Seferis (1921)
**Giórgos** **Seféris** (ka *Yiórgos Sepherēs*, *Jorgos Seferis*; kreeka keeles Γιώργος Σεφέρης; tegelikult **Seferiádis**; kreeka keeles Σεφεριάδης; 13. märts 1900 Smyrna – 20. september 1971 Ateena) oli Kreeka luuletaja ja diplomaat, Nobeli kirjandusauhinna laureaat 1963.

1918–1925 õppis Seferis Pariisis Sorbonne'i ülikoolis õigusteadust. Vahepealse aja jooksul, 1922 sõdisid Kreeka ja Türgi omavahel, Kreeka sai lüüa ja kaotas Smyrna. Paljud kreeklased, sealhulgas Seferise pere, põgenesid Väike-Aasiast ja Seferis ei külastanud oma sünnilinna enne 1950. aastat.

1925 tuli Seferis Ateenasse ja võeti juba järgmisel aastal tööle välisministeeriumi. Nii algas tema pikk ja edukas diplomaadikarjäär. Ta töötas 1931–1934 Suurbritannias Kreeka saatkonnas ja 1936–1938 Albaanias konsulina. Teise maailmasõja ajal okupeeris Saksamaa Kreeka ning sel ajal tegutses Seferis Kreeka eksiilvalitsuses Kreetal, Egiptuses, Lõuna-Aafrikas ja Itaalias. Ateenasse tuli ta tagasi alles 1944. Ta jätkas tööd välisministeeriumis, töötades diplomaadina Ankaras 1948–1950 ja Londonis 1951–53. 1953–1956 oli ta Kreeka saadik Liibanonis, Süürias, Jordaanias ja Iraagis ja 1957–1961 suursaadik Suurbritannias. Seejärel läks ta erru.

Seferis sai palju tiitleid ja autasusid. Ta oli nelja ülikooli audoktor: 1960 Cambridge'i ülikooli, 1964 Oxfordi ülikooli ja Saloniki ülikooli ning 1965 Princetoni ülikooli audoktor.

1967 tuli Kreekas võimule natsionalistlik ja paremäärmuslik kolonelide diktatuur. Pärast seda, kui kahe aasta jooksul oli režiim lõpetanud poliitilised vabadused, sealhulgas sõna- ja trükivabaduse, kehtestanud tsensuuri ning hakanud poliitilistel põhjustel inimesi vangistama ja piinama, astus Seferis selle vastu. 28. märtsil 1969 tegi ta BBC-le avalduse, mille koopiad saatis igale ajalehele Ateenas. Ta kutsus üles valitsevat režiimi lõpetama.

Seferis ei elanud 1974. aastani, et näha kolonelide diktatuuri langust. Ta suri juba 1971. Tema matused kujunesid suureks meeleavalduseks: tema sarga järel käisid Ateena tänavail tohutud rahvamassid, kes laulsid Mikis Teodorakise laulu Seferise luuletusele "Lahtiütlemine", mis tollal oli keelatud nagu paljud teisedki Seferise teosed. Seferis oli saanud vastupanu sümboliks.

Kui Ateenas toimusid 2004. aasta suveolümpiamängud, siis tsiteerisid mitmed esitajad olümpiamängude avatseremoonial tema luulet.

Teosed eesti keeles
-------------------

* "Hr. Stratis Thalassinos kirjeldab inimest" (poeem). Tõlge ja järelsõna: Kerttu Veldi – Akadeemia 1995, nr. 6, lk. 1263–1271
* "Astyanax", "J. S.-i laadis", "Asine kuningas", "Helena". Tõlge ja järelsõna: Kaarina Rein – Vikerkaar 2012, nr. 10–11, lk. 46–57
* "Lahtiütlemine". Tõlkinud Indrek Hirv ja Kaarina Rein – Vikerkaar 2017, nr. 9, lk. 69
* "Müütiline jutustus". "Logiraamat III". Tõlge ja järelsõna: Kaarina Rein – Loomingu Raamatukogu 2019, nr. 19.–20.

Kirjandus
---------

* Astrid Kurismaa, "Seferise elutee" – Looming 1971, nr. 11, lk. 1753

Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux