recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Harilik kollajuur** ehk **harilik kurkum** ehk **harilik kurkuma** (*Curcuma longa*) on taimeliik ingveriliste (*Zingiberaceae*) sugukonnas.

Kultivarid
----------

Hariliku kollajuure sordid on erineva biokeemilise koostisega. Kasvatatakse sorte 'Survarna', 'Suguna', 'Sudarsana', 'IISR Prabha', 'IISR Prathibha', 'Co-1', 'BSR-1', 'Krishna', 'Sugandham', 'Roma', 'Suroma', 'Ranga', 'Rasmi', 'Rajendra Sonia'.

"Köhler's Medizinal-Pflanzen": *Curcuma longa*

Botaaniline kirjeldus
---------------------

Harilik kollajuur on mitmeaastane troopiline rohttaim. Ta võib kasvada 0,5 kuni 1 (2,5) m kõrguseks.

Lehed on suured, laiad ja süstja kujuga. Hariliku kollajuure õied on kollased ja õisikud meenutavad liiliaõisi.

Vili on kupar.

Juurestikul on keerukas kuju. Risoomi värvus on kollakashall kuni kollakasoranž ja meenutab ingveri risoomi.

Kasvukohad
----------

Harilikku kollajuurt kasvatatakse Indias, Sri Lankas, Lõuna-Hiinas, Indoneesias, Jaapanis, Filipiinidel, Madagaskaril, Haitil ja Taga-Kaukaasias.

Saadused
--------

Kulinaarias kasutatakse jahvatatud juurikat – kurkumit. Kurkum on ka karri koostisosa.

Risoom ja kurkum
### Droogina

 *Pikemalt artiklis Kurkumajuurikas*
Kurkumajuurikat (*Curcumae rhizoma*) kogutakse 7–9 kuud pärast taime istutamist.

Droog sorteeritakse juurika kuju järgi: 

* ümardunud primaarrisoom on *Curcuma rotunda;*
* pikergune primaarrisoom on *Curcuma longa*.

### Värvaine kurkumiin

 *Pikemalt artiklis Kurkumiin*
Juurikas leiduv kurkumiin avaldab toimet klorokviinitundliku malaariaparasiidi *Plasmodium falciparum* tüve 3D7, mida kasvatati inimese erütrotsüütides, kasvule.

Viited
------

1. ↑  Curcuma longa L.[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Turmeric
3. ↑  Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 265-266, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010
4. ↑  Rimi Chakrabarti, Parkash S. Rawat, Brian M. Cooke, Ross L. Coppel, Swati Patankar, Cellular Effects of Curcumin on Plasmodium falciparum Include Disruption of Microtubules, 7. märts 2013, DOI: 10.1371/journal.pone.0057302, veebiversioon (vaadatud 28.04.2015)(*inglise keeles*)

Kirjandus
---------

* CAC Araújo, LL Leon, Biological Activities of Curcuma longa L. Mem. Inst. Oswaldo Cruz, 96. väljaanne, nr 5, Rio de Janeiro, juuli 2001
* Katrin Sak, Kõige enam uuritud ravitoimega taimne ühend on kurkumiin, 1.07.2013

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Curcuma seisuga 28.04.2015.*
Lihtne rist apsiidi laemosaiigil - näide ikonoklasmi aegsest kunstist Hagia Irene kirikus İstanbulis
Ikooni ülevõõpaja, Hludovi psalter 9. sajandist
**Bütsantsi ikonoklasm** (kreeka keeles Εικονομαχία *Eikonomachía*, sõna-sõnalt 'võitlus piltidega', 'ikoonisõda') ehk **pilditüli** hõlmab kaks perioodi Bütsantsi keisririigi ajaloos, mil riik ja kirik vaidlustasid ja keelasid religioonis pühaks tunnistatud isikute kujutiste – ikoonide – kasutamise nii kirikus kui ka keiserlikus riigiaparaadis. **Esimene ikonoklasmi periood** oli aastail 726–787, **teine ikonoklasmi periood** aastail 814–842. Neil ajaperioodidel hävitati religioosseid kujutisi, nagu ikoone, mosaiike ja freskosid ning kiusati taga ikoonide austamise pooldajaid.

Mõistest
--------

Ikonoklasmi mingis kultuuris laiemas mõttes iseloomustab sellele kultuurile iseloomulike ja omaste kujutiste, sümbolite või mälestusmärkide hävitamine, tavaliselt religioossetel või poliitilistel ajenditel, sõna kasutatakse ka ülekantud tähenduses pühaks peetavate tõekspidamiste purustamise kohta. Inimesi, kes toetavad ikonoklasmi, nimetatakse ikonoklastideks (εἰκονοκλάσται 'pildilõhkujad'), ja vastupidi – neid, kes toetavad ikoonide vms religioossete kujutiste austamist, nimetatakse ikonoduulideks (εἰκονόδουλοι) või ikonofiilideks (εἰκονόφιλοι). Need terminid ei pärine Bütsantsi ajaloost ega Bütsantsi ikonoklasmi kaasajast, vaid neid kasutasid laiemas tähenduses 17. sajandi ajaloolased; Bütsantsi ajalooga seoses hakati neid rohkem kasutama alles 20. sajandi lõpul.

Bütsantsi ikonoklasmi teoloogiliseks lähtepunktiks oli Vana testamendi kümnest käsust pärinev keeld "teha kuju ega mingisugust pilti [...]" (Teine Moosese raamat 20:4-5, Viies Moosese raamat 5:8). Bütsantsi impeeriumi kaks ikonoklasmiperioodi 8. ja 9. sajandil võtsid selle kirjakoha aluseks aruteludes pühade kujutiste, sealhulgas Kristuse, Jumalasünnitaja ja pühakute kujutiste kohasuse üle, muutuste tõttu õigeusu jumalateenistuses, mis kaasnesid sotsiaalsete ja poliitiliste murrangutega Bütsantsis 7. sajandil.

Bütsantsi pilditüli mõjutas hilisemat reformatsiooniliikumise pildirüüstet Euroopas.

Viited
------

1. ↑  e-keelenõu. - Eesti Keele Instituut
2. ↑
3. ↑
4. ↑  B. Schildgen. Destruction: Iconoclasm and the Reformation in Northern Europe. - Heritage or Heresy, 2008

Välislingid
-----------

* Iconoclasm in Byzantium. - Western Civilization. - courses.lumenlearning.com
* Iconoclastic Controversy. - britannica.com
* Iconoclasm. - Byzantine. - National Gallery of Art
* Icons and Iconoclasm in Byzantium. - Heilbrunn Timeline of Art History. - Metropolitan Museum
* E. Freeman. Byzantine Iconoclasm and the Triumph of Orthodoxy. - Khan Academy
**Metaanhape** ehk **sipelghape** (keemiline valem HCOOH või CH2O2) on värvuseta, söövitav, vees lahustuv vedelik. Metaanhape on kõige lihtsam karboksüülhape. Metaanhape esineb looduslikult sipelga- ja mesilasmürgi sees, sellest ka rahvapärane nimetus sipelghape. Samuti on sipelghapet kõrvenõgeses. See on põhjus, miks kõrvenõges "kõrvetab".

