recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**"Kloun"** (originaalpealkiri *Der Clown*) on Saksa krimisari, mida tootis produktsioonifirma Action Concept aastatel 1996–2000 telekanalile RTL. 

Filmimine toimus Nordrhein-Westfaleni liidumaal, peamiselt Düsseldorfi ja Kölni lähedal.

Eestis on "Klouni" näidanud Kanal 2 ja Kanal 12.

Sarja peategelane on Max Zander (Sven Martinek), kes pärast oma parima sõbra hukkumist asub tema tapjat jälitama, kandes klounimaski. Teda aitavad sõbrad, ajakirjanik Claudia Diehl (Diana Frank) ja helikopteripiloot Tobias "Dobbs" Steiger (Thomas Anzenhofer). 

Esimesena jõudis RTL-is eetrisse "Klouni" sarja avafilm 3. novembril 1996. Kogunud 10,06 miljonit vaatajat, otsustas Action Concept toota teise telefilmi, mis sai "Klouni" esimese hooaja avaosaks ja jõudis RTL-is eetrisse 21. aprillil 1998. Kokku oli "Kloun" RTL-i teleekraanidel 3 aasta jooksul 6 hooaja jooksul 44 jagu. Viimane jagu jõudis RTL-is eetrisse 11. oktoobril 2001.

24. märtsil 2005 jõudis Saksamaal kinodesse täispikk film "Der Clown – Payday", kus peategelaseks oli taas Max. Filmis oli Claudia hukkunud tulevahetuses 4 aasta eest, ning nüüd jälitas Max tema tapjat. Film ei olnud rahaliselt edukas, kuid võitis rahvusvahelisel Taurus World Stunt Awardil "Best Action in a Foreign Film" auhinna.

| Hooaeg | Jagusid | Esmaeeter RTL-is |
| --- | --- | --- |
| Sarja avafilm "Der Clown" | – | 3. november 1996 |
| Sarja avaosa "Feindschaft" | – | 21. aprill 1998 |
| 1 | 6 | 28. aprill – 2. juuni 1998 |
| 2 | 8 | 8. september – 27. oktoober 1998 |
| 3 | 12 | 9. september – 2. detsember 1999 |
| 4 | 6 | 10. oktoober – 14. november 2000 |
| 5 | 6 | 10. aprill – 5. juuni 2001 |
| 6 | 6 | 6. september – 11. oktoober 2001 |
| Kinofilm "Der Clown – Payday" | – | 24. märts 2005 (kinodes) |
**Norra printsess Ingrid Alexandra** (sündinud 21. jaanuaril 2004 Oslos) on kroonprints Haakoni ja kroonprintsess Mette-Mariti esimene laps. 

Ta sündis 21. jaanuaril 2004 kell 9.13 Rikshospitaletis. Ta kaalus 3686 grammi ja oli 51 sentimeetrit pikk. 

Ta ristiti 17. aprillil 2004 ning tema ristivanemad on kuningas Harald V, Taani kroonprints Frederik, Rootsi kroonprintsess Victoria, Hispaania kroonprints Felipe, printsess Märtha Louise ja Marit Tjessem. 

Aastal 2005 sündis Ingrid Alexandra noorem vend Sverre Magnus. Norra põhiseadust muudeti 1990. aastal nii, et trooni pärib vanim laps, olenemata soost. Sellepärast jäi Ingrid Alexandra oma vennast Norra troonipärimisjärjekorras ettepoole ning on oma isa järel teisel kohal. Eeldatavasti saab temast Norra teine naismonarh pärast Margretet, kes valitses 15. sajandil. Ingrid Alexandra on Suurbritannia kuninga Edward VII otsene järeltulija ning seetõttu on ta Briti troonipärimisjärjekorras 1. augusti 2019 seisuga 86. kohal. 

Tal on ka vanem poolvend Marius. 

Ingrid Alexandra sünnipäev 21. jaanuar on Norras lipupäev.

Välislingid
-----------

* "Printsess on sündinud!" Aftenposten (*inglise keeles*)
* Foto printsess Ingrid Alexandrast oma emaga
Heraldiline tinktuur violett ja sellele vastav viirutus
**Violett** (prantsuse keeles *pourpre* [puʁpʁ] 'purpur') ehk **purpur** on heraldiline tinktuur, mis loetakse emailide ehk tumedate värvide hulka. Tänapäeval on violett üks viiest peamisest heraldilisest emailist. Värvus võib olla nii puhas ere violetne kui ka punakasvioletne. Eesti Riigikantselei heraldikanõuded annavad heraldilise violeti värvistandardiks Pantone standardsüsteemi Pantone Purple C lilla värvuse.

Must-valgetel vapikujutistel märgib violetti alt vasakult 45° nurga all üles paremale suunduvate kaldjoontega pind.

Ajaloost
--------

Ajaloolistel vappidel on violett väga haruldane ja keskaegsed heraldika allikad tihti ei maini violetti või paigutavad selle tähtsuselt viiendana rohelise emaili (*sinople*) järele.

Siiski esineb heraldiline violett üksikjuhtudel juba varakult, näiteks violetne lõvi Leóni vapil, kuid see maaliti murtud hallikaslilla tooniga. Vähemalt ühel juhul kasutati sümboolikas tõelist purpurvärvi: Tüürose purpuriga oli värvitud Bütsantsi keisrite Komnenoste sõjalipp, millel oli purpursel taustal kullaga kahepealine kotkas.

Prantsuse heraldikas on violetil ambivalentne asend metalli ja emaili vahel: "sest hõbe vanadel embleemidel muutus aja jooksul purpurseks [...] seda võib panna kõikidele emailidele, eksimata värvireegli vastu".

Soome heraldikas on violetse värvi kasutus piiratud. Tinktuur esineb vaid Hamina vapil kuningakrooni põhjakanga värvina.

Tähendus
--------

Violetne tähistab heraldikas vabadust, mõistlikkust, heldekäelisust ning ülimat võimu.

Vaata ka
--------

* Mooruspuuvärv
* Purpurpunane
* Piiskopililla

Näiteid
-------

* Leóni kuningriigi vappLeóni kuningriigi vapp
* Saint-Thuriau vappSaint-Thuriau vapp
* Mauves-sur-Loire vappMauves-sur-Loire vapp
* Rundāle piirkonna vappRundāle piirkonna vapp

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuli 2020. Vaadatud 11. juulil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2020. Vaadatud 11. juulil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑  M. Pastoreau. Green: The History of a Color. Princeton University Press, 2014
5. ↑  T. Oja. Aadlivapid Ajalooarhiivis
6. ↑
7. ↑
8. ↑  T. Oja. Aadlivapid Ajalooarhiivis

Välislingid
-----------

* Purple. – heraldica.org
* Pourpre. – Au blason des armoiries
**Puudriroosa** ehk **puuderroosa**on hele või kahvatu küllastamatuna mõjuv roosa värvus, mis võrreldes inkarnaadi ja beebiroosaga on pruunikama ja pastelsema tooniga. Arvatavasti tõlkelaen (saksa keeles *puderrosa*, prantsuse keeles *rose poudré*).

Pildid
------

* Puudritoos roosa puudri ja valge puudritupsugaPuudritoos roosa puudri ja valge puudritupsuga
* Görlitzi kaubamaja puudriroosa art déco fassaad (1913)Görlitzi kaubamaja puudriroosa *art déco* fassaad (1913)

Variatsioonid
-------------

Pantone värvitoon 12-1209 *Soft Pink* vastab ligikaudu puudriroosale      , samuti Pantone 13-1504 *Peach Blush*       ja Pantone 14-1312 *Pale Blush* või *Peach Powder*      .

Kasutamine
----------

Värvuse võib liigitada kreemikate pastelltoonide hulka ja kujutab endast segu heleroosast ja beežist. Vastavalt kombineerimisele teiste värvitoonidega võib ühel juhul mõjuda nostalgiliselt ja romantiliselt, kuid teisel moodsalt ja värskelt. Interjööris annab ta valge, musta ja halliga kõrvuti elegantse ja ajatu ruumimulje. Pastelsete mündirohelise, beebisinise, kreemvalge või helekollase kõrval mõjub puudriroosa elava ja nooruslikuna. Kõrvutades puudriroosat teiste roosade toonidega, nagu vanaroosa ja beebiroosa, domineerib õrn ja romantiliselt naiselik meeleolu, kui aga puudriroosa kõrval on pruunikad, beežid ja soojad murtud rohelised toonid, on saadud tulemus *vintage*-meeleolus. Samuti sobib värvus kõrvutamiseks poleeritud metallpindade ja metallikvärvidega.

Moes on värvil ajatu klassika staatus, kuid ei peeta sobivaks, kui selle toon liiga palju sarnaneb kandja ihutoonile. Nagu sisekujunduses, peetakse kindlaks valikuks puudriroosa kombineerimist neutraaltoonide musta, halli ja valgega, samuti beežiga. 

Eesti keeles leiab värvinimetus enim kasutust tekstiilide värvuse kirjeldamisel, aga ka muude tarbeasjade puhul.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2020. Vaadatud 13. aprillil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
10. ↑
11. ↑

Välislingid
-----------

* Rose poudré: douceur et délicatesse. – maisoncreative.com (prantsuse keeles)
* S. Benazouz. Pleins phares sur le rose poudré! – marieclaire.fr (prantsuse keeles)
* Farbe Puderrosa richtig kombinieren – Ideen zum Wohnen und Stylen (saksa keeles)
* H. Kalthegener. Le Rose poudré : l’évolution d’un classique intemporel, devenu couleur à la mode une contribution. – Les Couleurs de Le Corbusier (prantsuse keeles)

| * v
* r
Roosad värvitoonid |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| beebiroosa | flamingoroosa | fuksiaroosa | geraaniumroosa | inkarnaat | kanarbikulilla | kassinaerililla | koiduroosa | kompvekiroosa | korallroosa |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| lõheroosa | Muhu roosa | orhideeroosa | puudriroosa | põrsaroosa | roosipunane | šokiroosa | vanaroosa | virsikuroosa |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|

 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Idarannikust Ameerika Ühendriikides; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Idarannik (täpsustus).* |

---

Atlandi ookeani äärsed Ameerika Ühendriikide kirdeosariigid ja kaguosariigid
**Idarannik** (inglise keeles *Atlantic Coast* või *Atlantic Seaboard* või *Eastern Seaboard* või *East Coast*) märgib üldjuhul Ameerika Ühendriikide neljateistkümne osariigi rannikualasid Põhja-Atlandi ookeani ääres. Kuigi Vermonti ja Lääne-Virginia osariikidel puudub merepiir, võidakse neidki ajaloolistel põhjustel atlantilisteks mereäärseteks osariikideks lugeda.

Idarannikuga külgnevad kirdeosariigid
-------------------------------------

* Maine
* New Hampshire
* Massachusetts
* Rhode Island
* Connecticut
* New York
* New Jersey
* Delaware
* Maryland

Idarannikuga külgnevad kaguosariigid
------------------------------------

* Virginia
* Põhja-Carolina
* Lõuna-Carolina
* Georgia
* Florida

Ajalugu
-------

Põhja-Ameerika idarannikule saabusid esimesed eurooplastest maadeavastajad 16. sajandi alguses (Juan Ponce de León saabus 1513. aastal *La Floridasse*), millele järgnes Lääne-Euroopa riikide kolonisatsioon, põlisameeriklaste tõrjumine ja mustanahaliste orjakaubandus. Elujõuliseimaks asumaaks osutus Uus-Inglismaa, millest välja kujunenud Kolmteist kolooniat kuulutasid 1776. aastal ennast, Suurbritannia kuningriigile vastuseisuks, Ameerika Ühendriikide nime all iseseisvaks. Aastatel 1861–1865 peeti niinimetatud Põhja ja Lõuna vahel Setsessioonisõda. Samuti muutus 19. sajandi keskel üha progressiivsemaks Euroopast lähtuv massiimmigratsioon, mille põhisadamaks jäi ülekaalukalt New York. Immigrandid moodustasid idaranniku rahvastiku enamuse, ehitades sealseid linnasid ja asulaid ning neid ühendavaid veeteid, maanteid ja raudteid.

Vaata ka
--------

Kennedy Kosmosekeskuse stardiplatvormid Atlandi ookeani ääres
* Atlandi ookean
* Atlantic Northeast
* Kanada atlandirannik
* Ameerika Ühendriikide läänerannik
* U.S. Highway 1
Sterntaleri-semukaru VÖB peakorteri ees Berliinis Tiergarteni linnajaos
**Saksamaa riiklike pankade föderaalliit** (saksa keeles: Bundesverband Öffentlicher Banken Deutschlands (VÖB)) on Saksamaa pangandussektori juhtiv ühing. VÖB esindab 63 panka huve, sealhulgas Landesbanken (Saksamaa hoiupankade finantsgrupi juhtivad institutsioonid) ning arendus- ja müügipankasid, mis kuuluvad Saksamaa Liitvabariigile või üksikutele Saksamaa liidumaadele.

Saksamaa riigipankade föderaalsesse ühingusse kuuluvate pankade VÖB koguvarad on umbes 3,029 miljardit eurot ja seega moodustavad nad umbes kolmandiku Saksamaa pangandusturust.

Riigipangad võtavad tõsiselt vastutust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEde), teiste ettevõtete, avaliku sektori ja jaeklientide eest ning on oma piirkondades kindlalt sisse seatud kõikjal Saksamaal.

59-protsendilise turuosaga on VÖB tavalised liikmepangad kohalike omavalitsuste finantseerimise turuliidrid; lisaks annavad nad umbes 22% kõigist Saksamaa ettevõtete laenudest. 2022. aastal andsid föderaalse ja osariigi tasandi arendus- ja edenduspangad 72 miljardit eurot uuteks arendus- ja edenduslaenudeks.

