recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Enool
**Enoolid** (ka **alkenoolid**) on alkeenid, mille molekulis sisaldub hüdroksüülrühm kaksiksidemega seotud süsiniku aatomi juures. Seega enoolid on α-hüdroksüalkeenid üldvalemiga R1R2C=CR3OH. 

Enoolid on tasakaalus isomeerse aldehüüdi või ketooniga, kuid on tavaliselt palju vähem stabiilsed kui aldehüüdid või ketoonid. Siin on tegemist enoolidele iseloomuliku keto-enooltautomeeria nähtusega.

Keto-enooltautomeeria
---------------------

 *Pikemalt artiklis Keto-enooltautomeeria*
See on enooli osaline üleminek vastavaks karbonüülühendiks (ketooniks või aldehüüdiks) ja vastupidi karbonüülühendi üleminek enooliks, kuna üks prooton molekulisiseselt muudab asukohta. Tulemuseks on enool- ja keto-vormi tasakaalulise segu moodustumine (reeglina lahustes). Enamuse seda tüüpi ühendite korral on keto-vorm termodünaamiliselt soodsam ja seega tasakaaluolekus ülekaalus. Näiteks atsetooni korral on enool-vormi vaid 0,0002%. 

* Keto-enooltautomeeria
* Sisemolekulaarne vesinikside
* 1,3-dikarbonüül

Enolaadid
---------

 *Pikemalt artiklis Enolaadid*
Enolaatioon
Enolaatioonid ehk enolaadid saadakse tavaliselt madalal temperatuuril vastavatest karbonüülühenditest ja esinevad reaktsiooniprotsessis intermediaatidena. Enolaatioonid on stabiliseeritud tänu laengu delokalisatsioonile üle kolme aatomi.

Vaata ka
--------

* Tautomeeria
* Ketoonid
* Enooleetrid
**Jaani tänav** (saksa keeles *Johannisstrasse*, *Johannisstraße, Johannispromenade*; vene keeles *Іоановская ул. Іоанновская ул. Ивановская ул.*) oli tänav Tallinnas 20. sajandi alguses, mis ühendas toonast Vene turgu toonase Peetri platsiga. 

Jaani tänav 1928. aasta Tallinna kaardil
Hobutramm Tallinnas ja taamal Uus turg ja Jaani tänav
Tallinna linn ja Jaani tänav (Johannisstrasse), 1914
Tänapäeval moodustab see Pärnu maantee alguse Viru väljakust Vabaduse väljakuni. 

Tänav sai nime Jaani kiriku järgi. Tänavanimi tühistati 22. jaanuaril 1936.

Uuele turule ehitati vastu Jaani tänavat 1896. aastaks kivist vaekoda mõne äriruumiga, turu idaservale püstitati aastail 1900 turuhoone (Riia arhitekt Wilhelm von Stryk) toiduainete müümiseks, mis oli eelkõige mõeldud lihamüüjate tarbeks. Turuhoone Pärnu maantee poole ehitati 20. sajandi algul kaubaputkade read, ning turuplatsi suurendati veidi ida suunas. Kaubaputkad lammutati 1923. aastal ja see muutis turu avaramaks.

Jaani tänava lõunaküljel, Viru tänava purkkaevu vastas, asus aastatel 1903–1905 Tallinna saksa teater, kui peale Laia tänava teatri põlemist 1902–1903 Uue turu äärsele haljasalale ehitati Saksa Teatrile ajutine kerge puitteater, nn Interimstheater (projekteerisid Riia arhitekt H.Scheel ja Tallinna insener Friedrich Axel von Howen). Teatrihoone oli küüni taoline hall, kus anti teatrietendusi ja näidati kino. 15. oktoobri öösel 1905 põletati teater maha.

Samale Saksa Teatri kohale ehitati hiljem veel mitu puithoonet: 1906 ja 1907 vendade Truzzide tsirkus, mis oli ajutine tsirkusehoone, mis püstitati hooaja alguses mõneks kuuks. 1908. aastal ehitati kõrvuti kaks püsihoonet - kino Metropol ja tsirkusehoone. Aastatel 1908–1911 tegutsenud kino Metropol põles maha ööl vastu 22. juunit 1911. Aastatel 1908–1913 tegutsenud tsirkusehoones asus detsembrist 1910 ka kino Marina. Tsirkusehoone lammutati juulis 1913.

Tänase Draamateatri kohal asus aastatel 1895–1899 tsirkus „Momino". Aastatel 1908–1910 ehitati tänaseni säilinud Saksa Teatri hoone, aastatel 1911–1913 aga Estonia teatrihoone.

Jaani tänav 13 (tänapäeval Estonia pst 10 ja Pärnu mnt 13 nurgal Tallinna Inglise kolledži hoone) ehitati aastatel 1913–1916 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi hoone.

Viited
------

1. ↑  Adreßbuch für Estland nebst einem Register der dem Verein angehörenden deutschen firmen. Zusammengestellt im März 1913. Reval, 1913. Buchdruckerei der „Revalschen Zeitung", seite 22
2. ↑  Jaani tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 20.07.2021)
3. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 99
4. ↑  EKI KNAB
*See artikkel on piirkonnast. Muude kasutuste kohta vaata artiklit Mena (täpsustus).*
*"WANA" suunab siia. Muude kasutuste kohta vaata artiklit Wana (täpsustus).*
Milliseid riike mõistetakse MENA-riikidena:   
      Peaaegu alati   
      Vahepeal   
      Harva
**MENA** (akronüüm inglise keelest *Middle East and North Africa* ehk Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika; ka **WANA** (*Western Asia and North Africa* ehk Lääne-Aasia ja Põhja-Aafrika), **MESASA** (*Middle East, North Africa, and South Asia* ehk Lähis-Ida, Põhja-Aafrika ja Lõuna-Aasia), **MENAT** (*Middle East, North Africa, and Turkey* ehk Lähis-Ida, Põhja-Aafrika ja Türgi)) on ingliskeelne akronüüm Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika ning seda ümbritseva piirkonna kohta. Mõistet kasutatakse tihti ülikoolides, sõjaväes, katastroofiabis, meedias ja ärinduses. Piirkonna maadel ja rahvastel on suur kultuuriline, majanduslik ja keskkondlik ühisosa.

Vaata ka
--------

* Kliimamuutused Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas
* Euroopa, Lähis-Ida ja Aafrika
* Viljakas poolkuu
* Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu
* Sahel

Viited
------

1. ↑  "World Bank Definition: MENA". Worldbank.org. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2014. Vaadatud 28. novembril 2014.
2. ↑  "World Economic Forum on the Middle East and North Africa, Marrakech, Morocco, 26-28 October 2010". *World Economic Forum on the Middle East and North Africa 2010 - World Economic Forum*. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2012. Vaadatud 28. novembril 2014.
**Enno Paikre** (24. aprill 1937 Tallinn – 10. oktoober 2014 Tartu) oli eesti insener, tehnikaajakirjanik ja kirjastaja.

Elukäik
-------

Enno Paikre lõpetas 1956. aastal Tallinna 10. Keskkooli. 1961. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna autotranspordi eriala.

Ta töötas Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi ametnikuna, oli transporditehnika volitatud insener.

Enno Paikre oli Eesti Transpordi ja Teede Ühingu juhatuse liige ja selle esimees. Ta oli praeguse Eesti Tarneahelate Juhtimise Ühingu asutajaliige.

