recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Saku raudteepeatus** (saksa *Sack*) on raudteepeatus Harjumaal Saku vallas Sakus.

Saku raudteepeatuses asub üks madal (550 mm kõrgune) perroon pikkusega 150 m. Mööda raudteed asub Saku Balti jaamast 17,3 km kaugusel, rong sõidab Sakku 21–25 minutit. Peatuses peatuvad kõik Elroni edelasuunalised reisirongid. Piletihinnalt kuulub peatus II tsooni.

Ajalugu
-------

Saku jaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal.

1960. aastate lõpul ehitati senine kitsarööpmeline raudtee ümber laiarööpmeliseks. Seoses sellega muudeti raudteejaam peatuskohaks, kõrvalteed demonteeriti.

Varem läks Saku jaamast Saku õlletehasesse 1 km pikkune harutee. Harutee ehitati aastatel 1900–1901.

Jaam oli 2014. aastani Edelaraudtee peatuskoht. Edasi kasutab peatust Elron.

Jaamahoone ja muud hooned jaamas
--------------------------------

Koos jaamaga valmisid jaamahoone, kaubaait ja veetorn. Jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Käru, Lelle, Kohila jt jaamahoonetega. Hoone oli kasutusel kuni kitsarööpmelise raudtee sulgemiseni 1971. aastal. Nüüd on see kasutusel elamuna. Veetorn hävis teises maailmasõjas.

Pilte
-----

* Saku jaam, suvi 1905Saku jaam, suvi 1905
* Saku kitsarööpmelise raudtee jaam, 1933Saku kitsarööpmelise raudtee jaam, 1933
* JaamahooneJaamahoone
* EinelaudEinelaud
* KaubaaitKaubaait
* Perroon SakusPerroon Sakus

Vaata ka
--------

* Tallinna–Viljandi rongiliin
* Kitsarööpmeline raudtee Eestis

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Eesti kitsarööpmelised raudteed". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2007. Vaadatud 13. detsembril 2009.
3. ↑  Mehis Helme "Eesti Raudteejaamad" (Tänapäev, 2003)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Saku raudteepeatus** |

* FOTO: Endine Saku jaam aastal 1971; Baltic Trains Picture Gallery
* YouTube-i video: Saku raudteepeatus suvel 2016
* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus lõunasuunalistel reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Männiku |  **Saku** | Kasemetsa  |
**Tsükkel** ehk **silmus** on konstruktsioon programmeerimiskeeltes, mis võimaldab ühte koodilõiku korduvalt käitada.

Tsükkel koosneb üldjuhul täidetavast koodist ja tingimuslausest.

Tsükli tüübid
-------------

**Eelkontrolliga tsüklis** kontrollitakse esmalt, kas tingimus kehtib. Kui kehtib, siis täidetakse tsükli kood ja kontrollitakse tingimust uuesti. Kui tingimus ei kehti, siis väljutakse tsüklist.

**Järelkontrolliga tsüklis** täidetakse kõigepealt kood, seejärel kontrollitakse tingimust. Kui tingimus kehtib, täidetakse kood uuesti, kui mitte, siis väljutakse tsüklist.

Tsüklite näited
---------------

### While-tsükkel

`While`-tsükkel on eelkontrolliga tsükkel, mis on olemas enamikus programmeerimiskeeltes. Pythonis näeb see välja selline:

```
x = 0
while x < 5:
    print(x)
    x = x + 1

```

### Do-while-tsükkel

`Do-while`-tsükkel on järelkontrolliga tsükkel. See on olemas näiteks programmeerimiskeeltes Java ja C. Näide C-s:

```
int x = 0;
do
{
 printf("%d\n", x);
 x++;
} while(x < 5);

```

Operaatorit `++` kasutatakse tihti iteratsioonimuutuja (loenduri) suurendamiseks ühe võrra. `x++` on sama, mis `x = x + 1`. Muutuja vähendamiseks ühe võrra saab kasutada operaatorit `--`.

### For-tsükkel

`For`-tsükkel võimaldab mõnes keeles läbida järjendit elementide kaupa. Näiteks Pythonis

```
for x in [2,4,6]:
    print(x)

```

Kolmeosaline `for`-tsükkel on olemas Javas ja C-s. Käsk `for` koosneb kolmest semikooloniga eraldatud osast: 1) kood, mis täidetakse ühekordselt enne tsüklit, 2) tingimuslause, 3) kood, mis täidetakse pärast igat tsükli sammu (iteratsiooni).

```
int x;
for(x=0; x<5; x++)
{
 printf("%d\n", x);
}

```

Kõik kolm osa on valikulised, seega on korrektne ka

```
int x = 0;
for(;;)
{
 if (!(x < 5)) break;
 printf("%d\n", x);
 x++;
}

```

Tsükli juhtimiskäsud
--------------------

Paljudes keeltes on tsüklite juures kasutusel käsud `break` ja `continue`. Käsk `break` väljub tsüklist. Käsk `continue` lõpetab käimasoleva iteratsiooni ja alustab järgmist, sealjuures kontrollitakse tingimuslauset, kui see on olemas.

Näide Pythonis, mis trükib välja kõik paaritud arvud järjendis enne elementi 0 (trükitakse 1, 3, 5):

```
for x in [1,2,3,4,5,0,6,7]:
    if x == 0:
        break
    if x % 2 == 0:
        continue
    print(x)

```
Dunsteri linnus Exmoori rahvuspargis
**Dunsteri linnus** (inglise keeles *Dunster Castle*) on linnus Inglismaal Somerseti krahvkonnas Dunsteri väikelinnas.

Dunsteris, mäekünka otsas on linnus asunud enam kui 1000 aastat. Sealt on leitud juba rauaajast pärit inimtegevuse jälgi.

1086 koostatud Viimsepäevaraamatus on kirjas, et samas paigas asus linnus juba enne 1066. aastat, mil William I Inglismaa vallutas. Ühtlasi mainiti seal, et William annetas selle William de Moyonile, kes oli Somerseti šerif. Tema poeg William de Mohun oli Matilda ustav poolehoidja ja Stephen korraldas tema vastu sõjakäigu, aga leides, et Dunsteri linnust on liiga raske vallutada, loobus ta sellest pärast mõningast piiramist.

Esialgu oli kindlus üksnes linnamäe tipul. 13. sajandil laskis Reynold Mohun ehitada kindlustatud kivihoone ka kindluse küljele. Linnuse 1260. aasta kirjelduse järgi olid seal eesruum, toidukamber, sahver, köök, küpsetusruum, kabel, rüütlite saal, 3 torni ja keldris vangla. 13. sajandi lõpus olid mõned katused kaetud vaskplekiga ja mõned puulaastudega.

William de Moyoni järeltulijad elasid Dunsteri linnuses kuni 1376, mil suri John de Mohun ja Johni lesk Joanne müüs selle leedi Elizabeth Luttrellile. Viimase järglastele kuulus linnus kuni 1976.

Sir Hugh Luttrell oli sõjajalal Henry V-ga. Ta laskis linnust remontida ja laiendada, püstitades 1419–1424 suure väravamaja ja selle juurde kindlustatud väravatornid. Need väravatornid ongi vanimad säilinud ehitised linnuses.

15. sajandiks oli meri taandunud ja Luttrellid rajasid selle kohale hirvepargi. Edward IV konfiskeeris 1460 Luttrellidelt nende valdused, andes need Herbertsitele, aga kui Henry VII 1485 troonile tõusis, said Luttrellid linnuse tagasi. 16. sajandil rajas Andrew Luttrell linnuse kummalegi küljele müüri. Kui George Luttrell päris 1571 linnuse, oli see lagunenud ja omanikud elasid mujal. 1617 palkas George Luttrell arhitekt William Arnoldi, et see projekteeriks lagunenud hoone asemele uue. Arnoldi tööst on vähe säilinud, sest 1680. aastatel moderniseeriti selle sisemus täielikult ning 1868 laskis arhitekt Anthony Salvin selle täielikult ümber ehitada ja laiendada.

Dunsteri linnus. Samuel ja Nathaniel Bucki vasegravüür (1733)
Inglismaa kodusõja ajal toetasid Luttrellid alguses parlamenti. 7. juunil 1643 ründasid rojalistid linnust ja see alistus. Linnuseomanik Thomas Luttrell vahetas poolt ja toetas seejärel rojaliste, kuni suri järgmise aasta veebruaris. Parlamendi väed alustasid 1645. aasta oktoobris Dunsteri vastu sõjakäiku ja piirasid novembris linnuse ümber. Piiramine kestis seni, kuni linnus 1646. aasta aprillis alistus. Seejärel tabas Dunsteri linnust paljude teiste rojaliste toetanud linnuste saatus: kõik nende kindlustused lammutati, et nad ei saaks enam parlamendi vastu välja astuda. Säilisid üksnes alumine hoone ja kahe torniga väravamaja. Arnoldi projekteeritud ja 1617 rajatud hoone jäeti puutumata.

Linnus kuulub Exmoori rahvuspargi vaatamisväärsuste hulka.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dunsteri linnus** |

* "Dunster Castle and gatehouse" *Images of England* English Heritage
γ-tsüklodekstriini molekuli ruumiline struktuur, mis sarnaneb koonilise toruga
**Tsüklodekstriinid** on rühm tsüklilisi oligosahhariide (süsivesikuid), mis saadakse tärklise ensümaatilisel hüdrolüüsil. Tsüklodekstriinide molekulid koosnevad suhkru (α-D-glükopüranoosi) elementaarlülidest, mis moodustavad ringikujulise makromolekuli – justkui põhjata kausi sarnase rõnga.

Tsüklodekstriinid on mittetoksilised valge pulbri taolised rohkem või vähem vees lahustuvad ained. Neid eristatakse tsüklisse kuuluvate glükoosi lülide arvu põhjal. Tuntumad ja kasutatud on kolm:

* α(alfa)-tsüklodekstriin, 6 suhkru lüli sisaldav suletud ring;
* β(beeta)-tsüklodekstriin, 7 suhkru lüli sisaldav suletud ring;
* γ(gamma)-tsüklodekstriin, 8 suhkru lüli sisaldav suletud ring.

Kolm tuntumat tsüklodekstriini: α-, β- ja γ-tsüklodekstriin
Eraldatud on ka mitmeid nn suuretsüklilisi (*large-ring*) tsüklodekstriine.

 β-tüklodekstriini molekuli mudel
Tsüklodekstriinide molekulidele annavad erilised spetsiifilised omadused, esiteks, makrotsükli koonilise toru kuju ja, teiseks, hüdroksüülrühmade paiknemine selle toru välispinnal. Viimane asjaolu muudab molekuli hüdrofiilseks ja soodustab vees lahustuvust. Samal ajal on molekuli sisepind hüdrofoobne. Seetõttu paljud orgaanilised molekulid kergesti asuvad selle "toru sisse" moodustades nn võõrustaja-külalise kompleks. Nii saab mittevesilahustuvaid aineid kompleksi kujul viia lahusesse. Teiselt poolt, näiteks etanooli võib "sulgeda" kuni 60% tsüklodekstriini molekulidesse ja nii saadakse "alkoholi pulber". Lõhnaainete komplekseerimine tsüklodekstriiniga võimaldab oluliselt pikendada lõhna kestvust tänu aine aeglasemale eraldumisele. Kõik see annab tsüklodekstriinidele hulgaliselt väga spetsiifilisi rakendusi farmaatsias, toidutööstuses, parfümeerias, teaduses jm.

Vaata ka
--------

* Sahhariidid
* Polüsahhariidid
* Võõrustaja-külalise kompleks
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Soome |
|  |
| Veerand-finaal | 1928 | Sulgkaal |
|  |
| Pronks | 1930 | Kergekaal |

**Kaarlo Olavi Väkevä** (rootsipäraselt **Carlo Väckevä**; 2. märts 1909 Pietarsaari – 27. märts 1932 Ålborg, Taani) oli Rootsi ja Soome poksija.

Väkevä osales Rootsi riiki esindades neli korda maavõistlustel, kus ta võitis kaks ja kaotas kaks kohtumist aastatel 1927–1928. 

Ta oli kokku kolmekordne Soome meister – kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1929. aastal ning kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1930–1931. 

Ta osales neli korda Eesti-Soome maavõistlustel, kus võitis oma kohtumised aastatel 1928, 1929 ja 1930 ning kaotas oma kohtumise aastal 1931.

Väkevä osales sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Harold Devine'ile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Väkevä sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) pronksmedali.

Väkevä võistles sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 27. märtsil 1932 Ålborgis Taanis. Ta kaotas oma kohtumise punktidega, jõudis oma vastast veel võidu puhul õnnitleda ja vajus siis teadvusetult põrandale. Ta suri teadvusele tulemata haiglas. Surma tõenäoline põhjus oli suurtest kaalulangetusest (kolme aastaga ~10 kg) tingitud muutused organismis.

Viited
------

1. ↑  "Soome meistrivõistlused poksis 1923-1950. Tulemused soome keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2014. Vaadatud 17. aprillil 2012.
2. ↑  9. suveolümpiamängude poksivõistlus. Amsterdam 1928. Tulemused inglise keeles
3. ↑  3. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1930. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Kaarlo Väkevä (Carlo Väckevä) lehel *Ringside*. Rootsi keeles
* Kaarlo Väkevä veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
Vöötsaba-vigle
Vöötsaba-vigle muna
**Vöötsaba-vigle** (*Limosa lapponica*) on kurvitslaste sugukonda vigle perekonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Eestis on ta väikesearvuline kuni harilik läbirändaja (perioodidel aprill-mai ja juuli-september) peamiselt rannikul.

Oktoobris 2022 püstitas noor vöötsaba-vigle peatusteta rände maailmarekordi. Viiekuune lind alustas 13. oktoobril lendu Alaskalt ja lendas 11 päeva ja ühe tunniga vahepeatusteta Lõuna-Austraaliasse Tasmaania osariiki. Läbitud vahemaa oli vähemalt 13 560 km. 5G jälgimisseade kinnitati linnule Alaskal ja linnu lendu jälgiti satelliidilt.

Lind möödus Havaiist lääne poolt. Kiribatist möödus ta 19. oktoobril. Kaks päeva hiljem möödus ta Vanuatust ja lendas edasi lõunasse. 23. oktoobril tegi lind järsu pöörde, suundus läände ja saabus Tasmaaniasse 25. oktoobril.

Viited
------

1. ↑  L. Jonsson, 2000. Euroopa linnud. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 236
2. ↑  Graham Readfearn. Bar-tailed godwit sets world record with 13,560 km continuous flight from Alaska to southern Australia.The Guardian, 26.10.2022

Välislingid
-----------

* Vöötsaba-vigle andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vöötsaba-vigle** |
**Caterpillar Inc.** (tihti kasutatakse lühendit **CAT**) on Ameerika Ühendriikide ettevõte, mis toodab, turustab ja müüb masinaid, mootoreid ja finantstooteid klientidele ülemaailmse edasimüüjate võrgu kaudu. 

Caterpillar Inc. sai alguse kahe ettevõtte ühinemisest 1925, luues uue üksuse, Californias asuva Caterpillar Tractor Company. 1986. reorganiseerus ettevõte Delaware korporatsiooniks praeguse nime all, Caterpillar Inc. CAT on maailma suurim ehitustehnika tootja ja peakontor asub Illinoisis (USA). Lisaks ehitusmasinatele toodab CAT ka suure ja keskmise kiirusega diisel- ja gaasimootoreid ning (tütarettevõtte kaudu) tööstuslikke gaasiturbiine. CAT on ka üks suurimaid pinna- ja maa-aluste kaevandusseadmete tootjaid. Lisaks ehitatakse ka metsamasinaid, roomikutega metsakombaine peamiselt metsamaterjali käitlemiseks ja transportimiseks.

Samuti turustab ettevõte rõivaste ja saabaste ning telefoni sarja oma CAT nime all. CAT masinad on äratuntavad selle kaubamärgi "Caterpillar Kollane" värvitooni ja "CAT" logo järgi.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Caterpillar** |
USB-jaotur
**USB-jaotur** (inglise keeles *USB hub*) on seade, mis jaotab USB-signaali mitmesse väljundisse, et suurendada kasutada olevate USB-portide (väljundpesade) arvu. USB-jaotur ühendatakse tavaliselt arvuti USB-pessa ning selle külge saab siis omakorda ühendada mitu USB-seadet. Tavaliste A-tüüpi pesade kõrval võib jaoturil olla näiteks ka väike USB 3.1 või USB-C tüüpi pesa. On kasutusel ka liitjaotureid, millel on peale USB-portide ka muid porte, näiteks FireWire (IEEE 1394). On ka Qi-funktsiooniga jaotureid, mida saab kasutada mobiiltelefoni juhtmevaba laadimise alusena.

Jaoturid on kas siinitoitega (*bus-powered*) või võrgutoitega (*self-powered*). Järjestiksiinist saavad pordid toitevoolu kokku kuni 500 mA. Kui summaarne voolutarve on suurem, tuleb kasutada USB-jaoturit, mida toidetakse eraldi toiteplokist. Sel juhul võib juba iga port tarbida kuni 500 mA.

Kuigi USB-jaoturi all mõeldakse harilikult eraldi seadet (enamasti kuni seitsme väljundiga), võib arvutites, klaviatuurides, kuvarites või printerites olla sisseehitatud USB-jaoturid. USB-võrgustikus võib ühest universaalsest järjestiksiinist lähtuda maksimaalselt 127 USB-porti.

Vaata ka
--------

* Kohtvõrgu jaotur
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Pärnu ansamblist; Belinda Peregríni albumi kohta vaata artiklit Catarsis (Belinda album)* |

---

**Catarsis** on Pärnust pärit retropopduo, mis viljeleb 1970.–1980. aastate ehk retropopmuusikat.

Ajalugu
-------

"Catarsise" algusajaks võib lugeda aastat 2004. Kuigi Tommy ja Vlad olid eri projektides ka varem koostööd teinud, oli just 2004 aasta see, kui hakkas kujunema ühine idee, stiilitunnetus ja arusaam.

Esialgu jätkusid koosesinemised küll Tommy nime all ning katsetati eri stiile ja kõlapilte, kuid juba vähem kui aasta hiljem investeeriti ühiselt esinemistehnikasse ning astuti üles täiesti uue kõlapildi ja repertuaariga nime Retro-2 all.

Tasapisi jätkus esinemistehnika ja instrumentide uuendamine ja täiustamine. Ühe esimese pubibändina võeti esinemistel kasutusele ka valgustus ja suitsumasinad.

2006. aastal asuti üheskoos ka plaati salvestama. Plaat kandis nime "Pomotional" ning sisaldas ülevaadet Catarsise lugudest. Kuna plaadi esialgne idee oli pigem reklaam ja stiilinäide, olid lood valitud võimalikult erinevad ning plaati jagati tasuta ja kingituseks.

Samal aastal salvestati veel teinegi plaat, "Retro-2", mida oli võimalik osta ansambli esinemistelt.

Uus suurem muudatus tuli aastal 2007. Oluliselt täienes esinemistehnika, laiendati valgustehnikat ja uuendati instrumente. Üldine kõlapilt muutus oluliselt julgemaks ja rokilikumaks.

Lisaks pandi alus oma helistuudiole CSP Studios ning anti välja kaks uut plaati: ainult venekeelseid lugusid sisaldav "Za Tumanami" ning pehmes džässi-svingistiilis jõulualbum "Merry Jazzy Xmas".

Alates aastast 2007 kannab ansambel nime Catarsis.

Koosseis
--------

* Tommy (Toomas Toimeta) – klahvpillid, laul, rütmi ja midi programmeerimine, sämpling
* Vlad (Vladimir Popov) – kitarr, laul, seaded
* Allar (Allar Toimeta) – heli, valgus, management

Repertuaar
----------

Catarsise repretuaari kuuluvad peamiselt 1970.–1990. aastate lood (Chris Rea, Modern Talking, Boney M. Creedence Clearwater Revival, Dire Straits jne), millele on kohati tehtud veidi džässiliku alatooniga seaded, lisaks pehmed bossanoovad. 
Laulud on peamiselt inglise, itaalia, prantsuse ja vene keeles, lisaks valik instrumentaalseadeid. Lood kõlavad ka eesti, rootsi, läti, moldaavia ja ladina ning isegi paari eksootilise Aafrika suguharu keeles.

Ansambli liikmed ise nimetavad oma repertuaari "Tribute to Good Music" ehk kummarduseks heale muusikale. 
Ansambli liikme Tommy väitel on Catarsise esinemine nagu miniatuurne muusikaajalootund, mille käigus üritatakse inimestele meenutada, kes tegelikult ühe või teise loo kirjutas ja kuidas see originaalis kõlas.

Intervjuus Pärnu Postimehele on Tommy öelnud: 
"Iga loo õige kõla ning energia tuleb välja vaid siis, kui seda esitatakse originaalkeeles. Igal keelel on oma kõla ning voolavus ja just sellele on muusika üles ehitatud. Tõlkides kaotab iga laul väga suure osa oma algupärast."

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Pilt
**Kelsey-Lee Barber** (2018. aastani **Kelsey-Lee Roberts**; sündinud 20. septembril 1991 East Londonis Lõuna-Aafrika Vabariigis) on Austraalia odaviskaja, kahekordne maailmameister.

Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Glasgow's, kus võitis pronksmedali.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis pääses ta finaali ning oli tulemusega 60.76 kümnes.

2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Austraalias Gold Coastis võitis ta kaasmaalase Kathryn Mitchelli järel hõbemedali.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas tuli Barber 66.56-ga hiinlaste Liu Shiyingi ja Lü Huihui ees maailmameistriks.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos viskas ta 64.56 ning võitis Shiyingi ja Maria Andrejczyki järel pronksmedali.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is tuli ta uuesti maailmameistriks, olles visanud finaalis 66.91.

Barberi isiklik rekord odaviskes on 2019. aastal Luzernis visatud **67.70**.

Isiklikku
---------

Barber on sündinud Lõuna-Aafrika Vabariigis. Tema perekond kolis Austraaliasse 2000. aastal.

Ta on 2018. aastast abielus kergejõustikutreener Mike Barberiga.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kelsey-Lee Barber** |

* Kelsey-Lee Barber Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes

| * v
* r
Naiste odaviske maailmameistrid |
| --- |
| 

* 1983: Tiina Lillak
* 1987: Fatima Whitbread
* 1991: Xu Demei
* 1993: Trine Hattestad
* 1995: Natalja Šikolenko
* 1997: Trine Hattestad
* 1999: Miréla Maniáni
* 2001: Osleidys Menéndez
* 2003: Miréla Maniáni
* 2005: Osleidys Menéndez
* 2007: Barbora Špotáková
* 2009: Steffi Nerius
* 2011: Marija Abakumova
* 2013: Christina Obergföll
* 2015: Katharina Molitor
* 2017: Barbora Špotáková
* 2019: Kelsey-Lee Barber
* 2022: Kelsey-Lee Barber

 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ühikust; jõe kohta vaata artiklit Kelvini jõgi.* |

---

**Kelvin** (tähis **K**) on termodünaamilise temperatuuri mõõtühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust.

Kelvini määratlemisel on aluseks võetud  Boltzmanni konstandi {\displaystyle k} fikseeritud arvväärtus 1,380 649 · 10–23 väljendatuna ühikutes J · K–1 ehk kg · m2 · s–2 · K–1, kus kilogramm, meeter ja sekund on määratletud Plancki konstandi {\displaystyle h}, valguse kiiruse c ja tseesium-133 sageduse {\displaystyle \Delta \nu \_{\text{Cs}}} alusel.

1 kelvin vastab termodünaamilise temperatuuri niisugusele muutusele, mis kaasneb termilise energia muutusega 1,380 649 · 10−23 džauli võrra.

Kelvini ja Celsiuse temperatuuriskaala
--------------------------------------

Kelvini temperatuuriskaala nullpunktiks on absoluutne nulltemperatuur. Absoluutsel skaalal saab temperatuurinäit olla ainult positiivne. Selle skaala võttis 1851. aastal kasutusele inglise füüsik William Thomson (lord Kelvin).

Kelvini temperatuuriskaala kraad on väärtuselt võrdne Celsiuse skaala kraadiga: 1 K = 1 °C. Seega temperatuuri {\displaystyle T} muutus väljendatuna kelvinites võrdub arvuliselt temperatuuri *t* muutusega Celsiuse kraadides:

{\displaystyle {\frac {\Delta T}{1\,{\text{K}}}}={\frac {\Delta t}{1\,^{\circ }{\text{C}}}}.}
Temperatuur {\displaystyle T} Kelvini skaalal ja temperatuur {\displaystyle t} Celsiuse skaalal on omavahel seotud järgmiselt:

{\displaystyle T} [K] = *t* [°C] + 273,15; näiteks temperatuurile {\displaystyle t} = 30 °C vastab absoluutsel skaalal 30 + 273,15 = 303,15 K
{\displaystyle t} [°C] = {\displaystyle T} [K] − 273,15; näiteks temperatuurile {\displaystyle T} = 300 K vastab Celsiuse skaalal 300 – 273,15 = 26,85 °C
Enne 1967. aastat kasutati kelvini (tollal nimetati seda Kelvini kraadiks) tähisena °K.

Vaata ka
--------

* Temperatuur
* Absoluutne temperatuur
* Celsiuse skaala
* Fahrenheiti skaala

Viited
------

1. ↑  Euroopa Liidu direktiiv 2019/1258, 23. juuli 2019

Välislingid
-----------

* Temperatuuriühikute teisendamine
**Kollakas** (*Barbarea* R. Br.) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas. Ingliskeelne taimenimetus on *winter cress*, *yellow rocket*; saksakeelne *das Barbarakraut*, *die Winterkresse*; soome *kanankaalit*; vene keeles *сурепка*, *сурепица*; ladina keeles *Barbarea R. Brown.*

Eesti liike
-----------

* *Barbarea arcuata* – kaarkollakas (sage)
* *Barbarea stricta* – püstkollakas (hajusalt)
* *Barbarea vulgaris* – läänekollakas (haruldane)

Kollakas on üks esimesi teede ääres kasvavaid kollaseõielisi ristõielisi taimi, kes annavad rohumaadele kollase üldilme. 

### Kirjeldus

Ristõieliste sugukonda kuuluv kaheaastane umbrohi. Kasvab kuni 60 cm kõrguseks. Õied väikesed, lõhnavad, kuldkollased, mis on koondunud tihedatesse õisikutesse. Lehed aluselt laienenud. Esineb sagedamini niiskemates kohtades, jõgede ja järvede kallastel, niisketel niitudel ja luhtadel. Õitseb maist augustini. Nektari ja õietolmutaim. Meeproduktiivsus 35–40 kg/ha. (kirjanduse andmetel kuni 184 kg/ha). Mesi rohekaskollane, nõrgalt aromaatne, kuid meeldiva maitsega. Kristalliseerub kiiresti, mistõttu ei sobi mesilastele talvesöödaks.

Välislingid
-----------

* Maie Meius. Miljon varsakabjaõit on miljonivaade! Meie Maa, 11. mai 2019
*
*Christmas cracker*'id jõululaual
*Christmas cracker*'id
Eestis müügilolevad *Christmas cracker*'id
***Christmas cracker*** on väliselt kompvekki meenutav silindrikujuline jõuluüllatus, mis on pakitud dekoreeritud paberisse ja kahest otsast kokku keeratud. Selle keskmises osas paikneb üllatus, milleks tavaliselt on paberist peokroon, lipik jõulunalja või -mõistatusega ning väike kingitus. *Christmas cracker*'is on pabeririba, mille sisse on pandud pisike kogus lõhkeainet, mis teeb väikese paugu, kui *Christmas cracker'*it mõlemast otsast sikutada. Lõhkeainega pabeririba sisaldab tavaliselt hõbeda nitraati (AgNO3), lämmastikhapet (HNO3) ja alkoholi, mille kogukaal jääb 6–15 milligrammi vahele. 

*Christmas cracker'*eid müüakse üldiselt kolmestes kuni kaheteistkümnestes pakendites ning need on tavaliselt punast, kuldset ja rohelist värvi.

*Christmas cracker'*id on jõulupühade lahutamatu osa Suurbritannias, Iirimaal ja teistel Rahvaste Ühenduse maadel Austraalias, Kanadas, Uus-Meremaal ja Lõuna-Aafrika Vabariigis. 

Eesti keeles on neid nimetatud **paukkompvekkideks**, sest need näevad välja nagu kommid ja teevad pauku, kuigi tegu ei ole kommi ega üldse söödava asjaga.

Kasutamine
----------

*Christmas cracker*'eid sikutatakse jõululaua taga ja üldse pidudel. Seda tehakse kahekesi, kumbki sikutaja oma otsast kinni hoides, mille tagajärjel *Christmas cracker* puruneb ning teeb väikese paugu. Sees olevad kingitused saab endale see, kelle kätte jääb *Christmas cracker*'i suurem osa (ehk keskosa). Teise võimalusena saab igaüks *Christmas cracker*'i koos selle sees olevate kingitustega endale juba enne selle sikutamist. *Christmas cracker'*id on varakult asetatud jõululauale külaliste taldrikutele või nende kõrvale ja aitavad omakorda oma jõululikult sädeleva ja dekoratiivse väljanägemisega jõululauda kaunistada.

Ajalugu
-------

*Christmas cracker*'i leiutaja oli Tom Smith, kes pidas 1840. aastatel Ida-Londonis pagariäri ja tegeles pulmatortide ja nende kaunistuste valmistamisega. Tom Smith oli innukas otsima ja arendama uusi ideid, mistõttu reisis tihti välismaale. Aastal 1840 Pariisis olles nägi ta seal *bon-bon*'e ehk suhkrustatud mandleid, mis olid paberi sisse keeratud. Sellest sai ta inspiratsiooni, millest arendas järgneva seitsme aasta jooksul välja esimese *Christmas cracker*'i. Tom Smith otsustas suhkrustatud mandleid Londonis müüma hakata ning müük oli jõuluajal väga hea. Kui aga jaanuarikuus *bon-bon*'ide müük langes, tegeles ta jälle pulmatortidega. Õhinal püüdis ta *bon-bon*'ide ideed arendada ning müüki stimuleerida. Aastal 1847 otsustas Tom Smith lisada *bon-bon*'ide sisse õnnemotodega lipikud. Ta leidis palju edasimüüjaid, laiendas äri ning suurendas ka pagariäri töötajaskonda. Tom Smith teadis, et tal on ainulaadne ja kaubanduslikult väga hea äriidee, kuid otsustas oma toodet ikkagi edasi arendada. 1850. aastal asendas ta mandlid väikeste mänguasjade ja muude nipsasjakestega. Uue idee – lisada *Christmas cracker*'itele paukutegev element – sai ta puuhalust, mille ta kaminasse viskas ja mis seejärel tule käes praksuvat heli tegi.

Välislingid
-----------

*
**Christine Schutt** (sündinud 3. mail 1948 Wisconsini osariigis USA-s) on ameerika romaani- ja lühijutukirjanik. 

Ta õppis Wisconsini ülikoolis Madisonis, kus omandas nii bakalaureuse- kui ka magistrikraadi ja MFA (Master of Fine Arts) kraadi Columbia ülikoolis. 

Kirjanik tegutseb vanemtoimetajana NOON-is, iga-aastases kirjandusväljaandes, mille asutas 2000. aastal ameerika kirjanik Diane Williams.

Publikatsioonid
---------------

Schuttilt on ilmunud kaks lühijutukogumikku: "Päev, õhtu, teine päev, suvi" ("A Day, A Night, Another Day, Summer") ja "Öötöö" ("Nightwork"), mille valis luuletaja John Asherby 1996. aastal Timesi kirjanduslisa väljaande parimaks raamatuks. 

Tema romaan "Florida" valiti 2004. aastal Riikliku Raamatuauhinna ilukirjanduskategooria (The National Book Award for Fiction) finalistiks ning 2009. aastal teos "Kõik hinged" ("All Souls") Pulitzeri auhinna ilukirjanduskategooria omas, teos ilmus 2008. aasta kevadel Harcourti kirjastuse väljaandena. Christine Schutti hiljutine romaan "Jõukad sõbrad" ("Prosperous Friends") ilmus 2012. aasta novembris Grove Pressi kirjastuselt.

Ta on kahekordne O. Henry auhinna võitja, samuti Pushcarti auhinna ja New Yorgi kunsti sihtasutuse ja Guggenheimi stipendiaat.
Kirjanik elab poegade Nicki ja Williga New Yorgis. Poeg Will Schutt on luuletaja, kes sai oma luulekogu "Westerly" eest Yale'i noorte poeetide auhinna.

Muud tööd
---------

Christine Schutt õpetab inglise keelt ja loovkirjutamist Nightingale'i-Bamfordi koolis, kus ta on ka kooli kirjandusajakirja Philomel ja raamatuklubi nõunik. Ta on õpetanud kirjutamist nii bakalaureusetudengitele kui ka kraadi omandanutele Barnardi, Benningtoni, Columbia, Hollinsi, Sarah Lawrence'i, Massachusettsi-Amhersti, Syracuse'i ja Irvine'i ülikoolis. 

Schutt on õpetanud ka Sewanee kirjanike konverentsil aastatel 2006, 2008, 2010, 2011 ja 2012.[*viide?*]
**Kandavas stacija** (vanasti ka **Bebrupe**, tõlkes *Kandava raudteejaam*) on küla (*vidējciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Kandava vallas.

Küla asub valla kirdeosas merepinnast 57 meetri kõrgusel Bebrupe jõe kaldal ja maantee A10 ääres. Sinna jääb Riia-Ventspilsi raudtee Kandava raudteejaam. Asula jääb valla keskusest Kandavast 8 ja Riiast 92 kilomeetri kaugusele.

Asula on tekkinud Kandava raudteejaama juurde. Aastail 1999–2021 kuulus küla Kandava piirkonda. Seal asub puidutööstuse Latlaft filiaal.

Aastal 2006 oli külas 181 elanikku.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 454. lpp. ISBN 9984-00-412-0.

| * v
* r
Kandava valla asulad |
| --- |
| 
Aizdzire **·**  Griepciems **·**  Kalnmuiža **·**  Kandavas stacija **·**  Kurzemnieki **·**  Līgas dzirnavas **·**  Līgciems **·**  Mazrūmene **·**  Mežmuiža **·**  Mustene **·**  Plosti **·**  Rēzesciems **·**  Rūmene **·**  Žagariņi **·**  Valdeķi |
Elita Veidemane (2012)
**Elita Veidemane** (sündinud 9. detsembril 1955 Riias) on läti ajakirjanik, ajakirjanik ja endine ühiskonnategelane.

Elita Veidemane õppis Jūrmala Majori Põhikoolis ja Jūrmala 4. Keskkoolis. 1980. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Ülikooli läti keele ja kirjanduse erialal. 

1980–1981 töötas ta Jūrmalas läti keele ja kirjanduse õpetajana. 1981–1988 töötas ta ajakirjanikuna ajalehe Padomju Jaunatne toimetuses. 1988–1992 oli ta Läti Rahvarinde ajalehe Atmoda peatoimetaja. 1991–1996 oli ta ajalehe Atmoda Atpūtai toimetaja. Seejärel töötas ta kirjastuses Artava, ajakirjas Melnā Pantera, ajalehes Vakara Ziņas, portaalis Apollo, ajakirjas Septiņi. 2007–2009 oli Elita Veidemane ajalehe Vakara Ziņas peatoimetaja. Alates 2009. aastast on ta ajalehe Neatkarīgā Rīta Avīze peatoimetaja asetäitja.

1995. aastal saavutas ta skandaalse kuulsuse artiklitesarjaga "Vīrieši manā mūžā" ("Mehed minu elus"), mis ilmus raamatuna 2001. aastal.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2016. Vaadatud 25. märtsil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑
***Takeaway* paberkott** on kaasaostetava ehk *takeaway* toidu transportimiseks mõeldud kott, mis on tavaliselt valmistatud jõupaberist.

*Takeaway* toidu koti suuruse juures on arvestatud sellega, et see mahutaks kuumakindlaid toiduanumaid (karpe, topse jne). Seepärast on *takeaway* kott tavalisest paberkotist laiema ja tugevama põhjaga ning pisut madalam. 

Pruun takeaway paberkott
*Takeaway* toidu kott on valmistatud toidukindlast ja vastupidavast materjalist ning sobib ideaalselt kuumahoidvate anumate transportimiseks.

Eksperdid soovitavad *takeaway* toidu kottide valmistamiseks kasutada jõupaberit, kuna seda peetakse kõige ohutumaks. Jõupaber on toiduhügieeninõuetele vastav pakkematerjal, mis on valmistatud kas puidumassist või agropõhiste materjalide töötlemisel. 

Jätkusuutlikud *takeaway* kotid on valmistatud ümbertöödeldud paberimassist toodetud jõupaberist, on biolagunevad ning toodetud võimalikult lähedal kasutuskohale.

Viited
------

1. ↑  PrintWeek Team (30. august 2021). "Is paper packaging safe for your food?". *PrintWeek*. Vaadatud 20. detsembril 2022.

Välislingid
-----------

* Takeaway kotid
* Toidupakendid
* Takeaway ehk kaasaostetav toit
**NoScript** on Gecko-põhistele veebilehitsejatele (Mozilla Firefox, SeaMonkey jms) mõeldud vabatarkvaraline laiendus (ka *lisa*; ingl. *extension* või *add-on*), mis keelab tundmatutelt domeenidelt tulevad skriptid, pluginad ja muu aktiivse sisu ning teeb seeläbi kasutajate lehitsejad palju turvalisemaks ja vähendab nii brauseri ressursinõudlikkust arvutile või mobiiliseadmele.

NoScript tugineb valgele nimekirjale, mille kasutaja peab tavaliselt ise üles ehitama. Vaikimisi sisaldab valge nimekiri peamiste Interneti-teenuste veebirakenduste (Google, Yahoo!, Microsoft) eel-lisatud domeene. Need võib installimisjärgselt vajadusel eemaldada.

Lisaks vaikimisi valgele nimekirjale saab kasutaja Internetis surfates ja domeene lubades täiendavalt koostada omaenda valge nimekirja ja seda vastavalt eksportida-importida teiste lehitsejate töökeskkondadesse, kus on installitud NoScript (lehitseja/opsüsteemi profiilid, teine arvuti jne).

Laienduse autor ja haldaja on Itaalia tarkvaraarendaja Giorgio Maone.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **NoScript** |

* Ametlik koduleht – NoScript 11.2 töölaua- *ja* mobiili-Firefoxi 57.0 ja hilisematele versioonidele
* NoScript Anywhere (3.5a15) Firefox ja IceCatMobile lehitsejatele Androidil, kuni versioon 56.0 (k.a.)
**Narva Postiljon** on Narvas alates 24. jaanuarist 2004 ilmuv ajaleht. 

Leht ilmub üks kord nädalas, laupäeviti.

Narva Postiljon on praegu ainuke eestikeelne perioodiliselt ilmuv ajaleht Narvas. 

Lehe väljaandjad on OÜ NG-Leht ja Sihtasutus Pro Narva. OÜ NG-Leht annab välja ka kaks korda nädalas ilmuvat venekeelset ajalehte Narvskaja Gazeta, mis on Narva Postiljoni emaleht.

Narvskaja Gazeta ja Narva Postiljoni ühine peatoimetaja on Sergei Stepanov. Esimene Narva Postiljoni tegevtoimetaja on Tanel Mazur.

Narva Postiljon vahetab materjali ja teeb muud koostööd üle-eestilise päevalehega Eesti Päevaleht. 

Narvas ilmus nõukogude perioodil eestikeelne ajaleht Narva Tööline (1940–1941, 1953–1962), mis suleti väidetavalt lugejate vähesuse tõttu. Hiljem ei ole kuni Narva Postiljoni ilmumahakkamiseni Narvas eestikeelset perioodiliselt ilmuvat ajalehte olnud.

Et ajaleht Narvskaja Gazeta ilmus nõukogude ajal nime Narvski Rabotši all ja see oli omakorda Narva Töölise emaleht, siis peab ka Narva Postiljon ennast kaudselt Narva Töölise järglaseks.
**Elizabeth** on linn USA-s New Jersey osariigis, Unioni maakonna suurim linn ja halduskeskus.

Elizabeth asub Newarki lahe ääres. Teisel pool Arthur Killi suudmeväina asub New Yorgi osariik. Üle Arthur Killi viib Staten Islandile Goethalsi sild. Elizabethi naaberlinnad on Linden edelas ja Newark põhjas.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 137 298. See on elanike arvult osariigi neljas linn. 2020. aastal oli Elizabethis ladinaameeriklaste osatähtsus 65,72%, millega oli Elizabeth suurima ladinaameeriklaste osatähtsusega suurlinn USA-s väljaspool California, Texase ja Florida osariiki.

Elizabeth sai linnaõigused 13. märtsil 1855. Linn sai nime New Jersey koloonia ühe esimese maaomaniku George Cartereti abikaasa järgi.

Elizabehti sõpruslinnad on Ribera Itaalias ja Kitami Jaapanis.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  , vaadatud 22.01.2022.
3. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Elizabeth (New Jersey) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
*
**No-Big-Silence** (ka **No Big Silence**, lühendatult **NBS**) on eesti *industrial metal*'i ansambel, mis tegutseb alates 1995. aastast.

Aastal 1989 alustas tegevust *death metal*'i ansambel **Aggressor**, mis otsustas 1995. aastal vahetada nii stiili kui ka nime, mistõttu saigi alguse *industrial metal*'it viljelev No-Big-Silence.

1995 alustas No-Big-Silence oma esimese albumi salvestamist ning astus Eestis üles ansambli Motörhead soojendajana. 1996. aastal esines No-Big-Silence Eestis, Lätis ja Ungaris ning 1995 ilmus bändi esikalbum "99". 1999. aastal astus No-Big-Silence soojendajana üles Metallica Eesti-kontserdil ja 2000 anti välja uus album, "Successful, Bitch and Beautiful", samal aastal soojendati ka Iron Maidenit ning järgmisel Rammsteini. 2003. aastal avaldas No-Big-Silence 1996–1999 salvestatud lood internetis albumina "Unreleased".

2004. aastal tegi No-Big-Silence koos Kosmikute ja Peeter Volkonskiga plaadi "Kuidas kuningas Kuu peale kippus" ning järgmisel aastal esineti koos Tiit Kikasega Leigo Järvemuusikafestivalil projektiga "Suurte masinate muusika", mis 2007. aastal avaldati ka DVD-l. 2006. aastal ilmus bändi kolmas album "War in Wonderland" ning 2009. aastal seni viimane album "Starstealer".

Diskograafia
------------

* "99" (1995)
* "Successful, Bitch & Beautiful" (2000)
* "Unreleased" (2003)
* "Kuidas kuningas kuu peale kippus" (2004, koos Kosmikute ja Peeter Volkonskiga)
* "War in Wonderland" (2006)
* "Suurte Masinate Muusika" (2007, DVD, koos Tiit Kikasega)
* "Starstealer" (2009)

Koosseis
--------

### Praegune koosseis

* Marek Piliste (Cram) – vokaal (alates 1995)
* Villem Tarvas (Willem) – basskitarr, kitarr, taustavokaal (alates 1995)
* Kristo Kotkas (Kristo K) – kitarr, klahvpillid ja programmeerimine (alates 1995)
* Rainer Mere – trummid (alates 2008)

### Endised liikmed

* Marko Atso – trummid (1995–2000)
* Kristo Rajasaare (Kristo R) – trummid (2000–2008)
* Raimo Jussila – basskitarr (1995–1996)

Viited
------

1. 1 2 3  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2011. Vaadatud 5. novembril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* No-Big-Silence andmebaasis MusicBrainz (*inglise keeles*)
* No-Big-Silence Allstarz.ee-s
* No-Big-Silence MySpace'is
* No-Big-Silence Estonianmetal.com lehel
Cava di Gioia (Carrara) ja sellega seotud tippkohtumise kuju pöördumatu muutmine
**No Cav** on ajakirjanduslik termin, mida kasutatakse  tähistamaks suurt Itaalia protestiliikumist, mis tekkis 21. sajandi alguses [  ja mis koosnes kodanike ühendustest ja rühmadest, mida ühendas Apuani Alpides asuvate Carrara marmorikarjääride kriitika.

Nimi ja sümbol
--------------

 Aronte bivouac'i No Cav kleebis (Passo della Focolaccia, Apuani Alpid)
Mõistet No Cav, lühend sõnadest "No Cave" ("Ei karjääridele", itaalia keeles), kasutati esimest korda Il Tirreno artiklis 2014. aastal, et määratleda aktiviste, kes osalesid Salviamo le Apuane komitee meeleavaldusel  .

Sümbol No Cav koosneb stiliseeritud mustvalgest kujutisest Carrara eramarmorraudtee Vara viaduktist, mida läbib suur punane X, mille kohal on samuti punane sõnad "NO CAV", kõik valgel taustal   .

See bänner, mille graafiline kujundus meenutab liikumist No TAV, ilmus alles 2020. aastal keskkonnakaitsja Gianluca Briccolani korraldatud ürituse ajal, kes järgmisel aastal oleks koos Claudio Grandi ja teistega asutanud ühenduse Apuane Libere    .

Seda sümbolit ja definitsiooni "No Cav" ei kasuta ega aktsepteeri kõik liikumise rühmad ning paljud eelistavad end määratleda täpsemate terminitega.

1. 1 2  "«Salviamo le Apuane», i No Cav "occupano" il monte Carchio" (itaalia). 18. mai 2014.
2. ↑  "La distruzione delle Alpi Apuane a causa dell'estrazione del marmo | EJAtlas" (itaalia).
3. ↑  "«Le cave portano ricchezza? Ma se siamo poveri e disoccupati...»" (itaalia). 8. august 2020.
4. ↑  ""La coop Levigliani non tutela il Corchia"" (itaalia). 1594705367796. `{{cite web}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|date=` (juhend)
5. ↑  "N O – C A V – MISANTHROPICTURE" (itaalia). Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2021. Vaadatud 8. augustil 2022.
6. ↑  "NASCE "APUANE LIBERE": LA PRIMA ORGANIZZAZIONE DI VOLONTARIATO PER TUTELARE LE ALPI APUANE" (itaalia). 8. mai 2021.
7. ↑  "CONFERENZA STAMPA DELL' 8 MAGGIO" (itaalia). 10. mai 2021.
**4. Suurtükiväegrupp** oli Eesti suurtükiväeosa asukohaga endise Tähtvere mõisa hoonetes Tartus.

Grupp luges oma asutamisajaks 27. novembrit 1918, mil asuti Tallinnas formeerima 1. kindluse suurtükiväe divisjoni. 

1939. aastal oli grupi ülem kolonelleitnant Johannes Tamm.

Ajalugu
-------

1924. aastal muudeti Eesti suurtükiväe organisatsioon järgmiseks: 1. diviisil oli 1. diviisi suurtükivägi, 2. diviisil 2. diviisi suurtükivägi ja 3. diviisil 3. suurtükiväe rügement. 1. ja 2. diviisi suurtükiväed jagunesid kaheks grupiks. 1. augustil 1925. aastal loodi uus organisatsioon, kus suurtükivägi jagunes suurtükiväegruppideks: 1. diviisil oli 1. suurtükiväegrupp ja 2. Suurtükiväegrupp; 2. diviisil 3. suurtükiväegrupp ja 4. suurtükiväegrupp ja 3. diviisil 5. suurtükiväegrupp. 

2. diviisi suurtükiväe koosseisus oli kaks suurtükiväegruppi: hilisem 3. suurtükiväegrupp asukohaga Ropka mõisas, mis moodustati 3. suurtükiväerügemendist ja 4. suurtükiväegrupp asukohaga Tähtvere mõis. 2. diviisi suurtükiväe staap asus Tartus, Jaani tänav 6.

* 2. diviisi suurtükiväe I grupi staap asus Ropka mõisas
* 2. diviisi suurtükiväe II grupi staap asus Tähtvere mõisas
	+ patarei nr. 4 (endine 18 naelane patarei) - kaks 18-naelast kahurit, Tartus Krasnojarski kasarmus
	+ patarei nr. 5 (endine 45-liiniline patarei) - kaks 45-liinilist haubitsat, Tähtvere mõisas ja hiljem Lasva mõisas Võrumaal. Ülem kapten Aleksander Sobolev.
	+ patarei nr. 6 (endine väljapatarei nr. 8 ) - kaks 6" haubitsat, Tartus Krasnojarski kasarmus
	+ patarei nr. 7 (endine 42-liiniline patarei) - kaks 42-liinilist kahurit, Tartu Krasnojarski kasarmutes ja hiljem Tähtvere mõisas,
* 2. kohalik suurtükiväepark - Tähtvere mõisas.

1928. aastal kehtestati Kaitseväe organisatsiooni ja koosseisude seadlusega, Eesti kaitseväe rahuaegne organisatsioon. Välisuurtükivägi oli koondatud A, B ja C tüübilistesse gruppidesse. A tüübilises suurtükiväegrupis (1. ja 3. Suurtükiväegrupp) on staap, spetsialistide komando, kaks kerge kahuri-, üks kerge haubitsa- ja üks raske kahuri-või haubitsapatarei ning igas patareis on kaks rühma. 

B tüübilises suurtükiväegrupis on staap, neli kerget ja kaks rasket patareid. Igas kerges patareis on kolm rühma, igas raskes patareis on kaks või kolm rühma. C tüübilises suurtükiväegrupis on staap, kaks kerget ja kaks rasket patareid. Igas patareis on kolm rühma.
Noarootsi kirik ja osa kalmistust
Ristid Noarootsi kalmistul, taamal pastoraat
Vabadussõja mälestussammas
**Noarootsi kalmistu** on kalmistu Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hosby külas. Ajalooliselt jäi see Noarootsi kihelkonda.

Kalmistu on ajastutüüpiline hästisäilinud 18. ja 19. sajandist pärinevate hauatähiste ja jälgitavate piiridega kirikuaiaga ning on hooldatud järjepidevalt. Kalmistu aluse maa omanik on Noarootsi Püha Katariina kogudus ja seda haldab Lääne-Nigula vald.

Kokku 1,4 hektari suuruse kalmistu ligikaudu 0,2 hektari suurune vanem osa asub kiriku ümber. Kalmistust on kasutusel ligikaudu 3/4.

Kalmistu inventeeriti 2002. aastal ning kalmistul asub umbes 700 inventeeritud hauaplatsi. Valla kodulehelt leiab ka kalmistu haudade registri.

Ajalugu
-------

Ühtede andmete järgi on kalmistu kasutusel ilmselt 13. või 14. sajandist, kuid teistel andmetel on kalmistu tõenäoliselt rajatud alles 16. sajandil.

Kalmistu tunnistati 1997. aastal ajaloomälestiseks.

Vaatamisväärsused
-----------------

Kalmistul asub tõenäoliselt 13.–14. sajandi paiku kaitsekirikuna ehitatud Noarootsi kirik. Lisaks asub kalmistul kesksel kohal 1935. aastal püstitatud, 1946. aastal hävitatud ning 1990. aastal taasavatud Noarootsi Vabadussõja mälestussammas.

Kalmistul on kokku kümme mälestist: kirik, 18. sajandi lõpust pärinev varaklassitsistlik kabel, piirdemüür (müüritisema laotud siduseta kivikuhjatis) ja seitse hauatähist (kaks ketas- ja viis rõngasristi).

Kalmistule maetuid
------------------

Kirikuaeda on maetud mitmed kultuuriajalooliselt olulised isikud:

* Koguduse pastor Gustav Carlblom (1761–1814)
* Paslepa mõisas sündinud maalikunstnik Karl Johann Emanuel von Ungern-Sternberg (1773–1830)
* Genealoog Otto Rudolf Constantin von Ungern-Sternberg (1812–1870)
* Noarootsi kirikumõisas sündinud köster ja kooliõpetaja Johan Nyman (1859–1933)
* Saare mõisas sündinud ja mõisa taastanud Gustav Friedrich von Rosen

Vaata ka
--------

* Noarootsi kirik

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Noarootsi kalmistu - Noarootsi Vallavalitsus. Vaadatud. 15.08.2014.
2. 1 2 3 4  4074 Noarootsi kirikuaed ja kalmistu • Mälestised. Vaadatud 15.08.2014
3. ↑  Kalmistute plaanid ja maetute nimekirjad - Noarootsi Vallavalitsus. Vaadatud. 11.08.2014.
4. ↑  Kultuurimälestiseks tunnistamine – Riigi Teataja. Vaadatud 13. veebruar 2023
5. ↑  Noarootsi. Vaadatud 15.08.2014.

Välislingid
-----------

* Noarootsi kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**Maksimalism** on vasakpoolne proletaarne ideoloogia, mille esindajad (maksimalistid) eraldusid sotsialistidest-revolutsionääridest 1904. 

**Sotsialistide-Revolutsionääride-Maksimalistide Liit** oli Sotsialistide-Revolutsionääride Parteist lahkulöönud vasakpoolne proletaarne rühmitus Venemaal; organiseerus oktoobris 1906. 

Maksimalistid nõudsid I Vene revolutsiooni ajal, et maa, vabrikud ja tehased kohe ühiskonnastataks. Sotsiaalse revolutsiooni liikumapanevaks jõuks pidasid nad töötavat talurahvast; olid seisukohal, et kapitalism tuleb hävitada terrori ja ekspropriatsiooni teel. 

1908 lagunenud organisatsioon taastati pärast Veebruarirevolutsiooni. Pärast Oktoobrirevolutsiooni kuulus maksimaliste ka nõukogudesse ja Ülevenemaalisse Kesktäitevkomiteesse. III Vene revolutsiooni ajal 1918 rühmitus lõhenes: osa maksimaliste „tunnistas oma vigu" ning hakkas bolševikega koostööd tegema, osa jätkas võitlust nende vastu. Maksimalismi likvideeris Tšekaa 1920.

Maksimalism on muutunud ka üldnimeks, tähendades nõuete või põhimõtete äärmuseni viimist.
Valgevene NSV vapp 1956–1991
**Valgevene NSV vapp** oli NSV Liidu haldusüksuse Valgevene NSV vapp.

Valgevene NSV viimasel, 28. juulist 1938 kuni 10. detsembrini 1991 kehtinud vapil kujutati maakera kohal sirpi ja vasarat tõusva päikese kiirtes. Sirp asetses vasara peal. Vappi ümbritsesid kuldsed viljapead ning kimp punaseid ristikuõisi ühel ja siniseid linaõisi teisel pool. Viljapead olid põimitud punase lindiga. Lindil oli valgevene ja vene keeles deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" ning allosas vabariigi nimelühend "БССР" ("VNSV", 1956 eemaldati tähtede vahelt punktid). Vapi ülaosas oli punane kuldse randiga viisnurk. 

Valgevene NSV eelmine vapp, mis võeti kasutusele 11. aprill 1927, erines kuni 1991 kehtinud vapist järgmises: vappi ümbritsesid ühelt poolt hõredamad viljapead, millesse oli lisatud ristikut; teisel pool oli viljapeade asemel tammeoks. Sellisena sarnanes vapp Leedu NSV vapiga. Erinev oli ka tekst punastel lintidel. Kuni 1938. aastani oli erinev vabariigi nime tähelühend – "NSVV". Deviis "Kõigi maade proletaarlased, ühinege!" oli neljas keeles – lisaks valgevene ja vene keelele ka jidišis ja poola keeles.

Valgevene NSV esimene vapp, mida kasutati aastatel 1920–1927, oli identne Vene NFSV vapiga, erinevuseks olid vaid sirbi ja vasara kohal olevad initsiaalid, Valgevene NSV vapil "Б.С.С.Р" ning punasel lindil olev deviis, mis oli valgevene keeles.

* 1919—1927
* 1927—1937
* 1937—1938
* 1938—1949
* 1958—1981
* 1981—1991

Vaata ka
--------

* Valgevene NSV lipp
* Valgevene vapp

Välislingid
-----------

* Valgevene vapid