recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Friedrich Nikolaus Russow** (14. aprill 1828 Tallinn – 22. juuli 1906 Peterburi) oli eesti luuletaja, muuseumitöötaja, kunstnik ja publitsist.

Päritolu
--------

Tema isapoolne vanaisa Anton Russow oli pärisori parun Friedrich Gustav von Roseni Kauksi ja Kiikla mõisas. Roseni ajal lavastati Kiikla mõisa koduteatris mõisniku hea tuttava, kuulsa dramaturgi August von Kotzebue abiga nii saksa- kui ka eestikeelseid näidendeid, kus osales näitlejana ka Anton Russow. Kui Rosen kolis Tallinna, jätkas Anton Russow osalemist Kotzebue Tallinna asjaarmastajate teatri (*Revaler Liebhaber Theater*, 1784–1792) etendustes.

Anton Russowi poeg ja Friedrich Nikolaus Russowi isa Carl Gustav Andreas sündis Tallinnas, kus töötas kirjutajana tollivalitsuses. Carl Gustav Andreas Russow abiellus Caroline Maria Nesoriga, kelle neiupõlve perekonnanimi Nesor oli Rosen tagurpidi loetuna. Caroline Maria ema oli parun Carl Gustav von Rosen noorema (1765–1833) ja eestlannast toatüdruku, pärisorjast kangru tütre Marie Jürgensi (tema perekond vabastati pärisorjusest 1805. aastal) väljaspool abielu sündinud laps.

Elulugu
-------

Friedrich Nikolai Russow sündis 1828. aastal Tallinnas eestlasest tolliametniku pojana. Õppis Paide kreiskoolis, Tallinna kubermangugümnaasiumis, Peterburi ülikoolis õigusteadust, mille lõpetas 1851. aastal.

Pärast Peterburi ülikooliu lõpetamist töötas (1852–1863) Tallinnas Eestimaa kubermanguvalitsuses, 1859 määrati Toompea lossifoogtikohtu esimeheks. Ühtlasi oli Eestimaa kubermanguvalitsuse eesti keele tõlgiks. 

1863. aastal siirdus Peterburi, kus töötas sekretärina rahandusministeeriumile alluvas mäedepartemangus, 1886–1899 oli Peterburis, keiserliku Ermitaaži gravüüride ja joonistuste osakonna varahoidja, 1865–1905 ühtlasi varahoidja Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia etnograafiamuuseumis.

Tegevus ajakirjanikuna
----------------------

F. Russowi tegevus ajakirjanduse alal: aastatel 1854–1857 ilmus temalt 8–12-leheküljelisete vihikutena sariväljaanne "Tallinna koddaniko ramat omma söbbradele male" (12 vihikut) Krimmi sõja sündmuste vahendamiseks talurahvale. Sariväljaanne oli poolperioodilise väljaandena eesti ajalehe asetäitja ja eelkäija. 1860. aastal asutas F. Russow Tallinnas koos juristi ning ajaloolase Thomas Wilhelm Greiffenhageniga päevalehe Revalsche Zeitung.

Tegevus kirjanikuna
-------------------

Kogus rahvaluulet ja tegeles kirjandusliku tegevusega ning avaldas 1854. aastal kaks Krimmi sõjast inspireeritud luuletust "Söalaul Eestima tüttarlastele" ja "Wenne soldati laul" ja värsivihiku "Ued Kandlekeled",

Tegevus kunstnikuna
-------------------

1858 ilmusid Berliinis tema joonistuste järgi värvilisena litografeeritud Tallinna ja selle ümbruse vaated. Tema õlimaalid on kainelt asjalikud.

Viited
------

1. 1 2  Kisseljova, Ljubov. 2016. "Kroonupatriotism või rahvuslik mõtlemine? Friedrich Nikolai Russowi ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldi Krimmi sõja ainelised teosed." *Keel ja Kirjandus* 2016/7:504–515.

Välislingid
-----------

* Friedrich Nikolai Russow Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Friedrich Nikolai Russow (1828-1906), Kreutzwaldi sajand / Eesti kultuurilooline veeb
**Valka piirkond** (läti keeles *Valkas novads*) on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis. Piirneb põhjas Eestiga.

Piirkond moodustati 2009. aastal Valka linna ja viie valla (Härgmäe, Kārķi, Valka, Vijciemsi ja Zvārtava) liitmise teel. Härgmäe valla suuremad asulad: Härgmäe, Hoomuli, Turna; Kārķi valla suuremad asulad: Kārķi, Veckārķi, Vēveri; Valka valla suuremad asulad: Luke, Sēļi, Pedele, Zīle, Saule, Ķeizarpurvs, Žuldiņas, Kalnstaldoti, Tomēni, Alieši, Bērzezers; Vijciemsi valla suuremad asulad: Vijciems; Zvārtava valla suuremad asulad: Stepi, Putras, Zaķi, Jaunāmuiža, Mierkalns, Vērsīši, Cirgaļi, Kaģuciems.

Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Valka piirkonna elanikest lätlasi 75,54%, venelasi 15,83%, valgevenelasi 2,42%, ukrainlasi 2,27%, eestlasi 1,15% ja teistest rahvustest inimesi 2,80%.

2021. aasta haldusreformi järel säilis piirkond endistes piirides.

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 3.10.2023.

Välislingid
-----------

* Valka piirkonna koduleht (läti, vene, inglise)

| * v
* r
Läti 1. järgu haldusüksused |
| --- |
| Vabariigilinnad | 

* Daugavpils
* Jelgava
* Jūrmala
* Liepāja
* Rēzekne
* Riia
* Ventspils

 |
| Piirkonnad | 

* Ādaži
* Aizkraukle
* Alūksne
* Augšdaugava
* Balvi
* Bauska
* Cēsis
* Dobele
* Gulbene
* Jēkabpils
* Jelgava
* Ķekava
* Krāslava
* Kuldīga
* Limbaži
* Līvāni
* Ludza
* Lõuna-Kuramaa
* Madona
* Mārupe
* Ogre
* Olaine
* Preiļi
* Rēzekne
* Ropaži
* Salaspils
* Saldus
* Saulkrasti
* Sigulda
* Smiltene
* Talsi
* Tukums
* Valka
* Valmiera
* Varakļāni
* Ventspils

 |
**Permisküla saar**, ka Verhovski saar (vene keeles *Верхнесельский остров, Верхне-сельский остров)*, Verhovski) on Narva jõe saar. Halduslikult jääb saar Ida-Viru maakonna Alutaguse valla Permisküla territooriumile, kuid saarel puudub asustus. 

Saar on põhjast lõunasse ligi 2,5 km pikk, suurim ida-läänesuunaline laius on 670 meetrit. Narva jõe vasakpoolsel harul on saare kohal Permisküla kärestik, jõe parempoolsel harul (mida mööda kulgeb ka Eesti-Vene kontrolljoon), asub Kakoloki kärestik. Ülemjooksul, Permisküla saare ja Gorodenka küla vahel on Omuti kärestik.

Teise maailmasõja ajal 1944. aastal toimusid saarel ägedad kaitselahingud (Permisküla lahing), milles osales 6. Eesti Piirikaitse Rügement.

Vaata ka
--------

* Permisküla (Verhneje Selo)

Viited
------

1. ↑  Permisküla saar, Hoiualadega jõed Virumaal 2, Keskkonnaamet. Koostjad: Anne-Ly Feršel ja Eva-Liis Tuvi, lk 82
2. ↑  KURB AASTAPÄEV: mis juhtus Permisküla saarel 11. juulil ja augustis 1944?, Õhtuleht, 11. juuli 2017
**Elise Kevend** (ka Eliise, Liisa; 25. juuni 1886 – 3. märts 1945) oli eesti näitleja (näitekunstnik) ja ilulugemise, eesti ja saksa keele õpetaja, logopeed.

Elukäik
-------

Liisa Luik sündis 25. juunil 1886 Tallinnas.

Ta õppis Tallinna Tütarlaste Gümnaasiumis, mille neli klassi lõpetas 1900. Omandas algkooliõpetaja kutse 1902. aastal Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi juures. 

Oli õpetaja Harku vallakoolis ja Vaivara mõisakoolis, kus sattus vastuollu mõisaproua von Korffiga ning siirdus Venemaale. 

Näitlemist alustas 1901. aastal Estonia seltsis; oli Vanemuises Karl Menningu juures õpilane. Lisaks töötas ajalehe Teataja toimetuses, nii et 1905. aasta revolutsiooni sündmustes muutus poliitiliselt kahtlaseks isikuks, kel oli parem Eestist lahkuda /revolutsionäärinimi Liidia Salm/.

Abiellus 1909. aastal Vladimiris Johannes Alexander Kevendiga, kellega tal oli kolm last. Ametlikult lahutati abielu 1929. aastal, ent Liisa pöördus lastega tagasi Eestisse 1917. aastal; mees jäi Venemaale.

Elise Kevend suri 3. märtsil 1945 Pärnus.

Loominguline ja kutsetegevus
----------------------------

Venemaal oli 1906–1908 Ivanovo-Vosnesenski linnakoolis saksa keele õpetajaks, siis Schujas samuti õpetaja. 

1914–1916 õppis Peterburis Saslovski teatrikursustel, olles selle kõrvalt Aleksandra teatri näitleja, kus kasutas Jekaterina Baratova nime. Tuli 1917. aastal Eestisse külla ja jäi siia enda sõnul teatritegelaste nõudmisel esinedes külalisena Estonias ja Draamateatris; ühtlasi töötas ajalehe Sotsiaaldemokraat toimetuses.

Töötas paljudes Tallinna koolides (II Tütarlaste Gümnaasium, Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasium, Lenderi Eragümnaasium; Tallinna merekool, R. Reite eranaiskutsekool, Eesti Naisliidu Naiskutsekool, Tallinna Õpetajate Seminar) ilulugemise ja eesti keele õpetajana; hiljem pühendas tähelepanu kõne- ja kuulmishäiretega laste kõnedefektide ravimisele. 

Oli üks Tallinna Töölisteatri asutajatest ning kuulus selle juhatusse. 

Kirjutas esimesed eesti deklamatsiooni-käsiraamatud "Ilulugemine" (1919) ja "Ilulugemise krestomaatia" (1920) ning "Näitlemisekunsti teooria" (1921).

Viited
------

1. ↑  TLA.52.2.739 Tallinna Linna Haridusosakond > Kevend Liisa-Eliise, okt 1902 /1.02.1919/-31.12.1941; ka ERA.4369.1.1 Eliise Kevend – pedagoog, 1902–1945
2. ↑  Ester. "Kevend, Elise (autor)".
**Rojalism** ehk **kuningriiklus** (prantsuse keeles *royalisme*) on kuningriiklaste ja kuningriigi pooldamise ideoloogia, eriti Prantsusmaal. 

Juulis 1648 algas Inglismaal rojalistide mäss. 17.–19. augustil võitis Oliver Cromwell Prestoni juures rojaliste ja šotlasi ning hõivas Londoni. 

1795. aasta oktoobris surus Napoléon Bonaparte kindlakäeliselt maha Direktooriumi vastu suunatid rojalistide mässukatse. Direktooriumi võim nõrgenes, kuigi Prantsusmaa võitlus välisvaenlastega aastatel 1796–1797 oli edukas. Rojalistid, kes lootsid teiste Euroopa riikide abil Prantsusmaa monarhia taastada, muutusid järjest aktiivsemaks. 

Bourbonide restauratsiooni ajal püüdsid ultrarojalistid taastada revolutsioonieelset korda, kuid Louis XVIII sõlmis poliitilise kompromissi aadli ja suurkodanluse vahel. 

20. septembril 1992 sai Eesti Rojalistlik Partei Riigikogu valimistel 7,1% valijate häältest ja 8 kohta Riigikokku.

Rojalistlikke erakondi
----------------------

* Action Française (Prantsusmaa)
* Eesti Rojalistlik Partei (Eesti)
* Orange Order (Iirimaa, Austraalia ja Kanada)
* Koruna Česká (Tšehhia)

Vaata ka
--------

* Monarhism

Välislingid
-----------

* Action française
* Alliance Royale
* Eesti Rojalistliku Partei esimees Kalle Kulbok (ülesvõte)
* La Restauration Nationale
* Nouvelle Action Royaliste
* Royaliste
* Theodore's Royalty and Monarchy Site
**Linden Vey** (sündinud 17. juulil 1991 Wakaw's Saskatchewanis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Nur-Sultani Barõs ründajana paremäärel.

Aastatel 2007–2011 mängis ta Western Hockey League'i klubis Medicine Hat Tigers. Hooajal 2010–11 pälvis ta Western Hockey League'i põhihooaja resultatiivseimale mängijale antava Bob Clarke Trophy.

2009. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i *draft* '​is 96. valikuna.

Aastatel 2011–2014 mängis ta kolm hooaega AHL-is Manchester Monarchsi ridades ning tegi hooajal 2013–14 debüüdi ka NHL-is Kingsi meeskonnas. Hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 mängis ta NHL-is Vancouver Canucksi meeskonnas.

2016. aasta juulis liitus ta NHL-i klubiga Calgary Flamesiga, kuid mängis suurema osa hooajast 2016–17 AHL-i klubis Stockton Heat, saades NHL-is Flamesi meeskonnas väljakule vaid neljas mängus.

2017. aastal siirdus Vey KHL-i, liitudes Astana Barõsiga. Hooaja 2017–18 teises pooles mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions, kellega tuli sel hooajal Šveitsi meistriks.

2018. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Moskva CSKA-ga. 2019. aastal võitis ta klubiga Gagarini karika. 2020. aastal liitus ta Peterburi SKA-ga. 2021. aasta novembris kaubeldi ta SKA-st tagasi Barõsi.

2018. aastal osales ta KHL-i tähtede mängul.

2018. aasta taliolümpiamängudel võitis Vey Kanada jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Viited
------

1. ↑  "КХЛ. ЛИНДЕЙ ВЕЙ ВЕРНУЛСЯ В БАРЫС". hcbarys.kz. 10.11.2021. Vaadatud 10.11.2021

Välislingid
-----------

* Linden Vey KHL.ru lehel
* Linden Vey NHL.com lehel
* Linden Vey hockeydb.com lehel
**Riigilaevastik** on Eesti kliimaministeeriumi haldusalasse kuuluv riigiasutus.

Laevastikku juhib peadirektor, kelleks on endine Kihvu Veeteede juht Andres Laasma.

Riigilaevastikus töötab 235 inimest (sh. laevapere liikmed)

Riigilaevastiku peakontor asub Tallinnas, Lume 9.

Struktuur
---------

Laevastikku juhib peadirektor. Tema alluvuses töötab kvaliteedijuht. Kokku jaguneb laevastik neljaks teenistuseks:

* Tehnilise halduse ja planeerimise teenistus
	+ Navigatsiooni märgistuse üksus
	+ Laevastiku tehnilise halduse üksus
	+ Laevastiku planeerimise üksus
		- Laevapered
* Arendusteenistus
	+ Multifunktsionaalse laeva projektmeeskond
	+ Uue parvlaeva projektmeeskond
* Lootsinduse teenistus
	+ Merelootsid
	+ Autojuhid
	+ Operaatorid
* Tugiteenistus
	+ Personaliüksus
	+ Õigus- ja hankeüksus
	+ Finants- ja haldusüksus
	+ Kommunikatsioonijuht
	+ IT juht

Laevad
------

Riigilaevastik haldab ja arendab ligi 300 riigile kuuluvat veesõidukit.

Jäämurdja Tarmo, mitmeotstarbeline laev EVA-316, hüdrograafialaev Jakob Prei, riigile kuuluvad väikesaartega ühendust pidavad parvlaevad, erinevate asutuste patrull-laevad, mootorpaadid, kaatrid, vesiskuutrid, hüdrokopterid, hõljuklaevad ja muud veesõidukid.

Alates 01. juulist kuuluvad Riigilaevastiku koosseisu kõik Transpordiameti, Politsei- ja Piirivalveameti, Päästeameti, Keskkonnaameti ning Eesti Lootsi kasutuses olnud veesõidukit.

Asutuste sisulised ülesanded, nagu riikliku järelevalve- ja korrakaitsefunktsioonid jäid nende asutuste pädevusse siiski edasi.

Sadamad
-------

Riigilaevastiku käsutuses on hallata kolm sadamat:

**Hundipea sadam**. Sadam asub Tallinnas, Kopli poolsaarel. Sadama territooriumil asub Riigilaevastiku peakontor, navigatsioonimärkide hooldus ja remondibaas ning sadam on võimeline vastu võtma ja teenindama kõiki Riigilaevastiku aluseid. Sadamas on üheksa statsionaarset kaid kogupikkusega 891,8m ja üks ujuvkai pikkusega 12m. Sadamasse võib silduda laev pikkusega kuni 130m, laiusega kuni 30 ja süvisega kuni 8m. Sadam on navigatsiooniks avatud aastaringselt.

**Rohuneeme sadam**. Sadam asub Viimsi vallas Viimsi poolsaare tipus. Sadam teenindab Riigilaevastiku lootsilaevu ning vajadusel teisi Riigilaevastiku käsutuses olevaid aluseid. Territooriumil asub Riigilaevastiku laevade remondibaas ja kontorihoone. Sadamas on seitse kaid üldpikkusega 299 m, slipp+slipitee pikkusega 100 m/laiusega 6 m ning 1682,8 m2 staapelplats. Sadamasse võib silduda laev pikkusega kuni 24m, laiusega kuni 6 m ja süvisega kuni 2,0 m. Sadam on navigatsiooniks avatud aastaringselt.

**Väike-Turu sadam**. Sadam asub Tartu kesklinnas, Emajõe paremal kaldal. Sadamal on üks kai kogupikkusega 100 meetrit. Sadam teenindab Riigilaevastiku käsutuses olevaid sisevete laevu. Territooriumil asub kontorihoone, sisevete laevade ja  navigatsioonimärkide hooldus ning remondibaas. Sadamasse võib siseneda laev pikkusega kuni 24m, laiusega kuni 10m ja süvisega kuni 1.5 m. Sadam on navigatsiooniks avatud aastaringselt.

Viited
------

1. ↑

Kategooria:Kliimaministeerium
**Mihkel Mälgand** (sündinud 2. juunil 1978 Rakveres) on eesti basskitarrist, kontrabassimängija ja pedagoog.

Haridus
-------

* 1984-1993 Rakvere I Keskkool
* 1993-1997 Tallinna I Õhtukeskkool
* 1993-1998 Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool (eriala: basskitarr)
* 1998-2002 Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool (eriala: keelpilliosakond, kontrabass)
* 2007-2010 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, bakalaureuseõpe, jazzmuusikaosakond (eriala: kontrabass)
* 2010-2011 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, magistriõpe interpretatsioonipedagoogika erialal

Praegused ning varasemad koosseisud
-----------------------------------

Estonian Dream Big Band, duo Kadri Voorandiga, New Wind Jazz Orchestra, Kruglov - Sooäär Quartet, Mälgand Bros. Megan Quartet, Lippajad, Raivo Tafenau Band, Agan-Viinikainen-Kallio\_Mälgand, Tõnu Naissoo Trio, Liina Saar Band, Kristjan Järvi Orchestra, Sven Grünberg Group, Tõnis Mägi, Susanna Alexandra Band, Allan Järve Quintet, Brian Melvin Quartet, Hedvig Hanson Soul Group, Oleg Pissarenko Band, Ramuel Tafenau Band, Toomas Rull Quintet, F1 Guitars, Windpower, Eclectic Stories, Aerosfaer, Urmas Lattikas Quintet, Laura Junson Group jt.

**Koostööprojektid välismaa artistidega:** John Scofield, Randy Brecker, Dave Liebman, Bob Mintzer, Frank Foster, Dennis Rowland, Nils Landgren, Kurt Elling, Tim Hagans, John Riley, Dean Brown, Eric Marienthal, Paul Bollenback, Ulf Wakenius, Shayna Steele, Deborah Brown, Karlheinz Miklin, Tim Miller, Victoria Tolstoy, Britt Quentin, Nick "Brownman" Ali, Pepe Alqvist

Tunnustus
---------

* 2019 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (väljapaistev loominguline tegevus Eesti džässis)
**Kregor Hermet** (sündinud 9. juunil 1997 Tallinnas) on Eesti korvpallur.

Kregor Hermet on 2,04 meetrit pikk ja kaalub 98 kilogrammi.

Karjäär
-------

Hermet alustas mängimist Audentese spordiklubis noortevõistlusi ja Audentese SG/Noortekoondises kus tegi ka oma debüüdi kunagises Eesti Korvpalli Meistriliigas. 2014. aastal mängis Hermet Kohila / Eesti Telekomi meeskonnas, seejärel aastal 2015 naasis Audentese SG/Noortekoondise võistkonda.

2016. aastal sõlmis ta lepingu Hispaania esiliiga klubiga Forca Lleida.

2018. aasta suvel naasis Hermet kodumaale ja sõlmis lepingu Tartu Ülikooli korvpallimeeskonnaga.

Pärast kahte head hooaega Tartus, sõlmis Hermet 2020. aasta suvel lepingu Eesti esiklubiga BC Kalev/Cramoga. Hermet võitis 2020. aasta sügisel BC Kalev/Cramoga PAF Superkarika ja heade esituste eest premeeriti teda Superkarika resultatiivseima mängija tiitliga.

Hermet kuulub Eesti meeste korvpallikoondisse.

Viited
------

1. ↑  Basket.ee. "Kregor Hermet Ajalugu".
2. ↑  Delfi Sport (25.04.2017). "Eesti korvpallitalendi karjäär jätkub Hispaanias".
3. ↑  Eesti Rahvusringhääling (24.07.2020). "Kregor Hermet liitub BC Kalev/Cramoga".
4. ↑  Delfi Sport (30.09.2020). "https://sport.delfi.ee/news/korvpall/eesti/tipphetked-ja-fotod-kalevcramo-vottis-superkarika-veerandfinaalis-tartu-ulikooli-ule-kindla-voidu?id=91203615". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.01.2021. Vaadatud 27.02.2021. `{{netiviide}}`: välislink kohas ``|pealkiri=`` (juhend)
Remte järv
**Remte vald** (läti keeles *Remtes pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Blīdene, Ciecere ja Gaiķi vallaga ning Tukumsi piirkonna Zante, Jaunpilsi ja Viesatase vallaga.

Valla pindala on 156 km². 2011. aasta seisuga elas seal 733 inimest. Aastal 2011 elas vallas 683 lätlast, 12 venelast, 9 valgevenelast, 6 ukrainlast, 3 poolakat ja 17 leedulast. Valla keskuseks on Remte küla. Vallavanem on Krišjānis Valters.

Valla aladel asusid Kaulice mõisa (*Gut Kaulitzen*), Remte mõisa (*Gut Remten*), Smukase mõisa (*Gut Schmucken*) ja Vikstraute mõisa (*Gut Wixtrauten*) maad. Aastal 1935 oli valla pindala 128,6 km² ja seal oli 1643 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Smukase ja Remte külanõukogud, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Remte külanõukoguga Smukase külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2001–2021 kuulus vald Brocēni piirkonda.

Valda jääb Remte järv pindalaga 75,5 hektarit.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Valteri muinaskalmed ja Remte mõisa hoonetekompleks, sealhulgas tallid, mõisaomanike suguvõsa matmisplats, park, häärber, terrassipiirded ja reljeefid.

Looduskaitse all on Ābulase vaher, Kaziņi tamm, Birznieki tamm, Remte Armastuse tammed, Remte pargi lehis ja Šmīdrēni hiidmänd, lisaks veel neli nimetut põlispuud. Valda jääb Dulbji silma soo hoiuala pindalaga 6 hektarit.

Vallas on neli küla. Valla keskuses Remtes (*vidējciems*) oli 2015. aastal 343 elanikku. Üks küla on staatusega *skrajciems*: Stūrīši 6 elanikuga aastal 2015. Muud külad on staatusega *mazciems*: Kaulaci ligikaudu 37 elanikuga aastal 2006 ja Smukas ligikaudu 10 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 3.10.2023.
2. ↑  Ethnic composition of Latvia 2011
3. ↑  Brocēnu novads, vaadatud 6.06 2021
4. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
5. ↑  Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
6. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
7. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
8. ↑  Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.

Välislingid
-----------

 Remte vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Salduse piirkonna haldusüksused

* Blīdene vald
* Brocēni linn
* Ciecere vald
* Ezere vald
* Gaiķi vald
* Jaunauce vald
* Jaunlutriņi vald
* Kursīši vald
* Lutriņi vald
* Nīgrande vald
* Novadnieki vald
* Pampāļi vald
* Remte vald
* Ruba vald
* Salduse linn
* Salduse vald
* Šķēde vald
* Zaņa vald
* Zirņi vald
* Zvārde vald
* Vadakste vald
**Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor** on Eesti suurim meeskoor, mis tegutseb alates 1945. aastast Tallinna Tehnikaülikooli juures.

Koor on osalenud paljudel koorikonkurssidel ja paistab silma mitmekülgse tegevusega nii muusika alal (võitnud koorikonkursse Austrias, Iirimaal, Soomes, Walesis, Eestis) kui ka seltsielus. Andnud välja ohtralt helikandjaid – seda nii ainult oma kooriga kui ka koostöös Eesti juhtivate muusikutega (ERSO, tšellokvartett C-Jam, Eesti Piirivalve Orkester, Mati Palm jpt).

Meeskoor on käinud kontserdireisidel Austraalias, Uus-Meremaal, USAs, Kanadas, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Argentinas, Uruguays, Lõuna-Koreas ja paljudes Euroopa riikides. Oma jõulu- ja kevadkontsertidel on esitatud ohtralt uut originaalloomingut Eesti heliloojatelt (Aare Kruusimäe, Tauno Aints, Tõnu Kõrvits, Pärt Uusberg jt) ja esinetud paljude muusikutega (Annely Peebo, Heigo Rosin, Siim Aimla, C-Jam, Cätlin Jaago, Sandra Sillamaa, Helen Lokuta, Pirjo Levandi, Ain Anger, Rauno Elp, René Soom jpt).

Alates 2020. aastast on koori peadirigent Valter Soosalu, teda abistab dirigendina Heldur Harry Põlda.

Peadirigendid
-------------

* Arno (Arnold Eduard) Kallikorm (1945–1962)
* Harald Uibo (1962–1970)
* Ants Üleoja (1971–1983)
* Jüri Rent (1983–2002)
* Peeter Perens (2003–2019)
* Valter Soosalu (alates 2020)

Dirigendid
----------

* Anne Dorbek (1968–1978)
* Ants Soots (1978–1986)
* Raul Talmar (1986–1991)
* Madis Kareda (1986–1993)
* Siim Selis (1992–2019)
* Heldur Harry Põlda (alates 2020)

Abidirigendid
-------------

* Olev Sau (1962–1964)
* Vello Pähn (1978–1982)

Välislingid
-----------

* Meeskoori koduleht
* Facebook
* YouTube
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Soome linnast; aadlisuguvõsa kohta vaata artiklit Vasad; Eesti endise küla kohta vaata Vaasa küla* |

---

**Vaasa** (soome *Vaasa*, rootsi *Vasa*) on linn Soome läänerannikul Pohjanmaa maakonnas Merenkurkku kitsaimas osas, kus Soomet ja Rootsit eraldab vaid 80 km. Vaasa sai alguse 1606. aastal.

Praegusele asukohale rajati linn pärast seda, kui 7 km kaugusel asunud linn 3. augustil 1852 tulekahjus hävis. Aastail 1855–1917 kandis linn Nikolai I järgi nime Nikolaistad (Nikolainkaupunki). Soome kodusõja ajal 29. jaanuarist 3. maini 1918 tegutses Vaasas Soome senat ja linn oli sel ajal Helsingi asemel Soome ajutine pealinn.

Elanikke oli 2010. aastal 59 600 (soomekeelseid 71,7% ja rootsikeelseid 25,1%).

Vaasa pindala on 397 km², millest maismaad on 183 km².

Vaasa idaosas on väikesel alal mitmeid turismiobjekte.

Sport
-----

Vaasas tegutseb jalgpalliklubi Vaasa PS.

Viited
------

Välislingid
-----------

 Vaasa – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
 Vaasa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Pohjanmaa maakonna omavalitsused |
| --- |
| 
Kaskineni linn **·**  Korsnäsi vald **·**  Kristiinankaupunki linn **·**  Kruunupyy vald **·**  Laihia vald **·**  Luoto vald **·**  Maalahti vald **·**  Mustasaari vald **·**  Närpiö linn **·**  Pedersöre vald **·**  Pietarsaari linn **·**  Uusikaarlepyy linn **·**  Vaasa linn **·**  Vöyri vald | Pohjanmaa vapp |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib omavalitsusüksusest Soomes; linna kohta vaata artiklit Lappeenranta* |

---

**Lappeenranta** (rootsi keeles *Villmanstrand*) on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Lõuna-Karjala maakonnas Saimaa järve kaldal umbes 30 kilomeetri kaugusel Venemaa piirist.

Lappeenranta naabervallad Soome poolel on Imatra, Lemi, Luumäki, Miehikkälä, Ruokolahti ja Taipalsaari. Venemaa poolelt on naabriteks Tienhaara (Seleznjovo), Enso (Svetogorsk) ja Antrea (Kamennogorsk).

Linnas oli 2022. aastal 72 675 elanikku. Lappeenranta oli suuruselt 13. Soome linn. Enne Joutseno linnaga liitumist oli Lappeenranta linna pindala 847 km².

Pärast Joutseno linna liitumist Lappeenrannaga 1. jaanuaril 2009 kasvas elanike arv umbes 73 000-ni.

