recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sõmeru mõis** (saksa keeles *Sommerhof*) oli Ravila mõisa kõrvalmõis Kose kihelkonnas Harjumaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jäävad mõisa alad Harju maakonda Kose valda. Mõisasüda paiknes Pirita jõe kaldal.

Mõis rajati kas 17. sajandi lõpul või 18. sajandi alguses.

Mõisa peahoone, mis oli keskel asuva mantelkorstnaga ja puidust, ehitati tõenäoliselt 18. sajandi lõpul või 19. sajandil. Mõisa peahoonest on tänapäevani säilinud osaliselt kokku varisenud korsten ja hoone tellismüüre.

Viited
------

1. 1 2 3  Sõmeru mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 14.02.2016)

Välislingid
-----------

* Sõmeru mõis Eesti mõisaportaalis
* Sõmeru mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kose kirik
Kose kihelkond

**Kirik**: Kose  

**Mõisad**: Aela mõis | Alavere mõis | Habaja mõis | Nõmme mõis | Nutu mõis | Oru mõis | Palvere mõis | Paunküla mõis | Pikavere mõis | Pikva mõis | Ravila mõis | Rooküla mõis | Saarnakõrve mõis | Saia mõis | Saumetsa mõis | Sõmeru mõis | Sääsküla mõis | Tammiku mõis | Triigi mõis | Tuhala mõis | Uue-Harmi mõis | Kose-Uuemõisa mõis | Vana-Harmi mõis
**Nameisis** (kaasaegsetes allikates *Nameise*, *Nameyxe*; läti keeles ka *Namejs*, *Nameitis*) oli Tērvete semgalite vanem (nimetatud ka kuningaks), 1279. aastal alanud Liivi ordu vastase semgalite ülestõusu üks juhte. Peamine allikas Nameisise kohta on Liivimaa vanem riimkroonika, mainitud on teda ka Franciscus de Moliano ülekuulamisprotokollides 1312. aastal.

Arvatakse, et juba 1270. aastal, mil orduväed Tērvete linnuse vallutasid ja semgalitega rahu tegid, võis Nameisis olla sealne valitseja. Pärast Liivi ordu 1279. aastal organiseeritud sõjaretke leedulaste vastu, mis lõppes kaotuse ja semgalitest abijõudude lahinguväljalt põgenemisega, algas semgalite aladel ülestõus. Selle põhjusena on nähtud maksude tõstmist ja/või ordu poolt pidusöögile kutsutud mõnede semgali ülikute tapmist. Hiljem oli ka üks orduvend andnud Nameisisele kõrvakiilu. Samal aastal vallutati Nameisise juhtimisel orduvendade käes olnud Tērvete linnus ja astuti liitu leedulastega. Hiljem ründas ta oma väega semgalite Dobele linnust piiramas käinud orduvendi ja kuralasi, kuid sai lüüa ja taandus. 1279./1280. aasta talvel võitsid rüüsteretkel olevad Nameisise semgalid lahingus väikest orduvendade salka. 1281. aastal alistus Tērvete linnus piiramise järel ordule ja Nameisis lahkus Leedumaale. On arvatud, et võis olla Leedu vürsti Traidenise vasall. Viimast korda mainitakse teda allikates samal aastal osalisena leedulaste Preisimaale tehtud sõjakäigus. Nameisise edasisest saatusest Leedus pole midagi teada. Küll on teada, et hiljem, 1289.–1290. aastal, järgnesid talle sinna mitmed teisedki semgalid, kelle elu ordu sagedased sõjaretked raskeks tegid, kuid kes ei tahtnud neile alistuda.

Vaata ka
--------

* Liivimaa ristisõda

Viited
------

1. ↑  historia.lv, Nameisis (Tērvetes zemgaļu vecākais)
2. ↑  *Liivimaa vanem riimkroonika*. Tõlkinud ja kommenteerinud Urmas Eelmäe, teaduslikult toimetanud Enn Tarvel. 2003. Värsid 8411–8452, 8605–8812, kommentaar (8662), lk 143–144, 146–149, 223
3. ↑  Liivimaa vanem riimkroonika, 9038–9102, lk 152–153
4. ↑  Liivimaa vanem riimkroonika, 9193–9404, lk 155–158
5. ↑  Liivimaa vanem riimkroonika, 9543–9682, lk 160–162
6. ↑  Latvijas vēstures enciklopēdija, Nameisis
7. ↑  Liivimaa vanem riimkroonika, 11338–11637, lk 186–191
**1948. aasta maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes** peeti 13. novembrist 4. detsembrini 22-voorulisena erinevates Hollandi linnades (Amsterdam, Haag, Heerlen, Dordrecht, IJmuiden, Rotterdam). Need olid pärast Rahvusvahelise Kabeföderatsiooni moodustamist peetud esimesed maailmameistrivõistlused. Turniiri võitis Piet Roozenburg, kes kogus koguni 9 punkti enam kui teiseks jäänud Reinier Cornelis Keller. Tiitlikaitsja Pierre Ghestem pidi leppima kolmanda kohaga.

| Koht | Nimi | Riik | Võite | Viike | Kaotusi | Punkte |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Piet Roozenburg |  Holland | 17 | 3 | 0 | 37 |
| 2 | Reinier Cornelis Keller |  Holland | 11 | 6 | 3 | 28 |
| 3 | Pierre Ghestem |  Prantsusmaa | 10 | 6 | 4 | 26 |
| 4 | Oscar Verpoest |  Belgia | 9 | 6 | 5 | 24 |
| 5 | Henk Laros |  Holland | 9 | 4 | 7 | 22 |
| 6 | Georges Post |  Prantsusmaa | 8 | 5 | 7 | 21 |
| 7 | Dammis van der Staay |  Holland | 7 | 7 | 6 | 21 |
| 9 | Henri Chiland |  Prantsusmaa | 4 | 7 | 9 | 15 |
| 10 | Joseph Demesmaecker |  Belgia | 1 | 2 | 17 | 4 |
| 11 | Georges Rostan |  Šveits | 0 | 3 | 17 | 3 |

* Roozenburg vs. GhestemRoozenburg vs. Ghestem
* Post vs. GhestemPost vs. Ghestem
* RoozenburgRoozenburg
* Film
**Niall Campbell Douglas Ferguson** (sündinud 18. aprillil 1964 Glasgow's) on šoti päritolu Briti ajaloolane. 

Ta on Harvardi ülikooli ajalooprofessor, kelle erialadeks on rahvusvaheline ajalugu, majandusajalugu (hüperinflatsioon ja võlaturud) ning Briti ja USA imperialism. Tuntud uuenduslike, provokatiivsete ja tavaarusaamadele vastanduvate vaadete poolest.

Fergusoni teostest on suure menu pälvinud raamatud "Empire: How Britain Made the Modern World; War of the World" (eesti keeles "Maailmasõda", Varrak 2008); "The Ascent of Money: A Financial History of the World" ja "Civilization: The West and the Rest". Neist kõigist on tehtud teleseriaalid, mida on näidanud telekanal Channel 4. 2004. aastal oli Fergusoni nimi ajakirja Time koostatud 100 maailma kõige mõjukama inimese nimekirjas.

Eesti keeles on ilmunud Fergussoni "Maailmasõda. XX sajandi konflikt ja Lääne allakäik". Tõlkinud Marek Laane. Varrak, 2008.

Selle raamatu kohta on ilmunud Jaaki Valge, Märt Väljataga ja Kaarel Piirimäe arutelu.

Viited
------

1. ↑  Niall Fergusson (2008). *Maailmasõda. XX sajandi konflikt ja Lääne allakäik*. 2008: Varrak. `{{raamatuviide}}`: eiran tundmatut parameetrit `|tõlk=` (juhend)CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link)
2. ↑  Jaak Valge. [Jüri Valge  "Ajalugu kui toode"]. *Sirp*. `{{netiviide}}`: kontrolli parameetri `|url=` väärtust (juhend)
3. ↑  Märt Väljataga. "Vastuseks Jaak Valgele". *Sirp*.
4. ↑  Kaarel Piirimäe (18. september 2009). "Vastuoluline Ferguson". *Sirp*.
Aroser Weisshorn

Plessuri Alpid (Šveits)Plessuri Alpid
Asukoht Šveitsis
Plessuri Alpid   
Mäestiku piirid Alpiklubi Ida-Alpide klassifikatsiooni järgi
**Plessuri Alpid** on mäestik Alpides Ida-Šveitsis. Mäestikku peetakse Lääne-Reetia Alpide osaks. Mäestik on saanud nime Plessuri jõe järgi, mis saab alguse mäestiku keskelt. Plessuri Alpid on eraldatud Glarusi Alpidest läänes Reini oruga; Rätikoni mäestikust põhjas Landquarti jõe oruga (Prättigau); Albula Alpidest kagus Landwasseri jõe oruga; Oberhalbsteini Alpidest lõunas Albula jõe oruga.

Plessuri Alpidest voolavad välja Reini, Plessuri, Landwasseri ja Landquarti jõed. Suusakuurort Arosa asub mäestiku keskosas.

Plessuri Alpide tipud on Aroser Rothorn (kõrgeim, 2985 m) ja Stätzerhorn (2576 m).

Mäekuru Plessuri Alpides on Strela kuru, Davosist Langwiesi (2377 m).

Tipud
-----

Peamised Plessuri Alpide tipud on:

| Nimi | Kõrgus, m |
| --- | --- |
| Aroser Rothorn | 2985 |
| Sandhubel | 2764 |
| Valbellahorn | 2764 |
| Guggernell | 2744 |
| Älpliseehorn | 2725 |
| Schiahorn | 2709 |
| Strela | 2636 |
| Stelli | 2622 |
| Stätzerhorn | 2576 |
| Fulhorn | 2529 |
| Mattjisch Horn | 2461 |
| Gürgaletsch | 2441 |
| Cunggel | 2413 |
| Ful Berg | 2395 |
| Glattwang | 2376 |

Galerii
-------

* Järv Arosa lähedalJärv Arosa lähedal
* OberseeObersee
* Lenzerheide orgLenzerheide org
* Lenzer HornLenzer Horn
* Parpaner Rothorn (paremal)Parpaner Rothorn (paremal)
* Lenzer Horni tippLenzer Horni tipp

Vaata ka
--------

* Šveitsi Alpid
* Amselflue
* Casanna
**Ngũgĩ wa Thiong'o** (sündinud 5. jaanuaril 1938 Kamiriithus) on Keenia kirjanik. Ta on kirjutanud romaane, näidendeid, novelle, lastekirjandust ja kirjanduskriitikat. 

Ta on rahvuselt kikuju. Ta kirjutas algul inglise keeles, kuid alates 1978. aastast kikuju ja suahiili keeles. Ta tõlgib ise oma teoseid inglise keelde.

Tema ristinimi on **James Ngugi**. Ta on lõpetanud Makerere ülikooli Kampalas. 

Tema esimene romaan "Weep Not, Child" ilmus 1964. aastal. 

1977. aastal vangistati ta poliitilise sõnumiga näidendi tõttu. Vanglas teda piinati ja ta kirjutas tualettpaberile oma esimese kikujukeelse romaani "Caitaani mũtharaba-Inĩ" ("Kurat ristil"). Pärast vabanemist oli ta sunnitud eksiili minema.

1992. aastal valiti ta New Yorgi Ülikooli kirjandusprofessoriks. 2004 läks ta Keeniasse tagasi, kuid teda ja tema naist rünnati ning ta oli sunnitud taas kodumaalt lahkuma.

2017. aastal peeti teda ennustusportaalides Nobeli kirjandusauhinnale kandideerijate seas favoriidiks.

Teoseid
-------

* "The River Between" (1965)
* "A Grain of Wheat" (1967)
* "Petals of Blood" (1977)
* "Devil on the Cross" (1980)
* "Matigari" (1986)
* "Mũrogi wa Kagogo" (2004; inglise keeles "Wizard of the Crow", 2006)

Viited
------

1. ↑  Ennustusportaal: Nobeli kirjanduspreemia pälvib Ngugi Wa Thiong'o ERR, 03.10.2017

Välislingid
-----------

* Ngũgĩ wa Thiong'o koduleht
**Lance Armstrong** (sündinud 18. septembril 1971 USA-s Texase osariigis Planos) on endine USA jalgrattur. 

Lance Armstrong oli seitsmekordne Tour de France'i võitja (1999–2005). 2012. aasta oktoobris tühistas Rahvusvaheline Jalgratturite Liit (UCI) kõik need Tour de France'i tulemused, kuna USA dopinguagentuur (USADA) esitas enam kui 1000-leheküljelise aruande, mis sisaldas 26 inimese tunnistusi ja muid tõendeid tema dopingutarvitamise kohta, ning määras talle eluaegse võistluskeelu.

Armstrong alustas sportimist triatloniga, 1984. aastal sai noorteklassis esimese võidu. Jalgrattaspordiga alustas 1988. aastal. Aasta hiljem osales USA koondises juunioride maailmameistrivõistlustel Moskvas grupisõidus. 1991. aastal tuli USA amatööride meistriks grupisõidus. Elukutseline 1992. aastast. 

1993. aastal võitis Armstrong USA-s toimunud kolmeetapilise sarja Triple Crown kõik osavõistlused, mille eest sai eripreemiaks miljon dollarit. Samal aastal osales ta esimest korda Tour de France'il, kus sai ühe etapivõidu. Ka 1995. aastal sai ta ühe etapivõidu ja üldarvestuses 36. koha. Võitja Miguel Indurainile kaotas ta 1,5 tundi. Enam kui tunniga jäi ta maha ka Alex Züllest, Richard Virenque'ist, Marco Pantanist ja teistest. 1996. aasta tuuri katkestas Armstrong 6. etapil. Aasta lõpus diagnoositi tal kaugelearenenud munandivähk. Järgmised poolteist aastat võitles ta elu ja surma piiril ning väljus võitjana. 1998. aasta MM-il sai ta nii grupisõidus kui ka eraldistardis 4. koha. Samal aastal võitis Luksemburgi velotuuri, kus avaetapil sõitis ta koos Lauri Ausiga eest ära. 

Veebruaris 2011 teatas ta karjääri lõpetamisest. 

Juunis 2012 teatas USA dopinguagentuur (USADA), et alustab Lance Armstrongi suhtes uurimist dopingutarvitamise asjus ning avaldas oktoobris 2012 aruande, mille kohaselt kasutas Armstrong kogu karjääri jooksul ise dopingut ja osales ka sellega äritsemises. Ta tegi tihedat koostööd dopinguarst Michele Ferrariga. Ühtlasi tühistati tema saavutused alates 1. augustist 1998 ja talle määrati eluaegne võistluskeeld.

