recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Telerobootika** on teaduse ja tehnika haru, mis tegeleb kaugjuhitavate robotite arendamise ja loomisega.

Mõiste
------

Sõna telerobootika tuleb kahest sõnast. **Tele**operaator tähendab operaatorit, kes juhib midagi distantsilt. **Robot** on seade, millega on võimalik vastavate käskudega keskkonda manipuleerida.

Kosmose telerobootika
---------------------

Kosmose telerobootika on telerobootika haru, mis tegeleb kosmoses kasutatavate kaugjuhitavate robotite arendamise ja loomisega. Kuna inimeste kõikidele kosmosemissioonidele saatmine on raske ja tihti ka võimatu on vaja neid asendada telerobootikaga. 

Telerobotite eristamine kasutuskeskkonna järgi:

* kosmoselaevasisene tegevus (IVA, ingl k *innervehicular activity*)
* kosmoselaevaväline tegevus (EVA, ingl k *extravehicular activity*)

Kasutusviisilt liigitatakse telerobotid:

* manuaalseteks
* autonoomseteks, kuid pideva inimjärelevalvega.

Oma asukoha põhiselt erinevad:

* taevakeha orbiidil kasutatav
* planetaarsed.

### Eelkäijad

Esimesteks kosmose telerobotiteks loetakse Nõukogude Liidu kuukulgureid Lunohod 1 ja Lunohod 2. Esimene lääneriikide telerobot on Space Shuttle'il kasutatud Shuttle Remote Manipulator System (SRMS). 
Esimene Euroopas väljatöötatud telerobotkäsi oli ROTEX. Esimene Marsil kasutust leidnud kulgur oli Mars Pathfinderi Sojourner.

### Tänapäeva õnnestumised

Marsikulgurid Spirit ja Opportunity. Rahvusvahelises kosmosejaamas kasutatakse Space Station Remote Maniplator Systemit (SSRMS). Kuna SSRMS-i kasutusvaldkond oli piiratud, siis saadeti Rahvusvahelisse kosmosejaama robotkäsi Space Purpose Dexterous Manipulator (SPDM). Seni ainuke kosmoslaevasisene robot on Robonaut 2. Viimane Marsi kulgur, mis on siiani aktiivne, on MSL Curiosity. Viimane Kuule saadetud kuukulgur oli hiinlaste Chang’e 3 Yutu.

### Erilised tunnused

* kallis
* eriotstarbeline
* üle dimensioneeritud
* struktureeritud vs struktureerimata

### Tulevik

* mehitatud missioonide eelsed luuremissioonid
* mehitatud missioonide järgsed missioonid
* orbiidil viibiva mehitatud kontrollkeskusega kulgurmissioonid
* mehitatud osapoolega koostöörobotid

Vaata ka
--------

* Kosmose koloniseerimine
* Kosmoseprügi
* Kosmosekeskkond
* Tartu Observatoorium

Viited
------

1. ↑  Space Telerobotics: Unique Challenges to Human-Robot Collaboration in Space
2. ↑  "Mission to Mars: Mars Pathfinder/Sojourner Rover". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2014. Vaadatud 4. jaanuaril 2018.
3. ↑  Mars Pathfinder Welcome to Mars
| Medalikohad |
| --- |
| Poola esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1972 | Kergekaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Esimene koht | 1971 | Kergekaal |

**Jan Antoni Szczepański** (20. november 1939 Małeczis Lubochnia vald, Tomaszów Mazowiecki maakond, Łódźi vojevoodkond – 15. jaanuar 2017) oli Poola poksija.

Szczepański oli kokku viiekordne Poola meister – kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1962–1963 ja 1969–1970 ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1971. aastal. Ta sai Poola meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) 1961. aastal 2. koha. Ta esindas maavõistlustel Poolat 17 korda ning võitis neist 11 ja kaotas 6 kohtumist.

Szczepański võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

Szczepański võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks.

Szczepański on tegutsenud ka filminäitlejana, sh ka poksiteemalistes filmides.

Viited
------

1. ↑  33. Poola meistrivõistlused poksis. Rzeszów 1962. Tulemused inglise keeles
2. ↑  34. Poola meistrivõistlused poksis. Varssavi 1963. Tulemused inglise keeles
3. ↑  40. Poola meistrivõistlused poksis. Mielec 1969. Tulemused inglise keeles
4. ↑  42. Poola meistrivõistlused poksis. Opole 1970. Tulemused inglise keeles
5. ↑  43. Poola meistrivõistlused poksis. Katowice 1971. Tulemused inglise keeles
6. ↑  32. Poola meistrivõistlused poksis. Wroclaw 1961. Tulemused inglise keeles
7. ↑  20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles
8. ↑  19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Jan Szczepański veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Jan Szczepański filmid lehel *Internet Movie Database*. Inglise keeles
**Anneli Randla** (sündinud 15. jaanuaril 1970 Tallinnas) on eesti arhitektuuri- ja kunstiajaloolane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1988 Tallinna 21. Keskkooli, 1993 TÜ ajaloo osakonna, 1995 Budapesti Kesk-Euroopa Ülikooli magistriõppe ja 1999 Cambridge'i Ülikooli doktoriõppe; *M.A.* (1995, Kesk-Euroopa Ülikool), väitekiri "Dominican Architecture in Livonia", *Ph.D.* (1999, Cambridge'i Ülikool), väitekiri "The Architecture of the Mendicant Orders in Northern Europe". Täiendas end 1994 Jeunesse & Patrimoine'i arhitektuuri restaureerimise kursustel Pariisis ja St. Antoine'is. 1999–2000 Eesti Kunstimuuseumi filiaali teadur, 1999–2000 Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse instituudi teadussekretär, 2000–04 Muinsuskaitseameti (aastani 2002 Muinsuskaitseinspektsioon) peadirektor, aastast 2004 peadirektori asetäitja teadusalal, aastast 1999 ühtlasi Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse instituudi ja restaureerimisteaduskonna õppejõud.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: Eesti ja Põhja-Euroopa keskaegne sakraalarhitektuur, muinsuskaitse ajalugu ja korraldus. Umbes 20 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Uusi leide Muhu kirikust. // Ars Estoniae medii aevii grates Villem Raam. Tallinn, 1995
* Tallinna Dominiiklaste klooster. // Vana Tallinn 5 (1995) 9
* Dominiiklased Vana-Liivimaal: linnastumisest ja arhitektuurist. // Kunstiteadus 9. Tallinn, 1998
* The Mendicants Orders and their Architecture in Scotland. // Mendicants Military orders and Regionalism in Medieval Europe. 1999
* The Sites of the Medicant Friaries in Northern European Towns. // A Comparative Study on the Examples of Scotland, the Northern Netherlands and Livonia. Tartu Hansaseminari materjalid 2000. Tartu, 2002
* Meister Geometres ja teised Hanila kirikus. Hanila kiriku polükroomsest dekoorist ja selle kunstiajaloolisest kontekstist. // Kunstitead. uurimusi 11. Tallinn, 2002

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Välislingid
-----------

* Anneli Randla Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Jan Szyszko (2008)
**Jan Feliks Szyszko** (19. aprill 1944 Stara Miłosna – 9. oktoober 2019) oli Poola metsateadlane ja poliitik, ta kuulus aastast 2001 erakonda Õigus ja Õiglus. 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 oli ta Poola keskkonnaminister (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses).

Ta sündis aastal 1944 Stara Miłosnas (praegu Varssavi linnaosa). Ta lõpetas aastal 1966 metsanduskõrgkooli (Wydział Leśny Szkoły Głównej Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie), aastast 2001 oli ta samas kõrgkoolis professor.

Ta oli aastast 2005 seimi liige. 31. oktoobrist 1997 kuni 19. oktoobrini 1999 oli ta Poola keskkonnakaitse, loodusressursside ja metsanduse minister (Jerzy Buzeki valitsuses). Seejärel oli ta keskkonnaministriks 31. oktoobrist 2005 kuni 16. november 2007 (Kazimierz Marcinkiewiczi ja Jarosław Kaczyński valitsuses). Järgmine kord oli ta keskkonnaministriks 16. novembrist 2015 kuni 9. jaanuarini 2018 (Beata Szydło ja Mateusz Morawiecki valitsuses).

Isiklikku
---------

Ta oli abielus ja tal on kaks tütart.
Thijs Van Leer, Focuse asutajaliige, 1971. aastal
Focus aprillis 1974 Hollandi TV saates.
**Focus** on Amsterdamist, Hollandist, pärit progressiivse roki ansambel, mis toimis aastail 1969–1978 ja uuesti aastast 2001. Ansambel sai kuulsaks oma eripärase looga "Hocus Pocus", mis sisaldab nii joodeldamist, vilistamist, flöödi- ja suupillimängu kui kitarrisoolosid. Ansambli ainuke liige, kes on püsinud selle juures algusest peale, on laulja, flöödi- ja klahvpillimängija Thijs van Leer. Teine bändi pikaajaline tegija ja mõjutaja on olnud kitarrist Jan Akkerman.

Albumid
-------

* In and Out of Focus - 1970
* Moving Waves (*tõõsõ nimega* Focus 2 - 1971
* Focus 3 - 1972
* At the Rainbow - 1973
* Hamburger Concerto - 1974
* Mother Focus - 1975
* Ship of Memories - 1976
* Focus con Proby - 1978
* Focus - 1985
* Focus 8 - 2002
* Live at the BBC 1976 - 2004
* Focus 9 / New Skin - 2006
* Focus X - 2012
* Golden Oldies - 2014
* Focus 8.5 / Beyond the Horizon - 2016
* The Focus Family Album - 2017
* Focus 11 - 2018

* Ametlik koduleht
Aride'i saare asendikaart
**Aride** on Seišellidele kuuluv saar India ookeanis. Saar kuulub Graniidisaarte hulka ning on Seišellide põhjapoolseim graniitsaar.

Aride'i saare geograafilised koordinaadid on 4° 12′ 40″ S, 55° 39′ 58″ E.

Saar asub umbes 10 km Praslini saarest põhja pool. Aride'ist põhja poole jäävad veel kaks Seišellide korallsaart – Denis' saar umbes 45 km kaugusel põhjas ja Birdi saar umbes 75 km kaugusel loodes.

Aride'i pindala on 0,68 km². Saar on ida-lääne suunas umbes 1,75 km pikkune ja põhja-lõuna suunas umbes 0,5 km laiune.

Saarel on looduskaitseala. Ainsad elanikud on kaitseala töötajad, kes elavad saare lõunaosas.

Saarel kasvab endeemne madaraliste sugukonda kuuluv *Rothmannia annae*.

Aride'i saarel pesitseb regulaarselt üle 1,25 miljoni linnu. Aride'i saarel on maailma suurim väike-tõmmutiiru ja troopika-tormilinnu koloonia. Linnuliikide hulgas on veel roosatiir, roolind *Acrocephalus sechellensis*, kangurlindlane *Foudia sechellarum*, ohustatud rästaslane *Copsychus sechellarum*, seišelli sinituvi ja nektarilindlane *Cinnyris dussumieri*.

Saarel elab ka mitu sisalikuliiki ning kolm liiki mürgituid madusid. Rannikumeres võib näha ka kilpkonnalisi *Chelonia mydas* ja *Eretmochelys imbricata*.

Välislingid
-----------

* Aride'i saare koduleht
Hawaii kuningriigi lipu langetamine 12. augustil 1898 Hawaii annekteerimise tseremoonial
**Anneksioon** ehk **annekteerimine** (ladina keeles *annexio*, 'liitmine') on teise riigi territooriumi või selle osa liidendamine oma riigi külge, ilma selle teise riigi nõusolekuta. 

Annekteeritud territooriumil kehtestatakse enamasti annekteeriva riigi seadused ja võim. 

Anneksioon erineb okupatsioonist, kuid võib sellest tuleneda.

Ajalugu
-------

Klassikaline rahvusvaheline õigus lubas sõja võitjal vaenlase territooriumi osaliselt või täielikult annekteerida. Alates Itaalia renessansist kuni 1919. aasta Pariisi rahukonverentsini oli anneksioon üldlevinud nähtus, mis kaasnes koloniaalekspansioonidega. 

1866. aastal annekteeris Preisimaa Hannoveri, Hessen-Kasseli, Nassau, Schleswigi ja Holsteini ning Maini-äärse Frankfurdi. 19. sajandi lõpus liideti Hawaii saared pärast annekteerimist Ameerika Ühendriikide külge. Suurbritannia annekteeris 1900. aastal buuride vabariigid Transvaali ja Oranje. 20. sajandi alguses hõivas Austria-Ungari Bosnia ja Hertsegoviina (1908) ja Suurbritannia Küprose (1914). Anneksiooni näiteks on ka Boliiviale kuulunud Atacama kõrbe osade ülevõtmine Tšiili poolt ja Portugali alade ülevõtmine India poolt.

Suurriikidel oli tavaks ka omavahel vahetada hõivatud territooriume või ära jagada vastavad mõjusfäärid. Enne Teist maailmasõda paistsid Euroopa omavahelise jagamisega silma Saksamaa ja Nõukogude Liit. Saksamaa korraldas 1938. aastal anšlussi Austrias, liites viimase Saksamaa külge. Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollide alusel jagasid Saksamaa ja Nõukogude Liit Poola ning Nõukogude Liit sai võimaluse 1940. aastal annekteerida Balti riigid Eesti, Leedu ja Läti. Hiina omakorda hõivas Tiibeti ja Iisrael esitas pretensioonid Palestiina aladele, sh Jeruusalemma linnale. 

20. sajandi lõpu tüüpilisi näiteid on Kuveidi annekteerimine 1990. aastal Iraagi poolt. Venemaa annekteeris Ukrainale kuulunud Krimmi 2014. aastal. 

Anneksioon on rahvusvahelise õiguse järgi keelatud. See põhimõte on fikseeritud ka mitmes ÜRO deklaratsioonis (1965, 1970, 1974). ÜRO põhikirja artikkel 2 keelab mis tahes ähvarduse või vägivalla kasutamise, mis on suunatud mõne riigi territoriaalse terviklikkuse vastu.

Kui Nõukogude Liit 1940. aastal annekteeris Eesti, Läti ja Leedu, siis paljud riigid ei hakanud seda kunagi tunnustama.

Vaata ka
--------

* Agressioon
* Okupatsioon
* Invasioon
* Koloniseerimine
* Koloonia
* Territoorium
* Setsessioon
* Separatism
Cyril Svoboda (2009)
**Cyril Svoboda** (sündinud 24. novembril 1956 Prahas) on Tšehhi poliitik. 2009. aasta mais valiti ta uuesti Kristlik-Demokraatliku Liidu – Tšehhoslovakkia Rahvapartei (KDU-ČSL) esimeheks (oli sellel ametikohal ka aastatel 2001–2003). 

