis koormusvoolu liigsel tugevnemisel, näiteks lühise või ülekoormuse korral, vooluahela automaatselt katkestab, nimetatakse ka **kontaktorkaitselülitiks**.

Kontaktori kontakte käitav ajam on enamasti elektromagnetiline. Tinglikult nimetatakse kontaktoriks ka kontaktivabu elektronlüliteid (nt pooljuhtkontaktor, türistorkontaktor).

Kontaktori tööpõhimõte
----------------------

Elektromagnetiline kontaktor koosneb kahest põhiosast:

* magnetsüsteem (elektromagnet magnetahela, mähise ja ankruga);
* kontaktid (kaarekustutuskambrisse paigutatud peakontaktid ja abikontaktid juhtimisahelas).

Elektromagnetiline süsteem võimaldab kontaktorit elektromagneti mähisesse antava vooluga eemalt juhtida – sisse ja välja lülitada.

Kui kontaktori mähist läbib juhtimisahelast saabuv elektrivool, tõmbub ankur südamiku vastu ja käitab kontaktisüsteemi: peavooluahela kontaktid sulguvad ja ühendavad elektritarviti võrku. Magnetsüsteem hoiab kontaktid sisselülitatud asendis niikaua, kui mähist läbib vool. Väljalülitamine toimub juhtimisvoolu katkemisel vedru või liikuva osa raskuse jõul. Nii tagatakse ka alapingekaitse: kui pinge on langenud alla lubatava, lülitub kontaktor välja; nii on välditud oht, et voolukatkestuse korral elektrimootor ootamatult käivituda saaks.

Vaata ka
--------

* Automaatkaitselüliti
* Relee

Viited
------

1. ↑  ENE 5. köide, 1990

Välislingid
-----------

* Kontaktor

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kontaktor** |
**Valukunst** on kunst, milles väljendub füüsilist- või psüühilist valu.

Valukunst on vajalik selleks, et anda edasi valusat kogemust, mida on sõnadega raske seletada või selleks, et läbi valu anda edasi mingit mõtet, mida tehes võib riskida oma elu ohtu seadmisega või tervise kahjustamisega.

Valu negatiivse faktorina võib mõnes olukorras olla loovat mõtlemist toetav tegur. Valukunst võib tekitada seda jälgival inimesel sarnase valukogemuse, mida on väljendatud mingis teoses, läbi peegelneuronite.

Kunst füsioloogilisest valust
-----------------------------

Kunst füsioloogilisest valust võib olla nii, kergesti arusaadav ja seda kogedes kindlat tunnet tekitav, kui ka täiesti arusaamatu näiv. Füüsilise valu puhul võib selle mõtet teistele arusaadavaks teha see, et füüsiline valu on tihti lokaliseeritud ja seostub kahjuliku füüsilise stiimuliga. Üheks näiteks võib tuua Marina Abramović-i, kes ühes oma teoses torkas noaga oma sõrmede vahele kuni üks sõrm sai pihta ja võttis kasutusele uus noa. Näiteks võib tuua ka Chris Burden-i, kes ühes oma teoses lasi ennast vintpüssiga õlga lasta. Kunst füsioloogilisest valust on inglise keelses kultuuriruumis käsitletud body art (tõlkes kehakunst) termini kaudu.

Kunst psühholoogilisest valust
------------------------------

Kunst psühholoogilisest valust võib olla pinnapealselt kergesti arusaadav aga sügavamate mõtete väljendamise korral väga raskesti tõlgendatav. Kuna psüühiline valu pole seotud mingi kehalise tunnetusega, vaid üldise ebameeldiva tundega siis on selle väljendamise viise kordades rohkem füüsilisest valust. Kunstnikke, kes tegelevad sellise kunstiga tuntakse ka tortured artist (tõlkes piinatud kunstnik) nime all.

Valu loovust toetava tegurina
-----------------------------

Hea tuju võib tekitada vähem ettevaatliku lähenemise antud ülesande lahendamisel kui halb tuju, edendades laialdasemat aga ka pealiskaudsemat mõtlemist. Lühidamalt öeldes edendab hea tuju laia ja pinnapealset mõtlemist ja halb tuju piiratumat aga sügavamat mõtlemist.

Mõju publikule läbi peegelneuronite
-----------------------------------

Peegelneuronid võivad tekitada ühes inimeses tekkinud valu suhtes teistes inimestes, läbi empaatia, sarnast tunnetust. Mõlema füüsilise ja psühholoogilise valu väljendamisel kunstis on võimalus, et sellest mingit osa tunneb seda vaadates ka publik. Kuna valukunstis on väljendatud valu võimalikult suure täpsusega, eriti füüsilise valu puhul aga ka psühholoogilise valu puhul, võivad mingi kindla eesmärgiga kunstile lisatud elemendid tekitada ebamugavustunnet.

