recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Koloniaallaevastik** oli Koboli kaheteistkümne koloonia sõjalaevastik, mis koosnes umbes 120 *Battlestar*´ist ja palju rohkematest toetuslaevadest. *Battlestar*´id olid jaotatud gruppideks, mida tähistati lühendiga BSG (näiteks Galactica oli BSG-75, ehk 75. *battlestar* grupi liige).

Nimekiri sarjas nimetatud battlestar´idest
------------------------------------------

* Galactica
* Pegasus
* Columbia (seda nime kandis vähemalt kaks lahingulaeva)

* Triton
* Mercury
* Solaria
* Athena
* Archeron
* Yashuman
* Vortex
* Uned
* Erasmus
* Night Flight

* Atlantia

Admiral Nagala lipulaev. Nagala juhtis laevastikku peale seda, kui laevastiku peakorter Piconil oli esimeses rünnakulaines hävitatud. Atlantia ise hävis koos meeskonnaga lahingus Virgoni kohal, kuna see oli ühendatud CNP-programmiga. Koos Atlantiaga hävitati veel viis suurt laeva ja teadmata arv toetuslaevu. Peale admiral Nagala hukkumist võttis laevastiku juhtimise üle Galactica komandör Adama.

* Valkyrie

Häving
------

Koloniaallaevastik hävis pea täielikult Cylonite üllatusrünnakus. Nimelt olid laevad ühendatud *Command Navigation Program (CNP)* programmiga, millesse oli sisse ehitatud tagauksed, mille abil Cylonid omandasid kontrolli sõjalaevade üle. Kui Koloniaallaevastiku sõjalaevad üritasid alustada kaitselahinguid ja rünnata vaenlase laevu, siis anti Cylonite poolt laevade arvutitele käsk ennast välja lülitada. Selle tulemusl lülitusid laevade kõik süsteemid (sealhulgas ka relvad ja peatoide) välja, jättes nad kaitsetuks. Peale seda ründasid Cylonid kaitsetuid laevu ja hävitasid need. Niimoodi hävitati peaaegu kogu laevastik, sest lahingusse tormavate laevade meeskondadele ei tulnud pähegi mõte, et CNP programm on surmaoht. Kui laev oli juba välja lülitatud, ei jätkunud meeskonnal enam aega, et rikked kõrvaldada ja kogu meeskond hukkus koos oma laevaga. Hävinud laevade meeskondadest suutis eluga pääseda ainult üks liige: *Triton*il teeninud Alex "Crashdown" Quartararo.

Katastroofist pääses ainult kaks sõjalaeva: *Galactica*, mis polnud komandör Adama käsul CNP programmiga ühendatud ja pääses seetõttu CNP-katastroofist ja *Pegasus*, mille CNP programm oli rünnaku hetkel välja lülitatud. Sõja elas üle ainult *Galactica*, *Pegasus* hävitati New Caprica kohal lahingus.
**Ludmila Meijler** (ka Meijler-Sochnenko; sünninimega Iljina; sündinud 12. aprillil 1950 Minskis) on Valgevene päritolu Hollandi kabetaja, rahvusvaheline suurmeister. Ta on 1979. aasta naiste maailmameister rahvusvahelises kabes.

Kabega hakkas ta tegelema suhteliselt hilja 14-aastaselt G. Drobuševitši juhendamisel. 17-aastaselt tuli ta spordiühingu Burevestnik noortemeistriks ja 1971. aastal täiskasvanute meistriks. 1974. aastal tuli ta NSV Liidu meistriks vene kabes seejärel aga hakkas tegelema rahvusvahelise kabega.

Tema treeneriteks on olnud Gennadi Hatskevitš vene kabes ning Mihhail Kats ja Emanuel Merins rahvusvahelises kabes.

1990. aastast elab ta Hollandis, kus tegutseb psühhiaatrina. Samuti mängib ta süntesaatorit ning on avaldańud instrumentaalmuusika albumeid.

Kirjandus
---------

* Полянская Н.В. Кудесницы шашек: Е. Михайловская, Л. Сохненко, Е. Альтшуль, О. Левина, З. Садовская. – Moskva: Физкультура и спорт, 1988. – 192 lk.
* Ajakiri Шашки 1978 № 3, lk.5.
* Ajakiri Шашки 1980 № 6, lk.1.
**Tf–idf** (inglise *term frequency–inverse document frequency*) on statistiline mõõt, mida kasutatakse tihti infootsingus ja andmekaevanduses. Seda mõõtu kasutatakse sõnade tähtsuse hindamiseks tekstikorpuses. Enamasti kasvab sõna tähtsus proportsionaalselt sõna esinemissagedusega. Sellele loogikale ei allu väga tihti kasutatavad sõnad (näiteks sidesõnad, asesõnad jms), mille esinemissagedus on küll suur, aga tähtsus tekstis väike.

Niisiis võib kirjeldada tf-i (*term frequency*) ehk termini sagedust järgmiselt: 

{\displaystyle \mathrm {tf} ={\frac {n\_{i}}{\sum \_{k}n\_{k}}}}

kus termini esinemissagedus tekstis ({\displaystyle n\_{i}}) on jagatud sõnade hulgaga tekstis.

Idf-iga mõõdetakse termini üldist tähtsust järgmise valemi abil: 

{\displaystyle \mathrm {idf} =\log {\frac {|D|}{|(d\_{i}\supset t\_{i})|}}}

kus |D| on tekstide arv korpuses ja {\displaystyle |(d\_{i}\supset t\_{i})|} tekstide arv, kus termin {\displaystyle t\_{i}} esineb.

Tf–idf on seega järgmine:

{\displaystyle \mathrm {tfidf} =\mathrm {tf} \cdot \mathrm {idf} }
**Kalju Kirde** (kuni 1935 **Kalju Frisch**; 2. detsember 1923 Lelle vald, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 29. juuni 2008 Klein Lengden, Gleicheni vald, Göttingeni maakond, Alam-Saksi liidumaa) oli eesti päritolu Saksamaa füüsik ja kirjandusloolane.

Ta lõpetas Tartus 1942. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta võeti sügisel 1942 teenima Luftwaffe üksustesse.

Lahkus Eestist 1944. Aastail 1945–1949 õppis füüsikat Göttingeni Ülikoolis, mille lõpetas 1958. aastal.

Kirjandusloolasena
------------------

Ta tundis huvi ulmekirjanduse vastu ning ta oli Howard Phillips Lovecrafti rahvusvahelise tuntusega uurija.

Teoseid
-------

* Uku Masing, Kalju Kirde. "Kord kui me unistus uitis". Uku Masingu ja Kalju Kirde kirjavahetus. Ilmamaa. Tartu 2014

Isiklikku
---------

Tema isa oli geofüüsik Kaarel Kirde.

Viited
------

1. ↑  Külliki Kuusk. "Fantastiline Uku Masing". Sirp, 5. detsember 2014

Välislingid
-----------

* TLÜAR väliseesti isikud
* Der phantastische Autorenbrief. Kalju Kirde 02.12.1923 - 29.06.2008. Thomas M. Disch 02.02.1940 - 04.07.2008. Ausgabe 491. Juli 2008
**Stanislav Gorkovenko** (vene keeles Станислав Константинович Горковенко; 30. jaanuar 1938 Bakuu – 26. november 2018 Peterburi) oli Venemaa dirigent, 1978. aastast Solovjov-Sedoi nimelise Sümfooniaorkestri peadirigent.

