recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**George** (ka **Georg**) **Gottfried Marpurg** (6. märts 1755 Langensalza, Tüüringi, Saksamaa – 10. november 1835 Rõuge) oli Eesti koolikirjanik ja vaimulik.

Marpurg sündis Langensalzas, Tüüringis (praeguse haldusjaotuse ja nimede korral Bad Langensalzas, Unstrut-Hainich-Kreisis, Tüüringi liidumaal). Ta õppis Langensalza linnakoolis, peale linnakooli lõpetamist õppis ta aastatel 1773–1777 (immatrikuleeriti 1. oktoobril 1773) Leipzigi ülikoolis. Aastast 1777 töötas ta Riias von Grote juures koduõpetajana. Aastatel 1780–1782 töötas ta Tartus kooliõpetajana. Ordineeriti 30. jaanuaril 1782 Riias õpetajaks.

Aastatel 1782–1811 oli ta Vastseliina Katariina koguduse õpetaja, samuti teenis ta hooldajana aastatel 1782–1783 ja 1791 luterlikku kogudust Pihkvas ning hooldas aastatel 1795–1798 Võru Katariina kogudust. Aastatel 1811–1835 oli ta (introdutseeriti 17. septembril/29. septembril) Rõuge Maarja koguduse õpetaja.

Looming
-------

Avaldanud saksa- ja lõunaeestikeelseid vaimulikke ning kooliraamatuid.

Teosed
------

* "Könne Jutto nink Jutustamisse" (1802)
* "Üts hä Mannitsus..." (1802), rõugepanemise õpetus
* "Weikenne oppetusse nink Luggemisse Ramat" (1805)
* "Kristlik nink Söamlik Palvuse Ramat Ma-Risti inimesselle tarbis" (1820)

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977

Välislingid
-----------

*
Tye McGinn 2017. aastal Syracuse Crunchi mängijana
Tye McGinn 2023. aastal ERC Ingolstadti mängija
**Tye McGinn** (sündinud 29. juulil 1990 Fergusis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Saksamaa kõrgliigaklubis ERC Ingolstadt ründajana vasakäärel.

Aastatel 2007–2010 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Ottawa 67's ja 2008–2010 Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Gatineau Olympiques.

2010. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i *draft* '​is 119. valikuna. 2011. aasta juulis sõlmis ta Flyersiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2011/12 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Flyersi tütarklubis Adirondack Phantoms. NHL-is debüteeris McGinn Flyersi meeskonnas 22. jaanuaril 2013 mängus New Jersey Devilsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas neli päeva hiljem mängus Florida Panthersi vastu.

2014. aasta juulis kaubeldi McGinn Flyersist San Jose Sharksi. 2015. aasta märtsis liitus ta Arizona Coyotesiga, kus mängis kuni hooaja lõpuni.

2015. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Tampa Bay Lightningiga. Lightningi meeskonnas sai ta kokku kirja vaid kaks mängu. Ülejäänud ajal mängis ta aastatel 2015–2020 AHL-i klubides.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Fischtown Pinguins. 2022. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu Ingolstadtiga.

Tema vennad Jamie ja Brock McGinn on samuti NHL-is mänginud.

Viited
------

1. ↑  "Sharks acquire Tye McGinn from Philadelphia". San Jose Sharks. 2. juuli 2014. Vaadatud 2. juulil 2014.
2. ↑  "Tye McGinn claimed off waivers by Arizona Coyotes". Mercury News. 2. märts 2015. Vaadatud 2. märtsil 2015.
3. ↑  "Lightning sign forward Tye McGinn to one-year contract". *NHL.com*. Vaadatud 21. juulil 2015.
4. ↑  "PINGUINS VERSTÄRKEN SICH IN DER OFFENSIVE". *Fischtown Penguins*. 12. jaanuar 2021. Vaadatud 23. jaanuaril 2021.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: url-status (link)
5. ↑  "Tye McGinn wird ein Panther!". *erc-ingolstadt.de* (saksa). 23. juuni 2022. Vaadatud 10. aprillil 2023.

Välislingid
-----------

* Tye McGinn NHL.com lehel
* Tye McGinn hockeydb.com lehel
**Ühikelement** ehk **neutraalne element** mingi binaarse algebralise tehte \* suhtes hulgal *H* on element *e*, mille puhul hulga *H* mis tahes elemendi *a* korral kehtivad võrdused

(1) *e*\**a*=*a*
ja

(2) *a*\**e*=*a*.

Ühikelemendi ainsus
-------------------

*Teoreem*. Kui ühikelement eksisteerib, siis ta on ainus.  

*Tõestus*. Olgu meil kaks ühikelementi *e* ja *E*. Siis võrduse (1) põhjal 

*e*\**E*=*E*
ning võrduse (2) põhjal 

*e*\**E*=*e*.
Järelikult 

*e*=*E*,
nii et ühikelemendid langevad kokku.

Termini päritolu ja tähistused
------------------------------

Ühikelemendi prototüübiks on arv 1, mis on arvude korrutamise suhtes ühikelement.

Sellepärast on ühikelemendi tähiseks sageli 1. Vahel kasutatakse tähisena tähte *e* või *E* (saksa sõnast *Einheit* 'ühik').

Nullelement
-----------

Arvude liitmise suhtes on ühikelemendiks arv 0.

Kui vaadeldavaks tehteks on liitmine või kui kasutusel on aditiivne tähistus, nimetatakse ühikelementi nullelemendiks ja tähistatakse sümboliga 0.

Ringi ühikelement
-----------------

Ringi ühikelemendiks nimetatakse ühikelemendi selle ringi korrutamistehte suhtes.

Võre ühikelement
----------------

Võre ühikelemendiks nimetatakse võre suurimat elementi. Ta on ühikelement võre ühenditehte suhtes.

Vaata ka
--------

* monoid
* ühikelemendiga ring
* ühikelemendiga kommutatiivne ring
**Endel Kukner** (7. aprill 1924 Salutaguse, Virumaa – 20. juuni 1995 Tallinn) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

1943. aastal lõpetas ta Rakvere I Gümnaasiumi. 1947. aastal lõpetas Rakvere Õpetajate Seminari juures pedagoogilise klassi. 1961. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi ajaloo eriala.

1943. aasta novembrist 1944. aasta augustini teenis Eesti vabatahtlikuna Soome 200. jalaväerügemendis, osales tõrjelahingutes Viiburi lahe ääres ja Vuoksil. 1944. aasta augustis tuli tagasi Eestisse. Nõukogude vägede sissetungi järel oli 1945. aasta kevadeni metsavend Varbolas, seejärel legaliseerus.

Aastatel 1947–1950 töötas Rakvere Õpetajate Seminaris. Aastatel 1950–1956 oli ta Kohala kooli direktor, 1956–1957 Meremäe kooli direktor, 1957–1961 Väike-Maarja Keskkooli ajalooõpetaja ja õppealajuhataja. Aastatel 1961–1984 oli ta Keila 1. Keskkooli direktor.