Klubid
------

* 1992–1996 Motorola
* 1997 Cofidis
* 1998 US Postal

Saavutused
----------

Lance Armstrong Tour de France'il 2004. aastal
Kõik tema tulemused alates 1998. aastast on dopingutarvitamise pärast tühistatud.

* 1993 maailmameister grupisõidus
* 1995 maailma karikasarja San Sebastián Classicu etapi võit
* 1999 Tour de France'i võit
* 2000 Tour de France'i võit
* 2000 Sydney olümpiamängude eraldistardis pronksmedal
* 2001 Tour de France'i võit
* 2002 Tour de France'i võit
* 2003 Tour de France'i võit
* 2004 Tour de France'i võit
* 2005 Tour de France'i võit

Teoseid tema kohta
------------------

Lance Armstrongi kohta on kirjutatud mitu raamatut, milles on keskendutud eeskätt ta dopinguskandaalile. Eesti keeles on neist ilmunud näiteks Juliet Macuri "Valede ring: Lance Armstrongi langemine" (Sinisukk 2015).

Viited
------

1. ↑  USADA avaldas 1000 lehekülge tõestust, et Armstrong on dopingupetis

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Ümaralehine huulhein** (*Drosera rotundifolia*) on huulheinaliste sugukonda kuuluv putuktoiduline õistaim.

Ümaralehisel huulheinal on palju rahvapäraseid nimetusi, mis viitavad taime kasutusviisile või kasvukohale: **huulerohi**, **mokahein**, **ohatserohi**, **kõrvalusikas**, **silmarohi**, **päevalill**, **sooummur** ja **kärbsepüüdja**.

Kirjeldus
---------

Ümaralehine huulhein on väike ja tähelepandamatu taim. Kasvab rabades ja siirdesoodes.

Lehed on lamavad, ümmargused ja järsult rootsuks ahenevad. Lehe alakülg on hele ja läikivroheline. Ülemisel küljel paikneb umbes kakssada punakat nuiakujulist tentaaklit.

Pikale õisikuraole kinnituvad õied on valged. Kroonlehed on piklikmunajad ja 4–6 mm pikad. Viljumisel pikenevad ja ümbritsevad kupart. Tolmukaid on 4–5, nad on õiekroonist lühemad.
Õitseb juunis-augustis.

Levik
-----

Ümaralehine huulhein on levinud põhjapoolkeral subarktilises ja parasvöötmes.

Eestis on tavaline kõigis sobivates kasvukohtades.

Viited
------

1. ↑  Aher,S. (1984). Huulhein. Tallinn : Valgus, lk 48

* ÕiedÕied
* LehtLeht

Välislingid
-----------

* Ümaralehine huulhein andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
LDEO üks hoonetest, kus asuvad geokeemia labor ja geokeemia divisjon
**Lamonti–Doherty Maa Observatoorium** (inglise keeles *Lamont–Doherty Earth Observatory*; lühend **LDEO**) on New Yorgi osariigis Palisadesis asuv Columbia ülikooli Columbia Climate Schooli uurimiskeskus.

LDEO tegeleb geoteaduste uuringutega rõhuasetusega kliimateadusele.

LDEO asutas 1949. aastal Maurice Ewing toona kui **Lamonti Geoobservatooriumi** (pankur Thomas W. Lamont oli Columbia ülikoolile teinud suure annetuse). Tänutäheks 1960. aastate lõpus tehtud annetusele naftakontserni omanikult Henry Latham Dohertylt muudeti observatooriumi nimi tänaseks tuntud nimekujule.

LDEO peamised struktuuriüksused
-------------------------------

LDEO-le kuuluv uurimislaev RV Marcus G. Langseth
* Bioloogia ja paleokeskkond
* Geokeemia
* Meregeoloogia ja geofüüsika
* Ookean ja kliimafüüsika
* Seismoloogia, geoloogia ja tektoonfüüsika
* Mereoperatsioonide üksus
* Maa ja keskkonnateaduse osakond

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lamonti–Doherty Maa Observatoorium** |

* Koduleht
1. vahevööt; 2. rihv; 3. ümarvööt
Ehisliistude profiile. 2 – ümarvööt, 3,4 – ümarvööt või mõigas
**Ümarvööt** (saksa keeles *Rundstab*, itaalia keeles *astragalo*, *tondino*, prantsuse keeles *baguette*), on kumer (konveksne) poolringikujulise ristlõikega kepitaoline ehisliist ehituskunstis ja kunstkäsitöös. Esineb, sageli kõrvuti rihvaga, karniiside ja simsside osana, portaalide palestike profileeringutes, akende ja niššide raamistustes. Nagu kõigil ehisliistudel, puudub ka ümarvöödil kujundusega markeeritud algus ja lõpp, näiteks portaali palestikus pole ümarvöödil, erinevalt turbast, baasi ja kapiteeli.

On olemas kaunistuselemendina juba Vana-Idamaade ja antiikaja kunstis.

Joonia ja korintose sambakaela kohal asuvat ümarvööti nimetatakse *astragaal*iks (pärlvöödi homonüüm).

### Sõnavara

Ümarmõigast, näiteks portaali arhivoldis, on vahel kirjanduses nimetatud ümarvöödiks ja vastupidi, profileeringus esinevat ümarvööti ka mõikaks.  

Ehkki eestikeelses kunstiajalookirjanduses on sagedasem oskussõna *ümarvööt*, on seda ehisliistu nimetatud ka *kumervööt*

Pildid
------

* Ümarvööt Hatšepsuti templil Karnakis, EgiptusÜmarvööt Hatšepsuti templil Karnakis, Egiptus
* Ümarvööt sambakaelal kapiteeli all, Split, HorvaatiaÜmarvööt sambakaelal kapiteeli all, Split, Horvaatia
* Ümarvööt romaani kapiteelil ja talumil, St.Michael Andernachis, SaksamaaÜmarvööt romaani kapiteelil ja talumil, St.Michael Andernachis, Saksamaa
* Simss Karja kiriku võidukaare küljel: eendrihv, selle kohal ümarvöötSimss Karja kiriku võidukaare küljel: eendrihv, selle kohal ümarvööt
* Ümarvööt Pöide kiriku lõunaportaali kaarel ja palestikulÜmarvööt Pöide kiriku lõunaportaali kaarel ja palestikul
* Ümarvöötidest ja -mõigastest profileering Kihelkonna kiriku lõunaportaalilÜmarvöötidest ja -mõigastest profileering Kihelkonna kiriku lõunaportaalil
* Ümarvööt Itaalia 16. sajandi kapi dekoorisÜmarvööt Itaalia 16. sajandi kapi dekooris

Vaata ka
--------

* Ehisliist
* Mõigas
* Pirnvööt

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2018. Vaadatud 7. septembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  fr:Lexique de la maçonnerie#B
3. ↑  Eesti arhitektuur: Oskussõnastik. 1993.
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2018. Vaadatud 24. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Milton Casco (2016)
**Milton Óscar Casco** (sündinud 11. aprillil 1988 María Grandes) on Argentina jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Argentina kõrgliiga klubis River Plate ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal Club de Gimnasia y Esgrima La Platas. Aastatel 2012–2015 mängis ta Newell's Old Boysis, kellega tuli 2013. aastal Argentina meistriks. Alates 2015. aastast on ta mänginud River Plate'is. Ta on River Plate'iga võitnud kaks korda Argentina karika, kaks korda Lõuna-Ameerika klubide superkarika, 2017. aastal Argentina superkarika ning 2018. aastal Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused.

Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Casco 7. juunil 2015 sõprusmängus Boliivia vastu. Ta on kuulunud Argentina koondisse 2015. ja 2019. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Newell's Old Boys
* Argentina Primera División: 2013 Final

River Plate
* Recopa Sudamericana: 2016, 2019
* Copa Argentina: 2015–16, 2016–17
* Supercopa Argentina: 2017
* Copa Libertadores: 2018
**Miloslavskoje rajoon** (vene keeles *Милославский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Miloslavskoje alev.

Rajoon piirneb põhjas Skopini rajooni, idas Rjažski rajooni, kagus Lipetski oblasti Tšaplõgini rajooni, lõunas Lipetski oblasti Lev Tolstoi rajooni, edelas Lipetski oblasti Dankovi rajooni ning läänes Tula oblasti Kurkino ja Kimovski rajooniga.

Rajooni pindala on 1397 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 193, 2009. aastal 14 643 ja 2002. aastal 16 564.

Miloslavskoje rajoonis on 120 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Miloslavskoje ja Tsentralnõi alevite) ning kümne külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Ranova, Panika, Suhhaja Polotebnja, Kotšurovka, Pitomša, Brusna, Mokraja Polotebnja, Muravka, Krugljanka, Rožnja ja Driska.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Olümpiamängud |
| **Pronks** | 2022 |  |

**Miloš Kelemen** (sündinud 6. juulil 1999 Lucenecis) on Slovakkia jäähokimängija, kes mängib American Hockey League'i (AHL) klubis Tucson Roadrunners ründajana paremäärel.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis HKM Zvolen, mille meeskonnas debüteeris ta Slovakkia kõrgliigas hooajal 2016/17. Hooajal 2018/19 sai ta kirja kaks mängu KHL-is Bratislava Slovani meeskonnas, kuid jätkas seejärel Zvolenis, kus mängis kuni hooaja 2020/21 lõpuni. 2021. aastal tuli ta Zvoleniga Slovakkia meistriks.

Hooajal 2021/22 mängis Kelemen Tšehhi kõrgliigaklubis BK Mladá Boleslav. Ta paistis silma väljalangemismängudes, kus lõi 14 mänguga üheksa väravat. Mladá Boleslaviga kaotas ta väljalangemismängude poolfinaalseerias. Kelemen valiti sel hooajal Tšehhi kõrgliiga parimaks uustulnukaks.

2022. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Arizona Coyotes. Suurem osa hooajast 2022/23 mängis ta AHL-is Coyotesi tütarklubis Tucson Roadrunners. NHL-is sai ta sel hooajal kirja 14 mängu. Ainsa värava lõi ta sel hooajal NHL-is 1. aprillil 2023 mängus San Jose Sharksi vastu.

2022. aasta taliolümpiamängudel võitis Kelemen Slovakkia jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 4.5.2023)
2. ↑  "Coyotes sign Kelemen to two-year, entry-level contract". Arizona Coyotes. 6. mai 2022. Vaadatud 6. mail 2022.

Välislingid
-----------

* Miloš Kelemen NHL.con lehel
* Miloš Kelemen hockeydb.com lehel
Nalja Liisa (1904)
**Nalja Liisa** oli huumoriajakiri, mis ilmus 1904. aastal Tallinnas. Kuna tsaarivalitsus takistas ajalehe Meie Mats trükkimist ja levitamist, aga ajaleht oli rahva seas väga populaarne, oli Nalja Liisa peamiselt Meie Matsi asendaja ja eelnevalt ilmunud Nalja Madise jätk.

Väljaandja oli Jakob Jaason. Ajakirjas avaldati postuumselt Albert Thomsoni karikatuure.

Trükiti Tallinnas Mihkel Martna trükikojas 10 000 eksemplari ja ilmus vaid 1 number.

Edasi ilmus ajakiri juba nimega Meie Matsi vastane (1905).

Vaata lisaks
------------

"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)

Viited
------

1. ↑  "Eesti Rahvusbibliograafia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2017. Vaadatud 18. märtsil 2017.
2. ↑  "Albert Thomson". *ISIK*. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2017.
Murovi mägi Aserbaidžaanis
Väike-Kaukasus on satelliidipildil Suur-Kaukasusest lõuna pool
**Väike-Kaukasus** (gruusia მცირე კავკასიონი (Mtsire Kavkasioni), armeenia Փոքր Կավկաս (Phokhr Kavkas), aserbaidžaani *Kiçik Qafqaz*) on mäestik Aasias, osa Kaukasusest. Piirab loodest, põhjast ja kirdest Armeenia mägismaad, ulatudes Çoruhi ülemjooksust Adžaarias Araksini. Kõrgus kuni 3724 meetrit.

Väike-Kaukasuse põhja- ja läänekülgede madalamatel aladel laiuvad heitlehised ja laialehised metsad, kõrgematel aladel sega- ja okaspuumetsad, ka pöögimetsad. 

Lõunakülge katavad rohumaad ja stepid kuni 2500 m kõrguseni. Selle regiooni kõrgeimatel aladel laiuvad ka mägirohumaad. 

Laialt levinud on vulkaanilised ja muud kivimmoodustised. Vulkaaniline ala laiub üle suure ala Lõuna-Gruusiast Armeenia ja Edela-Aserbaidžaanini. Silmapaistvamad mäetipud on Aragats, Didi Abuli, Samsari jt. Alale annavad iseloomu vulkaanilised platood, laavavood, vulkaanilised järved ja vulkaanilised koonused. Väike-Kaukasuses napib liustikke, mis on Suur-Kaukasuses tavalised.
Lana valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
Teeviidad Lanasse ja St. Pankrazi
**Lana** on vald (itaalia keeles *comune*) Põhja-Itaalias Lõuna-Tiroolis. See paikneb Etschtalis ('Etschi orus') Bolzano ja Merano vahel ning Ulteni oru suudmes. 2010. aastal elas seal 11 206 inimest.

See on üks kolmest Lõuna-Tirooli vallast, mille nimi jäi muutmata 20. sajandi alguse ümbernimetamisprogrammi käigus, mille eesmärgiks oli peamiselt saksa kohanimede asendamine itaaliapärastega. Ülejäänud kaks muutmata jäänud nimega valda olid Gais ja Plaus.

Geograafia
----------

### *Frazione*'d

Lana vallas asuvad Völlani (Foiana), Pawigli (Pavicolo) ja Ackpfeifi (Acquaviva) *frazione*'d ehk osavallad.

Kogukond
--------

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 91,84% Lana rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 7,90% itaalia keelt ja 0,26% ladiini keelt.

Tuntud inimesed
---------------

* Hans Andersag
* Armin Zöggeler
* Karl Zuegg

Turism
------

Lana küla jaguneb kolmeks osaks: Oberlana, Mitterlana ja Niederlana. See on populaarne turistide sihtkoht, kus pakutakse sportimisvõimalusi, nagu tennis, jalgpall, golf, minigolf ja suusarajad. Suvel naudivad kohalikud ja turistid ujumist, matkamist ja jalgrattasõitu, sest Lanas on palju häid jalgrattateid.

Välislingid
-----------

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Carl Eduard Malm ~1885
**Carl Eduard Malm** (22. veebruar 1837 Tallinn – 1/14. jaanuar 1901 Rapla) oli rootsi-saksa päritolu eesti kirjamees.

Õppis Gahlnbäcki erakoolis ja Tallinna gümnaasiumis 1849–1854. Töötas 1849–1854 koduõpetajana Amblas. 1856–1860 Tartu Ülikoolis, esialgu filoloogiat, hiljem teoloogiat. Oli aastal 1861 koduõpetaja Kambja kirikumõisas ning 1862–1863 Tapa mõisas.

Aastast 1864–1901 oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse pastor.

Looming
-------

Avaldas laulu- ja jutukogu "Vana ja Uut, Eestirahva ajaviiteks" (1870) ja koolilugemiku "Laulud ja Loud" I–III (1874–1884). Tõstis Goethe, Schilleri ja Heine ballaadide ja Krõlovi valmide originaalilähedaste, sõnavararikaste ja värsitehniliselt sujuvate eestindustega eesti luuletõlke taset. Avaldas ka vaimulikku luulet.

Isiklikku
---------

Tema poeg Karl Otto Malm oli Pühalepa ja Kärdla koguduse õpetaja, hiljem Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Surmakanne Rapla koguduse surmameetrikas – EAA.1219.1.205:175
2. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

Välislingid
-----------

* Carl Eduard Malm Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Carl Eduard Malm Eesti kultuuriloolises veebis
**Balkani köök** on Balkani piirkonnale iseloomulikud kokandustraditsioonid.

Balkani poolsaare rahvaste kööki iseloomustab sealiha eelistamine, pipraga maitsestamine ja supi söömine iga lõuna ajal. Balkani poolsaare geograafiline asukoht muudab Balkani riikide kulinaarsed traditsioonid ja kultuurid sarnaseks. See tähendab, et Balkani köök koosneb mitme riigi köögikultuuridest, täpsemalt on nendeks maadeks Albaania, Bulgaaria, Bosnia ja Hertsegoviina, Kreeka, Moldova, Põhja-Makedoonia, Rumeenia, Serbia, Türgi, Horvaatia.

Köögi eripära
-------------

Balkani köök koosneb peamiselt toitvatest roogadest: kartul, nuudlid, liha, saiakesed. Igasugused juurviljad, nagu peet, porgand, kartul, kapsas ja lillkapsas on aluseks Balkani maade köögile. Täidetud paprikat ja köögiviljapirukaid saab proovida igas Balkani riigis. Hooajalisi seeni kuivatatakse ja lisatakse peaaegu igale toidule. Mõned riigid kasvatavad ka viinamarju, söövad neid, kuivatavad, teevad rosinaid, veini, siirupit ja moosi. Balkani maades kasvab ka palju oliivipuid.

Traditsioonilised eined
-----------------------

* Dolma
* Musaka
* Pahlava
* Pita
* Halvaa

Vürtsid
-------

Tavaliselt lisatakse vürtse mõõdukalt. Peamine on rõhutada toidu maitseomadusi ja lisada sellele mingi uus nüanss. Peamine reegel: kasutatakse ainult värskeid komponente. Vürtside valmistamine Balkani maades on väga eriline rituaal, kus peab olema väga hoolikas.

Traditsioonilised joogid
------------------------

* Rakija
**Priekule kihistik** (inglise *Priekule Member*) on ordoviitsiumi ladestu Vinni alamladestiku Mosseni kihistusse kuuluv kihistik. Eestis esineb seda maa lõunaosas.

Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1972. Kihistik on nime saanud Priekule linna järgi. Kihistiku stratotüübiks on Priekule 20 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1412...1416 meetril. Kihistiku neostratotüübiks on Saldus 5PM puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1053...1058 meetril.

Kihistik koosneb valdavalt savitekkelisest suure lubjasisaldusega kildast ja rohekashallist kiltjast mergel|merglist, milles on õhukesed lubjakivi vahekihid.

Viited
------

1. ↑  Priekule kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 16.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  *Facies and stratigraphy of the middle Caradoc mixed siliciclastic-carbonate sediments in Eastern Baltoscandia* Leho Ainsaar, Tõnu Meidla, 2000
4. ↑  *The Great Ordovician Biodiversification Event*, Barry D. Webby, Florentin Paris, Mary L. Droser, Ian G. Percival, lk. 89

Välislingid
-----------

* Priekule kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
**Carl Friedrich Eduard Siller** (26. oktoober 1801, Danzig – 16. august 1852, Milwaukee, USA) oli farmakoloog.

Ta oli tolliametniku poeg. 

Alates 1810. aastast elas ta Danzigi orbudekodus. Ta õppis Danzigi linnakoolis ja Danzigi gümnaasiumis. Alates 1815. aastast oli ta apteekri õpilane Danzigis, 1818. aastast õpipoiss mõnede Saksamaa linnade apteekides. 1828. aastal sooritas ta apteekrieksami Peterburi meditsiini-kirurgia akadeemias. 1829. või 1830. aastal kaitses ta Jena ülikoolis filosoofiadoktori kraadi.

Aastatel 1828-1843 juhatas ta apteeke Vene sõjaväehospidalides.

Töötas Tartu Ülikoolis farmaatsia professorina 1843–1850. Ta oli ka Tartu ülikooli farmaatsiainstituudi esimene direktor. 1950. aastal lahkus Siller ametist haiguse tõttu ja emigreerus Ameerikasse.

Alates 1839. aastast toimetas Siller farmaatsiaajakirja ning andis 1843. aastal välja kaheköitelise farmaatsiaõpiku.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Siller, Carl Friedrich Eduard TLÜAR rahvusbibliograafia isikud (vaadatud 5. jaanuaril 2015)
**Priidu Isak** (sündinud 26. veebruaril 1957 Kullamaal) on eesti poksija ja ettevõtja.

Poksijana
---------

Isak poksis aastatel 1971–1981 Pärnu Kalevis, kus tema treener oli Jaan Hansla ja Mart Keersalu, ning Tartu Kalevis, kus tema treener oli Vello Kade ja Peeter Noppel.

Ta oli Eesti NSV juunioride meister kukk-kaalus (kuni 54 kg) aastatel 1975–1976. 

Ta oli Eesti NSV meister kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1975. aastal ja kergekaalus (kuni 60 kg) 1981. aastal. Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel 2. koha kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1976. aastal ning kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1979–1980. Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel 3. koha 1977. aastal sulgkaalus (kuni 57 kg).

Haridus
-------

Isak lõpetas 1980. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia insener-hüdrotehnikuna ja jäi tööle Võrumaale.

Töökäik
-------

Ta on 1991. aastast ehitusliku projekteerimise ja ehitusega tegeleva AS Hallimäe asutaja ja omanik.

Kirjandus
---------

* Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

Välislingid
-----------

* Priidu Isaku sporditulemused
Vaade Palmarola ja Ponza saartele Circeo mäelt
Kaart
**Ponza saared** (itaalia keeles *isole Ponziane*) on vulkaanilise tekkega saarestik Türreeni mere Gaeta lahes. Itaaliale kuuluvate saarte kogupindala on 11,39 ruutkilomeetrit, suurim kõrgus merepinnast 280 meetrit (Guardia mägi Ponza saarel). Kaks saart, Ponza ja Ventotene on asustatud, püsielanikkond on umbes 4000 inimest.

Augustuse ja Mussolini ajal kasutati saari poliitiliselt soovimatute isikute väljasaatmiskohana. Tänapäeval on saared turistide meelissihtkohaks.