Viited
------

1. ↑   Mee S, Bunney BG, Reist C, Potkin SG, Bunney WE. Psychological pain: a review of evidence. Journal of Psychiatric Research. 2006
2. ↑  Kaufmann G. The Effect of Mood on Creativity in the Innovative Process". The International Handbook on Innovation. 2003
**Galba** (**Servius Sulpicius *Galba* Imperator Caesar Augustus**; sünninimi **Servius Sulpicius Galba**; 24. detsember 3 eKr – 15. jaanuar 69 pKr Roomas) oli Vana-Rooma keiser 8. juunist 68 kuni surmani, valitsedes seega umbes 7 kuud.

Tema valitsemist on iseloomustatud jäiga ja kindlana, kuigi tema nõuandjaid on nimetatud korruptiivseteks. 

Galba oli konsul Gaius Sulpicius Galba poeg ning tema ema oli Mummia Achaica. Ta oli pärit rikkast ja väärikast suguvõsast. Lisaks nautis ta keiser Augustuse ja Tiberiuse soosingut. Oma karjääri senaatorina alustas ta aastal 33 pKr olles siis 36-aastane. Aastatel 40–42 pKr sai ta ühe väeüksuse juhiks Ülem-Germaania aladel ning 44–45 pKr teenis ta Aafrikas prokonsulina.

60. aastal määrati Galba Hispaania Citeriori provintsi juhiks, kus ta teenis 68. aastani. Uskudes, et keiser Nero plaanib teda mõrvata, nõustus Galba osalema valitseva keisri vastases mässus. Ettepaneku tegi Gallia Ludunensise provintsi juht Vindex. Seejärel lõi Galba Hispaanias uue leegioni, misjärel värbas ta ka teistest impeeriumi piirkondadest omale ustavaid mehi. Samal ajal kaotas Vindex lahingu Reini ääres seal paiknevate leegionite vastu. Pretooria prefekt Gaius Nymphidius Sabinus meelitas keiserlikku ihukaitset Nerot hülgama, mille järel keiser 9. juunil 68 sooritas enesetapu.

Nero surma järel marssis Galba Rooma ning senat kuulutas ta keisriks.

Galba katsed kärpida Nero-aegseid ekstravagantseid kulutusi olid äärmiselt ebapopulaarsed, mida võimendasid Nero loodud väeüksuste likvideerimine ja oponentide, nagu Lucius Clodius Macer hukkamine, kes oli alustanud mässu justnimelt Nero vastu, lõigates läbi Rooma varustatuse teraviljaga. Galba keeldus maksmast ka tasu pretoriaanidele, mis viis uue keisri ühe lähima liitlase, Nymphidiuse mõrvani. Keiser premeeris Vindexile lojaalseid väeosi Gallias, mis tekitas pahameelt Vindexi alistanud Ülem-Germaania väeüksustes. 1. jaanuaril 69 keeldusid need Ülem-Germaania väeosad vanduma truudust Galbale ning ühinesid Alam-Germaania leegionite otsusega kuulutada keisriks Vitellius.

Kui seni oli Galba oma järglaseks määranud Otho, siis senati toetuse võitmiseks otsustas keiser kuulutada oma järglaseks Lucius Calpurnius Piso Frugi Licinianuse, kes oli pärit auväärsest Rooma perekonnast. Endine Galba ustav liitlane Otho pöördus nüüd keisri vastu ja võitis pretoriaanide poolehoiu, lubadusega neid rahaliselt premeerida. Pretoriaanid mõrvasid seejärel 15. jaanuaril keiser Galba ja ka tema soosiku Piso Rooma Foorumil.

Ajaloolane Tacitus on kirjutanud Galbast: "See oli kõigi arvamus, et ta oli võimeline valitsema impeeriumi, mida ta kunagi ei valitsenud."

Vaata ka
--------

* Nelja keisri aasta

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Badian, E. (11. jaanuar 2021). "Galba". *Britannica*. Vaadatud 08.08.2021.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Nero** | **Vana-Rooma keiser**68–69 | Järgnev**Otho** |
**Galdhøpiggen** on mägi Norras Opplandi maakonnas Lomi vallas. See paikneb Jotunheimenis. Geograafilised koordinaadid on 61° 38′ 11″ N, 8° 18′ 45″ E. UTM-koordinaadid on 32V 463570 6833875. 

Galdhøpiggen on kõrgeim mägi Norra Kuningriigi territooriumil (2469 m üle merepinna) ja kogu Põhja-Euroopas. Varem oma lumemütsiga kõrgeim mäetipp olnud Glittertind on 2000ndatel jäänud madalamaks (2466 m). Enne täpsete mõõtmiste algust on Norra kõrgeimaks tipuks peetud teiste seas Snøhettat (2286 m) ja Knutsholstindenit (2341 m).

Nimi
----

*Piggen* on määrava artikliga vorm sõnast *pigg* ('terav mäetipp'). *Gald* on järsk mägirada. *Hø* on paljude mäetippude nimedes esinev sõna, mis on seotud sõnaga *høg* ('kõrge').

Nõlvad
------

Mäel on järsud nõlvad, mis on suunatud põhjas Styggebreeni poole, läänes Storjuvbreeni poole ja lõunas Svellnosbreeni poole. 

Suhteline kõrgus on 2420 m.

Mäetipp
-------

Mäetipp on suvel lumega kaetud.

Vaade mäetipult
Galdhøpiggenilt paistab umbes kümnendik Norra põhiosa territooriumist, sealhulgas suur osa Jotunheimenist. Põhjas paistab Snøhetta ja kagus Holtefjellet. 

Hütt mäetipul.
Mäetipus on kivihütt (Knut Vole hütt), mis on kolmas omataoline[*viide?*]. Suvel on seal ka väike kiosk, mis toimib postkontorina.

Alpinism
--------

Märgitud rada viib kirdest Juvasshyttast üle Styggebreeni ja idast Spiterstulenist üle Keilhausi mäetipu (2355 m üle merepinna).

Ajalugu
-------

Tipult on leitud neoliitikumist pärit nool. 

Meie ajal tõusid Galdhøpiggenile esmakordselt Lomi valla elanikud talunik Steinar Sulheim, kirikulaulja Flaatten ja õpetaja L. Arnesen juulis 1850[*viide?*].

Vaata ka
--------

* Norra mäed

Viited
------

1. ↑  Norra nõudlusalal Kuninganna Maudi maal on kõrgem mägi Jøkulkyrkja (3148 m)

Kirjandus
---------

* Arvid Møller. *Galdhøpiggen*. Cappelen: 1994, ISBN 82-02-14133-8
**Kontiinum** (ladina keeles *continuum*) on pidev ning katkematu kulgemine. See on nähtuste, vaadete, teooriate, probleemide, reeglite, objektide, andmete ja fenomenide katkestuseta üleminek üksteiseks või üksteisesse sulandumine.

Termini kasutamine erinevates valdkondades
------------------------------------------

### Botaanika

Botaanikas on kontiinum taimekoosluste katkematu üksteiseks üleminek taimkattes.

### Füüsika

A. Einstein kirjeldab oma erirelatiivsusteoorias, et maailm, milles me elame, on neljadimensiooniline aegruumi kontiinum. Sealt tuleneb Hermann Minkowski aegruumi mudel, mis on teisiti kutsutult ka tema aegruumi kontiinumi mudel.

### Lingvistika

#### Strukturaallingvistika

Strukturaallingvistikas on kasutusel mõiste dialektide kontiinum. Selle võttis kasutusele Leonard Bloomfield ja defineeris seda järgmiselt: "Dialektide kontiinum on erinevate murrete rääkimine mingis geograafilises piirkonnas, kus naaberaladel erinevad murded väga minimaalselt, kui aga liikuda mingis suunas, siis erinevused kuhjuvad nii palju, et rääkijad erinevatest kontiinumi otsadest ei ole enam vastastikku arusaadavad."

#### Leksikaliseerumise määratlemine

Leksikaliseerumist on mitmeti defineeritud, sest on erinev arusaam sellest, mis kuulub leksikoni ja mis grammatikasse, mis on leksikaalne ja mis grammatiline. Mõneti sõltub määratlemine ilmselt ka traditsioonist; enamasti ei käsitleta leksikaalsust ja grammatilisust diskreetsete kategooriatena, vaid kontiinumina. Tulenevalt kontiinumist, kuna seda ei ole võimalik ühtselt piiritleda, erineb ka leksikaliseerumine keeles.

### Matemaatika

Matemaatikas on kontiinum punktide või arvude pidev ja ühtlane hulk. Kaht hulka nimetatakse ekvivalentseteks (ehk sama võimsusega hulkadeks), kui nende elemendid on seatavad üksühesesse vastavusse. Iga hulka, mis on ekvivalentne naturaalarvude hulga kõikvõimalike alamhulkade hulgaga, nimetatakse kontiinumi võimsusega hulgaks ehk kontiinumiks. Samuti on matemaatikas kasutusel kontiinumi hüpotees.

Vaata ka
--------

* Erirelatiivsusteooria (inglise keeles)
* Hermann Minkowski (inglise keeles)
* Minkowski aegruumi mudel (inglise keeles)
* Strukturaallingvistika (inglise keeles)
* Dialektide kontiinum (inglise keeles)

Viited
------

1. 1 2  "Eesti Entsüklopeedia", 5. köide, Tallinn: kirjastus Valgus, 1990.
2. ↑  Albert Einstein, "Relativity: The Special and the General Theory", Methuen & Co Ltd, 1916. (Project Gutenberg). (inglise keeles)
3. ↑  Hermann Minkowski, "Space and Time: Minkowski's papers on relativity", Minkowski Institute Press, Montreal 2012. (inglise keeles)
4. ↑  Leonard Bloomfield, "Language", London, 1935. (inglise keeles)
5. ↑  Eva Velsker, Leksikaliseerumine keelemuutuses, 2010. www.ceeol.com. (PDF[*alaline kõdulink*] [allalaadimiseks klõpsake]) Kasutatud 03.06.2015.
6. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat, Eesti Keele Instituut. .
**Mullutu-Suurlaht** (ka *Mullutu Suurlaht*) on endine järv Saaremaal. See oli riimveeline kaksikjärv, mille läänepoolsest osast Mullutu lahest ja idapoolsest osast Suurlahest on maakerke ja kinnikasvamise järel saanud eraldi järved.

Kuna nii järv kui teda ümbritsevad alad on väga madalad, siis sõltub veekogu kuju ja suurus tugevalt veeseisust. Suurvee ajal ühineb Mullutu-Suurlaht Paadla, Vägara ja Kaalupi lahega läänes ning haarab enda alla ka järvedevahelised luhad, tekkiva ühise järve pindala on kuni 36 ruutkilomeetrit. Madala veeseisu ajal on järve pindala alla 10 ruutkilomeetri. 

Järves on Rahinu saar, Läku mätas ja Rombirahu.

Mullutu-Suurlaht on tänu Nasva jõele väga kalarikas, seal leidub ahvenat, angerjat, haugi, kiiska, kokre, linaskit, lutsu, roosärge, rünti, säinast, särge, teibi ja viidikat.

Järvest kaevandatakse meremuda (Mullutu-Suurlahe meremudamaardla).

Järv asub Mullutu-Loode looduskaitsealal.

Vaata ka
--------

* Mullutu küla

Viited
------

1. ↑  "Mullutu-Loode looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri". *Riigi Teataja*. 1. mai 2021. Vaadatud 20. veebruar 2022.

Välislingid
-----------

* Mullutu Suurlaht Kalapeedia portaalis
* Mullutu-Suurlaht pakub erinevaid püügirõõme Õhtuleht, 11. november 2014
* Mullutu Suurlaht veebiportaalis eestigiid.ee
**Nemšová** (ungari keeles *Nemsó*) on linn Slovakkias Zlíni maakonnas Uherské Hradiště ringkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Nemšová asub Váhi jõe paremal kaldal, Tšehhi piirist ligi 9 km kaugusel.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1242. aastal. Linnaõigused sai Nemšová 1. jaanuaril 1989.

Majandus
--------

Nemšovás asub 1902. aastal rajatud klaasivabrik. Alates 2002. aastast kuulub see Vetropack Groupile.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nemšová elanikest slovakke 94,48%, tšehhe 0,63% ja ungarlasi 0,13%. Rahvus oli teadmata 4,39%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Tšehhi Hluk, Tšehhi

Viited
------

1. ↑  Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
2. ↑  Základná charakteristika Mesto Nemšová. Vaadatud 23. aprillil 2023
3. ↑  Tradition meets innovation: Vetropack Nemšová celebrates 120th anniversary Vetropack, 2. november 2022. Vaadatud 23. aprillil.
4. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Nemšová at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 23. aprillil 2023
**Aschaffenburgi vürstkond** (saksa: *Fürstentum Aschaffenburg*) oli Saksa-Rooma riigi vürstkond ja Reini Liidu liikmesriik aastatel 1803–1810. Selle pealinn oli Aschaffenburg.

Seoses Mainzi peapiiskopkonna sekulariseerimisega aastal 1803 anti Karl Theodor von Dalbergile kompensatsiooniks äsjaloodud Aschaffenburgi ja Regensburgi vürstkonnad ning Wetzlari krahvkond. Koos Aschaffenburgi linnaga sisaldas Aschaffenburgi vürstkond ka Klingenbergi, Lohri, Aufenaud, Stadtprozeltenit, Orbi ja Aurat.

Vürstkonnast sai Reini Liidu osa aastal 1806 pärast Saksa-Rooma riigi kaotamist. Aastal 1810 andis Napoleon Dalbergi Regensburgi vürstkonna Baieri kuningriigile ja kompenseeris selle Hanau ja Fuldaga. Dalberg ühendas oma järelejäänud territooriumid Aschaffenburgi, Frankfurdi, Wetzlari, Hanau ja Fulda uueks Frankfurdi suurhertsogkonnaks, Aschaffenburgi vürstkonnast sai uue suurhertsogkonna departemang. Kuid Aschaffenburgi linn jäi Dalbergi residentsiks. Baieri annekteeris piirkonna aastal 1814.
**Galbraithi organisatsioonilise infotöötluse teooria** on Jay Galbraithi 1970ndatel loodud teooria organisatsioonides info töötlemise kohta. Teooria aluseks võttis ta kognitiivse sobivuse teooria. 

Galbraithi teooria järgi määrab määramatus (*uncertainty*), eelkõige ülesannete määramatus (*task uncertainty*), organisatsiooni struktuuri. Organisatsiooni üheks oluliseks teguriks on selle suutlikkus tegeleda mitterutiinsete sündmustega, mida pole võimalik ennustada, ette planeerida. Variatsioonid
organisatsioonide disainis tulenevadki erisugustest strateegiatest, mida kasutatakse, et vähendada ebakindlate, määramatute ülesannete esinemist. Mida suurem ülesande määramatus, seda rohkem informatsiooni peavad otsusetegijad ülesande lahendamisel töötlema. Määramatud ülesanded tähendavad infotöötluse vajaduse suurenemist, mistõttu organisatsioonid peavad suurendama oma infotöötluse võimekust. Galbraith usub, et organisatsioone eristab nende strateegia määramatute ülesannete lahendamiseks .

Viited
------

1. 1 2 3  Galbraith, J. R. (1974) "Organization design: An information processing view." Interfaces 4(3), 28-36.
2. ↑  Haußmann, C. Dwivedi, Y. K. Venkitachalam, K. Williams, M. D. (2011) "A Summary and Review of Galbraith’s Organizational Information Processing Theory" Dwivedi, Y. K. Wade, M. R. Schneberger, S. L. (toim.) Information Systems Theory. Springer New York, 71-93
3. ↑  Ali-Hassan, H (2014) Organizational information processing theory. Kättesaadav: 
dependent\_construct.28s.29.2Ffactor.28s.29, 19. november 2016.
**Samoa keel** on Polüneesias Samoa saartel räägitav polüneesia keel.

Samoa keele kõnelejaid on 1999. aasta andmetel kokku umbes 360 000 inimest. Umbes 200 000 inimest kõneleb samoa keelt Lääne-Samoa saarel, mis paikneb Vaikses ookeanis ida pool, ülejäänud samoa keele kõnelejad on Ameerika-Samoa saarel, Fidžil, Uus-Meremaal, Tongal ja Ameerika Ühendriikides.

Arvsõnad
--------

* 1 – tasi
* 2 – lua
* 3 – tolu
* 4 – fa
* 5 – lima
* 6 – ono
* 7 – fitu
* 8 – valu
* 9 – iva
* 10 – sefulu

Keele struktuur
---------------

**Kasutusel on 5 täishäälikut:**   
a [a:] e [ei] i [i:] o [ou] u [u:] Täishääliku hääldamisel on oluline selle pikkus, kuna sellest võib oleneda sõna tähendus (näiteks: *mama* – sõrmus, *mamā* – puhas).

**Konsonante on 9:**  
f, g, l, m, n, p, s, t, v. Laensõnad inglise keelest võivad koosneda ka lisakonsonantidest: h, k ja r.

Vähehaaval on samoa keeles hakatud asendama tähte t ja n vastavalt tähtedega k ja g. Samoa keele hääldus on sama, mis inglise keeles, kuid täht *g* hääldub nagu *ng*. 

Samoa keelel on kanooniline muster: K, T, K, T (konsonant, täishäälik, konsonant, täishäälik). Mitut konsonanti ühes sõnas kõrvuti ei esine, välja arvatud siis, kui sõna alguses on identsed silbid (näiteks: *momotu*, *tutuli* jne); sel juhul hääldatakse need *mmotu* ja *ttuli*.

Kõrisulghäälik ( **`** ) on konsonant, kuid seda ei loeta tähestiku koosseisu. Sõnas on see alati enne täishäälikut ja tähendab pausi ning selle mitteväljahääldamine või – kirjutamine võib muuta sõna tähendust.

Pikkusmärk ( **-** ) näitab täishääliku pikkust hääldamisel.