Endel Kukner on maetud Tallinna Liiva kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1979 Eesti NSV teeneline õpetaja

Viited
------

1. ↑  Peep Pillak, Heini Vilbiks. Soomepoiste elulood. Tallinn: Grenader, 2015
Tyler Graovac 2014. aastal Iowa Wildi meeskonnas
**Tyler Graovac** (sündinud 27. aprillil 1993 Bramptonis, Ontarios) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Minski Dinamo.

Aastatel 2009–2013 Ontario Hockey League'i klubides Ottawa 67's ja Belleville Bulls. Hooajal 2012–13 pälvis ta OHL-i kõige spordimehelikumale mängijale antava William Hanley Trophy ja valiti samal hooajal kogu Canadian Hockey League'i kõige spordimehelikumaks mängijaks.

2011. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i *draft* '​is 191. valikuna. 2013. aastal asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Minnesota Wildi noorteklubis Iowa Wild. NHL-is debüteeris Graovac Minnesota Wildi meeskonnas 29. detsembril 2014 mängus Winnipeg Jetsi vastu. Wildi meeskonnas sai ta NHL-is enim mänguaega hooajal 2016–17, mil sai 52 põhihooaja mänguga kirja seitse väravat ja kaks väravasöötu.

2017. aasta juunis kaubeldi Graovaci Washington Capitalsi. Suurem osa hooajast 2017–18 mängis ta AHL-is Capitalsi noorteklubis Hershey Bears, saades NHL-is Capitalsi meeskonnas kirja viis mängu. Hooajal 2018–19 mängis ta AHL-i klubis Stockton Heat. 2019. aasta juulis sõlmis ta lepingu Vancouver Canucksiga. Kahe hooaja jooksul pääses Graovac Canucksi meeskonnas NHL-is väljakule 22 mängus, tehes neis kokku viis väravat ja ühe väravasöödu.

2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Minski Dinamoga.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 2.12.2021)
2. ↑  "Канадский форвард Тайлер Граовац переходит в «Динамо»". hcdinamo.by. 26.7.2021. Vaadatud 2.12.2021

Välislingid
-----------

* Tyler Graovac KHL.ru lehel
* Tyler Graovac NHL.com lehel
* Tyler Graovac hockeydb.com lehel
**Jutta Matvei** (25. aprill 1925 – 13. august 2021) oli eesti keraamik.

Elulugu
-------

Matvei sündis Harjumaal Kose kihelkonnas Kuivajõe vallas Karla külas. Ta lõpetas aastal 1938 Kuivajõe algkooli, aastal 1944 Tallinna Kõrgema Kodumajanduskooli ja 1946. aastal 9. töölisnoorte õhtukeskkooli. Samal aastal asus ta õppima Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, mille lõpetas 1952. aastal.

Aastatel 1951–1964 töötas Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljees kunstilise juhina. Aastatel 1964–1983 oli Eesti NSV Kultuuriministeeriumi ekspert ja kunstiosakonna juhataja. Aastast 1957 oli ta Eesti Kunstnike Liidu ja 1993. aastast Eesti Keraamikute Liidu liige.

Looming
-------

Näitustel hakkas Matvei osalema 1951. aastal. Aastatel 1951–1971 ning uuesti aastatel 1989–1993 osales Jutta Matvei tarbekunstinäitustel nii Eestis kui välismaal. 1962. aasta Praha rahvusvahelisel keraamikanäitusel pälvis ta kuldmedali. Jutta Matvei viimaseks isikunäituseks oli "Armastusega tehtud keraamika" 2010. aastal Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseumi trepigaleriis. Tema loomingut kuulub Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseumi, Tallinna linnamuuseumi, Tartu kunstimuuseumi, Peterburi etnograafiamuuseumi ja Moskva Tsaritsino muuseumi kogudesse. 

Lisaks kunstnikutööle on Jutta Matvei kirjutanud kataloogi "Eesti suveniir" (1985), ülevaateteose Eesti keraamikast "Keraamika, mu arm" (2004) ja käsikirjalise mälestusteraamatu kultuuriministeeriumis töötatud aastatest "Ministrid minu elus. Ülestähendusi ENSV Kultuuriministeeriumist aastatest 1964–1983" (2017).

Isiklikku
---------

Jutta Matvei isa oli keraamik Jaagup Matvei.

Viited
------

1. 1 2  "Suri keraamik Jutta Matvei". *ERR*. 19. august 2021.

Välislingid
-----------

* 
*
**"Two Thousand Maniacs!"** on 1964. aasta väikese-eelarveline *splatter film*, mille režissöör ja stsenarist oli Herschell Gordon Lewis. Ta moodustab teise osa sama autori "veretriloogiast" (*The Blood Trilogy*), kuhu kuuluvad veel "Blood Feast" (1963) ja "Color Me Blood Red" (1965).

Film on tuntud värviliste detailsete vägivalla- ja piinamisstseenide poolest. Lavastus ja näitlemine on B-filmi tasemel. Film on saanud kultusfilmiks. 

Nimilaulu kirjutas ja laulis režissöör Lewis. 

Selle filmi mõjul võttis endale nime ansambel 10,000 Maniacs. 

Aastal 2005 tehti filmist uusversioon "2001 Maniacs", kus mängis Robert Englund.

Sisu
----

Film põhineb Lerneri ja Loewe' muusikalil "Brigadoon" (1947).

Kuus põhjaosariikide turisti meelitatakse *redneck*'ide poolt lõunaosariikide linna Pleasant Valleysse aukülalistena pidustustel, millel tähistatakse saja aasta möödumist linna hävitamisest põhjaosariikide vägede poolt. Turistid lahutatakse ning sunnitakse osalema haigetes mängudes, mis lõpevad nende verise surmaga.

Välislingid
-----------

* Sissekanne IMDb-s
Endel ja Ilme Nelise hauaplats Haapsalu Metsakalmistul  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 16. august 2020
**Endel Nelis** (28. september 1925 Karuse vald, Läänemaa – 12. aprill 1993 Haapsalu) oli eesti vehklemistreener.

Ta õppis Pärnu poeglaste gümnaasiumis, kust mobiliseeriti pä­rast 10. klassi lõpetamist Eesti Leegioni, keskkooli lõpudiplomi sai eksternina. Aastatel 1946–1947 õppis ta Leningradis Lesgafti-nimelises Kehakultuuriinstituudis. Aastal 1950 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Vehklemisega hakkas ta tegelema Tartu Ülikoolis Erich Lukini juhendamisel. Pärast Tartu Riikliku Ülikooli lõpetamist suunati ta Haapsallu, kus ta alustas kehalise kasvatuse õpetaja ja vehklemistreeneri tööd.

Hiljem asutas Endel Nelis vehklemisklubi En Garde, mis tegutseb siiani. Nelise tuntumad õpilased on Olev Piirsalu, Rein Kamarik, Boris Joffe, Valeri Rossar, Kaido Kuur, Peeter Nelis, Andres Lipstok ja Ants Veetõusme.

Tunnustus
---------

* 1967 Eesti NSV teeneline treener

Isiklikku
---------

Endel Nelisel on abielust Ilme Nelisega kaks last: Peeter Nelis ja Helen Nelis-Naukas; tema tütrepoeg on vehkleja Sten Priinits.