Ta oli 1970. aastate algusest kuni 1990 autotranspordi ja logistikaajakirja Autotransport ja Maanteed üks artiklite autoreid. Aastatel 1991–2010 oli ta autotranspordi ja logistikaajakirja Transport ja Teed kirjastaja, kirjutades palju artikleid ka ise.

Isiklikku
---------

Enno Paikre isa oli Evald Paikre, vend Toivo Paikre ja vanaisa Aleksander Paikre. Enno Paikre abikaasa oli Enna Paikre.

Viited
------

1. ↑  TTÜ lõpetajad 1918–2006
2. ↑  "Eesti Tarneahelate Juhtimise Ühingu koduleht".

Välislingid
-----------
**Ennuksemäe metsavendade punker** oli 1944. aastal ehitatud metsavendade peidupaik Holstre ja Mustla vahel asuvas metsas. Selle rajasid Nõukogude okupatsioonivõimude eest põgenevad mehed Jaan ja Evald Sova. 21. veebruaril 1945 alustas NKVD rünnakut punkri asukate vastu. Üle kuue tunni kestnud lahingus hukkus seitse metsavenda ja kaks ründajat. Viis inimest (sealhulgas üks naine) võeti kinni.

Aastal 2010 taastati punker ligilähedases suuruses. 31. oktoobril 2016 hävis see tules. Punker taastati uuesti ja avati külastajatele 18. augustil 2021.

Taastatud punkris on kaks sisse- ja väljapääsu, kuus nari, köetav pliit ning tunnel, mis ühendab punkrit mäe jalamil asuva sissepääsuga. Punker on avatud ilma etteregistreerimata iga päev ja selles saab ka ööbida.

Viited
------

1. 1 2  Marko Kaldur (25. juuni 2014). "Avasta Eestimaad – Ennuksemäe metsavennapunker ja seletamatud tunded". *Õhtuleht*. Vaadatud 26. juuni 2017.
2. ↑  Kristin Aasma (31. oktoober 2016). "Kahtlustatakse süütamist! Ennuksemäe metsavennapunker hävis tules". *Õhtuleht*. Vaadatud 26. september 2017.
3. ↑  Richard Särk (18.08.2021). "Ennuksemäe metsavennapunker ehitati üles südame ja hingega". *Sakala*. Vaadatud 14.10.2021.
Musumägi 2008. aastal
**Musumägi** on kunstlik küngas Tartus Toomemäel Tartu toomkiriku juures. See rajati 19. sajandil pargi romantistlike kujundustööde käigus endise Moskva rondeeli kohale Karl XI bastionil. Algselt oli Musumäe sees grott, ent see on praeguseks kokku varisenud. Tänapäeval viivad Musumäele trepid ja selle tipus on pinkidega vaateplatvorm, kuid suurema osa vaatest varjavad puud. Musumäe kõrval paikneb Toomemäe ohvrikivi, künka ja toomkiriku vahele jääb Kristjan Jaak Petersoni monument. 

Musumäe groti ees asunud Franz Karl Theodor Guillemot de Villebois' skulptuurigrupp Vater Rhein
Groti ette rajati 1880. aastal tiik, mida kaunistasid romantilised sillakesed ning Reini jõejumalat ja kolme nümfi kujutav skulptuurigrupp. Skulptuurid lasti 1883. aastatel saksavastastel ajenditel õhku, kuna kolme jõenümfi ning Saksa jõgede isa Reini tõlgendati Baltimaade sümbolina, mis püüdlevat Saksamaa poole. Tänaseni on säilinud tiiki kaunistanud nn õhkamiste sillake.

Musumägi on olnud populaarne noorpaaride seas, kes käivad seal vahuveini joomas ja pildistamas. Musumäel ja selle ümbruses on tehtud ka vabaõhuetendusi, näiteks Emajõe suveteater etendas seal 1997. aastal "Robin Hoodi" ja 1998. aastal "Röövlitütar Ronjat".

Viited
------

1. ↑  Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Tartu Tähetorni ja võimsate Toomemäe kindluste lugu
2. ↑   (1927, "Musumägi ja õhkamiste sillake")
3. ↑  Sulev Nurme, Karl Hansson "MUINSUSKAITSE ERITINGIMUSED TARTU TOOMEMÄE HEAKORRASTAMISE PROJEKTEERIMISEKS" Tartu, 2005

Välislingid
-----------

* Tartu Musumägi saab uue näo Äripäev, 16. jaanuar 2007.
* Tartus viib vastse abielupaari esimene käik Musumäele Õhtuleht, 6. august 2011.
* Suvine Musumägi on "Robin Hoodi" päralt Postimees, 29. jaanuar 1997.
* Dorpat.ru: Горка поцелуев (Musumägi)
**Jaanikingu** on peategelase Margareta Engströmi kodu Astrid Lindgreni raamatus "Madlike". Seal elab ta koos isa, ema, väikese õe Elisabeti, puudli Sasso ning kassi Miisuga. Teenijatetoas elab ka nende lapsehoidja-teenija Alva.

Jaanikingu on üks harilik punane maja linna serval. Majal on ka kelder, pööning, veranda ja suur hoov. Jaanikingul on suur puukiik, kus saab korraga neli inimest kiikuda. Maja ümber kasvab palju kaski, mille otsa saab ronida, ning lippaia ääres on kõrvalhoone, mille katusele ronides näeb otse Nilssonite kööki. Naabrite Nilssonite krundi nimi on Vaikuse. Kõrvalhoones on ühe katuse all puukuur, pesuköök, rullikuur ja värkstuba. Õue tänavapoolsel piiril on sirelihekk, nii et hoovi sisse ei näe, küll aga saab heki sees istudes luurata tänavat ja kuulda, mida möödakäijad räägivad. Maja tagant voolab läbi jõgi, mille ääres on pesupurre ja teisel pool jõge kasvavad puud. Jaanikingu pesupurde lähedal on suur pilliroopuhmas, mis varjab vaate Nilssonite pesupurdele. Viimase lähedal on jões ka Kolliaugu nimeline sügavik.

Mõned stseenid "Madlikese" filmist on salvestatud Järsta talus, mis kujutas Jaanikingu maja. See asus Brogårdi külas, umbes 20 km Uppsalast põhja pool.

Muuseum
-------

Jaanikingu ehk Junibacken on ka laste muuseum, mis asub Djurgårdeni saarel Rootsi pealinnas Stockholmis. Muuseumi asutas Staffan Götestam ning selle pidulik avamine Rootsi kuningapere poolt toimus 8. juunil 1996. Junibacken on Stockholmi populaarsuselt viies turismimagnet. Muuseum on pühendatud Rootsi lastekirjandusele, rõhuasetusega Astrid Lindgrenile. Maja juures on ka Lindgreni pronkskuju. Kunstiline juht ja jooniste autor on Marit Törnqvist, kes on ka uuemate Lindgreni raamatute illustraator. Muuseumis on ka teater, restoran ja Rootsi suurim raamatupood.

Kirjandus
---------

* 
*
**Fromhold Kangro** (1. august/13. august 1881 – 29. november 1932) oli eesti ehitusinsener ja ettevõtja.

Kangro lõpetas Novgorodi reaalkooli. Aastatel 1899–1906 õppis ta Riia Polütehnikumis. Ta oli korp! Vironia asutajaliige.

