recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Suurbritannia kaart, mis näitab Euroopa Liidu liikmelisuse referendumi hääletuspiirkonda 2016. aastal. Kollane kaardil tähistab ELi jäämist referendumil. Sinine tähistab EList lahkumist kaardil
**2016. aasta Suurbritannia Euroopa Liidu liikmesuse referendum**, tuntud ka kui **ELi referendum** või **Brexiti referendum**, oli 23. juuni 2016 Suurbritannias ja Gibraltaris toimunud referendum, milles küsiti valijaskonnalt, kas Suurbritannia ja Gibraltar peaks jääma Euroopa Liidu liikmeks või lahkuma Euroopa Liidust.

Hääletus
--------

Referendum toimus Euroopa Liidu referendumiseaduse 2015. ja ka 2000. aasta poliitiliste parteide, valimiste ja referendumite seaduse alusel. Rahvahääletuse tulemusel hääletas 51,9% valijaskonnast Suurbritannia ja Gibraltari lahkumist Euroopa Liidust, ja 48,1% Euroopa Liitu jäämise poolt. Kuigi referendum oli seaduslikult mittesiduv, lubas tollane valitsus selle tulemuse ellu viia ja algatas 29. märtsil 2017 ametlikku EList väljaastumise protsessi.

Tagajärjed
----------

Vahetult pärast tulemust reageerisid finantsturud negatiivselt kogu maailmas, ja David Cameron teatas, et ta astub tagasi peaministri ja konservatiivide partei liidrina, olles kampaanias edutult hääletanud. See oli esimene kord, kui rahvahääletuse tulemus oli vastuolus Ühendkuningriigi valitsuse eelistatud valikuga. Theresa Mayst sai pärast Cameroni tagasiasutumist Suurbritannia peaminister. Euroopa Liidu referendumi tulemusel seisis opositsioonipartei silmitsi ka juhtimisprobleemiga. Valimiskomisjon on karistanud kampaania rahastamise eeskirjade eiramise eest mitmeid kampaaniagruppe ja parteisid (toetavad nii puhkust kui ka jäämist), kusjuures Leave.EU-le ja BeLeave'ile määratud trahvid on piiratud komisjoni trahvide ülempiiriga. Samuti on käimas uurimine võimaliku Venemaa sekkumise kohta rahvahääletusse.

Viited
------

1. ↑  BBC News 31 January 2019: "As things stand, the UK is due to leave the European Union on 29 March 2019, regardless of whether there is a deal with the EU or not."
***Linji*** (hiina keeles 臨濟; jaapani keeles *rinzai*) on Linji Yixuani ja tema järeltulijate rajatud chan- ehk zen-budismi alakoolkond, mis lähtus Mazu Daoyi rajatud Hongzhou koolkonna õpetustest ning sai mõjukaks nii Hiinas kui ka Koreas, Jaapanis ja Vietnamis.

*Linji* koolkond kujunes välja Hiinas Songi dünastia ajal (960–1279), mil loodi selle institutsiooniline baas, pandi paika õpetusliini järjepidevus (tagasiulatuvalt Huinengi ja Bodhidharmani) ning õpetuse stiil ja traditsiooni edasiandmise põhimõtted.

*Linji* koolkonna esimesed õpetajad rakendasid õpilaste meele äkiliseks virgutamiseks Linji Yixuani eeskujul laialdaselt nn šokimeetodeid (karjumine, löömine, pealtnäha mõttetud sõnamängud jms). Hiljem taoliste meetodite aktuaalsus vähenes ja asendus *gongan’*ide (jaapani keeles *kōan*) harjutamisega. Seepärast on *linji* koolkond praegu tuntud pigem kui *gongan chan* või *kanhua chan*, s.t *gongan’*idel ja *huatou*’del põhinev mõtlusmeetod.

Mõnes mõttes vastandatakse *linji* koolkonda *caodong*’i koolkonnale, kus pannakse rohkem rõhku vaikse valgustuse harjutamisele.

13. saj viisid Eisai ja Enni (1202–1280) *linji* õpetuse Jaapanisse ning panid aluse selle jaapanipärasele versioonile *rinzai*.

Vaata ka
--------

* Rinzai

Viited
------

1. ↑  Feldberg, Elli. 2013. Meel ongi Buddha: Mazu jutlused ja ütlused. Tallinn: TLÜ Kirjastus, lk. 163. ISBN 9789985587690

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
**Yoboki** (afari keeles *Yōbóki*) on asula Djiboutis Dikhili piirkonnas Hanle tasandikul.

Yoboki asub umbes 100 km Djibouti linnast läänes ja 40 km Dikhilist (Dikhili piirkonna halduskeskusest) loodes. Asula paikneb merepinnast 250 meetri kõrgusel.

Asulas elab 644 inimest[*viide?*]. Aastal 1968 elas seal umbes 200 inimest. Elanikud on suuremalt jaolt afarid.

Liiklus
-------

Yoboki on teedesõlm, kus kohtuvad riigimaantee 1, riigimaantee 7 ja riigimaantee 8.

Ajalugu
-------

Aastal 1933 kohtusid Yobokis esimest korda Prantsuse sõjaväelased, kes asusid hõivama Awsa "sultani" territooriumi. 

Yoboki oli kaevukoht, kuhu juulist novembrini 1947 ehitati sõjaväepost. Oktoobris sai sellest Dawano asemel postiks nimetatava haldusüksuse keskus. 

Aastal 1958 avasid Prantsuse koloniaalvõimud seal nomaadide kooli.

Mai keskel 1990 pani tundmatu isik Yobokis toime pommirünnaku, mis kahjustas asula elektrivarustust ja sõjaväe taristut.

Detsembris 1998 hõivas asula Etioopia armee. Veebruaris 1999 vallutas Djibouti armee selle tagasi.

Viited
------

1. ↑  Thompson, Adloff, lk 47
2. ↑  Economist Intelligence Unit. *Country report: Uganda, Ethiopia, Somalia, Djibouti*, 1990. Google'i raamat

Kirjandus
---------

* Virginia Thompson, Richard Adloff. *Djibouti and the Horn of Africa*, Stanford University Press 1968, ISBN 9780804706506, lk 47, 147, 160. Google'i raamat
* Didier Morin. Dikhil. – *Dictionnaire historique afar (1288-1982)*, Karthala Editions 2004, ISBN 9782845864924

Välislingid
-----------

* Kliimaandmed saidil levoyageur.net
* Foto
* Foto
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
|  |
|  | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a8 | b8 | c8 | d8 | e8 | f8 | g8 | h8 |
| a7 | b7 | c7 | d7 | e7 | f7 | g7 | h7 |
| a6 | b6 | c6 | d6 | e6 | f6 | g6 | h6 |
| a5 | b5 | c5 | d5 | e5 | f5 | g5 | h5 |
| a4 | b4 | c4 | d4 | e4 | f4 | g4 | h4 |
| a3 | b3 | c3 | d3 | e3 | f3 | g3 | h3 |
| a2 | b2 | c2 | d2 | e2 | f2 | g2 | h2 |
| a1 | b1 | c1 | d1 | e1 | f1 | g1 | h1 |

 |  |
|  |

 |
| Hispaania avang |

**Hispaania avang** (hispaania *Ruy Lopez*) on maleavang, mis algab:

1. e4 e5
2. Rf3 Rc6
3. Ob5
Avang on saanud nime 16. sajandi hispaania preestri Ruy López de Segura järgi.

See on üks kõige populaarsemaid maleavanguid.
Heino Elleri muusikakooli tudengid Tartus Rüütli tänaval esinemas, paremal kükitab kitarrist Paul Neitsov. Juuli 2014
**Tänavamuusika** on avalikus linnaruumis esitatav muusika. 

