**Seisundimäärus** on määrus, mis väljendab lauses aluse või sihitise referendi füüsilist, psüühilist, sotsiaalset vm seisundit. Selle lauseliikme kohta saab esitada mitmesuguseid küsimusi, näiteks *kuidas?, mis seisundis(se)?, mis asendis(se)?* vms. 

Seisundimäärus sõltub lauses tegusõnast – seisundimäärus on tegusõna seotud või vaba laiend.

Eesti keel
----------

Seisundimääruseks võib lauses olla määrsõna, käändsõnavorm või kaassõnafraas.

* Paljud kohakäändelised käändsõnafraasid on suuremal või vähemal määral n-ö tähenduselt kokku sulanud ja seega lähedased seisundimäärsõnadele. Sise- ja väliskohakäänetel puudub seisundimääruse raames sisuline vastandus, nende kasutust reguleerib pigem kindlate sõnade või sõnarühmade kohta kehtiv keeletava.

*Ta on **abielus/mehel**.*

* Kohakäändelistel seisundi- ja kohamäärustel puudub terav tähenduspiir.

*Noormees leidis end **ohtlikust situatsioonist**.*

Seisundimääruse liigid
----------------------

* latiivne seisundimäärus väljendab seisundit, millesse minnakse.
* lokatiivne seisundimäärus väljendab seisundit, milles parajasti ollakse.
* separatiivne seisundimäärus väljendab lähteseisundit, seisundit, millest väljutakse.

### Latiivne seisundimäärus

Väljendab tulemseisundit ja on sellise tegusõna seotud laiend, mis väljendab siirdumist või delegeerimist. 

*Tugev tuul ajas naistel soengud **sassi**.*

Latiivseks seisundimääruseks võib lauses olla 

* määrsõna *elevile, kimpu, kissi, kohevile, nurja, praokile* jt.

*Naine seadis lilli ilusasse **kimpu**. Ema pani lapse **pikali** voodisse.*

* nimisõna või omadussõna sisseütlevas, alaleütlevas või saavas käändes ning koos kaassõnadega *kätte, sisse, alla, küüsi* jt.

*Ema läks lastega **poodi**. Kutsikas igatses pääseda **sooja**. Poisike määris **saiale** ohtralt moosi. Päike teeb inimesed **rõõmsaks**. Daam langes **varaste küüsi**.*

### Lokatiivne seisundimäärus

Esineb tegusõna

* seotud laiendina, alludes suhtereeglile.

*Vanamees tõusis **istukile**, et paremini telekat näha.*

* vaba laiendina, mille korral pole suhtereegli järgimine nõutav.

***Hellushoos*** *tegi neiu koerale pai.*

Lokatiivseks seisundimääruseks võib lauses olla

* määrsõna *elevil, irevil, kimpus; istukil, koos, lahus* vmt.

*Olin **kükakil** järve kohal ja vaatasin oma peegelpilti. Suvel hoiame aknaid terve päev **lahti**.*

Mitmeid tulemseisundit näitavatele määrustele vastavaid lokatiivseid muuteid ei kasutata seisundimäärustena. Näiteks: \**Ta **on häbis***, \**Loodus **on õitsel*** jne. Vastavas seisundis olemise näitamiseks saab kasutada vaid liitaegu. 
*Ta on **häbisse sattunud**. Loodus on **õitsele löönud*** jne.

### Separatiivne seisundimäärus

Seda esineb suhteliselt harva. 

Separatiivseks seisundimääruseks võib lauses olla

* määrsõna *haagist, lukust, riidest* vmt.

*Keerasin ukse **lukust** lahti ja astusin tuppa.*

Eesti keelele on omane väljendada seisundist väljumist hoopis vastupidisesse seisundisse siirdumisena: *vajus küüru – oli küürus – ajas sirgu; jäi purju – oli purjus – sai kaineks; mõisteti süüdi – oli süüdi – mõisteti õigeks* jne, seega leksikaalselt, latiivse antonüümi abil.

* nimisõna või omadussõna seestütlevas käändes või koos kaassõnadega.

*Mees pääses imekombel **koerte käest**. **Kohvikust** jooksis välja väike lõbus tüdruk.*

Väliskohakäändelistel seisundimäärustel separatiivset muudet ei esine.

Saavas ja olevas käändes seisundimääruse ühildumine aluse ja sihitisega
-----------------------------------------------------------------------

### Nimisõnaline

Saavas ja olevas käändes seisundimäärus on tihedas seoses aluse või sihitisega, ühildudes nendega arvus. 

***Poiss*** *oli sirgunud **meheks**.* Vrd ***Nad*** *asusid tööle **valvuritena**.*

* Seisundimäärus on mitmuses tavaliselt siis, kui alusel või sihitisel on rohkem kui üks referent.

***Vetelpäästjatena*** *said nad hästi hakkama.*

* Seisundimäärus on ainsuses tavaliselt siis, kui neid referente on ainult üks.

*Sa sobid hästi **vetelpäästjaks**. Ta on **direktorina** karm.*

* Kui nimisõnaline seisundimäärus märgib pigem omadust või seisundit kui omaduse kandjat või seisundis olijat, siis eelistatakse ainsust ka mitmusliku aluse või sihitise korral.

*Rohkem kui sada last jäi **haigeks**.*

* Ainsusesse võib seisundimäärusena jääda ka kogunimi, kui see hõlmab kõiki aluse või sihitisega tähistatud asju või olendeid.

*Lapsed läksid **grupina** bussi poole.*

### Omadussõnaline

* Seisundimäärus saavas käändes on ainsuses ka siis, kui alus või sihitis märgib mitut referenti.

*Koerte haukumine muutus **talumatuks**.*

* Olevas käändes omadussõnalise seisundimääruse puhul kasutatakse niisugusel juhul ka mitmust, kuid eelistatav on siingi ainsus.

*Sidrunid ja laimid tundusid meile ühtviisi **hapuna ~ hapudena**. Õpilased ja õpetajad saabusid matkalt **väsinuna ~ väsinuina.***

Viited
------

1. ↑  M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 548.

Välislingid
-----------

* Translatiivne ja essiivne predikatiivadverbiaal eesti kirjakeeles