Mängufilm
---------

2013. aastal andis soome filmirežissöör Klaus Härö teada, et hakkab Läänemaal Haapsalus tegema mängufilmi, mis on saanud inspiratsiooni vehklemistreeneri Endel Nelise elust. Filmi tööpealkiri oli "Mõõkade tants", filmi tegevus leiab aset aastail 1952–1953.

Film "Vehkleja" valmis märtsis 2015, peaosas on Märt Avandi.

Film esitati Soome kandidaadiks võõrkeelse filmi Oscarile.

Viited
------

1. ↑  ESBL
2. ↑  Eesti vehklemisliit
3. ↑  Soomlased said indu Eesti vehklemislegendi elust. Postimees, 5, detsember 2013.
4. ↑  Endel Nelise elu andis aluse filmile. Lääne Elu, 5. detsember 2013
5. ↑  "Vehkleja" esitati Soome kandidaadiks võõrkeelse filmi Oscarile. ERR-i uudised, 1. september 2015

Välislingid
-----------

* Kaire Reiljan, Lehte Ilves, Urmas Lauri, Andrus Karnau, „Vehkleja". Kaks lugu, elu ja tõde filmis. Lääne Elu, 16. märts 2015
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Tyler Bertuzzi** (sündinud 24. veebruaril 1995 Sudburys Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Boston Bruins.

Ta alustas karjääri Ontario Hockey League'i klubis Guelph Storm.

2013. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL *Draft* '​is 58. valikuna.

2015. aasta aprillis debüteeris ta AHL-is Grand Rapids Griffinsi meeskonnas. Hooajal 2016–17 võitis ta Griffinsiga Calder Cupi. NHL-is tegi Bertuzzi Red Wingsi meeskonnas debüüdi 8. novembril 2016 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 14. jaanuaril 2018 mängus Chicago Blackhawksi vastu. Hooaeg 2021/22 on olnud tema senise NHL-i karjääri kõige resultatiivsem (30+32).

2023. aasta märtsis kaubeldi Bertuzzi tulevaste *draft* '​i valikute vastu Red Wingsist Boston Bruinsi.

2020. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Bertuzzi Kanada koondises hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  "Bertuzzi traded to Bruins by Red Wings for 2 draft picks". *NHL.com*. 2. märts 2023. Vaadatud 2. märtsil 2023.

Välislingid
-----------

* Tyler Bertuzzi NHL.com lehel
* Tyler Bertuzzi hockeydb.com lehel
* "Vaktsiinist keeldunud hokitäht kaotab pea pool miljonit dollarit". sport.postimees.ee. 23.9.2021.

| * v
* r
Boston Bruins |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jeremy Swayman **·** Linus Ullmark |
| 
**Kaitsjad**: Brandon Carlo **·** Connor Clifton **·** Derek Forbort **·** Matt Grzelcyk **·** Hampus Lindholm **·** Charlie McAvoy **·** Dmitri Orlov **·** Jakub Zbořil |
| 
**Ründajad**: Patrice Bergeron **·** Tyler Bertuzzi **·** Charlie Coyle **·** Jake DeBrusk **·** Nick Foligno **·** Trent Frederic **·** A. J. Greer **·** Taylor Hall **·** Garnet Hathaway **·** David Krejčí **·** Jakub Lauko **·** Brad Marchand **·** Tomáš Nosek **·** David Pastrňák **·** Oskar Steen **·** Pavel Zacha |
**Kırşehiri provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kesk-Türgis. Provintsi keskus on Kırşehir.

Haldusjaotus
------------

* Akçakenti ringkond
* Akpınari ringkond
* Boztepe ringkond
* Çiçekdağı ringkond
* Kamani ringkond
* Mucuri ringkond
* Kırşehiri ringkond

Välislingid
-----------

* Kırşehiri provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Jutapere** oli küla Harjumaal, ajalooliselt Pajaka mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pajaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajaka külaga.

1452 on esimest korda mainitud nime Jottenkorbe, seejärel 1472 Juttenkurp, 1796 Judaper.

Jutapere küla talude loend, Varbola Valla 1938 / 1939 aasta elanike nimekirja andmetel:

Abema talu, taluomaniku perenimi; Sooman (Soman). Elanikke talus 5.

Jänu talu, taluomaniku perenimi; Jõesaar. Elanikke talus 8.

Luha talu, taluomaniku perenimi; Jernits. Elanikke talus 4.

Lutsupere talu, taluomaniku perenimi; Alliksoo. Elanikke talus 8.

Maasika talu, taluomaniku peremimi; Annervik. Elanikke talus 1.

Madise talu, taluomaniku perenimi; Kalda. Elanikke talus 3.

Miku talu, taluomaniku perenimi; Pirnipuu. Elanikke talus 4.

Piiri talu, taluomaniku perenimi; Eha. Elanikke talus 3.

Pillikmäe talu, taluomaniku perenimi; Ehrpass. Elanikke talus 5.

Sepa talu, taluomaniku perenimi; Jakobson. Elanikke talus 4.

Uuesauna talu, taluomaniku perenimi; Limberg. Elanikke talus 3.

Varinurme talu, taluomaniku perenimi; Roodes. Elanikke talus 5.

Vaata ka
--------

* Jutapere oja

Viited
------

1. 1 2  Marja Kallasmaa: artikkel "Jutapere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
**Kaug-Ida Riiklik Kunstide Instituut** (vene keeles Дальневосточный государственный институт искусств) on kõrgkool Vladivostokis.

Instituut asutati 1962. aastal esialgse nimega **Kaug-Ida Pedagoogiline Kunstide Instituut**. 1992. aastast Kaug-Ida Riiklik Kunstide Instituut, aastatel 2000–2016 **Kaug-Ida Riiklik Kunstide Akadeemia**. Alates 2016. aastast kannab kõrgem õppeasutus taas praegust nime.

Instituudis on kolm teaduskonda: muusika-, teatri- ja kunstiteaduskond. Muusikateaduskonda juhib professor Feliks Kalman, teatriteaduskonda professor Aleksandr Zaporožets (ühtlasi Primorje akadeemilise draamateatri juhtiv näitleja) ning kunstiteaduskonda dotsent Natalja Popovitš (tegutseb maalikunstnikuna). Instituudi rektor on 2009. aastast dotsent Andrei Tšugunov.

Vilistlasi
----------

* Albert Maslennikov (1968)
* Aleksandr Zaporožets (1970)
* Juri Žilin (1984)
* Jana Mälk (1997)
* Valentin Zaporožets (2002)

Viited
------

1. ↑  О вузе. dv-art.ru

Välislingid
-----------

* Koduleht. dv-art.ru
***Kōan*** (jaapani keeles 公案; hiina keeles 公案 *gōng'àn* [kʊ́ŋ ân]; korea keeles 공안 *gong-an*; vietnami keeles *công án*) on budistlik mõistatus, lugu, kahekõne, küsimus või seisukoht, mida kasutatakse chan- ehk zen-budismi praktikas.