Teda tuntakse eelkõige paljude Tartu majade projekteerijana ja ehitusfirma omanikuna. Tema projekteeritud majade rohkuse tõttu Karlova linnaosas hüüti seda asumit tema eluajal Kangro linnaks või Frommi linnaks. Tema ehitusfirma ehitas ka Eliel Saarineni projekteeritud Pauluse kirikut ja J. Lunski projekteeritud Püha Aleksandri kirikut Sõbra tänavale.

Tallinnas oli ta tuntud bussiliikluse korraldajana aastatel 1922–1926. Ta oli esimene, kes avas regulaarse liiniliikluse viie Saksamaalt ostetud bussi abil. 22. mail 1922 andis Tallinna linnavalitsus loa viie bussiliini pidamiseks Tallinnas ja linnalähedastel marsruutidel: Vene turg (praegu Viru väljak) – Tartu maantee, Vabaduse plats – Seevald, Vene turg – Kalamaja, Vene turg – Pirita ja Vene turg – Kose. Kuigi katseid bussiliinide tööshoidmiseks oli Tallinnas tehtud juba varem, võib regulaarse bussiliikluse alguseks lugeda siiski Kangro esimese liini sõitmahakkamist.

Isiklikku
---------

Tema poeg Gunnar Kangro oli Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna professor.

Vaata ka
--------

* Väike-Maarja seltsimaja

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Album Academicum des Polytechnikums zu Riga. 1862–1912. Riga 1912
3. 1 2  "Fromhold Kangro täitis linna bussipõrinaga" Tallinncity. Postimees, 07.04.2006
4. ↑  "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2008. Vaadatud 12. mai 2011.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  "Esimesed bussid Tallinna tänavatel" Õhtuleht, 26.05.1997
**Flash Airlines** ehk **Flash Air** oli tšarterlendudega tegelev Egiptuse eralennufirma, mille kontor asus Kairos ja mis oli osa turismifirmast Flash Group. Viimane on asutatud 1985. aastal ja omab autosid, kruiisilaevu ja restorani Kairos.

Koodid
------

* IATA: -
* ICAO: FSH
* Kutsung: FLASH

Lennukipark
-----------

Ettevõttel oli kuni 3. jaanuarini 2004 kaks 1993. aastal valmistatud lennukit Boeing 737-300. Korraldati rahvusvahelisi ja Egiptuse-siseseid odavaid reisilende.

Õnnetused
---------

3. jaanuaril 2004 kukkus lennul FSH604 sõitev lennuk veidi aega pärast Sharm ash-Shaykhist õhkutõusmist Punasesse merre.

Pärast õnnetust ütles Šveitsi Föderaalse Lennundusameti esindaja, et oktoobris 2002 tehtud rutiinsel ülevaatusel avastati ühel Flash Airlinesi lennukil turvalisusprobleemid. Et ettevõte turvalisusmurele piisavalt ei reageerinud, siis ei lubatud tal enam lennata Šveitsi ega Šveitsi kohal. Egiptuse tsiviillennundusminister Ahmed Shafiq ütles, et Šveitsi süüdistused on alusetud ning ministeeriumil on ülevaatusdokumendid, mis tõestavad, et Flash Airlinesi lennukid on turvalised. Ettevõtte peapiloot Hassan Mounir väitis, et lennukeeld Šveitsi kohal ei olnud seotud turvalisusega, vaid endise omaniku finantsprobleemidega. Küll aga kinnitas ta, et üks ettevõtte lennukitest süttis lennul Sharm-as-Shaykhist Bolognasse oktoobris 2002. Lennuk tegi hädamaandumise Ateena lennuväljalt. Parempoolne mootor oli leekides. 

Hoolimata Šveitsi otsusest jätkas ettevõte lende Euroopa maadesse, sealhulgas Prantsusmaale ja Itaaliasse. Ka Prantsusmaal toimusid tehnilised ülevaatused, kuid kõik leiti korras olevat. Prantsuse lennundusvõimude teatel ei olnud nad teadnud, et Šveitsi õhuruum on ettevõttele suletud. Šveitsi esindaja väitel informeeriti teisi riike, sealhulgas ka Prantsusmaad. Ka Soome lennuamet lubas septembris 2003 Flash Airlinesil teha tšarterlende Soomest Egiptusse. Luba kehtis detsembrini 2003. Pärast õnnetust selgus, et Šveitsist oli juba oktoobris 2002 Soomet e-kirja teel hoiatatud ning saadetud kokkuvõte ja ülesvõtted kahelt üllatusülevaatuselt, kuid see e-kiri oli kogemata tähele panemata jäänud. 

Pärast õnnetust on ettevõtte teine lennuk ülevaatuseks lennud katkestanud. Ta jätkab lende ainult juhul, kui ta osutub turvaliseks.

Lennufirma kinnitusel on tema lennukid varustatud uusimate navigatsiooniseadmetega ja pilootidel on lennatud vähemalt 5000 lennutundi.

Vaata ka
--------

* Flash Airlinesi lend FSH604

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**Frommer Stop** on Austria-Ungari püstol, mida toodeti Budapestis Fegyver- és Gépgyári tehases. See on tagasilöögi jõul ümberlaadimise ja pöörleva relvalukuga. Püstoli konstrueeris Rudolf Frommer ning see võeti nime Pisztoly 12M all aastal 1912 Ungari armees kasutusele. Frommer Stopi erinevaid variante toodeti ning kasutati Ungari sõjaväes aastatel 1912–1945, teise maailmasõja ajal kasutati Frommer Stopi piiratud koguses ka Osmanite riigi sõjaväes. Püstol on 165 millimeetrit pikk, vintrauas on neli vinti ja see on 95 millimeetrit pikk. Tühjalt kaalub Frommer Stop 610 g, eemaldatav lehtsalv mahutab seitse padrunit.

Stopi disainis on kasutatud eelnevate Frommeri püstolite M1901 ja M1904 (mis omakorda põhinesid Roth–Theodorovici püstolil) detaile. Esimene mudel, Pisztoly 19M, sai patendi aastal 1912 ja seda toodeti 1919–1939. 19M oli Ungari sõjaväe ametlik kõrvalrelv. Stopi viimane mudel, Pizstoly 39M, kasutas padrunit 9 mm Kurz, 39M jäi sõjaväekasutusse võtmata.

Viited
------

1. ↑  Broten, Merv. "Frommer Baby and Stop Pistols". *cruffler.com*. Vaadatud 26. september 2017.
2. ↑  Antaris, Leonardo M. (2017). "In the Beginning". *American Rifleman*. National Rifle Association. **165** (10): 80.

Välislingid
-----------

* Frommer double barrel machine gun
* Frommer M.17 palm fired pistol
Peategelane jõudehetkel
**Frogatto** on platvormimängu sugemetega seiklusmäng, kus donkihhotlik konn on sunnitud ootamatult päästma oma sõbrad hädast. Mäng anti esmakordselt välja juulis 2010 ning leidis kriitikute tunnustuse iseäranis pikseldatud retrodisaini eest. Mäng on mitmeplatvormne, saadaval nii Linuxile, Windowsile, MacOSile kui mitmele tahvelarvutite opsüsteemile, seda käitav mootor on avatud lähtekoodiga, kuigi enamik kujundusest on omanduslik.

Iseloomustus
------------

Mängu peategelane on laisk, kuid terava keelega konn Frogatto, kes ärkab hilisel pärastlõunal oma kodus, kuid satub väljudes sekeldustesse ning on sunnitud näiliselt vastu tahtmist päästma võimukandjate punutud intriigide kütkest oma sõbrad ja kodusaare. Oma teekonnal võitleb konn väiksemate ja suuremate pahalastega, satub nendega pikkadesse ja intellektuaalselt mänglevatesse dialoogidesse, täites kohati lepitava diplomaadi rolli.