VÖB on ainus Saksamaa pangandusliit, mis toimib oma liikmete tööandjate liiduna. Avaliku sektori pankade tööandjate liit (saksa keeles Tarifgemeinschaft Öffentlicher Banken), kuhu kuuluvad VÖB organisatsiooni liikmed ja kus töötas (2022. aasta seisuga) 60 000 töötajat, täidab kollektiivläbirääkimiste kohustusi.

Välislingid
-----------

* VÖB ametlik koduleht
* LinkedIn
* VÖB liikmed
* Arendus- ja edendamispangad Saksamaal
**Terapeutiline kontsentratsioon** ehk **terapeutiline aken** on ravimi kontsentratsioon organismis (tavaliselt vereseerumis, kuid tuleb ka kõne alla seljaajuvedelikus), mille piires antud ravim omab soovitavat toimet. Väiksemad kontsentratsioonid on ebaefektiivsed, suuremad kontsentratsioonid on juba toksilised.

Terapeutilise kontsentratsiooni alam- ja ülempiir võivad üksteisest suurel määral erineda. Mida suurem on erinevus, seda ohutum on ravimi kasutamine. Näiteks liitiumkarbonaadi (kasutatakse bipolaarsete meeleoluhäirete raviks) terapeutiline kontsentratsioon kõigub üsna väikestes piirides: 0,6–1,2 mmol/L, mistõttu tuleb selle aine manustamisel sageli määrata tema veresisaldust, et vältida toksikoosi arenemist. Morfiini terapeutiline kontsentratsioon on tunduvalt laiem: 16–364 mg/ml. Penitsilliinil aga pole toksilist annust tavatingimustes praktiliselt võimalik saavutada – hiirtele on penitsilliini toksiline doos 0,5 g/kg süstituna veenisiseselt.

Viited
------

1. ↑  Therapeutic window
2. ↑  "Harry J. Robinson. Toxicity and efficacy of penicillin. Journal of Pharmacology And Experimental Therapeutics, Vol. 77, Issue 1, 70-79, 1943". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2008. Vaadatud 17. veebruaril 2009.
**Tavariisikas** (*Lactarius trivialis*) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv laialt levinud seen.

Levila ja kasvukohad
--------------------

Tavariisikas on Eesti metsades tavaline ja rohke saagikusega. Kasvab noortes ja niisketes okas- ja lehtmetsades ning rabades.

Välimus
-------

Tavariisikas on suur ja lihakas lillakashall söögiseen. Seene kübar on noorena kumer, vananedes lamenev, väga vanad seened muutuvad lehterjaks. 

Seen on limane, niiske ilmaga väga limane. Eoslehekesed on valged või valkjaskollakad, hele jalg on ühtlaselt jäme ja seest õõnes.

Viljaliha on paks ja valge, murdub kergesti. Värske seene lõikepinnalt nõrgub säravvalget mõrkjat piimmahla, mis keetmisel muutub halliks.

Kasutamine
----------

Tavariisikaid tuleb mõrkja maitse eemaldamiseks keeta (umbes 5 minutit). Keeduseened sobivad soolamiseks ja muul moel kasutamiseks (kastmed, vormiroad, seenekotletid, salatid jms.)

Välislingid
-----------

* Tavariisikas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tavariisikas** |
**Kalor** (lad *calor* ’soojus, kuumus’; tähis **cal**) on mittesüsteemne (SI-väline) soojushulga mõõtühik. 1956. aastast on kasutusel rahvusvaheline kalor: 1 kalor on soojushulk, mis vastab 4,1868 J (džauli) suurusele tööle. Seda seost nimetatakse ka soojuse mehaaniliseks ekvivalendiks. 

Kuigi kalor ei ole meetermõõdustiku ühik, kasutatakse seda siiski koos kümnendeesliitega kilo- ja mega-, tähistamaks vastavalt kalori 1000- ja 1 000 000-kordset väärtust.

Ajaloost
--------

Esimesena kirjeldas kalorit soojusühikuna Nicolas Clément 1824. aastal. Kalorit defineeritakse üldiselt kui energiat, mis kulub 1 grammi vee temperatuuri tõstmiseks 1 °C võrra. Vee erisoojus sõltub aga temperatuurist ja rõhust ning seda on keeruline suure täpsusega mõõta. Seepärast on esitatud mitmesugustel mõõtetingimustel põhinevaid määratlusi.

Kõige laiemalt on olnud kasutusel määratlus, mille kohaselt 1 kalor on võrdne soojushulgaga, mis kulub 1 cm3 puhta vee temperatuuri tõstmiseks väärtuselt 14,5 °C väärtuseni 15,5 °C normaalrõhul (tähis cal15).

Kalori kasutamine tänapäeval
----------------------------

Tänapäeval kasutatakse kilokalorit peamiselt toidu kalorsuse (energiaväärtuse) väljendamiseks, samuti organismis toitainete oksüdatsioonil (põlemisel) tekkiva energia näitamiseks (nt aktiivsusmonitoris). 

Ingliskeelsetes maades on toitainete energiaväärtuse mõõtühikuks nn suur kalor (ingl *large calorie* ehk *kilogram calorie*), mille tähis on Cal (suure algustähega); seega 1 Cal = 1 kcal. Niisuguse tähistusviisi tõttu kasutatakse üldkeeles sageli ekslikult nimetust "kalor" kilokalori asemel.

Euroopa Liidu maades näidatakse toiduaine andmetes energiaväärtust kilokalorites (kcal) kilodžauli (kJ) järel, näiteks 1000 kJ / 239 kcal.

Vaata ka
--------

* džaul
* kalorimeetria

Viited
------

1. ↑   International Standard ISO 31-4: Quantities and units, Part 4: Heat. Annex B (informative): Other units given for information, especially regarding the conversion factor. International Organization for Standardization, 1992
2. ↑  TEA e-Entsüklopeedia

Välislingid
-----------

* Ühikute kiirteisendaja
**Jonatan Karjus** (sündinud 28. juunil 1991 Soomes Lohja linnas) on Eesti suhtekorraldaja, ärijuht ja orienteeruja. 

Ta lõpetas 2010. aastal Antsla Gümnaasiumi ja 2016. aastal Tallinna Ülikooli riigiteaduste erialal. Karjus töötas aastatel 2012–2013 Eesti Reformierakonna arendusjuhina. Aastatel 2014–2015 oli ta ajaleht Postimees reporter. 

Aastast 2016 on ta tegutsenud suhtekorraldajana.

2022. aasta sügisest juhib ta mööbliettevõtet Standard.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Karjus on kuulunud Eesti Reformierakonda. 

Karjus on olnud Eesti Orienteerumisliidu juhatuse liige ja noorte ettevõtlusklubi Ärikatel meeskonna liige.

