recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Valgevene Vabariigi Riikliku Julgeoleku Komitee** (valgevene keeles Камітэт дзяржаўнай бяспекі Рэспублікі Беларусь, lühend КДБ *KDB*; vene keeles Комитет государственной безопасности Республики Беларусь, lühend КГБ *KGB*) on Valgevene ametkond (eriteenistus), mille ülesanne on riikliku julgeoleku tagamine ning luure- ja vastuluuretegevus. Valgevene on üks vähestest endistest Nõukogude Liidu liiduvabariikidest, mis on säilitanud nõukogudeaegse nimekuju KGB (valgevene keeles KDB).

Valgevene KGB on Nõukogude Liidu KGB üks järeltulijatest. Kuna bolševike salapolitsei tšekaa asutaja Feliks Dzeržinski sündis praeguse Valgevene territooriumil, on ta jäänud president Aleksandr Lukašenka aegses riiklikus ideoloogias tähtsale kohale. Valgevene KGB-d reguleerib seadus "Valgevene vabariigi riikliku julgeoleku organitest".

Juulis 2008 nimetati KGB juhiks kindralmajor Vadim Zaitsev, kes oli enne seda president Lukašenka isikliku turvateenistuse ülem. Tema ametiaeg kestis 2012. aasta novembrini, mil ametisse sai Valeri Vakultšik. 3. septembrist 2020 sai KGB juhiks Ivan Tertel. Ametlikult allub KGB otse presidendile. Inimõigusorganisatsioonid, Ameerika Ühendriigid ja Euroopa Liit on Valgevene KGB-d süüdistanud salapolitsei võtetes ja inimõiguste rikkumistes.

Valgevene KGB-le allub ka Valgevene peamine terrorivastane üksus Alfa grupp, mis aitab vajadusel korda hoida ka miilitsal ja muudel korrakaitseüksustel.

Vaata ka
--------

* Inimõigused Valgevenes

Viited
------

1. ↑  "South Ossetian KGB Says Situation Could Get Out Of Control". *Raadio Vaba Euroopa*. 1. detsember 2011. Vaadatud 22. veebruar 2014.
2. ↑  "The State Security Committee of the Republic of Belarus". *www.kgb.by*. Vaadatud 3. märts 2018.
3. ↑  "Belarusian KGB's new chief is Valery Vakulchik". *DiploNews*. 20. november 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. detsember 2012. Vaadatud 31. märts 2013.

Välislingid
-----------

* Valgevene Vabariigi Riikliku Julgeoleku Komitee ametlik koduleht (inglise keeles)
Muraka raba idaosa sügisel
Rüütli soo
Rüütli soo
**Muraka looduskaitseala** on kaitstav piirkond, mis asub Ida-Virumaal, piirnedes Alutaguse ja Lüganuse vallaga. 17. juunist 1997 on Muraka looduskaitseala arvatud Ramsari-alade hulka. Kaitseala pindala on 14 058,7 hektarit.

Muraka looduskaitseala on üks Eesti suurimaid loodusmaastikukomplekse. Asub Alutaguse rahvuspargi territooriumil.

Ajalugu
-------

Kaitseala ajalugu ulatub 1938. aastasse, mil tükike Muraka soostikust (**Ratva raba reservaat**) arvati kaitse alla, kuna seal pesitses kaljukotkas. Tollase pindalaga 1100 hektarit oli see Eesti suurim. Aastal 1957 asutati **Muraka raba botaanilis-zooloogiline keeluala**. Enamiku praeguse looduskaitseala piirid ja staatus kinnitati 1997. aastal (pindala 13 059 hektarit), 2007. aastal uuendati looduskaitseala eeskirjad, mistõttu suurenes pisut ka pindala.

Loodus
------

Kaitsealal on erilist tähelepanu pööratud Muraka-Ratva soostiku ja selle bioloogilise mitmekesisuse säilimisele, kaasa arvatud viimaste elupaigad, samuti kaitstakse sealseid loodusmetsi. Sealsel territooriumil elab I kategooria kaitsealuseid liike, näiteks lendorav, must-toonekurg jt. Kõige esinduslikum ongi sealse linnustiku koosseis.

Looduskaitsealal on eristatud 18 sihtkaitse- ja 6 piiranguvööndit.

Kaitseala valitseja oli kuni 2009. aastani Keskkonnaministeeriumi keskkonnateenistus. Kui Keskkonnaministeeriumi keskkonnateenistused, Riiklik Looduskaitsekeskus ja Kiirguskeskus 2009. aastal reorganiseeriti, sai kaitseala valitsejaks Keskkonnaamet.

Viited
------

1. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
2. ↑  Alutaguse rahvuspargi kaitse-eeskiri. RT I, 22.12.2020, 19.

Välislingid
-----------

* Muraka looduskaitseala kaitse-eeskiri
* Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Halinga vald** oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Halinga valla maa-alast, välja arvatud Miku talu maa-ala; senise Enge valla maa-alast, välja arvatud Metsaperede küla, Pööravere ja Anna asunduste, Paisu, Vesiveski ja Sõmerlaane talude ning seniste Suigu ja Are valla vahel asuvate heinamaatükkide maa-alad; senise Vee valla maa-alast, välja arvatud Parasmaa asunduse, Elbu raba osa ja selle ümbruses olevate heinamaade maa-alad; senise Kaelase valla maa-alast.

Esimene vallavanem oli Hendrik Rehe. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Joosep Raidla.

Vald kuulus Riigivolikogu 36. valimisringkonda, kust valiti Viktor Päts.

1945. aasta septembris moodustati Halinga vallas Halinga külanõukogu keskusega Pärnu-Jaagupi alevikus, Kaelase külanõukogu keskusega Kaelase külas, Pööravere külanõukogu keskusega Mõisakülas ja Vee külanõukogu keskusega Vee külas. 1950. aastal Halinga vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 13. septembrist 1945 muudeti Pärnu-Jaagupi alevik linna tüüpi aleviks.

Viited
------

1. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
2. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501
3. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
**Pühajõe mäss** oli aastal 1642 Urvaste kihelkonnas Osulas aset leidnud sündmus, mille käigus talupojad hävitasid Võhandu jõele ehitatud vesiveski.

Lugu
----

Võhandu jõele hakati Sõmerpalu mõisahärra ettevõtmisel ehitama veskit. Ehitusmeister oli tellitud Saksamaalt. Aga kohalikule rahvale see ei meeldinud. Nende jaoks oli jõgi püha ja teda ei tohtinud kuidagi tõkestada. Veski ehitati siiski valmis, kaugemalt toodud töölistega. Kuid siis algas enneolematu põud ja vili ikaldus täielikult. Maarahvas hakkas mässama ja lõhkus lõpuks veski maha. Asi oli selles, et jõgi oli kuidagi ühenduses piksega. Jõe tõkestamine pidi pikset pahandama. Piksele ohverdati härg, aga see ei aidanud. Alles siis, kui veskitamm lõhuti, hakkas äikesevihma sadama ja maa muutus jälle viljakandvaks.

Vastukajad
----------

Pikse palve Johann Gutslaffi raamatus.
Need sündmused pälvisid laialdast vastukaja kohalike sakslaste hulgas, mistõttu Urvaste pastor Johann Gutslaff avaldas 1644. aastal raamatu, milles ta lükkas ümber vääruskumused Võhandu jõe pühaduse kohta. 

