recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Priit Joosu 2005. aastal
**Priit Joosu** (sündinud 8. oktoobril 1972) on eesti alpinist.

Ta on alpinistina tõusnud Pamiiris SRÜ riikide kõrgema mäe Ismoili Somoni, Korženevskaja ja Lenini tippu ning Tian Shanis tõusnud Võidu mäetipule (Pik Pobeda) 2019 ning Važa-Phšavelale ja Han-Tengrile.

On Lumeleopardi aunimetuse omanik. Ta on Kunlunis asuva kahe viietuhandelise mäetipu esmavallutajaid.Indias Ida-Karakorumis Rangstong Gyathok ehk Kunchang Kangri

Alpinism
--------

Vaade Džengiši peatipule (tsentrist vasakpoolne tipp) ja läänetipule (Važa-Phšavela; jääb pildil tsentrisse) (vaata märgendeid Commonsis)
2006. aasta augustis tõusis ta Pamiiris kümne päeva jooksul kahele seitsmetuhandelisele: 7. augustil Korženevskaja ja 17. augustil Ismoili Somoni tippu. 2007. aastal tõusis ta kolmandalegi Pamiiri seitsmetuhandelise – Lenini tippu.

2008. aastal üritas ta koos Hannes Ojaga tõusta Tian Shanis Džengiši (7439 m) tippu (siiani on tippu jõudnud eestlastest vaid Ilmar Priimets), kuid neil tuli piirduda vaid tõusuga selle läänetipu Važa-Phšavelale.

2010. aasta juulis-augustis retkles ta koos kaaslastega Hiinas Kunluni mäestikus asuvail Koktaki, Qontagni ja Saldwori liustikel ja tõusis liustike kõrval asuvate viietuhandeliste mägede tippu.

2011. ja 2012. aastal naasis ta Pamiiri ja tõusis seal mitme kuuetuhandelise mäe tippu.

2014. aastal käis ta kaaslastega Tian-Shani seitsmetuhandelise Han-Tengri tipus.

2015. aastal tõusis ta koos Priit Simsoniga esimeste eestlastena Andides Alpamayo (5947 m) tippu.

Priit Joosu 2004. aastal
### Kõrgtõusud

* 2006 – Korženevskaja (7105 m)
* 2006 – Ismoili Somoni mäetipp (7495 m)
* 2007 – Lenini mäetipp (7134 m)
* 2008 – Džengiši läänetipp Važa-Phšavela (6918 m)
* 2010 – Lazio mägi (6045 m)
* 2011 – Karl Marxi mäetipp (6723 m)
* 2012 – Tartu Ülikooli mäetipp (6250 m)Gasherbrum II
* 2014 – Han-Tengri (7010 m)
* 2015 - Vallunaraju (5686 m) , Tocllaraju (6032 m) , Alpamayo (5947 m)
* 2018 – Kunchang Kangri (6801 m)
* 2019 – Džengiš (7439 m)
* 2022 - Gasherbrum II (8034m)

Tunnustus
---------

Parima alpinisti rändauhind
* 2006 – J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile (tõusud Korženevskaja ja Ismoili Somoni mäetippu)
* 2006 – Eesti Matkaliidu aunimetus Aasta matkaja
* 2014 – J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile (tõus Han-Tengri (7010 m) tippu
* 2019 – J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile (juhtis Džengiši (7439 m) tippu jõudnud gruppi)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee
2. ↑  Ajalugu 2000–2009. ajaveeb.alpinism.ee
3. 1 2  Teoksil. jkalpiklubi.ee
4. ↑  Aasta Matkaja ja Aasta Matkategelane. matkaliit.ee
5. ↑  Jaan Künnapi alpinismiklubi. facebook.com, 6. oktoober 2019

Välislingid
-----------

* Neli eesti alpinisti vallutas 7439 meetri kõrguse Pobeda mäetipu, ERR, 18.08.2019
**Selli kool** oli kool Selli külas.

Ajalugu
-------

Selli vanas koolimajas tegutses kool enne teist maailmasõda, seal õppisid õpilased ümbruskonna (sh. Virumaa ja Järvamaa) küladest. 1930. aastal suunati Linda Raus Vägevale Selli kooli õpetajaks. Seal oli ta tervelt 21 aastat (kuni kulakuks tunnistamiseni), juhendades ka näiteringi, rahvatantsijaid, vokaalsoliste ja orkestrit. Sel ajal oli Selli 6-klassiline kool juba kahekorruselises puithoones, kus oli lavaga saal.

1971/72 kasvas Äksi lähedal paiknenud Kukulinna Eriinternaatkooli õpilaste arv 122-ni. Rajooni juhtivad organid leidsid väljapääsu endise Selli kooli maja näol, mis oli seisnud tühjana juba 5 aastat. 1977/78. õppeaastal valmis Sellil uus koolimaja, mille maksumus oli 270 532 rubla. Selli uus koolimaja valmis Ants Orgulase haridusjuhiks oleku aastatel. Esimesel poolaastal kolis kogu Kukulinna Eriinternaatkool Äksi lähedalt Vägeva lähedale Sellile, kus sai nimeks Vägeva Eriinternaatkool. Vana Selli kooli hoone jäi õpilaste internaadiks. Vägeva Eriinternaatkool asus "eikellegi maal", majandusküsimustele lisandus kaadri nappus. Uus koolimaja lagunes, sest ei suudetud maja katust vettpidavaks teha. Ehitusvigu ilmnes juba alguses: projektis ei arvestatud kohaliku ilmastikuga (vt. Külmasammas Piibe maantee ääres Jõgeval mõõdetud Eesti külmarekorditega). 1997/1998 jäi Vägeva EIK viimaseks õppeaastaks.

Vägeva (õpiraskustega laste) kooli internaadis 1996. aasta veebruaris toimunud tulekahju tagajärjel põles ära ning söestus ligikaudu 4 m krohvialust palkseina ning osa vahelage. Kahju hinnati 10 000 kroonile. Jõgeva Maavalitsus analüüsis Vägeval asuva kooli hoonekompleksi kapitaalremondi ja Siimustis paikneva poolelioleva koolihoone valmisehitamise otstarbekust ning otsustas viia Vägeva kooli üle Siimustisse.

Loodus
------

Endise Selli koolimaja juures asunud biotiigi olid koprad ühendanud jõega, uuristades tiiki ja jõge ühendava käigu. Et kobraste kahjustusi edaspidi vältida, paigaldati biotiigi lähedusse jõe kaldale metallvõrk.

Viited
------

1. ↑  Selli algkool Salla vald, SA Virumaa Muuseumid: Fotokogu, RM F 105:146
2. ↑  Sirp, IN MEMORIAM, Linda Raus 17. X 1909 – 19. XII 2003
3. ↑  Ants Orgulas — omavalitsusliidu juht ja talusulane, Riina Mägi, Vooremaa, 14.11.2005
4. ↑  Vägeva EIK ajaloost
5. ↑  "Riiklike investeeringute kasutamine Vägeva kooli Siimusti koolihoone ehitusel, Kokkuvõte, Kalju Koha, Peakontrolör 20.02.1998". Originaali arhiivikoopia seisuga 16.03.2003. Vaadatud 8.11.2012.
6. ↑  Toomas Reinpõld: Onga jõe tervendustööd lõpetatakse oktoobris[*alaline kõdulink*] Vooremaa, 15.09.2011
TTÜ ehitusteaduskonna liginullenergia testhoone
Hoone energiatõhususe tase „Liginullenergiahoone" ehk energiamärgise A klass tähendab, et hoone on energiatõhusus- ja taastuvenergiatehnoloogiate lahendusi kasutades tehniliselt mõistlikult ehitatud hoone, mille energiatõhususarv on suurem kui 0 kWh/(m²·a).