**Isikulised asesõnad:** nagu ka eesti keeles isikulistel asesõnadel sugu ei ole. Need jagunevad ainsuse (mina, sina, tema), mitmuse (meie, teie, nemad) ja duaalseteks asesõnadeks (mõeldakse kahte isikut). Tavaliselt järgnevad asesõnad verbile: verb-isik-sihitis.

Omastavate asesõnade puhul on samuti kolm vormi: ainsus, mitmus ja duaalsus.

Tegusõnad on esinevad ainult ühes algvormis – oleviku vormis, sõnalõpu pöördeid ei esine. Mineviku ja tuleviku märkimiseks kasutatakse eessõnu.

Keelenäide
----------

*O ai lou igoa?* – Mis su nimi on?

*Ou te alofa ia te oe* – Ma armastan sind 

*O si alii/tama'ita'i lea o le a totogiina uma –* See härra/proua maksab kõige eest 

*Vili le leoleo! –* Helista politseisse!

Kirjaviis
---------

Kasutusel on ladina tähestik.

Veel huvitavat
--------------

Usutakse, et Samoa saare esivanemad jõudsid saarele umbes 3000 aastat tagasi Kagu-Aasiast. Esimene kohtumine samoalaste ja eurooplaste vahel toimus 1722. aastal, kui hollandlased avastasid Samoa saare. 1899. aastal Saksamaa ja USA jagasid Samoa saarestiku omavahel, kuid aastal 1900 USA okupeeris Samoa täielikult – see hakkas kandma nime Ameerika-Samoa.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2018. Vaadatud 14. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑  Mayer, J. Samoan Language Program Guide, juuni 1982, lk 80-87
6. ↑
7. ↑
8. ↑

Välislingid
-----------

Samoakeelset muusikat:

* 
* 

Kuidas palvetada samoa keeles:

*
**Harku külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s, algselt Harku vallas Harjumaal (kuni 1950), hiljem (alates 1950) Harju rajoonis. 

Harku külanõukogu moodustati 8. augustil 1945 Harku valla territooriumi jagamisel kolme külanõukogu (Harku, Muraste ja Vääna külanõukogu) vahel. Külanõukogu administratiivkeskus asus Tabasalus.

1954. aastal ühendati Muraste ja Vääna külanõukogu Harku külanõukoguga.

1978. aasta seisuga kuulusid Harku külanõukokku Harku ja Tabasalu alevik ning Adra, Harkujärve, Humala, Ilmandu, Kumna, Kütke, Laabi, Liikva, Muraste, Naage, Rannamõisa, Suurupi, Sõrve, Tiskre, Tutermaa, Türisalu, Vahi, Vaila, Viti, Vääna ja Vääna-Jõesuu küla.

Harku külanõukogu (välja arvatud Rannamõisa asula, Harku järv ja 100 meetri laiune vöönd selle ümber) kuulus piiritsooni.

Harku külanõukogu territooriumil tegutsesid Ranna sovhoos ja Tallinna Aiandussovhoos.

21. novembril 1991 moodustati Harku külanõukogust uuesti Harku vald.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV territooriumi administratiivne jaotus ja maa-asulad. Tallinn: Valgus, 1978
2. ↑  Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Harju maakonna Harku valla, Põlva maakonna Alaküla valla ning Tartu maakonna Mehikoorma ja Peipsiääre valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta"
**Galatea** (kreeka sõnast *Γαλάτεια*), teise nimega **Neptune VI**, on Neptuuni kaaslane, mis sai nime kreeka usundi tegelaskuju nereiid Galateia järgi.

Ajalugu
-------

Galatea avastati kosmosesondi Voyager 2 tehtud fotode pealt 1989. aasta juuli lõpus. Sellele anti ajutine nimetus **S/1989 N 4**.
Avastus kuulutati välja 2. augustil 1989 Rahvusvahelise Astronoomiauniooni teadaandes nr 4824, kuid seal mainiti vaid "10 päeva jooksul võetud 5 kaadrit", mistõttu on avastamiskuupäev millalgi enne 28. juulit. Kaaslasele anti nimi Galatea 16. septembril 1991.

Füüsikaline iseloomustus
------------------------

Galatea Neptuuni Adamsi rõnga sees
Galatea on korrapäratu kujuga ja pärast teket pole sisemised geoloogilised protsessid seda ilmselt mõjutanud. On võimalik, et Despina koosneb Neptuuni algsetest kaaslastest, mis lagunesid Tritoni häirituse tõttu peagi pärast Tritoni püüdmist väga ekstsentrilisele orbiidile.

Orbiidi iseloomustus
--------------------

Galatea tiirleb Neptuuni sünkroonse orbiidi raadiusest madalamal, mistõttu väheneb Galatea orbiit aegamööda ja kunagi võib Galatea langeda Neptuuni atmosfääri või Roche'i piiri ületamisel laguneda tükkideks, mis jäävad Neptuuni rõngastesse tiirlema.