*Kōan* ehk *gōng'àn* võib olla õpetaja antud ootamatu või paradoksaalne vastus õpilase küsimusele. See võib olla ka õpilasele antav küsimus, millel polegi vastust. ("Kuidas kõlab ühe käe plaks?" vmt) See võib olla õpilasele antav ülesanne, mida pole võimalik täita. ("Peata selle kauge kella heli" vmt) 

*Kōan*i üle mõtlemine võib vabastada tavamõistuse piiratusest ning soodustada virgumisele jõudmist.

Päritolu
--------

*Chan’*i sõna *gōng'àn* on üle võetud vanahiina kohtukorraldusest, kus see tähendas 'avalikku kohtuasja'. Hiljem hakkas *gōng'àn* tähendama ka pikematest lugudest võetud paradoksaalseid ütlusi, mida *chan’*i õpetajad kasutavad meeleharjutuse vahendina õpilase juhtimiseks virgumisse (hiina keeles *wu*; jaapani keeles *satori*). Selles tähenduses on *gōng'àn* teatud määral *huatou* sünonüüm.

Näiteid
-------

Hiina märk *wú* eituse ja olematuse tähistamiseks.
### Kas koeral on budaloomus?

Üheks tuntumaks *gōng'àn*'iks on nn *wú* (jaapani keeles *mu*) koan, tuntud ka kui "koera koan". 

Vastuseks küsimusele, kas koeral on budasus, hüüatab õpetaja Zhaozhou (778–897): ***"Wú!"***, mis tähendab eitust ja olematust. 

Hüüatus *wú!* on selles praktikas saanud seeläbi üldmõisteks, mis osutab rumalale või totrale küsimusele. Sellega antakse hea vastus ja ühtlasi purustatakse eksitav vaade või eelarvamus, tühistades küsimuse mõtte.

### Kolm kepihoopi

15. *gōng'àn* kogumikust "Väravata värav":

> „*Tozan läks Ummoni juurde ja too küsis, kust ta tuleb.   
> Tozan vastas: „Sato külast."*  
> *„Missuguses templis sa suvel olid?"*  
> *Tozan vastas: „Hoji templis, järve lõunakaldal."*  
> *„Millal sa sealt lahkusid?" küsis Ummon, imestades, kui kaua võib Tozan veel nii täpseid vastuseid anda.*  
> *Tozan vastas: „Kahekümne viiendal augustil."*  
> *Ummon kostis: „Peaksin sulle andma kolm kepihoopi, aga täna ma andestan sulle."*  
> *Järgmisel päeval kummardas Tozan Ummoni ees ja küsis: „Eile jätsid sa mulle kolm hoopi andmata. Ma ei tea, milles ma sinu arvates eksisin?"*  
> *Ummon ütles: „Sa ei kõlba ju millekski, sa lihtsalt longid ühest kohast teise."*  
> *Veel enne, kui Ummon jõudis lõpetada, oli Tozan valgustunud.*"
> 
> 
>

Kogumikud
---------

Olulisemad *gōng'àn*'id koos kommentaaridega on koondatud kahte kogumikku: "Sinise kalju üleskirjutused" (hiina keeles 碧巖錄; *Bìyán Lù*; jaapani keeles *hekigan roku*, 11.–12. saj) ja "Väravata värav" (hiina keeles 無門關 *Wúménguān*; jaapani keeles 無門関 *Mumonkan*, 13. saj).

Vaata ka
--------

* Huatou

Viited
------

Välislingid
-----------

* Väravata värav
* Kolm kepihoopi

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
**Minski FK Dinamo** (valgevene keeles ФК Дынама Мінск) on Valgevene jalgpalliklubi, mis tegutseb Minskis. See mängib riigi kõrgliigas.

Klubi on asutatud 1927. aastal. See oli ainus Valgevene jalgpalliklubi, mis mängis Nõukogude Liidu kõrgliigas. 1982. aastal tuli Minsk Dinamo Nõukogude Liidu meistriks. Alates 1992. aastast on Dinamo mänginud Valgevene kõrgliigas. See on tulnud Valgevene meistriks seitse korda, millest kuus korda 1990. aastatel. Lisaks on kolm korda võidetud Valgevene karikas.

Minski Dinamo on Borissovi BATE kõrval üks kahest Valgevene klubist, mis on mänginud UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril (hooaegadel 2014–15 ja 2015–16).

Saavutused
----------

* Valgevene kõrgliiga:
	+ **Võitja** (7): 1992, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1995, 1997, 2004
* Valgevene karikas:
	+ **Võidud** (3): 1992, 1993–94, 2002–03
* Nõukogude Liidu meister:
	+ **Võitja** (1): 1982
* Nõukogude Liidu karikavõistlused:
	+ Teise kohad (2): 1965, 1987

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**George Lascelles, 7. Harewoodi krahv** (George Henry Hubert Lascelles; 7. veebruar 1923 London – 11. juuli 2011) oli seitsmes Harewoodi krahv.

Sünni ajal oli ta Briti troonipärimisjärjekorras 6. kohal, surma ajal 46. kohal.

Aastatel 1929–1947 kandis ta tiitlit "vikont Lascelles". Harewoodi krahviks sai ta 23. mail 1947, kui suri tema isa.

Perekond
--------

Ta oli Henry Lascellesi ja printsess Mary vanem poeg. Ta oli ka kuningas George V vanim lapselaps ning kuninganna Elizabeth II tädipoeg. Tema vanavanemad, kuningas ja kuninganna olid ristimise ajal tunnistajateks.

Haridus ja sõjaväeteenistus
---------------------------

Ta õppis Etoni Kolledžis, Cambridge'i ülikoolis ja teenis seejärel Briti armees. Ta edutati kapteniks ning ta võitles teise maailmasõja ajal Itaalias. 1944–1945 oli ta sakslaste käes sõjavangis Golditzi lossis.

Ooper
-----

Muusikaarmastajana pühendas Harewoodi krahv oma elu ooperile. Ta oli aastatel 1950–1953 ajakirja Opera toimetaja ning Royal Opera House'i direktor aastatel 1951–1953 ja 1969–1972. 

Ta on kirjutanud kolm muusikateemalist raamatut: "Kobbé's Complete Opera Book" (1953), "The Tongs and the Bones" (autobiograafia, 1981) ja "Kobbé's Illustrated Opera Book" (1989).

Abielu ja lapsed
----------------

29. septembril 1949 abiellus Harewoodi krahv Marion Steiniga, kuulsa pianisti ja ooperilauljaga. Neil oli kolm poega:

* David, vikont Lascelles
* James Lascelles
* Jeremy Lascelles

Abielu lõppes 1967. aastal lahutusega , mis oli tollal suur skandaal. Marion abiellus pärast seda poliitik Jeremy Thorpe'iga. George abiellus 31. juulil 1967 Patricia Tuckwelliga, kes oli austraallasest viiuldaja. Neil oli üks poeg:

* Mark Lascelles.