#### Energiatõhususarvu järgi liigendus

* väikeelamu 50 kWh/(m²·a)
* korterelamu 100 kWh/(m²·a)
* büroohoone, raamatukogu ja teadushoone 100 kWh/(m²·a)
* ärihoone 130 kWh/(m²·a)
* avalik hoone 120 kWh/(m²·a)
* kaubandushoone ja terminal 130 kWh/(m²·a)
* haridushoone 90 kWh/(m²·a)
* koolieelne lasteasutus 100 kWh/(m²·a)
* tervishoiuhoone 270 kWh/(m²·a)

#### Energia tootmine

Liginullenergiahoone nõuete tagamiseks on vaja toota energiat krundil või lähiümbruses. Liginullenergiahoone tähendab ka hoonet, mis tarbib krundivälist energiat ja/või on ühendatud energiavõrkudega (näiteks elektrivõrk, gaasivõrk).

Taastuvenergia
--------------

Taastuvenergia all mõistetakse päikesest, tuulest või veest toodetud soojust või elektrit. Soojuspumbad, mis samuti kasutavad lokaalset taastuvenergiat, arvutatakse hoone energiakasutuse koosseisu vastavalt soojus- või jahutustegurile. Taastuvkütuseid käsitletakse tarnitud taastuvenergiana.

Euroopa liidu uute hoonete nõue
-------------------------------

Liikmesriigid tagavad, et

* 31. detsembriks 2020 on kõik uued hooned liginullenergiahooned
* pärast 31. detsembrit 2018 on uusehitised, mida kasutavad ja omavad riigiasutused, liginullenergiahooned

Viited
------

1. ↑  , Liginullenergia eluhoonete tüüplahendused.
2. ↑  ,Mis vahe on nullenergia- ja liginullenergia hoonel?
3. ↑  , Zero energy building
4. ↑  , Euroopa Liidu Teataja
**Pskovskaja Provintsija** (vene keeles *Псковская Провинция*, "Pihkva provints"; ka *Pskovskaja provintsija*) on Pihkva rajooni ja Pihkva oblasti ajaleht Venemaal. Lehe praegune nimi registreeriti 19. novembril 2001 ning selle all ilmub väljaanne 2002. aasta juunist, kuid oma ajalugu loeb ajaleht alates kohaliku lehe "Pskovskii kolhoznik" (Псковский колхозник, "Pihkva kolhoosnik") rajamisest 1. märtsil 1930.

Ajalugu
-------

* 1930–1962 Pskovskii kolhoznik (Псковский колхозник)
* 1962–1991 Leninskaja iskra (Ленинская искра, "Leninlik säde")
* 1991–2001 Krestjanskaja žizn (Крестьянская жизнь, "Taluelu")
* 2001 – k.a Pskovskaja provintsija (Псковская провинция)

Tänapäev
--------

Leht ilmub kord nädalas kolmapäeviti tiraažiga 8500 eksemplari. Igal aastal korraldab Pskovskaja Provintsija koostöös Pihkva oblastivalitsusega mõttemängude festivali "Pskovskije snetki" (Псковские снетки), kus antakse välja Pskovskaja Provintsija karikas. 2001. aastast teeb ajaleht koostööd telesaatega "Ždi menja" (Vene versioon saatest "Sind otsides"), korraldades inimeste otsinguid Pihkva oblastis. Lehe peatoimetaja on L. Bõstrova.

Viited
------

1. ↑  "О ГАЗЕТЕ", Pskovskaja Provintsija koduleht (vaadatud 14.02.2014)
2. ↑  "Турнир по брейн-рингу на кубок газеты «Псковская провинция»". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2014. Vaadatud 14. veebruaril 2014.
3. ↑  Газета "Псковская провинция" на сайте программы «Жди меня»

Välislingid
-----------

* Pskovskaja Provintsija
Vasalemma jõgi Keila–Haapsalu maantee lähedal
Ruila paisjärv Vasalemma jõel
**Vasalemma jõgi** (ka *Tekme jõgi, Tekma jõgi*) on jõgi Eestis Harjumaal. Jõgi kuulub Harju alamvesikonda. Selle keskkonnaregistri kood on VEE1099200.

Jõgi algab Raplamaalt Lümandu küla maadelt (Lümandu allikad), voolab läbi Saue valla lõunatipu, läbi Lääne-Harju valla ning suubub Pakri lahte. Suue on Madise ja Laoküla vahel. Teel läbib Kernu paisjärve, Ruila paisjärve ja Töökmanni järve. Jõge nimetatakse ülemjooksul ka Lümandu jõeks ja keskjooksul ka Ruila jõeks.

Parempoolsed lisajõed on Kanarbiku kraav, Ohtu peakraav, Maeru oja, Kloogajärve oja.
Vasakpoolsed lisajõed on Haiba oja, Munalaskme oja, Pagula kraav, Metsapere peakraav.
Suuremad neist on Munalaskme oja ja Maeru oja.

Jõe pikkus on 50,4 km, jõgikonna pindala on 395,6 km², veepinna absoluutne kõrgus jõe lähtel on 50,0 m. Jõgi on avalik veekogu.

Piirangud
---------

Kalapüügieeskiri keelab Vasalemma jões kalapüügi Vanaveski paisust suudmeni aastaringselt, välja arvatud silmupüük silmutorbikuga ning vähipüük vähimõrra ja vähinataga. Aastaringselt on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 m. Tähtajaliselt, 1. septembrist kuni 31 oktoobrini on keelatud püük suudmele lähemal kui 1500 m. 2019. aastast alates on lisaks keelatud kalapüük tähtajaliselt, 1. septembrist 31.jaanuarini Munalaskme oja suudmest Vanaveski paisuni.

Looduskaitse
------------

Vasalemma jõe hea hüdromorfoloogilise kvaliteedi tõttu on seal välja kujunenud väärtuslik jõeelustik. Sellepärast on jõe alamjooks (suudmest kuni Kloogajärve oja suudmeni (9 km)) nimetatud Natura 2000 alaks (Vasalemma loodusala). Peaasjalikult kaitstakse seal jõge kui elupaika (EL Loodusdirektiivi tüüp 3260) ja selles elavaid loomi: kaladest esineb jõesilmu, lõhet, võldast ja hinki, veeselgrootutest rohe-vesihobu ja paksukojalist jõekarpi, imetajatest saarmast. Jões elavatest looduskaitsealustest liikidest leiab seal võldast ja hinki (III kategooria) ja paksukojalist jõekarpi (II kategooria). Jõe lähte piirkonnas asub Lümandu maastikukaitseala. Klooga raba lähistel on jõel Urba hüdromeetriajaam.

