**Patogeen** (ka **patogeenne mikroob**, **tõvestav mikroob**) on mikroorganism, harvem ka keemiline aine, mis kutsub taim- või loomorganismis esile haigusi.

Mikroorganismidena võivad patogeenid olla mitmed bakterid, seened, vetikad ja parasiidid, aga ka viirused ja prioonvalgud. 

Nende toodetavaid mürgiseid aineid nimetatakse mikroobitoksiinideks.

Bakterid
--------

Bakterid on ainuraksed eeltuumsed organismid, kes suudavad iseseisvalt paljuneda ning kasvada. Enamik baktereid on teistele elusorganismidele ohutud või isegi kasulikud, kuid on olemas ka bakterid, kes on teistele organismidele patogeenideks ja põhjustavad infektsiooni. Bakterid on võimelised põhjustama infektsiooni kahte moodi: tootes toksiine või mõjutades immuunsüsteemi enda organismi ründama. 

Staphylococcus aureus näiteks tekitab tugevat infektsiooni näiteks inimese nahal või kopsudes, tootes inimorganismile toksilisi aineid. 

*Staphylococcus aureus*

Seened
------

Seened on heterotroofid, kes on võimelised olenevalt liigist toituma nii surnud organismidest kui ka eluskudedest. Elusorganismidest toituvate seente hulka kuuluvad ka parasiitseened, kes eritavad elutegevuse käigus patogeenseid aineid – mükotoksiine. Patogeenseid seeni, kes on ka inimorganismile ohtlikud, on teada ligikaudu 300. Näiteks on seente põhjustatud kandidoos.

Vetikad
-------

Vetikad on enamjaolt teistele organismidele ohutud, kuid leidub ka patogeenseid liike. Näiteks võib rohevetikate rühma kuuluv *Prototheca* põhjustada koertel, kassidel, veistel ja ka inimestel prototekoosi.

Parasiidid
----------

Helmindid pimesooles
Parasiidid, näiteks helmindid ja algloomad on väga levinud inimeste ja koduloomade seas. Parasiidid toituvad organismis leiduvatest toitainetest ja seetõttu koormavad peremeesorganismi. Parasiitide põhjustatud haigused on levinud troopilistes paikades, kuid võivad esineda kõikjal maailmas.

Kõige tavalisem viis parasiitidega kokkupuutumiseks on ebahügieeniline keskkond või saastunud toit.

Viirused
--------

Viirused on olemuselt proteiinikapslis kaitstud DNA või RNA osa, mis ründab organismi sattudes rakke, et end paljundada. Paljud viirused esinevad kehas "lainetena", olles vahepeal passiivses olekus. Passiivse perioodi vältel peremeesorganismil haigussümptomeid ei esine.

Valgud
------

Prioonid esinevad kui valgumolekulid on valesti "kokku pakitud" või ebanormaalselt muutunud. Need on võimelised endasarnaseks muutma ka terveid valke. Prioonide põhjustatud tuntuim haigus on hullulehmatõbi ehk veiste spongiformne entsefalopaatia (BSE), mis mõjutab surmavalt veise närvisüsteemi.

Vaata ka
--------

* Patogeensus
* Patoloogia
* Taimepatogeenid
* Toksiin

Viited
------

1. 1 2 3  Santos-Longhurst, Adrienne (03.04.2019). "What You Need to Know About Pathogens and the Spread of Disease". *Healthline*. Vaadatud 28.03.2020.
2. ↑  "Bakterid". *Eesti Entsüklopeedia*. Vaadatud 31.03.2020.
3. ↑  Bush, Larry M (juuni 2019). "Staphylococcus aureus Infections". *Merck Manual*. Vaadatud 03.04.2020.
4. ↑  Kõljalg, Urmas. "Riik Seened" (PDF). Vaadatud 31.03.2020.
5. ↑  Sykes, Jane E (2014). "Protothecosis". *Science Direct*. Vaadatud 02.04.2020.
6. ↑  Viikmaa, Mart (september 1997). "Prioonid - iseäralikud haigustekitajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.11.2020. Vaadatud 03.04.2020.