Ta lõpetas Bakuu konservatooriumi koorijuhina ja Leningradi konservatooriumi orkestrijuhina. 

Aastatel 1967–1978 juhatas ta Leningradi Music Halli orkestrit ja Leningradi Muusikalise Komöödiateatri orkestrit. Alates 1978. aastast oli ta Solovjov-Sedoi nimelise Sümfooniaorkestri (praegu Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester) peadirigent ning tegi koostööd ka Leningradi Filharmoonia orkestriga. 

Tema dirigeerimisel on välja antud 75 vinüülplaati ja üle 50 CD-plaadi nii balleti- kui ka sümfoonilise muusikaga.

Filmistuudio Lenfilm ja plaadifirma Meloodia tellimusel osales ta enam kui 60 filmi muusika loomisel. Ta kirjutas ka romansse ja lasteoopereid. 

10. oktoobril 2018 esines Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester S. Gorkovenko juhatusel Tallinnas Vene Kultuurikeskuses kontserdiga "Armsaks saanud kinomuusika".

Tunnustus
---------

* Vene NFSV teeneline kunstnik (1977)
* Vene NFSV rahvakunstnik (1986)
* Au orden (2008)

Viited
------

1. ↑  В Петербурге умер народный артист и дирижер Станислав Горковенко
2. ↑  "Peterburi Kuberneri Sümfooniaorkester esineb esimest korda Tallinnas". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2018. Vaadatud 27. novembril 2018.
Dumitru Prunariu
**Dumitru Dorin Prunariu** (sündinud 27. septembril 1952 Brașovis) on Rumeenia kosmonaut, insener ja diplomaat, Rumeenia esimene ja seni ainuke kosmonaut.

Dumitru Prunariu lõpetas 1971. aastal Brașovi füüsika- ja matemaatikakallakuga keskkooli ja 1976. aastal Bukaresti Polütehnilise Ülikooli lennundusinsenerina.

Seejärel töötas ta Brașovi lennukitehases Industria Aeronautică Română. Aastal 1977 sai ta Rumeenia õhuväeohvitseride koolist sõjalenduri tunnistuse.

Dumitru Prunariu valiti 1. märtsil 1978 Nõukogude Liidu kosmoseprogrammi Interkosmos teise rühma ning ta alustas koos teiste kosmonaudikandidaatidega väljaõpet Tähelinnas Juri Gagarini nimelises kosmonautide koolituskeskuses. Pärast kolm aastat kestnud treeninguid valiti ta koos vene kosmonaudist komandöri Leonid Popoviga kosmoselaeva Sojuz 40 meeskonda. Kosmoselend algas 14. mail 1981 Bajkongõri kosmodroomilt. Sojuz põkkus päev hiljem kosmosejaamaga Saljut 6. Maale tagasi jõuti 22. mail 1981. Kokku viibis Dumitru Prunariu kosmoses 7 päeva 20 tundi ja 41 minutit.

Aastal 1990 sai Dumitru Prunariu transpordiministeeriumis aseministriks ja Rumeenia tsiviillennundusprogrammi direktoriks. Aastatel 1998–2004 oli ta Rumeenia Kosmoseagentuuri (ROSA) juht. Aastatel 2004–2005 oli ta Rumeenia suursaadik Venemaal. 
Aastal 2007 läks ta õhuvägedest erru kindralmajori auastmes. Aastal 2015 sai ta kindralleitnandi auastme.

Dumitru Prunariu abikaasa on lennundusinsener ja diplomaat. Neil on kaks last.

Viited
------

1. 1 2 3  Elulugu lehel Spacefacts.de

Välislingid
-----------

 Dumitru Prunariu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lordide koja logo
Lordide koja praegune lordspiiker Alcuithi lord McFall.
**Lordide koda** (inglise keeles *House of Lords*; mitteametlikult ka *House of Peers*; ametlikult *the Right Honourable the Lords Spiritual and Temporal of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland in Parliament assembled*) on Suurbritannia parlamendi ülemkoda.

Lordide koja istungid toimuvad sarnaselt alamkojaga (House of Commons) Westminsteri palees, kuid erinevates tööruumides. Koja tööd juhib 1. maist 2021 lordspiiker Alcuithi lord McFall. Enne teda oli ametis lord Fowler.

Lordide kojas on 2019. aasta novembri seisuga 793 tegevliiget, kes kuuluvad aadelkonda ning on jaotatud vastavalt ilmalikeks ja vaimulikeks lordideks. Vaimulike lordide (*Lords Spiritual*) hulka kuuluvad Inglismaa Kiriku 26 piiskoppi. Ilmalikest lordidest (*House Temporal*) on enamik eluaegse ja mittepäritava tiitliga (*life peers*), kelle nimetab ametisse monarh peaministri või vastava komisjoni nõuandel. Koja liikmesus oli ajalooliselt piiratud vaid selle pärinud aadlikele (*hereditary peers*), kuid 1999. aastal jõustunud House of Lords Act 1999-ga vähendatid päritavate liikmekohtade arv 92-le.

Lordide koda on maailma ainus kahekojalise parlamendi ülemkoda, mis on alamkojast liikmete arvult suurem.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* Lordide koda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Virumaa valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Aaspere vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Võipere külas.

Vald moodustati senise Aaspere valla maa-alast, välja arvatud Läsna, Metsanurga ja Valgejõe külade, Loobu asunduse, Potsu nr. A-37, Nahkru nr. A-38, Koopa nr. A-39, Sammelselja, Ristlaane, Papli ja Mikupõllu talude maa-alad ning Joaveski vabriku töölismajade piirkond; senise Palmse valla Viitna küla maa-alast; senise Undla valla Männiku nr. 26, Kassisaba-Ann nr. 29 ja Saare nr. 91 talude ning Ojaveski ja Karjametsa külade talude senise Undla valla sisse ulatuvate osade maa-aladest.

Aaspere valda kuulusid: Aaspere, Kärmu, Sauste, Võipere, Lokosoo, Auküla, Telliste, Ama, Lüguste küla, Holsta talu, Raisma, Rõmeda, Viitna, Vatku, Vatku-Nõmme, Ahila, Hõbeda, Kihlevere, Karjametsa ja Ojaveski külad.

Aaspere vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno, ja Kadrina põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene vallavanem oli Kaarel Põesaste. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks August Allvee.

1. augustil 1940 kinnitati vallavanemaks Aleksander Lillepea.

Vaata ka
--------

* Aaspere mõis

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
3. ↑  590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta. Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
**Kristiina Johanson** (sündinud 1. märtsil 1980) on eesti arheoloog, Tartu ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi teadur.

