|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; küla kohta Slovakkias vaata artiklit Praha küla* |

---

**Praha** on Tšehhi pealinn ja suurim linn. Asub Elbe lisajõe Vltava ääres.

Praha vanalinn on 1992. aastal kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Linna pindala on 496,07 km², millest hoonestatud on vaid 48,71 km². Ülejäänud ala on põllumajandusmaad ning looduslikud metsa- ja rohumaad.

Kliima
------

Praha kliimadiagramm
Prahas on aasta keskmine temperatuur +8,6 °C. Kõige kuumemad kuud on juuli (+19,4 °C) ja august (+19,3 °C), kõige külmemad jaanuar (-1,1 °C) ja veebruar (-0,3 °C). Üle +32° sooja on täheldatud maist septembrini, kõige rohkem juulis (+37,8 °C) ja juunis (+37,2 °C). Igas kuus on täheldatud üle 17-kraadilist sooja. Alla -24 °C temperatuuri on mõõdetud detsembrist märtsini, külmarekord -27,6 °C mõõdeti märtsis. Juunist septembrini pole kunagi öökülma mõõdetud.

Aastas sajab keskmiselt 527 mm. Kõige märjemad kuud on mai (77 mm) ja juuni (73 mm), kõige kuivemad veebruar (23 mm) ja jaanuar (24 mm). Kõige rohkem sajupäevi on juulis (18), kõige vähem aprillis (11). Aastas on keskmiselt 161 sajupäeva. Keskmine õhuniiskus on kõige suurem novembris (88%), kõige väiksem mais (68%). Aasta keskmine on 78%.

Ehkki suvi on märksa märjem kui talv, on suvel hoopis rohkem päikesepaistet: kõige rohkem juunis (keskmiselt 254 tundi), kõige vähem detsembris (48 tundi). Aastas paistab päike keskmiselt 1796 tundi.

Ajalugu
-------

Vltava jõgi Prahas, tagaplaanil Karli sild, Malá Strana ja Hradčany
Linna nimi tuleb slaavi sõnast "praga", mis tähendab koolet. Praha kandis ületas vana kaubatee Vltava jõe. Linna nime on seostatud ka tšehhi sõnaga "práh" ('künnis'). Legendi järgi olevat Přemysliidide dünastia esiema, prohvet Libuše, käskinud rajada linna kohta, kuhu "mees tahub oma maja künnise".

Praeguse Praha ala oli asustatud juba vanemal kiviajal. Tõenäoliselt hiljemalt meie ajaarvamise lävel tekkisid sealsete Vltava koolmete juures turuasulad, mis hakkasid aeglaselt kasvama kokku linnaks.

Alates 6. sajandist olid Praha oru asukad peamiselt lääneslaavlased. Tõenäoliselt 9. sajandi jooksul sai Praha piirkonnas võimu tšehhide hõim, mille "kuningad" sel ajal hõivasid hõimujuhtide koosoleku (*sněm*) välja ja rajasid sinna Praha linnuse.

Sellest ajast alates sai Prahast Böömimaa vürstide ja kuningate residents (mõned neist olid ka Saksa-Rooma riigi keisrid).

Praha õitseaeg oli 14. sajandil keiser Karl IV valitsemisajal, mil sellest sai Saksa-Rooma riigi keskus. Tema ajal toimusid linnas suured ehitustööd: rajati Karli sild, alustati Nové Město rajamist ja Svatý Víti (Viituse) katedraali (Hradčanys) ümberehitamist. Karl IV asutas ka Kesk-Euroopa esimese ülikooli Karli ülikooli. Praha oli sel ajal suuruselt kolmas linn Euroopas[*viide?*] (umbes 40 000 elanikku). Linn koosnes mitmest asulast, mis koondati üheks alles 19.–20. sajandil.

Rahvastik
---------

2005. aasta andmetel oli linna elanike arv 1 176 600.

Lisaks töötab linnas üle 300 000 inimese, kes ei ela ametlikult Prahas.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid välisriikide kodanikud 14% Praha elanikkonnast.

Transport
---------

Praha ühistransport koosneb bussidest, trammidest ning metroost.

Trammiliine on 30.

Metroo esimese jaama ehitustööd alustati 1967. aastal. See sai valmis 1974. aastal ja avati 9. mail 1974. Praegu koosneb Praha metroo kolmest liinist ja 57 jaamast.

Vaatamisväärsused
-----------------

Jõeaurik/salongaurik Vyšehrad aastast 1938
**Hradčanys:**

* Svatý Víti katedraal (*katedrála svatého Víta, Václava a Vojtěcha*)

**Staré Městos:**

* Praha Püha Agnese klooster
* Praha raekoda ja raekoja kell
* Karli ülikool
* Klementinum

**Josefovis:**

* Juudi kalmistu

**Nové Městos:**

* Raekoda
* U Kalicha (ilukirjanduses Karika kõrts)

**Malá Stranas:**

* Eesti saatkonna hoone Kampal (Kampa saarel) ehk Sinise Rebase Maja
* Kuradiratas
* John Lennoni sein

**Vyšehradis:**

* 10. sajandil rajatud linnus ja katedraal (Alfons Mucha freskodega 20. sajandi algusest).

**Muudes linnaosades:**

* Praha loomaaed
* Kbely lennundusmuuseum – Kbely sõjaväelennuvälja juures asuv Euroopa üks suurimaid lennundusmuuseume

Vaata ka
--------

* Žižkov
* Franz Josephi sild
* Štefániki sild
* Rahvusmuuseum

Viited
------

1. ↑  Malý lexikon obcí České republiky - 2017, vaadatud 28.08.2018.
2. ↑  Population in municipalities - 1 January 2022, vaadatud 2.05.2022.
3. ↑
4. ↑  
	* www.parnik-vysehrad.cz/historie-parniku.aspx

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Praha** |

* Praha koduleht (inglise, saksa, prantsuse, itaalia, hispaania keeles)

Tšehhi vapp
Tšehhi 1. järgu haldusüksused

Hradec Králové **·**  Karlovy Vary **·**  Kesk-Tšehhi **·**  Liberec **·**  Lõuna-Morava **·**  Lõuna-Tšehhi **·**  Morava-Sileesia **·**  Olomouc **·**  Pardubice **·**  Plzeň **·**  Praha **·**  Zlín **·**  Ústí **·**  Vysočina


| * v
* r
Euroopa kultuuripealinnad |
| --- |
| 

1985 Ateena
1986 Firenze
1987 Amsterdam
1988 Lääne-Berliin
1989 Pariis
1990 Glasgow
1991 Dublin
1992 Madrid
1993 Antwerpen
1994 Lissabon
1995 Luxembourg
1996 Kopenhaagen
1997 Thessaloníki
1998 Stockholm
1999 Weimar
2000 Reykjavík **·**  Bergen **·**  Helsingi **·**  Brüssel **·**  Praha **·**  Kraków **·**  Santiago de Compostela **·**  Avignon **·**  Bologna
2001 Rotterdam **·**  Porto
2002 Brugge **·**  Salamanca
2003 Graz
2004 Genova **·**  Lille
2005 Cork
2006 Pátra
2007 Luxembourg **·**  Sibiu
2008 Liverpool **·**  Stavanger
2009 Linz **·**  Vilnius
2010 Essen **·**  İstanbul **·**  Pécs
2011 Tallinn **·**  Turu
2012 Maribor **·**  Guimarães
2013 Košice **·**  Marseille
2014 Riia **·**  Umeå
2015 Mons **·**  Plzeň
2016 Wrocław **·**  Donostia / San Sebastián
2017 Aarhus **·**  Paphos
2018 Leeuwarden **·**  Valletta
2019 Matera **·**  Plovdiv
2020/2021 Galway **·**  Rijeka
2022 Kaunas **·**  Esch-sur-Alzette **·**  Novi Sad
2023 **Veszprém **·**  Timișoara **·**  Elefsína**
2024 Tartu **·**  Bad Ischl **·**  Bodø
2025 Nova Gorica / Gorizia **·**  Gorizia
2026 Oulu **·**  Trenčín
2024 Liepāja
 |