recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mart Markus** (sündinud 2. juulil 1990 Adaveres) on Eesti kiiruisutaja ja treener. 

Ta lõpetas 2006. aastal Adavere Põhikooli, 2009. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ning 2009. aastal Tallinna Ülikooli bakalaureuseõppe ja 2014. aastal Tallinna Ülikooli tervise ja spordi instituudi haridusteaduse magistrina. Töötab treenerina Tallinna Spordikoolis ja Tallinna Kiiruisuklubis; alates 2015. aastast tegutsenud Tondiraba jäähallis lühirajauisutamise treenerina.

Sportlasena
-----------

Põhikooli ajal tegeles ta jalgpalli ja võrkpalliga. Kiiruisutamistreeninguid alustas 9. klassis (15-aastaselt) Väino Treimani juhendamisel. Pärast juunioride vanuseklassi oli tal võimalik treenima minna Inzelli Kiiruisuakadeemiasse. Seljaprobleemide tõttu sai seal treenida vaid neli kuud ning pidi tipptasemel kiiruisutamisest loobuma. Edaspidi keskendus õpingutele ülikoolis ja kiiruisutamise arendamisele Eestis. Harrastustasemel võistleb tänaseni rattaspordis, kiiruisutamises ja kiirrulluisutamises. 

### Tulemused

* Püstitanud 26 Eesti rekordit ja 18 juunioride Eesti rekordit
* Valitud 3 korral Eesti parimaks kiiruisutajaks
* 2009, 2010, 2011, 2014 kiiruisutamise mitmevõistluses üksikdistantsidel Eesti meister
* 10 000 m Eesti rekordi omanik tänaseni
* 2008 MM-il 1500 m – 41. koht, 500 m – 44. koht, 3000 m – 44. koht
* 2009 MM-il mitmevõistlused – 33. koht, 3000 m – 34. koht
* 2010 MM-il 1500 m – 47. koht

### Isiklikud rekordid

```
      500 m         38,54
      1000 m      1.16,05
      1500 m      1.55,83 
      3000 m	    4.07,01		
      5000 m	    7.12,14		
      10 000 m	    15.14,28	
```

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* "Töörööbikud". ETV, 7. aprill 2019
**Kaasavara** on vara, mis antakse kodunt kaasa pruudile, kes abielludes läheb elama peigmehe juurde. 

Komme anda kaasavara on levinud paljudes traditsioonilistes kultuurides. Põhja- ja Lääne-Euroopas ning Põhja-Ameerikas on see suuresti kadunud, kuid mitmel pool püsib veel tänapäevalgi. Kaasavara kogutakse sageli aastaid. 

Eestis oli kaasavara mõrsjale isakodust kaasaantav vara, mis koosnes loomadest (üks lehm, 2-3 lammast) ja riideesemeist (pesu, palakad, 2 tekki, silmrätid, padjapüürid, särgid, aluskuued, tekid jne). Kaasavara olenes vanemate jõukusest, eeltoodud loetelu oli n-ö alampiir, normaalne kaasavara. Neiu valmistas ema abiga kaasavara juba varasest noorusest alates, seda hoiti veimekirstus ehk veimevakas, mis pulmade ajal pidulikult koos pruudiga peiukoju viidi. 19. sajandi II poolel hinnati rohkem raha, lisandusid mööbliesemed.

Kaasavara vastandiks võib pidada pruudiluna, mille peigmees peab abiellumise eel või puhul andma pruudi vanematele, tavaliselt isale.

Viited
------

1. ↑  Ülo Tedre. Pulmasõnastik I[*alaline kõdulink*]
2. ↑   Eesti rahvakultuuri leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 53
**Valemivihik** on vihik, mille sisekaantele ja mõnedele sisulehtedele on trükitud õppeaine valemid ja reeglid.

Valemivihikuid toodab Realister OÜ, mis on välja kasvanud õpilasfirmast 4Poega.

Vihikute tootmine
-----------------

### 4Poega

Õpilasfirma 4Poega asutasid neli noormeest: Sten Saar, Erki Lipre, Reino Pent ja Mihkel Härm. Nad olid 11. klassi õpilased Tallinna 21. Koolis, kus õppisid majandust valikainena. Pärast õpilasfirmasid koordineeriva Junior Achievementi Arengufondiga tutvumist otsustati endid ettevõtluses proovile panna ning asutati 2003. aastal õpilasfirma 4Poega.

Firma läbilöögitooteks said A4-formaadis ja spiraalköites kaustikud, mille sisekaantele olid trükitud matemaatika ja füüsika valemid. See idee käidi välja kahenädalase ajurünnaku tulemusena, milles otsiti uusi tooteid koolinoortele. Kõigepealt tuldi välja vihikute valmistamise mõttega ning lisandus idee lisada õppeainete valemid.

Toode osutus populaarseks ning sellele tõid kinnitust õpilasfirmade laadad ning reklaami- ja müügipäevad koolides. Tööd kroonis edu konkursil Parim Õpilasfirma 2004, kus saavutati teine koht.

### Realister OÜ

Juunis 2004 loodi OÜ Realister, mis jätkas valemivihikute tootmist. Juunis 2006 asutati Lätis firma Realister SIA, mis toodab valemivihikuid ka Läti turule. Seal toodeti ja müüdi esimesel aastal 18 000 kaustikut. Ettevõte laienes ka Soome ning plaaniti laienemist Leetu ja teistesse lähiriikidesse.

2007/2008 õppeaastaks tõi Realister OÜ turule seitsme aine valemivihikud: füüsika, matemaatika, keemia, eesti keel, inglise keel, saksa keel ja vene keel. Lisaks vihikutes leiduvatele valemitele on sisse toodud ka mängud, trikid/nipid ja pabertaskud. 2008/2009. õppeaastal lisandusid bioloogia, ajaloo ja geograafia ning 2009/2010. õppeaastal muusika ja kirjanduse valemivihikud.

2017. aastal on saada 12 õppeaine B5-vihikut, 5 A4-vihikut ja neli vihikut algklassidele.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

*
**Kontekstualism** on filosoofiliste vaadete kogum, mis rõhutab teo või väljenduse konteksti. Kontekstualistide väitel saab tegu ja väljendust mõista vaid selle kontekstiga suhestatult. Kontekstualistid usuvad, et "X-i teadmine", "Y jaoks põhjuse omamine" ning isegi "õige olemine" ja "tõsi olema" omavad tähendust vaid täpsustatud konteksti suhestatuna. Kontekstualism vaatleb poliitikat seotuna selle keskkonnaga. Sotsiaalne klass, geograafia, kliima, rahvus, keel, kultuur, majandus, demograafia, tehnoloogia, ideoloogia, religioon ja institutsioonid mõjutavad poliitikat, aga poliitika ei mõjuta neid. Tulemusena on institutsioonid iseseisvad faktorid.

Eetikas seostatakse kontekstuaalseid vaateid moraalse relativismiga.

Arhitektuuris on kontekstualism disainiteooria, kus modernsed hooned ühtlustatakse traditsionaalse linna vormidega.

Epistemoloogia
--------------

#### Sissejuhatus

Epistemoloogias on kontekstualism sõna "teab" käsitlemine kui kontekstist olenevat. Kontekstist olenevad väljendid "kirjeldavad erinevaid väited, mis on suhtelised erinevate konteksti kasutamistega". Näiteks "mina", "siin" ja "nüüd". Kes on "mina" oleneb väite esitajast. Kontekstualism üritab leida vastust skeptilisuse probleemile. Kontekstuaalse epistemoloogia peamine uskumus on see, et teadmise omistused on konteksti-tundlikud. Kontekstis, kus tõe nõudmise standardid on kõrged - skeptilises kontekstis - kui öelda "mul on käed", oleks väide väär. Kui väita sama tavalisemas igapäevases kontekstis, kus standardid on madalamad, oleks väide tõsi.

#### Näide

On väidetud, et neurofilosoofial on kontekstualiseerimise eesmärk. "Me peame kontekstualiseerima küsimused, millega tavaliselt tegeletakse füüsilistes ja epistemoloogilistes valdkondades, empiirilise valdkonna konteksti, vaatluse valdkonda ja kolmanda isiku vaatenurka."

#### Kriitika

Mitmed filosoofid on kontekstualistlikku epistemoloogiat kritiseerinud. Kontekstualism vastandub invariantismile, mis väidab, et teadmine ei ole kontekstist sõltuv. Invariantistid on näiteks Jason Stanley ja John Hawthorne. Jonathan Schaffer tegi ettepaneku kontekstualismi alternatiivile, kontrastivismile.

#### Eksperimentaalne uurimistöö

Läbi viidud uuringutes pole toetust kontekstualismile leitud.

Vaata ka
--------

* Tõde
* Perspektivism
* Disjunktsioon
* Relativism
* Loogika

Viited
------

1. ↑  Price (2008)
2. ↑  Timmons (1998)
3. ↑   Jencks, lk 78-79
4. ↑  Stanley (2005), lk 16
5. ↑  Northoff, Georg (2014) lk 351
6. ↑  Feltz and Zarpentine (2010), May, Sinnott-Armstrong, Hull, and Zimmerman (2010), Buckwatler (2010)
Kaart
Keskhaljastusega Park Avenue Midtown Manhattanil teisel pool Grand Central Terminali, MetLife Buildingit ja Helmsley Buildingit
**Park Avenue** on lai püstsirge avenüü New Yorgis. Broadway järel on see teine kõige laiem tee Manhattani linnaosas, mille kahe suuna vahele lisandub alates 97th Streetilt kõrgendatud raudtee, mis lähtub Grand Central Terminalist ja kulgeb maismaal Bronxi linnaosas kahte harusse.

Liiklus sellel kulgeb Manhattani saarele kohaselt edela-kirdesuunaliselt. Enamik tee pikkusest kulgeb paralleelselt Madison Avenuega läänes ja Lexington Avenuega idas.

Park Avenue kogu pikkust nimetati varem neljandaks puiesteeks, mis endiselt eksisteerib Bowery ja 14. tänava vahelises osas. 14. ja 17. tänava vahelist osa nimetatakse Union Square East ning 17. ja 32. tänava vahepealne osa kannab nime Park Avenue South.

Park Avenue ääres asuv kinnisvara on üks maailma kallimaid.

Vaata ka
--------

* 432 Park Avenue
* MetLife Building
* Scandinavia House (58 Park Avenue)

| * v
* r
Manhattani avenüüd |
| --- |
| Avenüüd | 
First Avenue **·** Second Avenue **·** Third Avenue **·** Lexington Avenue **·** Fourth Avenue (Park Avenue) **·** Madison Avenue **·** Fifth Avenue **·** Broadway **·** Sixth Avenue (Avenue of the Americas) **·** Seventh Avenue (Fashion Avenue) **·** Eighth Avenue **·** Ninth Avenue (Columbus Avenue) **·** Tenth Avenue **·** Eleventh Avenue **·** Twelfth Avenue (West Side Highway) **·** Avenue A **·** Avenue B **·** Avenue C (Loisaida Avenue) **·** Avenue D |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib autotootjast; taimeperekonna kohta vaata artiklit Nõiahammas; vormelimeeskondade kohta vaata lehekülge Lotus F1; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Lotus (täpsustus)* |

---

**Lotus Cars** on Suurbritannia sportautode ja võidusõiduautode tootja.

Ettevõtte asutasid 1952. aastal Lotus Engineering Ltd. nime all insenerid Colin Chapman ja Colin Dare, kes mõlemad lõpetasid Londoni ülikooli kolledži, kuid Lotuse alguseks loetakse 1948. aastat, kui Chapman ehitas garaažis oma esimese võidusõiduauto. Logo keskel olevad neli tähte tähistavad ettevõtte asutaja Anthony Colin Bruce Chapmani initsiaale.

Chapman suri 1982 54-aastaselt südamerabandusse. 1986 ostis Lotuse General Motors. 27. augustil 1993 müüs General Motors Lotuse Bugatti omanikule Romano Artiolile kuuluvale Luksemburgi ettevõttele. Alates 1996 kuulub Lotus Malaisia ettevõttele Proton.

Lotuse peakorter on Inglismaal Norfolkis Hethelis.

Aastatel 1958–1994 osales Lotus Team Lotuse nime all Vormel 1 sarjas. Meeskond võitis kokku 7 konstruktorite tiitlit ja 6 individuaalset meistritiitlit. Esimesed neist võitis ta 1963 ja 1965 ning mõlemal juhul oli meeskonna esisõitja Jim Clark, kes on ka ainsana Lotuse eest kaks korda maailmameistriks tulnud. Viimased maailmameistritiitlid võitis Lotus 1978, kui maailmameistriks tuli Mario Andretti.

2010. aastal naasis Team Lotus Vormel 1 sarja Malaisia lipu all, sõitjad olid Jarno Trulli ja Heikki Kovalainen, meeskonda juhtis Malaisia ärimees Tony Fernandes. Samas koosseisus sõideti ka järgmisel aastal.

Seeriatootmise autod
--------------------

Lotus EliseLotus Elise

* Lotus Eclat (1975–1982)
* Lotus Elite (1957–1962) ja (1974–1982)
* Lotus Excel (1985–1992)
* Lotus Exige
* Lotus Exige S
* Lotus Europa S
* Lotus Evora
* Lotus T125 Exos
* Lotus 2-Eleven

Viited
------

1. ↑  "Lotus Heritage: Colin Chapman".

Välislingid
-----------

* Current Range of Lotus Cars

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lotus** |
**Kaasiku** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.

Küla piirneb lõunas Perametsa külaga, idas Metsaküla külaga, põhjas Kasepää külaga ning kagus ja läänes Omedu külaga. Küla piir kulgeb läänes ja lõunas mööda Omedu jõge ja Lümati oja. Peipsi järve äärde küla ei ulatu, vaid jääb teisele poole Kallaste maanteed.

Küla moodustati 1998. aasta asulareformiga 1. jaanuarist 1999 Murru küla tükeldamisel.

Elanike arv on olnud:

* 2000: 37
* 2008: 44 (1. jaanuar)

Kaasikul asus Kirde Piirivalvepiirkonna Omedu kordoni keskus.