Saarestikku kuulub 6 suuremat saart, mis jagunevad kahte rühma:

* loodes asuvad (kuuluvad halduslikult Lazio maakonna Latina provintsi Ponza omavalitsusüksuse alla):
	+ Ponza (7,5 km²),
	+ Palmarola (1,36 km²),
	+ Zannone (0,9 km²),
	+ Gavi (0,14 km²);
* kagus asuvad (kuuluvad halduslikult Lazio maakonna Latina provintsi Ventotene omavalitsusüksuse alla):
	+ Ventotene (1,89 km²),
	+ Santo Stefano (0,27 km²).

Saartel on parvlaeva- ja tiiburlaevaühendus Formia, Anzio, Terracina, San Felice Circeo, Napoli, Pozzuoli ja Ischiaga.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ponza saared** |

* Italian Government Tourist Board North America (inglise keeles)
Priidu Pärna enne 2015. aasta Riigikogu valimisi kõnekoosolekul IRLi maksureformi toetuseks Tallinna Kesklinnas Vabaduse väljakul  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 28. veebruar 2015
**Priidu Pärna** (sündinud 25. mail 1971 Märjamaal) on eesti jurist.

Haridus
-------

1998 sai ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnast magistrikraadi. 2011 kaitses Pärna Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas doktorikraadi ja töötab õppejõuna.

Töökäik
-------

1993–2005 töötas ta Justiitsministeeriumis. Notarina on ta andnud tasuta õigusnõu Vikerraadio saates "Päevatee". Aastatel 2005–2014 oli ta Eesti Juristide Liidu president.

Tegevus poliitikas
------------------

Alates augustist 2009 on Pärna IRLi liige. 2014. aastast on Pärna Tallinna linnavolikogu liige ja Eesti Omanike Keskliidu juhatuse esimees.

Ta sai 2015. aasta Riigikogu valimistel 381 häält ja valituks ei osutunud.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 260 häält ning ei osutunud valituks.

Isiklikku
---------

Pärna on elanud Tallinnas 20 aastat (6 aastat Lasnamäel ja 14 aastat Kesklinnas). On abielus ja peres on kaks poega.

Viited
------

1. ↑  Eesti omanike keskliit valis juhatuse esimeheks Priidu Pärna, ERR, 5. november 2014
2. ↑
3. ↑  IRLi lehel tema kohta
Balkaaride asuala
**Balkaarid** (endanimetused *аланла*, *таулула*) on turgi rahvas Põhja-Kaukaasias Kabardi-Balkaarias ja naaberaladel. Kõnelevad turgi keelte kõptšaki rühma kuuluvat balkaari keelt ehk karatšai-balkaari keelt. Balkaarid on lähisuguluses karatšaidega ja kasutavad sama kirjakeelt. Balkaaride hulgas on levinud sunniitlik islam, mille nad võtsid vastu alles 17. sajandil.

Balkaaride üldarv on hinnanguliselt 120 000. Venemaa Föderatsioonis elas  2010. aasta rahvaloenduse andmetel 112 924 balkaari. Sealhulgas Kabardi–Balkaaria Vabariigis elas 108 577 balkaari (12,6% elanikkonnast).

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 7 balkaari.

Balkaari rahvas on kujunenud algasukate segunemisel alaanide ning mitmes laines saabunud turgikeelsete hõimudega.

1944. aasta märtsis deporteeriti balkaarid Kesk-Aasiasse ja Kasahstani. 9. jaanuaril 1957 taastas NSVL Ülemnõukogu Presiidium balkaaride autonoomia ning neil lubati kodukohta tagasi pöörduda.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2020. Vaadatud 4. mail 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
**Keskmise pronksiaja külm ajajärk** oli jahe periood Atlandi ookeani põhjaosa piirkonnas umbes 1800 eKr kuni 1500 eKr. Sellele järgnes hilispronksiaja kliimaoptimum. 

Sellel tavalist 1500-aastase kliimatsükli tõusu katkestaval ajal on tuvastatud tugevaid vulkaanipurskeid. Ajajärgu ühe tõsisema külmenemise toonud kliimakatastroofi põhjustas umbes 1627 eKr toimunud Minose purske nime kandev vulkaan Thíra purse. Ajaliselt selle läheduses toimusid ka Avellino purske nimeline Vesuuvi purse umbes 1703–1617 eKr ja Alaskal kaldeera tekitanud Aniakchaki purse (umbes 1645 eKr).

Thera vulkaani purskega seostatakse Minose kultuuri esimeste paleede hävingut. 

Vulkaanide pursked tingisid umbes sajandi väldanud jahedama ajajärgu. Järske kliima jahenemisi on tuvastatud aastarõngaste põhjal.

Viited
------

1. ↑  Siklosy, Z. (2007). "Middle bronze age climate change recorded in a Hungarian stalagmite: triggering by volcanic activity?" (PDF). *Geophysical Research Abstracts*. **11** (00777).
2. ↑   Pearce, N. J. G. J. A. Westgate, S. J. Preece, W. J. Eastwood, and W. T. Perkins (2004). "Identification of Aniakchak (Alaska) tephra in Greenland ice core challenges the 1645 BC date for Minoan eruption of Santorini". Geochem. Geophys. Geosyst. 5: Q03005.
**Keskrinne** (vene keeles *Центральный фронт*) oli Teises maailmasõjas Idarindel võidelnud Nõukogude Liidu väeüksus.

Ajalugu
-------

Moodustati 24. juulil 1941. aastal Läänerinde parema tiiva vägedest. Rinde koosseisu kuulusid 13. ja 21. armee, alates 1. augustist lisandus veel 3. armee. 25. augustil 1941. aastal saadeti rinne laiali ning allesjäänud väed anti Brjanski rinde käsutusse.

Moodustati uuesti 15. veebruaril 1943. aastal laialisaadetud Doni rinde baasil 21. 65. ja 70. armeest ning 2. tankiarmeest. Rinde koosseisu kuulusid veel erinevatel aegadel 3. 13. 48. 50. 60. 61. ja 63. armee ning 3. kaardiväe tankiarmee. 25. veebruarist kuni märtsi lõpuni olid rinde väed rünnakul Sevski suunal. Kurski lahingus kaitses rinne Kurski kaare põhjakülge. Alates augustist osales koostöös Brjanski rindega Oreli operatsioonis. 20. oktoobril nimetati rinne ümber Valgevene rindeks.

Ülemjuhatajad
-------------

* Kindralpolkovnik Fjodor Kuznetsov (juuli – august 1941)
* Kindralleitnant Mihhail Jefremov (august 1941)

* Kindralpolkovnik Konstantin Rokossovski (veebruar – oktoober 1943)
Pontšo
**Pontšo** (hispaania keeles *poncho*) on Kesk- ja Ladina-Ameerika indiaanlaste traditsiooniline ülerõivas, nelinurkne riidetükk, mille keskel on peaauk. Hiljem on seda kantud mitmel pool ka moerõivana. 

Tänapäeval valmistatakse ka pontšolõikelisi vihmakeepe, millel on erinevalt traditsioonilisest pontšost kapuuts. Samuti on vihmakeep-pontšol esikülg pikem kui tagumine, et kaitsta põlvi märgumise eest. Selliseid vihmakeepe valmistatakse enamasti polüvinüülkloriidist (PVC), aga ka hingavatest materjalidest.

Vahel nimetatakse pontšoks ka ruudukujulisest siidist või muust õhukesest ja/või õhulisest materjalist õmmeldud suvehõlste.

Pontšo Eestis
-------------

* Eestis on levinud eeskätt soojad, villasest lõngast tiheda koega **kootud** pontšod. Pontšosid kootakse käsitsi või masinaga ning kaunistatakse tavaliselt sarnaselt teiste villaste kudumitega sissekootud mustri, eristuvas koes kantide, narmaste või tikanditega.

* **Heegeldatud** pontšod on kootud pontšodest enamasti õhemad ja sageli pitsilised.

* **Õmmeldud** pontšod on sageli kas elegantsest villasest mantli- või kostüümiriidest või efektse mustriga dekoratiivriidest. Lihtne on ise õmmelda mugav kodupontšo näiteks villasest suurrätist või pleedist.

Pontšot kannavad Eestis rohkem naised, kuid saadaval on ka meeste ja laste pontšod. Populaarsed on väikelaste pontšo-vannilinad ja pontšo-rannalinad, mis on tavaliselt kapuutsiga ja õmmeldud pehmest froteest.

Välislingid
-----------

* Eestis kootud villane kapuutsiga ja rahvusmustris pontšo Lõnga-Liisu käsitööpoes
* Eiris Teeveere. Tähelepanu, on pontšohooaeg! Õhtuleht, Ilu ja Mood, 19. september 2015

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pontšo** |
Adolf V pitser umbes 1273. aastast
**Adolf V** (u 1252 – 1308) oli Holstein-Kieli krahv aastatel 1263–1273 ja Holstein-Segebergi krahv 1273. aastast kuni oma surmani.

Elu
---

Ta oli krahv Johann I ja selle naise Elisabethi vanem poeg.

1273. aastal jaotati krahvkond Adolf V ja tema noorema venna Johann II ühelt poolt ning nende onu Gerhard I vahel teiselt poolt. Gerhard I sai Holstein-Itzehoe; Adolf V ja Johann II jaotasid oma osa isekeskis, kus Adolf V sai Elbe jõe ja Großer Plöner See ning ulatuslikud maavaldused piki Elbe alamjooksu Hamburgist loodes. Adolf V kutsus end seejärel "Holsteini ja Stormarni krahviks". Ta elas Siegesburgi lossis Segebergis, mis oli suurim loss krahvkonnas. Ajaloolased kutsuvad tema osa krahvkonnast Holstein-Segebergiks.

Adolf V suri 1308. aastal. Kuna tal meessoost järglasi ei olnud, läks Holstein-Segeberg tema vennapojale Adolf VII-le. Kuid Adolf VII tapeti eraviisilises kättemaksus 1315. aastal. Holstein-Segeberg läks Johann II-le. Kui Johann II 1316. aastal suri, jaotati Holstein-Segeberg kahe ülejäänud Holsteini krahvi vahel: Gerhard III ja Adolf VII.

Abielu ja järglased
-------------------

Adolf V abiellus Pommeri-Wolgasti hertsogi Mestwin II tütre Euphemiaga. Nad said ühe tütre:

* Elisabeth (suri 1318)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Johann I** | **Holstein-Kieli krahv**1263–1273koos oma venna Johann II-ga | Järgnev**Johann II** |
| Eelnev**ise kui Holstein-Kieli krahv** | **Holstein-Segebergi krahv**1273–1308 | Järgnev**Adolf VII** |
| Riigi rahandus |
| --- |
|  |
| See artikkel on osa teemast:**Rahandus** ja **maksud** |
| 
Maksud

* Üksikisiku tulumaks
* Palgamaksud
* Tulumaks
* Aktsiis
* Maamaks
* Käibemaks
* Sotsiaalmaks
* Tollimaks
* Töötuskindlustusmakse
* Eesti maksusüsteem

 |
| 
Maksustamine

* Maksumäär
* Ühetaoline tulumaks
* Astmeline tulumaks
* Regressiivne tulumaks

 |
| 
Maksustamine maailmas

* Maksude osakaal SKPst

 |
| 
Majanduspoliitika

* Rahapoliitika
	+ keskpank
	+ kullastandard
* Fiskaalpoliitika
	+ riigieelarve
	+ defitsiit
	+ riigilaen
* Kaubanduspoliitika
	+ toll
	+ WTO

 |
| 
Rahandus

* Finantsturg
* Rahaturg
* Kapitaliturg
* Aktsiabörs
* Laen

 |
| 
Pangandus

* Föderaalreservi süsteem
* Maailmapank
* Jooksevkonto
* Kohustuslik reserv

 |

**Keskpank** on avalik-õiguslik põhiseaduslik institutsioon, mille ülesanne on hoida hinnastabiilsust ehk tagada raha ja raharingluse stabiilsus. Keskpangad mõjutavad hinnastabiilsust intressimäärade, raha hulga ja vahetuskursside kaudu, soodustades sel viisil majandustegevust ja seeläbi ka hindade üldist kasvu. Seda nimetatakse **rahapoliitikaks.** Rahapoliitika ei pea mõjutama suhtelisi hindu ehk näiteks seda, kui palju muutub toidu hind. Kui toidu hind tõuseb, aga muud tarbekaubad odavnevad ning kokkuvõttes on keskmine hinnatõus väike, siis keskpangal ei tarvitse intresse suurendada.

Eesti Pank
----------

Eestis täidab traditsioonilisi keskpanga ülesandeid Eesti Pank, mis kuulub euroala keskpanku ühendavasse Eurosüsteemi. Eesti Panga kui euroala keskpanga esmane ülesanne on hoida hinnatase euroalal stabiilsena. See tähendab, et inflatsioon ehk hinnataseme tõus peaks jääma keskmise aja jooksul allapoole 2% piiri, kuid püsiks selle lähedal. See loob majanduskasvuks tarvilikud eeldused 

Samuti täidab Eesti Pank teisi keskpanga põhiülesandeid:  

* korraldab **sularaharinglust**;
* osaleb **finantsstabiilsuse** tagamises;
* haldab **Eesti välisreserve;**
* koostab **finantssektori ja maksebilansi statistikat;**
* teostab järelvaatamist **maksesüsteemide** üle ning toetab nende arengut;
* **nõustab valitsust** Eesti ja euroala majanduspoliitilistes küsimustes.

Oma ülesannete täitmiseks on euroala keskpankade süsteem valitsustest sõltumatu. See on võimalik vaid sel juhul, kui keskpank pole valitsuse pank ega rahakott, sest valitsusel võib tekkida kiusatus oma kulutuste katteks raha juurde trükkida. See aga hoogustaks hinnatõusu ehk inflatsiooni, mille ohjes hoidmine on keskpanga peamine ülesanne.

Keskpanga sõltumatus ei saa olla absoluutne, vaid seaduses peavad olema sätestatud panga eesmärgid, millest sõltuvad tema tegevuse raamistik ja vastutus. Eestis reguleerib keskpanga tegevust Eesti Panga seadus ja oma tegevusest annab keskpank aru Riigikogule.

Vaata ka
--------

* Emiteerimistulu
* Keskpanga digiraha
Callum Robinson (2016)
**Callum Jack Robinson** (sündinud 2. veebruaril 1995 Northamptonis) on Inglismaal sündinud Iirimaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa esiliigaklubis Cardiff City ja Iirimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjäär Aston Villas. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa kõrgliigas 19. aprillil 2014 mängus Southamptoni vastu. Hooajal 2014–15 mängis ta laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Preston North Endis, hooaja 2015–16 alguses Inglismaa esiliiga klubis Bristol City ja seejärel hooaja teises pooles taas Preston North Endis.

2016. aasta juulis sõlmis ta Preston North Endiga püsiva lepingu. Aastatel 2016–2019 lõi ta kolme hooaja jooksul Preston North Endis mängides Inglismaa esiliigas kokku 29 väravat.

