recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Treumann** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Treumann 42 inimesel: 25 mehel ja 17 naisel. Perekonnanimede levikult on Treumann meeste puhul 4807. kohal ja naiste puhul 7988. kohal.

Treumann oli levinum nimis vanuserühmas 15–19 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 0,63. Perekonnanime Treumann kandja oli 2022. aasta alguse seisuga keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 33).

19. sajandi algul pandi talupoegadele perekonnanimi Treumann mitme Eestimaa ja Liivimaa maakonna 41 mõisavallas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanime Treumann 48 juhul; uued võetud nimed olid Talvik neljal korral, Terasmaa kolmel korral, Tammaru, Tarvas, Ristsalu ja Tõevere kahel korral jne.

Uueks perekonnanimeks ei valinud Treumanni keegi.

Nime kandjaid
-------------

* Hans Treumann, eesti kunstnik ja raamatuajaloolane (1905–1974)
* Jaan Treumann, eesti vaimulik (1881–1941)
* Karl Treumann (Karl Tarvas), eesti arhitekt (1885–1975)
* Leo Gustav Treumann, Eesti vaimulik (1890–1963)
* Valter Treumann (Valter Taremaa), eesti kohtunik (1901–1956)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 03.05.2022)
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Treumann.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Treumann.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Treumann.

Välislingid
-----------

* Treumann statistikaameti andmebaasis
Taiwo Awoniyi (2018)
**Taiwo Micheal Awoniyi** (sündinud 12. augustil 1997 Ilorinis) on Nigeeria jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa Premier League'i klubis Nottingham Forest ja Nigeeria jalgpallikoondises.

Aastatel 2010–2015 kuulus ta jalgpalliakadeemiasse Imperial Soccer Academy.

2015. aasta augustis sõlmis ta lepingu Inglismaa klubiga Liverpool, kuid oli aastatel 2015–2021 teistes klubides laenul: hooajal 2015–2016 Saksamaa esiliiga klubis FSV Frankfurt, 2016–2017 Hollandi kõrgliiga klubis NEC, 2017–2018 Belgia kõrgliiga klubis Mouscron, 2018–19 Gentis ja taas Mouscronis, 2019–2020 Saksamaa kõrgliiga klubis Mainz 05 ning 2020–2021 1. FC Union Berlinis. 2021. aasta juulis sõlmis ta Union Berliniga püsiva lepingu. Hooajal 2021/22 lõi Awoniyi Saksamaa kõrgliigas 15 väravat.

2022. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Nottingham Forestiga. Üleminekusumma oli väidetavalt 17 miljonit naelsterlingit, millega sai Awoniyi Nottingham Foresti ajaloo suurimaks ostuks.

2013. aastal tuli Awoniyi Nigeeria kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistriks. 2015. aastal tuli ta Nigeeria kuni 20-aastaste koondisega Aafrika omavanuste meistriks. Nigeeria jalgpallikoondises debüteeris ta 7. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Kesk-Aafrika Vabariigi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste teises alagrupimängus 15. jaanuaril Sudaani vastu.

Viited
------

1. ↑  Club, Nottingham Forest Football. "Reds complete club record Awoniyi signing". *Nottingham Forest Football Club*.
2. ↑  "Nottingham Forest make Awoniyi record signing" – via www.bbc.co.uk.
3. ↑   (vaadatud 23.1.2022)
**Tiiu Pohl** (sündinud 2. septembril 1956 Tallinnas) on eesti sotsiaalteadlane.

Elulugu
-------

Tiiu Pohl lõpetas 1975. aastal Tallinna 21. Keskkooli, 1982 Moskva Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna, 1985 NSV Liidu TA Sotsiaaluuringute Instituudis aspirantuuri, filosoofiakandidaat (sotsioloogia, 1988, Moskva Riiklik Ülikool), väitekiri "Влияние Финского ТВ на ценностные ориентации эстонской школьной молодежи". Täiendas end stipendiaadina 1996 Columbia Ülikoolis (USA) ja 2001 Oxfordi Ülikoolis.

Pohl oli 1986–1987 ENSV Tööinstituudi teadur, 1987–1989 Majandusinstituudi teadur, 1989–1992 RASI teadur, 1992–1994 Välisministeeriumi büroojuhataja, 1995 ajalehe Eesti Sõnumid toimetaja, 1995–1997 Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaalteaduste osakonna dotsent ja 1997–1998 juhataja, 1996–2000 Demokraatiauuringute Keskuse direktor, 2000–2004 Eesti Diplomaatide Kooli dotsent, 2004–2007 Sisekaitseakadeemia teadus- ja arendusprorektor, 2007– Rahvusvahelise Ülikooli Audentes dotsent.

Ühtlasi oli ta 1990–1991 Cornelli Ülikooli (USA) ja 2002 Helsingi Ülikooli külalisprofessor. Lisaks on lugenud erikursusi Venemaal, Lätis, USA-s ja Suurbritannias.

Pohl osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast. 

Alates 2018. aastast kuulub ta Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 87 häält ning ei osutunud valituks.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: julgeolek; sisejulgeolek ja terrorism; Venemaa välis-, kaitse- ja julgeolekupoliitika. Väljaande Encyclopedia on Nationalism (2000) kaasautor, Sisekaitseakadeemia Toimetiste toimetaja (2007). Osalenud rahvusvahelistel konverentsidel kodu- ja välismaal. Eesti Euroopa Uuringute Ühingu (EESCA) asutajaliige (2000), Women in Int. Security (WIIS Estonia) asutajaliige (2003), Venemaa Ümarlaua (mõttekoja) asutaja ja organisaator (2003–2004).

Teoseid
-------

* Baltic States and Russian-speaking Minorities. // Guida ai paesi dell`Europa centrale orientale e balcaninca. Bologna, 2001
* Külma sõjaga mugavduv Venemaa ja Eesti. // Eesti välispoliitiline aastaraamat. Tallinn, 2003
* Julgeoleku-kontseptuaalsed probleemid. // Sisekaitseakadeemia Toimetised, 6 (2007).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Pöördumine Postimehes.

Kirjandus
---------

* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 126.

Välislingid
-----------

* Tiiu Pohl Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Vabaõhuteater** (inglise *open-air theatre*) on teatrivorm, mis hõlmab lavastusi, mida etendatakse vabaõhulavadel.

21. sajandi vabaõhuteatri eelkäijaks võib pidada Vana-Kreekat, kus hakati ehitama suuri teatreid. Ehitised olid asetatud poolringina akropolise kallakule ning poolringi keskel oli lava, teatril puudus katus ja seinad, sellist poolringi kujulist teatriehitist hakati kutsuma amfiteatriks. Praegu kasutatakse vabaõhuteatri puhul mitmesuguseid lahendusi ja paigutusi, kuid kõige populaarsem on endiselt klassikaline amfiteatri plaan.

Vabaõhuteater Eestis
--------------------

Eestis hõlmab vabaõhuteater peamiselt erinevaid suvelavastusi, mis toimuvad väljaspool teatrihoonet. Vastavalt teatri vajadustele ja võimalustele kasutatakse olemasolevaid vabaõhulavasid (või ehitisi, mida saab lavana kasutada), mida erinevatest Eesti paikadest leida võib. Vajadusel ehitatakse sobivasse kohta ise lava. Üldiselt koonduvad Eestis kõik vabaõhuetendused mõiste "kohaspetsiifiline teater" alla, sest etendused toimuvad väljaspool selleks mõeldud hoonet.

Eestis tegutseb Emajõe Suveteater, mis loodi 1996. aastal, et elavdada Tartu suvist kultuurielu. Kuigi Emajõe suveteatril puudus siiski oma maja ja mängiti Tartu erinevates paikades, oli see Eesti esimene iseseisev suveteater.

Kuna suvelavastused on Eestis väga populaarsed, on Eesti Päevaleht pannud aastast 2016 kokku interaktiivse kaardi, kuhu on kantud kõik Eestis etenduvad suvelavastused.

### Vabaõhulavastusi Eestis

* "Pao-pao. Kuldse Trio lood" – Endla Teater (Reiu vabaõhulava)
* "Werther" – Endla Teater (Kaelase mõis)
* "Mowgli" – Must Kast (Eesti maanteemuuseum)
* "Kremli ööbikud" – Tartu Uus Teater (Kreenholmi Manufaktuuris)
* "Tsaar Saltaan. Üleküpsenud muinasjutt" – Emajõe Suveteater (Tartu Pühade Aleksandrite kirik)
* "Kõrboja perenaine" – Ugala Teater (Vargamäe)

Vabaõhuteater mujal maailmas
----------------------------

Ülejäänud maailmas on vabaõhuteatrid küllaltki populaarsed. On teatrid, mis on spetsiaalselt ehitatud vabaõhuteatriteks, olemas on vajalikud siseruumid meeskonnale, aga lava ja publik on asetatud õue. 

### Vabaõhuteatreid maailmas

* The Globe Theatre Londonis Inglismaal
* Epidauruse teater Peloponneses Kreekas
* Sundance'i suveteater Utah' osariigis Ameerikas

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
Pildil on kujutatud 5-kuune banaanipuu
**'Dwarf Cavendish'** on hiina banaani (*Musa acuminata*) kultivar, mis kuulub Cavendishi kultivaride rühma. Nimi Dwarf ('kääbus') viitab taime kõrgusele, mitte vilja suurusele.

Ajalugu
-------

´Dwarf Cavendish´ on laialdaselt levinud kaubanduslikult oluline Cavendish-i banaani sort. Cavendishi banaanid said nime Devonshire'i 6. hertsogi William Cavendishi järgi.  Tegemist on ühe sagedamini istutava toa banaani puuga Cavendishi perekonda kuuluvast rühmast.

Banaanid on maailma suurimad rohttaimed. Kuigi banaanid kasvavad väga kõrgeks, on nad siiski rohttaimed. Looduses, troopikas on banaanitaime maapealne osa tavaliselt kaheaastane. Toataimena on nad aga meeldivad ja pikaealised kaaslased.

Kirjeldus
---------

Dwarf Cavendish’e lehed on laiad, lühikeste leherootsudega. Selline kasvukuju muudab ta vastupidavamaks erinevatele ilmastiku mõjudele. Kasv on võrreldes teiste banaani sortidega küllaltki kiire, mistõttu kasutatakse teda ka tihti istandikes. Tubastes tingimustes õitseb harva.

Kasvutingimused
---------------

`Dwarf Cavendish´ eelistab kasvada päikese käes. Varjulises kasvukohas jääb taim ellu, kuid tema kasv pidurdub. Ideaalne temperatuur Banaanipuu `Dwarf Cavendish´ kasvuks on +25 °C kuni +30 °C. Öine temperatuur ei tohiks langeda alla +18 °C. Temperatuuri langemine +10 °C juurde hakkab taime kahjustama. Taime kasvuperioodil kasta regulaarselt ning vältida mullapalli läbikuivamist.  Kasvuks sobib happeline hästi kuivendatud savimuld, mille pH on 5,5-6,5.

Väetamine
---------

Mulda väetada iga kahe kuu tagant. Valida väetis, kus oleks 6% lämmastikku, 2% fosforit ja 12% kaaliumit.

Viited
------

1. 1 2 3  "Musa "Dwarf Cavendish"".
2. 1 2  "Musa (Banana Dwarf Cavendish)".
3. 1 2  "A Guide to Dwarf Cavendish Banana Trees".
Läänevaarikad.
**Läänevaarikas** (*Rubus occidentalis*) on roosõieliste sugukonda muraka perekonda kuuluv põõsaliik. Läänevaarika kromosoomide põhiarv on 2n.

Levik
-----

Liik pärineb Põhja-Ameerika idapoolsetelt aladelt.

Kirjeldus
---------

Põõsa maksimaalne kasv on 3 m. Taimevarred on purpurse värvusega ning kaetud sinaka vahakirmega. Varsi katavad jämedad ogad. Taimel on liitlehed (kolmetised), pikkvõrsel on lehed viietised. Lehekese kuju on munajas, serv kahelisaagjas ning lehe alumine külg valgeviltjas. Läänevaarika õie läbimõõt on kuni 1–1,5 cm. Sarnaselt vaarikaga on läänevaarika viljad koguluuviljad, mis koosnevad osaviljadest. Viljad on purpurjasmustad ja poolkerajad.  Taim ei anna juurevõsusid.

Kasvatamine
-----------

Liigi kultiveerimist alustati 1850. aastal USA-s.

Tänapäeval kasvatatakse läänevaarikat USA-s 1000 ha, enamik toorainest kasutatakse tööstuses, väiksem osa läheb värskelt tarbimiseks.

Kasutamine
----------

Läänevaarikat on kasutatud vaarika sordiaretuses purpursete viljade saamiseks.

Viited
------

1. 1 2  Johannes Parksepp (1977). *Vaarikad*. Tallinn: Valgus.
2. ↑  Hendrick, U.P. (1925). The small fruits of New York. Albany.
3. ↑  Ourecky, D. K. (1975). Brambles. In: J. Janic, J.N. Moore (eds.). Advances in fruit breeding.   West Lafayette: Purdue University Press, pp. 98-129.
Zoran Živković
**Zoran Živković** (serbia keeles *Зоран Живковић*; sündinud 22. detsembril 1960 Nišis) on Serbia poliitik. Ta oli 18. märtsist 2003 kuni 3. märtsini 2004 Serbia peaminister.

Ta sündis aastal 1960 Nišis (praeguse haldusjaotuse järgi Nišava ringkonnas), kus ta lõpetas Bora Stankovići gümnaasiumi. Aastal 1983 lõpetas ta Belgradi Ülikooli majandusteaduskonna.

Ta astus poliitikasse aastal 1992, kui ta valiti Demokraatliku Partei koosseisus Serbia parlamenti. 26. jaanuarist 1997 kuni 10. novembrini 2000 oli ta Niši linnapea. Oktoobris 2000 oli ta üks 5. oktoobri Serbia Demokraatliku Opositsiooni algatatud miitingu organiseerijaid (mille tulemusena lahkus ametist Slobodan Milošević). 4. novembrist 2000 kuni 17. märtsini 2003 oli ta Serbia ja Montenegro liitriigi kaitseminister. 18. märtsist 2003 kuni 3. märtsini 2004 oli ta Serbia peaminister.

Ta kuulus aastatel 1992–2012 Demokraatliku Partei ridadesse. Aastast 2013 on ta partei Nova stranka asutajaliige ja esimees.

Isiklikku
---------

Zoran Živković on abielus, tema abikaasa Biserka Živković on jurist, neil on kaks last ning nad elavad Nišis.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Zoran Đinđić** | **Serbia peaminister**2003–2004 | Järgnev**Vojislav Koštunica** |
**Aleksandr Vvedenski** (Александр Иванович Введенский, 23. november (6. detsember) 1904 Peterburi – 19. detsember 1941) oli vene luuletaja ja näitekirjanik, kes kuulus ühendusse OBERIU. Eluajal oli ta üldsusele tuntud eelkõige lastekirjanikuna; enamik Vvedenski täiskasvanutele mõeldud loomingust avaldati postuumselt.

Vvedenski arendab Mihhail Meilahhi sõnutsi oma filosoofilises lüürikas "eshatoloogilisi aja ja surma, Jumalast hüljatuse ja Jumala sekkumise teemasid". Vvedenskile on omased radikaalsed semantilised eksperimendid (*zaum*, absurd). Need võimaldavad õpetlaste sõnutsi diskrediteerida argiteadvust ning seada kahtluse alla ratsionaalsuse ja mõtlemise kui sellise (ning keele kui nende instrumendi) adekvaatsuse.

Elulugu
-------

Vvedenski sündis Peterburis 6. detsembril (vana kalendri järgi 23. novembril) 1904. 1914. aastal saadeti ta koos noorema vennaga õppima Peterburi Nikolai kadetikorpusesse, kuid 1917. aastal viidi mõlemad ema nõudmisel üle gümnaasiumisse, mille Aleksandr lõpetas 1921. aastal. Gümnaasiumis õppides tutvus ta tulevaste sõprade ja rühmitusekaaslaste Jakov Druskini ja Leonid Lipavskiga. Samas gümnaasiumis õppis ka Vvedenski esimene abikaasa Tamara Meier. Kooli lõpetamise järel töötas Vvedenski elektrijaama ehitusel arvepidajana; 1922. aastal astus Peterburi ülikooli ühiskonnateaduste teaduskonna õigusteaduse osakonda, kuid jättis selle pooleli. 1924. aastal astus Vvedenski Leningradi luuletajate liitu, määratledes end futuristina. 

1925. aastal tutvus Vvedenski Daniil Harmsiga. Koos osalesid nad kirjanduslike rühmituste Tšinari ja OBERIU tegevuses; samuti hakkasid nad Samuil Maršaki soovitusel tegema koostööd lasteajakirjadega Jož ('Siil') ja Tšiž ('Siisike'). 1931. aastal Harms ja Vvedenski arreteeriti (viimane anonüümse kaebuse alusel, mille järgi ta olevat öelnud toosti Nikolai II terviseks) ning saadeti asumisele Kurskisse. 1934. aastal astus asumiselt tagasi jõudnud Vvedenski Nõukogude Kirjanike Liitu. 1936. aastal abiellus Vvedenski kolmandat korda ning kolis koos abikaasaga Harkovisse, kus neil 1937. aastal sündis poeg. 27. septembril 1941 arreteeriti Vvedenski süüdistatuna kontrrevolutsioonilises agitatsioonis; arvatavasti saadeti ta Saksa vägede lähenedes tapiga Kaasanisse, kuid suri tee peal 19. detsembril 1941 pleuriiti.

Viited
------

1. ↑  "Большая Российская Энциклопедия. ВВЕДЕ́НСКИЙ Александр Иванович". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2016. Vaadatud 3. jaanuaril 2017.
2. 1 2 3  Дмитренко, А.; Сажин, В. Краткая история "Чинарей". - "…Сборище друзей, оставленных судьбою". "Чинари" в текстах, документах и исследованиях. В 2 томах. Москва: Научно-издательский центр "Ладомир", 2000. с. 5-45.

Välislingid
-----------

* Vvedenski, Aleksandr. "Ümberringi võimalik on jumal". Katkend tekstist. Tõlkinud Aare Pilv
* Vabar, Sven. "Jabura süvametafüüsika klassika". Sirp 10.06.2016.
**Asukoha meetod**, kujundlikult ka **mälupalee ja teekonna meetod** (inglise keeles *method of loci*), on efektiivne mnemoonika, kus mälusoorituse parandamiseks organiseeritakse info seda mõttes ette kujutades. Mõttes kujutletakse end olevat mõnes paigas või teekonnal, mida hästi tuntakse. Meeldejäetavad sõnad või mõtted tehakse mõttes piltideks ja asetatakse selle teekonna järjestikustesse silmapaistvamatesse kohtadesse.

Näide: Kui peaks meelde jätma näiteks kõne võtmesõnad (palee, teekond, lill, auto), siis võib kujutleda teekonda kodust kooli või tööle ja esimesele erilisemale teelõigule kujutleda paleed, järgmisele rändurit (üks võimalik teekonna sümbol) alustamas teekonda, järgmisele lille jne.
Suur osa mäluspordi harrastajatest kasutab seda võtet. Kümnest edukast mälu maailmameistrivõistlustel osalejast, kes on keskmiselt üle 11 aasta mnemovõtteid kasutanud, kasutas üheksa ka ühes aju diagnostika uuringus asukoha meetodit. Neuroteadlased leidsid, et nende suurepärase mälusooritusega inimeste aju ei erine oluliselt mäluspordiga mittetegelejate ajust.

Rakendusi
---------

* Teekonna meetod sobib hästi näiteks võõrkeelsete sõnade soo meelespidamiseks. Kõik naissoost sõnad võib asetada paremale poole teed, meessoost sõnad vasakule.

Vaata ka
--------

* Mälu
* Mnemoonika
* Psühholoogia

Viited
------

1. ↑  Joshua Foer. *Moonwalking with Einstein*, New York: Penguin Press, 2011.
2. ↑  Maguire, E.A.; Valentine, E.R.; Wilding, J.M.; Kapur, N. (16.12.2002). "Routes to remembering: the brains behind superior memory". *Nature Neuroscience*. **6** (1): 90–95. DOI:http://doi.org/10.1038/nn988. `{{cite journal}}`: kontrolli parameetri `|doi=` väärtust (juhend); parameeter `|access-date=` nõuab parameetrit `|url=` (juhend); välislink kohas ``|doi=`` (juhend)
Vaade linnamäelt
**Lääniste linnamägi** asub Tartu maakonnas Kastre vallas Võnnu alevikust ida pool Ahja jõe läänepoolsel kaldal Lääniste küla territooriumil.

Linnuse kirjeldus
-----------------

Linnus asetseb ühtlaselt järskude nõlvadega neemikul. Linnuseõu on põhja pool jätkuvast seljakust eraldatud valliga, mille kõrgus sisenõlvalt on 2,5 m ja välisnõlvalt 4 m. Valli välisjalamil on ligikaudu 1 m sügavune kraavnõgu. Lõuna suunas lõpeb linnuseala kitseneva neemikuna. Õue pikkus põhja-lõuna suunas on u 70 m, laius 25–30 m. Linnusest lääne poole jääb madal nõgu ojaga; linnus asetseb Ahja jõe ja selle oja vahel  Tõenäoliselt oli linnamäel linnus keskmisel rauaajal ja noorema rauaaja alguses (5. sajand–11. sajand).

