**Tartu Emajõe Kool** (kuni 1994. aastani **Tartu 2. Eriinternaatkool**) on Tartus asuv Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatav riigikool, kus õpetatakse nägemispuudega (sh pimedaid) lapsi ja noori. See on ainuke pimedate erikool Eestis. 

Kooli direktor on Kristel Mets.

Pimedate õpetamine Eestis
-------------------------

 *Pikemalt artiklis Tüflopedagoogika*
Eestis avati esimene pimedate kool 1883. aasta detsembris Tallinnas. Koolis õppis neli õpilast, õppetöö toimus saksa keeles. Õpiaeg koosnes kahest osast: üldharidus ja kutseharidus. Väikese nägemisjäägiga lapsed õppisid suure kirjaga, pimedad aga Braille kirjas raamatutest. Kirjutamiseks kasutasid pimedad tihvti ja metalltahvlit. Lisaks sellele õpetati igapäevase elu toiminguid, orienteerumist ja liikumist ning kombekat käitumist. Õpetati ka käsitööd, sh kudumist, õmblemist, pilliroost toolipõhjade ja mattide punumist, sibulavõrkude ja tennisevõrkude, harjade ja pintslite valmistamist. Kooli abil korraldati ka kooli lõpetanute edasine elu. 1886. aastal ehitati koolile Tõnismäele uus koolimaja. Esimese maailmasõja puhkemisel 1914. aastal jäi koolitöö seisma. Tallinna pimedate koolis sai kokku hariduse üle 50 pimeda lapse.

Järgmine pimedate kool asutati 1922. aastal Tartus – Tartu Pimedate Töökool (kutsekool, kus õppis kümme 14–58aastast õpilast). Aastatel 1922–1925 täitis töökool nii kutse- kui ka algkooli ülesandeid. Kutseõppe kõrval õpiti ka lugemist, kirjutamist ja arvutamist ning orienteerumist ja liikumist. Õppetöö Tartu Pimedate Töökoolis lõpetati 1953. aastal, mil kutseharidust hakati andma igapäevatöö kõrvalt.

Tartu Emajõe Kool
-----------------

1925. aastal alustas Tartus aadressil Era tänav 2 tööd pimedate algkool. Töötati kuueklassilise üldharidusliku algkooli õppekava järgi. Õpiti samu aineid mis tavakoolis, puudus vaid kirjatehnika. Eriainetest õpetati pimedate kirja, kaemusõpetust (sel ajal nimetati seda kompimisõpetuseks või kujutamiseks), voolimist (asendas joonistamist) ning punumis- ja orienteerumisõpetust. Punktkirja kirjutamiseks kasutati punktkirjamasinaid ja punktkirjatahvleid. Õpetati ka nägijate kirja üht erikuju – hebold- ehk joonkirja. Kasutusel oli ka erisugune kirjutusmasin, millega sai punktkirja tundev inimene vajutada tähthaaval paberile nägijate kirjas teksti. Teise maailmasõja ajal katkes tegevus mitmeks aastaks.

1947. aastal jätkati tööd haridusministeeriumi otsealluvuses aadressil Era tänav 2. Samal aastal lisandus üks lisa-aasta seoses nägemispuude eripäraga. 1964. aastal sai kool enda käsutusse hoone aadressil Munga tänav 16 ja aastatel 1969–1971 hoone aadressil Vabaduse puiestee 9. Need hooned on kooli kasutuses tänapäevani.

Alates 1968. aastast kandis kool nime **Tartu 2. Eriinternaatkool**. Alates 1. septembrist 1994 kannab kool nime **Tartu Emajõe Kool**.

Koolijuhid
----------

* ...

* 2005–2016 Arvo Pattak

* 2016–... Kristel Mets

Kooli nimed
-----------

* 1925–1947 Tartu pimedate kool
* 1947–1958 Tartu pimedate kool-lastekodu
* 1958–1968 Tartu Pimedate Laste Internaatkool
* 1968–1994 Tartu 2. Eriinternaatkool
* 1994–... Tartu Emajõe Kool

Viited
------

1. ↑  EE 3. köide, 1988.
2. 1 2 3 4 5  Kooli ajalugu. Tartu Emajõe Kooli veebisait.
3. ↑  Kivi, Susann. Ministeeriumi hinnangul ületas pimedate kooli direktor nägemispuudeta lapsi vastu võttes oma volitusi. ERR, 27. juuli 2016.

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht