recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Klorometüülmetüüleetri struktuurivalem
**Klorometüülmetüüleeter** ehk **metoksüklorometaan** ehk **metoksümetüülkloriid** on orgaaniline ühend keemilise valemiga CH3OCH2Cl. Lühenditena kasutatakse CMME või MOM-Cl. 

Klorometüülmetüüleeter on terava lõhnaga kantserogeenne vedelik tihedusega 1,06 g/ml ja keemistemperatuuriga 55–57°C. Kasutatakse seda keemiatööstuses mitmetel eesmärkidel. 

Klorometüülmetüüleetri märkimisväärne omadus on, et kloori aatom astub kergesti asendusreaktsioonidesse ja nii on see orgaanilises sünteesis tuntud efektiivse alküleeriva (täpsemini metoksümetüleeriva) agendina. Näiteks:

* hüdroksüülrühma derivatiseerimine **metoksümetüülrühma** (MOM kaitserühma) sisseviimisega aluse (base = näiteks N,N-diisopropüületüülamiin) toimel, välistab derivatiseeritud rühma reaktsiooni astumise sünteesi käigus, ja lõpuks taastatakse OH-rühm lahjendatud happe toimel **MOM-eetrile**:

methoxymethylation
demethoxymethylation
* küllastamata ühendite (alkeenide, dieenide jm) metoksümetüleerimine Lewise happe toimel (enamasti katalüsaator ZnCl2), kusjuures saadakse liitumisprodukt hea saagisega:

CH3OCH2Cl + CH2=CH-R → CH3OCH2- CH2-CHCl-R
Klorometüülmetüüleetr on kergesti saadav ühinemisprotsessis CH3OH + HCHO + HCl → CH3OCH2Cl.

Vaata ka
--------

* Klorometüülalküüleetrid
* Eetrid
* Kaitserühm
* Telomerisatsioon
**Tatarbunarõ** (ukraina Татарбунари, vene Татарбунары, rumeenia Tatarbunar) on linn Ukrainas Odessa oblastis, Tatarbunarõ rajooni halduskeskus. Tatarbunarõ asub Sassõki limaani lähedal, Odessast umbes 110 km edelas.

Asula on rajatud 1637. aastal. 1812. aastal läks Tatarbunarõ Osmanite riigi võimu alt Venemaa Keisririigi koosseisu. Alates 1918. aastast oli Tatarbunarõ Rumeenia võimu all. 1924. aastal toimus Tatarbunarõs ja ümbruskonnas nõukogudemeelne Tatarbunarõ ülestõus. 1940. aasta juuni lõpus läks 
Tatarbunarõ koos ülejäänud Bessaraabiaga Nõukogude Liidu koosseisu. Tatarbunarõ sai linnaõigused 1978. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tatarbunarõ elanikest ukrainlasi 81,50%, venelasi 6,66%, bulgaarlasi 5,47%, moldaavlasi 3,82%, gagauuse 0,47% ja valgevenelasi 0,27%.

Viited
------

1. ↑  Татарбунары Точка-на-Карте
2. ↑  Татарбунары - райцентр Одесской области, символ Татарбунарского восстания в Бессарабии Чисто Одесский сайт
3. ↑  Національний склад міст Datatowel.in.ua
**Sirje Priimägi** (aastani 1976 **Sirje Tooming**; 17. veebruar 1953 Ulvi külanõukogu, Kohtla-Järve rajoon (Raja vald), Ida-Virumaa – 26. veebruar 2003 Tallinn) oli eesti pedagoogikateadlane.

Elulugu
-------

Sirje Priimägi oli kolhoosniku tütar.

Lõpetas 1972 Palamuse Keskkooli, 1978 TÜ saksa filoloogia osakonna, 1993 TÜ-s magistrantuuri, pedagoogikamagister (1993, TÜ), väitekiri "The background and implications of the child-centered education". Oli 1978–81 TÜ teadusraamatukogu vanemraamatukoguhoidja, 1981–82 Tartu 14. lasteaia kasvataja, 1982–90 TÜ pedagoogika kateedri õppelabori juhataja, 1990–91 pedagoogikaosakonna õpetaja, 1991–98 lektor ja 1997–98 ka haridusteooria õppetooli hoidja, 1998–2003 TPÜ haridusuuringute instituudi direktor, ühtlasi 2002–03 Eesti haridus- ja teadusministri nõunik. Oli Lundi Ülikooli stipendiaat naisuurimise alal 1993 ja humanitaarteaduste valdkonnas 1997.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: haridusinstitutsioonide ajalugu ja alternatiivharidus, kasvatusväärtused ja väärtuskasvatus koolis, hariduskorralduse lähtealused ja teoreetilised põhjendused. Oli teema "Õppiva inimese ja kasvatustegelikkuse areng kultuuriruumis" täitja, samuti TÜ, TPÜ, Jyväskylä Ülikooli ja Turu Ülikooli magistrikoolituse ühisprojekti "Mentorõpetaja koolis" projektijuht TPÜ-s. Oli Europäisches Forum für Freiheit im Bildungswesen'i (EFFB) ning Network Educational Sciences Amsterdam'i (NESA) liige, Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi (EAPS) juhatuse liige, mitme nõukogu ja komisjoni liige. EAPSi teadustöö preemiad 2001, 2002. Üle 30 teadustrükise, aimeartükiseid.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Zum Stand des freien Schulwesen in Europa. // Erziehungsperspektiven in den 90-er Jahren. Solothurn, 1991
* Waldorf-koolid tänapäeva pedagoogikas. // ACUT 919, 1991
* Changes in Estonian education in 1987–1992. // Women in Baltic States. Lund Univ. 1992
* Kõrghariduse suundumusi Euroopa Liidus. // Õppejõudu otsimas. Tallinn, 2000
* Haridus ja sotsiaalne areng: õpetaja dilemma tehnoloogia ja ideaalide vahel. // Kasvatus ja aated. Tallinn, 2001
* Competing for the future: education in contemporary societies (art kogumik
* koostaja, toimetaja, kaasautor), Tallinn, 2002
* The opening world: changing educational environment and teacher training (art kogumik
* koostaja, kaasautor). Tallinn, 2002, Privatization of education. // The opening world. Tallinn, 2002.

Kirjandus
---------

* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 134–135. K. Siilivask
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Sirkli galaktika** (**ESO 97-G13**) on meist 13 miljoni valgusaasta kaugusel asuv Seyferti galaktikate II tüüpi kuuluv Sirkli tähtkujus asuv galaktika, Linnuteele lähim seda tüüpi galaktika. Ta paikneb Galaktika tasandist ainult 4 kraadi allpool.

Sirkli galaktikas toimuvad tormilised muutused, sest sealt purskuvad välja gaasirõngad. Välimine rõngas asub galaktika keskmest 700 valgusaasta kaugusel ja sisemine rõngas 130 valgusaasta kaugusel.

Seda galaktikat on võimalik näha ka koduse, väiksema teleskoobiga, kuigi teda märgati alles umbes 25 aastat tagasi, sest ta pole Linnutee taustal kergesti eristatav.