Selles raamatus leidub Erastvere "piksepapilt" Vihtla Jürgenilt pärinev lõunaeestikeelne "Pikse palve". 

1974. aastal kirjutas Veljo Tormis selle teksti põhjal "Pikse litaania" meeskoorile ja suurele trummile.

Neid sündmusi kajastab Aino Kallase proosaballaad "Püha jõe kättemaks".

Kirjandus
---------

* Johann Gutslaff, „Kurtzer Bericht vnd Unterricht Von der Falsch-heilig genandten Bäche in Lieffland Wöhhanda", 1644.
* Aino Kallas, "Püha jõe kättemaks", 1931.
* Tõnn Sarv, Müüdi sünd. - "Looming" nr 1, 1987.
* Johannes Gutslaff: Kurtzer Bericht und Unterricht ueber die falsch-heilig genandten Baeche in Lieffland Woehhanda. – Kleio, 1997 nr 2, lk 9–15.

Viited
------

Välislingid
-----------

* Mässu mälestuskivi

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Müüdi sünd** |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Pronks** | 2014 | jäähoki |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2021 | jäähoki |

**Olli Määttä** (sündinud 22. augustil 1994 Jyväskyläs) on Soome jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Detroit Red Wings kaitsjana.

Põhja-Ameerikasse suundus Määttä 2011. aastal, mängides seejärel kaks hooaega Ontario Hockey League'i klubis London Knights.

2012. aastal valis Pittsburgh Penguinsi ta NHL-i *draft* '​is 22. valikuna. Penguinsis mängis ta aastatel 2013–2019 kokku kuus hooaega. Aastatel 2016 ja 2017 võitis ta Penguinsiga Stanley karika.

Hooajal 2019–20 mängis ta Chicago Blackhawksis. 2020. aasta oktoobris siirdus ta Los Angeles Kingsi, kus mängis kaks hooaega.

2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Detroit Red Wingsiga.

2014. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Soome jäähokikoondisega pronksmedali. 2021. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  Roth, Thomas (14. juuli 2022). "Detroit signs Olli Maatta to one-year contract". *NHL.com*. Vaadatud 14. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Olli Määttä NHL.com lehel
* Olli Määttä – Eliteprospects
* Olli Määttä hockeydb.com lehel

| * v
* r
Detroit Red Wings |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Magnus Hellberg **·** Ville Husso |
| 
**Kaitsjad**: Ben Chiarot **·** Robert Hägg **·** Gustav Lindström **·** Olli Määttä **·** Jordan Oesterle **·** Mark Pysyk **·** Moritz Seider **·** Jake Walman |
| 
**Ründajad**: Jonatan Berggren **·** Alex Chiasson **·** Andrew Copp **·** Austin Czarnik **·** Adam Erne **·** Robby Fabbri **·** Dominik Kubalík **·** Dylan Larkin **·** David Perron **·** Michael Rasmussen **·** Lucas Raymond **·** Pius Suter **·** Joe Veleno **·** Filip Zadina |
Kujulaengu paigaldamine
**Lõhkelaeng** ehk **laeng** on plahvatuseks ette valmistatud ja sihipäraselt paigaldatud lõhkeaine kogus.

Laengu suurust mõõdetakse massiühikutes ja see sõltub nii kasutatava lõhkeaine kui ka lõhatava materjali omadustest, lõhatava objekti mõõtmetest ja kujust, laengu paigutusest ning lõhkamise eesmärgist. Lõhketööde tegemisel arvestatakse laengusuuruse arvutamisel nii lõhkeaine erikulu kui ka plahvatusel moodustuva purustusala vajalikku suurust.

Lisaks massile iseloomustab lõhkelaenguid veel laengutihedus, mis väljendab laengu massi ja ruumala suhet. Lõhkeaine detonatsioon toimub kõige kiiremini optimaalse laengutiheduse juures. Kui see on liiga väike, võib detonatsiooni asemel toimuda plahvatuspõlemine või plahvatus. Kui see on liiga suur, väheneb jällegi detonatsioonikiirus, kuna keemilise reaktsiooni levik on raskendatud.

Igasugune laeng on tõhusam, kui see on paigutatud maksimaalselt suletud keskkonda, et energia ülekanne laengult teda ümbritsevale oleks võimalikult suur.

Lõhkelaenguid initsieeritakse kas leegi, elektrisädeme või detonatsioonilainega.

Laengute liigitamine
--------------------

Laenguid võib liigitada nende ehituse, kuju, paigutuse, toime või valmistusviisi järgi.

Ehituse järgi saab laenguid jagada pidevateks, mille üksikosad ei ole omavahel eraldatud, ja hajusateks, mille osade vahel on kas õhk, topis (liiv, savi jm) või vesi.

Kujust tulenevalt eksisteerivad koondlaengud, piklikud laengud ja kujulaengud. Neist viimased matkivad üldjuhul purustatava objekti vormi. Piklikud ja koondlaengud erinevad üksteisest külgede suhte poolest – piklikel laengutel on külgede suhe 1:4 või suurem.

Paigutuse järgi on olemas sise- ja välislaengud. Seejuures saab välislaengud liigitada kontaktlaenguteks ja puutevabadeks laenguteks. Välislaengu eriliigi moodustab kumulatiivlaeng.

Toimest sõltuvalt võib pinnase ja kivimite lõhkamisel kasutatavaid laengud jaotuda suru-, kobestus- ja väljapaiskelaenguteks.

Valmistamisviisi järgi liigitatakse laengud omavalmistatuteks ja tööstuslikult valmistatud standardlaenguteks.
**Emily Greene Balch** (8. jaanuar 1867 – 9. jaanuar 1961) oli USA majandusteadlane, kirjanik ja patsifist, kes 1946. aastal pälvis koos John Mottiga Nobeli rahuauhinna panuse eest Naiste Rahvusvahelise Rahu ja Vabaduse Liidu arengusse.

1921. aastal loobus ta unitarismist ja hakkas kveekeriks. 

Ta jäi elu lõpuni vallaliseks.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Emily Greene Balch** |

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
Emiliano Buendía (2019)
**Emiliano Buendía Stati** (sündinud 25. detsembril 1996 Mar del Platas) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Inglismaa Premier League'is klubis Aston Villa.

Aastatel 2009–2010 kuulus ta Madridi Reali noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Getafe akadeemiaga. Hooajal 2013–14 debüteeris Buendía Getafe reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. 5. detsembril 2014 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas karikamängus SD Eibari vastu. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi 1. veebruaril 2015 mängus UD Almería vastu. Esimese värava lõi ta Hispaania kõrgliigas sama aasta 27. septembril mängus Levante UD vastu. Hooajal 2017–18 mängis ta Getafest laenul Hispaania esiliiga klubis Cultural Leonesa.

2018. aasta juunis sõlmis Buendía nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Norwich City. Hooajal 2018–19 võitis ta Norwich Cityga Inglismaa esiliiga ja järgmisel hooajal mängiti Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2020–21 lõi Buendía Inglismaa kõrgliigas 15 väravat ja andis 16 väravasöötu ning ta valiti samal hooajal Inglismaa esiliiga ja Norwich City hooaja parimaks mängijaks ja hooaja sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta juunis siirdus ta 33 miljoni naelsterlingi eest Aston Villasse. See oli Aston Villa ajaloo suurim ost ja Norwich City suurim müük.