Tema peamiseks uurimisteemaks on arheoloogilised taimejäänused (arheoloogilistest setetest makroskoopiliste taimejäänuste ja arheoloogilistele esemetele nende kasutusprotsesside käigus jäänud mikroskoopiliste taimejäänuste nagu tärkliseterad, fütoliidid, oksalaadid määramine), neoliitikumi ja varase pronksiaja asustusküsimused ja esemete sekundaarne kasutamine.

Doktorikraadi kaitses ta 2018. aastal Tartu ülikoolis väitekirjaga "Missing Interpretations. Natural and Residual Finds in Estonian Archaeological Collections" ("Puuduvad tõlgendused. Looduslikud ja jäänukleiuna interpreteeritud esemed Eesti arheoloogiakogudes").

Publikatsioone
--------------

Kristiina Johanson ja Mari Tõrv (toim.) (2013). *Man, his time, artefacts, and places: Collection of articles dedicated to Richard Indreko*. Tartu: Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. jaanuar 2020. Vaadatud 6. jaanuaril 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Kristiina Johanson Eesti teadusinfosüsteemis.
Lora Jakovleva
**Lora Grigorjevna Jakovleva** (vene keeles Лора Григорьевна Яковлева; sündinud 21. aprillil 1932 Permis) on vene kirimaletaja, kirimale naiste suurmeister (1997). 

Jakovleva tuli esimesel neljal kirimale naiste maailmameistrivõistlustel esinelikusse. Ta võitis kuldmedali 2. MM-il (1972–1977). Pronksmedali sai ta 1. MM-il (1968–1972) ja 3. MM-il (1978–1984). Neljandal kirimale naiste MM-il (1984–1992) jäi ta neljandaks. 

Ta võitis Nõukogude Liidu naiskonna koosseisus teisel naiste kirimaleolümpial (1980–1986) kuldmedali (mängis teisel laual). 

Jakovleva sai ICCF-ilt 1977. aastal seoses naiste maailmameistriks tulekuga kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal võeti kasutusele kirimale naiste suumeistri nimetus, oli ta esimesi, kellele see 1997. aastal anti.

Viited
------

1. ↑  LGM Yakovleva, Lora Grigoryevna. iccf.com
2. ↑  Lady Grandmasters November 2012.iccf.com
3. ↑  Title Awards: Lady International Grandmaster. congress.iccf.com
**Aed-mädarõigas** (*Armoracia rustiana*) on ristõieliste sugukonna mädarõika perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

Morfoloogia
-----------

Vars on 50–150 cm kõrgune, paljas, püstine ja harunev. Moodustab laia tugeva lehekodariku. Juurmised lehed suured, terveservalised, alumised varrelehed sulglõhised. Lehed on kergelt lainelised ning võivad kasvada meetrikõrguseks. Nelja kroonlehega valged õied asetsevad kohevates pööristes, mis kinnituvad 1,5 meetri kõrgusele õisikuvarrele. Pealt pruunikas ja seest valge juur on jäme ja lihav.

Levila
------

Pärineb Ida- ja Lõuna-Euroopast. Kultiveeritakse laialdaselt kogu maailmas. Aed-mädarõika looduslik vorm kasvab Venemaa idaosas ja Ukraina steppides.

Kasvukoht
---------

Eestis vana kultuurtaim. Kasvab metsistunult raudteede ääres, maanteede ümbruses, mahajäetud aedades ja jäätmaadel.

Kasvatamine
-----------

Aed-mädarõigas on vähenõudlik kultuur. Paljundatakse juurpistikutega.

Kasutamine
----------

 *Pikemalt artiklis mädarõigas*
Aed-mädarõika terava ja vürtsika maitsega juurt kasutatakse maitseainena ning rahvameditsiinis. Lehti kasutatakse kulinaarias hapendamisel.
**Aasid** (vanapõhja *Æsir* 'vaiad', ainsuses *Áss*; germaani algkeeles \**ansuz*) on skandinaavia mütoloogias noorem jumalatesugu (vanem jumalatesugu on vaanid). 

"Noorema Edda" järgi elavad kaksteist aasi jumalate asupaigas Asgardis. Nad valitsevad maailma ja inimeste üle, kuid neid piirab saatus, mida täiel määral teavad üksnes nornid. Neile omistatakse tugevust, võimu ja jõudu. Nad on üsnagi inimesetaolised, nende igapäevaelu on maine. Nad on surelikud nagu inimesedki. Ainult Iduni õunad hoiavad neid noorena, kuni peaaegu kõik neist tapetakse Ragnarökis.

Aaside sugu koosneb sõjakatest jumalustest, sellal kui vaanid on pigem viljakusjumalad. 

Ühe teooria järgi kujutavad vaanid endast mälestust indoeuroopaeelsest rahvast, kelle kultuur muudeti sissetungivate indoeurooplaste poolt omamoodi sünkretismiks. Selle teooria järgi vastavad aasid indoeurooplaste jumalatele. Vaanide sõda, kus mõlemad jumalate sood omavahel võitlevad ja mis lõpeb rahu sõlmimisega ja pantvangide vahetamisega (mis toob kaasa meile tuntud vaanide jõudmise aaside juurde), esindab nende rahvarühmade vahelist kontakti.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Suveolümpiamängud |
| **Kuld** | 2020 | jalgpall |

**Cláudio Luiz Rodrigues Parise Leonel** (tuntud lihtsalt kui **Claudinho**; sündinud 28. jaanuaril 1997 São Vicentes) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana või ründava poolkaitsjana Venemaa kõrgliiga klubis Peterburi Zenit.

Aastatel 2003–2015 kuulus Claudinho Santose noorteakadeemiasse. 2015. aastal liitus ta Corinthiansega.

2016. aastal debüteeris ta Brasiilia esiliigas Clube Atlético Bragantino ridades (hilisem Red Bull Bragantino), kus ta mängis Corinthiansest laenul. 2017. aasta alguses mängis ta laenul Santo Andrés.

2017. aasta mais sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliiga klubiga Ponte Preta. 2018. aastal mängis ta Ponte Pretast laenul Red Bull Brasilis ja Oestes.

2019. aasta aprillist liitus ta Red Bull Bragantinoga, mis mängis toona Brasiilia esiliigas. 2019. aastal lõi ta Brasiilia esiliigas kümme väravat ning tuli klubiga esiliiga võitjaks. 2020. aasta hooajal lõi Claudinho Brasiilia kõrgliigas 18 väravat ning oli Luciano kõrval liiga suurim väravakütt. Claudinho valiti liiga hooaja parimaks mängijaks, hooaja uustulnukaks ja liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Peterburi Zenitiga.

2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril tuli ta Brasiilia võistkonnaga olümpiavõitjaks.
Claudia Schiffer Londonis (2007)
**Claudia Schiffer** (sündinud 25. augustil 1970 Rheinbergis Saksamaal) on saksa supermodell ja näitleja, kelle populaarsuse kõrgaeg oli 1990. aastatel.

Elulugu
-------

Modellitööd alustas ta 1987. aastal, mil sai töökoha Düsseldorfi ööklubis. Mõni nädal hiljem poseeris ta ajakirjas ELLE ning pärast seda sai tööd Chaneli moemajas. 1990. aastate alguses osales ta Põhja-Ameerikas Guess? teksade reklaamis. 