Sirkli galaktika on üks Linnuteele lähemaid aktiivseid galaktikaid, kuigi ta on tõenäoliselt natuke kaugemal kui galaktika Centaurus A.

Sirkli galaktikast on leitud ka supernoova (SN 1996cr). SN 1996cr tunti supernoovana ära alles pärast seda, kui selle plahvatuse kiirguse Maani jõudmisest (1995 või 1996) oli möödunud üle kümne aasta; esmakordselt teatati sellest laiemale avalikkusele aastal 2008. Esimest korda märgati teda 2001. aastal muutliku objektina Chandra röntgenikiirguse observatooriumi tehtud fotol.

Viited
------

1. ↑  Maiolino, R.; Krabbe, A.; Thatte, N.; Genzel, R. Seyfert Activity and Nuclear Star Formation in the Circinus Galaxy. – *The Astrophysical Journal, 1998, kd 493, nr 2, lk 650–665.*
2. ↑  SN 1996cr: Powerful Nearby Supernova Caught By Web Vaadatud 09.04.2014
3. ↑  Bauer, F. E. Dwarkadas, V. V. Brandt, W. N. Immler, S. Smartt, S. Bartel, N. Bietenholz M. F. (2008) Supernova 1996cr: SN 1987A’s Wild Cousin? The Astrophysical Journal, Vol 688-2, lk 1210-1234

Välislingid
-----------

* Sissekanne SIMBAD-is
* Sissekanne NED-is
* **Chandra X observatory**: Chandra Examines Black Holes Large and Small in Nearby Galaxy
* **The Hubble European Space Agency Information Centre** Hubble picture and information on Circinus Galaxy
* **NASA APOD**: Sirkli galaktika foto koos selgitusega
Suure reede matutiini esimene nokturn, roopesponsoorium *Vinea mea*
Kompletooriumi responsoorium *In manus tuas domine*. Hispaania käsikiri 16.–17. sajandist
**Responsoorium** (ladinakeelsest sõnast *responsum* 'vastus') on katoliku või anglikaani kirikus jumalateenistusel lauldav laul, kus vahelduvad solisti- ja kooripartiid.

Responsooriume lauldakse kõige rohkem tunnipalvetes (*officium*), samuti missas *Alleluia* ja graduaali täiendusena. Eristada võib kaht responsooriumi vormi: lühike ja lihtsa meloodiaga *responsorium breve*, mida lauldakse enamikul tunnipalvustel, ja keerulise melismaatikaga pikem *responsorium prolixum*, mida lauldakse matutiinil, suurte pühade vespreil ja ka protsessioonidel.

Ajalugu
-------

Responsooriumi lauluvorm on pärit juudi traditsioonist, kus psalmide laulmine responsoorselt oli levinud praktika, ja väljend *cantus responsorius* esineb Tertullianuse, Püha Augustinuse ja Sevilla Isidoruse kirjutistes. Erinevalt introituse, *offertorium*i või *communio* antifoonilisest laulmisest, mille ülesanne sageli on täita aega, mille jooksul toimub mingi tegevus või tseremoonia, on responsoorium jumalateenistuse osa, mida kuulavad vaimulikud ja kogudus koos.

Keskajal arenes responsooriumist lauluvorm, kus keeruka ja väga kaunistusterohke meloodiaga refrään, mida laulis koor, eelnes ja järgnes psalmitekstile, mida laulis kantor üksi (muusikaline vorm R V1 R V2 R jne). Keskaegsetes käsikirjades on sageli välja kirjutatud vaid refrään (märk ℟ (*U+211F*)) ja psalmiversus (märk ℣ (*U+2123*)), kordused on märgitud lühenditega. *Responsum* võib olla mitte terve refrään, vaid ainult osa.

Näide:

R: In mánus túas Dómine comméndo spíritum méum.  

V: Rédemisti nos Dómine, Déus veritátis.  

R: Comméndo spíritum méum.  

V: Glória Pátri, et Fílio, et Spíritui Sáncto.  

R: In mánus túas Dómine comméndo spíritum méum.

Või:

R: Descendit sicut pluvia in vellus; \*Benedictum nomen majestatis ejus in aeternum, et \*\*Replebitur majestate ejus omnis terra.  

V: Ecce tabernaculum Dei cum hominibus et habitabit cum eis; et ipse Deus cum eis erit eorum Deus.  

R: \*Benedictum ...  

V: Glória Pátri et Fílio, et Spíritui Sáncto.  

R: \*\*Replebitur ...

Varases polüfoonias hakati mitmehäälseks seadma soolo-osi, samas kui koori lauldud refrään jäeti ühehäälseks. Renessansi heliloojate kirjutatud responsooriumide muusikaline vorm alati refrääni ja psalmiversust ei erista, samuti hiljem loodud muusika.

Vaata ka
--------

* Graduaal
* Alleluia
* Officium

Viited
------

1. 1 2  Responsory Encyclopædia Britannica
2. ↑  T. Siitan. Keskaja muusika enne 1300. Tallinn 1989
3. ↑  Responsorium newadvent.org
4. ↑

Välislingid
-----------

* Responsooriumidele kirjutatud muusika portaalis Choral Public Domain Library (ChoralWiki)
* Suure laupäeva responsoorium *Aestimatus sum* Solesmes' munkade koori esituses
* Carlo Gesualdo *Tenebrae Responsoria* (kannatusnädala responsooriumid)
Ehisliistude profiile. Allikas: Da Gabriele Morolli *Le membra degli ornamenti*. 1,5,7 – liist, 2 – ümarvööt, 3,4 – ümarvööt või mõigas, 6 – taandrihv, 9 – eendrihv, 10 – tõusev toendkarniis, 11 – langev toendkarniis, 12 – tõusev päädivkarniis, 13 – langev taandkarniis
**Ehisliist**, ka **ehisvööt** on arhitektuuris ja tarbekunstis kasutatav kitsas püsiva laiusega ja korduva dekooriga kaunistuselement, sageli raamiva või liigendava funktsiooniga. Ta võib olla osa mõnest komplekssemast dekoorielemendist, nagu simss, karniis, friis, kapiteel või raamistus. Ehisliistul pole eristuva kujundusega alguse- ja lõpuosa, kuid on võimalikud regulaarselt vahelduvad elemendid või katkestused liistu kujunduses.

Ehisliist võib olla maalitud või reljeefse ornamendiga kaunistatud või lihtne ilma kaunistusteta profiilliist. Tavaliselt kajastab liistu nimetus ta ornamenti või väliskuju (teemantliist, ümarvööt, hammaslõige, pärlvööt jne)

Pildid
------

* Ehisliistudega karniis Roomas (ülalt alla): palmettfriis, astragaal, palmettfriis, soomusfriis, munavööt, hammaslõige, munavöötEhisliistudega karniis Roomas (ülalt alla): palmettfriis, astragaal, palmettfriis, soomusfriis, munavööt, hammaslõige, munavööt
* Köie- ja kuulimotiiviga ehisvöödid Apollo Sosianuse templi samba baasil RoomasKöie- ja kuulimotiiviga ehisvöödid Apollo Sosianuse templi samba baasil Roomas
* Siksakvööt, koerahambaornament ja kuulfriis romaani portaalil, Leonardskirche, Frankfurt Maini ääresSiksakvööt, koerahambaornament ja kuulfriis romaani portaalil, Leonardskirche, Frankfurt Maini ääres
* Romaani apsiidiakna raamistus palmettliistuga, Rosheimi Peetruse ja Pauluse kirikRomaani apsiidiakna raamistus palmettliistuga, Rosheimi Peetruse ja Pauluse kirik
* Maalitud ehisliistud Villa Foscari seinamaalinguil, Mira, VenetoMaalitud ehisliistud Villa Foscari seinamaalinguil, Mira, Veneto
* Ehisliistud historitsistlikul seinatahveldisel, Hôtel de Talleyrand, PariisEhisliistud historitsistlikul seinatahveldisel, Hôtel de Talleyrand, Pariis
* Pärlvööt historitsistliku kujunduselemendina, LyonPärlvööt historitsistliku kujunduselemendina, Lyon

Vaata ka
--------

* friis
* karniis
* kuulfriis
* liist
* rihv
* ümarvööt

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2018. Vaadatud 24. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keemiliste ühendite klassist; mineraalide kohta vaata artiklit Kloriidsed mineraalid* |

---

**Kloriidid** on kas vesinikkloriidhappe soolad või orgaanilised ühendid, mis koosnevad kloorist ja mingist muust elemendist. Kloriidid koosnevad tavaliselt kahest elemendist, kuid soolade puhul, mis sisaldavad ühendioone, võib kloriidi koostisse kuuluda üle kahe elemendi. 

Kloori ühendid metalliga on soolad ning keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Kloriidide puhul, mis kujutavad endast kloori ühendit mittemetalliga, on tegu kovalentse sidemega, kuigi ühine elektronpaar on tavaliselt rohkem kloori poole tõmmatud (välja arvatud kloori ühendid hapnikuga (klooroksiid) ja fluoriga (kloorfluoriid)).

Mõni kloriid kuulub mõnda aineklassi orgaanilises keemias. Näiteks süsiniktetrakloriid on nii kloriid kui ka kloroalkaan.

Lähtehape
---------

* **HCl** ehk **soolhape** (hape) - vees happeliste omadustega kloriid, laialdaselt kasutuses olev tugev hape.

Näited
------

* **NaCl** ehk **naatriumkloriid ehk keedusool** - maitseaine, merevees kõige sagedasem sool.

Vaata ka
--------

* Haliidid
**Ehime prefektuur** on Jaapani prefektuur Shikoku saarel Seto kaldal.

Sümbolid
--------

Ehime prefektuuri tunnuslind on jaapani punarind (*Erithacus akahige*), tunnuspuu on mänd (*Pinus*) ja tunnuslill satsuma (*Citrus unshiu*).

Haldusjaotus
------------

Ehime prefektuur on jaotatud 20 omavalitsusüksuseks, millest 11 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Imabari
* Iyo
* Matsuyama
* Niihama
* Ōzu
* Saijō
* Seiyo
* Shikokuchūō
* Tōon
* Uwajima
* Yawatahama

Viited
------

1. ↑  愛媛県庁／県推計人口, vaadatud 25.03.2021.

Välislingid
-----------

* Ehime prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
**Sirje Medell** (sündinud 25. juunil 1959  Kohtla-Järvel) on eesti endine poplaulja ning praegune laulu- ja muusikaõpetaja.

Töökäik
-------

Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia muusikaosakonna jazzmuusika ja koolimuusika lektor.[*viide?*]

Eesti Mereakadeemia Merekooli infoosakonna juhataja[*viide?*] ning muusika- ja kunstiajaloo õpetaja[*viide?*]. On juhendanud 5 aastat kooli meeskoori.[*viide?*]

Hääleseadja Ida-Tallinna Keskhaigla häälekabinetis.[*viide?*]

Looming
-------

Medell on osalenud muusikaprojektides[*viide?*], teinud koostööd Eesti ja Soome džässmuusikutega[*viide?*]. Laulis ansamblis Sümpoosion. Algatas Eesti noorte solistide ja duettide konkursi[*viide?*] ning juhtis seda.[*viide?*]

### Õpilasi

Maris Aljaste, Airi Allvee, Anne Arrak, Maria Faust, Kristjan Ilumäe, Laura Junson, Kärt Kaljaspoolik, Teet Kaus, Kerli Kivilaan, Karol Kuntsel, Ele Millistfer, Meribel Müürsepp, Liisu Ots, Jüri Pootsmann[*viide?*], Priit Pruul[*viide?*], Sofia Rubina[*viide?*], Vootele Ruusmaa[*viide?*], Silver Sepp[*viide?*], Maarja Soomre[*viide?*], Arno Tamm[*viide?*], Eva-Lotta Vunder[*viide?*], Maria Väli[*viide?*].

Isiklikku
---------

Tema hobid on aikido, purjetamine ja meresõit.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2016. Vaadatud 8. septembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Päring inforegister.ee andmebaasis[*alaline kõdulink*]
3. ↑  Retro: Sirje Medelli lugu[*alaline kõdulink*]. Neljas.ee, 25. veebruar 2008.
4. ↑  Greta Kaupmees. Meribel Müürsepp: "Olen tavaline koolitüdruk". Õhtuleht, 7. november 2002.
5. ↑  Solistide konkursi tublimaks tunnistati Eliisa Kõiv Elvast. Meie Maa, 28. jaanuar 2003.
6. ↑  in.ee.[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Sirje Medell kutsub hääleseade tundi. Pärnu Postimees, 28. august 2007
Klorometüülmetüüleetri struktuurivalem
**Klorometüülalküüleetrid** ehk **alkoksüklorometaanid** ehk **alküülklorometüüleetrid** ehk **α-kloroeetrid** on orgaanilised ühendid üldstruktuuriga ROCH2Cl. Klorometüülalküüleetrite märkimisväärne omadus on, et kloori aatom astub kergesti asendusreaktsioonidesse ja nii on need ühendid tuntud efektiivsete alküleerivate (täpsemini alkoksümetüleerivate) agentidena.

Orgaanilises sünteesis kasutatakse klorometüülalküüleetreid:

* alkoholide hüdroksüülrühma asemele alkoksümetüüli kaitsva rühma sisseviimiseks, et välistada selle rühma reaktsiooni astumine sünteesi käigus:

Siin aluse (base = näiteks N,N-diisopropüületüülamiin) kasutamine on vajalik; sünteesi lõppetapis metoksümetüülrühm (MOM) eemaldatakse, s.t OH-rühm taastatakse lahjendatud happe toimel

* fenoolide hüdroksüülrühma kaitsva rühma sisseviimiseks
* küllastamata ühendite (alkeenide, dieenide jm) alkoksümetüleerimiseks Lewise happe toimel. Näiteks alkoksüklorometaanide reaktsioon isopreeniga (katalüsaator ZnCl2) annab 80-85% 1,2- ja 1,4-liitumisprodukte:

ROCH2Cl + CH2=CMe-CH=CH2 → ROCH2CH2CMe=CHCH2Cl + ROCH2CH2C(Me)ClCH=CH2

  

  

Klorometüülalküüleetrite tuntuim esindaja on klorometüülmetüüleeter CH3OCH2Cl (lühend CMME või MOMCl). 

