recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib erakonnast; ajalehe kohta vaata artiklit Maaliit (ajaleht)* |

---

**Eesti Maarahva Liit** (lühend **EMRL**; nimetatud ka: **Maaliit**) oli 1917. aastal Eestimaa kubermangu Lõuna-Eestis asutatud erakond.

Eestimaa Kubermangu Ajutises Maanõukogus
----------------------------------------

EML ja Eesti Talurahva Liidu nimekirjast valiti 1917. aastal Eestimaa Kubermangu Ajutisse Maanõukogusse 13 esindajat.

Asutavas Kogus
--------------

Asutava Kogu valimistel 1919. aastal valiti EML nimekirjast Asutavasse Kogusse: Konstantin Päts, Jaan Teemant, Jaan Hünerson, August Jürmann, Jüri Uluots, Karl Ipsberg, Jaan Raamot, Kristjan Haho.

1919. aastal toimunud Asutava Kogu valimistel sai EML (8 kohta), kehvi valimistulemusi seostati selle liidri Konstantin Pätsi tõttu, kes oli ka Ajutise Valitsuse peaminister - Vabadussõja aegsete vabaduste kitsenduste ning majanduslike ebameeldivustega. Samuti oli Eesti Maarahva Liit ainsa legaalse parteina tegutsenud ka Saksa okupatsiooni ajal ning omas seega saksa okupatsioonivõimudega koostööd teinud kollaboratsionistide mainet.

EML tegevuses osalesid: Kristjan Arro, Konstantin Päts, Jaan Hünerson, Jaan Raamot, Jüri Uluots ja Otto Tief.

1920. aastal reorganiseeriti EML Põllumeeste Kogudeks.

Vaata ka
--------

* Eesti Talurahva Liit
**Eesti Maaviljeluse Instituut** (lühend **EMVI**) oli taimekasvatuslike ja muud tüüpi põllumajandusuuringutega tegelev teadusasutus. Loodi 1946. aastal. Asub Sakus.

Esmalt oli see Eesti NSV Teaduste Akadeemia koosseisus nimega **Põllumajanduse Instituut** (1946–1952). Aastail 1952–1956 oli instituudi nimi ENSV TA **Taimekasvatuse Instituut**. 1956. aastal anti instituut üle Eesti NSV Põllumajandusministeeriumi alluvusse ja uueks nimeks sai **Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituut** (EMMTUI). Selle instituudi struktuuriüksused olid järgmised:

* Sakus asuv Eesti Maaviljeluse Instituudi keskus, milles olid mullauurimise, maaparanduse, kultuurrohumaade, mehhaniseerimise ja taimekaitse osakond, keemia kesk- ja mikrobioloogia labor
* Kuusiku katsebaas, milles oli põllunduse ja köögiviljanduse osakond
* Polli katsebaas, milles asus puuviljanduse osakond ja mesinduse labor
* Tooma katsebaas, milles oli sookultuuri osakond
* Jõgeva Sordiaretusjaam, kus asus aretusosakond

2002 liideti EMVIga Põllumajandusministeeriumi hallatav Eesti Põllumajanduse Mehhaniseerimise Instituut (EPMI).

1. juulil 2013 ühendati Eesti maaviljeluse instituut ja Jõgeva Sordiaretuse Instituut Eesti Taimekasvatuse Instituudiks.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 23.10.2015)

Kirjandus
---------

* Kallas, A. "Eesti Maaviljeluse Instituut 1946 - 2006"

Välislingid
-----------

* Eesti Taimekasvatuse Instituudi koduleht
**Karl Puhvel** (24. september 1894 Härgmäe vald, Valgamaa – 21. august 1966 Huntigton, Kanada) oli eesti metsateadlane.

Elulugu
-------

Karl Puhvel oli talupidaja poeg, Jaan ja Martin Puhveli isa.

Lõpetas 1910 Valga linnakooli, 1916 Pihkva maamõõdukooli, õppis 1916–1917 Peterburi sõjaväetopograafide koolis, 1918–1919 Omski Polütehnilise Instituudis, 1921–1923 Tartu Ülikooli metsaosakonnas, mille lõpetas 1925. 

Oli 1911–1912 Koorküla algkooli õpetaja, 1916 Pihkvas maamõõtja-taksaator, 1918–1920 Siberis Koltšaki armees ja Punaarmee staabi topograafiaohvitser, 1921–1923 EV Põllutööministeeriumi Metsade Peavalitsuse metsakorralduse maamõõtja, 1923 Iisaku metsaülem, 1923–1925 Harju maakonna metsaülema abi ja ühtlasi Saku metsaülem, 1925–1927 Lääne-Harju metsarevident, 1927–1929 Rahandusministeeriumi kinnisvarade hindamise ameti (hilisem katastriamet) kontrolör ja maamõõduosakonna juhataja, 1929–1931 inspektor, 1931–1940 ja 1941–1942 katastriameti juhataja, 1942–1944 riigimetsavalitsuse metsainspektor. Ühtlasi oli 1923–1932 Nõmme linna maamõõtja ning 1927–1933 Tallinna Tehnikumi geodeesia ja metsanduse õpetaja. Omas (aastast 1931) Aegviidus üht Eesti suurimat karusloomafarmi. Läks 1944 Rootsi, kus oli metsakorraldaja ja maamõõtja. Siirdus 1949 Kanadasse, kus töötas peamiselt joonestaja ja maamõõtjana, aastast 1955 farmer.

Teadustöö
---------

Töid peamiselt geodeesiast, dendroloogiast ja karusloomakasvatusest. Tema juhtimisel valmis (1934–1940) Eesti skemaatiline katastrikaart mõõtkavas 1:10000.

Tunnustus
---------

* 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

Teoseid
-------

* Metsa piirid. // Eesti Mets (1922) 11
* Karusnahksete loomade kasvatuse võimalused Eestis. // Eesti Mets (1930) 2
* Katastri hindamine Eestis. // Geodeet (1935) 5/6
* Kanada vahtrad. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 (1965) 45.
* *Helmelõimed elulõngal*. Tartu: Ilmamaa, 2013. ISBN 9789985774632 (köites)

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide.

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 140
* Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932 1918–1938, 208
* Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) 1936–1986, 36
* Eesti Mets (1930) 8, 188–189
* Tuiskvere, B. Karl Puhvel 65-aastane. // Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 30 (1959), 31–32
* Eesti Metsamees Eksiilis. Stockholm, 1949–1976, 1989 47 (1966), 18
* Meie elu (1966) 15. IX
* Tallinna Tehnikumi ja Tallinna Tehnikaülikooli õppe- ja abijõud 1918–1944. Tallinn, 1993, 50
* Potter, H. Karl Puhvel (1894–1966). // Geodeet 16 (1998), 12–13
* Margus, M. Meikar, T. Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakond 80. Tartu, 2000, 46–47.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Eesti Maarahva Erakond** (lühendatult EME) oli Eesti agraarerakond, mis eksisteeris aastatel 1994–1999/2000. 

Eesti Maarahva Erakond kasvas välja Eestimaa Maarahva Kongressist ja asutati 29.septembril 1994. aastal. Partei esimeheks valiti Arnold Rüütel. 1995. aasta Riigikogu valimistel sai valimisliit, mille koosseisus EME kandideeris – Koonderakond ja Maarahva Ühendus –, 32,2% häältest ja 41 kohta parlamendis. Aastatel 1995–1999 oldi osalised valitsuskoalitsioonides (Tiit Vähi teine valitsus, Tiit Vähi kolmas valitsus, Mart Siimanni valitsus).