Ta on mänginud ka mõnes filmis ja muusikavideos. Näiteks ansambli Westlife muusikavideos, mis tehti Billy Joeli laulu "Uptown Girl" kaverile, mängis ta vallatut *uptown girl*'i 'äärelinna tüdrukut'. Ta osales ka Bon Jovi videos "Thank You for Loving Me". 1993. aastal mängis koguperefilmis "Richie Rich".

Schiffer oli kuus kuud kihlatud mustkunstnik David Copperfieldiga, kuni 1999. aastal tutvus Tim Jefferiesiga. Ajakiri Paris Match kirjutas, et kihlus võis olla lepinguline, kuid hiljem on Prantsuse kohus leidnud, et see väide on küsitav.[*viide?*]

25. mail 2002 abiellus ta filmiprodutsent Matthew Vaughniga. Neil on kaks last: poeg Caspar Matthew (sündinud 2003) ja tütar Clementine (sündinud 2004). Paar elab Londonis.

Meedias
-------

Ta on supermodelli nimetuse kohta öelnud: "Supermodelle, nagu me kunagi olime, ei ole enam." Tema arvates vastab ainult Gisele Bündchen supermodelli nimetusele.

Isiklikku
---------

Schiffer on 180 cm pikk ja kaalub 58 kg. Ta on sinised silmad ja blondid juuksed.

Filmid
------

| Aasta | Film | Eestikeelne pealkiri | Roll |
| --- | --- | --- | --- |
| 1994 | "Ri¢hie Ri¢h" |  | Claudia, aeroobikainstruktor |
| 1997 | "The Blackout" |  | Susan |
| 1999 | "Desperate But Not Serious" |  | Gigi |
| 1999 | "Friends & Lovers" |  | Carla |
| 1999 | "Black and White" |  | Greta |
| 2001 | "Life Without Dick" |  | Mary |
| 2001 | "In Pursuit" |  | Catherine Wells |
| 2003 | "Love Actually" | "Armastus on see..." | Carol |

Viited
------

1. ↑  Supermodels don't exist anymore, says Claudia Schiffer - news.com.au.

Välislingid
-----------

* Claudia Schiffer Fashion Model Directory lehel (*inglise keeles*)
* Claudia Schiffer

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Claudia Schiffer** |
Adõgee vapp 1992. aastast
1994. aastal kasutusele võetud vapp
**Adõgee Vabariigi vapp** on ringikujuline. Ringi ülaosa raami sisse on kirjutatud "Adõgee Vabariik" nii vene kui ka adõgee keeles. Kahe kirja vahel on viisnurkne täht.

Vapp võeti kasutusele 24. märtsil 1992.

All vasakul on tamme- ja vahtralehed, all paremal aga kuldsed nisupead ja maisitõlvik. Neid kahte poolt ühendavad alt kirillitsa tähed РФ (Российская Федерация – Venemaa Föderatsioon), mille vahele on paigutatud sõnni pea, selle kohal on kujutatud lauda leiva ja soolaga. 

Ringi keskel on lendaval hobusel kujutatud adõgee nardieepose peakangelane Sausrõko. Ratsaniku paremas käes on põlev tõrvik, millega vägilane tõi Jumalalt rahvale heaolu. Päikese kiired paiskavad taevalaotusse kaksteist tähte. Ratsaniku lend hobusel sümboliseerib vabariigi lendu helgesse tulevikku. Küntud põld, laud leiva ja soolaga, viljapead, maisitõlvik ning sõnni pea sümboliseerivad riigi rikkust, mis on saavutatud rahva tööga. Mäed, künnimaa ja vahtralehed iseloomustavad riigi loodust ning on iseloomulikud Kaukaasiale, Kubani ja Laba jõe orule ning viljakale Kubani tasandikule, mis on väga metsarikas. Viieharuline täht vapi ülaosas kujutab ühtsust ja vendlust paljurahvuselises Adõgee Vabariigis.

Vaata ka
--------

* Adõgee lipp
Claude François de Méneval
**Claude François de Méneval** (2. aprill 1778 Pariis – 18. juuni 1850 Pariis) oli keiser Napoleon I lähikondlane, hilisem omavalitsustegelane ja memuarist.

De Méneval oli aastatel 1802–1813 Napoleon I isiklik sekretär. 1810. aastal sai ta keisrilt paruni tiitli (*baron de l'Empire*). 

De Méneval võttis osa ka 1812. aasta sõjakäigust Venemaale. Selles sai tema tervis rängalt kannatada. 

Aastatel 1813–1815 oli ta Napoleoni teise abikaasa Marie-Louise erasekretär.

Hiljem sai Claude François de Ménevalist omavalitsustegelane. Ta oli aastatel 1831–1848 Essonne'i departemangus asuva Gif-sur-Yvette'i valla munitsipaalnõunik.

Tunnustus
---------

* Auleegioni rüütli klassi orden (1806)
* Auleegioni ohvitseri klassi orden (1819)

Teosed
------

* *Lettre à M. Thiers : sur quelques points de l'histoire de l'empereur Napoléon et sur la mort du duc d'Enghien*. Chez H. Delloye, 1839.
* *Napoléon et Marie-Louise : souvenirs historiques*. Amyot, 1845.
* *Mémoires pour servir à l'histoire de Napoléon Ier : depuis 1802 jusqu'à 1815 : Bonaparte : Édition entièrement refondue. Ouvrage complété par des documents inédits*. 1849.

Välislingid
-----------

* Claude François de Méneval – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Working with Napoleon: Memoirs of Napoleon Bonaparte by His Private Secretary. amazon.com
**Aasovi-Doni Kommertspank** (vene keeles *Азовско-Донской коммерческий банк*) oli Venemaa pank, mis asutati 1871 Taganrogis.

Aasovi-Doni Kommertspanga Tallinna osakonna hoone, Vene tänav 6, Tallinn
20. sajandi algul laienesid Venemaa keisririigi Balti provintsidesse kaks Venemaa panka: Vene Talurahva Põllupank ja Doni Agraarpank, nende eesmärk oli toetada talupoegi maa soetamisel ja sel eesmärgil osteti kokku mõisaid, et need siis talupoegadele müüa või rentida. Ostetud mõisad tükeldati ning jagati taludeks. 

Eestimaa kubermangus kuulus Doni Agraarpangale Emmaste-Kuriste, Orjaku-Kuriste, Saida, Suur-Kullamaa ja Ubasalu mõis ning Vene Talurahva Põllupangale Jõgisoo, Lehtmetsa, Männiku, Nakamaa ja Paasiku poolmõis.

1912. aastal avas ta Tallinnas filiaali.

Koostöös Aasovi-Doni Kommertspangaga moodustati Tallinna tselluloosivabrikust 1912. aastal Põhja paberi- ja tselluloosivabriku aktsiaselts, mis alustas tegevust 1913. aastal. 

1917. aastal Aasovi-Doni Pank natsionaliseeriti 1 ja likvideeriti 1930. aastal.