1. jaanuaril 2010 liideti linnaga Ylämaa vald.

Lappeenranta on üks Soome tähtsamaid ülikoolilinnu ja turismisihtkohti.

Lappeenranta saavutas ülemaailmse tuntuse, kui linnas toimuva krimisarja Sorjonen (Bordertown) õigused müüdi 40 riiki. Sarja filmiti Lappeenrantas aastatel 2015–2019.

Lappeenranta ühistranspordil (Jouko) on 12 linnaliini (1, 1X, 2, 2H, 3, 3K, 4, 5, 7, 8, 12, 14) ja 21 piirkondlikku liini (100, 101, 110, 111, 112, 113, 114, 120, 121, 130, 131, 200, 201, 300, 301, 500, 601, 602, 603, 610, 620).

Sõpruslinnad
------------

* Ameerika Ühendriigid Lake Worth, Ameerika Ühendriigid
* Eesti Rakvere, Eesti
* Island Stykkishólmur, Island
* Norra Drammen, Norra
* Rootsi Örebro, Rootsi
* Saksamaa Schwäbisch Hall, Saksamaa
* Taani Kolding, Taani
* Ungari Szombathely, Ungari
* Venemaa Klin, Venemaa
* Venemaa Viiburi, Venemaa

Lappeenranta sadam (2008)

Vaata ka
--------

* Lappeenranta lennujaam

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Lappeenranta** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lappeenranta linn** |

* Ametlik lehekülg
FASTQ formaat
-------------

Bioinformaatikas on FASTQ formaat laiendus originaalsest FASTA formaadist, mis sisaldab lisainformatsiooni aminohapete või nukleotiidide järjestuse kohta. See on kõige tavalisem väljundformaat sekvenaatoritest. FASTQ formaat on sarnane FASTA formaadile, ent esinevad teatud erinevused süntaksis ja FASTQ formaadis on integreeritud ka kvaliteediskoor. Kvaliteediskoor igale alusele saadakse PHRED tarkvara abil, mille ühik on logaritmiliselt seotud vea tõenäosusega. Et kvaliteediskoor oleks kergelt loetav ja töödeldav, kasutatakse PHRED puhul ASCII karaktereid. 

*Iga järjestus peab sisaldama vähemalt 4 rida:*

1- Järjestuse päis (kirjelduse rida), kus kasutatakse ">" asemel "@"

* Kõik tähed "@" sümbolist kuni esimese tühikuni loetakse järjestuse identifikaatoriteks
* Kõik tähed pärast esimest tühikut loetakse järjestuse lisakirjelduseks

2- Teine rida on järjestus

3- Kolmas rida algab tavaliselt "+" sümboliga ning võib uuesti sisaldada järjestuse identifikaatorit (kuid tavaliselt mitte)

4- Neljandal real on kvaliteediskoorid   

Näide FASTQ formaadis järjestusest: 

```
@MM123:002:FC123AB:3:2208:3330:9840 2:Y:18:ATCACG
AGGATACTAGCATAGATACCCTAGATAGTCATAGATCATGATAGGGAGATCTA
+
IJJJJJJIIIIIJIIIIIFFEEEEEEDDDDDDCABBBBB@@00))))*(*&%!
```

Viited
------

1. 1 2  "FastQ Format". *NGS Analysis* (Ameerika inglise). 7. detsember 2017. Vaadatud 27. jaanuaril 2024.
2. ↑  Cock, Peter J. A.; Fields, Christopher J.; Goto, Naohisa; Heuer, Michael L.; Rice, Peter M. (16. detsember 2009). "The Sanger FASTQ file format for sequences with quality scores, and the Solexa/Illumina FASTQ variants". *Nucleic Acids Research* (inglise). **38** (6): 1767–1771. DOI:10.1093/nar/gkp1137. ISSN 0305-1048. PMC 2847217. PMID 20015970.`{{ajakirjaviide}}`: CS1 hooldus: PMC vormistus (link)
3. ↑  "FASTQ File Format". *Zymo Research International* (inglise). 24. november 2021. Vaadatud 27. jaanuaril 2024.
**Esimene merelord** (inglise keeles *First Sea Lord*) on Ühendkuningriigi Kuningliku Mereväe ja Tema Majesteedi Mereteenistuse sõjaväeline juht. Tänapäeval on ametikoha täisnimetus **esimene merelord ja mereväe ülem** (*First Sea Lord and Chief of the Naval Staff*, 1SL/CNS).

Esimene merelord on tavaliselt kõrgeim ja pikima teenistusega Briti relvajõududes teeniv admiral, välja arvatud juhul, kui relvajõudude ülemjuhataja või tema asetäitja on mereväeohvitserid. 2021. aasta novembrist on esimeseks merelordiks admiral Ben Key.

Ametikoht loodi 1689. aastal, algselt nimetusega *Senior Naval Lord to the Board of Admiralty*, ning esimesena asus ametisse admiral Arthur Herbert, kes oli ühtlasi Admiraliteedi esimene lord. 1771. aastal nimetati ametikoht ümber *First Naval Lord*'iks. 1904. aastal nimetati ametikoht seoses Sir Jackie Fisheri ametisse astumisega uuesti ümber, seekord esimeseks merelordiks. Tänapäevane ametlik ametinimetus – esimene merelord ja mereväe ülem – võeti kasutusele 1917. aastal.

Esimene merelord kuulub alates 1923. aastast Ühendkuningriigi Riigikaitse Nõukogusse ja selle alluvuses tegutsevasse Admiraliteedi Nõukogusse. Samuti kuulub ta Kaitseministeeriumi alluvuses tegutsevasse Mereväe Nõukogusse.

Tema tseremoniaalne lipulaev on alates 2012. aastast HMS Victory, mis oli viitseadmiral Horatio Nelsoni lipulaev 1805. aastal toimunud Trafalgari merelahingus.

Viited
------

1. ↑  "Vice Admiral Sir Ben Key KCB CBE has been appointed to First Sea Lord and Chief of the Naval Staff" (inglise keeles). Suurbritannia kaitseministeerium. 15. oktoober 2021. Vaadatud 9. august 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  Heathcote, Tony (2002). *The British Admirals of the Fleet 1734–1995*. Pen & Sword Ltd. lk 81. ISBN 0-85052-835-6.
3. ↑  Friedman, Norman. (2015). *The British Battleship 1906-1946*. Seaforth. ISBN 9781848322257.
4. ↑  "HMS Victory handed to First Sea Lord in Portsmouth". *BBC* (inglise keeles). 10. oktoober 2012. Vaadatud 9. august 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Süsinikdioksiidi rõhk-temperatuur olekudiagramm; näidatud on tahke, vedeliku, gaasi ja ülekriitilise fluidumi alad ning ka kriitiline punkt
Süsinikdioksiidi minek ülekriitilisse olekusse
**Ülekriitiline süsinikdioksiid** (**superkriitiline süsinikdioksiid**) tähendab eriomadustega fluidumina esinevat süsinikdioksiidi temperatuuril ja rõhul, mis on võrdne või kõrgem kui tema kriitilise punkti väärtused. Nendel tingimustel – üle 31,1 °C (304,1 K) ja 72,9 atm (7,38 MPa) – on selle aine omadused gaasi ja vedeliku vahepealsed.

Ülekriitilises olekus süsinikdioksiidi (CO2) kasutamine, lisaks suhteliselt madalatele kriitilistele parameetritele, on seotud veel mitme kasuliku aspektiga: 

* on odav ja kergesti puhastatav;
* on mitte-toksiline ja tema kasutamine ei põhjusta keskkonnale lisakoormust;
* on keemiliselt suhteliselt inertne ning temaga töötamisel puudub plahvatus- ja süttimisoht, üldjuhul kasutatakse suletud süsteeme, mis välistavad hapniku osalemise protsessis;
* lahusti polaarsust saab kergesti muuta orgaaniliste lisanditega nagu alkoholid;
* normaaltingimustele üleminekul CO2 lendub; produkti saamiseks ei ole vaja läbi viia selliseid protsesse nagu destillatsioon või lahusti aurustamine, energiat on vaja ainult ülekriitilise oleku saavutamiseks.

Ülekriitilist CO2 kasutatakse suures ulatuses taimse materjali ekstraheerimisel, kuna võimaldab hoiduda klassikaliste meetodite puudustest nagu termiline lagunemine, hüdrolüüs, lahusti jäägid. Laborites kasutatakse ülekriitilise CO2 ekstraktsiooni keerulise koostisega materjalide (taimed, põlevkivi jmt) keemilise koostise iseloomustamiseks. Ülekriitiliste lahustitega saadud ekstraktid erinevad klassikaliste ekstraktsioonimeetoditega saaduist.

Intensiivselt uuritakse ja arendatakse tööstuslikke rakendusi ülekriitilise CO2 kasutamiseks reaktsiooni keskkonnana, kasutades tema omaduste lihtsaid varieerimisvõimalusi. Eriti perspektiivne on see hüdrogeenimisreaktsioonide puhul, sest CO2 lahustab väga hästi vesinikku. Kuivatamist ülekriitilise CO2-ga kasutatakse mahtmaterjalide – aerogeelide – valmistamisel. Selleks, et saavutada võimalikult väikese tihedusega aerogeel, on vaja seda kuivatada nii, et tahke faasi struktuur kuivatamise käigus ei muutuks.

Ülekriitilisse olekusse viidud süsihappegaasi kasutatakse ka süsihappegaasi geoloogilisel ladustamisel, kui seda pumbatakse otse mõnda geoloogilisse struktuuri, näiteks nafta- või gaasimaardlasse, kivisöe vahekihti, soolasesse põhjaveekihti või poorsesse basalti.

Vaata ka
--------

* Ülekriitiline fluidum
* Ülekriitiline vesi
Kesk-Ameerika ÜRO liigituse järgi.
**Kesk-Ameerika** on Põhja-Ameerika mandri lõunaosa. 

Kesk-Ameerikasse kuuluvad ÜRO liigituse järgi:

* Belize
* Costa Rica
* El Salvador
* Guatemala
* Honduras
* Mehhiko
* Nicaragua
* Panama

Läänest Vaikse ookeani ja idast Kariibi merega piiratud Kesk-Ameerika kujutab endast Põhja- ja Lõuna-Ameerika kontinente omavahel ühendavat maakitsust. Kesk-Ameerika ainsaks suurriigiks on Mehhiko, millest lõuna pool asub seitse väiksemat riiki. Ligi 40% nende riikide pindalast katab väga mitmekesise elustikuga vihmamets. Suur osa Kesk-Ameerikast on mägine, eriti mis puudutab Lõuna-Mehhikost lõuna poole jäävaid alasid. Lisaks on tegemist maailma ühe kõige aktiivsema vulkaanilise piirkonnaga.

Majandus
--------

Ligi pool regiooni elektrienergiast toodetakse arvukate mägijõgede veest. Kesk-Ameerika elanike tähtsaimaks elatusallikaks on maaviljelus - eriti levinud on maisi ja ubade kasvatamine väikestes perefarmides. Ligikaudu pool põllusaadustest eksporditakse regioonist välja. Viis kõige olulisemat ekspordiartiklit on: kohv, puuvill, suhkur, veiseliha, ja banaanid.

Ajalugu
-------

Kesk-Ameerikas on ajaloo jooksul eksisteerinud mitmed iidseid tsivilisatsioone, näiteks asteegid, maiad, olmeegid ja tolteegid. Alates sellest, kui Hispaania maadeavastajad 16. sajandil Kesk-Ameerikasse saabusid, on see piirkond olnud tunnistajaks rohketele sõdadele ja konfliktidele.

Valdav enamus Kesk-Ameerika riikide elanikest on mestiitsid, seevastu näiteks Guatemalas on suur põliselanike osakaal (42% maiad), Belizel mustanahaliste (32%) ja Costa Rica elanikest on ligi kaks kolmandikku valgenahalised.

Viited
------

1. ↑  ÜRO liigitus

Maailma piirkonnad

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Aafrika | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** Lääne |
|  | Aasia | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** Kagu **·** Lääne |
|  | Ameerika | Põhja **·** Kesk **·** Kariibi **·** Lõuna |
|  | Euroopa | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** LääneKirde **·** Kagu **·** Edela **·** Loode |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Austraalia jaOkeaania | Austraalia ja Uus-Meremaa **·** Melaneesia **·** Mikroneesia **·** Polüneesia |
|  | Polaaralad | Arktika **·** Antarktika |
|  | Ookeanid | Maailmameri **·** Põhja-Jäämeri **·** Atlandi **·** India **·** Vaikne **·** Lõuna-Jäämeri |

 |
Emajõgi Tartus suurvee ajal (2010)
Suurvesi Soomaal (2010)
**Suurvesi** on igal aastal kindlal ajal korduv jõgede ja järvede veetaseme kõrgseis. Selle käigus tuleb jõgi sageli oma sängist välja ja ujutab üle jõeluha. 

Suurvett põhjustab kas lume kiire sulamine kevadel (kevadsuurvesi), jää sulamine mägedes suvel või paduvihmad. Jõed, milles suurvesi on suvel, algavad kas kõrgetest mäestikest või voolavad nii kaugel põhjas, kus lumi sulabki suviti, mitte kevaditi. Lõuna-, Ida- ja Kagu-Aasiale on omane mussoonvihmadest põhjustatud suurvesi.

Eestis mõjutab suurvesi eriti Pärnumaa loodust. Soomaal on suurvesi nõndanimetatud viies aastaaeg.

Igal aastal kindlal ajal korduvat veekogu taseme madalseisu nimetatakse madalveeks. See on kõrgvee vastand.

Tõus ja mõõn on Kuu külgetõmbejõust tingitud mere veetaseme perioodiline muutus. Erinevalt suurveest, mis esineb kord aastas, esinevad tõus ja mõõn iga päev.

Tulv on väga lühikese aja jooksul vabanev ebatavaliselt suur veekogus. Tulvad võivad samuti põhjustada üleujutusi. Tulva võib põhjustada loodusliku või tehisliku paisu purunemine. Tulvad ei tule korrapäraselt, tavaliselt ei saa neid ennustada ja veetaseme tõus tulva korral on lühiajaline.

#### Vaata ka

* Suurvee pulsi kontseptsioon
**Lesnoi** (vene keeles Лесной) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Asub Bolšaja Imennaja jõe ääres, Jekaterinburgist 210 km põhja pool. Piirneb idas Nižnjaja Tura linnaga.

Lesnoi on kinnine linn, mis nõukogude ajal 1954–1994 kandis koodnime **Sverdlovsk-45**. Seal asuvad tuumatööstuse ettevõtted, kus toimub uraani rikastamine.

Uraanitootmise tehast ja asulat selle juurde hakati rajama 1947. aastal. Esialgu kandis see nime Baza-9. Linnaõigused sai asula 1954. aastal.