Vasalemma jõe lisajõed
----------------------

*Sulgudes lisajõe järk – suubumine vasakult (v) või paremalt (p) – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest.*

* Kanarbiku kraav (I - p - 46,8 km),
* Haiba oja (I - v - 38,7 km),
* Ohtu peakraav (I - p - 26,8 km),
* Munalaskme oja (I - v - 19,6 km),
	+ Hingu oja (II - p - 6,7 km),
	+ Aude oja (II - v - 2,2 km),
* Pagula kraav (I - v - 0,2 km),
	+ Sõerukraav (II - v - 19 km),
* Metsapere peakraav (I - v - 16,6 km),
* Maeru oja (I - p - 12,7 km),
	+ Lehola oja (II - p - 4,4 km),
	+ Vaesteristi oja (II - v - 2,5 km),
* Kloogajärve oja (I - p - 9 km).
* Nirgoja

Vaata ka
--------

* Paldiski–Padise tee
* Põllküla–Madise tee

Viited
------

1. 1 2  Vasalemma jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 24.03.2022.
2. ↑  *Eesti jõed*. Koostanud Arvi Järvekülg. Tartu: TÜ Kirjastus, 2001. ISBN: 9985929306

Välislingid
-----------

* Vasalemma jõgi keskkonnaportaalis
**Norra maran** (*Potentilla norvegica*) on roosõieliste sugukonda marana perekonda kuuluv rohttaim.

Levila
------

Norra maran kasvab Euraasia ja Põhja-Ameerika parasvöötmes. Tõenäoliselt ei ole ta Lääne-Euroopasse Elbest läände looduslikult, vaid inimeste abil levinud. Nii näiteks leidub teda sagedamini üksnes Ida-Saksamaal ja läänepiiril, mujal kasvab ta laiguti ja haruldasena. Lõunas ulatub tema levila Lõuna-Alpideni, aga Vahemere maades ja Väike-Aasias ta ei kasva.

Norra maran kasvab pioneertaime ja umbrohuna toitaineterikkal, tavaliselt lubjasel või turbasel pinnasel. Neid leidub teepervedel ning kraavide ja jõgede kallastel.

Eestis kasvab norra maran hajusalt, peamiselt jäätmaadel, kuivendatud turbapinnasel, teeservades.

Kirjeldus
---------

Norra marana vars on tõusev kuni püstine, harunev, roheline, aga eredas päikesevalguses punane. Vars on kaetud hõredate pikkade harali karvadega.

Lehed on kolmetised, pika leherootsuga ja paiknevad varrel vaheldumisi. Alumised lehed võivad olla ka viietised. Lehed on elliptilised või äraspidimunajad, 2–6 cm pikad, sulgjad ja hõredalt kuni tihedalt karvased. Abilehed on tavaliselt 4 või 5 hõlmaga ja kuni 3 cm pikad.

Õisikuks on hõre pööris. Õied on mõlemasoolised, radiaalsümmeetrilised, 5 õielehega, kollased ja umbes 12 mm läbimõõdus. Tupplehed on pikemad kui kroonlehed: nende pikkus on 6–14 mm, aga munajad kroonlehed on algul 4–5 mm, pärast 8–10 mm pikad. Tolmukaid on tavaliselt 15–20. Norra maran õitseb juunist kuni septembrini.

Vili on kuni 1,3 mm pikkune pruunikas seemnis.

Viited
------

1. ↑  Malle Leht (toim.). "Eesti taimede määraja". Tartu 1999: EMÜ, Eesti Loodusfoto, lk. 154

Välislingid
-----------

* Norra maran andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Liigikirjeldus ja fotod
**"Psychologism and Behaviourism"** on Ned Blocki artikkel, milles ta kritiseerib Turingi testi kui testi arukuse tuvastamiseks, kasutades Blockheadi argumenti. 

Artikkel ilmus 1981 ajakirjas The Philosophical Review (kd LXXXX, nr 1,lk 5–43).

Kokkuvõte
---------

### Psühhologismi definitsioon

Olgu psühhologism vaade, mille kohaselt see, kas mingi käitumine on arukas (arukas), sõltub seda esilekutsuva sise-infotöötluse iseloomust. Sellest järeldub, et kaks süsteemi, milles stiimuleid ja reaktsioone vahendav infotöötlus on sel moel erinev, et üks neist on täiesti arukas ja teine täiesti ilma aruta, võivad olla oma tegeliku ja võimaliku käitumise, käitumisdispositsioonide ning -võimete ja kontrafaktuaalsete käitumisomaduste poolest täiesti ühesugused.

### Põhiväited

Esiteks, psühhologism on tõene ning intelligentsuse biheivioristlik loomulik analüüs, mis on sellega vastuolus, on väär. 

Teiseks, tavalised argumendid intelligentsuse loomuliku biheivioristliku analüüsi vastu ei suuda seda kummutada ega näidata psühhologismi tõesust.

### Psühhologismi suhe biheiviorismiga

Psühhologism on biheiviorismiga täielikus vastuolus. Näiteks Gilbert Ryle'i järgi ("The Concept of Mind") on küsimuses, kas kellegi käitumine on intelligentne, otsustavad võimed, oskused, harjumused ja kalduvused.

### Psühhologism ei ole inimšovinism

Paljud filosoofid heidavad psühhologismi kõrvale sellepärast, et psühhologismist tundub järelduvat, et teistmoodi konstrueeritud infotöötlusega olendid ei ole intelligentsed, isegi kui nende keeleline käitumine on samasugune kui inimesel. Üks artikli eesmärke on näidata, et psühhologismist ei tulene niisugust järeldust.

### Psühhologismiga funktsionalismi vastu

Kui psühhologism on tõene, siis ei saa funktsionalismi kaitseks esitada argumenti, et inimesetaoline olend, kellel on samasuguste kausaalsete rollidega seesmised funktsionaalsed olekud nagu inimestel, kuid need on homunkuluste poolt kavandatud inimkäitumise simuleerimiseks, on arukad.

### Turingi test

 *Pikemalt artiklis  Turingi test*
Üks viis Turingi testi tõlgendada on "operatsionaalselt" defineerida arukus nii: kui süsteemile tehakse Turingi test, on ta arukas siis ja ainult siis, kui ta selle edukalt läbib. Sel juhul peetakse Turingi testi eksimatuks: kui seade on Turingi testi läbinud, on mõttetu küsida, kas ta on ka tegelikult arukas; ja kui ta seda millegipärast ei läbinud, on mõttetu küsida, kas ta ehk siiski on arukas.

Selle raskuse vältimiseks võib defineerida arukuse käitumusliku "biheivioralistlikult" dispositsioonina läbida Turingi test, kui see tehakse. Üks raskustest, mis ikkagi tekib, on lootmine inimesest kohtuniku eristusvõimele, mis võib olla liiga hea (tunneb tegelikult arukad masinad ära masinatena näiteks masinliku mõttestiili järgi).

Selle raskuse vältimiseks võib lasta kohtunikult küsida, kas üks või mõlemad vastajad on vähemalt sama arukad (intelligentsed) kui keskmine inimene. See toob kaasa tsirkulaarsuse, sest arukuse üle otsustatakse kohtuniku arusaama järgi intelligentsusest. Peale selle tekib sama probleem uuesti, sest masinlikku mõttestiili võidakse pidada ebaintelligentseks.

Välislingid
-----------

* Artikli originaaltekst
**Tessie Camilleri** (6. jaanuar 1901 – 2. oktoober 1930) oli esimene naissoost lõpetaja Malta ülikoolis.

Elulugu
-------

Camilleri sündis Sliemast pärit hästi haritud perekonda. Üks tema tädidest oli koolide inspektor ja kolm tädi pidasid Vallettas erakooli.. Camilleri astus 1919. aasta oktoobris Malta ülikooli inglise kirjanduse, filosoofia ja ladina kirjanduse kursustel. Ta lõpetas B. Litti 2. mail 1922. Hiljem abiellus ta Malta ülikooli administraatori (ülikooli nõukogu sekretäri) Edgar Stainesiga, kellega tal oli neli last. Ta suri 29-aastaselt 2. oktoobril 1930.

