2014. aasta taliolümpiamängude avatseremoonia Sotšis
**Talioümpiamängud** (inglise *Winter Olympic Games*; prantsuse *Jeux olympiques d'hiver*) on kaasaegsete olümpiamängude talispordialade üritus, kus võisteldakse lumel ja jääl. Taliolümpiamängud toimuvad iga nelja aasta järel.

Ajalugu
-------

Taliolümpiamänge hakati korraldama seetõttu, et geograafilistel põhjustel oli suveolümpiamängude raames talispordialasid keeruline korraldada. Vaatamata sellele oli iluuisutamine oli suveolümpiamängude kavas nii 1908. kui ka 1920. aastal ning jäähoki 1920. aasta suveolümpiamängud. Aastal 1921 otsustas Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) Lausanne'is toimunud kongressil kutsuda ellu olümpiamängude talivariandi.

Lipukandjad 1924. aasta mängude avatseremoonial sportlaste vannet andmas
Esimesed taliolümpiamängud said teoks 1924. aastal Prantsusmaal Chamonix's kolm kuud enne Pariisi suveolümpiamängude. Esimestel taliolümpiamängudel mängudel oli kavas üheksa spordiala: bobisõit, iluuisutamine, jäähoki, jääkeegel, kahevõistlus, kiiruisutamine, murdmaasuusatamine, patrullsuusatamine ja suusahüpped.

Esialgu plaaniti nii suve- kui ka taliolümpiamänge korraldada ühel aastal ja samas riigis, kuid sellest loobuti üsna pea. Taliolümpiamängud toimusid alates 1924. aastast iga nelja aasta tagant, välja arvatud arvatud aastatel 1940 ja 1944, mil mängud jäid Teise maailmasõja tõttu ära, ja uuesti alates 1948. aastast. Tali- ja suveolümpiamängud toimusid ühel ja samal aastal kuni 1992. aastani, kuid ROK-i 1986. aastal tehtud otsusega hakati taliolümpiamänge alates 1994. aastast korraldama iga nelja aasta tagant ja kaks aastat pärast suveolümpiamänge.

Erinevalt suveolümpiamängudest loendatakse taliolümpiamängude puhul mänge, mitte olümpiaade. Sõja tõttu ära jäänud mänge loendamisel ei arvestata.

Taliolümpiamängud on aastate jooksul laienenud ning lisandunud uusi spordialasid, sealhulgas mäesuusatamine, kelgutamine, lühirajauisutamine, vigursuusatamine, skeleton ja lumelauasõit.

Ülevaade
--------

Taliolümpiamängud (2018. aasta mängude seisuga) on toimunud kolmel mandril kaheteistkümnes riigis. Neli korda on mängud toimunud USA-s (1932, 1960, 1980, 2002), kolm korda Prantsusmaal (1924, 1968, 1992), kaks korda Austrias (1964, 1976), Kanadas (1988, 2010), Jaapanis (1972, 1998), Itaalias (1956, 2006), Norras (1952, 1994) ja Šveitsis (1928, 1948) ning korra Saksamaal (1936), Jugoslaavias (1984), Venemaal (2014) ja Lõuna-Koreas (2018).

Kokku on taliolümpiamängudel osalenud 127 maa sportlased (neist 116 on praegused ROK-i liikmed ja 11 endised). Vaatamata sellele, et talispordialasid pole võimalik paljudes riikides maailmas harrastada, on taliolümpiamängudest osa võtnud mõned troopilise kliimaga riigid, sealhulgas Brasiilia, Etioopia, Filipiinid, Jamaica ja Keenia. Osalevaid riike on enim olnud 92 (2018).

Kõige lõunapoolseim taliolümpiamängude korraldaja on 1998. aastast Nagano. Euroopas on kõige lõunapoolsem taliolümpiamängude korraldaja olnud Sotši. Kõige põhjapoolsem taliolümpiamängude korraldaja on olnud Lillehammer. 

Taliolümpiamängudel osalenud riigid
Taliolümpiamänge korraldanud linnade asukohad. Riigid, mis on korraldanud talimänge ühel korral on märgitud rohelisega, kahel või enam korral mänge korraldanud riigid on märgitud sinisega.
### Edukamad riigid

Kõige enam medaleid ja üldse kuldmedaleid on taliolümpiamängudelt võitnud Norra sportlased (368 medalit, neist 132 kuldsed), järgnevad 307 medaliga USA, 240 medaliga Saksamaa ja 232 medaliga Austria. Kokku on taliolümpiamängudelt medaleid võitnud 46 riigi sportlased, muuhulgas Austraalia, Põhja-Korea ja Uus-Meremaa.

**Enim medaleid võitnud riigid**  
(2018. aasta mängude järel)

| sija | maa | Kuldmedaleid | Hõbemedaleid | Pronksmedaleid | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norra | 132 | 125 | 111 | 368 |
| 2. |  USA | 105 | 110 | 89 | 304 |
| 3. |  Saksamaa | 92 | 88 | 60 | 240 |
| 4. |  Nõukogude Liit | 78 | 57 | 59 | 194 |
| 5. |  Kanada | 73 | 63 | 63 | 199 |
| 6. |  Austria | 64 | 81 | 87 | 232 |
| 7. |  Rootsi | 57 | 46 | 55 | 158 |
| 8. |  Šveits | 55 | 46 | 52 | 153 |
| 9. |  Venemaa | 49 | 40 | 35 | 124 |
| 10. |  Holland | 45 | 44 | 41 | 130 |
| 11. |  Soome | 43 | 63 | 61 | 167 |

Spordialad
----------

Alates 2002. aasta mängudest on võisteldud viieteistkümnel spordialal. Kõige viimaste aladena on lisandunud 1998. aastal lumelauasõit ja jääkeegel. 2002. aastal võeti esimest korda pärast 1948. aastat uuesti võistluskavva skeleton. 2026. aasta taliolümpiamängudel lisandub uue spordialana suusamägironimine.

Medalialade arv on alates 1976. aasta mängudest kasvanud pidevalt. Esimestel taliolümpiamängudel võisteldi 16 medalialal. 1928. ja 1932. aasta mängudel oli kavas ainult 14 medaliala. 2018. aasta taliolümpiamängudel oli kavas 102 medaliala ning 2022. aastal kasvab nende arv veel seitsme võrra. 2026. aastal peaks medalialasid kokku olema 114.

### Praegused spordialad

* Bobisõit
* Jääkeegel
* Iluuisutamine
* Jäähoki
* Kahevõistlus
* Kelgutamine
* Kiiruisutamine
* Laskesuusatamine
* Lumelauasõit
* Lühirajauisutamine
* Murdmaasuusatamine
* Mäesuusatamine
* Skeleton
* Suusahüpped
* Vigursuusatamine

Edukamad sportlased
-------------------

Taliolümpiamängude edukaim sportlane on murdmaasuusataja Marit Bjørgen, kes on võitnud 15 medalit, neist kaheksa kuldsed. Kaheksa kuldmedalit on samuti võitnud laskesuusataja Ole Einar Bjørndalen ja murdmaasuusataja Bjørn Dæhlie. Kuus kuldmedalit on võitnud murdmaasuusataja Ljubov Jegorova ja lühirajauisutaja Viktor An.

Kolm sportlast on taliolümpiamängude ajaloos tulnud samadel mängudel olümpiavõitjaks kahel spordialal: norralased Thorleif Haug (1924) ja Johan Grøttumsbråten (1928) murdmaasuusatamises ja kahevõistluses ning ainsa naissportlasena tšehhitar Ester Ledecká (2018) mäesuusatamises ja lumelauasõidus. 

**Edukamad sportlased**  
(2018. aasta mängude järel)

| Koht | Sportlane | Riik | Aastad | Spordiala | Kuldmedalid | Hõbemedalid | Pronksmedalid | Aastad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | Marit Bjørgen |  Norra | 2002–2018 | murdmaasuusatamine | 8 | 4 | 3 | 15 |
| 2. | Ole Einar Bjørndalen |  Norra | 1998–2014 | laskesuusatamine | 8 | 4 | 1 | 13 |
| 3. | Bjørn Dæhlie |  Norra | 1992–1998 | murdmaasuusatamine | 8 | 4 | 0 | 12 |
| 4. | Ljubov Jegorova |  Venemaa | 1992–1994 | murdmaasuusatamine | 6 | 3 | 0 | 9 |
| 5. | Viktor An |  Venemaa/ Lõuna-Korea | 2002–2014 | lühirajauisutamine | 6 | 0 | 2 | 8 |
| 6. | Lidija Skoblikova |  Nõukogude Liit | 1960–1964 | kiiruisutamine | 6 | 0 | 0 | 6 |
| 7. | Ireen Wüst |  Holland | 2006–2018 | kiiruisutamine | 5 | 5 | 1 | 11 |
| 8. | Claudia Pechstein |  Saksamaa | 1992–2006 | kiiruisutamine | 5 | 2 | 2 | 9 |
| 9. | Clas Thunberg |  Soome | 1924–1928 | kiiruisutamine | 5 | 1 | 1 | 7 |
| 9. | Larissa Lazutina |  Venemaa | 1992–2002 | murdmaasuusatamine | 5 | 1 | 1 | 7 |
|

Taliolümpiamängud
-----------------

1. 25. jaanuar–5. veebruar 1924 – Prantsusmaa Chamonix, Prantsusmaa
2. 11.–19. veebruar 1928 – Šveits Sankt Moritz, Šveits
3. 4.–15. veebruar 1932 – Ameerika Ühendriigid Lake Placid, USA
4. 6.–16. veebruar 1936 – Saksamaa Garmisch-Partenkirchen, Saksamaa
5. 30. jaanuar–8. veebruar 1948 – Šveits Sankt Moritz, Šveits
6. 14.–25. veebruar 1952 – Norra Oslo, Norra
7. 26. jaanuar–5. veebruar 1956 – Itaalia Cortina d'Ampezzo, Itaalia
8. 18.–28. veebruar 1960 – Ameerika Ühendriigid Squaw Valley, USA
9. 29. jaanuar–9. veebruar 1964 – Austria Innsbruck, Austria
10. 6.–18. veebruar 1968 – Prantsusmaa Grenoble, Prantsusmaa
11. 3.–13. veebruar 1972 – Jaapan Sapporo, Jaapan
12. 4.–15. veebruar 1976 – Austria Innsbruck, Austria
13. 13.–24. veebruar 1980 – Ameerika Ühendriigid Lake Placid, USA
14. 8.–19. veebruar 1984 – Jugoslaavia Sarajevo, Jugoslaavia
15. 13.–28. veebruar 1988 – Kanada Calgary, Kanada
16. 8.–23. veebruar 1992 – Prantsusmaa Albertville, Prantsusmaa
17. 12.–27. veebruar 1994 – Norra Lillehammer, Norra
18. 7.–22. veebruar 1998 – Jaapan Nagano, Jaapan
19. 7.–22. veebruar 2002 – Ameerika Ühendriigid Salt Lake City, USA
20. 10.–26. veebruar 2006 – Itaalia Torino, Itaalia
21. 12.–28. veebruar 2010 – Kanada Vancouver, Kanada
22. 7.–23. veebruar 2014 – Venemaa Sotši, Venemaa
23. 9.–25. veebruar 2018 – Lõuna-Korea Pyeongchang, Lõuna-Korea
24. 4.–20. veebruar 2022 – Hiina Peking, Hiina
25. 6.–22. veebruar 2026 – Itaalia Milano ja Cortina d'Ampezzo, Itaalia

Vaata ka
--------

* Eesti taliolümpiamängudel
* Murdmaasuusatamine olümpiamängudel
* Jäähoki olümpiamängudel

Viited
------

1. ↑  Inglise ja prantsuse keel on olümpiamängude ametlikud keeled.
2. ↑  "Ski mountaineering added to 2026 Winter Olympic program". infobae.com. 21.7.2021. Vaadatud 18.1.2022
3. ↑  "2026. aasta taliolümpiamängude programmi on lisandumas uus spordiala". sport.err.ee. 19.6.2021. Vaadatud 18.1.2022