Elanike arv
-----------

* 54 500 (1996)
* 50 400 (2011)
* 49 259 (2021)

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

* Linna koduleht

Sverdlovski oblasti vapp
Sverdlovski oblasti linnad

Alapajevsk  | Aramil  | Artjomovski  | Asbest  | Berjozovski  | Bogdanovitš  | Degtjarsk  | Irbit  | Ivdel  | Jekaterinburg  | Kamensk-Uralski  | Kamõšlov  | Karpinsk  | Katškanar  | Kirovgrad  | Krasnoturjinsk  | Krasnoufimsk  | Krasnouralsk  | Kušva  | Lesnoi  | Mihhailovsk  | Nevjansk  | Nižni Tagil  | Nižnije Sergi  | Nižnjaja Salda  | Nižnjaja Tura  | Novaja Ljalja  | Novouralsk  | Pervouralsk  | Polevskoi  | Rež  | Revda  | Serov  | Severouralsk  | Sredneuralsk  | Suhhoi Log  | Sõssert  | Zaretšnõi  | Talitsa  | Tavda  | Turinsk  | Verhni Tagil  | Verhnjaja Põšma  | Verhnjaja Salda  | Verhnjaja Tura  | Verhoturje  | Voltšansk
Systembolaget Huddinge vallas
**Systembolaget** on Rootsi riiklik alkoholimonopol. See on ainuke kauplusekett, mis müüb Rootsis 3,5-protsendilisest kangemat õlut, veini ja destilleeritud alkohoolseid jooke.

Systembolaget asutati 1955. aastal. Ketti kuulub üle 400 kaupluse. See vahetas Rootsis välja seni kasutatud Bratti süsteemi, millega tohtis alkohoolseid jooke osta kuu jooksul normi piires, Systembolagetist saab osta piiramatul hulgal. Kuna see suurendas alkoholitarbimist, tõsteti alkoholimaksu ja tehti ostmisel kohustuslikuks dokumendi näitamine. Algselt pidi Systembolagetist ostes soovitud jooke küsima kaupluse teenindajalt, nii loodeti vältida suurtes kogustes ostmist. Iseteenindamist hakati Systembolageti kauplustes lubama alles 1991. aastal. 2014. aastaks olid kõik kauplused läinud üle iseteenindamisele, kuid mõnedes kauplustes tuleb kangemaid jooke endiselt küsida kassas teenindajalt.

Systembolageti president on Cecilia Schelin Seidegård (2008–) ja tegevdirektor Magdalena Gerger (2009–).

Vaata ka
--------

* Alko
* Vinmonopolet
* Vínbúðin

Välislingid
-----------

* Systembolaget.se (rootsi keeles)
Morgan Geekie 2019. aastal Charlotte Checkersi mängijana
**Morgan Geekie** (sündinud 20. juulil 1998 Strathclairis, Manitobas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Seattle Kraken.

Aastatel 2015–2018 mängis ta Western Hockey League'i klubis Tri-City Americans.

2017. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i *draft* '​is 67. valikuna. Hooajal 2018/19 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Hurricanesi tütarklubis Charlotte Checkers, kellega võitis 2019. aastal Calder Cup'i. NHL-is debüteeris ta Hurricanesi meeskonnas 7. märtsil 2020 mängus Pittsburgh Penguinsi vastu ja lõi selles mängus kaks väravat. Ka oma järgmises NHL-i mängus lõi ta värava. Hooajal 2020/21 sai Geekie NHL-is 36 mänguga kirja kolm väravat ja kuus väravasöötu.

2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Geekie NHL-i *Expansion Draft '​'​is. Hooajal 2021/22 lõi Geekie liigas seitse väravat ja andis 15 väravasöötu.*

Kanada jäähokikoondise koosseisus osaleb Geekie 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Morgan Geekie scores twice in NHL debut as Hurricanes hammer Penguins". sportsnet.ca. 8.3.2020. Vaadatud 12.5.2022

Välislingid
-----------

* Morgan Geekie NHL.com lehel
* Morgan Geekie hockeydb.com lehel

| * v
* r
Seattle Kraken |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Chris Driedger **·** Philipp Grubauer **·** Martin Jones |
| 
**Kaitsjad**: Will Borgen **·** Vince Dunn **·** Cale Fleury **·** Adam Larsson **·** Jamie Oleksiak **·** Justin Schultz **·** Carson Soucy |
| 
**Ründajad**: Matty Beniers **·** Oliver Bjorkstrand **·** André Burakovsky **·** Ryan Donato **·** Joonas Donskoi **·** Jordan Eberle **·** Morgan Geekie **·** Yanni Gourde **·** Jared McCann **·** Jaden Schwartz **·** Daniel Sprong **·** Brandon Tanev **·** Eeli Tolvanen **·** Alexander Wennberg **·** Shane Wright |
**Kusta Vesilo** (kuni 11. aprillini 1935 **Gustav Mihkelson**; 17. aprill 1900 Uulu, Pärnumaa – 23. august 1969 Sydney) oli Eesti sõjaväelane (major).

Elukäik
-------

Ta jättis Vabadussõja puhkedes pooleli Pärnu Reaalkooli kuuenda klassi ning astus 11. veebruaril 1919 vabatahtlikuna Pärnu Kaitsepataljoni. 13. märtsil 1919 viidi üle Pärnu linna komandandi komandosse. 15. juulist 1919 kuni 6. augustini 1921 õppis Sõjakooli esimesel rahuaegsel kursusel jalaväe alal ning ülendati selle lõpetamisel alamleitnandiks. 

Asus teenima lennuväes, kus määrati Merilennu salga nooremohvitseriks. Töö kõrvalt õppis lennuväe õppejaoskonnas lendurvaatlejate kursusel, mille lõpetas 1. jaanuaril 1923 ning sai lendurvaatleja kutse. 15. märtsist 1924 (seoses lennuväerügemendi formeerimisega) viidi üle Tartus asunud eskadrilli nr. 1 lendurvaatlejaks. 1927. aastal nimetati sama üksus eskadrilliks nr. 5, Kusta Vesilo jätkas samas teenistust lendur-vaatlejana. 15. jaanuarist 1928 viidi ta üle Lennubaasi ning määrati selle relvurohvitseriks.
1940. aastal töötas Lennubaasi adjutandina. 

Pärast Nõukogude Liidu relvajõudude toetusel organiseeritud juunipööret alustas uus riigivõim Lennubaasi likvideerimist. Kusta Vesilo viidi üle Sõjavägede Staapi kindralmajor August Kasekampi käsutusse ja arvati 10. novembrist 1940 seoses eestlastest koosnevate koosseisude vähendamisega reservi.

1. märts 1942 määrasid Saksa okupatsioonivõimud ta Omakaitse Elva pataljoniülemaks, 1944. aastal juhatas Omakaitse Tartu maleva lahingpataljoni. Läks Eestist koos Wehrmachti taganevate vägedega Saksamaale, kust 1949. aastal emigreerus Austraaliasse. Rajas Sydney lähedale maasikafarmi. Lõpetas 1952. aastal Sydney Tehnikaülikooli ehitusinsenerina.

Auastmed
--------

* 5. august 1921 – ülendati alamleitnandiks
* 25. november 1925 – ülendati leitnandiks
* 18. veebruar 1931 – ülendati kapteniks
* 18. veebruar 1938 – ülendati majoriks

Tunnustus
---------

* Vabadussõja mälestusmedal
* Kotkaristi V klassi teenetemärk (21. veebruar 1940)

Kirjandus
---------

* Toivo Kitvel, Toomas Türk, Arvo Vercamer. "Põhjakotkad". Külim, Tallinn 2011.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmebaas
**Sevi järv** (armeenia keeles Սև լիճ, aserbaidžaani keeles *Qaragöl*; mõlemad tähendavad "must järv")  on järv, mis asub Armeenia ja Aserbaidžaani piiril. See jaguneb Armeenia Sjunikhi maakonna ja Aserbaidžaani Laçıni rajooni vahel, valdav osa järvest asub Armeenias.

Topograafia
-----------

Järv asub Mets Išhhanasari mäest idas 2666 meetri kõrgusel merepinnast ja selle pindala on umbes 2 ruutkilomeetrit.  Vesi on külm ja selge ning järves elavad Sevani lõhed.  Järvevett kasutatakse kastmiseks.  See külgneb vahetult väiksema järvega nimega Janlitš või Jinli.

Looduskaitseala
---------------

Sevi järv ja seda ümbritsev ala on Sevi järve looduskaitseala. See taasloodi 2001. aastal 1987. aastal loodud samanimelise kaitseala maa-alal. Selle pindala on 240 hektarit. Selle eesmärk on säilitada Sevi järve ökosüsteem.

2021. aasta Armeenia-Aserbaidžaani piirikriis
---------------------------------------------

Sevi järv ja selle ümbrus on Aserbaidžaani ja Armeenia vahelise piirikriisi keskmes. 12. mail 2021 tungisid Aserbaidžaani väed umbes 3,5 kilomeetri kaugusele Armeenia territooriumile järve lähedal ja hõivasid lähedalasuva Mets Išhhanasari mäe.  Kuigi Armeenia ja Aserbaidžaani vahelist rahvusvahelist piiri pole kunagi ametlikult piiritletud, näitavad kõik nõukogudeaegsed kaardid, et suurem osa Sevi järvest asub Armeenia territooriumil.  Täpsemalt on NSVL relvajõudude peastaabi 1975. aasta kaardil numbriga J-38-21 mõõtkavas 1:100 000 Sevi järv koos selle ida-, lääne- ja lõunakaldaga Armeenia NSV territooriumil ning ainult osa sellest, järve põhjakallas, mis hõlmab ligi 10%, Aserbaidžaani NSV territooriumil.  Kaardil on ka kõrvalasuv väiksem Janlitši (Jinli) järv täielikult Armeenia territooriumil.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sevi järv** |

1. 1 2 3 4  Hakobyan, Tadevos Kh.; Melik-Bakhshyan, Stepan T.; Barseghyan, Hovhannes Kh. (1998). *Հայաստանի և հարակից շրջանների տեղանունների բառարան [Dictionary of toponymy of Armenia and adjacent territories]* (armeenia). Kd 4. Yerevan: Yerevan State University Publishing House. Lk 584. ՍԵՎ ԼԻՃ, Сев лич\*, Sev lič, Կարագյոլ, Ղարագյոլ
2. ↑  Հայաստանի Հանրապետության Ֆիզիկաաշխարհագրական օբյեկտների համառոտ տեղեկատու-բառարան, Երևան, «Գեոդեզիայի և քարտեզագրության կենտրոն ՊՈԱԿ», 2007, էջ 107 — 150 էջ։
3. ↑  Kucera, Joshua (17. november 2021). "As Azerbaijan pushes advantage against Armenia, Russia's role again under scrutiny". *eurasianet.org* (inglise). Vaadatud 17. novembril 2021.
4. ↑  Kucera, Joshua (14. mai 2021). "Armenia and Azerbaijan in new border crisis". *eurasianet.org* (inglise). Vaadatud 15. mail 2021.
5. 1 2  "Soviet military map proves eastern, western and southern shores of Sev Lake unequivocally belong to Armenia". *Armenpress*. 18. mai 2021. Vaadatud 24. mail 2021. Sev Lake with its eastern, western and southern shores is located in the territory of the Armenian SSR -
Hugo von Hofmannsthal (1910)
**Hugo Laurenz August Hofmann von Hofmannsthal** (1. veebruar 1874 Viin – 15. juuli 1929 Rodaun Viini lähedal) oli Austria kirjanik ja libretist.

Teoseid
-------

### Näidendid

* "Der Tor und der Tod" (1893)
* "Der Tod des Tizian" (1892)
* "Elektra" (1904; eesti keeles "Elektra", Marie Underi tõlkes, Tallinn: Teatrikirjastus Tavet Mutsu, 1924)
* "Ödipus und die Sphinx" (1906; "Kuningas Ödipus", Anna Haava tõlge; Tallinn: *s.n.*, 1924)
* "Die Frau im Fenster" (1909)
* "Jedermann" (1911)
* "Der Schwierige" (1921)
* "Das Salzburger grosse Welttheater" (1922)
* "Der Turm" (1925)

Eesti keeles on ilmunud ka Hugo von Hofmannsthali jutustuste kogumik "Teed ja kohtumised" (tõlkinud Ain Kaalep, Loomingu Raamatukogu 6–7, 1974), esseede ja kõnede kogumik "Väikesi vaatlusi" (tõlkinud Katrin Kaugver, Loomingu Raamatukogu 3–4, 2010), ning "Andreas, ehk Ühekssaanud: romaanifragmendid" (tõlge ja järelsõna Mati Sirkel; Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016). Lisaks leidub Hofmannsthali tekste Marie Underi koostatud ja tõlgitud luulevalimikus "Valik saksa uuemast lüürikast" (Tallinn: Auringo, 1920).

Korduvalt on eesti keelde tõlgitud Hofmannsthali libretosid teostele nagu "Roosikavaler", kuid eraldi väljaannetena need ilmunud ei ole.

### Kirjandus:

* Austria Rahvusraamatukogu
Denny Laine 1976. aastal Wingsi koosseisus mängimas
**Denny Laine** (sünninimi **Brian Frederick Hines**; 29. oktoober 1944 Birmingham, Inglismaa – 5. detsember 2023 Naples, Florida) oli inglise muusik.

1964. aastal oli ta rokkansambli The Moody Bluesi üks asutajaliikmeid. Ta oli ansamblis selle algusaastatel solist ja põhikitarrist. Ta kuulus ansamblisse 1966. aastani ja tegi kaasa vaid ansambli debüütalbumil "The Magnificent Moodies". Laine oli Briti singlite edetabelis esikohale jõudnud Moody Bluesi laulu "Go Now" solist.

Aastatel 1971–1981 kuulus Laine ansamblisse Paul McCartney and Wings. Ta oli Paul ja Linda McCartney kõrval ainus, kes kuulus ansamblisse kogu selle tegevusaja jooksul. Laine oli mitme Wingsi laulu kaasautor, sealhulgas kirjutas ta koos Paul McCartneyga laulu "Mull of Kintyre" (1977).

1970. aastatel alustas Laine ka soolokarjääri. Tema debüütsooloalbum ilmus 1973. aastal. Karjääri jooksul mängis ta paljude artistide ja ansamblitega.

2018. aastal võeti Laine The Moody Bluesi liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

Sooloalbumid
------------


|  |  |
| --- | --- |
| 
* "Ahh...Laine" (1973)
* "Holly Days" (1977)
* "Japanese Tears" (1980)
* "Anyone Can Fly" (1982)
* "Hometown Girls" (1985)
* "Wings on My Feet" (1987)

 | 
* "Lonely Road" (1988)
* "Master Suite" (1988)
* "All I Want Is Freedom" (1990)
* "Reborn" (1996)
* "Wings at the Sound of Denny Laine" (1996)
* "The Blue Musician" (2008)

 |