Viited
------

1. ↑  Uus rahaasutus Tallinnas. Asowi-Doni kommertspank (Peterburis) on juba oma Tallinna osakonnale ruumid üürinud ja tahta ärilist tegewust siin pea algada, Tallinna Teataja (1910-1922), nr. 107, 13 mai 1913
2. ↑  Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Õpetatud Eesti Seltsi aastaraamat 2010, Tartu 2011, lk 123
3. ↑  ENE 1. väljaanne, kd 5, lk 27
4. ↑  Ajutise Valitsuse koosolekul 25. nov on järgmised Tallinna rahaasutused oma Esitajate kaudu Ajutisele Valitsusele nõusolemist avaldanud Eesti Wabariigi 5% lühiaegseid võlakohustusi omandada, Postimees (1886-1944), nr. 226, 27 november 1918
**Lastehirmutis** on folklooris hirmuäratav olend, kelle ilmumisega lapsi (sõnakuulmatuse vm. puhul) ähvardati.

Lastehirmutised on rahvapärases lastekasvatuses laialt tuntud, nad kannavad pedagoogilist ülesannet. Mõnel juhul on need ümbritsevatest erinevad inimesed (näiteks mustlane, setu, korstnapühkija, kotipoiss, miilits jne), kes "panevad kotti", "viivad ära" jms. Lastehirmutiseks võivad olla ka mütoloogilised olendid - veekogu juures ähvardab lapsi näkk; rehes, lakas või mujal tont jne. Nimetused on lähtunud ka varasematest usundilistest mõistetest, nagu muistsed surnu nimetused *mumm* ja *koll* ning viimase tuletis kolumats (koll+Mats). Suur hulk hirmutiste nimetusi on ohtlike või keelatud kohtade väiksema või suurema levikuga isikustamised, näiteks kaevus elab *Kaevu-Mats*, viljapõllul varjab ennast *rukkihall* või *Rukki-Mart*, saunas varitseb *saunavana*, rehes ja ahju taga asub *nõgikikas*, *viruskundra* (Võru murdes), põõsas paikneb *pusa* jne. Need olendid jälgivad inimeste elu ja tegevust, abistavad või takistavad. Neid peab austama, nende reegleid tundma ja nendega korrektselt käituma.

Tänapäeval on see vana pärimus taandumas, laste hädaohte või hirme (liiklus, eksimine linnas, võõras inimene jne.) hirmuolenditega enam ei peletata.

Vaata ka
--------

* hernehirmutis
* linnupeleti

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat Vaadatud 11.01.2021
2. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 130

Kirjandus
---------

Matthias Johann Eisen, Eesti mütoloogia.

Välislingid
-----------

* Lastehirmutiste kasutamine rahvapedagoogikas.
**Vene laenud** on eesti keelde vene keelest alates 15. sajandist tulnud laentüved. Varasemad samasuunalised laenud liigitatakse vanavene laenudeks.

Neid laene on eesti keeles Huno Rätsepa järgi 315–362, 2012. aasta Eesti etümoloogiasõnaraamatu andmetel 228–271. Algul vahendasid vene laensõnu piirialade elanikud ning vene kaupmehed ja käsitöölised, hiljem Eesti ala liitmisega Vene tsaaririiki tugevnes vene keele mõju ametlikul tasemel, kasvades eriti venestusperioodil alates 1880. aastatest.. Nõukogude ajal laenasid eestlased palju vene sõnu kõnekeelde, kuid kirjakeelde jõudis neist eesti leksikograafide vastuseisu tõttu suhteliselt vähe.

Laene on usundi, vaimuelu, ühiskonna, maaharimise, kodumajanduse, ehituse, tööriistade jm mõisterühmades. Näiteid: *kapsas, kirka, kolhoos, kopikas, majakas, munder, porgand, präänik, rubla, tatar, tubli, vurle*.

Vaata ka
--------

* germaani laenud eesti keeles
* alamsaksa laenud eesti keeles
* saksa laenud eesti keeles
* baltisaksa laenud eesti keeles
* vanarootsi laenud eesti keeles
* rootsi laenud eesti keeles
* slaavi laenud eesti keeles
* vanavene laenud eesti keeles
* soome laenud eesti keeles

Viited
------

1. 1 2  Metsmägi, Iris; Sedrik, Meeli; Soosaar, Sven-Erik (2012). Eesti etümoloogiasõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus
2. 1 2   (vaadatud 21.03.2013)
3. ↑  Blokland, Rogier ja Petar Kehayov (2010). „Vene keele mõjust eesti keeles. Tagasivaateid ja perspektiive". Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri 2, 35–54
**Wilfried Kraack** (2. september 1894 Peterburi – 8. jaanuar 1961 Regensburg) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas gümnaasiumi Peterburis. Õppis aastatel 1913–1916 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, lõpetas ülikooli *cand. theol.* astmega. Oli prooviaastal 1917–1918 Peterburis, olles selle kõrvalt usuõpetaja Anna koolis. Ordineeriti õpetajaks Tallinnas 14. septembril 1919.

Oli 1919–1939 Narva Johannese koguduse õpetaja, olles selle kõrvalt ka Narva Saksa Erakooli asutaja ja juht.

1939. aastal põgenes Saksamaale. Aastatel 1940–1945 oli ta vaimulik Lääne-Preisimaal Graudenzis, hooldades 1943–1945 Gotenhafeni saksa kogudust (praegu Grudziądz ja Gdynia Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas). Aastatel 1945–1950 oli vaimulik Herrschingis (Baierimaal) ning 1950–1956 pastor Baieri liidumaal Ülem-Frangimaa ringkonna Coburgi kreisi Seßlachi linna Gemünda linnaosas. Ta suri 1961. aastal Regensburgis Baieri liidumaal.

Viited
------

1. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
2. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
**Alfrēds Rubiks** (sündinud 24. septembril 1935 Daugavpilsis) on Läti poliitik, Läti Sotsialistliku Partei esimees.

Ta on lõpetanud Riia Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna 1963. aastal. 

1982–1984 oli ta Läti NSV tööstusminister. 1984–1990 oli ta Riia linna RSN Täitevkomitee esimees.

1990–1991 oli ta NLKP Keskkomitee Poliitbüroo liige ja Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.

1991. aasta augustis oli ta Läti eriolukorra komitee esimees ja vahistati pärast seda riigipöördekatses süüdistatuna. 1995. aastal mõisteti talle 8-aastane vanglakaristus, kuid ta vabastati ennetähtaegselt 1997. aastal. 

1996. aastal kandideeris Läti presidendiks ja sai seimis 5 häält 100-st.

Aastast 1999 on ta Läti Sotsialistliku Partei esimees ja ühenduse Inimõiguste Eest Ühtses Lätis kaasesimees. 2009. aastal valiti ta Koosmeele Keskuse esinumbrina Euroopa Parlamenti. Ta valiti seal Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete/Põhjamaade Roheliste Vasakpoolsete liitfraktsiooni juhatuse liikmeks.

Tema pojad Artūrs Rubiks ja Raimonds Rubiks on samuti poliitikud, seimi liikmed.