| * v
* r
Olümpiamängude spordialad |
| --- |
| Suveolümpia spordialad | 

* Aerutamine
* Golf
* Jalgpall
* Jalgrattasport (BMX **·**  Maanteesõit **·**  Trekisõit)
* Judo
* Kergejõustik
* Korvpall
* Käsipall
* Laskesport
* Lauatennis
* Maadlus (Kreeka-Rooma maadlus **·**  Vabamaadlus)
* Maahoki
* Moodne viievõistlus
* Poks
* Purjetamine
* Ragbi
* Ratsasport
* Sulgpall
* Sõudmine
* Taekwondo
* Tennis
* Triatlon
* Tõstesport
* Veesport
	+ Kujundujumine
	+ Ujumine
	+ Veepall
	+ Vettehüpped
* Vehklemine
* Vibusport
* Võimlemine
	+ Iluvõimlemine
	+ Riistvõimlemine
	+ Trampoliinvõimlemine
* Võrkpall
	+ Rannavõrkpall

*Lisatud 2020. aasta olümpiamängude kavva*: 3x3 (korvpall) **·**  Karate **·**  Pesapall/Pehmepall **·**  Rulasõit **·**  Sportronimine **·**  Surfamine |
| Taliolümpia spordialad | 

* Bobisõit/Skeleton
* Jäähoki
* Jääkeegel
* Kelgutamine
* Laskesuusatamine
* Suusasport
	+ Kahevõistlus
	+ Lumelauasõit
	+ Murdmaasuusatamine
	+ Mäesuusatamine
	+ Suusahüpped
	+ Vigursuusatamine
* Uisusport
	+ Iluuisutamine
	+ Kiiruisutamine
	+ Lühirajauisutamine

 |
| Endised olümpiaalad | 

* *Jeu de paume*
* Kriket
* Kroket
* Köievedu
* Lakross
* Mootorpaatide võidusõit
* Pelota
* Polo
* *Rackets*
* *Roque*

 |

| * v
* r
Olümpiamängud |
| --- |
| 

* Olümpiaharta
* Rahvusvaheline Olümpiakomitee (maakoodid)
* Olümpiasümbolid (deviis, rõngad, lipp, tuli, hümn)
* Pierre de Coubertini medal

 |
| Suveolümpiamängud | 

* 1896 Ateena
* 1900 Pariis
* 1904 St. Louis
* 1908 London
* 1912 Stockholm
* 1916 Berliin(1)
* 1920 Antwerpen
* 1924 Pariis
* 1928 Amsterdam
* 1932 Los Angeles
* 1936 Berliin
* 1940 Tokyo(1)
* 1944 London(1)
* 1948 London
* 1952 Helsingi
* 1956 Melbourne
* 1960 Rooma
* 1964 Tokyo
* 1968 Mexico
* 1972 München
* 1976 Montreal
* 1980 Moskva
* 1984 Los Angeles
* 1988 Seoul
* 1992 Barcelona
* 1996 Atlanta
* 2000 Sydney
* 2004 Ateena
* 2008 Peking
* 2012 London
* 2016 Rio de Janeiro
* 2020 Tokyo
* *2024 Pariis*
* *2028 Los Angeles*
* *2032 Brisbane*

 |
| Taliolümpiamängud | 

* 1924 Chamonix
* 1928 Sankt Moritz
* 1932 Lake Placid
* 1936 Garmisch-Partenkirchen
* 1940 Sapporo(1)
* 1944 Cortina d'Ampezzo(1)
* 1948 Sankt Moritz
* 1952 Oslo
* 1956 Cortina d'Ampezzo
* 1960 Squaw Valley
* 1964 Innsbruck
* 1968 Grenoble
* 1972 Sapporo
* 1976 Innsbruck
* 1980 Lake Placid
* 1984 Sarajevo
* 1988 Calgary
* 1992 Albertville
* 1994 Lillehammer
* 1998 Nagano
* 2002 Salt Lake City
* 2006 Torino
* 2010 Vancouver
* 2014 Sotši
* 2018 Pyeongchang
* 2022 Peking
* *2026 Milano jaCortina d'Ampezzo*
* *2030 ?*

 |
| 

* Antiikolümpiamängud
* Vaheolümpiamängud (1906(2))
* Paraolümpiamängud
* Noorte olümpiamängud

(1)*Jäid ära sõja tõttu.* (2)*Praegu ROK-i tunnustuseta.*
 |