Ajakirja *Daily Malta Chronicle* 2. mai 1922. aasta väljaanne teatas tema lõpetamisest, öeldes: "Miss Camilleri oli kirjanduse alal väga silma paistnud, paljastades intellektuaalseid annetusi ja ebaolulisi saavutusi, ning me õnnitleme teda südamest ärateenitud edu puhul, mis on pälvinud talle tunnustuse, kuna ta on esimene Malta ülikooli lõpetanud naine." 2007. aastal nimetas Malta Ülikool ühe oma kõnniteedest tema austusavalduseks *Vjal Tessie Camilleri*ks.

Viited
------

1. 1 2  Camilleri, Patricia (2007). "The Rise and Rise of the Female Graduate: Some milestones in tertiary education for women in Malta" (PDF). *University of Malta*. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2018. Vaadatud 25. märtsil 2019.
2. ↑  "Malta's first female graduate". *Times of Malta*. 25. november 2007. Vaadatud 31. märtsil 2019.
3. 1 2 3  "University immortalises first female graduate". *Times of Malta*. 23. november 2007. Vaadatud 31. märtsil 2019.
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
**Hõbeda tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis. Hõbeda tänav algab Terase tänavalt ja lõpeb Vase tänaval.

Hõbeda tänav on enam-vähem lääne-idasuunaline ja ligikaudu 80 meetri pikkune.

Tänava nimed ja ajalugu
-----------------------

Tänava varasem nimi oli **Väike–Tšortovi tänav** (saksa keeles *Kleine Tschortowstrasse*, vene keeles *Малый Чортов переулок*), kuna praegust Terase tänavat nimetati Tšortovi tänavaks. Need nimed tulenesid Narva maantee ja praeguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänava nurgal asetsenud trahteri (Tschortow Tracteur) omaniku nimest.

30. mail 1880 sai tänava nimeks **Väike-Epinatjevi tänav** Narva maantee ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänava nurgal asetsenud maja omaniku Aleksei Dmitrijevitš Epinatjevi nime järgi.

17. jaanuaril 1923 sai tänava nimeks **Hõbe tänav** ja 10. oktoobril 1939 Hõbeda tänav.

Viited
------

1. ↑  Tallinna tänavanimed. KNAB.
2. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 38–39
**Undel Kokk** (sündinud 26. veebruaril 1947 Hanila vallas Läänemaal) on eesti koorijuht ja pedagoog.

Undel Kokk kasvas üles Kinksi[*viide?*] külas, kus tema vanemad olid talupidajad. Ta lõpetas 1965. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1970. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikaõpetajana.

Tööd alustas ta Tallinna 47. Keskkooli muusikaõpetajana (1971–1973), pärast Tartusse kolimist jätkas Tartu Sanatoorse Keskkooli õppealajuhataja ja muusikaõpetajana. 

Aastatel 1977–2015 oli Kokk Tartu Karlova Gümnaasiumi (endise Tartu 7. Keskkooli) direktor. Ta on juurutanud koolis koorimuusika süvaõppe.

Undel Kokk on olnud kolme esimese Tartu Linnavolikogu koosseisu liige ja Tartu Kultuurkapitali nõukogu liige selle asutamisest 1991. aastal kuni 2004. aastani. Ta oli ka Eesti Kongressi liige.

Tegevus dirigendina
-------------------

Undel Kokast sai 1973. aastal Tartu Poistekoori dirigent (1992–2018 peadirigent). 1980. aastal rajas ta koos tollase direktori asetäitja Uno Uigaga koorimuusikaklassid. Edu on saatnud neidudekoori Kurekell[*viide?*], lastekoori Maarjalill[*viide?*], kolme mudilaskoori[*viide?*], puhkpilliorkestrit[*viide?*], ansambleid[*viide?*] jm.

Undel Kokk on olnud poiste- ja meeskooride üleriigiliste laulupidude algataja[*viide?*] ja organiseerija; olnud üldlaulupidude ja maakondlike laulupidude dirigent.

Tunnustus
---------

* 2004 Heino Kaljuste nimeline stipendium silmapaistva töö eest Tartu poistekooriga
* 2011 Tartu Tähe kavaler
* 2019 Tartu teerajaja

Isiklikku
---------

Undel Kokal on pojad Marten ja Marek Kokk ning tütar Silja Kokk.

Välislingid
-----------

* Undel Kokk Tartu Karlova Gümnaasiumi kodulehel
* Marju Himma "Direktorid jahivad tiitlit laulu ja spordiga - Undel Kokk" Postimees, 10. juuni 2009
* Elina Randoja "Kooride kool võitleb elu eest" Postimees, 19. oktoober 2011
Jacob Ramsey 2021. aastal Aston Villa särgis
**Jacob Matthew Ramsey** (sündinud 28. mail 2001 Birminghamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Aston Villa.

Aston Villa noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. 2019. aasta jaanuaris sõlmis ta Aston Villaga esimese profilepingu. Aston Villa põhimeeskonnas debüteeris ta 19. veebruaril 2019 Inglismaa esiliiga mängus West Bromwich Albioni vastu. 2020. aasta jaanuaris läks ta hooaja lõpuni laenule Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubisse Doncaster Rovers. Seitsme mänguga lõi Ramsey League One'is kolm väravat, kuid koroonapandeemia tõttu jäi League One'i hooaeg pooleli.

Inglismaa kõrgliigas debüteeris Ramsey Aston Villa meeskonnas hooajal 2020/21. 2021. aasta veebruaris sõlmis ta klubiga uue nelja ja poole aasta pikkuse lepingu. 22. oktoobril 2021 lõi ta mängus Arsenali vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Hooajal 2021/22 lõi ta Inglismaa kõrgliigas kokku kuus väravat.

Alates 2019. aastast on Ramsey mänginud Inglismaa noortekoondistes.

Välislingid
-----------

* Profiil Aston Villa kodulehel
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Filosoofia |
| Vasakult paremale: Platon, Kant, Nietzsche, Buddha, Konfutsius, Averroes
Platon **·** Kant **·** NietzscheBuddha **·** Konfutsius **·** Averroes |
| Filosoofid |
| 
* Esteetikud
* Epistemoloogid
* Eetikud
* Loogikud
* Metafüüsikud
* Sotsiaal- ja poliitfilosoofid

 |
| Traditsioonid |
| 
* Aafrika
* Analüütiline
* Aristotellik
* Budistlik
* Hiina
* Kristlik
* Kontinentaalne
* Eksistentsialism
* Hindu
* Džainistlik
* Juudi
* Pragmatism
* Ida
* Islami
* Platonism
* Lääne

 |
| Perioodid |
| 
* Antiik
* Keskaeg
* Uusaeg
* Tänapäev

 |
| Harud |
| 
* Esteetika
* Epistemoloogia
* Eetika
* Õigusfilosoofia
* Loogika
* Metafüüsika
* Poliitiline filosoofia
* Sotsiaalfilosoofia

 |
| Loendid |
| 
* Filosoofid
* Mõisted
* Teosed

 |
| Muu |
| 
* Filosoof
* Teadmistearmastaja
* Naised filosoofias

 |
|   |
|  Filosoofia portaal |
| * v
* r
 |

**Uusaja filosoofiaks** nimetatakse õhtumaa filosoofia perioodi, mis algab esimeste loodusteaduse printsiipide sõnastamisega vastanduvalt keskaja skolastilisele filosoofiale ning lõppeb tänapäeva filosoofiaga. Enamasti ei nimetata uusaja filosoofiaks 20. sajandi filosoofiat ega tänapäeva filosoofiat.

Uusaja filosoofia eripäraks peetakse eelkõige "mõistuse võidukäiku" mitmesugustes valdkondades. Loodusega seoses väljendub see eksperimentaalse loodusteaduse filosoofilises põhjendamises, ühiskonna puhul valgustuses ja valgustusfilosoofias, religiooni ja inimesekäsitluse puhul humanismi filosoofilises positsioonis. Uusaja filosoofiat on peetud inimese- ja mõistusekeskseks ning oma põhjenduslaadi poolest subjektifilosoofiaks. Uusaja filosoofiaga kaasneb ka epistemoloogia esiletõus filosoofilise uurimise põhiharuna.

Esimeste uusaja filosoofidena nimetatakse enamasti Francis Baconit ja Galileo Galileid kui esimesi empiristliku loodusteaduse põhjendajaid, riigi- ja poliitikafilosoofia osas Niccolò Machiavellit, humanistliku inimesekäsitluse teoloogilise käsitlusega seoses Erasmust.

Uusaja filosoofia ajaline piiritlemine ja periodiseerimine on väga kõikuv. Eri traditsioonides võidakse pidada uusaja filosoofiaks nii kogu filosoofiat alates renessansifilosoofiast kuni tänapäevani kui ka ainult 17. ja 18. sajandi filosoofiat. Seoses vaidlustega modernismi ja postmodernismi mõiste üle on uusaja filosoofia ajastuline ja sisuline piiritlemine ise filosoofiline probleem.

Tuntumateks uusaja filosoofideks võib pidada René Descartesi, Immanuel Kanti ja Georg Wilhelm Friedrich Hegelit.

Vaata ka
--------

* Ratsionalism
* Empirism
* Filosoofia ajalugu
**Uusim aeg** on ajaloo periodiseeringus tavaliselt uusajale järgnev hiliseim periood. Selle algus paigutatakse enamasti perioodi 19.–20. sajandi vahetusest (nõukogude historiograafias 1917[*viide?*]) Teise maailmasõja lõpuni 1945. aastal.[*viide?*]

Kuna tegemist on meile lähedase perioodiga, varieerub termini *uusim aeg* tähendus suuresti, sõltuvalt periodiseeringust. Mõni ajaloolane[*viide?*] uusima aja mõistet ei erista, lugedes ka praegust perioodi osaks uusajast. Teiste käsitluste järgi võib sellele järgneda tänapäev.[*viide?*] Hilisuusaeg eelneb mõnes käsitluses uusimale ajale, lahutades seda uusajast; vahel ka samastatakse hilisuusaeg uusima ajaga.[*viide?*]

Üks võimalus uusimat aega periodiseerida on järgmine:

* 1918–1938 – aeg kahe maailmasõja vahel;
* 1939–1945 – Teine maailmasõda;
* 1945–1991 – aeg Teisest maailmasõjast Nõukogude Liidu lagunemiseni;
* 1991–senini – tänapäev.

Vaata ka
--------

* postmodernism

Ajalooperioodid

|  |  |
| --- | --- |
| **Esiaeg**: | kiviaeg · pronksiaeg · rauaaeg |
| **Ajalooline aeg**: | vanaaeg · keskaeg · uusaeg · uusim aeg |
**Uuskomplekssus** (inglise keeles *New Complexity*) on nüüdismuusikas termin, mida kasutatakse alates 1980-ndatest Brian Ferneyhough, Michael Finnissy ja teiste inglise nüüdisheliloojate loomingu esteetika ja vormi määratlemisel. Väga üldiselt võib öelda, et nende heliloojate looming on kompleksne, mitmetasandline, sisaldades üheaegseid evolutsioonilisi protsesse paljudes muusikalistes parameetrites. Kuigi uuskompleksset muusikat kirjutavatel heliloojatel on loomingut põhiliselt akustilistele instrumentidele, ületavad nende partituurid oma detailsusega tihti tavapärase noodijoonestikule kirjutatud muusika piire. Nende heliloojate looming sisaldab suurel hulgal mikrotonaalsust, ameetrilist rütmikäsitsust ja ülipeeni tämbrivariatsioone, mida on üles märgitud ülima täpsusega. Sellise noodikirja tehniline ja intellektuaalne keerukus vahendab interpreedile selle muusika erilisi esteetilisi omadusi.

Olles küll pärit Inglismaalt, juurdus uuskomplekssus eelkõige Euroopa mandriosas. Nii Brian Ferneyhough kui ka Michael Finnissy said tuntuks 1970-ndatel, kui nende muusikat esitati Gaudeamuse festivalil. Uuskomplekssuse edasine areng on seotud eelkõige Darmstadti suvekursustega, kus Brian Ferneyhough oli aastatel 1982-1996 kompositsiooniprogrammi koordinaatoriks. Sellel perioodil said Darmstadti Kranichsteini preemia heliloomingu eest ‘kompleksset’ muusikat kirjutavad heliloojad Chris Dench, James Dillon, Richard Barrett, Klaus K. Hübler ja Roger Redgate. Nende heliloojate teoste ettekandeid saatis Darmstadtis tihti suur poleemika ja diskussioonid, mida võrreldi Teise maailmasõja järgsel ajal serialistlikku muusikat kirjutavate Darmstadti kooli heliloojate muusika üle peetud diskussioonidega. Aastal 1997 tegi Claus-Steffen Mahnkopf ettepaneku nimetada uuskompleksset muusikat kirjutavaid heliloojaid "Teiseks Darmstadti koolkonnaks". 

Täna kirjutavad uuskompleksset muusikat paljud euroopa, põhja-ameerika ja austraalia heliloojad. Paljud neist on olnud aastaid seotud Darmstadti kursustega ning nende muusikas leiab nii esteetilisel kui ka tehnilisel tasandil väga palju ja väga suuri omavahelisi erinevusi.

Kirjandus
---------

* Richard Toop 1988: Four Facets of "The New Complexity"’, Contact, no.32 (1988), 4–50
* J. Bons, toim. 1990: Complexity (Amsterdam, 1990)
* J. Boros ja teised 1993: ‘Complexity Forum’, PNM, xxxi (1993), 6–85
* 1995: ‘Aspects of Complexity in Recent British Music’, CMR, xiii/1 (1995)
* J. Boros and Richard Toop, toim. 1995: Brian Ferneyhough: Collected Writings (Amsterdam, 1995)
**Sulgjas õhik** (*Neckera pennata*) on ulmikulaadsete seltsi õhikuliste sugukonda kuuluv lehtsammaltaim.

Sulgjas õhikule on iseloomulikus lapikult lehistunud võsud ja lainelised lehed.

Sulgjas õhik on kosmopoliitse levilaga. Euroopas on ta põlismetsade tunnusliik.

Eestis võib neid leida kasvamas soostuvates metsades, lammimetsades ja -põõsastikes, kõdusoometsades ja arumetsades, kasvades lehtpuude tüvedel, harvem kividel. Sobiv kasvukoht peab olema varjuline, lisaks peab puu, millel suljgas õhik kasvab, olema piisavalt jäme. Kõige enam eelistab ta kasvada vanadel haabadel.