Alljärgnevas tabelis on toodud klorometüülalküüleetrite olulisemad esindajad, nende struktuur ja keemistemperatuur. Mitmed seda tüüpi ühendid on kergesti saadavad ühinemisprotsessis ROH + HCHO + HCl → ROCH2Cl. 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Klorometüülalküüleeter | R |  | Molaarmass | CAS number | Keemistemperatuur °C |
| Bensüülklorometüül eeter | Bensüül |  | 121.93 | 3587-60-8 | 102 °C, 14 mmHg |
| Metüülklorometüüleeter | Metüül |  | 80.51 | 107-30-2 | 55–57 |
| Bisklorometüüleeter |  |  | 114.96 | 542-88-1 | 106 |
| *t*-Butoksüklorometüüleeter | Butüül |  | 124.5 |  |  |
| Methoksüetoksüklorometüüleeter |  |  | 124.57 | 3970-21-6 | 50–52 °C, 13 mmHg |
| Diklorometüülmetüüleeter |  |  | 114.96 | 4885-02-3 | 82–85,5 °C |

Vaata ka
--------

* Klorometüülmetüüleeter
* Kaitserühm
* Telomerisatsioon
**MINIX** on Andrew Tanenbaumi loodud pisike operatsioonisüsteem. Ta lõi MINIX-i kui näidise operatsioonisüsteemist oma raamatu "Operating Systems: Design and Implementation" (1987) tarvis. Raamat sisaldas 12 000 rida MINIX-i koodi ja lisaks sai lähtekoodi kaasa ka flopil. MINIX loodi ühilduma IBM PC-de ja IBM PC/AT arvutite jaoks, sest need oli siis kõige levinumad ja Tanenbaumile ka kättesaadavad. Hiljem lisandus muidki arhitektuure.[*viide?*]

Praegu on kasutusel MINIX 3 versioon, mille valmimisest anti teada 2005. aastal. Nagu ka eelmised versioonid, on ka tema eesmärk tegelikult tutvustada õpilastele ja huvilistele operatsioonisüsteemi ehitust. Seda on võimalik nüüd ka näiteks LiveCD-na kasutada või siis kuvatõmmistega vastavatel emulaatoritel käivitada.[*viide?*]

Seos Linuxiga
-------------

Linus Torvalds kasutas ja hindas MINIXit, kuid tema loodu erines MINIXist päris palju. Võrreldes Linuxiga on MINIXi suurimaks erinevuseks tuuma ülesehitus. Linux kasutab monoliit tuuma, MINIX aga mikrotuuma. Tannenbaumi-Torvaldsi debatis ei kiitnud Tannenbaum seda otsust heaks ja veel 2006. aasta mais õigustas ta mikrotuuma kasutamist. Kuna Linuxit arendati algselt MINIXis, siis päris Linux mitmed MINIXi omadused, nagu näiteks failisüsteemi.[*viide?*]

Kenneth Brown Alexis de Tocqueville Instituudist üllitas 2004. aasta mais raamatu "Samizdat", kus ta väitis, et suur osa Linuxi tuuma koodist kopeeriti MINIXi koodist. Süüdistused lükati üleüldiselt ümber, Andrew Tanenbaum kritiseeris Kenneth Browni ja kirjutas pika vastuväite oma isiklikule veebilehele.

Litsents
--------

Ajal, kui esimene MINIX ilmus, loeti selle litsentsi suhteliselt liberaalseks. Andrew Tanenbaum soovis kohe algul, et MINIXi lähtekood oleks kõigile vabalt kätte saadav. Seda selleks, et õpilastel ja raamatu kasutajatel oleks võimalik vabalt koodi uurida, muuta ja uusi programme arendada. Algul ei nõustunud sellega raamatu kirjastajad. Nimelt nad ei tahtnud, et raamatus oleks midagi sellist liidetud, mida kasutajad võivad ise kopeerida (näiteks lähtekood). Nii lahendati algul olukord nii, et MINIX-i litsentsitasu liideti raamatu hinnale. See muutis ka võimatuks MINIXi kasutamise vabalt jagatava operatsioonisüsteemi alusena. Kuid kui 1990. aastate alguses ilmusid Linux ja 386BSD operatsioonisüsteemid, siis õnnestus lõpuks ka MINIX muuta vabaks tarkvaraks.[*viide?*]

Aprillis 2000 muutus MINIX vabaks/avatud tarkvaraks lubava vaba tarkvara litsentsi alusel, aga selleks ajaks oli MINIX oma võimalustelt teistest operatsioonisüsteemidest maha jäänud ja paljud entusiastid olid 1990. aastatel selle asemel Linuxile või mõnele BSD variandile üle läinud. Nii on MINIX praegused kasutajad peamiselt üliõpilased või hobikasutajad.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  Tanenbaum-Torvalds Debate: Part II
2. ↑  Samizdat:And Other Issues Regarding the ëSourceí of Open Source Code
3. ↑  Tanenbaum, Andrew S. 'Some Notes on the "Who wrote Linux" Kerfuffle'
4. ↑  Tanenbaum, Andrew S. 'MINIX 3 FAQ'
5. ↑  "MINIX 3 - License". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2007. Vaadatud 15. märtsil 2010.

Välislingid
-----------

* Ametlik MINIX 3 koduleht
* MINIXi ajalugu Andrew S. Tanenbaumi kirjutatuna
**Ühispesitsemine** või **ühismunemine** (inglise keeles *communal nesting*; *communal egg-laying*) on mitmete loomade paljunemiskäitumine, mille tähendus võib erinevate hõimkondade lõikes olla erinev. See võib olla mitme sama liiki emase isendi mittejuhuslik 
munemine samasse pessa, mitme isendi mittejuhuslik hoolitsemine järglaste eest ühes pesas jms. 

Ühispesitsemise täpne ulatus ning ülesanded pole selged. Seda on kirjeldatud putukatel, roomajatel, lindudel.

Roomajad
--------

### Madudel

Mitmete ovipaarsete emaste madude kohta eelistatavad osad uurijad terminit ühismunemine. Sellega peetakse silmas samasse liiki liigitatud (liigikaaslaste) suguküpsete emaste madude viljastatud munade väljutamist, kas siis kivide ja puujuurte alla, teiste loomade urgudesse, maapinnale, veekogusse või taimedele, üsna teiste munakurnade läheduses. 

Ühismunemist esineb sugukondades *Colubridae* (40 liigil, sh *Philodryas patagoniensis*, *Dipsas oreans*, *Sibynomorphus mikanii*, *Psomophis obtusus*), mürknastiklased (6), merimadulased (2), ahassuumadulased (3), püütonlased (1).

