recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Poolik päts kartulileiba, valmistatud pärmiga kergitatud tainast, milles kasutati täisteranisujahu ja punaseid kartuleid
**Kartulileib** on leib, mille põhikomponent pole mitte rukki- ega nisujahu, vaid kartul.

Kartulileiba valmistatakse mitmel viisil, näiteks küpsetatakse seda pannil või ahjus. Tainast võib pärmiga kergitada või mitte, lisada võib ka muid komponente. Sageli segatakse kartulijahu nisujahuga, vahekorrad varieeruvad suuresti. Kartulileivas võib kasutada kartuliputru, kuid mõnes retseptis on ka kartulihelbed. Paljudes maades on kartulileib müügil kaubandusvõrgus.

Variandid
---------

### Saksamaa

*Kartoffelbrot*
*Kartoffelbrot* on kartulileib, milles võib olla rukki- ja speltajahu.

### Iirimaa

Iiri kartulileivas *pratie oaten'*is pruugitakse kartuli lisandina nisujahu asemel kaerajahu, mis annab küpsetisele rohkem tekstuuri.

Ulsteris on populaarne lameleib *potato farl* – nelinurkne viilakas pehmet kartulileiba (tavaliselt 0,5–1 cm paksune), mis on kergelt jahune. Tavaliselt tarvitatakse neid inglise hommikusöögi kohalikus versioonis nimega *Ulster Fry*, kus leivaviile praetakse kergelt mõlemalt poolt ning serveeritakse koos samamoodi töödeldud soodaleivaviilakatega. Neid võib ka grillida ning katta või ja muu võileivakraamiga.

### Šotimaa

Šoti *tattie scone* ehk *potato scone* ("kartuliküpsis") sarnaneb iiri kartulilameleivaga, kuid on mitte kandiline, vaid kas väike ja ümar või suur ratas, mis lõigatakse neljaks veerandikuks nagu traditsioonilised šoti kaerakoogid.

### Peruu

Peruu kohalikku kartulileiba nimetatakse *papa-pan'*iks ("kartulileib"). 2008. aastal hakati nisuhinna järsu tõusu tõttu Peruus rohkem kartuleid sööma. Lootuses muuta tarbijate harjumusi anti kartulileiba koolilastele, vangidele ja sõjaväelastele..

### Poola

Poola köögis on *okrągły chleb kartoflany* ehk ümar kartulileib on kerge ja õhuline, kuna seda kergitatakse pärmi abil kolm korda. Tainas tarvitatakse kartuliputru, piima, võid, suhkrut ja soola.

### Ameerika Ühendriigid

Ameerika Ühendriikides müüakse kerget ja õhulist kartulileiba, mis sarnaneb tavalise saiaga, kuid on kollakas ja kerge kartulimaitsega.

Tšerokiide maguskartulileivas pruugitakse kartuli asemel maguskartulit ehk bataati.

Viited
------

1. ↑  New York Times, 15. aprill 2008

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kartulileib** |

* Iiri kartuli leivaretsept Wikibooksis
* Kartulileiva retsept portaalis Ireland's Eye
**Mukuliai** on küla Leedus Zarasai rajoonis Zarasai vallas. 

Küla asub Avilysi järve lõunakaldal ja on kujunenud endise Mukuliai mõisa juurde. Mukuliais asuv vana vanausuliste kalmistu on muinsusmälestisena kaitse all. Seal kasvavad Mukuliai tammed ja Mukuliai pappel on looduskaitse all.

Mukuliai I tamme ümbermõõt on 5,45 meetrit, kõrgus 26 meetrit. Mukuliai II tamm kasvab metsanoorendikus, selle ümbermõõt on 5,2 meetrit, kõrgus aga 16,5 meetrit. Mukuliai III tamme ümbermõõt on 4,5 kõrgus aga 19 meetrit. Mukuliai IV tamme ümbermõõt on 4,9, kõrgus aga 23,2 meetrit.

Aastail 1966-1981 oli Mukuliai Ežerėnai külanõukogu halduskeskuseks.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 70 (1902)
* 49 (1923)
* 83 (1959)
* 71 (1970)
 | * 57 (1979)
* 36 (1989)
* 25 (2001)
* 21 (2011)
 |

* Mukuliai III tammMukuliai III tamm
* Mukuliai IV tammMukuliai IV tamm
* Mukuliai I tammMukuliai I tamm
* Vana vanausuliste kalmistuVana vanausuliste kalmistu

Viited
------

1. ↑  surašymas
2. ↑  "Kultūros vertybių registras". Vaadatud 10. juunil 2020.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mukuliai** |
Taavi Veskimägi 2014. aastal
**Taavi Veskimägi** (sündinud 20. novembril 1974 Eidaperes) on Eesti endine riigiametnik ja poliitik ning ärijuht, aastatel 2009–2023 Eleringi juhatuse esimees.

Ta on lõpetanud Rapla Ühisgümnaasiumi ja Tallinna Ülikooli haldusjuhtimise erialal. Täiendanud ennast Readingi Ülikoolis energeetikamajanduse alal ja Aalto Ülikoolis ärijuhtimise magistrantuuris.

Taavi Veskimägi oli alates 2009. aastast Eesti elektri ja gaasi põhivõrguettevõtte Elering ASi juhatuse esimees. 25. aprillil 2023 teatas ta sotsiaalmeedias, et lahkub 1. juulil ametist pärast 14 aastat Eleringis.

Varem on Veskimägi töötanud ametnikuna Rahandusministeeriumis, olles riigihalduse osakonna juhataja ja ministeeriumi nõunik. 2001. aastal astus Veskimägi koos mõttekaaslastega erakonda Res Publica. Poliitikas osaledes oli ta kahe Riigikogu koosseisu liige, töötades fraktsiooni esimehe ja Riigikogu aseesimehena.

Aastatel 2003–2005 oli Taavi Veskimägi Eesti Vabariigi rahandusminister. 2005. aastast oli ta Res Publica erakonna esimees, vedades Isamaaliidu ja Res Publica erakondade ühendamist ning kuni 2007. aastani Isamaa ja Res Publica Liidu kaasesimees.

Lisaks tööle riigiametniku ja poliitikuna on Veskimägi Eesti Kaitsetööstuse Liidu asutaja ja nõukogu esimees. Ta on olnud ja on paljude äriühingute nõukogu liige (Eesti Post, Tallinna Sadam, Lennuliiklusteeninduse, Milrem LCM, Olympic Entertainment Group jne) ning investeerimisettevõtte Alta Capital Partners nõunik.

Veskimägi kuulus Euroopa põhivõrguettevõtete ühenduse ENTSO-E juhatusse aastatel 2017–2019 ja 2011–2013 ning kuulub Eesti Tööandjate Keskliidu volikogusse, juhtides majandusarengu töörühma.

Isiklikku
---------

Tal on kooseludest Anne-Ly Normaku ja Kaja Kallasega tütar ja poeg.

Tunnustus
---------

* 2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Eleringist lahkuv Taavi Veskimägi: mõned ärimehed tahavad teha äri nii, et kasum jääb neile ja riskid riigile" Eesti Ekspress, 29. aprill 2023
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19481

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Taavi Veskimägi** |

* Taavi Veskimägi blogi

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Tõnis Palts** | **Eesti rahandusminister**2003–2005 | Järgnev**Aivar Sõerd** |
**Veera Neverdinova** (1950. aastani Veera Zvereva; 30. september 1924 Leningrad – 24. jaanuar 2008) oli vene päritolu Eesti kirjandusteadlane.

