recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.pk** on Pakistani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Maire Annus** (aastani 1963 ja aastatel 1965–1971 **Maire Vaino**, aastatel 1963–1965 **Maire Toomingas**; 26. aprill 1941 Tallinn – 22. aprill 2014) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas aastal 1960 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1966 ERKI arhitektina.

Ta töötas aastatel 1966–1984 Eesti Maaehitusprojekti Pärnu osakonnas, aastal 1971 töötas ta Mongoolias, aastatel 1984–1996 töötas ta Eesti Maaehitusprojekti Tallinna osakonnas. Aastatel 1992–2004 pidas ta Tallinnas omanimelist arhitektuuribürood.

Tema projekti järgi on ehitatud modernistlikud Uulu ranna puhkebaas (1972), Taebla Keskkooli juurdeehitis (1979) ja Pärnu hotell Emmi (1986). Postmodernismist on mõjutatud suurekatuselised Viimsi rida- ja vaipelamud ning sektsioonelamu, Pirital asuv Erika Salumäe eramu ja eramu Pargi tänavas. Ta projekteeris Baikali-Amuuri magistraalil Kitšera jaamahoone.

Kirjandus
---------

* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996

Välislingid
-----------

* Lahkunud on arhitekt Maire Annus
**.sl** on Sierra Leone Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Dirigent ja laulja Endrik Üksvärav. Foto: Egert Kamenik
**Endrik Üksvärav** (sündinud 9. novembril 1980 Lihulas) on eesti dirigent ja laulja.

Ta on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kooridirigeerimise erialal (2004, Olev Oja dirigeerimisklass) ning omandanud samal erialal ka magistrikraadi (2011, Hirvo Surva dirigeerimisklass). Õppinud lisaks trompetit (Aavo Ots) ja metsasarve (professor Kalervo Kulmala).

Endrik Üksvärav on juhatanud mitut puhkpilliorkestrit, kammerorkestrit ja kammerkoore. 2010. aasta sügisel pani ta aluse kammerkoorile Collegium Musicale.

Endrik Üksvärav on osalenud Neeme Järvi, Paavo Järvi, Jorma Panula, Eri Klasi, Anders Eby ja Ervin Ortneri meistriklassides. Samuti on ta mitmel korral osalenud tunnustatud barokilaulja Peter Kooij (Holland) juhendatud Bachi laulmise meistrikursustel. 2012. aastal alustas Endrik Üksvärav õpinguid Haagi Kuninglikus Konservatooriumis vanamuusika laulu erialal (õpetajateks Peter Kooij, Michael Chance, Jill Feldmann ja Maria Acda-Maas) ning jätkas 2014. aastal samas magistriõppes.

Tunnustus
---------

* 2011 Eesti Kooriühingu aastapreemia (aasta noor dirigent)
* 2012 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (tulemusliku solisti- ja dirigenditegevuse ning Pühalepa Muusikafestivali algatamise eest)
* 2018 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (koos kammerkooriga Collegium Musicale, eesti koorimuusika särava edendamise ning pühendunud ja kõrgetasemelise tutvustamise eest nii Eestis kui välismaal)
* 2021 Haapsalu Püha Johannese koguduse teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Endrik Üksvärav Eesti Muusika Infokeskus
2. ↑  Endrik Üksvärav sai EELK Haapsalu püha Johannese koguduse teenetemärgi, Lääne Elu, 28. detsember 2021
**.tc** on Turksi ja Caicose Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Endometriit** ehk **emakasisekestapõletik** ehk **emakakestapõletik** ehk **emaka limaskesta põletik** on endomeetriumi põletik imetajatel.

Inimese endometriit
-------------------

See põletik esineb sagedamini pärast sünnitust, aborti või abrasiooni.

Sünnitusjärgne endometriit võib tekitada sünnitusjärgse sepsise (lastevoodipalavik).

Kui peale endometriidi esineb müometriit (emaka lihasseina põletik), siis räägitakse metriidist ehk emakapõletikust.

### Põhjused

Haigustekitajad on tavaliselt tupest pärit bakterid. Harva on tegemist nakkusega vere kaudu.

Endometriiti soodustavad põletikud emakakaela piirkonnas (tservitsiit), tupe piirkonnas (kolpiit), kasvajad ning pessaar.

Nakkus võib aset leida ka ravi või diagnostika käigus.

### Haigustekitajad

* stafülokokk
* streptokokk
* *Escherichia coli*
* tuberkuloositekitaja .

### Vormid

* gonorröiline endometriit (*endometritis gonorrhoica*): põletik gonorröa puhul
* sünnitusjärgne endometriit (*endometritis puerperalis*): põletik lapsevoodis (lapsevoodipalavik)
* vanadusendometriit (*endometritis senilis*): põletik limaskesta atroofia tõttu
* tuberkuloosne endometriit (*endometritis tuberculosa*): tuberkuloosne põletik
* abordijärgne endometriit (*endometritis post abortum*): pärast aborti

### Kliiniline pilt

Tavaliselt on patsientidel lokaliseeritud rõhuv valu emakas, eriti emakapõhjas ning veritsus ja palavik.

Kui põletik kandub üle munasarjadele ja munajuhale, siis on patsiendil tugevad valud ja kõrge palavik.

Analüüsides on iseloomulik kõrged põletikunäitajad.

### Ravi

Endometriiti ravitakse tavaliselt haiglas antibiootikumidega.

Spasme ja valusid ravitakse butüülskopolamiini ja põletikuvastaste ravimitega.

Kui emakaõõnde koguneb mäda (püomeetra), tuleb seda dreenida.

Pärast põletiku ägedat faasi tuleb välistada kasvaja. Selleks kasutatakse tavaliselt abrasiooni ja patodiagnostikat.

### Tüsistused

* Nakkuse levik munasarjadesse ja munajuhasse (adneksiit)
* Haigusetekitajate levik kõhuõõnde (peritoniit)
* abstsess (näiteks tuboovariaalne abstsess)
* sepsis
**.om** on Omaani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni haldab Omaani telekommunikatsiooni amet.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.re** on Réunioni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.sh** on Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.pn** on Pitcairni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Colorado linnast; Utah' asula kohta vaata artiklit Ouray (Utah); indiaanipealiku kohta vaata artiklit Ouray (indiaanipealik).* |

---

**Ouary** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Ouary maakonna halduskeskus.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 898. Aastal 2010 oli elanikke 1000 ja 2000. aastal 813.

Ouray on tuntud "Ameerika Šveitsina". Linna asub San Juani mägedes 2375 meetri kõrgusel merepinnast. Linna läbib maantee Route 550. Ourayst umbes 64 km kaugusel põhjas asub Montrose ja 37 km kaugusel lõunas Silverton. Ouray ja Silvertoni vaheline maanteelõik on tuntud kui *Million Dollar Highway*.

Ourays on eristatavad neli aastaaega. Suviti võib päevane õhutemperatuur kerkida 30 °C lähedale, kuid ööd on sageli jahedad. Sügised on üldiselt jahedad. Talved on pikad ja külmad, kuid ekstreemseid temperatuure esineb harva, samuti on talved lumised. Ka kevaded on jahedad ning märkimisväärselt esineb lumesadu ka aprillis ja mais. Aasta keskmine sademete hulk on 582 mm. Sademeid langeb aasta lõikes suhteliselt ühtlaselt. Mai keskpaik kuni juuni lõpp on tavaliselt kõige kuivem periood aastas. Lund sajab keskmiselt 351 cm aastas.

Ouray asutati 1870. aastate keskpaigas. Algul oli Ouray kaevanduslinn, linna lähistel asus üle 30 kaevanduse. 1877. aastal sai linn vastloodud Ouray maakonna halduskeskus. Ouray sai linnaõigused 24. märtsil 1884. Tippajal, 1890. aasta rahvaloenduse ajal, elas linnas 2534 inimest.

21. detsembril 1887 ehitati läbi linna raudteelinn, mida raudteekompanii Denver & Rio Grande Railway. Viimane regulaarne reisirong saabus 14. septembril 1930.

Ouray peatänav on kantud USA ajalooliste paikade riikliku registrisse *National Register of Historic Places*, enamik tänavalt asuvatest hoonetest on ehitatud 19. sajandi lõpus. Tänaval asuvad Ouary maakonna kohtumaja, St. Elmo hotell, St. Joseph's Minersi haigla, Westerni hotell ja Wrighti ooperimaja. Eraldi on ajalooliste paikade registriise lisatud Ouray raekoda ja Walshi raamatukogu ning Beaumonti hotell.

1968. aasta sügisel filmiti Ouray maakonnas filmi "Tõeline visadus" ("True Grit"), mis sisaldas ka stseene Ouray ja lähedal asuvast Ridgway linnast.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
3. ↑  "Ouray, Colorado – Switzerland of America". legendsofamerica.com. Vaadatud 8.10.2021

Välislingid
-----------

 Ouray – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 
* 

| * v
* r
Ouray maakond |
| --- |
| 
Maakonna halduskeskus: **Ouray** |
| Linnad | 
Ouray **·** Ridgway |  |
| Muud asulad | 
Camp Bird **·** Colona **·** Dallas **·** Eldredge **·** Loghill Village **·** Portland **·** Thistledown |
| Kummituslinnad | 
Ironton **·** Sneffels |
**.tf** on Prantsuse Lõunaalade Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Dispilió tahvli tekst
**Dispilió tahvel** on kiviajast pärinev sümbolitega kaetud puidust tahvel. Tahvli kaevas välja Kreeka arheoloog Giórgos Hourmouziádis Kreekas Dispiliós läbi viidud kaevamistel ning see on radiosüsiniku meetodil dateeritud ligikaudu aastasse 5260 eKr. Tahvel avastati 1993. aastal järve kaldal asunud noorema kiviaja asulast tänapäevase Dispilió küla lähedal (Kastoriá järve ääres Kastoriá piirkonnaüksuses).

Leidmine
--------

Järve asulakoht ise avastati 1932. aasta kuival talvel, mil järve veetase langes ja asulakoht paljastus. Esialgse ülevaatuse viis 1935. aastal läbi Kreeka arheoloog Antónios Keramópoulos.

Väljakaevamised algasid aga alles 1992. aastal Thessaloníki Aristotelese Ülikooli esiaja arheoloogia professori Giórgos Hourmouziádise eestvedamisel. Asulakoht oli asustatud pikka aega, alates ligikaudu aastast 5600–5000 eKr kuni ligikaudu ajani 3000 eKr. Asulakohast on leitud mitmesuguseid asju: keraamikat, puust ehitiste osi ja jalgteede jäänuseid, seemneid, luid, kujukesi, ehteasju, flööte ja ühena kõige olulisematest leidudest sümbolitega kaetud tahvel.

Tahvli leidmisest anti avalikkusele teada 1994. aasta veebruaris Thessaloníki Aristotelese Ülikoolis toimunud sümpoosionil. Andmed asula paleokeskkonna, botaanika, kalapüügitehnikate, tööriistade ja keraamika kohta avaldati mitteametlikult Kreeka arheoloogiaajakirja Eptakyklos 2000. aasta juuninumbris ning seejärel 2002. aastal arheoloogi enda poolt.

Tahvel sai osaliselt kahjustada ajal, mil ta ei olnud enam muda ja veega kaetud, vaid viibis pikka aega hapnikurikkas keskkonnas, ja on seetõttu konserveerimisel. Tahvlist rääkiv täielik akadeemiline publikatsioon ootab konserveerimise lõpetamist.

Vaata ka
--------

* Vinča kultuur
* Vinča sümbolid
* Tărtăria tahvlid

Viited
------

1. ↑  Whitley, James. "Archaeology in Greece 2003–2004". *Archaeological Reports*, No. 50 (2003, pp. 1–92), p. 43.

Allikad
-------

* G. H. Hourmouziádis, toim.. "Dispilio, 7500 Years After". Thessaloniki, 2002.
* G. H. Hourmouziádis. "Ανασκαφής Εγκόλπιον". Athens, 2006.

Välislingid
-----------

* Dispilió lineaarsed kirjamärgid; Kreeka Kultuuriministeerium
* Väljakaevamist läbi viinud meeskonna akadeemiline ajakiri "Anáskamma"
**Oumar Tatam Ly** (sündinud 28. novembril 1963 Pariisis) on Mali majandusteadlane ja poliitik.

Ta oli 5. septembrist 2013 kuni 5. aprillini 2014 Mali peaminister.

Ta on poliitiliselt sõltumatu.

Oumar Tatam Ly on töötanud Maailmapangas ja Lääne-Aafrika Keskpangas.

Viited
------

1. ↑  Mali makes banker Oumar Tatam Ly its first post-war Prime Minister

Välislingid
-----------

* Mali makes banker Oumar Tatam Ly its first post-war Prime Minister


Mali peaministrid

Jean-Marie Koné |
Modibo Keïta |
Yoro Diakité |
Mamadou Dembelé |
Soumana Sacko |
Younoussi Touré |
Abdoulaye Sékou Sow |
Ibrahim Boubacar Keïta |
Mandé Sidibé |
Modibo Keïta |
Ahmed Mohamed ag Hamani |
Ousmane Issoufi Maïga |
Modibo Sidibé |
Mariam Kaïdama Sidibé Cissé |
Cheick Modibo Diarra (kohusetäitja) |
Diango Cissoko (kohusetäitja) |
Oumar Tatam Ly |
Moussa Mara |
Modibo Keïta |
Abdoulaye Idrissa Maïga |
Boubou Cissé |
Moctar Ouane (kohusetäitja) |
Choguel Kokalla Maïga |
Abdoulaye Maïga (kohusetäitja)
Kolõma mäestik
**Kolõma mägismaa** ehk **Gedan** ehk **Gõdan** (vene keeles Колымское нагорье ehk Гедан ehk Гыдан) on mägismaa Venemaa kirdeosas Kirde-Siberis peamiselt Magadani oblasti territooriumil. Mägismaa lõunaosa paikneb Jama ja Gižiga lahe rannikul.

Kolõma mägismaa koosneb mäeahelikest, lavamaadest ja seljakutest, mis eraldavad Kolõma jõe jõgikonda Vaikse ookeani vesikonna jõgedest. Suntar-Hajata ahelikust ulatub ta idas ja kirdes 1300 km kaugusele Anadõri jõelähteni. Mägismaa edelaosas on ülekaalus lavamaad, lühikesed mäeahelikud ja graniidist mäemassiivid kõrgusega 1500–1800 m. Kirdes paikneb mitu mäeahelikku, mis on eraldatud tektooniliste nõgude poolt. Need on Maimandžinski ahelik (kuni 1800 m), Ola lavamaa, Seimtšani-Bujundini nõgu, Omsuktšani ahelik (kuni 1962 m), Omsuktšani nõgu, Korkodoni ahelik, Kedoni ahelik, Ülemkedoni nõgu, Kongini ahelik, Molongdini ahelik jt.

Kolõma mägismaa läänenõlval on mandriline paraskliima. Juuli keskmised õhutemperatuurid on +8...+10 °С, jaanuari –40 °С. Suvi on kuiv. Idanõlv on tuulepealne niiske kliimaga. Juuli keskmine õhutemperatuur on +4 °С, jaanuari kuni –20 °С.

Kolõma mägismaa 2/3 territooriumist on metsatu, esineb sammalde ja samblikega mägitundra ning kääbus-seedermänd. Jõeorud ning mäeahelike ja seljakute nõlvade alaosad on kaetud kõrguseni 500 m põhja- ja kuni 800 m lõunanõlvadel hõredate lehisemetsadega. Orgude põhjas on levinud lammimetsad.

Kolõma mägismaal on kulla, tina ja haruldaste muldmetallide leiukohad. Nõgudes on kivi- ja pruunsöe leiukohad. Mägismaal on rohkesti termaalvett.
**.pr** on Puerto Rico Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.sm** on San Marino Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib matemaatika mõistest; dispersioonist füüsikas vaata Dispersioon (füüsika); dispersioonist hüdrogeoloogias vaata Dispersioon (hüdrogeoloogia)* |

---

**Dispersioon** on juhusliku suuruse varieeruvuse mõõt, ta näitab, kui palju uuritav suurus varieerub. Näiteks kui katseseerias (nt kümnekordsel täringuviskel) on kõigi katsete tulemus sama (nt 2 silma), siis katsete dispersioon on null. Mida suurem aga dispersioon on, seda enam erinevad katsete tulemused üksteisest.

Matemaatiline definitsioon
--------------------------

Olgu {\displaystyle \operatorname {E} (X)} juhusliku suuruse {\displaystyle X} keskväärtus, siis suuruse {\displaystyle X} dispersioon on defineeritud kui selle suuruse {\displaystyle X} ja tema keskväärtuse {\displaystyle \operatorname {E} (X)} vahe ruudu keskväärtusena: 

{\displaystyle \operatorname {D} (X)=\operatorname {E} ((X-\operatorname {E} (X))^{2})=\operatorname {E} (X^{2})-(\operatorname {E} (X))^{2}},
kus {\displaystyle X^{2}=X\cdot X}. Sageli, eriti ingliskeelses kirjanduses, tähistatakse dispersiooni ka {\displaystyle \operatorname {V} (X)} või {\displaystyle \operatorname {var} (X)}.

Vaata ka
--------

* Standardhälve
**Prantsusmaa revolutsioonikalender** ehk **Prantsusmaa Vabariigi kalender** oli pärast Prantsuse revolutsiooni kasutusele võetud kalender. Uus ajaarvamine, mis oli puhastatud kõigest kristlikust ja rojalistlikust, võeti vastu 1793. aasta oktoobris ning see hakkas kehtima tagasiulatuvalt alates 22. septembrist 1792. Sel päeval kuulutati Prantsusmaa vabariigiks.

Prantsusmaa revolutsioonikalender jagas aasta kaheteistkümneks kuuks, igaühes neis oli 30 päeva. Aasta algas sügis- ja lõppes suvekuudega. Kuudele anti nimetused loodusnähtuste järgi. Aasta lõpus oli veel 5 (liigaastatel 6) päeva, mis kandsid sankülotiidide nime. Revolutsioonikalender kehtis Prantsusmaal 1805. aasta lõpuni.

Revolutsioonikalendrit kasutati ka 1871. aastal Pariisi Kommuuni ajal, kokku 18 päeva.

Kuude nimetused
---------------

* sügiskuud:
	+ vandemjäär (*Vendémiaire*, viinamarjakuu), 22. september–21. oktoober
	+ brümäär (*Brumaire*, udukuu), 22. oktoober–20. november
	+ frimäär (*Frimaire*, külmakuu), 21. november–20. detsember
* talvekuud:
	+ nivoos (*Nivôse*, lumekuu), 21. detsember–19. jaanuar
	+ plüvioos (*Pluviôse*, vihmakuu), 20. jaanuar–18. veebruar
	+ vantoos (*Ventôse*, tuulekuu), 19. veebruar–20. märts
* kevadkuud:
	+ žerminaal (*Germinal*, idanemiskuu), 21. märts–19. aprill
	+ floreaal (*Floréal*, õitsemiskuu), 20. aprill–19. mai
	+ preriaal (*Prairial*, heinakuu), 20. mai–18. juuni
* suvekuud:
	+ messidoor (*Messidor*, lõikuskuu), 19. juuni–18. juuli
	+ termidoor (*Thermidor*, kuumakuu), 19. juuli–17. august
	+ früktidoor (*Fructidor*, viljakuu), 18. august–16. september

Nädalapäevad
------------

Dekaadide päevi nimetati nende järjekorranumbritena: primidi (esimene päev), duodi (teine päev jne.), tridi, quartidi, quintidi, sextidi, septidi, octidi, nonidi ja décadi. Lisapäevad olid pühad ja pühendatud väärtustele - vastavalt voorustele ja karskusele, andele ja talentidele, tööle ja töökusele, veendumustele ja põhimõtetele, aule ja tänule ning revolutsioonile ja aadetele.

Lisaks oli aasta kõikidele päevadele kinnitatud mingi sümbol (vastukaaluks Gregoriuse kalendri pühakutele). Number 5-ga lõppevad päevad olid tähistatud loomade ja lindudega, 0-ga lõppevad kuupäevad tööriistade või -vahenditega (sh ka veski) ning ülejäänud taimede või mineraalide nimetustega. Enamik taimedest olid seejuures kultuur- või toidutaimed, sageli ka maitsetaimed.

Viited
------

1. 1 2 3  Mati Laur, Tõnu Tannberg, *Inimene, ühiskond, kultuur. III osa, Uusaeg* (Tallinn: Avita, 2009), lk 82.
2. ↑  Ingliskeelne Vikipeedia (vaadatud 19. veebruar 2013).
**Pilu** on auguline tikand, mille tegemisel (*pilutamisel*) tõmmatakse osa lõngu riidest välja ning allesjäänud lõngad ühendatakse rühmiti mustriks.

Kirjeldus
---------

Pilu on vanimaid tekstiilesemete kaunistamise tehnikaid. Kui välja tõmmatakse kas osa koe- või lõimelõngadest, on tegemist ühesuunalise piluga. Kui välja tõmmatakse mõlemad lõngad, on tegemist võrkpiluga.

Eesti alad
----------

Eestis tehti enamasti ühesuunalist pilu. Tanusid, särke, käiseid, põllesid ja muid tekstiilesemeid kaunistati kitsa lihtpilu või laiema sõlm- ja põimpiluga, Saaremaal ka mähkpiluga. Eriti rikkaliku ornamendiga, valgete ja värviliste niitidega põim- ja mähkpilu tehti Viljandi-, Lääne-, Pärnu- ja Saaremaal. Kahesuunalise võrkpiluga kaunistati põllesid Lõuna-Eestis ja käiseid Põhja-Eestis. Põhjarannikul osati ka Skandinaaviast pärit hardangerpilu. Rahvarõivaste pilud tehti harilikult valge lõngaga.

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 208.
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 144.

Välislingid
-----------

* Pilu, Eesti Vabaõhumuuseum
**Pfalz-Sulzbach** oli Saksa-Rooma riigi kahe eraldi osariigi nimi, paiknedes tänapäeva Saksamaal Baieri liidumaal Amberg-Sulzbachis, mida valitses Wittelsbachide haru.

Pfalz-Sulzbach (1569–1604)
--------------------------

|  |
| --- |
| **Pfalz-Sulzbach** |
|  |
| **1569 - 1604** |
|  |
| **PealinnRingkondHaru** | SulzbachBaieriVürstide nõukogu |
| Eraldus Pfalz-Zweibrückenist | 1569 |
| Annekteeriti Pfalz-Neuburgi | 1604 |
|

Pfalz-Sulzbach eraldati Pfalz-Zweibrückenist pärast hertsog Wolfgangi surma aastal 1569. Tema soov oli, et Pfalz-Sulzbach lüüakse Pfalz-Zweibrückenist lahku ja seda valitseks tema noorem poeg Otto Heinrich. Otto Heinrich suri aastal 1604 pärijateta, nii läks Pfalz-Sulzbach Pfalz-Neuburgile.

| Nimi | Valitsusaeg |
| --- | --- |
| Otto Heinrich | 1569–1604 |
|

Pfalz-Sulzbach (1614–1742)
--------------------------

Aastal 1614, pärast pfaltskrahv Philipp Ludwigi surma eraldati Pfalz-Neuburgist Pfalz-Sulzbach tema pojale Augustile. See koosnes kahest eraldiseisvast alast, mida eraldas Baieri kuurvürstkond. See piirnes läänes riigilinn Nürnbergi territooriumiga ja idas Tšehhi kuningriigiga.

Augusti järglane Christian August oli salliv valitseja, kes lubas oma alluvatel valida omale usulise eelistuse, viis sisse simultankiriku, võimaldas juutidel elada Sulzbachis aastal 1666 ja rajas tähtsa trükitööstuse. Tema järglaste valitsemisajal sai selgeks, et Pfalz-Sulzbach võib pärida pärast Karl III Philippi surma Pfalzi kuurvürstkonna, kuid see toimus alles aastal 1742 Karl Theodori jaoks.

|  |
| --- |
| **Pfalz-Sulzbach** |
|  |
| **1614 - 1742** |
|  |
| **PealinnRingkondHaru** | SulzbachBaieriVürstide nõukogu |
| Eraldus Pfalz-Neuburgist | 1614 |
| Annekteeriti Pfalzi kuurvürstkonda | 1742 |
|

| Nimi | Valitsemisaeg | Märkused |
| --- | --- | --- |
| August | 1614–1632 |  |
| Christian August | 1632–1708 |  |
| Theodor Eustach | 1708–1732 |  |
| Johann Christian Joseph | 1732–1733 |  |
| Karl Theodor | 1733–1742 | Pfalzi kuurvürst; Baieri hertsog |
|
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib võistlusest spordis; lähedase mõiste kohta üldisemalt vaata artiklit Konkurents.* |

---

Spordivõistlus korvpallis
Pühvlitega võiduajamine Balil
**Võistlus** on tegevus, kus osalejad/osaleja püüavad saavutada paremat tulemust kui teised, teisi võita. Võistlus käib peamiselt majanduses, poliitikas ja spordis. Võistlus käib majanduses võimalikult suure hulga klientide saamise pärast, spordis kehaliste või vaimsete võimete üleoleku näitamiseks, poliitikas suurema valijate toetuse saavutamise nimel. 

Spordivõistlusel võrreldakse sportlaste saavutusi kokkulepitud reeglite alusel.

Võistlusi korraldatakse paljudes valdkondades.

Võitlus on niisugune võistlus, kus tahtlikult kasutatakse vägivalda.

Vaata ka
--------

* eeljooks
* geim
* Guinnessi rekordite raamat
* kaheksandikfinaal
* konkurents
* konkurss
* maailmameistrivõistlused
* maraton
* matš
* olümpiamängud
* partii
* poolaeg, kolmandikaeg, veerandaeg
* poolfinaal, \*veerandfinaal
* raund
* regatt
* rekord
* sett
* sotsialistlik võistlus
* turniir
* viktoriin
* võidurelvastumine
* võistlusvoor
* võitlus
Ehalkivi, suurim maa peal asuv rändkivi Baltikumis
**Rändkivi** (inglise *erratic*) on liustiku poolt transporditud ning liustiku sulades maha jäänud kivi.

Rändkivid esinevad tihti sellises piirkonnas, mille geoloogiline ehitus ei saa nende lähteallikaks olla. Näiteks Eestis on kristalsed rändkivid laialt levinud, kuid aluspõhja ülemine osa, mis avaneb maapinnal, sisaldab vaid settekivimeid. Kristalsed kivimid avanevad maapinnal meist põhja pool ehk Fennoskandia kilbil. Et rändkivide seas võib leiduda ka väga suuri rändrahne, pidi neid transportima nähtus, millel on väga suur jõud. Ainsaks reaalseks lahenduseks ongi aeglaselt edasiliikuvad liustikud. Sellele ideele jõuti juba 19. sajandi keskpaigaks ning tänapäeval on see geoloogide seas üldtunnustatud idee. 

Suuruse järgi jagatakse rändkivid näiteks kruusaks, veeristeks, rändrahnudeks jne. Väiksed kivikesed kuuluvad sorteerimata liustikusette ehk moreeni koostisse.

Kristalseid rändkive nimetatakse ka raudkivideks või maakivideks. Nad on enamasti punakat või tumedat värvi.
**Võistkondlikud maailmameistrivõistlused males** (inglise keeles *World Team Chess Championship*) on FIDE egiidi all peetav rahvusvaheline malevõistlus rahvuskoondistele. 

Korraldatakse 1985. aastast. Esimesed neli võistkondlikke MM-võistlusi peeti Luzernis. Hilisemaid MM-võistlusi on peetud Armeenias, Iisraelis, Türgis, Hiinas, Venemaal ja Kasahstanis. Aastatel 1985–2010 korraldati võistlusi iga nelja aasta tagant, 2011. aastast toimuvad MM-id iga kahe aasta tagant (paaritutel aastatel). 

Esimestel võistlustel (1985) kuulus võistkonda 8 liiget (mängiti kuuel laual), aastatel 1989–2010 kuus liiget (mängiti neljal laual) ja alates 2011. aastast kuulub võistkonda viis liiget (mängitakse neljal laual). 

2007. aastast peetakse eraldi võistlusi naismaletajatele. Võistkonda kuulub viis liiget; mängitakse neljal laual. Alates 2017. aastast peetakse naiste võistkondlikke MM-võistlusi samas kohas ja samal ajal lahtiste võistlustega.

Osavõtvad rahvuskoondised
-------------------------

Võistkondlikele MM-võistlustele pääseb vaid 10 võistkonda. Näiteks märtsis 2019 Nur-Sultanis toimunud võistlustele määrati osalised järgmiselt:

* valitsev võistkondlik maailmameister
* valitsev Euroopa võistkondlik meister
* valitsev Aasia võistkondlik meister
* kõrgema keskmise ELO-reitinguga Põhja-Ameerika võistkond
* kõrgema keskmise ELO-reitinguga Aafrika võistkond
* 2018. aasta maleolümpia 3 paremat võistkonda (kes ei klassifitseerunud muude parameetrite alusel)
* korraldajariigi võistkond
* FIDE presidendi nominatsioon

Naiste võistkondlikud maailmameistrivõistlused males
----------------------------------------------------

Naiste võistkondlikuks maailmameistriks on enim kordi (4) tulnud Hiina (2007–2011, 2019). Korra on tulnud maailmameistriks Ukraina (2013), Gruusia (2015) ja Venemaa (2017).

Kolm võistkondlikku MM-kulda on saanud Hou Yifan, Zhao Xue, Shen Yang ja Huang Qian, kaks kuldmedalit Tan Zhongyi, Ju Wenjun ja Jekaterina Lagno.

* Hou YifanHou Yifan
* Zhao XueZhao Xue
* Shen YangShen Yang
* Huang QianHuang Qian

Ühe võistkondliku MM-kulla on saanud Zhang Xiaowen, Anna Ušenina, Marija Muzõtšuk, Natalja Žukova, Bela Hotenašvili, Inna Gaponenko, Lela Javahišvili, Meri Arabidze, Nino Batsiašvili, Salome Melia, Nana Dzagnidze, Aleksandra Kostenjuk, Valentina Gunina, Aleksandra Gorjatškina, Olga Girja, Lei Tingjie ja Ding Yixin.

Võistkondlikud (lahtised) maailmameistrivõistlused males
--------------------------------------------------------

Jaan Ehlvest – kuulus 1989. aastal võistkondliku maailmameistri võistkonda
Võistkondlikuks maailmameistriks lahtisel turniiril (osa võtta võivad ka naismaletajad) on tulnud Venemaa (5 kuldmedalit), Nõukogude Liit (2), Hiina (2), Ukraina (1), Armeenia (1) ja Ameerika Ühendriigid (1).

1989. aastal Šveitsis Luzernis toimunud võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kuldmedali võitnud Nõukogude Liidu võistkonda kuulus ka eesti malesuurmeister Jaan Ehlvest.

Vaata ka
--------

* Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused males

Välislingid
-----------

* World Team Championship 2019. wteams.astana2019.fide.com
**Harald Tammur** (5. jaanuar 1917 Varnja – 12. mai 2001 Tartu) oli eesti vaimulik.

Elulugu
-------

Harald Tammur õppis Tartu Ülikoolis teoloogiat 1936–1940, filosoofiat 1940–1943 ja uuesti teoloogiat 1943.

1943. aasta suvel peitis koos kahe teise EÜSi liikmega esimese Eesti rahvuslipu võõra võimu eest.

Ta arreteeriti 1944. aastal Saksa Julgeolekupolitsei poolt ja viidi Stutthofi koonduslaagrisse. Vabanes 1945 ja pärast Tartusse naasmist arreteeriti NKVD poolt ja saadeti Kemerovo oblastisse Južkuzbasslagi, seejärel Karaganda oblastisse Steplagi. Vabanes vangistusest 1950. aastal ning asumiselt Krasnojarski krais juunis 1954. 

1954–1979 oli ta EELK Nõo koguduse õpetaja, samas ka 1965–1979 Rannu koguduse ja 1972–1979 Elva koguduse hooldajaõpetaja. 1979–1997 oli Tartu Pauluse koguduse õpetaja ning samas ka Nõo koguduse (1979–1996) ja Kambja koguduse (1979–1995) hooldajaõpetaja. 1981–1996 oli ta Tartu praost.

Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.

Tunnustus
---------

* Riigivapi teenetemärgi II klass, 1996
* Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane, 1995

Viited
------

1. ↑  Auvilistlased Eesti Üliõpilaste Selts

Kirjandus
---------

* "Mälestused eesti rahvuslikust vastupanuliikumisest 1940–1944" Tuna, nr 1, 2007

Välislingid
-----------

* HARALD TAMMUR EELK


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Johannes Selliov** | **Tartu Pauluse koguduse õpetaja**1979–1997 | Järgnev**Joel Luhamets** |
| Eelnev**August Janni** | **Tartu praost**1981–1996 | Järgnev**Joel Luhamets** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib hoonest; Kafka romaani kohta vaata artiklit Loss (Kafka), Michael Haneke filmi kohta vaata artiklit Loss (film 1997)* |

---

**Loss** oli kõrgaadlile või kuningale kuuluv või kuulunud pidulik esindus- ja eluhoone, mis arenes välja keskaegsest linnusest selle kaitseotstarbe minetamisel.

Suurejoonelisi linnas asuvaid esinduslosse kutsuti ka paleedeks.

Lossiehitusele on eeskuju andnud Prantsusmaa oma renessansiaegsete lossidega Montsoreau, Vaux-le-Vicomte, Versailles, Louvre, Fontainebleau jt. Tihtipeale säilis lossides nelinurkse siseõuega linnuse põhiplaan, vahel ka ümarad nurgatornid nagu Chambord. Lossi keskel asus peahoone, kummalgi küljel asusid tiibhooned ja nende vahel peaõu *cour d'honneur*. Lossi peahoones asusid rikkalikult kujundatud esindusruumid, mis moodustasid antifaadi. 

Looduslikule terrassile ehitatud losside puhul olid tiibhooned tavaliselt peahoone pikendused (asusid peahoonega ühel joonel). Sellised lossid on Belvedere Viinis, Petrodvoretsi ja Tsarskoje Selo loss ning Eestis Kadrioru ja Alatskivi loss. 

Lossi juurde kuulus aiakunsti reeglite järgi kujundatud park.

Vaata ka
--------

* Losside loend
**Võistre järv** (ka *Võistvere järv*) on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võistre külas. Järv asub 8 km Viljandist põhja pool, Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee lähedal.

Võistre järve pindala on 9,8 ha, pikkus 600 m, laius 250 m, keskmine sügavus 2,7 m, suurim sügavus 6 m, kõrgus merepinnast 83,5 m ja veevahetus 5 korda aastas. Järv on põhja-lõunasuunaline ja seda läbib Uueveski oja, lisaks toitub järv kaldaallikatest. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu.

Kaladest leidub järves ahvenat, latikat, haugi, särge, roosärge, linaskit ja lutsu.

Järve loodekaldal asub ujumis- ja telkimiskoht.

Vaata ka
--------

* Uueveski oja
* Auksi-Karula järved
* Võistre

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Võistre järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 22.08.2016)
2. ↑  Võistre järv keskkonnaportaalis (vaadatud 22.08.2016)

Välislingid
-----------

* Võistre järv Eesti looduse infosüsteemis
* Võistre järv keskkonnaportaalis
**Harald Wilhelm Põld** (4. november 1874 Pikaristi, Viru-Nigula kihelkond – 20. august 1939 Tallinn) oli eesti vaimulik, piiblitõlkija ja grammatikate autor.

Lõpetas algkooli Jõhvis, õppis aastatel 1887–1891 Narva linnakoolis ja 1891–1896 Narva gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1896–1903. Prooviaastal oli ta Peterburi Jaani koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 18. augustil 1905.

Oli aastatel 1906–1928 Kose koguduse õpetaja, olles 1920–1928 veel Ida-Harju praostkonna praost. Aastatel 1921–1925 oli ta Konsistooriumi assessor. Aastatel 1928–1939 oli ta Eesti Misjoni Seltsi välismisjoni juhataja ja Meie Misjoni toimetaja.

Isiklikku
---------

Tema vend Peeter Põld oli teoloogiharidusega eesti kooli-, karskus- ja riigitegelane. Harald Põld oli abielus ning nelja poja ja ühe tütre isa. Poegadest Eerik Põld oli kunstiajaloolane, Hillar Põld oli kirikuõpetaja ja kirikuajaloo õppejõud, Naan (Naatan) Põld oli Hamburgi muusikaülikooli lauluprofessor ning oratooriumide ja kantaatide solist.

Viited
------

1. ↑  Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
2. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988

Kirjandus
---------

* Toomas Paul, "Harald Põld Vana Testamendi tõlkijana" – Keel ja Kirjandus 1996, nr 10, lk 675–686 ja nr 11, lk 749–759
* Toomas Paul, "Harald Põld Uue Testamendi tõlkijana" – Keel ja Kirjandus 1996, nr 12, lk 814–828

Välislingid
-----------

* Harald Põld. *Mis tähendab protestantlik, mis evangeelne, mis lutherlik*. - Meie Kirik 6.12.2008.
* Harald Põld Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**Hülgeraud** (ka *hülgerõngas*) on endisaegne talvine hülgepüügirelv, harpuun.

Kirjeldus
---------

Saaremaal, Kihnus ja Ruhnus olid hülgerauad ühel tasapinnal asuvate kahe ühesuguse või erineva pikkusega kisuga. Kiskude servad olid nii teravad, et neid kasutati ka lõikeriistadena. Hiiumaal ja põhjarannikul olid hülgerauad ühe lühikese ja ühe pika, nurkselt paikneva kisuga. Hülgeraua külge oli seotud hobusejõhvidest punutud nöör ning raua otsas oli putk, mille sisse lükati lahtiselt puuvars. Varreks võis olla ka lühike pootshaak (käks).

Kasutamine
----------

Jääauku hingama tulnud hülge pihta visati hülgeraud. Looma tabamisel hülgeraud eraldus umbes 2 meetri pikkusest, kinnitamata varrest. Küti kätte jäänud nööri abil tõmmati haavatud hüljes jääaugust välja. Veest väljatõmbamisel kasutati väsitamistaktikat, mis sundis hüljest jääauku hingama tulema.

19. sajandi teises pooles hakkas hülgeraua kasutamine taanduma püssi ees.

Vaata ka
--------

* Hülgeoda
* Hülgepüss
* Hülgevõrk
* Hülgeõng
* Käks
* Tang

Viited
------

1. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 43
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 28

Kirjandus
---------

* Ilmari Manninen. Die Sachkultur Estlands, I Band. Õpetatud Eesti Selts, Tartu, 1931, 71–75.

Välislingid
-----------

* Hülgeraud. Eesti Rahva Muuseum
* Filmiaparaadiga hülgepüügil. DIGAR. Päevaleht, nr. 85, 27. märts 1938.
* Hülged rahvapärimuses. Eesti Loodus, nr 12, 2014, 8–13.
* Prangli saare hülgeküttimise traditsioonid. Maaleht, 16. veebruar 2011.

* 
* 
* 
*