Kuna Mark Lascelles sündis väljaspool abielu, ei kuulu tema ega tema järglased Briti troonipärimisjärjekorda ega pretendeeri Harewoodi krahvi tiitlile.
**Christin** on naise eesnimi. Nime Christin nimepäev on 21. juuli.

Päritolu
--------

Christin tuleneb nimedest Christos ja Christ. Christin on Norras, Rootsis, Saksamaal ja Taanis nimede Christine ja Christina lühivorm.

Levik Eestis
------------

Christini nimi oli 2018. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimeks 41 naisel. Eestis on Christin populaarsuselt 1212. naisenimi. Vanim Christin on vanuserühmas 40–44, noorim vanuserühmas 0–4. Christin on keskmiselt 20 aasta vanune (mediaanvanus on 19). Kõige populaarsem on eesnimi Christin vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,34. Kõige rohkem on eesnimega Christin sündinuid veebruaris, kokku 7.

Tuntumad nime kandjad
---------------------

Christin Stewart aastal 2013
Christin Hussong aastal 2015
* Christin Cooper, USA mäesuusataja
* Christin Hussong, saksa kergejõustiklane
* Christin Stewart, USA pesapallimängija

Sarnased nimed
--------------

### Tüdrukud

Christina, Christine, Cristina, Christiana, Cristine, Christiane, Christen, Cristiana.

### Poisid

Christian, Christiaan, Cristian, Christien, Crastein, Corstiaan, Creighton, Carsten.

Viited
------

1. 1 2  "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018.
2. 1 2 3  "Surname Analysis". Vaadatud 15.11.2018.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aasia mängud |
| **Hõbe** | 2018 | jalgpall |

**Kō Itakura** (jaapani keeles 板倉 滉 *Itakura Kō*; sündinud 27. jaanuaril 1997 Yokohamas) on Jaapani jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või kaitsva poolkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Mönchengladbachi Borussia ja Jaapani jalgpallikoondises.

Jaapani kõrgliigas debüteeris ta 2016. aastal Kawasaki Frontale'i meeskonnas. 2018. aastal oli ta laenul samasse liigasse kuuluvas Vegalta Sendais.

2019. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Manchester Cityga. Aastatel 2019–2021 oli ta laenul Hollandi kõrgliigaklubis FC Groningen. 2021. aasta augustis läks ta laenule Saksamaa esiliigaklubisse Schalke 04.

2022. aasta juulis sõlmis ta püsiva lepingu Mönchengladbachi Borussiaga.

2018. aasta Aasia mängude jalgpalliturniiril võitis Itakura Jaapani võistkonnaga hõbemedali. Jaapani jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2019. aasta Copa América teises alagrupimängus Uruguay vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. mail 2021 MM-i valikmängus Myanmari vastu. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Jaapani olümpiameeskonda.

Saavutused
----------

Kawasaki Frontale
* J1 League: 2017

Schalke 04
* 2. Bundesliga: 2021–22

| * v
* r
Jaapani koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Kawashima
* 2 Yamane
* 3 Taniguchi
* 4 Itakura
* 5 Nagatomo
* 6 Endo
* 7 Shibasaki
* 8 Dōan
* 9 Mitoma
* 10 Minamino
* 11 Kubo
* 12 Gonda
* 13 Morita
* 14 J. Ito
* 15 Kamada
* 16 Tomiyasu
* 17 Tanaka
* 18 Asano
* 19 Sakai
* 20 Machino
* 21 Ueda
* 22 Yoshida (c)
* 23 Schmidt
* 24 Soma
* 25 Maeda
* 26 H. Ito
* Treener: Moriyasu

 | Jaapan |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Kopenhaageni linnaosast, Christiania on ka Oslo varasem nimi.* |

---

Sissepääs Christianiasse

Christiania lipp
**Christiania** on asum Kopenhaageni Christianshavni linnaosas, tuntud ka kui Vabalinn Christiania. Seal elab 34 hektaril umbes 850 inimest. 

Christiania tekkis 1971. aastal, kui erineva taustaga inimesed (hipid) asustasid mahajäetud sõjaväekasarmud. Christiania on hipiliikumise, anarhismil ja kollektivismil põhineva eluviisi tuntumaid paiku Euroopas. 

Christianias on autode kasutamine keelatud. 

Ehkki praktikas kasutatakse Christianias igapäevasteks tehinguteks Taani krooni, kehtib seal ka kohalik raha, 1997. aastast münditav løn.

Otsuste vastuvõtmine toimub üldkoosolekul või piirkondade koosolekutel. Püsiv juht või juhtkond puuduvad, on vaid koosolekutel valitavad koosoleku juhatajad ja asjaajamisi korraldav-abistav kontor.

Piirkonna elanikud ostsid juunis 2012 riigilt ligi 10,3 miljoni euro eest ära suurema osa ligi 40-hektarilisest endisest kasarmualast.

Viited
------

1. ↑  Vabalinn Christiania sai omale uued omanikud, Postimees, 1. juuli 2012

Välislingid
-----------

* Christiania koduleht
Leclanché element
**Leclanché element** on prantsuse keemiku Georges Leclanché valmistatud galvaanielement (primaarelement), mille ta patenteeris 1866. aastal. Esialgu oli see vedela elektrolüüdiga, kuid juba 1876. aastal valmistas ta ka nn kuivelemendi. 

Leclanché elemendi edasiarendustena valmistatud tsinksüsielemendid ja neist koostatud patareid (nt kolmest elemendist koosnev taskulambipatarei) olid eelmisel sajandil akude kõrval peamised autonoomse (võrguvaba) toite allikad.

Elemendi positiivne elektrood on mangaan(IV)oksiidist, millele on lisatud grafiiti ja tahma, voolujuhiks on grafiitpulk. Negatiivne elektrood on valmistatud tsingist. Elektrolüüdiks on ammooniumkloriidi või mõne muu kloriidi vesilahus, mis on kuivelementides paksendatud nt tärklisega.

Leclanché elementide algpinge on 1,5–1,6 V ja lõpp-pinge, millel säilib töövõime, on 0,7–0,9 V.

Vaata ka
--------

* Tsinksüsielement
* Primaarelement

| * v
* r
Keemilised vooluallikad |
| --- |
| Primaarelemendid  | 
Galvaanielement  • Hõbeoksiidelement  • Leclanché element  • Leeliselement  • Liitiumelement  • Nööpelement  • Tsinksüsielement  • Tsinkõhkelement |  |
| Sekundaarelemendid | 
Aku  • Akupatarei  • Aeglaselt isetühjenev NIMH-aku  • Leelisaku  •  • Nikkel-metallhüdriidaku  • Pliiaku  • Liitiumioonaku  • Liitiumpolümeeraku  • Naatriumioonaku  • NMC-aku  • LFP-aku |
| Elemendi osad | 
Anood  • Elektrolüüt  • Elektrood  • Ioon  • Katalüsaator  • Katood  • Poolläbilaskev membraan |
| Vaata ka | 
Isetühjenemine • Kütuseelement  • Läbivooluelement  • Patarei |
Minotauros
Pasiphae ja Minotauros. Atika punasefiguuriline *kylix*, 340–320 eKr (Cabinet des Médailles, Pariis)
**Minotauros** (vanakreeka keeles Μινώταυρος 'Minose härg') oli vanakreeka mütoloogias inimese keha ja pulli peaga koletis. Ta oli Kreeta kuninga Minose naise Pasiphae ja sõnni poeg.

Müüdi järgi võistles Kreeta kuningas Minos pärast troonile saamist oma vendadega võimu pärast. Minos palus Poseidonil saata toetuse märgiks lumivalge sõnni, mille ta lubas jumalale ohverdada. Kui ta sõnni sai, oli ta selle ilust aga niivõrd lummatud, et otsustas ta ellu jätta ning ohverdas looma omaenda karjast. Karistuseks pani Aphrodite Minose naise Pasiphae sõnnisse armuma. Pasiphae laskis Daidalosel valmistada puidust härja, ronis sinna sisse ja ühtis niiviisi sõnniga. Sellest vahekorrast sündiski Minotauros.

Koletis hakkas varsti toiduks tarvitama inimliha ning Minos lasi ta sulgeda labürinti, mille oli käskinud Daidalosel ehitada.

Pärast seda kui Minose poeg Androgeos oli Kreekas õnnetult surma saanud, sundis Minos ateenlasi kättemaksuks saatma igal üheksandal aastal (mõnes versioonis igal aastal) Minotaurosele söögiks seitse noormeest ja seitse neidu. 

Kui lähenes kolmas ohverduskord, pakkus Theseus end vabatahtlikuna kaasa, et Minotaurost tappa. Ta lubas oma isale Aigeusele, et õnnestunud reisi puhul naaseb ta valgete purjedega laeval, kui ta aga tapetakse, on laeval mustad purjed.

Kreetal armusid Theseusesse Minose tütred Ariadne ja Phaidra. Vanem tütar Ariadne andis Theseusele labürinti kaasa lõngakera, mille abil ta leidis uuesti väljapääsu. Theseus tappis Minotaurose Aigeuse mõõgaga. Ta suundus tagasi Ateenasse, võttes kaasa ka Ariadne ja Phaidra. Ariadne jättis ta aga maha Naxose saarele ja jätkas teed koos Phaidraga, kellest sai tema abikaasa. Tagasiteel unustas Theseus heisata laevale valged purjed. Tema isa nägi silmapiiril musti purjesid ning kukutas end merre. Meri sai tema järgi nimeks Aigeuse (Egeuse) meri.
**Leida Rehtla** (sündinud 1. septembril 1934 Tori vallas Pärnumaal) on Eesti omavalitsustegelane.

1952. aastal lõpetas ta Pärnu Turbatehnikumi tööstusraamatupidamise eriala.

1963. aastast töötas ta Lavassaare turbatööstuses raamatupidajana, hiljem Pärnu KEKi osakonna raamatupidajana. 

1993. aastast oli ta Lavassaare vallavolikogu liige. Aastatel 1993–2005 oli ta Lavassaare vallavanem, 2005–2013 taas Lavassaare vallavolikogu liige.

Ta on Eesti Keskerakonna liige ja Lavassaare Külaseltsi juhatuse liige.

Tunnustus
---------

* 2005 Pärnumaa vapimärk (Lavassaare vallavanem)
* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimised. Lavassaare vald. Kandidaat nr 101 – Leida Rehtla
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4920

Välislingid
-----------

* Silvia Paluoja. Lavassaare vallavanema unerahu röövivad aleviku soojatorud. Pärnu Postimees, 22. veebruar 2005
* Pärnumaa vapimärk tõstab Leida Rehtla töö esile. Pärnu Postimees, 22. november 2014
Prints Christian Victor
Schleswig-Holsteini prints **Christian Victor** (**Christian Victor Albert Ludwig Ernst Anton**; 14. aprill 1867 – 29. oktoober 1900) oli Schleswig-Holsteini printsi Christiani ja Suurbritannia printsessi Helena vanim poeg ning Inglismaa kuninganna Victoria lapselaps.

Noorus
------

Prints Christian sündis Windsori lossis printsess Helena ja prints Christiani esimese lapsena. Perekonnas kutsuti teda Christle'iks.

Haridus
-------

Prints õppis Wellingtoni ja Magdalena kolledžis, Oxfordis ja Sandhursti Kuninglikus Sõjaväeakadeemias. Ta oli esimene kuningliku pere liige, kes lõpetas kõrgkooli ning õpingud Wellingtonis tegid suurt rõõmu eriti Victoriale. Prints oli kriketivõistkonna kapten nii Wellingtonis, Magdalenas kui ka Sandhurstis. Siiamaani on ta ainus kuningliku pere liige, kes on mänginud kriketit nii kõrgel tasemel.

Sõjaväekarjäär
--------------

1888 sai ta 60. Briti Kuningliku Laskurbrigaadi Briti armee ohvitseriks ning 1898 võitles ta lahingutes Sudaanis. Lisaks osales ta Ashanti ekspeditsioonil Ghanasse.

Hilisem elu
-----------

1900. aasta oktoobris haigestus ta Pretorias malaariasse ja suri sama aasta 29. oktoobril. Prints Christian maeti Pretoria kalmistule 1. novembril 1900.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2021 | jäähoki |

**Christian Wolanin** (sündinud 17. märtsil 1995 Québecis) on Kanadas sündinud USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Los Angeles Kings.

Aastatel 2015–2018 mängis ta Põhja-Dakota Ülikooli jäähokimeeskonnas, kellega tuli 2016. aastal USA ülikoolide meistriks.

2015. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i *draft* '​is 107. valikuna. 2018. aasta märtsis sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 22. märtsil 2018 mängus Edmonton Oilersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 2. aprillil mängus Winnipeg Jetsi vastu.

Osa hooajast 2018–19 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Ottawa Senatorsi noorteklubis Belleville Senators ning valiti 2019. aastal AHL-i tähtede mängule. Hooaeg 2019–20 jäi tal vigastuse tõttu suuresti vahele.

2021. aasta märtsis müüdi tema mängijaõigused Los Angeles Kingsile.

USA jäähokikoondise koosseisus on Wolanin osalenud 2019. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel. 2021. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta pronksmedali. 

Tema isa Craig Wolanin mängis NHL-is 1980. ja 1990. aastatel ning võitis 1996. aastal Colorado Avalanche'iga Stanley karika.

Viited
------

1. ↑  "LA Kings Acquire Christian Wolanin in Exchange for Michael Amadio". nhl.com. 30.3.2021. Vaadatud 20.5.2021

Välislingid
-----------

* Christian Wolanin NHL.com lehel
* Christian Wolanin hockeydb.com lehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tuleasemest; leeks nimetatakse ka leetseljakut; tantsuansambli kohta vaata artiklit Lee (tantsuansambel); luulevormi kohta vaata artikli Lee (luule); eesnime kohta vaata Lee (eesnimi)* |

---

Lee Norras
**Lee** ehk **kolle**  (tartu ja võru murdes ka **tuhkhaud**) oli ürgne lahtine tulease toidu valmistamiseks. Juba 12. sajandil olid Eestis elamute ahjud koldega.

Asukoht
-------

Eesti rehetoas, samuti setude suitsutoas asus kolle ahjusuu ees, moodustades ahjuga ühe terviku. Omaette keedukohad olid kolle suveköögis ja õuekolle lahtise taeva all.

Kirjeldus
---------

Kolle oli ahjupõrandast madalamal ja sinna tõmmati ahjust söed ja tuhk. Kolde ühel või mõlemal küljel oli lõugas ja kolde ees madal lõmmukivi.

Lee kohal oli keedunõu hoidmiseks tavaliselt tugev horisontaalne pajapuu. Selle otsad olid kinnitatud kolde külgmüüridesse või ka postide ning harkide külge. Kasutati ka pööratavat pajavinna, eriti kui kolle oli külgmüürideta.

19. sajandi teisel poolel võeti kasutusele pliidid, mistõttu kolde osatähtsus vähenes.

Vaata ka
--------

* katlakook
* katlapuu
* katlavinn
* reheahi
* õuekolle

Viited
------

1. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (2. trükk). 2000. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 89

Välislingid
-----------

* Lee, Eesti Vabaõhumuuseum
**Jekaterina Valerjevna Jurjeva** (vene keeles *Екатерина Валерьевна Юрьева;* sündinud 11. juunil 1983 Tšaikovskis Permi oblastis) on endine Venemaa laskesuusataja, Venemaa teeneline meistersportlane.

Jurjeva debüteeris maailma karikasarjas 2004–2005 hooajal. Siis tuli Jurjeval oodata ligi paar aastat, enne kui sai uuesti rahvusvahelisel areenil võistelda, kuna Venemaa naislaskesuusatajatele vähendati dopingu kasutamise pärast osalevate sportlaste arvu rahvusvahelistel võistlustel. Uuesti osales ta MK-võistlustel 2006–2007 hooajal. Esimese poodiumikoha sai ta MK-etapil 2007. aasta 2. märtsil Lahtis, kui sai 10 km sprindis kolmanda koha. Esimene võit tuli sama aasta 13. detsembril Poljukas, kui ta tõusis poodiumi kõrgemale astmele 15 km eraldistardiga sõidus.

2008. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis tõusis Jurjeva 7,5 km sprindi tulemuste põhjal 10 km jälitussõiduks saadud üheksandast stardikohast puhta laskmise tulemusel finišis teiseks, kaotades maailmameistriks tulnud Andrea Henkelile 20,5 sekundit. 15 km eraldistardiga sõidus lasi ta ka puhtalt ja tuli maailmameistriks rohkem kui minutilise eduga Martina Glagowi ees. Kolmas medal nendel võistlustel tuli 12,5 km ühisstardiga sõidus, kus ta tegi kaks möödalasku ning sai pronksmedali Magdalena Neuneri ja Tora Bergeri järel.

Jekaterina Jurjeva on sportlaskarjääri jooksul kaks korda (2009 ja 2013) jäänud vahele dopingu kasutamisega.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

Jekaterina Jurjeva 2008. aasta MM-il Östersundis.
* 2008 Rootsi Östersundis
	+ Kuld **maailmameister** 15 km eraldistardiga sõidus
	+ Hõbe hõbemedal 10 km jälitussõidus
	+ Pronks pronksmedal 12,5 km ühisstardiga sõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2004 Prantsusmaa Haute-Mariennes
	+ Hõbe hõbemedal 3×6 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2007 | 13. detsember | Poljuka |  Sloveenia | 15 km eraldistardiga sõit |
| 2. | 2008 | 14. veebruar | Östersund |  Rootsi | 15 km eraldistardiga sõit |

Dopinguskandaalid ja karjääri lõpetamine
----------------------------------------

Jekaterina Jurjeva hoidis naiste maailma karikasarja üldarvestuses esikohta, kui 2008. aasta detsembris Östersundi MK-etapi järel temalt võetud dopinguproov osutus positiivseks. 13. veebruaril 2009 kinnitas Rahvusvaheline Laskesuusatamise Liit (IBU) kolme Vene laskesuusataja Jekaterina Jurjeva, Dmitri Jarošenko ja Albina Ahhatova vahelejäämist dopinguga. Karistuseks määrati kaheaastane võistluskeeld. Pärast keeluperioodi lõppu 2010. aasta detsembris naasis Jurjeva võistlusradadele. 2013. aasta detsembris antud võistlusväline dopinguproov osutus positiivseks, mistõttu teatas Jurjeva karjääri lõpetamisest veebruaris 2014. Korduva dopingukasutuse tõttu määrati 2014. aastal Jurjevale kaheksa-aastane võistluskeeld.

Tunnustus
---------

* 2008 – Venemaa teeneline meistersportlane

Viited
------

1. ↑  Ekaterina Iourieva banned 8 years

Välislingid
-----------

* Jekaterina Jurjeva koduleht
* Jekaterina Jurjeva Biathlonworldi kodulehel
* Jegaterina Jurjeva blogi Sports.ru kodulehel
**Valgete genotsiid** on vandenõuteooria, mille järgi ohustab europiidset rassi võimalik väljasuremine. Valgete genotsiid on pseudoajalool põhinev pseudoteaduslik müüt.

Müüdi kohaselt toimub Põhja-Ameerikas ja Euroopas valgenahaliste osakaalu kiire vähenemine ning europiidne rass võib lõplikult välja surra teiste rassidega segunedes või vägivalla tõttu nagu näiteks Lõuna-Aafrika Vabariigis. On esitatud väiteid[*viide?*], et valge rass jääb vähemuseks USA-s hinnanguliselt 2044. aastal, Rootsis 2055. aastal ja Prantsusmaal 2057. aastal.

Valged natsionalistid levitavad arvamust, et valge rassi väljasuremine on tingitud sellest et kõrgetel positsioonidel olevad juudi rahvusest isikud töötavad valge rassi huvide vastu ja et juudi rahvusele on valgete väljasuremine kasulik, sest valge rassi keskmine IQ on kõrgem kui mustal rassil ja siis on juudi rahvusest isikutel lihtsam tõusta juhtivatele positsioonidele. Seda teooriat, et juudid soodustavad valge rassi väljasuremist, on põhjendatud väljaotsitud tsitaatidega.

"Meie ajastu sotsiaalsete probleemide lahendamise võti on valge rassi kaotamine."- Noel Ignatiev, juudi rahvusest harvardi ülikooli professor.

"Valge rass on vähk inimkonna ajaloos"- Susan Sontag, juudi rahvusest kirjanik ja poliitiline aktivist.

