recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib meteoroloogia mõistest; filmi kohta vaata artiklit Keravälk (film)* |

---

Keravälk
**Keravälk** on harva esinev muutuva värviga helenduv kera läbimõõduga umbes 20 cm kuni meeter. Ta esineb enamasti koos tavalise äikesetormiga ning üsna sageli nähakse pärast pikselööki maapinna kohal hõljumas.

Keravälgu optilise spektri ehk valguse lainepikkuste mõõtmistulemused avaldati esmakordselt 2014. aasta jaanuaris. Spektri analüüs näitas et keravälgus oli rauda, räni ja kaltsiumi, ehk samu aineid mida leidub pinnase koostises. Lisaks oli vaadeldud keravälgu spekter üldjoontes sarnane samal ajal esinenud tavalise välgu spektriga.

On pandud tähele, et keravälk justkui langeks pilvedest. Keravälk liigub õhus aeglaselt ning võib tungida ruumidesse enamasti läbi aknaprao või korstna ja seejärel kas lõhkeda suure pauguga või kahju tekitamata ruumist lahkuda. On täheldatud juhtum, kus keravälk läbis aknaklaasi seda purustamata. Keravälgu eluiga võib ulatuda sekundist rohkem kui minutini ja tema heledus selle aja jooksul oluliselt ei muutu. Välk võib liikuda üles, kuid enamasti teeb seda muus suunas. On täheldatud, et keravälk suudab põrkuda maapinnalt nagu kerge õhupall. Keravälk kaob üldjuhul kiiresti ja see kadumine võib olla kas täiesti vaikne või toimuda plahvatuslikult.

Ta on umbes kera- või pirnikujuline, ebaselgete servadega. Heleduselt vastab ta umbes kodumajapidamises kasutatavatele valgustitele, nii et päeva ajalgi on nad selgelt näha. Keravälke on nähtud mitut värvi, aga kõige tavalisemad on punased, oranžid ja kollased toonid. Arvatavasti on tema temperatuur kõrge, mis tekitab sisisevat heli ja teravat lõhna. Siiski on tema läheduses viibinud inimesed üksnes harva kuumust täheldanud, kuid tema kadumisega kaasneb mõnikord oluline soojuse vabanemine. Tema lõhn meenutab osooni, põlevat väävlit või lämmastiku oksiide.

Teadlased on juba ammu püüdnud laboratoorsetes tingimustes keravälku valmistada. Kuigi mõned eksperimendid on tekitanud efekte, mis pealtnäha tunduvad loodusliku keravälgu moodi olevat, ei ole siiski veel välja selgitatud, kas see on juhuslik kokkusattumus või ei.

Vaata ka
--------

* Kettvälk

Viited
------

1. ↑  Cen, Jianyong; Yuan, Ping; Xue, Simin. 2014. "Observation of the Optical and Spectral Characteristics of Ball Lightning." *Physical Review Letters* (American Physical Society). Vol. 112, nr. 035001.
2. ↑  Ball, P (2014) Focus: First Spectrum of Ball Lightning. *Physics* 7, 5 (Veebiversioon, vaadatud 13.08.2016).

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Keravälk** |
**Kerala** on India osariik Araabia mere ääres. Piirneb põhjas Karnataka, lõunas ja idas Tamil Nadu osariigiga.

Keralas räägitakse valdavalt malajalami keelt, mis on ka osariigi ametlik keel.

Peamised usundid 2001. aasta rahvastikuloenduse järgi on hinduism (56,2%), islam (24,7%) ja kristlus (19%).

Halduslikult jaguneb osariik 14 ringkonnaks: Kasaragod, Kannur, Wayanad, Kozhikode, Malappuram, Palakkad, Thrissur, Ernakulam, Kottayam, Idukki, Alappuzha, Pathanamthitta, Kollam ja Thiruvananthapuram.

Kerala on väikseima rahvastiku juurdekasvuga osariik Indias (3,44%). Samas on see on kõige kõrgema kirjaoskuse taseme (93,9%) ja oodatava elueaga (74 aastat) osariik ning samuti edestab see teisi India osariike inimarengu indeksi alusel (2011. aasta andmetel 0,790). Transparency International 2005. aasta uurimuse kohaselt on see kõige väiksema korruptsioonitasemega piirkond Indias.

Majanduses on väga olulised pipra ja kummi tootmine. Näiteks pärineb Keralast 97% Indias toodetud mustast piprast ja 85% looduslikust kummist. Kookospalmide, lääneanakardid, teepõõsaste, kohvipuude ja vürtside kasvatamine annab samuti märgatava panuse osariigi põllumajandusele. 590 km rannajoont soodustab kalanduse arengut ning selle valdkonnaga on hõivatud 1,1 miljonit inimest. Sellega on piirkond ka üks India olulisemaid kalanduspiirkondi.

Kerala on oluline turismisihtpunkt ja turism annab olulise osa piirkonna majandusest. Näiteks ajakiri National Geographic Traveller on valinud selle 50 maailmas enim külastamist vääriva paiga loendisse. 2011. aastal ületas turistide arv 10 miljoni piiri.

Osariigis on kolm rahvusvahelist lennujaama ja plaanitakse kahe uue rajamist.

* MunnarMunnar
* KiviskulptuurKiviskulptuur
* Kohalik kalameesKohalik kalamees
* Neoliitikumis püstitatud dolmenNeoliitikumis püstitatud dolmen

Viited
------

1. ↑  Population by religious communities
2. ↑  "India Human Development Report 2011: Towards Social Inclusion" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. november 2013. Vaadatud 22. juulil 2013.
3. ↑  "India Corruption Study - 2005". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2013. Vaadatud 22. juulil 2013.
4. ↑  Kerala - The Gateway of India Forbes India, 2011
5. ↑  Tourist inflow to Kerala crosses 10-million mark Business Standard, 2012

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kerala** |

* Kerala koduleht

India 1. järgu haldusüksused

**Osariigid**: Andhra Pradesh **·**  Arunachal Pradesh **·**  Assam **·**  Bihar **·**  Chhattisgarh **·**  Goa **·**  Gujarat **·**  Haryana **·**  Himachal Pradesh **·**  Jharkhand **·**  Karnataka **·**  Kerala **·**  Lääne-Bengal **·**  Madhya Pradesh **·**  Maharashtra **·**  Manipur **·**  Meghalaya **·**  Mizoram **·**  Nagaland **·**  Odisha **·**  Pandžab **·**  Rajasthan **·**  Sikkim **·**  Tamil Nadu **·**  Telangana **·**  Tripura **·**  Uttarakhand **·**  Uttar Pradesh

**Liiduterritooriumid**: Andamanid ja Nicobarid **·**  Chandigarh **·**  Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu **·**  Delhi **·**  Jammu ja Kashmir **·**  Ladakh **·**  Lakshadweep **·**  Puducherry
**Kahelehine bergeenia** (*Bergenia crassifolia*) on bergeenia perekonda, kivirikuliste sugukonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Morfoloogia
-----------

Kuni 50 cm kõrguse taime varred on jämedad ja paljad. Lehed uurmise kodarikuna, läikivad, nahkjad, talvituvad, ümardunud või laielliptilised, 15–30 cm pikad ja kuni 30 cm laiad, pikarootsulised, vahel südaja alusega. Õied mõlemasugulised, tipmistes kännasjastes õisikutes. Tupp viietine, tupplehed alusel liitunud, tipmed kuni 4 mm pikad. Kroon kellukjas, viietine, lahkehine; kroonlehed punakaslillad, äraspidimunajad.