Sulgjas õhik on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

2022. aastal valiti sulgjas õhik aasta samblaks.

Viited
------

1. 1 2  Harju, Ülle (16. november 2021). "Aasta sammal valiti kulli ja kirjaga". postimees.ee. Vaadatud 17.3.2022
2. ↑  Neckera pennata - sulgjas õhik. eseis.ut.ee. Vaadatud 17.3.2022
3. ↑  Sulgjas õhik andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes (vaadatud 25.08.2012)
4. ↑  Pihlakas on aasta puu 2022 Tartu Postimees, 28.12.2021 (vaadatud 28.12.2021)

Välislingid
-----------

* Sulgjas õhik andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Psühholoogiateaduste Assotsiatsioon** (inglise *Association for Psychological Science*, APS; varem *American Psychological Society*, APS) on rahvusvaheline mittetulunduslik organisatsioon, mille missioon on levitada, kaitsta ja edendada teaduspõhise psühholoogia huve teadustöös, rakendustes, õpetamisel, ja inimeste heaolu parendamine. Selle teostamiseks avaldab assotsiatsioon teadusajakirju, peab iga-aastase koosoleku, levitab teadusliku psühholoogia uurimistulemusi laias üldsuses ja töötab poliitikakujundajatega teaduslikule psühholoogiale tugevama toetuse nimel.

1988. aastal 400 liikmega alustanud organisatsiooniga on 2020. aasta seisuga liitunud üle 35 000 inimese.

Ajalugu
-------

Psühholoogiateaduste Assotsiatsioon loodi 1988. aastal 400 psühholoogiateadlase poolt missiooniga taastada avalikkuses psühholoogia kui teadusharu maine. Organisatsioon kasvas välja Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioonist (APA), kus seltskond teadlasi ja teaduslikult meelestatud praktikuid tundis, et APA ei toeta piisavalt teaduslikku uurimistööd, sest keskendub peamiselt psühholoogiale praktikute ja kliinilist tööd tegevate psühholoogide vaatenurgast, olles sisuliselt muutunud gildiks. Pinge teadlaste ja praktikute vahel kasvas. Neil kahel grupil olid selgelt eristuvad arusaamad teemadel nagu teaduslikud või inimlikud väärtused, determinism või indeterminism, objektivism või intuitsionism, laboratoorsed uuringud või välitööd, nähtuste seletamine nomoteetiliselt või idiograafiliselt, elementism või holism (Simonton, 2000).

Vaata ka
--------

* Ameerika Psühholoogide Assotsiatsiooni (inglise *American Psychological Association*, APA)
* Eesti Psühholoogide Liit (EPL)

Viited
------

1. 1 2  Who we are. Vaadatud 27.11.2020
2. ↑  Cautin, Robin L. (mai 2009). "The Founding of the Association for Psychological Science: Part 1. Dialectical Tensions Within Organized Psychology". *Perspectives on Psychological Science*. **4** (3): 211–223. CiteSeerX 10.1.1.574.9125. DOI:10.1111/j.1745-6924.2009.01120.x. PMID 26158959.
3. ↑  Simonton, D. K. (2000). "Methodological and theoretical orientation and the long-term disciplinary impact of 54 eminent psychologists". *Review of General Psychology*, 4, 13–24.

Välislingid
-----------

* Association for Psychological Science koduleht
**Und** on elussöödaga õngpüünis, millel on nööri külge kinnitatud üks kuni kolm konksu.

Eestis olid kasutusel harkund ja ketasund ning unnapüük toimus enamasti talvel jääaugust. Unnaga püüti eelkõige haugi, koha, lutsu ja ahvenat nii merel kui sisevetel. Talvel kinnitati und jääaugu kohale kepi külge, suvel kaldavaia külge. Avaveepüügil varustati und ujukiga, mis kinnitati ankruga veekogu põhja. Pikk kanepi- või linanöör on keriti unnahargile või unnakettale, millelt see kala näkkamisel kergesti maha jooksis. Unnakonksusid võeti kaasa ja hoiti unnatuusti küljes, mis oli nööriga kinni seotud õletuust. Talvel otsiti unda ja tõmmati ta jää alt välja unnakoogu abil.

20. sajandi alguses unnapüük vähenes, nüüd tegelevad sellega vaid harrastuskalurid.

Vaata ka
--------

* sikuti
* käekook
* lutsumänd
* ridaõnged
* lant

Kasutatud allikad
-----------------

* EE 10. köide, 1998.

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 316
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn. AS Pakett trükikoda. Lk 226

Välislingid
-----------

* Harkund, Mõniste Talurahvamuuseum
* Õngpüünised

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **und** |
Kaart
**Jõesuu tänav** on tänav Narva põhjaosas Sutthoffi ja Siivertsi linnaosas.

Tänav saab alguse Rakvere tänavalt ja suundub loodesse. See kulgeb paralleelselt Narva jõega 5,3 km pikkuselt ja lõppeb linna piiril Narva – Narva-Jõesuu – Hiiemetsa maanteega jätkudes.

Tänav sai nime 4. juulil 1939.[*viide?*]

Jõesuu tänav ristub Jõe põigu, Aleksei Juhhanovi, Taime, Pargi, 2. Jõesuu tänava, Pargi põigu, Paadi, Pilve, Purje, Mätta, August Weizenbergi, Paadimehe, Kaluri ja Mesilase tänavaga.

Surnuaia tänav 1929. aasta Narva linnaplaanil
1900. ja 1905. aasta linnaplaanidel oli selle tänava nimi vene keeles *Кладбищенская улица*, 1912. ja 1929. aasta linnaplaanidel vastavalt **Surnuaia uulits** ja **Surnuaia tänav** – ilmselt selle pärast, et kulges mitme surnuaia vahel.

Enne 1990. aastaid kandis tänav vene keeles nime *улица Йыэсуу*.

9. mail 1970 avati tänava ääres, aadressil Jõesuu tänav 175 Narva linna vallutamisele pühendatud mälestusmärk. See koosneb postamendile asetatud tankist T-34/85.

Vaata ka
--------

* 2. Jõesuu tänav (Narvas)

Viited
------

1. ↑  Об уточнении перечня улиц г. Нарва и пос. Нарва-Йыэсуу. Решение Нарвского городского Совета народных депутатов №72 от 02.03.1982
Jõgeva Gümnaasiumi hoone enne renoveerimist.
**Jõgeva Gümnaasium** oli üldhariduskool ja gümnaasium Jõgeva maakonnas Jõgeval.

Ajalugu
-------

Jõgeva Gümnaasiumi loetakse 1915. aastal asutatud Jõgeva Haridusseltsi Kooli õigusjärglaseks. 1945/1946. õppeaastal nimetati kool mittetäielikuks keskkooliks. Esimene keskkoolilend lõpetas 1949. aastal.

Jõgeva Keskkoolis toimus õppetöö Mustvee maantee koolimajas. Kiiresti kasvava hakanud õpilaste arvu tõttu hakati ehitama Gagarini tänavale (tänapäeval Aia tänav) uut koolimaja, mis pidi valmima 1951. aasta kevadel, kuid ehitustööd venisid. 1952. aastal jaanuari lõpus avati siiski kauaoodatud uus koolimaja õppetööks. 1962. aastal küündis õpilaste arv tuhandeni ja õppetöö toimus kahes vahetuses. Seega oli 1952. aastal valminud koolimaja taas kitsaks jäänud ja vaja oli jälle uut koolimaja. 1970. aastal kerkis uus koolimaja Põllu tänavale (tänapäeval Rohu tänav). Rohu tänava koolimajas alustasid õpinguid 4.-11. klassi õpilased, 1.-3. klasside õpilased jätkasid õpinguid Aia tänava koolimajas.