"See on juutide huvides, see on inimkonna huvides, et valged kogevad genotsiidid. Kuni valged lapsed pole põlenud elusalt, valged naised vägistatud, moonutatud ja tapetud ning valgeid mehi sunnitud seda pealt vaatama me ei saa rääkida võrdsusest." - rabi Ishmael Levits

"Euroopa rahvaste homogeensus on totaalselt vastuolus juudi huvidega. Me oleme kriitilises pöördepunktis ajaloos. Lääs muutub aina rassilisemalt mitmekesisemaks ja varsti on valge rass sunnitud alistuma ja kurjasid valgete ülemvõimu pooldajaid enam ei eksisteeri." -rabi Abarron Haviv

Valgete genotsiidi teoria pooldajad väidavad et Anglea Merkel on juut kuna Angela Merkeli neiupõlvenimi oli Kasner, mis on saksastatud versioon nimest Kazmierczak, mida on kasutatud ametinimetusena sünagoogide eeslauljate kohta.

Teooriat asus 1990ndatel levitama paremäärmuslane David Lane.

Valgete genotsiidi teoria alaliigiks on Suure Väljavahetamise teoria, mille kohaselt Prantsuse valitsus soodustab etniliste prantslaste väljavahetamist moslemi rahvastikuga.
**Jelena Glazova** (sündinud 1979 Riias) on Läti heli- ja visuaalkunstnik ning luuletaja, kes elab ja töötab Riias.

Kunstnikuna tegeleb nüüdiskunsti interdistsiplinaarsete võimalustega, kombineerides oma loomingus visuaalset materjali, poeetilist teksti, eksperimentaalhelisid ja installatsioone. Luuletajana on Jelena võtnud osa mitmesugustest festivalidest, tema loomingut on tõlgitud inglise, soome, läti ja poola keelde. Tema *drone*- ja *noise*-heliteoste algmaterjaliks on tihti tema enda hääl, mida on töödeldud – nõnda võib neid häälitsusi pidada teatud mõttes inimkõne väljenduseks nagu ta kirjalikke tekstegi.

Visuaalkunstnikuna on tal olnud mitmeid isikunäitusi, sealhulgas Läti Fotograafiamuuseumis (2010) ning Läti Kaasaegse Kunsti Keskuses (LMC) (2011). Ta on osa võtnud ka eksperimentaalmuusika ja helikunsti festivalidest, nagu näiteks Sound around Kaliningrad, Vilnius Noise Week, Skaņu Mežs (Riia), Waterpieces (Riia), Art’s Birthday electronic music festival 2013 Stockholmis, Noise and Fury 2013 Moskvas. Ta olnud külalisheliloojaks niisugustel sündmustel nagu EMS (Stockholm), WORM (Rotterdam) jt. Jelena Glazova on olnud helikunstnikuna residentuuris Mooste Külalisstuudios (MoKS) talvel 2012–2013. 2014. aasta mais esines ta heliprogrammiga ja raamatuesitlusega Tallinnas ja Tartus.

2013. aastal ilmus Riias Glazova kakskeelne luulekogu "Ülekanded" ("Трансферы/Transfēri"), mis sai Läti kirjanduspreemia LALIGABA nominendiks debüütraamatu kategoorias.  

Eesti keeles on kirjastus ;paranoia andnud 2014. aastal välja tema luulekogu "Plasma" (tõlkija Aare Pilv). Raamat ilmus paralleelselt eesti ja inglise keeles, mõlemat 100 käsitsi nummerdatud eksemplari.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2018. Vaadatud 22. mail 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Muusika Soundcloudis
* Tekste kogust "Plasma"
Bayeux' vaip kujutab Hastingsi lahingut ja sündmusi, mis selleni viisid
**Normanni vallutus Inglismaal** algas Normandia hertsogi Williami sissetungiga Inglismaale 28. septembril 1066. Pärast võitu 14. oktoobril 1066 toimunud Hastingsi lahingus, kus William võitis Inglismaa kuningat Harold II, sai ta tuntuks William Vallutajana. Haroldi sõjavägi oli järsult vähenenud Stamford Bridge'i lahingus, kus inglased võitsid 25. septembril 1066 Norra kuningat Harald III. 1071. aasta alguseks oli William kindlustanud võimu suuremal osal Inglismaast, ehkki mässud ja vastupanu jätkusid ligikaudu 1088. aastani.

Normanni vallutus on Inglismaa ajaloo võtmesündmus. See viis võimult peaaegu kogu kohaliku valitseva klassi ning asendas selle välismaise, prantsuskeelse kuningavõimu, ülemklassi ja vaimulikkonnaga. See omakorda kujundas ümber inglise keele ja Inglismaa kultuuri uuel ajajärgul, mida sageli nimetatakse normanni Inglismaaks.

Tuues Inglismaa Prantsusmaalt pärit valitsejate võimu alla, sidus normanni vallutus maa lähemalt Mandri-Euroopaga, vähendas Skandinaavia mõju ning pani aluse sajandeid kestnud rivaalitsemisele Prantsusmaaga. Sel olid tähtsad tagajärjed ka ülejäänud Briti saarte jaoks, sillutades teed normannide järgmistele vallutustele Walesis ja Iirimaal ning normannide ja paljude teiste prantsuskeelsete perekondade jõudmisele Šoti aristokraatiasse, millega levisid ka mandrilt pärit institutsioonid ja kultuurimõjud.

Vaata ka
--------

* Normannide sissetung Lõuna-Itaaliasse
**Jekaterina Reut** (sündinud 6. oktoobril 1972 Tallinnas) on Eesti keemik.

Elulugu
-------

Jekaterina Reut on venelane.

Lõpetas 1989 Tallinna 31. Keskkooli, 1994 TTÜ keemiateaduskonna, 1997 TTÜ magistriõppe ja 2004 doktorantuuri; *MSc* (loodusteadused) (1997, TTÜ), väitekiri "Elektrit juhtivate polüpürroolkilede elektrokeemiline süntees terase pinnale"; *Ph.D.* (eriala, 2004, TTÜ), väitekiri "Polüpürroolist pinnakatted juhtivatel ja isoleerivatel aluspindadel". Täiendas end 1995 Rennes'i I Ülikoolis ja 1997-98 Helsingi Tehnikaülikoolis. Aastast 1996 TTÜ füüsikalise keemia õppetooli teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: elektrit juhtivate polümeeride süntees ja füüsikalis-keemilised omadused, polüpürrooli baasil valmistatud komposiitide elektrokeemilised omadused, molekulaarselt jäljendatud polümeersed süsteemid. Üle 20 teadustrükise.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* A study of the electrochemical synthesis of polypyrrole from aqueous solution on stainless steel electrode (kaasautorid K. Idla, A. Öpik). // Proc. Est. Acad. Sci. Chem. 45 (1996) 3/4
* Corrosion behavior of polypyrrole coated mild steel (kaasautorid K. Idla, A. Öpik). // Synth. Metals 102 (1999) 1-3
* Environmental QCM sensors coated with polypyrrole (kaasautor). // Synthetic Metals 102 (1999) 1–3
* Preparation and characterisation of multilayer system consisting of the soluble and electrochemically synthesised polypyrrole film (kaasautorid N. Reut, A. Öpik). // Synth. Metals 119 (2001) 1–3
* Electrochemical (redox) behaviour of microporous polyethylene-based conducting polypyrrole composites (kaasautor). // Proc. Est. Acad. Sci. Chem. 52 (2003) 3.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

Jekaterina Reut Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*