recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Galadriel** on oluline tegelane J.R.R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".
Galadriel on haldjas. Ta on Lothlorieni Emand, kõige võimsam haldjas Keskmaal Kolmandal Ajastul. Ta oli üks Noldorite liider, kes lahkus Kadumatutelt Maadelt- Valarite kaitse alt ja tema on ka üks viimaseid, kes on jäänud seni Keskmaale. 
Galadrielile kuulub ka üks kolmest Haldjate Sõrmustest, ta on Nenya vardja.
Galadriel suutis seista vastu kiusatusele võtta Sõrmus enesele, kui seda talle pakuti.

Taust
-----

Galadrieli isa oli Finarfin ja tema ema oli Eärwen. Suurel rännakul Kadumatutele Maadele lõi tema isa haldjate hõimu, mida tunti nime alla Noldorid, ja temast sai selle hõimu liider. Galadriel sündiski Kadumatutel Maadel u 1362. aastal enne Esimest Ajastut. Galadrielil on neli vanemat venda: Finrod, Orodreth, Angrod, ja Aegnor.

Filmides kehastab Galadrieli Cate Blanchett.

Iseloom
-------

Galadriel oli väga terane ja tark. Kui ta elas veel Kadumatutel Maadel, õppis ta kõike taimede kohta ning samuti omandas haldjate käsitöö saladusi. Galadrielil oli eriline võime näha teiste inimeste meeltesse. Ta oli väga armuline ja arusaav, kuid ka uhke ja tugeva tahtejõuga.

Välimus
-------

Galadriel oli uskumatult kaunis. Tema juuksed meenutasid kulda, mis oli segatud hõbedase läikega ning need näisid valguse käes kiirgavat.

  


---

Vaenlane Morgoth tapab Galadrieli vanaisa Finwë ja varastab Silmarillid ja Feanor tõotab et saab need tagasi ükskõik mis hinnaga. Ta jäiltas Morgothit Keskmaani trotsides Valarite nõu ning paljud Noldorid langesid. Galadriel ei andnud Feanoriga sarnaselt vannet aga ta eksles kaua kaugetel maadel ning lõpuks ühines ta noldoritega nende võitluses Keskmaal.

  

Kui Galadriel kohtas Celeborni, siis armus ta temasse. Nad abiellusid ning elasid enamuse osa Esimesest Ajastust Doriathis.
|  |
| --- |
| PVL-112 Valve Pärnu sadamasPVL-112 Valve Pärnu sadamas |
| Teenistuskäik |
|
|
| **Nimi** | 
PVL-112 Valve Eesti |
| **Kasutaja** | Eesti Piirivalve ja Keskkonnainspektsioon Eesti |
| **Ehitaja** | AS Baltic Workboats, Nasva, Saaremaa, Eesti |
| **Maksumus** | 
41,9 miljonit krooni |
| **Vette lastud** | 
23. oktoober 2008 |
| **Rahastaja** | Eesti riik ja Euroopa Komisjon |
| **Ristitud** | 
21. november 2008 |
| **Kodusadam** | Roomassaare |
| Laeva üldandmed |
| **Klass ja tüüp** | 
Patrol 24 |
| **Veeväljasurve** | 
42 tonni |
| **Pikkus** | 
23,7 m |
| **Laius** | 
5,65 m |
| **Süvis** | 
1,35 m |
| **Jääklass** | 
Suudab läbida 10 cm paksust jääd |
| **Kere** | 
Alumiiniumist |
| **Sõsarlaevad** | 
Randa |
| **Kiirus** | 
25 sõlme |
| **Meeskond** | 
2×5 liiget |

**PVL-112 Valve** on Eesti Piirivalve valvelaev.

23. oktoobril 2008 lasti laev esimest korda katsetusteks vette. 21. novembril ristiti laev Saaremaal Nasval Baltic Workboatsi laevatehases ning selle nimeks sai **Valve** ja pardanumbriks **112**. Valve ristiema on Orissaare Gümnaasiumi merendusklassi juhataja Evi Männik. Laeva maksumus oli 41,9 miljonit krooni, millest poole maksis Euroopa Komisjon. Tellijaks oli Keskkonnainspektsioon. Keskkonnainspektsioon andis laeva tasuta üle Eesti Piirivalvele. Keskkonnainspektsioon saab laeva kasutada kalapüügi järelevalveks ja muul ajal kasutab laeva Piirivalve oma teenistusülesannete täitmiseks. Laeva komandörid on Vaido Luks ja Imre Kiier. Laeva meeskonda kuulub viis piirivalvurit ja kalapüügi järelevalve teostamise ajal lisaks kaks keskkonnainspektorit.

5. juunil 2009 jõudis Valve tagasi oma esimeselt kalapüügi järelevalve missioonilt, mis toimus Läänemerel.

Välislingid
-----------

* Pilt 1
* Pilt 2
* Reedel ristitakse piirivalve ja keskkonnainspektsiooni ühine patrull-laev
* Uus patrull-laev sai veeristsed
* Uue piirivalve patrull-laeva nimeks saab Valve
* Piirivalvelaev Valve sõidab Poolasse kala kaitsma
* Piirivalvelaeva Valve sõukruvi sai viga
* Valve jõudis esimeselt missioonilt tagasi
**Kirjandusteadus** on filoloogia haru, mis uurib ilukirjandust. 

Kirjandusteaduse allharudest võib tuua esile kirjandusteooria, mis käsitleb ilukirjanduse eripära, vorme ja funktsioneerimist, kirjandusajaloo, mis käsitleb maailmakirjanduse ja selle harude ajaloolist arengut, samuti üksikuid kirjanikke ja teoseid kirjanduse ajaloo perspektiivist, ning kirjanduskriitika, mis analüüsib kirjandust toimiva protsessina, spetsiifilisematest distsipliinidest poeetika ja stilistika.

Samuti on kirjandusteadusel kolm alldistsipliini (haru). Need on bibliograafia, historiograafia ja tekstoloogia. 

Kirjandusteadus on tihedalt seotud esteetikaga.

Kirjanduse uurimise asutusi
---------------------------

* Tartu Ülikool
* Tallinna Ülikool
* Underi ja Tuglase Kirjanduskeskus
* Eesti Kirjandusmuuseum
* Eesti Kirjanduse Selts
* Eesti Kirjanike Liit

Kirjandusajakirjad
------------------

* Keel ja Kirjandus
* Looming
* Loomingu Raamatukogu
* Vikerkaar
* Kriteerium
* Vihik

Vaata ka
--------

* kirjandusteaduse mõisteid
* kirjandusteadlaste loend

| * v
* r
Põhilised humanitaarteadused |
| --- |
| 
Ajalugu **·**  Filoloogia **·**  Kirjandusteadus **·**  Kunstiteadus **·**  Muusikateadus **·**  Teatriteadus **·**  Psühholoogia **·**  Semiootika **·**  Teoloogia |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Elevandiluuranniku poliitikust. Burkina Faso jalgpalluri kohta vaata artiklit Amadou Coulibaly.* |

---

**Amadou Gon Coulibaly** (10. veebruar 1959 Abidjan, Prantsuse Lääne-Aafrika – 8. juuli 2020 Abidjan) oli Elevandiluuranniku poliitik, alates 10. jaanuarist 2017 kuni surmani Elevandiluuranniku peaminister. Aastatel 2011–2017 töötas ta president Alassane Ouattara kantselei juhatajana.

Töökäik
-------

1990ndate alguses oli Coulibaly tolleaegse peaministri Alessane Ouattara nõunik. Aastatel 1995–2000 kuulus ta Elevandiluuranniku rahvusassambleesse. Ta on olnud ka Korhogo linnapea.

Aastatel 2002–2010 oli ta riigi põllumajandusminister. Kui Ouattara sai presidendiks, nimetati Coulibaly presidendikantselei juhatajaks. Sellel ametikohal oli ta aastatel 2011–2017.

10. jaanuaril 2017 nimetas president Ouattara ta peaministriks, uue valitsuse koosseis avalikustati järgmisel päeval. Coulibaly valitsus sarnanes suures osas eelmise peaministri Daniel Kablan Duncani omaga, lõviosa võtmeministritest jäi ametisse. Ministrite arv vähenes 35-lt 28-le. Sama aasta 19. juulil määrati Coulibalyle ka eelarveministri kohustused.

Tema kodupartei, RDR-i kolmandal üldkongressil 2017. aasta septembris määrati Coulibaly võimupartei esimeseks asepresidendiks. Juulis 2018 saatis president Ouattara Coulibay valitsuse laiali, kuid tegi talle kohe ettepaneku uus valitsus moodustada.

Viited
------

1. 1 2  "Côte d'Ivoire: Amadou Gon Coulibaly nommé nouveau Premier ministre", Radio France Internationale, 10. jaanuar 2017 (prantsuse keeles).
2. ↑  "Ivory Coast's Ouattara names close ally as new vice-president". Reuters. 10. jaanuar 2017.
3. ↑  "Ivory Coast's Ouattara names new government with few changes", Reuters, 11. jaanuar 2016.
4. ↑  "Ivory Coast reshuffles cabinet, replaces key ministers", Reuters, 19. juuli 2017.
5. ↑  Anna Sylvestre-Treiner, "Côte d’Ivoire : Alassane Ouattara choisit Henriette Dagri Diabaté pour présider son parti", *Jeune Afrique*, 10. september 2017 (prantsuse keeles).
6. ↑  Loucoumane Coulibaly (4. juuli 2018), Ivory Coast's Ouattara dissolves government amid coalition infighting *Reuters*.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Daniel Kablan Duncan** | **Elevandiluuranniku peaminister**2017–2020 | Järgnev**Hamed Bakayoko** |
**Multifüüsika** on füüsikalise modelleerimise valdkond, kus uuritakse samaaegseid füüsikalisi mõjusid mitmete mudelitega samaaegselt. 

Samaaegselt on võimalik uurida näiteks välju lõplike elementide meetodiga ja mehaanilisi jõude mõne teise meetodiga. Modelleerimisel kasutatakse (osatuletistega) diferentsiaalvõrrandite numbrilist lahendamist arvutil (vt iteratsioonimeetod).

Tarkvaravahendid
----------------

Advanced Simulation Library, Elmer and MOOSE are examples of open source software packages for simulating multiphysics models. Abaqus, ADINA, Altair, ANSYS Multiphysics, Code\_Aster, CFD-ACE+, CFD-FASTRAN, COMSOL Multiphysics, FEATool Multiphysics, FlexPDE, LS-DYNA, NEi Nastran, and OOFELIE on mõned näited simulatsioonipakettidest. Need paketid põhinevad peamiselt lõplike elementide meetodil.

Viited
------

1. ↑  "Advanced Simulation Library".
2. ↑  "Elmer - CSC". CSC — IT Center for Science Ltd. Vaadatud 24.06.2010.
3. ↑  "ADINA Multiphysics".
4. ↑  "Altair Smart Multiphysics".
5. ↑  "ANSYS Multiphysics". ANSYS, Inc. Vaadatud 30.10.2008.
6. ↑  "Code\_Aster". EDF.
7. ↑  "COMSOL Multiphysics". COMSOL, Inc. Vaadatud 30.05.2009.
8. ↑  "FEATool Multiphysics". Precise Simulation, Ltd. Vaadatud 17.07.2014.
9. ↑  "Oofelie". Open Engineering. Vaadatud 20.01.2010.
Mitmikedastus (ülal) võrrelduna tavaedastusega (all). Oranžid ringid kujutavad lõpp-punkte, rohelised ringid marsruutimispunkte
**Multiedastus** ehk **multisaade** (inglise keeles *multicast*, *multicasting*) on selline andmeside edastamise liik, kus samad andmepaketid jõuavad korraga mitmesse sihtkohta.

Multiedastust kasutatakse näiteks IPTV korral. Multiedastuse võimalused interneti kaudu on väga piiratud, seda kasutatakse põhiliselt kohtvõrgus.

Multiedastust saab määratleda erinevates protokollikihtides, näiteks 2. kihis Etherneti tasemel ja 3. kihis IP tasemel.

Etherneti multiedastus
----------------------

Etherneti multiedastus toimub ühe Etherneti võrgu piires, levib seega üle järgurite ja sildade, kuid mitte üle ruuterite.

Osa MAC-aadresse on IEEE poolt eraldatud kindlaks otstarbeks. Vabalt kasutatavad multiedastusaadressid on vahemikus C0-00-00-00-80-00 kuni C0-00-40-00-00-00.

IP-multiedastus
---------------

IP-multiedastuse jaoks on eraldatud aadressivahemik 224.0.0.0–239.255.255.255 (klass D). 4 esimest bitti aadressis on ühed, ülejäänud 28 bitti moodustavad multiedastusgrupi numbri. Aadressipiirkond 224.0.0.0–224.0.0.255 on reserveeritud kohaliku leviga gruppide jaoks (s.t neile aadressidele saadetud pakette ei edastata ühelt liideselt teisele). IP-pakettidel on TTL (eluea) väli. Multiedastuse korral on eluea väärtustel eritähendused: 0 on kohalik arvuti, 1 kohalik võrk, <32 sama ruum, asutus või osakond, <64 sama regioon, <128 sama kontinent, <192 ülemaailmne, kuid piiratud riba, <256 piirangud puuduvad.

Reserveeritud aadressid: 224.0.0.1 kõik arvutid alamvõrgus, 224.0.0.2 kõik ruuterid alamvõrgus, 224.0.0.4 kõik DVMRP ruuterid, 224.0.0.5-8 kõik OSPF ruuterid, alates 224.0.0.9 kõik RIPv2 ruuterid.

IP multiedastamisel üle Etherneti aadressiteisenduse protokolli analoog puudub. IP-aadressi madalamad 23 bitti kopeeritakse otse MAC-aadressi madalamatesse bittidesse. Selle jaoks on reserveeritud MAC-aadresside vahemik 01-00-5E-XX-XX-XX ja nende XX-ide asemele see IP-aadressi osa kirjutataksegi. 5 bitti jääb kajastamata, seega võib tekkida kollisioon ja kahe multiaadressi paketid pole eristatavad. Sel juhul eristatakse õigeid pakette valedest sihtpunkti IP-aadressi järgi.

Kogu internet ei ole veel multiedastusvõimeline. Eksisteerivad "saared", mille piires multiedastus töötab. Hulk selliseid saari on ühendatud virtuaalseks multiedastusvõrguks MBONE. Saarte ühendamiseks kasutatakse "tunneleid".

Vaata ka
--------

* MPEG-4
* Voogedastus
**Sandra Alusalu** (sündinud 6. august 1987) on Eesti kiiruisutaja ja spordipedagoog.

Ta lõpetas 2006. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi, 2009. aastal terviseteaduste bakalaureuseseõppe Tallinna Ülikoolis ja 2011. aastal sporditeaduste magistriõppe Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas.

Aastatel 2011–2015 töötas ta Türi põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana. 2015. aastast on ta Põltsamaa Ühisgümnaasiumis kehalise kasvatuse õpetaja ja uisutamisringi juhendaja. 

Ta on tegelenud kiiruisutamisega alates 2005. aastast Väino Treimani juhendamisel. Ta on tulnud Eesti meistriks 2006. ja 2007. aastal väikeses mitmevõistluses ning 2014. aastal 5000 meetris. Ta on püstitanud mitu Eesti rekordit: 500 meetrit ajaga 48,78; 1000 meetrit ajaga 1.38,93; 1500 meetrit ajaga 2.31,93 ja 3000 meetrit ajaga 5.19,70. Kõik need rekordid püstitas ta 2007. aastal. 

Ta valiti hooajal 2006/2007 Eesti parimaks naiskiiruisutajaks.

Isiklikku
---------

Sandra Alusalu õde on kiiruisutaja Saskia Alusalu. Sandra Alusalu elukaaslane on kehalise kasvatuse õpetaja Maikel Mikson, neil on 2020. aastal sündinud tütar Sanna.

Viited
------

1. ↑  Sandra Alusalu Eesti spordi biograafilises leksikonis

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Oruveski** küla on endine küla Eestis Lääne-Virumaal Haljala vallas Kadrina kihelkonnas. Tänapäeval asub ametlikult Palmse koosseisus. Palmse küla keskusest asub Oruveski umbes 1 kilomeeter põhja pool ja Võsu alevik on 9 kilomeetri kaugusel. Oruveski asub Lahemaa rahvuspargi territooriumil. Oruveski asub Võsu jõe orus.

Loodus
------

Oruveskil on kaks paisjärve. Järvesid läbib Võsu jõgi. Paisjärved on seotud 1 kilomeetri kaugusel olevate Palmse mõisa tiikidega. Mõisast viib paisjärve äärde kivitrepp, mis on Palmse mõisa vaatepaviljoni ehk bresti kõrval. Astangus-astmeline reljeef loob soodsad tingimused põhjavee väljumiseks allikatena, neid leidub ka Oruveski paisjärve juures. 

Oruveski paisjärve kuulub Ida-Eesti vesikonna Viru alamvesikonda. Veepeegli pindala on 3,5 ha, saarte pindala 0,1 ha, pindala kokku 3,6 ha, kaldajoone pikkus 1 673 m. Valgla pindala on 19 km².

Oruveski metsad kuuluvad segametsade vöötmetesse. Siinsetest metsadest on pooled palumetsad, umbes kolmandik nõmmemetsad (kasvavad luidetel) ja kümnendik laanemetsad (kasvavad viljakal pinnasel), jõgede kallastel levivad lodulepikud. Levinumad puuliigid on mänd (59%), kuusk (21%), kask (16%), lepp (2%). On veel palju liike: tamm, jalakas, saar, vaher, pärn, pihlakas, haab, kadakas. Lahemaa loodusilmelistes metsades leidub häid marja ja seenekohti. 

Oruveskil elab Eestile tavalisi loomi ja linde nagu näiteks rebased, jänesed, põdrad, kitsed, koprad ja lindudest tihased, varblased, kuldnokad, rähnid, varesed ja pardid. Oruveski paisjärves on tänu selle ajaloolisele taustale elamas karpkalad ning lisaks neile ahvenad, haugid, särjed ja kahepaiksed.

Ajalugu
-------

18. sajandil oli Oruveskil vesiveski, millest on tänapäeval alles ainult kahe paisjärve vaheline tamm. Vesiveskiga jahvatati jahu ja vee jõul töötas ka saeveski, millega lõigati puitu. Veski toimis kuni Palmse mõisa likvideerimiseni ja 1918. aastal läks Eesti Vabariigi kätte. Oruveski veski läks seejärel eraomandisse ja töötas kuni 1941. aastani. Veski hakkas lagunema ja hävis suurvee ajal, sealne mölder saadeti NSV Liidu ajal Siberisse asumisele. Nõukogude korra ajal asus Oruveskil kalakasvatus, mistõttu on järves endiselt karpkalu. Oruveski metskond moodustati 1961. aastal. Enamus sellest jäi 1. juunil 1971 moodustatud Lahemaa rahvuspargi territooriumile. 1981. aastal nimetati metskond ümber Palmse metskonnaks ning see hakkas kuuluma Rakvere metsamajandi alla. 1991. aastal Palmse metskond likvideeriti ja selle territoorium jagati teiste suuremate lähedal olevate metskondade koosseisu. Kokku on metskonnal olnud 5 metsaülemat. Esimene metsülem oli Eino Uusmaa (töötas umbes 2 aastat) ja viimane metsaülem oli Peep Tõnisson (töötas 12 aastat).

Oruveskil on filmitud Georg Otsa muusikavideo laulule "Saaremaa valss" (1963).

Välislingid
-----------

* Võhma-Palmse piirkonna arengukava 2013–2016
* Oruveski järv (Oruveski 2. paisjärv)
* Georg Ots – "Saaremaa valss" (1963)
**Sandra Maria Oxenryd** (artistinimi **Sandra**; sündinud 1. oktoobril 1982) on rootsi laulja.

Rootsis sai Sandra tuntuks sellega, et võitis 2005. aasta tõsielusarja "Fame Factory". Samal aastal ilmus ka tema debüütalbum "All There Is".

Sandra Oxenryd esindas Eestit Ateenas toimunud 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Through My Window". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud. Laulu sõnade autor on Jana Hallas, muusika autorid (heliloojad) Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas. Eesti finaalis edestas ta teisele kohale tulnud Eda-Ines Etti esitatud laulu "Iseendale" kõigest kahe punktiga.

Laulu lavaesituses osales lisaks solistile viis taustalauljat, kellest kaks – Dagmar Oja ja Jelena Juzvik – olid Eestist.

Välislingid
-----------

* Artikkel Sandra Oxenrydi kohta

| * v
* r
Eesti esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 1990. aastad | 

* 1994: Silvi Vrait
* 1996: Maarja-Liis Ilus & Ivo Linna
* 1997: Maarja-Liis Ilus
* 1998: Koit Toome
* 1999: Evelin Samuel & Camille Camille

 |  |
| 2000. aastad | 

* 2000: Eda-Ines Etti
* 2001: Tanel Padar & Dave Benton & 2XL
* 2002: Sahlene
* 2003: Ruffus
* 2004: Neiokõsõ
* 2005: Suntribe
* 2006: Sandra Oxenryd
* 2007: Gerli Padar
* 2008: Kreisiraadio
* 2009: Urban Symphony

 |
| 2010. aastad | 

* 2010: Malcolm Lincoln & Manpower 4
* 2011: Getter Jaani
* 2012: Ott Lepland
* 2013: Birgit
* 2014: Tanja
* 2015: Elina Born & Stig Rästa
* 2016: Jüri Pootsmann
* 2017: Koit Toome & Laura
* 2018: Elina Nechayeva
* 2019: Victor Crone

 |
| 2020. aastad | 

* ~~2020: Uku Suviste~~
* 2021: Uku Suviste
* 2022: Stefan Airapetjan
* 2023: Alika Milova

 |
**Allikajärv** (ka *Peraküla Allikajärv, Allikjärv, Tantsujärv*) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Spithami külas. Kaldajoone pikkus on 2013 m. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale. Järvest läände jääb Pumbuta järv, edelasse jääb Pikane järv, kirdesse jäävad Toatse ja Väike-Toatse järv.

Peraküla Allikajärv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.

Peraküla Allikajärve keskkonnaregistri kood on VEE2019300.

Allikajärv
Allikajärve ääres asus 1915–1916. aastal rajatud Tsaari-Venemaa laevastiku salajane raadiojaam, mille juurde viis tänini säilinud munakivitee.

Viited
------

1. ↑  MTÜ Pakri Looduskeskus, TTÜ Geoloogia Instituut. Loodusmälestised 17. Läänemaa. Noarootsi, Nõva, Osmussaar. Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2008
2. ↑  "Tervis, loodus ja ajalugu Peraküla-Nõva rattasõidul. Läänlane, 8. august 2011". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 23. mail 2015.

Välislingid
-----------

 Peraküla Allikajärv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Allikajärv keskkonnaportaalis
**Mullikile** (inglise keeles *bubble wrap*) on läbipaistev plastmaterjal, mida kasutatakse habraste esemete pakkimiseks. Korrapäraselt asetsevad õhuga täidetud poolkerad (mullid) kaitsevad õrnu esemeid purunemise eest.

Bubble Wrap (algselt Air Cap) on üldine kaubamärk, mis kuulub ettevõttele Sealed Air. 1957. aastal proovisid kaks leiutajat Alfred Fielding ja Marc Chavannes leiutada kolmemõõtmelist plastikust tapeeti. Ehkki nende mõte ebaõnnestus, leidsid nad, et nende loomet on võimalik kasutada pakkematerjalina. Ettevõtte Sealed Air Corp asutas Alfred Fielding 1960. aastal.

Disain
------

Mullikilet, mis pehmendab õrnu ja kergesti purunevaid esemeid, on üldjuhul saadaval erineva suurusega, olenevalt pakitud eseme suurusest ja vajalikust pehmenduskaitse astmest. Vähendamaks transpordiga kaasnevaid kahjustusi, kasutatakse toodete pakkimiseks mitut kihti mullikilet. Ühekihilist pinnakaitset kasutatakse teatud tüüpi kirjaümbrikutes. 

Mullid võivad olla läbimõõduga 6 mm (1/4 tolli) kuni 26 mm (1 toll) või rohkem, et tagada transiidi ajal lisakoormuste liigne surve. Kõige tavalisem mullide suurus on 1 cm. Lisaks plastikust õhumullide kaitsele võib toodetele kaitset pakkuda ka plasti materjal. Näiteks kasutatakse elektrooniliste osade ja komponentide kohaletoimetamisel antistaatilist plasti, mis hajutab staatilise laengu ja kaitseb tundlikke elektroonilisi kiipe staatilisuse eest, mis võib neid kahjustada. Üks esimesi mullipakendi laialdasemaid kasutusi oli 1960. aastal, mil ostjatele toimetati kätte uus IBM 1401 arvuti. Varem polnud keegi mullikilesse pakendatud tooteid saanud.

Meelelahutus
------------

Kuna mullipakend tekitab kokkusurumisel purunemise käigus plaksuva heli, siis kasutatakse seda sageli lõbusa ajaviitena. Mõned veebisaidid pakuvad ka virtuaalset meelelahutust. Mullipakendiprogrammid näitavad mullikile tükikest, millele klõpsates saab mullikesi "*poppida*" ehk katki teha.

Viited
------

1. ↑  "Bubble Film and Bags".

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mullikile** |
Sandra Brown (2009)
**Sandra Brown** (sündinud 12. märtsil 1948) on USA kirjanik, kes on tuntud oma romantiliste romaanide ja trilleritega.

Elulugu
-------

Sandra Brown sündis USA-s Texase osariigis Waco linnas ja elas seal esimesed viis aastat.

Ta on õppinud Texase kristlikus ülikoolis, Oklahoma osariigi ülikoolis ja Texase ülikoolis Arlingtonis.

1968. aastal abiellus ta Michael Browniga.

Ta on lühikest aega töötanud näitlejana, parfümeeriapoe juhatajana ja telereklaamides modellina.

Tema esimesed lühijutud ilmusid 1981. aastal. Peagi sõlmis algaja romaanikirjutaja esimesed lepingud kirjastusega oma käsikirjade avaldamiseks, võttes kohustuse kirjutada erinevate pseudonüümide all kuus raamatut aastas.

Alates 1987. aastast kirjutab Brown romantilisi romaane ehk naistekaid.
Suurem edu saabus 1990. aastal, mil tema romaan "Nagu kaks tilka vett" jõudis ajalehe New York Times bestsellerite nimekirja. Sellest ajast on kõik tema romaanid saanud bestselleriks.

1992. aastal sai Brown Ameerika Edukate Naiste Liidu preemia ning tema romaani "Prantsuse siid" põhjal valmis telefilm.

Sellele järgnenud aastatel on ta saanud hulgaliselt autasusid ja olnud nomineeritud auhindadele. 1998. aastal anti talle ameerika romantikakirjanike gildi preemia "Ustavuse eest žanrile".

Browni sulest on ilmunud üle kuuekümne raamatu, millest rohkem kui nelikümmend on olnud New York Timesi bestsellerid. Tema romaane on avaldatud kolmekümnes keeles ja neid on trükitud paljudes riikides kokku üle 70 miljoni eksemplari. Brown on Eesti raamatukogude üks populaarsemaid autoreid.

Brown elab koos abikaasaga vaheldumisi Texases ja Lõuna-Carolinas.

Välislingid
-----------

* Sandra Browni koduleht
* Browni raamatud Apollo kodulehel
* Browni raamatud Erseni kodulehel
* Browni raamatud Rahva Raamatus
**Tüvesäälik** (*Mniotilta varia*) on linnuliik sääliklaste sugukonnast.

Levila
------

Liik pesitseb Põhja-Ameerika idaosas Lõuna-Kanadast kuni Floridani. Talvitab Floridas, Kesk-Ameerikas ja Lääne-Indias kuni Peruuni. Satub väga harva Euroopasse, kus teda kohatakse enamasti Iirimaal ja Suurbritannias.

Välimus
-------

Pikkus 13 cm. Hundsulestikus isaslinnul on tugev must-valge triibustus. Tiival on kaks valget vööti. Emaslinnul ja noorlinnul on sarnane sulestik, kuid isaslinnu omast tuhmim ja vähesema triibustusega.

Elupaik ja pesitsemine
----------------------

Tüvesäälik pesitseb laialehistes või segametsades, eelistab märjemaid piirkondi. Kausikujulise pesa teeb maapinnale, kurnas on 4–5 muna.

Toitumine
---------

Toiduks on putukad ja ämblikud, mida ta hangib ronides mööda tüvesid ja oksi üles-alla nagu puukoristaja. Laul on kõrgetooniline vidistus.

Viited
------

1. ↑

Kirjandus
---------

* Curson, J. Quinn, D. and Beadle, D. (1994). *New World Warblers*. Helm. ISBN 0-7136-3932-6
* Stiles and Skutch, *A guide to the birds of Costa Rica’’ ISBN 0-8014-9600-4*
**Tüümuse kihnuks** (lad *capsula thymi*) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel tüümust ümbritsevat sidekoelist kihnu, millest lähtuvad vaheseinad jaotavad elundi tüümuse sagarikeks.

Rottidel koosneb tüümuse kihn kahest kihist: välimisest, mis katab tüümuse sagarat, ja sisemisest kihist, mis katab tüümuse sagarikkudeks sopistunud koort.

Sisemise kihnu all, *membrana basalis*e peal, paikneb tüümuse epiteelirakkude kiht.

Tüümuse koore veresooned sisenevad tüümuse kihnu ja vaheseintesse ning moodustavad kapillaaride võrgustiku. Tüümuse kihnu kapillaarides olevate avauste lähedal paiknevad sageli leukotsüüdid ja mõnes paigas ka adipotsüüdid.

Vaata ka
--------

* Tüümuse perivaskulaarsed ruumid

Viited
------

1. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 146, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
2. ↑  Sainte-Marie G, Peng FS, Marcoux D. The stroma of the thymus of the rat: morphology and antigen diffusion, a reconsideration. Lühikokkuvõte. Am J Anat. november 1986;177(3):333-52. veebiversioon (vaadatud 29.10.2014)(*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Encyclopædia Britannicas
* Sissekanne Terminologia Histologicas. H3.10.02.0.02002. Capsula. Tüümuse kihn
Per Bolund (2014)
**Per Daniel Bolund** (sündinud 3. juulil 1971 Stockholmis) on Rootsi poliitik ja bioloog. 

Alates 2019. aasta 4. maist on ta algselt Isabella Lövini ja seejärel Märta Stenevi kõrval üks kahest Rohelise Partei eestkõnelejast.

2006. aastal valiti ta Rohelise Partei ridades Riksdagi liikmeks.

Ta on tegutsenud ka Stockholmi kommunaaltaseme poliitikas. 

2014. aasta oktoobrist 2021. aasta veebruarini oli ta finantsturgude minister ja aserahandusminister, 2019. aasta jaanuarist 2021. aasta veebruarini lisaks ka eluasememinister.

2021. aasta veebruarist kuni novembrini oli ta keskkonna- ja kliimaminister, samuti asepeaminister.

Isiklikku
---------

Bolund sündis professorite perekonnas. Tal on magistrikraad bioloogias. Süsteemökoloogiat puudutanud doktoriõpingud jäid pooleli.

Tal on kolm last.

Viited
------

1. ↑  New co-leader for Green Party. Sveriges Radio. 06.05.2019
2. ↑  Per Bolund Appointed New Minister for Housing. Nordic Property News. 22.01.2019
3. ↑  Government reshuffle, 5 February 2021. Government.se. 05.02.2021.
4. ↑  Per Bolund (MP). Riksdag.se. Vaadatud 09.06.2020
5. 1 2  CV Per Bolund. Regeringen.se Vaadatud 09.06.2020
**Tüümuse koe saarekesteks** (*noduli thymici accessorii*) nimetatakse osadel loomadel esinevaid tüümuse koe jäänukeid või kogumeid, näiteks kaelas, aga ka mujal kehas, kus toimub tüümuse formeerumine ja arenemine. 

Tüümuse koe saarekeste areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Pole selge kas tüümuse koe saarekeste all võidakse silmas pidada ka aberrantset tüümusekude, mida võidakse tuvastada radioloogiliste uuringute ajal ja kuvada piltdiagnostika abiga või tuvastada ka operatsioonide käigus, kas kaelas, kopsuväratis või *spatium retropharyngeum'*is jm.

Arvukalt võib tüümuse koe saarekesi (*noduli thymici accessorii*) esineda nii kaelas (nimetatakse ka kaela tüümuseks (*cervical thymus)*, kuni 36%-l), vahelihases, kopsude parenhüümis ja mujalgi.

Tüümuse koe saarekeste liigitamise osas normaalseteks või ebanormaalseteks struktuurideks puudub üksmeel.

Tüümuse koe saarekeste kui ebanormaalsete struktuuride (aberrantse tüümusekoe) pooldajate arvates on need embrüoloogilise tüümuse jäänukid, ning tegemist on embrüogeneesist pärineva arenguanomaaliaga. 

Tüümuse koe kogumeid (miniatuursed tüümused) väljaspool tüümuse normaalseks kinnitatud asukohta seostatakse suurenenud riskiga tüümuse tsüstide moodustumisel.

Vaata ka
--------

* ektoopiline tüümus
* tüümuse sagarikud

Viited
------

1. ↑  Shah SS, Lai SY, Ruchelli E, Kazahaya K, Mahboubi S. Retropharyngeal aberrant thymus. Lühikokkuvõte. Pediatrics. november 2001 ;108(5):E94. veebiversioon (vaadatud 03.12.2014.a.) (*inglise keeles*)
2. ↑  Thomas W. Shields, Joseph LoCicero, Carolyn E. Reed, Richard H. Feins, "General Thoracic Surgery", 7. trükk, lk 2061, 2009, Lippincott Williams & Wilkins, veebiversioon (vaadatud 19.10.2014) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicass A13.1.02.006: Noduli thymici accessorii. Tüümuse koe saarekesed
**Tüümianiõli** on aed-liivateest ehk tüümianist saadud õli.

Tüümianiõli saadakse värsketest või kuivatatud aed-liivatee õitest ning lehtedest vee- või auruga destilleerides.

Koostis
-------

Peamised keemilised komponendid tujoon, pineen, kamfeen, tsümool, terpeen, linalool, borneool, beetakarüofülleen, tümool ja karvakrool.

Kasutamine
----------

Aed-liivateest valmistatud eeterlikul õlil on antibakteriaalne ja fungitsiidne toime. Seda kasutatakse hambapastade, suuvee, lõhnaseepide ja vanniõli koostises. Tüümianiõli kasutatakse ka salvide ja massaažiõlide valmistamisel.

Tüümianiõli kasutatakse aroomteraapias mälu ja keskendumisvõimet parandava vahendina. See tugevdab kopse ja aitab leevendada nohu, köha, astmat, larüngiiti, sinusiiti, katarri, läkaköha, kurguvalu ja tonsilliiti.

Tüümianiõli soojendav toime parandab vereringet, leevendab liigesepõletikku, reumat, podagrat, lihasevalu, nihestusi ja spordivigastusi. 

Tüümianiõli ei soovitata rasedatele ega inimestele, kes kannatavad kõrgvererõhktõve käes. Kuna õlis leiduvad fenoolid (karvakrool ja tümool) võivad ärritada limaskesti ja nahka, ei soovitata seda kehahooldustoodetes kasutada.

Viited
------

1. 1 2 3  Thyme essential oil information

Välislingid
-----------

* Hajar Salmalian, MSc, Roshanak Saghebi, MD, [...], ja Reza Bekhradi, MD, Comparative effect of thymus vulgaris and ibuprofen on primary dysmenorrhea: A triple-blind clinical study, Caspian J Intern Med. 2014 Spring; 5(2): 82–88. PMCID: PMC3992233, veebiversioon (*inglise keeles*)
* Linda Pärn, Tüümianiõli on menstruatsioonivalu vaigistamisel efektiivsem kui ibuprofeen, 20. mai 2014, veebiversioon
Per Unckel (2010)
**Per Carl Gustav Unckel** (24. veebruar 1948 Finspång, Östergötland – 20. september 2011) oli Rootsi poliitik, Mõõduka Koalitsioonipartei liige.

Ta õppis Uppsala Ülikoolis 1968–1971 õigusteadust.

1971–76 oli ta mõõdukate noorteorganisatsiooni esimees. 21. sajandi alguses valiti ta mõõdukate noorteorganisatsiooni auesimeheks.

Aastatel 1976–86 ja 1994–2003 oli ta Riksdagi liige, 1986–91 mõõdukate erakonna peasekretär ja 1991–94 Rootsi haridusminister. 1994–98 oli ta mõõdukate kõneisik tööhõivepoliitika alal, 1998 sai põhiseaduskomisjoni esimeheks ja 1999 mõõdukate parlamendifraktsiooni juhiks.

Tema karjäär parlamendis lõppes siis, kui mõõdukate esindus parlamendis vähenes 2002. aasta parlamendivalimiste järel 82 kohalt 55-le. Suur osa mõõdukate juhtkonnast astus siis tagasi ja Unckel oli üks neist, keda peeti vana suuna esindajaks koos näiteks Anders Björki ja Gunnar Hökmarkiga. Kuid mõõdukate noorteorganisatsioon valis Unckeli oma auesimeheks.

2003–2006 oli Per Unckel Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär. Seejärel juhtis ta Valgevene Euroopa Humanitaarülikooli.

Alates 2007. aastast kuni surmani oli ta Stockholmi lääni maavanem.

Tunnustus
---------

* 2011 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 18099

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Søren Christensen** | **Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär**2003–2006 | Järgnev**Halldór Ásgrímsson** |
Kuupäevaraja
**Kuupäevaraja** on kokkuleppelise asukohaga kujuteldav joon, mille ületamisel muutub kuupäev.

Kuupäevaraja paikneb keset Vaikset ookeani enam-vähem piki 180° meridiaani. Väikesed muudatused kuupäevaraja asukohas on tehtud selleks, et kuupäevaraja ei jagaks riike erineva kuupäevaga piirkondadeks. Kuupäevaraja asukohaks on valitud 180° meridiaan, sest esiteks paikneb ta nullmeridiaani suhtes täpselt teisel pool maakera ning teiseks on Vaikse ookeani keskosa hõredalt asustatud, mistõttu põhjustab kuupäevaraja sealasumine kõige vähem segadust.

Ületades kuupäevaraja idast läände, tuleb liita 24 tundi. Vastupidisel juhul, ületades kuupäevaraja läänest itta, tuleb lahutada 24 tundi.

Vajadust kuupäevaraja järgi illustreerib järgmine näide: oletame, et sõidate lennukiga ümber maakera idast läände. Kui teie reis kestaks 24 tundi, siis reisiksite te n-ö koos Päikesega. Reisi lõppedes tundub, et päev ei ole veel läbi, sest Päike pole veel loojunud, kuid inimestele, kes reisist osa ei võtnud, see nii ei tundu. Seega olete justkui ühe päeva kaotanud. Kui aga liigute läänest itta ehk Päikesele vastu, siis ilmneb vastupidine. Elate kaks päeva sellel ajal kui teised ühe. See efekt ilmneb ka siis, kui ümber maakera tunduvalt aeglasemalt liikuda.

Vastav probleem tekkis esimest korda pärast Magalhãesi ümbermaailmareisi 16. sajandi algul. Reisilt saabunud olid veendunud, et nad olid logiraamatut korralikult pidanud, kuid sellele vaatamata olid nad ühe päeva kusagil kaotanud.
**Tulemaa provints** (ametlikult **Tulemaa, Antarktise ja Lõuna-Atlandi saarte provints**) on Argentina kõige lõunapoolsem provints. Aastani 1991 oli see *Territorio Nacional*. 

Provints hõlmab Argentina Tulemaa alad, Atlandi ookeani lõunaosas asuvad Briti valdused (Malviini saared, Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared) ning Argentina nõudlusala Antarktikas. Kontroll on Argentinal ainult Tulemaa osa üle. Provintsi rahvusvaheliselt tunnustatud pindala on 21 263 km², koos nõudlusaladega on see 986 418 km².

Tulemaa provints koos nõudlusaladega

Vaata ka
--------

* Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared

Välislingid
-----------

* Provintsi koduleht

Argentina provintsid

Buenos Aires **·**  Catamarca **·**  Chaco **·**  Chubut **·**  Córdoba **·**  Corrientes **·**  Entre Ríos **·**  Formosa **·**  Jujuy **·**  La Pampa **·**  La Rioja **·**  Mendoza **·**  Misiones **·**  Neuquén **·**  Río Negro **·**  Salta **·**  San Juan **·**  San Luis **·**  Santa Cruz **·**  Santa Fe **·**  Santiago del Estero **·**  Tucumán **·**  Tulemaa
ESTCube-1 kuupsatelliit
1U-kuupsatelliidi struktuur
**Kuupsatelliit** (inglise keeles *CubeSat*) on üks kosmoseuurimise jaoks mõeldud minitehiskaaslase tüüp, mille ruumala on täpselt üks liiter. Mõõtudelt on see 1×1×1 dm ja kogumass ei tohi ületada 1,33 kilogrammi. Selliste mõõtudega tehiskaaslast nimetatakse 1U-satelliidiks.

Esimesed kuupsatelliidid saatis kosmosesse 2003. aasta juunis Venemaa äriettevõte Eurockot, mis tegelebki satelliitide orbiidile saatmisega. 2012. aasta augusti seisuga on orbiidil umbes 75 kuupsatelliiti.

Esialgu ei olnud kuupsatelliidid mõeldud standardiks, kuid aja jooksul ta siiski muutus *de facto* standardiks.

2004. aasta seisuga maksis kuupsatelliidi valmistamine koos ülessaatmisega laias laastus 65–80 tuhat USA dollarit. See on suhteliselt väike summa võrreldes varasemate tehiskaaslastega, mis on jõukohane juba ka ülikoolidele ja eraettevõtetele. Enamik kuupsatelliite ongi valminud teadusasutustes, aga neid on valmistanud isegi suurte tehiskaaslaste tootja Boeing.

26. juulil 2006 saadeti ühe kanderaketiga välja 11 ülikooli ja eraettevõtte 14 kuupsatelliiti. See on suurim arv kuupsatelliite, mis on seni korraga välja saadetud. Start ebaõnnestus ja rakett hävis selle käigus koos kõigi kuupsatelliitidega. Hävinud kuupsatelliidid olid valmistatud muuhulgas Egiptuses, Itaalias, Lõuna-Koreas, Norras ja USA-s ning see kandis Valgevene läbi aegade esimest kuupsatelliiti.

Eestis valmistatud tehiskaaslane ESTCube-1 on 1U-satelliit. Enamik satelliite ehitatakse haridusasutustes, kuid ka paljud äriettevõtted on kuupsatelliite valmistanud. Kuupsatelliidi vorming on populaarne ka amatöörraadioside harrastajate seas.

Olemas on veel 2U- (2×1×1 dm) ja 3U- (3×1×1 dm) versioone.

Vaata ka
--------

* PCBSat
* Koit (tudengisatelliit)
* Hämarik (tudengisatelliit)

Viited
------

1. ↑  Kuupsatelliidi disainidokument California State Polytechnic University
2. ↑  "ESTCube-1‎ > ‎Satelliit". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2012. Vaadatud 14. oktoobril 2011.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kuupsatelliit** |

* Kuupsatelliidi programmi ametlik koduleht Sisaldab infot tulevate missioonide kohta.
* Suur kuupsatelliitide missiooninimekiri
**Tüümuse ekstrakt** on organoteraapias (elundiekstraktravi) kasutatav bioloogiline preparaat, mida toodetakse lehma tüümusest (või ka vasika tüümusest) ja kasutatakse selliste infektsioonhaiguste nagu gripp, uus gripp A(H1N1), B-hepatiit, C-hepatiit, mononukleoos, ohatis, urkepõletik ja AIDS/HI-viirusnakkuse korral. 

Tüümuse ekstrakti kasutatakse ka astma, allergilise riniidi, toiduallergiate, pahaloomuliste kasvajate, reumatoidartriidi, viirusnakkusejärgse väsimussündroomi, süsteemse erütematoosse luupuse ravis. 

Veel kasutatakse tüümuse ekstrakti vähihaigetel, kes on saanud kiiritusravi või kemoteraapiat, valgete vereliblede tootmise tagamiseks.

Tüümuse ekstrakti valmistamisviisid ja vormid võivad varieeruda, suukaudsed preparaadid on *thymic fractions 1402A* (sün *immunoplex 402*), *complete thymic formula*, *NatCell thymus extract* või süstepreparaat tümosiin-alfa-1.

Vaata ka
--------

* *Thymomodulin*

Viited
------

1. ↑  THYMUS EXTRACT, veebiversioon (vaadatud 3.12.2014)(*inglise keeles*)

Kirjandus
---------

* James L. Wilson, Ph.D. THYMUS EXTRACTS: An International Literature Review of Clinical Studies
* THYMUS EXTRACTS: An International Literature Review of Clinical Studies Continued...

Süstepreparaat
* Thymus Injections
Bambergi ratsanik
Ratsaniku asukoht Bambergi toomkiriku põhiplaanil
**Bambergi ratsanik** (saksa keeles *Der Bamberger Reiter*) on 13. sajandi algusest pärinev tundmatu skulptori loodud kroonitud ratsanikku kujutav kiviskulptuur Bambergi toomkirikus Saksamaal.

Kirjeldus
---------

Skulptuur pärineb arvatavasti ajast enne kiriku pühitsemist 1237. aastal, kuid on loodud pärast 1225. aastat. Skulptuur toetub konsoolidele mõne meetri kõrgusel idapoolse Püha Georgi kooriruumi esimese põhjapiilari küljes.

Skulptuur on esimene teadaolev monumentaalratsakuju, mis loodud pärast antiikaega. Hobuse esikapjade all olev konsool on üks paljudest keskaegsetest Rohelise mehe skulptuurkujutistest.

Kuju oli tõenäoliselt algselt polükroomne - sokkel oli roheline, hobune valge pruunide täppidega, ratsaniku rüü ja mantel punased kuldsete ja hõbedaste tähtedega, juuksed tumedad ja jalatsid pruunid; kroon, vöö ja kannused olid kullatud. Hobusel on all rauad ja see on üks varasemaid rautatud hobuse kujutisi.

Viited
------

1. ↑  Bamberger Reiter. - GoBamberg

Välislingid
-----------

* Bamberger Reiter. - GoBamberg
* Das Rätsel um den Bamberger Reiter. Wer bin ich? - Bayerischer Rundfunk
**Tulemaa provints** on Tšiili 2. järgu haldusüksus (provints) Magalhãesi ja Tšiili Antarktika piirkonnas.

Provints hõlmab Tulemaa saare lääneosa Magalhãesi väinast lõunas.

Provintsi halduskeskus on Porvenir.

Nimi
----

Provintsi nimi on pärit 1520. aastast, mil Fernão de Magalhães nimetas selle koha Tulede ja Suitsude maaks rannal näha olnud lõkete järgi, mille olid süüdanud onad. Hispaania kuningas Carlos I jättis sellest nimest alles ainult "Tulemaa" (*Tierra de Fuego*), sest suits pidi niikuinii tulest lähtuma.

Ajalugu
-------

Saare siseosa jäi tundmatuks 1879. aastani, mil Tšiili sõjaväe leitnandi Ramón Serrano ekspeditsioon läbis selle Gente Grande lahest kuni San Sebastiáni laheni Atlandi ookeanis.

Rohtlates (pampades), mis katavad saare peaaegu täielikult väina suudmest kuni Darwini mägede nõlvadeni lõunas, kus ilmuvad põõsastikud ning seejärel tihe Magallãese mets, elas 4000 onadest põliselanikku. Need olid suurt kasvu ja tüsedad nomaadid, kes osavalt käsitsesid lingu ning vibu ja noolt, millega nad guanakosid ega linde küttisid. Nad olid sissetungijate vastu vaenulikud: lõid poole sajandi jooksul tagasi Punta Arenase koloonia sissetungikatsed. Nende auks nimetasid esimesed meresõitjad lahe Gente Grande laheks ('Suure Rahva laht').

Aastal 1881 fikseeriti Tšiili ja Argentina vaheline piir. Need maad olid nii vähe tuntud, et põhja–lõunasuunaline piir, mis lõikab saare pooleks, kulges algul nii, et ta üks osa sellest jäi Dungenessi neeme juures San Sebastiáni lahte.

Ramón Serrano 1879. aasta ekspeditsioon tegi kindlaks, et tegu on suurepäraste karjakasvatusaladega.

Järgmisel ekspeditsioonil 1880 avastas Jorge Porter Porveniri lahe ja leidis Boqueróni mägedest kulda. Alates 1882. aastast saabus piirkonda Euroopast ja Ameerikast sadu kullaotsijaid. 20. sajandi alguseks muutus kullakaevandamine tööstuslikuks (võeti kasutusele mehaaniline traalimine). Aastaks 1909 sai kuld otsa.

Viited
------

1. ↑  2017. aasta Tšiili rahvaloendus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib maalist; filmi kohta vaata lehekülge Tütarlaps pärlkõrvarõngaga (film) ja raamatust Tütarlaps pärlkõrvarõngaga (raamat).* |

---

|  |
| --- |
|  |
| **"Tütarlaps pärlkõrvarõngaga"** |
| **Johannes Vermeer**, u. 1665–1675 |
| õli lõuendil |
| 44,5 × 39 cm |
| Mauritshuis, Haag |

**"Tütarlaps pärlkõrvarõngaga"** (hollandi keeles "Meisje met de parel") on Johannes Vermeeri maal, mis on dateeritud umbes aastasse 1665. 

Erinevatel aegadel on maal olnud tuntud eri pealkirjade all, pealkiri "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga" kinnistus teosele 20. sajandi lõpupoole. Maal asub alates 1902. aastast Kuninglikus Maaligaleriis Mauritshuisis Haagis. 2006. aastal valiti see Hollandi avalikkuse poolt Madalmaade kauneimaks maaliks.

Maali on nimetatud Põhja Mona Lisaks või ka Hollandi Mona Lisaks.[*viide?*]

Kirjeldus
---------

Teos on õlimaal lõuendil, 44,5 cm kõrge ja 39 cm lai. See on signeeritud "IVMeer", kuid dateerimata. Oletatud on, et see on maalitud 1665. aasta paiku.

Nagu pealkirigi ütleb, on pildi fookus pärlkõrvarõngast kandval tütarlapsel. Teos kujutab eurooplannast tütarlast eksootilises riietuses ja turbanis ning millegagi, mis paistab olevat ebatavaliselt suur pärl kõrvarõngas rippumas. 

Pilt pole kindla isiku portree, vaid *tronie*, "nägu", nii nimetati hollandi keeles 17. sajandil kujutluse järgi peast maalitud maali, mis kujutas mingit inimtüüpi.

Viimane restaureerimine 1994. aastal tõi paremini ilmsiks teose peene värvilahenduse ja tüdruku vaatajate poole suunatud pilgu isiklikkuse. Restaureeringu käigus avastati, et teose tume, tänapäeval juba veidi laiguliseks muutunud taust oli algselt emailjalt sügavroheline, mille andis tumedale opaaksele taustale kantud õhuke laseeriv värvikiht. Aja jooksul on rohelise värvi andnud orgaanilised pigmendid indigo ja reseedakollane pleekunud ning nähtavale on tulnud must alustaust.

Omanikud
--------

Hollandi armeeohvitser ja kunstikollektsionäär Arnoldus Andries des Tombe omandas teose 1881. aastal oksjonilt ning pärandas selle 1902. aastal Mauritshuisi muuseumile.

Teistes žanrites
----------------

Teosest inspireerituna kirjutas Tracy Chevalier 1999. aastal ajaloolise romaani "Tütarlaps pärlkõrvarõngaga". 2003. aastal valmis selle põhjal Peter Webberi samanimeline mängufilm, peaosades Scarlett Johansson ja Colin Firth.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Girl with a Pearl Earring" to be scanned, analyzed in public view. - NL Times, 1. veebruar 2018
3. ↑  Details: Johannes Vermeer, Girl with a Pearl Earring, c. 1665. - mauritshuis.nl
4. ↑  Anastasia Manioudaki. What Is a Tronie? Famous Examples of Tronies in Dutch and Flemish Baroque. - Daily Art Magazine, May 30, 2020
5. ↑  Vermeer's Palette: Weld. - Essential Vermeer 3.0
6. ↑  Tracy Chevalier. Girl with a pearl earring. New York, 2000
**"Kuunar "Kolumbus""** (ukraina keeles "Шхуна "Колумб"") on Mõkola Trublajini seiklusromaan, mille tegevus toimub 1930. aastatel Ukrainas Musta mere rannikul.

Teosest
-------

"Kuunar "kolumbus"" ilmus eesti keeles 1956. aastal sarja "Seiklusjutte maalt ja merelt" 8. raamatuna. Raamatu tiraaž oli 30 000 eksemplari. Helisalvestisena ilmus teos CD–l Pimedate Infoühingu Helikiri poolt välja antuna 2016. aastal.

Romaani kirjutas Mõkola Trublajini 1939. aastal ja see avaldati 1940. aastal. Tõlge on tehtud Moskvas 1951. aastal kirjastuse Государственное издательство детской литературы poolt välja antud venekeelse tõlke alusel.

Dovženko-nimelises filmistuudios loodi romaani "Kuunar "Kolumbus"" ainetel mängufilm "Junga kuunarilt "Kolumbus"" (Юнга со шхуны "Колумб"), mis linastus 1963. aastal.

Sisukokkuvõte
-------------

Romaani tegevus toimub peamiselt Ukraina ranniku edelaosas paiknevas linnas, lähedal asuva saare kalurikülas ning merel. Peategelane on 17-aastane junga Marko Zavirjuhha kalapüügikuunarilt "Kolumbus". Tema kaaslasteks romaanis kirjeldatud sündmustes on neiud - Zorja Nahhodka, kes elab külas kasuisa juures ja Ljuuda Ananjev, kes on professor Andrei Ananjevi tütar. Professor uurib saarel paiknevate luidete liiva, milles leidub torianiiti. See haruldane mineraal sisaldab tooriumi, uraani ja raadiumi. Uuringute eesmärgiks on leida teoreetiline lahendus torianiidist väärtusliku gaasi - heeliumi saamiseks tööstuslikul teel. Piirkonnas tegutseb mereväe miinitraaler "Tormilind", mille meeskonnal on head suhted saare elanikega.

Nõukogude Liidule vaenuliku riigi luure on teadlik professori uuringutest ja selle eesmärkidest. Otsustatakse saata saarele diversant, kes varastaks professori teoreetilised lahendused ning võimalusel ka kõrvaldaks ta. Kalurikülasse saabubki mees nimega Antš, kes tutvustab end fotokorrepondendina ühe ajakirja toimetusest. Ta peatub Zorja kasuisa juures, kelle värbab abiliseks. Antšil ebaõnnestub professori mürgitamine, kuid ta suudab varastada tema portfelli dokumentidega. Ta korraldab seejärel kuunari "Kolumbus" õhkimise, kui seal viibib külalisena professor ning põgeneb ise süstaga avamerel kurseerivale aurikule "Kaiman", mis teda ootab.

Hiljem selgub, et professor jäi siiski ellu ja varastatud dokumendid on vähetähtsad. Luureteenistus otsustab nüüd saata Antši koos allveelaevaga piirkonda uuele eriülesandele varem seatud eesmärkide saavutamiseks. Järgneb seiklusrohke sündmustik, mille käigus omab suurt tähtsust miinilaeva "Tormilind" tegevus.

Viited
------

1. ↑  Черток С. Юнга со шхуны «Колумб» // Советский экран. — 1963.

Välislingid
-----------

* Kuunar "Kolumbus", esikaane illustratsioon
* Sarja väljaannete ülevaade
* Raamatublogi: Kuunar "Kolumbus"
**Galaktiline filament** (inglise keeles *galaxy filament*) on suurim kosmiline struktuur Universumis. 

Filamendid on massiivsed niitjad moodustised, tüüpilise pikkusega 50–80 megaparsekit *h*−1, mis moodustavad galaktilisi ahelaid eraldades suuri peaaegu tühje ruumiosi nn kosmilisi tühimikke.

Eristatakse mitut tüüpi galaktilisi filamente: **galaktikate kompleksi** (inglise keeles *galaxy complex*), **galaktilist seina** (*galaxy wall*), **galaktilist lehte** (*galaxy sheet*).

Ajalugu
-------

Galaktikate superparvedest suuremaid kosmilisi struktuure hakati avastama 1980. aastate teisel poolel. 1987. aastal avastas ameerika astronoom Richard Brent Tully Kalade-Vaala superparvede kompleksi ja 1989. aastal Margaret Geller CfA2 Suure Seina. 

Sloani Suur Sein avastati 2003. aastal. 2013. aasta jaanuaris teatati suure kvasarirühma (Hiigelsuur kvasarirühm) avastamisest ja sama aasta novembris gammasähvatusi uurides avastati seni suurim kosmiline struktuur Universumis Herkulese-Põhjakrooni Suur Sein (suurus 6–10 miljardit valgusaastat).

Meie koht galaktikasüsteemide ja kosmiliste struktuuride hierarhias
-------------------------------------------------------------------

Linnutee tähesüsteem kuulub ka ühte galaktilisse filamenti – Kalade-Vaala superparvede kompleksi.

Vaata ka
--------

* Galaktikasüsteem
* Universumi suuremastaabiline struktuur

Viited
------

1. ↑  Universumi kärgstruktuur mõjutab otseselt galaktikate arengut. astronoomia.ee, 20. november 2012
Nenad Ban
**Nenad Ban** (sündinud 3. mail 1966 Zagrebis) on horvaatia päritolu Šveitsi molekulaarbioloog ja biokeemik. 

Ta töötab 2007. aastast ETH Zürichis molekulaarbioloogia professorina. Tema peamised uurimisvaldkonnad on molekulaarne struktuurbioloogia, röntgenkristallograafia, multiensüümid, ribosoomid, kristallstruktuur, biofüüsika ja makromolekulid.

Haridustee ja töökäik
---------------------

Ta lõpetas 1990. aastal Zagrebi Ülikooli bakalaureusekraadiga molekulaarbioloogia ja biokeemia erialal. 1994. aastal sai ta doktorikraadi strukturaalse immunoloogia ja viroloogia alal California Ülikooli Riverside'is biokeemia instituudist.

Aastatel 1994–1998 töötas ta järeldoktorina Yale'i Ülikooli molekulaarse biofüüsika ja biokeemia instituudis.
2000. aastast töötab ta ETH Zürichis: strukturaalse molekulaarbioloogia abiprofessorina (2000–2004), eradotsendina (2004–2007) ja 2007. aastast molekulaarbioloogia ja biofüüsika instituudis professorina.

Tunnustus
---------

* 2008 – valiti Leopoldina liikmeks (biokeemia ja biofüüsika sektsioon)
* 2010 – valiti Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks
* 2010 – Heinrich Wielandi auhind
* 2017 – Ernst Jungi auhind

Isiklikku
---------

ETH Zürichi molekulaarbioloogia ja biofüüsika instituudis töötab professorina ka tema abikaasa Eilika Weber-Ban. Peres kasvab kaks poega. Professorid on ka Nenad Bani vanemad Jasna ja Zvonimir Ban.

Viited
------

1. 1 2 . leopoldina.org
2. 1 2  Nenad Ban. leopoldina.org
3. ↑  Weber-Ban, Eilika, Prof. Dr. weber-ban-lab.ethz.ch
4. ↑  Jasna Ban. tkojetko.irb
5. ↑  GENIJALNOM HRVATU ZA DLAKU IZMAKLA NOBELOVA NAGRADA. 26.02.2016. jutarnji.hr

Välislingid
-----------

* Prof. Nenad Ban. bangroup.ethz.ch