Elulugu
-------

Veera Neverdinova on kooliõpetaja tütar.

1945. aastal lõpetas Neverdinova Tallinna 6. Keskkooli ja 1950 Leningradi Ülikooli filoloogiateaduskonna. 1974. aastal kaitses ta TÜ-s filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "A. Tšehhovi ühevaatuselised komöödiad".

Neverdinova oli 1950–52 Tallinna Õpetajate Instituudi vanemõpetaja, aastast 1952 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, aastast 1976 dotsent, 1981–90 vene kirjanduse kateedri juhataja, aastast 1991 TPÜ vene kirjanduse õppetooli dotsent, hiljem tunnitasuline õppejõud.

Teadustöö
---------

Veera Neverdinova on uurinud vene kirjanduse ajalugu 19. sajandil ja Anton Tšehhovi elu ja loomingut. Ta on kirjutanud uurimusi ka rahvuskoolis vene kirjanduse õpetamise metoodika kohta ning koostanud õpikuid jm õppevahendeid. Neverdinova oli TÜ-s avaldatava "Bloki kogumiku" toimetuskolleegiumi, Tšehhovi-nimelise Teadusliku Ühingu ning Eesti haridusministeeriumi juures oleva vene kirjanduse metoodika ainekomisjoni liige. Ta on avaldanud üle 40 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Поэтика водевиля А. П. Чехова. // Проблемы идейно-эстетического анализа хуожественной литературы в вузовских курсах. М. 1972
* Литература: учебник для 7-го класса. I–II. Тлн, 2003–2004

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 78, 109

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Stuudioalbum** on muusikaalbum, mis on kokku pandud helistuudios salvestatud lugudest.

Stuudioalbumi salvestamine stuudios ja järeltöötlus võib võtta aega mõnest päevaks mitme aastani. Tavaliselt on albumi salvestamine ette planeeritud ja paika pandud ka avaldamise aeg. Kuid stuudioalbum võib ilmuda ka aastaid pärast salvestamist, isegi pärast esitaja tegevuse lõpetamist või surma.

Enamasti sisaldab stuudioalbum esitaja varem avaldamata originaallugusid. Stuudioalbumil võib olla ka kavereid. Täielikult kaveritest koosnevat albumit nimetatakse ka kaveralbumiks.

Stuudioalbumi materjali salvestamisel võib osaleda lisaks albumi põhiesitajale külalisesinejaid, keda tavaliselt esitaja kontsertidel ei ole.

Tähtsamatest ja menukamatest stuudioalbumitest võidakse teha uusväljaandeid. Need võivad olla originaalalbumi salvestiste uuestitöötlused (näiteks omaaegsest täiuslikuma tehnika abil).

Stuudioalbumil sisalduvaid lugusid võidakse välja anda ka singlitena, tihti enne kogu albumi avaldamist.

| * v
* r
Muusika |
| --- |
| Ajalugu | 

* Eelajalooline
* Vanaaeg
* Varajane
* Keskaeg
* Renessanssmuusika
* Barokk
* Klassitsism
* Romantism
* Nüüdismuusika

 | Viiulivõti |
| 

* Lääne muusika
* Idamaa muusika
* Maailmamuusika

 |
| Heliteos | 

* Helilooja
* Muusikavorm (ooper)
* Muusikastiilid
* Improvisatsioon
* Noodikiri
* Muusikateooria

 |
| Haridus | 

* Muusikateadus
* Muusikaajalugu
* Etnomusikoloogia
* Muusikateraapia

 |
| Produktsioon | 

* Muusik
* Laulusõnad
* Laul
* Album (kogumik
* kontsert
* stuudio)
* Plaadifirma
* Produtsent

 |
| Loendid | 

* Muusika mõisteid
* Muusikainstrumentide loend
* Muusikastiilide loend
* Muusikute loend

 |
| 

* **Kategooria**
* **Portaal**

 |
**Stuupa** (paali keeles *thūpa*, *cetiya*; tiibeti keeles *mchod rten*; mongoli keeles субурган *suburgan*; teistes maades, näiteks Sri Lankal, *dagoba*) on kuplitaoline kõrgendus, mis asub ühel või enamal nelinurksel (hiljem ka ümmargusel) terrassil, kuhu viivad trepid. Tihti kuulub kompleksi topeltpiirdeaed, millel on väravad igasse nelja ilmakaarde.

Varase budismi monumentide seas avaldavad muljet Kesk-Indias asuvad Sanchi stuupad. Need on Buddha mälestusmärgina ühed iseloomulikumad näited budistlikust arhitektuurist. Kuigi väline kuju ja neile omistatav nimetus võib sõltuvalt kohast ja ajast erineda, on stuupa algne idee ja funktsioon sama.

Stuupasid hakati ehitama peatselt pärast Buddha surma. Ašoka ajal ehitati esimesed kaunistustega stuupad, ja kultuse objektidena saavutasid need populaarsuse 2. sajandi keskel eKr. Vanim stuupa asub Bharhutis Põhja-Indias, kuid see on säilinud vaid osaliselt. Paremas olukorras on Sanchi stuupakompleks, mille varasemad detailid pärinevad Ašoka ajast, lõplikult valmis see alles 1. sajandil eKr.

Stuupa terrassi *medhi* otstarve on *pradakšina* ('paremale'), mis on Indias üks suuremaid austusavaldusi: usklik möödub austatud isikust või objektist nii, et see jääks alati paremat kätt. Stuupa alust nimetatakse kas *anda* ('muna') või *garbha* ('idu'). See viitab kosmilisele sümboolikale: stuupa alus tähistab maailma, universumit, mis mütoloogia kohaselt tekkis *hiranjagarbha* '​st ehk 'kuldsest seemnest'. Kupli kohal kõrgub väike nelinurkne *harmika* – seal hoiti reliikviaid, mis sümboliseerisid maailma tipus, Sumeru mäel asuvat 33 jumala paleed. Selle keskel asub rõngaste rida *jašti*, mis kujutab endast maailmatelge. Üleval tipus on üks või enam päevavarju *tšattra*, mis algselt sümboliseerisid kuningavõimu. Mitu järjest kahanevat sirmi võivad tähistada "Brahma taevaid".

Välislingid
-----------

* Легенда о великой ступе
* Stuupa
**Virve Laev** (sündinud 1928; sünninimi **Virve Murre**; aastatel 1950–1968 **Virve Sirel**) on eesti filmimonteerija. 

1945. aastal asus tööle Kinokroonika Tallinna Stuudio monteerija õpilasena. 1940–1950. aastatel oli mitme filmikroonika ja dokumentaalfilmi režissööri abi. Iseseisva monteerijana alustas 1963. aastal filmiga "Jalgrattataltsutajad". Ta on olnud Tallinnfilmi mitmete mängufilmide monteerija. Aastatel 1979–1982 töötas Moskvas Sojuzmultfilmi dubleerimise osakonna monteerijana.