Vaata ka
--------

* munemine

Viited
------

1. ↑  J. Sean Doody, Steve Freedberg, J. Scott Keogh, COMMUNAL EGG-LAYING IN REPTILES AND AMPHIBIANS: EVOLUTIONARY PATTERNS AND HYPOTHESES, THE QUARTERLY REVIEW of Biology, 84. väljaanne, nr 3, September 2009, lk 234, veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Sandra L. Vehrencamp, The adaptive significance of communal nesting in Groove-billed anis (Crotophaga sulcirostris), Behavioral Ecology and Sociobiology, 15. XI. 1978, 4. köide, nr 1, lk 1-33, veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (*inglise keeles*)
* C. Jo Manning, Donald A. Dewsbury, Edward K. Wakeland, Wayne K. Potts, Communal nesting and communal nursing in house mice, Mus musculus domesticus. Lühikokkuvõte, Animal Behaviour, 50. köide, nr 3, 1995, lk 741–751, veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (*inglise keeles*)
* Yasel U. Alfonso, Pierre Charruau, Gabriel Fajardo, Alberto R. Estrada, Interspecific communal oviposition and reproduction of three lizard species in Southeastern Cuba, Herpetology Notes, 5. köide : 73-77 (2012), veebiversioon (vaadatud 04.06.2014) (*inglise keeles*)
**Friedrich Spindler** (ka **Fritz Spindler**; 2. august/14. august 1866 Lihula – 6. november 1920 Garmisch-Partenkirchen) oli Eesti vaimulik ja baltisaksa ajakirjanik.

Ta on õppinud Kollmanni Gümnaasiumis ja aastatel 1883–1887 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastal 1887 arstiteadust, aastal 1888 keemiat ja aastatel 1890–1894 usuteadust. Prooviaastal oli ta aastal 1895 Kuusalu, Nissi ja Narva Aleksandri koguduses. Ordineeriti 10. märtsil/22. märtsil 1896 Tallinnas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1896–1898 Eestimaa vikaarõpetaja, aastatel 1898–1906 oli ta Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja.

Aastal 1906 lahkus ta vaimulikuametist. Seejärel oli ta aastal 1908–1918 Tallinnas fotograaf, samuti oli ta ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja. Elu lõpus elas ta Garmisch-Partenkirchenis, kus ta ka suri.

Isiklikku
---------

Tema isa Bernhard Justus Thomas Spindler oli Lihula ja Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja, vanaisa Georg Wilhelm Spindler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, onu Nikolaus Friedrich Hermann Spindler oli Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse õpetaja, vend Hermann Spindler oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
| Medalikohad |
| --- |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1896 | tennise meespaarismäng |

**Friedrich Adolf Traun** (29. märts 1876 – 11. juuli 1908) oli saksa kergejõustiklane ja tennisist, 1896. aasta suveolümpiamängude olümpiavõitja. Klubid: SC Germania Hamburg, Hamburger Golf-Club.

Friedrich Trauni isa Heinrich Traun oli Hamburgi senaator ja kummitööstusettevõtte Dr. Heinrich Traun ja Pojad omanik. Friedrich õppis Dresdenis, Heidelbergis ja Sorbonne'is keemiat, pidades silmas oma tulevikku isa ettevõttes. Ta sai keemiadoktoriks ja Saksi kuningliku ratsakaardiväe rügemendis Dresdenis ohvitseriks.

Traun oli mitmekülgne sportlane. Tema peamised alad olid kergejõustik (keskmaajooksud ja kaugushüpe) ja tennis (paarismäng). Samuti proovis ta bobisõitu, autosporti ja golfi. Ta oli silmapaistev klaverimängija ja seltskonnainimene, valdas eeskujulikult inglise keelt, tegutses amatöörfotograafi ja ajakirjanikuna.

Ateena olümpiamängudel 1896 võistles Traun tennises. Üksikmängus kaotas ta avaringis John Bolandile. See võinuks olla finaalkohtumine, sest keegi teine ei suutnud Bolandilt setti võita. Seda nähes soovis Boland Brauniga paaris mängida. Paarismängu avaringis olid nad vabad, poolfinaalis võitsid kahes setis Akratopoulosed ning finaalis teise Kreeka paari Kasdaglis/Petrokokkinos 5:7, 6:4, 6:1.

Traun osales ka kergejõustikus, kuid edutult. 6. aprillil jäi ta nii 100 kui ka 800 m jooksu eeljooksus (2.14) kolmandaks ega pääsenud finaali. 400 m jooksus, kaugushüppes, kolmikhüppes, kõrgushüppes ja teivashüppes ta registreerus, aga ei osalenud.

1902 haigestus Traun USAs tuberkuloosi ja ravis end aasta otsa Šveitsis Davosis. Seetõttu pidi ta võistlemisest loobuma, kuid jäi spordi juurde organisaatorina.

Varsti pärast seda, kui ta oli abiellunud Hamburgi mööblitööstuse juhtiva ettevõtja tütrega, laskis Traun 1908. aastal segastel asjaoludel endale Hamburgis Elbchaussee Parkhotellis kuuli pähe. Selgus, et ta oli kahenaisepidaja.[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel
* Tennis 1896. aasta suveolümpiamängudel
**White Hart Lane** oli jalgpallistaadion Tottenhamis Põhja-Londonis. Staadion asus mõneminutilise jalutuskäigu kaugusel samanimelisest raudteejaamast. Käigutee kauguses raudteejaamast piki White Hart Lane'i tänavat asub veel ka kergejõustiku ja ragbistaadion White Hart Lane Community Sports Centre. Staadionile lähim metroojaam oli Seven Sisters.

White Hart Lane kuulus klubile Tottenham Hotspur. Staadion mahutas 36 310 inimest. Staadionil oli 4 tribüüni, üks igas servas, ja tribüünid olid nimetatud ilmakaarte järgi. 

Staadion rajati tegevuse lõpetanud aiandi asemele. Staadion avati 4. septembril 1899 mänguga, kus Tottenham võitis 4:1 Notts Countyt.

White Hart Lane'il peeti ka Inglismaa jalgpallikoondise mänge. Näiteks 15. augustil 2001 alistas Inglismaa seal 2:0 Hollandi jalgpallikoondise.

Staadionil peeti ka poksimatše. Neist kõige tuntum peeti 21. septembril 1991, kui Michael Watson sai WBO tiitlimatši viimases, 12. raundis Chris Eubankiga poksides eluohtliku peavigastuse, mille tõttu ta oli 40 päeva koomas ja päris terveks ei saanudki.

1995/96 peeti väljakul ameerika jalgpalli klubi Londoni Monarchs kohtumisi, kuigi staadion polnud piisavalt suur ja klubi pidi liigalt NFL Europe saama eriloa nõutavast väiksemal väljakul mängimiseks.

Aastal 2019 kolis Tottenham uuele staadionile, mis ehitati peaaegu täpselt samasse kohta, kus varem oli asunud White Hart Lane.

Rekordid
--------

Tottenhami suurim võit White Hart Lane'il oli 1960, kui Inglismaa karikavõistlustel võideti Crewe Alexandra 13:2.

Klubi suurim kaotus staadionil oli 0:6. Tottenham Hotspur kaotas Lane'il selle seisuga kõrgliiga kohtumises Sunderlandile 19. detsembril 1914 ja Arsenalile 6. märtsil 1935.