Viited
------

1. ↑  *Planet Neptune Data*
2. 1 2  Mall:Cite doi
3. ↑  Williams, Dr. David R. (22.01.2008). "Neptunian Satellite Fact Sheet". NASA (National Space Science Data Center). Vaadatud 13.12.2008.
4. 1 2 3  "Planetary Satellite Physical Parameters". JPL (Solar System Dynamics). 24.10.2008. Vaadatud 13.12.2008.
5. ↑  Marsden, Brian G. (2. august 1989). "Satellites of Neptune". *IAU Circular*. **4824**. Vaadatud 26.10.2011.
6. ↑  Marsden, Brian G. (16. september 1991). "Satellites of Saturn and Neptune". *IAU Circular*. **5347**. Vaadatud 26.10.2011.
7. ↑  Mall:Cite doi

Neptuun
Neptuuni kaaslased

Naiad • Thalassa • Despina • Galatea • Larissa • S/2004 N 1 • Proteus • Triton • Nereid • Halimede • Sao • Laomedeia • Psamathe • Neso
**TT-juhistik** ehk **TT-süsteem** (*Terre Terre*) on elektrijaotuse juhistikusüsteem, milles trafo keskpunkt ja neutraaljuht on alajaamas jäigalt maandatud ja tarbijate kestad on ühendatud kaitsejuhiga, mis on maandatud kohapeal. 

TT-süsteemi kasutamine kaubanduskeskuses. Vead: kilbis puudub üldine rikkevoolukaitselüliti ning külmikute automaatkaitselülitite toide tuleb otse liitumiskilbist pealüliti mööda
Kuna hoonest alajaamani puudub eraldi kaitsejuht (PE-juht), sisaldab rikkesilmus ka maapinna takistust ja üldjuhul on tema takistus suhteliselt suur. Kui faasijuhist tekib lühis kaitsemaandusjuhti (PE), siis Ohmi seaduse järgi läbib rikkega kohta ja maandust väike voolutugevus, mis ei pane liigvoolukaitset rakenduma. Seetõttu on tuleohu ärahoidmiseks ja inimeste ohutuse tagamiseks enamasti vältimatult vaja kasutada rikkevoolukaitselüliteid.

TT-juhistiku süsteem on levinud mitmes Euroopa riigis (Prantsusmaa, Belgia jt). NSV Liidus oli see sisuliselt keelatud, seega vanades elektripaigaldistes siin üldjuhul seda ei esine. Uutes elektripaigaldistes pole tänapäeval TT-juhistiku süsteemi kasutamine Eestis keelatud.

Vaata ka
--------

* Juhistikusüsteem
* TN-süsteem
* IT-süsteem

Välislingid
-----------

* Juhistikud (koostanud L. Soon)
**Els Aarne** (õieti **Else**, kuni 1936 **Aarmann**, 1940. aastast **Paemurru**; 30. märts 1917 Makiivka (praegu Ukraina, Donetski oblast) – 14. juuni 1995 Tallinn) oli eesti helilooja ja pedagoog.

Ta lõpetas Tallinna Konservatooriumi 1939 muusikapedagoogika erialal (Gustav Ernesaksa klass), 1942 klaverierialal (Theodor Lemba klass) ja 1946 kompositsiooni erialal (Heino Elleri klass). 1939–1945 oli ta Tallinna Õpetajate Seminari, 1944–1974 Konservatooriumi ja lühemat aega Tallinna Muusikakeskkooli muusikateoreetiliste ainete ja üldklaveriõppejõud.

Kirjutanud peamiselt kammermuusikat, aga ka kaks sümfooniat, koorimuusikat ja puhkpillimuusikat.

Ta oli Eesti Heliloojate Liidu liige aastast 1945.

Isiklikku
---------

Tema isa oli tehnikateadlane Jaan Aarmann.

Tema abikaasa oli Mart Paemurru, nende poeg on Peeter Paemurru.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti muusika biograafiline leksikon.* 1. köide: *A–M.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 11.

Välislingid
-----------

* Els Aarne Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Haud Tallinna Metsakalmistul
Sofia Gubaidulina (Sortavala, 1981)
**Sofija Gubaidulina** (vene keeles *София Асгатовна Губайдулина*, tatari keeles *София Әсгать кызы Гобәйдуллина*, tatari latiniseeringus *Sofia Äsğät qızı Ğöbäydullina*; sündinud 24. oktoobril 1931 Tšistopolis) on tatari päritolu Venemaa helilooja.