Tootmine
--------

Aastal 2009 toodeti maailmas 720 000 tonni metaanhapet. Kaubanduses esineb enamjaolt 85–99% lahuseid. 2010. aasta seisuga on metaanhappe hind olnud keskmiselt 650 €/tonn Lääne-Euroopas ja 1000 €/tonn USA-s.

Metanool ühineb süsinikmonooksiidiga tugeva aluse juuresolekul. 

CH3OH + CO → HCO2CH3

Tehases toimub järgmine reaktsioon kõrgendatud rõhu all ja vedelas faasis. Tavaliselt viiakse järgmine reaktsioon läbi temperatuuril 80 °C ja rõhul 40 atmosfääri.

HCO2CH3 + H2O → HCO2H + CH3OH

Seejärel ühineb HCO2CH3 ammoniaagiga ning tulemus hüdrolüüsitakse väävelhappe keskkonnas.

HCO2CH3 + NH3 → HC(O)NH2 + CH3OH

2 HC(O)NH2 + 2H2O + H2SO4 → 2HCO2H + (NH4)2SO4
**Mitsubishi Outlander** on Mitsubishi toodetav maastur, mis tuli Mitsubishi Airtreki nime all Jaapanis müügile 2001. aastal. 

Seda on toodetud neli põlvkonda, kusjuures kolmandale põlvkonnale on tehtud kaks mudeliuuendust. Kolmanda põlvkonna mudelist on saadaval on ka laetav pistikuhübriid, mis kannab nime Outlander PHEV.

Esimene põlvkond
----------------

Esimene põlvkond aastal jõudis Euroopa ja Põhja-Ameerika turgudele 2003. aastal.

* 1. põlvkond1. põlvkond
* 1. põlvkond1. põlvkond

Teine põlvkond
--------------

Teisest põlvkonnast alates võeti ka Jaapanis kasutusele Outlanderi nimi ning teine põlvkond jõudis turgudele 2006. aasta sügisel.

* 2. põlvkond2. põlvkond
* 2. põlvkond2. põlvkond
* 2. põlvkonna mudeliuuendus2. põlvkonna mudeliuuendus
* 2. põlvkonna mudeliuuendus2. põlvkonna mudeliuuendus

Kolmas põlvkond
---------------

Kolmanda põlvkonna Outlander avalikustati 2012. aasta Genfi autonäitusel. 

3. põlvkonda uuendati 2015. aastal.

* 3. põlvkonna 1. mudeliuuendus3. põlvkonna 1. mudeliuuendus
* Outlander 2. mudeliuuendusOutlander 2. mudeliuuendus

### Mitsubishi Outlander PHEV

**Mitsubishi Outlander PHEV** on kolmanda põlvkonna Mitsubishi Outlanderi pistikuhübriid, mida esitleti 2012. aasta Pariisi autonäitusel. 

PHEV suudab sõita ka puhtalt elektri jõul, aga NEDC kulutsükli andmetel vaid 52 kilomeetrit. Koos bensiinimootoriga kasvab sõiduulatus 824 kilomeetrini.

* Outlander PHEVOutlander PHEV
* Outlander PHEV laadimisluuk Outlander PHEV laadimisluuk
* Outlander PHEV Two and FourOutlander PHEV Two and Four

Neljas põlvkond
---------------

4. põlvkonna Outlander avalikustati 16. veebruaril 2021. Auto disain on inspireeritud ideeautost Engelberg Tourer, mida esitleti 2019. aasta Genfi autonäitusel. Neljanda põlvkonna Outlander on tihedalt seotud ka Nissan X-Trailiga, olles ehitatud samale CMF-CD platvormile ning tegu on esimese Mitsubishi mudeliga, mis kasutab Nissani platvormi.

* Mitsubishi Engelberg Tourer ideeauto (Genf 2019)Mitsubishi Engelberg Tourer ideeauto (Genf 2019)
* Mitsubishi Engelberg Tourer ideeauto (Genf 2019)Mitsubishi Engelberg Tourer ideeauto (Genf 2019)

Viited
------

1. ↑  Viknesh Vijayenthiran (5. september 2012). "2014 Mitsubishi Outlander PHEV preview: 2012 Paris Auto Show".
2. ↑  "2022 Mitsubishi Outlander Redesigned with a Distinctive Look". 16. veebruar 2021.
**Üleriiklik Põllumeeste Esindus** oli Eesti poliitiline ühing aastail 1919–1938.

Esindus asutati 15. detsembril 1919 ja registreeriti Siseministeeriumis märtsis 1921. Maakondade põllumeeste esinduste delegeeritud liikmetest moodustati Üleriikliku Põllumeeste Esinduse täiskogu, mis valis keskjuhatuse. Üleriikliku Põllumeeste Esinduse keskjuhatus koordineeris põllumeeste kogude tegevust maakondade põllumeeste esinduste kaudu. Samuti kutsus keskjuhatus kokku Põllumeestekogude kõrgeima organi üleriikliku põllumeeste kongressi ja esitas sellele erakonna poliitilise programmi. Aastail 1919–1934 peeti üheksa põllumeeste kongressi.

Üleriikliku Põllumeeste Esinduse keskjuhatusse kuulusid auesimees Konstantin Päts, esimees August Jürima, peasekretär Ants Oidermaa, Johan Laidoner, Jüri Uluots, Jaan Hünerson, Kaarel Eenpalu, Jaan Soots, Artur Tupits, Oskar Suursööt, Jaan Teemant, Johan Holberg, Otto Pukk, Mats Laarman, Jüri Looväli, Jaan Tallo, Kustas Tonkman, Artur Kasterpalu, Christian Arro, Mihkel Õispuu, Aleksander Saar, August Kohver, Eduard Vister, Heinrich Lauri ja Jaan Eilart.
**Väike-Maarja vald** oli omavalitsusüksus Lääne-Virumaal.

Viimane vallavanem oli Indrek Kesküla.

Asustus
-------

### Alevikud

Väike-Maarja – Kiltsi – Simuna

### Külad

Aavere – Aburi – Avanduse – Avispea – Ebavere – Eipri – Hirla – Imukvere – Koonu – Kurtna – Kännuküla – Kärsa – Käru – Liivaküla – Määri – Müüriku – Nadalama – Nõmme – Orguse – Pandivere – Pikevere – Pudivere – Raeküla – Raigu – Rastla – Sandimetsa – Triigi – Uuemõisa – Vao – Varangu – Vorsti – Võivere – Äntu – Ärina

Ajalugu
-------

Väike-Maarja vald loodi 1991. aasta 12. detsembril.

2017. aasta haldusreformi käigus liideti senise Väike-Maarja vallaga Rakke vald.

Viited
------

1. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
2. ↑  Lääne-Viru maakonna Vihula, Viru-Nigula ja Väike-Maarja valla ning Kunda linna, Pärnu maakonna Pärnu-Jaagupi alevi ning Koonga ja Surju valla, Põlva maakonna Mooste valla ja Võru maakonna Vastseliina valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.12.1991)
**Butafooria** ehk **matkised** on ehtsaid esemeid matkivad, enamasti odavast materjalist ebaehtsad esemed, mida kasutatakse näiteks teatrilaval, filminduses, reklaami tegemiseks või muul otstarbel. Butafooria termin tuleneb itaalia keele sõnast *buttafuori* ning tähendab näitlejaid lavale saatvat lavastajaabi: *buttare* 'viskama, loopima' + *fuori* 'välja'.

Butafooria teostajat nimetatakse butafooriks, kes kuulub teatri loov-tehniliste töötajate hulka. Samas on ka vabakutselisi butafoore.

Butafoorsete esemete suurus võib varieeruda imepisikestest ning õrnadest ehetest muuseumis kuni (üle-)elusuuruste autode, loomade ning majadeni teatrilaval või filminduses.

Ajalugu
-------

Esimesed märkmed butafooriast pärinevad Vana-Kreekast, kus näitlejad kasutasid 6. sajandil eKr Dionysose austamiseks korraldatud pidustustel tragöödiate ja komöödiate esitamisel tegelaskujude kujutamiseks maske. Suuremad lava kujundavad detailid võeti kasutusele 16. sajandi lõpus Itaalias. Need olid alguses ainult tasapinnalised maalitud teatridekoratsioonid, mis muudeti ruumiliseks perspektiivi kasutades.

Töövahendid
-----------

Peamised töövahendid on kõiksugused materjalid, mis on saadaval ehituspoodides: enamasti puit, EPS-plaat (nt penoplast), montaaživaht, liimid, plastid, silikoonid. Lisaks kasutatakse palju paberit (vt Papjeemašee). 

Töö käigus kasutatakse palju tööriistu, nt vaibanuga, kruvikeeraja, elektrilised tööriistad, soojapuhur.

Õpe
---

Dekoraator-butafooriks saab Eestis õppida Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias teatrikunsti visuaaltehnoloogia õppekava ühe suunana. Rakenduskõrgharidusõpe kestab neli aastat ning vastuvõtt toimub igal paarisaastal.

Butafooriateenust pakuvad järgmised firmad: Moestuudio Must Luik OÜ, Rekvisiit.ee, Stagecraft OÜ.

Kasutusalad
-----------

* Teater
* Filmindus
* Muuseum
* Vitriinaknad

Vaata ka
--------

* Faksiimile
* Koopia
* Mulaaž
* Repliik (kunst)
* Butafoor
* Dekoratsioon
* Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühendus
* Lavakujundus
* Rekvisiit
* Teatrikunsti visuaaltehnoloogia

Viited
------

1. ↑  , Eesti Entsüklopeedia (vaadatud 08.03.2017).
2. ↑  "Võõrsõnade leksikon". Vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  P. Hartnoll. Lühike teatriajalugu .Tallinn, Eesti Raamat, 1989.
4. ↑  "Õppimine Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias". Originaali arhiivikoopia seisuga 29.11.2020. Vaadatud 10.11.2020.
**Ülenurme vald** oli aastatel 1990–2017 vald Tartu maakonnas. Vald jäi Tartu linnast lõunasse, selle keskus oli Ülenurme alevik.

Ülenurme vald loodi 1990. aastal Ülenurme külanõukogu põhjal. 2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Kambja ja Ülenurme vallad haldusreformi käigus moodustatava uue omavalitsusüksusega – Kambja vallaga. Ülenurme Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda, vaidlustades sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.

Vallas oli neli alevikku: Külitse, Räni, Tõrvandi, ja Ülenurme. Neis elas 7/10 valla asukatest.

Ülenurme on saanud nime 17. sajandi alguses rajatud Ülenurme mõisa järgi.

Läheduse tõttu Tartu linnale toimus Ülenurmes majandusbuumi ajal ulatuslik kinnisvaraarendus, mille tulemusel sündisid Männi, Aasa ja Mõisa uuselamurajoonid. Külitse ja Räni elanike arv on selle tõttu kiirelt tõusnud ja nad nimetati seetõttu 2013. aastal alevikeks.

Vallas asus Tartu lennujaam, mille juures tegutses Eesti Lennuakadeemia.

Valda läbisid Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee, Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee ning Tartu–Valga ja Tartu–Koidula raudteeliinid.

Vallast voolasid läbi Ilmatsalu jõgi ja Porijõgi.

Ülenurme vallavanem oli Aivar Aleksejev.

Asustus
-------

### Alevikud

Külitse • Räni • Tõrvandi • Ülenurme

### Külad

Laane • Lemmatsi • Lepiku • Läti • Reola • Soinaste • Soosilla • Täsvere • Uhti • Õssu

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 31.07.2019.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2017. a määruse nr 101 „Kambja valla ja Ülenurme valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine" muutmine" põhiseaduspärasuse kontroll
5. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014

Kirjandus
---------

* "Matsi talust lennuakadeemiani" (Ülenurme: Ülenurme Gümnaasium, 2016), kogumik Ülenurme valla haridusajaloost

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ülenurme vald** |

* Mirko Ojakivi. Ülenurme vald: tohutult müümata kinnisvara. EPL, 8. september 2008.
Väike-Maarja valla vapp
**Väike-Maarja valla vapp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Väike-Maarja valla vapp. Vapp on kinnitatud 1. veebruaril 1995.

Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005 määrus nr 141 "Avanduse valla ja Väike-Maarja valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel moodustati senise Avanduse valla ja senise Väike-Maarja valla baasil uus omavalitsusüksus Väike-Maarja vald. Uue Väike-Maarja valla sümboliteks on endise Väike-Maarja valla vapp ja lipp. 2017. aasta haldusreformi käigus liideti senise Väike-Maarja vallaga Rakke vald, kuid kasutusele jäi Väike-Maarja valla vapp.

Vapi kirjeldus
--------------

Vapikilp on jagatud neljaks väljaks nii, et ülemisteks väljadeks on ruudud. Vapikilbi ülemine parempoolne ja alumine vasakpoolne väli on sinised. Ülemine vasakpoolne ja alumine parempoolne väli on hõbedased. Ülemisel parempoolsel väljal on hõbedane veetilga kujutis.

Põhjendus
---------

Väike-Maarja valla vapi kujund – veetilk sinisel taustal – sümboliseerib puhast vett ning Väike-Maarja erilist seotust põhjavee- ja loodushoiuga.

Väike-Maarja vald asub Pandivere kõrgustiku keskmes. Siinne paikkond on oluline Põhja-Eesti veevaru moodustumisel: Pandivere kõrgustikult saavad alguse Valgejõgi, Loobu, Selja, Jägala, Põltsamaa, Pedja ja Pärnu jõed. Geoloogilise aluspõhja kivimite lõhelisus on soodustanud rohkete karstialade ja allikate teket. 90% siit lähtuvate jõgede vee äravoolust pärineb allikaveest.

Tulenevalt pinnaehituslikust eripärast on põhjavesi nõrgalt kaitstud ja keskkonnaprobleemid Pandivere kõrgustikul jäävalt aktuaalsed. Veetilk paikkonna sümbolina annab märku siinse looduse haavatavusest ja sellesse heaperemeheliku suhtumise vajadusest.

Vaata ka
--------

* Väike-Maarja valla lipp
* Avanduse valla lipp
* Avanduse valla vapp

Välislingid
-----------

* Väike-Maarja valla sümboolika valla kodulehel
* Väike-Maarja valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
**Hõimurahvaste programm** on Haridus- ja Teadusministeeriumi rahastatav programm, mida haldab Eesti Keele Instituut. 2021. aastani haldas programmi Fenno-Ugria Asutus. Programmi peaeesmärk on toetada eestlaste hõimurahvaste keelte ja kultuuride säilimist ja arengut. I programm kestis aastatel 1999–2004. IV programm kestis aastatel 2015–2020. V programm kestab 2021–2027.

Programmi raames toetatakse ja tehakse koostööd Venemaa soome-ugri rahvastega (vadjalased, isurid, ingerisoomlased, karjalased, vepslased, ersad ja mokšad, niidu- ja mäemarid, udmurdid, sürja- ja permikomid, handid, mansid), samojeedidega (neenetsid, eenetsid, nganassaanid, sölkupid), Lätis elavate liivlastega ning Venemaal, Norras, Rootsis ja Soomes elavate saamidega.

Programmi abil on näiteks Eesti kõrgkoolides õppinud üle 180 hõimurahvaste õpilase.

Vaata ka
--------

* Hõimurahvaste programmi kirjandusauhind
* Hõimupäevad

Viited
------

1. 1 2 3   (vaadatud 10.02.2017)
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* Programmist Fenno-Ugria Asutuse kodulehel
*Mitte segi ajada ülerahvastusefektiga*

---

**Ülerahvastus** ehk **ülerahvastatus** ehk **üleasustus** on olukord, milles rahvastiku suurus või ealine struktuur ei võimalda selle ajajärgu sotsiaal-majanduslikes ja looduslikes tingimustes rahuldada kõigi inimeste elulisi vajadusi. 

Ülerahvastatuse tekkimise olulised põhjused on näiteks rahvaarvu suurenemine, loodusvarade ja tööjõunõudluse vähenemine jms. 

Mõnikord räägitakse ka **suhtelisest ülerahvastusest**. See võib ilmneda rahvastikuplahvatuse korral, kui laste ja teiste ülalpeetavate enneolematult suur osa mõnes ühiskonnas tingib madala elukvaliteedi ja elatustaseme. 

Arvatakse, et praegu valitseb Maal absoluutse ülerahvastuse tekke oht.

Vaata ka
--------

* Globaalprobleemid
* Populatsiooniplahvatus
* Rahvastikuplahvatus

Viited
------

1. 1 2 3  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)
**Hõbepuu** (*Elaeagnus*) on õistaimede perekond hõbepuuliste sugukonnast.

Levik
-----

Pärinevad Hiinast ja Kesk-Aasiast. Kasvab loodusikult liivasel mullal, mäekülgedel ja kaljudel.

Liigid
------

* Rohkeõieline hõbepuu (*Elaeagnus multiflora*)
* Sarik-hõbepuu (*Elaeagnus umbellata*)
* Ahtalehine hõbepuu (*Elaeagnus angustifolia*)
* Läikiv hõbepuu (*Elaeagnus commutata*)

Sümbioos
--------

Hõbepuude juuremügaras asuvad aktinobakterid, mis on lämmastikku fikseerivad sümbiondid.

Kasutamine
----------

###### Puuviljanduses

Läikiva hõbepuu viljad ei sünni süüa, kuid söödavad on ahtalehise, rohkeõielise ja sarik-hõbepuu viljad.

###### Iluaianduses

Eestis kasutatakse haljastuses läikivat hõbepuud.

###### Meetaimena

Hõbepuud sobivad kasvatamiseks meetaimena.

###### Ravimtaimena

Hõbepuu vilju kasutatakse seedehäirete raviks. Need on toniseeriva ja põletikuvastase toimega.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Robert Piir (2008). *Vähetuntud marjad aias*. Tallinn: Maalehe Raamat.
2. ↑  Rein Sander (11.06.2009). "Magus lõhn ja hõbedased lehed". *Maakodu*. Vaadatud 23.03.2020.
Ukraina lihavõttekaart paasatervitusega
Lihavõtte-rahusuudlus. Munadel on kujutatud tähed Х[ристосъ] ja В[оскресе!]. Venemaa lihavõttepostkaart ajast enne 1917. aastat
**Ülestõusmispüha tervitus** ehk **paasatervitus** on tava tervitada üksteist ülestõusmispühade järgsel ajal kuni taevaminemispühani sõnadega "Kristus on üles tõusnud", millele vastatakse "Tõesti on üles tõusnud!". Komme on kasutusel õigeusu kirikus, vanades idakirikutes, kreekakatoliku kirikus, roomakatoliku ja anglikaani kirikus.

Mõnes kultuuris, näiteks Venemaal, on kombeks koos paasatervitusega rahusuudlused kummalegi põsele, kokku kolm.

Kolmekordne paasatervitus kõlab korduvalt ülestõusmisüha jumalateenistusel nii, et preester ütleb "Kristus on üles tõusnud!" ja kogudus vastab "Tõesti on üles tõusnud!". See toimub samuti edasistel jumalateenistustel kogu paasa-aja vältel, see tähendab taevaminemispühani.

Näiteid
-------

Kreeka keeles:

Χριστὸς ἀνέστη! Ἀληθῶς ἀνέστη!
Khristós anésti! Alithós anésti!
Kirikuslaavi keeles:

Христосъ воскресе! Воистину воскресе!
Ladina keeles:

Christus resurrexit! Vere resurrexit!
Soome keeles:

Kristus nousi kuolleista! Totisesti nousi!
Eesti keeles:

Kristus on üles tõusnud! Tõesti on üles tõusnud!

Eesti rahvakalendris
--------------------

Eesti rahvakalendris on õigeusu aladel tavaline paasatervitus olnud kõige enam levinud Setumaal, tuntud ka Lutsis; Iisaku ja Vaivara kihelkonnas on poisikesed lausunud tervituse ja vastamisel on antud neile muna:

*Lihavõõtõ, ku' kiä lät' tõõsõ talo poolõ edimäist vuuri, sis üldäs: "Krõstos vaskres" ja vasta üldäs "Vaistsina vaskres". Kiä ütle\_i midägi, sis üldäs, õt: "Mis hambih om, kas piip vai, õt saa\_i kõnõlda'". Ja viil, ku' kiä ütles: "Krõstos vaskres", sis üldäs: "Vaistsina vaskres" ja: "Tavai jaitso".* ERA II 173, 726 (6) < Setumaa – A. Oinas-Tammeorg (1937)

Tähendus
--------

Traditsiooni algus omistatakse juba apostlitele, kes omavahel arutasid Kristuse ülestõusmise üle ja pidid kinnitama, et ta on tõesti üles äratatud, nii nagu sellest kirjutab evangeelium Luuka 24:14-35. Paasatervitusega jäljendavad kristlased Kristuse õpilasi ja meenutavad üksteisele lühimal viisil püha ajalugu.

Tervitust seostatakse ka kirjakohtadega, kus tühjal haual istuv ingel annab salvitoojatele naistele teate, et Kristus on üles äratatud – Luuka 24:6, Matteuse 28:6-7 ja Markuse 16:6 – ning tänapäeva kristlastele sümboliseerib ja kinnitab ülestõusmise uudise vahetamine võitu surma ja põrguhaua üle.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  M. Hiiemäe. Eesti rahvakalender II. Tallinn, 1981. lk 274, 13.-15.
3. ↑  M. Hiiemäe. Eesti rahvakalender II. Tallinn, 1981. lk 248
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Välislingid
-----------

* The Origin and Meaning of the Paschal Greeting. - Russian Orthodox Cathedral of St. John the Baptist, Washington, DC.
* Metr. Seraphim (Chichagov). The Inner Meaning of the Paschal Greeting. - pravmir.com
* Ülestõusmispüha tervitus OrthodoxWikis
* Paschal Greetings from Around the World (ülestõusmispüha tevitus erinevates keeltes, antud on ingliskeelsele lugejale suunatud häälduspärane kirjapilt
Teiresias lööb kepiga madu
**Teiresias** oli Kreeka mütoloogias pime Apolloni prohvet ja ennustaja, kes elas Teebas.

Kord noorena surmas ta kepiga ühe (emase) mao paarituvate madude paarist. See teguviis pahandas Herat, kes muutis ta karistuseks naiseks. Naisena Teiresias abiellus ning sai emaks. Seitsme aasta pärast kohtus ta taas maopaariga, kellest ühe surmas. Pärast seda muutus ta tagasi meheks. Teiresias muudeti pimedaks, kui ta lobises välja jumalate saladusi, või pärast seda, kui nägi Athenat alasti suplemas. Athena andis siiski talle võime aru saada linnulaulust.

Teise versiooni järgi oli Teiresias vahekohtunikuks Zeusi ja Hera vahelises vaidluses selle üle, kas armastuses leiab suuremat naudingut mees või naine, sest ta oli mõlemat kogenud. Hera väitis, et mees, Zeus väitis, et naine. Teiresias teatas, et naine saab sagedamini naudingut, millega pahandas väga Herat, kes muutis ta pimedaks. Zeus andis talle vastutasuks selgeltnägemise võime ning lubaduse, et tal säilib pärast surma mõistus ka allilmas.

Viited
------

1. ↑   "Antiigileksikon 2.köide", Tallinn, "Valgus", 1983 lk 169.
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Ungari |
|  |
| 2. ring | 1996 | Keskkaal |
| Pronks | 2000 | Keskkaal |
|  |
| 2. ring | 1995 | Keskkaal |
| Kuld | 1997 | Keskkaal |
| 1. ring | 1999 | Keskkaal |
|  |
| Hõbe | 1996 | Keskkaal |
| Kuld | 1998 | Keskkaal |
| Kuld | 2000 | Keskkaal |

**Zsolt Erdei** (sündinud 31. mail 1974 Budapestis) on Ungari endine poksija.

Harrastajana
------------

### Ungari meistrivõistlustel

Ta oli vähemalt Ungari meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1999. aastal.

### Kaasaegsetel olümpiamängudel

Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Gaidarbek Gaidarbekovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Malik Beyleroğlule (Türgi) ja jäi edasistest medaliheitlustest välja.

### Maailmameistrivõistlustel

Ta võitis keskkaalus (kuni 75 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.

Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise jäi edasistest medaliheitlustest välja ning 10. maailmameistrivõistlustel (Houston, 1999), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise jäi edasistest medaliheitlustest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel

Ta võitis keskkaalus (kuni 75 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998) ning 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000).

Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Sven Ottkele (Saksamaa).

Elukutselisena
--------------

Ta poksis detsembrist 2000 kuni märtsini 2014 elukutselisena. Ta pidas kokku 35 kohtumist ning võitis neist 34 (neist 18 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 kohtumise.

Ta oli ajavahemikul 17. jaanuarist 2004 kuni 13. novembrini 2009 WBO maailmameister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79 kg) ning 21. novembrist 2009 kuni 22. jaanuarini 2010 WBC maailmameister raskekaalus (*Cruiserweight*; kuni 200 naela ehk 90,7 kg).

Viited
------

1. ↑  Ungari täiskasvanute meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles
2. ↑  27. suveolümpiamängude poksivõistlus. Sydney 1996. Tulemused inglise keeles
3. ↑  26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles
4. ↑  9. maailmameistrivõistlused poksis. Budapest 1997. Tulemused inglise keeles
5. ↑  8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles
6. ↑  10. maailmameistrivõistlused poksis. Houston 1999. Tulemused inglise keeles
7. ↑  32. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 1998. Tulemused inglise keeles
8. ↑  33. Euroopa meistrivõistlused poksis. Tampere 2000. Tulemused inglise keeles
9. ↑  31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Zsolt Erdei veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Zsolt Erdei lehel *BoxRec*. Inglise keeles
**Oxnard** on linn USA-s California osariigis Ventura maakonnas. See asub California lõunarannikul Los Angelesese kesklinnast umbes 100 km kaugusel läänes.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 202 063. Aastal 2010 oli elanikke 197 899. See on Ventura maakonna suurim ja osariigi suuruselt 22. linn. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid rahvastikust 48,2% valged, 7,4% aasialased, 2,9% afroameeriklased ja 1,5% põlisameeriklased. Ladinaameeriklaste osatähtsus (sõltumata rassist) oli 73,5%.

Oxnard sai linnaõigused 30. juunil 1903. Linn on saanud nime ettevõtja Henry T. Oxnardi (1861–1922) järgi.

Oxnardis valitseb ning soojade ja kuivade suvedega vahemereline kliima. Tänu mere lähedusele on Oxnardis talved pehmemad, kuid suved jahedamad kui sisemaal. Aasta keskmine õhutemperatuur on 16 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 385 mm. Suurem osa sademeid langeb talvekuudel, kõige enam veebruaris (94 mm). Juunist septembrini sajab väga harva.

Tähtsaim majandustegevus on põllumajandus. Oxnard on California suurim maasikakasvataja. Igal aastal toimub linnas California maasikafestival.

Oxnard on oluline transpordisõlm. Linna põhjaosa läbib U.S. Route 101 (tuntud kui Ventura Freeway). California State Route 1 suundub lõunasse, kus see kulgeb mööda rannikut Malibusse. Oxnardis asuvad Amtraki, Union Pacific Railroadi, Metrolini ja Greyhoundi peatused.

Maasikapõld Oxnardi lähedal

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
3. ↑   (vaadatud 4.1.2020)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**Kaitseväikepinge** on väikepinge, mis on sedavõrd madal, et tema toimel inimkeha läbiv elektrivool ei kutsu esile elektrilööki.

Kaitseväikepinge süsteemid:

* maandamata (maast eraldatud) kaitseväikepinge süsteem, tähis SELV (ingl *safety extra-low voltage*);
* maandatud kaitseväikepinge süsteem, tähis PELV (ingl *protective extra-low voltage*); selles süsteemis on üks toiteallika poolustest või kolmefaasilise trafo neutraalpunkt maandatud.

Elektriohutus ja töökindlus on kõige paremini tagatud maandamata süsteemis, sest selles on kaitseväikepinge ahelate pingealtid osad (s.o rikke korral voolu alla sattuda võivad osad) maast eraldatud, s.t pole ühendatud kaitsejuhtidega. Maandatud väikepingesüsteemi tuleb kasutada juhul, kui vooluahelas on seadmeid, mis vajavad talitlusmaandust, s.t maandust oma normaalseks tööks.

Kaitseväikepinget saadakse eraldustrafost, mida sel juhul nimetatakse kaitseväikepingetrafoks, või mõnest muust ohutust toiteallikast. Kaitseväikepingetrafo primaar- ja sekundaarmähised on teineteisest eraldatud kahekordse või tugevdatud isolatsiooniga.

Standardid
----------

* EVS-EN 61140:2006. Kaitse elektrilöögi eest. Ühisnõuded paigaldistele ja seadmetele. Kehtiv alates 04.01.2007
* EVS-HD 60364-4-41:2007. Madalpingelised elektripaigaldised. Osa 4-41: Kaitseviisid. Kaitse elektrilöögi eest. Kehtiv alates 05.09.2007

Vaata ka
--------

* Väikepinge
* Talitlusväikepinge
* Puutepinge
Väike-Maarja valla lipp
**Väike-Maarja valla lipp** on Eesti haldusüksuse Väike-Maarja valla lipp. Lipp on kinnitatud 1. veebruaril 1995.

2005. aasta 22. oktoobril ühinesid Väike-Maarja vald ja Avanduse vald, ühinenud valla (Väike-Maarja vald) lipuks kinnitati endise Väike-Maarja valla lipp. 2017. aasta haldusreformi käigus liideti senise Väike-Maarja vallaga Rakke vald, kuid kasutusele jäi Väike-Maarja valla lipp.

Lipu kirjeldus
--------------

Valla lipu proportsioonid on samad, mis Eesti Vabariigi lipul 7:11, kuid mitte suurem kui Eesti lipp (106x165 cm). 

Kangas on jaotatud neljaks väljaks nii, et vardapoolne ülemine väli on ruut, mille külje pikkus on 2/5 lipukanga kõrgusest. Ülemine vardapoolne ja sellest diagonaalselt asuv alumine väli on sinised, alumine vardapoolne ja sellest diagonaalselt asuv ülemine väli on valged. Ülemisel vardapoolsel sinisel väljal on valge veetilga kujutis.

Lipu sinise toon on PMS 2985.

Põhjendus
---------

Väike-Maarja valla lipukujundiks on veetilk sinisel taustal, mis sümboliseerib puhast vett ning Väike-Maarja erilist seotust põhjavee- ja loodushoiuga.
Väike-Maarja vald asub Pandivere kõrgustiku keskmes. Siinne paikkond on oluline Põhja-Eesti veevaru moodustumisel - Pandivere kõrgustikult saavad alguse Valgejõgi, Loobu, Selja, Jägala, Põltsamaa, Pedja ja Pärnu jõgi. Geoloogilise aluspõhja kivimite lõhelisus on soodustanud rohkete karstialade ja allikate teket. 90% siit lähtuvate jõgede vee äravoolust pärineb allikaveest.
Tulenevalt pinnaehituslikust eripärast on põhjavesi nõrgalt kaitstud ja keskkonnaprobleemid Pandivere kõrgustikul jäävalt aktuaalsed. Veetilk paikkonna sümbolina annab märku siinse looduse haavatavusest ja sellesse heaperemeheliku suhtumise vajadusest.

Lipu kasutamine
---------------

1. Heisatav lipp peab vastama valla põhimääruses kirjeldatud lipule ning olema puhas ja terve.
2. Valla lipp heisatakse hoonel (hoone ees), kus asuvad vallavolikogu ja -valitsus, samuti muudes vallavalitsuse poolt määratud kohtades.
3. Juriidilistel ja füüsilistel isikutel on lipu kasutamine lubatud vallavalitsuse nõusolekul.
4. Heisatud valla lipul peab lipukanga alumine serv olema maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusel. Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus on vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest, seina lipuvardal aga vähemalt kolm korda suurem lipu laiusest.
5. Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
6. Valla lipu nõuetekohase heiskamise ning kasutamise eest vastutab isik, kes korraldab lipu heiskamist või kasutamist.
7. Kui valla lipp on vähendatud mõõdus (laualipp), peavad selle kujutise värvus ja skemaatiline suhe vastama vallavolikogu poolt kinnitatule.

Vaata ka
--------

* Väike-Maarja valla vapp
* Avanduse valla vapp
* Avanduse valla lipp

Välislingid
-----------

* Väike-Maarja valla sümboolikast valla kodulehel
* Väike-Maarja valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
**Ly Piir** (kuni 1951 **Ly Rooba**; 9. veebruar 1930 Tallinn – 8. jaanuar 2020) oli eesti iluuisutaja ning iluuisutamise treener ja kohtunik. 

Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning 1960. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuri erialal.

Piir harrastas iluuisutamist alates 1944. aastast treener Vaike Paduri juhendamisel. 1951. aastal tuli ta jäätantsus (koos Elmar Jäägeriga) ning 1955. aastal paarissõidus (koos Raul Merilainiga) ja üksiksõidus jäätantsus Eesti NSV meistriks. 

Aastatel 1954–1993 töötas ta iluuisutamistreenerina peamiselt Tallinnas, kuid aastatel 1980–1984 ka Harkivis (Ukraina NSV) ja 1990–1991 Espoos (Soome). Tegutses iluuisutamiskohtunikuna, sai 1969. aastal üleliidulise kategooria kohtuniku taseme.

Kirjutisi
---------

* 1972 "Iluuisutaja ABC". Eesti Raamat. Tallinn 1972
* 2010 Ly Piir, Tiit Lääne. "Iluuisutamine Eestis". Eesti Uisuliit. Tallinn 2010

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on endine jalgpallur ja jalgpallitreener Uno Piir.

Viited
------

1. ↑  Biograafia ESBL-is

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Üleandmise leping** oli Eesti esimene välisleping, mis sõlmiti 19. novembril 1918 Riias Saksa valitsuse esindaja August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esindajate vahel.

Üleandmise leping.
------------------

RT 1918, 1.

Baltimaade jaoks määratud Saksa riigi peavoliniku hra August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esitajate hrade teedeministri Petersoni, Dr. Koniku, vann. adv. Birki, kaupm. Puhki ja Heinrich Luhti vahel:

1. Ülemat riigivõimu Eesti etnografilises piirkonnas käsitab Eesti ministerium Ajutise Valitsuse kujul, kes Eesti Maapäeva ees vastutav.

2. Kogu valitsemine selles piirkonnas läheb, niivõrd kui see juba sündinud ei ole, 21. novembrist saadik Eesti Valitsuse asutuste kätte. Ühtlasi võetakse üle kõik bürood, laduruumid, inventar, tagavarad ja kassaseisud, niivõrd kui palju nad mitte sõjaväe omandus ei ole. Idapanka ja teistesse rahaasutustesse mahutatud avalikud (riigi ja kogukonna asutuste) rahad lähevad Eesti Valitsuse omandusesse üle.

3. Kuni sõjaväed maale jäävad, pole neil mingit õigust valitsuse ja administratiiv-asjadesse segada. Maavalitsus muretseb, sõjaväelaste teenistuse kohtadega käsikäes käies ja ladudes olevaid tagavarasid kaasa tarvitades, sõjaväelaste korterite ja söögi eest. Eesti Valitsus saab vägede väljaviimise sammude üle alatasa informeritud. Väljaviimise juures tulevad üle anda sõjavägee poolt tarvitatud sisseseaded, niivõrd kui nad maal eest olid leitud.

