recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Reagendid (reaktiivid) laborikapis
**Reagent** [reag'ent] on keemiline aine või ioon, mis võtab osa keemilisest reaktsioonist, on üks reaktsiooni lähteainetest, ja kasutatakse ära reaktsiooni käigus. Tihti kasutatakse reagendi tähenduses ka terminit **agent** või **reaktant**.

See on reagendi kõige laiem määratlus. Ka lahusti ja katalüsaator osalevad reaktsioonis, kuid neid ei nimetata reagentideks, sest nad ei kulu reaktsiooni käigus ära.

Keemilises analüüsis vaadeldakse reagendina ühte reaktsiooni lähteainet (tihti ka spetsiaalset ainete segu), mille reaktsioon määratava ainega võimaldab kindlaks teha selle oletatava aine esinemise või puudumise. Nende hulka kuuluvad näiteks lakmus ja fenoolftaleiin.

Orgaanilises keemias jagatakse tihti reaktsiooni lähteained substraadiks – see on lähteaine, mille põhistruktuur protsessis säilib – ja reagendiks – see on keemiline aine (tavaliselt anorgaaniline või suhteliselt väikese molekulmassiga orgaaniline molekul), mida kasutatakse selle orgaanilise ühendi, substraadi, keemiliseks muundamiseks. Reagendid kas on keemiliselt küllalt aktiivsed või aktiveeritakse mingi initsiaatori või katalüsaatori toimel. Orgaanilise reaktsiooni mehhanismi tüübi määrab reagendi keemiline loomus, millele vastavalt tekitatakse

* vabad radikaalid (näiteks R•, Br•, NO• jt; tekitatakse kõrgel temperatuuril või valguskiirgusega)
* nukleofiilid (näiteks OH–, H2O, NH3, alkeenid jt)
* elektrofiilid (näiteks H+, Cl+, R+; lähtereagendid on happed, halogeenid, alküülhalogeniidid jt)
* oksüdeerijad (näiteks O; lähtereagendid on O2, H2O2, OsO4 jt)
* redutseerijad (näiteks H; lähtereagendid on H2, LiAlH4 jt)

Vaata ka
--------

* Orgaaniline reaktsioon
* Reaktiiv
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vaimulikust; kooliõpetaja kohta loe Peeter Laredei (õpetaja).* |

---

Mälestustahvel Häädemeeste muuseumi seinal.
**Peeter Laredei** (5. oktoober 1862 Õisu vald – 16. jaanuar 1952 Häädemeeste) oli eesti koolmeister, vaimulik ja rahvusliku liikumise tegelane.

Laredei sündis Õisu vallas koolmeistri peres ning omandas hariduse Tuhalaane apostlik-õigeusu koolis. 1878–1881 õppis ta Tartu õpetajate seminaris ning läks siis koolmeistriks Häädemeeste apostlik-õigeusu kooli. Juhtis Häädemeeste laulukoori, osales Pärnu seltsi "Endla" tegevuses ning kuulus Eesti Kirjameeste Seltsi.

1908 sooritas Laredei preestrieksami ning töötas 1909–1920 Velise Ristija Johannese koguduses õigeusu preestrina. Tegeles ka heliloomingu, luuletamise ja tõlkimisega. Laredei oli üks väheseid rahvusliku liikumise tegelasi, kes jõudis nii elada Eesti Vabariigis kui ka näha ära selle hävingu.

Isiklikku
---------

Peeter Laredei vend Kosma Laredei oli samuti õigeusu vaimulik,

Välislingid
-----------

* Peeter Laredei Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Peeter Kaldur Jõhvi kiriku altari ees
**Peeter Kaldur** (sündinud 20. mail 1954 Viljandis) on eesti luterlik vaimulik.

Ta lõpetas 1972. aastal Nõo Keskkooli ning astus samal aastal Tartu Riiklikku Ülikooli matemaatikat õppima. Aastal 1973 viibis vanglas seoses katsega ületada ebaseaduslikult Nõukogude Liidu – Türgi piiri (Armeenia NSV-s). 

Aastal 1974 asus Kaldur õppima EELK Usuteaduse Instituuti, mille lõpetas 1980. aastal. Ordineeriti 22. veebruaril 1978 aseõpetajaks (õpetaja õigused sai aastal 1980, pärast instituudi lõpetamist). 

Ta oli aastal 1978 Laiuse Jüri ja Palamuse Püha Bartholomeuse koguduse õpetaja. 

Aastatel 1978–1980 teenis ta Nõukogude Armees. 

Aastast 1980 on Kaldur Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1981–1988 Iisaku, 1990–1993 Pühajõe, 1993–1997 Narva Aleksandri ja Narva-Jõesuu Niguliste ning 1994–1997 Viru-Jaagupi ja Tudu kogudust. 

Ta oli aastatel 1992–1995 ja 2011–2015 EELK Viru praostkonna praost. 

Ta on tegelenud Peterburi Jaani kiriku taastamisküsimustega ning oli aastatel 1998–2004 Peterburi Jaani koguduse hooldajaõpetaja.

Tegevus poliitikas
------------------

Peeter Kaldur oli Eesti Kongressi liige. Ta kuulub aastast 2001 erakonda Isamaa.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 32 häält ning ei osutunud valituks.

Tunnustus
---------

* 2006 Ida-Virumaa teenetemärk
* 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2012 Jõhvi aukodanik

Isiklikku
---------

Ta on abielus ning kahe poja ja kahe tütre isa, vanem poeg Marko on publitsist ja ajakirjanik.

Viited
------

1. ↑  Eesti Oikumeenia lugu. Tartu/Tallinn 2009
2. ↑
3. ↑

Kirjandus
---------

* Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Eestis teenivad vaimulikud seisuga 1. juuli 2013. EELK Konsistoorium, Tallinn 2013.
**Reaktiivenergia** (tähis *W**Q*, ühik var·s) on mõiste vahelduvvoolu-elektriahela elementide vahel võnkuva energiahulga kirjeldamiseks. Reaktiivvõimsusest põhjustatud ülekantavat energiat ehk reaktiivenergiat võivad nii tekitada kui ka tarbida vahelduvvooluvõrgus reaktiivtakistusega elemendid, nagu sünkroongeneraatorid, sünkroonkompensaatorid, elektrimootorid, kondensaatorid, samuti elektriülekandeliinid sõltuvalt elektriliini mahtuvuse ja induktiivsuse vahekorrast.

Reaktiivvõimsus on elektriseadmete ja -liinide mahtuvuslikest ja induktiivsetest omadustest tulenev soovimatu nähtus, mis tekitab elektrienergia ülekandmisel lisakadusid. Seepärast püütakse ülekantavat reaktiivvõimsust vähendada. Näiteks induktiivse reaktiivtakistusega tarvitite poolt tarbitavat induktiivset reaktiivvõimsust kompenseeritakse nende lähedale paigutatud kondensaatorpatareidega.

Elektritarvitite poolt elektrivõrku genereeritud (ja sealt "tarbitud") reaktiivvõimsuse arvestamiseks kasutatakse reaktiivenergia arvesteid.

