recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Toni-Ville Henrik Virtanen** (sündinud 17. juulil 1975 Eura vallas Satakunta maakonnas), esinejanimega **Darude** (/ dəˈruːd /), on Soome DJ ja plaadiprodutsent. 

Ta alustas muusika produtseerimist 1995. aastal. ja andis plaatinamüügi hittsingli "Sandstorm" välja 1999. aasta lõpus. Tema debüütstuudioalbum "Before the Storm" ilmus 18. septembril 2000. Albumit osteti kogu maailmas 800 000 eksemplari ning see teenis sellega kolm Soome Grammy auhinda. See jõudis Soome singlite edetabelis esikohale ja USA Billboardi edetabelis "Dance / Electronic Albums" 6. kohale. Darude'i teine stuudioalbum "Rush" jõudis Billboardi tantsumuusika edetabelis 11. kohale ja Soome singlite nädala edetabelis 4. kohale. 

Tema kolmas stuudioalbum "Label This!" ilmus 2007. aastal. See ei jõudnud edetabelites nii kõrgele kui tema eelmised albumid. 

2011. aastal asutas ta plaadifirma **EnMass Music**, mille kaudu on ta välja andnud mitmeid segakogumikke. Pärast esinemist Tomorrowlandi festivali kümnenda aastapäeva kontsertidel 2014. aastal. Future Music Festivalil andis ta 14. augustil 2015 välja oma viimase stuudioalbumi ""Moments", millele järgnes turnee Ameerika Ühendriikides ja Kanadas 2015. aasta septembris.

Albumid
-------

* "Before the Storm" (2000)
* "Rush" (2003)
* "Label This!" (2007)
* "Salmiakki Sessions Vol. 1" (2011)
* "Moments" (2015)

Välislingid
-----------

* Darude-Sandstorm YouTubesYouTube'is
**Dassault Systèmes** on tarkvara väljaandja, mis on spetsialiseerunud 3D-disainile, 3D-digitaalsele maketile ja lahendustele toote elutsükli haldamiseks (PLM).

Lennukite disaini arvutistamiseks loodud 1981. aastal loodud *Dassault Systèmes*, mis põhineb "maailma virtualiseerimise" ideel, on laiendanud oma tegevust professionaalse tarkvara väljatöötamisel ja turustamisel kõikidele tööstusharudele (lennundus ja kaitse, tehnika, ehitus, energeetika, tarbekaubad jms), mis puudutavad muu hulgas arhitektuuri või bioteadusi.

2015. aastal oli *Dassault Systèmes* käibe poolest Prantsusmaa juhtiv tarkvara väljaandja ja Saksamaa SAP järel teine ​​Euroopas.

Ettevõtte peakontor asub Vélizy-Villacoublay's, Pariisi-Saclay tehnoloogiasõlme põhjaosas.

Viited
------

1. ↑  Dassault Systemes : un vieux champion pour la French Tech

Välislingid
-----------

* Ettevõtte koduleht

Pariisi börsi indeksi CAC 40 ettevõtted (november 2022)

* Air Liquide
* Airbus
* Alstom
* ArcelorMittal
* AXA
* BNP Paribas
* Bouygues
* Capgemini
* Carrefour
* Crédit Agricole
* Danone
* Dassault Systèmes
* Engie
* EssilorLuxottica
* Eurofins Scientific
* Hermès International
* Kering
* Legrand
* L'Oréal
* LVMH
* Michelin
* Orange
* Pernod Ricard
* Publicis
* Renault
* Safran
* Saint-Gobain
* Sanofi
* Schneider Electric
* Société Générale
* Stellantis
* STMicroelectronics
* Teleperformance
* Thales
* Total
* Unibail-Rodamco-Westfield
* Veolia
* Vinci
* Vivendi
* Worldline
**Arnold Reitsakas** (23. mai 1933 Stavropoli krai, Venemaa – 15. veebruar 2000 Tallinn) oli eesti arvutiteadlane ja insener.

Elulugu
-------

Lõpetas 1952 Tallinna 10. Keskkooli ja 1957 Leningradi Sideinstituudi. 

1957–1961 töötas ta tehases Punane RET. 

1961–1993 töötas ta ENSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis, olles 1968–1986 arvutustehnika osakonna juhataja. 

1960. aastatel juhtis ta Tallinna Polütehnilise Instituudis arvutiehitajate gruppi ja pidas programmeerimisloenguid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: arvutustehnika ehitamine, rakendamine ja moderniseerimine. 

Pani aluse Küberneetika Instituudi arvutustehnika süsteemile.

Ta osales esimese Eestis ehitatud elektronarvuti loomisel töögrupi juhina. See oli Moskva Arvutustehnika Uurimisinstituudi projekteeritud elektronarvuti mudel M-3, mida ehitati ENSV Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi jaoks Nikolai Alumäe initsiatiivil ja tehase RET abiga aastatel 1958–1960. Arvuti ehitamisel osalesid Harri Mägi jt.

Osales kaasautorina eksperimentaalse intellektuaalse objektorienteeritud protsessori ja personaalarvuti FORTH-kaasprotsessori loomisel.

Tunnustus
---------

* 1971 – Eesti NSV teeneline insener
* 1997 – Elektri- ja Elektroonikainseneride Liidu Arvutiseltsi (IEEE Computer Society) medal panuse eest oma maa arvutustehnika arendamisse

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* TPI 1936–1986, 321, 480
* Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituut 1990. Tallinn, 1990, 28, 47–48.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Augstroze kirik** on kirik Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas Augstrozes muiža külas. Sealne kirik oli algselt Straupe abikirik, hiljem aga Dikļi abikirik.

Augstroze vasallilinnuse juurde kavandati kirikut juba konsistooriumi otsusega aastast 1636. Tegelik ehitus algas siiski alles aastal 1795 ja puidust kirik valmis aastal 1798 Augstroze mõisa maadel.

Praeguse kiriku lasi aastal 1858 rajada Augstroze mõisa omanik von Gersdorff. Tegemist on ühelöövilise kivikirikuga, millel altariosa ei eristu. Neliknurkset kirikutorni ehib suhteliselt madal tornikiiver, kiriku nurki kaunistab graniidist rustika.

Kuna otsus rajada Augstrozesse kirik oli üsna varajane, peeti sealset kirikuraamatut alates aastast 1735 (enne kiriku ehitamist) kuni aastani 1891, hilisemad sissekanded tehti aga Straupe ja Dikļi kirikuraamatutesse. Aastal 1873 muudeti sealne kogudus Dikļi abikoguduseks. 1927 kirikut remonditi.

Teise maailmasõja ajal kirik rüüstati. Kirik tehti korda alles aastal 1968, ent võeti siis kasutusele laohoonena. Kogudus sai seda kasutama hakata alles aastal 1991. Taastamistööd algasid aastal 2003, siis toodi tagasi ka vahepeal Rundāle lossis olnud kiriku 300 aastat vana altar.

Viited
------

1. ↑  Materialen zur Kirchengechichte, E. H. von Busch lk. 518.
2. ↑  www.vietas.lv
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Augstroze kirik** |

* Koguduse koduleht

Straupe kirik.
Straupe kihelkond

**Kirik**: Straupe kirik  

**Abikirik**: Augstroze kirik  

**Mõisad**: Straupe kirikumõis | Auciemsi mõis | Augstroze mõis | Daibe mõis | Dauguļi mõis | Kūdumsi mõis | Lielstraupe mõis | Mazstraupe mõis | Raiskumsi mõis | Rozbeķi mõis | Stalbe mõis | Ungurmuiža mõis


Dikļi kirik.
Dikļi kihelkond

**Kirik**: Dikļi kirik  

**Abikirik**: Augstroze kirik  

**Mõisad**: Dikļi kirikumõis | Budenbroka mõis | Dikļi mõis | Mazbrenguļi mõis | Ozoli mõis
**Alfred Heß** ka **Alfred Hess** (29. märts 1897 Egiptus, Aleksandria – 9. juuni 1963 Reicholdsgrün, Fichtelgebirge) oli NSDAP/AO parteitegelane, NSDAP asefüüreri
Rudolf Heßi noorem vend.

Alfred naasis Saksamaale kommertskooli hariduse omandamiseks ja pöördus tagasi Aleksandriasse isa firmasse 1926.

1920. aastal astus Alfred NSDAP-sse ja 1926 asutas ta NSDAP rakukese Egiptuses. Uuesti astus Alfred NSDAP liikmeks (nr 1368285) 1932. aastal ja järgmisel aastal sai temast NSDAP/AO Egiptuse rakukese juht. Alfred rajas Berliinis NSDAP/AO väliskaubandusameti.

Pärast vend Rudolfi 10. mail 1941 toimunud üksiklendu Augsburgist Messerschmitt Bf 110E-2/N-ga (raadikood VJ+0Q, tehasenumber 3869) Šotimaale(Suurbritannia) võeti vahi alla. 

Ameerika sõjaväevõimud vangistasid ta 1945. Alfred Heß oli peamiste sõjaroimarite protsessil Nürnbergis kaitse tunnistaja; ta vabastati pärast kohtuprotsessi.

Isiklikku
---------

Heßide perekond
Alfredi isa Fritz Heß oli kaubandusfirma Hess&Co omanik. Egiptuses elas perekond Heß suures neljakorruselises villas, mida ümbritses aed.

Fritzil oli maja ka Reicholdsgrünis.

Ema Klara Heß (sündinud 22. jaanuaril 1867) oli Tüüringi tekstiilitöösturi Rudolf Münchi (sünd 3. detsembril 1831) ja tema abikaasa Adelheid Ferberi (sünd 14. aprillil 1838) tütar.

Alfredil oli õde Margarete (sündis 1908. aastal).

Viited
------

1. ↑  Eberle ja Uhl 2006:440.
2. ↑  Eberle ja Uhl 2006:440.
3. ↑  Henrik Eberle, Matthias Uhl, "Hitleri toimik. NKVD salajane ettekanne Jossif Stalinile, koostatud Hitleri isikliku adjutandi Otto Günsche ja kammerteener Heinz Linge ülekuulamise protokollide põhjal Moskvas 1948/1949", 2006.
4. 1 2  David Irving 1977:22; David Irving, "Hitler's War", 1977, veebiversioon (vaadatud 7. oktoobril 2017)inglise keeles
5. ↑  Nesbit ja Acker 2009:14. Roy Conyers Nesbit ja Georges Van Acker, "Rudolf Hessi lend. Müüdid ja reaalsus". Inglise keelest tõlkinud Hillar Tali. Olion, Tallinn 2009
6. ↑  Nesbit ja Acker 2009:14.
7. ↑  Klara Münch the mother of Rudolf Hess, veebiversioon (vaadatud 27. oktoobril 2017) inglise keeles
8. ↑  Nesbit ja Acker 2009:14.

Kirjandus
---------

* David Irving 1977:22; David Irving, "Hitler's War", 1977
* Henrik Eberle, Matthias Uhl, "Hitleri toimik. NKVD salajane ettekanne Jossif Stalinile, koostatud Hitleri isikliku adjutandi Otto Günsche ja kammerteener Heinz Linge ülekuulamise protokollide põhjal Moskvas 1948/1949", 2006
* Nesbit ja Acker 2009:14. Roy Conyers Nesbit ja Georges Van Acker, "Rudolf Hessi lend. Müüdid ja reaalsus". Inglise keelest tõlkinud Hillar Tali. Olion, Tallinn 2009

*Kasutatud artiklit de:Alfred Heß (NSDAP/AO), seisuga 31.10.2107*
Kaubanduskeskus Itis. Bulevardi
**Itis** (soome keeles *Kauppakeskus Itis*, varem *Itäkeskus*) on kaubanduskeskus Helsingi idaosas Itäkeskuse asumis. See avati 1984. aasta sügisel.

See on Põhjamaade suurim täielikult hoones asuv kaubanduskeskus. Seal on 9,63 ha rendipinda, millel asub ligi 240 kauplemiskohta, sealhulgas umbes 30 söögikohta. Parkimiskohti on 3000. Kõige suuremad kauplused Itäkeskuses on Stockmannil, Anttilal ja H&M-il.

Kaubanduskeskus on avatud tööpäeviti kell 10–20, laupäeviti kell 10–18 ja pühapäeviti kell 12–18.

Kaubanduskeskus jaguneb nelja ossa: Pasaasi ('passaaž'), Pikku-Bulevardi ('väike puiestee'), Bulevardi ('puiestee') ja Piazza ('väljak'). Kaubanduskeskusel on 5 korrust. Poed ja teised äriteenused on peamiselt kahel alumisel korrusel. Ülejäänud korrustel on põhiliselt parkla ja kontoriruumid.

Kaubanduskeskuses on ka Itäkeskuse metroojaam, kus liin hargneb Mellunmäe ja Vuosaari haruks.

Itise kaubanduskeskus valmis kolmes järgus. Selle vanim osa, mis kannab tänapäeval nime Pasaasi, valmis 1984 koos metroojaamaga. Selle arhitekt oli Erkki Kairamo. Esialgu kandis see kaubanduskeskus nime Itämarket, selle pindala oli 2,2 ha ja seal oli 41 kauplust. Äri läks väga edukalt ning 1992. aasta septembris valmis juurdeehitis, kuhu mahtus veel 160 kauplust. Seda osa tuntakse praegu nimedega Bulevardi ja Pikku-Bulevardi. 2001 valmis järgmine juurdeehitis, Piazza.

Kaubanduskeskuse käive oli 2005. aastal 427 miljonit eurot ja 2006. aastal 439 miljonit eurot. Kasumit tõi ta 2006. aastal 22 miljonit eurot.

Esialgu kuulus kaubanduskeskus ettevõttele Sponda Oyj. 2002 müüs ta selle Hollandi ettevõttele Wereldhave NV.

Välislingid
-----------

* 

Tallinnanaukio
**Raivo Peäske** (sündinud 26. juulil 1947 Tallinnas) on eesti flötist.

Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna Muusikakeskkooli, aastal 1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Elmar Peäske klassis) ja aastal 1974 Moskva konservatooriumi assistentuuri (Juli Jagudini klassis).

Ta töötas aastatel 1969–2001 Estonia orkestris, aastast 1975 ühtlasi Tallinna Muusikakeskkoolis (olles aastast 1999 puhkpilliosakonna juhataja) ning aastast 1991 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (aastast 2002 dotsendina). Tema õpilasteks on Mihkel Peäske, Tauno Savi🕳️ Linda Vood, Leonora Palu, Mari-Liis Vihermäe, Eneli Hiiemaa ja Hardo Killing.

Ta on esinenud solistina ja ansamblites, sealhulgas Toivo Peäskega. Aastast 1982 on ta tegutsenud duos Eda Peäskega, kellega on esmaesitanud mitme Eesti helilooja (Raimo Kangro, Mati Kuulbergi, Alo Põldmäe, Jüri Reinvere ja Erkki-Sven Tüüri) neile kirjutatud teoseid.

Isiklikku
---------

Tema isa Elmar Peäske oli flötist, dirigent ja pedagoog. Tema vend Toivo Peäske on pianist ja pedagoog. Raivo Peäske oli aastatel 1967–1990 abielus Anne Peäskega (1946–2021), kellega tal on kaks poega - Mihkel ja Sander. Mihkel Peäske on flötist ja pedagoog. Aastast 1992 on ta abielus harfist Eda Peäskega.

Kirjandus
---------

* *Eesti muusika biograafiline leksikon.* 2. köide: *N–Y.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 97.
**Itterbeck** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. See on vana põllumajanduslik kogukond, mis on arenenud iseseisvaks vallaks.

Itterbeck kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Uelsen. Valla pindala on 41,01 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1747 inimest.

Itterbecki nimi on pandud Itteri oja järgi, mis voolab läbi valla. Itterbecki maastikku iseloomustavad nõmm, mets ja haritud nõmm. Kõrvalises Egges on kalvinistlik kabel, mis kuulub Uelseni kogudusele. Vaatamist väärt on looduskaitseala ja taimestiku loomastiku elupaik *Itterbecker Heide* (nõmm) ning *Egger Riese* ("Egge hiiglane"), mitu meetrit kõrge jääaegne rändkivi. 2004. aastal tähistati Itterbecki 750. aastapäeva.

Itterbecki osad (*Ortsteile*) on Itterbeck, Egge, Itterbeckermoor, Kleine Striepe, Balderhaarmoor, Itterbeckerdoose ja Ratzel.

Haridus ja sotsiaalteenused
---------------------------

Itterbeckis on üks algkool. Kogu edasine haridus antakse koolides naabruses Uelsenis. Nooremate laste jaoks on vallas kaks mängurühma: Itterbeckis "Wonneproppen" ja Egges "Egger Zwerge" ("Egge pöialpoisid"). 2001. aastast on Egges veel olnud mudilaste rühm (saksa keeles *Loslösegruppe*), mis hoolitseb laste eest alates 2½ aastast. Vanematele lastele on sõltumatu noorte kogunemiskoht, samuti laste pärastlõunased rühmad, mida organiseerivad NMKÜ ja kalvinistlik kogudus.

Vaba aeg
--------

Itterbecki käsutuses on ulatuslikud jalgratta- ja matkarajad, mis viivad kas läbi valla või läbi kogu alamkrahvkonna. Populaarsed väljasõidukohad on *Egger Riese*, Itterbecki nõmm ja Itteri lätted. Mõnda aega on *Hof für Heimatpflege* ("Kodumaa edendamise hoov"), mis taaselustab Itterbecki minevikku, meelitanud palju külastajaid oma lummusesse. Siia kuulub kostüümirühm, mis kannab autentseid, ajaloolisi Itterbecki kostüüme.

Lisaks on vallas avalikuks kasutuseks avatud ka tenniseväljakud, jalgpalliväljakud ja ujula.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.itterbeck.net


Grafschaft Bentheimi kreisi vallad

* Bad Bentheim
* Emlichheim
* Engden
* Esche
* Georgsdorf
* Getelo
* Gölenkamp
* Halle
* Hoogstede
* Isterberg
* Itterbeck
* Laar
* Lage
* Neuenhaus
* Nordhorn
* Ohne
* Osterwald
* Quendorf
* Ringe
* Samern
* Schüttorf
* Uelsen
* Wielen
* Wietmarschen
* Wilsum
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib bioloogist; Tapa linnapea kohta vaata artiklit Raivo Raid (omavalitsusjuht).* |

---

**Raivo Raid** (sündinud 8. juunil 1957 Tartus) on eesti bioloog-tsütoloog.

Elukäik
-------

Raivo Raid on Hubert Raidi poeg.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ); bioloogiakandidaat (1989, TRÜ), väitekiri "Реорганизация клеток PC12 во время начального этапа дифференцировки под влиянием фактора роста нервов". Täiendas end 1995 New Jersey Meditsiini ja Stomatoloogia Ülikoolis ja 1996 Göttingeni Ülikoolis.

Aastatel 1980–1981 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli eksperimentaalfüüsika kateedris,1981–1988 oli geneetika ja tsütoloogia kateedri insener ja vaneminsener, 1988–1990 elutegevuse hormonaalse regulatsiooni labori teadur ja vanemteadur, 1991–1993 Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi vanemteadur ja vanemõpetaja, 1993–2009 üldzooloogia dotsent Tartu Ülikooli Zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis ning Ökoloogia ja maateaduste instituudis, 2009–2015 arengubioloogia dotsent TÜ molekulaar- ja rakubioloogia instituudis.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: arengubioloogia, elektronmikroskoopia, histoloogia, loomade embrüo- ja histogenees, rakkude diferentseerimine *in vivo* ja *in vitro*, rakkude ultrastruktuurid.

Tunnustus
---------

* 2007 Tartu Ülikooli medal

Teoseid
-------

* Dorsoventral compartmentalization of mesoderm in heart-forming area of chick embryo (kaasautor). // Anat Embryol 201 (2000)
* In situ hybridisation of chick embryos with p53-specific probe and their immunostaining with anti-p53 antibodies (kaasautor). // Anat Embryol 204 (2001)
* Transparent and conductive Sb-doped tin oxide SPM tips prepared by sol-gel (kaasautor). // Materials Sci. & Eng. C 19 (2002)
* Cell transduction pathways of transportan (kaasautor). // Bioconjug Chem, 16 (2005) 6.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Raivo Raid Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
3. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Kirjandus
---------

* EE 14, 401
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 142.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Raivo Raid Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Auguliena mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 3
Auguliena mõisa häärber
**Auguliena mõis** (saksa keeles *Roseneck*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Alamõisa kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Beļava vallas Auguliena külas. Auguliena mõisakompleks on arhitektuurimälestistena kohaliku kaitse all (ait, häärberi varemed).

Ajalugu
-------

Mõis eraldati Jaungulbene mõisast aastal 1838, mil Carl Otto von Transehe selle 40 000 rubla eest oma pojale pail Wilhelm Georg von Transehele müüs.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 1/4 adramaad, sellele allus 234 mees- ja 282 naishinge.

Aastal 1758 oli mõisa suurus 5 ja 1/4 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 9 ja 7/8 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 9 ja 1/3 adramaad maad, aastal 1881 oli adramaid aga 2 ja 51/80, lisaks allus mõisale 10 ja 54/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

1920. läbi viidud agraarreformi eel kuulus mõisale 1654,30 hektarit maad.

Viited
------

1. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 396.
3. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 281.
4. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 247.
5. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 393.

Alamõisa kihelkond

**Kirik**: Alamõisa kirik  

**Mõisad**: Alamõisa kirikumõis | Alamõisa mõis | Amši mõis | Auguliena mõis | Dūre mõis
Iturupi kaart
**Iturup** (vene keeles Итуруп, jaapani keeles 択捉島 Etorofu-tō) on suurim Kuriilide saar.

Iturup on kirde-edela suunas välja venitatud. Saarest loodesse jääb Ohhoota meri ja kagusse Vaikse ookeani see osa, mida meredeks ei jaotata. Iturupist kirdes asub Urup, millest teda eraldab Vriesi väin, kagus Kunašir.

Iturupi pindala on 3185,65 km². Saar on mägine, kõige kõrgem on 1634 m kõrgune vulkaan Stokap Bogatõri mäeahelikus, mis asub saare kagurannikul, kuid saare enda suhtes keskel.

Saare suurim asula on Kurilski linn (elanikke 1500). Suuruselt teine asula on Burevestnik, mis asub Kurilskist edelas. Kokku elas Iturupil 2007. aasta seisuga 6387 inimest.

Iturupil on mereline kliima. Aasta keskmine temperatuur on +4,9 °C. Kõige soojemad kuud on august (+13,6 °C) ja september (+12,8 °C), kõige jahedamad veebruar (–3,7 °C) ja märts (–2,3 °C). Keskmine õhuniiskus on 74,7% ja keskmine tuule kiirus 6,9 m/s.

Alates 1945 kuulub Iturup Venemaale. Halduslikult kuulub ta Sahhalini oblastisse. Jaapan peab Iturupi endale kuuluvaks.

Viited
------

1. 1 2  Suur maailma atlas, lk. 85
2. ↑  Bogatõri mäeahelik

Välislingid
-----------

* Serdjukov: väed Lõuna-Kuriilidel paigutatakse kahele saarele, 26.02.2011
**"The War Is Not Over"** (eesti keeles "Sõda pole möödas") oli Läti võistluslaul 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mille autor on Mārtiņš Freimanis ja mille esitasid inglise keeles Valters & Kaža.

Laul on õrn ballaad mõnevõrra elliptiliste sõnadega. Duett laulab:

*The war is not over, everyone knows it/It's just a reason to make us believe/That someone's the loser, someone's the winner*
Eesti keeles:
*Sõda pole läbi, kõik teavad seda/See on vaid põhjus panemaks meid uskuma/Et keegi on kaotaja, keegi on võitja*
– mida saab tõlgendada kui kutsungit kuulajatele mitte uskuda, mida ametlikud allikad edastavad.

Varasemad salvestised sisaldasid sõnu "That someone is loser, that someone is winner", kuid need vahetati veidi muudetuna välja selleks, et laulusõnad vastaksid inglise keele grammatikale.

Valters & Kaža esitasid laulu, istudes kõrgetel toolidel ja mängides akustiliste kitarridega. Viimane refrään esitati püstijalu ning ilma kitarrideta, kasutades viipekeelt, mis käis sõnadega kaasa.

Et Läti ei olnud 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistluste tulemusel järgmise aasta finaali kvalifitseerunud, pidi laul läbima kõigepealt poolfinaali. Lugu oli järjekorras viies, pärast Moldova esitaja Zdob şi Zdubi laulu "Boonika bate doba" ning enne Monaco laulja Lise Darly ballaadi "Tout de moi". Läti lugu sai 85 punkti ning pääses 25 seas 10 finaalipääseja hulka.

Finaalis esitati laulu kahekümne kolmandana, pärast Šveitsi esindava Vanilla Ninja lugu "Cool Vibes" ning enne Prantsusmaa lauljatari Ortali lugu "Chacun pense à soi". Läti laul kogus 153 punkti ja tuli 24 laulu seas viiendaks, mis kvalifitseeris Läti järgmise võistluse finaali. Lugu sai 12 punkti Iirimaalt, Leedult ja Moldovalt.

Läti järgmise aasta võistluslugu oli "I Hear Your Heart", mida esitas ansambel Cosmos.

Laulust "The War Is Not Over" tegi Taani popgrupp Michael Learns to Rock salvestise oma albumile "Eternity".

Laulu autor Mārtiņš Freimanis suri 2011. aastal 32 aasta vanuselt.

Üks laulu esitajaid Valters Frīdenbergs suri 30 aasta vanuselt 17. oktoobril 2018 vähki.

Viited
------

1. ↑  "Mūžībā aizgājis Mārtiņš Freimanis" (läti). Diena. 27. jaanuar 2011. Vaadatud 27.01.2011.
2. ↑  "Умер музыкант Валтерс Фриденбергс". *Rus.tvnet.lv* (vene). Läti. Vaadatud 17.10.2018.

Välislingid
-----------

* "The War Is Not Over" Waltersi & Kazha esituses Eurovisiooni lauluvõistlusel
*Cosplayer*, kes kehastab peategelase kasutütart Cirit.
"**The Witcher 3: Wild Hunt**" on CD Projekt Red poolt toodetud avatud maailmaga seiklusmäng (RPG) arvutile, Playstation 4 ja Xbox One konsoolidele. Mäng anti kogu maailmas välja 19. mail 2015. aastal. Mäng on tehtud mängumootoril REDengine 3.

Mäng on valminud Andrzej Sapkowski fantaasiaraamatute sarja "Nõidur" põhjal. The Witcher 3: Wild Hunt on kolmas Nõiduri mäng, järg mängule "The Witcher 2: Assassins of Kings".

Sisu
----

Mängu tegevus toimub Mandril, väljamõeldud fantaasiamaailmas, mis põhineb slaavi mütoloogial. Seda ümbritsevad paralleeldimensioonid ja dimensioonivälised maailmad. Inimesed, päkapikud, haldjad, koletised ja muud olendid eksisteerivad Mandril koos, kuid mitteinimesi kiusatakse sageli taga nende erinevuste pärast. Mandril on sõda Nilfgaardi impeeriumi, mida juhib Põhjakuningriiki tunginud keiser Emhyr var Emreis (Charles Dance), ja Redania vahel, mida valitses kuningas Radovid V. Ilmub mitu asukohta, sealhulgas vabalinn Novigrad, redaani linn Oxenfurt, eikellegimaa Velen, Vizima linn (hiljuti vallutatud Temeria endine pealinn), Skellige saared (koduks Norra-gaellide Viking-klannidele) ja nõidade linnus Kaer Morhen.

Peategelane on nõidur, Geralt Riviast (Doug Cockle), koletiskütt, keda on lapsepõlvest saadik treenitud võitluses, jälitustegevuses, alkeemias ja maagias ning kelle mutageenid on muutnud tugevamaks, kiiremaks ja toksiinide suhtes vastupidavaks. Teda aitavad väljavalitu, võimas nõid Yennefer of Vengerberg (Denise Gough), tema endine kaaslane Triss Merigold (Jaimi Barbakoff), bard Dandelion (John Schwab), kääbus-sõdalane Zoltan Chivay (Alexander Morton) ja Geralti mentor Vesemir (William Roberts). Geralti innustab tegutsema tema ja Yenneferi adopteeritud tütre Ciri (Jo Wyatt) taasilmumine. Ciri on Allikas, kes on sündinud (potentsiaalselt tohutute) maagiliste võimetega; pärast vanemate näilist surma koolitati ta nõiaks, samal ajal kui Yennefer õpetas talle maagiat. Ciri kadus aastaid varem, et põgeneda paralleeldimensioonist Metsiku Jahi, spektraal-sõdalaste rühma eest, mida juhtis Metsiku Jahi Kuningas: haldjas Eredin.

Geraltina on mängija ülesandeks leida kasutütar Ciri, et teda kaitsta ebamaiste jõudude eest. Kasutades kahte mõõka (üks terasest, teine hõbedast) ja nõiduri "märke" võitleb mängija koletistega, täidab põhi- ja kõrvalmissioone, teenides samas raha ja oskuspunkte. Peale selle saab kätt proovida ühes minimängus, kaardimängus nimega *Gwent*, mis sai nii populaarseks, et CD Projekt Red otsustas teha sellest eraldiseisva mängu "Gwent: The Witcher Card Game".

Lisapaketid (DLC)
-----------------

Mängul on ilmunud ka 2 laiendit - "Hearts of Stone" (oktoober 2015) ja "Blood & Wine" (mai 2016).

Mängu on võimalik lisada ka tuhandeid kogukonna loodud modifikatsioone.

Välislingid
-----------

Kogukonna modifikatsioonide leht: .
**August 2005**, kroonika

10. august
----------

* Helikopteriõnnetus Tallinna lähedal 10. augustil 2005: Naissaare lähedal kukkus alla Copterline'i liinikopter, hukkusid kõik pardalolnud – kaks pilooti ning 12 reisijat.

29. august
----------

* Louisiana osariiki ning New Orleansi linna tabas hommikul orkaan Katrina. Õhtul murdis vesi läbi New Orleansi kaitsnud tammisüsteemi ning vesi ujutas üle suurema osa linnast.

31. august
----------

* Ühel Iraagi pealinna Bagdadi sillal tekkis usutalitusele siirduva šiiitidest rahvahulga seas paanika, mis sai alguse kuuldusest, et sillal on enesetaputerrorist. Ligi tuhat inimest tallati surnuks.
* Suri Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku endine peapiiskop Jaan Kiivit.

Sündmused kuude lõikes

**2003**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2004**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2005**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2006**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2007**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember
**Juuli 2020**, kroonika.

2020. aasta juuli algas kolmapäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast reedel.

**Kuupäevad:**  
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31

1. juuli
--------

* Venemaal toimunud referendumil kiitsid Venemaa kodanikud heaks põhiseadusmuudatused. Nende toel võib Vladimir Putin 2024. aasta presidendivalimistel uuesti kandideerida. Ametlikel andmetel toetas muudatusi 77,92 protsenti hääletanuist, osalusprotsent oli 65.
* Hiinas jõustus Hongkongi julgeolekuseadus, mis keelab Hiina võimude vastase tegevuse ning kriminaliseerib muud Hiina keskvõimu õõnestavaks peetavad teod Hongkongis.
* ...

Viited
------



Sündmused kuude lõikes

**2018**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2019**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2020**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2021**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2022**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember
**Kilisi provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kagu-Türgis. Provintsist lõunasse jääb Süüria, põhja Gaziantepi provints. Provintsi keskus on Kilis.

Haldusjaotus
------------

* Elbeyli ringkond
* Kilise ringkond
* Musabeyli ringkond
* Polateli ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Kilisi provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Fordi vallikraav
**Marva fort** on endine fort Tsaari-Venemaa Kaunase kindluse koosseisus. Tänapäeval jääb see Akademija alevisse. Fort jääb Via Baltica lähedusse.

Fort oli kavandatud olema kindluse XI fort. Selle ehitustööd algasid aastal 1909 ning seda kavandati teiste fortidega sarnaseks. Aastal 1913 otsustati aga, et kindlus vajab modernsete suurtükkide tulele vastupidavamaid rajatisi ja nii asuti punastest tellistest müüritiste asemele rajama betoonist ja raudbetoonist massiivsemaid konstruktsioone. Selleks ajaks oli valminud 75% fordist, kaevatud olid süvendid kasarmute tarvis ja valminud oli vallikraav. Alanud ümberehitustööde käigus valmisid teed, betoonmüüritised ei olnud aga aastaks 1915 veel lõpetatud. Puhkenud sõja tarbeks rajati pooleli oleva fordi juurde kaevikud. Lahingutegevuse käigus rajatud kindlustised hävisid.

Fort on aastast 2005 muinsuskaitse all. Säilinud on kindlustist ümbritsev vallikraav, mis on veega täitunud.

Viited
------

1. ↑  "Forto liekanos". Vaadatud 11. aprillil 2021.
**Victoria** on Austraalia kagupoolseim osariik. Mandril asuvaist on ta pindalalt väikseim. Ta on riigi tihedaimalt asustatud osa.

Loodus
------

Osariigi põhja- ja edelaosa hõlmab Murray jõe madalik. Ida- ja lõunaosas Suur Veelahkmeahelik (Kõrgus Austraalia Alpides kuni 1986 m).

### Kliima

Valitseb lähistroopiline kliima: sademeid mägedes 750-1250 mm, madalikualal alla 500 mm aastas.

### Taimkate

Metsad katavad 36% territooriumist.

### Loodusvarad

Leidub ja kaevandatakse pruunsütt, Bassi väina põhjast ammutatakse naftat ja maagaasi.

Majandus
--------

### Põllumajandus

Kasvatatakse nisu, otra, kaera, kartulit, viinamarja, puuvilla, veiseid ja lambaid.

### Tööstus

Osariigis töödeldakse ammutatud naftat.

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 30.09.2020.

Välislingid
-----------

* Osariigivalitsuse koduleht

Austraalia osariigid ja territooriumid

Austraalia pealinna ala **·**  Lõuna-Austraalia **·**  Lääne-Austraalia **·**  Põhjaterritoorium **·**  Queensland **·**  Tasmaania **·**  Uus-Lõuna-Wales **·**  Victoria
**Fehmarni Belt** (ka **Fehmarni väin**; saksa *Fehmarnbelt* taani *Femern Bælt*) on väin Euroopas. 

See paikneb Läänemere lääneosas ning eraldab Saksamaale kuuluvat Fehmarni ja Taanile kuuluvat Lollandi saart. Fehmarni Belt ühendab Kieli lahte ja Mecklenburgi lahte. Väin on ligikaudu 20 km lai ja umbes 40 m sügav.