Tunnustus
---------

* Kolm Nõukogude Liidu ordenit
* Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi kaks medalit ja kaks autasu
* Läti NSV sotsialistliku töö kangelane

Välislingid
-----------

* Alfrēds Rubiks Euroopa Parlamendi kodulehel
Krahv **Alfred von Schlieffen** (28. veebruar 1833 Berliin – 4. jaanuar 1913 Berliin) oli Preisimaa ja Saksa sõjaväelane (kindralfeldmarssal), kes on tuntud peamiselt Schlieffeni plaani koostajana. Ta oli Saksa keisririigi kindralstaabi juht 1891–1906.

Schlieffen sündis Preisi sõjaväelase (kindrali) pojana ja astus 1854 sõjaväkke. Ta osales 1866. aastal Preisi-Austria sõjas ja 1870–1871 Preisi-Prantsuse sõjas. 

1884. aastal määrati ta Saksamaa keisririigi kindralstaabi sõjaajaloo allosakonna ülemaks ja sai 1891. aastal krahv Alfred von Waldersee järglasena kindralstaabi ülemaks. Sellel ametikohal töötas ta kuni oma erruminekuni 1906.

Schlieffen oli oma aja silmapaistev sõjaline strateeg. Ta mõjutas oluliselt 20. sajandi sõjandust eriti sõjaliste manöövrite osas. Tema intellektuaalsel pärandil põhines välksõja doktriin, mida Saksamaa püüdis maailmasõdades rakendada.

Ta avaldas põhjaliku uurimuse "Cannae". See käsitles Cannae lahingut, milles Hannibal purustas Rooma riigi sõjaväe. See teos tõlgiti vene keelde ja ilmus Moskvas kahes köites 1938, samuti tõlgiti see inglise keelde ning seda levitati USA armees ja akadeemilistes ringkondades.

Schlieffeni plaan
-----------------

1905 esitas ta Prantsusmaa ja Venemaa purustamiseks mõeldud Schlieffeni plaani, mis pidi vältima kurnavat sõda kahel rindel: esmalt pidid sakslased kolossaalse ümberhaaramisoperatsiooniga (läbi Belgia ja Hollandi) purustama prantslaste väed, seejärel ründama aga kõigi jõududega Venemaad. Inspiratsiooni Läänerinde haardeoperatsiooniks sai Schlieffen Cannae lahingust.

Schlieffen suri 1913. aasta algul, kõigest poolteist aastat enne Esimese maailmasõja puhkemist. Tema viimased sõnad olevat olnud: "Tugevdage paremat tiiba" (Schlieffeni plaani edu sõltus Läänerinde parema tiiva pealetungist).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Alfred von Waldersee** | **Saksa keisririigi kindralstaabi ülem**1891–1906 | Järgnev**Helmuth Johannes Ludwig von Moltke** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on mängust; Maimu Bergi näidendi kohta vaata artiklit Vene rulett (näidend)* |

---

**Vene rulett** on surmav mäng, mis seisneb selles, et revolvrisse pannakse üks padrun, lükatakse trummel pöörlema ning suletakse see oma pessa, kus selle pöörlemine peatub aja jooksul. Pärast seda on revolver laskevalmis (kui tegemist on automaatselt vinnastuva relvaga). Kuid ei ole teada, kas päästikule vajutades toimub lask, kuna padruni asend lööknõela suhtes ei ole teada. Mängija asetab revolvri enda meelekohale ja vajutab päästikule. Pärast päästikule vajutamist pöörab relv automaatselt trumlit ühe padrunipesa võrra edasi. Kui lasku ei toimu, annab mängija relva järjekorras temast järgmisele mängijale üle, kes kordab kirjeldatud tegevust. Revolver tiirleb käest kätte, kuni keegi on surnud või kuni järel on üks elus mängija.

Legendi järgi lõid mängu Inglismaale läinud endised Vene aadlikud ja mäng loodi kahel põhjusel:

* Inglismaa elu ei pakkunud endiste aadlike jaoks piisavalt riske, mistõttu loodi vastav tugitoolisport.
* Aadlike hulgas oli levinud usk, et õigel aadlikul peab alati õnne olema ja selle hüpoteesi kohaselt oli vene rulett mäng, millega sai vähem õnnelikud välja selekteerida.
Frederick Albert Cook
Frederick Albert Cook
**Frederick Albert Cook** (10. juuni 1865 Hortonville, New Yorgi osariik – 5. august 1940 New Rochelle, New Yorgi osariik) oli USA polaaruurija.

Tema vanemad olid saksa immigrandid Theodore ja Magdalena Koch (nii "Koch" saksa keeles kui "cook" inglise keeles tähendavad kokka).

Cook väitis, et ronis 1906 esimese inimesena maailmas Mount McKinley otsa. Hiljem selgus, et ta seda ei teinud. Sel põhjusel läks tal hiljem raskeks panna inimesi uskuma, et käis põhjapoolusel.

Väidetavasti jõudis ta 21. aprillil 1908 põhjapoolusele. Algul võeti teda kogu maailmas vastu kangelasena, kuid siis tekkis tal raskusi tõestamisega, et ta tõesti poolusel käis. Oma märkmed oli ta jätnud küti Harry Whitney juurde Gröönimaale, et need kelguga transportimisel kaotsi ei läheks, ent tema kaks kaaslast, eskimod, ajasid vastuolulist juttu.

Robert Peary, kes väidetavalt jõudis põhjapoolusele 6. aprillil 1909, oli nende eesotsas, kes süüdistasid Cooki pettuses. Samas, kui Whitney tahtis Parry laevaga Cooki märkmed USA-sse tuua, et nendega Cooki õigsust tõendada, keeldus ta Cooki märkmeid laevale lubamast ja need pole säilinud. Cooki täpne teekond on teadmata.

Süüdistused, mida Peary Cooki vastu esitas, käivad üldjuhul ka tema enese kohta. Ehkki teatmeteostes nimetatakse sageli Pearyt põhjapooluse avastajana, arvatakse tänapäeval, et Peary ei jõudnud niigi kaugele kui Cook.

Siiski oli Peary oma konkurendi mustamises edukam ja saavutas lõpuks selle, et 1923–1930 viibis Cook pettuse eest vangis. 1940, vahetult enne Cooki surma, andis president Franklin Roosevelt talle amnestia.

Välislingid
-----------

* Frederick Cooki Ühing (inglise keeles)
Alfredo Stroessner
**Alfredo Stroessner Matiauda** (3. november 1912 – 16. august 2006) oli Paraguay sõjaväelane ja poliitik, president aastail 1954–1989.

Stroessneri isa oli Hugo Ströβner, kes oli pärit Saksamaalt Hofi linnast, ja ema oli Heriberta Matiauda, kes pärines jõukast Paraguay perekonnast. 1929. aastal astus ta Paraguay armeesse, 1931 sai leitnandiks. 1948 sai ta kogu Lõuna-Ameerika noorimaks kindraliks.

Tegi 4. mail 1954 41-aastaselt sõjaväe ülemjuhatajana riigipöörde ja kehtestas sõjaväediktatuuri. 15. augustil sai ta 46. Paraguay presidendiks. Ta oli äge kommunismivastane ja seetõttu sai oma valitsusajal USA "sõbraks". 