Vaade White Hart Lane'ile idatribüünilt

Suurenda
Vaade White Hart Lane'ile idatribüünilt
**Näivvaliidsus** on testi omadus, mille olemasolu korral paistab test mõõtvat seda, mida ta peaks mõõtma.

Näiteks kui test, mis mõõdab, kas õpilased oskavad korrutada, tundub teistelegi korrutusoskuse hea testina, siis on see test näivvaliidne.

Mõned inimesed kasutavad näivvaliidsuse mõistet ainult vaatlejate puhul, kes ei ole testimise metodoloogia eksperdid. Näiteks kui testi, mis on töötatud lapse õigekirjaoskuse kontrollimiseks, hindavad lapsevanemad, saadakse teada selle näivvaliidsus. Kui seda testi hindavad eksperdid, siis mõnel hinnangul ei saa niimoodi näivvaliidsust teada.. Selline vahetegemine näib olevat liiga ettevaatlik enamiku rakenduste puhul [*viide?*].

Üldiselt tähendab näivvaliidsus, et test näib töötavat, selle vastand on "on tõestatud, et töötab". Näivvaliidsust on sageli vastandatud sisuvaliidsusele.

Simuleerimine
-------------

Simuleerimisel on peaeesmärk luua mudel, mis näib mõistlikuna selle kasutajate ja teiste jaoks, kellel on teadmisi simuleeritava süsteemi kohta .

Viited
------

1. ↑  University of Salford: School of Community, Health Sciences and Social Care
2. ↑  A. Anastasi. "*Psychological testing*". New York 1988. Macmillan, lk. 144
3. ↑  J. Banks. "*Discrete-Event System Simulation*". Upper Saddle River, NJ 2005: Prentice Hall

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **näivvaliidsus** |
**Tasuta ühistransport** on ühistranspordi korraldamise viis, mille puhul korraldaja (näiteks riik või kohalik omavalitsus, st maksumaksja) maksab teenuse eest ja pakub veoteenuse kasutajale (reisija) otsese tasuta. Tasuta ühistranspordi puhul võib teenuse pakkuja teenust rahastada muudest allikatest, näiteks kaudsetest või otsestest maksudest vms. Tasuta ühistranspordi puhul puudub otsene seos tarbitava teenuse ja teenuse eest maksmise vahel kuigi lõppkokkuvõttes maksab selle kinni maksumaksja.

Tallinn
-------

Tallinna ühistransport on tasuta kõigile registreeritud linnaelanikele alates 2013. aastast. Väidetavaks põhjuseks oli piletimüügimist ainult 30% transpordiettevõttete kulude katmine, mistõttu suurim osa piletimüügist kasum läinud müügipunktide pidamiseks.[*viide?*] TTÜ poolt 2018. aastal läbi viidud uuringu põhjal ei ole tasuta ühistransport autoomanikke ühistransporti üle suutnud meelitada. Põhjusteks on uuringu väitel liinivõrgu probleemid - eeskätt "kohmakad ja ajamahukad ümberistumised".

* Linnaelanike küsitluse koht ajaloolises trammis Gotha G4-61Linnaelanike küsitluse koht ajaloolises trammis Gotha G4-61
* Linnaelanike küsitlus 19.–25. märts 2012Linnaelanike küsitlus 19.–25. märts 2012
* Tallinna ühistransport.Tallinna ühistransport.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Tiiu Parelo: olen pensionärina sunnitud tasuta ühistranspordile autot eelistama
* Kaido Kukk: Tasuta ühistransport pole pannud kedagi autost loobuma. Aga mis paneks?
* "Dago Antov: kas tasuta ühistransport vähendab autode kasutamist?" Postimees, 14. jaanuar 2013
* "Riigikontroll: tasuta ühistransport pole eesmärki täitnud ja on liigkulukas" ERR, 10. märts 2021
**Friedrich V**  (26. august 1596 – 29. november 1632 Mainz) oli Saksa-Rooma riigi Pfalzi kuurvürstkonna kuurvürst 1610–1623 ja Böömimaa kuningas **Friedrich I** nime all 1619–1620.

Friedrich V valiti Böömimaa kuningaks pärast Saksa-Rooma keisri Matthiase surma 1619. aastal, ta krooniti Böömimaa kuningaks Prahas 4. novembril 1619. Et ta oli Böömimaa kuningas ainult ühe aasta, sai ta hüüdnimeks **Talvekuningas**. 

1619. aastal suri Saksa-Rooma keiser ja Austria valitseja Matthias lastetuna, ent ta oli valinud pärijaks oma nõo Steiermargi hertsogi Ferdinandi, kes sai Böömimaa kuningaks ja keisriks Ferdinand II nime all. Ferdinand oli vaga katoliiklane, ning ta tahtis kõigis oma valdustes läbi viia vastureformatsiooni, mistõttu ta oli Böömimaal, kus olid enamuses protestandid (luterlased, kalvinistid ja utrakvistid ehk mõõdukad hussiidid), ebapopulaarne.

Böömimaa kuningas oli valitav ning Böömimaa mässulised valisid 1619. aastal enda valitsejaks Pfalzi kuurvürsti Friedrich V, 1610. aastal surnud Friedrich IV poja. Samal ajal valisid lojalistid Böömimaa kuningaks Ferdinand II ning ta kinnitati ka Saksa-Rooma keisriks. Ferdinand luges seejärel Friedrich V mässuliseks ning nendevaheline konflikt muutis sõja Habsburgide valduste sisesõjast üleriigiliseks konfliktiks. Kolmekümneaastane sõda jagatakse neljaks perioodiks: Böömi-Pfalzi periood (1618–1623, Taani periood (1625–1629), Rootsi periood (1630–1635) ja Prantsuse-Rootsi periood (1635–1648).

Friedrich V oli olulisim protestandist monarh Kolmekümneaastase sõja algul, kuid ta võideti 1623. aastal lõplikult oma sugulase, Wittelsbachi dünastiast Baieri katoliiklasest hertsogi Maximilian I poolt, kes asus valitsema ka Pfalzi üle. Friedrich säilitas Haagis eksiilis oma tiitli, kuid reaalselt tal Pfalzi troonile enam tõusta ei õnnestunud. 

Böömimaa kuningas Friedrich I ja kuninganna Elisabeth (Böömi Elizabeth)
Friedrich V pojal Karl I Ludwigil õnnestus võim Pfalzi kuurvürstkonna üle taastada alles 1648. aastal.

Isiklikku ja järglased
----------------------

Friedrich V abiellus 1613. aastal Inglismaa ja Iirimaa kuninga ning Šotimaa kuninga James I ning Taani ja Norra kuninga (1559–1588) Frederik II tütre Anne tütre Elizabeth Stuartiga (1596–1662).

Vaata ka
--------

* Kolmekümneaastane sõda
* Böömimaa Elisabeth

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Friedrich V (Pfalzi kuurvürst)** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Friedrich IV** | **Pfalzi kuurvürst**1610–1623 | Järgnev**Karl I Ludwig** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ferdinand II** | **Tšehhi kuningas**1619–1620 | Järgnev**Ferdinand II** |
**Ühinenud Rahvuskongress** (inglise keeles *United National Congress*) on üks Trinidadi ja Tobago kahest peamisest erakonnast. Selle asutas 1989. aastal endine ametiühingutegelane ja jurist Basdeo Panday. 