Külas on järgmised krundid: Agnese, Altmetsa, Altvälja, Annuki, Aru, Aruniidu, Jaani, Jõe, Jõesilla, Jõesuuvälja, Jüripeetre, Kaarjärve, Kaitsametsa, Kaldasilla, Kalmu, Kalmuse, Kase, Kiige, Kiigekalda, Kopli, Kuhja, Kullerkupu, Lepiku, Liiva, Lutsoja, Murukingu, Männi, Männiku I, Nisura, Oja, Omedu, Omedu kordon, Omedu vaatlustorn, Omedu-Liiva, Pajusilla, Pihlaka, Raja, Rajasalu, Roiumetsa, Sarapuu, Sassikaasiku, Soome, Suti, Suurejuhani, Taganiidu, Tooma, Tooma-Jaani, Tõnise II, Tõniseranna, Tõnurahva, Uno, Õie, Õunapuu.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Asustusnimede töörühma protokoll
5. ↑  Uued asulad 1999
6. ↑  1998. aasta asulareformiga muutunud asulate nimed
7. ↑  EE 12. kd, lk 203
8. ↑  Kasepää valla arengukava, lk 4[*alaline kõdulink*]

| * v
* r
Mustvee valla asulad |
| --- |
| Linn | 

* Mustvee

 |  |
| Alevikud | 

* Avinurme
* Lohusuu

 |
| Külad | 

* Adraku
* Alekere
* Halliku
* Jaama
* Jõemetsa
* Kaasiku
* Kaevussaare
* Kallivere
* Kalmaküla
* Kasepää
* Kiisli
* Kiissa
* Koseveski
* Kõrve
* Kõrvemetsa
* Kõveriku
* Kärasi
* Kääpa
* Kükita
* Laekannu
* Lepiksaare
* Levala
* Maardla
* Maetsma
* Metsaküla
* Nautrasi
* Ninasi
* Nõmme
* Odivere
* Omedu
* Paadenurme
* Pedassaare
* Piilsi
* Putu
* Pällu
* Raadna
* Raja
* Ruskavere
* Saarjärve
* Separa
* Sirguvere
* Sälliksaare
* Tammessaare
* Tammispää
* Tarakvere
* Tiheda
* Tuulavere
* Ulvi
* Vadi
* Vanassaare
* Vassevere
* Veia
* Vilusi
* Voore
* Võtikvere
* Änniksaare

 |
**Keraamiline pliit** on elektripliit, mille küttekehad paiknevad loogelise ribana vahetult läbipaistva klaaskeraamilise pealisplaadi all. Selle plaadi alumisel küljel on näidatud keeduväljad tavaliselt nelja eri suuruse rõngana (mida suurem rõngas, seda suurem võimsus); mõne keeduala pindala võib olla valitav. 

Elektripliidi klaaskeraamiline plaat
Soojus kandub punakalt hõõguvalt küttekehalt infrapunakiirgusena peaaegu takistamatult läbi klaaskeraamilise plaadi keedunõu põhjale. Küttekeha soojust kasutab kõige tõhusamalt rõnga suurusele vastava põhjaga pott ja pann. Ülekantavat soojust saab reguleerida sisselülitusnupust: päripäeva pööramisel suurendab bimetall-termorelee küttekeha sisselülitusperioodide pikkust.

Kuigi keraamiline plaat püsib keeduväljade vahel jahedana, on plaat küttekeha kohal ka väljalülitamise järel mõnda aega kuum, millest annab märku jääksoojuse indikaator.

Keraamilise pealisplaadiga elektripliidid tulid müügile 1970. aastail.

Välislingid
-----------

* Milline elektripliit valida
**Georges Charles Clement Ghislain Pire** (10. veebruar 1910 Dinant – 30. jaanuar 1969 Leuven) oli Belgia dominiiklasest munk, kes pälvis põgenike abistamise eest II maailmasõja lõppedes 1958. aastal Nobeli rahuauhinna.

Välislingid
-----------

* Dominique Pire biograafia Nobeli auhinna ametlikul kodulehel

  


Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
*Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ning see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest.*

**BCX4430** on firma *BioCryst Pharmaceuticals* poolt välja töötatud 
eksperimentaalne antiviraalse toimega suukaudselt manustatav ravim.

Nimetused ja tähised
--------------------

IUPAC nimetus: *(2S,3S,4R,5R)-2-(4-amino-5H-pyrrolo[3,2-d]pyrimidin-7-yl)-5-(hydroxymethyl)pyrrolidine-3,4-diol*. 

CAS-i registreerimisnumber on 222631-44-9. PubChemi number on : CID 69211190.

Farmakoterapeutiline rühm : määratlemata, ATC-kood on määratlemata (ravim on registreerimata). 

Sünonüümid: SureCN4838048, BCX4430, BCX 4430, BCX-4430, *2-(4-Amino-5H-pyrrolo(3,2-d)pyrimidin-7-yl)-5-(hydroxymethyl)pyrrolidine-3,4-diol*, 222631-44-9.

Näidustused
-----------

Esialgselt oli ravim näidustatud C-hepatiidi raviks, kuid hiljem arendati võimalikuks ravimiks, kuna katsed näriliste ja ahvidega loeti õnnestunuks, filoviiruste nakkuste, nagu Ebola viirus ja Marburgi viirus, raviks inimestel. 

Katsetes on BCX4430 on viirustevastast toimet avaldanud ka bunya-, arena-, paramükso-, koroona- ja flaviviirustele.

### Ebola viirushaiguse eksperimentaalse ravimina

 *Pikemalt artiklis Ebola viirushaigus*
BCX4430 kasutamist osadel primaatidel (v.a inimesed) võidakse pidada eksperimentaalseks Ebola viirushaiguse ravimiks. See ravim on saanud loa 1.faasi kliinilisteks ravimiuuringuteks (inimkatseteks).

Vaata ka
--------

* brintsidofoviir
* favipiraviir

Viited
------

1. ↑  Travis K. Warren, Jay Wells, Rekha G. Panchal, Kelly S. Stuthman, Nicole L. Garza, Sean A. Van Tongeren, Lian Dong, Cary J. Retterer, Brett P. Eaton, Gianluca Pegoraro, Shelley Honnold, Shanta Bantia, Pravin Kotian, Xilin Chen, Brian R. Taubenheim, Lisa S. Welch, Dena M. Minning, Yarlagadda S. Babu, William P. Sheridan & Sina Bavari, Protection against filovirus diseases by a novel broad-spectrum nucleoside analogue BCX4430, Nature 508, 402–405 (17. Aprill 2014) doi:10.1038/nature13027, 2. märts 2014, veebiversioon (vaadatud 10.08.2014) (*inglise keeles*)
2. ↑  WNCN Staff (18. september 2014). "BioCryst receives additional money to ramp development of Ebola drug". *WNCN* (inglise). Vaadatud 15.10.2014.

Välislingid
-----------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Meditsiin***  |

* Sissekanne PubChemis
* Forbes, BioCryst to Launch NHP Ebola Drug Safety, Efficacy Studies 'Within Weeks', 29. august 2014, veebiversioon (vaadatud 15.10.2014) (*inglise keeles*)
* Science Daily, US Army Medical Research Institute of Infectious Diseases, Novel drug treatment protects primates from deadly Marburg virus, 4. märts 2014, veebiversioon (vaadatud 15.10.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:BCX4430 seisuga 15.10.2014.*
**Rain Lahtmets** (26. märts 1936 Tallinn – 2. veebruar 2021 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane, orienteeruja ja sporditegelane.