1984. aasta septembris jagunes Jõgeva Keskkool kaheks kooliks: **Jõgeva 1. Keskkooliks** (jätkas tööd Rohu tänav 10 majas) ja Jõgeva 2. Keskkooliks, mis alustas tööd vastvalminud koolimajas Piiri tänav 1. 1995. aastal nimetati Jõgeva 1. Keskkool ümber **Jõgeva Gümnaasiumiks** ja 1997. aastal Jõgeva 2. Keskkool Jõgeva Ühisgümnaasiumiks.

2013. aasta kevadel lõpetasid mõlemad seni Jõgeval haridust andnud gümnaasiumid tegevuse ja loodi kaks uut kooli: üldhariduskool Jõgeva Põhikool (algklassid asusid alguses Piiri 1 majas ja põhikooli vanemad klassid Rohu 10 majas) ja riigigümnaasium Jõgevamaa Gümnaasium (alustas tööd 1952. aastal valminud Jõgeva esimeses keskkoolimajas Aia tänav 34, mis renoveeriti).

Aia tänava õppehoones oli alates 1. septembrist 1985 kuni 2001. aastani tegutsenud vene õppekeelega Jõgeva Põhikool, mis oli alates asutamisest 1971. aastal töötanud Mustvee maantee koolimajas. Aia tänava koolimajas tegutses samal ajal ka Jõgeva 1. Keskkooli kaugõppeosakond. Kui venekeelne põhikool 2001. aastal suleti, jätkas Aia tänava koolihoones tegevust Jõgeva Täiskasvanute Keskkool. Viimane koliti 2013. aastal omakorda aadressile Piiri tänav 1c.

Vilistlasi
----------

* Anti Kidron, psühholoog
* Ilmar Kruusamäe, kunstnik (27. lend)
* Hele Kõrve, näitleja
* Alo Mattiisen, muusik (31. lend)
* Arko Olesk, teadusajakirjanik
* Ainar Ruussaar, ajakirjanik
* Tiit Sukk, näitleja
* Tõnu Tamm, bioloog ja ettevõtja
* Valdur Tiit, füüsik

Viited
------

1. ↑  Pärn, Ülo. Vana aja koolilugu Jõgeval 1766-1949. Vooremaa, 30. juuli 2016.
2. 1 2 3  Jõgeva hariduselu ajaloost. Jõgeva Põhikooli veebisait.
3. 1 2 3  Ajalugu. Jõgevamaa Gümnaasiumi veebisait.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib börsist üldse; sageli peetakse börsi all silmas väärtpaberibörsi* |

---

Kursitabloo Hamburgi börsil
**Börs** on organiseeritud turg väärtpaberitega (aktsiatega, võlakirjadega, derivatiivide jne) või teatud kaupadega (börsikaupadega), näiteks metallide ja teiste toorainetega, ning nende derivatiividega kauplemiseks. 

Börsihinnad kujunevad vastavalt pakkumise ja nõudluse vahekorrale. Kui teatud alusvara suhtes on ostuhuvi suurem kui müügihuvi, siis alusvara hind tõuseb niikaua, kuni pakkumine ja nõudlus saavutavad tasakaalu. 

Börsil tehingute sooritajaid nimetatakse investoriteks ja kauplejateks ehk spekulantideks. Nad ei saa teha tehinguid otse börsil, vaid peavad selleks kasutama vahendajat, keda nimetatakse börsimaakleriks.

Börside liigid
--------------

Börside ajalooliselt esimene liik on kaubabörsid, kus kaubeldavaks alusvaraks olid algselt peamiselt mitmesugused põllumajandussaadused. Vajadus börsi järele tulenes sellest, et nii said tootjad kindlustada end ootamatute hinnamuutuste vastu turul. Selleks ostsid nad futuuriks nimetatava lepingu, mis nägi ette, et nad saavad lepingus kokkulepitud ajal müüa kindla koguse toodangut varem kindlaks määratud hinnaga. Ka toorainete ostjad said end ootamatu hinnatõusu vastu futuuridega kaitsta. Tänaseks on hinnakõikumiste vastu kindlustamine jäänud kõigest üheks osaks futuuritehingutest. Suurem osa futuuritehingute käibest tuleb spekulatiivsetest tehingutest, mille eesmärgiks on alusvara hinnakõikumistest kasu saada. 

Hiljem tekkisid spetsiaalsed börsid teatud maailmakaubanduskaupadega, näiteks väärismetallide ja kohviga kauplemiseks. 

Derivatiivibörsidel sõlmitakse tulevikulepinguid ja kaubeldakse derivatiividega. Derivatiivid ehk tuletisväärtpaberid on väärtpaberid, mille hind sõltub teatud alusvara hinnast. Alusvaraks võib olla näiteks tooraine, aktsiaindeks või aktsia. 

Tuntuimaks väärtpaberibörsiks on aktsiabörsid, mistõttu peetakse neid sageli sünonüümideks. Peale aktsiate saab väärtpaberibörsidel kaubelda ka näiteks võlakirjade ehk fikseeritud intressiga väärtpaberitega ning derivatiividega (optsioonid ja futuurid)

Käibe poolest kõigist börsidest suurim on aga valuutaturg, kus kaubeldakse vaba vahetuskursiga valuutadega. Valuutaturul sõlmitud tehingud määravad kindlaks valuutade vahetuskursid. 

On ka börsilaadseid organiseeritud turge, näiteks teenustebörsid transpordi ja kindlustuse valdkonnas, näiteks laevandusbörsid. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Börs** |
Charles Williams (2017)
**Charles Cuthbert Powell Williams**, ka **lord Williams of Elvel**, ka **parun Williams of Elvel** (9. veebruar 1933 Oxford – 30. detsember 2019), oli Suurbritannia poliitik ja literaat.

Pärast 1964. aastal London School of Economicsi lõpetamist tegi Williams eduka kiriketimängija ja ärijuhi karjääri. Ta oli aastatel 1985–1992 meediaettevõtte Mirror Group Newspapers plc direktor. 

1980. aastal nimetati Williams Briti impeeriumi ordu komandöriks ja 1985. aastal eluaegseks peeriks. Ta oli alates 1985. aastast kuni oma elu lõpuni Lordide koja liige kui leiboristlik peer. 2013. aastal nimetati ta Suurbritannia Salanõukogu liikmeks.

Teosed
------

* 1993 – *The Last Great Frenchman: a life of General de Gaulle*
* 1996 – *Bradman: an Australian Hero*
* 2000 – *Adenauer: the Father of the New Germany*
* 2005 – *Pétain*
* 2009 – *Harold Macmillan*
* 2012 ؘ– *Gentlemen & Players: The Death of Amateurism in Cricket*

### Tõlked eesti keelde

* 2003 – *Charles de Gaulle*. Tõlkinud Rein Turu, kirjastus Varrak, Tallinn, ISBN 9985307941.
**Maarja Soone** (sündinud 7. juunil 1974 Lüganuse külas Kohtla-Järve rajoonis) on eesti koorijuht. 