Monteerimistöid
---------------

* 1963 "Jalgrattataltsutajad"
* 1967 "Viini postmark"
* 1969 "Viimne reliikvia"
* 1970 "Metskapten"
* 1973 "Tavatu lugu"
* 1974 ""Ooperiball"
* 1975 "Briljandid proletariaadi diktatuurile"
* 1976 "Aeg elada, aeg armastada"
* 1977 "Karikakramäng"

Viited
------

1. ↑  Koduks saanud kinostuudio. Videvik, 15. märts 2012
2. ↑  Koduks saanud kinostuudio. Videvik, 22. märts 2012

Välislingid
-----------

* Virve Laev Eesti filmi andmebaasis
* Virve Sirel Eesti filmi andmebaasis
* Virve Murre Eesti filmi andmebaasis
**Bolt Arena** (Bolt.Works) (algupärase nimega **Töölön jalkapallostadion** (Töölö jalgpallistaadion); kuni 2010. aastani **Finnairi staadion**, kuni 2017. aastani **Sonera staadion**, kuni 2020. aastani **Telia 5G Areena**) on jalgpallistaadion Soomes Helsingis. 

Alates 2020. aasta jaanuarist on selle peasponsor Soome ettevõte Bolt.Works, mistõttu kannab staadion nüüd Bolt Arena nime. Staadion on Helsingi JK kodustaadion. 

Staadion avati 2000. aastal. Selle tribüünidele mahub 10 770 pealtvaatajat. Algul kasvas väljakul ehtne muru, mis aga vahetati peagi kunstmuru vastu välja, kuna muru ei saanud piisavalt päikesevalgust. Sellest ajast peale on kunstmuru mitmel korral välja vahetatud. Viimane kunstmurukate on paigaldatud aprillis 2015.

Väljak paikneb Helsingi Olümpiastaadioni kõrval. Enne praeguse staadioni ehitamist asus seal Helsingi jalgpalliväljak, kus mängiti ka mõned 1952. aasta suveolümpia jalgpalli eelringide mängud.

See on HJK, HIFK kodustaadion, ning sellel toimuvad ka mõned Soome jalgpallikoondise sõprusmängud. 2003. aasta U17 MM finaal toimus sellel väljakul.

Staadion nimetati üheks 2009. aasta naiste Euroopa meistrivõistluste mängupaigaks. Selle turniiri jaoks vahetati kunstmuru ajutiselt loodusliku muru vastu välja.

Staadioni andmed
----------------

* Väljaku suurus 105 × 68 meetrit (UEFA soovitus)
* Valgustus 1500 lux
* Mahutab 10 770 pealtvaatajat, kõik istmed on katuse all
* Peatribüün on soojendusega
* Väljaku kunstmurukatte all on soojendussüsteem
* Kaalutakse staadioni suurendamist 25 000 istekohani tribüünidel

Seos Eestiga
------------

Eesti jalgpallikoondis on staadionil kohtunud Soome jalgpallikoondisega.

Välislingid
-----------

* 1952. aasta suveolümpiamängude ametlik protokoll pp. 62–3.
* Staadioni koduleht



INDEKSIGA
**"Ülekuulamine"** on 1982. aastal valminud Poola mängufilm. Poola ametivõimud keelustasid filmi valmimise järel ja ekraanile jõudis see alles muutunud oludes 1989. aasta lõpul.

Süžee
-----

Filmi tegevus leiab aset 1950. aastate algul. Julgeolekuagendid joodavad kabareelauljatari Antonina Dziwiszi restoranis purju ja viivad ta vanglasse. Hommikul ärgates on Antonina väga üllatunud leides end vanglas. Esialgu arreteerimise põhjust talle ei öelda. Siis aga selgub, et talle on esitatud absurdne süüdistus välisriikide kasuks spioneerimises. Mitmesuguste piinamis- ja mõjutusmeetodite abil püütakse teda sundida süüd omaks võtma. Tema vabaduses viibivat meest sunnitakse abielu lahutama. Antonina püüab lõpetada elu enesetapuga, kuid ta päästetakse. Ta jääb uurija Morawskist rasedaks ja sünnitab vanglas tütre. Ametivõimud võtavad varsti talt lapse ära. Stalini surma järel Antonina vabastatakse vanglast ning ta laps antakse talle tagasi.

Osatäitjad
----------

* Krystyna Janda – Antonina Dziwisz
* Adam Ferency – Tadeusz Morawski, leitnant
* Janusz Gajos – major Zawada
* Agnieszka Holland – Witkowska
* Anna Romantowska – Mira Szajnert
* Bożena Dykiel – talunaine Honorata
* Olgierd Łukaszewicz – Antonina mees
* Tomasz Lengren – major Olcha
* Kazimierz Meres – ohvitser
* Arkadiusz Bazak – ohvitser
Artur Rasizade (vasakul) ja Poola president Lech Kaczyński (2009**Artur Tahir oğlu Rasizadə** (eesti keeles on kasutatud ka nimekuju **Artur Rasizade**; sündinud 26. veebruaril 1935 Gəncəs) on Aserbaidžaani poliitik, kes oli 4. novembrist 2003 kuni 21. aprillini 2018 Aserbaidžaani peaminister.

Ta lõpetas 1957. aastal Aserbaidžaani Tööstusinstituudi ja töötas pikki aastaid Aserbaidžaani NSV naftatööstusettevõtetes. Tema tõus riigiaparaadi tippu algas 1978. aastal kui ta nimetati Aserbaidžaani NSV Riikliku Plaanikomitee esimehe asetäitjaks. 1981. aastal edutati ta Aserbaidžaani Kommunistliku Partei Keskkomitee rasketööstusosakonna juhatajaks ja 1986. aastal sai temast Aserbaidžaani NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja. Rasizade jäi valitsusjuhi esimeseks asetäitjaks kuni 1992. aastani.

Mais 1996 kutsus president Heydar Aliyev ta taas valitsusjuhi esimeseks asetäitjaks ja sama aasta 26. novembril nimetati Rasizadə esimest korda Aserbaidžaani peaministriks. 4. augustil 2003 taandus ta peaministri esimeseks asetäitjaks, et vabastada peaministri ametikoht presidendi pojale Ilham Aliyevile, kuid jäi sisuliselt valitsuskabineti tegelikuks juhiks. Kui Ilham Aliyev astus novembris oma isa asemel presidendiametisse, siis ennistas ta Rasizade peaministriks.

Veebruaris 2005 autasustas president Ilham Aliyev teda teenete eest Aserbaidžaani majanduse arendamisel Iseseisvuse ordeniga.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Artur Rasi-zadə** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Fuad Quliyev** | **Aserbaidžaani peaminister**1996–2003 | Järgnev**İlham Əliyev** |
| Eelnev**İlham Əliyev** | **Aserbaidžaani peaminister**2003–2018 | Järgnev**Novruz Məmmədov** |
**Artur Maier** (sündinud 16. juunil 1986 Pärnus) on Eesti sõudja. Rita Maieri (\*Morrisson) poeg, Merle Morrissoni õepoeg. 188 cm, 88 kg. 

Lõpetas 2005 Pärnu Koidula gümnaasiumi, aastast 2006 õppinud TTÜ mehaanikateaduskonnas. 
Olnud 2012–14 Artur Maier Customs OÜ ja a-st 2015 Prolekto OÜ juhatuse liige.