Kasvatamine
-----------

Kaheleheline bergeenia on aedades, sageli kiviktaimlates kasvatatav, Siberist pärinev mitmeaastane ilutaim. Õitseb mais ja juunis.

Kasutamine ravimtaimena
-----------------------

Droogiks kasutatakse juurikaid – *rhizoma Bergeniae*. Juunis või juulis kaevatakse juurikad välja, puhastatakse mullast ja peentest juurtest, pestakse, lõigatakse pikuti lõhki ja kuivatatakse. Piiratud ulatuses kasutatakse ka kahelehelise bergeenia lehti. Droog sisaldab 15–28% parkaineid, mis enamikus kuuluvad pürogallogruppi, ja vabu polüfenoole. Juurikais on ka isokumariin-glükosiidi bergebiini, rohkesti tärklist ja suhkruid. Rohkesti parkaineid sisaldavad ka lehed, peale selle vaba gallushapet, kuni 22% arbutiini ja 2–4% vaba hüdrokinooni. Kahelehelise bergeenia preparaate, peamiselt vedelekstrakti – *extractum Bergeniae fluidum* – kasutatakse koliitide korral, günekoloogilises praktikas verejooksu sulgeva vahendina ning igemepõletiku vastu.

Allikas
-------

* "Eesti NSV ravimtaimed"
**Villem Õunapuu** (7. jaanuar 1917 Narva – 6. juuli 2007 Käina) oli eesti viiuldaja.

1938. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi Johannes Paulseni viiuliklassi. 1939. aastal täiendas end Pariisis Jacques Thibaud juures.

Osales rahvusvahelisel viiuldajate konkursil Varssavis (1935) ja Brüsselis (1937).

Aastatel 1942–1945 ja 1966–1969 oli Estonia teatri orkestri viiuldaja, aastatel 1949–1966 ja 1969–1977 mängis viiulit Eesti NSV Riikliku Televisiooni- ja Raadiokomitee estraadiorkestris. 1945–1948 oli ta Eesti NSV Riikliku Filharmoonia solist. Aastatel 1959–1965 oli ta Tallinna Kammerorkestri kontsertmeister.

Tunnustus
---------

* 1969 Eesti NSV teeneline kunstnik

Viited
------

1. 1 2  Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 299
2. ↑  "VE: Õunapuu, Villem – viiuldaja". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2020. Vaadatud 27. oktoobril 2016.

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Õunapuu, Villem, Eesti NSV teeneline kunstnik - viiulikunstnik
* ERR arhiiv. Villem Õunapuu
**Kahendarv** ehk **binaararv** on kahendsüsteemis kujutatud arv. Selle numbrikohal saab olla ainult 2 väärtust, ehk siis kas 0 või 1. Kahendarvud on näiteks kujul 1, 10, 11, 100, 101, 110 jne. Kümnendsüsteemis arv 2 on näiteks kahendsüsteemis 10, arv 3 on 11, arv 4 on 100 jne. Kahendarve kasutatakse informaatikas, kuna arvutid opereerivad riistvara tasandil just nimelt kahendsüsteemis. Informaatikas kasutatakse rohkem siiski kuueteistkümnendarve ja varem vähemal määral ka kaheksandarve kuna need on inimestele kergemini loetavad.

Arvud 0–16
----------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Kümnendarv | Kahendarv |
| --- | --- |
| 0 | 0 |
| 1 | 1 |
| 2 | 10 |
| 3 | 11 |
| 4 | 100 |
| 5 | 101 |
| 6 | 110 |
| 7 | 111 |

 | 

| Kümnendarv | Kahendarv |
| --- | --- |
| 8 | 1000 |
| 9 | 1001 |
| 10 | 1010 |
| 11 | 1011 |
| 12 | 1100 |
| 13 | 1101 |
| 14 | 1110 |
| 15 | 1111 |

 | 

| Kümnendarv | Kahendarv |
| --- | --- |
| 16 | 10000 |

 |

Negatiivsed arvud kahendsüsteemis
---------------------------------

Negatiivsete arvude esitamiseks kahendsüsteemis kasutatakse peamiselt kolme võimalust:

* Märgi lisamine arvule (otsekoodile) (märgibitt on positiivsete arvude korral 0, negatiivsete arvude korral 1)
* Täiendkood (*two's complement*)
* Pöördkood (*one's complement*)
**Villem Valme** (sündinud 7. oktoobril 1977 Viljandis) on eesti loovjuht, plaadifirma eestvedaja ja luuletaja.

Ta tegutseb loovjuhina loovagentuuris Tank ja on plaadifirma Õunaviks eestvedaja.

1996. aastal lõpetas Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi. 1996–1999 õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis eesti keelt ja kirjandust.

1999–2001 oli Valme luulerühmituse Mustrid liige. 1998–2004 aitas üles töötada plaadifirmat Kohvirecords. 2003. aastal asutas plaadifirma Õunaviks. Club Tallinn, kohviku Zum Zum, kingapoe Trend Express ja reklaamiagentuuri Tank sisekujunduse kaasautor. Alates 2001. aastast reklaamibüroo Tank *copywriter,* aastast 2008 Tanki loovjuht.

Ilmunud
-------

* 2002 ühisraamat "Psaikobilli" (koos Kätlin Vainola, Valner Valme ja Kristjan Kaugenõlvaga)
* 2003 luulekogu "Artur Tõhu unenägu"
* 2018 luulekogu "Öömüük aknast"

Isiklikku
---------

Vend Valner Valme on ajakirjanik.

2015. aastal abiellus Villem kostüümikunstnik Eve Valmega.

Viited
------

1. ↑  VILLEM VALME: eelistan kunstile elu, Sakala, 7. mai 2005
**Kere** (ka *keres* ja *keri*) oli ajutine kalurionn, mida talvisel noodapüügil kasutasid põhiliselt Peipsi kalurid.