Svoboda õppis 1976–1980 Karli ülikooli õigusteaduskonnas ning töötas peale seda juristi ja notarina. Poliitilist karjääri alustas 1990. aastal asepeaministri nõunikuna. KDU-ČSL-i liikmeks astus 1995. aastal. Oli Mirek Topoláneki teises valitsuses algselt portfellita ja hiljem kohaliku arengu minister. 1998. aastal oli ta Josef Tošovský valitsuse välisminister ja ühtlasi Tšehhi Vabariigi Euroopa Liiduga liitumise tingimuste üle peetud läbirääkimiste delegatsiooni juht.

Svoboda on avaldanud õigusalaseid seaduste kommenteeritud väljaandeid, õigusõpiku ja õigusalaseid artikleid. Tema abikaasa on arst ja neil on neli poega, sealhulgas kaksikud. Cyril Svoboda äravahetamiseni sarnane kaksikvend Josef töötab rahandusministeeriumis.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib külast; Tallinna asumi kohta vaata artiklit Iru (Tallinn)* |

---

**Iru** on küla Jõelähtme vallas Harju maakonnas. 

Iru küla piirneb läänes Pirita jõega, põhjas Narva maanteega, idas Saha-Loo teega ja lõunas Tallinna–Narva maanteega. Iru külgneb läänes Tallinna linna Lasnamäe linnaosa Priisle asumiga, lõunas Jõelähtme valla Nehatu külaga, idas Maardu linna Iru tööstuspiirkonnaga ja põhjas Viimsi valla Laiakülaga.

Iru küla naabruses, ida pool Saha-Loo teed, Maardu linna territooriumil asub Tallinna linna kütte ja sooja veega varustav Iru soojuselektrijaam.

Tallinna idapiiril Pirita jõe äärsel neemikul asub Iru linnamägi. Linnamäe lähedal asuvad muistsed Iru kalmed. 

Küla järgi on nime saanud Leetse kihistu Iru kihistik.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 450 inimest. Neist 295 (65,56%) olid eestlased.

Vaata ka
--------

* Iru ämm
* Iru vanadekodu vana kalmistu
* Iru vanadekodu uus kalmistu

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Iru kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 30.08.2019)
5. ↑  Statistikaameti andmebaas

Välislingid
-----------

* Iru küla koduleht
* Iru küla eestigiid.ee veebilehel
* Iru linnamägi eestigiid.ee veebilehel

Jõelähtme valla vapp
Jõelähtme valla asulad

**Alevikud:** Kostivere | Loo  

**Külad:** Aruaru | Haapse | Haljava | Ihasalu | Iru | Jõelähtme | Jõesuu | Jägala | Jägala-Joa | Kaberneeme | Kallavere | Koila | Koipsi | Koogi | Kostiranna | Kullamäe | Liivamäe | Loo | Maardu | Manniva | Neeme | Nehatu | Parasmäe | Rammu | Rebala | Rohusi | Ruu | Saha | Sambu | Saviranna | Uusküla | Vandjala | Võerdla | Ülgase
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib prantsuse kirjamehest; Eino Tambergi ooperi kohta vaata Cyrano de Bergerac (Tamberg); teiste teoste kohta Cyrano de Bergerac (täpsustus).* |

---

Cyrano de Bergerac
**Savinien de Cyrano de Bergerac** (6. märts[a] 1619 – 28. juuli 1655) oli prantsuse kirjanik.

Cyrano teosed "Teine maailm ehk Kuu riigid ja impeeriumid" (*L'Autre Monde: ou les États et Empires de la Lune*; avaldatud postuumselt 1657) ja "Päikese riikide ja impeeriumide koomiline ajalugu" (*Les États et Empires du Soleil*; avaldatud postuumselt 1662) olid moodsa teadusulme eelkäijad.

Temast on loodud mitmeid teoseid. Neist rahvusvaheliselt tuntuim on Edmond Rostandi näidend "Cyrano de Bergerac". Eestis aga Eino Tambergi ooper "Cyrano de Bergerac".

Cyrano de Bergeraci järgi on nimetatud asteroid 3582 Cyrano.

Märkused
--------

**^a**  Kuigi 6. märtsi tuuakse sageli välja tema sünnikuupäevana, siis täpsem on öelda, et sel päeval ta ristiti. Tollel ajal toimus Pariisis ristimine tavaliselt kolme päeva jooksul alates sündimisest ja ei ole välistatud see, et de Bergerac võis samal kuupäeval sündida. Teave täpsest kuupäevast ei ole aga meie ajani säilinud.

Viited
------

1. ↑  (3582) Cyrano minorplanetcenter.net
Telekommunikatsioonis on **signaliseerimine** signaalide saatmine side juhtimiseks. See kujutab endast automatiseeritud teabevahetust seoses telekommunikatsioonipiirkonna loomise ja/või haldamisega. Sellised süsteemid aitavad vähendada vajadust inimestel käsitsi ühendusi hallata, nagu tehti enne automaatseid telefonikeskjaamu telefonisüsteemide puhul.

Klassifikatsioon
----------------

Signaalsüsteeme võib klassifitseerida mitme põhiomaduse alusel.

### Sagedusribasisesed ja sagedusribavälised signaalid

Üldkasutatavas telefonivõrgus (PSTN) on sagedusribasisene signaaliülekanne kõne juhtimise informatsiooni edastamine sama füüsilise kanali sees või samal sagedusribal kui telefonikõne ise. Sagedusribasisene signaaliedastamise üheks näiteks on multisageduslik kakstoonvalimine (DTMF), mida kasutatakse paljude telefonisüsteemide puhul.

### Abonendi ja teenusepakkuja signaalid

Tihti erinevad need signaalid, mida saadavad ja kasutavad abonendid teenusepakkujaga suhtlemiseks, nendest signaalidest mida kasutavad teenusepakkujad enda süsteemides siseselt. Inglise keeles kutsutakse teenusepakkuja poolt kasutatavat signaaliseerimissüsteemi *Trunk signaling*-uks.

Näited
------

* DTMF ehk multisageduslik kakstoonvalimine
**Sotsiaalne looderdamine** on psühholoogias kasutatav mõiste, mis kirjeldab indiviidide produktiivsuse langust rühmas töötades. Seda peetakse rühmatöö puhul üheks enim takistavaks teguriks. 

Eri uurimuste tulemusel on leitud, et sotsiaalse looderdamise tõttu on rühma tulemused nõrgemad, kui sama suure hulga indiviidide tulemused kokku liidetuna. Üheks sotsiaalse looderdamise põhjuseks peetakse rühmas töötamise puhul esinevat vastutuse hajumise nähtust, kus ükski indiviid ei tunne end tulemuse eest vastutavana. Suurte rühmade puhul võib sotsiaalset looderdamist põhjustada ka indiviidide mulje, et nende panust ei peeta oluliseks. Siiski on tõestatud, et sotsiaalne looderdamine pole vältimatu. Parim võimalus sotsiaalse looderdamise vältimiseks või vähemalt selle vähendamiseks on luua rühmas töötamise puhul struktuur, mis võimaldab mõõta ja jälgida iga rühmaliikme individuaalset panust, misjuures peavad kõik rühmaliikmed sellest teadlikud olema.

Ajalugu
-------

Esmakordselt leidis sotsiaalse looderdamise kohta tõendeid prantslane Max Ringelmann 1913. aastal. Ta viis läbi katse, kus osalejad pidid köit tõmbama nii tugevalt, kui nad jaksasid, ning samal ajal mõõtis köie teises otsas olev mõõteriist tõmbe tugevust. Katse viidi läbi individuaalselt ning kahe, kolme ja kaheksa kaupa. Ilmnes, et mida rohkem inimesi tõmbab köit, seda enam väheneb individuaalne panus. Kahekesi tõmmates rakendati 95% oma jõust, kolmekesi 85% ning kaheksakesi kõigest 49%. Sellest tegi Ringlemann järelduse, et indiviidide soorituse tase jääb rühmas töötades alla nende potentsiaali. Seda nähtust hakati nimetama Ringelmanni efektiks.

Viited
------

1. ↑  Philip C. Mefoh, PhD & Chinonso L. Nwanosike. (2012). "Effects of group size and expectancy of reward on social loafing". *IFE PsychologIA*, 20(1), 229-240.
2. ↑  Kravitz, D.A. and Martin, B. (1986). "Ringelmann rediscovered: The original article". *Journal of Personality and Social Psychology*, vol. 50, 936-941.
Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad

◄ |
1. aastatuhat eKr |
**1. aastatuhat**
| 2. aastatuhat
| ►  

◄ |
8. sajand |
9. sajand | **10. sajand**
| 11. sajand
| 12. sajand
| ►  

900. aastad |
910. aastad |
920. aastad |
930. aastad |
940. aastad |
950. aastad |
960. aastad |
970. aastad |
980. aastad |
990. aastad



**10. sajand** ehk **X sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise kümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 901 ja lõppes 31. detsembril 1000.

Sündmused
---------

* ...

Inimesed
--------

* Erik Punane
* Heinrich I
* Mieszko I
* Otto Suur
* Otto III
* Vladimir Püha
* István Püha

Avastused, leiutised ja uuendused
---------------------------------

* ...

Kümnendid ja aastad
-------------------

900. aastad: (900), 901, 902, 903, 904, 905, 906, 907, 908, 909

910. aastad: 910, 911, 912, 913, 914, 915, 916, 917, 918, 919

920. aastad: 920, 921, 922, 923, 924, 925, 926, 927, 928, 929

930. aastad: 930, 931, 932, 933, 934, 935, 936, 937, 938, 939

940. aastad: 940, 941, 942, 943, 944, 945, 946, 947, 948, 949

950. aastad: 950, 951, 952, 953, 954, 955, 956, 957, 958, 959

960. aastad: 960, 961, 962, 963, 964, 965, 966, 967, 968, 969

970. aastad: 970, 971, 972, 973, 974, 975, 976, 977, 978, 979

980. aastad: 980, 981, 982, 983, 984, 985, 986, 987, 988, 989

990. aastad: 990, 991, 992, 993, 994, 995, 996, 997, 998, 999

1000
***Teleostomi*** on lõugadega selgroogsete klaad, kuhu kuuluvad tetrapoodid, luukalad ja väljasurnud kalade klass – akantoodid. Seda rühma iseloomustavad lõpuskaas (*operculum*) ja üks paar hingamis- (lõpusavasid), mis mõnedel siia rühma kuuluvatel taksonitel on muundunud või kadunud. *Teleostomi* hõlmab kõiki lõugsuuseid (*Gnathostomata*), välja arvatud kõhrkalad (*Chondrichthyes*) ja *Placodermi*.

Taksonoomia ja fülogenees
-------------------------

```
Alamhõimkond **Vertebrata**
├─(määratlemata takson) Gnathostomatomorpha
└─Infrahõimkond Gnathostomata
      ├─Klass Placodermi - *extinct*
      └Mikrohõimkond **Eugnathostomata** 
         ├─Klass Chondrichthyes 
         └─(määratlemata takson) **Teleostomi** (Acanthodii & Osteichthyes)
             ├─Klass Acanthodii - *väljasurnud* ("spiny sharks")
             ├Ülemklass Osteichthyes 
             ├   ├─Klass Actinopterygii 
             ├   └─Klass Sarcopterygii 
             └Ülemklass Tetrapoda
                 ├─KlassAmphibia 
                 └(määratlemata takson) Amniota 
                     ├─Klass Sauropsida
                     ├─Klass Aves 
                     └─Klass Synapsida
                         └─Klass Mammalia
```
Berliini inglifiguuriga võidusammas
20. sajandi alguse postkaart, mis kujutab võidusammast tema esialgsel kohal Königsplatzil. Tagaplaanil Reichstagi parlamendihoone, mis sõjas peaaegu hävines
**Berliini võidusammas** (saksa keeles *Berliner Siegessäule*) on kunagise Preisimaa kuningriigi pealinna püstitatud ausammas. See asub Berliinis Großer Tiergarteni linnapargis. Võidusamba asukohta pargis on mitu korda muudetud, mille tõttu arvatavasti pääses see ka II maailmasõja liitlasvägede otseste õhurünnakute käest. Siiski sai võidusammas sõjas kannatada, nii on näiteks osaliselt puudu mõned sõjastseenidega pronksbareljeefid.

Võidusamba projekteeris Heinrich Strack pärast 1864. aastat, et austada mälestust Preisi vägede võidust Taani-Preisi sõjas. Kui monument 2. septembril 1873 inaugureeriti, oli Preisi kuningriik võitnud ka Austria keisririiki ja tema sakslastest liitlasi Austria-Preisi sõjas (1866) ning lisaks Prantsuse teist keisririiki Prantsuse-Preisi sõjas (1870–71). See andis monumendile uue pühitsetud eesmärgi ja hiilguse. Need hilisemad niinimetatud Saksamaa ühinemissõjad olid ajendiks, et lisada sambale Friedrich Drake'i kavandatud ingelliku personifikatsiooniga vanarooma võidujumalanna Victoria. See on 8,3 meetrit kõrge ja 35 tonni raske pronksist kullavärviline skulptuur, mis paigaldati sambale veel otsa. 

1939. aastal teisaldasid natsid samba vanast asukohast tänasele kohale, sest kavandasid suuremahulist Berliini ümberehitamist hiidlinnaks Germaniaks.

Berliinlased on 67 meetri kõrgusele võitjatariga sambale andnud kõnekeelse hüüdnime *Goldelse*, mis võiks eesti keeles kõlada nagu Kuld-Liisu. See on linna üks külastatumaid turismiatraktsioone. Selle vaateplatvormile, kust avaneb suurepärane vaade üle Tiergarteni pargi kõikidesse suundadesse, on võimalik osta pääsupilet.

Popkultuuris
------------

Kuldset ingliskulptuuri, mis valati vormi 1873. aastal Aktien-Gesellschaft Gladenbecki valukojas, on käsitletud:

* Wim Wendersi 1987. aasta romantilises fantaasiafilmis "Wings of Desire" inglite kogunemispaigana;
* Joseph Rothi novellil põhinevas 1989. aasta filmis "Das Spinnennetz";
* U2 1993. aasta muusikavideos "Stay (Faraway, So Close!)";
* Paul van Dyki 1998. aasta muusikavideos "For an Angel", mille lugu ja sõnad on samuti inspireeritud Berliini võidusambast;
* Love Parade'i paraadiettekannetes.

Vaata ka
--------

* Russalka
* Großer Tiergarten
* Belvedere
* Siegesallee
* Love Parade

Vanarooma võidujumalanna Victoria inglikuju
**Oskar Kuul** (6. november 1924 Omski maakond, Omski kubermang, Vene NFSV, NSV Liit – 10. detsember 1992) oli eesti majandijuht, Kirovi kalurikolhoosi esimees (1955–1990).

Ta sündis Siberis Omski lähedal eesti külas, teenis Nõukogude–Saksa sõja ajal Punaarmees. 1945. aastal oli NKGB vägedes Narvas. Töötas 1946–1949 komsomolijuhina Lihulas ja Haapsalus. Aastatel 1949–1951 õppis ta Vilniuse KGB ohvitseride koolis, seejärel töötas Eesti NSV KGB-s, kust saadeti 1955. aastal aktiivsesse reservi vanemleitnandi auastmes.

Alates 1955. aasta 22. detsembrist kuni 1990. aasta 20. juulini oli ta S. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi esimees.

Kuuli järgi on saanud nime Miiduranna lähedal Tallinna lahes asuv laevade tankimisehitis Kuuli Muna ehk Reidikai. Kuul sai palju NSV Liidu autasusid, millest tähtsamad olid sotsialistliku töö kangelase kuldtäht (1980) ning kaks Lenini ordenit. 1987. aastal anti talle NSV Liidu riiklik preemia.

Viited
------

1. ↑  "Tuntud eestlaste sünnipäevad". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. mai 2001. Vaadatud 4. septembril 2011.
2. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. november 2016. Vaadatud 25. novembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
* Oskar Kuul 6. XI 1924-10. XII 1992, Randlane: aktsiaseltsi Esmar ajaleht, nr. 21/22, 23. detsember 1992
New York Times Building 2009. aastal
**The New York Times Building** on 16-korruseline büroopindadega varane kõrghoone New Yorgis. See asub Lower Manhattani ärikeskuse südames, aadressil 41 Park Row, New Yorgi raekoja läheduses. 

See oli aastatel 1889–1903 ajalehe The New York Times toimetuse peakontor. See on ainuke säilinud kõrghoone kunagisest ajalehetoimetuste peakontorite rivist Park Row kvartalis, mis oli 19. sajandi uudiste epitsenter. 1955. aastal lammutati linna moderniseerimise käigus lähedal asunud New York World Building ning 1966. aastal New York Tribune Building. 

57 meetri kõrgune hoone valmis arhitekt George Browne Posti projekti järgi historitsistlikus uusromaani stiilis 1889. aastal. Ajaleht kolis aastal 1903 uude asukohta Times Square'il. Hoone ostis 1951. aastal ülikool Pace University, kes on seda kasutanud klassiruumide ja kontorina. 1999. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon ehitise kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*).

Välislingid
-----------

* New York Times Building hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **New York Times Building (41 Park Row)** |
Sinaka värvuse annab sellele dolomiiditükile püriitne lisand, mille porsumise tõttu on kivi ääred teist värvi
Dolokivi lõikamine 1994. aastal
**Dolokivi** ehk **dolomiit** on valdavalt dolomiidist koosnev karbonaatkivim.

Nimetus
-------

Seda kivimit nimetatakse reeglina dolomiidiks. Et dolomiit on eelkõige mineraal, on Rahvusvaheline Geoloogiaühing (IUGS) soovitanud lõpetada kivimi nimetamise dolomiidiks. Segaduste vältimiseks ja korrektsuse huvides on Vikipeedia sellest ka lähtunud. Sellele seisukohale on võimalik vastu vaielda, sest algselt defineeriti kivim ja seejärel mineraal, mistõttu võiks kivimil olla sellele nimetusele suurem õigus. Enamik geolooge nimetabki seda kivimit just dolomiidiks, mitte dolokiviks.

Et vältida segadust mineraalse dolomiidiga, lisati termin *dolostone*. Termin *dolostone* kasutamine on vastuoluline, kuna dolomiidi nimetus pärineb 18. sajandi lõpul kivimite esimest korda ning on seega tehniline tähtsus. Geoloogilise sõnastiku järgi, mille on välja andnud Ameerika Geoloogia Instituut, pole soovitatav kasutada terminit *dolostone*. Seda kasutatakse siiski mõnes geoloogiaväljaandes.

Kaltsiidi dolomiidiks muundamise geoloogiline protsess on tuntud kui dolomitistamine ja kõik vahetooted on tuntud kui "dolomiidist lubjakivi".

Dolomiidiprobleem viitab varem geoloogilises rekordis aset leidnud suured dolomiidide hoiused, mille tagajärjeks on nende moodustamise ühtne seletus.

Dolokivikoopad
--------------

Nagu ka lubjakivide puhul, võib nõrga süsihappega lahustumise tõttu moodustada dolomiidi kivis looduslikud koopad ja lahuse torud. Dolomiidi kivimites võib moodustada ka kaltsiumkarbonaadi speleoteemid (sekundaarsed hoiused) stalaktiidide, stalagmiiteede, voolukivi jne kujul. Dolomiit on tavaline kivimi tüüp, kuid üsna haruldane mineraal speleoteemides.

Nii Union Internationale de Spéléologie" (UIS) kui ka Ameerika National Speleological Society (NSS) kasutavad laialdaselt oma väljaannetes termineid "dolomiit" või "dolomiitkivi", viidates looduslikule aluspõhjale, mis sisaldab suure osa CaMg (CO3)2, milles on moodustunud looduslikud koopad või lahuse torud.

Vaata ka
--------

* dolomiidistumine
* lubjakivi
* paekivi
**Blur** on Inglismaa pop- ja rokkansambel, mis asutati 1988. aastal Londonis. 

Bändi kuuluvad laulja Damon Albarn, bassist Alex James ja kitarrist Graham Coxon, hiljem liitus trummar Dave Rowntree, kelle isa oli olnud BBC-s The Beatlesi helimees. Bänd kandis algul Seymouri nime. 

Blur viljeles algselt nn Madchesteri ansamblite Stone Rosese ja Happy Mondayse ning *shoegaze*'i mõjudega muusikat. 

Mõningase tuntuse saavutas bänd teise singliga "There's No Other Way" ja esikalbumiga "Leisure", mis ilmusid aastal 1991. Briti tabeli tippu ja tõelise läbilöögini jõudis bänd alles kolmanda albumiga "Parklife" aastal 1994. Selleks ajaks oli ansambli muusikast saanud irooniline, *camp*-maiguline popp, millest paistsid eeskujudena läbi The Beatles, The Small Faces, The Kinks, XTC, The Jam ja Madness. Tänu "Parklife'i" menule sai Blurist konkurent Oasisele, kellega nad mõnda aega parima *britpop*-bändi tiitli pärast võistlesid. Pärast vähem eduka "The Great Escape'i" ilmumist aastal 1995 eemaldus ansambel oma lõpule lähenevast *britpop*'ist. 

Uue eduni jõudis bänd 1997. aastal ilmunud viienda albumiga "Blur", milles avaldusid USA alternatiivroki (Pavement, Sonic Youth) ning *lo-fi* mõjud. Stiilimuutus tõi kaasa ka mõningase edu USA-s, mis vähemal määral jätkus järgmise, eksperimentaalse, gospelimõjulise albumiga "13", mis ilmus kaks aastat hiljem, aastal 1999. 2003. aastal ilmus neil elektrooniline album "Think Tank" ja 2015. aastal ilmus neil album "The Magic Whip".