Buendía osales Argentina kuni 20-aastaste koondise koosseisus 2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Norwich City
* EFL Championship: 2018–19, 2020–21

Viited
------

1. ↑  "Emi Buendia set to join Norwich City". Norwich City FC. 8.6.2018. Vaadatud 20.12.2020
**Trasimeno järv** (ladinakeelne nimi *Trasimenus*; itaalia keeles *Lago Trasimeno*, itaalia hääldus: [ˌlaːɡo traziˈmɛːno]), tuntud ka kui **Perugia järv** (*Lago di Perugia*), on järv Kesk-Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis. Madalaveelise, laminaarse voolusega järve kõrgus merepinnast on 258 meetrit, pindala 128 km², valgala pindala 309 km². Järv on pindalalt Apenniini poolsaare suurim ning Garda, Maggiore ja Como järel Itaalia suuruselt neljas järv.

Saared
------

Järves on kolm saart: Polvese, Maggiore ja Minore.

Suurim saar, Polvese, asub järve kaguosas ning selle pindala on 69,60 hektarit. Saar on Perugia provintsi halduspiirides alates 1973. aastast. 1995. aastal rajati saarele teadus- ja hariduspark, mis tegeleb teadusliku uurimistöö, katsete ja keskkonnaalase hariduse andmisega. Saare ida- ja lõunaosas on suur märgala, mis on koduks paljudele linnuliikidele ja kahepaiksetele.

Maggiore on järve ainus püsiva asustusega saar (18 elanikku 2011. aastal) ning selle pindala on 24 hektarit. Saarel on praamiühendus Tuoro sul Trasimeno, Passignano sul Trasimeno ja Castiglione del Lagoga.

Minore kõrgus järvepinnast on umbes 20 m. Komakujulise saare mõõtmed on umbes 450×260 m, pindala 0,05 km². Saar on kaetud tiheda taimestikuga, mis pakub varju arvukatele kormoranidele.

Asulad
------

Trasimeno kallastel asuvad San Feliciano, Monte del Lago, Torricella, Passignano sul Trasimeno, Tuoro sul Trasimeno, Borghetto, Castiglione del Lago, Panicarola, Sant'Arcangelo ja San Savino.

Ajalugu
-------

Esimesed jäljed inimasustusest järve kallastel pärinevad esiajast.

Aastal 217 eKr toimus järve ääres II Puunia sõja tähtsaim lahing, Trasimenuse järve lahing. Lahingus said konsul Gaius Flaminius Nepose poolt juhitud Rooma leegionid lüüa Hannibali vägedelt.

* 
* 
* Polvese saarPolvese saar
* Maggiore saarMaggiore saar
* Minore saarMinore saar
* 
*

Viited
------

1. 1 2  AA.VV. - *Guida d'Italia. Umbria* (vol.5), Milano, Touring Editore S.r.l. e Arnaldo Mondadori Editore SpA (edizione speciale per la rivista Panorama), 2007, pag. 179.

Kirjandus
---------

* Mauro Natali. *I pesci del lago Trasimeno*, Tipolitografia Grifo, Perugia, 1993.
* Ettore Orsomando, Andrea Catorci. *Carta della vegetazione del comprensorio Trasimeno*, Editrice Grafica l'Etruria, Cortona, 1991.
* Lucia Ghetti, Antonella Carosi, Massimo Lorenzoni, Giovanni Pedicillo, Romano Dolciami, *L'introduzione delle specie esotiche nelle acque dolci. Il caso del carassio dorato nel Lago Trasimeno.*, Litograf Editore, 2007.
* AAVV,*Progettiamo e realizziamo il passato, il lago, Guido Pompilj e il Consorzio di bonifica, atti dell'Incontro di studio, Panicale, 27 settembre 1996*, a cura di Fabrizia Trevisan, Perugia, 1998.
* Michele Chierico, *Guido Pompilj - Statista del Lago*, Perugia, 1996.
* Michele Chierico, *Un'elite all'opera: i cinquant'anni che segnarono il destino del Trasimeno*, Perugia, 2003.

Välislingid
-----------

 Trasimeno järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Aleksander Ridali** (aastani 1930 **Aleksander Birkenfeldt**; 15. august 1910 Ridala vald, Läänemaa – 16. november 1979 Tallinn) oli eesti kunstipedagoog ja kunstnik.

Elulugu
-------

Aleksander Ridali oli talupidaja poeg. Ta lõpetas 1930 Läänemaa Ühisgümnaasiumi, 1935 Riigi Kunsttööstuskooli ja 1940 Riigi Kõrgema Kunstikooli. 1972. aastal kaitses ta Moskva V. I. Lenini nim Riikliku Pedagoogilise Instituudi kunstiteaduskonna teadusliku nõukogu ees väitekirja "Kunstiline kasvatus üldhariduslikus koolis".

1933–1938 joonistamise ja joonestamise õpetaja Narva linna Naiskutsekoolis, 1938–1947 Tallinna Õpetajate Seminaris ja 1947–1952 Tallinna Õpetajate Instituudis. 1952–1978 Tallinna Pedagoogilise Instituudi pedagoogika ja algõpetuse metoodika kateedri vanemõpetaja ning 1960–1963 jooniste ja graafikute kateedri juhataja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: joonistamise ja kunstiõpetuse metoodika. 12 teadustrükist. Olnud tegev ka kunstniku ja heliloojana.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
2. ↑  "Väitekiri kunstilise kasvatuse metoodika alalt". *Sirp ja Vasar*. 16.06.1972. Vaadatud 30.11.2017.
3. ↑  "Nais ja kodukultuuri tulitorn". *Õpetajate Leht*. 24.04.1936. Vaadatud 30.11.2017.[*alaline kõdulink*]

Teoseid
-------

* Joonistamisõpetus I–VI kl. Tallinn, 1959
* Joonistamine V–VIII kl. Tallinn, 1961
* Kunstilise kasvatuse metoodilisi põhisuundi. Tallinn, 1975.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Emilie Rosalie Saal** (neiupõlvenimega Maksi; ka Emmy Saal; 1871–1954) oli Eesti kunstnik.

Ta sündis Tartus ja õppis Peterburis kunsti.

1899. aastal abiellus ta Hollandi Ida-Indias (praegu Indoneesia) kirjaniku ja etnoloogi Andres Saaliga.

Reisides koos abikaasaga Ida-India saartel valmistas Emilie sadu akvarelle ja maale troopilistest taimedest ja viljadest. Tema töid hindasid kõrgelt näiteks Hollandi Kuningliku botaanikaaia teadlased.

Tema teosed on väljas 2022. aastal toimuval 59. Veneetsia biennaalil Eesti paviljonis. Varem on neid avalikult eksponeeritud 1926. aastal Los Angelese Ajaloo, teaduse ja kunsti muuseumis.

1902. aastal sündis tal tütar Regina ja kaks aastat hiljem poeg Leo.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "59. Veneetsia biennaalil esindavad Eestit Norman, Razavi ja unustatud kunstnik" ERR kultuur, 8. juuli 2020
2. 1 2  Olaf Klaassen. *Andres Saal Surabajas (1898—1902)*. Keel ja Kirjandus, 6, 1980 Lk 330

Välislingid
-----------

* Foto: Andres ja Emilie Rosalie Saal lastega
**Hobøli vald** oli vald Norras Østfoldi maakonna kirdeosas. Valla keskus oli Elvestadi küla.

Hobøli vald loodi 1. jaanuaril 1838.

Hobøli valla suurim küla oli Tomter, kus asub raudteejaam. Valla koosseisu kuulusid ka Knapstadi ja Ringvolli küla.

2020. aastal liideti Hobøli vald Indre Østfoldi vallaga.

Nimi
----

Hobøli kirik
Hobøli vald on saanud nime vana Hobøli talu (muinaspõhja: *Hóbœli*) järgi, kuna sinna rajati paikkonna esimene kirik. Talunime esimene osa *hór* ehk *hár* tähendab 'kõrg-' ja lõpp *bœli* tähendab 'talu'. Niimoodi tähendab nimi 'talu, mis paikneb kõrgemal'. Aastani 1889 kirjutati nimi *Haabøl*.

Sümboolika
----------

Hobøli valla vapp kinnitati 30. augustil 1985. Rohelisel kilbil on kujutatud hall looklev jõgi jõeloogedega. Vapp näitab valla kujutist ülaltpool. Valla territoorium on üldiselt suur jõeorg, kus lookleb Hobølelva jõgi.

Sõprusvallad
------------

* Rõngu vald, Tartu maakond, Eesti

Viited
------

1. ↑  Befolkning, 1. januar 2016
Suure isamaasõja memoriaal Moskva Kremlis (2005)
**Suureks isamaasõjaks** (vene keeles *Великая Отечественная война*) nimetatakse Venemaal ja teistes endise NSV Liidu liiduvabariikides (v.a Balti riigid, Gruusia ja Ukraina) teise maailmasõja raames Saksamaa, selle Euroopa-liitlaste ja NSV Liidu vahel peetud sõda. Väljaspool Nõukogude võimu all olnud maa-ala seda terminit üldiselt ei kasutata (vt Idarinne). NSV Liidu ja Venemaa käsitluse järgi toimus suur isamaasõda 22. juunist 1941 kuni 9. maini 1945.[*viide?*]

See mõiste erineb teise maailmasõja mõistest, sest peetakse silmas üksnes sõda Saksamaa ja selle Euroopa-liitlaste ning NSV Liidu vahel. Sõda Jaapaniga, sealhulgas Mandžuuria operatsioon 1945. aasta augustis ja sõda läänerindel suure isamaasõja hulka ei kuulu. Samuti ei arvata selle alla NSV Liidu 1939. aasta kallaletunge Poola ja Soome vastu (Talvesõda) ega Baltimaade, Bessaraabia ja Põhja-Bukoviina okupeerimist ja annekteerimist 1940. aastal.

Termin tuli kasutusele Jossif Stalini 6. juuli 1941 raadiokõnest Nõukogude rahvale. Enne seda tähistas termin "isamaasõda" (vene keeles *Отечественная война*) Venemaal 1812. aasta Vene-Prantsuse sõda, mida seal nüüd nimetatakse "1812. aasta isamaasõjaks".

Nõukogude historiograafias esitati suurt isamaasõda tavaliselt võitlusena kahe ideoloogia vahel, mis lõppes Nõukogude sotsialismi võiduga fašismi üle, kuigi Saksamaad valitses Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei.

Sõja ajal asutas NSV Liit Isamaasõja ordeni, mida anti kangelastegude eest.

Välislingid
-----------

* Narratiiviröntgen: Suur Isamaasõda Propastop, 15. juuni 2023
**IBAN** (lühend ingliskeelsest nimetusest *International Bank Account Number*) on panganduses rahvusvaheline pangakonto number.

IBAN võimaldab rahvusvaheliselt identifitseerida eri riikide pangakontosid ja teha rahaülekandeid.

IBAN-ide kasutamine reglementeeriti standardiga ISO 13616:1997, praegune standard on ISO 13616:2007. IBAN-numbrid võeti algul kasutusele Euroopa Liidus, nüüd on süsteemiga liitunud ka teisi Euroopa ja muu maailma riike. Rahvusvahelist IBAN-numbrite süsteemi haldab SWIFT.

IBAN koosneb kuni 34 sümbolist, millest kaks esimest on riigi ISO 3166-1 kahetäheline kood, seejärel kaks kontrollnumbrit ning lõpuks kohalik pangakonto number.

Välislingid
-----------

* IBAN-i kehtivuse kontroll

| * v
* r
ISO standardid |
| --- |
| 1–9999 | 
3 • 216 • 261 • 262 • 269 • 639(-1, -2, -3) • 1538 • 1989 • 2108 • 3166(-1, -2:EE, -2:US) • 3297 • 4217 • 7089 • 7098 • 7498 • 8601 • 8879 • 9000 • 9001 • 9075 • 9293 • 9594 • 9945 |
| 10000–19999 | 
10206 • 13211 • 13616 • 14396 • 14496(-10) • 15445 • 16262 • 18004 • 19501 • 19505 • 19510 |
| 20000+ | 
26300 • 26324 • ISO 27000 • 32000 |
Trapets. Lõigud DC ja AB trapetsi alused, *a* ja *b* nende pikkused. Lõigud AD ja BC on trapetsi haarad. Trapetsi kõrgus *h* on aluste vaheline kaugus.
**Trapets** (ladina keeles *trapezium*, mis tuleneb kreeka sõnast *trapezion* 'lauake') on kumer nelinurk, mille kaks külge on omavahel paralleelsed ja kaks külge mitte. 

Trapetsi paralleelseid külgi nimetatakse **alusteks** ja ülejäänud kaht külge *haaradeks*. Aluste vahelist kaugust nimetatakse trapetsi **kõrguseks**. Trapetsi haarade keskpunkte ühendavat lõiku nimetatakse **trapetsi kesklõiguks**.

Omadused
--------

Tippude A ja D, samuti B ja C juures olevate nurkade summa on 180°.Trapetsi haara lähisnurkade summa on 180°.

Üldjuhul ei ole trapetsil siseringjoont ega ümberringjoont. Küll on võimalik iga trapetsi ümber ja sisse joonestada ellips.

Pindala
-------

Trapetsi pindala on 

{\displaystyle S={\frac {a+b}{2}}\cdot h,}
kus *a* ja *b* on aluste pikkused ja *h* on trapetsi kõrgus. Trapetsi pindala saab arvutada ka valemist

{\displaystyle S=k\cdot h,}
kus *k* on trapetsi kesklõigu pikkus.

Vaata ka
--------

* Trapetsoid

Viited
------

1. 1 2   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
Supernoova 1987A
**Suur Magalhãesi Pilv** (LMC) on galaktika Kuldkala ja Lavamäe tähtkujus, meie Galaktika üks lähimaid naabergalaktikaid. See sai koos Väikse Magalhãesi Pilvega nime portugali maadeavastaja Fernão de Magalhãesi järgi, kes märkas seda 1519. aastal, misjärel sellest saadi teada Euroopa kultuuriruumis. 

Arvatavasti märkas Suurt Magalhãesi Pilve juba Amerigo Vespucci oma 1503–1504 toimunud merereisil, kuid sellest ei saadud laiemalt teada. Idamaades tunti Suurt Magalhãesi Pilve palju varem, kirjalikult on seda mainitud 964. aastal, mil pärsia astronoom Abd Al-Rahman Al Sufi kirjutas sellest oma kinnistähti käsitlevas raamatus. Ta kirjutas, et see on nähtav vaid Araabia poolsaare lõunaosas aga mitte põhja pool.

Suure Magalhãesi Pilve läbimõõt on umbes 14 000 valgusaastat ja see sisaldab hinnanguliselt 30 miljardit tähte.

See kuulub koos Linnuteega Kohalikku Galaktikarühma ja on meist 179 000 valgusaasta kaugusel. Pikka aega arvati, et see on meile lähim galaktika, kuid 1994 leiti Amburi tähtkujust tuhm galaktika, mis on meile lähemal ning 2003. aastal leiti veel lähemal Suure Peni tähtkujust Suure Peni kääbusgalaktika, kuid selle olemuses pole üksmeelt.

Suures Magalhãesi Pilves asub Taranteludu ning mitmeid udukogusid ja täheparvi. 24. veebruaril 1987 avastati pilves supernoova SN 1987A.

Viited
------

1. ↑  "Magalhãesi Pilved". *Eesti Entsüklopeedia*. Vaadatud 8. detsember 2017.
2. ↑  "Magellanic Cloud". *Encyclopedia Britannica*. Vaadatud 8. detsember 2017.
3. ↑  "The Large Magellanic Cloud, LMC". *Observatoire de Paris*. Vaadatud 8. detsember 2017.
4. ↑  "Magellanic Clouds facts". *Space Facts*. Vaadatud 8. detsember 2017.
5. ↑  "This date in science: Supernova 1987A". *EarthSky*. Vaadatud 8. detsember 2017.
Schneeberg, üks kolmest Viini *Hausbergist*
**Wiener Hausberge** *(Viini kohalikud mäed)* on Raxi, Schneebergi ja Hohe Wandi mäed Alam-Austria liidumaa lõunaosas. Nendesse mägedesse jõuab Viinist umbes tunniga ja seetõttu on need viinlaste jaoks populaarne puhkeala.

Juurdepääsetavus
----------------

Viini *Hausbergidele* - *Hausberg* on kohalik mägi, mis on seotud linnaga - pääseb autoga Lõunakiirteelt (A2). Viini ja mägede vahel on ka hea ühistranspordiühendus. Raxi jaoks saab külastaja sõita Lõunaraudteel Payerbach-Reichenausse ja sealt *Retteri* bussiga Hirschwangi, Hinternaßwaldi või Preiner Gscheidi. Schneebergi jaoks sõidavad Lõunaraudtee rongid Wiener Neustadti, siit saab külastaja sõita Schneebergbahnil diiselvaguniga Puchbergi ja jätkata ratasajamiga raudteel üles Hochschneebergile või sõita rongiga Neunkirchenisse ja *Retteri* bussiga Losenheimi. Hohe Wandi jaoks võivad külastajad sõita ka rongiga Wiener Neustadti ja jätkata *Partschi* bussiga Maiersdorfi või Stollhofi.

Ajalooline areng
----------------

Semmeringi raudtee ehitamisega sai see piirkond populaarseks Viinist pärit ühepäevareisijate seas. Turismiliiklus tormas algul Raxi ja Schneebergi mägedesse, kuhu oli lihtsam pääseda ning kuhu pääses köisraudteed ja ratasajamiga raudteed pidi. Enne massiturismi saabumist olid paljud külastajad botaanikud, mineraloogid, geograafid ja agronoomid, kes hakkasid mägedes rändama oma eriala tõttu, nende aruanded paelusid biidermeieri perioodi kodanikke, kes seni olid piirdunud ühepäevareisidega Viini läheduses, sellistesse kohtadesse nagu Wienerwald. Esimene ülestähendus mitteametlikust ronimisest Hohe Wandile pärineb 1862. aastast. Asutati Alpiklubid ja kõrgele platoole ehitati pelgupaigad.

Tänapäev
--------

Rax, Schneeberg ja Hohe Wand on endiselt kõige populaarsemad mäed Gutensteini Alpides ja Rax-Schneebergi rühmas ning need on väga hästi teenindatud, lihtsa juurdepääsu, heade vaatepunktide ja arvukate märgistatud jalgteedega. Teistele mägedele, nagu Dürre Wand või Schneealpe, ronitakse seevastu harvemini.
**Jäneda** on küla Lääne-Virumaal, Tapa vallas. 2021. aasta seisuga oli külas 298 elanikku.

Jäneda on tuntud oma mõisa ja laatade poolest.

Jäneda küla asub Jänijõe keskjooksul. Külas asuvad kool, ambulatoorium, kultuurimaja. Küla läbib ka Piibe maantee. 

Jänedale jõuavad välja ka Aegviidust ja Põhja-Kõrvemaalt algavad suusa- ja matkarajad. 

Musta Täku Tall
Jäneda küla, 10. mai 2020
Jäneda laat 2016. aasta mais
Droonivideo Jäneda mõisast, põllumajanduskoolist ja asulast 2021. aasta suvel
Jänedal asuvas Jäneda mõisas ja Jäneda Pullitalliteatris toimuvad paljud üritused. 

Piibe maantee ääres Jänedal, asub söögikoht Musta Täku Tall.

Ajalugu
-------

Esimesed jäljed inimtegevusest Jänedal pärinevad 3. aastatuhandest eKr, selleks on juhuleiud – venekujulised kivikirved, mis on eksponeeritud Järvamaa Muuseumis. 1. aastatuhande lõpust pärineb Jäneda muinaslinnus, mis on Järvamaa suurim muistne kaitseehitis.

Ürikuis on Jäneda küla esimest korda mainitud 1353 (Gendel). Jäneda mõis oli valmis 1510. Jäneda Vanaveskit on mainitud 1591. 

Jäneda mõisa rajati 1921. aastal põllumajanduskool. Eesti NSV perioodil ehitati Jäneda Sovhoostehnikumile uued hooned, mis valiti 2021. aastal sajandi üheks kümnest Eesti arhitektuurisaavutuseks.

Vaata ka
--------

* Jäneda allikate kaitseala
* Jäneda raudteepeatus
* Jäneda mõis
* Jäneda park
* Jäneda linnamägi
* Jäneda Kool

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 14.04.2023.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  "Statistikaamet". 1. jaanuar 2021. Vaadatud 14. aprillil 2023.
5. ↑  "Arhitektide liit nimetas sajandi kümme arhitektuurisaavutust". *ERR*. 9.10.2021. Vaadatud 10.10.2021.
6. ↑  "Jäneda mõis". *Eesti mõisad*. Vaadatud 10.10.2021.

Välislingid
-----------

* Jäneda koduleht

| * v
* r
Tapa valla asulad |
| --- |
| Linn | 

* Tamsalu
* Tapa

 | Tapa valla vapp |
| Alevikud | 

* Lehtse

 |
| Külad | 

* Aavere
* Alupere
* Araski
* Assamalla
* Imastu
* Jootme
* Jäneda
* Järsi
* Järvajõe
* Kadapiku
* Kaeva
* Karkuse
* Kerguta
* Koiduküla
* Koplitaguse
* Kuie
* Kullenga
* Kursi
* Kuru
* Kõrveküla
* Lemmküla
* Linnape
* Loksa
* Loksu
* Lokuta
* Läpi
* Läste
* Metskaevu
* Moe
* Naistevälja
* Nõmmküla
* Näo
* Patika
* Piilu
* Piisupi
* Porkuni
* Pruuna
* Põdrangu
* Rabasaare
* Raudla
* Rägavere
* Räsna
* Saiakopli
* Saksi
* Sauvälja
* Savalduma
* Tõõrakõrve
* Türje
* Uudeküla
* Vadiküla
* Vahakulmu
* Vajangu
* Vistla
* Võhmetu
* Võhmuta

 |
"**Jälle need naksitrallid. Teine raamat**" on neljas ja ühtlasi viimane raamat Eno Raua naksitrallilugude lasteraamatusarjas.

Sisu
----

Naksitrallid on pärast sekeldusi jõudnud loodusesse. Nad peatavad oma furgoonauto, et ojast vett varuda, kuid Muhv satub emahundi küüsi, kes ta oma pessa kutsikatele mängimiseks veab. Kingpool ja Sammalhabe alustavad ennastsalgavat võitlust sõbra elu eest. Hundipesale satuvad aga peale koduloouurijad, kes avastavad sealt Muhvi hundikutsikate keskelt ja arvavad, et ta on huntide kasvandik.

Kuna koduloouurijad arvavad, et Muhvile peaks toorest liha muretsema, seavad nad üles kaks jäneselõksu, millesse langevad aga huntide eest põgenedes Kingpool ja Sammalhabe, kelle nad aitavad alla. Muhvi on nad pannud oma seljakotti, kuid öösel roomab Muhv kotis vargsi lõkke äärde ja põletab nii kotti augu, pääseb põgenema ja jõuab tagasi furgoonautosse. Kolmikust tormakaim, Kingpool, kuuleb koduloouurijate juttu pealt ja hakkab kahtlustama, et Muhv ongi huntide seast pärit ning tegelikult tunneb end huntide keskel hästi. Ta otsustab üksinda edasi rännata. Sammalhabe saab varsti Muhviga kokku ja ütleb seda Muhvile, mispeale ehmatuse ja kurvastuse tõttu teeb Muhv liiklusõnnetuse – kihutab furgoonautoga metsateel kahe puu vahele. Auto uksed kiiluvad kinni ning kaks naksitralli jäävad vee ja toiduta autosse lõksu. Kingpool aga mõistab oma arutust ning naaseb ja päästab sõprade elu. Üheskoos jõutakse lõpuks ometi mere äärde ning lasteromaan lõpeb kolme naksitralliga kuulamas lainete laksumist.

Samast raamatusarjast
---------------------

* "Naksitrallid. Esimene raamat" (1972)
* "Naksitrallid. Teine raamat" (1975)
* "Jälle need naksitrallid. Esimene raamat" (1979)
Suure Arktilise looduskaitseala asukoht
**Suur Arktiline looduskaitseala** (vene keeles *Большой Арктический государственный природный заповедник*) on looduskaitseala Krasnojarski krais, Venemaal.

Kaitseala pindala on 41 692 ruutkilomeetrit, see on Euraasia suurim kaitseala.

Ajalugu
-------

Vene Föderatsiooni valitsus asutas selle looduskaitseala 11. mail 1993 resolutsiooniga nr 431.

Osad
----

Suur Arktiline looduskaitseala on jaotatud üheksaks osaks:

* Dicksoni ja Sibirjakovi piirkond
* Kara mere saarte piirkond
* Pjassina piirkond (Pjassina laht ja Pjassina jõgi)
* Middendorffi laht
* Nordenskiöldi saarestik
* Alam-Taimõri piirkond (Taimõri jõgi ja Taimõri järv)
* Tšeljuskini poolsaar (hõlmab ka Taimõri poolsaare põhjaosa)
* Põhjareserv (*Североземельский*)
* Brekhovski saarte piirkond

Ökoloogia
---------

Looduskaitseala põhimõte on lasta loomastikul ja taimestikul kasvada ilma inimese sekkumiseta. Teiste seas elaval Suurel Arktilisel looduskaitsealal ka näiteks jääkarud, polaarrebased, lumekakud, põhjapõdrad ja valgevaalad.
Tähtvere valla vapp
**Tähtvere valla vapp** on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tähtvere valla vapp.

Vapp kinnitati 11. juunil 1998.

Vapi kirjeldus
--------------

Kaldjaotusega vasakult poolitatud hõbe-rohelisel kilbil vaheldumisi kaks lainelist sinist tala ja hõbedast varrast. Ülemisel, hõbedasel väljal must-hõbedane rohunepp ja alumisel rohelisel väljal kaks püstist kuldset viljapead, mis ulatuvad osaliselt laineliste talade-varraste peale.

Põhjendus
---------

Sinised lainelised laiud sümboliseerivad Tähtvere valla paiknemist Suur-Emajõe ääres. Kollased viljapead viitavad hästi arenenud põllumajandusele Tähtvere vallas. Rohunepp sai koha vapil tänu Tähtvere valla territooriumil Emajõe luhal asuvale rohuneppide mänguplatsile (rohunepp on eriti ohustatud liigina kantud Eesti punasesse raamatusse). Vapil sümboliseerib rohunepp arukat põllumajandust ja loodushoidu.

Vaata ka
--------

* Tähtvere valla lipp
* Tartu maakond

Välislingid
-----------

* Tähtvere valla sümboolika valla kodulehel
* Tähtvere valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Tähtvõrgu topoloogia
**Tähtvõrk** on levinuim arvutivõrkude võrgutopoloogia.

Tähtvõrk on niisugune võrgutopoloogia, kus kõik terminalid on ühendatud keskse arvuti, kommutaatori või jaoturiga. Tähtvõrkude hulka kuuluvad näiteks tavaline telefonivõrk, lubaringvõrk ja Ethernet 10BaseT kohtvõrk.

Kõik edastatavad sõnumid käivad kesksest seadmest läbi. Nii moodustavad jaotur, võrgu lehesõlmed ja nendevahelised sideliinid kujundi, mida graafiteoorias nimetatakse täheks. Sellest tulebki selle võrgutopoloogia nimi.

Keskne sõlm võib olla nii aktiivne kui ka passiivne. Kui keskne sõlm on passiivne, siis peab iga lehesõlm suutma välja kannatada omaenese ülekande kaja, mille saabumisajaks on kahekordne ülekandeaeg (lehesõlmest kesksõlme ja tagasi) pluss kesksõlmes tekkinud viivitus. Aktiivse kesksõlmega võrgus on harilikult olemas vahendid kajaga seotud probleemide vältimiseks.

Tähtvõrgu kasutamine vähendab võrgu kokkukukkumise tõenäosust. Kui kasutatakse siinipõhist võrku, siis edastab kesksõlm kõik lehesõlmedelt saadud paketid kõigile tähtvõrgu ülejäänud sõlmedele ja mõnikord ka sellele sõlmele, kes ise need paketid saatis. Niimoodi saavad kõik võrgu sõlmed omavahel suhelda, edastades teavet üksnes kesksõlmele ja võttes teavet vastu üksnes kesksõlmelt. Kui peaks juhtuma, et üks ülekandeliin rikki läheb, siis põhjustab see kõigest ühe sõlme isoleerumise, aga ülejäänud võrk jätkab endistviisi toimimist.

Viited
------

1. ↑  Vallaste e-teatmik, märksõna "*star network*"
Rudolf Sieczyński (u 1937)
Autogramm, 1937
"Wien, du Stadt meiner Träume", tiitelleht (Musikverlag Robitschek)
**Rudolf Sieczyński** (23. veebruar 1879 Viin – 5. mai 1952 Viin, Austria) oli Poola päritolu Austria helilooja. Tänapäeval tuntakse teda peaaegu üksnes nostalgilise laulu "Wien, du Stadt meiner Träume" ("Viin, mu unistuste linn"), mille muusika ja sõnad ta kirjutas 1912. aastal. 

Klaverimängu õppis Rudolf Sieczyński kodus, ema käe all. Pärast kooli siirdus ta Viini Ülikooli, kus õppis õigusteadust. 1904. aastal kaitses ta õigusteaduse doktori kraadi ja alustas tööd juristina Mödlingi vallas Alam-Austrias. Esimese maailmasõja ajal oli ta interneerimislaagri ülem Göllersdorfis, 16. aprillil 1917 pälvis Tsiviilteenistuse Sõjaristi III klassi. Pärast sõda määrati ta põllumajandusameti juhiks ja talle anti õuenõuniku tiitel (*Hofrat*).

1919. aastal avaldas Sieczyński õigusteadusliku töö "Die Wiederbesiedelung gelegter Bauerngüter und Häusleranwesen". Seejärel kirjutas ta raamatuid Viinist, sealsest kultuurist ja tavadest, samuti komponeeris laule Viini teemadel omaenda tekstidele. Tema tuntuimaks teoseks sai 1912,. aastal kirjutatud Op. 1 "Wien, du Stadt meiner Träume". Laulu tekst tõlgiti peagi mitmesse keelde ning pala levis pealkirjade all nagu "Vienne, ville de mes rêves" ja "Vienna, City of My Dreams". Laulu üks tuntumaid salvestisi pärineb 1957. aastast, mil seda esitas Elisabeth Schwarzkopf Philharmonia Orchestra saatel Otto Ackermanni juhatusel. Laul oli ka lavastaja Stanley Kubricku 1999. aastal esilinastunud filmi "Silmad pärani kinni" ("Eyes Wide Shut") heliribal. Sieczyński järgmised teosed järgisid samuti Viini traditsioonilist stiili, kuid tema esimese pala edu ei kordunud.

Rudolf Sieczyński oli aastatel 1925–1930, 1930–1938 ja 1947–1949 Austria Heliloojate Liidu esimees.

Sieczyński maeti Hietzinger Friedhofi kalmistule Viinis.

Viited
------

1. ↑  Gazeta Lwowska, s. 1, Nr 92, 22. aprill 1917.

Välislingid
-----------

* Wien, du Stadt meiner Träume
* Rudolf Sieczyński teosed portaalis International Music Score Library Project (IMSLP)
MTÜ Mondo korraldatud KAE maailma konkursi logo
**MTÜ Mondo** on Eestis tegutsev maailmahariduse, arengukoostöö ja humanitaarabi organisatsioon, mis on oma eesmärgiks seadnud luua Eesti inimestele võimalusi maailma paremaks muutmiseks. Mondo kaudu toetatakse näiteks humanitaarabi andmist, lesknaiste ja puuetega noorte toimetulekut ning laste haridust Aafrikas ja Afganistanis.

MTÜ Mondo asutati 2008. aastal.

Põhieesmärgid
-------------

Ühing on oma põhieesmärkidena sõnastanud looduskatastroofide ja inimtegevuse tõttu tekkinud inimkannatuste leevendamise rahvusvahelisel tasandil ja Eestis, vaesuse ja haavatavuse vähendamise arengumaades jätkusuutlike ja kogukonnapõhiste meetmete abil, inimõiguste ja demokraatia kaitsmise ning inimeste vahelise arusaamise ja rahu edendamise, Eesti avalikkuse teadlikkuse tõstmise rahvusvahelistest humanitaar- ja arenguprobleemidest ja nende lahendustest. Vastavalt Mondo 2016.–2020. aasta strateegiale on selle tegevuse aluseks rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud raamistikud maailmaharidusele, arengukoostööle ja humanitaarabile.

Mondo peab oma missiooniks toetada ja jõustada haavatavas olukorras olevaid inimesi ning tõsta Eesti inimeste arusaamist maailmaprobleemidest, pakkudes võimalusi olla kaasatud nende lahendamisse.

Tegevus
-------

MTÜ Mondo korraldab ja teostab humanitaarabi, tegeledes muu hulgas päästetööde ja kriisijärgse ülesehitustööga üleminekuks arengukoostööle. Lisaks tegeleb Mondo arengukoostööga, teavitab avalikkust ja edendab maailmaharidust, koolitab liikmeskonda ja avalikkust humanitaarabi ja arengukoostöö teemadel.

Mondo Akadeemia
---------------

Mondo Akadeemia korraldab oma ala asjatundjate ettekandeid ja arutelusid. Toimuvad ka praktilised töötoad ja õppekäigud.

Viited
------

1. ↑  "Meist". *mondo.org.ee*. Vaadatud 03.11.2017.
2. ↑  MTÜ Mondo andmebaasis Inforegister.ee
3. ↑  "MTÜ Mondo Põhikiri" (PDF). Üldsätted punkt 1.3. Vaadatud 15.11.2017.
4. ↑  "Mondo strateegia 2016-2020" (pdf). *mondo.org.ee*. Sissejuhatus lk 3. Vaadatud 15.11.2017.
5. ↑  "Mondo strateegia 2016-2020" (pdf). *mondo.org.ee*. Missioon lk 3. Vaadatud 15.11.2017.
6. ↑  "MTÜ Mondo Põhikiri" (PDF). Üldsätted punkt 1.4. Vaadatud 15.11.2017.
7. ↑  "Mondo Akadeemia". *mondo.org.ee*. Vaadatud 15.11.2017.
**Rudolf von Bünau** (19. august 1890 Stuttgart – 14. jaanuar 1962 Kirchheim unter Teck) oli Saksa sõjaväelane.

15. juulil 1909 junkruna sõjaväeteenistusse astunud, ülendati ta 16. novembril 1910 119. Grenaderirügemendis leitnandiks. Pärast osavõttu Esimesest maailmasõjast ja teenistust Reichswehris määrati 1. augustil 1936 ooberstiks ülendatud von Bünau 1. novembril 1938 133. Jalaväerügemendi komandöriks. Kaks kuud pärast kindralmajoriks ülendamist 1. novembril 1940, asus ta juhtima 177. Jalaväediviisi. Samuti kaks kuud kindralleitnandiks ülendamise järel sai von Bünaust 1. septembril 1942 73. Jalaväediviisi komandör. 1. novembrist 1943 juhtis ta XXXXVII Soomuskorpust. Lühikest aega LII Armeekorpuse eesotsas seisnud, määrsti von Bünau 1. aprillil 1944 XI Armeekorpust juhtima. Sama aasta 1. maist oli ta jalaväekindral. 1945. aasta aprillis tegutses Tammelehtedega Rüütliristi kavaler Rudolf von Bünau Viini Kaitsepiirkonna komandandina ja juhtis omanimelist korpust.

Tema poeg Rudolf von Bünau (1915–1943) oli samuti ohvitser ja Rüütliristi kavaler. Ka tema teine poeg suri 1943. aastal sõjas.
Zimbabwe viljakasvatajad keskenduvad kliimamuutuste tõttu rohkem hirsile, kuna see on ilmastikukindlam (2023. a)
**Kliimamuutusega kohanemine** (inglise keeles *adaptation to climate change*) on tegevused, mis valmistavad ette muutuvates ilmastikuoludes toimetulekut ja tagajärgedega kohanemist kliimamuutuse mõju vähendamiseks nii kodumajapidamiste, asumite ja ettevõtete kui ka majandussektorite ja riikide tasandil. Näiteks rannaalade kaitsmine meretaseme tõusu ja üleujutuste eest, üleujutatavatelt aladelt elanike ümberasustamine, üleminek uute põllukultuuride kasvatamisele, kuumalainete eest varajase hoiatussüsteemi loomine, ilmastikutundlike nakkushaiguste vastu vaktsineerimine.

Vaata ka
--------

* Kliimamuutuse leevendamine
* Kohanemisvõime
* Toimetulekuvõime

Viited
------

1. ↑  Kliimamuutusega kohanemine Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi" (vaadatud 22.06.2019)

Kirjandus
---------

* Kliimamuutusega kohanemine Säästva Eesti Instituudi veebisõnastikus "Säästva arengu sõnaseletusi"
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; matemaatika mõiste kohta vaata artiklit Tähestik (matemaatika)* |

---

**Tähestik** ehk **alfabeet** (ka: *aapestik*, *aabestik*) on tähtede (kirja elementaarsümbolite) standardne komplekt. Tähestiku tähed on või on ajalooliselt olnud ligikaudses vastavuses mingi keele foneemidega.

Kiri võib põhineda tähestikul, kuid ka ideogrammidel, mis vastavad mõistetele või kujutlustele, või olla silpkiri, mille igale sümbolile vastab mingi silp.

Sõna "alfabeet" on tuletatud sõnadest "alfa" ja "beeta", mis tähistavad kreeka tähestiku esimesi tähti.

Tähestike hulgas võib eristada vanemaid konsonanttähestikke, milles märgiti üles ainult kaashäälikuid, uuemaid kreeka tähestiku tüüpi tähestikke (alfabeete kitsamas mõttes) ja silptähestikke.

Igas keeles võivad olla kindlad reeglid, mis sätestavad tähtede ja foneemide vahelise vastavuse, kuid nende reeglite järgimise järjekindlus on keeleti ja ka täheti erinev. Täielikult fonoloogilises tähestikus oleks foneemide ja tähtede vahel üksühene vastavus: kirjapilt määrab ära häälduse ja hääldus kirjapildi. Häälduse ja kirjapildi erinevused tulenevad ühelt poolt sellest, et pärast kirja väljakujunemist keel muutub, ja teiselt poolt sellest, et kiri on laenatud mõnest teisest keelest.

Tähtede ja foneemide vaheline üksühene vastavus võib olla rikutud järgmistel viisidel:

* Foneemile võib vastata mitte üks täht, vaid täheühend.
* Ühele foneemile võib vastata mitu erinevat tähte või täheühendit.
* Mõne sõna kirjapildis võib olla tähti, mida ei hääldata, kuid mida kasutatakse ajaloolistel või muudel põhjustel.
* Sõna kirjapildi hääldus võib oleneda naabersõnadest lauses.
* Keele eri murretes võib sõna foneemkoostis olla erinev.

Vaata ka
--------

* Albaania keele foneetika ja albaania tähestik
* Eesti tähestik
* Kreeka tähestik
* Ladina tähestik
* Rahvusvaheline signalisatsioonikood
* Soome tähestik
* Vene tähestik

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **tähestik** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **alfabeet** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **aapestik** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **aabestik** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Tähestik** |
**Bernhard Steinberg** (15. märts 1872 Tartu – 26. august 1948 Geislingen) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi ja õppis aastatel 1893–1902 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses. Ordineeriti pastoriks 16. augustil 1903.

1903. aastal töötas ta Tartu Maarja koguduse abiõpetajana. 1904. aastal oli Berliinis misjonitöö praktikal. Tartu Maarja koguduse adjunkt 1904–1905. Narva Peetri koguduse adjunkt 1905–1906; sama koguduse õpetaja 1906–1910. Pilistvere Andrease koguduse õpetaja 1910–1944. Viljandi praostkonna praost 1920–1935. Praost-emeeritus 1936.

1944. aastal põgenes Saksamaale. Suri 1948. aastal Geislingenis.

Tunnustus
---------

* Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk (24. veebruar 1938).

Isiklikku
---------

Vaimulikud olid ka tema poeg Juhan Suurkivi ja väimees Hans Rebane. USA-s Florida osariigis oli vaimulik (Kesk-Florida koguduses) tema tütrepoeg Priit Rebane, kes varem oli Evangelical Lutheran Church in America teenistuses.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988

Välislingid
-----------

* Bernhard Steinberg Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**Ollivander** on tegelane J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter". Ollivander on üks põhilisi võlukeppide valmistajaid. Tal on oma võlukeppide pood, mis asub Diagoni põiktänaval.
Olles võlukeppide valmistaja, on ta ka uurinud kaua iidseid saladusi võlukeppide kohta ning teab neist vägagi palju. Viimases osas röövib Voldemort Ollivanderi, sest Voldemorti on jäänud painama saladus, miks tema võlukepp kohtudes Harry võlukepiga, ööl mil ta naasis, käitus nii imelikult. Ollivanderit piinates saab Voldemort teada, et tema võlukepil ja Harry võlukepil on samad südamikud- mõlemi võlukepi südameks on fööniksi sabasulg. Ollivander soovitab tal kasutada kellegi teise võlukepi, et sel juhul ei tohiks kaksisüdamike side teda takistada. Samuti püüab Voldemort temalt teada saada Leedripuust võlukepi kohta. Kuivõrd aga Ollivaner on sellest vaid kuulnud ja kuulnud ka, et Leedripuust võlukepp olla olnud viimati võlukepi meistri Gregorovitchi käes, siis asub Voldemort otsima Gregorovitchi.
Hiljem kui Harry, ta sõbrad ja ka härra Ollivander on Malfoyde keldrist pääsenud, uurib Harry temalt Leedripuust võlukepi kohta. Ta saab temalt väga palju olulist infot Leedripuust võlukepi kohta ning Ollivanderi jutt veenab isegi muidu nii skeptilist Hermionet, et Leedripuust võlukepp, tuntud ka kui Surmatokk, on tegelikult üks ja seesama võlukepp ning on reaalselt eksisteerv mitte vaid pelgalt legend.

Välimus ja iseloom
------------------

Ollivander on vana võlur, tal on hall habe ja pikkuselt on ta ka lühikeseks jäänud. Mehel on väga iseäralik iseloom: ta on väga tark ja nutikas, kuid ta mõtleb mõnikord imelike asjade peale.