Ajaloost
--------

Eestis oli kere tuntud hiljemalt 17. sajandist, Põhja-Euroopas oli see juba varemgi laialdaselt levinud.

Suurus
------

Kere oli väike neljakandiline harikatusega ehitis, kõrgusega 2–3 meetrit, põrandapinnaga 4–9 m2. Kere suurus sõltus sellest, kas seda kasutasid võrgumehed või suurem hulk püüdjaid.

Ehitus
------

Palkidest või lattidest ehitati onni tugiraam, seinte ja katuse kate oli puukoorest, hiljem ka laudadest. Põrandaks olid lahtised lauad, õled või hein jää peal. Ehitisel oli uks ja üheruuduline klaasaken, sees oli väike ahi, mille plekk-korsten pandi läbi seina või katuse. Katuse all oli õrs riiete kuivatamiseks. Tuleasemeks oli liiva või mullaga täidetud laudkast ehk patsas.

Kasutamine
----------

Kered ehitati valmis maal ja püügihooaja algul veeti need regede või jalastega järvejääle, kus nad paiknesid reas, jättes vahed hobuste ja varustuse tarvis. Püügi vaheaegadel süüdati sees lõke, mis andis sooja. Kala keedeti õrre külge riputatud pajas. Püügihooaja lõpul veeti kered kaldale tagasi.

Viited
------

1. 1 2  Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 58
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 80

Välislingid
-----------

* Kere, Eesti Rahva Muuseum
Kaart
Villem Reimani tänav
**Villem Reimani tänav** on tänav Tallinnas, mis asub Kesklinna linnaosas Kompassi asumis.

Villem Reimani tänav 9, kauplus-paviljon
Tänav algab Narva maanteelt ja kulgeb üldiselt edelasse. Kompassi väljakul jõuab ta Gonsiori tänavale ja lõpeb seal. Teiste tänavatega tal ühist ristmikku ei ole.

Tänav on tänapäeval 250 m pikk. Kõige suurem majanumber tänaval on tänapäeval 9.

Tänav on ühesuunaline. Sõita tohib Narva maantee poolt Gonsiori tänava poole.

Seda tänavat mööda kulgeb mitu bussiliini. Bussidel 60 ja 63 on seal peatus Maneeži.

Hoonestus
---------

Villem Reimani tänav 3 hoones asub ka Tallinna Mürakaru Lasteaed.

Villem Reimani tänav 9 asub kauplus-paviljon, endine lillepood „Kannike".

* 
* Villem Reimani tänav õhtuhämarusesVillem Reimani tänav õhtuhämaruses

Ajalugu
-------

Reimani tänav algpikkuses, 1942. aasta Tallinna kesklinna kaardil
Tänav on nimetatud Villem Reimani järgi, kes oli eesti vaimulik ning üks rahvusliku liikumise juhte 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses.

Tänav ulatus loomisel 1934. aastal Ahtri / Karu tänavast Maakri tänavani, hiljem on sellest magistraaltänavate Narva maantee ja Tartu maantee lõikekohtades eraldatud tänased Parda tänav ja Kivisilla tänav. Lõikamisel muutusid ka majanumbrid, seda juba ENSV ajal, mil tänase Parda tänava lõigule ühtki aadressi ei omistatud.

Algsel aadressil Reimani tänav 9 asus OÜ Raadio-Elektrotehnika Tehas (RET) (hilisemad aadressikujud Ahtri 10a / Parda 8) ja aadressil Reimanni 11 AS "Are" raadiotehas (hilisemad aadressikujud Narva mnt 11e / Parda 6; tänapäeval on kogu see osa Reimani tänavast eraldatud eraldi Parda tänavaks).

Eesti NSV ajal kandis Reimani tänav Jaan Anveldi nime. See nimi anti tänavale 1957. aastal. Villem Reimani nime sai tänav tagasi 18. oktoobril 1991.

Viited
------

1. 1 2  Eesti Keele Instituut: Tallinna tänavanimed
2. ↑   Epp Lankots, Eesti 20. sajandi arhitektuuri kaitse programm. Tallinna nõukogudeaegne ehituspärand, Tallinn 2009, lk 41
3. ↑  OÜ Raadio-Elektrotehnika Tehas RET (RaadioTuba / Rain Vaikla)
4. ↑  AS ARE Elektrotehnika Tehased (RaadioTuba / Rain Vaikla)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Villem Reimani tänav** |

Välislingid
-----------

* Eesti Keele Instituut: päring kohanimeandmebaasist
**Kurjategija** on kuriteo toime pannud isik. 

Õigusriigis omaks võetud põhimõtte kohaselt rakendatakse kõigi inimeste suhtes süütuse presumptsiooni, mis on üks tähtsamaid inimõigusi. Selline säte on ka Eesti Põhiseaduses. 

> „§ 22. Kedagi ei tohi käsitada kuriteos süüdi olevana enne, kui tema kohta on jõustunud süüdimõistev kohtuotsus"
> 
> 
>  – Eesti Vabariigi põhiseadus (1992)
> 
> 

See säte kaitseb kodanikke omakohtu ja valesüüdistuste eest ning annab üksnes kohtule õiguse kedagi süüdi mõista. 

Süütuse presumptsioonist ei tulene, et isik muutub kurjategijaks alles pärast süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist. Kohtuotsus üksnes kinnitab, et tegemist oli kuriteoga ning antud isikut saab käsitleda kurjategijana juba alates tema teo sooritamise hetkest. 

Õigussüsteemid näevad ette ka juba jõustunud kohtuotsuste ümbervaatamise menetlemist. Põhimõtteliselt on võimalik uue kohtuotsusega isik rehabiliteerida. Sellisel juhul hüvitatakse talle kõik kahjud, mis varasema kohtuotsuse täitmisel talle on tekitatud ning taastatakse kõik tema õigused. 

Ajaloos on korduvalt esinenud taolisi juhtumeid, ehkki need on haruldased. Üks kõige märkimisväärsemaid oli Jeanne d'Arci süüdimõistmine, hilisem osaline rehabiliteerimine ning mitu sajandit hiljem koguni pühakuks kuulutamine. Enamasti on taolised juhtumid seotud õigussüsteemi ja õigusteadvuse muutustega. 

Erinevates õigusruumides võib samuti esineda vastukäivaid käsitlusi. Tüüpiliseks näiteks on poliitilised kurjategijad, kes ühes riigis võivad olla süüdi mõistetud, kuid teises riigis samal ajal rahvuskangelased.

Vaata ka
--------

* Kurjategijate loend
**Villem Vainsalu** (aastani 1935 **Wilhelm Britmann**; 27. august 1903 Põltsamaa – 24. veebruar 1981 Boynton Beach, Florida) oli eesti sõjaväelane (kapten, 1937).

Ta teenis aastatel 1925–1928 lennuväerügemendis. Aastatel 1932–1940 töötas ta Tallinna Tehnikumis riigikaitse õpetajana.

Mobiliseeriti 16. juulil 1941 Punaarmeesse. Ta oli 8. Eesti Laskurkorpuse 7. Eesti Laskurdiviisi 354. Laskurpolgu 2. pataljoni komandöriks. Läks detsembris 1942 Velikije Luki lahingus üle sakslaste poole. Velikije Lukis organiseeris ta sakslaste nõusolekul ülejooksnud ja vangilangenud eestlastest pataljonisuuruse väeosa, mis osales ka Velikije Luki kaitsmisel Punaarmee vastu. Enne Velikije Luki lõplikku vallutamist õnnestus tal linnast välja murda ja rindejooneni jõuda. 24. jaanuaril 1944 mõistis Punaarmee sõjatribunal ta §58-1b alusel vangilangemise eest surma, kuid kuna meest ei suudetud üles leida ja arvati tõenäoliselt surnud olevat, lõpetati kohtuasi 15. veebruaril 1943 kuriteo koosseisu puudumisel.

Tema elust sõjaaegses Eestis ei ole teada, kuid tal õnnestus aastal 1944 Saksamaale põgeneda. Aastal 1947 oli ta USA 95. vahikompanii ülem Saksamaal. Hiljem elas ta Boynton Beachis, Palm Beachi maakonnas, kus ta ka 24. veebruaril 1981 suri.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2018. Vaadatud 8. oktoobril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Hanno Ojalo Laskurkorpus 1942-1945: pikk teekond Velikije Lukist Kuramaani: kriitiline ülevaade ühest tuntud eesti väeosast. Ammukaar, Tallinn 2018

Välislingid
-----------

*
**Kurjanova järve looduspark** on kaitseala Lätis Latgales Ludza piirkonna Līdumnieki vallas. Looduspark asub Kurjanova järve kallastel. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks Kurjanova järve kui üht vähestest Läti järvedest, millest suurema osa moodustavad kaitstavad biotoobid ja kus kasvab kolm looduskaitsealust taimeliiki (nõtke näkirohi, väike näkirohi ja hüdralill). Lisaks on Kurjanova järv teadaolevalt ainus Läti järv, kus kasvab kaks looduskaitsealust näkirohu liiki.

Kaitseala pindala on 263 ha, see on ühtlasi ka Natura 2000 ala. Sellest 70,3 hektarit võtavad enda alla metsad, kus kasvab valdavalt haab. Neist 7,3 ha suurune ala moodustab kaitstava biotoobi. Metsades elavad metskits, põder, mäger, metssiga ja kobras, järve kallastel on nähtud ka saarmaste jälgi.

125,5 hektarit võtab enda alla Kurjanova järv. Selle valgla on 2,1 km². Järves on üks saar pindalaga 0,2 ha.

Järve kaldad on lauged ja madalad, välja arvatud loodekallas. Põhjakallas on metsane. Põhi on liivane või savine, kohati katavad seda suured kivid. Põhja on moodustunud kuni 5 meetri paksune sapropeeli kiht. Sinna suubub kolm kraavi, välja voolab Kurjanka jõkke suubuv kraav. Järve lõunakaldal asub Kurjanova karjamõisa park.

Veetaimedest esinevad järves kõõluslehed, vesikatk, vesikuused, vesikarikad, osjad, pilliroog, vesikupud, hundinuiad, kõrkjad ja kalmused. Kaladest elavad järves haug, ahven, särg, latikas, ahven, nurg, roosärg, linask, vähemal määral ka harilik hink, koger ja kiisk.

Aastal 1952-1977 kasutati Kurjanova järve tööstuslikuks kalapüügiks. Toona saadi seal peamiselt kiiska ja haugi. Kuni aastani 1993 asus järve lõunakaldal suurfarm, mille läheduses on veetaimestik ka peale sulgemist rikkalikum.

Viited
------

1. ↑  Dabas aizsardzības pārvalde
2. ↑  www.ezeri.lv
3. ↑  www.ezeri.lv

Välislingid
-----------

* Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel
**Valuuta forvardleping** (ingl *forward* *contract*) on tähtpäevatehing, mida koostatakse finantsturgude kliendilepingu raames. See on tehing, kus praegusel ajal sobitatakse kokku valuutakurss arveldusega kokkuleppelisel päeval tulevikus. Forvard tehinguid tehakse riskide maandamiseks ja spekuleerimiseks.

Valuuta
-------

Valuuta ehk vääring on riigi rahasüsteem ning selles kasutatavad rahamärgid, näiteks kuuluvad selle hulka euro, USA dollar, Inglise nael ja Jaapani jeen.

Forvardleping
-------------

Forvardleping on kahe osalise vaheline kontraht, mis kohustab tulevikus lepingupooli varem kokkulepitud tingimustel (nagu hind, kogus ja kauba üleandmise kuupäev) vastavalt müüma ja ostma finantsvara. Forvardlepingut võib esineda kas sularahas või ülekande vormis.

Näiteks oletame, et põllumajandustootjal on aega kuus kuud, et müüa maha kaks miljonit buššelit maisi, kuid ta on mures maisi hinna võimaliku languse pärast. Seepärast sõlmib ta forvardlepingu enda finantsasutusega, et müüa kaks miljonit buššelit maisi hinnaga 4,30 dollarit buššel ja seda kuue kuu jooksul. Sõlmides forvardlepingu, kindlustas põllumajandaja ära võimaliku maisi hinnalanguse eest ning sai kindel olla, et maisi buššeli hind jääb tema jaoks samaks. 

Valuuta forvardlepingu eelisteks võib nimetada järgmist. Valuuta forvard tehing on suurepärane viis valuutariskist kõrvale hiilimiseks. Pidevalt välisturul tegeledes on tähtpäevatehing üks parimaid lahendusi sellejaoks, et tulevikuks ei esineks riske valuutaturul. Kui ettevõte tulevikuks valuutakursi kinnistab, siis on ta kaitstud valuutaturu muutuste eest. Sellest tehingust ei ole võimalik enam hiljem loobuda. 