Tänavamuusika esitajaid nimetatakse tänavamuusikuteks.

Tänavamuusikat võidakse esitada nii raha eest kui ka tasuta. Viimasel juhul võib motiiviks olla soov avalikku ruumi elavdada, suhelda ja samas esineda või ka publiku ees harjutada.

Tänavamuusik Pariisi metroos
Tänaval esinemine on linnades ja riikides reguleeritud erinevalt. Mõnel pool võib seda teha tasuta, mõnes kohas tuleb aga taotleda luba ja maksta tasu. Korraldatakse ka tänavamuusikafestivale.

Viited
------

1. ↑   Tänavamuusik ja tema koht Sirp, 03.06.2016.
2. ↑   Tänavamuusiku praktikad ja suhted ümbritsevaga: motiivid, tähendused, keskkonnatunnetus 2016. a, Kullo, K. Tartu ülikool
3. ↑  Tänavamuusikute elu: loata mängida ei tohi, viiul ei huvita kedagi ERR, 07.04.2019.
4. ↑   Tahad tänaval esineda, küsi linnalt luba! Õhtuleht, 15.08.2009.
5. ↑   Möku tänavamuusika festival toob publiku ette talendika 14-aastase klaverimängija ERR, 18.08.2016.
Andrei Larkov (2019)
**Andrei Vitaljevitš Larkov** (vene keeles Андрей Витальевич Ларьков; sündinud 25. novembril 1989 Zelenodolskis) on Venemaa murdmaasuusataja.

Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2015. aasta maailmameistrivõistlused Falunis, kus ta sai 15 km vabatehnikas 26. ja 50 km klassikas 27. koha. Kaks aastat hiljem võitis ta 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis teatesõidus hõbemedali ning oli 15 km klassikas viies ja 30 km suusavahetusega sõidus kaheksas.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta teatesõidus hõbemedali ja 50 km klassikas pronksmedali.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta teatesõidus taas hõbemedali, 15 km klassikas jäi ta esimesena medalita.

Esimest korda osales ta MK-sarjas 13. detsembril 2012 Canmore'is. Esimest korda jõudis ta poodiumile 6. jaanuaril 2018 Val di Fiemmes 15 km klassikas, saades kolmanda koha. Venemaa meeskonnaga sai ta 27. jaanuaril 2019 Ulricehamnis toimunud MK-etapil teatesõidus teise koha.

Saavutused
----------

### Olümpiamängudel

* 2018 Lõuna-Korea Pyeongchangis
	+ hõbemedal 4×10 km teatesõidus
	+ pronksmedal 50 km klassikas

### Maailmameistrivõistlustel

* 2017 Soome Lahtis
	+ Hõbe hõbemedal 4×10 km teatesõidus
* 2019 Austria Seefeldis
	+ Hõbe hõbemedal teatesõidus

Välislingid
-----------

* Andrei Larkov FIS-i lehel
| Medalikohad |
| --- |
| USA esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Teine koht | 1924 | Kukk-kaal |

**Salvatore Peter Tripoli** (22. november või 5. detsember 1904 New York – 7. märts 1990 New York) oli USA poksija, rahvuselt itaallane.

Tema perekond ei aktsepteerinud tema poksiharrastust ning seetõttu kasutas ta võitlemisel varjunime **Jackie Williams**. Selle nime all tuli ta 1924. aastal Bostonis Ameerika Ühendriikide harrastajate meistriks kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) ja sai õiguse minna võistlema olümpiale. Ta kasutas seda nime hiljem ka elukutselisena.

Tripoli sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale William Smithile (Lõuna-Aafrika Liit).

Elukutselisena
--------------

Tripoli poksis veebruarist 1925 kuni detsembrini 1931 elukutselisena. Ta osales kokku 66 kohtumisel, võitis neist 34 (neist 5 nokaudiga), kaotas 18 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning 14 kohtumist jäi viiki.

Viited
------

1. ↑  8. suveolümpiamängude poksivõistlus. Pariis 1924. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Salvatore Tripoli veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Salvatore (Al) Tripoli (Jackie Williams) lehel *BoxRec*
Kuramaa hertsog Kettlerite vapp
Kettleri suguvõsa paruni- ja krahvivapp
**Kettler**, ka **Ketteler**, on Vestfaalist pärinev Saksa aadlisuguvõsa, mille liikmed olid ka Kuramaa hertsogid aastatel 1561–1737.

Kettlerid pärinesid väikeaadli hulgast, kuid 16. sajandi esimesel poolel hakkas nende positsioon tuntavalt tõusma, kui Gotthard (II) Kettlerist sai Kleve-Jülich-Bergi hertsogi nõunik. Tema vanemast pojast Wilhelmist sai Münsteri piiskop, nooremast, Gotthardist aga viimane Liivi ordu maameister ja esimene Kuramaa hertsog.

Kettleritest Kuramaa hertsogid
------------------------------

* 1561–1587 Gotthard Kettler (1517–1587)
* 1587–1642 Friedrich Kettler (1569–1642)
* 1595–1616 Wilhelm Kettler (1574–1640)
* 1638/1642–1682 Jakob Kettler (1610–1682)
* 1682–1698 Friedrich Kasimir Kettler (1650–1698)
	+ regendina alaealise Friedrich Wilhelm Kettleri eest valitses reaalselt 1698–1711 Ferdinand Kettler (1655–1737)
* 1698–1711 Friedrich Wilhelm Kettler (1692–1711), abiellus aastal 1710 Anna Ivanovnaga (1693–1740)
* 1711–1737 Ferdinand Kettler (1655–1737)
**Täppislähenemise tuledesüsteem** (inglise keeles *precision approach path indicator* (PAPI)) on abituled, mis aitavad piloodil maanduda lennurajale. Tavaliselt on tuled paigutatud nelja tuleribana, mis asub maandumisraja vasakul küljel.

Ajalugu
-------

Täppislähenemise tuledesüsteem leiutati 1974. aastal Tony Smithi ja David Johnsoni poolt Inglismaal Royal Aircraft Establishmentis. Lisaks olid kaasatud teadusinsenerid täppislähenemise tuledesüsteemi arendamisse. Tony Smithil ja David Johnsonil võttis lisaks veel kaks aastat, et täiendada tuledesüsteemi.

Täppislähenemise tuledesüsteemi tööpõhimõte
-------------------------------------------

Täppislähenemise tuledesüsteemil on neli lampi, mis võivad olla punased või valged sõltudes lennuki maandumise nurgast.

1)      Kõik valged – lennuki maandumisnurk on liiga suur.

2)      Kolm valget ja üks punane – lennuki maandumisnurk on pisut suur.

3)      Kaks valget ja kaks punast – lennuki maandumisnurk on õige.

4)      Üks valge ja kolm punast – lennuki maandumisnurk on pisut väike.

5)      Kõik punased – lennuki maandumisnurk on liiga väike.

Piloodid kasutavad meeldejätmiseks riime: 

1)      WHITE on WHITE („valge valgel") – "Check your height" („kontrolli oma kõrgust")

2)      RED on WHITE („punane valgel") – "You're all right" („kõik on korras")

3)      RED on RED („punane punasel") –  "You're dead" („oled surnud")

Kuid värvide kombinatsioonide tähendused võivad olla erinevad, sõltudes lennukite juhtruumi kõrgusest.

Täppislähenemise tuledesüsteem lennujaamas
------------------------------------------

Tänapäeval on enamus lennujaamades, nii väikestes kui ka suurtes, täppislähenemise tuledesüsteem. Tavaliselt paigaldatakse tuledesüsteem 3° maast, aga nurk oleneb lennujaama maastikust. Nüüdseks on enamus täppislähenemise tulede süsteemid LED lampidega, mis aitab näha halva ilmastikutingimustega. Täppislähenemise tuledesüsteemi on paigutatud paremale poole maandumisrajast või ka mõlemale poole. Tulevikus on plaanitud täppislähenemise tuledesüsteemi paigaldada päikesepaneele.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Smith, AJ, and D Johnson. "The Precision Approach Path Indicator-PAPI." ROYAL AIRCRAFT ESTABLISHMENT FARNBOROUGH (ENGLAND), 1976.
2. 1 2  Gibb, Randy, Rob Gray, and Lauren Scharff. *Aviation Visual Perception: Research, Misperception and Mishaps*. Routledge, 2016.
3. ↑  Shah Rizal, Mohd Shaher. "Design and Development of Automation System for Precision Approach Path Indicator (PAPI) in Airfield Lighting/Shah Rizal Mohd Shaher." PhD Thesis, University of Malaya, 2018.
4. ↑  BLOUDÍČEK, Radim. "The Visual Glide Slope Indicator with LED Light Sources." In *Proceedings of the International Scientific Conference Modern Safety Technologies in Transportation. Košice: Perpetis, Sro*, 25–30, 2013.
**Ülle Paap** (sündinud 3. jaanuaril 1948) on eesti karikaturist ja nahakunstnik.

Haridus
-------

Õppis Juhan Liivi nim. Alatskivi Keskkoolis, seejärel aastatel 1966–1970 Tartu Kunstikoolis kunstilist kujundamist. 1972–1977 õppis Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis nahkehistöö eriala ja lõpetas selle *cum laude*.

Töö
---

1971–1972 töötas Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis paleontoloogia ja stratigraafia sektoris kunstnikuna. 1977–1983 Naha- ja Jalatsikombinaadis Kommunaar kunstnikuna (galanteriis). 1983–1984 töötas SKTB-s Desintegraator reklaamkunstnikuna ning 1984–1989 Eesti Rahvusraamatukogus raamaturestauraatorina. 

Alates 1989. aastast on vabakutseline kunstnik. 

Ülle Paabu nahkehistööd on nii Juhan Liivi luuleauhinna (karjasemärss) ku kai koolinoorte etluskonkursi auhindadeks.

Liikmesus
---------

Tartu Kunstnike Liidu liige.

Isiklikku
---------

Tema isa Albert Paap oli pallaslane Albert Paap, kes tudengipõlves õpingute kõrvalt ka mõnda aega Jorsa pseudonüümi all ajalehtedes karikatuure avaldas. Sellest on tuletatud ka Ülle Paabu pseudonüüm Jorsa Noorem, mille all ta on avaldanud karikatuure.

Näitused
--------

**Isikunäitused**

* 1998 – "Tuljak", Tartu Õpetajate Seminar
* 2001 – Ülle Paabu karikatuurinäitus, Alatskivi loss
* 2002 – Tõstamaa mõis
* 2007 – "Jäiväksi laulu", Liivi Muuseum
* 2008 – "Põhi – lõuna", Liivi Muuseum
* 2010 – karikatuurinäitus "Munad ilma kisata", Liivi Muuseum

**Grupinäitus**

* 1996 – köitekunstinäitus "Elul on hingemaa" Tartu Ülikooli Humanitaarraamatukogus koos Rein Maantoa, Kiira-Marianne Kadariku ja Katrin Sasiga

Viited
------

1. ↑  Alatskivi Keskkool - Nimekamad vilistlased
2. ↑  Niitra, Mare. Reedel selgub Liivi luuleauhinna laureaat. Sirp, 28. aprill 2010.
3. ↑  "Eesti Nahakunstnike Liit - Ülle Paap". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. detsember 2009. Vaadatud 22. märtsil 2018.
4. ↑  Niitra, Mare. Reedel selgub Liivi luuleauhinna laureaat. Sirp, 28. aprill 2010.
**Jaapani ardiisia** (*Ardisia japonica*) on nurmenukuliste (süsteem APG II järgi mürsiineliste) sugukonda ardiisia perekonda kuuluv mitmeaastane taim.

Kirjeldus
---------

"Nova genera plantarum" illustratsioon
Jaapani ardiisia on kiire kasvuga vähenõudlik ja vastupidav igihaljas põõsas kõrgusega 20–40 cm. Süstjad lehed on 4–7 cm pikad ja 1,5–4 cm laiad ning paiknevad varrel paarikaupa kas vastakuti või männastena. Heleroosakad õied kasvavad välja lehekaenlast. Mõlemasuguline õis on viie kroonlehega, 4–10 mm läbimõõduga ja õitseb kobarana, õitsemisaeg on hiliskevadel. Vili on 5–6 mm läbimõõduga, alguses punane, talvel muutub mustaks.

Leviala
-------

Jaapani ardiisiat leidub nii aedades kui ka looduses. Nagu teistelgi ardiisia perekonda kuuluvatel taimedel, on Jaapani ardiisia looduslik leviala Ida-Aasias: Ida-Hiinas, Jaapanis, Taiwanis ja Koreas. Taim eelistab märga metsamulda ja varjulist kasvukohta.

Droog
-----

Jaapani ardiisia droogid on lehed ja ürt. Drooge kogutakse enne õitsemist, sest õitsemise ajal muutub taime keemiline koostis ning sellega koos ka tema lõhn ja maitse. Lehti ja ürti kogutakse päiksepaisteliste, kuivade ilmadega ning kuivatatakse temperatuuril 30–35 kraadi. Kuiva droogi säilitatakse lõuendkottides kuivas ja pimedas kohas.

### Keemiline koostis

Bergeniin
Kvertsitiin
Jaapani ardiisia sisaldab mitmesuguseid aineid, millel on meditsiinilisi omadusi. Lehtedes on 0,2% eeterlikku õli bergeniini (keemiline aine, mis on ajurveedas tuntud kui Paashaanbhed ja omab immuunterapeutilist toimet), saponiini, kvertsitiini, terpenoide.

Kasutamine
----------

Jaapani ardiisiat kasutatakse tema värvikate lehtede tõttu ka ilutaimena. See on laialdaselt levinud ilutaim näiteks USA linnades, eriti sellised sordid nagu "Hakuokan" ja "Ito Fukurin", mille lehtedele ilmub valge ornament. Jaapanist on pärit ka Jaapani ardiisia seostamine jõuludega.

### Meditsiiniline kasutamine

Hiina klassikalises meditsiinis peetakse Jaapani ardiisiat üheks viiekümnest olulisemast taimest. Taime on pikka aega kasutatud köhavastase ravimina. Arvatakse, et see ravib ka kasvajaid ning on põletiku- ja viirusevastane. Droogist teed kasutatakse astmaravimina, see mõjub soodsalt hingamisele ning aitab kroonilise bronhiidi korral. Jaapani ardiisiast saab teha alkoholitõmmist, mis toimib kohaliku anesteetikumi ja bakteritsiidina.

#### Ohud

Suur doos võib kahjustada neere.

Viited
------

1. ↑  Flora of China: *Ardisia japonica*
2. 1 2  Huxley, A. ed. (1992). *New RHS Dictionary of Gardening*. Macmillan ISBN 0-333-47494-5.
3. ↑  Alternativehealing.org:*Ardisia japonica*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jaapani ardiisia** |

* *Ardisia japonica* Chemical Compounds (Dr. Duke's Databases)
**"Ööülikool"** (ka **"Raadio Ööülikool"**) on Jaan Tootseni toimetatud saatesari, mis on eetris Eesti Raadio kahel kanalil: Viker- ja Klassikaraadios. 