1996. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel osales EME 9 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 18 omavalitsuses valimisliidus. Samal aastal peeti liitumisläbirääkimisi Eesti Maaliiduga (EML) ja uue erakonna nimeks pidi saama Eesti Maarahva Liit, kuid ühinemisest ei saanud asja.

1999. aasta Riigikogu valimistel said ühises[*viide?*] nimekirjas kandideerinud EME ja EML 7,3% häältest ja 7 kohta. Nimekirjas osalema oli kutsutud ka Arenguparteid ja Eesti Sinist Erakonda, aga need ei võtnud pakkumist vastu. Sama aasta kohalikel valimistel osales EME 8 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 1 omavalitsuses valimisliidus.

1999. aastal muudeti erakonna nimi Eestimaa Rahvaliiduks (ERL). 2000. aastal ühinesid sellega Eesti Maaliit ning Eesti Pensionäride ja Perede Erakond, uueks esimeheks sai Villu Reiljan. 2003. aastal ühines Rahvaliiduga ka Erakond Uus Eesti.

Viited
------

1. ↑  Tõnis Saarts. Persistence and decline of political parties: the case of Estonia. *East European Politics*, 2015, Vol. 31, No. 2. Lk 214
2. ↑  Vahur Kalmre. [Postimehe valimisteatmik 1995.] Postimehe kirjastus 1995, lk 35
3. 1 2 3 4  Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE). Erakonnad.info
4. ↑  Stefano Braghiroli, Vassilis Petsinis (2019). Between party-systems and identity-politics: the populist and radical right in Estonia and Latvia. *European Politics and Society*, lk 16
5. ↑  Koostajad: Alo Heinsalu, Arne Koitmäe, Leino Mandre, Mihkel Pilving, Priit Vinkel; toimetaja: Gerli Eero. Valimised Eestis 1992-2015 : statistikat ja selgitusi. Vabariigi Valimiskomisjon, 2015. Lk 101
6. ↑  Heinsalu jt 2015, lk 103

Välislingid
-----------

* EMEst erakonnad.info andmebaasis
Map
**Madona raudteejaam** on raudteejaam Pļaviņase–Gulbene raudteel Madona piirkonnas Madona linnas. Jaamahoone asub aadressil Saules iela 2.

Jaam asub Pļaviņase raudteejaamast 44,6 ja Riia jaamast 157 km kaugusel. Seal on üks ooteplatvorm ja neli teed; varem oli teid viis. Jaam on kasutusel ka kaubajaamana. Madona raudteejaamast algab mõne kilomeetri pikkune juurdeveotee, mis teenindab linna tööstuspiirkonda (ettevõtteid Ziemeļu nafta, Stora Enso Mežs, Tolmet).

Madona raudteejaam on Riiast tuleva rongiliini lõpp-peatus. Madonast edasi regulaarset rongiliiklust ei toimu, kuid erirongid sõidavad sealt vahel edasi Gulbenesse. Näiteks 2020. aastaks oli kavandatud kolm sellist erireisi. Riiast väljuvad rongid Madonasse reedeti ja pühapäeviti, Madonast Riiga aga laupäeviti ja pühapäeviti.

Madona raudteejaam avati koos raudteega 1903. aastal. Toona jäi see Lazdona kihelkonda Birži mõisa maadele. 1919. aastast kandis see nime **Birži raudteejaam**, Madona nime sai tagasi 1921. aastal.

1920. aastatel asus Läti valitsus kavandama uue raudtee ehitamist, mis pidi kulgema Riiast läbi Ērgļi ja Madona Kārsavasse. Raudtee projektile tegi lõpu alanud Teine maailmasõda, ent valminud Madona ja Lubāna vaheline raudteelõik tegi Madonast sõlmjaama. Lubānasse viiv raudtee suleti 1990. aastal. 

1980. aastatel ehitati uus jaamahoone, mis renoveeriti 2006. aastal. Hoone on praegu kasutusel kaubanduskeskusena. XX sajandi lõpuaastatel ja XXI sajandi alguses oli see kasutusel ka Madona bussijaamana.

Varem järgnes Madonale Gulbene suunal Patkule raudteepeatus, Lubāna suunal aga Prauliena raudteejaam.

Madona raudteejaam

Viited
------

1. ↑   Sabiedriskā transporta padomes lēmums Nr. 1, 2020. gada 28. februārī
2. ↑  AS Pasažieru vilciens
3. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 111. lk. ISBN 978-9984-38-698-0

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Madona raudteejaam** |

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Raudteejaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus liinil Riia-Gulbene** | **Järgnev peatus** |
|  Mārciena |  **Madona** | Cesvaine  |
**Karl Pärnoja** (kuni 1936. aastani Permann) (11. november 1916 Vändra, Pärnumaa – 15. jaanuar 1985 Toronto, Kanada) oli Eesti, Soome ja Saksa sõjaväelane (nooremleitnant 1940, *luutnantti*, *Obersturmführer*, 1944).

Elukäik
-------

Lõpetas 1935. aastal Vändra Gümnaasiumi. Tegi kooli ajal sporti. Tema tulemused 100 m jooksus ja teivashüppes kuulusid tollal Pärnumaa parimate hulka. Osales ka noorkotkaste organisatsioonis. Läks kohe pärast kooli lõpetamist Ratsarügementi sundaega teenima. Asus seejärel Sõjakoolis õppima, mille lõpetas 1940. aastal. Määrati rühmaülemana teenistusse Ratsarügementi. 

Pärast Eesti okupeerimist ja Ratsarügemendi likvideerimist 1940. aastal määrati ta Laskurdiviisi juures oleva luurepataljoni ratsarühma ülemaks. Selle koosseisus viidi koos 22. territoriaalse laskurkorpusega Venemaale, kus langes mõne aja pärast sakslaste kätte vangi ja viidi Saksamaale vangilaagrisse. Koju tagasi jõudis 1942. aasta alguses. 

Asus õppima Tallinna Tehnikaülikoolis, kuid oli sunnitud õpingud katkestama ning lahkus 1943. aasta mais Soome. Soomes alustas ta teenimist 47. jalaväerügemendi III pataljonis, mille koosseisus oli üle poole aasta. Pärast rügemendi JR 200 moodustamist saadeti Pärnoja õpetajaks eesti ohvitseride kursustele. Viiburi lahe tõrjelahingute ajal oli ta JR 200 I pataljoni 2. kompanii ülema abi. Tema sõjalisi teeneid hinnati 4. klassi Soome Vabadusristiga.

19. augustil 1944 tuli koos JR 200 võitlejatega 7000-tonnisel transpordilaeval Wartheland Hanko sadamast Paldiskisse, sealt viidi meeskond Männiku sõjaväelaagrisse. Soomepoiste I pataljon (nüüd juba 20. eesti diviisi 46. rügemendi III pataljon) suunati Tartu alla rindele. Pärnoja oli esimene soomepoiss, kes Eestis haavata sai – veel enne esimest lahingut mürsukilluga reide. Ei läinud siiski hospidali, sõdis selle haavaga pikka aega, kuni kild lõpuks välja võeti. Pataljoni ülem *Hauptsturmführer* Voldemar Pärlin sai 2. septembril 1944 lennukipommi killust haavata ning sellest kuupäevast täitis pataljoniülema kohustusi Obersturmführer Karl Pärnoja.

Tartu rinde lagunemise järel juhtis pataljoni taganemist üle Põltsamaa Läti suunas. 23. septembril läksid pataljoni riismed (umbes 70 meest) Mõisaküla lähedal Laatres laiali. Pärnoja ütles, et Eesti kaotamise järel ei ole enam midagi kaitsta jäänud, soovitas meestel minna väikeste gruppidena Eesti lääne- või põhjaranda ja sealt edasi vabadusse. Ise suutis oma haavatud jalaga liikuda Põhja-Eestisse ja sealt oktoobris läbi Soome Rootsi põgeneda. Rootsis töötas metsatöödel, 1949. aastal õnnestus edasi asuda Kanadasse. Töötas Kanadas algul Toronto linnavalitsuses joonestajana, hiljem sai temast suurfirma Artistic Woodworking Co üks asutajaliikmeid. Võttis osa Teatristuudio tööst, laulis Helmi Betlema ja Toronto koguduse kooris. 

1950. aasta mais asutasid Kanadasse jõudnud soomepoisid oma organisatsiooni Soomepoiste Klubi Torontos. Selle neljaliikmelisse juhatusse kuulus ka Karl Pärnoja.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmebaas
* Elulugu, I osa
* Elulugu, II osa
* Elulugu, III osa
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2009 | jäähoki |

**James Neal** (sündinud 3. septembril 1987 Whitbys, Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ääreründajana American Hockey League'i (AHL) klubis Springfield Thunderbirds.

Aastatel 2004–2007 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Plymouth Whalers. 2007. aastal tuli ta Whalersiga OHL-i meistriks.

2005. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i *draft* '​is 33. valikuna. Hooajal 2007–08 mängis Neal American Hockey League'is Iowa Starsis, mis oli Dallas Starsi noorteklubi. NHL-is debüteeris ta Dallas Starsi meeskonnas hooajal 2008–09.

2011. aasta veebruaris siirdus ta Pittsburgh Penguinsi. Hooaeg 2011–12 on olnud individuaalselt Neli seni edukaim, kui ta lõi põhihooajal 40 väravat ja kogus 81 punkti. Ta oli sel hooajal Jevgeni Malkini järel teine resultatiivseim Penguinsi mängija ja liigas paremuselt kolmas väravakütt. Samal hooajal valiti lisaks Neal NHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu (*NHL First All-Star Team*).

Aastatel 2014–17 mängis Neal kolm hooaega Nashville Predatorsis. Hooajal 2016–17 jõudis ta Predatorsiga Stanley karika finaali, kus Predators kaotas Neali eelmisele koduklubile Penguinsile mängudega 2:4.

Hooajal 2017–18 mängis ta Vegas Golden Knightsis. Ka sel hooajal jõudis Neal Stanley karika finaali, kus Golden Knights kaotas Washington Capitalsile mängudega 1:4.

2018. aasta juulis sõlmis Neal viieaastase lepingu Calgary Flamesiga. 2018–19 põhihooajal suutis Neal lüüa vaid seitse väravat ja koguda 19 punkti. 2019. aasta juulis siirdus ta Edmonton Oilersi. 2021. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu St. Louis Bluesiga. Kahvatu vormi tõttu (19 mänguga kaks väravat ja kaks väravasöötu) suunati ta 2022. aasta jaanuaris AHL-i klubisse Springfield Thunderbirds.

Aastatel 2012, 2016 ja 2018 on Neal valitud NHL-i tähtede mängule.

2009. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Neal Kanada jäähokikoondises hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  "Flames sign Neal to five-year deal. The Sports Network. 2.7.2018. Vaadatud 3.8.2020
2. ↑  "Neal agrees to one-year deal with Blues". NHL.com. 9.10.2021. Vaadatud 29.1.2022

Välislingid
-----------

* James Neal NHL.com lehel
* James Neal hockeydb.com lehel
**Karl Saar** (sündinud 9. augustil 1945 Palamuse vallas Jõgevamaal) on eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Karl Saar on kaupluseomaniku poeg.

Lõpetas 1964 Jõgevamaal Maarja Keskkooli (tollal Järve Keskkooli), 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) soojusenergeetika alal, TPI-s 1979 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1980, TPI), väitekiri "Исследование образования окислов азота из топливного азота в процессе горения жидкого топлива". Oli 1969–81 TPI labori juhataja ja teadur, 1981–84 Eesti Teaduste Akadeemia spetsiaalse konstrueerimisbüroo konstruktor, 1984–90 osakonnajuhataja. 1990–2000 direktor, 2000– Eesti Energia AS ökoloogia labori juhataja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: lämmastikoksiidide teke vedelkütuste põletamisel, looduslike keskkondade kaugseire, õhuheitmete analüüs ja selle vähendamise võimalused. Osales 1986–88 uurimislaeval "Arnold Veimer" kolmel teadusliku ekspeditsioonil. NSVL Ministrite Nõukogu teadus- ja tehnikapreemia (1988). 20 teadustrükist, 5 autoritunnistust.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Исследование образования окислов азота из азотосодержащих соединений топлива и факторов, влияющих на этот процесс (kaasautor). // Теплоэнергетика (1982) 12, Total luminescent spectroskopy for remote laser diagnostics of natural water conditions (kaasautor). // Appl. Optics 30 (1991) 4
* Uutest võimalustest mitmekomponendiliste gaasisegude analüüsimiseks. // Keskkonnatehnika (2002) 6
* On gaseous waste reduce at Estonian oil shale burning in big power station boilers (kaasautor). // Symp. on Oil Shale 2002. 18–21 Nov. 2002, Tallinn, Estonia.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Madonnaliilia** (*Lilium candidum*) ehk **valge liilia** on taimeliik liilia perekonnas ning on üks vanemaid kultuuriliiliad.

Levila
------

Peamiselt kasvab Balkani maades ning Kesk- ja Ida-Euroopas: Prantsusmaal, Itaalias ja Ukrainas. Arvatavasti pärineb Türgi ja Afganistani poolkõrbelistelt aladelt, kust jõudis tõenäoliselt foiniiklastega Kartaagosse ja Kreekasse, kust omakorda jõudis roomlaste vahendusel Inglismaale.

Morfoloogia
-----------

Hiliskevadel tärkavad tõrvikut meenutavad lehtedega kaetud varred, millel arenevad iseloomuliku lõhnaga õiekobarad. Igas kobaras on 5–10 valget trompetikujulist õit, mille keskel on pikad kollased tolmukad. Madonnaliilia sibulad koosnevad tihedatest ja lihakatest sibulasoomustest.

Kasvatamine
-----------

Madonnaliiliaid on kasvatatud sajandeid. Eelistavad hea drenaažiga, huumuserikast ja viljakat liivsavimulda. Kasvukohaks on parim tuulevaikne päikesepaisteline koht, kuid talub ka varju. Kasvab hästi nii happelises kui ka aluselises mullas, kuid eelistab pigem viimast. Üldiselt on madonnaliilia vastupidav liik kuid on vastuvõtlik seenhaigustele. 

Parim aeg madonnaliilia sibulate istutamiseks on augusti lõpus või septembri alguses. Madonnaliilia sibul on varrejuurteta, mis tähendab, et istutada tuleb suhteliselt maapinna lähedale, nii et sibula tipp oleks ainult õhukeselt kaetud (kuni 3 cm). Taimed õitsevad juunis ja juulis ning eritavad tugevat ja magusat aroomi. Õied on silmatorkavad ka ööpimeduses, valendavad kuuvalgel.

Mürgisus
--------

Madonnaliilia on mürgine taim. Eriliselt tundlikud madonnaliilia mürgisusele on kassid, kellele võib mürgistus lõppeda surmaga. Seega pole soovitatav kasvatada madonnaliiliaid majapidamistes ja aedades, kus on kassid. Samuti ei tasu kuivatatud lilli hoida kassidele ligipääsetavates kohtades, kus nad võivad kokku puutuda õietolmuga, mida end hiljem puhastades sisse söövad. Mürgistussümptomite hulka kuuluvad oksendamine, uimasus ja söögiisu kadumine. Ravita jätmise korral põhjustab neerude ja maksa ülesütlemist, mis omakorda viib surmani. Võimaliku mürgistuse korral pöörduda kiiresti loomaarsti poole. 

Inimesele väikeses koguses surmavalt ohtlik pole. Põhjustab maoärritust, oksendamist, peavalu, nägemise hägustumist ja nahaärritust.

Kultuuris
---------

Esimeste kristlaste aegadest on seda taime peetud neitsi Maarja lilleks ning kujutatud kui puhtuse ja süütuse sümbolit.

Viited
------

1. 1 2  "Lilium Candidum".
2. 1 2  "Lilium candidum L". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. august 2018.
3. 1 2  "Raw materials: Madonna lily".
4. ↑  "Madonnaliilia".
**Karl Reitav** (8. aprill (vkj 27. märts) 1897 Laiuse vald, Tartumaa – 5. jaanuar 1961 Tartu) oli Eesti klassikaline filoloog ja tõlkija.

Elulugu
-------

Karl Reitav oli kaupmehe poeg.

Lõpetas 1916 Tartu Reaalkooli ja 1926 TÜ filosoofiateaduskonna. Õppis 1916–17 Riia Polütehnilise Instituudis kaubandust. Täiendas end 1926–30 Pariisis Sorbonne'is ja 1927 Hispaanias Santanderis. Tegutses vabakutselise uurija ja tõlkijana Tartus. 1941–43 ajalehe Eesti Sõna tõlk, 1943–44 Tartu 5. Gümnaasiumi ladina keele õpetaja, 1944–46 TÜ klassikalise filoloogia kateedri juhataja kohusetäitja ja 1945 Lääne-Euroopa rahvaste filoloogia kateedri juhataja kohusetäitja, 1946 klassikalise filoloogia kabineti ja klassikalise muinasteaduse muuseumi juhataja, dotsent, 1947–54 klassikalise filoloogia kateedri vanemõpetaja, 1954–56 Lääne-Euroopa kirjanduse ja klassikalise filoloogia kateedri vanemõpetaja, 1956–60 õpetaja. Õpetanud ladina keele üldkursust ning erikursust ladina ja kreeka autoritest. Artikleid prantsuse, belgia, hispaania ja Ladina-Ameerika kirjandusest, redigeerinud tõlkeid (Cervantese "Don Quijote, ka August Annisti tõlgitud "Ilias" ja "Odüsseia") ning rooma klassikute kommenteeritud väljaandeid: Livius "Ab urbe condita" jt.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* "Arvustaja Anatole France" – Looming 1926, nr 6
* Valimik rooma autoreid (koostaja). Tartu, 1945
* Ladina keele lugemik (kaasautor). 1956

Kirjandus
---------

* Ain Kaalep, "Karl Reitavi mälestuseks" (75. sünniaastapäevaks) – Looming 1972, nr 4, lk 697–698; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Eesti kirjanduse biograafiline leksikon, Tallinn, 1975, lk 461
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu, 1987, lk 242
* Ain Kaalep, "Centenario de don Carlos Reitav" – Keel ja Kirjandus 1997, nr 4, lk 280–282; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; ilmunud ka Ain Kaalepi raamatus "Kolm Lydiat", Tartu 1997, lk 164–167
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Tartu, 1994, II, 10
* Eesti kirjanike leksikon, Tallinn 2000, kl 461, artikli autor Jaan Unt
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Kikerpill** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kikerpill 55 mehel ja 66 naisel. Perekonnanimede levikult on Kikerpill meeste puhul 1822. ja naiste puhul 1628. kohal.

Perekonnanime Kikerpill kandja on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 38). Kõige levinum on perekonnanimi Kikerpill vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,40. Perekonnanimi Kikerpill on levinuim Tartu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 3,86.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Kikerpill Nõo ja Puhja kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus sellist perekonnanime keegi ei võtnud ja senised nime kandjad seda ei muutnud.

Nime kandjaid
-------------

* Rubo Kikerpill (1955–), Eesti jurist, kohtunik

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Kikerpill.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Kikerpill.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Kikerpill.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Kikerpill.
5. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Kikerpill.
Loone Otsa näidendi "Üksainus araabia öö. Salme Niilendi näidend" ettelugemine Karl Ristikivi Seltsi korteris 15. oktoobril 2012
**Karl Ristikivi Selts** on 2001. aastal rajatud mittetulundusühing, mis edendab väliseesti kirjaniku Karl Ristikivi loomingu tutvustamist ja uurimist, laiemalt aga eesti pagulaskirjanduse populariseerimist.

Seltsi asutasid 12. mail 2001 Tartus kirjandusteadlased Rutt Hinrikus ja Janika Kronberg. Igal aastal korraldab Selts Karl Ristikivi sünniaastapäeva puhul ettekandekoosoleku. Selts on produtseerinud filmi Henrik Visnapuu pagulasaastaist "Henrik Visnapuu üheteistkümnes kiri. Lugu poeedi viimasest kümnest eluaastast 1941-1951" (2009), samuti toetanud väliseesti kirjanike Bernard Kangro ja Arno Vihalemma 100. sünniaastapäeva tähistamist. 

Karl Ristikivi testamendijärgse pärija, Stockholmis tegutseva Eesti Eksiilkirjanduse Fondiga (Stiftelsen för främjande av estnisk exillitteratur) sõlmitud kokkuleppe alusel kontrollib selts Karl Ristikivi teoste autoriõigust. Tartu Linnavalitsus andis Karl Ristikivi Seltsi hallata kunagise Karl Ristikivi Muuseumi ruumid Tartus, aadressil Hermanni 18. 2023. aastal loobus selts ruumide kasutamisest kuhjuva üürivõla tõttu.

Karl Ristikivi Seltsil on ligi 60 liiget. 2014. aastal oli seltsi esimees Janika Kronberg.[*viide?*] 2023. aasta veebruaris valiti Kronbergi asemel esimeheks Kadri Tüür.

Viited
------

1. ↑  "Karl Ristikivi Selts sai ruumid tasuta kasutada" Postimees 1. juuni 2007 (vaadatud 29.06.2014)
2. 1 2  Egeli Raudmäe, "Karl Ristikivi selts jäi kuhjunud võlgade pärast lageda taeva alla", Postimees, 31. mai 2023 (vaadatud 02.06.2023)

Välislingid
-----------

* Karl Ristikivi Seltsi koduleht
* "Karl Ristikivi Selts sai ruumid tasuta kasutada" Postimees 1. juuni 2007
* Rutt Hinrikus "Kes kolib Ristikivi tudengikorterisse?" Postimees, 31.08.2001
**Ehitusprojekt** on ehitise või selle osa ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike dokumentide kogum, mis koosneb seletuskirjast, materjalide loetelust ja spetsifikatsioonist (sisaldab koguseid ja mõõte), tehnilistest ja arhitektuurilistest joonistest, hooldusjuhenditest ja muudest asjakohastest dokumentidest ja materjalidest.

Ehitusprojekti sisu ja mõiste juriidiliselt on esitatud ehitusseaduses. 

|  |  |
| --- | --- |
|  |  Legaaldefinitsioon: *"Ehitusprojekt on ehitise või selle osa ehitamiseks ja kasutamiseks vajalike dokumentide kogum, mis koosneb tehnilistest joonistest, seletuskirjast, hooldusjuhendist ja muudest asjakohastest dokumentidest."* |

:Ehitusseadus § 18, lg 1

Ehitusprojekt peab olema koostatud mahus, mis võimaldab hinnata ehitisele õigusaktides esitatud nõuete täitmist. Ehitusprojekt peab detailplaneeringu kohustuse korral vastama selles nõutud tingimustele ja muudel juhtudel üldplaneeringu alusel väljastatud projekteerimistingimustele.

Ehitusprojekti olemasolu on oluline ka ehituse hilisema ekspluatatsiooni ja hoolduse läbiviimise seisukohast. Ehitusprojekti abil saab ülevaate ehitise tehnilisest lahendusest. Selle alusel saab vajaduse korral kavandada ehituse hooldust, remonti- ja renoveerimist, samuti kavandada ehitise parendus- ja laiendusprojekte (näiteks projekteerida lisakorrused, lisa-avasid, lammutada vaheseinu või vältida nende tegemist jne).

Vaata ka
--------

* Eelprojekt
Madrasest taskurätt
**Madras** on ebareeglipäraste ruutudega labase sidusega kerge puuvillkangas, kasutatakse suveriiete, taskurättide jm jaoks. Kanga parema ja pahema poole muster peab olema sama värvuse ja sama kujuga.

Kanga nimi tuleb India linna nimest (tänapäeval Chennai), kus toodeti käsitsi kootud originaalkangast. Madrast kooti haprast lühikesekiulisest puuvillast, niiti kedrates jäid sellesse paksemad topid, mis andsid madrasele ainuomase pinnatekstuuri. Varasem madras oli sageli kaetud trükitud või tikitud taimornamentidega, kuid 1800. aastatel ilmus tänapäeval tuntud ruuduline kujundus. Selle kohta on tehtud oletusi, et inspiratsiooni ruudumustriks said kudujad šoti tartanist, kuid pole tõestust.

Viited
------

1. ↑   A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016
2. ↑  D. German. Checkered Past: A Brief History of the Madras Plaid Shirt. - news.orvis.com
3. ↑  D. German. Checkered Past: A Brief History of the Madras Plaid Shirt. - news.orvis.com

Välislingid
-----------

* D. German. Checkered Past: A Brief History of the Madras Plaid Shirt. - news.orvis.com (blogi)
* S. R. Schneider. Madras Guide – How the Shirt, Pants & Jackets Became Popular. - Gentleman's Gazette, June 21, 2019
Viswanathan Anand, tuli 2007. aastal maailmameistriks
**2007. aasta male maailmameistrivõistluste turniir** (inglise keeles *World Chess Championship Tournament 2007*) oli 2007. aastal Méxicos peetud male MM-võistluste kaheringiline ringsüsteemis mängitav turniir. 

Turniiri võitis ja uueks maailmameistriks tuli Indiat esindav 37-aastane suurmeister Viswanathan Anand, kes edestas punktiga Venemaa maletajat Vladimir Kramnikut ja Iisraeli maletajat Boris Gelfandit.

2007. aasta MM-turniir peeti 13.–29. septembril 2007 Méxicos. Osavõtjaid oli kaheksa. Turniir kuulus 21. kategooriasse. Peakohtunikuna tegutses rahvusvaheline arbiiter Antonio Bento Brasiiliast.

Reglement
---------

Mängiti kaks ringi ringsüsteemis (kokku 14 vooru), ajakontrolliga kaks tundi 40 käigule, seejärel üks tund järgmisele 20 käigule, mille järel anti 15 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. 

Reglement määratles, et kui osavõtjad kogusid võrdse arvu punkte, siis sai määravaks omavaheliste kohtumiste seis, kui see osutus viigliseks, siis sai määravaks suurem võitude arv, kui ka see oli võrdne, siis sai määravaks parem Bergeri koefitsient. Kui ka see oli võrdne, siis otsustas lisapartiide tulemus.

Osavõtjate kvalifitseerumine
----------------------------

| Osavõtja | Vanus | ELO-reiting | Кvalifitseerumine turniirile |
| --- | --- | --- | --- |
| Venemaa Vladimir Kramnik | 32 | 2769 | valitsev maailmameister |
| India Viswanathan Anand | 37 | 2792 | 2005. aasta FIDE MM-turniiri 2.–4. koha saanud maletajad¹ |
| Venemaa Pjotr Svidler | 31 | 2735 |
| Venemaa Aleksandr Morozevitš | 30 | 2758 |
| Armeenia Levon Aronjan | 25 | 2750 | Viimase pretendentide turniiri (2007) neli edukamat |
| Iisrael Boris Gelfand | 39 | 2733 |
| Venemaa Aleksandr Grištšuk | 24 | 2726 |
| Ungari Péter Lékó | 28 | 2751 |
|

¹) Esialgsete kavade kohaselt pidi 2005. aasta FIDE MM-turniiri võitnud Veselin Topalov samuti kvalifitseeruma 2007. aasta MM-turniirile, kuid 2006. aastal MM-tiitlimatši eel sõlmitud lepingu kohaselt matši kaotaja ei pääsenud 2007. aasta MM-turniirile. Küll aga anti Topalovile kompensatsiooniks võimalus mängida 2009. aastal pretendentide matš õigusele kohtuda maailmameistriga

Turniiri lõpptulemus
--------------------

| Koht | Mängija | Voorude arv | Võite | Viike | Kaotusi | Punkte kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | India Viswanathan Anand | 14 | 4 | 10 | 0 | **9** |
| 2.¹ | Venemaa Vladimir Kramnik | 14 | 3 | 10 | 1 | **8** |
| 3. | Iisrael Boris Gelfand | 14 | 3 | 10 | 1 | **8** |
| 4. | Ungari Péter Lékó | 14 | 2 | 10 | 2 | **7** |
| 5. | Venemaa Pjotr Svidler | 14 | 1 | 11 | 2 | **6½**  |
| 6. | Venemaa Aleksandr Morozevitš | 14 | 3 | 6 | 5 | **6** |
| 7. | Armeenia Levon Aronjan | 14 | 2 | 8 | 4 | **6** |
| 8. | Venemaa Aleksandr Grištšuk | 14 | 2 | 7 | 5 | **5½** |
|