Gubaidulina lõpetas 1954 Kaasani konservatooriumi klaveri ja kompositsiooni erialal. Ta õppis kompositsiooni edasi Moskva Konservatooriumis Nikolai Peiko juures, hiljem aspirantuuris Vissarion Šebalini juures.

Gubaidulinat loetakse Alfred Schnittke ja Edison Denissovi kõrval üheks juhtivaks vene uue muusika rajaleidjaks. Läänes sai ta tuntuks eelkõige tänu oma viiulikontserdi "Offertorium" esitustele Gidon Kremeri poolt.

1992. aastast elab Gubaidulina Saksamaal.

Tunnustus
---------

* 1987 Prix de Monaco
* 1991 Premio Franco Abbiati
* 1991 Heidelberger Künstlerinnenpreis
* 1992 Venemaa riiklik preemia
* 1998 Praemium Imperiale
* 1999 Léonie Sonningi muusikaauhind
* 2002 Polar Music Prize
* 2005 valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
* 2009 Euroopa kirikumuusika auhind
* 2010 Sõpruse orden
* 2022 Vene Föderatsiooni orden Teenete eest kultuuris ja kunstis

Viited
------

1. ↑  Igor Garšnek, "Sofia Gubaidulina ida ja lääne vahel". Sirp, 8. detsember 2011.

Välislingid
-----------

* Classical.net: Sofia Gubaidulina
* Hans Sikorski: Sofia Gubaidulina
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sofistidest; Platoni dialoogi kohta vaata artiklit Sofist (Platoni dialoog)* |

---

**Sofistid** (kr *sophia* "tarkus", *sophistes* "tark") olid Vana-Kreeka filosoofid, kes 5. ja 4. sajandil e.m.a õpetasid tasu eest tarkust ja kõnekunsti. Sofistid kogunesid rändõpetlastena sõnavabaduse ja filosoofia kantsi, Ateena linnriiki.

Sofistid pole kunagi moodustanud filosoofilist koolkonda, kuigi Platoni kriitika sofistide suhtes on teinud neist ühise nimetusega nähtuse filosoofias. Sofiste ühendab eelkõige nende kriitilisus traditsioonilise ühiskonnakorralduse, religiooni ja eelneva filosoofia suhtes.

Sofistide peamiseks tegevusalaks võib pidada retoorikat, mida nad linnriikides tasu eest õpetasid. Retoorika oli vajalik sellepärast, et Ateenas oli kõrgeimaks võimuorganiks rahvakoosolek, kuhu kogunes otsustama kogu linnriigi täiskasvanud kodanikkond. Otsustamine käis hääletamise teel ja võimalikke valikuid esitati eelnevalt poliitikute-retoorikute poolt. Nii et kui keegi tahtis rahvakoosolekul oma huvisid saavutada, siis oli talle tähtis neid veenvalt esitada või esitada lasta. Sellele kaasaaitamine oligi sofistide peamine tuluallikas. Et aga huvide kaitsmine tingib ka vajaduse lasta nõrgematel argumentidel paista tugevamatena, siis said sofistid peagi kuulsaks kui isikud, kes oskavad musta valgeks rääkida. Platon püüdis lugejat veenda, et Sokrates mõisteti surma just selle tõttu, et inimesed pidasid tedagi sofistiks, ning oli nii selle tõttu kui ka põhimõtteliselt sofistide suhtes vaenulik. Platoni dialoogides, mis on ka üheks mahukamaks säilinud allikaks sofistide kohta, polemiseeritakse sofistide liberaalsete ja nihilistlike vaadetega.

Sofistid tegelesid filosoofiaga muu tegevuse kõrvalt ega loonud enamasti filosoofilisi teooriaid. Ometi pidid nad kasutama filosoofia toonaseid arusaamasid ning nendesse mingil viisil suhtuma. Mõningate sofistide arusaamised filosoofiast on osaliselt säilinud. Osa uurijaid väidab, et sofistide tähendust filosoofia ajaloos on Platoni halvustava kriitika tõttu tohutult alahinnatud.

Tuntumad filosoofia seisukohast olulised sofistid olid Gorgias, Protagoras ja Antiphon, nimetamist väärivad ka Lykophron, Thrasymachos, Hippias, Kritias, Prodikos, Alkidamas, Xeniades, Bryson Herakleiast.

Sofistlike teoste hulka arvatakse sageli ka anonüümne "Dissoi logoi" (eesti keeles "Vastanduvad kõned").

Kirjandus
---------

* "Filosoofia ajalugu", I köide: antiik- ja feodaalühiskonna filosoofia. Tõlkinud Rudolf Kulpa. RK Teaduslik Kirjandus, Tartu 1947, peatükk "Sofistid", lk 138–157