2011–2012 oli Karjus Tallinna Ülikooli üliõpilaskonna volikogu liige ja volikogu majanduskomisjoni liige; Riigiteaduste instituudi nõukogu liige ja arendustoimkonna liige; Riigiteaduste instituudi üliõpilasnõukogu Civitas juhatuse esimees.

2013–2014 teenis Eesti kaitseväes ajateenijana ning sai nooremseersandi auastme ja vanemparameediku väljaõppe.

Isiklikku
---------

Karjus on orienteerumise Eesti meistrivõistlustelt noorte ja juunioride klassides võitnud 2 kuld-, 2 hõbe- ja 7 pronksmedalit. Karjus kuulub orienteerumisklubisse OK Võru.

Publikatsioonid
---------------

### Raamatud

* "Veetka talu lugu, ehk, Kuidas linnatüdrukust metsamoor sai" (kaasautor). Tervise Kodu 2016

### Artikleid

* Pille Laiakask, Jonatan Karjus: pole hääli, pole probleeme?! Postimees, 27. veebruar 2011
* Jonatan Karjus: mis on maratoni fenomen? Postimees, 14. september 2014
* Jonatan Karjus: demokraatia ajakirjanike õlgadel Postimees, 31. oktoober 2019

Viited
------

1. ↑  Puusild, Harro (7. august 2023). "Standardi hirmuäratav värbamine: uus juht pani tehase kolme kuuga tööle". *Äripäev*. Vaadatud 9. augustil 2023.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2019. Vaadatud 16. detsembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑  "ESBL sporditulemused. Jonatan Karjus". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 9. oktoobril 2015.
5. ↑
Paluküla kirik 2012. aastal
**Paluküla kirik** on kirik Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palukülas.

Kiriku lasid ehitada "Ungru krahvi" pojad. 1820. aastal pühitseti kirik sisse ning see oli mõeldud Ungern-Sternbergide hauakabeliks. Kirik selleks ei sobinud, sest põhjavesi osutus ootamatult kõrgeks ning teadaolevalt pole kedagi sinna maetud.

Tagasihoidlikus Paluküla kirikus oli 100 istekohta, selle juures ei olnud ei pastoraati ega kalmistut. Kirik tegutses Kärdla abikirikuna 1939. aastani, pärast mida see Vene sõjaväe läks. Alates 1939. aastast oli kirik kasutusel laona ja selle torn vaatluspostina. Pärast Teist maailmasõda ei olnud kirik enam pühakojana kasutusel ning lao funktsiooni täites see lagunes. 26. aprillil 1990 oli Paluküla kirikus põleng, kiriku pikihoone katus taastati 1994. aastal ning tornikiiver 1996. aastal. Kirik on kultuurimälestiste registris alates 1999. aastast.

Paluküla kirik 2023. aastalPaluküla kirik 2023. aastal
Kirikuruumi all paikneb matusekambriks mõeldud silindervõlvidega keldriruum, millest on tingitud hoone ebaharilikult kõrge sokliosa. Hoone väljapeetud proportsioonid ja kvaliteetne teostus viitab silmapaistvale meistrile, kes on teadmata. Hoone arhitektuur on ilmekas näide Ungern-Sternbergide ambitsioonikusest ja haardest.

Kirikutorni kõrgus jalamist on 29 meetrit.

Kirik meremärgina
-----------------

Kirik toimib ka meremärgina ning seda nimetatakse selles kontekstis Paluküla ülemiseks päevamärgiks. Päevamärk moodustab liitsihi Hiiessaare alumise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 2580 meetrit ja sihi asimuut on 229,6°.

Pildid
------

* Eestvaade 2012. aastalEestvaade 2012. aastal
* Vaade ülevalt 2013. aastalVaade ülevalt 2013. aastal
* Kiriku sisemus 2012. aastalKiriku sisemus 2012. aastal

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Paluküla kirik** |

* Paluküla kirik kultuurimälestiste riiklikus registris

Paluküla kirik navigatsioonimärkide andmekogus

Hiiumaa kirikud

Emmaste kirik | Kassari kirik | Kuri õigeusu kirik | Kuriste õigeusu kirik | Kõpu õigeusu kirik | Käina kirik | Kärdla kirik | Mänspe kirik | Paluküla kirik | Puski õigeusu kirik | Pühalepa kirik | Reigi kirik




1. 1 2  "23605 Paluküla kirik • Mälestiste otsing • Mälestised". *register.muinas.ee*. Vaadatud 2. mail 2023.
**Aarne Sarjas** (sündinud 8. oktoobril 1956 Tartus) on Eesti jurist, kohtunik.

Ta lõpetas 1983. aastal õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1983–1993 töötas ta prokuratuuris stažööri, vanemuurija ja eriti tähtsate asjade uurijana.

19. augustil 1993 nimetas president Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Aarne Sarja kohtunikuks Tartu Ringkonnakohtusse. Ta töötab tänini Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis.

Ta on Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumi esimees.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 26.
2. ↑  Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006).
3. 1 2  Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011).
4. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 19.08.1993 otsus nr 166 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 58, 800.
5. ↑  "Eesti kohtute veebilehekülg (kohus.ee). Tartu Ringkonnakohtu kontaktandmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2019. Vaadatud 12. augustil 2019.
Paju lahingu mälestussammas
**Paju lahingu mälestussammas** on loodud Paju lahingu mälestuse jäädvustamiseks. Mälestussammas asub Paju külas Valgamaal.

Mõte püstitada Paju lahinguväljale mälestusmärk tekkis Valgamaal 1930. aastal. 1932. aastal võttis selle teema üles 2. diviisi ülem kindral Nikolai Reek. Monumendi kavandi autor oli Valga arhitekt Georg Saar. Oli plaanis ehitada 9 meetri kõrgune koonusekujuline muldkeha, mille tipus mälestusmärk Vabadusristi, kuperjanovlaste ja Soome Põhja Poegade üksuse embleemidega ning tahvlid lahingus langenute nimedega.

12. juunil 1938, Eesti Vabadusristi Vendade X kokkutuleku ajal pani kindral Johan Laidoner Paju monumendile nurgakivi.

Mälestussamba püstitamise heaks korraldati üleriigiline korjandus. 1940. aastal valmis monumendi muldkeha, kuid seoses Nõukogude okupatsiooniga jäigi mälestussammas avamata.

Alles 30. jaanuaril 1994, Paju lahingu 75. aastapäeva eel avas president Lennart Meri mälestussamba. Paju lahingu 85. aastapäeval asetas mälestussamba jalamile pärja president Arnold Rüütel. Auvalves olid Jõgeva Gümnaasiumi vilistlased Oliver Baida ja Rauno Peets.