2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Sheffield United. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas 31. augustil 2019 mängus Chelsea vastu. 2020. aasta jaanuaris läks ta laenule West Bromwich Albioni, kellega sõlmis 2020. aasta septembris püsiva lepingu.

2022. aasta septembris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Cardiff Cityga.

Aastatel 2011–2015 mängis Robinson Inglismaa noortekoondistes. Tänu sellele, et tema vanaema oli sündinud Iirimaal, sai ta võimaluse hakata koondises Iirimaad esindama. Koondisedebüüt toimus 6. septembril 2019 UEFA Rahvuste Liiga mängus Walesi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. novembril 2019 sõprusmängus Uus-Meremaa vastu.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib pidulikust tantsuõhtust; filmi kohta vaata artiklit Ball (film)* |

---

**Ball** on pidulik tantsuõhtu. Balle korraldatakse nii millegi tähistamiseks ja heategeval otstarbel kui ka lihtsalt osalejate lõbustamiseks. Ajalooliselt on ballid olnud Euroopa (uuemal ajal ka Ameerika) kõrgklassi meelelahutus. Neile on omased pidulik rõivastus, kõrgel tasemel teenindus ja elav muusika.

Tähistamiseks korraldatakse balle näiteks riiklikel tähtpäevadel (Eesti Vabariigi aastapäev, aastavahetus) kui ka kohalike sündmuste puhul (linna aastapäev, koolilõpuball) või aastaaegade vaheldudes (kevadball, sügisball). Kõrgklassi esindajad on korraldanud balle selliste perekondlike või isiklike sündmuste puhul nagu sünnipäevad (eriti juubelid), abiellumine vms.

Balli üks alaliike on maskiball, kus osalejad kannavad äratundmise vältimiseks maske ning enamasti ka kostüüme. Maskiballid pärinevad Euroopa karnevalitraditsioonist, kus anonüümne mask markeerib lubatavuse piiri nihkumist, ehkki tegelikult ei pruugi mask kandja isikut varjata.

Ohtralt on balle kirjeldatud kirjandusklassikas, samuti on neid kujutatud vahel ajaloofilmides ("Tuulest viidud"), ooperites ja operettides (Giuseppe Verdi "Maskiball", Pál Ábrahámi "Savoy ball").

Üks suuremaid tänapäevaseid balle on igal aastal toimuv HIV- ja AIDSiteemaline "Life Ball" Austria pealinnas Viinis, mis on ühtlasi suurim heategevusüritus Euroopas.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ball** |
Adolf von Rauchi portree
**Georg Adolf Dietrich von Rauch** (Venemaal tuntud kui *Jegor Ivanovitš*, vene keeles *Егор Иванович Раух*) (17. juuli 1789 Viru-Jaagupi – 30. aprill 1864) oli Eesti arstiteadlane.

Elulugu
-------

Georg Adolf Dietrich von Rauch oli baltisakslane ja pastori poeg. Õppis TÜ arstiteaduskonnas 1806–1811, meditsiinidoktor 1811, väitekiri *De initiis morborum, cum appendice sistente duas morborum chirurgicorum historias*. Vabapraktiseeriv arst Tallinnas, hiljem Peterburis Obuhhovi haiglas ordinaator, polguarst Viiburis. Nikolai I ihuarst, mitmete komiteede ja seltside liige, Peterburi Teaduste Akadeemia ja Keiserliku Mineraloogia Seltsi auliige.

Teoseid
-------

* *Ueber d. Krankheiten des Gehörganges und des Trommelfells*. − Peterburgische verm. Abbhandlungen aus d. Gebiete d. Heilkunde I (1821)
* *Verlauf einer Scharlachkrankheit ohne bemerkbares Exanthem*. − Peterburgische verm. Abbhandlungen aus d. Gebiete d. Heilkunde (1825)

Viited
------

1. 1 2  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Brennsohn, Isidorus. *Die Aerzte Estlands Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart. Ein biographisches Lexikon*. Riga: 1922. Lk 304 .
* Hasselblatt, A. *Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat*. Dorpat: Verlag von C. Matthesen, 1889. Nr 297 .
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Callum O'Dowda 2019. aastal Bristol City mängijana
**Callum Joshua Ryan O'Dowda** (sündinud 23. aprillil 1995 Kidlingtonis) on Inglismaal sündinud Iirimaa jalgpallur, kes mängib vasaku äärepoolikuna Inglismaa esiliigaklubis Cardiff City ja Iirimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Oxford Unitedis. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas hooajal 2013/14.

Aastatel 2016–2022 mängis O'Dowda Inglismaa esiliigaklubis Bristol City.

2022. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Cardiff Cityga.

Tänu sellele, et tema vanaisa oli iirlane, sai O'Dowda õiguse koondises Iirimaad esindada. Aastatel 2015–2016 mängis ta 11 korral Iirimaa kuni 21-aastaste koondises. Iirimaa põhikoondises tegi ta debüüdi 31. mail 2016 mängus Valgevene vastu.

Viited
------

1. ↑  "Done Deal | Callum O’Dowda joins Cardiff City". cardiffcityfc.co.uk. 8.6.2022. Vaadatud 18.8.2022
2. ↑  "Callum Called Up for Republic". Oxford United F.C. 10. märts 2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2015. Vaadatud 24. aprillil 2015.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib molekulidest; rakkude kohta vaata artiklit Fotoretseptor-rakk* |

---

**Fotoretseptorid** on valgustundlikud valgud, mis paljudes organismides osalevad valguse aistimises ja valgusele reageerimises. 

Mõned näited on rodopsiin selgroogsete võrkkesta kepikestes, jodopsiinid kolvikestes, fütokroom taimedel ja bakteriorodopsiin arhedel. Need vahendavad nägemist, fototropismi ja fototaksist, samuti fotoperiodisme, sealhulgas tsirkaadrütmi ning õitsemisaja juhtimist taimedel ja innaaja juhtimist loomadel.

Struktuur
---------

Fotoretseptorid koosnevad tavaliselt valgupoolest ning mittevalgulisest fotopigmendist, mis reageerib valgusele fotoisomerisatsiooni või fotoreduktsiooniga, käivitades retseptorivalgu muutuse, mis vallandab signaaliülekande. 

Fotoretseptorites esinevad pigmentidena muu hulgas retinaal (retinülideenvalkudes, näiteks rodopsiinis loomadel), flaviin (flavoproteiinides, näiteks krüptokroomis taimedel ja loomadel) ja biliin (biliproteiinides, näiteks fütokroom taimedel).

Fotoretseptoreid
----------------

* melanopsiin: selgroogsete võrkkestas (ganglionrakkudes), vahendab pupillirefleksi
* jodopsiinid: selgroogsete võrkkestas, vahendavad päevanägemist ja värvuste nägemist
* rodopsiin: selgroogsete võrkkestas, vahendab videvikunägemist
* krüptokroom: taimedel, vahendab sinise valguse vastuvõttu
* fototropiin: taimedel, vahendab fototropismi
* fütokroom: taimedel, vahendab punase valguse vastuvõttu
* kanalrodopsiin: üherakulistel vetikatel, vahendab fototaksist
* klamüopsiin
* volvoksopsiin
* flavoproteiinid
* bakteriofütokroom
* sensoorne bakteriorodopsiin
* halorodopsiin
* proteorodopsiin

Vaata ka
--------

* Fotoretseptor-rakk
* Fototransduktsioon
* Silmtäpp ehk stigma