2008. aastal leppisid Taani ja Saksamaa valitsus kokku ühendustee ehitamises, mis võimaldaks oluliselt lühendada aega Taanist mandrile jõudmiseks. Alguses oli mõte ehitada sild, hiljem 2010. aastal siiski lepiti kokku väinaaluses tunnelis, põhinedes hinnakalkulatsioonidele, keskkonnakaitse aspektidele ja laevaliikluse riskidele.

Aastaks 2020 on selgunud, et Euroopa mahukaima ehitusprojektina (maksumus üle 7 miljardi EUR) tuleb tunneli pikkuseks 18 km, eelnevalt valminud tunnelisektsioonid lastakse umbes 40 meetri sügavusele merepõhja. Tunneli valmimisaastaks on planeeritud 2029. Tunneli ametlikuks rahvusvaheliseks nimeks on valitud Fehmarnbelt Fixed Link ning sellest saab maailma pikim raudtee- ja maanteetunnel.

Tunnel ehitatakse Fehmarni väina alla, Rødby–Puttgardeni laevaliiniga üldjoontes samale sirgele. Tunnel on keskkonnasõbralikum alternatiiv lennu- ja laevaliinidele ning peaks oluliselt lühendama teekonda Taanist mandrile: kui seni kulub väinaületuseks laevaga aega umbes 45 minutit, siis tunneli kaudu kuluks selleks rongiga 7 minutit ja autoga 10 minutit. Kui seni kulub Kopenhaagenist Hamburgi sõiduks rongiga aega neli ja pool tundi, siis pärast tunneli valmimist võtaks sama marsruut rongiga kaks ja pool tundi. Autosõit kiireneb ligikaudu tunni võrra praami ooteaja arvelt.

Arvestuslikult saab tunneli ehitamise ajal tööd umbes 3000 inimest kaheksaks ja pooleks aastaks ning terast kulub umbes 50 korda sama palju omal ajal Eiffeli torni ehitamiseks.

Viited
------

1. ↑  "Nu byggs rekordtunneln från Danmark till Tyskland". *Allt om Resor, Expressen*. 21.10.2020. Vaadatud 22.10.2020.
2. ↑  Jacopo Prisco (19.10.2020). "Fehmarnbelt Tunnel will be the world's longest immersed tunnel". *CNN*. Vaadatud 22.10.2020.
3. ↑  "Nu byggs rekordtunneln från Danmark till Tyskland". *Allt om Resor, Expressen*. 21.10.2020. Vaadatud 22.10.2020.
Doggerbank satelliidilt
**Doggerbank** on suur madal Põhjameres. Ta paikneb umbes samadel laiuskraadidel Inglismaa Yorkshire'i krahvkonna ning Middlesbrough' ja Ringkøbingi fjordiga (Taani). Madala lääneots on keskmiselt 100 km kaugusel Suurbritannia idarannikust, idaots umbes 125...150 km kaugusel Taani läänerannikust.

Madala pindala on umbes 17 600 km². Tema pikkus lääne-idasuunas on 300...350 km ning laius kuni 120 km. Ta meenutab kujult tilka, mille kitsam ots näitab Jüütimaa poole. 

Doggerbanki keskmine sügavus 30 m (Põhjamerel 94 m). Madalaimas kohas (54°...55° N, 1°...2° E) on sügavus kuni 13 m. Suurim sügavus on 36 m. 

1931. aasta Doggerbanki maavärin on võimsaim Suurbritannias registreeritud maavärin. 

Doggerbank on hea kalapüügikoht. Püütakse eriti turska.

Teke
----

Doggerbank tekkis tõenäoliselt moreenimoodustisena Pleistotseenis. See leidis aset jääaegse Reini jõe tollal tunduvalt põhjapoolsema suudme ees. 

Jääaegadel, kui merepind oli praegusest kuni 100 m madalamal ning Põhjamere lõunarannik praegusest umbes 600 km põhja pool, oli praegune Doggerbank koos ümbritsevate merealadega veest väljas ning moodustas Doggerlandi. Ka praegune La Manche oli veest väljas, nii et praegune Inglismaa oli praeguse Mandri-Euroopaga ühenduses. 

Merepinna languse tõttu Doggerbanki ja La Manche'i vahele tekkinud saarteribale kasvas näiteks Weichseli jäätumise lõpus napp taimkate. Madalamatel aladel Doggerbanki ja La Manche'i maaühenduste vahel praeguses Põhjamere lõunaosas oli järv.

Kui mesoliitikumis umbes 6500 eK oli kriidikaljudest ühendus praeguse Doveri ja Calais' linna vahel piisavalt erodeerunud, voolas selle järve vesi üle La Manche'i Atlandi ookeani. Hiljem merepind tõusis, nii et Doggerbank ja La Manche jäid jälle vee alla ning vesi sai voolata Atlandi ookeanist üle La Manche'i Põhjamerre, nagu jäävaheaegadel ja praegu, ning sealt edasi piki Norra rannikut Atlandi ookeani põhjaossa.

Vaata ka
--------

* Doggerland

Viited
------

1. ↑  A. H. Stride. On the origin of the Dogger Bank, in the North Sea. – *Geological Magazine*, 1959, kd 96, nr 1, lk 33–34, resümee
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib meessoost täiskasvanud inimesest; meessoost abikaasa kohta vaata artiklit Abikaasa; ajakirja kohta vaata artiklit Mees (ajakiri); ansambli kohta vaata artiklit Mees (ansambel); Ivo Linna ja Supernova singli kohta vaata artiklit Mees (laul)* |

---

Meessoo sümbol on ka Marsi sümbol
**Mees** on meessoost täiskasvanud inimene (mitte naine soo järgi ning mitte poiss ega noormees vanuse järgi). Mõistet "mees" kasutatakse bioloogilise soo, kultuurilise või sotsiaalse rolli või nende kõigi eristamiseks.

Mehed ei ole võimelised lapsi sünnitama ega neid seejärel oma rinnapiimaga toitma.

Tavaliselt peetakse meheks inimest, kellel on sünnil välise vaatluse ning sugukromosoomide järgi määratud sooks "mees". 
Lisaks leidub transsoolisi mehi (sünnil määratud naissooliseks, kuid see ei kattu indiviidi sooidentiteediga) ja intersoolisi mehi (variatsioonid sootunnustes, mis ei sobi tüüpilise mehe keha definitsiooniga).

Peale bioloogilise soo on inimestel ka sotsiaalne sugu ehk ühiskonnapoolne ootus, missugused käitumisviisid on omased naistele või meestele.

PildidTöötav meesAlasti meesEsimene kosmonaut oli mees (Juri Gagarin)

Vaata ka
--------

* Mehelikkus
* Toksiline maskuliinsus
* Naine

Viited
------

1. ↑  Euroopa Komisjon. "Kompass: Noorte inimõigushariduse käsiraamat". Vaadatud Märts 2019. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Kasutatud=` (juhend)

Välislingid
-----------

* Meesteportaal mees.eu

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **mees** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mees** |



|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mees** |
**Marvelė** on Kaunase linnaosa, mis asub linna lääneosas Aleksotase valla territooriumil Nemunase kaldal. Marvelė piirneb idas Aleksotasega, üle Nemunase viib sild Veršvaisse.

Marvelė liideti Kaunasega osaliselt aastal 1926, osaliselt aga aastal 1946. Aastal 1951 sai linanosa omale raamatukogu. Aastal 2014 rajati sinna Kaunase kaubasadam

Marva
-----

Marvelė läänepoolseim osa kannab nime Marva. Seal asub Marvelė ehk Marva mõisa hoonetekompleks, ka paiknevad seal Kaunase veepuhastusjaam ja hobusetallid. Marva idapiiriks on Via Baltica, mis ühendab Marvelėt Vilijampolė vallaga.

Marva läänepoolseimas otsas Via Baltica ääres asub Marvelė linnamägi. See on 17–20 meetri kõrgune küngas, mis oli kasutusel teise aastatuhande algul. See on nelinurkse põhiplaaniga, 13 meetrit pikk ja 7 meetrit lai. Selle ligipääsutee asus lõunaküljel, tee-ehitus on seda osaliselt rikkunud. Linnuse all Nemunase orus asub samast ajast pärit ühe hektari suurune aastal 1986 uuritud muinasasula.

Marvelė muinaskalmed
--------------------

Marvelės asub ka muistne kalmistu, mis on pindalalt Baltimaade suurim. Sealsete kalmete kogupindala on 58 995 m², kalmistu on aastast 1912 muinsuskaitse all. Kalmistu koosneb kahest kalmete rühmast.

Kalmete uuringud kestsid vahemikus 1991–2006. Kalmed olid kasutusel II–XII sajandil. Matusekombed varieeruvad läbi aegade, kalmetes on nii laibamatuseid kui ka põletusmatuseid. Mõned hauad olid hauapanusteta, teised olid ohtrate hauapanustega. Kokku oli kalmistule maetud vähemalt 1500 inimest. Lisaks inimestele maeti sinna ka hobuseid – kalmetest leiti ligi 300 hobusehauda (mujalt Leedust on neid teada vaid üksikuid). Märkimisväärne on asjaolu, et kuigi kalmistu oli kasutusel sajandeid, ei kattunud seal mitte ühtegi hauda.

* MarvaMarva
* VeepuhastusjaamVeepuhastusjaam
* LinnamägiLinnamägi

Viited
------

1. ↑  Miesto pakraštyje – įdomus atradimas Nerijus Povilaitis
2. ↑  „Marvelės kapinynas". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
3. ↑  „Marvelės kapinynas II". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
4. ↑  Mindaugas Bertašius. Marvelė. Vidurio Lietuvos aukštaičių II-XII a. kapinynas. – 2005. – 296 lk. ISBN 9955-9827-0-5
**Dogribi keelt** (Tłı̨chǫ keel, Thlingchadine, tlicho, thi cho dinne ) kõneldakse Põhja-Kanadas peamiselt piirkonnas, mis asub Suure Orjajärve ja Suure Karu järve vahel. Dogribi keele kirjutamisel kasutusel ladina kirjapilt.

Fonoloogia
----------

### Täishäälikud

#### Lühikesed

a /a/
e /e/
ı /i/
o /o/
ą /ã/
ę /ẽ/
ı̨ /ĩ/
ǫ /õ/

#### Pikad

aa /aː/
ee /eː/
ıı /iː/
oo /oː/
ąą /ãː/
ęę /ẽː/
ı̨ı̨ /ĩː/
ǫǫ /õː/

Ninahäälikud märgitakse ogonekiga "sabaga". nt: ą - wįghǫą - 'selle väike nina'
Madalaid häälikuid märgitakse graavisega. nt: à - wets'aà - 'selle müts'
Kõrgeid häälikuid ei märgita.

### Konsonandid

|  | Labidaal | alveolaar | Alveolaarhäälik | Lateraal | Palatoalveoraal | Palataal | velaar | **Ümarvelaar** | Larüngaal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **helitu häälik** | b | d | dz | dl | j |  | g | gw | ɂ |
| **Aspiraathäälik** |  | t | ts | tł | ch |  | k | kw |  |
| **Ejektiiv klusiil** |  | t’ | ts’ | tł’ | ch´ |  | k’ | kw’ |  |
| **Heliline frikatiiv** |  |  | z |  | zh |  | gh |  |  |
| **Helitu frikatiiv** |  |  | s | ł | sh |  | x | wh | h |
| **Nasaal** | m | n |  |  |  |  |  |  |  |
| **Nasaalne heliline häälik** | mb | nd |  |  |  |  |  |  |  |
| **Resonant** |  | r |  | l |  | y |  | w |  |

Grammatika
----------

Dogribi keeles on kasutusel SOV sõnajärg. Selle puhul on ebatavaline, et sõna moodustamisel kasutatakse dogribi keeles eesliiteid (keeltes, mis on SOV sõnajärgedega esinevad tavaliselt järelliited).

Dogribi keeles on kaks võimalust olemise määramuseks. NT: Nàzèe-dǫǫ̀ ts’įįlį ja Nàzèe-dǫǫ̀ ats’įįt’e tähendavad mõlemad "me oleme küttijad". esimene variant näitab, et nad on mõlemad kütid (ajutiselt), teine variant aga näitab, et nad on kütid elukutseliselt.

Peale tegusõnade ja nimsõnade esineb dogribi keeles asesõnu, numeraale, postpositsioone, määrsõnu, sidesõnu ja demonstratiive. Omadussõnu on väga vähe. Enamik kirjeldavaid sõnu on pigem tegusõnad.

Dogribi keele näited
--------------------

### Sõnad

| Dogribi keel | eesti keel |
| --- | --- |
| Tłı̨chǫ got'ı̨ı̨̀ | dogirbi rahvas |
| tłı̨ | koer |
| tłı̨cho | hobune( suur koer) |
| łıwe / łıe | kala |
| detʼǫ | part |
| eyè | muna |
| ejietʼò | piim |
| dìga | hunt |
| deh | jõgi |
| elà | kanuu |
| di | saar |
| kwe | kivi |
| ti | järv |
| zhah | lumi |
| chǫ / tsǫ | vihm |
| ło | suits |
| kǫ̀ | maja |
| degoo | valge |
| dezǫ | must |
| dekʼo | punane |
| dǫ nàke laànì nàtso | "Tugev nagu kaks inimest", dogribi valitsuse moto |

### Arvsõnad

  

1 ı̨łè 

2 nàke 

3 taı 

4 dı̨ 

5 sı̨làı 

6 ek'ètaı 

7 łǫ̀hdı 

8 ek'èdı̨ 

9 łǫǫ̀tǫ 

10 Hoònǫ 

11 Hoònǫ daats'ǫ̀ ıłè 

12 Hoònǫ daats'ǫ̀ nàke 

13 Hoònǫ daats'ǫ̀ taı 

14 Hoòno daats'ǫ̀ dı̨ 

15 Hoòno daats'ǫ̀ sı̨làı 

16 Hoòno daats'ǫ̀ ek'ètaı 

17 Hoòno daats'ǫ̀ łǫ̀hdı 

18 Hoòno daats'ǫ̀ ek'èdı̨ 

19 Hoòno daats'ǫ̀ łǫǫ̀tǫ 

20 naènǫ

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
Felice Bauer ja Franz Kafka (1917)
**Felice Bauer** (18. november 1887 Neustadt, Saksamaa (tänapäeval Prudnik, Poola) – 15. oktoober 1960 Rye, New Yorgi osariik, USA) oli Franz Kafka kihlatu.

Felice Bauer pärines Sileesias elanud väikekodanlikust juudi perekonnast. 1899. aastal kolis Bauerite perekond Berliini. 1909. aastal asus Felice Bauer tööle ühte Berliini firmasse, kus ta suutis ennast paari aastaga üles töötada ja saada prokuristiks.

Franz Kafka sai Felice Baueriga tuttavaks 13. augustil 1912 Prahas Max Brodi juures. Max Brodi õde Sophie oli abielus ühe Felice Baueri sugulasega. Natuke aega hiljem alustas Kafka Felice Baueriga intensiivset kirjavahetust. 1. juunil 1914 kihlusid Franz Kafka ja Felice Bauer Berliinis. 12. juulil 1914 nad tühistasid kihluse.

2. juulil 1917 kihlusid Franz Kafka ja Felice Bauer teist korda. 1917. aasta augustis lõi Kafkal akuutsel kujul välja tuberkuloos. Ta kasutas seda ettekäändena, et kihlus tühistada ja suhe Felice Baueriga lõpetada. Ametlikult tühistasid nad kihluse 25. detsembril 1917. 27. detsembril 1917 saatis Franz Kafka Felice Baueri Praha raudteejaamas Berliini rongile. Nad ei kohtunud enam kunagi.

1919. aastal abiellus Felice Bauer endast 14 aastat vanema pangaprokuristi Moritz Marassega. Neil oli kaks last: poeg Heinz (1920–2012) ja tütar Ursula (1921–1966). 1931. aastal asus perekond elama Šveitsi ja 1936. aastal Ameerika Ühendriikidesse. Moritz Marasse suri 1950. aastal.

Rahapuuduse tõttu müüs Felice Bauer 1955. aastal Franz Kafka kirjad 8000 dollari eest kirjastusele Schocken Books. Esimest korda avaldati need kirjad 1966. aastal saksa keeles pealkirjaga "Briefe an Felice". Inglise keeles ilmusid Franz Kafka kirjad Felice Bauerile esimest korda 1973. aastal. Felice Baueri kirjad Franz Kafkale ei ole säilinud.

USA muusik Adam Green (s. 1981) on Felice Baueri lapselapselaps.

Viited
------

1. ↑  Reiner Stach. Kafka : die Jahre der Entscheidungen. Frankfurt am Main, 2004, lk. 96-98, 108
2. ↑  Reiner Stach. Kafka : die Jahre der Erkenntnis. Frankfurt am Main, 2011, lk. 242
3. ↑
Hamleti kuju Stratford-upon-Avonis
**Hamlet** on Shakespeare'i näidendi "Hamlet" peategelane. 

Hamlet on surnud Taani kuninga Hamleti poeg, prints, kelle asemel päris trooni aga tema onu Claudius, kes abiellus ta ema Gertrude'iga. Näidendi alguses teatab surnud isa vaim Hamletile, et vend tappis ta, ning vannutab Hamletit enda eest kätte maksma. Näidendi vältel püüab Hamlet leida selleks teed, Claudius aga kõrvaldada Hamletit, mis viib nende mõlema ja veel mitme tegelase surmani.

Ehk kõige lihtsakoelisem Hamleti-tõlgendus näeb teda tõeotsijana, kes kõheldes püüab leida kindlust, et vaim oli tõepoolest tema surnud isa, rääkis tõtt ja seega on kättemaks õigustatud. Nii juhatab 1948. aasta filmiversioonis Laurence Olivier' mängitud nimirolli sisse jutustaja repliigiga: "See on otsustusvõimetu mehe tragöödia." T. S. Eliot kirjeldab Hamletit sarnaselt essees "Hamlet ja tema probleemid" (kogumikus "The Sacred Wood: Essays on Poetry and Criticism"). Elioti sõnul ei leia me Hamletit iialgi tegutsemas.

Teised kriitikud on aga tõlgendanud Hamletit inimesena, kellel lasub kohus, mida ta teab ja õigeks peab, kuid ei taha täita. Selle vaatenurga kohaselt annavad Hamleti püüded leida rahuldavat kinnitust Claudiuse süüs ja tema võimetus võimaluse avanedes tegutseda tunnistust sellest soovimatusest, mistõttu Hamlet ka sõitleb end võimetuse pärast ülesanne täita. Pärast stseeni, kus Hamlet näeb näidendis esitatavas näidendis esinevat näitlejat, täheldab ta, et näitleja oli loost pisarateni liigutatud, ning võrdleb seda paatost omaenda olukorra kontekstis vanakreeka tegelaskuju Hecubaga.

Hamleti nimi tuleneb Saxo Grammaticuse 13. sajandil kirjutatud "Taani kroonikast", kus esines Amleth. Saxo Grammaticuse teose alusel kirjutas prantsuse renessansskirjanik François de Belleforest teose "L'histoire tragique d'Hamlet" (ilmus seitsmeköitelises "Traagiliste lugude" kogumikus 1566–1583), mille inglise tõlkes oli nimekuju Hamblet. Oletatavasti pärines Amlethi lugu vanapõhja või Islandi luulest mitu sajandit enne Saxot.
Saksa leskkeisrinna Victoria koos oma ema, Ühendkuningriigi kuninganna Victoriaga, kes hoiab käte vahel lahkunud Friedrich III fotot (1889)
**Victoria** (Victoria Adelaide Mary Louisa; saksapäraselt Victoria Adelaide Marie Luise; 21. november 1840 Buckinghami palee – 5. august 1901 Friedrichshofi loss) oli abielu tõttu Friedrich III-ga 1888. aastal 99 päeva Saksa keisrinna ja Preisimaa kuninganna – oma kõrivähki põdeva abikaasa troonile asumisest kuni tolle surmani. Naist nimetati laialdaselt hüüdnimega **Kaiserin Friedrich**.

Põlvnemine
----------

Ta oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna Victoria ja prints Alberti esiklaps, kellele määrati aasta pärast sündi tiitel "kuninglik printsess" (*Princess Royal*). Peaaegu täielikult on säilinud Victoria kirjavahetus vanematega: katalogiseeritud on 3777 kuninganna Victoria kirja tütrele ja umbes 4000 tütre kirja emale.

Järeltulijad
------------

Ta sünnitas abikaasale Berliini ja Potsdami kuninglikes paleedes 8 last:

* Saksa keiser Wilhelm II (1859–1941)
* Saksi-Meiningeni hertsoginna Charlotte (1860–1919)
* Preisi prints Heinrich (1862–1929)
* Preisi prints Sigismund (1864–1866)
* Preisi printsess Viktoria (1866–1829)
* Preisi prints Waldemar (1868–1879)
* Hellenite kuninganna Sophie (1870–1932)
* Hesse maakrahvinna Margarethe (1872–1954)

Vaata ka
--------

* Victoria (Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna ning Briti India keisrinna)

Viited
------

1. ↑