* Jätkusuutlikud rahanduslikud tulemused vastavalt tehingu tegemise ajal kinnistatud kursile

* Valuutakursside kõikumisest tulenevate riskide ja võimalike kahjude ära hoidmine.
* Lisakulud komisjoni- ja tehingutasude poolt puuduvad.
*

Viited
------

1. ↑  AS SEB Pank. (*s. a.*).*Valuuta forward- ehk tähtpäevatehing.*Loetud aadressil             https://www.seb.ee/ariklient/igapaevapangandus/valuutatehingud/valuuta-forward-ehk-tahtpaevatehing
2. ↑  Dolguševa, J. (2017, 22. november). Forward. *Raamatupidamisuudised*. Loetud aadressil        http://rup.ee/uudised/majandus-ja-ari/forward
3. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat. (*s. a.*) *Valuuta*. Loetud aadressil            http://www.eki.ee/dict/ekss/index.cgi?Q=valuuta&F=M
4. ↑  Investopedia. (*s. a.*). *Forward contract*. Retrieved from            https://www.investopedia.com/terms/f/forwardcontract.asp
5. ↑  Versobank (*s. a.*). *Forward-tehingud*. Loetud aadressil
           https://www.versobank.com/est/private-client/currency-exchange/forwards.html
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib anatoomia mõistest; tehnika mõiste kohta vaata artiklit Kere (tehnika); kalurionni kohta vaata artiklit Kere (ehitis)* |

---

**Kere** ehk **tüvi** (ladina *truncus*) on kitsamas mõttes paljude selgroogsete keha keskne osa, kuhu kinnituvad kael, jäsemed ja saba.

Kere areng, anatoomia, luud, lihased, veresooned, närvid, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madude keha põhiosaks on kere, millele kinnituvad pea ja saba.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Koduloomade kere koosneb neljast osast: seljast, rinnakorvist, kõhust ja vaagnast.

### Inimestel

Kere on inimkeha keskne osa, kuhu kinnituvad kael ja jäsemed.

#### Inimkere jaotus

Kere jaotatakse rindkereks (*thorax*) ja kõhuks (*abdomen*).

#### Kere lihased

Kere lihased on keha lihaskonna osad, mille hulka kuuluvad seljalihased koos kaela tagumise rühma lihastega ning kõhu, rinna, kaela eesmise ja külgmise rühma lihased.

Viited
------

1. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,  *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 129, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
2. ↑  "Meditsiinisõnastik" 340:2004.
**Şırnaki provints** (kurdi keeles *Sirnex*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Kagu-Türgis. Provintsist kagus asub Iraak ja edelas Süüria. Provintsi keskus on Şırnak.

Haldusjaotus
------------

* Beytüşşebapi ringkond (kurdi *Elkê*)
* Cizre ringkond (kurdi *Cizîr*)
* Güçlükonaki ringkond (kurdi *Basan*)
* İdili ringkond (kurdi *Hezex*)
* Silopi ringkond (kurdi *Silopiya*)
* Şırnaki ringkond (kurdi *Şirnex)*
* Uludere ringkond (kurdi *Qilaban*)

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Şırnaki provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Triigi** on küla Harju maakonnas Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Külas asub Triigi mõis ehk Kõue mõis. Mitmed mõisahooned ja mõisapark on arvatud kultuurimälestisteks.

Küla läänepiir jookseb mööda Kuivajõge ning edelapiir mööda Triigi peakraavi, mis samas Kuivajõkke suubub. Küla põhjaosa läbib ka Kaustajõgi.

* Mõisa peahooneMõisa peahoone
* Mõisa tööhobuste tallMõisa tööhobuste tall
* Mõisa rehiMõisa rehi
* Mõisa saunMõisa saun

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kose valla lippKose valla lipp
Kose valla asulad

**Alevikud:** Ardu | Habaja | Kose | Kose-Uuemõisa | Ravila   

**Külad:** Aela | Ahisilla | Alansi | Harmi | Kadja | Kanavere | Kantküla | Karla | Kata | Katsina | Kirivalla | Kiruvere | Kolu | Krei | Kuivajõe | Kukepala | Kõrvenurga | Kõue | Laane | Leistu | Liiva | Lutsu | Lööra | Marguse | Nutu | Nõmbra | Nõmmeri | Nõrava | Ojasoo | Oru | Pala | Palvere | Paunaste | Paunküla | Puusepa | Rava | Raveliku | Riidamäe | Rõõsa | Saarnakõrve | Sae | Saula | Silmsi | Sõmeru | Sääsküla | Tade | Tammiku | Triigi | Tuhala | Uueveski | Vahetüki | Vanamõisa | Vardja | Vilama | Virla | Viskla | Võlle | Äksi
**Valuutakorv** on erineva osakaaluga valuutadest koosnev portfell. Tavaliselt kasutatakse valuutakorvi selleks, et vähendada valuutakursside kõikumisest tulenevat riski. Tuntuimad endised ja praegused valuutakorvid on Euroopa valuutaühik, Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühik ja USA dollari indeks.

Näiteid valuutakorvidest
------------------------

### Euroopa Ühendus

 *Pikemalt artiklis Euroopa valuutaühik*
Aastatel 1979–1998 kasutasid Euroopa Ühenduse liikmesriigid Euroopa valuutaühikut ehk eküüd, mille hiljem vahetas välja euro.

### Rahvusvaheline Valuutafond

 *Pikemalt artiklis Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühik*
Rahvusvaheline Valuutafond lõi 1969. aastal oma arvestusühiku SDR (*special drawing rights*) ja 2018. aasta seisuga koosneb see viiest põhivaluutast: eurost, USA dollarist, Jaapani jeenist, Suurbritannia naelsterlingist ja Hiina jüaanist. Arvestusühik on kunstlik reservvaluuta, mida riigid saavad kasutada ka omavahelistes arveldustes.

### Ameerika Ühendriigid

 *Pikemalt artiklis USA dollari indeks*
Aastal 1973 loodi USA dollari indeks (USDX), mis koosneb 2018. aasta seisuga kuuest valuutast: euro (moodustab 58% korvist), Jaapani jeen, Kanada dollar, Suurbritannia naelsterling, Rootsi kroon ja Šveitsi frank.

### Venemaa

Venemaa Föderatsiooni Keskpanga valuutakorv koosneb kahest valuutast: dollarist ja eurost. Kui korvi kasutuselevõtu alguses 2005. aastal oli dollari osakaal 90% ja euro osakaal 10%, siis alates 2007. aastast on dollari osakaal 55% ja euro osakaal 45%.

### Hiina

Hiina valuutabörsi kauplemissüsteem CFETS kasutab jüaani indeksi arvestamisel 24 valuutast koosnevat valuutakorvi. Enne 2017. aasta 1. jaanuari koosnes korv 13 valuutast, kuid siis lisandusid korvi teiste hulgas Ungari forint ja Poola zlott. Sellega vähenesid seni korvi kuulunud valuutade osakaalud: näiteks dollari osakaal langes 26,4%-lt 22,4%-le ja euro osakaal 21,39%-lt 16,34%-le.

### Aasia valuutaühik

 *Pikemalt artiklis Aasia valuutaühik*
See on Aasia valuutadel põhinev valuutakorv, mis sarnaneb Euroopa valuutaühikuga. Korvi loomist alles planeeritakse. Seda takistavad muu hulgas eriarvamused kaasatavate valuutade valikul.

Viited
------

1. 1 2  Currency Basket. Vaadatud 20.02.2018.
2. ↑  Penelope Kent 2008. "Law of the European Union", lk 258. ISBN 978-1-4058-3526-8.
3. ↑  SDR | Eesti Pank. Vaadatud 20.02.2018.
4. ↑  Special Drawing Right (SDR). Vaadatud 20.02.2018.
5. ↑  USDX | U.S. Dollar Index Futures | Forex Futures. Vaadatud 20.02.2018.
6. ↑  Dual-currency basket | Банк России. Vaadatud 19.02.2018.
7. ↑  Dual-currency basket structure | Банк России. Vaadatud 19.02.2018.
8. ↑  In case you missed it: China expands currency basket. Financial Times, 03.01.2017. Vaadatud 19.02.2018.
9. ↑  China Dilutes Dollar Role in Currency Basket, Adds 11 More. Bloomberg News, 29.12.2016. Vaadatud 19.02.2018.
10. ↑  China’s Market News: China Expands CFETS Yuan Basket, Cuts Dollar’s Weight. DailyFX, 29.12.2017. Vaadatud 19.02.2018.
11. ↑  Asian Currency Unit - ACU. Vaadatud 20.02.2018.
**Tule TV** oli 2014. aastal laulu- ja tantsupeo tule liikumise teekonda kajastav ajutine telekanal. 

Alates 15. juunist kuni 4. juulini 2014 sai näha tule liikumist Eesti suuremates ja väiksemates linnades, tulevahetuse tseremooniaid, õhtuseid simmaneid ja stuudiointervjuusid lõkkepaikades. Tule TV tõi vaatajani ka intervjuud Eesti inimestega ja varem salvestatud lood kultuurilooliselt tähtsatest paikadest. 

Ülekanne toimus 4G-võrgu kaudu ja kasutusel oli ka 360-kraadine robotkaamera, mis filmis tulega rattureid ja tule teekonna ümbrust. Programmi sai jälgida Elioni digitelevisiooni avatud erikanalis TuleTV, EMT Live ja Laulupeo mobiilirakendustes ning laulu- ja tantsupeo, TuleTulemise, Postimehe, Delfi ja Kultuurikanali veebilehtedel. Salvestatud lühikesi dokumentaalfilme oli võimalik vaadata tule teekonna ajal Tudeng TV ning laulu- ja tantsupeo Facebooki lehel.

Saatejuhte oli iga päev kaks: üks juba telest tuntud nägu ja teine noor Tudeng TV reporter. Võttemeeskond tegi iga päev reportaaže ja intervjuusid ning kaamera ette jõudsid ka paljud kohalikud inimesed. Kanal oli otse-eetris iga päev kell 9–22. Pildi tõid kohale Kultuurikanal ja Tudeng TV.

Tegijad
-------

Kanali sisu eest vastutas Tudeng TV meeskond. Tule TV programmi produtsent oli Elisa Avik, peatoimetaja oli Liis Ilves, toimetajad ja reporterid olid Birgit Rae, Stinne Loo, Kerli Kivistu, Hanne-Loore Pajusoo, Rauno Kuusik, Kätlin Hallik, Adeele Tähemaa, Helle Rudi ning operaatorid olid Matilde Matvere, Jaan Kalmus juunior, Tõnis Peeter Kull.

Tule TV peakoordinaatorid olid Rein Lang ja Ants Johanson. Otseülekande tagas Kultuurikanali meeskond: Madis Birnbaum ja Heimar Lill.
**Şenol Güneş** (sündinud 1. juunil 1952 Trabzonis) on Türgi jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Jalgpallurina oli ta väravavaht. Mängijakarjääri jooksul mängis ta kahes klubis: aastatel 1970–1972 Sebat Gençlikis ja 1972–1987 Trabzonsporis. Trabzonsporiga tuli ta kuus korda Türgi meistriks. Türgi jalgpallikoondises mängis aastatel 1975–1987 kokku 31 kohtumises.

Treenerikarjääri alustas ta 1980. aastate lõpul. Ta on olnud mitme Türgi klubi peatreener, sh Trabzonspori (1993–1997, 2005 ja 2009–2013) ja Beşiktaşe (2015–2019). Beşiktaşiga tuli ta hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 Türgi meistriks. Lisaks oli ta aastatel 2007–2009 Lõuna-Korea klubi FC Seouli peatreener.

Türgi jalgpallikoondise peatreener oli Güneş esmakordselt aastatel 2000–2004. 2002. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas ta Türgi koondisega kolmanda koha. 2002. aastal valiti Güneş UEFA aasta peatreeneriks. Poolfinaali jõudis ta Türgi koondisega ka 2003. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril. Uuesti sai Güneş Türgi koondise peatreeneriks 2019. aasta juunis.

Trabzonspori jalgpalliklubi kodustaadion on nimetatud tema järgi.

| * v
* r
Türgi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Günok
* 2 Çelik
* 3 Demiral
* 4 Söyüncü
* 5 Yokuşlu
* 6 Tufan
* 7 Ünder
* 8 Toköz
* 9 Karaman
* 10 Çalhanoğlu
* 11 Yazıcı
* 12 Bayındır
* 13 Meraş
* 14 Antalyalı
* 15 Kabak
* 16 Ünal
* 17 B. Yılmaz (c)
* 18 R. Yılmaz
* 19 Kökçü
* 20 Ömür
* 21 Kahveci
* 22 Ayhan
* 23 Çakır
* 24 Aktürkoğlu
* 25 Müldür
* 26 Dervişoğlu
* Treener: Güneş

 | Türgi |
**Rühmaks** nimetatakse õppegruppi haridusasutuses, millel on ühtne tegevuskava ning ühtsed õpieesmärgid. Rühmad võivad olla nii püsiva iseloomuga kui ka näiteks ainerühmad, mis on selekteeritud õpilaste ainealaste oskuste taseme järgi.

Lasteaiarühmad
--------------

Lasteaias nimetatakse rühmaks õppegruppi, kus vastavalt rühma päevakavale ja laste eale on ühine päevarütm, vahelduvad igapäevatoimingud, laste mäng, vabategevused ja pedagoogi kavandatud õppe- ja kasvatustegevused. Rühma õppe- ja kasvatustegevuse kavandamisel esitatakse kavandatava perioodi (nädal, kuu vm) eesmärgid, temaatika, õppesisu ja -tegevused.

Koolieelse lasteasutuse juhataja võib vastavalt vajadusele moodustada järgnevaid rühmi:

1. sõimerühm (kuni 3aastased), suurus kuni 14 last
2. noorem rühm - (3-5 aastased), suurus kuni 20 last
3. keskmine rühm - (5-6 aastased), suurus kuni 20 last
4. vanem rühm - (6-7 aastased), suurus kuni 20 last
5. liitrühm - (2-7 aastased), suurus kuni 18 last

### Rühmad HEV lastele

* erirühm (haridus)
* sobitusrühm

Seotud mõisted
--------------

* huvialarühm
* pikapäevarühm
* tasemerühm
* võõrkeelerühm

Välislingid
-----------

* Koolieelse lasteasutuse riiklik õppekava
* KOOLIEELSE LASTEASUTUSE SEADUS
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Põltsamaa kihelkonna vallast; Võnnu kihelkonna valla kohta vaata artiklit Kurista vald (Võnnu kihelkond)* |

---

**Kurista vald** (saksa keeles *Gemeinde Kurrista*) oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939.

Vald loodi 1866. aastal vallaseadusega Kurista mõisapiirkonna territooriumile. Vallamaja asus Vägari külas.

Esialgsesse valda kuulusid Aidu, Vägari, Kose, Kurista, Siimusti ja Viruvere küla.

1892 liideti vallaga Kaave vald Kaave ja Kõpu külaga ning Kaavere vald Kaavere ja Sulustvere külaga.

1920ndate alguses liideti Kaave, Kurista, Siimusti ja Viruvere küla Jõgeva vallaga.

1934. aastal oli valla pindala 38 km² ja elanikke oli 1052.

Vallas oli 217 talundit ja elamut ning nende kasutuses oli 5524 ha maad.

1939. aasta vallareformi käigus liideti vald Lustivere vallaga.

Viited
------

1. 1 2 3  Kurista vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016)
2. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 5. köide: *KONJ–LÕUNA.* Tallinn: Valgus, 1990, lk 228.
3. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
4. ↑  *Kurista walla osa ühendatakse Jõgewa wallaga*. Postimees, nr 131, 15.06.1921
5. 1 2  *Eesti Entsüklopeedia.* 4. köide: *Jaapan–Käolina.* Tartu: Loodus, 1934, lk 1310.
6. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

Välislingid
-----------

* Kurista vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Uno Ugandi 2011. aastal
**Uno Ugandi** (kuni 4. jaanuarini 1936 **Uno Jürgenson**; 22. juuni 1931 Tallinn – 18. mai 2020) oli eesti arst ja poliitik.

Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna Kehakultuuri Tehnikumi, 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ja 1962. aastal arstiteaduskonna raviosakonna.

Ta töötas aastatel 1962–1968 Saaremaal kirurgina, aastatel 1968–1977 oli ta Rapla rajooni keskhaigla kirurg (aastast 1973 osakonnajuhataja). Aastatel 1977–1990 oli ta Paide rajooni keskhaigla kirurgiaosakonna juhataja.

Tegevus NLKP-s
--------------

* 1977–1989 NLKP liige

Poliitiline tegevus
-------------------

Ta oli Järvamaa Rahvarinde asutajaid ja aastatel 1988–1990 Järvamaa Rahvarinde eestseisuse juhataja, samuti on ta olnud Rahvarinde volikogu liige. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, ta oli sotsiaalkomisjoni aseesimees ja ta kuulus keskfraktsiooni; 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Lisaks oli ta Eesti Kongressi saadik.

18. septembrist 1991 oli ta Keskerakonna liige. 

1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Riigikogusse (Valimisliit Rahvarinde nimekirjas 8. ringkonnas (Järvamaal ja Lääne-Virumaal)), kuid ta ei osutunud valituks.

Liikmesus
---------

Ta on olnud Eesti Arstide Liidu volikogu liige ja revisjonikomisjoni esimees.

Tunnustus
---------

* 2002 – Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk

Kirjandus
---------

* Kes on kes Eesti poliitikas 1988–1992. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1992

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Liiva kalmistul
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Rünt (perekond)* |

---

**Rünt** ehk **harilik rünt** (*Gobio gobio*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala. Rahvakeeles kasutatud ka nimesid *maidel, liivarull*, *pess*, *penijüri*, "hürrül", *koerakala* jpt.

Rünt on väikekala, kes tavaliselt on kuni 10 cm pikk, harvem kuni 15 cm, kaal kuni 21 g. Keha on sihvakas ja suhteliselt ruljas. Selg on rohekaspruun, küljed hõbedased ja kaetud sinakasmustade täppide või laikudega. Suu on alaseisune ja selle nurkades on poised.

Rünt on levinud Mandri-Euroopa ja Suurbritannia hapnikurohketes jõgedes ja järvedes, harvem riimveelistes rannikulahtedes. Eestis on levinud peaaegu kõikjal, kus on talle sobivad tingimused.

Rünt elutseb veekogu põhjakihis, eelistades kõva pinnasega liivaseid veekogusi. 

Tegutsevad parves.

Vaata ka
--------

* Eesti kalade süstemaatiline nimestik

Välislingid
-----------

* Rünt andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Rünt TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
* Järv, L. 2005. Meie vete kalu: rünt. Kalastaja 35: 20-22.
**Kastamonu provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. Provints asub Musta mere ääres. Provintsi keskus on Kastamonu.

Haldusjaotus
------------

* Abana ringkond
* Ağlı ringkond
* Araçi ringkond
* Azdavay ringkond
* Bozkurti ringkond
* Cide ringkond
* Çatalzeytini ringkond
* Daday ringkond
* Devrekani ringkond
* Doğanyurti ringkond
* Hanönü ringkond
* İhsangazi ringkond
* İnebolu ringkond
* Kastamonu ringkond
* Küre ringkond
* Pınarbaşı ringkond
* Seydileri ringkond
* Şenpazari ringkond
* Taşköprü ringkond
* Tosya ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Kastamonu provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kuritegude toimepanemisest, kuritegevuse all võidakse mõista ka kuritegevuse taset.* |

---

**Kuritegevus** on teatud territooriumil teatud aja jooksul toime pandud kuritegude kogum. Kuriteo toimepanija on kurjategija. Kuritegevuse põhjuste kohta on välja töötatud hulk teooriaid. Kõige levinumaks vaateks on, et kuritegevus on sotsiaalsete ja bioloogiliste tegurite koostoime tulemus. Juriidiliselt on tegemist kuriteo puhul õigusrikkumise (ühiskonnaohtlik tegevus) kui riigi poolt karistatava ebaseadusliku tegevusega, mis toob endaga kaasa õigusliku vastutuse.

Kuritegevuse ja riigivõimu seose organisatoorsed tasemed ja arengujärgud
------------------------------------------------------------------------

Patricia Rollinson eristab kriminaalse ühiskonna tekke protsessis nelja staadiumi. Neist igaühte iseloomustab võimu ja kriminaalide vaheliste vahekordade oma spetsiifika: 

**Reaktiivne staadium**, kui võim ja kuritegevus on vastastikuses aktiivses vastasseisus ja tugev riigivõim ei oma vajadust minna kuritegelike formeeringutega kompromissidele. Siin eristuvad omavahel organiseerimata ja organiseeritud kuritegevus.

**Passiivse assimilatsiooni staadium**, kui nõrgenevad riiklikud institutsioonid, esmajärjekorras ökonoomilised, ja algavad kompromissid organiseeritud kuritegevusega, mis viivad võimusstruktuuridele kasulike varimajanduse institutsioonide tekkele, mõõdukale korruptsioonile ja altkäemaksuvõtmisele. Maffia teke.

**Aktiivse assimilatsiooni staadium**, kui organiseeritud kuritegevuse formeeringud tungivad võimustruktuuridesse ja tagavad endale võimaluse tegutseda paralleelselt ametliku võimuga. Riik kaotab kontrolli oma varem kurjategijatega korraldatud vastastikuste mõjude protsesside üle. Kurjategijate formeeringud avaldavad olulist mõju ökonoomikale ja poliitikale. Maffia võimuletulek.

**Proaktiivne staadium,** kui organiseeritud kuritegevus muutub ühiskonnas domineerivaks jõuks, allutades endale nii riiklikud kui ka ühiskondlikud struktuurid. Siin saab eristada maffiariiki ja maffiaühiskonda. Saint-Simoni ütlust mööda saavad rahvused, nagu üksikud inimesedki, elada kas töötades või varastades.

Vaata ka
--------

* Eesti kuritegevus
* Küberkuritegevus
* Organiseeritud kuritegevus
* Rahvusvaheline kuritegevus
* Vene kuritegevuse ajalugu
* Maffiariik
* Kriminaliseerumine

Viited
------

1. ↑  Роулинсон П. Российская организованная преступность: краткая история // Российская организованная преступность: новая угроза? М. 2000. lk 18.
**Şalāḩ ad-Dīni kubernerkond** on 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Põhja-Iraagis. Seda läbib üks Iraagi kahest suurimast jõest Tigris. Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonna keskus on selle suuruselt teine linn Tikrīt, kus elas 2003. aastal 180 000 inimest. Kubernerkonna suurimas linnas Sāmarrā’s oli 2003. aastal ÜRO hinnangul 348 700 elanikku.

Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonna ala kuulus 1976. aastani Baghdadi kubernerkonda. Uus kubernerkond sai nime kurdi päritolu Şalāḩ ad-Dīni ehk Saladini järgi, kes 12. sajandil rajas Aijubiidide dünastia, valitses sultanina Egiptust ja Süüriat ning lõi Euroopa ristisõdijaid Hattini lahingus (tänapäeva Iisraeli aladel).

Sāmarrā’ Suur Mošee koos spiraalminaretiga on üks tuntumaid vaatamisväärsusi Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonnas
Kubernerkond on üks Iraagi vanima püsiasustusega piirkondi, kus on rikkalikult ajaloo- ja kultuurimälestisi ning arheoloogilisi leiupaiku. UNESCO maailmapärandi nimekirja on kantud Sāmarrā’ linn (2007) ja Assüüria muistne pealinn Assur (2003). Şalāḩ ad-Dīni kubernerkonda, Tikrīti lähistele jääb ka Iraagi endise diktaatori Saddam Husseini sünnilinn Al-Awja.

Kubernerkond on saanud ulatuslikult kannatada Iraagi sõjas, sellele järgnenud Iraagi kodusõjas ning sõjategevuses ISISega, mis on vallutanud erinevaid osi kubernerkonnast, sealhulgas Tikrīti ja Sāmarrā’ linnad lühemaks ajaks 2015. aastal. 2011. aastal kuulutas kubernerkond end ühepoolselt poolautonoomseks.

Haldusjaotus
------------

Şalāḩ ad-Dīni ringkonnad
Şalāḩ ad-Dīni kubernerkond jaguneb kaheksaks ringkonnaks: 

* Ad-Dawri ringkond (Ad-Dawr)
* Ad-Dujayli ringkond (Ad-Dujayl)
* Ash-Sharqāţi ringkond (Ash-Sharqāţ)
* Bayjī ringkond (Bayjī)
* Baladi ringkond (Balad)
* Sāmarrā’ ringkond (Sāmarrā’)
* Tikrīti ringkond (Tikrīt)
* Ţūzi ringkond (Ţūz)

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Şalāḩ ad-Dīni kubernerkond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Iraagi kubernerkonnad

Al-Anbār **·**  Al-Muthanná **·**  Al-Qādisīyah **·** An-Najaf **·**  Arbīl **·**  As-Sulaymānīyah **·**  Bābil **·**  Bagdad **·**  Basra **·**  Dahūk **·**  Dhī Qār **·**  Diyālá **·**  Ḩalabjah **·**  Karbalā’ **·**  Kirkūk **·**  Maysān **·**  Nīnawá **·**  Şalāḩ ad-Dīn **·** Wāsiţ
**Ain Aaviksoo** (sündinud 14. juunil 1974 Võrus) on Eesti riigiametnik, arst, teadlane ja ettevõtja.

Ta on lõpetanud 1998. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna arsti erialal. Pärast internatuuri läbimist 1999. aastal sai ta arsti kutse. Ta õppis traumatoloogia residentuuris aastatel 1999–2003.

Ta töötas Sotsiaalministeeriumis projektijuhina aastatel 1999–2000 ning rahvatervise osakonna juhina 2000–2003.

Aastatel 2004–2005 õppis ta Harvardi Ülikooli Rahvatervise koolis ja sai rahvatervise magistrikraadi kvantitatiivsete meetodite erialal.

Ta on töötanud muu hulgas Poliitikauuringute keskuses Praxis aastatel 2004–2011 tervisepoliitika valdkonna juhina ning 2006–2010 Praxise juhatajana (juhatuses kuni 2011. aastani).

2007. aastast töötab ta lektorina Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Tallinna Tehnikaülikooli Tehnomeedikumis ja eMeditsiini laboris.

2010. aastal asutas ta koolitus- ja konsultatsiooniettevõtte HealthIN OÜ, mis tegutseb tervishoiu valdkonnas peamiselt uutel tehnoloogiatel põhineva innovatsiooni juurutamiseks.

Aastatel 2015–2018 töötas ta sotsiaalministeeriumi e-teenuste arengu ja innovatsiooni asekantslerina.