Sõudmine
--------

Sõudmist hakkas harrastama 1998 Tatjana Jaansoni juhendamisel, jätkas Mihkel Leppiku treeningurühmas. 

**Tulemused:**

* Tulnud 2007 kaheksapaadil U-23 maailmameistriks.
	+ Üliõpilaste MM-il M8+ 2006 ja 2008 3. ning 2010 2. koha,
	+ M8+ MM-il 2007 16.
	+ U-23 MM-il 2005 ja 2006 7. 2008 6.;
	+ EM-il 2009 4. 2011 7. ja 2010 8. koha.
* Tulnud 13 korral Eesti meistriks:
	+ 2006–07 ja 2009–12 roolijata neljapaadil,
	+ 2004 ja 2006 paarisaerulisel neljapaadil
	+ 2004–07 ja 2009 kaheksapaadil.

Auhinnad
--------

* Pärnu parim noorsportlane 2003
* Pärnu parima võistkonna liige 2007
* Sõudeliidu parim juunior (U-23) 2006–07.

Kuulunud aastast 2014 Pärnu Sõudeklubi juhatusse

Viited
------

1. ↑
Boltho von Hohenbachi suguvõsa aadlivapp
**Boltho von Hohenbach** (varem **Bolte**) on Riiast pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.

Ajalugu
-------

### Päritolu ja varasem ajalugu

Boltho von Hohenbachide täpne päritolu on teadmata. Perekonnanimi Bolte oli üsna levinud nii Põhja-Saksamaal kui Eesti- ja Liivimaal. XVII sajandil elanud Johann Adolf Bolte väitis, et ta põlvneb Liivimaa ordumeister Boltho von Hohenbachist. Sellenimelist ordumeistrit ei ole aga kunagi olemas olnud; kummatigi kinnistus see XVII sajandi lõpuks suguvõsa perekonnanimena. Boltede esiisaks oli ilmselt Arend Bolte, kes sai 1585. aastal Riia kodanikuks ja hukati seal 1591. aastal. Tõendatud põlvnemisliin algab kaupmees Hans Boltega, kes oli tõenäoliselt tema poeg. Ta omandas Lode mõisa, mille omandiõigust kinnitas kuningas Gustav II Adolf 1627. aastal; sellest sai suguvõsa tuumikvaldus, mis jäi nende kätte kaheks sajandiks.

Boltho von Hohenbachid rüütelkonna matriklis
--------------------------------------------

Matriklite koostamise ajal ja pärast seda püüdsid Boltho von Hohenbachid saada Liivimaa rüütelkonna liikmeks, kuid nende taotlus lükati korduvalt − aastatel 1733, 1738, 1742, 1759 ja 1767 − tagasi. Nad immatrikuleeriti alles 1780. aasta 29. juunil (vkj).

Boltho von Hohenbachi suguvõsa mõisavaldused
--------------------------------------------

* Liivimaa eesti distrikt:
	+ Neeruti (*Megel*) (kuni 1726)
* Liivimaa läti distrikt:
	+ Ēvele (*Alt-Wohlfahrt*) (1833−1920), Lode (*Lohdenhof*) (1627−1799), Stalbe (*Stolben*) (1909−1920)

Viited
------

1. ↑  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 239-240.
2. ↑  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929, lk 240, 241 (allmärkus).

Kirjandus
---------

* *Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Teil: Livland. Bd I. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1929. Lk 239-246 .
* *Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelige Häuser B. Band XVI. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1985. Lk 106-108.
* *Genealogisches Handbuch des Adels*. Adelslexikon. Band I. Limburg an der Lahn: C. A. Starke Verlag, 1972. Lk 490-491.
**Üleliiduline Vabatahtlik Karskusühing** (vene keeles Всесоюзное добровольное общество борьбы за трезвость, lühend ВДОБТ) oli Nõukogude Liidus aastatel 1985-1990 tegutsenud organisatsioon.

NLKP Keskkomitee võttis 17. mail 1985 vastu otsuse "Abinõudest joomarlusest ja alkoholismist jagusaamiseks", millega sooviti arendada massilist karskusliikumist ja luua üleliiduline vabatahtlik karskusühing. Samal päeval võeti vastu ka NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrus "Abinõudest joomarlusest ja alkoholismist jagusaamiseks ning puskariajamise likvideerimiseks". 28. mail 1985 andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium välja samalaadse seadluse. 11. oktoobril 1985 toimus Eesti NSV Vabatahtliku Karskusühingu asutamiskonverents.

Eesti NSV-s moodustati 1986. aasta teiseks pooleks 1638 karskusühingu algorganisatsiooni, millesse kuulus üle 28 000 liikme. Suure osa
karskusühingusse kuulujate liikmestaatus oli pigem formaalne.

1988. aasta lõpuks sai selgeks, et Üleliiduline Vabatahtlik Karskusühing ei olnud suutnud oma ülesannetega toime tulla. Alkoholism ja joomarlus olid jälle laialdasemalt levimas.

16.-17. oktoobril 1990 toimus Üleliidulise Vabatahtliku Karskusühingu 2. kongress, kus otsustati organisatsiooni uueks nimeks võtta **Üleliiduline Karskuse ja Tervise Ühing** (vene keeles Всесоюзное общество трезвости и здоровья (ВОТиЗ)). 16. detsembril 1991 toimus ühingu 3. kongress, kus otsustati, et organisatsiooni uueks nimeks saab Rahvusvaheline Karskuse ja Tervise Liiga (vene keeles Международная Лига трезвости и здоровья (МЛТиЗ)).

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2014. Vaadatud 19. aprillil 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**August Kilgas** (6. september 1888 Järvamaa, Vahastu vald – 5. jaanuar 1953 Tallinn) oli eesti maalikunstnik, graafik ja pedagoog.

Elulugu
-------

Sündis Joosep ja Mai Kilgase paljulapselises talurentniku postijaamapidaja peres. Lõpetas 1904 Aruküla õigeusu kihelkonnakooli, 1907. aastal Tallinna Katariina II linnakooli ning 1908. aastal samas pedagoogikakursused. Oli 1908–1910 Virumaal Salatse ministeeriumikooli juhataja, asutas seal laulu- ja pillikoori ning juhatas neid.

Kunsti hakkas õppima aastatel 1904–1905 Ants Laikmaa ateljeekoolis, jätkas 1910–1911 Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi koolis ja 1911–1917 Stieglitzi kunsttööstuskoolis. Selle kooli lõpetas dekoratsioonimaali alal ja sai sealt ka joonistusõpetaja kutse. Ta oli seal viimane Stieglitzi kunstikooli lõpetanud eestlane. Õppis 1916–1917 ka Keiserlikus Arheoloogiainstituudis.

Alates 1917. aastast töötas Tallinnas Riigi Kunsttööstuskoolis, kus algul oli ta joonistus- ja dekoratsioonimaaliõpetaja, 1917–1918 oli juba juhi abi ja 1918–1934 inspektor.

August Kilgas oli üks kunstnikest, kes tegi kavandeid Roman Tavasti metallehistöödele. Tema kujundatud on näiteks 1922. aasta rahvaloendaja märk, mida telliti Pariisist. Vahepeal 1925. aastal täiendas ta end Pariisis ja 1928 aastal Poolas.