4. Postiühenduse võtab Eesti Valitsus üle. Telegrahv ja telefon jäävad ajutiselt kuni edaspidise kokkuleppimiseni sõjaväevalitsuse alla. Elanikud võivad olevaid sisseseadeid piiramatalt tarvitada; Eesti Valitsus võib võrgu ülesehitamist ja uute sisseseadete ehitamist viibimata alustada.

5. Raudtee asjanduse ülevõtmiseni saadab Eesti Valitsus oma komissarid Sõjaväe-Raudtee-Direktsioni (M. E. D.) selle alam-asutuste ja jaamade juure, et niihästi sõjaväelise, kui ka kodanlise läbikäimise tarvidust täita. Raudtee tööliste ja teenijate töötingimised saavad kohe läbi katsutud ja parandatud.

6. Väljavedu seatakse Eesti Valitsuse asutuste kontrolli alla, kes seda niivõrd, kui see mitte sõjaväe varandusse ei puutu, takistada võivad. Esialgu lahtiseks jääb kokkulepe maal kokkuostetud tooresainete kohta.

7. Eesti etnografiline piirkond lahkub Ülem-ida tollipiirist välja. Sissevõetud tollimaksud käivad üleüldisesse lõpuarvesse.

8. Tartu ülikool läheb kõige hiljem praeguse semestri lõpul Eesti Valitsuse kätte üle.

9. Mõlemad pooled soovivad edaspidiseid läbirääkimisi kõige paremas läbisaamises korraldada.

Valmistatud: Riias, 19. Novembril 1918.

August Winnig. F. Peterson.

V. Puhk.

Dr. Konik.

H. Luht.

A. Birk.

Tõlge alguskirjast õige:

E. A. V. asjade valitseja: Ed. Laaman.

Välislingid
-----------

*
"**TARK LAUT**" on lihaveiste lauda projekt loomade pidamiseks optimaalse mikrokliimaga hoones.

**Projekti kirjeldus**

Hoone on projekteeritud kasutama maksimaalselt päevavalgust. "TARK LAUT" lihtsustab loomapidajatele allapanu vahetamist ja sõnnikukäitlemist ning loomade toitmist ja jootmist. Lisaks kasutab hoone loomade metaboliseeruvat energiat temperatuuri ning õhuringluse abil. Päikeseenergiat rakendatakse kogu tootlikkuse väärtuses ning aastaringse plusskraadides sisetemperatuuri tagab minimaalne lisaküte. Projekt võimaldab veisekasvatajatel kasutada hoonet suvel lisandväärtusega kõrvalsaaduste kasvatamiseks ja/või heina kuivatamiseks. Hoones saab temperatuuri tõsta üle 60 kraadi, mis koos UV-kiirgusega võimaldab ruume desinfitseerida. Kogu ehitises vajaminev elektri- ja soojusenergia on võimalik toota autonoomselt. Projekt on loodud Tartu Ülikooli ja Koivakonnu mahefarmi koostöös. 

**Lisavõimalused**

Päikesepatareid katusel püüavad suvel kuni 80 protsenti päikesekiirgusest. Projekti soojusregulatsioon on läbi mõeldud, hoidmaks hoones sees loomale sobivat temperatuuri madala energiakuluga. Loomale sobivate tingimuste hoidmiseks, söötmiseks, jootmiseks ja valgustuseks kulub 700 kWh. Uue põlvkonna lauda eesmärk on teha lihtsamaks nii laudas elava looma kui ka looma pidaja elu.

Viited
------

1. ↑  "Innovatiivne taastuvenergial töötav termo- reguleeritud lauda kontseptsioon-lahendus". 2016. Vaadatud 30. aprillil 2023.
2. ↑  "TARK LAUT". 2018. Vaadatud 30. aprill 2023.
3. ↑  "Eestlased arendasid välja targa lauda". 7. september 2023. Vaadatud 30. aprill 2023.
4. ↑  Institute of Animal Science, Chinese Academy of Agricultural Sciences (4. jaanuar 2019). "Effects of heat stress on body temperature, milk production, and reproduction in dairy cows: a novel idea for monitoring and evaluation of heat stress". Vaadatud 30. aprillil 2023.
5. ↑  Berman, A.; Folman, Y.; Kaim, M.; Mamen, M.; Herz, Z.; Wolfenson, D.; Arieli, A.; Graber, Y. (1. juuni 1985). "Upper Critical Temperatures and Forced Ventilation Effects for High-Yielding Dairy Cows in a Subtropical Climate". *Journal of Dairy Science*.

Välislingid
-----------

* Koduleht
| Medalikohad |
| --- |
| Lõuna-Aafrika Liidu esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Kolmas koht | 1956 | Raskekaal |
| Teine koht | 1960 | Raskekaal |

**Daniel Wepener Bekker** (9. veebruar 1932 Dordrecht, praegu Ida-Kapimaa – 22. oktoober 2009 Pretoria) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Bekker oli kokku seitsmekordne Lõuna-Aafrika Liidu meister raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1952, 1955-1959 ja 1961.

Bekker sai raskekaalus (üle 81 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Peter Rademacherile (USA).

Ta sai raskekaalus (üle 81 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Francesco De Piccolile (Itaalia).

Elukutselisena
--------------

Bekker poksis novembrist 1961 kuni septembrini 1968 elukutselisena. Ta osales kokku 9 kohtumisel, millest võitis 6 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

Ta oli 9. juunist 1962 kuni 21. jaanuarini 1963 Lõuna-Aafrika Vabariigi meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg).

Viited
------

1. ↑  16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Melbourne 1956. Tulemused inglise keeles
2. ↑  17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Rooma 1960. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Daniel Bekker veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Daniel (Daan) Bekker lehel *BoxRec*. Inglise keeles
Matemaatilises statistikas nimetatakse ***t*-testiks** ehk **Studenti *t*-testiks** Studenti *t*-jaotusega statistilise kriteeriumiga (*t*-statistikuga) statistilisi teste, eriti keskmiste vahe ühe valimi *t*-testi ja kahe valimi *t*-testi.

*t*-testi variandid
-------------------

### Ühe valimi *t*-test

 *Pikemalt artiklis Ühe valimi t-test*
Ühe valimi *t*-test kontrollib valimi keskmise järgi, kas üldkogumi keskmine erineb etteantud väärtusest. Seejuures eeldatakse, et valimi andmed pärinevad normaaljaotusega üldkogumist või valim on piisavalt suur, et rakenduks tsentraalne piirteoreem. 

### Kahe valimi *t*-test

 *Pikemalt artiklis Kahe valimi t-test*
Kahe valimi *t*-test kontrollib kahe sõltumatu valimi keskmiste järgi kahe üldkogumi keskmiste vahekorda. Seejuures eeldatakse, et valimite andmed pärinevad normaaljaotusega üldkogumist või valimid on piisavalt suured, et rakenduks tsentraalne piirteoreem. Klassikaline *t*-test eeldab, et valimid pärinevad sama dispersiooniga üldkogumitest. Welchi test ehk Satterthwaite'i *t*-test on variant, mis dispersioonide võrdsust ei eelda. 

### Sõltuv *t*-test

 *Pikemalt artiklis Sõltuv ''t''-test*
Sõltuv *t*-test kontrollib kahe mittesõltumatu kogumi korral, kas näitude keskmine vahe on erinev. Seejuures eeldatakse, et vahedel on normaaljaotus. 