Stroessner toetas Dominikaani Vabariigi invasiooni USA poolt ja saatis ka Vietnami sõtta sõdureid USA poolele.
Tema valitsusaega on teravalt kritiseeritud piinamiste, inimröövide ja korruptsiooni pärast, mida tõestasid 1992. aastal "terroriarhiivid".
Tema valitsusajal ei olnud kommunistlikel riikidel Paraguays saatkondasid, ainult Jugoslaavial oli (sest Jugoslaavia oli ühinenud blokivälisusliikumisega).

3. veebruaril 1989, kui ta oli võimul olnud 34 aastat ja 172 päeva, kukutati ta kindral Andrés Rodríguez Pedotti poolt, kes oli tema kauaaegne sõber. Stroessner põgenes Brasiiliasse.

Paraguaylased arvavad temast mitut moodi. Tema vihkajate silmis oli ta korrumpeerunud autoritaatne diktaator, need, kellele ta meeldis, armastavad tema valitsusajal olnud poliitilist stabiilsust ja majanduskasvu.

16. augustil 2006 suri Stroessner Brasílias insuldi tagajärjel 93-aastaselt. Ta tahtis enne surma Paraguaysse naasta, et surra oma kodumaal, aga Paraguay valitsus keeldus teda riiki lubamast ja ähvardas ta arreteerida.
**Kassimovi rajoon** (vene keeles *Касимовский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Kassimovi linn (ei kuulu rajooni koosseisu).

Rajoon piirneb põhjas Vladimiri oblasti Melenki rajooniga, kirdes Nižni Novgorodi oblasti Võksa linnaringkonnaga, idas Jermiši rajooniga, kagus Pitelino rajooniga, lõunas Šilovo rajooniga, edelas Spasski rajooniga ja läänes Klepiki rajooniga.

Rajooni pindala on 2969 km². Elanike arv oli 2012. aastal 28 843, 2009. aastal 30 840 ja 2002. aastal 35 365.

Kassimovi rajoonis on 56 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Guss-Železnõi, Jelatma ja Sõntuli alevite) ning kahekümne ühe külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Guss, Unža ja Kolp.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
Jennifer Shahade (2002)
**Jennifer Shahade** (sündinud 31. detsembril 1980 Philadelphias) on ameerika pokkerimängija ja maletaja, naiste suurmeister (2005).

Shahade on lõpetanud New Yorgi Ülikooli võrdleva kirjanduse erialal. Ta tegutseb publitsisti ja malekommentaatorina.

Detsembris 2014 võitis ta TonyBeti korraldatud Hiina pokkeri maailmameistrivõistlused. Võiduga kaasnes 100 000 euro suurune auhinnaraha.

Males on Shahade kahekordne Ameerika Ühendriikide naiste malemeister (2001/2002, 2004). Ta mängis USA naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2000–2004); sai neilt võistkondliku hõbemedali (2004). 

Kolmel korral kvalifitseerus ta FIDE tsooniturniiri võiduga naiste male maailmameistrivõistlustele. 2000. aastal MM-i turniiril New Delhis (64 osavõtjat, nokautsüsteem) sai ta turniiritabelis 51. asetuse. Ta kaotas avaringis Ketevan Arakhamia-Grantile. Ka järgmistel esinemistel MM-i turniiridel kaotas ta juba avaringis: 2001. aastal Moskvas Aleksandra Kostenjukile ja 2004. aastal Elistas Nana Dzagnidzele.

Shahade sai FIDE-lt 1999. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2005. aastal naiste suurmeistri nimetuse.

Teosed
------

* Shahade, Jennifer (2005). "Chess Bitch: Women in the Ultimate Intellectual Sport". Siles Press. ISBN 1-890085-09-X
* Shahade, Jennifer (2011). "Play Like a Girl!". Mongoose Press. ISBN 978-1-936277-03-2

Välislingid
-----------

* Jennifer Shahade – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht
* Jennifer Shahade FIDE andmebaasis
**Kasside leukeemia** on immuunsüsteemi kahjustav nakkushaigus, mida põhjustab kasside leukeemia viirus (FeLV - Feline leukemia virus).

Feline leukemia virus

Viirus
------

Kasside leukeemia viirus (FeLV) on horisontaalselt edastatav, eksogeenne retroviirus, sisaldab valgust ja ühest RNA ahelast koosnevat tuuma, mis on kaitstud lipoproteiinist kestaga.

Sümptomid
---------

* Aneemia
* Lümfoom
* Isutus
* Kaalulangus
* Karvastiku seisundi halvenemine
* Palavik
* Igemepõletik
* Kõhulahtisus
* Oksendamine
* Infektsioonid (nahk, kusepõis, hingamiselundid)
* Haigushood
* Väsimus

Diagnostika
-----------

Tavaliselt kasutatakse kahte tüüpi vereteste FeLV diagnoosimiseks - ELISA(enzyme-linked immunosorbent assay), IFA(immunofluorescent antibody assay). Mõlemad testid näitavad viiruse (nimega FeLV P27) valku olemasolu.
Muud diagnoosimiseks vajalikud protseduurid: hematoloogia (vere- ja veresoonkonna haigused), radiograafia, luuüdi aspiratsioon, oftalmoskoopia (silmapõhja vaatlus silmapeegliga).

Ärahoidmine
-----------

On olemas vaktsiin, mis aitab vältida püsivat infektsiooni ja surmavaid haigusi. Kasside leukeemia vaktsiin on üks põhi vaktsiine, mis tähendab, et see on kohustuslik kõigile kassidele ja kassipoegadele. Kõige sobivam aeg kassipoegade esimeseks vaktsineerimiseks on 8 nädala vanuselt.
Leucogen on üks veterinaarvaktsiin, mida kasutatakse vähemalt 8-nädalaste kasside kaitseks kasside leukeemia eest.

Edasikandumine
--------------

Tavaliselt see viirus levib sülje kaudu, kui kassid näiteks lakuvad teineteist, jagavad toidu- või veekausse ja lihtsalt viibivad üheskoos. See võib samuti kanduda edasi teiste kehavedelike, vere, piima kaudu. 
Kassipojad võivad nakkuse saada emaskassist.

Ravimine
--------

Kuigi praegu ravimit selle haiguse vastu ei ole, on olemas medikamendid ja protseduurid, mis aitavad hoida kassi stabiilset seisundit. 
Näiteks vereülekanne võib olla vajalik aneemia korral, antibiootikumid bakteriaalsete infektsioonide korral, kemoteraapia on vajalik kasvajate ravimiseks, toidulisandid hea üldseisundi tagamiseks.

Prognoos
--------

Vaatamata sellele, et leukeemia on tõsine haigus, kassid ikkagi saavad elada normaalselt sellega üsna pikka aega. Keskmiselt jääb kass elama veel ~2.5 aastat pärast diagnoosi kinnitamist. Sellise haigusega kass vajab tähelepaneliku jälgimist (kaal, isu, aktiivsus, käitumine üleüldse).

Viited
------

1. 1 2   European Medicines Agency. Viimane külastus:10.11.2019
2. ↑  Cotter S.M.(1992)."Feline Leukemia Virus: Pathophysiology, Prevention, and Treatment".*Cancer Investigation*.**10**(2):173-181
3. 1 2   Cornell University College of Veterinary Medicine. 2016. Viimane külastus:10.11.2019.
4. ↑  Lundgren B.(2003).VeterinaryPartner.com.  Viimane külastus:10.11.2019
5. 1 2   Royal Canin. Viimane külastus:10.11.2019
6. ↑   www.healthcommunities.com.Viimane külastus:10.11.2019
**Ulvi Lutoškin** (aastani 1984 **Ulvi Siig**; sündinud 20. mail 1964 Pärnus), on Eesti sõudja ja sõudetreener, Roman Lutoškini abikaasa. 178 cm, 68 kg. 

Lõpetas 1982 Pärnu 6. Keskkooli ja 1988 sõudmise erialal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Aastast 1984 Pärnu Kuninga Tänava Põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja. Alates 2004 Pärnu Koolispordiliidu juhatuse liige.

Sõudmine
--------

Sõudmist hakkas harrastama 1979 Ester Lebedeva ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 

* Tuli 1983 paarisaerulisel kahepaadil NSV Liidu juunioride meistriks ja võitis 1981 NSV Liidu noortemeistrivõistlustel paarisaerulisel neljapaadil pronksi.
* Tulnud 14 korral Eesti meistriks:
	+ 1982 ühepaadil,
	+ 1981–1983 paarisaerulisel kahepaadil,
	+ 1981 paarisaerulisel roolijaga neljapaadil,
	+ 1982–1983, 2004, 2006–2007 ja 2009–2012 kaheksapaadil.
* Meistersportlane (1981)
* Osalenud veteranide sõudevõistlustel ning võitnud mitu maailma sõudeveteranide regatti.

### Treenerina

Tegutsenud aastast 2000 sõudetreenerina (6. kutsetase, 2006), aastast 2009 on Eesti naiste koondise treener. 
Õpilasi: Kaisa Pajusalu, Helen Tinkus.

Sõudeliidu parim noortetreener 2004 ja 2006–2007 ning juunioride treener 2009–2010.

Viited
------

1. ↑
See artikkel See artikkel räägib varajasest pildiprojektori tüübist.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Laterna magica (täpsustus).

---

19. sajandi *laterna magica*, mille hoidikus on pilt tagurpidi – valgustamisel ilmub pööratud kujutis)
Carpenteri ja Westley *laterna magica* plaadil kasutatud pilt
***Laterna magica*** (ladina keeles 'valguspildiaparaat'), ka **võlulatern**, oli algeline pildiprojektor, mille ehitusse kuulus üks või mitu objektiivi ja valgusallikas ning läbipaistev plaat (tavaliselt klaasplaat). Plaadile asetatud joonistusi-maale, trükiseid või fotosid sai selle aparaadi abil kuvada projektsioonina.

*Laterna magica* loodi 17. sajandil peamiselt meelelahutuseks. 19. sajandil kasutati seda järjest rohkem hariduses. 19. sajandi lõpus aga toodeti selle miniatuurseid versioone mänguasjadena. 

*Laterna magica* oli laiemalt kasutusel alates 18. sajandist kuni 20. sajandi keskpaigani, kui turu võtsid üle slaidiprojektorid, millega sai näidata 35 mm fotoslaide.
**Frederic Manning** (22. juuli 1882 Sydney – 22. veebruar 1935 London) oli Austraalia prosaist ja luuletaja.

Elulugu
-------

Ta sündis Patrick Manningi, kes oli neli korda Sydney linnapea, peres neljanda pojana. Frederici ema nimi oli Honora. 

Aastatel 1898–1900 reisis Manning mööda Euroopat, külastades põhjalikumalt Itaaliat ja Inglismaad. 1903. aastal jäi ta Austraaliasse naasmise mõtteta paikseks Inglismaal Lincolnshire'i krahvkonnas Bourne'i linnas, kus sai tööd koguduse vaimulikuna. Inglismaal valmis ja ilmus esmatrükis ka kogu tema kirjanduslooming.

1914. aastal võttis ta osa Esimesest maailmasõjast, kus võitles kergejalaväe Shrophire'i 7. pataljonis. 1916. aastal võitles ta Somme'i lahingus. Sõja-aastail tekkisid tal alkoholiprobleemid.

Pärast sõda kirjutas ta üksnes ajakirjandusele ja reisis palju, et leida tervisele soodsamat kliimat.

Looming
-------

Pärast Manningi mitut ebaõnnestunud katset leida kirjastaja oma paarile ajaloolisele romaanile ilmus 1907. aastal ajakirjas Outlook Manningi esikteosena värssmonoloog "The Vigil of Brunhild". 

Paar aastat hiljem ilmus temalt raamat "Scenes and Portraits", milles ta oli pannud oma kaasaegsetega väitlema näiteks Sokratese, Franciscuse Assisist ja Thomas Cromwelli. Teos leidis tähelepanu ja tunnustust küll kirjandusringkondades, kuid raamatu tiraaž jäi sellest hoolimata tillukeseks. 1930. aastal ilmus sama teos ümbertöötatult ja oluliselt täiendatult uuesti.

Pärast sõda kirjutas ta üksnes ajakirjandusele ja reisis palju, et leida tervisele soodsamat kliimat.

### Eesti keeles ilmunud

Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Fortuuna niuetes" ("The middle parts of fortune", tõlkinud Aulis-Leif Erikson, Tallinn: Odamees, 2006).
Kaart
**Lõkke tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe ja Uue Maailma asumis. Lõkke tänav algab Endla tänavalt ja lõpeb Toom-Kuninga tänaval.

Lõkke tänav on ligikaudu 120 meetri pikkune.

Tänava nimed ja ajalugu
-----------------------

Aastail 1879–1880 oli tänava nimi **Bienerti tänav** (saksa keeles *Bienert-Strasse*, vene keeles *Бинертская улица*) sealse suure maa-ala omaniku, apteeker Friedrich Ernst Bienerti järgi. 1882. aastal pandi sellele tänavale maa-ala hilisema omaniku Tallinna raehärra Eugen Eduard Erbe järgi nimeks **Erbe tänav** (saksa keeles *Erbe-Strasse*, vene keeles *Эрбеская улица*).

Praeguse nime sai Lõkke tänav 7. juulil 1954. Nime valikut mõjutas lähedal asunud Pioneeride tänav (praegu Toom-Kuninga tänav).

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lõkke tänav** |

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 73
3. ↑  Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 280

| * v
* r
Uue Maailma asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Aasa tänav · Kesk-Ameerika tänav · Kesk-Luha tänav · Kiire tänav · Koidu tänav · Komeedi tänav · Kristiina tänav · Luha tänav · Lõkke tänav · Pilve tänav · Planeedi tänav · Pärnu maantee · Saturni tänav · Suur-Ameerika tänav · Tehnika tänav · Toom-Kuninga tänav · Uue Maailma tänav · Vana-Lõuna tänav · Videviku tänav · Villardi tänav · Vineeri tänav · Virmalise tänav · Väike-Ameerika tänav |