1934–1937 oli ta Riigi Kunsttööstuskooli rektor ja ühtlasi ka kunsttööstuskoolis käsitööõpetajate ettevalmistuskursuste lektor. 1937. aastast tegutses Haridusministeeriumi kutseoskuse inspektorina. 1944. aastast oli Tallinna Riiklik Tarbekunsti Instituudi õppejõud ja 1947. aastast dotsent. Aastatel 1946–1950 elustas metallehistöö eriala õpetamise ja oli ka selle kateedri juhataja.

1945. aastast alates oli Kunstnike Liidu liige, kuid 1950. aastal kustutati nimekirjast.

Nooruspõlves joonistas ka karikatuure, mida avaldati huumoriajakirjas Kilk (1913).

Viljeles maalis ja graafikas peamiselt portreid, kuid maalis ka maastiku- ja linnavaateid. Tuntuks sai aastatel 1920–1930, kui maalis sõjaväelaste ja avaliku elu tegelaste esindusportreid. Eesti Vabariigi loomisaastatel, kui kuulutati välja riigivapi kavandi konkurss, osales ta ka seal. Tema vapikavandi keskseks kujundiks oli viljavihk.

August Kilgas on maetud Rahumäe kalmistule. Tema hauda tähistab tumedast gabrost hauasammas, mille kujundas skulptor Herman Halliste.

Näitused
--------

* 1922 esmaesinemine Tallinnas EKKKÜ näitusel
* 1923 Ants Laikmaa õpilaste näitus Tallinnas
* 1928–1929 Eesti Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali näitused
* 1929 Eesti kunsti näitus Helsingis, Lübeckis ja Kielis
* 1930 Eesti kunsti näitus Kölnis ja Kopenhaagenis

Isiklikku
---------

Tema vend Oskar Kilgas oli eesti ajal tuntud suka- ja trikotaaživabrikant, kes emigreerus Saksamaale. Näitleja Gunnar Kilgas oli August Kilgase venna Paul-Johannes Kilgase poeg.

Viited
------

1. ↑  "August Kilgas". *Haudi*.

Allikad
-------

* Valter Jõeste. Meenutame kunstnikku pedagoogi August Kilgast (1888–1953). (Kunst. 1969. nr 2)
* Mart Eller. Töid kunstiteaduse ja -kriitika alalt. 1. – Tiina Nurk – Mõnda Stieglitzi kunsttööstuskoolist (Tallinn, 1976)
**Boliivia lipp** on Boliivia riigi ametlik lipp.

Rahvuslipp
----------

 ? Boliivia rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
Praeguse Boliivia rahvuslipp võeti vastu 31. oktoobril 1851 ja kinnitati 14. juulil 1888. aastal. Lipp on horisontaalsete väljadega trikoloor, puna-kolla-roheline. Ka Boliivia järgib Simón Bolívari ülestõusnute tunnust, Lõuna-Ameerika trikoloori, kuid sinise, merd sümboliseeriva laiu asemel on roheline. Lipu proportsioonid on 2:3.

Punane sümboliseerib rahva kangelaslikkust ning sõdurite valmisolekut kangelasteoks, kui ka loomariiki.

Kollane tähistab maavarade rikkust.

Roheline aga loodust.

Wiphala
-------

Wiphala
2009. aasta põhiseaduse järgi on Boliivia teiseks rahvuslipuks inkade ruudukujuline embleem wiphala.

Riigilipp
---------

 ? Boliivia riigilipp. Proportsioonid 15:22.
Boliivia riigilipuks on rahvuslipp, mille kollase laiu keskele on lisatud Boliivia vapp.

Riigipea lipp
-------------

Boliivia riigipeaks on president ning tema lipuks on riigilipp, ainult proportsioonid erinevad, nimelt presidendi lipu proportsioonid on 1:2.

Boliivia ajaloolised lipud
--------------------------

Aastatel 1825 - 1826 oli riigi tunnuseks rohe-puna-roheline trikoloor, mille punane laid oli tunduvalt laiem kui rohelised. Punasele laiule olid paigutatud viis kollast õlipuu- ja loorberipuu lehtedega ümbritsetud viisnurkset tähte, need tähistasid viit vana Boliivia departemangu.

1826. aastal muudeti lippu, nimelt kolla-puna-roheliseks. Kollane sümboliseeris maavarasid, punane loomastikku ja roheline taimestikku. Kasutati ka lippe, millel keskel oli vapp ja ka selliseid mille keskmine punane väli oli laiem.

1836. aastal loodud Peruu-Boliivia liitriigi lipuks oli punane kangas, millel olid loorberipärjaga ümbritsetud ühinenud maade vapid. Keskel oli Peruu vapp, lehvi pool Boliivia vapp ja varda pool oli kollase päikese kujutis.

* 1825 - 1826 (rahvuslipp)
* 1825 - 1826 (riigilipp)
* 1826 - 1851 (rahvuslipp)
* 1826 - 1851 (riigilipp)
* Peruu-Boliivia liitriik 1836 - 1839

Vaata ka
--------

* Boliivia vapp
* Wiphala

Välislingid
-----------

* Boliivia lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
**Christian Matthias Theodor Mommsen** (30. november 1817 – 1. november 1903) oli saksa ajaloolane. Tema tööd Rooma ajaloost omavad endiselt tähtsust. 1902. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna. Samuti oli ta Preisi ja Saksamaa parlamentide liikmena oluline poliitik. Tema õigusteaduslikel töödel Rooma õigusest ja võlaõigusest oli suur mõju Saksa tsiviilkoodeksi (BGB) koostamisele.

Tunnustus
---------

* 1849 – valiti Saksimaa Kuningliku Teadusseltsi liikmeks
* 1852 – valiti Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks

Teosed eesti keeles
-------------------

* Katkend koguteosest "Rooma ajalugu", tõlkinud Andres Ehin – Nädaline 14. juuli 2007, lk 4 (rubriigis "Lühinäiteid nobelistidelt Andres Ehini tõlkes)


Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
**Uhhaa** on Vene köögist pärinev paksu selge leemega kalasupp. 

Ajalooliselt keedeti uhhaad kui pidurooga pulmade ja vastlate puhul. Sajandite jooksul kujunesid kindlad uhhaa keetmise reeglid.

Klassikalist uhhaad valmistatakse kaladest, mille keetmisel jääb keeduleem selge – koha, ahven, kiisk ja siig. Tõugjast, karpkalast, roosärjest ja kogrest keedetud uhhaad nimetatakse mustaks uhhaaks. Punasest kalast – tuurast, beluugast, nelmast ja lõhest – keedetud kalasuppi nimetatakse punaseks ehk merevaigu uhhaaks. Uhhaa jaoks ei kõlba särg, latikas, rünt, viidikas ega heeringalised.

Uhhaad keedetakse harilikult kahest, kuid mitte enam kui neljast eri liiki kalast. Juurviljadest lisatakse väike kogus kartulit, porgandit ning tingimata sibulat. Maitsestamiseks lisatakse peterselli, porrulauku, sibulapealseid, tilli, musta pipart, loorberi, estragoni ja pastinaaki. Maitseainete täpne valik sõltub kalaliigist. Selle omapärase maitse ja aroomi annab uhhaale õige keetmisrežiim. Kala lisatakse keevasse puljongisse, mageveekala keedetakse 15–20 minutit, merekala 8–12 minutit. Uhhaad keedetakse lahtises kaaneta nõus mõõdukal tulel.