Mängu peamine antikangelane on Milgram, kelle käsilasteks on kass-sõdalased, kuid ka saarel elavatest teistest elukatest nagu kuklased jt putukad on enamik Frogattole ohtlikud. Frogatto peamine relv on tema keel, millega ta napsab kinni eri esemeid ja elukaid, kasutab neid või sülgab kahjutuks tehtuna või ka laskemoonana kasutades välja. Donkihhotlikusse võitlusse sattunud konn kogub mängu käigus münte, aitab hättasattunud sõpru, täidab nende poolt soovitatud ülesandeid ning ostab või saab oma kangelastegude eest autasuks erivõimeid ja teisi abivahendeid, mille abil oma ülesannet paremini täita.

Äriloogika
----------

Frogattot levitatakse nii lähtekoodina kui masinkeeles pakettidena eri platvormidele, ta on saadaval opsüsteemide poodides, 2013. aastast pandi mäng müügile Humble Store'is, mäng on saadaval ka enamiku Linuxi distrote jaoks, sh Ubuntu varamutes.

Arendusmeeskond koosneb osalt Wesnothi lahingu arendajatest, mängu käitav Anura mootor on avaldatud zlibi litsentsiga, osa algsest kujundusest on avaldatud Creative Commons omistuslitsentsi all OpenGameArt portaalis, kuid suurem jagu visuaalsest ja helilistest kujundusest on omanduslik. Mängu on võimalik vabalt tõlkida gettexti tõlkesüsteemi abil, algselt toetati lisaks inglise ja hiina keelele suuremaid Euroopa keeli nagu prantsuse, hispaania, portugali ja saksa keelt.

Välislingid
-----------

* Frogatto & Friends koduleht
* Anura mootor
* Tutvustusvideo (eesti keeles)
**MARPOL 73/78** ehk **rahvusvaheline laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioon** (inglise *International Convention for the Prevention of Pollution From Ships, 1973 as modified by the Protocol of 1978*) on üks olulisemaid rahvusvahelise merekeskkonna kaitse konventsioone, puudutades merereostust seoses merrekaadamise, õlide ja heitgaasidega. Konventsiooni eesmärgiks on säilitada merekeskkonda, lõpetades täielikult naftajäätmete ning teiste heitmete merrelaskmise ning viia selliste heitmetega seotud õnnetuste arv miinimumini. 

MARPOLi konventsioon allkirjastati 17. veebruaril 1973, kuid siis konventsioon veel ei jõustunud. Praegu kehtiv konventsioon on 1973. aastal allkirjastatud ning 1978. aastal valminud protokolli kombinatsioon, mis jõustus 2. oktoobril 1983. 2005. aasta detsembri seisuga oli konventsiooniga ühinenud 136 riiki, kelle laevad moodustavad 98% kogu maailma laevaliiklusest[*viide?*].

MARPOLi konventsiooniga liitunud riikide lipu alla registreeritud laevad peavad järgima konventsiooniga kehtestatud nõudeid, olenemata piirkonnast, kus toimub laevatamine. Samuti on liikmetest lipuriikide haldusasutustel kohustus teostada enda lipu all sõitvate laevade suhtes kontrolli konventsiooni täitmise üle[*viide?*].

Lisad
-----

* I
* II
* III
* IV
* V
* VI

Vaata ka
--------

* HELCOM

Välislingid
-----------

* MARPOL 73/78, 1978. aasta protokolliga muudetud 1973. aasta rahvusvaheline laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioon
* MARPOL 73/78, Keskkonnaministeerium
* International Convention for the Prevention of Pollution from Ships (MARPOL), imo.org
* EstTerm: MARPOL 1973/78
* EstTerm: mürgised vedelikud
Juraj Kucka 2014. aastal Slovakkia koondises
**Juraj Kucka** (sündinud 26. veebruaril 1987 Bojnices) on Slovakkia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Watford ja Slovakkia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Slovakkias, debüteerides hooajal 2006–07 Slovakkia kõrgliiga klubis Ružomberok.

Aastatel 2009–2011 mängis ta Tšehhi kõrgliiga klubis Praha Sparta, kellega tuli hooajal 2009–10 Tšehhi meistriks.

2011. aasta jaanuaris siirdus ta 3,5 miljoni euro eest Itaalia kõrgliiga klubisse Genoa, kellega sõlmis nelja ja poole aasta pikkuse lepingu.

2015. aasta augustis siirdus ta viie miljoni euro eest AC Milani, kus mängis kaks hooaega.

2017. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Türgi kõrgliiga klubiga Trabzonspor.

2019. aasta jaanuaris naasis Kucka Itaalia kõrgliigasse, liitudes Parmaga. Seal mängis ta kuni hooaja 2020–21 lõpuni. Kuigi viimane hooaeg oli liigas Kucka kõige silmapaistvam (seitse väravat), jäi Parma liigas viimaseks ja langes esiliigasse.

2021. aasta augustis läks ta Parmast laenule Watfordi. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 23. oktoobril 2021 mängus Evertoni vastu.

Slovakkia jalgpallikoondises tegi Kucka debüüdi 19. novembril 2008 sõprusmängus Liechtensteini vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. augustil 2011 sõprusmängus Austria vastu. Ta on kuulunud Slovakkia koondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2016. ja 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Praha Sparta
* Tšehhi kõrgliiga: 2009–10
* Tšehhi superkarikas: 2010

AC Milan
* Supercoppa Italiana: 2016

Viited
------

1. ↑  "Juraj Kucka: Watford sign Slovakia midfielder from Parma". BBC. 6.8.2021. Vaadatud 12.4.2022

Välislingid
-----------

 Juraj Kucka – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Slovakkia koondis  –  2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Mucha
* 2 Pekarík
* 3 Škrtel
* 4 Čech
* 5 Zabavník
* 6 Štrba
* 7 Weiss III
* 8 Kozák
* 9 Šesták
* 10 Sapara
* 11 Vittek
* 12 Perniš
* 13 Hološko
* 14 Jakubko
* 15 Stoch
* 16 Ďurica
* 17 Hamšík (c)
* 18 Jendrišek
* 19 Kucka
* 20 Kopúnek
* 21 Saláta
* 22 Petráš
* 23 Kuciak
* Treener: Weiss II

 | Slovakkia |

| * v
* r
Slovakkia koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Mucha
* 2 Pekarík
* 3 Škrtel (c)
* 4 Ďurica
* 5 Gyömbér
* 6 Greguš
* 7 Weiss
* 8 Duda
* 9 Šesták
* 10 Stoch
* 11 Nemec
* 12 Novota
* 13 Hrošovský
* 14 Škriniar
* 15 Hubočan
* 16 Saláta
* 17 Hamšík
* 18 Švento
* 19 Kucka
* 20 Mak
* 21 Ďuriš
* 22 Pečovský
* 23 Kozáčik
* Treener: Kozák

 | Slovakkia |

| * v
* r
Slovakkia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Dúbravka
* 2 Pekarík
* 3 Vavro
* 4 Valjent
* 5 Šatka
* 6 Greguš
* 7 Weiss
* 8 Duda
* 9 Boženík
* 10 Suslov
* 11 Bénes
* 12 Kuciak
* 13 Hrošovský
* 14 Škriniar
* 15 Hubočan
* 16 Hancko
* 17 Hamšík (c)
* 18 Haraslín
* 19 Kucka
* 20 Mak
* 21 Ďuriš
* 22 Lobotka
* 23 Rodák
* 24 Koscelník
* 25 Hromada
* 26 Schranz
* Treener: Tarkovič

 | Slovakkia |
Nazca ahvifiguur. Pildistatud 1953
**Nazca geoglüüfid** paiknevad Nazca kõrbes Peruu lõunaosas. Aastast 1994 kuuluvad need UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Kuiva kliimaga kiltmaa ulatub Limast umbes 400 km lõuna pool Pampas de Jumanal Nazca linnast 80 km Palpani. Sellel territooriumil leiduvad iidsed geoglüüfid meenutavad osalt Paracase kultuuri motiive, kui teadlaste hinnangul on tegu Nazca kultuuri loominguga ajavahemikust 400–650 pKr. Sadade omaette geoglüüfide seas on lihtsaid jooni ja ka selliseid keerulisi figuure nagu koolibrid, ämblikud, ahvid, kalad, haid, mõõkvaalad ja sisalikud.

Geoglüüfid on oma olemuselt madalad jooned, mis on tekitatud punakate veerkivide eemaldamise teel, nii et nende alt on nähtavale tulnud valkjashall pinnas. Sajad geoglüüfid on lihtsalt jooned või geomeetrilised kujundid. Zoomorfseid figuure, mille hulka kuuluvad linnud, kalad, laamad, jaaguarid, ahvid ja inimesed, on üle 70. Ülejäänud kujundid on fütomorfsed, näiteks puud ja lilled. Suurimate figuuride läbimõõt on umbes 200 m. Geoglüüfide otstarbe osas lähevad teadlaste seisukohad lahku, kuid üldiselt omistatakse neile religioosset tähendust.

Kuna Nazca geoglüüfide asukoht on isoleeritud, kuiv, tuuletu ja stabiilse kliimaga, on geoglüüfid valdavalt hästi säilinud. Harvad ilmastikumuutused võivad mõnel juhul kujundite väljanägemist ajutiselt muuta. Viimastel aastatel on geoglüüfide olukord väidetavalt halvenenud ümbruskonna maadele sisserännanud skvotterite tõttu.

Pilte
-----

* Kondor
* Nazca geoglüüfid satelliidilt vaadatuna
* Ämblik
* Lill
* Sisalik ja vaatetorn
* Fütomorfsed jooned
* Käed
* Papagoi
* Koer
* Pelikan
* Öökullinimene või ka astronaut
* Vaal
* Koolibri
* Puu

Vaata ka
--------

* Cerne Abbase hiiglane
* Uffingtoni valge hobune
* Atacama hiiglane
* Blythe'i geoglüüfid
* Monte Sierpe augud

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nazca geoglüüfid** |
*n*-propüül-, *i*-propüül- ja tsüklopropüülrühmad
**Propüülrühm** on molekuli osa (substituent), mis koosneb üksiksidemetega seotud süsiniku ja vesiniku aatomitest ja milles on 3 süsiniku aatomit.

Kvantitatiivselt vastab propüülrühm propaani molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom. Propüülrühma üldvalem on –C3H7, mille lühendina (sümbolina) kasutatakse –Pr. Propüülrühm ei ole reaalselt esinev aineosake, vaid formaalne vaba valentsiga rühm, millega molekulis on seotud veel mingi aatom või rühm.

Propüülrühma tähenduses on kasutatud ka terminit "propüülradikaal", mille põhitähendus on vaba radikaal Pr•, mis tähendab reaalset ebastabiilset intermediaati ja mitte formaalset molekuli osa, nagu seda on propüülrühm.

Nii nagu propaani molekulil esineb struktuuriisomeeria, nii esineb ka propüülrühmal kaks isomeeri: 

* **normaalne propüül** ehk ***n*-propüül** CH3-CH2–CH2– (süstemaatiline nimetus on propüül)
* **isopropüül** ehk ***i*-propüül** (CH3)2-CH– (süstemaatiline nimetus on 2-propüül).

**Tsüklopropüülrühm** ehk *c*-propüülrühm vastab propüülrühma definitsioonile selles mõttes, et selles on 3 süsiniku aatomit, mis on ühendatud ainult üksiksidemetega, kuid need moodustavad tsüklilise struktuuri ning ühel süsiniku aatomil on C–H asemel C–R side (siin R on määratlemata aatom või aatomite kooslus, molekuli osa). Tsüklopropüülrühma valem ei ole –C3H7, vaid –C3H5. Mõnikord peetakse ka tsüklopropüüli propüülrühmaks.

Vaata ka
--------

* Alküülrühm
Jupiteri astroloogiline sümbol
Jupiter kuulub tänapäeva Lääne astroloogias koos Saturniga ühiskondlike planeetide hulka. Jupiter teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale umbes 12 aastaga.

Jupiter on seotud kasvu ja laienemisega ning valitseb kõike, mis on vaimselt või füüsiliselt suur. Ta seostub filosoofia, maailmavaate, kõrghariduse, religiooni, välisreiside ja seadustega. Jupiteri asend sünnikaardis ja seosed teiste planeetidega näitavad inimese suhteid moraali, haridusküsimuste, kirikuga, tema rännukirge või selle puudumist, ka huumorimeelt või selle puudumist. Jupiter näitab sünnikaardis ka optimismi ja enesekindlust või nende vähesust. Ta väljendab kogemusi, mida vajame arenguks, samuti omadusi, mis meil areneda aitavad.

Jupiteriga seotud valdkonnas tunneb inimene end kaitstuna ja usaldab elu ning võib palju saavutada. See valdkond vajab aga ka palju ruumi arenemiseks ja avastusteks, inimene ei ole seal kunagi rahul halli argipäevaga, vaid tahab aina enamat. Siit tuleneb ka Jupiteri omadus kalduda liialdustesse ja suutmatus lõpetada juba alustatud asju.

Jupiter tähistab sünnikaardis isa, õpetajat, vana tarka meest.

Inimkehaga seoses valitseb Jupiter maksa, vereloomet, kudede kasvu/vohamist ja üleminekuaastaid.

Jupiter on Amburi märgi valitseja ning Kalade kaasvalitseja (koos Neptuuniga) ning seotud 9. ja 12. astroloogilise majaga.

**Mütoloogia**

Kreeklastel oli Zeus (roomlaste Jupiter) kõige kõrgem jumal. Muuhulgas kandis ta liignime Välguheitja. Ta valitses universumi üle koos vendade merejumal Poseidoni (roomlaste Neptunus) ja surnute riigi jumala Hadesega (roomlaste Pluto). Tema atribuudid olid kimp välke peos ja võimusümbol kotkas, sageli kujutatakse teda troonil istumas.

Lisaks naisele Herale, kes oli abielu jumalanna, oli Zeusil hulk voodikaaslasi. Kui Zeus mõnd naist himustas, siis ta lihtsalt läks ja võttis selle. Armuafääride käigus muutis ta enamasti kuju, muutudes kord loomaks, kord inimeseks, jumalaks või mõneks asjaks.

Zeusil oli palju järeltulijaid ja tema abielu Heraga täis pidevaid tülisid. Hera jälitas armutult Zeusi sõbratare ja nende lapsi ning Zeus omakorda kaitses neid oma naise eest, karistades viimast.

Jupiteri kultus oli Rooma riigiusk kuni 4. sajandini p.Kr, Jupiteri austati Kapitooliumil. Kui Jupiter tundis end oma troonil kindlalt, oli ta suuremeelne ja õiglane jumalaisa, kes demonstreeris oma võimeid nii taevas kui maa peal mõistlikult ja väärikalt. Antiikaja inimesed austasid teda väga.

Kuna Jupiteri seostati õnne ja rõõmsameelsusega, hakati selles tähenduses kasutama sõna „joviaalne".

Vaata ka
--------

* Jupiter (astronoomiline käsitlus)

Viited
------

1. ↑  Triin Tobber. "Sünnikaardi saladused", Tallinn, 2012, lk 126
2. ↑  Howard Sasportas "Astrologische Häuser und Aszendenten", Ulm, 1997, lk 333
3. ↑  Juhani Nummela "Astrologian käsikirja", Porvoo, 1989, lk 79
4. ↑  Astrowiki.de, Jupiter
**Jurbarkas** (Helifaili info leedu i) (*Jurbork*) on linn Leedus, Jurbarkase rajooni halduskeskus. Asub Nemunase paremkaldal Venemaa Kaliningradi oblasti piiri lähedal merepinnast 29 meetri kõrgusel.

Linna endine saksakeelne nimi on *Georgenburg*, vana venekeelne nimi oli aga Юрбургъ. Administratiivselt moodustab see omaette valla.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jurbarkase elanikest leedulasi 98,38%, venelasi 0,53%, sakslasi 0,18%.

Ajalugu
-------

Jurbarkast mainiti esimest korda aastal 1259, mil ristisõdijad rajasid sinna Georgenburgi kindluse. Kindlus asus ühel selle piirkonna linnamägedest, teise linnamäe hõivasid leedulased. Georgenburg ise asus Karšuva muinasmaakonna territooriumil, mid asustasid skalvid.

Aastal 1382 ründas kindlust Kęstutis, kasutades selleks esimest korda Leedu ajaloos bombarde. Kaks kindlust seisid seal vastakuti kuni Tannenbergi lahinguni, mil see ala läks Leedu valdusse ja Jurbarkase kohale rajati Leedu suurvürstidele kuuluv mõis, mille juurde tekkis ka asula.

Jurbarkasest sai linn aastal 1611. XIX sajandil valmis sealne mõisakompleks.

Jurbakas oli üks esimesi elektrifitseeritud linnu Leedus. Aastail 1900–1903 rajas Jurbarkase mõisa toonane omanik Vasilčikovas Mituva jõele vesiveski, kuhu paigaldas ka elektrigeneraatori. Elektriga varustati nii veski kui ka mõis, kirik ja linna elumajad. Veski juures pandi tööle ka saekaater. Hoone põletasid Esimese maailmasõja ajal maha linna okupeerinud Saksa väed.

* JurbarkasJurbarkas
* Katoliku kirikKatoliku kirik
* Vytauto gatvėVytauto gatvė
* Kauno gatvėKauno gatvė

Tuntud elanikke
---------------

* Józef Zaliwski – Poola väejuht ja vabadusvõitleja
* Jan Czeraszkiewicz – Poola advokaat ja haridustegelane
* William Zorach – USA kunstnik
* Vincas Grybas – Leedu skulptor
* Antanas Sodeika – Leedu laulja
* Antanas Šabaniauskas – Leedu laulja
* Romualdas Marcinkus – Leedu langevarjur, piloot ja jalgpallur
* Arkadi Kolesnikov – Vene hüdroloog
* Sol Goldstein – USA filantroop
* Karolis Bauža – Leedu judoka
* Andrius Gudžius – Leedu kettaheitja

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.
2. ↑  Юрбургъ. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 5 (Таарджалъ — Яя). СПб, 1885, 900 lk.
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 14. aprillil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

 Jurbarkas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linn portaalis vietoves.Lt

| * v
* r
Jurbarkase rajooni haldusjaotus |
| --- |
| Vallad | 
Eržvilkase vald **·**  Girdžiai vald **·**  Juodaičiai vald **·**  Jurbarkai vald **·**  Jurbarkase linnavald **·**  Raudonė vald **·**  Seredžiuse vald **·**  Skirsnemunė vald **·**  Smalininkai vald **·**  Šimkaičiai vald **·**  Veliuona vald **·**  Viešvilė vald |
**Jurgita Šiugždinienė** (sündinud 1. märtsil 1972 Kaunases) on Leedu poliitik, ta on erakonna Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid liige. Ta on alates 11. detsembrist 2020 Leedu haridus-, teadus- ja spordiminister.

Ta lõpetas aastal 1994 Kaunase Tehnoloogiaülikooli, omandades bakalaureusekraadi ärijuhtimises. Aastal 1996 omandas Kaunase Tehnikaülikoolis magistrikraadi avaliku halduse avaliku halduse alal. Aastal 2008 sai ta doktorikraadi sotsiaalteaduste alal.

Ta oli aastatel 2008–2020 Kaunase Tehnikaülikoolis sotsiaalteaduste, humanitaarteaduste ja kunstide teaduskonna dotsent, lisaks oli ta aastatel 2013–2015 sama teaduskonna dekaan. Aastatel 2015–2017 oli ta Kaunase Tehnikaülikooli ja õppeprorektor ja aastatel 2017–2018 Kaunase Tehnikaülikooli rektori kohusetäitja. Aastatel 2018–2020 oli ta erakonna Isamaaliit – Leedu Kristlikud Demokraadid sekretariaadi strateegilise rühma juht. Aastatel 2019–2020 oli ta Kaunase linnavolikogu liige. Alates 2020. aastast Šilainiai valimisringkonnas valitud Leedu Vabariigi seimi liige.

11. detsembrist 2020 on ta Leedu haridus-, teadus- ja spordiminister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus purjesportlase Raimondas Šiugždinisega. Ta on kahe lapse ema.
**Heinrich Wilhelm Bornwasser** (24. jaanuar/4. veebruar 1782 Rõuge – 4. veebruar/16. veebruar 1861 Võru) oli Eesti vaimulik.

Algõpetuse sai koduõpetaja käest. Aastatel 1793–1801 õppis koolis Tartus. Aastatel 1801–1804 (immatrikuleeriti 26. septembril 1801) õppis ta usuteadust Jena Ülikoolis. Ordineeriti 30. aprillil/12. mail 1805 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1805–1846 Võru Katariina koguduse õpetaja. Lisaks töötas ta aastast 1807 õpetajana Võru kreiskoolis. Jäi 13. mail/25. mail 1846 emerituuri.

Isiklikku
---------

Tema isa Anton Friedrich Bornwasser oli Vigala ja Rõuge Maarja koguduse õpetaja; vanaisa Peter Friedrich Bornwasser oli Paide ja Anna koguduse õpetaja, hiljem Rõuge Maarja koguduse õpetaja; teine vanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Õde Dorothea Elisabeth oli abielus Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja Johann Theophilus Gottlieb Kettleriga, õde Charlotte Henriette Catharina oli abielus Juuru Mihkli koguduse õpetaja Samuel Christian Kettleriga, vend Peter Friedrich Bornwasser oli Rõuge ja Karula koguduse õpetaja. Tema abikaasa Margarethe isa Johann Philipp von Roth oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Georg Eberhard Seefels oli Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
**Heinrich Veromann** (29. oktoober 1926 – 14. oktoober 1991 Tartu) oli eesti ornitoloog. 

Ta on uurinud Eesti linnustikku, lindude eluviisi ja rännet. Käsitlenud eriti valge-toonekure levikut Euroopas, tema arvukuse dünaamikat Eestis ja asustusajalugu.

Elukäik
-------

Ta oli 1945 Saksa sõjaväes, 1945–47 vangilaagrites. 

Töötas 1958–64 Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis vanemlaborandina, 1972–80 vaneminsenerina, 1980-85 nooremteadurina ja 1985–91 vanemteadurina.
Ta oli 1964–69 Eesti NSV Riikliku Etnograafiamuuseumi laborijuhataja, 1964–72 Tartu Noorte Loodusesõprade Maja õpetaja ja direktor. 

Ta lõpetas 1975 kaugõppes Tartu ülikooli saksa filoloogina. 

Bioloogiakandidaadi väitekirja kaitses 1984. 

Ta oli Eesti Looduseuurijate Seltsi fenoloogiakomisjoni esimees 1966–72 ja 1977–90, ornitoloogiasektsiooni aseesimees 1974–85 ja esimees 1985–91.

Teosed
------

* Veromann, Heinrich 1978. *Pääsukesed*. (Sari 'Pääsuke' 1.) Tallinn: Valgus.
* Veromann, Heinrich 1980. *Valge-toonekurg*. (Sari 'Pääsuke' 5.) Tallinn: Valgus.
* Leibak, Eerik; Lilleleht, Vilju; Veromann, Heinrich (toim.) 1994. *Birds of Estonia: Status, Distribution and Numbers*. Tallinn: Estonian Academy Publishers.
* Rootsmäe, Lemming; Veromann, Heinrich 2006. *Hallvares*. Tartu: Eesti Loodusfoto.

Pere
----

Tema abikaasa oli Siiri Veromann ning pojad on Heikki-Rein Veromann ja Peeter Veromann.

Viited
------

Kasutatud on Eesti Entsüklopeedia kd. 10 andmeid.

Välislingid
-----------

* H. Veromanni haud Tartus Raadi kalmistul
**Heinrich Wilhelm Joachim Rickers** (20. veebruar 1753 Narva – 7. märts 1826 Tallinn) oli Eesti pedagoog ja ajaloo-uurija.

Elulugu
-------

Heinrich Wilhelm Joachim Rickers oli baltisakslane.

Õppis 1770–74 Halle Ülikoolis teoloogiat. Töötanud koduõpetajana. Oli 1781–1812 Tallinna Toomkooli õpetaja (1811–12 direktor). Koostanud 2 lühiülevaadet Eestimaa kubermangu ning Oleviste kiriku ajaloost.

Teoseid
-------

* Kurze Uebersicht der Geschichte von Estland von 1219 bis 1710. Reval, 1810
* Etwas über die St. Olai-Kirche in Reval. Tallinn, 1820.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Kirjandus
---------

* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 632
* Eesti biograafiline leksikon. Trt, 1926–1929, 426.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Rickers, H. W. J. TLÜAR rahvusbibliograafia isikud

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Lisa Marie Nowak** (sündinud 10. mail 1963) on endine mereväelane ja NASA astronaut. Ta liitus 1985. aastal mereväega, kus õppis lenduriks. 1996. aastal valiti Nowak astronaudiks. Nowak osales juulis 2006 missioonil STS-121, kus ta vastutas süstiku ja Rahvusvahelise Kosmosejaama robotkäe juhtimise eest.

5. veebruaril 2007 vahistas politsei Nowaki kahtlustatuna inimröövikatses. Märtsis vallandati Nowak NASA-st ja saadeti tagasi mereväkke. Ta on esimene astronaut, kelle NASA on vallandanud. 2009. aastal tunnistas ta kokkuleppel prokuröriga end süüdi autosse sissemurdmises ja kallaletungis ning prokurör loobus inimröövikatse süüdistusest. Nowak kuulus mereväkke augustini 2010, mil kolmest admiralist koosnev komisjon otsustas ta auastet alandada ning mereväest erru saata.

Viited
------

1. ↑  "US astronaut Lisa Nowak: a short biography". *New Scientist*. Vaadatud 10. august 2018.
2. ↑  "Lisa M. Nowak". *NASA*. Vaadatud 10. august 2018.
3. ↑  "Astronaut first to be fired by NASA". *The Seattle Times*. Vaadatud 10. august 2018.
4. ↑  "Former astronaut who attacked 'love rival' pleads guilty". *The Telegraph*. Vaadatud 10. august 2018.
5. ↑  "Former Astronaut Lisa Nowak's Navy Career Is Over". *Space.com*. Vaadatud 10. august 2018.
**Aksenija ja Natalja Posselskaja nimeline Jakutski Koreograafia Kolledž** (vene keeles Якутский хореографический колледж им. Аксении и Натальи Посельских) on klassikalise balleti õpetamisega tegelev kool Jakutskis.

1992. aastal avati Natalja Posselskaja eestvedamisel Žirkovi-nimelise Jakutski Muusikakooli juures koreograafiaosakond. Esimeste pedagoogidena asusid seal tööle Natalja Posselskaja ja Zinaida Popova. 1995. aastal reorganiseeriti osakond iseseisvaks haridusasutuseks – **Vabariiklikuks Koreograafiakooliks**. 2004. aastal nimetati kool jakuudi esimese baleriini Aksenija Posselskaja auks ümber **Aksenija Posselskaja nimeliseks Jakutski Koreograafiakooliks**. 2011. aastal nimetati koreograafiakool kooli rajaja Natalja Posselskaja mälestuse jäädvustamiseks ümber Aksenija ja Natalja Posselskaja nimeliseks Jakutski Koreograafia Kolledžiks. Kolledži direktor on Darija Dmitrijeva ja kunstiline juht Zinaida Popova.

Pedagooge
---------

* Natalja Posselskaja
* Darija Dmitrijeva, Sahha teeneline kunstnik
* Zinaida Popova, Sahha teeneline kunstnik
* Oksana Abramova, Venemaa teeneline kunstnik
* Dmitri Dmitrijev, Sahha rahvakunstnik
* Gulnara Dulova, Sahha rahvakunstnik
* Anatoli Ulturgašev, Venemaa teeneline kunstnik

Vilistlasi
----------

* 2000 – Marija Gogoleva, Sahha teeneline kunstnik
* 2000 – Anatoli Popov, Sahha teeneline kunstnik
* 2000 – Jekaterina Taišina, Sahha teeneline kunstnik
* 2002 – Vladislav Popov, Sahha teeneline kunstnik
* 2004 – Renat Hon, Sahha teeneline kunstnik
* 2010 – Sarõal Afanasjev, Juri Grigorovitsi rahvusvahelise konkursi "Maailma noor ballett" laureaat

Viited
------

1. 1 2  Сведения об образовательной организации. sakhaballet.ru
2. ↑  Руководство. sakhaballet.ru

Välislingid
-----------

* Koduleht. sakhaballet.ru
* Kolledži pedagoogid. sakhaballet.ru
Mary Harris Jones, 11. aprill 1902
**Mary Harris Jones** (tuntud ka nimega **ema Jones**; 1. august 1837 – 30. november 1930) oli Ameerika kooliõpetaja, õmbleja ja ühiskonnategelane. Ta oli üks ametiühingu Industrial Workers of the World (IWW) asutajaid.

Elulugu
-------

Mary Harris sündis katoliiklasest farmeri peres. Encyclopædia Britannica annab tema sünnikuupäevaks 1. augusti 1837. Ta ise luges oma sünnipäevaks aga 1. maid 1830 – arvatavasti usu tõttu, et varasem sünniaasta annab talle emalikuma väljanägemise. 1. mai oli valitud ka seetõttu, et see on rahvusvaheline töörahvapüha. 

1861. aastal abiellus ta terasetöölise George E. Jonesiga.

Tema tegevuses oli kaks pöördepunkti. Esimene neist oli kollapalaviku epideemia, mille ajal Tennessees surid tema abikaasa ja neli last, teine aga Suur Chicago põleng 1871. aastal, milles ta kaotas kogu oma varanduse. Pärast seda osales ta töölisliikumises Knights of Labor, mis oli organisatsiooni Industrial Workers of the World eelkäija. Sajandi algul oli ta seotud ka organisatsiooniga United Mine Workers (UMW) ja Ameerika Sotsialistliku Parteiga. 

1903. aastal juhtis ta laste tööd veskites ja kaevandustes. Mary Harris viis läbi ka nn Laste Ristiretke, marsi, mis sai alguse Kensingtonist ning lõppes Oyster Bay linnas New Yorgi osariigis, kus asus president Theodore Roosevelti kodu. Mary Harrise juhtimisel lehvitasid lapsed plakateid, kus nõudsid endale rohkem mänguaega ja võimalust minna kooli. Ehkki president keeldus kohtumast marsil osalejatega, leidis laste töötamine ja nende vabaduse äravõtt suurt vastukaja mitmetes Ameerika ajalehtedes.
**Mary Douglas Leakey** (neiupõlvenimi **Nicol**; 6. veebruar 1913 – 9. detsember 1996) oli briti arheoloog ja antropoloog, kes avastas kivistunud *Proconsul*'i kolju. Tegemist oli väljasurnud ahviga, keda tänapäeval peetakse üheks inimese eellastest. Lisaks avastas ta Olduvai jäärakust ühe varase hominiidi *Paranthropus*'e kolju ja Laetoli jalajäljed. 

Suurema osa karjäärist töötas ta koos abikaasa Louis Leakeyga Olduvai kuristikus, kaevates välja varaste hominiidide fossiile ja tööriistu. Leitud kivist tööriistade klassifitseerimiseks lõi ta oma süsteemi. 

Temast sai 1960. aastal Olduvai väljakaevamiste direktor. 

Pärast abikaasa surma 1972. aastal sai temast üks tähtsamaid paleoantropolooge ning oma poja Richard Leakey väljaõpetamisega Leakeyde traditsiooni looja.

Tunnustus
---------

Mary Leakey valiti 1980. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mary Leakey** |

* The Leakey Foundation
**Mati Tusov** (14. september 1967 – 7. september 2019) oli eesti kinnisvaraettevõtja.

Ta on lõpetanud Põlva Keskkooli ning alustas ettevõtlusega 1990. aastate algul.

Infopanga andmetel kuulus talle kinnisvarafirma Raldon, osalus Järvevana kvartalis ja ettevõte Krono Consult. Ta on olnud Oliver Kruuda parem käsi kinnisvaraarenduses. 

Tusovile kuulus mitu kinnistut Tallinnas vana Kalevi kommivabriku piirkonnas.

2003. aastal sõlmis Oliver Kruudale kuulunud AS Kalev tagasiostuõigusega müügilepingu kommivabriku Kalev tootmishoone ja selle juurde kuuluva teenindusmaa mõttelise osa müümiseks 5,6 miljoni euro eest Tusovi osaühingule Raldon.

Tusovi ettevõte maksis müüjale Kalev Real Estate Companyle (Kalev REC) ostusumma 4,5 miljonit eurot, saades sellega kaasa ligi 24 miljoni eurose laenukoormuse. Tehinguga võttis ostja endale ka kuni 5,8 miljoni euro suuruse investeerimiskohustuse tulevikus Tallinna politseiprefektuurile üleantavate ruumide parendamiseks.

2008. aastal ostis tema ettevõte OÜ Raldon Tallinnaga viie kooli remondis ning nende edasises haldamises ja rentimises kokku leppinud osaühingu BCA Center.

Linnaga sõlmitud lepingu kohaselt sai BCA iga kooli eest järgneva 30 aasta jooksul aastas umbes 639 000 eurot renditulu. Inflatsioonilisa arvestades oli oodatav kogutulu umbes 128 miljonit eurot.

2011. aastal müüs Tusovi firma 15,4 miljoni euro eest Pärnu maanteel asunud büroohooned. Oma tuntuima kinnisvaratehingu tegi koos Oliver Kruudaga, rentides Kalevi vana tehasehoone politseile. 

Kui Eesti Energia kolis 2013. aastal kõik oma kontoritöötajad ühte uhiuude kontorihoonesse, sai energiafirmast Mati Tusovi ettevõtte Raldon Arendus pikaajaline rentnik.

2012. aastal oli Tusov Äripäeva Rikaste TOPis 13 miljoni eurose varandusega 163. kohal. 

Jaanuaris 2019 avastati Tusovil rutiinse tervisekontrolli käigus raske haigus, millesse ta suri 7. septembril 2019.
Madala sääreosaga hüppeliigest toestavad matkasaapad
**Matkasaabas** on jalanõu, mis on mõeldud pakkuma kaitset ja mugavust jalale maastikul matkamisel. Matkasaabas toetab hüppeliigest ja on küllaltki jäik. 

Matkasaapad on matkavarustuse üks olulisemaid komponente, sest nende kvaliteet ja vastupidavus võimaldavad matkajal läbida pikki vahemaid vigastusi saamata. Matkasaapaid kasutatakse lisaks matkamisele ka mägironimsel ja jahipidamisel. 

Jahi- ja matkasaapad

Matkasaapa osad
---------------

1. Pealis – saapa pealmine osa, mis on tavaliselt valmistatud veekindlast materjalist. 

2. Tald – matkasaabastel on kummist sügava mustriga jäik tald, et tagada hea haakumine pinnasega. Tallad kaitsevad jalgu ka põrutuste eest.

3. Keel – asub paelte all ja takistab muda, vee ja prahi sattumist saapa sisse.

4. Vooder – pakub lisakaitset ja mugavust. Vooder võib muuta saapa veekindlamaks ja soojemaks.

5. Sisetald – toestab ja aitab kaitsta jalga põrutuste eest.

Matkasaabaste valimine
----------------------

Matkasaapaid tuleks valida eelkõige vastavalt kasutusotstarbele. Samuti tuleks arvestada keskkonnatingimuste ja ilmaoludega, kus hakatakse saapaid kasutama. Eelistada tasuks saapaid, mille pealisel on võimalikult vähe õmbluseid, sest need võivad rebeneda või vett läbi lasta. Saapa tald peaks olema piisavalt jäik, et ebatasasel pinnal liikudes vältida vigastuste teket. Talla muster võiks olla raskel maastikul liikumiseks mõeldud saabastel sügavam, et pakkuda maksimaalset haakumist pinnasega, ja kergemaks kasutamiseks mõeldud saabastel madalam, sest siledal teel liikudes väsitab sügav tallamuster jalga. 
Matkasaabas peab hästi jalga istuma ega tohi loksuda. Samas on oluline, et saabas ei sooniks ega pigistaks jalga. Enne pikemale matkale minemist tuleks matkasaapad kindlasti sisse kanda.

Viited
------

1. 1 2   Vaadatud 28.03.2017

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **matkasaabas** |

* Matkasaabas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis