recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Piksepapilt Vihtla Jürgenilt üles kirjutatud "Pikse palve" Johann Gutslaffi 1644. aastal Tartus ilmunud teoses "Kurtzer Bericht und Unterricht Von der Falsch-heilig genandten Bäche in Lieffland Wöhhanda" ("Vääralt pühaks peetud Võhandu jõest Liivimaal")
**Pikne** on eesti äikese- ja piksejumal.

Nimest
------

Sõna "pikne" tähendab liivis välku ennast, aga ka üldse äikest. Tihti öeldakse, et pikne põristab, mitte välku lööb, samuti pikne hakkab müristama. See, kas pikne ja kõu on samad, ei ole teada.

Välimus
-------

Pikset kujutatakse ette meessoost jumalusena, kes oskab hästi kisendada, müra teha ja piike loopida. Pikne on tavaliselt vana mees või koguni surnu, kes teeb ülal häält.

Kõnekäänud
----------

Piksega seoses on tekkinud mitu kõnekäändu: "(oh) pikne, (oh) väävel!"; vihahoos sajatatakse "las pühapikne löögu sind maha!", vanasti vannuti "o püha pikne, o püha boŕit!" (boŕit – eesti 'põristaja', 'paristaja', 'põrutaja'). Kõige enam on kuuldud äiksest räägitavat kui taevataat, kes riidleb või jumal riidleb.

Pere
----

Piksel on üheksa poega: kolm, kes põrutavad, kolm, kes müristavad, ja kolm, kes viskavad välku.

Pikne ja kurat
--------------

Pikne on ainus jumal, keda kurat kardab. Pikne ajab teda taga ja tahab teda lüüa, kurat aga jookseb ringi ja otsib endale varjualust. Seda ei leia ta põrgust, järve vee alt, sambla alt, aida pealt, reheahju tagant või seest. Ainus koht kust leiab, on suur kummuli katel, seepärast ka hoiti kõik suured katlad püsti, et kurat ei saaks nende alla pugeda. Pikne kiusab halbu inimesi ja sellepärast kõik nõiad, võlud ja pahad vaimud poevad äikse ajal puude õõnsustesse (seepärast lööbki pikne puusse).

Enda kaitsmine
--------------

Ennast saab ka pikse eest kaitsta. Alati kui välku lööb, tuleb rist endale ette lüüa ja öelda "Kristõz Jéz"; öösel jätta tuli laual põlema, siis ei löö välk majja; isegi päeval küünal lauale, kui äike väljas; tehakse tuli kotta või ahju alla, pikne siis ei tule, kui majas on tuli, aga ahju või pliidi siiber peab kinni olema, samuti kõik uksed-aknad; kui ollakse pikse ajal väljas, siis ei tohi joosta, olgu hirm kui suur, peab tulema vaikselt majja sisse. Selliseid ütlusi on veel palju ja mõnda kasutavad meie vanaemad ja -isad tänapäevalgi.

Ennustamine
-----------

Äikesega ennustati ka suvel saaki. Kui esimene äike tõuseb merelt, siis on hea saaks merel, kui aga maalt, siis on hea saak maal. Esimese äiksega saab ka ennast ravida, näiteks tuleb lüüa peaga kolm korda vastu kivi ja siis ei pidavat peavalu sel aastal tulema. Samuti lüüakse kolm korda jalgu vastu kivi ja siis on kogu suve jalad terved ja tugevad.

Vaata ka
--------

* Piksepapp
* "Pikse litaania"
* Pikse palve

Viited
------

* Masing, Uku. 1995. Eesti usund lk 39–42
* Loorits, Oskar. 1998. Liivi rahva usund lk 49–56
Tadeusz Breza
**Tadeusz Breza** (31. detsember 1905 Sekežintsõ, Ostrogi lähedal (tänapäeval Ukraina) – 19. mai 1970 Varssavi) oli poola kirjanik.

Tadeusz Breza lõpetas gümnaasiumi 1926. aastal Poznańis. Õppis seejärel Varssavi ülikoolis filosoofiat, ülikooliõpingud lõpetas Londonis. 1929–1932 oli ta Londonis Poola suursaatkonnas pressiatašee. 1933–1937 töötas ta ajakirjanikuna Varssavis ajalehe Kurier Poranny toimetuses. 1937–1939 oli ta Varssavis Młody Teatr'i juhataja.

Teise maailmasõja ajal osales Tadeusz Breza vastupanuliikumises. Sõja järel tegi ta kaastööd Krakówi ja Varssavi kultuuriväljaannetele. 1955–1959 oli ta kultuuriatašee Poola saatkonnas Roomas ja 1959–1964 Pariisis.

Breza esikromaan "Adam Grywałd" ilmus 1936. aastal. Romaanis "Mury Jerycha" ("Jeeriku müürid", 1946) kujutas Breza Pilsudski-aegset Poolat, romaanis "Uczta Baltazara" ("Belsatsari pidusöök", 1952) aga sõjajärgset Poolat. Rahvusvahelise menu osaliseks said Breza Vatikani-käsitlused: esseistlik "Spiżowa brama" ("Pronksvärav", 1960) ja romaan "Urząd" ("Ametiasutus", eestikeelses tõlkes ilmunud 1964. aastal pealkirjaga "Labürint").

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**"Illuminatsioon"** on 1973. aastal valminud Poola mängufilm.

Sisu
----

Filmi proloogis selgitab poola filosoof ja kunstiajaloolane Władysław Tatarkiewicz sõna "illuminatsioon" filosoofilist ja religioosset tähendust. Illuminatsioon on selles kontekstis Jumala jagatud vaimuvalgus kui kogemise vältimatu tingimus.

Filmi peategelane on Franciszek Retman, kes saabub ühest väikelinnast Varssavi ülikooli füüsikat õppima. Franciszek püüab otsida tõde nii elust kui ka teadusest, kuid ta sattub pidevalt piirangutele ja takistustele, ta ei suuda leida vastuseid teda piinavatele küsimustele. Franciszeki suhe endast vanema naisega lõpeb kiiresti, tema sõber hukkub mägedes, tuttav matemaatik sureb ajuoperatsioonil. Franciszek peab ajutiselt ülikooliõpingud katkestama, et teenida ülalpidamist oma perekonnale. Ta töötab tehases ja haiglas, kus osaleb uneuuringutel. Eluraskused viivad ta vahepeal isegi kloostrisse, kuid sealtki ei leia ta lõplikku tõde. Ta pöördub tagasi perekonna juurde ja kaitseb väitekirja. Kuid teadlaskarjääri algul annab tunda haige süda.

Osatäitjad
----------

* Stanisław Latałło – Franciszek Retman
* Monika Dzienisiewicz-Olbrychska – Agnieszka
* Małgorzata Pritulak – Małgorzata
* Edward Żebrowski – arst
* Jan Skotnicki – Chory
* Włodzimierz Zonn – dekaan
* Bogdan Mielnik – Bogdan Mielnik
* Władysław Marek Turski – Władysław Marek Turski
* Włodzimierz Zawadzki – assistent
* Joanna Żółkowska – tüdruk unenäos
* Łukasz Turski – eksamikomisjoni liige
* Władysław Tatarkiewicz – Władysław Tatarkiewicz
* Iwo Białynicki-Birula – Iwo Białynicki-Birula
Valletta kindlustiste üldplaan.  
Joonis: 16. september 2015
**Valletta linn** (inglise keeles *City of Valletta*; prantsuse keeles  *Ville de La Valette*; malta keeles *Il-Belt Valletta*) on 1980. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud objekt, mis asub Malta pealinnas Vallettas Malta saarel ja hõlmab suurema osa ajaloolisest kesklinnast.

Valletta linn asub künklikul Valletta poolsaarel kahe parima sügava ja kaitstud merelahe vahel, mis on head looduslikud sadamad. Kindlustatud linn kavandati alates 1530. aastast hilisrenessansi vaimus, kus bastionaalkindlustised ümbritsevad ruudustikulise tänavavõrguga linnaruumi ning moodustavad kokku terviku. 

Maltast võeti 1980. aastal maailmapärandisse kolm objekti, nende seas ka objekt "Valletta linn".

Kirjeldus
---------

Valletta linna ala on 55,5 hektarit, kus asub 320 kultuurimälestist. Kooslus hõlmab enamikku linna asutanud Malta ordu tsiviil-, religioossete, kunstiliste ja sõjaliste tegevuste aspekte. Linnas on aegade jooksul olnud mitu olulist ümberehituskavatsust, kuid teostatud tööd pole siiski kahjustanud künkliku maastiku ja korrapärase tänavavõrgu harmoonilist tervikut.

Pildid
------

* Vaade Elmo fordile idast.Fotoː John Haslam, 1. detsember 2008Vaade Elmo fordile idast.  
Fotoː John Haslam, 1. detsember 2008
* Sissekäik Elmo forti.Fotoː Yaco Erisso, 26. november 2016Sissekäik Elmo forti.  
Fotoː Yaco Erisso, 26. november 2016
* Malta ordu suurmeistri palee.Fotoː 8. august 2014Malta ordu suurmeistri palee.  
Fotoː 8. august 2014

Vaata ka
--------

* Valletta
* UNESCO maailmapärand Maltal

Välislingid
-----------

* Valletta linn, maailmapärandi objekt nr 131. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 2. mail 2023


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Valletta linn**
 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib diagnostikast meditsiinis ja veterinaarias; diagnostika kohta tehnikas vaata artiklit Tehniline diagnostika.* |

---

**Diagnostika** on protsess, mille käigus uuritakse organismi elutegevuse ilminguid ja nende alusel hinnatakse organismi tervislikku seisundit. Organismiks võib olla nii loom kui taim. Diagnostika tulemuseks on diagnoos.

Diagnostika sisaldab:

* Elulooliste kui haiguse kulugu seotud andmete kogumine (anamees);
* Uuritava vaatlus;
* Füüsikaline uurimine – kuulatlus, koputlus, komplus, haistmine;
* Instrumentaalne diagnostika – elektrofüsioloogilised, endoskoopilised, röntgenoloogilised, radioloogilised meetodid;
* Laboratoorne diagnostika – kõikvõimalikud laboratoorsed uuringud.

Diagnostika võib olla invasiivne või mitteinsvasiivne. Näiteks mitteinvasiivne sünnieelne diagnostika püüab määrata raseduse kulgu ja loote seisundit kasutades ultraheliuuringuid, kardiotokograafiat ja ema veres leiduvate diagnostiliste tunnuste ehk markerite määramist. Kui mitteinvasiivsed protseduurid ei paku piisavalt vajalikku informatsiooni, siis võidakse kasutada ka invasiivseid meetodeid. Viimaseid iseloomustab juba kõrge sekkumise tase ning sellest tulenevalt ka oht raseduse katkemiseks.

Vaata ka
--------

* sümptom
Diabaas
**Diabaas** on keskmiseteraline aluseline tardkivim.

Terminil "diabaas" on sõltuvalt geoloogilisest koolkonnast mõnevõrra erinev tähendus. Tegemist on basaltse koostise ja struktuurilt basaldi ning gabro vahepealse kivimiga, kuid Ameerika Ühendriikides, Saksamaal, Prantsusmaal ja mujal peetakse diabaasile iseloomulikuks tunnuseks ofiidilist struktuuri, Suurbritannias aga paleotüüpsust ehk aja jooksul mõnevõrra muutunud välimust ja koostist. Kivimit, mida enamik maailmast peab diabaasiks, nimetatakse Suurbritannias doleriidiks.

Diabaasi põhilised koostisosad on labradori koostisega plagioklass ning pürokseen. Lisaks võivad põhimassis esineda raudoksiidid, biotiit ning küünekivi. Levinuimad fenokristalle moodustavad mineraalid on plagioklass, pürokseen ning oliviin. 

Diabaas on värvuselt must või tumehall. Paleotüüpne diabaas on enamasti rohekas.

Diabaas on tüüpiline daike ja sille moodustav kivim.

Diabaasi ligilähedased sünonüümid on doleriit ja mikrogabro. Termini võttis kasutusele prantsuse geoloog Alexandre Brongniart aastal 1807. Algselt tähendas diabaas kivimit, mida tänapäeval tuntakse dioriidina.
**Anekdoot** on lühike vaimukas üllatava lõpuga (puändiga) naljalugu, millel on kolm proosa peamist tunnust: karakterid, süžee ning tegevuse aeg ja koht.

Anekdoodi tegelasteks on kas väljamõeldud tegelased (Juku, filmidest Petka ja Tšapajev, Stirlitz) või päriselust tuttavad inimesed (Nikita Hruštšov, Bill Gates, Edgar Savisaar).

Konkreetne isik võib ka puududa, selle asemel kasutatakse stereotüüpseid tegelaskujusid või rahvusi, kelle omadusi ja puudusi võimendatakse (ämm on väimehe vaenlane, blondiin madala intelligentsustasemega, eestlane on tuim ja pika taibuga, venelane armastab juua). Inimesi võivad anekdootides asendada ka loomad.

Anekdoodi aluseks on enamasti tõestisündinud lugu, mis pideva ümberjutustuse käigus on kaotanud ebaolulised detailid ning moondunud. Võivad muutuda tegelased, tegevuskoht ja ka puänt. Populaarsetest anekdootidest on palju erinevaid versioone.

Näiteid
-------

* "Kelle sa ometi sealt lasteaiast täna koju tõid?!" hädaldab naine.

"Mis sul jälle häda on?" toriseb mees.
"See pole ju üldse meie laps!"
"Miks sa selle tühja asja pärast sellist lamenti lööd? Ta tuleb sinna homme nagunii tagasi viia."
* "1929. aastast keelati lakke sülitamine."

"Miks?"
"Sellepärast, et sealt võeti esimese viisaastaku plaan."
* Kaks blondiini saavad kokku. Üks ütleb teisele:

"Kuule, tegin täna rasedustesti."
Teine vastu:
"Kas olid ka rasked küsimused?"

Vaata ka
--------

* Juku
* Eino Baskin

Kirjandus
---------

* Liisi Laineste, "Poliitilised anekdoodid postsotsialistlikus Eestis (Delfi naljalehe näitel)" – Keel ja Kirjandus 2007, nr 1, lk 15–34 (bibliograafia joonealustes märkustes; lisatud ka loend: anekdoodiallikad internetis)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Anekdoot** |

* Eesti kaasaegsed anekdoodid
* Pistik.net, eestikeelsete anekdootide kogu
* Nali24.ee, eestikeelsete anekdootide kogu
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Copa América |
| **Hõbe** | 2011 |  |

**Osvaldo David Martínez Arce** (sündinud 8. aprillil 1986 Luques) on Paraguay jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Club Atlas.

Ta alustas klubikarjääri 2003. aastal Paraguay klubis Club Libertad. Ta tuli Libertadiga neli korda Paraguay meistriks.

Alates 2008. aastast on ta mänginud Mehhiko klubides: aastatel 2008–2011 Monterreys, 2011–2012 Atlantes, 2013–2016 Américas, 2017–2018 Santos Lagunas ja alates 2019. aastast Club Atlases. Mehhiko meistriks on ta tulnud kokku viis korda, kaks korda Monterrey ja Américaga ning ühe korra Santos Lagunaga. CONCACAF-i Meistrite Liiga on ta võitnud ühel korral Monterreyga ja kahel korral Américaga.

Paraguay jalgpallikoondises mängis Martínez aastatel 2008–2016. Ainsa värav lõi ta koondises 12. oktoobril 2010 sõprusmängus Uus-Meremaa vastu. Ta kuulus Paraguay koondisse 2011. ja 2015. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Libertad
* Paraguay Primera División: Apertura 2006, Clausura 2007, Apertura 2008, Clausura 2008

Monterrey
* Mehhiko Primera División: Apertura 2009, Apertura 2010
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2010–11
* InterLiga: 2010

América
* Liga MX: Clausura 2013, Apertura 2014
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2014–15, 2015–16

Santos Laguna
* Liga MX: Clausura 2018
Gian Galeazzo Visconti
**Gian Galeazzo Visconti** (ka **Giangaleazzo Visconti**) (1351 – 3. september 1402) oli esimene Milano hertsog, kardetud ja vihatud türann, kes valitses Milanos vararenessansi ajajärgul aastatel 1386–1402. 

Milano hertsogiriik
1360 abiellus Gian Galeazzo Prantsuse kuninga Jean II tütre Isabellaga (1348–1372); sellest abielust sündis tütar Valentina Visconti. Oma onutütre Katharina Viscontiga (?–1404) oli tal poeg Filippo Maria Visconti

1378 suri Gian Galeazzo isa Galeazzo II Visconti ja pärandas pojale Milano läänepoolse osa. Idapoolne Viscontide Milano-valdus jäi Bernabò Visconti valitseda.

Võimu haaramine Milanos
-----------------------

Gian Galeazzo pääses kogu Milanos võimule pärast oma onu Bernabò Visconti vangistamist. Bernabò suri mõni kuu pärast vangistamist arvatavasti kas nälja või mürgitamise läbi. Viscontide kohta on öeldud, et nad "kasutasid mürki rohkem kui soola" ja Gian Galeazzo oli kahtlemata intriigides ja võimuvõitluses vahendeid mitte valiv vastane. 

1395. aastal ostis ta endale keisri käest 100 000 floriini eest päritava Milano hertsogi tiitli. 1399. aastal nimetati ta Pavia krahviks.

Valduste laiendamine
--------------------

Varsti peärast Milano enda kätte saamist haaras ta oma valdusse ka Verona, Treviso, Vicenza ja Pavia omandades seeläbi kontrolli peaaegu kogu Po jõe oru üle. 

Gian Galeazzo unistuseks oli liita kogu Põhja-Itaalia oma võimu alla ühiseks riigiks. Suurimaks takistuseks selle unistuse täideviimisel olid Bologna ja Firenze. 1399 vallutas ta Pisa ning Siena, Perugia ja teised Umbria linnad langesid Visconti valdusse 1400.

1394 läks Galeazzo Bologna ja Firenze vastu sõjakäigule. Sõjapidamine oli kurnav mõlemale poolele; vägesid laastasid haigused, nälg ja vaesus. Kuid üldiseks arvamuseks oli, et peale jäävad milanolased. 1395 langeski Bologna ning Galeazzo alustas otsustava rünnakuga Firenze vastu. 1402 võitis ta teisegi lahingu Bologna vastu (Casalecchio lahing 26. juunil 1402).

Kuid Gian Galeazzo unistused purunesid: paar kuud hiljem jäi ta palavikku ja suri 3. septembril 1402 Milano lähedal Melegnanos katku. Rünnak Firenze vastu luhtus ning peagi killustusid tema valdused järglaste vahelises kisklemises.

Mõju kunstipatroonina
---------------------

Gian Galeazzo võimu ajal alustati Milano toomkiriku ja Certosa di Pavia ehitamist. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Bernabò Visconti** | **Milano hertsog**1378 (1385)–1402 | Järgnev**Giovanni Maria Visconti** |
Keemias nimetatakse **küllastunud ühenditeks** neid orgaanilisi ühendeid, mille molekulis on süsiniku aatomid omavahel seotud üksiksidemetega. Näiteks alkaanid ja tsükloalkaanid.

**Küllastumata ühendid** on need orgaanilised ühendid, mille molekulis esineb süsinik–süsinik-kaksikside või süsinik–süsinik-kolmikside või mitu kordset sidet. Näiteks alkeenid, alküünid ja dieenid. Orgaanilise materjali **küllastumatust** näitab joodarv.

Nii küllastunud kui ka küllastumata ühendid võivad sisaldada funktsionaalrühmi. Näiteks küllastunud alküülalkoholid või küllastumata allüülalkoholid. Rasvhapped jagatakse küllastunud ja küllastumata rasvhapeteks. 

Formaalselt kuuluvad küllastumata ühendite hulka ka areenid. Kuna aga nende ühendite molekuli ehitus ja keemilised omadused on oluliselt erinevad eelnimetatud küllastumata ühenditega võrreldes, siis tavaliselt aromaatseid ühendeid vaadeldakse omaette ainete klassina.

Vaata ka
--------

* Alkaanid
* Dieenid
* Aromaatsed ühendid
**Anempodist Ivanovitš Sofronov**, kirjanduslik pseudonüüm **Alampa**, (jakuudi keeles Анемподист Иванович Софронов; pseudonüüm jakuudi keeles Алампа; 14. november (vkj 2. november) 1886 Botorusski uluss, Jakuudi oblast – 24. oktoober 1935) oli jakuudi kirjanik (luuletaja, prosaist ja näitekirjanik), jakuudi kirjanduse rajajaid.

16-aastaselt astus ta neljaklassilisse kirikukooli, kuid pärast kaht aastat õpinguid (1902–1904) jättis kooli pooleli. 1907. aastal töötas ta ajalehe Jakutski Krai ("Якутский край") trükikojas ladujana.Aastatel 1912–1913 oli ta esimese jakuudikeelse kirjandusajakirja Sahha Sangata ("Саха саҥата", 'Jakuudi hääl') toimetajaid.

Nõukogude võimu ajal tegutses ta kultuuri valdkonnas. Aastatel 1921–1922 oli ta esimese nõukogude-aegse jakuudikeelse ajalehe Mantšarõ ("Манчары") toimetaja. 1921. aastal sai ta teatritrupi komissariks ja 1925. aastal Jakuudi rahvusteatri esimeseks direktoriks. Ta tegutses ka teatrilavastaja ja näitlejana.

1927. aastal Sofronov represseeriti ja saadeti asumisele Arhangelski oblastisse. Naasis 1933. aastal tuberkuloosihaigena. Suri 1935. aastal ja maeti Jakutski keskkalmistule. Rehabiliteeriti 1962. aastal.

1986. aastal lavastas Andrei Borissov Jakuudi draamateatris Nikolai Luginovi näidendi "Alampa, Alampa ...", mis oli pühendatud Anempodist Sofronovi traagilisele saatusele.

Kirjanduslik tegevus
--------------------

1912. aastal avaldati Alampa esimene luuletus. 1914. aastal trükiti tema esimene näidend "Djadangõ Djaakõp" ("Дьадаҥы Дьаакып", 'Vaene Jakov'). Tema näidendid on jätnud jakuudi teatri arengusse oma jälje. Alampa kirjutas ka satiirilisi jutustusi ja on tõlkinud vene kirjanduse klassikat.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa Jevdokija Jakovleva-Gogoleva (1891–1971) oli Jakuudi draamateatri näitleja.

Viited
------

1. ↑  Софронов Анемподист Иванович. ysia.ru
2. 1 2 3 4  Софронов Анемподист Иванович – Алампа. olonkhotheatre.ru
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on külvinõust; viljamõõtühiku kohta vaata artiklit Külimit (mõõtühik)* |

---

**Külimit** ehk **külvivakk** (murdes ka *külivakk*, Saaremaal *külipainand*, *painand*, läänemurdes *peks*, Lõuna-Eestis *seek*, Põhja-Eestis *kehik*; alamsaksapäraselt *kylemeth*) on põline eesti külvivahend. Nimetus pärineb väidetavalt juba ürgkogukondlikust ajast ja tähendas külvimõõtu. Külimit oli ühtlasi viljamõõduna kasutatud mõõdunõu.

See oli Ida-Euroopas laialdaselt levinud, Saaremaal ja Lõuna-Eestis kasutati neid veel 20. sajandi algaastail.

Külimitul oli ümmargune või ovaalne laudpõhi, küljed olid kas punutud (nt pajuvitstest, juurtest jne) või haavalaastust (ka pärnakoorest) painutatud. Külimit seoti sedelgarihma või *külvivööga* üle õla. Ühe käega hoiti külimittu, teise käega külvati.

Külimitu suurus oli piirkonniti erinev, näiteks 19. sajandil Põhja-Eesti aladel mahutas külimit 12 Tallinna toopi (u 16 liitrit), Lõuna-Eestis 18 Riia toopi (u 19,5 liitrit) või 9 Riia toopi (9,8 liitrit). Toobi maht liitrites oli eri aegadel erinev.

Vaata ka
--------

* Külvipõll

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: AS Pakett trükikoda. Lk 89
2. ↑  Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  (vaadatud 01.06.2013)
3. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 119

Välislingid
-----------

* Külimit, Eesti Põllumajandusmuuseum
**"Gia"** on 1998. aasta USA biograafiline telefilm, mis räägib 1970. aastate lõpus kuulsaks saanud supermodelli Gia Marie Carangi (Angelina Jolie) elust. Film näitab tema karjääri kõrghetki ja madalpunkte, tema võitlust narkootikumidega ja tema tormilist armusuhet jumestaja Lindaga (Elizabeth Mitchell).

Sisu
----

Gia Marie Carangi on Philadelphiast pärit 17-aastane tüdruk, kes kolib New Yorki et saada modelliks. Oma värske ja omapärase välimuse tõttu õnnestub tal saada leping Wilhelmina Cooperi (Faye Dunaway) modelliagentuuriga Wilhelmina Models ja temast saab kiiresti üks enimnõutavamaid modelle. Väliselt julge ja tähelepanu nõudev Gia on sisimas väga üksik ja hakkab eneseolu parandamiseks kokaiini tarbima. Gial tekib kirglik suhe jumestaja Lindaga, mis aga Linda kõhkluste ja Gia narkosõltuvuse tõttu pikka aega vastu ei pea. Kui Gia agent Wilhelmina sureb, hakkab Gia heroiini tarbima ning tema karjäär läheb allamäge. Ta kolib mõneks ajaks tagasi Philadelphiasse oma ema Kathleen Carangi juurde ja üritab narkootikumitest loobuda. Seejärel õnnestub tal veel veidi aega modellina töötada, aga tema karjääri kõrgaeg on läbi ja keegi ei taha teda enam palgata. Olles heroiinisõltlasena jagatud nõelast HIV-i saanud, sureb ta 1986. aastal, olles vaid 26-aastane, AIDS-i.

Osatäitjad
----------

* Angelina Jolie – Gia Marie Carangi
* Elizabeth Mitchell – Linda
* Eric Michael Cole – T.J.
* Kylie Travis – Stephanie
* Louis Giambalvo – Joseph Carangi
* John Considine – Bruce Cooper
* Scott Cohen – Mike Mansfield
* Edmund Genest – Francesco
* Mercedes Ruehl – Kathleen Carangi
* Faye Dunaway – Wilhelmina Cooper
* Mila Kunis – noor Gia Marie Carangi

Auhinnad
--------

**Kuldgloobus 1999**

* Parim naisnäitleja minisarjas või telefilmis – Angelina Jolie
* Parim minisarja või telefilmi naiskõrvalosatäitja – Faye Dunaway

**Emmy 1998**

* Parim single camera minisarja või telefilmi montaaž – Eric A. Sears

Välislingid
-----------

* Gia andmekogus IMDb (inglise)
Inkubatsioonikambrid tsüanobakterite proovidega, et hinnata nende bakterite lämmastikku siduva ensüümi (nitrogenaas) aktiivsust. Pilt on tehtud Teravmägedes Sassendaleni piirkonnas
**Lämmastikusidumine** (ka **lämmastiku sidumine**, **lämmastiku fikseerimine**, **lämmastiku seondamine**) on keemiline protsess, mille tagajärjel atmosfääri suhteliselt inertne molekulaarne lämmastik (N2) muundatakse redutseeritud (näiteks ammoniaak) või oksüdeeritud (näiteks nitraat) vormiks.

Lämmastikusidumine toimub looduses peamiselt mikroorganismide (näiteks tsüano- ja asotobakterid), UV-kiirguse ja välgu kaasabil. Bioloogilise dilämmastiku muundamise saadus on ammoniaak. Abioloogilisel teel tekivad lämmastikoksiidid. Õhu lämmastikku seotakse ka inimtegevuse tagajärjel (ammoniaagi tööstuslik tootmine Haberi-Boschi protsessi abil) ja tahtmatult mitmesuguste põlemisprotsesside (näiteks automootor) teel.

