**Huvijuht** - – üldhariduskoolides töötav noorsootöötaja, kes korraldab õppimist toetavaid tegevusi õpilase isiksuse arendamise jaoks. Huvijuht aitab luua kooli mainet ning annab võimaluse praktiliste ja kogemuslikute oskuste kujunemisele õpilastel kasutades selleks huvitegevusi.

Milles seisneb huvijuhi töö
---------------------------

Tavalisest pedagoogist eraldab huvijuhi eriline töövorm õpilastega ja mitteformaalne suhtlemiskeskkond. Töö võimaldab lasta oma loovusel joosta täie hooga, sest eriala on väga loominguline.

Põhikooli ja gümnaasiumi seaduses reguleeritakse huvitegevust koolis 3. jaos alapealkirja „Õpilase arengu toetamine koolis" all. Seaduses on kirjutatud järgmiselt: „Huvitegevus on koolis toimuv või kooli korraldatud kooli õppekava läbimist toetav või muu õppekavaväline tegevus. Huvitegevuses kasutatakse erinevaid õppevorme ja -meetodeid, sealhulgas ringid ja stuudiod." Samas on mainitud, et õpilasel omakorda on õigus saada oma koolist tasuta huvitegevuse toetust kooliruumide, õppe-, spordi-, ja teiste vahendite kasutamise kujul.

Huvijuhi töö on mitmesugune ja ei ole suunatud vaid ühele konkreetsele valdkonnale. See, milles seisneb huvijuhi töö, sõltub palju asutusest, kus tema töötab. Tavaliselt põhilisi tööülesandeid arutakse igas koolis koos administratsiooniga. Kuid ikka on olemas üldine vaade sellest, mida huvijuht tegema peab. Tema põhilisteks tegevusteks on suunamine ja juhendamine, korraldamine, nõustamine, planeerimine ja koordineerimine. Kõiki neid aspekte on aga võimalik panna selle töö põhiliste ülesannete alla, milleks on koolikultuuri kujundamine. Huvijuht korraldab ja juhib õpilaste tegevust nii klassi ja kooli sees, kui ka väljas. Oma töös peab ta lähtuma kooli õppekavast ning ka põhimääruses mainitud ülesannetest ja eesmärkidest aga samuti õpilaste huvidest. Huvijuhi käes on kooli õhkkonda muutmine. Väga tähtis on luua sellist keskkonda, et nii õpilastel, kui ka õpetajatel seal oleks hea olla. Selle väga mõjukavamaks vahendiks on just üritused, mis tagavad rõõmsa ja sõbraliku meeleolu koolipere sees.

Töö valdkonnad koolis
---------------------

Kooli huvijuht vastutab paljude erinevate koolikultuuri valdkondade eest. Seal hulgas on järgmised:

·       Kooli ürituste ja sündmuste planeerimine ja korraldamine;

·       Üritusteks kooliruumide kaunistamine;

·       Koostöö korraldamine erinevate huvigruppidega;

·       Õpilasesinduse koordineerimine;

·       Õppevälise tegevuse organiseerimine;

·       Huviringide ja noorsootöö tegevuste kuulutamine;

·       Koolilehe pidamine;

·       Koolitraditsioone säilitamine ja toetamine;

·       Koolitraditsioone loomine.

Seda nimekirja võib täita ja korrigeerida, kuna huvijuhi töö on üsna mitmetähenduslik.

Töö eesmärk
-----------

Eelkõige huvijuhi töö on seotud õpilaste huvidega, huvitegevuse ja huviharidusega. Huvitegevuse ülesandeid reguleerib huviharidusstandard. See räägib, et  huvihariduse eesmärk on luua võimalusi isiksuse mitmekülgseks arenguks ja toetada noore kujunemist hästi toimetulevaks ühiskonnaliikmeks.

Peale seda väga tähtsaks eesmärgiks on ka koolikultuuri säilitamine ja toetamine, kus abiks tulevad ka samad üritused ja sündmused, mis loovad seda kultuuri. Ja loomulikult õpilased, kes moodustavad osa koolist, järelikult ka koolikultuurist.

Uurimusprojekti „Huvijuht koolikultuuri kujundavas võrgustikus" raames toimunud intervjuu kokkuvõteks oli kõlastatud huvijuhi töö selline eesmärk: „kooli õppe- ja kasvatustegevuse toetamine huvitegevuse kaudu ning õpilaste sotsialiseerumisele tingimuste loomine".

Huvihariduse põhimõtted
-----------------------

Huviharidusstandard on samuti seadistanud mõned printsiibid, millest tuleb lähtuda huvitegevuse korraldamisel.

Selle 2. peatükis on sätestatud:

„huviharidus:

  1) põhineb noorte osalusel ja vabal tahtel;

  2) põhineb huvialade ja noorte võrdsel kohtlemisel;

  3) toetab noorte arengut, iseseisvust, omaalgatust, initsiatiivi, aktiivsust;

  4) pakub noortele eduelamusi ja tunnustust;

  5) pakub noortele huvialaga tegelemise ja selle tunnetamise rõõmu;

  6) arendab loovust ja sotsiaalseid oskusi;

  7) on avatud, positiivne ja noori julgustav".

Huvihariduse ajaloo algus
-------------------------

Kultuuritöötajaks õppimine Eestis sai võimalikuks alates 1952. aastast Viljandi Kultuurikoolis (praegune Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia). Seal oli võimalik saada ainult keskharidust, kõrgharidust saamise soovi korral võiks seda saada sellistes linnades nagu Moskva, Leningrad või Kiiev.

1966. aastal avati Tallinas E. Vilde nimelises pedagoogilises instituudis kultuurhariduse eriala. See valmistas ette erinevaid kultuuritötajaid – koori-, orkestri-, tantsu- või näitejuhi kvalifikatsioonidega. Alates 1968/69 oli loodud kultuurhariduse kateeder kuhu koondati kõik õppejõud, kes õpetasid kultuurhariduse eriala tudengeid. Õppetöös kasutati õppeplaane, milles eelkõige lähtuti Nõukogude Liidu võimalustest ja vajadustest.

Huvijuht koolikultuuri kujundajana
----------------------------------

2000. aasta ajakirjas „Haridus" autorid räägivad koolikultuurist kui ideoloogiast, mis seisneb erinevatest väärtustest, uskumustest, arusaamadest ühiskondlikust tegevusest ja selle eesmärkidest.

Koolikultuuri säilitamise ja muutmise vahendid:

·       Koolikogukonna poolt sarnaselt mõistetud ja väärtustatud sümbolid;

·       Tseremooniad ja rituaalid;

·       Müüdid, uskumused ja legendid.

Kui käsitleda koolikultuuri, siis saab õpilaste ja õpetajatega loodud koolikeskkonda mõista nagu välist elumaailma. Nii on, kuna üks kooli olulisemast ülesandest on muuta koolielu tervikuna  õppija jaoks tähenduslikuks ja väärtuslikuks. Koolikultuuri kujundamise kaudu muudetakse koolikeskkonda positiivsemaks ja mitmekesisemaks. Samuti muutub õhkkond rohkem sõbralikumaks ja suhtlused muutuvad paremaks.

Huvijuht on see inimene, kelle käes on võim kõik neid aspekte luua ja säilitada. Tema saab paremaks muuta õpetajate vaadet nende tööle ning õpilaste arvamust koolist ja koolikeskkonnast. Tema abil ka paranevad õpetaja-õpilase suhted, kuna huvijuht isegi hoolimatul õpilasel saab avaldada võimekused, mida tavaline pedagoog ei tunne.

Kui kirjeldada huvijuhi tegevusi lühidalt, siis tema loob kooli välimuse ja sisemuse nii asutuse kui ka kogukonna mõttes.

Viited
------

1. 1 2 3  Hulkko, N. (s.a.). *Huvijuht-loovtegevuse õpetaja õppekava*.

file:///C:/Users/annal/Zotero/storage/LT7WJIIT/Hulkko%20-%20Huvijuht-loovtegevuse%20%C3%B5petaja%20%C3%B5ppekava.pdf
2. ↑  *Kool.ee-haridusportaal: Noorsootöötaja, huvihariduse spetsialist*. (s.a.). Salvestatud 10. oktoober 2023, https://www.kool.ee/?8143
3. 1 2 3 4  Vedjohhina, I. (s.a.). *Huvijuht loovtegevuse õpetaja*.

file:///C:/Users/annal/Zotero/storage/FGRSEHHC/Vedjohhina%20-%20Huvijuht%20loovtegevuse%20%C3%B5petaja.pdf
4. ↑  *Põhikooli- ja gümnaasiumiseadus–Riigi Teataja*. (s.a.). Salvestatud 10. oktoober 2023, https://www.riigiteataja.ee/akt/111032015016
5. 1 2 3 4  Pedastsaar, Tiia; Reitav, Urmo; Ronk, Mihkel (2007). *Huvijuht koolikultuuri kujundavas võrgustikus*. Viljandi: Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kultuurhariduse osakonna toimetised. ISBN 978-9985-4-0509-3.
6. ↑  Oskused, A. L. J. (s.a.). *HARIDUS JA KVALIFIKATSIOON*. file:///C:/Users/annal/Zotero/storage/M6YHAU8M/Oskused%20-%20HARIDUS%20JA%20KVALIFIKATSIOON.pdf
7. 1 2  *Huviharidusstandard–Riigi Teataja*. (s.a.). Salvestatud 10. oktoober 2023, https://www.riigiteataja.ee/akt/12809661
8. ↑  *Kultuurharidus ajalugu by Mari Kirme—Issuu*. (s.a.). Salvestatud 10. oktoober 2023, https://issuu.com/marikirme/docs/kultuurharidus\_ajalugu