Pilte
-----

* 
* 
* 
*

Vaata ka
--------

* Eesti Vabadussõjas langenute mälestussammas
* Eesti Vabadussõja mälestusmärkide loend

Kirjandus
---------

1. ↑  Eino Veskis. "Julius Kuperjanov ja Paju lahing". Vaadatud 22.03.2008.
2. ↑  "Valmis Paju monumendi muldkeha". Päewaleht. 22. november 1939. Lk.5. Vaadatud 24.03.2015.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Paju lahingu mälestussammas** |

* Paju lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**Juuli 2023**, kroonika.

2023. aasta juuli algas laupäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem esmaspäeval.

**Kuupäevad:**  
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31

8. juuli
--------

* Lätis astus ametisse president Edgars Rinkēvičs.

17. juuli
---------

* Krimmi silla plahvatused (2023)

Viited
------



Sündmused kuude lõikes

**2019**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2020**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2021**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2022**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2023**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember
Rahvas on kogunenud vaatama Rāmlīlā etendust. Ramnagar Ramlila 2018.
**Lila** (sanskritis लीला, līlā) on sanskriti sõna ja india filosoofia kontseptsioon, mille võib vabalt tõlkida kui "taevalik näitemäng". *Lila* mõiste on kasutusel erinevates India filosoofiakoolkondades, kuid sellel võib eri õpetustes olla märkimisväärselt erinev tähendus. Mõnes koolkonnas on *lila* viis kirjeldada kõike olemasolevat, sealhulgas kosmost kui jumaliku täiuse (Braahmani) loova mängu tulemust. Mõnes višnuismikoolkonnas tähendab *lila* jumala ja tema loodu vastastikust "mängu". Jumal Krišna austajate seas on *lila* laiemas mõistes jumal Višnu maale tulnud avataara (ehk kehastuse), Krišna, mänguline tegevus, nii-nimetatud "sportimine" tema ja noorte piimatüdrukute, *gopi*'de vahel, kitsamas tähenduses aga jumala muretu armumäng tema armastatu, Rāda'ga.

Rāma (üks teine Višnu kehastus) austajate seas on tähtsal kohal kogukondlikud festivalid nimega Rāmlīlā - Rāma mängud. Nende käigus kantakse mitu päeva vältavate näitemängude jooksul ette lugu jumal Rāma elust ehk *Rāmājana. Rāmājana* on Vana-India eepos, mille autoriks peetakse iidset luuletajat Vālmikī't ja millel on väga oluline koht hindu kultuuris.

Šaktistide seas usutakse, et Līlā on üks teatud kindel jumalanna, jumalanna Līlā, leebe ja mänguline olevus, kelle olemuslik loomus on sama, mis Šaktil – emajumalanna, positiivne energia, ürgne loov jõud, mis hoiab maailma kaose eest. Teda seostatakse jumalannade Lalita ja Lakšmīga.

Viited
------

1. ↑  "Krishna | Story, Meaning, Description, & Legends | Britannica". *www.britannica.com* (inglise). 26. juuni 2023. Vaadatud 30. juulil 2023.
2. 1 2 3  "Lila | Karma, Dharma & Moksha | Britannica". *www.britannica.com* (inglise). Vaadatud 30. juulil 2023.
3. ↑  "Rama, Ramā, Rāmā, Rāma: 56 definitions". *www.wisdomlib.org* (inglise). 4. aprill 2009. Vaadatud 30. juulil 2023.
4. ↑  "Ramlila / Ram Lila". *Eastern Spirituality* (Briti inglise). Vaadatud 30. juulil 2023.
5. ↑  "Ram Lila | Hinduism | Britannica". *www.britannica.com* (inglise). Vaadatud 30. juulil 2023.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ettevõttest; prefiksi kohta vaata artiklit Giga-* |

---

**AS Giga** on Tartu ettevõte, mis tegutseb soojusmajanduses, kaubanduses, kulinaarias ja turbatootmises ning osutab soojusmajandusele ka ehitus- ja transporditeenust.

Giga rajati 1988. aastal väikeettevõttena, eesmärgiga viia Tartu söekatlamajadelt üle tsentraalsele küttele. Giga kaudu erastas ettevõtja Tiit Veeber Tartu soojusmajanduse ning kaasajastas seda Maailmapanga laenude abil. Hiljem on Giga tegutsenud ka muudes valdkondades, sh hallanud Riia mäel asuvat kauplust Tartu.

2013. aasta alguses oli ASis Giga 84 töötajat. AS-il oli üks omanik, selle nõukogu oli kolme- ja juhatus üheliikmeline.

ASile Giga kuulus 40% ettevõttest Fortum Tartu. 2020. aasta suvel müüdi vähemusosalus Soome energeetikafirma Fortum tütarettevõttele Fortum Power and Heat Oy, kes sai sellega ettevõttes täisosaluse.

Tunnustus
---------

* 2012 Tartu Kultuurikandja aunimetus (kultuurisõbralik ettevõte)

Viited
------

1. ↑  "Eesti äri müüa plaaninud Fortum ostab Tartu soojafirmas Veeberite osaluse" ERR, 9. juuni 2020.
2. ↑  "Fortum sai Tartu soojaäri ülevõtmiseks rohelise tule" Postimees, 6. juuli 2020.

Välislingid
-----------

* "Fortumist ja AS-st Giga" Fortum Tartu kodulehel
* Aita Ottas "Giga sai kirja kahelt Tartu linnavalitsuselt" Postimees, 29. aprill 1997
* Nils Niitra "Tartu soojatootja võlgneb maksuametile 1,6 miljonit" EPL, 4. juuni 1996
* Raimu Hanson "Korstendest tuleb nii suitsu kui ka lugusid" Postimees, 22. veebruar 2011
Kalmistule viiva puiestee põhjaserv.  
Foto: Robert Treufeldt, 25. juuli 2015
**Törka talu kalmistu** on kalmistu Tori kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tabria külas Tori vallas Pärnu maakonnas.

Ajalugu
-------

Kalmistu rajati Törka 19 (ka Terka, Tõrga, Tõrka, Törga) talu maadele, selle omanik oli perekond Tomson (Thomson). Taluperemees Jakob Tomson taotles juba augustis 1934 kalmistu asutamise luba, sest tema perekonna hauaplats Pärnu-Jaagupi kalmistul jäävat umbes 20 km kaugusele. Esialgu lükati tema taotlus tagasi, sest puudusid vajalikud plaanid.

Oktoobris esitas Tomson taotluse koos plaanidega uuesti ning 29. oktoobril 1934 anti talle kalmistu asutamise luba.

Kalmistule maetutest ei ole teateid. Võimalik, et hoolimata valminud kalmistust polegi teadmata põhjustel sinna kedagi maetud.

Kirjeldus
---------

Kalmistu paikneb talu südamest umbes 300 m kaugusel lõunas, talusse viiva tee äärest umbes 10 m kaugusel idas. Teed ääristab puiestee. Kalmistu on täpselt ruudukujuline (küljepikkusega 15 m), selle pindala on 0,025 ha.

Viited
------

1. ↑  Taotlus erakalmistu asutamiseks Tõrga talu maadele. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.40.1.6490, leht 43
2. ↑  Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.40.1.6490, leht 44
3. ↑  Taotlus erakalmistu asutamiseks Tõrka talu maadele. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.40.1.6490, leht 92 ja 92p
4. ↑  Pärnumaal, Suigu vallas, "Törga" Nr 19 talu maal oleva Jakob Tomsoni sugukonna matusepaiga ümbruskonna plaan. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.40.1.6490, leht 96
5. ↑  Pärnumaal, Suigu vallas, "Törga" Nr 19 talu maal oleva Jakob Tomsoni sugukonna matusepaiga plaan. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.40.1.6490, leht 97
6. ↑  Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.40.1.6490, leht 98

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Törka talu kalmistu" (809:HAU:001) Eesti looduse infosüsteemis
**Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata ala** on USA jurisdiktsiooni all olev ala, millel USA Kongressi otsuse kohaselt kehtivad ainult valitud sätted USA konstitutsioonist. Seega ei ole inkorporeerimata ala USA territooriumi lahutamatu osa, vaid üksnes valdus.

Inkorporeerimata alal on põhimõtteliselt võimalik USA jurisdiktsiooni alt väljuda.

Erinevus inkorporeerimata ja inkorporeeritud alade vahel tekkis alles 20. sajandil, kui USA omandas Hispaania-Ameerika sõja tulemusena muuhulgas Filipiinid, Guami ja Puerto Rico. Varem oli USA uusi alasid omandanud üksnes anneksiooni teel, kusjuures kõik need olid *de facto* inkorporeeritud alad. 

Erinevust inkorporeeritud ja inkorporeerimata alade vahel selgitas 1937 USA Ülemkohtu kohtuasi Puerto Rico rahvas Shell Oil Co. vastu, milles kohus otsustas, et Sherman Antitrust Act, mis mainis üksnes "alasid", kehtib ka Puerto Ricos, kuigi see pole USA inkorporeeritud ala.

Inkorporeerimata ala võib olla organiseeritud ala, nagu näiteks Puerto Rico.

USA inkorporeerimata organiseeritud alade loend
-----------------------------------------------

* Guam
* Põhja-Mariaanid (ühendus)
* Puerto Rico (ühendus)
* USA Neitsisaared

USA inkorporeerimata organiseerimata alade loend
------------------------------------------------

* Ameerika Samoa, ametlikult organiseerimata, kuid omavalitsuslik konstitutsiooniga, mille viimane redaktsioon pärineb 1967. aastal
* Baker, asustamata
* Howland, asustamata
* Jarvis, asustamata
* Johnston, pärismaised elanikud puuduvad, ainult sõjaväelased ja lepingulised töötajad
* Kingmani riff, asustamata
* Midway saared, pärismaised elanikud puuduvad
* Navassa, asustamata (alale pretendeerib Haiti)
* Wake, pärismaised elanikud puuduvad, ainult lepingulised töötajad (alale pretendeerivad Marshalli Saared)

Vaata ka
--------

* Saarte kohtuasjad
* Guano Islands Act
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Ungari |
|  |
| 1. ring | 1968 | Helveskaal |
| Kuld | 1972 | Helveskaal |
| Veerand-finaal | 1976 | Helveskaal |
| Veerand-finaal | 1980 | Helveskaal |
|  |
| Veerand-finaal | 1974 | Helveskaal |
|  |
| Kuld | 1969 | Helveskaal |
| Kuld | 1971 | Helveskaal |
| Pronks | 1975 | Helveskaal |
|

**György Gedó** (sündinud 23. aprill 1949 Újpestis Budapestis) on Ungari endine poksija, rahvuselt juut.

Gedó oli helveskaalus (kuni 48 kg) kokku kaheksakordne Ungari meister aastatel 1968–1973, 1975 ja 1980. Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) Ungari meistrivõistlustel 3. koha 1974. aastal.

Gedó võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Payao Poontaratile (Tai) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Hipólito Ramosile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Gedó osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Jorge Hernándezele (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Gedó võitis helveskaalus (kuni 48 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 18. Euroopa meistrivõistlustel (Bukarest, 1969) ning 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971). Ta sai helveskaalus (kuni 48 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Oleksandr Tkatšenkole (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles
2. ↑  19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles
3. ↑  21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles
4. ↑  22. suveolümpiamängude poksivõistlus. Moskva 1980. Tulemused inglise keeles
5. ↑  "1. maailmameistrivõistlused poksis. Havanna 1974. Tulemused inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2011. Vaadatud 9. august 2012.
6. ↑  18. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bukarest 1969. Tulemused inglise keeles
7. ↑  19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles
8. ↑  21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1975. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* György Gedó saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Leedu |
|  |
| Veerand-finaal | 1992 | Üliraskekaal |
|  |
| 2. ring | 1995 | Üliraskekaal |
|  |
| Veerand-finaal | 1993 | Üliraskekaal |
| 2. ring | 1996 | Raskekaal |
|

**Gytis Juškevičius** (sündinud 22. veebruaril 1966 Sodeliais Juodupė vallas Rokiškise rajoonis Panevėžysi maakonnas) on Leedu endine poksija.

Juškevičius osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Richard Igbeneghule (Nigeeria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Juškevičius osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Vitali Klõtškole (Ukraina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Juškevičius osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Zurab Sarsaniale (Gruusia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning raskekaalus (kuni 91 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Wojciech Bartnikile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles
2. ↑  8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles
3. ↑  30. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bursa 1993. Tulemused inglise keeles
4. ↑  31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Gytis Juškevičius saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
Jorge Jesus (2020)
**Jorge Fernando Pinheiro de Jesus** (sündinud 24. juulil 1954 Amadoras) on Portugali jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Tema jalgpallurikarjäär kestis aastatel 1973–1990. Ta oli poolkaitsja, kes mängis vaid Portugali klubides, sh Lissaboni Sportingus, Belenenseses, União de Leirias, Vitória Setúbalis ja Farenses.

Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. Ta on olnud näiteks Portugali klubide Vitória Setúbali (2000–2002), Vitória Guimarãesi (2003–2004), União Leiria (2005–2006), Belenensese (2006–2008), Braga (2008–2009) ja Lissaboni Sportingu (2015–2018) ning Saudi Araabia klubi Al-Hilali peatreener (2018–2019).

2019. aasta juunis sai ta Brasiilia kõrgliiga klubi Flamengo peatreeneriks. Tema juhtimisel võitis Flamengo 2019. aasta hooajal Brasiilia meistrivõistlused ja Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused. Ta sai sellega Brasiilia kõrgliiga ajaloo teiseks välisriigist pärit peatreeneriks, kelle juhendatavad on Brasiilia meistriks tulnud. Samuti oli ta Mirko Jozići järel teine eurooplane, kes on Copa Libertadorese võitnud.

2020. aasta augustis naasis ta Portugali kõrgliigaklubi Lissaboni Benfica peatreeneri kohale. Enne seda oli ta Benfica peatreener olnud aastatel 2009–2015, mil ta tuli klubiga kolm korda Portugali meistriks ning valiti kolmel hooajal Portugali kõrgliiga parimaks peatreeneriks. Osapoolte kokkuleppel lahkus ta Benfica peatreeneri kohalt 2021. aasta detsembris.

2022. aasta juunis sai ta Türgi kõrgliigaklubi Fenerbahçe peatreeneriks.

Saavutused
----------

### Treenerina

Braga
* UEFA Intertoto karikas: 2008

Benfica
* Primeira Liga: 2009–10, 2013–14, 2014–15
* Taça de Portugal: 2013–14
* Taça da Liga: 2009–10, 2010–11, 2011–12, 2013–14, 2014–15
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2014

Sporting CP
* Taça da Liga: 2017–18
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2015

Al Hilal
* Saudi Super Cup: 2018

Flamengo
* Campeonato Brasileiro Série A: 2019
* Copa Libertadores: 2019
* Supercopa do Brasil: 2020
* Recopa Sudamericana: 2020
* Campeonato Carioca: 2020

Välislingid
-----------

 Jorge Jesus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Carl Spitzwegi maal "Geoloog"
Põhjamaade geoloogide grupp lähenemas konteinerile, mis sisaldab puurauku DH-GAP04 ja tema aparatuuri. Gröönimaa jääkilp Kangerlussuaqi lähedal
**Geoloog** on aktiivselt geoloogiaga tegelev inimene.

Geoloogide töö on seotud planeedi Maa uurimisega. Et Maa on meile käegakatsutav ja väga mitmeti uuritav taevakeha, on ka geoloogidel väga palju erinevaid kitsamaid uurimisobjekte. Erinevalt bioloogidest ei tegele geoloogid tavaliselt eluslooduse uurimisega. Geoloogid uurivad Maa ajalugu (ajalooline geoloogia), millega on lahutamatult seotud Maa palet kujundavate protsesside uurimine (dünaamiline geoloogia).

Geoloogia teeb oluliseks ja tuntuks peamiselt maavarade ja nende otsimisega seotu, ehkki sellega tegelejad ei ole geoloogide seas enamuses. Peale maavarade otsimise tegelevad geoloogid veel näiteks vulkaanide, setete, maavärinate, dinosauruste, maakoore, kivimite, mineraalide jms uurimisega.

Olenevalt spetsialiseerumisest võidakse geolooge nimetada ka kitsama erialanimetusega, näiteks sedimentoloog, petroloog, vulkanoloog, mineraloog, paleontoloog jne.

Oluline osa geoloogide tööst toimub välitingimustes. See on vajalik selleks, et koguda teaduse tegemiseks vajalikke andmeid. Välitingimustes kannab geoloog kaasas enamasti vähemalt kaht töövahendit: geoloogi vasarat ja välipäevikut (ja muidugi ka harilikku pliiatsit, millega seda täita). Peale nende kannavad geoloogid tihti kaasas ka luupi, fotoaparaati, tollipulka, soolhappelahust, geoloogilist kompassi, GPS-vastuvõtjat, kaarti, väikseid kilekotte, nuga, kühvlit, labidat, puuri jms. Kõige olulisem ja geoloogidele iseloomulikum on neist kahtlemata vasar, seda rõhutab ka geoloogide deviis: *mente et malleo* ('mõistuse ja vasaraga').

Geoloogide ettevalmistus ülikoolis hõlmab mineraloogiat, petroloogiat, sedimentoloogiat, paleontoloogiat, geokeemiat, geofüüsikat, stratigraafiat, topograafiat jpm. Geoloogidel on sõltuvalt spetsialiseerumisest vaja häid teadmisi ka keemias, füüsikas ja bioloogias. Oluline osa õppetööst toimub välipraktikate ja geoloogiliste ekskursioonide vormis.

Eesti geoloogid töötavad peamiselt kolmes asutuses. Need on Tartu Ülikooli geoloogia osakond, Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituut ja Eesti Geoloogiakeskus. Eestis õpetatakse geoloogiat Tartu Ülikoolis.

Vaata ka
--------

* geoloogide loend

Välislingid
-----------

* Nimekiri asjadest, mida geoloog oma elu jooksul näha või kogeda võiks (inglise keeles)
* *Ask-A-Geologist* – võimalus esitada geoloogidele geoloogiaalaseid küsimusi (inglise keeles)
* Humoorikas ja keskmist geoloogi hästi iseloomustav kirjeldus, kuidas geoloogidega tõsielusaate tegemine läbi kukkus (inglise keeles)
**Dino Morea** (sündinud 9. detsembril 1975) on India näitleja, modell, filmiprodutsent, telenägu ja ettevõtja, kes on tuntud oma töö poolest Bollywoodis ning on osalenud ka malajalami, telugu, tamili, marati ja kannada filmides. 

Rohkem kui kaks aastakümmet kestnud karjääri jooksul on Morea võitnud auhindu ja osalenud enam kui 50 filmis romantikast õudusžanriteni, kuigi tavaliselt märuližanrites. Ta on üks populaarsemaid hindi filminäitlejaid alates 2000. aastatest.

Morea tegi edukat karjääri moemudelina. Seejärel hakkas ta saama filmirollide pakkumisi. Ta debüteeris filmis "Pyaar Mein Kabhi Kabhi" (1999). Läbilöögi saavutas filmiga "Raaz" 2002. aastal. Ta on olnud ka kaasprodutsent ja näitleja filmides "Jism 2" (2012) ja "Helmet" (2021).

Lisaks on ta mänginud veebiplatvormidel levitatavates india seebiooperites "Mentalhood" (2020), "Hostages" (2020) ja "Tandav" (2021), "Kaun Banegi Shikharwati" (2022). Morea on pälvinud suuremat tähelepanu "Impeeriumis" (2021) mängimise eest, mis on senini tema kõige menukam roll ja toonud suurt kommertsedu. Lisaks kriitikute kiitusele on ta selle veebisarja eest saanud India televisiooniakadeemia auhindu.

Viited
------

1. ↑  "Modelling was good, it had its own excitement: Dino Morea". *India Today* (inglise). Vaadatud 18. veebruaril 2023.
Peugeot 607 tagantvaates
**Peugeot 607** on 1999-2010 aastatel toodetud Peugeot' autotehase toodetud prantsuse luksusauto. Tema eelkäija oli Peugeot 605. 

Sõltumata mudelist on kõik 607 variandid neljaukselised sedaanid. 

2000. aastal toodeti ka koostöös Heulieziga 607 landaulett ideeautona. Seda kasutas hiljem Nicolas Sarkozy presidendi ametiautona.

Mudeliuuendus
-------------

607 sai mudeliuuenduse 2004. aasta novembris, mille juures märkimisväärsemad muudatused olid uus esiosa ja 2,7 HDi V6 mootor, mille võimsus on 150 kW (204 hj) koos uue kuuekäigulise automaatkäigukastiga, mida pakuti ka koos V6 bensiinimootoriga. 2,0 ja 2,2 liitriste diiselmootorite võimsus suurenes ja neid sai nüüd ka koos 6-käigulise käigukastiga. 

Automaatkäigukastiga uuemate mudelite käigukasti on välja töötanud Porsche. 

Aastal 2011 vahetas 607 (ja ka väiksema 407) välja uus 508.

Mootorid
--------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Mudel | Mootor | Kütus | Käigukast |
| 607 2.2 | R4, 2230 cm3 | Bensiin | 6-käiguline manuaal |
| 607 3.0 | V6, 2946 cm3 | Bensiin | 6-käiguline automaat |
| 607 2.0 HDi | R4, 1997 cm3 | Diisel | 6-käiguline manuaal |
| 607 2.2 HDi | R4, 2179 cm3 | Diisel | 6-käiguline manuaal |
| 607 2.7 HDi | V6, 2720 cm3 | Diisel | 6-käiguline automaat |
|

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Peugeot 607** |
**Leidi Veskis** (sündinud 19. juulil 1939) on eesti tõlkija. 

Aastatel 1946-1957 õppis ta Kuressaare (tollal Kingissepa) keskkoolis. Õpinguid jätkas Tartu ülikoolis (1957-1962), kus spetsialiseerus soome-ugri keeltele. Diplomitöö pealkiri oli "Atribuut karjala, isuri ja vepsa keeles" (307 lk, juhendaja E. Vääri). Ülikooli lõpetamise järel töötas kolm aastat Are 8-klassilises koolis õpetajana. Samal ajal õppis Leidi Veskis muusikat Tallinna Georg Otsa nim. muusikakooli kaugõppeosakonnas (1963-1968) ning õppis iseseisvalt ungari keelt. 1965. a. asus tööle Keele ja Kirjanduse Instituuti (praegu Eesti Keele Instituut), kus töötas mitmel ametikohal (viimati sõnaraamatute sektori vanemtoimetajana) kuni pensionile jäämiseni 2008. aastal. Leidi Veskis oli abielus eesti ajaloolase, raamatuteadlase, lastekirjaniku, arhivaari ja kodu-uurija Voldemar Milleriga.  

Leidi Veskis avaldas pika aja jooksul paralleelselt tõlketegevusega nupukesi ja ülevaateid Ungari kultuurielust. Esimeseks tõlketeoseks sai huumori- ja satiirivalimik "Väändikäkk" (ungari ‘vendegek’ moonutatud hääldus), seejärel tõlkis valiku Tibor Déry proosast (ilmus 1982). Sellele järgnesid autorid nagu József Balázs, Júlia Székely, István Örkény (koos teiste tõlkijatega), Miklós Mészöly, Milán Füst, Péter Nádas, László Passuth (koos E. Hiedeliga). Hulk aastaid retsenseeris Leidi Veskis Eesti Raadiosse saabunud ungari kuuldemänge ja tõlkis neid arvukalt.  Leidi Veskis oli ka initsiatiivgrupis, mille algatusel alustas uuesti tegutsemist Eesti Ungari Selts.  Leidi Veskis on oma tõlkijatööst rääkinud 1991. aastal raadiosaates "Tõlkijad" (järelkuulatav ERR arhiivis, lisaks on ERR arhiivis järelkuulatavad ka osa Leidi Veskise tõlgitud kuuldemängudest, raadiosaade "Kunstnikud kirjanduses. Raffael", kus loeti katkendeid E. Hiedeli ja Leidi Veskise tõlgitud raamatust "Kuldses udus külmetavad jumalad"). Tõlkija ja toimetaja Lauri Eesmaa on Leidi Veskist oma blogis iseloomustanud sõnadega: "läbi aegade paremaid ungari keelest tõlkijaid".

Leidi Veskist on autasustatud ungari kirjanduse ja kultuuri tutvustamise eest "Pro Cultura Hungarica" auhinnaga (1994) ning Ungari Teeneteordeni Rüütliristiga (2022).

Viited
------

1. ↑  Veskis, Leidi (1962). "Atribuut karjala, isuri ja vepsa keeles". *DSpace*. Vaadatud 17. augustil 2023.
2. ↑  "ERR arhiiv".
3. ↑  Lauri Eesmaa (21. detsember 2016). ""Mälestuste raamatu" kajastusi". *Iselugu*.
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Põhjus: **Ei ole tähelepanuväärne** 
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

Francesco Olcelli Tallinnas
**Francesco Olcelli** (sündinud 12. veebruaril 1972 Piacenza linnas Itaalias) on Eestis tegutsev Itaalia ettevõtja.

Hariduskäik
-----------

1991. aastal lõpetas Francesco Olcelli Istituto Paci, kus tema peaerialaks oli raamatupidamine ja õigus. 1995. aasta septembris lõpetas LIUC Ülikooli majanduse erialal.

Karjäär
-------

Olcelli alustas oma karjääri ülikooli kõrvalt kolmeaastase praktikaga raamatupidamisettevõttes. Seejärel asus ta tööle Londonis ettevõttes IRWIN & BATES, kus töötas assistendina (detsember 1995 – august 1997). 

Pärast Londonit töötas Olcelli Nevises, Kariibi mere saartel Morning Star Holding Ltd (Trident Group) raamatupidamisosakonnas. 

Alates 1999. aastast töötas ta Banque Générale du Luxembourg SA-s maksunõunikuna. 2001–2002 töötas ta Šveitsis, Luganos BSI SA pangas, kus tegutses põhiliselt investeerimisportfelli haldurina. 

Praegu töötab Olcelli nõustajana Tallinnas maksunõustamisteenuseid pakkuvas ettevõttes Studio Olcelli ning tegevdirektorina ettevõtlusega seotud teenuseid pakkuvas firmas Pro-Marketing & iTools OÜ.

Isiklikku
---------

Olcelli peab oma eeskujudeks näiteks 1993. aastal Nobeli auhinna võitnud Dr. Kary Banks Mullist ja Raghuram Rajani. Näiteks Rajani seisukohta majanduskriisi kohta "Kriisi maandamiseks ei saa võta üha uusi laene, eriti kui tulevikuootused ei soosi nende tasumist järgmiste põlvkondade arvelt. Lühiajalise heaolu asemel peaks silmas pidama pikemaajalist stabiilsust." peab Olcelli ka enda motoks.

Vabal ajal tegeleb Olcelli põhiliselt spordiga, ta on väga kiindunud purjetamisse ja ujumisse. Samuti on ta tegelenud maratonijooksuga ja osalenud mitmel maratonil, sh New Yorgi maratonil.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Itaalia ettevõtja: "Eesti on maailma parim, aga seda keegi ei tea!", Eesti Ekspress, 22. märts 2013