Diskograafia
------------

* "Leisure" (1991)
* "Modern Life Is Rubbish" (1993)
* "Parklife" (1994)
* "The Great Escape" (1995)
* "Blur" (1997)
* "13" (1999)
* "Think Tank" (2003)
* "The Magic Whip" (2015)
* "The Ballad of Darren" (2023)
Potentsiaali-  
ühtlustuse tingmärk
Potentsiaaliühtlustus kortermaja vannitoas
**Potentsiaaliühtlustus** (ingl *electrical bonding*) seisneb elektripaigaldise elektriseadmete pingealdiste osade ja kõrvaliste juhtivate osade omavahelises ühendamises potentsiaaliühtlustusjuhtide kaudu.

Pingealtid osad on niisugused puutevõimalikud metallosad, mis normaalselt pole pingestatud, kuid võivad elektriseadme rikke (nt kereühenduse) korral sattuda võrgupinge alla).

Kõrvalisteks juhtivateks osadeks loetakse pingeühtlustuse vaatekohalt elektripaigaldisse mittekuuluvaid puutevõimalikke juhtivaid osi, mis võivad elektrilist potentsiaali edasi kanda (hoonete metalltarindid, gaasi-, vee-, kütte- jms torustikud, juhtivad põrandad).

Töökindluse huvides tehakse kõik potentsiaaliühtlustusühendused peamaanduslati vahendusel.. Uutes hoonetes ühendatakse maanduslatiga ka nn vundamendimaandur, mis paigutatakse kinnise kontuurina piki hoone perimeetrit.

Seega on potentsiaaliühtlustussüsteem niisugune maandussüsteem, mis hõlmab lisaks elektriseadmete kaitsemaandamisele ka muude hoone juhtivate osade maandamist.

Potentsiaaliühtlustuse nõuetekohasel rakendamisel on kõigi puutevõimalike juhtivate osade potentsiaal ühesugune ja lähedane maa potentsiaalile. Siis ei teki ohtliku puutepinget ka näiteks juhul, kui inimene puudutab korraga veekraani ja elektriboileri metallkesta, mis on isolatsiooni halvenemise tõttu sattunud pinge alla (kui just pole tegemist vahetu kereühendusega, sest sel juhul läbib boileri korpuse kaitsejuhti lühisvool ja kaitselüliti katkestab automaatselt toitevoolu).

Vannitubades ja muudes niisketes ruumides peab olema oma potentsiaaliühtlustus, mis samuti ühendatakse hoone peamaanduslatiga. Sellega ühendatakse muuhulgas ka põrandaküttekaabli ja põranda vahel olev metallvõrk.

Kaitsemaanduse ja kaitsepotentsiaaliühtlustuse juhtide isolatsiooni tunnusvärv on kollakasroheline (vt Kaitsejuht) ja minimaalne ristlõige 2,5 mm2.

Hoone potentsiaaliühtlustus kaitseb ühtlasi veevarustussüsteemi metalltorustikku korrosiooni eest, sest potentsiaalide erinevusest tingitud lekkevoolud võiksid kiirendada torustiku korrodeerumist.

Potentsiaaliühtlustussüsteemi ei kasutata mitte ainult ohutuse tagamiseks, vaid ka kaitseks elektromagnethäirete eest, seega elektromagnetilise ühilduvuse saavutamiseks.

Viited
------

1. ↑  Sulev Käärid. Hoonete elektripaigaldustööd
2. ↑  "Raivo Teemets. Elektrivarustus. Maandamine, lk 6(8)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30. september 2017. Vaadatud 30. septembril 2017.

Kirjandus
---------

* Endel Risthein. Maandamine ja potentsiaaliühtlustus. Tallinn, Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liit (EETEL-Expert), 2004, 103 lk
**Peeter Ellervee** (sündinud 7. detsembril 1960 Raplas) on eesti tehnikateadlane ja professor.

Haridus
-------

Lõpetas Tartu 5. Keskkooli 1979, Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatikateaduskonna elektronarvutite erialal *cum laude* 1984; aspirantuur TPI automaatikateaduskonnas 1985–1986; Linköpingi Ülikooli (Rootsi), külalistudeng 1990; doktorantuur Rootsi Kuninglikus Tehnikaülikoolis elektronsüsteemide disaini erialal 1993–2000; tehnikateaduste doktor, Rootsi Kuninglik Tehnikaülikool 2000. 

Tehnikateaduste doktor (High-Level Synthesis of Control and Memory Intensive Applications, juhendaja Ahmed Hemani), Rootsi Kuninglik Tehnikaülikool, 2000; dotsent 2000; professor 2004.

Töökäik
-------

Rootsi Kuninglik Tehnikaülikool, külalisteadur 1993; Georgia Tehnoloogiainstituut (Atlanta, USA), külalisteadur 2001
TTÜs 1980–…: elektronarvutite kateedri laborant 1980–1984, insener 1984–1986, 1988–1991; infotehnoloogia teaduskonna arvutitehnika instituudi digitaaltehnika õppetooli nooremteadur 1991–1993, teadur 2000, dotsent 2000–2004, digitaalsüsteemide disaini professor 2004–2016; infotehnoloogia teaduskonna arvutiteaduse instituudi professor 2017–…, arvutisüsteemide õppekeskuse juht 2017–… .

Teadustöö
---------

### Teadustöö põhisuunad

Loodusteadused ja tehnika. Arvutiteadused: kiipsüsteemi disain, riist- ja tarkvara koosdisain, riistvara kirjelduskeeled; Elektrotehnika ja elektroonika: arhitektuurne ja kõrgtasemesüntees, loogika-taseme süntees.
Avaldanud üle 130 teaduspublikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 35 magistri- ja 4 doktoritööd. 1 patentse leiutise kaasautor.

### Teaduskorralduslik tegevus

Paljude rahvusvaheliste konverentside programmi- või korralduskomitee liige alates 2000; IEEE, Circuits and Systems Society liige alates 2000; IEEE, SP/CAS/SSC Chapter (Estonia Section), Chapter Chair alates 2000; IEEE, Computer Society liige alates 2005; IEEE, Education Society liige alates 2008; eelretsenseerija mitmetel teaduskonverentsidel ja ajakirjades; ajakirja Elsevier Journal on Hardware Design (MICPRO) toimetuskolleegiumi liige alates 2008; külalistoimetaja ajakirjade Elsevier Journal on Hardware Design (MICPRO) ja Analog Integrated Circuits and Signal Processing (ALOG) erinumbrile "Norchip 2008" 2009–2010; IEEE, Estonia Section aseesimees 2014–2016; IEEE Estonia Section esimees 2017–2020; IEEE CASS VLSI Systems & Applications tehnilise komitee liige alates 2018. ,

Tunnustus
---------

* 2010 Tallinna Tehnikaülikooli parim õppejõud

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 52-53
2. 1 2 3 4  Peeter Ellervee Eesti Teadusinfosüsteemis

Harrastused
-----------

Elektroonika ja programmeerimine, raudteemudelism ja keelte ajalugu.

Välislingid
-----------

* Peeter Ellervee Eesti Teadusinfosüsteemis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib saarest; koha kohta New Jersey osariigis vaata artiklit Newfoundland (New Jersey).* |

---

**Newfoundland** on saar Põhja-Ameerika ranniku lähedal Atlandi ookeanis. Kuulub Kanadale ja on osa Newfoundlandi ja Labradori provintsist.

Idas, kirdes ja lõunas külgneb ookeani avaosaga, edelas Caboti väinaga, läänes Saint Lawrence'i lahega ja loodes Belle Isle'i väinaga. Saare pindala on 111 390 km². Saarel on madalaid mägesid, kõrgusega kuni 814 meetrit. Rannikul on palju lahtesid ja poolsaari.

Newfoundland on pindalalt maailma 16. ja Kanada 3. saar.

2006. aasta rahvaloenduse järgi elas saarel 479 105 inimest.

Saare suurim asula on Saint John's.

Koloniaalajalugu
----------------

5. augustil 1583 võttis Humphrey Gilbert Newfoundlandi Inglismaa kuningriigi valdusse esimese ülemerekolooniana. Ent asulaid hakati sinna rajama alles 1610. aastal, kui saarele moodustati esimene asundus (ja lähiaastatel veel mitu). Erinevalt tavalistest kroonikolooniatest olid Newfoundlandil, mille kuberner omas kogu koloonia maad. Valduskolooniad võisid tegutseda aktsiaseltsi põhimõttel ja nende põhiline eesmärk oli omanikele kasumi teenimine. Nõnda sarnanesid nad Inglismaa maamõisatega. Aastatel 1610–1728 oli saarel rida omanikkubernere, kellest osa elus saarel ei käinud. Selgus, et kirja teel võis juhtida küll teises Inglismaa otsas olevaid mõisu, ent mitte üle ookeani olevaid valdusi, ja see pärssis saare arengut. Osa kolooniaid müüdi riigile, osa läks pankrotti. Lõpuks moodustati nende asemele nii-öelda harilik, kroonikoloonia.
1655. aastal rajasid oma asulad saarele ka prantslased. Kasutades inglise kolooniate nõrkust, kontrollisid nad peatselt enamikku saarest. Nende keskuseks oli Pleasance, tänapäeval Placentia. Kuningas Williami sõda ajal 1689–1697 vallutasid prantslased peaaegu kogu saare, ent Ryswicki rahuga taastati Ameerikas *status quo*. Järgnenud Kuninganna Anne'i sõda 1702–1713 said prantslased lüüa ja vastavalt Utrechti rahule pidid Newfoundlandilt lahkuma. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Newfoundland** |
**Sotsiaalse identiteedi teooria** tähistab sotsioloogiliste probleemide uurimisele keskendunud Euroopa sotsiaalpsühholoogia eraldumist individualistlikest Põhja-Ameerika sotsiaalpsühholoogiakäsitlustest. Sotsiaalse identiteedi teooria kirjeldab poolehoidu oma grupile (*ingroup*), mida põhjendatakse mitte isiksuse omaduste, vaid sotsiaalsete teguritega. 

Briti sotsiaalpsühholoog Henri Tajfel jagas oma kuulsas eksperimendis katsealused kahte gruppi. Kuigi selle katsetingimustes moodustatud grupi liikmete vahel oli vähe sarnasust kaldusid nad siiski järgmises ülesandes, kus tuli teistele punkte anda oma grupi liikmeid eelistama. 

Sotsiaalne identifitseerumine puudutab inimese kaht põhilist motiivi. Üks neist on kalduvus grupeerida asju ja nähtusi kategooriatesse ja see tendents kehtib võrdväärselt nii teiste inimeste kui objektide ja sündmusta taju kohta. Teiseks motiiviks on selliste enesehinnangus positiivselt kajastuvate asjaolude otsing, mis aitavad kaasa enesehinnangu tõusule ja panustavad positiivse minapildi loomisse.

Kirjandus
---------

* Tajfel, H. (1981). *Human Groups and Social Categories*. Cambridge University Press, Cambridge.
* Tajfel, H. (1982). Social psychology of intergroup relations. *Annual Review of Psychology, 33*, 1-39.
* Tajfel, H. & Turner, J. C. (1986). The social identity theory of inter-group behavior. In S. Worchel & L. W. Austin (Eds.), *Psychology of Intergroup Relations*. Chicago: Nelson-Hall
* Hayes, N. (2002). Sotsiaalpsühholoogia alused. Tallinn: Külim.
**"Blue Suede Shoes"** on laul, mille kirjutas 1955. aastal Carl Perkins ning mis on tänapäeval üks tuntumaid *rockabilly*-laule.

Johnny Cash kohtas sõjaväes teenides ühte mustanahalist kaasvõitlejat õhujõududest, kes nimetas oma vormikingi "sinisteks seemisnahast kingadeks" (*blue suede shoes*). Cash soovis, et Perkins kirjutaks neist kingadest laulu.

4. detsembril 1955 märkas Carl lava lähedal tantsimas ühte paari – ilusat tüdrukut ja poissi, kes kandis siniseid seemisnahast kingi. Poiss hoiatas tüdrukut, et too tema kingadele ei astuks (*"Don't step on my suedes!"*), mille peale Carl imestas, et poiss hindab oma kingi rohkem kui tüdrukut. Samal õhtul kirjutas Carl oma idee paberkotile.

Laulu esimesed sõnad pärinevad klassikalisest lastelaulust (*"It's one for the money, two for the show, three to get ready..."*), millele Carl mõtles otsa *"...go, boy, go!*", kuid muutis selle Sam Phillipsi soovil ära nii: *"...go, cat, go!"*.

Carl salvestas singli Sun Recordsis 19. detsembril 1955 ja see anti välja 21. jaanuaril 1956.

Algul müüs singel "Blue Suede Shoes" kehvasti, kuid kuna Carl esitas seda regulaarselt raadiosaates "Big D Jamboree", võitis lugu ajapikku suurt populaarsust.

Peagi sattus Carl aga ränka autoõnnetusse, mille tõttu ta enam tükk aega esineda ei saanud, ja laulust sai Elvis Presley hitt. Laulu võib kuulda ka Elvise 1960. aasta filmis "G.I. Blues".

Peale Carl Perkinsi ja Elvis Presley on laulu esitanud lugematul arvul artiste.

Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu Carl Perkinsi esituses 95. kohale ja Elvis Presley esituses 423. kohale.
|  |
| --- |
| Ж ж |
| Kirillitsa |
| Tänapäevased tähed |
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | З́ | Ӡ | Ԅ |
| Ѕ | Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї |
| Ӏ | Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ |
| Ҟ | Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М |
| Ӎ | Н | Њ | Ҥ | Ң | Ӈ | Ԋ |
| О | Ӧ | Ө | П | Р | С | Ԍ |
| Т | Ԏ | Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ |
| Ӳ | Ӯ | Ү | Ұ | Ф | Х | Һ |
| Ц | Ч | Ӵ | Џ | Ш | Щ | Ъ |
| Ы | Ӹ | Ь | Э | Ю | Я |
| Arhailised tähed |
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |

**Ж** (**ж**) on kirillitsa täht. Vene tähestiku *ж* vaste eesti kirjas on ž. Ladina kirja kasutavate keelte ortograafias võib olenevalt keelest sellele vastata ka zh.

Tavaliselt tähistatakse selle tähega helilist palataal-alveolaarset sibilanti /ʒ/ või helilist retrofleksset sibilanti /ʐ/.

Tähe päritolu ei ole selge. Sarnast tähte ei ole kreeka ega ladina tähestikus. Mõningane sarnasus on glagoolitsa vastega Ⰶ.

Täht on kõigi kirillitsat kasutavate slaavi keelte tähestikes ja enamikus kirillitsat kasutavate mitte-slaavi keelte tähestikes. Asukoht tähestikus ja tähistatav häälik erinevad keeleti.
Naatriumetanaadi kristallid
Naatriumetanaat
**Naatriumetanaat** ehk **naatriumatsetaat** on keemiline ühend valemiga C2H3NaO2. Tema lihtsustatud struktuurivalem on CH3COONa) ja ta on etaanhappe naatriumisool.

Naatriumetanaat on valge vees lahustuv lõhnatu pulber. Tema tihedus on 1528 kg/m³, sulamistemperatuur on 324 °C ja keemistemperatuur 881,4 °C. Tema molaarmass on 82,03 g/mol. Vees lahustub teda 0 °C juures 362 g/l, 20 °C juures 464 g/l, 60 °C juures 1390 g/l ja 100 °C juures 1701,5 g/l. Tema leekpunkt on 250 °C ja isesüttimistemperatuur 607 °C. Normaaltingimustes on ta stabiilne, peab vastu isegi tuleleegile, ja veega ta ka ei reageeri. Tema sattumine nahale põhjustab kerget ärritust, aga suuremat kahju ei sünni sellestki.

Naatriumetanaattrihüdraadi C2H3NaO2\*3H2O tihedus on 1450 kg/m³, sulamistemperatuur on 58 °C, keemistemperatuur on 122 °C ja lahustuvus etanoolis 53 g/l.

Naatriumetanaati kasutatakse paljudel aladel, näiteks tekstiilitööstuses väävelhappe neutraliseerimiseks, toiduainetööstuses vürtsina ja biokeemias püsiva pH hoidmiseks. Seda kasutatakse ka soojenduspatjades, kus naatriumetanoaadi kristalliseerumisel eraldub soojus.

Keemilised omadused
-------------------

Naatriumetanaat on odav. Loomulikult saab seda valmistada laboris, kuid harilikult ostetakse seda keemiliste ainete tarnijatelt. Seda valmistatakse etaanhappe reaktsioonil naatriumkarbonaadi, naatriumvesinikkarbonaadi või naatriumhüdroksiidiga. Reaktsiooni käigus tekivad naatriumetanaat ja vesi ning kahel esimesel juhul ka süsihappegaas, mis eraldub muulidena, välja arvatud juhul, kui reaktsioon toimub hermeetilises anumas.

Äädika ja küpsetussooda vahel toimub järgmine keemiline reaktsioon:

CH3COOH + NaHCO3 -> CH3COONa + H2O + CO2.

84 g keedusoola reaktsioonil 750 ml 8% äädikaga tekib vette 82 g naatriumetanaati. Kui suurem osa veest ära keeta, võib saada kas naatriumetanaadi kontsentreeritud lahuse või naatriumetanaadi kristallid.

Naatriumetanaati saab kasutada estrite saamiseks alküülhaliididega. Näiteks reaktsioon bromoetaaniga:

CH3COONa + CH3CH2Br -> CH3COOCH2CH3 + NaBr.

Sellises reaktsioonis kasutatakse tavaliselt karboksüülrühma keemilise aktiivsuse suurendamiseks katalüsaatorina tseesiumi.

Väävelhappega reageerides moodustab naatriumetanaat naatriumsulfaadi ja etaanhappe:

2CH3COONa + H2SO4 -> 2CH3COOH + Na2SO4.
***ʻAşabīyah*** (araabia keeles عصبية) on sotsiaalse solidaarsusena ilmnev inimestevaheline koosluste ja kaasluste aluseks olev seotus, suhestatus ja sidusus.

Mõiste oli tuttav juba islami eelsel ajal, kuid sai tuntuks Ibn Khaldūni teosest "Muqaddimah", kus seda on esitatud inimühiskonna põhilise sidemena ja peamise ajalugu liikuma paneva motiveeriva jõuna. *ʻAşabīyah* ei pea tingimata olema nomaadne ega põhinema veresidemetel, pigem sarnaneb see Vana-Rooma klassikalise vabariikluse filosoofiaga ja on seotud lojaalsusega. 

Nabanööriga algav sidusus
See sotsiaalse ühtekuuluvusega seotud side tagab ühtsuse ja grupi eneseteadvuse. Sel juhul saab rääkida neile omastest üldistest ühiselu vormidest. Ühestes ilmingutes on see ilmnev algselt nii kogukonnavaimuna kui hõimlusena, kuid arenenumal kujul ka kaasaegse rahvuslusena (natsionalismi). Samuti on sellele lähedane kommunitarismi mõiste, mis toob esile vajaduse tasakaalustada üksikisiku õigused ja huvid ühenduse kui terviku omadega. Väites, et üksikud inimesed (või kodanikud) on kujundanud kultuure ja väärtusi läbi oma kogukondade.

Tänapäeval on mõiste üldiselt analoogne solidaarsuse mõistega. Mõistel on ka negatiivne varjund, sest see võib viidata grupi lojaalsusele, mis ei sõltu asjaoludest. Seda seoses nii kuritegevuse, rahvusliku terroristliku vabadusvõitluse kui ka partisanisõjaga.

Vaata ka
--------

* Sotsiaalne sidusus

Viited
------

1. ↑  Zuanna, Giampiero Dalla and Micheli, Giuseppe A. *Strong Family and Low Fertility*. 2004, page 92
2. ↑  Weir, Shelagh. *A Tribal Order*. 2007, page 191

Kirjandus
---------

* Turchin P. 2003. *Historical Dynamics: Why States Rise and Fall.* Princeton, NJ: Princeton University Press.

Välislingid
-----------

* Asabiyya: Re-Interpreting Value Change in Globalized Societies (inglise keeles)
Rahvatants Poti laadal (2015)
**Poti laat** on traditsiooniline laat Raplamaal Märjamaa vallas, millele pandi alus 19. sajandi keskpaigas. Tänapäevani toimub see kord aastas augustis Vana-Vigala külas mõisa pargi lähedal.

Laat on tuntud mitmekesise ja meeleoluka laadaprogrammi poolest. Laadal müüakse omatoodangut, käsitööd, talukaupa, istikuid ja tööstuskaupu.

Ajalugu
-------

Vigala Poti laata on mainitud 1855. aastal olevat samanimelise kõrtsi juures Tallinna–Pärnu maantee veerel (tänapäeval jääb see Leibre külla). Laada tähtsaim kaup oli siis lina. Laadaplats oli üle maantee otse kõrtsi vastas. Sinna püstitati mõisa poolt paekivist kaubamaja.

2012. ja 2013. aastal jäi laat ära.
2014. aastal väisas laata Eesti Vabariigi põllumajandusminister Ivari Padar, kes andis päeva juhile Tanel Paavelile intervjuu ja juhatas sisse kohalike pritsumeeste etteaste.

Viited
------

1. ↑  Laadalt laadale: Muljeid Vigala Poti laadalt ja Palamuse laadalt (Liina Kikas, 18. oktoober 2011)
2. ↑  "Laadakalender.ee".
3. ↑  Mihkel Aitsam, *Vigala kihelkonna ajalugu*, lk 253.
4. ↑  Silja Käär, Poti laada uus tulemine Vigala Sõnumid, september 2014, lk 1)