Allikas
-------

* Aleksandr Muraškin, Maitsvad vene road, Valgus, 2008, lk 72–73

Välislingid
-----------

* Uhhaa retsept
**Edmund** L. **Gettier** (31. oktoober 1927 Baltimore – 23. märts 2021) oli USA filosoof.

Gettieri probleem
-----------------

 *Pikemalt artiklis Gettieri probleem*
Tema kuulsus põhineb ühelainsal kolmeleheküljelisel artiklil "Is Justified True Belief Knowledge?" ("Kas õigustatud tõene uskumus on teadmine?"; 1963; ajakirjas Analysis, 23, pp. 121-3; eesti keeles ajakirjas Akadeemia nr 4, 1998 Anto Undi tõlkes). Selles artiklis seadis Gettier kahtluse alla tol ajal enamiku filosoofide poolt aktsepteeritud definitsiooni, mille kohaselt teadmine on õigustatud tõene uskumus. Kuigi selle definitsiooni oli kahtlaseks teinud juba Wittgensteini looming, leidis Gettier uue argumendi selle definitsiooni kahjuks. 

Gettier toob mitu näidet uskumustest, mis on nii tõesed kui ka õigustatud, ent mida me intuitiivselt teadmiseks ei nimetaks. Selliseid juhtumeid nimetatakse Gettieri vastunäideteks ehk Gettieri näideteks. 

Üks tüüpiline (mitte Gettierilt pärinev) näide oleks niisugune. Oletame, et ma lähen oma sõbrale Katile külla, helistan ukse taga ja ma kuulen vastust "Sisse!" Ma teen ukse lahti ja näen, et Kati seisab esiku teises otsas, umbes 10 meetri kaugusele minust. Sel hetkel ma võib-olla mõtlen: "Kati seisab minust umbes 10 meetri kaugusel" ja ma usun seda. Tegelikult Kati seisabki umbes 10 meetri kaugusel minust, nii et minu uskumus on tõene. Ja minu uskumus on ka õigustatud, sest mul on selleks küllalt palju tõendeid: ma näen Katit ja ma kuulsin tema häält. Normaaljuhul ma ütleksin, et ma tean, et Kati seisab umbes 10 meetri kaugusel minust.

Teisendame nüüd seda näidet. Tegelikult ma näen esiku teises otsas Kati elusuuruses portreed. Kuigi ma kuulsin, et tema hääl tuleb sealtpoolt, tuli see tegelikult sisesidesüsteemist, nii et see ei saanud olla tõendiks selle kohta, kus Kati tegelikult seisis. Võib-olla Kati on keldris. Sel juhul oli minu uskumus küll õigustatud, ent väär. Me ütleksime, et ma ei teadnud, et Kati on umbes 10 meetri kaugusel minust. 

Teeme veel ühe teisenduse. Oletame, et Kati köök on kohe teisel pool esiku otsaseina maali taga. Tegelikult on ta praegu köögis ja nõjatub vastu seina. Sel juhul ma usun, et ta on minust umbes 10 meetri kaugusel, mul on selleks uskumuseks õigustus ja see uskumus ongi tegelikult tõene. Ometi tundub, et pole õige nimetada seda uskumust teadmiseks. Kati oli seal täiesti juhuslikult, ja kui ta seal poleks olnud, poleks see minu uskumust muutnud. Seda laadi näitest teeb Gettier järelduse, et õigustatud tõene uskumus ei pruugi veel olla teadmine. 

Gettieri vastunäited on pannud filosoofid otsima teadmise definitsiooni, mis töötaks. Vastuseks Gettierile on öeldud näiteks:

* Gettier mõistab õigustust liiga laialt ja arvesse tulevad ainult mõned õigustuse liigid;
* Gettieri näidetes ei olegi tegemist õigustusega ning ainult teatavat laadi tõendid annavad õigustuse:
* Teadmine peab seisnema õigustatud tõeses uskumuses, mis on "tõesust jälitav" (*truth-tracking*), st niisugune uskumus, et kui see osutuks vääraks, siis seda ei omataks, ja ümberpöördult.

Välislingid
-----------

* Gettieri artikkel inglise keeles
**Baltieji Lakajai** on järv Leedus Molėtai rajoonis. Järv asub Molėtaist 7,5 kilomeetrit ida pool Švenčionyse rajooni piiril ja jääb Labanorase regionaalparki. Baltieji Lakajai kuulub Nemunase vesikonda. 

Järv on kujunenud jääajal tekkinud 40-50 meetri sügavusse orgu. Baltieji Lakajais on kolm saart: Beržynė saar pindalaga 4,03 ha, Pušinė saar pindalaga 0,58 ha ja nimetu saareke pindalaga 0,08 ha. Järve suubuvad Urkise järvest algav Urkise oja, Rašia järvest algav Rašelė oja, Kamužėle järvest algav Kamužė oja, Rudesa järvest algav Rudesa oja ja Tramysi järvest algav Stirnė oja. Ka ühendab järve lõunaosas 60 meetrit lai Pertenis seda Juodieji Lakajaiga, olles järve väljavooluks.

Kaldad on valdavalt kõrged ja metsased. Kaldajoone pikkus on 27,1 kilomeetrit. Järve kallastel asuvad Rudesa, Kačergai, Kamužė, Grūsise, Mindūnai, Ažuraisčiai, Antalakaja, Apkartai, Ščiurysi, Joniškė, Palakajysi ja Mateliai külad, sinna on rajatud puhkelaager. Järve põhjakaldal asub Mindūnai vaatetorn, läänekaldal aga Rudesa vaatetorn.

Kaladest elavad järves haug, roosärg, ahven, särg ja latikas. Leitud on ka latikat ja jõevähki.

Viited
------

1. ↑  Baltieji Lakajai, ežeras Molėtų rajone
2. ↑  Kazimieras Bieliukas. *Baltieji Lakajai.* Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 185 lk.
**Theodor Woldemar Meyer** (1. november 1886 Peterburi – 14. jaanuar 1947 Saksamaa vanglas) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1906. aastal Tartu Aleksandri gümnaasiumi, õppis aastatel 1906–1919 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (töötades 1913–1918 kooliõpetajana Kalugas). Oli prooviaastal Tartus. Ordineeriti 1921. aastal Tallinnas vaimulikuks.

Meyer oli 1921. aastal Viljandi Pauluse koguduse õpetaja adjunkt ja aastatel 1922–1929 Hargla koguduse õpetaja.

1929. aastal kolis Saksamaale. Oli aastatel 1929–1934 pastor Groß Gievitzi koguduses (Müritzi maakonnas Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal), 1934–1937 pastor Bartenshagen-Parkentini koguduses (Bad Doberani maakonnas Rostocki lähedal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal). 1945. aastal oli ta tõlk Nõukogude armee teenistuses, kus langes vangi. Suri vangistuses.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
**Fantofti püstpalkkirik** (norra *Fantoft stavkirke*) on taastatud püstpalkkirik Norras Bergeni Fana linnaosas Fantoftis.

12. sajandi keskel rajatud kirik asus algselt Fortuni külas Sognefjordi ääres. 19. sajandil ähvardas kirikut lammutamine nagu paljusid Norra külakirikuid sel ajal, kuid Norra poliitiku ja ärimehe Fredrik Georg Gade eestvõttel toodi kirik 1883 laevaga tükkhaaval oma uude asupaika. Töid juhatasid restauraator Anders Lorange ja arhitekt Joakim Mathiesen. 17. sajandil oli kirikule lisatud läänetorn, kuid seda ei taastatud. Kuna polnud täpselt teada, kuidas kirik algselt välja nägi, võeti selles osas eeskujuks Borgundi püstpalkkirik ja teisi külakirikiuid.

6. juunil 1992 hävis kirik süütamise tagajärjel. Algselt arvati, et kirik süttis elektririkke või välgulöögi tagajärjel. Peatselt selgus, et kirik süüdati. Hoone põletamises süüdistati *black metal'*i bändide Mayhemi ja Burzumi liiget Varg Vikernesi, kelle vandekohus siiski õigeks mõistis.

Põlenud kirikut on kujutatud 1993. aastal ilmunud Burzumi albumi "Aske" kaanel. Burzumi ainus liige ongi Varg Vikernes, kelle sõnul oli kiriku põlemine vaenulikkuse märk kristluse vastu kiriku ehitamise eest pühale paganlikule maale.

Kirik taastati endisel kujul 1997. aastaks. Taastamisel kasutati ehitamise, 12. sajandi ehitusmaterjale, tehnikat ja ehitusvõtteid. Ainsana pärineb eelmisest kirikust metallist altaririst, mis pärast põlengut tuhast leiti. Samuti leiti kiriku õnnekivi, mis on nüüd taastatud kiriku seina müüritud.

Tänapäeval on Fantofti püstpalkkirik turismiobjekt, sest ta ei asu linna keskmest kaugel.

Vaata ka
--------

* Borgundi püstpalkkirik
* Urnesi püstpalkkirik

Viited
------

1. ↑  Chris Campion "In the face of death" The Observer

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Fantofti püstpalkkirik** |

* bergen-guide.com (inglise k.)
* Norra püstpalkkirikud (inglise k.)
**Baltimaade keemiaolümpiaad** (lühend **BChO)**on alates 1993. aastast toimuv iga-aastane Eesti, Läti ja Leedu kooliõpilaste võistlus, kus lahendatakse eri keemiaharude teoreetilisi ja praktilisi probleeme. Võistlus sarnaneb rahvusvahelise keemiaolümpiaadiga. BChO toimus esmakordselt Riias, seejärel Tartus ja Vilniuses.

2011. aastal toimus olümpiaad Vilniuses, 2012 Riias, 2013 Eestis, 2014 Vilniuses ja 2015 Daugavpilsis, 2016 Tartus, 2017 Leedus.

Üritust korraldavad võõrustajariigi ülikoolid.

Reeglid
-------

BChO-st võtab osa 20 õpilast, sealhulgas kuus igast riigist ja lisaks kaks toimumispaiga riigist. Tavaliselt koosneb 100 punkti vääriline ülesanne 60 punkti väärilisest kuuest teoreetilisest ülesandest (iga riik koostab kaks ülesannet) ja kahest 40 punkti väärilisest praktilisest ülesandest (koostab võõrustajariik). BChO tulemuste põhjal valib iga riik meeskonna, kes osaleb rahvusvahelisel keemiaolümpiaadil. Žürii kinnitab iga riigi esindajad.

Välislingid
-----------

* Eelmise Baltimaade keemiaolümpiaadi ülesanded ja tulemused 1995-2007
* Eelmise Baltimaade keemiaolümpiaadi ülesanded ja tulemused 1993-2019
"**Far Cry 5**" on Ubisoft Montreali toodetud FPS-mäng (FPS ehk *first-person shooter*). Mäng on "Far Cry" sarjas üheteistkümnes ning ilmus kogu maailmas 27. märtsil 2018.

Mänguarendus
------------

Mängu arendab Ubisoft Montreal koostöös Ubisoft Toronto, Ubisoft Kievi, Ubisoft Shanghai ja Ubisoft Reflectionsi mänguarendajatega. Mäng jätkab Dunia Engine'i kasutamist, mis on modifitseeritud versioon CryEngine'i mängumootorist. Mängu tegevus leiab aset Ameerika Ühendriikide piiril asuvas Montana osariigis. Realistliku mängukeskkonna loomiseks viibis arendusmeeskond neliteist päeva Montanas, et koguda teavet selle bioomi, keskkonna ning kohalike elanike "oma jõududega toime tuleva" suhtumise kohta, kes ei soovi, et ükski asutus või võõras isik sekkuks nende ellu. Arendusmeeskond oli varem teinud sarnast uurimistööd Nepalis "Far Cry 4" väljatöötamisel. Kuna arendusmeeskond ei olnud rahul sellega, et igas mängus on ainult üks peategelane, suurendati antagonistide arvu oluliselt.

Pärast "Far Cry Primal" väljaandmist 2016. aastal teatas Ubisoft, et järgmise "Far Cry" mängu arendamine võtab rohkem aega ning seda ei anta välja enne aastat 2017. Ubisoft avaldas mitu *teaser*-videot ja videomängu kaanekunsti enne mängu ametlikku avalikustamist 26. mail, 2017. Mäng plaanitakse välja anda Microsoft Windowsi, PlayStation 4 ja Xbox One platvormidel, sealhulgas ka PlayStation 4 Pro ja Xbox One X konsoolides. Kuigi mäng pidi välja tulema 27. veebruaril 2018, teatas Ubisoft 2017. aasta detsembri pressiteates, et mängu väljatulek lükatakse edasi 27. märtsiks 2018.

Viited
------

1. ↑  Eddie Makuch (26.05.2017). "Far Cry 5's First Trailer Reveals Release Date And American Doomsday Cult". *Gamespot*. Vaadatud 06.03.2018.
2. ↑  Matthew Reynolds (7.08.2014). "Far Cry 4 behind-the-scenes trailer sees developers visit a Hindu temple". *Digital Spy*. Vaadatud 06.03.2018.
3. ↑  Andy Chalk (29.09.2016). "Assassin's Creed and Far Cry may not return for 2017". *PC Gamer*. Vaadatud 06.03.2018.
4. ↑  Jason Schreier (07.12.2017). "Ubisoft has delayed three games, the publisher said today". *Kotaku*. Vaadatud 06.03.2018.
**Farad** (tähis F) on elektrimahtuvuse mõõtühik SI-ühikusüsteemis. Ühik on nime saanud inglise füüsiku Michael Faraday (1791–1867) järgi.

Üks farad on sellise elektrit juhtiva keha mahtuvus, mille potentsiaal muutub ühe voldi võrra, kui tema elektrilaeng muutub ühe kuloni võrra. Kondensaatori mahtuvus on üks farad, kui sellele antud elektrilaeng üks kulon tekitab kondensaatori elektroodide vahel pinge üks volt:

{\displaystyle \mathrm {F} ={\frac {\mathrm {C} }{\mathrm {V} }}={\frac {\mathrm {A} \cdot \mathrm {s} }{\mathrm {V} }}={\frac {\mathrm {A} ^{2}\cdot \mathrm {s} ^{4}}{\mathrm {kg} \cdot \mathrm {m} ^{2}}},}
kus C ‒ kulon, V ‒ volt, A ‒ amper, s ‒ sekund, kg ‒ kilogramm ja m ‒ meeter.

Praktikas kasutatakse enamasti väiksemaid ühikuid:

* mikrofarad (1 μF = 10‒6 F),
* nanofarad (1 nF = 10‒9 F),
* pikofarad (1 pF = 10‒12 F).

| * v
* r
SI-süsteem |
| --- |
| Põhiühikud | 
Amper  • Kandela  • Kelvin  • Kilogramm  • Meeter  • Mool  • Sekund |  |
| Tuletatud ühikud | 
Bekrell  • Celsiuse skaala  • Džaul  • Farad  • Grei  • Henri  • Herts  • Katal  • Kulon  • Luks  • Luumen  • Njuuton  • Oom  • Paskal  • Radiaan  • Siimens  • Siivert  • Steradiaan  • Tesla  • Vatt  • Veeber  • Volt |
Videomängu logo
**"Assassin's Creed Syndicate"** on Ubisoft Quebeci välja töötatud ja Ubisofti avaldatud ajalooline seiklusmärulimäng.

See ilmus 23. oktoobril 2015 PlayStation 4 ja Xbox One'i jaoks ning 19. novembril 2015 Microsoft Windowsi jaoks. See on üheksas peamine osa "Assassin's Creedi" mängude sarjas, 2014. aastal ilmunud "Assassin's Creed Unity" järg.

Sündmustik
----------

Mängu tegevus leiab aset 1868. aastal, keset Victoria ajastu eluolu Suurbritannia pealinnas Londonis, Inglismaa tööstusrevolutsiooni südames. Palgamõrvarite usku tunnistavad kaksikud Jacob ja Evie Frye saboteerivad erinevaid ülesandeid täites templirüütleid ning nende salaliitu, navigeerivad organiseeritud kuritegevuse koridorides ja vabastavad Londoni linnajagusid ordu võimu alt. Nende juhtimiskeskus asub pidevalt raudteejaamu vahetaval erarongil Bertha, mida haldab šotlanna Agnes MacBean.

Missioonide täitmise teekondadel kohtavad nad romaanikirjanik Charles Dickensi, bioloogi Charles Darwini, leiutajat Alexander Graham Belli, poliitteoreetikut Karl Marxi, õenduse rajajat Florence Nightingale'i, viimast Sikhi impeeriumi maharadžat Duleep Singhi, seersant Frederick Abberline'i (Metropolitan Police Service'i ametnikku, kes uuris Whitechapeli mõrvu), peaminister Benjamin Disraelit ning kuninganna Victoriat.

Jacobi lapselaps Lydia Frye aitab esimese maailmasõja aegses lisasegmendis Winston Churchillil kaitsta Tower Bridge'i ümbruskonda Saksa Riigi kliki spionaaži ja õhurünnakute eest.

Järelosa
--------

Mängu järelosa "Jack the Ripper", mis kujutab sarimõrvar Rappija Jacki probleemistikku, toimub 1888. aastal kahes virtuaalses linnajaos: Whitechapelis ja City of Londonis.

Vaata ka
--------

* "Assassin's Creed"

| * v
* r
Assassin's Creed |
| --- |
| 

* Assassin's Creed
* Assassin's Creed II
* Assassin's Creed: Brotherhood
* Assassin's Creed: Revelations
* Assassin's Creed III
* Assassin's Creed III: Liberation
* Assassin's Creed IV: Black Flag
* Assassin's Creed Rogue
* Assassin's Creed Unity
* Assassin's Creed Syndicate
* Assassin's Creed Origins
* Assassin's Creed Odyssey
* Assassin's Creed Valhalla

 |
**Kalevi tänav** on tänav Kunda linna keskosas.

Tänava pikkus on 438 meetrit, tänava-ala laiuseks on 21 meetrit.
Kalevi tänav saab alguse Rahvamaja tänava, Rakvere maantee ja Posti tänavate ristmikult. Lääne poole suundudes ristub ta Kungla, Turu, Lembitu ja Staadioni tänavatega ning lõpeb Koidu tänava ristmikul.

Kalevi ja Lembitu tänavate ristmikul, aadressil Lembitu 2 paikneb endine Kunda Leivatehas. Hoonesse rajati 2010. aastal noorte poolt siseekstreempark, mis tegutses mõnda aega. Hiljem on korraldatud tühjalt seisvas tootmishoones ka nädalavahetuse pidu (ööklubi-disko).

Lembitu tänava ääres paiknevad alguses kahekorruselised korterelamud, keskosas pereelamud ning lääne pool on hoonestamata rohealad. Põhjapoolsel küljel asub jalgtee, paigaldatud on tänavavalgustus.

Viited
------

1. ↑  Kunda linna kaart
2. ↑  Teeregister(Vaadatud 10.05.2021)
3. ↑  Geoportaal(vaadatud 10.05.2021)
4. ↑  Vana leivatehas
5. ↑  Ühe öö pidu

Välislingid
-----------

* Vaade Kalevi tänavale lääne suunas
**Assaku** on alevik Harju maakonna Rae vallas. Alevik koosneb peamiselt eramajadest, kuid on ka ridamaju ja mõned korterelamud. 

Esimest korda on Assakut kirjalikult mainitud Taani hindamisraamatus *Assuncauæ* nime all 1241. Kuni 1970. aastatel toimunud kohanimede reformini tunti Assaku põhiosa (Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteest läänes) Lehmja nime all, Assakuna tunti maanteest ida poole jäävat Assaku ladude piirkonda. Samuti jäi umbes aleviku piirkonda ajalooline Jagumäe (Jaagumäe) küla. 

Lehmja nimi on olnud üpris "veniv" mõiste, ulatudes Assakult Jürini (Lehmja mõis, Lehmja tammik). Pärast kohanimede reformi kinnistati Lehmja küla nimetus üsna lagedale vähese asustusega alale Assaku ja Pildiküla vahel.

Assaku Nõiakivi on teadaolevalt suurima lohkude arvuga (405 inimkäeliselt süvendatud lohku) kultuskivi Euroopas.

Assakul asub lasteaed (endine Lehmja Põhikool), mis kuulub Peetri Lasteaed-Põhikooli alla.

Elanike arv
-----------

**Assaku elanike arv**| Aasta | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 1996 | 2003 | 2008 | 2009 | 2010 | 2012 | 2014 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elanike arv | 214 | 235 | 426 | 339 | 383 | 411 | 396 | 409 | 407 | 435 | 437 | 455 |

Vaata ka
--------

* Assaku viadukt

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
3. ↑  Rae vallavalitsuse koduleht Rahvastik.

  


Rae valla vapp.
Rae valla asulad

**Alevikud:** Assaku | Jüri | Lagedi | Peetri | Vaida  

**Külad:** Aaviku | Aruvalla | Järveküla | Kadaka | Karla | Kautjala | Kopli | Kurna | Lehmja | Limu | Pajupea | Patika | Pildiküla | Rae | Salu | Seli | Soodevahe | Suuresta | Suursoo | Tuulevälja | Urvaste | Uuesalu | Vaidasoo | Vaskjala | Veneküla | Veskitaguse | Ülejõe