¹) Kramnikul oli Gelfandiga võrreldes parem Bergeri koefitsient

Vaata ka
--------

* 2006. aasta MM-tiitlimatš males
* 2007. aasta pretendentide turniir
* 2008. aasta MM-tiitlimatš males
* 2009. aasta pretendentide matš males

Välislingid
-----------

* World Chess Championship Mexico 2007. chess-results.com
Kaherattaline kastiratas
Kolmerattaline kastiratas
Kastiratas 19. sajandil
**Kastiratas** või **kaubaratas** on jalgratas, mis mõeldud lisaks ratturile ka esemete ja teiste isikute transpordiks. Teistest jalgratastest eristav peamine osa on kast. Rattaid võib sellel jalgrattal olla nii kaks kui ka kolm või neli. Taanis on selline ratas väga populaarne, sageli kasutavad seda vanemad oma laste vedamiseks, aga on ka suuremaid versioone, mida võivad kauba müüjad või oskustöölised kasutada. Tänapäeval on paljud sellised rattad varustatud elektrilise abimootoriga, samuti on olemas nii ühekohalisi kui ka tandempaigutusega kastirattaid. Eestis on kastirattad tänavapildis võrdlemisi haruldased, kuid Tartus on neid alates 2021. aastast seoses vastava kampaaniaga rohkem liikvel.

Vaata ka
--------

* jalgratas
* tandem

Viited
------

1. ↑  "Osoon. Kastiratas". *ERR*. Vaadatud 07.04.2021.
2. ↑  "Tartu testib linlaste huvi kastirataste teenuse vastu". *Tartu linn*. 21.01.2021. Vaadatud 07.04.2021.
**"Meluha surematud"** on esimene raamat Amish Tripathi Shiva triloogia sarjast.

Loo sündmustik leiab aset Meluha riigis, kuhu saabub tiibetlane Shiva. Meluhalased usuvad, et Shiva on nende kauaoodatud päästja Neelkanth. Seda kinnitab ka juhtum, kui Shiva joob legendaarset ravimjooki somrast, mis muudab tema kaela siniselt kumavaks. Sõdalane otsustab Meluha riiki aidata sõjas *chandravansh*'ide vastu, kes on ühendanud jõu naagade neetud rahvaga. Kogu teekonna ja lõpliku võitluse käigus hakkab Shiva mõistma, kuidas tema valikud mõjuvad mehele, kelleks ta püüab saada, ja millised tagajärjed nendega kaasnevad. 

Tripathi oli alguses otsustanud kirjutada raamatu kurjuse filosoofiast, kuid perekonna keelitamisel kirjutas romaani hoopis Šivast, ühest hinduistlikust jumalusest. Ta võttis nõuks toetuda kontseptsioonile, et kõik jumalused olid kord inimolendid ja ainult oma inimesena tehtud tegude tagajärjel muutusid nad kuulsateks jumalateks.

Kui raamat kauplustesse jõudis, sai see suure edu osaliseks. Rohke nõudluse tõttu on seda korduvalt uuesti trükitud. Kriitikud võtsid raamatu üldiselt hästi vastu, kuigi osa neist leidis, et autori kirjutusstiil kaotab raamatu vältel kohati keskpunkti. Kolmanda raamatu ilmumise ajaks 2013. aastal oli Shiva triloogiast saanud kõige kiirema läbimüügiga raamatusari India kirjastusajaloos.

Sisu
----

Iidse Induse oru salapärase kadunud kultuuriga kunagi uhke olnud riik on silmitsi tõsiste ohtudega. Kannatatakse pidevalt laastavate rünnakute käes, sest täiesti vastandlik naaberriik näib olevat sõlminud liidu põlualuse ja pahelise rassiga, mis koosneb hämmastavate võitluskunstioskuste ja väärarengutega inimestest. Ainus lootus on iidne, põlvest põlve korratav legend: "Kui kurjus võtab oma suurimad mõõtmed ja kõik tundub olevat kadunud, ilmub teie sekka kangelane." Kuid kas tõesti see lihtne tiibetlane Shiva ongi kauaoodatud kangelane? Kas ta üldse tahab nende kangelane olla? Mis paneb mehe oma saatusele alistuma, kas armastus või kohusetunne?

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Ülevaade
* E-raamat
* Apollo "Meluha surematud"
**Kastlõks** on püünis, millega loomi, põhiliselt väikekiskjaid, saab püüda elusana.

Selle suurus sõltub püütavast loomast - kährik, naarits, nugis, tuhkur, mäger, mink, rebane, varem ka ilves ja hunt. Püünise sulgeb langev uks, mille mehhanismi käivitab saakloom ise, kui ta haarab tugipulgast ja tallalauast koosneva luku külge kinnitatud söödast. 

Aastaringselt võib Eestis kastlõksuga jahti pidada kährikule ja mingile. Teistele väikeulukitele on selline jaht lubatud põhiliselt sügis-talvisel ajal. 

Tänapäeval kasutatakse traadist puur-lõkse, mis on ohutu ja humaanne viis soovimatute loomade püüdmiseks, ümberpaigutamiseks ja vabaks laskmiseks sobivas kohas, samuti ära jooksnud koduloomade (kassid jne) püüdmiseks.

Vaata ka
--------

* Lööklõks
* Vedrulõks

Viited
------

1. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 154
2. ↑  Riigimetsa Majandamise Keskus

Välislingid
-----------

* Väikekiskjad on kasvav mure eesti metsades , Maaleht 21.03.2019
* Kastlõks, Eesti Rahva Muuseum
**Membranoproliferatiivne glomerulonefriit** (MPGN) on glomerulonefriidi vorm, mille korral tekib immuunkomplekside või ladestuste tagajärjel glomerulaarse basaalmembraani paksenemine ja mesangiotsüütide paljunemine.

MPGN on sagedaseim glomerulaarhaigus koertel. Haigust on kirjeldatud ka lammastel.

Loomadel eristatakse kahte tüüpi membranoproliferatiivset glomerulonefriiti: I tüüpi ja II tüüpi MPGN

* I tüüpi MPGN – nimetatakse ka mesangiokapillaarseks glomerulonefriidiks, on immuunkomplekside ladestumine glomerulaarse basaalmembraani subendoteliaalsele pinnale, mis on sageli indutseeritud infektsioonhaiguste poolt.
* II tüüpi MPGN – nimetatakse ka tiheda ladestusega haigus, kus glomerulaarne basaalmembraan on paksenenud. Erinevalt I tüüpi MPGN immuunkomplekse glomerulaarsele basaalmembraanile ei ladestu.

Mõlemal juhul põhjustab ladestumine komplemendi aktiveerumise. I tüüpi MPGN korral toimub komplemendi aktiveerumine klassikalist, II tüüpi MPGN korral aga alternatiivset aktivatsiooni teed mööda.

MPGN ravis on oluline ravida põhipõhjust.
Kätelkõndija kõnnib üle lava.
**Kätelkõnd** ehk **kätel käimine** on inimese liikumine pea alaspidi nii, et keha toetub ainult kätele. Seejuures on jalad täielikult välja sirutatud, harkis, ettepoole kallutatud või muus asendis. 

Kätelkõnd on akrobaatiline tegevus, mida võidakse kasutada muu hulgas tantsus ja tsirkuses.

Oskused ja tehnika
------------------

Kätel kõndimine eeldab võimet kätelseisuks, mis omakorda eeldab küllaldast ülakeha vastupidavust surveks õlavarte kolmpealihasele ja deltalihastele, samuti head tasakaalu ja ruumitunnetust. Kuna keha on kätel kõndimise ajal tagurpidi, siis on vererõhk ajus suurem kui tavaliselt.

Kätelkõndi tuleb vilumuse ja vastupidavuse saavutamiseks palju harjutada. Kätelseis ja kätelkõnd õpitakse sageli ära korraga, kuna kätelkõnd aitab säilitada tasakaalu kätelseisuks enne, kui õpitakse ära stabiilne kätelseis. Tasakaalu aitab säilitada ka selja kumeruse varieerimine.

Loomad
------

Mõned neljajalgsed suudavad kõndida esikäppadel. Näiteks kui skunki rünnatakse, siis tõuseb ta esikäppadele, et pihustada haisev vedelik otse ründaja suunas.
Kanepi valla vapp
**Kanepi valla vapp** on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kanepi valla vapp.

Vapi sümbol on tuletatud Kanepi kohanimest. Kanepi Vallavolikogu andmetel on kanepi lehe kujutise kasutamine piirkonnas ajalooliselt levinud.

Vapp alates 2017
----------------

Uus Kanepi valla vapp on kalambuurvapp, mis pärineb Kanepi kohanimest. See sümbol on lipu elemendina käigus juba 1869. aastast, mil Kanepi Laulu ja Mängu Selts käis Eesti esimesel laulupeol. Vapi värvid on tuletatud taime värvist.

### Vapi kirjeldus

Ülalt kaarjal rohelisel kilbil on kujutatud hõbedane kanepileht. Lehed on sõrmjad, rootsudega, lehekesi kokku seitse, all püstine, kergelt allapoole laienev vars.

Vapp 1997–2017
--------------

Kanepi valla vapp 1997–2017
Vapp kinnitati 18. novembril 1997.

1997. aastal toimunud valla vapi konkursile laekunud 15 autori kavanditest valiti välja Urve Valge kavand, mis sai aluseks Riigikantseleis viimistletud vapikavandile. Vapil kujutatud kirikutorni tipus olev aotäht, millega autor rõhutas praost Rothi rolli Kanepi kultuuriloos, paigaldati kirikutorni restaureerimisel tagasi viis aastat hiljem, aastal 2002. Valla vapp ja lipp said valmis ning pühitseti 1997. aasta jõulude ajal vastvalminud vallamajas. 

### Vapi kirjeldus

Sinisel kilbil Kanepi Jaani kiriku tornitipp, saatena paremal tammeleht ja vasakul kannel; teraviku kohal kaheksaharuline täht – kõik hõbedased.

Vaata ka
--------

* Kanepi valla lipp

Viited
------

1. ↑  LISA 1 Kanepi Vallavolikogu 15.05.2018 määrusele nr 1-2/2018/28
2. 1 2  Sümboolikast Kanepi valla kodulehel (vaadatud 09.07.2019)

Välislingid
-----------

* Kanepi valla sümboolika valla kodulehel
* Kanepi valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Oopiumipõld Harwelli külas Oxfordshire maakonnas
Alexis-Joseph Mazerolle, "L'opium" (1859)

**Oopium** (lad < kr *opion* 'magunamahl'; vanemas eestikeelses kirjanduses ka *laudanum*, *mekoonium*) on unimaguna valmimata kupardest saadav kuivatatud piimmahl.

Euroopa farmakopöa järgi on droogiks tooroopium (*Opium crudum*) – magunaliste sugukonna taimeliigi unimaguna varaküpsuses kuparde kuivanud piimmahl, mis kogutakse kokku ja rullitakse kas pallikesteks (oopiumikummi) või peenestatakse pulbriks (jahvatatud oopium). (Raal, 418:2010b)

Tooroopium peaks sisaldama vähemalt 10% morfiini ja kodeiini vähemalt 0,1%.

Oopiumist toodetavat heroiini tarvitatake peamiselt narkootikumina. (Raal, 419:2010b)

Oopiumi tarvitamine tekitab väikeste koguste puhul algul ärritust, hiljem mõjub rahustavalt, valu vaigistavalt ja uinutavalt. Oopiumi korduv tarvitamine tekitab ravimisõltuvuse. Oopium ja selle valu vaigistavad alkaloidid on narkootikumid ja nendest valmistatud ravimite üle peetakse eriarvestust.

Oopium on lähtematerjaliks poolsünteetilisele narkootilisele ainele heroiinile.

Oopiumis leiduvaid alkaloide nimetatakse opiaatideks.

2007. aastal toodeti 93% maailmaturule jõudnud oopiumist ÜRO andmetel Afganistanis, eriti selle edelaosas. Pool Afganistani oopiumist pärines omakorda Helmandi provintsist.

1990. aastatel pärines enamik oopiumitoodangust Birmast.

Vaata ka
--------

* Oopiumisõjad

Viited
------

1. ↑  "Afghanistan Opium Survey 2007" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2008. Vaadatud 5. juunil 2009.

Kirjandus
---------

* Ain Raal, "Farmakognoosia: Õpik kõrgkoolidele", lk 417-419, Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 548–549, 2010b

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Oopium** |
**Ridala raamatukogu** asub Lääne maakonnas Haapsalu linnas Panga külas Ridala põhikoolis.

Enne 2017. aasta haldusreformi oli see üks kolmest Ridala valla raamatukogust.

Enne Panga külla Ridala põhikooli toomist asus raamatukogu Sinalepa külas (*Sinalepa raamatukogu*) korterelamus.

Ajalugu
-------

Raamatukogu eelkäijaks võib pidada raamatukogu Mäevalla vallakoolis Sinalepa vallas, mis oli asutatud enne 1884. aastat. 

"Valgus", 1884, 11.mai, lk.2, nr.27: - - - kooliõpetaja J.A. Palmkroon võttis nõuks [Sinalepas] üht raamatukogu asutada. 

Niisama oli lugu Mäevallas. Kooliõpetaja J. Spuhl muretses kooliõpetaja rahvale ajalehed, asutas oma kuluga raamatukogu ning luges lauluöppimise öhtul kui öppimisel vaheaeg oli noore rahvale öpetlikke tükkisid kirjandusest ette. Noor rahavas oli kui nöiduse väega koolimajasse kokku tömmatud ega tikkunud körtsu, vaid töttas koolimajasse, kus hariduse ja öpetuse seemet nende sisse külvati. 

F 1108 nim. 7,S 10, l.52. Haridusmin. Rahvahariduse osakonnale. Vastuseks Teie ringkirja peale 9/VIII 1919.a. Nr.66: Sinalepa vallavalitsus teadustab, et Sinalepa vallas on vallamaja ruumides Ridali Põllumeeste Seltsi poolt üleval peetav maksuta raamatukogu, ruumisi lugemislaua ja raamatukogu jaoks, samuti ka kõnekoosolekute ja ettelugemiste jaoks võib saada, valla piiratud sissetulekuid silmas pidades pole vallavalitsusel raamatukogu sisseseadmise jaoks mitte võimalik summasi määrata.

Välislingid
-----------

* Raamatukogust Ridala valla kodulehel
* Ridala raamatukogu blogi
Näide Bashi seansist. GNOME Terminal 3, Fedora 15
**Käsurida** ehk **korraldusrida** (ingl. *Command line interface, CLI*) on tekstipõhine kasutajaliides inimese ja arvuti vahel, mille puhul käsud antakse enamasti sisestades tekstkäske. Teisisõnu on käsurida ekraanile kuvatud käsuviibale järgnev rida programmis või operatsioonisüsteemis, kuhu tarkvara lubab kasutajal kirjutada käsu.

Käsurea alguses on tavaliselt viip (*prompt*), mis annab kasutajale sellisest võimalusest teada.

Käsureale sisestatakse klaviatuurilt arvutile mõistetav tekst ehk käsk (*command*). 
Sisestatav käsk võib olla sõltuvalt soovitud eesmärgist üsna keerukas. Näiteks:

```
uname -a
whoami
pwd
set interface "Local Area Connection" enable 7 10 30 0
traceroute www.wikipedia.org
netstat -b -v
ps -ef | wc -l
```

Et käsk oleks arvutile mõistetav, tuleb järgida käsu süntaksit – käsu argumentide ja parameetrite ettenähtud järjestust. Et tavakasutajale arvuti kasutamist lihtsamaks teha, on paljudel programmidel ja enamikul tänapäevastest operatsioonisüsteemidest graafiline kasutajaliides, mille kaudu saab kasutada levinumaid käske.

Käsurida võib olla mõnes programmis kombineeritud graafilise kasutajaliidesega, näiteks AutoCad.

Käsurea väljund ei ole reglementeeritud; tavaliselt on see tekst, kuid võib olla ka graafiline või koos heliga.

Rakendus
--------

Peamised käsurea rakenduse sfäärid on:

* Operatsioonisüsteem;
* Jututoad (nt IRC);
* Videomängud;
* Muu tarkvara (nt Docker või Kubernetes).

### Käsurida operatsioonisüsteemides

Peamine käsurea rakendus on operatsioonisüsteemi kasutajaliides. Windowsi operatsioonisüsteemis ei ole käsurea keel standardiseeritud, kuid toetab lisaks ka teatud määral käsurea standardit POSIX.

Mõned ingliskeelsed nimed
-------------------------

* TTY ja tty
* Text terminal ja Computer terminal
* Console ja Virtual console
* System console

Vaata ka
--------

* Käsuinterpretaator
* Cmd.exe

Viited
------

1. ↑  Subsystem for UNIX-based Applications and POSIX Compliance.
2. ↑  AKIT 8122
3. ↑  AKIT 8123
4. ↑  AKIT 13778
5. ↑  AKIT 13777
6. ↑  AKIT 13779

| * v
* r
Operatsioonisüsteem |
| --- |
| Tuum | 

|  |  |
| --- | --- |
| Arhitektuurid | 
Eksotuum  • Hübriid  • Mikrotuum  • Tervik |
| Komponendid | 
Kasutajaruum  • Laaditav tuumamoodul  • Seadmedraiver |

 |
| Tegumihaldus | 

|  |  |
| --- | --- |
| Mõisted | 
Katkestus  • Kontekstivahetus  • Lõim  • Plaanur  • Rakendus  • Tegum |
| Ressursijaotus | 
Järjestikplaanur  • Multitegumtöö  • Shortest Job Next |

 |
| Mäluhaldus ja -kaitse | 
Lehekülgede saalimine  • Mälukaitse  • Turvatasemed  • Segmenteerimisviga  • Virtuaalmälu |
| Loend | 
AmigaOS  • BSD  • FreeBSD  • Hurd  • HP-UX  • IRIX  • Ketta-opsüsteem  • Linux  • Mac OS  • MINIX  • MorphOS  • OS/2  • Solaris  • UNIX  • Windows |
| Mitmesuguseid mõisteid | 
Alglaadur  • Live CD  • Live USB  • PXE  • Rakendusliides  • Virtuaalne failisüsteem  • Arvutivõrk  • Kest (Käsurida  • Tekstipõhine kasutajaliides  • Graafiline kasutajaliides  • Häälkasutajaliides)  • Riistvara abstraktsioon  • Reaalaja OS |
**Ridaküla** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

Ridaküla on Põima tütarküla, mis kannab Ridaküla nime alates 1977. aastast. Nimi lähtub küla tüübist. Ridakülaga on 1977. aastal liidetud Koplimetsa, Tõrma ja Vanamõisa. Koplimetsa hilisemat, edelapoolset osa nimetati Uudekülaks, mis on tänapäevaks hääbunud. 

Külas tegutsevad piimakarjakasvatajate Jüri ja Ene Milvaste Kiigemäe talu ning eesti tumedapealise lamba kasvataja Aleksandr Apolinsky. Töötab suur päikeseelektrijaam võimsusega üle 400 kW. 

Külas asub Kadrina valla raamatukogu laenutuspunkt.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Richard Tammik (2005). *Kadrina kihelkond läbi aegade*. Lk 79.

Kadrina valla vapp
Kadrina valla asulad

**Alevikud:** Hulja | Kadrina  

**Külad:** Ama | Arbavere | Hõbeda | Härjadi | Jõepere | Jõetaguse | Jürimõisa | Kadapiku | Kallukse | Kihlevere | Kiku | Kolu | Kõrveküla | Lante | Leikude | Loobu | Läsna | Mõndavere | Mäo | Neeruti | Ohepalu | Orutaguse | Pariisi | Põima | Ridaküla | Rõmeda | Salda | Saukse | Sootaguse | Tirbiku | Tokolopi | Udriku | Uku | Undla | Vaiatu | Vandu | Viitna | Vohnja | Võduvere | Võipere
**Elmar Reinhold August Raup** (19. august 1896 Uue-Antsla vald, Võrumaa – 13. september 1973 Tartu) oli eesti agrokeemik.

Elulugu
-------

Elmar Reinhold August Raup oli ametniku poeg.

Lõpetas 1914 Simbirski 1. Gümnaasiumi ja 1932 Tartu Ülikooli keemia osakonna; keemiamagister (1936, TÜ, ümber atesteeritud keemiakandidaadiks 1949), väitekiri "Tasakaalu uurimusi veest, atsetoonist ja väävelsüsinikust koosneva ternaarse süsteemi kohta". Võttis osa Esimesest maailmasõjast ja Vabadussõjast. Oli 1935–1942 TÜ anorgaanilise keemia labori assistent, 1942–1943 Riikliku Põllumajanduse Uurimis-ja Katseinstituudi vanemassistent, 1944–1946 Põllumajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi ja 1946–1956 Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi Kuusiku filiaali teadur, 1956– Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Kuusiku katsebaasi teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: väetiste ja turba efektiivne kasutamine põllumajanduses.

Teoseid
-------

* Turba kasutamisest orgaanilis-mineraalsete kompostide ja segude valmistamisel. // Sotsialistlik Põllumajandus (1952) 6
* Эффективность малых доз органо-минеральных смесей в ЭССР. // Доклады ВАСХИЛ (1955) 4
* Orgaanilis-mineraalsete seguväetiste kasutamine. // Sotsialistlik Põllumajandus (1956) 8.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 25.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*