Haridus
-------

1954. aastal lõpetas Tallinna Kommunaal-Ehitustehnikumi tööstusettevõtete elektriseadmete erialal. 1959. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstusettevõtete ja -seadmete elektrivarustuse erialal. 1969. aastal kaitses Leningradi Polütehniline Instituudis tehnikakandidaadi kraadi (juhendaja professor Aleksander Voldek).

1990. aastal omandas Tallinna Pedagoogilises Instituudis andragoogika ja psühholoogia lisaeriala.

Töö
---

Aastatel 1958–1963 töötas Eesti Tööstusprojektis, algul inseneri, hiljem grupijuhina. 1963–1964 oli ta Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur, 1968–1970 Kehra Tselluloosi- ja Paberikombinaadi peaenergeetiku asetäitja.

1970. aastast töötas Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõuna, aastast 1977 dotsent. 1990–2000 töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli elektriajamite ja jõuelektroonika instituudis, praegu emeriitdotsent.

Sporditegevus
-------------

Spordiga tegelema hakkas koolipäevil, harrastanud matkamist, suusatamist ja orienteerumist.
1964. aasta Eesti meistrivõistlustel võitis valikorienteerumises pronksi.

1964. aastal algatas Tallinna orienteerumisneljapäevakute traditsiooni. 

On olnud Eesti ja NSV Liidu orienteerumise võistlusreeglite koostajaid. 1967. aastast üleliidulise kategooria kohtunik, 1992. aastast rahvusvahelise kategooria kohtunik orienteerumises.

Avaldanud ajakirjas Kehakultuur ja ajalehes Spordileht artikleid orienteerumise kohta.

Tunnustus
---------

* Tallinna Tehnikaülikooli teenetemedal Mente et Manu[*viide?*]

Publikatsioone
--------------

* Tiit Masso, Rain Lahtmets. Orienteerumisrajal. Tallinn: Eesti Raamat, 1968
* Hugo Tiismus, Jaan Lootus, Rain Lahtmets. Elektriajamite juhtimine : õpik kõrgõppeasutustele. Tallinn: Valgus, 1976
* Rain Lahtmets. Elektrotehnika I. Alalisvool. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli elektriajamite ja jõuelektroonika instituut, 2002
* Rain Lahtmets. Elektrotehnika II. Vahelduvvool. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli elektriajamite ja jõuelektroonika instituut, 2002
* Rain Lahtmets. Kaitseaparaadid. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli elektriajamite ja jõuelektroonika instituut, 2006
* Rain Lahtmets. Tehnoloogia ja ajamid. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikooli elektriajamite ja jõuelektroonika instituut, 2006

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Maire Lahtmets.

Viited
------

1. ↑  "Tallinna Polütehnikum. Lõpetajate nimekirjad 1921-2007". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2015. Vaadatud 14. veebruaril 2015.
2. ↑  TTÜ lõpetajad 1918-2006
3. 1 2  ERIS. Rain Lahtmets
4. 1 2 3 4  Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Lahtmets, Rain
5. ↑  Tallinna Tehnikaülikooli elektriajamite ja jõuelektroonika instituut. Rain Lahtmets[*alaline kõdulink*]
6. ↑  "Tiiu Nittim. Üleliidulise kategooria kohtunikud orienteerumises" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 14. veebruaril 2015.

Välislingid
-----------

* Rain Lahtmetsa teaduspublikatsioonid Eesti Teadusportaalis
**Rain Ots** (sündinud 15. detsembril 1970) on eesti filosoof ja eesti keele õpetaja Soomes.

Tegevus
-------

Ta õppis Eesti Humanitaarinstituudis teoloogia ning Tampere Ülikoolis filosoofia ja avaliku õiguse erialal. Filosoofiamagister 1999. 

Ta töötas teadurina Tampere Ülikooli filosoofia osakonnas, eetika ja filosoofia aineõpetajana Pirkkala keskkoolis ning tõlkija ja toimetajana Soome filosoofiaajakirja Niin & Näin juures.

Rain Ots on öelnud, et tahab võimalikult paljudele soomlastele eesti keele selgeks õpetada.[*viide?*] Ta töötab eesti keele õpetajana Nokia, Ylöjärvi, Kuru, Sahalahti, Pälkäne ning Tampere rahvaülikoolides.[*viide?*]

Ta on Tampere Eesti Klubi (1995) ning Soome Eestlaste Liidu (2002) asutaja[*viide?*], algatas[*viide?*] Soomes ilmunud väliseesti ajakirjad Eesti Leht (1997) ja Binokkel (2004). Kuulub Soome Etniliste Suhete Nõukogusse (ETNO), kus esindab eesti rahvusvähemust.

Välislingid
-----------

* Ajakirja Niin & Näin eesti filosoofiat tutvustav teemanumber
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel kõneleb kontorist kui tööruumist; sõna muude tähenduste loe artiklist Kontor (täpsustus).* |

---

Kontoriametniku töölaud, 2010
**Kontor** (saksa keeles *Kontor* või *Contor*, prantsuse sõnast *comptoir*) kõige tavalisemas tähenduses on ruum või ala, kus inimesed teevad tubast mittefüüsilist tööd nn valgekraedena. Juriidilises kontekstis tähendab see ka kohta, kus ettevõte või asutus ametlikult tegutseb. Samuti võidakse kontorist kõnelda kui organisatsiooni osast, vastandades kontoritööd teenindusele, füüsilisele tööle või välitööle (nn sinikraedele).

Kontor on nii arhitektuuriline kui ka sotsiaalne fenomen. Ettevõtte kontor võib koosneda isegi ühestainsast lauast poe tagaruumis, kuid see võib olla ka mitmekümnekorruseline pilvelõhkuja või kontorihoonete kompleks.

Algselt tähistas sõna *kontor* Hansa Liidu kaubakontoreid. Selle sõnakasutuse järelkajana kõneldakse eesti keeles tänini "pangakontoritest" panga esinduse tähenduses.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kontor** |
Trammi kontaktliin Jaapanis Sapporos
Trammide ja rongide kontaktliini traadi läbilõige
**Kontaktliin** (**õhuliin**, **kontaktjuhe**, ekslikult ka **kontaktvõrk**, vananenud **trollijuhe**) on elektrisõiduki toitmiseks mõeldud ja reeglina selle tee kohal asuv isolatsioonita juhe.

Kontaktliine ehitatakse traadist, mille spetsiaalne kuju võimaldab selle kinnitamist. Võidakse kasutada ka metall-latte, eriti tunnelites. Sirgetel teelõikudel kulgeb kontaktliin sageli siksakiliselt, mis tagab vooluvõtturi liugepinna ühtlasema kulumise.

Trollibusside kontaktliin koosneb kahest traadist, sest neil puuduvad rööpad, mida saaks kasutada ühe poolusena. Raudteel on katsetatud ka kolmefaasilist toidet.

Eri sõidusuundade kontaktliinid on tavaliselt teatud vahemaa tagant elektriliselt ühendatud traadiga (ainult trammidel) või kaablitega. See võimaldab vähendada pingelangu ja ühtlasi energiakadu ning ühtlustada toitepinget liini eri osades.

Kontaktliinil on sageli ka liinilahutid, mis võimaldavad selle lõikudeks jagamist, ning pöörangud (trollibussidel ja nn sarvega trammidel, näiteks Riias). Ka paigaldatakse trammide ja trollide kontaktliinile liinilüliteid, mille abil juhitakse pööranguid ja foore või blokeeritakse liinilõik (näiteks üherajalise või tunnelis kulgeva trammitee puhul).

Vaata ka
--------

* Toiterööbas
* Kontaktvõrk
**Kontojääk** on kontol olev rahasumma. 

Kontojääk on rahakogus mingil kindlal momendil rahalises hoidlas. Kontojääk võib olla kolmanda isiku käes, nagu krediitkaardifirma, kommunaalettevõte, hüpoteegi pankur või muu laenuandja. Kontojääk on netosumma pärast kõikide deebetite ja kreeditite faktooringut. Kontojäägi saldo viitab pangakonto rahasummale, millest on maha arvestatud kõik debiteeringud. Positiivne kontojääk näitab kontoomanikule kättesaadavaid ja olemasolevaid vahendeid. Kontojääk võib ka olla negatiivne, mis näitab kontoomaniku võlgnevust näiteks krediitkaardiettevõtetele. Alandamatu kontojääk on kliendi arvelduskontol reserveeritud rahaline summa, millega kaetakse minimaalselt kahe aasta kontohooldustasu.

Kontojääki tuleb kontrollida korrapäraselt, sest kliendil on endal hea teada, kui palju tema kontol on raha. Tuleb ka veenduda, et pank ei ole näiteks raha kaotanud või maksmisel midagi kahekordistanud.

Innovatsioon Eestis
-------------------

11. septembril 2013 sai Swedbank oma uue mobiilirakendusega "Kiire kontojääk" võistlusel "Digitegu 2013" mobiilturunduse kategoorias esikoha. Uudne mobiilirakendus võimaldab nüüd klientidel kontojääki vaadata umbes ühe sekundiga. Kahe esimese kuuga tehti selle teenuse kaudu 900 000 kontojäägipäringut.

Viited
------

1. ↑  Investopedia. "Kontojääk".
2. ↑  Dictionary. "Kontojääk".
3. ↑  Äripank. "Alandamatu kontojääk". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2017.
4. ↑  Account balance. "Kontojääk".
5. ↑  Arvutimaailm. "Kiire kontojääk".[*alaline kõdulink*]
Mart Meri esinemas IRL-i hariduskonverentsil 24. augustil 2012
**Mart Meri** (sündinud 15. veebruaril 1959) on eesti filoloog ja poliitik.

Meri on lõpetanud 1977. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. 

Aastatel 1996–2006 oli ta ajakirja Keel ja Kirjandus peatoimetaja.

1999. aastal astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ja ta oli IX Riigikogu liige 1999–2003 ning oli X Riigikogu liige 2006. aastast. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta taas SDE nimekirjas ning sai 1833 häält, kuid valituks ei osutunud. Mart Meri on 4. novembrist 2011 Riigikogu asendusliige.

1. septembrist 2007 kuni 2011. aastani oli ta Eesti Instituudi tegevjuht.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 191 häält ning ei osutunud valituks.

Isiklikku
---------

Ta on Lennart Meri ja Regina Meri poeg.

Ta on abielus Kai-Riin Meriga, neil on tütar ja poeg.

Viited
------

1. ↑  Riigikogu pressiteated. Mart Meri asub Riigikogu liikmeks. Vaadatud 04.11.2011.

Välislingid
-----------

* Mart Meri: Eesti andku Gruusiale lisamiljoneid, Postimees Online, 17. oktoober 2006
* Ants Juske, Mart Meri: Eesti Instituut soovib luua õlg-õla-tunde, Eesti Päevaleht, 19. september 2007
* Tiiu Laks, Mart Meri: tegelikult ei lahkunud Lennart Meri "hõbevalgetelt" radadelt kunagi, Eesti Päevaleht, 20. september 2008
* Merike Tamm, Mart Meri: Soosaar tajus haruldaselt ühiskonna hoovusi, Postimees, 10. veebruar 2010
**Asalnai** on järv Leedus Ignalina rajoonis.

Järve kaldad on looklevad, kaldajoone pikkus on 14,74 kilomeetrit. Loodes ühendab 120 meetri laiune kitsus Asalnaid Asalnykštise järvega, kagus 150 meetri laiune kitsus Lūšiai järvega. Järve lohk on keeruka ehitusega, asudes mitme tunneloru ja jää poolt kuhjatud valli ristumiskohas. Põhjaosas on suur laht.

Järve lõunakallas on kõrge ja liivane, seal kasvav männik on mitmete haruldaste liikide elupaigaks. Ka läänekallas on kõrge ja savine. Enamik kaldast on metsane. Kui välja arvata kagupoolne abajas, on järve põhi väga ebatasane.

Järve kirdeosas asub Asalnai hüdrograafiline kaitseala. Loodeosas asub ka poolsaar, millel kasvab looduskaitsealune Asalnai mänd.

Asalnaisse suubub Dringykščia oja, mis toimetab sinna Dringise järve veed. Järve põhjakaldal on puhkebaas. Külad järve kaldal on Pabiržė, Meironys ja Puziniškis.

Järve nimi tuleneb sõnast *asys*, mis tähendab osjasid.

Viited
------

1. ↑  Marija Vasiliauskienė. Asalnai. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 109 lk.
2. ↑  Aleksandras Vanagas. *Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas.* 48 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Asalnai** |
**BHP Billiton** on maailma suurim kaevandusettevõte.

BHP Billiton Group moodustus praegusel kujul 2001. aastal, kui liitusid Austraalia Broken Hill Proprietary Company (BHP) ja Briti Billiton. Tulemuseks on ettevõte, mille kahel harul on erinevad aktsionärid, kuid sama juhtkond. Austraalia haru nimeks sai BHP Billiton Limited (peakorter Melbourne'is on ühtlasi kogu ettevõtte peakorteriks), Briti haru uueks nimeks sai BHP Billiton Plc (peakorter Londonis).

BHP Billiton kaevandab erinevaid maavarasid 25 riigis asuvas rohkem kui sajas kaevanduses. Ettevõte annab tööd umbes 41 000 inimesele. Olulisemate kaevandatavate maavarade hulka kuuluvad alumiinium, kivisüsi, vask, mangaan, raud, uraan, nikkel, hõbe, titaan, nafta, maagaas ja teemandid.

Ettevõtte aktsiad on noteeritud Austraalia, Johannesburgi ja New Yorgi aktsiabörsidel (BHP Billiton Limited) ning Londoni ja New Yorgi aktsiabörsidel (BHP Billiton Plc).

Ettevõtte 30. juunil 2008 lõppenud majandusaasta müügitulu oli 59,47 miljardit dollarit ning puhaskasum 15,96 miljardit dollarit.

Välislingid
-----------

* BHP Billitoni koduleht
* BHP Billitoni kaevanduste asukohad maailmakaardil



Maailma suuremad kaevandusettevõtted

Aluminum Corporation of China
– Anglo American
– Anglo American Platinum
– AngloGold Ashanti
– Antofagasta
– Barrick Gold
– BHP Billiton
– Codelco
– Freeport-McMoRan
– Glencore
– Goldcorp
– Hindalco Industries
– Impala Platinum
– The Mosaic Company
– Newcrest Mining
– Newmont Mining
– Norilski Nikel
– Potash Corporation of Saskatchewan
– Rio Tinto Group
– Shenhua Group
– Southern Copper
– Vale S.A.


Suurbritannia
Londoni börsi indeksi FTSE 100 ettevõtted

3i
– Admiral Group
– Anglo American
– Antofagasta
– Ashtead Group
– Associated British Foods
– AstraZeneca
– Auto Trader Group
– Aviva
– BAE Systems
– BHP
– BP
– Barclays
– Barratt Developments
– Berkeley Group Holdings
– British American Tobacco
– British Land
– BT Group
– Bunzl
– Burberry
– Carnival
– Centrica
– Coca-Cola HBC
– Compass Group
– CRH
– Croda International
– DCC
– Diageo
– Direct Line Group
– easyJet
– Evraz
– Experian
– Ferguson
– Fresnillo
– GlaxoSmithKline
– Glencore
– Halma
– Hargreaves Lansdown
– Hikma Pharmaceuticals
– Hiscox
– HSBC
– Imperial Brands
– Informa
– InterContinental Hotels Group
– International Airlines Group
– Intertek
– ITV
– Johnson Matthey
– Just Eat
– Kingfisher
– Land Securities
– Legal & General
– Lloyds Banking Group
– London Stock Exchange Group
– Marks & Spencer
– Melrose Industries
– Micro Focus International
– Mondi
– Morrisons
– National Grid
– Next
– NMC Health
– Ocado
– Paddy Power Betfair
– Pearson
– Persimmon
– Phoenix Group
– Prudential
– Royal Bank of Scotland
– Reckitt Benckiser
– RELX
– Rentokil Initial
– Rightmove
– Rio Tinto Group
– Rolls-Royce
– Royal Dutch Shell
– RSA Insurance Group
– Sage Group
– J Sainsbury
– Schroders
– Scottish Mortgage Investment Trust
– Segro
– Severn Trent
– Smith, D.S.
– Smith & Nephew
– Smiths Group
– Smurfit Kappa
– Spirax-Sarco Engineering
– SSE
– Standard Chartered
– Standard Life Aberdeen
– St. James's Place
– Taylor Wimpey
– Tesco
– TUI
– Unilever
– United Utilities
– Vodafone
– Whitbread
– WPP

(19. aprill 2019)
| Riigi rahandus |
| --- |
|  |
| See artikkel on osa teemast:**Rahandus** ja **maksud** |
| 
Maksud

* Üksikisiku tulumaks
* Palgamaksud
* Tulumaks
* Aktsiis
* Maamaks
* Käibemaks
* Sotsiaalmaks
* Tollimaks
* Töötuskindlustusmakse
* Eesti maksusüsteem

 |
| 
Maksustamine

* Maksumäär
* Ühetaoline tulumaks
* Astmeline tulumaks
* Regressiivne tulumaks

 |
| 
Maksustamine maailmas

* Maksude osakaal SKPst

 |
| 
Majanduspoliitika

* Rahapoliitika
	+ keskpank
	+ kullastandard
* Fiskaalpoliitika
	+ riigieelarve
	+ defitsiit
	+ riigilaen
* Kaubanduspoliitika
	+ toll
	+ WTO

 |
| 
Rahandus

* Finantsturg
* Rahaturg
* Kapitaliturg
* Aktsiabörs
* Laen

 |
| 
Pangandus

* Föderaalreservi süsteem
* Maailmapank
* Jooksevkonto
* Kohustuslik reserv

 |

**Majanduspoliitika** on majanduse mõjutamine poliitiliste abinõudega, seega lõppkokkuvõttes riigi poolt. 

Majanduspoliitika on üks osa ühiskonnapoliitikast ja hõlmab kahesuguseid abinõusid:

1)võib olla tegemist abinõudega välis-, sise-, kaitse-, tervishoiu-, kultuuri-, õiguspoliitikas jne, millel otsest majanduslikku mõju alati ei olegi;

2) majanduslik mõju võib-olla otsene.

  

Majanduspoliitika võib olla suunatud:

1) territooriumile;

2) rahvamajanduse osale, näiteks ühele sektorile või sektori alljaotusele;

3) ressursside liigile;

4) infrastruktuurilistele funktsioonidele.

  

Majanduspoliitika jaguneb:

1) Korrapoliitika

2) Struktuuripoliitika

3) Protsessipoliitika

Korrapoliitika on suunatud raamtingimustele, milles majandussubjektid oma otsused teevad. Protsessipoliitikat iseloomustab see, et riik kas osaleb ise turul või muudab otseselt endogeenseid muutujaid. 

  

Majanduspoliitika kandjad võib põhimõtteliselt liigitada:

1) Otsustusinstitutsioonid

2) Mõjuinstitutsioonid

  

Majanduspoliitika kandjate vastastikuseid suhteid iseloomustavad nende omavahelised sidemed ja koostöö, mis rajanevad: 

* kontrollil;
* sõltumatusel;
* koordineerimisel.

  

Makromajanduspoliitilised eesmärgid on laialdaselt aktsepteeritud kogu maailmas. Nendeks on: 

1) elustandardi kasv;

2) täistööhõive tööealise elenikkonna hulgas;

3) stabiilsed hinnad;

4) madal inflatsioon.

  

Majanduspoliitika vahendid on liigitatud vastavalt riikliku sekkumise määrale valitsuse käitumise erinevate stiilide puhul põhimõtteliselt järgnevalt:

1) Kõrvalehoidev;

2) Apelleeriv;

3) Tasakaalustav;

4) Illustreeriv;

5) Stimuleeriv;

6) Otsustav;

7) Osalev;

8) Ettekirjutav;

9) Direktiivselt planeeriv.

  

Majanduspoliitika valdkonnad on: 

* struktuuripoliitika,
* konkurentsipoliitika,
* rahapoliitika ja
* fiskaalpoliitika.
**Majandusõiguse ja Poliitika Instituut** (MÕPI) oli eraülikool, mis tegutses Eestis detsembrist 1996 kuni maini 2001. 

Eraülikoolis õpetati majandust, õigust, poliitikat ja keskkonnakaitset Tallinnas, Viljandis ja Ida-Virumaal (Kohtla-Järvel, Sillamäel ja Narvas). Esimene instituudi rektor oli Jüri Kaljuvee.

Instituudis õppis ligikaudu 500 üliõpilast ja koolis töötas põhikohaga 25 õppejõudu, 15 teaduskraadiga õppejõust neli olid doktorid.

Majandusõiguse ja Poliitika Instituudi koolitusluba *(mis kehtis 2003. aasta 1. juulini)* tühistati haridusministri 28.05.2001 aastal käskkirjaga nr 212. Riikliku järelevalve käigus tuvastatud asjaoludest ning Tallinna linnakohtu registriosakonna ja justiitsministeeriumi registrikeskuse esitatud andmetest selgus, et Majandusõiguse ja Poliitika Instituudi koolitusluba oli esitatud ebaõigete andmete alusel olematule juriidilisele isikule. (Vahepeal oli MTÜ Erakooli Majandusõiguse ja Poliitika Instituut enda õigusjärglaseks kuulutanud MTÜ Ühendus Koolitusabi, kus kõik asutajaliikmed olid samad.)

Instituudi juhid nägid kooli sulgemisotsuse taga hoopis Tallinnas aadressil Põhja puiestee 27 asunud ja miljoneid kroone väärt olnud kooli peahoonet (mis oli kunagine Eesti Energia peahoone), et sokutada see Isamaaliidu välissekretäri Jaanus Reisneri ärisõpradele.

Instituut läks pankrotti, sest ettevõttel puudus kehtiv koolitusluba ning kool võlgnes pangale ligikaudu 2,8 miljonit krooni. Hansapank müüs kooli hoone oksjonil võla katteks.

Viited
------

1. 1 2 3  Madis Tross (1. juuni 1999). "Eesti vajab eurospetse". *Sõnumileht : SL, nr. 124,*.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: üleliigsed kirjavahemärgid (link)
2. ↑  "MÕPI koolitusluba tühistatud arusaamatuse tõttu". *Õpetajate Leht, nr. 25,*. 22. juuni 2001.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: üleliigsed kirjavahemärgid (link)
3. ↑  "Erakõrgkool näeb koolitusloa tühistamise taga salaplaani". *Eesti Päevaleht*. 11. juuni 2001.
4. ↑  "Koolitusloata jäänud MÕPI võib pankrotti minna". *Eesti Ekspress*. 23. mai 2002.
**Kaasasündinud sensorineuraalne kurtus koertel** on üks sagedasemaid kurtuse põhjuseid koertel. 

Kaasasündinud sensorineuraalne kurtus on eriti levinud valge karvastikuga või heledate laikudega koeratõugude hulgas nagu näiteks dalmaatsia koer, bullterjer, inglise kokkerspanjel, austraalia karjakoer, catahoula leopardikoer, Parson Russelli terjer ja Bostoni terjer. Kaasasündinud sensorineuraalse kurtuse korral on kahjustunud sisekõrvas olev tigu, selle kuulmisretseptorrakud või aferentsed närvirakud.

Sensorineuraalse kurtuse korral tekib kuulmiskadu 3–4 nädala jooksul pärast kutsika sündimist ning tegemist on ravimatu haigusega. Kaasasündinud sensorineuraalset kurtust seostatakse pigmendipuudulikkusega. Nimelt sisaldab teojuha (*ductus cochlearis*) soonjutt (*stria vascularis*) pigmentrakke ehk melanotsüüte. Pigmendipuudulikkuse korral puuduvad soonjutis talitlusvõimelised melanotsüüdid, mis omakorda põhjustab kuulmisretseptorrakkude kahjustumist ja seeläbi kurtust.

Melanotsüütide talitluse määravad ära geenid. Koertel määrab valge karvastiku või laikude esinemist ja osakaalu nn valgelaiksuse (*white spotting*) lookus, mida tähistatakse tähega S. S-lookusel on kirjeldatud 4 alleeli: üks dominantne alleel S, mis määrab ära tumedate värvide (ehk pigmendi) esinemise ning kolm retsessiivset alleeli, mis määravad valgete laikude esinemise osakaalu karvastikus. Retsessiivsed alleelid on si ehk iiri märgiste (*Irish spotting*), sp ehk laigulisuse (*piebald*) ja sw ehk ülivalge (*extreme white*) alleelid. Kurtus esineb enamasti neil koeratõugudel, kellel ekspresseeruvad tugevalt S-lookuse retsessiivsed alleelid. Lisaks oleneb pigmendi esinemine nn marmorgeeni (M) olemasolust. M-lookusel on 2 alleeli: retsessiivne alleel, mis toodab ühtlast pigmenti, ja dominantne alleel, mille mõjul tekivad tumedale karvastikule suvaliselt paiknevad heledamad või valged laigud. Koerad, kes on homosügootsed dominantse alleeli suhtes, on enamasti kurdid ning neil esineb ka nägemishälbeid. M-geeni puhul võivad ka heterosügootsed koerad olla kurdid, kuid kurtuse esinemise tõenäosus sõltub sel juhul koeratõust. Nii S- kui ka M-geenid suruvad alla melanotsüütide talitlust, põhjustades valgete laikude või heledama pigmendi esinemist, mõnedel koertel ka siniste silmade esinemist. Samas põhjustab melanotsüütide talitluse allasurumine ka häireid soonjuti (*stria vascularis*) talitluses ning soodustab seetõttu kurtuse teket. Pigmendi puudumist vikerkestas ja kurtuse esinemise seost on enim täheldatud just S-geeni retsessiivseid alleele kandvatel tõugudel, nagu dalmaatsia koer, inglise setter ja inglise kokkerspanjel.

Viited
------

1. ↑  George M. Strain: Deafness in Dogs
2. 1 2 3  George Strain (november 2012). *Canine Deafness* Veterinary Clinics of North America Small Animal Practice 42(6):1209–24
3. 1 2  Luisa De Risio, Julia Freeman, Thomas Lewis (2016). *Prevalence, heritability and genetic correlations of congenital sensorineural deafness and coat pigmentation phenotype in the English bull terrier* BMC Vet Res. 2016; 12: 146.
**Kaasani helikopteritehas** (vene keeles *ПАО Казанский вертолётный завод*) on Venemaa kopteritootmisettevõte, mis asub Tatarstani Vabariigis Kaasanis. See on üks suuremaid kopteritootjaid maailmas.

Ettevõtte toodete hulka kuuluvad helikopterid Mil Mi-8 ja Mil Mi-17. See on ainus kopteri Mi-17 sõjalise versiooni tootja. Samuti toodab ta koptereid Mil Mi-38, nagu ka enda originaalmudeleid Kazan Ansatit ja Kazan Aktai.

Ajalugu
-------

Kaasani Helikopteritejase hoone Tatarstanis
Kaasani helikopteritehas asutati 4. septembril 1940. 1951. aastal hakati tootma koptereid Mi-1; see oli esimene kopterite masstootmine Nõukogude Liidus. Tehas on tootnud esimese riikliku eksporditud kopteri Mi-4 ja kõige populaarsema kopteri Mi-8. Kaasani kopterite lennutunnid ületavad 50 miljonit tundi. Üle 12 000 Mi-4, Mi-8, Mi-24, Mi-17 ja Ansati (sh eriversioonid) kopterit on müüdud rohkem kui sajale riigile.

Toodang
-------

* Mil Mi-8Mil Mi-8
* Mil Mi-17Mil Mi-17
* Mil Mi-14Mil Mi-14
* Mil Mi-38Mil Mi-38
* Kazan AnsatKazan Ansat
* Kazan Ansat-2RCKazan Ansat-2RC
* Kazan AktaiKazan Aktai

Viited
------

1. ↑  "Kaasani Helikopteritehase tutvustus inglise keeles". 2000. Vaadatud 28.05.2019.
2. ↑  Roman Gusarov (17.05.2012). "Aktsiaseltsi ja tema toodangu tutvustus". *Russian Aviation*. Vaadatud 28.05.2019.

Välislingid
-----------

* Helikopteritehase koduleht
* Fotogalerii tehase tööst
**Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskond** on Tallinna Tehnikaülikooli akadeemiline struktuuriüksus (teaduskond). 

Teaduskond moodustati 1. jaanuaril 2017 seniste ehitusteaduskonna, mehaanikateaduskonna ja energeetikateaduskonna ümberkujundamise tulemusena.

Ajalugu
-------

TTÜ nõukogu kinnitas 11. oktoobril 2016 toimunud koosolekul Tallinna Tehnikaülikooli akadeemilise struktuuri teaduskondade instituutide tasemel alates 1. jaanuarist 2017.
Moodustati neli teaduskonda, nende seas inseneriteadukond.

Dekaan
------

* Arvo Oorn (alates 1. jaanuarist 2017)

Teaduskonna akadeemiline struktuur
----------------------------------

Inseneriteaduskonda kuulub alates 1. jaanuarist 2017 viis instituuti ja kaks kolledžit:

* ehituse ja arhitektuuri instituut
* elektroenergeetika ja mehhatroonika instituut
* energiatehnoloogia instituut
* materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituut
* mehaanika ja tööstustehnika instituut
* Tartu kolledž
* Virumaa kolledž

Viited
------

1. 1 2  TTÜ nõukogu kinnitas Tallinna Tehnikaülikooli akadeemilise struktuuri alates 1. jaanuarist 2017. tut.ee, 13. oktoober 2016
2. ↑  Arvo Oorn. etis.ee

Välislingid
-----------

* TTÜ. Inseneriteaduskond. ttu.ee
* Töötajad. ttu.ee
* Tallinna tehnikaülikooli uus nägu. sirp.ee, 10. märts 2017
**Kaasiku** on küla Harju maakonnas Saue vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb läänes Kibuna külaga, lõunas Hingu külaga, idas Laitse ja Vansi külaga, põhjas Lääne-Harju vallaga. Küla piiri pikkus on 19,6 km.

Küla läänepiiriks on Keila–Riisipere raudtee. Küla põhjapiiril voolab Vasalemma jõgi. Ida-lääne suunas läbib küla Munalaskme–Laitse tee. Kaasikul on Laitse raudteepeatus, mille juurest kulgeb Vasalemma jõeni Laitse aiandusühistute tee.

Küla lääne- ja lõunaossa on Nõukogude ajal rajatud aianduskooperatiive.

Küla territooriumil leidub karstivorme ("Hundikurk")[*viide?*] ja on iidne asulapaik (arheoloogiamälestis).

Küla lõunapiiril oleval puisniidul paikneb kaitsealuse liigi kahelehise käokeele (*Platanthera bifolia*) leiupaik (osaliselt Hingu küla territooriumil).

Vaata ka
--------

* Pajusoo allikas

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
3. ↑  Asulakoht kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 02.05.2013)
4. ↑   (vaadatud 02.05.2013)

| * v
* r
Saue valla asulad |
| --- |
| Linn | 

* Saue

 |  |
| Alevikud | 

* Laagri
* Riisipere
* Turba

 |
| Külad | 

* Aila
* Allika
* Alliku
* Aude
* Ellamaa
* Haiba
* Hingu
* Hüüru
* Jaanika
* Jõgisoo
* Kaasiku
* Kabila
* Kernu
* Kibuna
* Kiia
* Kirikla
* Kivitammi
* Kohatu
* Koidu
* Koppelmaa
* Kustja
* Laitse
* Lehetu
* Lepaste
* Madila
* Maidla
* Metsanurga
* Munalaskme
* Mustu
* Muusika
* Mõnuste
* Nurme
* Odulemma
* Pohla
* Pällu
* Pärinurme
* Püha
* Ruila
* Siimika
* Tabara
* Tagametsa
* Tuula
* Valingu
* Vanamõisa
* Vansi
* Vatsla
* Vilumäe
* Viruküla
* Ääsmäe
* Ürjaste

 |
**Keraämbliklased** (*Theridiidae*) on ämblikuliste seltsi kuuluv sugukond, kuhu kuulub üle kahe tuhande liigi ja 87 perekonda. Keraämliklased on võrgukudujad, kuid nende võrk on kleepuv. Inglise keeles kutsutakse neid "Sassis võrguga ämblikud" (*Tangle web spider*). Nende tunnuseks on ka jalad, mille järgi neid kutsutakse ka kammjalaga ämblikeks nende neljanda jala eripära pärast.

Maailmas tuntuim liik sellest sugukonnast on must leskämblik ehk must lesk (*Latrodectus mactans*). Leskämbliku (*Latrodectus*) perekonda kuuluvad ka *Latrodectus variolus*, *Latrodectus hesperus*, punane lesk (*Latrodectus bishopi*) ja pruun lesk (*Latrodectus geometricus*)

Perekonnad
----------

* *Achaearanea*
* *Anelosimus*
* *Argyrodes*
* *Cabello*
* *Cerocida*
* *Chrosiothes*
* *Chrysso*
* *Craspedisia*
* *Enoplognatha*
* *Episinus*
* *Hetschkia*
* *Latrodectus* (leskämblik)
* *Paratheridula*
* *Spintharus*
* *Steatoda*
* *Stemmops*
* *Styposis*
* *Theridion*
* *Theridula*
* *Thwaitesia*
* *Tidarren*
* *Wirada*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib pärast 1992. aasta rahareformi käibivatest müntidest; 1935. aasta mündi kohta vaata artiklit Kahekümnesendine münt (1935)* |

---

**20-sendiseid münte** oli 1991–2011 ringluses kahte värvi – hõbedasi ja kuldseid.

Pärast rahareformi vermiti kõik mündid samast kuldkollasest sulamist, kuid pärast 1996. aastat otsustati muuta 20-sendiste värvi, et neid oleks 50-sendistest lihtsam eristada. Muus osas jäi kujundus samaks.

Kujundus
--------

Kuldkollane münt kaalub 2,27 grammi, selle läbimõõt on 1,895 sentimeetrit, paksus 1 millimeeter ning selle serv on sile. Hõbedane, nikeldatud terasest münt kaalub täpselt 2 grammi, muus osas on selle parameetrid identsed kuldse mündi omadega.

### Avers

Mündi esiküljel on sõnad "EESTI VABARIIK" ja nimiväärtus "20 senti".

### Revers

Mündi tagaküljel on kolm lõvi ja vermimise aasta.

### Vermimisaasta erimid

Kahekümnesendiseid münte vermiti aastatel 1992, 1996, 1997, 1999, 2003, 2004, 2006 ja 2008 ning kui 1992. ja 1996. aasta müntide värvuse erinevus välja arvata, siis ainus visuaalne erinevus müntidel on aastaarv.

Vaata ka
--------

* 1935. aasta kahekümnesendine münt
* Eesti kroon

| * v
* r
Eesti Vabariigi mündid |
| --- |
| Euro | 
Eesti euromündid |
| Eesti kroon 1992–2011 | 
5 senti | 10 senti | 20 senti | 50 senti | 1 kroon (hõbedane, kuldne, EV 90) | 5 krooni (1993, 1994) |
| Eesti kroon 1928–1940 | 
1 sent (1929, 1939) | 2 senti | 5 senti | 10 senti | 20 senti | 25 senti | 50 senti | 1 kroon (1933, 1934) | 2 krooni (1930, 1932) |
| Eesti mark | 
1 mark (1922, 1924, 1926) | 3 marka (1922, 1925, 1926) | 5 marka (1922, 1924, 1926) | 10 marka (1925, 1926) |