Ühinenud Rahvuskongress tekkis pärast valitseva Taastamise Rahvusliidu lõhenemist 1988. aastal. Erakond on olnud võimul aastatel 1995–2001 (peaminister Basdeo Panday) ja 2010–2015 (peaminister Kamla Persad-Bissessar, kes oli ühtlasi riigi esimene naispeaminister). 2010. aasta parlamendivalimistel sai Ühinenud Rahvuskongress 41-kohalises esindajatekojas 21 kohta. Koos teiste valimisliitu Rahva Partnerlus kuuluvate erakondadega oli Ühinenud Rahvuskongressi juhitaval valitsuskoalitsioonil esindajatekojas 29 kohta. 2015. aasta parlamendivalimised erakond kaotas, saades esindajatekojas vaid 17 kohta.

Ideoloogiliselt võib Ühinenud Rahvuskongressi liigitada sotsiaaldemokraatlike parteide hulka.

Välislingid
-----------

* United National Congress (erakonna ametlik veebileht, inglise keeles, vaadatud 15. aprillil 2013)
**Ühinenud Metodisti Kirik** (*United Methodist Church*, UMC) on metodistlik kirik, mis kuulub nii evangeelsete kui ka Ameerika pealiini kirikute hulka.

Kirik sündis 1968. aastal, kui ühinesid USA Metodistlik Kirik ja Evangeelne Ühendatud Vennastekirik. Esimene neist pärineb kristlikust äratusliikumisest, mille algatasid anglikaani kirikus John ja Charles Wesley. Seepärast on kiriku teoloogiline suundumus selgelt wesleyaanlik. Selles on nii liturgilisi kui ka evangeelseid elemente.

Ameerika Ühendriikides on metodistid levinuim pealiini usulahk, suuruselt teine protestantlik kirik pärast Lõuna Baptisti Konventi ning suuruselt kolmas kristlik usulahk. 2007. aastal oli sel liikmeid kogu maailmas umbes 12 miljonit: 8,0 miljonit USAs ja Kanadas, 3,5 miljonit Aafrikas, Aasias ja Euroopas. Ühinenud Metodisti Kirik on Maailma Kirikute Nõukogu, Maailma Metodisti Nõukogu jt religioossete organisatsioonide liige.

Viited
------

1. ↑  "What We Believe—Founder of the United Methodist Church". United Methodist Church of Whitefish Bay. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.03.2008. Vaadatud 1.08.2007.
2. ↑  "About The Methodist Church". Methodist Central Hall Westminster. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.01.2007. Vaadatud 31.12.2007.
3. ↑  "Wesleyanism". Longhenry. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.07.2009. Vaadatud 26.05.2009.
4. ↑  "Is the concept "saved, born-again" unique to evangelicals?". The United Methodist Church. Vaadatud 1.08.2007.
5. ↑  "Understanding American Evangelicals". Ethics and Public Policy Center. Originaali arhiivikoopia seisuga 14.08.2007. Vaadatud 2.08.2007.
6. ↑  "2007 Yearbook of American and Canadian Churches". The National Council of Churches. Vaadatud 7.08.2007.
7. ↑  "Boom in Christianity Reshapes United Methodists". The Christian Post. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.04.2007. Vaadatud 8.06.2007.
Asend Delaware's
Kenti maakonna kohtumaja Doveris
**Kenti maakond** (*Kent County*) on maakond USA-s Delaware'i osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°10' N, 75°50' W.

Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Dover.

Maakonna pindala on 2072 km², millest 545 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 162 310. Aastal 2000 oli elanike arv 126 697.

Naabermaakonnad
---------------

* New Castle'i maakond (põhjas)
* Salemi maakond (kirdes)
* Cumberlandi maakond (idas)
* Cape May maakond (idas)
* Sussexi maakond (lõunas)
* Caroline'i maakond (edelas)
* Queen Anne'i maakond (läänes)
* Kenti maakond (Maryland) (läänes)

Ajalugu
-------

Kenti maakond moodustati 1683. aastal New Castle'i maakonna osast. Maakond sai nime Inglismaa krahvkonna Kenti järgi.

Kaitsealad
----------

* Bombay Hook National Wildlife Refuge

Välislingid
-----------

* Kenti maakonna koduleht (*inglise keeles*)

|  |  | New Castle'i maakond | Salemi maakond |  |
| Queen Anne'i maakond ja Kenti maakond (Maryland) |  | Cumberlandi maakond ja Cape May maakond |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Lääs |   **Kenti maakond**   | Ida |

 |
|  |
| Caroline'i maakond | Sussexi maakond |  |

| * v
* r
Delaware'i maakonnad |
| --- |
| 
Kent **·** New Castle **·** Sussex |  |
**Kenzaburō Ōe** (jaapani keeles 大江 健三郎 *Ōe Kenzaburō*; 31. jaanuar 1935 Ehime prefektuur – 3. märts 2023) oli jaapani kirjanik. 1994. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Tunnustus
---------

* 1958 Akutagawa auhind lühijutu "Saak" (飼育 *Shiiku*) eest
* 1967 Jun’ichirō Tanizaki auhind romaani "Sajandi mäng" eest
* 1982 Yomiuri kirjandusauhind
* 1984 Yasunari Kawabata kirjandusauhind
* 1990 Sei Itō kirjandusauhind
* 1994 Nobeli kirjandusauhind.

Teosed
------

* "Sajandi mäng" (万延元年のフットボール *Manen gannen no futtobōru*) 1967, eesti keeles Margit Juurika tõlkes 2014.


Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
**Kibuna** on küla Harjumaal Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb idas Kaasiku ja Hingu külaga, põhjas Lääne-Harju vallaga. Küla piir on 18,0 km pikk. Piki idapiiri kulgeb Tallinna–Haapsalu raudtee. Põhjapiiril voolab Vasalemma jõgi. Läänepiiri põhjaosas voolab Munalaskme oja ja kulgeb Riisipere–Vasalemma tee. Küla lõunatippu läbib Hingu oja (suubub Munalaskme ojja). Ida-läänesuunaliselt läheb küla keskelt läbi Munalaskme–Laitse tee. Selle raudteega lõikumise kohas paikneb Laitse raudteepeatus. 

Põline asustus paikneb hajali mõlemal pool Laitse-Munalaskme teed. Tihedam asustus on tekkinud küla põhjaossa, kuhu Nõukogude ajal rajati aianduskooperatiive. Sinna viivad Kibuna jaama tee ja Laitse–Kibuna tee ning on rajatud ka Kibuna raudteepeatus.

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Välislingid
-----------

* Kernu valla koduleht

| * v
* r
Saue valla asulad |
| --- |
| Linn | 

* Saue

 |  |
| Alevikud | 

* Laagri
* Riisipere
* Turba

 |
| Külad | 

* Aila
* Allika
* Alliku
* Aude
* Ellamaa
* Haiba
* Hingu
* Hüüru
* Jaanika
* Jõgisoo
* Kaasiku
* Kabila
* Kernu
* Kibuna
* Kiia
* Kirikla
* Kivitammi
* Kohatu
* Koidu
* Koppelmaa
* Kustja
* Laitse
* Lehetu
* Lepaste
* Madila
* Maidla
* Metsanurga
* Munalaskme
* Mustu
* Muusika
* Mõnuste
* Nurme
* Odulemma
* Pohla
* Pällu
* Pärinurme
* Püha
* Ruila
* Siimika
* Tabara
* Tagametsa
* Tuula
* Valingu
* Vanamõisa
* Vansi
* Vatsla
* Vilumäe
* Viruküla
* Ääsmäe
* Ürjaste

 |
Hiina toitu pakkuv toiduauto Nouméas Uus-Kaledoonias (2011)
**Toiduauto** on sõiduk, mis on kohandatud toidu valmistamiseks ja müümiseks. Mõned toiduautod (sh jäätiseautod) müüvad pakendatud või külmutatud toitu, teistel on sisseehitatud köögid ja toit valmistatakse kohapeal. Toiduautode menüüs on levinud võileivad, hamburgerid, friikartulid ja muu piirkondlik kiirtoit.

Toiduautod ja muud teisaldatavad toidumüügikohad teenindavad üle maailma hinnanguliselt 2,5 miljardit inimest päevas.

Ajalugu
-------

Esimesed toidukärud võeti kasutusele 1800. aastatel, mil need liikuvad köögid toitlustasid tööstusrevolutsioonijärgsete linnade töölisi. Veel 20 aastat tagasi oli toiduauto näol tegu ühe peamise sinikraedele mõeldud söögikohaga linnas.

Eelmisel kümnendil toimus toiduautonduses omamoodi pisike revolutsioon. Ameerika Ühendriikides hakkas üha rohkem tippkokkasid oma kulinaarset kunsti pakkuma tänaval toiduautost. Nii oli võimalik serveerida restoranikvaliteediga omanäolisi roogasid mõistlike hindadega ja paljudes paikades. Toiduautod arenesid viimase paarikümne aastaga vaid töölistele toitu valmistavatest kiirköökidest noorte kokkade esimeseks töökohaks ja kogemuste omandamise paigaks, sealt edasi huvitavaks väljundiks maailma tippkokkadelegi. Mis peamine – ka kokad ise said võimaluse restoraniköökidest rahva sekka tulla. Sündis uus gurmeetoiduautode liikumine.
Toiduautod võttis oma hindamise alla USA üks kuulsamaid, juba 1979. aastal loodud toidureitingute pakkujaid ja restoraniteejuhte avaldav reitinguagentuur Zagati.

Toiduautod Eestis
-----------------

Eestis pakuvad toiduautod umbkaudu kahekümnes stiilis toitu. Loodud on Eesti Tänavatoidu Liit, mille üks eesmärk on kujundada Tallinna koht, kus toiduautod saaksid koguneda ja oma toitu pakkuda. Toiduautod on peamiselt kohal laatadel ja festivalidel. Mitmed toiduautod ja nende taga seisvad inimesed pakuvad ka alternatiivset tänavatoidu-*catering*'i teenust.

Vaata ka
--------

* Jäätiseauto

Viited
------

1. ↑  food truck Oxford Dictionaries
2. ↑  De Cássia Vieira Cardoso,, Ryzia; Michèle Companion, Stefano Roberto Marras (editors) (2014). *Street Food: Culture, Economy, Health and Governance*. Routledge. Lk 256. ISBN 9781138023680. `{{cite book}}`: parameetris `|last=` on üldnimi (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
3. ↑  "Spotlight: School Children, Street Food and Micronutrient Deficiencies in Tanzania". Rome, Italy: Food and Agriculture Organization of the United Nations. 2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.06.2015. Vaadatud 20.02.2008.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: robot: algne URL-i olek teadmata (link)
**Jampil** (ukraina keeles *Ямпіль*) on alev Ukrainas Donetski oblasti Kramatorski rajoonis, Lõmanist mõne kilomeetri kaugusel kagus, Zaritšnest 10 km kaugusel lõunas.

Ajalugu
-------

Donbassi sõja ajal 2014. aastal toimus asula lähistel relvastatud võitlus valitsusvägede ja venemeelsete separatistide vahel. Pärast 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa sissetungi langes Vene vägede kätte, kuid 30. septembril 2022 võtsid Ukraina väed selle asula enda kontrolli alla.

Loodus
------

Jampili ümbruses kasvab suur männimets, kus tänu liivasele pinnasele ja soodsale kliimale kasvab rohkelt metsmaasikaid, mis meelitab hooajal sinna hulgaliselt korjajaid. Saadusi turustatakse lähedalasuva Lõmani turul.

Galerii
-------

* Jampili männimetsJampili männimets
* RaudteejaamRaudteejaam
* "Maasikaturule" suunduvad inimesed jaama perroonil"Maasikaturule" suunduvad inimesed jaama perroonil

Viited
------

1. ↑  (19. juuni 2014). Ukraine rebels speak of heavy losses in battle against government troops, *Reuters*  
In the National Security Council said that the border is still a hole, Ukrayinska Pravda (20. juuni 2014)
2. ↑  ЗСУ звільнили селище Ямпіль на Донеччині (vaadatud: 30.09.2022)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mütoloogilistest olenditest; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kentaur (täpsustus).* |

---

Kentaur - hobuinimene
**Kentaurid** on vanakreeka mütoloogias hobuinimesed.

Kentauril oli inimese pea, rindkere ja käed hobuse keha küljes.

Cheiron
-------

Cheiron (ladinapäraselt *Chiron*) oli tark, õiglane ja inimsõbralik kentaur. Cheiron oli suurte kangelaste, näiteks Achilleuse, Theseuse, Aktaioni ja Iasoni, kasvataja. 

Kord külastas Herakles Pholose-nimelist kentauri. Heraklesel oli janu ja ta palus Pholost, et too annaks talle lonksu veinist, mis aga oli kõikide kentauride ühisvara. Haistes veini lõhna, said kõik kentaurid aru, millega tegu, ja ruttasid karistama varast, kes oli nende ühisvarale ligi tikkunud. Heraklese vastu nad aga ei saanud. 

Õnnetuseks haavas vägilane võitluse käigus mürginoolega ka ühte kentauri, kes võitlusesse üldse ei olnud sekkunud. See oli kentauride juht Cheiron, kes oli ka ainukesena surematu. Haav osutus paranematuks. Väljakannatamatud piinad sundisid surematut enesele surma soovima. Ta oli nõus surema Prometheuse eest. Käies Prometheust veenmas, et too Zeusile järele annaks, oli Hermes öelnud:

"Ei lõpe sinu hirmsad piinad;
vast ehk siis, kui mõni jumal tahab
sult võtta valu enda kanda
ja sinu eest veel alla minna pimedusse,
kus valitsemas surmasügavik."
See näis uskumatu ohvritoomisena, kuid Cheiron tegi just seda ja Zeus aktsepteeris seda ohvrit.

Zeus tõstis Cheironi surnukeha taevasse, kus rahvas teab teda Amburi nime all.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kentaurid** |