Kalmistukoht
------------

Hiljem rajati sinna vene õigeusu kalmistu, mis on maha jäetud, viimane matmine oli seal 1938. aastal.

10.–17. augustil 2009 toimusid seal esimesed arheoloogilised väljakaevamised, mida juhatas Anti Lillak. Linnamäe kõrgeimalt osalt, vallilt, leiti 22 õigeusu matust ja matuste poolt segamini aetud muinasaegse kultuurkihi jäänuseid, samuti üksikuid keskmisse rauaaega jäävaid keraamikafragmente.

Viited
------

1. ↑  (E. Tõnisson. Eesti muinaslinnad. 2008 lk 303)

Välislingid
-----------

* Lääniste linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
**Esimene Eesti Kinnituse Selts** (lühend **EEKS** või **Eeks**) oli 1866-1932 tegutsenud Eesti kindlustusselts. 

EEKS asutati 1866 nime all *Tallinna Vastastikune Kinnitusselts[*viide?*]*. „Tallinna Alewite Wastastikune Tulekinnituse Seltsi" põhikiri kinnitati 11. juulil 1866 siseministri poolt. 

16. detsembril 1866 peeti Tallinna börsisaalis 35 majaomaniku osavõtmisel seltsi avamiskoosolek, kus asutaja Harju mangerihti sekretär R. Siegel uue seltsi ühistegelise iseloomu ära tähendas järgmises avamiskõnes: „Kasu, mis meie uus selts Tallinnas peab tooma, on vist meil kõigil selge. Mitte üksnes see, et nüüd kindlustusmaksud majade pealt senistest poole odavamad tulevad ja suur hulk raha, mis kindlustustega Tallinnast iga aasta välja läks, tulevikus meie linna alles jääb, vaid niisugune ühing arendab ja kasvatab ka üldsuse huvidest arusaamist, mille mõjul meie linnas viimaseil aastail palju rõõmuäratavaid ettevõtteid ellu on tõusnud. Nüüdsest peale võtab iga selle seltsi liikmeks astunud majaperemees üldsuse kui ka oma isiklikkudes huvides mitte ainult oma enese maja, tulekahju ärahoiu sihil, oma iseäralise hoole alla, vaid vaatab ka oma seltsimehe maja

Tatari tänav 15
1868.–1882. aastal asus Tallinna Vastastikuse Kinnitusseltsi kontor Tatari tänav 15 (praeguseks lammutatud) hoones.

Lai tänav 1
1919 nimetati kindlustusselts ümber **Esimeseks Eesti Kinnituse Seltsiks**. ja jätkas tegevust üleriigilisena. Esindus asus ka Tartus, Suur-Turg 1.

1932. aastal ühinesid EEKS ja Kinnisvaraomanikkude Kinnitusselts Maja, misjärel moodustati Esimene Eesti Kindlustuse Selts Maja (lühendatult Eeks-Maja).

Viited
------

1. ↑  Jaan Pullisaar 50 aastat Vana. Ühistegelised Uudised, nr. 44, 1 november 1930
2. ↑  Jaan Pullisaar 50-aastane, Postimees (1886-1944), nr. 292, 27 oktoober 1930
3. ↑  Robert Nerman, Mere lähedus tõi Mähele suvitajad ja lubas kohalikele tulusat maaäri, www.postimees.ee, 26. oktoober 2007
4. ↑  name="EEvana">*Eesti Entsüklopeedia.* 2. köide: *Chamfort–Feralia.* Tartu: Loodus, 1933, lk 1224.
5. ↑  Esimene Eesti Kinnituse Selts EEKS—Tallinnas 1866—1926. Ühistegelised Uudised, nr. 50, 18 detsember 1926
6. 1 2  *Eesti Entsüklopeedia.* 2. köide: *Chamfort–Feralia.* Tartu: Loodus, 1933, lk 1224.
**Preitenegg** (sloveeni: *Pratnik*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Wolfsbergi ringkonnas.

Preitenegg asub Kärnteni kirdeservas ülemises Lavanti orus. Vald ulatub piki Packalpe ja Koralpe mäestike nõlvu, (Lavanttali Alpid). Idas tähistab Packi sadula mäekuru piiri Steiermargi liidumaaga. Maalilise asukoha tõttu tugineb mägiküla tänapäeval tugevalt turismile, sealhulgas talviti murdmaasuusatamisele.

Valla osad on Kleinpreitenegg, Oberauerling, Oberpreitenegg, Preitenegg, Unterauerling ja Unterpreitenegg.

Ajalugu
-------

Püha Nikolause kihelkonnakirik
Alates 11. sajandist kuulus Lavanti ülemine org Bambergi valdustesse Kärnteni hertsogkonnas, seda valitsesid ministeriaalid Waldensteini lossist Wolfsbergi lähedal. Kohalikku Püha Nikolause kirikut on esmamainitud 1288. aastal, kui foogtkond (*Vogtei*) läks Lavanti piiskopile.

Preiteneggi ennast on esmamainitud 1328. aasta dokumendis. Ridaküla tekkis ajaloolisel maanteel (*Packer Straße*), algselt vaid muularajal, mis kulges Kärntenist üle Packi sadula Steiermargi pealinna Grazi.

1695. aastal omandas Waldensteini valduse aadliperekond Schönbornid, 1852. aastal läksid need Henckel von Donnersmarcki perekonnale. Tänapäevane omavalitsus loodi 1849. aastal. Aastatel 1930–1936 uuendati Packi sadula maantee liidumaanteeks *(Bundesstraße)*. Hiljem leevendati Preiteneggi tihedat liiklust paralleelse Süd Autobahni kiirtee avamisega 1980. aastatel.

Tuntud inimesi
--------------

* Maria Schell (1926–2005), näitleja
* Maximilian Schell (1930–2014), näitleja

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Wolfsbergi ringkonna vallad

* Bad Sankt Leonhard im Lavanttal
* Frantschach-Sankt Gertraud
* Lavamünd
* Preitenegg
* Reichenfels
* Sankt Georgen im Lavanttal
* Sankt Paul im Lavanttal
* Sankt Andrä
* Wolfsberg
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib alevist; jõe kohta vaata artiklit Konoša jõgi* |

---

Konoša raudteejaam
**Konoša** [k'oonoša] on alev Venemaal Arhangelski oblastis, Konoša rajooni keskus. Konoša asub 400 km Arhangelskist lõuna pool ja 600 km Moskvast põhja pool. Geograafilised koordinaadid on 60°58′ N, 40°14′ E.

Asula on saanud nime Konoša jõe järgi.

Konoša asutati 1898. aastal raudtee-ehitusega seoses. Alates 1931 on ta alev.

Rahvastik
---------

Elanike arv oli:

* 1959: 13 800
* 1970: 13 300
* 1979: 15 300
* 1989: 17 143 (1989. aasta rahvaloendus)
* 2002: 12 873 (2002. aasta rahvaloendus)
* 2008: 12 000 (2008)

Majandus
--------

Konoša on raudteesõlm: seal lahkneb Vologda–Arhangelski raudteelt itta raudtee Kotlase ja Vorkuta suunas.