Lämmastikusidumine on vajalik elu kestmiseks. Kõik biosfääri bioloogilised organismid vajavad elutegevuseks lämmastikku, kuna väga paljud asendamatud biomolekulid sisaldavad seda oma koostises. Lämmastik on üks neljast tähtsamast keemilisest elemendist, millest koosnevad elus rakkude molekulid, st moodustub elu. Olgugi et suur osa atmosfäärist koosneb lämmastikumolekulidest, pole need oma väga tugevast kolmiksidemest põhjustatud keemilise inertsuse tõttu enamikule elusorganismidele kättesaadavad. Kuigi lämmastikoksiide tekib ka eluta looduse protsessides välguenergia ja UV-kiirguse abil, on bioloogiline lämmastikusidumine väga oluline protsess. Suurem osa biosfääris vajaminevast lämmastikust seotakse bioloogilisel teel.

Biokeemiline olemus
-------------------

Tüüpiline lämmastikusidumise keemiline reaktsioon, mida viivad läbi mikroorganismid nitrogenaasi vahendusel, on järgmine:

N2 + 6H + energia → 2NH3
Tööstuslik lämmastikusidumine (Haberi-Boschi protsess) nõuab üsna kõrget temperatuuri ja rõhku, st eritingimusi, mille loomiseks kulub palju energiat. Bioloogilise lämmastikusidumise puhul teostab nitrogenaas sedavõrd efektiivselt katalüüsi, et reaktsioon toimub hariliku temperatuuri ja rõhuga mitmete vaheetappide kaupa, kasutades üksnes ATP-molekulide energiat. Ühe lämmastikumolekuli katalüüsireaktsiooniks kulub samuti rohkelt energiat: 16 ATP-molekuli, 16 veemolekuli, 8 elektroni ja 8 prootonit. Reaktsiooni saaduseks on 2 ammoniaagimolekuli, vesinikumolekul, 16 ATP-molekuli ja 16 fosfaatiooni. Teadaolevalt on kõikidel bioloogilistel lämmastikusidujatel samasuguse ehitusega ensüüm: nitrogenaas. 

Nitrogenaasikompleks on tundlik hapnikumolekuli (O2) inaktiveerivale mõjule. Näiteks kaunviljad, mille juurtes olevate mügarbakterite abil toimub lämmastiku sidumine, hoiavad oma juuremügarikes hapnikumolekulide väga väikest kontsentratsiooni, sidudes need leghemoglobiiniga (hemoglobiiniga sarnane hapnikku siduv valk).

Kirjandus
---------

* Biokeemia lühikursus. Õpik kõrgkoolidele. John L. Tymoczko, Jeremy M. Berg, Lubert Stryer. Lk 506*–*508. 2016, TTÜ Kirjastus ISBN: 9789949239313

Välislingid
-----------

* Ingliskeelne video "Nitrogenase - Nitrogen fixation Enzyme"
**Gottlieb Franz Emanuel Sahmen** (22. juuli 1789 Oppekalns, Liivimaa – 3. mai 1848 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane.

Elulugu
-------

Gottlieb Franz Emmanuel Sahmen oli baltisakslane, pastori poeg.

Lõpetas Riia Toomkooli ja kubermangugümnaasiumi. 1806–1811 õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, meditsiinidoktor (1811, TÜ), väitekiri "Dogmata veterum et recentorium medicorum eorumque in praxi medica usus" (Dorpat, 1811). Täiendas end 1814–1815 Viini ülikoolis ja 1815–1816 Würzburgi ülikoolis.

Oli 1811–1814 Mõisakülas koduõpetaja, 1816–1823 Tartus kreisiarst, 1823–1826 Tartu Ülikooli kliiniku sisehaiguste osakonna juhataja, 1826–1828 dieteetika, *materia medica*, meditsiiniajaloo ja -kirjanduse (aastast 1865 farmakoloogia, dieteetika ja meditsiiniajaloo) professor ja kateedri juhataja, 1828–1847 teraapia ja kliiniku kateedri professor, aastast 1847 emeriitprofessor.

Joseph August Heinrich Sahmen oli tema poeg.

Teadustöö
---------

Andis suure panuse empirismi jäänuste likvideerimiseks diagnostikas ja ravis. Hankis 1835 Tartu Ülikooli kliinikule Schönleini täiustatud stetoskoobi ja plessimeetri ning 1844 ajakohase mikroskoobi, pani aluse kliinilisele laborile. Oli tol ajal veel algastmel oleva objektiivse (füüsikalise) haigete uurimismeetodi innukas järgija, temast alates juurdus kliinilises ja pedagoogilises praktikas peale auskultatsiooni ka perkussioon. 1825 astus välja homöopaatide tegevuse vastu. Teadustöödest on tähtsaim 1826 avaldatud monograafia aju- ja ajukelmete haigustest, käsitletuina patoloogilis-diagnostilisest aspektist.

Teoseid
-------

* Ueber die gegenwärtige Stellung der Homöopathie zur bisheringen Heilkunde. Dorpat, 1825
* Ueber die Witterungs- und Krankheits-Constitution der Stadt Dorpat in den Jahren 1822, 1823, 1824. // Vermischte Abhandlungen aus dem Gebiete der Heilkunde von einer Gesellschaft practischer Aerzte zu St. Petersburg. 3-te Samml. 1825
* Die Krankenheiten des Gehirns und der Hirnhäute, patologisch-diagnostisch betrachtet von Dr G. F. J. Sahmen zu Dorpat. Riga und Dorpat, 1826
* Ein Paar Worte über die medicinische Literatur Russlands. // Dorpater Jb. II (1834).

Vaata ka
--------

* Sahmen

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑   TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918

Kirjandus
---------

* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 662
* Die Aerzte Livlands, 345
* Из истории медицины. VI. Рига, 1964, 173–174
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II, 138, 239, 241, 243
* Käbin, I. 142, 302, 356, 358
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 36, 348.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Orehhovo-Zujevo** on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Kljazma jõe ääres, Moskvast 90 km idas. 

Linn on asutatud 1917. aastal, kui liideti Orehhovo, Zujevo, Nikolskoje ja Dubrovka küla.

Orehhovo-Zujevos on pedagoogiline instituut.

Linn on raudteede ristumiskoht.

Viited
------

1. ↑

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
Suurop Lennusadamas muuseumilaevana
Röyttä eraomanduses 2010. a
**R-klassi patrull-laev** (täpsuatatuna ka **Rihtniemi-klass** ja **Ruissalo-klass**) on Soomes 1950ndatel algselt miinitraaleriteks ehitatud ja hiljem 1960ndate lõpul väikesteks patrull-laevadeks ümber ehitatud sõjalaevade klass.

Kirjeldus
---------

Tegemist on väga merekindla laevaga, mille iseseisev püstitõusmine on tagatud isegi üle 90° kreeni korral. 

Klassi kaks esimest laeva olid pisut lühemad ja seetõttu nimetatakse neid mõnikord ka eraldi laevaklassina, kuid soomlased ise kasutavad kõigi kohta sama klassinimetust. Kolm laeva valmistati ka Colombia mereväele. Laevad eemaldati Soomes kasutusest seoses raketikaatrite kasutuselevõtuga 1990ndatel. Enamik laevadest on maha kantud.

R-klassi laevad
---------------

* **Rihtniemi** alamklass
	+ Rihtniemi 52 – 1957–199? Soome merevägi; alates 1999–2005 Eesti merevägi, Ristna
	+ Rymättylä 51 – 1957–199? Soome merevägi; 1999–2007 Eesti merevägi, Suurop; eksponaat Lennusadamas kaldale tõstetuna.
* **Ruissalo** alamklass
	+ Ruissalo 53 – 1959
	+ Raisio 54 – 1959
	+ Röyttä 55 – 1959–2000 Soome merevägi; 2000-2005 reservväelaste õppelaev, hiljem erafirma omanduses Tamperes.
	+ Carlos Alban – 1971–1997 Colombia merevägi
	+ Jorge Soto del Corval – 1971
	+ Nito Restrepo – 1971
**Aleksander Sobolev** (22. november 1891 Kuldīga maakond, Kuramaa kubermang Venemaa keisririik – 17. oktoober 1944 Königsbergi lähedal Ida-Preisimaal) oli Venemaa Keisririigi, Nõukogude Venemaa, Eesti ja Saksamaa sõjaväelane, rahvuselt venelane.

Elulugu
-------

Aleksander Sobolevi isa oli ametnik Jakov Sobolev. Aleksander Sobolev õppis Riia Aleksandri Gümnaasiumis, mille lõpetas 1911. aastal. Hiljem õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas aastail 1917–1918 ja 1924–1926 (lõpetamata).

I maailmasõjas ja sõdades
-------------------------

Esimeses maailmasõjast võttis Sobolev osa suurtükiväeohvitserina. Vene kodusõja ajal võitles ta Punaarmee ridades. Vabadussõjas tuli ta Eesti poolele üle ning teenis kaadriohvitserina.

Teenistus Eesti kaitseväes
--------------------------

Eesti Kaitseväes oli ta 4. suurtükiväegrupi 5. ja 3. patarei ülem ning hiljem 4. suurtükiväegrupi ülem. 1936. aastal sai ta majori auastme.

II maailmasõjas
---------------

Teises maailmasõjas teenis Sobolev Saksa sõjaväes. 1941–1943 oli ta 39. Kaitsepataljoni ülem, 1943–1944 Eesti SS-vabatahtlike brigaadi 53. SS-suurtükiväe suurtükiväedivisjoni ülem, ning 1944. aastal 20. Relvagrenaderide SS-diviisi 20. Relva-SS suurtükiväerügemendi ülem 1944, obersturmbannführeri auastmes.

Aleksander Sobolev sai 10. oktoobril 1944 Klaipeda sadamas koos grupi (*Abteilung*) ülema major Võhmaga ühest ja samast lennukimürsust haavata ning viidi Kura maasäärt mööda rongiga Königsbergi haiglasse. Aleksander Sobolev suri seal gangreeni tagajärjel 17. oktoobril 1944.

Tunnustus
---------

* Raudristi I ja II klass

Viited
------

1. ↑  rindeleht.ee

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
Târnăveni raekoda.  
Foto: Țetcu Mircea Rareș, 22. aprill 2013
**Târnăveni** (ungari *Dicsőszentmárton*, saksa *Sankt-Martin*) on linn Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Mureși maakonnas. Linn asub Târnava Mică (ungari *Kis-Küküllő*, saksa *Kleine Kokel*) jõe mõlemal kaldal, vanalinn asub jõe paremal (lõuna-) kaldal.

Ajalugu
-------

Esimene kirjalik teade asulast on 1279. aastast (*Dychen Sent Marton*).

Oli Ungari kuningriigis alates 1876. aastast Kis-Küküllő komitaadi keskus. 

Pärast Esimest maailmasõda läks koos Transilvaaniaga Rumeeniale, 1940 Põhja-Transilvaania all Ungarile, 1945 (ametlikult 1947) tagasi Rumeeniale.

Oli kuni 1950. aastani Târnava Mică maakonna (ungari *Kis-Küküllő vármegye*) keskus. 

Alates 2002. aastast kuulub linna halduspiirkonda kolm asulat - Bobohalma (ungari *Bábahalma*), Botorca (ungari *Őrhegy*) ja Cuștelnic (ungari *Csüdőtelke*), mis kuni 2002. a-ni olid Gănești vallas.

Rahvuslik koosseis
------------------

1910. aastal oli 4 417 elaniku seas 3 210 ungarlast, 957 rumeenlast, 118 sakslast, 125 mustlast ja 7 slovakki.

1992. aastal oli 28 634 elaniku seas 20 054 rumeenlast, 5 966 ungarlast, 2 368 mustlast, 214 sakslast, 15 juuti ja 7 ukrainlast.

Vaatamisväärsused
-----------------

Unitarianistliku kiriku ansambel (rumeenia *Biserica unitariană*) on Rumeenia kultuurimälestis nr MS-II-m-A-16042.

Viited
------

1. ↑  Mureși maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Târnăveni** |

* Târnăveni linnavalitsuse koduleht rumeenia keeles
* Târnăveni koduleht ungari keeles
**Vallo Allingu** (sündinud 11. jaanuaril 1978) on eesti endine elukutseline korvpallur, kes tuli neljakordseks Eesti meistriks ja võitis viis Eesti karikat. Allingu kuulus aastatel 2002–2008 Eesti korvpallikoondisse.

Klubikarjäär
------------

Korvpallikarjääri alustas Allingu 1998. aastal klubis Puuviljaparadiis, seejärel liitus korvpalliklubiga Rakvere. Rakveres mängis Allingu 2002. aastani, visates mängus keskmiselt 12 punkti. 

Seejärel liitus Allingu Tartu Ülikooli / Rockiga. Seal sai temast algkoosseisu mängija ja tema keskmisteks näitajateks olid 7,1 punkti ja 6 lauapalli mängus. Järgmisel, 2003/04. hooajal viskas ta keskmiselt 9 punkti ja hankis 5 lauapalli. Samal aastal tuli ta koos Tartu Ülikooli / Rockiga esimest korda Eesti meistriks. 2004/05. hooajal olid tema keskmised näitajad 9,7 punkti, 6,1 lauapalli ja 0,4 viskeblokeeringut mängus. Finaalides jäädi alla Ehitustööriistale (praegune Kalev/Cramo) ning saadi kokkuvõttes teine koht. 

2005/06. hooajal tõusid Allingu näitajad 10,9 punkti ja 7,4 lauapallini mängus. Jälle tuli finaalides võtta vastu napp kaotus BC Kalev/Cramolt ja jäädi teist aastat järjest Kalevi järel teiseks. 2006/07. hooajal olid Allingu näitajad tema karjääri parimad: ta viskas keskmiselt 13,3 punkti ja võttis maha 6,1 lauapalli. Sel hooajal tuli Tartu Rock klubi ajaloos neljandat korda Eesti meistriks. 

Tartu Rockile kujunes aga 2007/08. hooaeg üheks aegade edukaimaks. EuroCupi turniiril jõuti nelja parema hulka ning tuldi teist aastat järjest Eesti meistriks. Seekord alistati Kalev mängudega 4 : 0, kusjuures neljandas mängus tuldi välja üle 20-punktisest kaotusseisust. Allingu pidi sellel hooajal mängudesse sekkuma vahetusest, kuna põhikoosseisu kuulus keskmängija Brian Cusworth. Ka 2008/09. hooajal ei saanud Allingu korralikult mängida, kuna 2008. aasta suvel tehtud operatsioonist polnud jalg korralikult taastunud. Pärast Tanel Teini tippkorvpallist loobumist oli Allingu ka Tartu Ülikooli /Rocki kapten. 

2012/13. hooaja lõpus otsustas Allingu profikorvpalliga lõpparve teha.

Koondisekarjäär
---------------

Vallo Allingu tegi debüüdi Eesti korvpallikoondises 2001. aasta lõpus Läti korvpallikoondise vastu, kui viskas Eesti 69 : 66 võidumängus kaks punkti.

Allingu kuulus aastatel 2002–2008 Eesti koondisse ning osales 2005. ja 2007. aasta Euroopa meistrivõistluste valikmängudes.

Saavutused
----------

* neljakordne Eesti meister (2004, 2007, 2008, 2010)
* viiekordne Eesti karika võitja (2002, 2004, 2009, 2010, 2011)

Isiklikku
---------

12. veebruaril 2000 abiellus Liinaga. 2000. aastal sündis tütar Ingebor-Megy, 2002. aastal tütar Triinu-Mai.

Pärast sportlaskarjääri on Allingu olnud eraettevõtja põllumajanduses.

Viited
------

1. ↑  Korvpallikoondis alistas napilt Läti Virumaa Teataja. 20.11.2001.
2. ↑  Korvpalliliit kaalub Rocki uue keskmängija platsile lubamist Tartu Postimees. 19.09.2002.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Richard Austin Freeman** (11. aprill 1862 – 28. september 1943) oli inglise arst ja kriminaalromaanide autor.

Freemani loomingu tuntuim tegelane on kohtuarst Dr. Thorndyke.

R. Austin Freeman oli ühenduse Detection Club asutajaliige (aastast 1930).

Elulugu
-------

Richard Austin Freeman sündis 1862. aastal Londonis Richard Freemani ja Ann Maria Dunni pere noorima, viienda lapsena. Esmalt õppis noormees apteekriks. Hiljem täiendas end Middlesexi Haigla meditsiinikoolis, kust sai kirurgi kutse. Aastatel 1887–1891 töötas Freeman Kullaranniku (tänases Ghanas) pealinnas Accras arstina, Ashanti ja Bondoukou piirkonnas aga mitme ekspeditsiooni juhina. Nende aastate jooksul läbielatust valmis reisiraamat "Travels and Life in Ashanti and Jaman" (1898). Aafrikas haigestus mees rängalt malaariasse. Invaliidistunud Richard Austin Freeman saadeti tagasi Suurbritanniasse. Pärast esimest maailmasõda kolis ta koos abikaasaga pealinnast Kagu-Inglismaale Gravesendi linna. Seal hakkas Richard Austin kirjutama kriminaalromaane, tegutsedes ka kohaliku arstina.

Eesti keelde tõlgitud
---------------------

Richard Austin Freeman "The D'Arblay Mystery", Gialli Mondadori 1931
* "Julge mäng", Eesti Kirjastus-Ühisus 1923.
* "Reetlik kõõrdpilk", Loodus, 1939 sarjas "Kriminaalromaan" nr 35.
* "Osirise silm"– "The Eye of Osiris" (kogumikust "Dr. Thorndyke's Crime File" 1941); eesti keeles: Elmatar, 2012 sarjas "Öölane" nr 131.

Viited
------

1. ↑  "Members of the Detection Club". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2006. Vaadatud 14. aprillil 2011.
2. ↑  R. Austin Freeman. The Literature Network

Välislingid
-----------

* Michael E. Grost. R. Austin Freeman. A Guide to Classic Mystery and Detection
* R. Austin Freeman. LibraryThing
* Freeman, R Austin. Gadetection
Linor Abargil (2014)
**Linor Abargil** (heebrea: לינור אברג "יל, mõnikord ka Linor Aberjil; sündinud 17. veebruaril 1980 Nentayas Iisraelis) on Iisraeli modell, kes võitis Miss Worldi iludusvõistluse 1998. aastal (novembris).

Linor Abargil on markolase ja juudi järeltulija. Pärast ise kogetud seksuaalset vägivalda on ta vägistamisohvrite eestkõneleja.

Vägistamisjuhtum
----------------

1998. aasta oktoobri alguses (vaid seitse nädalat enne Miss Worldi võistlust) langes Linor Abargil Itaalias modellitööl viibides vägistamise ja pussitamise ohvriks, kui neiut teenindanud reisiagent Uri Shlomo Nur pakkus Linorile abi kojusõidu korraldamisel ning lubas naise viia Rooma, kuhu ta ise pidi äriasjus suunduma. Rooma asemel sõitis aga Shlomo metsa, kus ähvardas naist noaga, tekitas naisele mitu kerget haava rindu ja kõhtu ja sidus naise kinni. Seejärel vägistas mees neiut oma auto tagaistmel mitu tundi. 

Abargil tegi selle vägivallateo kohta avalduse politseisse. Iisraeli kohus mõistis Shlomo süüdi vägistamises, inimröövis ja mõrvakatses ning määras talle 16-aastase vanglakaristuse. 

2008. aastal teatas Abargil plaanidest teha seksuaalse vägivalla ohvritest enda vägistamise juhtumi näitel ja sellele järgnenud aktivismist dokumentaalfilm. Film "Brave Miss World" (režissöör Cecilia Peck) esilinastus 2013. aastal ning oli nomineeritud Emmy auhinnale.

Eraelu
------

Abargil abiellus Leedu korvpalluri Šarūnas Jasikevičiusega Barcelona lähedal juulis 2006. Paar lahutas abielu 2008. aastal.
**Linte külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu keskus asus Linte külas.

Linte külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Räpina valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Räpina vald likvideeriti ja Linte külanõukogu territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu. Räpina rajooni kuulus Linte külanõukogu aastatel 1950–1961. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 14. aprilli 1961 seadlusega Räpina rajoon likvideeriti ning Linte külanõukogu liideti Põlva rajooniga.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 7. oktoobri 1968 seadlusega Linte külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alaküla külanõukoguga.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Lihula ja Räpina rajooni likvideerimise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1961, 15, 52
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Põlva rajooni Linte külanõukogu likvideerimise, Peri külanõukogu Põlva külanõukoguks ümbernimetamise ja külanõukogude piiride muutmise kohta"
**Mari muusika** (*мари сем* või *марий сем*) on maride lüüriline tantsumuusika, mis luuakse soome-ugri rahvaviiside järgi. Muusika oli Marimaal kaua aega oluline suulise pärimuse osa, viisid ja sõnad kandusid edasi põlvest põlve. Esimesed noodid pandi kirja 1920. aastatel. Paljud helisalvestised tehti pärast lintmagnetofonide kasutusele võtmist, tänapäeval salvestatakse need CD-plaatidele ja MP3-mängijatele.

Viisid
------

Mari viisid koosnevad korduvatest katkematutest rütmidest. Viiside aluseks on pentatoonika (välja arvatud estraadilauludel), muusikas on ülekaalus kõrged noodid. Traditsioonilisteks pillideks on trumm, pillirooflööt, härjapõiest torupill, mari kannel ehk küsle ja trompetid. Tänapäeval kasutatakse ka bajaani ja viiulit. Armastuslaulud (nende seas on eriline koht kurbadel lauludel) jutustavad eelkõige tunnetest.

Nii vanu kui ka uusi helisalvestisi mängitakse iga päev Mari Eli Raadios, mis on marikeelne ning mõeldud ennekõike maridele.

Tantsud
-------

Mari Eli Raadio edastab selliseid tantsuviise nagu "Эрвел марий" ja "Йуржо йуреш". On olemas tantsijate rütmistatud tantse bajaani saatel, kiireid noortetantse hoogsa muusikasaatega ning on ka tantse, mida esitavad ainult naised.

Välislingid
-----------

### Kodulehed

* Mari Eli Raadio
* Muusika Marimaal
* Marikeelne muusika
**K. D. Ušinski nimeline Jaroslavli Riiklik Pedagoogikaülikool** on Jaroslavlis asuv kõrgkool. Kool on asutatud aastal 1908.

Ajalugu
-------

Aastal 1908 asutati Jaroslavlis **Jaroslavli Õpetajate Instituut**, mis valmistas kümne aasta jooksul ette ligi 200 õpetajat. Aastal 1918 sai õppeasutuse nimeks **Jaroslavli Pedagoogiline Instituut**, aastal 1919 **Jaroslavli Rahvahariduse Instituut**. Aastatel 1922–1924 tegutses õppeasutus Jaroslavli Riikliku Ülikooli pedagoogikateaduskonnana. Aastast 1924 sai õppeasutuse nimeks **Jaroslavli Riiklik Pedagoogiline Instituut**, aastal 1946 nimetati instituut Konstantin Dmitrievitš Ušinski nimeliseks. Aastal 1993 sai kõrgkool ülikooli staatuse.

Pedagoogikaülikooli teaduskonnad
--------------------------------

1. Ajalooteaduskond
2. Füüsika-matemaatikateaduskond
3. Loodus- ja geograafiateaduskond
4. Võõrkeelte teaduskond
5. Kehakultuuriteaduskond
6. Pedagoogikateaduskond
7. Vene filoloogia ja kultuuri teaduskond
8. Defektoloogia teaduskond
9. Pedagoogika- ja psühholoogia instituut
10. Kvalifikatsiooni tõstmise teaduskond
11. Sotsiaalse juhtimise teaduskond (asub Pedagoogika- ja psühholoogia instituudi koosseisus)

Jaroslavli Riikliku Pedagoogikaülikooli postiaadress on 150000 Venemaa, Jaroslavl, Respublikanskaja 108/1.

Välislingid
-----------

* Ülikooli koduleht (vene keeles)
Lionel Kieseritzky
**Lionel Adalbert Bagration Felix Kieseritzky** (20. detsember 1805 / 1. jaanuar 1806 Tartu – 19. mai 1853 Pariis) oli Tartust pärit baltisakslasest maletaja, dirigent ja pianist.

Kieseritzky õppis 1825–1829 Tartu ülikoolis mitut eriala. 1834–1836 oli ta Tartu akadeemilise seltskonna ajaviiteklubi Akademische Musse kontserdidirektor.

1851. aasta maailmanäituse raames korraldati Londoni 1851. aasta maleturniir algusega 25. mail 1851. Ehkki seda ei kuulutatud välja male maailmameistrivõistlustena, oli sellele kutsutud kõik maailma tippmaletajad ja Chessmetricsi hinnangul saabuski maailma 8 tugevaimast maletajast 5. Chessmetricsi hinnangul oli Kieseritzky turniiri algul maailma kõige kõrgema reitinguga mängija. Turniiril mängijaid ei asetatud ja nii sattuski Kieseritzky kohe avaringis kokku Adolf Andersseniga, kes oli Chessmetricsi hinnangul maailma 6. ja turniiri 4. tugevusega mängija. Matšid peeti kahe võiduni ja Kieseritzky kaotas ½ : 2½. Ühe partii kaotas ta kõigest 20-minutilise mängu järel ränga vea tõttu ja teine kaotatud partii oli samuti väga ühepoolne. Anderssen võitis turniiri ja teda tunnustati küll mitte maailmameistrina, kuid siiski maailma tugevaima maletajana.

1851. aastal mängis ta Andersseniga Londoni turniiri vaheajal partii, mis läks ajalukku surematu partiina. Hoolimata sellest, et Kieseritzky kaotas, oli just tema see, kes selle partii üles kirjutas ja enda toimetatud ajakirjas La Régence avaldas.

Viited
------

1. ↑  Geiu Rohtla Tartu Akadeemiline Musse ja muusikategemine 19. sajandi esimesel poolel (1814–1844)[*alaline kõdulink*] Tuna, 2/2006, lk 32

Kirjandus
---------

* Valter Heuer "Male lugu" Tallinn, 2008

Välislingid
-----------

* Esimene maailmakuulus Eesti malemeister
* Lionel Kieseritzky – Chess.com
* Biograafia ESBL-is
* Arnold Hasselblatt: "Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat", Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Matrikkel 2005, lk.141
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Kuld** | 1998 | jäähoki |
| **Pronks** | 2006 | jäähoki |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2005 | jäähoki |
| **Kuld** | 2010 | jäähoki |
| **Pronks** | 2011 | jäähoki |
| **Pronks** | 1990 | jäähoki |

**Jaromír Jágr** (sündinud 15. veebruaril 1972 Kladnos) on tšehhi jäähokimängija. Ta mängib Tšehhi tugevuselt teise liiga klubis HC Kladno.

1990. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Pittsburgh Penguinsi poolt viienda valikuna. NHL-is mängis ta aastatel 1990–2018 kokku üheksa klubi koosseisus. Kõige edukamad olid 1990–2001 Penguinsis veedetud 11 hooaega, kui ta tuli klubiga kahel korral Stanley karika võitjaks. Viiel hooajal pälvis ta liiga suurimale punktikogujale antava Art Ross Trophy. NHL-i põhihooaja kõige silmapaistvamaks mängijaks valiti ta kolmel hooajal. 1999. aastal pälvis ta veel Hart Memorial Trophy ja 2016. aastal Bill Masterton Memorial Trophy. NHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu valiti ta seitsmel korral ja NHL-i tähtede mängule 13 korral.

2017. aastal valiti ta NHL-i ajaloo saja parima mängija sekka.

Tšehhi jäähokikoondise koosseisus tuli ta 1998. aastal olümpiavõitjaks ja võitis 2006. aasta taliolümpiamängudelt pronksmedali. Lisaks tuli ta kahel korral maailmameistriks.

Jarmoir Jagr kaalub 110 kg ja on 191 cm pikk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jaromír Jágr** |

* Jaromír Jágr hockeydb.com lehel