Reaktiivvõimsuse mõiste võttis 1892. aastal kasutusele vene elektriinsener M. Dolivo-Dobrovski (1862‒1919), kes nimetas seda vatita võimsuseks.

Vaata ka
--------

* Reaktiivvõimsus
* Alalisvooluühendus
**Tomáš Satoranský** (sündinud 30. oktoobril 1991 Prahas) on Tšehhi elukutseline korvpallur, kes mängib 2019. aastast NBA klubis Chicago Bulls.

Klubikarjäär
------------

### Euroopa

Satoranský mängis aastatel 2007–2009 Praha USK-s, misjärel siirdus aastateks 2009–2014 Hispaania kõrgliigaklubisse CDB Sevilla (nüüdne Real Betis).

2014. aasta juulis liitus Satoranský kaheks aastaks Hispaania tippklubiga FC Barcelona, kelle meeskonnas mängis nii kohalikus kõrgliigas kui ka Euroliigas.

### NBA

Satoranský mängijaõigused omandas 2012. aasta NBA *draft*'i 32. valikuga Washington Wizards, kelle eest tegi Satoranský debüüdi hooajal 2016/17, mil kogus vahetusmängijana keskmiselt 2,7 punkti, 1,5 lauapalli ja 1,6 resultatiivset söötu mängus.

2018/19. hooajaks olid Satoranský keskmised näitajad kerkinud 8,9 punkti, 3,5 lauapalli ja 5 tulemusliku sööduni mängus.

2019. aasta suvel vahetati Satoranský Chicago Bullsi, kelle kasuks tõi ta hooajal 2019/20 keskmiselt 9,9 punkti, 3,9 lauapalli, 5,4 resultatiivset söötu ja 1,2 vaheltlõiget mängus (kõik näitajad NBA karjääri parimad).

Rahvuskoondis
-------------

Satoranský tegi debüüdi Tšehhi korvpallikoondises 2009. aastal ning on koondises riiki esindanud 2013. 2015. ja 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus saavutati vastavalt 13. 7. ja 20. koht.

Saavutused
----------

* Hispaania superkarika võitja (2015)
* Hispaania kõrgliiga kõige säravam mängija (2016)
* Viiekordne Tšehhi aasta parim korvpallur (2013–2015, 2018, 2019)

Välislingid
-----------

* Tomáš Satoranský – NBA.com
* Tomáš Satoranský – Basketball-Reference.com
**Kodavere mõis** (saksa keeles *Koddawer*) oli Metsiku mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Metsiku küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.

Viited
------

1. ↑  Kodavere mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑  Kodavere krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Kodavere mõis (Haljala) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
**Rookery Building** on hoone USA-s Chicagos Chicago Loopi linnaosas aadressil 209 South LaSalle Street. Hoone ehitati aastatel 1887–1888 ning selle projekteerisid John Wellborn Root ja Daniel Burnham. Hoonet on üks vanemaid pilvelõhkujaid Chicagos.

Hoone kõrgus on 55 meetrit ja sellel on 12 korrust. 1905. aastal kujundas Frank Lloyd Wright hoone fuajee. 1989. aastal fuajee taastati Wrighti algupärase kujunduse järgi.

5. juulil 1972 arvati hoone Chicago maamärkide hulka, 17. aprillil 1970 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse ja alates 15. maist 1975 on see riiklik ajaloomälestis.

Rookery Buildingus on filmitud osa mängufilmist "Üksinda kodus 2" ("Home Alone 2: Lost in New York"; 1992).

Viited
------

1. ↑  "The Rookery, Chicago". Emporis Buildings. 2007. Vaadatud 8.12.2016
2. ↑  "Home Alone 2: Lost in New York Filming Locations". Movie Locations Guide. Vaadatud 8.12.2016

Välislingid
-----------

 Rookery Building – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht
Tomáš Hubočan 2014. aastal Moskva Dinamo särgis
**Tomáš Hubočan** (sündinud 17. septembril 1985 Žilinas) on Slovakkia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Slovakkia kõrgliiga klubis AC Omonia ja Slovakkia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis MŠK Žilina, debüteerides Slovakkia kõrgliigas hooajal 2004–05.

2008. aasta veebruaris siirdus ta Venemaa kõrgliiga klubisse Peterburi Zenit. Zenitiga tuli ta kaks korda Venemaa meistriks. Aastatel 2014–2016 mängis ta Venemaa kõrgliigas Moskva Dinamo ridades.

2016. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Marseille Olympique. Hooajal 2017–18 oli ta laenul Türgi kõrgliiga klubis Trabzonspor. 2019. aastal siirdus ta Omoniasse, kellega tuli hooajal 2020–21 Küprose meistriks.

Slovakkia jalgpallikoondises debüteeris Hubočan 11. detsembril 2006 mängus Araabia Ühendemiraatide vastu. Ta on kuulunud Slovakkia koondisse 2016. ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

MŠK Žilina
* Slovakkia Superliga: 2003–04, 2006–07

Peterburi Zenit
* Premjer Liga: 2010, 2011–12
* Venemaa karikas: 2009–10
* Venemaa superkarikas: 2008, 2011

Omonia
* Küprose kõrgliiga: 2020–21
* Küprose superkarikas: 2021

| * v
* r
Slovakkia koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Mucha
* 2 Pekarík
* 3 Škrtel (c)
* 4 Ďurica
* 5 Gyömbér
* 6 Greguš
* 7 Weiss
* 8 Duda
* 9 Šesták
* 10 Stoch
* 11 Nemec
* 12 Novota
* 13 Hrošovský
* 14 Škriniar
* 15 Hubočan
* 16 Saláta
* 17 Hamšík
* 18 Švento
* 19 Kucka
* 20 Mak
* 21 Ďuriš
* 22 Pečovský
* 23 Kozáčik
* Treener: Kozák

 | Slovakkia |

| * v
* r
Slovakkia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Dúbravka
* 2 Pekarík
* 3 Vavro
* 4 Valjent
* 5 Šatka
* 6 Greguš
* 7 Weiss
* 8 Duda
* 9 Boženík
* 10 Suslov
* 11 Bénes
* 12 Kuciak
* 13 Hrošovský
* 14 Škriniar
* 15 Hubočan
* 16 Hancko
* 17 Hamšík (c)
* 18 Haraslín
* 19 Kucka
* 20 Mak
* 21 Ďuriš
* 22 Lobotka
* 23 Rodák
* 24 Koscelník
* 25 Hromada
* 26 Schranz
* Treener: Tarkovič

 | Slovakkia |
**Noorteorkester Reaalmažoor** oli õpilastest koosnev orkester, mis tegutses aastatel 2007–2017. Orkestri asutasid Edmar Tuul ja Rasmus Puur.

Algsest 18-liikmelisest Tallinna Reaalkooli õpilastel põhinevast orkestrist kasvas enam kui 40-liikmeline orkester, kus lisaks harjumuspärasele koosseisule oli kaasatud ka bänd. Orkestris jõudis selle aja jooksul mängida ligi 115 noort muusikut ja repertuaaris oli üle 180 teose. Ülesastumisi oli ligemale poolsada, esineti alates Eesti suurimatest kontserdimajadest kuni Põhuteatri ja Suure Munamäeni. 

Reaalmažoor tegi tihedat koostööd maestro Erki Pehki ja Mihhail Gertsiga (Rahvusooper Estonia), kes andsid suure panuse orkestri püsimajäämisse ja arengusse. Orkestrile on kirjutanud kaks kontserdietendust ("Pühapäevakontsert", "Kuuekümnendatesse ja tagasi") kirjanik Wimberg (Jaak Urmet).

Kollektiiv on esinenud koos enam kui 30 eesti artistiga, sh Nele-Liis Vaiksoo, Meribel Müürsepa, Kelli Uustani, Hanna-Liina Võsa, Ele Millistferi, Kaire Vilgatsi, Liisi Koiksoni, Hannaliisa Uusma, Evelin Võigemasti, Marta Laane, Sandra Uusbergi, Birgit Õigemeele, Tõnis Mägi, Mikk Saare, Lauri Liivi, Sepo Seemani, Märt Avandi, Andero Ermeli, Priit Võigemasti, Uku Uusbergi, Jarek Kasari ehk Chalice'i, Rolf Roosalu ja paljude teistega.
Tomáš Kundrátek 2013. aastal Hershey Bearsi särgis
**Tomáš Kundrátek** (sündinud 26. detsembril 1989 Přerovis) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib Tšehhi kõrgliiga klubis Třineci Oceláři.

Třineci Oceláři meeskonnas debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas hooajal 2006–07.

2008. aastal valis New York Rangers ta NHL-i *draft* '​is 90. valikuna.

Aastatel 2008–2010 mängis ta Põhja-Ameerikas Western Hockey League'i klubis Medicine Hat Tigers. Seejärel mängis ta American Hockey League'is (AHL) New York Rangersi noorteklubis Hartford Wolf Pack. 2011. aasta novembris müüdi Kundráteki mängijaõigused Washington Capitalsile. Pärast seda asus Kundrátek mängima AHL-is Capitalsi noorteklubis Hershey Bears. NHL-is debüteeris ta 11. jaanuaril 2012 mängus Pittsburgh Penguinsi vastu. Hooajal 2011–12 pääses ta NHL-is väljakule kokku viies mängus. NHL-is sai ta mänguaega veel vaid hooajal 2012–13 ning lõi NHL-is lõi ta oma esimese ja ainsa värava 5. märtsil 2013 mängus Boston Bruinsi vastu. 

2015. aasta juunis sõlmis Kundrátek üheaastase lepingu KHL-i klubiga Riia Dinamo. KHL-is mängis ta pärast seda veel kolmes klubis: Bratislava Slovan (2016–2017), Nižni Novgorodi Torpedo (2017–2018) ja Kunluni Red Star (hooaja 2018–19 esimeses pooles).

Hooajal 2018–19 naasis ta Třineci Oceláři. Samal hooajal mängis ta lühikest aega veel ka Šveitsi kõrgliiga klubis HC Davos. 2021. aastal tuli ta Ocelářiga Tšehhi meistriks.

Tšehhi jäähokikoondise koosseisus on Kundrátek osalenud 2018. ja 2022. aasta taliolümpiamängudel ning 2016. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 9.2.2022)

Välislingid
-----------

* Tomáš Kundrátek NHL.com lehel
* Tomáš Kundrátek hockeydb.com lehel
C-23B Sherpa

  

**Short C-23 Sherpa** on Inglismaal külma sõja lõpul reisilennuki Short 330 (ka Short 360) baasil välja töötatud kerge sõjaväe transpordilennuk.

Kirjeldus
---------

C-23A Sherpa kolmvaatejoonis
C-23 on 2 turbopropellermootoriga lihtsalt juhitav vähenõudlik tugedega ülatiivaline metallkonstruktsiooniga transpordilennuk. On kohandatud maanduma ka mittekõvakattega lennurajale. Kere on ristlõikes iseloomulikult ristkülikukujuline. Lasti saab peale laadida kere esiosa külgluugist või tagaosa rambi kaudu.

**Põhiandmeid:**

* Pikkus – 17,7 m,
* Tiivaulatus – 22,8 m,
* Last – 20 sõjaväelast täisvarustuses *või* 27 langevarjurit *või* 18 haavatut + 3 meedikut *või* 36 reisijat *või* 3,175 t kaupa,
* Meeskond – 2–3 inimest,
* Reisikiirus – 422 km/h,
* Lennukaugus 1900 km,
* Praktiline lennukõrgus 5,3 km,
* Maksimaalne stardikaal 10,8 t,
* Kütusepaakide maht 2,08 m³.

Kasutus
-------

Lennuk oli kasutusel aastail 1985–2014 USA maaväes ja rahvuskaardis, muuhulgas ka Lahesõjas. Kasutati ka otsinguteks. Vahetati välja lennuki UV-18A (DHC-6) vastu. 

2014. aastal otsustas USA osa C-23-dest kinkida Eestile (2 lennukit), Djiboutile ja Filipiinidele.

Vaata ka
--------

* Let L-410 – sarnane lennuk

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Short C-23 Sherpa** |

Välislingid
-----------

* Globalsecurity.org []
* Army.mil – C-23 Sherpa makes final flight as Army Guard retires aircraft []
* [] Eesti lennuväele kingitakse 2 lennukit
Tomáš Souček (2019)
**Tomáš Souček** (sündinud 27. veebruaril 1995 Havlíčkův Brodis) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Premier League'i klubis West Ham United ja Tšehhi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Praha Slavias, mille meeskonnas debüteeris Tšehhi kõrgliigas 2015. aastal. Hooaegadel 2016–17 ja 2018–19 tuli ta klubiga Tšehhi meistriks.

2020. aasta jaanuaris suundus ta laenule West Ham Unitedi. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 1. juulil 2020 mängus Chelsea vastu.

Debüüdi Tšehhi jalgpallikoondises tegi Souček 15. novembril 2016 sõprusmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 8. novembril 2017 sõprusmängus Islandi vastu.

2019. aastal valiti ta Tšehhi aasta jalgpalluriks.

Saavutused
----------

Praha Slavia
* Tšehhi liiga: 2016–17, 2018–19
* Tšehhi karikas: 2017–18, 2018–19

Viited
------

1. ↑  "West Ham United complete loan signing of Czech midfielder Tomáš Souček". West Ham United FC. 29.1.2020. Vaadatud 22.2.2020
2. ↑  West Ham 3-2 Chelsea: Yarmolenko hits injury-time winner. bbc.com. 1.7.2020. Vaadatud 5.7.2020
Shivang Mehta (2015)
**Shivang Mehta** (sündinud 3 oktoobril 1981) on India loodusfotograaf ja ettevõtja. 

Ta on India metsikule loodusele spetsialiseerunud loodusfototurismifirma Nature Wanderers rajaja ja tegevdirektor, kus korraldab tuure Indias, Sri Lankas ja Aafrikas. Varem tegutses ta ajakirjanikuna (ajakirjas Business & Economy) ja suhtekorraldajana mitmes firmas, kuid vahetas need ametid rännumehe ja loodusfotograafi eluviisi vastu. Ta korraldab väliseminare metsikus looduses. Teeb koostööd Canon Indiaga.

Mehta on lõpetanud Delhi Ülikooli kaubandus- ja majanduskolledži Shri Ram College of Commerce.

2017. aastal ilmus tal raamat "A Decade with Tigers" ('Aastakümme tiigritega').

Tunnustus
---------

* 2011 – Sanctuary Wildlife Photography Awards, äramärgitud töö (foto tsikaadilisest tirdiliste alamseltsist)

Raamatud
--------

* 2017: Shivang Mehta. "A Decade with Tigers: Supremacy. Solitude. Stripes". Niyogi Books (360 lk) ISBN 978-9386906038

Viited
------

1. ↑  Customized Wildlife Tours. naturewanderers.com
2. ↑  Wildlife Tourism: A New Perspective. natureinfocus.in
3. 1 2  A Decade with Tigers: Supremacy. Solitude. Stripes. amazon.in
4. ↑  Cicada by Shivang Mehta. sanctuaryasia.com

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Shivang Mehta Facebookis
* Loodusfototurismifirma Nature Wanderers koduleht. naturewanderers.com
**Shizuoka prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas. Asub Vaikse ookeani rannikul.

Shizuoka ja Yamanashi piiril asub Fuji mägi. Suurimad jõed on Fuji, Ōi ja Tenryū. Idaosas asub Izu poolsaar.

Shizuoka prefektuur on tuntud kui Tokogawa Ieyasu (1542–1616) kodukoht.

Haldusjaotus
------------

Shizuoka prefektuur on jaotatud 35 omavalitsuseks, millest 23 on linnad (市, *shi*).

### Linnad

* Atami
* Fuji
* Fujieda
* Fujinomiya
* Fukuroi
* Gotemba
* Hamamatsu
* Izu
* Izunokuni
* Itō
* Iwata
* Kakegawa
* Kikugawa
* Kosai
* Makinohara
* Mishima
* Numazu
* Omaezaki
* Shimada
* Shimoda
* Shizuoka
* Susono
* Yaizu

Sümbolid
--------

Shizuoka prefektuuri tunnuslind on värvuliste seltsi kuuluv *Terpsiphone atrocaudata*, tunnuspuu on lõhnav osmantus (*Osmanthus fragrans var. aurantiacus*) ja tunnuslill rododendron (*Rhododenron*).

Vaatamisväärsused
-----------------

* Fuji mägi
* Shiraito kosk

Viited
------

1. ↑  統計センターしずおか > 静岡県人口推計

Välislingid
-----------

* Shizuoka prefektuuri koduleht (*jaapani, inglise, hiina, korea, portugali ja hispaania keeles*)

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
**Tomáš Petříček** (sündinud 27. septembril 1981 Rokycanys) on Tšehhi poliitik (Tšehhi Sotsiaaldemokraatlik Partei).

2004. aastal sai ta Prahas Karli ülikoolis bakalaureusekraadi politoloogia ja rahvusvaheliste suhete alal ning 2006. aastal samas magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal. 2009. aastal sai ta Brüsselis Rahvusvaheliste ja Strateegiliste Uuringute Keskuses (CERIS) magistrikraadi riigijuhtimise ja arengupoliitika alal ning 2010. aastal Warwicki Ülikoolis magistrikraadi rahvusvahelise poliitilise ökonoomia alal. Doktorikraadi sai ta Karli ülikoolis 2014. aastal rahvusvaheliste suhete alal. 

Aastatel 2012–2014 töötas ta mittekoosseisulise õppejõuna Karli ülikoolis. 2014–2017 töötas ta Euroopa Parlamendis nõunikuna. 2017. aasta maist kuni detsembrini töötas ta töö- ja sotsiaalministri asetäitjana. 2018. aasta jaanuarist kuni juulini oli ta Euroopa Parlamendi nõunik. 2018. aasta augustist oktoobrini oli ta Tšehhi välisministri asetäitja.

Alates 16. oktoobrist 2018 kuni 12. aprillini 2021 oli Tomáš Petříček Tšehhi välisminister.

Viited
------

1. ↑  Tomáš Petříček Government of the Czech Republic
2. ↑  Czech Republic. Ministries, etc. rulers.org
**Tonaalne helirida** ehk **keskendatud helirida** on üht helikõrgust (toonikat) või helikõrguste kogumit (tugisüsteemi, näiteks toonika kolmkõla) eriliselt esile tõstev, rõhutav helirida.

Tonaalses helireas ei ole kõik astmed ühesuguse kõlaiseloomuga. Ühed mõjuvad lõpetavalt, jätavad mulje rahunemisest, olles teiste hulgas tugihelideks. Need on helirea püsivad astmed. Ülejäänud astmed väljendavad lõpetamatust, vajadust edasiliikumiseks, omades tunglevust lähimasse püsivasse astmesse. Need on püsimatud ehk kulgevad astmed.

Püsimatud astmed kulgevad:

* suhteliselt püsivasse astmesse
* lähimasse püsivasse astmesse
* alumisse püsivasse astmesse (IV astme kulgevus III-sse)

Erilise aktiivsuse omab VII astme tunglevus toonikasse. Ka tugihelid pole oma püsivuselt üheväärsed. Absoluutselt püsiv on ainult I aste.

Helirea I, IV ja V astet nimetatakse **põhiastmeteks**, kuna loomulikus laadis (loomulik mažoor ja loomulik minoor) ehitatakse nendelt astmetelt tonaalset laadi iseloomustavad kolmkõlad (T, S, D või t, s, d). II, VI, ja VII astet nimetatakse **kõrvalastmeteks**. Peale numbrilise tähistuse omavad helirea astmed ka nimetusi (toonika, laskuv juhtheli, mediant, subdominant, dominant, submediant, juhtheli).

Klassikalised tonaalsed heliread on:

* loomulik mažoor ehk naturaalne mažoor = naturaalduur
* loomulik minoor ehk naturaalne minoor = naturaalmoll

Vaata ka
--------

* Tonaalne muusika
* Tonaalsus
* Atonaalne helirida
* Modaalne helirida
**Imanbek Zejkenov** (kasahhi keeles Иманбек Зейкенов, esinejanimi **Imanbek**; sündinud 21. oktoobril 2000) on Kasahstani DJ ja produtsent. Ta pälvis kuulsuse 2019. aastal, kui ta tegi Saint Jhni loost "Roses" remiksi.

Lapsepõlv ja karjäär
--------------------

Imanbek Zejkenov sündis Kasahstanis Aksu linnas. Ta hakkas kitarri mängima 8-aastaselt. Imanbek õppis ja töötab raudteetranspordis, kuid on muusikaproduktsiooniga tegelenud alates 2017. aastast. Imanbeki remiks Guyana-Ameerika Ühendriikide räppari Saint Jhni loole "Roses" sai ülemaailmselt kuulsaks. Remiks tehti ilma Saint Jhni osaluseta, kuna Zejkenovi katsed temaga Instagramis kontakti saada ebaõnnestusid ja ta ei saanud vastust. Laul jõudis enamikku Euroopa muusikaedetabelitesse, sealhulgas Belgia, Ungari, Hollandi, Poola, India ja Rootsi edetabelitesse, tõustes Shazam Worldi edetabelis 1. kohale. Remiksi suure edu ja populaarsuse järel jõudis ka 2016. aastal lindistatud originaallaul USA Billboardi edetabelisse, Suurbritannia singlite edetabelisse ja teistesse edetabelitesse, sealhulgas Austria, Kanada, Taani, Prantsusmaa, Saksamaa ja Iirimaa edetabelitesse. Imanbek sõlmis plaadilepingu Venemaa plaadifirmaga Effective Records ja avaldas oma esimese laulu Spinnin Recordsi tütarplaadifirma Dharma Recordsi kaudu.

Diskograafia
------------

### Singlid

* "Roses" (koos Saint Jhniga) (2019)
* "I'm Just Feelin' (Du Du Du)" (koos Martin Jenseniga) (2020)

### Muud laulud

* "Take Me" (koos O'Neilliga)
* "Hot" (koos Parah Dice'iga)
* "Smoke It Up" (koos Stephanskiyga)
* "Dope"
* "Clandestina" (koos FILV & Edmofo ja Emma Petersiga)
* "Romantic Dance" (koos DJ DmimixeRi ja MURANAga)
**Shmu'el Yosef Agnon** (eesti keeles on kasutatud nimekujusid *Šmuel Josef Agnon* ja *Samuel Josef Agnon*; heebrea **שמואל יוסף עגנון**); sünninimi **Shmuel Yosef Halevi Czaczkes**; 17. juuli 1888 Buczacz (Austria-Ungari, hiljem Poola ja tänapäeval Ukraina) – 17. veebruar 1970 Jeruusalemm) oli heebreakeelne Iisraeli kirjanik. 1966. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Teoseid eesti keeles
--------------------

* "Jutustusi", Tallinn, AVIV, 1993. Tõlkinud Uku Masing ja Kalle Kasemaa.
* "Teine nägu: jutte armastusest", Tallinn, Perioodika, 1994. Tõlkinud Kalle Kasemaa.
* "Lihtne lugu", Tallinn, Varrak, 2005. Tõlkinud Kalle Kasemaa.


Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
**Short 184** oli Esimese maailmasõja suurimas merelahingus olulist rolli täitnud vesilennuk ja Esimese maailmasõja järel üks levinumaid vesilennukeid maailmas.

Eestis lendasid Short 184 lennukid aastatel 1919–1933. Kaheksa seda tüüpi lennukit oli kasutusel lennuväes ning need asusid Lennusadamas vesilennukite angaarides.

Short 184 esimesed lennud
-------------------------

Maailma esimene lennukiehitusfirma Short Brothers konstrueeris I maailmasõja ajal Briti Kuningliku mereväe tellimusel vesilennuki Short 184. Esmalend toimus 1915. aasta aprillis. Kuu hiljem saadeti prototüüp ja esimene seeriamasin laeva pardal Vahemerele. Augustis sooritas Short 184 ajaloo esimese eduka õhutorpeedorünnaku Türgi kaubalaevale.

Mudelit 184 kasutati laialdaselt allveelaevavastase patrull-lennukina, pommitajana ja luureks nii Vahemerel kui ka Briti saarte ümbruses. Ühtekokku valmis erinevates tehastes üle 900 lennuki.

Short 184 Eestis
----------------

Eesti lennuvägi opereeris aastatel 1919–1933 kaheksa Short 184 vesilennukiga (nr. 24–26 ja 37–41). Lahinglendudes need lennukid siiski ei osalenud. Põhilise rakenduse leidsid need õppetreeninglennukitena, kuid need vedasid ka Tallinna ja Helsingi vahel posti. Vesilennukid baseerusid Lennusadama vesilennukite angaarides.

Short 184 koopia
----------------

Short 184 vesilennukeid ehitati kogu maailmas kokku 936. Tervikuna ei ole aga säilinud ühtegi. Inglismaal Fleet Air Armi muuseumis eksponeeritakse üht osaliselt säilinud Short 184 vrakki.

Lennusadama ekspositsiooni jaoks alustati 2010. aasta kevadel maailmas ainsa täismõõtmetes Short 184 valmistamist. Jooniste ja piltide alusel valminud lennuki ehitajaks oli Nurmsi Lennuklubi Türil. Lennuki koopia valmis suures osas Kalju Käi, Urmas Haugi ja Meelis Kupitsa töö tulemusel. Short 184 ehitamine oli selle valmistajatele suur katsumus, kuna puudusid täpsed joonised kõikidest detailidest ja paljuski tuli toetuda fotodele. Kõige keerulisemaks ülesandeks kujunes kere ja tiibade katmine spetsiaalse riidega. 2012. aasta märtsis tõsteti lennuk pärast lõplikku kokkupanemist lae alla – muuseumi õhutasapinda.

Vaata ka
--------

* Eesti sõjalennukite loend (1918–1940)

Viited
------

1. ↑  "Hukkunud lennuhuvilisel jäi pooleli elu suurim töö" Delfi, 12. juuli 2010
2. ↑  Bianca Mikovitš: "Türil sai valmis ainulaadne lennukikoopia" Maaleht, 29. oktoober 2011
3. ↑  Urmas Tooming: "Vesilennuki ehitaja hoiab hinge kinni" Tallinna Postimees, 2. märts 2012
4. ↑  Kruut, Margus (08.08.2011). "Vesilennuki Short 184 taassünd". *Tehnikamaailm*. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.11.2020. Vaadatud 2.06.2020.
5. ↑  Kruut, Margus (08.05.2012). "Short jõudis koju". *Tehnikamaailm*.[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Short 184** |

* Vesilennuk Short 184 Lennusadam
* Margus Kruut: "Vesilennuki Short 184 taassünd" Tehnikamaailm, august 2011
KD logo
**Kristlikud Demokraadid** (rootsi keeles *Kristdemokraterna*, lühend *KD*) on Rootsi partei. Partei kuulub Kristlik Demokraatliku Internatsionaali ja Euroopa Rahvaparteisse.

Ajalugu
-------

Asutati 1964. aastal Kristliku Demokraatliku Ühtsuse (*Kristen Demokratisk Samling*) nime all, kuid saavutas oma esindatuse Rootsi parlamendis alles 1985. aastal valimisliidus Keskparteiga. Oma nime all sai partei parlamenti alles 1991. aastal. Partei muutis nime 1987. aastal Kristlik-Demokraatlikuks Sotsiaalseks Parteiks (*Kristdemokratiska Samhällspartiet*). Praeguse nime sai erakond 1996. aastal. KD osales Rootsi paremtsentristlikes valitsustes aastatel 1991–1994 ja osales paremtsentristlikus valitsuses aastatel 2006–2014.

Partei ideoloogia
-----------------

KD on paremtsentristlik kristlik demokraatlik partei. Majanduses pooldab partei maksude vähendamist, ettevõtete reguleerimise vähendamist. Sotsiaalpoliitikas taotletakse eakate hoolitsemise parandamist, ollakse leppinud samasooliste paaride perekonnaks tunnistamise ja abiellumisega (alates 2009. aasta 1. maist on samasooliste abielu Rootsis lubatud, erakonna liider Ebba Busch on osalenud Stockholmi geiparaadil). Erakond pooldab 1980. aastatest abordi lubamist, selle ajani oli KD sellele vastu.

Valimistel
----------

2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel sai partei 6,6% häältest, mis andis 24 kohta 349-st. 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai KD 5,5% häältest ja 1 koha 19-st. Hiljem liitus KD-ga üks ülejooksik Juuninimekirjast. KD liikmed kuuluvad Euroopa Parlamendis gruppi Euroopa Rahvapartei/Euroopa Demokraadid.

2010. aasta parlamendivalimistel saadi 5,6% häältest, 19 kohta 349-st.

2014. aasta parlamendivalimistel saadi 4,57% häältest, 16 kohta 349-st

2018. aasta parlamendivalimistel saadi 6,32% häältest, 22 kohta 349-st

Partei esimehed
---------------

* 1964–1972 Birger Ekstedt
* 1973–2004 Alf Svensson
* 2004–2015 Göran Hägglund
* 2015– Ebba Busch

Viited
------

1. ↑  Swedish Christian Democrat leader attends Pride for first time. Sveriges Radio. 01.08.2016

Välislingid
-----------

* KD ametlik lehekülg (*rootsi keeles*)
* Rootsi parlament:Kristlikud Demokraadid (*inglise keeles*)
Kalmistu paljand on Aruküla lademe stratotüübiks
**Aruküla lade** on keskdevoni ladestiku regionaalne lade. Aruküla lademe all lamab Narva lade ja temal lasub Burtnieki lade. Lademe vanus on 384...380,5 miljonit aastat.

Ladet hakkas esimesena eristama Walther Gross aastal 1940. Lademe stratotüübiks on Kalmistu paljand Tartus. Üleilmses standardis vastab sellele Givet' lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Aruküla kihistu, milles eristatakse omakorda Viljandi, Kureküla ja Tarvastu kihistikke.

Lademe paksus Eestis on 66–97 m, Lätis aga 60-80 meetrit. 

Lademe avamus kulgeb Eestis vööndina Ruhnust Peipsi läänerannikuni. Lade paljandub näiteks Kallaste ja Tamme pangal. Lätis avaneb see mõningate Vidzeme põhjaosa ürgorgude põhjas, samuti ka Kuramaa põhjaosas, kus see kohati ka paljandub.

Lademe kivimkoosseisus on palju liivakivi, kohati esineb selles ka domeriiti ja savi. Lade on rikas fossiilide poolest.

Lademe vana nimetus oli Tartu lade.

Vaata ka
--------

* Aruküla koopad

Viited
------

1. 1 2 3 4  EE 12. köide, 2003: 25.
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Latvijas ģeoloģiskā karte M 1:500 000 - Latvijas Universitāte
4. ↑   (vaadatud 16.02.2013)
5. ↑  Aruküla Stage A. Kleesment & E. Mark-Kurik (Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 lk. ISBN 9985-50-185-3)
6. ↑  Narvajõe lademe geoloogiast Eesti NSV-s. Kaarel Orviku, 1948.

Devoni lademed (Balti stratigraafia)

Tilžė **·** 
Ķemeri **·** 
Rēzekne **·** 
Pärnu **·** 
Narva **·** 
Aruküla **·** 
Burtnieki **·** 
Gauja **·** 
Amata **·** 
Pļaviņase **·** 
Dubniki **·** 
Daugava  

vanemad lademed  nooremad lademed
**Shi Yi** (十翼 shí yì, "Kümme tiiba") on "Yi Jingi" kuuluvad ja selle põhiteksti täiendavad seitse (kümneks jaotatud) kommenteerivat traktaati. Neid nimetatakse enamasti "Kümneks lisaks".

  

"Muutuste raamatu" põhitekstile hiljem kirjutatud ja lisatud kommentaarid koosnevad järgnevatest traktaatidest:

1. (1. ja 2.) "Tuan Zhuan" (彖傳 tuàn zhuán) – "Otsustamise traditsioon" kahes osas. Käib otsuste juurde. Vaatleb kuusjooni joonte ja neid moodustavate kolmjoonte põhjal, et selgitada üldisi otsuseid.

2. (3. ja 4.) "Xiang Zhuan" (象傳 xiàng zhuán) – "Kujude traditsioon" kahes osas.

(3.) "Daxiang Zhuan" – "Suur kujude traditsioon" vaatleb kuusjooni kolmjoontest lähtudes ja annab juhiseid eetiliseks käitumiseks.
(4.) "Xiaoxiang Zhuan" – "Väike kujude traditsioon" vaatleb kuusjoonte jooni eraldi. Selgitused, mis tuginevad kuusjoonte siseehitusele, käsitlevad põhiliselt endeid.
3. (5. ja 6.) "Xici Zhuan" (系辞傳 xì cí zhuán) ehk "Da Zhuan" – "Otsustusi selgitav kommentaar" ehk "Suur kommentaar "kahes osas. Selles esitatakse raamatu aluselised filosoofilised põhimõtted ontoloogia, kosmoloogia, gnoseoloogia ja eetika kohta; ennustamistehnika ja omalaadne Vana-Hiina kultuuri ajalugu.

4. (7.) "Wenyan Zhuan" (文言傳 wèn yán zhuán)- "Kirja ja keele kommentaar ", mis koosneb kahe esimese kuusjoone terminite ja väljendite selgitustest.

4. (8.) "Shuogua Zhuan" (說卦傳 shuō guà zhuán) – "Kolmjoonte kommentaar ".

5. (9.) "Xugua Zhuan" (序卦傳 xù guà zhuán) – "Kuusjoonte järgnevuse kommentaar ".

6. (10.) "Za gua Zhuan" (杂卦傳 zá guà zhuán) – "Erinev gua’de kommentaar ", mis annab kuusjoonte nimedele lisaks ka teised täiendavad nimed.

  

Eri väljaannetes on lisade paigutus erinev. Vanema traditsiooni järgi asetatakse kahe esimese kuusjoone järele vastavad kommentaarid "Wenyan Zhuanist" (teksti lõikes) ja kogu põhiteksti järele ülejäänud lisad. 3. sajandi alguse saanud teise traditsiooni järgi pannakse üksikute kuusjoonte põhitekstidele kohe järgnema neile vastavad "Tuan Zhuani" ja "Xiaoxiang Zhuani" ütlused. "Xiaoxiang Zhuani" ütlused on jagatud neile vastavate joonte otsustuste alla, mille kohta nad käivad. Ülejäänus on lisade paigutus sama, mis esimeses traditsioonis.

Kõik kommentaarid, peale "Xici Zhuani" ja "Shuogua Zhuani", käsitlevad otseselt põhiteksti ja selle märkide järgnevust – mõtestavad seda avaramalt lahti ja toovad juurde tähenduste nüansse.

Vaata ka
--------

* Muutuste raamat
* Xici Zhuan

Kirjandus
---------

* Richard Wilhelm: I Ging. Das Buch der Wandlungen. Anaconda, Köln 2007, ISBN 978-3-86647-079-8.
* Перев. с кит. Б. Б. Виногродского. И цзин-Чжоу И. М. "Северный ковш", 1999.
**Kristlik platonism** (ka platonislik kristlus) on kristluse maailmavaate alus, mis kujunes välja esimese aastatuhande esimesel poolel. Kristlik platonism alavääristab meeleist maailma ja peab tähtsaks ideede maailma, nn vaimset maailma. Kristlik platonism väljendub patristikas.

Kristliku platonismi rajas Origenes. Ta eemaldus arusaamast, et kristlase elu tähendab pöördumist maailma vastu ja kujundas välja kristliku platonismi ühe vormi. Samm-sammult võis kristlane tõusta kõrgemale olemise ahelas, kuni jõuab jumalani. Platonistina oli Origenes veendunud jumala ja hinge suguluses: jumaliku tunnetus on inimkonnale omane. Seda on võimalik taaskogeda ja äratada ellu eriliste harjutuste abil.

Et kohandada platonistliku filosoofiat pühakirjaga, arendas Origenes välja piiblilugemise sümbolmetoodika. Selle kohaselt ei tulnud Kristuse neitsisündi Maarjast mõista sõna-sõnalt, vaid jumaliku tarkuse sündimisena inimhinges. Kaemuse varal edeneb hing jumala tundmises, mis muudab teda seni, kuni - nagu Platon ise oli õpetanud - ta muutub jumalikuks.

Kristlikust paltonismist kujuneb Athanasiose ajal kristluse peasuund, kuni kiriku lõheni ja aristotelesliku kristluse (skolastika) tekkmiseni.

Friedrich Nietzsche arvas, et kristlus on platonism massidele.

Vaata ka
--------

* Kristlik filosoofia

Viited
------

1. ↑  K. Amstrong. *Jumala ajalugu*. Varrak 2007, lk 115.
Saksamaa presidendi lipp
**Saksamaa president** (*Bundespräsident*; *Bundespräsident der Bundesrepublik Deutschland*) on Saksamaa riigipea.

Presidendil ei ole Saksamaal tegelikult poliitilist võimu. Tema peamisteks ülesanneteks on vastuvõetud seaduste allkirjastamine, Liidupäeva valimiste väljakuulutamine ning valitsuse ametisse kinnitamine ja ametist vabastamine. 

Presidendi valib Liidukogu (Liidupäev ja sama palju liikmeid liidumaade esindustest) viieks aastaks. 

Presidendikandidaat peab olema vähemalt 40-aastane. Presidenti ei saa valida ametisse rohkem kui kaheks ametiajaks järjest. 

Saksamaa presidendid alates 1949:

* Theodor Heuss, 1949–1959
* Heinrich Lübke, 1959–1969
* Gustav Heinemann, 1969–1974
* Walter Scheel, 1974–1979
* Karl Carstens, 1979–1984
* Richard von Weizsäcker, 1984–1994
* Roman Herzog, 1994–1999
* Johannes Rau, 1999–2004
* Horst Köhler, 2004–2010
* Christian Wulff, 2010–2012
* Joachim Gauck, 2012 – 19. märts 2017
* Frank-Walter Steinmeier, 19. märts 2017 –

Vaata ka
--------

* Saksamaa riigipeade loend

Välislingid
-----------

* Saksamaa Liitvabariigi President internetis
**Saksamaa kodakondsus** on reguleeritud Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklites 16 ja 116 ning Saksamaa kodakondsusseaduses (Staatsangehörigkeitsgesetz) aastast 1913.

### Saksamaa pőhiseaduse lõiked

* Artikkel 16 (Kodakondsus ja väljaandmine)

(1)Saksa kodakondsust ei tohi ära võtta. Saksa kodakondsuse võib keegi oma tahte vastu kaotada ainult, kui seda näeb üks seadus ette ja too ei jää tagajärjena kodakondsusetuks.
(2)Ühtki sakslast ei tohi välismaale välja anda. Seaduse kaudu võib sellest reeglist erineva otsuse langetada väljaandmiste puhul teisele Euroopa Liidu liikmesriigile või rahvusvahelisele kohtule, kui õigusriigile omapärastest põhimõtetest kinni peetakse.

* Artikkel 116 (Termin "sakslane" - kodakondsuse taastamine)

(1)Sakslane selle põhiseaduse mõttes on see, kes Saksamaa kodakondsust omab või see, kes saksa rahvusest põgenikuna või küüditatuna või tema abikaasana või järeltulijana Saksa Riigi 31.detsembri 1937. aasta seisus elama on asunud.
(2)Endised Saksamaa kodanikud, kellelt 30.jaanuarist 1933 kuni 8.maini 1945 Saksamaa kodakondsus poliitiliste, rassiliste või usuliste põhjuste tõttu ära võeti ja nende järeltulijad tuleb nende soovi korral naturaliseerida. Nad kehtivad kui mitte kodakondsust kaotanutena, kui nad peale 8.maid 1945 Saksamaale on elama läinud ja ei ole oma vastupidist soovi avaldanud.

### Saksamaa kodakondsusseadus

§1 (Termin "sakslane")
Sakslane selle seaduse mõttes on see, kes Saksamaa kodakondsust omab.

§2 (tähtsusetu)

§3 (Saksamaa kodakondsuse saamine)
Saksamaa kodakondsust saadakse:
1. sünni kaudu (§4)
2. seletuse kaudu (§5)
3. lapsena vastuvõtmise kaudu (§6)
4. Saksamaa liiduküüditatute seaduse §15 lg 1 või 2 järgi väljastatud tunnistuse kaudu (§7)
4a.ülekandmise kaudu ilma Saksamaa kodakondsuseta sakslasena põhiseaduse 116.artikli järgi (§40a)
5. välismaalasena naturalisatsiooni kaudu (§§ 8-16, 40b ja 40c)

§4 (Kodakondsuse saamine sünni kaudu)
(1)Sünni kaudu saab laps Saksamaa kodakondsuse, kui üks vanematest Saksamaa kodanik on. Kui sünni ajal ainult lapse isa Saksamaa kodanik on ja kui Saksamaa seadused suguluse tuvastamiseks isaks tunnistamist või isaduse tõestamist nõuavad, siis on vaja kodakondsuse kehtestamiseks saksa seaduste järgi kehtivat isaks tunnistamist või isaduse tõestamist; isaks tunnistamise või isaduse tõestamise protseduur peab alanud olema enne lapse 23-aastaseks saamist.
(2)Laps, kes Saksamaal leitakse (leidlaps), kehtib kuni vastupidise tõendi leidmiseni sakslase lapsena.
(3)Saksamaal sündimise korral saab välismaalasest vanemate laps Saksamaa kodakondsuse, kui üks vanematest: 1. kaheksa aastat Saksamaal legaalselt elab ja 2. vaba liikumisõigusega liidukodanik või samade õigustega Euroopa Majanduspiirkonna kodanik on või Šveitsi kodanikuna elamisluba omab.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõnarõhust; lauserõhu kohta loe artiklist Lauserõhk.* |

---

**Rõhk** on suurenenud hääldusintensiivsus, mis avaldub sõna teatud silpide hääldamisel.

Rõhu peaülesanne on muuta kõne rütmiliseks, sest rütmilist kõnet on kergem artikuleerida ja tajuda.

Rõhk võimaldab silpi hääldada kahel viisil – rõhuliselt või rõhutult.

Rütm ja rõhu koht
-----------------

Rõhk võib olla fikseeritud, vaba või tooniline.

Fikseeritud rõhu puhul eristatakse keeli, kus 

a) rõhk on peaaegu alati esimesel silbil (eesti, soome, mokša, ungari, läti ja muudes keeltes); 

b) rõhk on peaaegu alati viimasel silbil (armeenia, tadžiki, pärsia, udmurdi ja muudes keeltes); 

c) rõhk on peaaegu alati eelviimasel silbil (ketšua, poola, esperanto ja muudes keeltes); 

d) rõhk on tagant kolmandal silbil (makedoonia keeles).

Vaba rõhk on rõhk, mis saab olla ükskõik millisel silbil, olenedes konkreetsest sõnast. Vaba rõhuga keeltes võib rõhust sõltuda sõna tähendus. Vaba rõhk on järgmistes keeltes: inglise, saksa, rootsi, hispaania, portugali, itaalia, leedu, vene, ukraina, valgevene, kreeka ja teistes keeltes.

Tooniline rõhk on rõhk mitme erineva tooniga, rõhk on sõna igal silbil. Tooniline rõhk on omane jaapani, korea, hiina ja teistele keeltele.

Rõhk eesti keeles
-----------------

Eesti keeles on tavaliselt rõhk esimesel silbil.

Rõhu ülesandeks on tähistada sõna algus.

Kui sõna on pikem, siis 3. või 5. silbil võib olla kaasrõhk. Samuti võivad kaasrõhud olla liitsõna iga osa esimesel silbil.
**Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kogudus** on õigeusu kogudus, mis tegutseb Saare maakonnas Saaremaa vallas Tornimäe külas. Kogudus kasutab Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirikut.

Kogudus asutati 1846. aastal (teistel andmetel 1847. või 1848. aastal).

Koguduse preester on Toivo Treima.

Koguduse ajaloost
-----------------

Saaremaal moodustati Pöide ümbruskonna õigeusu kirikuga liitunuile 1846. aastal Jaani kogudus. Tornimäe kogudus eraldati algsest Jaani kogudusest 1847. aastal. See kogudus tegutses esialgu nn rändkogudusena ümbruskonna külades. Tornimäe kogudusest eraldati omakorda Laimjala (1848) ja Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus (1910). Tornimäe õigeusu kogudus toimetas jumalateenistusi Uuemõisa kroonumõisa kivikuuris ja tasus üüri 200 rubla aastas.1913. aastal oli Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise koguduses 2388 liiget. 1970. aastal oli koguduses 232 annetajaliiget ja 1998. aastal 210 liiget.

Viited
------

1. 1 2 3   (vaadatud 22.06.2017)

Välislingid
-----------

* Kogudusest EAÕKi kodulehel
Bernardo O'Higginsi juhtinud tormijooksu Rancagua lahingus Tšiili Vabadussõjas kujutav maal
**Tormijooks** on lahingumanööver, milles võitlejad tungivad lähivõitluseks võimalikult kiiresti vaenlase poole, rabades vastast ootamatusega ja halvates sellega vastase reageerimisvõime.

Tormijooksu all peetakse silmas ka otserünnakut sissepiiratud linnale, kindlusele või muule kaitstud objektile. Tavaliselt võetakse tormijooks ette, kui piiratavad piiramise käigus ei alistu. Enne seda püütakse vähendada piiratavate vastupanu sõjaliste (tulistamine, kaitseehitiste purustamine) või psühholoogiliste meetoditega (propaganda, välisühenduste katkestamine).

Tänapäeval räägitakse tormijooksust ka kujundlikult, kirjeldades inimeste arvukat tungi või pürgimist; näiteks kõneldakse ajakirjanduses tormijooksust ülikoolidele, ühiselamukohtadele või e-maksuametile.

Ratsaväe tormijooks
-------------------

Tormijooksu tekitatavat šokiefekti on eriti ära kasutatud ratsaväe taktikas, nii raske- kui ka kergratsaväe puhul ja ka eri ajastutel. Ajaloolane John Keegan on väitnud, et korrektselt valmistunud (kasutades näiteks eri liiki välikindlustusi) väe vastu olid ratsaväe tormijooksud vähese efektiivsusega, sest hobused tõrkusid tihedasse inimmassi kappamast. Ratsaväe tormijooksud õnnestusid kõige paremini siis, kui vastaste üksus oli juba kõikuva moraali või hirmu tõttu laiali lagunemas.

Märkimisväärsemaid tormijookse
------------------------------

Elizabeth Thompsoni õlimaal "Scotland Forever!", mis kujutab Royal Scots Greysi tormijooksu Waterloo lahingus
Marssal Ney juhitud tormijooksu Waterloo lahingus kujutav Louis Dumoulini maal
* **Klušino lahing** (4. juuli 1610) – ligikaudu 6000 Poola ratsanikku (80% neist husaarid) *hetman* Stanisław Żółkiewski juhtimisel alistas 35 000–40 000-mehelise Moskva tsaaririigi väe.
* **Viini lahing** (11.–12. september 1683) – Poola kuningas Jan III Sobieski juhtis ligi 18 000 ratsaniku (eesotsas 3000 raskerelvis husaari) tormijooksu ülekaaluka Osmanite väe vastu. See on ühtlasi ajaloo suurim ratsaväe tormijooks.
* **Eylau lahing** (8. veebruar 1807) – 11 000 Prantsuse ratsaväelast ründasid Joachim Murat' juhtimisel tormijooksuga Vene keisririigi väge, et päästa Napoleoni juhitud armee.
* **Waterloo lahing** (18. juuni 1815) – kaks brigaadi (umbes 2000 meest) Briti raskeratsaväge ründas välimarssal Henry William Pageti käsul tormijooksuga Prantsuse jala- ja suurtükiväge, algsest edust hoolimata suruti nad lõpuks diviisikindral Édouard Jean Baptiste Milhaud' juhitud Prantsuse kürassiiride vasturünnakuga suurte kaotustega tagasi. Hiljem ründas marssal Ney juhtimisel umbes 5000 Prantsuse ratsaväelast tormijooksuga Briti väge, kuid ei suutnud kokkuvõttes nelinurksetesse lahingurividesse koondunud Briti jalaväge alistada.

Vaata ka
--------

* Banzai-rünnak
* Inimlaine

Viited
------

1. ↑  A'Barrow 2016, lk 73.
2. ↑  Overy 2014, lk 58

Kirjandus
---------

* A'Barrow, Stephen R (2016). Death of a Nation: A New History of Germany. Book Guild Publishing. p. 73. ISBN 9781910508817.
* Overy, Richard (2014). A History of War in 100 Battles. Oxford University Press. p. 58. ISBN 9780199390717.