Alevis on autotranspordiettevõte, mustmetallide töötlemise ettevõte, jahutööstus, leivatööstus, mitu saeveskit ja puidutööstust, kohalik ajaleht ja trükikoda, jõusöödatehas ja põllumajandustehnika remondiettevõte.

Tuntud konošalasi
-----------------

* Nikolai Jakšin, kirjanik, sündinud Konošas
**Tuulisui** oli kirjandus- ja kunstirühmitus, mis asutati Tartus 1940. aasta sügisel Kalju Lepiku ja Enn Kera algatusel. 1945. aastal jätkas rühmitus tegevust Stockholmis paguluses.

Rühmituse manifestis, mis ilmus 1945. aastal koguteoses "Kisendad, kodumaa!", nõuti kirjanduselt ja kunstilt rahvuslikkust, kunstikavatsuslikkust, realismi ja üldinimlike väärtuste kaitsmist.

Paguluses kuulusid rühmitusse Raimond Kolk, Kalju Lepik, Ilmar Talve. Rühmitusega olid lähedalt seotud Karl Ristikivi, Ilmar Laaban, Arvo Mägi.

1946. aastal ilmus rühmituse koguteos "Homse nimel". Seejärel hakkas rühmitus välja andma ajakirja Sõna. Sõna väljaandmine lõpetati kokkuleppel trükitud kultuuriajakirja Tulimuld kasuks.

Viited
------

1. ↑  Bernard Kangro (1976). *Eesti Rootsis*. Lund.

Kirjandus
---------

* Raimond Kolk, "Tuulisui ja teised. Märkmeid aastaist 1945–1950" (mälestusi), Teataja, Stockholm 1980, 134 lk.; teine, täiendatud trükk: "Võrumaalt Stokholmi. "Tuulisui" ja teised", Faatum 1992, 160 lk.
* Leili Andre, "Üks kevad põues" (mälestusi) – Looming 1988, nr. 7, lk. 948–950
* Raimond Kolk, ""Tuulisui" pärast Tartut" (mälestusi) – samas, lk. 951–955
* Leili Andre, "Laul sinililledes (Veel "Tuulisuist")" – Keel ja Kirjandus 1994, nr. 12, lk. 747–748
**Asuka Hinoi** (樋井明日香 *Hinoi Asuka*; sündinud 8. jaanuaril 1991 Ōsakas) on jaapani lauljatar, *J-pop*-ansambli Hinoi Team juht.

Aastal 2002 valisid tüdrukud Hikaru Koyama ja Miho Hiroshige ta ansambli LOVE & PEACE algkoosseisu. Ansambel moodustati filmi "Dodge Go! Go!" võteteks valitud osatäitjatest. Nende laul "Drifter" oli filmi teemalugu. Tüdrukutel olid filmis ka väikesed osad. See lugu jäi ansambli ainsaks singliks (Pony Canyoni leibel, Vision Factory). Singlil ei olnud erilist menu.

Aastal 2003 proovisid Asuka ja Hikaru koos Yuho Fujiwaraga proovinud luua uut ansamblit "mezzo piano" Vision Factory produtseerimisel. See kuulutati küll välja, kuid ansamblit ei tekkinud.

Aastal 2003 produtseeris Tomoko Kawase, kes nägi Asukas potentsiaali, Sonic Groove'i (avex traxi all-leibel) väljaandel tema esimese soolosingli "♥Wanna be your girlfriend♥". Laulu kasutati draama Ashita Tenki ni Naare lõputeemana. Singel jõudis Oriconi edetabelites kõigest 60. kohale, kuid kogus Asukale tuntust. Viis kuud hiljem kirjutas kuulus SPEED-i laulukirjutaja Hiromasa Ijichi tema teise, punk-pop-singli "Tatta Hitori no Kimi". Seda mängiti sellistes saadetes nagu "Music Station", "Pop Jam", kuid teda osteti vähem kui esimest singlit, nii et ta jäi Oreconi edetabelites 79. kohale.

4. detsembril 2004 teatati, et Asukast saab ansambli Hinoi Team juht. Ansambli liikmeid otsiti tantsu- ja laulukoolist Caless, kus Asuka ja Hikaru olid laulmist ja tantsu õppinud. Algkoosseisu kuulusid peale Asuka veel Hikaru, Keika Matsuoka ja Mizuki Inoue, kuid viimane otsustati välja vahetada Rina Takenakaga.

Hinoi Teami debüüt oli ette nähtud 5. veebruarile 2005, kuid see lükati edasi 18. maile. Nende esimene singel "Ike Ike" pani aluse Hinoi Teami kasvavale populaarsusele. Teine singel "King Kong" kuulutati välja enne esimest.

Diskograafia
------------

### Singlid

#### "LOVE & PEACE"

* "Drifter" (3. juuli 2003)

### =Asuka Hinoi

* "♥Wanna be your girlfriend♥" (19. november 2003)
* "Tatta Hitori no Kimi" (たったひとりの君; 14. aprill 2004)

#### "Hinoi Team"

* "Ike Ike" (18. mai 2005) [2005.05.18] IKE IKE
* "King Kong" (27. juuli 2005)
* "Night of Fire/Play With The Numbers" (14. detsember 2005)
* "Sticky Tricky And Bang" (8. märts 2006)

### Albumid

#### Hinoi Team

* "Super Euro Party" (15. märts 2006)

Isiklikku
---------

Asuka kasv on 158 cm. Tema veregrupp on B.

Tema lemmikvärvid on must ja punane, lemmiktoidud on *umeboshi* ja tomatid.

Tema harrastused on tähtede ja väikeste laste vaatamine ning laulusõnade kirjutamine.

Ta oskab magada jupikaupa.

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* Sissekanne saidil generasia.com
**Parksi** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Külast on pärit skulptor Art Allmägi.

Vaata ka
--------

* Kotka–Valgejõe tee

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  "Noor kujur Art Allmägi sai Põltsamaal graniiti tahudes palju väärtuslikke kogemusi" Vooremaa, 16. august 2004

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
**Konnarohulised** (*Alismataceae*) on üheiduleheliste klassi konnarohulaadsete seltsi kuuluv rohttaimede sugukond.

Kirjeldus
---------

Enamik konnarohulistest on püsikud ehk mitmeaastased taimed, kuid leidub ka üheaastasi. Harilikult on seisvas vees kasvavad konnarohulised püsikud ja voolavas vees kasvavad üheaastased taimed, aga leidub erandeid.

### Lehed

Vars on tüvelaadne või võsunditega. Noored ja veealused lehed on tavaliselt lineaalsed, täiskasvanud ja veepealsed lehed ovaalsed või isegi nooljad. Enamikul lehtedel on roots ja lehetupp.

### Õied

Õied on tavaliselt koondunud õisikusse, milleks on kõige sagedamini männas. Kohtab ka sarikat ja üksikuid õisi. Õied on sümmeetrilised, ühe- või kahesoolised. Tupplehti on 3 ja tavaliselt säilivad need vilja valmimiseni. Kroonlehti on 3, need on tavaliselt silmatorkavad, valged, roosad või punased, vahel kollaste või punaste täppidega. Kroonlehed püsivad õiel harva kauem kui mõne päeva. Perekondades *Burnatia* ja *Wiesnaria* on kroonlehed tillukesed ja mõne taimeliigi emasõiel puuduvad hoopiski. Tolmukaid on 3, 6, 9 või palju. Emakas asub tolmukatest kõrgemal. Viljalehti on kolm või enam ja nad on koondunud männasesse või kobarasse. Iga viljaleht sisaldab ühe, harva kaks munarakku.

### Viljad

Vili on pähklikeste kogum, välja arvatud *Damasonium*'il. Seemnetel puudub sisetoitekude.

Levila ja kasvukoht
-------------------

Konnarohulised on kosmopoliitse levikuga. Kõige vormirohkemalt kasvab neid põhjapoolkera parasvöötmes.

Enamik sellesse sugukonda kuuluvaid liike eelistab liigniisket kasvukeskkonda, näiteks sood ja tiike.

Kasutamine ja kasvatamine
-------------------------

Mitmel liigil, eriti perekonnast *Sagittaria*, on söödav risoom. Lõuna- ja Ida-Aasias söövad seda nii inimesed kui ka loomad. Risoome sõid ka Põhja-Ameerika indiaanlased. Enamik taimi kõlbab loomadele söögiks. Mõnda liiki kasvatatakse ilutaimena aias, tiigis või akvaariumis.

Süstemaatika
------------

Konnarohuliste hulka kuulub 11 perekonda (lisaks 2 väljasurnud perekonda) kokku 85–95 tänapäevase liigiga. Vanemas kirjanduses on sugukonna teadusliku nimena kasutatud ka *Alismaceae* '​d.

### Perekonnad

* *Alisma* – konnarohi
* *Alismaticarpum*
* *Baldellia*
* *Butomopsis*
* *Burnatia*
* *Caldesia*
* *Damasonium* – tähtviljak
* *Echinodorus* – ehhinoodor
* *Hydrocleys*
* *Limnocharis*
* *Limnophyton*
* *Luronium*
* *Machaerocarpus*
* *Ranalisma*
* *Sagisma*
* *Sagittaria* – kõõlusleht
* *Wiesneria*
**Ida Rosalie Anton-Agu** (14. november 1904 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 6. märts 1993) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog.

Elulugu
-------

Alghariduse sai Leebiku algkoolis ja Helme Kõrgemas Algkoolis. 1921. aastal astus Valga Tütarlaste Gümnaasiumi, mille reaalharu lõpetas 1926. aastal. 1926. aasta sügisel asus õppima Kõrgemasse Kunstikooli Pallas, õppides lühemate vaheaegadega Kujutava Kunsti Sihtkapitali ning Tartu linna stipendiaadina. Lõpetas kooli maali erialal 1935. aastal Ado Vabbe õpilasena. Oli aastatel 1939–1940 Eesti Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali kodumaine stipendiaat.

Töötas aastatel 1947–1951 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis assistendina ja 1952–1960 Tartu kuulmishäiretega laste internaatkoolis õpetajana. Aastast 1936 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu ning aastast 1944 Eesti Nõukogude Kunstnike Liidu liige (1956–1958 nimekirjast kustutatud).

Looming
-------

Ida Anton-Agu on kujutanud valdavalt realistlikel, sumeda koloriidiga maalidel vanu talumaju, elus osatuks jäänud inimesi ja lihtsat kodumaastikku ning interjööre. Loonud ka lillemaale. Esmaesinemine näitustel 1935. aastal Tartus, 1937. aastal eesti kunsti näitusel Riias ja Kaunases.

Viited
------


1. 1 2  Omakäeline elulugu. Kunstnike kirjad, vastused ankeedile. Maal A-P. EKMA.136.13.5.2
**Fourier' pöördteoreem** (inglise keeles *Fourier inversion theorem*) on teoreem, mille kohaselt paljude eri tüüpi funktsioonide puhul on võimalik taastada funktsiooni selle Fourier' teisendusest. Seega kui on olemas kogu teave laine sageduse ja faasi kohta, saame algse laine täpselt rekonstrueerida.

Kui meil on teatud tingimusi rahuldav funktsioon {\displaystyle f:\mathbb {R} \to \mathbb {C} } ja kasutame Fourier' teisendust kujul 

{\displaystyle ({\mathcal {F}}f)(\xi ):=\int \_{\mathbb {R} }e^{-2\pi iy\cdot \xi }\,f(y)\,dy,}
siis

{\displaystyle f(x)=\int \_{\mathbb {R} }e^{2\pi ix\cdot \xi }\,({\mathcal {F}}f)(\xi )\,d\xi .}
Teisiti väljendades ütleb teoreem, et 

{\displaystyle f(x)=\iint \_{\mathbb {R} ^{2}}e^{2\pi i(x-y)\cdot \xi }\,f(y)\,dy\,d\xi .}
Seda võrrandit nimetatakse Fourier' integraalteoreemiks.

Üks võimalus teoreemi väljendamiseks on ka see, et kui {\displaystyle R} on pöördoperaator, s.t {\displaystyle (Rf)(x):=f(-x)}, siis

{\displaystyle {\mathcal {F}}^{-1}={\mathcal {F}}R=R{\mathcal {F}}.}
Teoreem kehtib, kui nii {\displaystyle f} kui ka selle Fourier' teisendus on absoluutselt integreeritav funktsioon ja {\displaystyle f} on punktis {\displaystyle x} pidev.

Vaata ka
--------

* Fourier' teisendus
**Konnaosi** (*Equisetum fluviatile*, sünonüüm *Equisetum limosum*) on mitmeaastane sõnajalgtaim osjaliste sugukonnast osja perekonnast.

Konnaosi kasvab põhjapoolkera mõõduka kliimaga paikades. Euraasias ulatub levila lõuna suunas kuni Kesk-Hispaania, Põhja-Itaalia, Kaukasuse, Hiina, Korea ja Jaapanini. Põhja-Ameerikas ulatub ta Aleuutidest kuni Newfoundlandini, lõuna suunas Oregoni, Idaho, Loode-Montana, Kirde-Wyomingi, Lääne-Virginia ja Virginiani. Eestis on konnaosi tavaline.

Sageli kasvab ta tihedate puhmikutena mageveekogude kallastel või madalas kaldavees, näiteks tiikides, soodes jt. mudase põhjaga veekogudes.

Taime vars on sile, võib olla kas okstega või ilma, 40–140 cm pikk. Varred on 2–8 mm jämedad ja 10–30 peene sõlmega. Igast varresõlmest kasvab välja väikeste, 5–10 mm pikkuste mustade otstega lehekujuliste soomuste männas. Lehtedetuped on tihedalt vastu vart. Paljudel, kuid mitte kõigil vartel on lühikesed, 1–5 cm pikkused tõusvate ja laiali sirutuvate jätkete männased, kusjuures kõige suuremad jätked on varre alumise poole keskosas. Need kõrvalharud on sihvakad, tumerohelised ja 1–8 sõlmega, kusjuures igast sõlmest kasvab jällegi välja lehekujuliste soomuste männas.

Osjad on seest õõnsad, aga kõige suurem siseõõnsus on konnaosjal: tüüpiliselt hõlmab see 80% varre läbimõõdust. Varred katkevad sõlmede kohalt kergesti, kui neid rebida. Niihästi viljakad kui steriilsed varred näevad välja ühtemoodi.

Eosed valmivad juunis-juulis. Mõne varre otsa kasvavad tömbi otsaga eosekoonused. Need on kollakasrohelised, 1–2 cm pikad ja 1 cm laiad ning tihedates männastes paiknevate soomustega.

Konnaosi paljuneb niihästi sugulisel teel eoste kui mittesugulisel teel risoomiga, aga pigem viimastega, sest enamik võrseid kerkib risoomist.

Konnaosja peetakse sageli agressiivseks liigiks, sest ta kipub oma kõrval teisi taimi välja suretama. Sellepärast, kui konnaosja oma aeda istutada, on parem tema risoom mingisse kasti panna, mille seinad takistaksid taime juurestiku levimist.

Niihästi Euroopa kui Põhja-Ameerika hõimud on sajandeid kasutanud konnaosja küürimiseks, karestamiseks ja viilimiseks varte suure ränisisalduse tõttu. Varakevadisi võrseid söödi. Vanad kreeklased ja roomlased kasutasid neid verejooksu peatamiseks, neeruhaiguste, seedehaavandite ja tuberkuloosi raviks.

Konnaosjadesse koonduvad pinnases leiduvad raskmetallid ja sellepärast kasutatakse neid keskkonna raskmetallisisalduse määramiseks.

Konnaosja varsi ja juuri söövad mõnikord veelinnud. Carl Linné andmetel põhjapõder ei söö tavalist heina, küll aga konnaosje, sest need on mahlakad. Põhja-Rootsis niidetakse neid lehmasöödaks, et suurendada nende piimaandi, aga hobused neid ei söö.

Välislingid
-----------

* Konnaosi andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Homer ja Marge
**Marjorie Jacqueline (Marge) Simpson** (neiupõlvenimi **Bouvier**) on üks joonissarja "Simpsonid" peategelastest. Ta on Bart Simpsoni, Lisa Simpsoni ja Maggie Simpsoni ema ning Homer Simpsoni abikaasa. 

Marge'il on õed Selma ja Patty Bouvier, kes jagavad viha Homeri vastu. Marge'l on pruunid silmad. kuulus pikk sinine soeng, mis on inspireeritud Matt Groeningu ema Margaret Groeningu 1960. aastate soengust, kuigi päriselus ei olnud Margaret Groeningu juuksed sinised. Tema tavaline riietus on roheline varrukateta kleit, punased kingad ja pärlid kaelas. Ta töö on koduperenaine ja talle meeldib maalida ja joonistada. Marge on saanud nime Matt Groeningu ema Margaret Groeningu järgi, kuigi päriselus ei kutsutud teda kunagi Marge'iks.

Marge'i teksti esitab Julie Kavner, kes loeb ka Selma ja Patty Bouvieri rolli.

Põhiline info
-------------

### Suhe Homer Simpsoniga

Marge kohtas Homerit, kui mõlemad olid 10-aastaselt laagris. Homer oli närvis ja valetas, et ta nimi on Elvis Jagger Abdul-Jabber. Marge aga triikis oma juukseid triikrauaga ja need kõrbesid pruuniks. Kumbki ei tundnud teineteist ära umbes 8-9 aastat hiljem, kui nad kohtusid keskkoolis. Kui mõlemad sattusid peale tunde, armus Homer Marge'i ära. Kahjuks ei tundnud Marge Homeri vastu mingit huvi ning Homer valetas, et Homer on õpilane, kellel on probleeme prantsuse keele õppimisega. Marge oli nõus teda aitama ning pärast pikka õppimistööd kutsus Homer teda ballile. Marge oli kohe nõus, kuid Homer tunnistas tõtt ning Marge sai selle peale väga vihaseks. Marge otsustas minna ballile hoopis Artie Ziffiga, kuid kui Artie osutus liiga pealetükkivaks, otsis Marge Homeri üles. Siis läks Marge ülikooli ning armus väga kenasse professorisse, kuid kelle ta maha jättis, kuna mees ei tahtnud abielluda. Varsti avati Moe baar, mis oli sel ajal kutsutud Meaux'i baar. Homer sai alkoholimürgituse ning Marge sai Homeri peale väga kurjaks. Varsti jäi Marge esimest korda rasedaks ning Homer ja Marge abiellusid. Varsti, kaks aastat ja kolmkümmend päeva hiljem sündis Lisa ja enne seda kolisid Simpsonid oma praegusesse majja. Umbes kuus aastat hiljem jäi Marge rasedaks väga halvas olukorras: Homer oli just oma töölt lahkunud ning võtnud madalapalgalise töö keeglihallis. Homer pidi madalapalgalisest tööst loobuma ja tagasi tuumaelektrijaama tööle minema. Praeguseks on mõlemal olnud paar kõrvalehüpet ning Marge'i kõrvalehüppe Jacquesiga oli esimene kõrvalehüpe nende suhtest terves saates, mis võttis aset juba esimesel hooajal.
**Kriisa** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kriisa 481 inimesel: 229 mehel ja 252 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kriisa meeste puhul 237. kohal ja naiste puhul 236. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Kriisa vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 4,51. Nimi oli kõige sagedasem Tartu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 9,00 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Puhja, Nõo, Tartu-Maarja ja Maarja-Magdaleena kihelkonnas, Võrumaal Põlva, Rõuge ja Kanepi kihelkonnas, Saaremaal Jaani kihelkonnas ning Virumaal Vaivara kihelkonnas nimeks 12 korral Krisa ja Krüsa (normaalnimi Kriisa).

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati 1937. 1938. ja 1939. aastal kolmel korral nimi Kriisa ära - uuteks võetud nimedeks olid Järve, Olev ja Kirmjõe.

Nime kandjaid
-------------

* Aksel Kriisa, eesti vaimulik (1904–1949)
* Alice Kriisa, eesti õpetaja ja haridustöötaja (1903–1981)
* August Kriisa, eesti loomaarstiteadlane (1908–1975)
* Eduard Kriisa, eesti orelimeister (1902–1968)
* Jaan Kriisa, Eesti advokaat ja poliitik (1882–1942)
* Kerr Kriisa, eesti korvpallur (2001–)
* Lembit Kriisa, eesti päritolu kirjastaja Stockholmis (1919–2004)
* Sindra Kriisa, eesti iluuisutaja (1996–)
* Sirje Kriisa, eesti köitekunstnik (1950–)
* Tannil Kriisa, eesti orelimeister (1866–1940)
* Tiia Kriisa, eesti näitleja (1941–)
* Tõnis Kriisa, eesti skulptor ja keraamik (1968–)
* Valmo Kriisa, eesti korvpallur (1974–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 20.12.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Kriisa.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kriisa.

Välislingid
-----------

* Kriisa statistikaameti andmebaasis
Põhiseaduse vastuvõtmise hääletus Poola Seimis 1791. aastal (Kazimierz Wojniakowski maal, 1806)
**Parlament** on üleriigiline seadusandlik esinduskogu ja -asutus, mille liikmed on valitud üldistel ühetaolistel otsestel salajastel vabadel valimistel. Lisaks seaduste vastuvõtmisele on sageli parlamendi pädevuses teiste riigijuhtimise asutuste valimine, nimetamine ja kinnitamine ning poliitiline ja õiguslik kontroll nende tegevuse üle. Tavaliselt on parlamendi oluline ülesanne riigieelarve kinnitamine.

Eesti parlament on Riigikogu. Skandinaavia traditsioonis tuleneb parlamendi nimetus enamasti sõnast "ting", mis tähendab rahvakogunemist, kus arutatakse kogukonna asju. Sageli ongi parlamendid saanud alguse sellistest koosolekutest, näiteks Novgorodi vabariigi kõrgeim võimuorgan veetše. Teine parlamentaarne traditsioon pärineb monarhidele nõuandvatest kogudest.

Parlament eksisteerib ka mõnes sellises riigis, kus sel tegelikku võimu pole. Ehkki Nõukogude Liitu valitses sisuliselt Nõukogude Liidu Kommunistlik Partei, valiti riigis formaalselt kõrgeim riigivõimuorgan NSV Liidu Ülemnõukogu.

Parlament võib olla ühe- või kahekojaline. Üldjuhul tulenevad kahekojalised parlamendid keskaegsetest seisuste esindustest, kus üks koda esindas aadlit ja teine lihtrahvast.

Demokraatia alged kujunesid Vana-Kreekas, kuid tänapäeva mõistes parlamente seal ei olnud, sest kõrgeimasse seadusandlikku organisse buleesse inimesi ei valitud, vaid loositi. Rooma riiki valitsenud senatit ei valitud samuti, vaid selle koosseisu määras vabariigi ajal tsensor, keisririigi ajal keiser.

Tänapäeva parlamentidest on kõige vanem Hispaania parlament, mille eellaseks on 1188 Leóni kuningriigi esinduskogu Cortes, mille oli kokku kutsunud Alfonso IX, kui 17-aastaselt võimule sai.

Sõna "parlament" pärineb Inglismaalt aastast 1236. Enne seda kutsuti kuninga nõunike lähimat ringi nõukoguks (*council*).

Parlamente
----------

Euroopa| Riik | Parlament | Märkus |
| --- | --- | --- |
| Albaania | Kuvendi Popullor |  |
| Eesti | Riigikogu |  |
| Island | Althing |  |
| Norra | Storting |  |
| Rootsi | Riksdag |  |
| Leedu | Seim (Leedu) |  |
| Läti | Seim (Läti) |  |
| Poola | Seim (Poola) |  |
| Saksamaa | Bundestag |  |
| Soome | Eduskunta |  |
| Taani | Folketing |  |
| Ukraina | Verhovna Rada |  |
| Ungari | Országgyűlés |  |
| Venemaa | Riigiduuma | Föderatsiooninõukogu on parlamendi ülemkoda |
| Ühendkuningriik | House of Commons | Lordide koda on parlamendi ülemkoda |

Aafrika| Riik | Parlament |
| --- | --- |
| Sambia | Rahvuskogu |

Vaata ka
--------

Ühe- ja mitmekojalisi parlamente
* Alamkoda
* Liitriik
* Parlamentarism, parlamentaarne vabariik, presidentaalne vabariik, parlamentaarne monarhia
* Senatid
* Ülemkoda

Viited
------

1. ↑  VVK: Valimisõiguse üldpõhimõtted
2. ↑  Antiigileksikon, 1. kd, lk 91, 112
3. ↑  Antiigileksikon, 2. kd, lk 166-167
Peter Kadhammar
**Kjell Peter Kadhammar** (18. juulil 1956 Säffles Värmlandi läänis) on Rootsi ajakirjanik ja kirjanik.

Ta on nooruses olnud Rootsi Kommunistliku Partei häälekandja Gnistan kaastööline. Tema 2000. aastal auhinnatud kuueosaline uurimuslik reportaažisari ilmus Expressenis.

Ta on aastaid töötanud Aftonbladetis reporteri ja kolumnistina.

Teoseid
-------

Ta on kirjutanud lähiajalooteemalisi raamatuid, mis muuhulgas käsitlevad konflikte Jugoslaavias, Hongkongis, Iraagis jms.

* "De sammansvurna". 1999 – "Vandeseltslased". Rootsi keelest tõlkinud Sirje Trei. Olion. Tallinn 2000. 144 lk.

Teos räägib 1940. aastate lõpul Rootsist lähtunud luurevõrgust NSV Liidu poolt okupeeritud Balti riikides ja sellest, kuidas Nõukogude julgeolek nende kavatsused üle mängis. Raamat keskendub eestlase Evald Halliski saatusele.

Tunnustus
---------

* 2000 Suur ajakirjanikuauhind (Rootsi)
* 2007 Kuldsulg (Rootsi)

Viited
------

1. ↑  "Då: Vänster – Nu: Mediehöjdare". 15. detsember 2011. Rootsi keeles.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Peter Kadhammar** |
‘Alī Ḩasan al-Majīd (2004)
**‘Alī Ḩasan ‘Abd al-Majīd at-Tikrītī** (30. november 1941 Tikrīt – 25. jaanuar 2010 Al-Kāz̧imīyah) oli Iraagi poliitik Araabia Taassünni Sotsialistlikust Parteist.

Ta oli Iraagi kaitseminister, siseminister, sõjaväejuht ja Iraagi Luureteenistuse ülem ning Lahesõja ajal okupeeritud Kuveidi kuberner.

Ta oli Şaddām Ḩusayni nõbu. 

Ta ettendas 1980. ja 1990. aastatel juhtivat osa Iraagi võimude kampaaniates kurdi mässuliste vastu põhjas ja šiiitide vastu lõunas. Abinõudena kasutati küüditamisi ja massimõrvu. Kurdid nimetasid teda **Keemia-‘Alīks**, sest ta kasutas nende vastu keemiarelva.

Pärast Iraagi sõda võeti ta kinni. Teda süüdistati sõjakuritegudes, inimsusvastastes kuritegudes ja genotsiidis. Juunis 2007 mõisteti ta süüdi ning mõisteti surma kuritegude eest, mis ta pani toime 1980. aastatel Al-Anfāli kampaania käigus. 4. septembril lükati tema apellatsioonikaebus tagasi. 17. jaanuaril mõisteti ta neljandat korda surma. 25. jaanuaril hukati ta poomise läbi.
**Santa Maria de Pobleti klooster** (katalaani Reial Monestir de Santa Maria de Poblet) on tsistertslaste klooster Hispaanias.

Kloostri asutas Barcelona krahv Ramόn Berenguer IV 1151. aastal tänutäheks Kataloonia tagasivõitmise eest mauridelt. Pobleti klooster on esimene kolmest nn tsistertslaskolmnurgana tuntud kloostrist (teised on Vallbona de les Mongese klooster ja Santes Creusi klooster).

Peaaltari retaabli tegi tuntud hispaania skulptor Damià Forment 1527. aastal. Vaatamisväärsusteks on veel 12.–13. sajandil rajatud ristikäigud.

1835. aastal, karlistide sõja ajal, sai klooster tugevalt kahjustada. Klooster taastati alles 1930. aastatel. Mungad pöördusid tagasi 1940. aastal. 

Klooster kuulub 1991. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Pobleti kloostri kuningate matusepaika on maetud Aragóni kuningad:

* Alfonso II
* Jaime I
* Pedro IV
* Juan I
* Martin I
* Fernando I
* Alfonso V
* Juan II

Kloostri vaateid
----------------

* 
* 
* RetaabelRetaabel
* 12. sajandi refektoorium12. sajandi refektoorium
*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pobleti klooster** |

* Koduleht