### Regressioonikordaja *t*-test

 *Pikemalt artiklis Regressioonikordaja t-test*
Regressioonikordaja *t*-test kontrollib lineaarses regressioonis häiritustoime normaaljaotuse eeldusel, kas regressioonikordaja võrdub nulliga. 

### Steigeri *Z*-test

 *Pikemalt artiklis Steigeri Z-test*
Steigeri *Z*-test kontrollib, kas korrelatsioonikordaja võrdub etteantud väärtusega (näiteks nulliga). Seejuures eeldatakse, et valimid pärinevad kahemõõtmelise normaaljaotusega üldkogumist.

Ajalugu
-------

*t*-statistika võttis kasutusele 1908. aastal William Sealy Gosset. Ta töötas keemikuna Dublinis Guinnessi õlletehases ja töötas välja *t*-testi kui odava viisi *stout* '​i kvaliteedi kontrollimiseks. Guinness keelas oma töötajatel uurimistulemusi avaldada, sellepärast avaldas Gosset oma töö pseudonüümi Student all.

Eeldused
--------

Kõik t-testid nõuavad, et andmed oleksid võrdsete dispersioonidega, vähemalt intervallskaalal ja normaaljaotusega.
Kui eeldused ei ole täidetud, on võimalik kasutada mitteparameetilisi t-teste.

Tüübid
------

1. Ühe valimi t-test – teeb kindlaks, kas vaadeldud keskmine on erinev mingist kindlast väärtusest.

2. Sõltumatu t-test – võrreldakse kahe sõltumatu grupi keskmisi

3. Paarikaupa t-test – vaadeldakse samu indiviide; kasutatakse kordusteste.

Viited
------

1. ↑  Student. The Probable Error of a Mean. – *Biometrika*, 1908, kd 6, nr 1, lk 1–25.
**Fadela Zalmat** (sündinud 5. veebruaril 1962 Oranis Alžeerias), esinejanimega **Chaba Fadela**, on Alžeeria raï muusik ja näitleja.

Noorpõlv ja karjäär
-------------------

Fadela kasvas vaeses naabruskonnas, aga siiski näitles ta kõigest 14-aastaselt Alžeeria filmis "Djalti".[*viide?*]

Muusikakarjääri alustas ta bändis Boutiba S'ghir lauljana ning hakkas töötama koos produtsent Rachid Baba Ahmediga 1970. aastate lõpus. Ta oli esimene[*viide?*], kes eiras naiste esinemise keeldu klubides ja saavutas kiiresti edu Alžeerias[*viide?*].

Abielu ja duett
---------------

Ta abiellus Cheb Sahraouiga ning nad hakkasid koos duetina laule salvestama. Esimeseks lauluks oli 1983 ilmunud "N'sel Fik" ("Sa oled minu"), millest sai üks esimesi ülemaailmseid raï hitte. Albumi koos lauludega nendelt sessioonidelt andis 1989. aastal välja Mango/Island/PolyGram Records plaadifirma. Fadela ja Sahraoui tuuritasid ülemaailmselt ja salvestasid koos palju laule 1980ndatel ning neid saatis jätkuv edu. 1993. aastal salvestasid nad albumi "Walli" New Yorgis koos produtsendi ja multiinstrumentalisti Bill Laswelliga. Nad kolisid Alžeeriast Prantsusmaale 1994.

Lahutus ja iseseisev karjäär
----------------------------

1990. aastate lõpus lõppes Fadela ja Sahraoui töine ja ka isiklik suhe. Pärast seda on Fadela jätkanud oma karjääri soololauljana.
**Tehnoloogia sotsiaalne konstrueerimine** (TSK) on teooria teadus- ja tehnoloogiauuringute valdkonnas. Selle pooldajate (sotsiaalkonstruktivistide) arvates ei määra tehnoloogia inimeste käitumist, vaid pigem mõjutab inimeste käitumine tehnoloogia arengut. Samuti ei saa tehnoloogia kasutamisviise mõista, kui ei võeta arvesse sotsiaalset konteksti, milles tehnoloogia asetseb. Tehnoloogia sotsiaalne konstrueerimine on vastand tehnoloogilisele determinismile ning mõnikord nimetatakse seda tehnoloogiliseks konstruktivismiks.

TSK alla kuuluvad aktorvõrgu teooria (teaduse ja tehnika sotsioloogia haru) ning sotsiotehniliste süsteemide ajaloo uurimine, millega on tegelenud ajaloolane Thomas P. Hughes. TSK toetajate hulka kuuluvad Wiebe Bijker ja Trevor Pinch.

TSK kohaselt tuleks tehnoloogia kasutuselevõtu või hülgamise põhjuseid vaadata lähtuvalt sotsiaalsetest aspektidest. Ei ole piisav öelda, et tehnoloogia on "parim", vaid tuleks vaadata, mida "parim" tähendab ja kes seda otsustavad. Eriti tuleks vaadata, kes määravad eduks vajalikud tehnilised kriteeriumid ja miks need sellised on.

TSK on nii teooria kui ka metoodika. See kirjeldab tehnoloogiate edu või ebaedu analüüsimisel tehtavaid samme ja kasutatavaid põhimõtted.

Sümmeetria
----------

Sümmeetria põhimõte tähendab TSKs, et nii edukate kui ka mitteedukate teaduslike mudelite, teooriate või eksperimentide hindamisel peaksid põhjendused olema sarnased. Uskumuste vaatlemisel tuleks olla neutraalne ning mitte anda hinnangut, kas need uskumused on tõesed või väärad. Kõiki argumente tuleb kohelda võrdselt. Sümmeetria eesmärk on vältida olukorda, kus ajaloolane üritab põhjendada tehnoloogiate edu "objektiivse tõe" või "ilmselge tehnoloogilise paremuse" kaudu, kuid selgitab tehnoloogiate läbikukkumist pigem sotsioloogiliste põhjuste (näiteks poliitilise mõju või majanduslike põhjuste) kaudu.

Tõlgendamise paindlikkus
------------------------

Mõiste "tõlgendamise paindlikkus" tähendab, et igal tehnoloogial on eri gruppides erinevad tähendused ja tõlgendused. Bijker ja Pinch näitasid, kuidas õhkkumm jalgrattal tähendas ühtede inimeste jaoks mugavamat liiklemisvõimalust, kuid teised nägid, et õhkkummiga sõita on aeglasem ning et kumm ise ei näe hea välja. Erinevate tõlgenduste tõttu on võimalik näha erinevaid probleeme. Kui olulised on esteetilisus, mugavus ja kiirus ning kuidas saavutada parim tasakaal nende vahel?

Sotsiaalsed grupid
------------------

Põhilised kindla tehnoloogiaga seotud grupid on selle tootjad ja kasutajad. Tihti saab välja tuua erinevad alamgrupid, eristades näiteks kasutajate puhul sotsiaalseid ja majanduslikke võimalusi. Samuti võivad eraldi grupid olla näiteks ajakirjanikud ja poliitikud, kellel on tehnoloogia kohta oma tõlgendus.

Vaata ka
--------

* Tehnoloogia sotsiaalne kujundamine