Ta lõpetas 1993. aastal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise (õpetaja Silvia Mellik) ja 1998. aastal Eesti Muusikaakadeemia koolimuusika erialal (dirigeerimisõpetaja Leili Sarapuu). 

Soone on 2002. aastast Estonia poistekoori koormeister. 

Ta on töötanud 1998. aastast Vanalinna Hariduskolleegiumis koorijuhi ja muusikaõpetajana ning juhatab 2003. aastast Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoori, mille ta ise samal aastal asutas. 

1998. aastast dirigeerib ka Vanalinna Muusikamaja tütarlastekoori 2.–3. klassi mudilaskoori ja 4.–6. klassi lastekoori. 

On olnud laulupidudel lastekooride dirigent (2007, 2009, 2011, 2014), valikühendkooride dirigent (2009), valiknais- ja -lastekooride dirigent (2014) ning lastekooride liigijuht (2014, 2019). 

Eesti Koorijuhtide Liidu liige (2007).

Tunnustus
---------

* 2007 Eesti Kooriühingu aasta noor dirigent
* 2009 Eesti Kooriühingu aasta dirigent-muusikaõpetaja

Isiklikku
---------

Tema isa on piiskop Einar Soone.
**Reutov** on linn Venemaal Moskva oblastis. Piirneb läänes Moskvaga.

Reutov asutati 1573. aastal, linna staatus anti 1940. 

Linna elanike arv oli 1970. aastal 50 200 ja 2005. aastal arvestuslikult 79 100. 

Linnas asub suurettevõte Masinaehituse Teadus-Tootmiskoondis.

Sõpruslinnad
------------

* Mansfield (Suurbritannia)
* Njasviž (Valgevene)

Viited
------

Välislingid
-----------

* Reutovi koduleht

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
**Žolobok** on küla Ukrainas Luhanski oblastis Popasna rajoonis, umbes 40 km kaugusel Luhanski keskusest lääneloodes.

Asula kõrgus merepinnast on 179 meetrit.

Žolobok asutati 1867. aastal (*хутір*), külaks (*село') sai see 1957. aastal.*

2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 153 inimest, asustustihedus 1020 inimest ruutkilomeetri kohta.

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta suvel-sügisel, toimus asula lähistel mitu kokkupõrget valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude vahel. Rindejoonel asunud külas vaheldus võim mitu korda. 20. detsembri ringkäigul tõdes oblasti kuberner Gennadi Moskal, et küla asub Ukraina jurisdiktsiooni all. Ülemraadale esitati seaduseelnõu Žoloboki üleviimiseks Slovjanoserbski rajooni (valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all) haldusalast Popasna rajooni haldusalasse. Alates 11. veebruarist 2015 kuulub asula Popasna rajooni.

2015. aasta suvel võtsid valitsusvastased relvajõud nõndanimetatud "hallis tsoonis" asuva asula oma kontrolli alla.

Viited
------

1. 1 2  "Забытое село на Луганщине снова станет официально украинским". Liga Novosti. 25. detsember 2014. Vaadatud 25. detsember 2014.
2. ↑  Постанова Верховної Ради України від 11 лютого 2015 року № 177-VIII «Про зміни в адміністративно-територіальному устрої Луганської області, зміну і встановлення меж Попаснянського і Слов'яносербського районів Луганської області»
3. ↑  "На Луганщине два поселка оказались под контролем боевиков, что противоречит Минским соглашениям". Infovastupanu. 20.07.2015, 20:30. Vaadatud 20.07.2015.
Franak Viačorka (2010)
**Francišak Valancinavič Viačorka**, ka **Franak Viačorka** (valgevene keeles Францiшак Валянцiнавіч Вячoрка; vene keeles Франтишек Валентинович Вечёрко *František Valentinovitš Vetšjorko*; sündinud 26. märtsis 1988 Minskis Valgevene NSV-s) on Valgevene ajakirjanik ja opositsiooniline poliitiline aktivist.

Franak Viačorka õppis aastatel 2005–2008 Valgevene Riikliku Ülikooli ajakirjandusteaduskonnas. 2008. aastal alustas ta õpinguid Valgevene Euroopa Humanitaarülikoolis (kaugõppes meedia ja kommunikatsiooni erialal), kuid oli sunnitud pooleli jätma, sest kutsuti sõjaväeteenistusse. 2014. aastal lõpetas ta Varssavi ülikooli meediaturunduse erialal.

Film
----

2012. aastal toimus Cannesi filmifestivalil Poola režissööri Krzysztof Łukaszewiczi mängufilmi "Żywie Biełaruś!" esilinastus. Stsenaristid olid Franak Viačorka ja Łukaszewicz. Viačorka mängis filmis kõrvalosa ja oli ka selle filmi režissööri assistent.

Cichanoŭskaja nõunik
--------------------

Alates oktoobrist 2020 on Viačorka Sviatłana Cichanoŭskaja nõunik ja Vilniuses asuva Cichanoŭskaja kantselei välispoliitika osakonna juht.

Tunnustus
---------

* 2013 – Brüsseli Rahvusvahelise Filmifestivali auhind kategoorias "Parim filmistsenaarium" (mängufilmi "Żywie Biełaruś!" stsenaarium)

Viited
------

1. ↑  Office of Sviatlana Tsikhanouskaya. tsikhanouskaya.org, 12. jaanuar 2022
2. ↑  Awards. imdb.com

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Franak Viačorka** |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Euroopa meistrivõistlused |
| **Kuld** | 2021 |  |

**Francesco Acerbi** (sündinud 10. veebruaril 1988 Vizzolo Predabissis) on Itaalia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Itaaliakõrgliiga klubis Milano Internazionale ja Itaalia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri jalgpalliklubis F.C. Pavia, mille meeskonnas debüteeris ta 2006. aastal Itaalia tugevuselt kolmandas liigas. Hooajal 2010–11 debüteeris ta Itaalia esiliigas Reggina ridades.

Itaalia kõrgliigas debüteeris Acerbi hooajal 2011–12 Chievo meeskonnas. Hooaja 2012–13 esimeses pooles mängis ta AC Milan, hooaja teises pooles oli ta laenul Chievos. Aastatel 2013–2018 mängis Itaalia kõrgliigas Sassuolo ridades. 2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Rooma Lazioga. 2022. aasta septembris läks ta Laziost laenule Milano Interi.

Itaalia jalgpallikoondises debüteeris Acerbi 18. novembril 2014 sõprusmängus Albaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 15. novembril 2019 EM-i valikmängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu. 2021. aastal tuli ta Itaalia koondisega Euroopa meistriks.

Saavutused
----------

Lazio
* Coppa Italia: 2018–19
* Supercoppa Italiana: 2019

Milano Inter
* Supercoppa Italiana: 2022

| * v
* r
Itaalia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Sirigu
* 2 Di Lorenzo
* 3 Chiellini (c)
* 4 Spinazzola
* 5 Locatelli
* 6 Verratti
* 7 Castrovilli
* 8 Jorginho
* 9 Belotti
* 10 Insigne
* 11 Berardi
* 12 Pessina
* 13 Palmieri
* 14 Chiesa
* 15 Acerbi
* 16 Cristante
* 17 Immobile
* 18 Barella
* 19 Bonucci
* 20 Bernardeschi
* 21 Donnarumma
* 22 Raspadori
* 23 Bastoni
* 24 Florenzi
* 25 Tolói
* 26 Meret
* Treener: Mancini

 | Itaalia |