**Järvakandi** on alev Rapla maakonnas Kehtna vallas Rapla–Järvakandi–Kergu maantee ääres.

Asula nimetati aleviks 1945. aastal. Aastail 1991–2017 oli Järvakandi iseseisev alevvald.

Järvakandis klaasi tootmise ja töötlemisega tegeletud alates 19. sajandist ning see on Eesti klaasitööstuse keskus. Tänapäeval tegutseb seal kolm klaasiga seotud ettevõtet ning Järvakandi Klaasimuuseum.

Asulas tegutsevad kirik, kool, raamatukogu ja kultuurihall.

Alevis korraldati muusikafestivali Rabarock.

Ajalugu
-------

*Jerwencato* küla on esimest korda mainitud 1460. aastal. 25 aasta pärast asus seal juba samanimeline mõis.

1879. aastal sõlmiti leping Järvakandi mõisa omaniku Otto von Taube ja Tudu pudelivabriku rentniku Johannes Runge vahel, millega alustati klaasivabriku ehitamist. Hakati tootma klaaspurke, kilude ja räimede soolamiseks. Isakõnnu küla maadele tekkis töölisasula, mida nimetati Järvakandiks, klaasivabrik sai omakorda mõisa nime. 1886 ostis Järvakandi klaasikoja ja mõisahoone ära Eidapere pärushärra, Järvakandi, Vahakõnnu ja Lellapere mõisnik Oskar von Hoyningen-Huene (1860–1918). Vabriku tehniliseks juhiks sai Johann Runge poeg Richard Runge. 1890. aastal nimetati Järvakandi klaasikoda ümber Järvakandi klaasivabrikuks. 1895. aastal hakati vabrikus tootma aknaklaasi, kuna räime ja kilu hakati pakendama plekktoosidesse ja klaastaara nõudlus vähenes. 1902. aastal puhkes klaasivabrikus tulekahju, mille tagajärjel põles puidust klaasivabrikuhoone täielikult maha. 1904. aastal valmis uus vabrikuhoone. Esimese maailmasõja tõttu aastatel 1914–1918 töö vabrikus seisis. 1918. aastal renditi vabrik Tallinna ärimehele Jaan Arnoverile.

Järvakandist sai Eesti klaasitööstuse keskus 1920. aastatel, pärast uue Järvakandi klaasivabriku ehitamise lõpetamist. 1921. aastal ostis parun von Hoyningen-Huene pärijatelt, Järvakandi klaasivabriku ära mereväeinsener Gerhard Eugen Lukk. Ta alustas vabriku laiendamist ja moderniseerimist. 1928. aastal alustati Järvakandi klaasivabrikus mehhaniseeritult tahvelklaasi tootmist. Ülemaailmse majanduskriisi tõttu 1930ndail vähenes Järvakandi klaasieksport üle kahe korra ja 1931. aastal asutas Gerhard Eugen Lukk klaasi- ja metsatööstuse aktsiaseltsi Järvakandi Tehased. 1934 taandas Gerhard Eugen Lukk ennast aktsiaseltsi tegevusest. AS Järvakandi Tehased muutus riigi- ja erakapitalil põhinevaks aktsiaseltsiks. AS Järvakandi Tehaste klaasivabrik natsionaliseeriti 16. septembril 1940. 1944. aastal nimetati AS Järvakandi Tehased Klaasi- ja Puidutöötlemise kombinaadiks ning allutati Eesti NSV Ehitusmaterjalide Tööstuse Peavalitsusele.

1991. aastal toimus klaastaarat valmistama hakkava AS Järvakandi Klaas asutamiskoosolek. 1992. aasta lõpus alustati klaastaara tootmist, esimeseks tooteks oli 0,5 l viinapudel Liviko jaoks. 1993. aastast toodetakse rohelisest klaasist pudeleid karastusjoogi Sprite tarvis. 1995. aastal lõpetati Järvakandis lehtklaasi tootmine. 1928. aastal ehitatud hooned lammutati 2008. aastal. Tänapäeval toodetakse Järvakandi Klaasis 50–3600 ml mahutavusega klaastaarat.

Klaasitööstuse ja Järvakandi ajalugu kajastab Järvakandi Klaasimuuseum.

2022. aastal alustas tegevust OÜ Green Gravels klaasvahtkillustiku tehas, mis kasutab kuni 11 000 tonni klaasijäätmeid aastas.

Haridus
-------

Koos mõisa klaasikoja rajamisega asutati ka kool, mis tegutses 1879–1914. Uuesti alustati tööd 1917. aastal 2-klassilise algkoolina ning 1928 avati ka III ja IV klass. Järvakandi Kool muudeti 1957. aastal keskkooliks.

Omavalitsus
-----------

Järvakandi valla lipp
21. novembril 1991 kinnitati Järvakandi omavalitsuslik staatus.

1. veebruaril 1999 kinnitati Järvakandi valla vapp: hõbedasel kilbil sinine sarikas ja punase leegiga sinine karikas. Hõbedane kilp tähistab tahvelklaasi ja klaasi valmistamiseks kasutatavat valget liiva. Karikas viitab erinevatele klaasist toodetele. Samal päeval kinnitati ka Järvakandi valla lipp.

Järvakandi oli alevvald kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal, mil vald liitus Kehtna vallaga.

Järvakandi vallavanem oli Mart Järvik.

Loodus
------

Alevist itta jääb Nõlvassoo, mille kaitseks on moodustatud hoiuala. Läände jääb ulatuslik metsamassiiv.

Alevi põhjaosa läbib Nurtu jõgi, mis on Velise jõe vasakpoolne lisajõgi.

Tänavad jm aadressikohad
------------------------

* Eidapere tee
* Energia tänav
* Kalevi tänav
* Kase tänav
* Kaupluse tänav
* Kooli tänav
* Laane tänav
* Lokuta tee
* 1. Mai tänav
* Mäe tänav
* Nõlva tänav
* Oja tänav
* Papli tänav
* Pargi tänav
* Põllu tänav
* Pärna tänav
* Rahu põik
* Rahu tänav
* Staadioni tänav
* Tallinna maantee
* Tehaste tänav
* Turu tänav
* Ujula tänav
* Uus tänav
* Vabaduse tänav
* Vana-Asula tänav

Pilte
-----

* Järvakandi KultuurihallJärvakandi Kultuurihall
* Järvakandi Pauluse kirikJärvakandi Pauluse kirik
* Mälestuskivi Järvakandi Kultuurihalli eesMälestuskivi Järvakandi Kultuurihalli ees
* Mälestuspink Hannes Medellile, augustis 2023Mälestuspink Hannes Medellile, augustis 2023
* 1. mai tänav 41. mai tänav 4
* 1. mai tänav 61. mai tänav 6
* 1. mai tänav 81. mai tänav 8

Vaata ka
--------

* Järvakandi Kool
* Järvakandi Aleviraamatukogu
* Järvakandi kalmistu (Lellapere külas)
* Järvakandi tuuleveski (Põlma külas)

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 19.10.2018.
2. ↑  Eesti 2021. aasta rahvaloendus, vaadatud 3.06.2023.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. 1 2  "Järvakandis alustas tööd klaasvahtkillustiku tehas" ERR, 27. mai 2022
5. ↑  Kristiina Viiron: Klaasimullist sünnivad Järvakandis vaasid ja luiged Ärileht, 25. aprill 2007
6. ↑  Ajalugu Järvakandi Kool (vaadatud 27. mail 2022)
7. ↑  Harju maakonna Saue valla, Rapla maakonna Järvakandi ja Märjamaa alevi ning Juuru ja Käru valla, Saare maakonna Kaarma valla, Tallinna Maardu linna ja Valga maakonna Hummuli valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 21.11.1991)
8. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Järvakandi** |

* Järvakandi vallas avati renoveeritud rahvamaja, err.ee, 11. oktoober 2009

Kehtna valla vapp
Kehtna valla asulad

**Alev:**Järvakandi **Alevikud:** Eidapere | Lelle | Keava | Kehtna | Kaerepere  

**Külad:** Ahekõnnu | Ellamaa | Haakla | Hertu | Hiie | Ingliste | Kaerepere | Kalbu | Kastna | Kehtna-Nurme | Kenni | Koogimäe | Koogiste | Kumma | Kõrbja | Käbiküla | Kärpla | Laeste | Lalli | Lau | Lellapere | Lellapere-Nurme | Linnaaluste | Lokuta | Metsaääre | Mukri | Nadalama | Nõlva | Ohekatku | Pae | Palasi | Paluküla | Põllu | Põrsaku | Reonda | Rõue | Saarepõllu | Saksa | Saunaküla | Selja | Sooaluste | Valtu-Nurme | Vastja