Hugo Kaho
**Richard Hugo Kaho** (15. november 1885 Pärnu – 17. september 1964 Hamburg) oli eesti taimefüsioloog, Tartu Ülikooli rektor (1938–1940), I Riiginõukogu liige, Eesti Teaduste Akadeemia (1938–1940) tegevliige.

Elukäik
-------

Richard Hugo Kaho õppis aastatel 1906–1908 keemiat Riia Polütehnilises Instituudis, kus astus 1906. aastal korporatsiooni Vironia liikmeks, ning 1909–1913 loodusteadusi Kaasani ülikoolis, kus valis erialaks taimefüsioloogia. Hiljem töötas ta Moskva ülikoolis botaanika assistendina ning selle kõrvalt ka keskkooliõpetajana.

1920. aastal pöördus Kaho tagasi Eestisse. Tartu Ülikooli stipendiaadina saadeti ta 1920–1921 Heidelbergi prof Ludwig Fosti laboratooriumi end erialaselt täiendama.

14. aprillil 1923 sai H. Kaho Tartus dr. phil. nat. teaduskraadi tööga „Über die physiologische Wirkung der Neutralsalze auf das Pflanzenplasma".

Alates 1921. aastast oli H. Kaho Tartu Ülikooli taimefüsioloogia dotsent, aastast 1923 sama aine professor, taimefüsioloogia laboratooriumi juhataja ja üks Botaanika instituudi juhatajaid. Kuni 1925. aastani oli ta ka botaanikaaia juhataja. 1923. aastast juhatas prof Kaho ülikooli didaktilis-metoodilise seminari loodusloolisi töid ja õpetajate suvekursusi.

1933. aastal valiti ta Läti bioloogiaseltsi ja Suurbritannia bioloogiaseltsi kirjavahetajaliikmeks.

Aastatel 1929–1937 oli Hugo Kaho Loodusuurijate Seltsi botaanikasektsiooni esimees, 1936–1939 Loodusuurijate Seltsi esimees ning 1938–1940 Tartu ülikooli rektor.

Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks nimetati ta 1938. aastal loodusteaduste alal.

1944. aastal põgenes Hugo Kaho Saksamaale, kus töötas Poseni, Berliini ja Marburgi botaanikainstituudis ning Bonni ja Hamburgi ülikoolis. Aastatel 1946–1949 oli ta Balti ülikooli botaanikakateedri juhataja ja loodusteaduste fakulteedi dekaan Hamburg-Pinnebergis.

Vanaduspäevad veetis akadeemik Hugo Kaho Hamburgis, kus ta 17. septembril 1964 suri.

Teadustöö põhisuunad
--------------------

H. Kaho erialane teaduslik töö käsitles peamiselt taimeraku protoplasma kolloidkeemiat ja permeaablust. Rakenduslikult tähtsaks tuleb lugeda H. Kaho viroloogilisi uurimusi, milleni ta jõudis kartulihaigustega tegeledes.

Töid
----

* *Über die physiologische Wirkung der Neutralsalze auf das Pflanzenplasma*. Dorpat, 1923
* *Raskemetallsoolade toime sõltuvusest anioonist lüofiilsete kolloidide suhtes*. – Keemia teated I, 1933
* *Über den Einfluss der Kohlensäure auf die Exosmose von Elektrolytien aus Stengelzellen*. – Protoplasma 27, 1937
* *Über die Beeinflussung der Hitzekoagulation des Pflanzenplasma durch Rhodanide von Naturalsalzen, in Verbindung mit organischen Stoffe 1.* – Protoplasma 50, 1958

Tunnustus
---------

* Valgetähe teenetemärgi II klass (29. november 1939)

Viited
------

1. ↑  Ken Kalling (2009). *Rektor Hugo Kaho*. Aasta Raamat. Lk 13.
2. 1 2 3 4 5  Eesti Teaduste Akadeemia liikmeskond II: 1938-1998. Tallinn, 1998, lk 6.

Kirjandus
---------

* H. Miidla. Akadeemik Hugo Kaho. – 50 aastat Eesti Teaduste Akadeemiat. Tallinn, 1989, lk 102–104
* Eesti teaduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, lk 522–523

* K. Kalling. Rektor Hugo Kaho. Tallinn, 2009, 152 lk. ISBN 9789949901807

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Tartu Ülikooli rektor  Johan Kõpp (1928–1937)** | **Tartu Ülikooli rektor  Richard Hugo Kaho**1938-1940 | Järgnev**Tartu Ülikooli rektor  Heinrich Riikoja (1940)** |