John Field (umbes 1820)
**John Field** (umbes 26. juuli 1782 Dublin, ristiti 5. septembril 1782 – 23. jaanuar 1837 Moskva) oli iiri pianist ja helilooja.

Ta sündis musikaalses peres ja sai alghariduse Dublinis. Varsti kolis tema perekond Londonisse, kus Field õppis Muzio Clementi juures. Temast sai tuntud ja nõutud kontsertpianist.

Koos õpetajaga lahkus ta 1802 Londonist. Nad külastasid Pariisi, Viini ja Peterburi. Venemaa pealinn avaldas Fieldile sellist muljet, et ta otsustas sinna jääda. Clementi lahkus 1803. aasta juunis, aga enne seda organiseeris endale Narvas kõrgepalgalise ametikoha ja jättis siis Fieldi enda asetäitjaks, et see võiks sama suurt tasu oma töö eest vastu võtta. Field käis sageli kontserditurneedel, esinedes aeg-ajalt koos vastasutatud Peterburi filharmooniaga. 1805 käis ta kontserditurneel Baltimaades. 1806 esines ta esimest korda Moskvas. Sama aasta lõpul hakkas Clementi Venemaal Fieldi heliloomingut avaldama ja nähtavasti andis ta Fieldile klaveri tema teoste avaldamise õiguse tasuks. 1807 koliski Field Moskvasse ega külastanud Peterburi enne 1811. aastat, kuid ei loobunud vahepealsel ajal oma korterist Vassili saarel.

1810 abiellus Field prantsuse pianisti Adelaide Percheroniga, kes oli tema endine õpilane. Sellest abielust sündis 1819 poeg Adrien. Lisaks sündis Fieldil 1815 abieluväline poeg Leon Charpentier, kes hiljem kasutas nime Leon Leonov. Mõlemad pojad said muusikuks: Adrien pianistiks ja Leon tenoriks.

Aastatel 1811–1821 elas Field Peterburis. Sellel perioodil oli ta väga viljakas ja sai jõukaks, nii et 1819 oli tal võimalik keelduda Vene keisri õukonnapianisti kohast. Tema elustiil ja käitumine muutusid üsna ekstravagantseks. 1821 andis Field oma abikaasaga Moskvas viimased ühised kontserdid, seejärel jättis Adelaide oma mehe maha, võttis poja kaasa ja alustas soolokarjääri, mis aga osutus edutuks. Field jäi elama Moskvasse, kirjutades ja esitades järjest uut muusikat. Kuid 1823. aastast alates muutus tema kontserditegevus harvemaks.

1820. aastate lõpul haigestus Field jämesoolevähki. 1831. aasta septembris saabus ta Londonisse seda ravima ja talle tehti operatsioon. Field jäi Inglismaale, andes kontserte Londonis ja Manchesteris. 1832. aasta märtsis suri Muzio Clementi ja Field osales tema matustel. Seejärel alustas ta uut kontserdireisi Euroopas, kuid ei saavutanud enam endist edu. See võib olla seotud haigusega, näiteks Napolis oli ta 9 kuud (1834–1835) haiglas. Seal kohtus ta oma metseenidega Venemaalt ja nende mõjul sõitis Venemaale tagasi. Oma viimase kontserdi andis ta 1836. aasta märtsis Moskvas ja suri aasta hiljem samas kopsupõletikku.

Fieldi klaverimängust ja loomingust said mõjutatud mitmed tuntud heliloojad, teiste seas Frédéric Chopin, Johannes Brahms, Robert Schumann ja Franz Liszt. Tänapäeval on ta tuntud kui nokturni looja.

| * v
* r
Romantism |
| --- |
| Muusika | 
Alkan **·**  Beethoven **·**  Bellini **·**  Berlioz **·**  Berwald **·**  Bizet **·**  Brahms **·**  Chopin **·**  Field **·**  Franck **·**  Glazunov **·**  Glinka **·**  Grieg **·**  Hensel **·**  Liszt **·**  Mendelssohn **·**  Mussorgski **·**  Rahmaninov **·**  Schubert **·**  Schumann **·**  Smetana **·**  Verdi **·**  Wagner **·**  Weber |
| Kirjandus | 
Blake **·**  Burns **·**  Byron **·**  Carlyle **·**  Chateaubriand **·**  Coleridge **·**  Goethe **·**  Heine **·**  Hoffmann **·**  Hölderlin **·**  Hugo **·**  Keats **·**  Krasiński **·**  Lamartine **·**  Leopardi **·**  Lermontov **·**  Macpherson **·**  Mickiewicz **·**  Nerval **·**  Novalis **·**  Oehlenschläger **·**  Poe **·**  Puškin **·**  Scott **·**  Mary Shelley  **·**  Percy Shelley **·**  Southey **·**  Słowacki **·**  Stendhal **·**  Ujejski **·**  Wordsworth |
| Kujutav kunst ja arhitektuur | 
Blake **·**  Brüllov **·**  Constable **·**  Corot **·**  Delacroix **·**  Friedrich **·**  Géricault **·**  Goya **·**  Hudsoni jõe koolkond **·**  Leutze **·**  Natsareenlased **·**  Uusgootika **·**  Palmer **·**  Turner |
| Kultuur | 
Boheemlus **·**  Ossian **·**  Rahvusromantism **·**  Maailmakirjandus |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  « | ValgustusajastuKlassitsism | Victoria ajastuRealism | »  |

 |