Alates 2000. aastast on toimunud üle saja kohtumise Eesti õppejõudude ja mõtlejatega. Selle aja jooksul on loenguid pidanud Kaia Lehari, Marju Lauristin, Peeter Laurits, Mihhail Lotman, Kalevi Kull, Andres Ehin, Hasso Krull, Hardo Pajula, Jaanus Rohumaa, Jaan Tätte, Irina Belobrovtseva, Lepo Sumera, Jaanus Harro, Mart Kalm, Evald Saag, Gunnar Aarma ja paljud teised.

"Ööülikool" sai alguse ideest luua kuuldemänguline fiktsioon ühe ülikooli juures tegutsevast vaimsest vennaskonnast, kes kord nädalas kutsub endale külla ühe välislektori, keda nende koolis tavaliselt kuulata ei ole võimalik. 

"Ööülikooli" temaatika hõlmab humanitaarteadusi, muusikat, teatrit, filmi, kunsti, rahvuskultuuri ning ainevaldkonda, mida tinglikult võiks nimetada "inimene ja keskkond".

Vaata ka
--------

* Ööülikooli Raamatukogu

Välislingid
-----------

* Ööülikooli koduleht
* Valik Ööülikooli saateid MP3-vormingus
* Legendaarne «Ööülikool» jätab Eesti Rahvusringhäälinguga hüvasti, Postimees, 17. jaanuar 2023
**Ketonuuria** on ketokehade (atsetoatsetaat, atsetoon ja 3-hüdroksübutüraat) normaalsest suurem sisaldus uriinis.

Ketonuuria veterinaarmeditsiinis
--------------------------------

Tervel koeral ja kassil ei esine normaalselt uriinis ketokehi .
Sagedasemad ketonuuria põhjused koertel ja kassidel on lipolüüs, nälg ja diabeetiline ketoatsidoos. Ketonuuriat võivad põhjustada ka mõned ravimid (aspiriin, n-atsetüültsüsteiin).

Igapäevases veterinaarpraksises kasutatakse ketonuuria diagnoosimiseks uriini ribateste. Ribatestide puuduseks on, et nad reageerivad uriinist peamiselt atsetoatsetaadile ja nõrgemalt atsetoonile, kuid ei reageeri 3-hüdroksübutüraadile.

Vaata ka
--------

* Ketoatsidoos
* Ketoos

Viited
------

1. 1 2  DiBartola, S. Renal Disease: Clinical Approach and Laoratory Evaluation in Textbook of Veterinary Internal Medicine 6th Ed. 2005 Elsevier Saunders
2. 1 2  Willard, M. Tvedten, H. Turnwald, G. Small Animal Clinical Diagnosis by Laboratory Methods 3rd Ed. 1999 Saunders
3. ↑  Bayer Multistix 10SG pakendi infoleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib poliitikust; keraamiku kohta vaata artiklit Ülle Rajasalu (keraamik).* |

---

**Ülle Rajasalu** (sündinud 6. mail 1953) on Eesti poliitik ja omavalitsustegelane. Ta oli X, XI, XII ja XIV Riigikogu liige.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna kaubandusökonoomika erialal.

Töö ja poliitiline tegevus
--------------------------

Ülle Rajasalu on alates 10. oktoobrist 1995 Eesti Reformierakonna liige. 

Ta oli X Riigikogus Signe Kivi asendusliige (Reformierakonna fraktsioon) alates 4. aprillist 2005 kuni X Riigikogu lõpuni (märts 2007). X Riigikogu valimistel 2. märtsil 2003 kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinn, Lasnamäe ja Pirita) 795 häält. 

XI Riigikogus oli kahel korral kaitse- ja rahandusminister Jürgen Ligi asendusliige (27. märtsist kuni 5. aprillini 2007 ja 4. juunist kuni 21. detsembrini 2009). XI Riigikogu valimistel 4. märtsil 2007 kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinn, Lasnamäe ja Pirita) 1020 häält. 

10. juulil 2007 valis Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu ta nõukogu esimeheks.

Alates 21. detsembrist 2009 kuni 26. oktoobrini 2017 oli ta Harju maavanem. XII Riigikogus sai ta 6. aprillil 2011 justiitsminister Kristen Michali asendusliikmeks, kuid astus samal päeval tagasi, et jätkata tööd Harju maavanemana. 

Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 ja sai 1066 häält, kuid valituks ei osutunud.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 327 häält ning ei osutunud valituks.

Viited
------

1. ↑  11. juuli 2007, RMK pressiruum veebis, RMK nõukogu esimeheks sai Ülle Rajasalu 11.07
2. ↑
3. ↑
**Jaapani enelas** (*Spiraea japonica*) on roosõieliste sugukonda enelaste perekonda kuuluv õistaim.

Aretatud on palju sorte ja need on populaarsed aiapõõsad, mida kasvatatakse nende dekoratiivsete õite pärast.. Jaapani enelas on pärit Jaapanist ja Hiinast ja kasvab parasvöötmes. Võra kuju on püstine ja tihe, põõsa kõrgus on 0,7–1,5 meetrit, koor ja võrsed on punakaspruunid, ebaselgelt pikijoonelised ja lühikarvased. Lehtedeks on vahelduvad lihtlehed, mis on piklikmunajad või elliptilised, kiilja alusega, 5–10 cm pikad ning 4 cm laiad. Lehed on tervanenud tipuga, ebaühtlaselt kahelisaagja servaga, pealt tumerohelised, alt hallikasrohelised. Sügisel on lehed punased. Õied on väikesed, roosad, punased või valged, paiknevad sama aasta võrsete tippudes lamedates kuni 12 cm laiustes kännasõisikutes. Viljaks on koguvili, mis koosneb 3-5 nahkjast, omavahel liitumata kukkurviljast.

Kasvutingimused
---------------

Mullatüübina eelistab jaapani enelas lubjarohket liiv- või savimulda, kuid on üldiselt mullastiku suhtes vähenõudlik. Mulla pH suhtes on Jaapani enelas vähenõudlik ning kasvab nii happelistel ja aluselistel muldadel. Kasvab hästi täispäikese käes, kuid võib taluda ka osalist varju. Ideaalseteks kasvukohtadeks teeääred, peenrad, hekid, elektriliinide alused ja jõeääred või kallakud, sest Jaapani enelas on väga hea kaldakindlustaj. Jaapani enelas on invasiivne liik ning paljuneb hästi vegetatiivselt.

Hooldus
-------

Jaapani enela pung
Pärast istutamist nõuab jaapani enelas hooldust minimaalselt. Multši lisamine taime ümber aitab säilitada niiskust ja regulaarne suvine kastmine soodustab tervislikku õitsemist ja kasvu. Kärpida suvel või kevadel. Peale pügamise vajab enelas vähe tähelepanu. On vastupidav ega vaja erilist talvist hooldust. Nagu kõigi äärispõõsaste puhul, hoiab kevadine hästi mädanenud orgaanilise ainega multš mulla ja seega ka taime heas seisukorras. Pikatoimelise väetise kasutamine pärast pügamist kiirendab kasvu.

Haigused ja kahjurid
--------------------

Jaapani enelad on vastuvõtlikud paljudele haigustele. Kahjurid kes ründavad Jaapani enelaid on ohuks ka teistele roosõielistele. Põhilisteks haigusteks on lehelaiksus, tulepõletik, jahukaste ja juuremädanik. Kahjuritest kimbutab Jaapani enelat lehetäid. Jaapani enela istutamine päikese kätte kaitseb jahukaste eest nakatumise eest.

Sordid
------

Erinevaid jaapani enela sorte: 

* *‘Albiflora’*
* *‘Anthony Waterer’*
* *‘Alpina’*
* *‘Bullata’*
* *‘Golden Princess’*
* *‘Goldmund’*
* *‘Hubert Gold’*
* *’Little Printsess’*
* *‘Magic Carpet’*
* *‘Shirobana’*

Viited
------

1. 1 2  "Southeast Exotic Pest Plant Council Invasive Plant Manual". *Southeast Exotic Pest Plant Council*. Vaadatud 08.05.2022.
2. ↑
3. ↑  Hariduskeskus. "Jaapani Enelas". Vaadatud 08.05.2022.
4. ↑  "Spirae japonica (Japanese spirea)". Vaadatud 09.05.2022.
5. ↑  "Spiraea japonica". Vaadatud 09.05.2022.
6. ↑  [
7. ↑  Patterson, Susan. "Growing Spirea Shrubs: Information On How To Care For Spirea Bushes". Vaadatud 09.05.2022.
8. ↑  "How to grow spirea". 27.08.2021. Vaadatud 10.05.2022.
9. ↑  Wolfe, Judy. "Spirea Diseases". Vaadatud 10.05.2022.
10. ↑  "Enelas". *Aiasõber*. Vaadatud 10.05.2022.
**Meriveiselised** ehk **sireenilised**  (*Sirenia*) on taimtoiduliste vee-eluliste imetajate selts. Nad asustavad jõgesid, estuaare, rannikualasid ja merelisi sooalasid.

Meriveiseliste nimi tuleneb sarnasusest veisega, kes on samuti aeglane ja rahulik herbivoor.

Meriveiseliste lähimad sugulased on londilised.

Morfoloogia
-----------

Meriveiselistel on mitmeid vee-eluks kohastumusi: nende esijäsemed on muundunud loibadeks, tagajäsemed on peaaegu täielikult redutseerunud, tagajäsemete luulised rudimendid asuvad sügaval nahaaluses lihaskoes. Saba on muutunud sabauimeks. 

Meriveiseliste keha meenutab mõneti hüljeste oma.

Süstemaatika
------------

Meriveiseliste seltsis on kaks retsentset sugukonda: dugonglased ja lamantiinlased, vastavalt 1 ja 3 retsentse liigiga.

* Dugonglased (*Dugongidae*)
	+ Dugong (*Dugong*)
		- Dugong (*Dugong dugon*)
	+ †*Hydrodamalis*
		- †Stelleri meriõhv (*Hydrodamalis gigas*)
* Lamantiinlased (*Trichechidae*)
	+ Lamantiin (*Trichechus*)
		- Lamantiin (*Trichechus senegalensis*)
		- Manaati (*Trichechus manatus*)
		- Jõemanaati (*Trichechus inunguis*)
* †*Prorastomidae*
* †*Protosirenidae*

Varem eristati ka meriõhvlaste (*Hydrodamalidae*) sugukonda (välja surnud; nüüd dugonglaste alamsugukond *Hydrodamalinae*).
**Keutschachi järv** (*Keutschacher See*, sloveeni *Hodiško jezero*) on järv Austrias Kärnteni liidumaal. See on Kärntenis suuruselt kuues. Seal on neoliitikumi asulakoht, mille 1864. aastal avastas Ferdinand von Hochstetter.

Järv asub samanimelises nõos, mille moodustas Draugletscheri lisajõgi, mis järgib tektoonilist riket. Järv oli minevikus palju suurem, nagu tõendavad ulatuslikud sood järvest idas ja põhjas.

Järv on pikliku ovaalse kujuga. Läänes asub laht, millesse suubuvad lisajõed. Idas on kitsas poolsaar, mis ulatub u. 400 m järve. Järve keskel on madalik, kus vesi on ainult 1,6 m sügav, kuid läheduses saavutab järv maksimaalse sügavuse 15,6 m. Poolsaar ja madalikud on osa kaljuharjast, mis kulgeb järve põhjas edela-kirde suunas.

Järve läänekaldal on ulatuslikud setted, osa Hafnersee poole ulatuvast liivasest nõmmest, mis kaetud tarna ja pillirooga. Seal on ka väike tiik, Moorteich.

Järve valgla pindala on 28,4 km². Sellest u 54% on metsane, 30% põllumajandusmaa, 6% veekogud ja ülejäänu arendatakse asulateks või puhkealadeks.

Kasutamine
----------

Peale põhjakalda asuvb enamik järve osi ja selle valgla Keutschachi järve oru looduskaitsealal. Järve ennast ja sellega seotud kalapüüki hallatakse aga eraviisiliselt ning järv on populaarne suplus- ja kalastuspaik.

Lõunakaldal on kaks nudistide laagripaika mahutavusega kuni 3000 külalist.

Vaielamud
---------

Järve madalikul on umbes 6000 aasta tagused vaielamute jäänused, mis näivad olevat olnud kasutuses u. 300 aastat. See on üks vanimaid nelja posti perioode Kesk-Euroopas. Sel ajal võis järve veetase olla umbes 1,5 m madalamal kui praegu, nii et see küla oleks asunud saarel.

Asula hõlmab kahte tüüpi maju: mudaseintega palkmajad ja vitstest puitmajad. Konstruktsioonide ehitamiseks kasutatud puit on väga erinev. Dendrokronoloogia näitab, et ehitamisel kasutatud kaks tammepuust tüve pärinevad aastatest 3947 ja 3871 eKr. Teiste leidude radiomeetrilised andmed annavad väärtused vahemikus 4340-3780 eKr.

Asulast leitud savikeraamika on Lasinja-Kanzianibergi tüüpi, tavaline Doonau eneoliitikumi asulatele. On tõendeid vase sulatamise kohta, kuid tõendeid tuleb veel rahuldavalt dateerida.

Toidujääkide hulgast leitud loomaluud viitavad sellele, et elanike liha pärines peamiselt ulukijahist; 59% on punahirvest. Veiste luud moodustavad samuti olulise osa leidudest (13%).
Ülle Tarkiainen abikaasaga Göteborgi raamatumessil, 2013
**Ülle Tarkiainen** (sündinud **Liitoja**; 17. septembril 1957 Türil) on eesti ajaloolane.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Türi Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õppis ajaloo osakonnas). Aastatel 1981–1984 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli aspirant ja 1987. aastal kaitses samas ajalookandidaadi väitekirja. Aastatel 1994–1999 oli ta Tartu Ülikoolis ajaloodoktorant ja 2000. aastal sai filosoofiadoktori kraadi.

Aastatel 1984–1991 oli ta TRÜ ajaloo ja semiootika labori nooremteadur ning 1991–1994 samas vanemteadur. 

Aastatel 2000–2005 töötas ta Soome Rahvusarhiivis teadurina ning 2001–2005 ka Eesti Põllumajandusülikoolis maastikuarhitektuuri dotsendina. 

2005. aastast töötas ta Tartu Ülikooli üldajaloo vanemteadurina, 2017. aastast on ta Rahvusarhiivi teadur.

Alates 2003. aastast on Tarkiainen Akadeemilise Ajalooseltsi liige, 2007. aastast Eesti Arhivaaride Ühingu liige ja Tartu Ülikooli ajaloo osakonna nõukogu liige. 

2006. aastast kuulub ajakirja Forschungen zur baltischen Geschicte toimetuskolleegiumi.

Tarkiainen tegeleb peamiselt agraar- ja kultuuriajaloo uurimisega.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on soome ajaloolane Kari Tarkiainen.

Viited
------

1. 1 2 3  Ülle Tarkiainen Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes (vaadatud 21. mail 2014)
2. 1 2  Elulugu TÜ lehel (vaadatud 21. mail 2014)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tänavast Karlova linnajao piiril; samanimelise tänava kohta Raadil loe artiklist Pargi tänav (Tartu vald).* |

---

Kaart
Elamu Tartus Pargi 3, ehitatud aastatel 1931–1933.
**Pargi tänav** on tänav Tartus kesklinna ja Karlova linnaosa piiril.

Tänava pikkus on 350 meetrit. See algab Kalevi tänavalt ja lõpeb Tähe tänaval. Tähe ristmikust edasi jätkub see Lootuse tänavana. Kalevist Tähe suunas liikudes Pargi tänav tõuseb, käändudes poolel teel vasemale.

Pargi tänav sai nime Karlova mõisa pargi järgi, mis paikneb osalt nõlval tänava alguses. Pargi jalamil on tänava veeres õunaaed. Pargi ja Kalevi nurgalt viib kunagisse mõisaparki ka trepp.

Peamiselt paiknevad Pargi tänaval kahe- ja kolmekorruselised kortermajad ja eramud. Nõukogude ajal asus tänaval ka saun, mis lõpetas tegevuse 15.märtsil 1988 ja mida tänava nime järgi kutsuti Pargi saunaks. Hiljem on saunahoone kõrval endises varjendis paiknenud Tartu rollimängukeskus Urg.

* Pargi 1Pargi 1
* Pargi 2Pargi 2
* Pargi 9Pargi 9

Viited
------

1. ↑  Jüri Saar: "Pargi tänava õunaaed saab elamu" Tartu Postimees, 27. november 2009
Sindi raamatukogu
**Sindi raamatukogu** on Tori Valla Raamatukogu haruraamatukogu, mis asub Pärnu maakonnas Sindi linnas aadressil Pärnu mnt 55a, 86703.

Raamatukogu juhataja on Rita Raudsepp

Ajalugu
-------

Kaljo-Olev Veskimägi kirjutab raamatus „Kahte kappi on ühetassa majas tarvis: leivakappi ja ramatokappi": "Sindi „Sõpruse" raamatukogu on seda väärt, et sellel lähemalt peatuda. See oli üks vähestest, mis pidas vastu kõikidele raskustele ja tegutses juba 1882. aastast peale, ülalpidajaks Sindi kalevivabriku töölised ja teenistujad. Alaliste lugejate arv küündis 250-ni ning aasta jooksul välja antud raamatute arv kümne tuhandeni. Oma aja kohta tõesti kolossaalsed arvud."

Raamatukogul on olnud palju kolimisi ja erinevaid nimesid. 

Sindi raamatukogu ajalugu aastatel 1882–2012 on talletatud raamatus "Sindi raamatukogu 130".

2013–2020 jätkus tegevus Sindi Seltsimaja II korruse ruumides, kus asus raamatukogu kokku pea 20 aastat.

2019. aastal sai Sindi Linnaraamatukogust Sindi raamatukogu ning hakkasid toimuma olulised muutused raamatukogu arengus.

2020. aasta kevadel kolis raamatukogu endisesse Sindi Postkontori majja, kus tehti eelnevalt põhjalikud renoveerimistööd. Uues hoones on suur tuba lastekirjanduse ja –tegevuste jaoks, pakutakse senisest hubasemat kohallugemise võimalust ja eraldi ruumina on tegelustuba ettevõtmiste ja näituste korraldamiseks. Hoone lähedal asuvad bussipeatus, kauplus, seltsimaja, kool.

### Raamatukogu töötajad

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 1882–2012 
* Karl Kirschbaum
* August Kask
* Lilli Liivaste
* Helene Haasma
* Anette Meola
* Vaike Kuller
* Heljo Osol
* Herta Lille
* Helmi Vihuri
* Õilme Jakobson (Koitla)
* Helja Rätsep
* Milvi Eamets
* Vaike Abram (Mirme)
 | * Tiiu Peiker (Lilleväli)
* Raja Šorina
* Aino Kosenkranius
* Marju Lõiv
* Aino Tumma
* Sirje Vill
* Piret Bärlin (Luukka)
* Ene Pärkma (Michelis)
* Kaja Vaabel
* Anne Pusse
* Anne Ats
* Anu Saks
* Rita Raudsepp
* Marie Pärkma
 | 2013–2019
* Ene Michelis
* Rita Raudsepp
* Anne Pusse
* Marie Pärkma
* Sirje Ristikivi
* Lea Küünal
* Reelika Kullerkan
* Marie Pärkma
* Anu Saks
 |

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Tori Valla Raamatukogu koduleht".
2. 1 2  ""Sindi raamatukogu 130"" (PDF).
3. ↑  Sindi raamatukogu kroonika

Välislingid
-----------

* Sindi raamatukogu Facebook
* Sindi raamatukogu Instagram
* "Sindi raamatukogu 130"
* Sindi raamatukogu kuni 31.12.2017
* Tori Valla Raamatukogu koduleht
Parham Maghsoodloo mängimas Tata Steeli turniiril Wijk aan Zees (2019)
 Maghsoodloo mängimas Tata Steeli turniiril Elisabeth Pähtziga (2019)
**Parham Maghsoodloo** (pärsia keeles پرهام مقصودلو; sündinud 11. augustil 2000 Gonbad-e Kavusis Golestāni provintsis) on iraani maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2016). 

Maghsoodloo tuli 15-aastaselt 2015. aastal Aasia meistrivõistlustel kuuendaks ja kvalifitseerus samal aastal Bakuus toimunud maailma karikaturniirile (128 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 124. asetuse. Avaringis kaotas viienda asetuse saanud Wesley Sole tulemusega 0:2. 

Rahvusvaheliseks meistriks ja suurmeistriks sai ta 16-aastaselt 2016. aastal (mõlemad nimetused kinnitati samal FIDE kongressil, mis peeti septembris 2016 Bakuus).

Maghsoodloo on kahekordne Iraani malemeister (2017, 2018). 2018. aastal tuli Gebzes juunioride maailmameistriks.

Jaanuaris 2019 mängis ta Tata Steeli 14. kategooria turniiril, kus jäi jagama 7.–8. kohta.

Võistkondlik esinemine
----------------------

Maghsoodloo on esinenud Iraani võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2016, 2018). 2016. aastal mängis ta teisel (esimesel laual Ehsan Ghaem-Maghami) ja 2018. aastal esimesel laual; Iraan sai vastavalt 16. ja 17. koha).

Välislingid
-----------

* Parham Maghsoodloo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Parham Maghsoodloo FIDE andmebaasis
Sindi raudteejaam koos Tallinna suunast saabuva rongiga 1930. aastatel
Sindi raudteejaama peahoone aastal 2012
**Sindi raudteejaam** oli raudteejaam Pärnumaal Sindis.

Raudteejaam asus kitsarööpmelise Lelle–Papiniidu raudtee ääres. See asus Lelle raudteejaamast 62 kilomeetri kaugusel. Jaam avati 1928. aastal, jaamahoone valmis 1927. aastal. Avamisaegse haldusjaotuse järgi jäi jaam Taali valda.

Sindi raudteejaamale eelnes Pärnu poole sõites Tammiste pooljaam ja järgnes Papiniidu jaam. Sindi ja Papiniidu vahel asusid veel Pustusi, Lodja ja Lennuki raudteepeatus. 

Sindi jaam suleti 1969. aastal seoses Lelle–Pärnu raudteelõigu laiarööpmeliseks ehitamise ja sellest johtunud trassimuutusega. 

Alates 1998. aastast on Sindi jaamahoone kultuuriministri käskkirjaga arvel kultuurimälestisena (nr 16762).

Hoone renoveeriti 2005. aastal, samast aastast kolis sinna Sindi Avatud Noortekeskus.

Vaata ka
--------

* Kitsarööpmeline raudtee Eestis
* Eesti Muuseumraudtee

Viited
------

1. ↑  Eesti kitsarööpmelised raudteed
2. ↑  16762 Sindi raudteejaama peahoone; Kultuurimälestiste register
3. ↑  Noortekeskused - Tori vald

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Tammiste |  **Sindi** | Papiniidu  |
**Merle Jung** (kuni 1999 **Merle Aron**, sündinud 16. augustil 1972 Tallinn) on eesti keeleteadlane.

Haridus
-------

Jung lõpetas 1990 Tallinna 42. keskkooli, 1995 Tallinna Pedagoogikaülikooli saksa filoloogia erialal, 1999 Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistrantuuri ja 2006 doktorantuuri. Tal on magister saksa filoloogia alal (1999, Tallinna Pedagoogikaülikool) väitekirjaga "Kreatives Schreiben im Bereich Deutsch als Fremdsprache, unter besonderer Berücksichtigung literarischer Texte als Schreibimpulse", doktorikraad rakenduslingvistika alal (2006, Tallinna Ülikool) väitekirjaga "Sprachspielerische Texte als Impulse für schriftliche Textproduktion im Bereich Deutsch als Fremdsprache". Jung täiendas end 1995–96 Kieli Ülikoolis.

Töökohad
--------

Oli 1997–2000 Tallinna ülikooli germaani-romaani osakonna saksa keele õppetooli õpetaja, 2000–09 germaani-romaani keelte ja kultuuride instituudi saksa filoloogia osakonna lektor, 2009– saksa keele didaktika dotsent. Lugenud saksa keele õpetamise didaktika ja metoodika, tekstianalüüsi, saksa keele foneetika, ilukirjanduskursuse teksti interpretatsiooni jm kursusi; koostanud õppevahendeid.Uurimisvaldkonnad: saksa keele ja kultuuri vahendamise metoodilis-didaktilised alused, tulevase õpetaja aktuaalse potentsiaali hindamine, loovkirjutamine võõrkeeles. Mitme kogumiku (Linguistik und 1591 Didaktik, 2007 jt) toimetajaid.

Ta on Gs. für dt. Sprache/Zweig Tallinn (1999–), Int. Verein. für Germanistik (2004–) liige.

Teoseid
-------

* Positionen gegenwärtiger Schreibtheorie und –didaktik. // Germanistik in Tallinn. Tallinn, 2002;
* Foneetika õpetamise problemaatikast võõrkeeles. // Toimiv keel I. Tallinn, 2003;
* Kreativität und Phonetikunterrich Sprachspielerische Texte in der Ausspracheschulung der DaF-Lernenden. // German as a Foreign Language 3 (2005);
* Kompetenzorientierte Bewertungskriterien für das pädagogische Praktikum: Ausarbeitung und erste Erfahrungen mit Deutschlehrerstudenten in Estland. // Jb. Int. Germanistik 79. Bern, 2007;
* Lernmotivation der deutschen Sprache unter estnischen Schülerinnen und Studierenden. // Tradition und Geschichte im literarischen und sprachwissenschaftlichen Kontext. Frankfurt am Main, 2008;
* Interkulturelle Landeskunde und Kulturkontakt in literarischen Texten: Eine Anregung für den fremdsprachlichen Deutschunterricht. // Triangulum 15 (2010).

Välislingid
-----------

* Merle Jung Eesti Teadusinfosüsteemis
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 4. köide: *Sar-Y. Lisa* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1469-1470

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Østlandet asend Norras
**Østlandet** (uusnorra *Austlandet*) on regioon Kagu-Norras. See hõlmab Vestfold og Telemargi, Vikeni ja Innlandeti maakonda ning Oslo linna.

Nimi "Østlandet" tähendab norra keeles idamaad.

94 578 km² suurune Østlandet piirneb läänes Vestlandetiga, põhjas Trøndelagiga, idas Rootsiga ning lõunas Sørlandeti ja merega.

Østlandeti lõunaosa mis jääb Oslo fjordi äärde, on suhteliselt lauge ning seal on levinud põllumajandus. Tolles piirkonnas on Norra suurim rahvastikutihedus. Oslost 200 km raadiuses elab 40% Norra rahvastikust.

Loodus
------

Østlandetisse jäävad mitmed mäeahelikud: Jotunheimen, Dovrefjell ning Rondane. Opplandis asub Skandinaavia kõrgeim mägi Galdhøpiggen. Regioonis asub ka Hardangervidda kõrglava.

Mägede vahel asuvad sügavad orud. Suuremad neist on Østerdal, Gudbrandsdal, Valdres, Hallingdal ja Numedal ning mitu Telemargis asuvat orgu.

Rahvastik
---------

2007. aasta 1. oktoobril elas Østlandetis 2 343 107 inimest.

Østlandeti mägistel aladel (Hedmargis, Opplandis ning osalt ka Buskerudis ja Telemargis) kõneldavad murded erinevad Norra kirjakeelest mõnevõrra ning on teiste murrete kõnelejatele kohati raskesti arusaadavad. Rannikualadel (Telemargis, Vestfoldis, Akershusis, Buskerudis, Oslos ja Østfoldis) kõneldavad murded sarnanevad kirjakeelega rohkem.

Finsskogeni metsades elasid 17. sajandil Soomest välja rännanud soomlased (nn metsasoomlased). Nende keel ja kultuur püsis kuni 20. sajandi keskpaigani.

Østlandeti kirdenurgas elab ka saame.

Mägedevahelistes orgudes on säilinud rohkelt vana rahvakultuuri.

Rannikul paikneb Norra pealinn Oslo ning ka Norra vanim linn Tønsberg.

### Linnad

Linnad on järjestatud elanike arvu järgi (seisuga 1. jaanuar 2007):

* Oslo
* Drammen
* Fredrikstad
* Tønsberg
* Skien
* Sarpsborg
* Moss
* Sandefjord
* Porsgrunn
* Hamar
* Larvik
* Halden
* Lillehammer
* Kongsberg
* Gjøvik
* Horten
* Lillestrøm
* Hønefoss
* Elverum
* Askim
* Ski
* Drøbak
* Kongsvinger
* Hokksund
* Notodden
* Stathelle
* Holmestrand
* Mysen
* Langesund
* Kragerø
* Stavern
* Svelvik
* Rjukan
* Brevik
* Fagernes
* Otta

Vaata ka
--------

* Norra ajaloolised piirkonnad

Viited
------

1. ↑  Folkemengd og befolkningsendringar, 1. kvartal 2014
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2021 |  |

**Brandon Hagel** (sündinud 27. augustil 1998 Saskatoonis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Tampa Bay Lightning ründajana vasakäärel.

Aastatel 2015–2019 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Red Deer Rebels.

2016. aastal valis Buffalo Sabres ta NHL-i *draft* '​is 159. valikuna. Ta osales hooaja 2017/18 eel Sabresi treeninglaagris, kuid klubiga lepingut ei sõlminud. 2018. aasta novembris sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. Hooaja 2018/19 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Blackhawksi tütarklubis Rockford IceHogs. Ka hooajal 2019/20 mängis ta peamisetl AHL-is. NHL-is debüteeris 11. märtsil 2020, üks päev enne seda, kui liiga koroonapandeemia tõttu peatati.

Hooaja 2020/21 esimeses pooles mängis ta laenul Šveitsi esiliigaklubis HC Thurgau, kus ta 14 mänguga lõi kaheksa väravat ja andis seitse väravasöötu. NHL-i hooaja alguses kindlustas Hagel koha Blackhawksi põhikoosseisus. Hooajal 2020/21 lõi ta NHL-is üheksa väravat ja andis 15 väravasöötu. 2021. aasta augustis sõlmis ta klubiga uue kolmeaastase lepingu.

Hooajal 2021/22 lõi Hagel 55 esimese mänguga 21 väravat, kuid kuna Blackhawks ei võistelnud hooaja teises pooles enam koha eest väljalangemismängudes, kaubeldi ta 2022. aasta märtsis Lightningi. 2022/23. põhihooajal oli Hagel Lightningis viie kõige resultatiivsema mängija seas (30+34). Lisaks oli ta sel põhihooajal klubi tõhusaim mängija (tema +/– oli 23).

2021. aastal tuli Hagel Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks, kuigi ta ei kogunud turniiril ise mitte ühtegi resultatiivsuspunkti.

Viited
------

1. ↑  Grant, Robin (13. november 2018). "Rebels Forward Brandon Hagel signs deal with Chicago Blackhawks". Red Deer Express. Vaadatud 11. mail 2020.
2. ↑  Taft, Jay (17. märts 2020). "NHL dreams on hold for Nicolas Beaudin, Brandon Hagel". Rockford Register Star. Vaadatud 11. mail 2020.
3. ↑  "Blackhawks sign Brandon Hagel to three-year extension". Chicago Blackhawks. 6. august 2021. Vaadatud 6. augustil 2021.
4. ↑  "Hagel traded to Lightning by Blackhawks". Chicago Blackhawks. 18. märts 2022. Vaadatud 18. märtsil 2022.

Välislingid
-----------

* Brandon Hagel NHL.com lehel
* Brandon Hagel hockeydb.com lehel

| * v
* r
Tampa Bay Lightning |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Brian Elliott **·** Andrei Vassilevski |
| 
**Kaitsjad**: Zach Bogosian **·** Erik Černák **·** Ian Cole **·** Haydn Fleury **·** Cal Foote **·** Victor Hedman **·** Philippe Myers **·** Nick Perbix **·** Mihhail Sergatšov |
| 
**Ründajad**: Pierre-Édouard Bellemare **·** Anthony Cirelli **·** Ross Colton **·** Brandon Hagel **·** Alex Killorn **·** Cole Koepke **·** Nikita Kutšerov **·** Patrick Maroon **·** Vladislav Namestnikov **·** Nick Paul **·** Corey Perry **·** Brayden Point **·** Steven Stamkos |
**Natalija Prõštšepa** (ukraina keeles Наталія Олександрівна Прищепа, sündinud 11. septembril 1994) on Ukraina kergejõustiklane (800 m ja 1500 m jooksja). 

2013. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel Rietis võitis ta 1500 meetri jooksus esikoha ajaga 4.18,51.

2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis sai ta 1500 meetri jooksus ajaga 4.08,89 finaalis kümnenda koha.

2015. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Tallinnas võitis ta 1500 meetri jooksus ajaga 4.06,29 pronksmedali.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tuli ta 800 meetri jooksus ajaga 1.59,70 Euroopa meistriks.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiro sai ta 800 meetri jooksus esimeses poolfinaalis ajaga 1.59,95 neljanda koha ega pääsenud finaali. Finaali oleks viinud aeg 1.58,87.

Saavutused
----------

### Euroopa meistrivõistlustel

* 2016  **Euroopa meister** 800 m jooksus (**1.59,70**)
* 2018  **Euroopa meister** 800 m jooksus (**2.00,38**)

Isiklikud rekordid
------------------

* 800 m jooks – 1.58,60, 1. september 2016, Zürich
* 1500 meetri jooks – 4.06,29, 12. juuli 2015, Tallinn

Välislingid
-----------

* Natalija Prõštšepa Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
**Pargi tänav** on tänav Kuressaares.

Tänav saab alguse Lossi tänavalt, kust suundub loodesse, pöörab siis edelasse ning lõpuks uuesti loodesse, misjärel lõppeb Abaja tänavaga ristudes (sama sihis jätkub Töö tänav).

Tänav sai nime 23. veebruaril 1990.

Tänava nimetamisel on aluseks olnud lähedal asuv Kuressaare lossipark.

Hoonestus
---------

* Pargi tänav 4, 1980. aastatel taastatud elamu. Algne Waldmanni pansion, kus aastatel 1946–1952 tegutses Kuressaare Ehitustehnikum.
* Pargi tänav 5, asus 1948. aastast Viktor Kingissepa Majamuuseum, 1992. aastast Linnakodaniku Muuseum.
* Pargi tänav 12 asub Asa Spa Hotel, endine Spaa Hotell Rüütli veekeskus

Ajalugu
-------

19. sajandi keskpaigas avastati linna lähedal suured tervisemuda varud ning Kuressaarde, Weise heinamaale rajati 1840. aastal esimene mudaravila. 
Pargi 10 ja Pargi 12 ajaloolistel kruntidel asusid 19. sajandi lõpus ehitatud mudaravilad, mis on hävinenud. Kaks krunti liideti 2002. detailplaneeringu alusel. 1856. aastal lasi selle ala lõunaosasse ehitada esimese mudaravila tisler Jacob Weise lesk. Weise mudaravila omandas 1908. aastal Kuressaare linn, see ehitati ümber ja nimetati Linna mudaravilaks. Hoone hävis paar aastat peale Teist maailmasõda tulekahjus.

1883. aastal avati Weise mudaravilast põhja pool 36 vannitoaga mudaravila, mis sai nimeks Uus Tervismuda-Supelasutis (saksa keeles *Neue Heil- und Schlammbadeanstalt*). Selle rajamise taga olid arstid Carl Wiedemann ja Georg Wilhelm Carstens. Mudaravila hoonestuse kavandas Kuressaare linnaarhitekt Karl Lorentzen. Uus mudaravila hävis 1980. aastate lõpul tulekahjus. Kinnistutele ehitati 2002. aastal spaahotell Rüütli.

Viited
------

1. ↑  Linnakodaniku elamu – Pargi 5
2. ↑  Rüütli saab uue veekeskuse ja uue nime, saartehaal.postimees.ee, 15. aprill 2021
3. ↑  Pargi tn 12,register.muinas.ee (vaadatud 06.02.2022)
Natalia Pervjakova 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal
Orina Jakovleva, Natalia Pervjakova (vasemalt teine), Erik Abner, Irja Lutsar ja Katrin Tiidenberg 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal
**Natalia Pervjakova** (sündinud 27. november 1987) on Eesti geneetik ja pseudoteaduslike ravimeetoditega võitleja.

Pervjakova on kaitsnud doktoriväitekirja "Geneetilise vermimise mõju komplekstunnustele" ning tema peamised uurimissuunad on biotehnoloogia, molekulaarbioloogia, rakubioloogia, biofüüsika, majandus- ja tehnoloogiauuringud. Ta on Tartu Ülikooli Eesti Geenivaramu spetsialist.

Viited
------

1. ↑  Kreiter, Irma (20. november 2017). "Natalja Pervjakova. Eesti geneetika tulevik on naise kätes". *EPL*. Vaadatud 17.08.2021.
2. ↑  "TEINE PANDEEMIA – NATALIA PERVJAKOVA". *Kust sa tead?*. Vaadatud 17.08.2021.
3. ↑  "Nädala intervjuu: Natalia Pervjakova". *ERR*. Vaadatud 17.08.2021.
4. ↑  Eensaar, Linda. "Pseudoteadust saab toota massides, faktid sünnivad ajaga". *ERR Novaator*. Vaadatud 17.08.2021.
5. 1 2  "Natalia Pervjakova CV". *ETIS*. Vaadatud 17.08.2021.