recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Strėva** on jõgi Leedus, Nemunase vasakpoolne lisajõgi.

Jõe valgla on 759 km², pikkus on 74 kilomeetrit. 

Jõgi algab Trakai rajoonis Mackantiškėse külas, voolab algul itta ja läbib Šamukąse, Drabužise, Spindžiukase ning Spindžiuse järved. Seejärel pöörab jõgi põhja. Strėva läbib Stanka ja Gilušise järved, Ėglise, Strėvise ja Strėvaitise. Sellel lõigul asub jõel Bagdononysi hüdroelektrijaam (pindala 95,5 ha). Seejärel jõuab jõgi Elektrėnai omavalitsus aladele, kus läbib Nestrėvantysi järve. Elektrėnai veehoidla kohal pöörab jõgi läände, kus möödub kanali kujul Ilgise järvest ja läbib Kaišiadoryse rajooni. Seal asub jõel Pastrėvysi hüdroelektrijaama paisjärv pindalaga 18 ha, veel allpool läbib jõgi Būbliai paisjärve. Strėva suubub Kaunase veehoidlasse Lašiniai külas, paigas, kus asub Kruonise hüdroakumulatsioonijaam.

Jõe kallastel asuvad Strėva lähte hüdrograafiline kaitseala ja Strėva ülemjooksu maastikukaitseala (neid haldab Aukštadvarise regionaalpark), alamjooksul asub Strėva maastikukaitseala (haldab Kaunase veehoidla regionaalpark. Drabužise ja Spindžiuse järvede vahel asub Strėva karstiala.

Aastal 1348 toimus jõe kaldal Strėva lahing.  Jõe kallastele jäävad Lašiniai, Bijautonysi, Mūro Strėvininkai, Bagdononysi ja Strėva linnamäed.

Jõe org on 200-400 meetri laiune, Žiežmariai kohal aga 1,5 kilomeetri laiune. Jõe kaldad on ülemjooksul valdavalt 0,4-2 meetri kõrgused, ülevalpool Būbliai paisjärve 2-4 meetri kõrgused, alamjooksul veelgi kõrgemad. Jõesäng on ülalpool Elektrėnai veehoidlat 1,5-12 meetri laiune, allpool 15-20 meetri laiune. Voolukiirus on keskjooksul 0,1-0,3 m/s, alamjooksul aga 0,7-1,0 m/s. Semeliškėse kohal on jõel veemõõdujaam. Suuremad asulad jõe kaldal on Pastrėvys, Semeliškės, Elektrėnai, Žiežmariai, Naujosios Kietaviškės, 

Jõe nimi tuleneb tõenäoliselt sõnast *strėvus*, mis tähendab noolelendu.

Viited
------

1. ↑  Simas Sužiedėlis, ed (1970–1978). "Strėva, Battle of". Encyclopedia Lituanica. V. Boston, Massachusetts: Juozas Kapočius. lk. 308–309.
2. ↑  *Strėva*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 116 lk.
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Strėva** |
**Jüri-Rajur Liivak** (kuni 1935 **Julius-Rudolf Liivak**; 25. märts (vkj)/ 7. aprill 1912 Miku talu, Rae vald, Jüri kihelkond, Harjumaa – 6. juuli 2000) oli eesti põllumees.

Alates 1936. aastast oli ta Miku talu peremees.

Ta kandideeris I Riigivolikogu valimistel 1938. aastal 18. valimisringkonnas.

Jüri-Rajur Liivak seati samas ringkonnas vastaskandidaadina üles ka II Riigivolikogu valimistel 1940. aastal, kuid arreteeriti ja sunniti üles tunnistama talle inkrimineeritud vekslivõltsimist, mille järel ta vabanes pärast kahenädalast vangistust. 

6. jaanuaril 1941 arreteeriti ta uuesti Soome põgenemise katsel, talle mõisteti sama aasta juunis 15 aastat sunnitööd ja 5 aastat pagendust. 1955. aastal ta vabanes ja rehabiliteeriti.

Jüri-Rajur Liivak oli taarausuline.

Tunnustus
---------

* 1996 Riigivapi IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 20. detsember 2016. Vaadatud 7. detsembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑

Kirjandus
---------

* J. R. Liivak. Riigivolikogu 18. valimisringkonna kandidaat. Tallinn 1938

Välislingid
-----------

* Küllo Arjakas. "Jüri-Rajur Liivak – ägeda loomuga põllumees, kes tembeldati rahvavaenlaseks". Maaleht nr 14, 5. aprill 2012. Lk 45–46
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* Haud Jüri kalmistul
* dokumentaalfilm "Valimised" (Tallinnfilm)
**Marian Joseph Tumler** (21. oktoober 1887 Schlanders – 18. november 1987 Viin) oli Saksa ordu kõrgmeister aastail 1948–1970.

Tumler sündis Austria-Ungari impeeriumisse kuulunud Lõuna-Tiroolis, mis alates 1918. aastast kuulub Itaaliale. Juba noores eas valis ta vaimulikutee ning astus 1903. aastal Saksa ordusse. 1910. aastal pühitseti ta preestriks. Hiljem õppis ta Austria ülikoolides geograafiat, geoloogiat ja ajalugu. 1920. aastate lõpul pääses ta Viinis kõrgetesse orduameteisse, 1925. aastast kuulus ordukapiitlisse, 1933. aastal sai ordumeistri asetäitjaks ja orduarhiivi juhatajaks. 1938. aastal sai temast Austria komtuuri kohusetäitja. Et ordu ei saanud Teise maailmasõja ajal tegutseda, pidi Tumler 1948. aastal kõrgmeistriks saamise järel ordu sisuliselt uuesti üles ehitama. 1965. aastal osales ta ka Teisel Vatikani kirikukogul. 6 oktoobril 1970 loobus Tumler kõrge vanuse tõttu kõrgmeistri ametist ja elas viimased 17 eluaastat Viinis.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Robert Schälzky** | **Saksa ordu kõrgmeister**1948–1970 | Järgnev**Ildefons Pauler**

 |
Vao mõisa peahoone
**Vao mõis** (saksa keeles *Waoküll*) oli rüütlimõis Koeru kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Ajalugu
-------

Vao mõis rajati 1663. aastal ning selle esimeseks omanikuks oli Detloff Hauenschildt (1618–1703). 1703. aastal sai mõisa omanikuks tema poeg Robert Wilhelm Hauenschildt. Tema surma järel läks mõis viimase õele Hedwig Elisabethile, kes oli abielus Väike-Keskküla (hiljem Kasari mõis) mõisniku Christoph Jürgen von Baranoffiga. Baranoffide kätte jäi mõis kuni 1799. aastani, mil selle ostis krahv Peter Douglas.

1808. aastal suri krahv ja mõisa ostis Christoph von Brevern. Brevernidele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks
-------------

Poolkelpkatusega puidust härrastemaja rajati umbes 1800. aasta paiku. Kivist ehitatud tiibhoone rajati tõenäoliselt 19. sajandi lõpus. Samal ajal rajati ka kaarakendega väike veranda.

Pärast mõisa võõrandamist asus hoonesse kool, mis tegutses seal 2004. aastani. Nüüdisajal tegutsevad hoones lasteaed ja raamatukogu.

Säilinud on ka mitu kõrvalhoonet.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Kirjandust
----------

* Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud" Argo, Tallinn 2005

Viited
------

1. ↑  Hauenschildtid raamatus:*Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2 Estland, Bd. 3* , Görlitz, 1930, lk 33

Välislingid
-----------

* Vao mõisast Eesti Mõisaportaalis
* Vao - mõis, mille pargis kasvab armastuse puu, maakodu.delfi.ee, 13.12.2015

Koeru kirik
Koeru kihelkond

**Kirik**: Koeru   

**Mõisad**: Aavere mõis | Ao mõis | Aruküla mõis | Ervita mõis | Kapu mõis | Liigvalla mõis | Norra mõis | Piibe mõis | Preedi mõis | Raigu mõis | Ramma mõis | Rõhu mõis | Udeva mõis | Vaali mõis | Vao mõis | Varangu mõis | Väinjärve mõis
**Rein Marandi** (22. juunini 1935 **Rein Müürmann**; 8. veebruar 1921 Tallinn – 25. oktoober 2003) oli eesti ajaloolane ja politoloog. 

Lõpetas 1940. aastal Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi, seejärel õppis Tartu Ülikooli matemaatika- ja õigusteaduskonnas (vahetas teaduskonda 1942. aastal). Aastatel 1943–1944 võitles Soome armees, hiljem soomepoiste rügemendis JR200. 1943. aasta detsembris avastati tal kopsutuberkuloos. Pärast Soome-Vene vaherahu tuli ta tagasi Eestisse, kust pöördus perega uuesti Soome. 1944. aastal põgenes Rootsi. Jätkas õpinguid Uppsala Ülikoolis (lõpetas 1952 filosoofiateaduskonna teaduste kandidaadi kraadiga ja sai 1959 riigiteaduse alal litsentsiaadikraadi) ja hiljem Helsingi Ülikoolis, kus sai 1964 politoloogiadoktori kraadi. 

Töötas 1960–1971 ja 1976–1986 Rootsi Riigipäeva raamatukoguhoidjana ning vahepealsel ajal Uppsala Ülikooli juures arhivaarina.

Ta oli ajalehtede Vaba Eesti ja Teataja toimetuse liige.

Uuris peamiselt Eesti poliitilist ajalugu aastatel 1920–1940, eriti vapside tegevust, samuti Soome lähiajalugu ja pagulassotsioloogiat.

Teosed
------

* Must-valge lipu all : Vabadussõjalaste liikumine Eestis 1929–1937. 1. [osa], Legaalne periood (1929–1934). Uppsala, 1991. ISBN 91-22-01393-8
* Must-valge lipu all : vabadussõjalaste liikumine Eestis 1929–1937. II, Illegaalne vabadussõjalus (1934–1937). Uppsala, 1997. ISBN 91-22-01763-1

Välislingid
-----------

* "Rein Marandi – 80" Tuna, 2001
* Ühe kirja lugu
Marco Materazzi
**Marco Materazzi** (sündinud 19. augustil 1973 Lecces) on endine Itaalia jalgpallur, kaitsja.

Materazzi tõusis tippu suhteliselt hilja. 1990. aastatel mängis ta mitmes madalama liiga meeskonnas, Tor di Quintos (1991–1992), Marsala Calcios (1993–1994) ja AS Trapanis (1994–1995), enne kui siirdus tol ajal Serie B-s mänginud AC Perugiasse 1995. aastal. Osa 1996–1997 hooajast mängis ta Serie C-s Carpi Calcio rivistuses enne naasmist Perugiasse. 1998–1999 hooajal mängis ta Inglismaal Evertonis, enne naasmist Perugiasse, kes oli tõusnud Serie A-sse. 2000–2001 hooajal lõi ta 12 väravat, mis oli Itaalia kaitsjate väravalöömisrekord, ja siirdus järgmiseks hooajaks Milano Interisse, kus kindlustas endale koha põhirivistuses. Interiga tuli Materazzi viiekordseks Serie A meistriks.

Saavutused
----------

Internazionale
* Serie A: 2005–06, 2006–07, 2007–08, 2008–09, 2009–10
* Coppa Italia: 2004–05, 2005–06, 2009–10, 2010–11
* Supercoppa Italiana: 2005, 2006, 2008, 2010
* UEFA Meistrite Liiga: 2009–10
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2010

| * v
* r
Itaalia koondis  –  2006. aasta FIFA maailmameister (4. tiitel) |
| --- |
| 

* 1 Buffon
* 2 Zaccardo
* 3 Grosso
* 4 De Rossi
* 5 Cannavaro (kapten)
* 6 Barzagli
* 7 Del Piero
* 8 Gattuso
* 9 Toni
* 10 Totti
* 11 Gilardino
* 12 Peruzzi
* 13 Nesta
* 14 Amelia
* 15 Iaquinta
* 16 Camoranesi
* 17 Barone
* 18 Inzaghi
* 19 Zambrotta
* 20 Perrotta
* 21 Pirlo
* 22 Oddo
* 23 Materazzi
* Treener: Lippi

 | Itaalia |
Yves Bissouma (2018)
**Yves Bissouma** (sündinud 30. augustil 1996 Issias) on Mali jalgpallur. Ta mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Tottenham Hotspur ja Mali jalgpallikoondises.

Ta sündis Elevandiluurannikul, kuid kasvas üles Malis. 2014. aastal liitus ta Mali kõrgliigaklubiga AS Real Bamako.

2016. aasta juulis sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Lille, kus mängis kokku kaks hooaega.

2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Brighton & Hove Albion.

2022. aasta juunis siirdus ta 30 miljoni naelsterlingi eest Tottenham Hotspuri, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.

Mali jalgpallikoondises tegi Bissouma debüüdi 2015. aastal. Esimese värava lõi ta koondis särgis 4. veebruaril 2016 mängus Elevandiluuranniku vastu. 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Uganda vastu. Ta kuulus Mali koondisse ka 2022. aasta Aafrika meistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Yves Bissouma: Brighton sign Mali international from Lille". BBC Sport. 17.7.2018. Vaadatud 5.2.2019
2. ↑  "Yves Bissouma: Tottenham agree £30m deal for Brighton midfielder – BBC Sport". BBC Sport. 14. juuni 2022. Vaadatud 14. juunil 2022.

| * v
* r
Tottenham Hotspur FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 3 Reguilón
* 4 Skipp
* 5 Højbjerg
* 6 Drăgușin
* 7 Son (k)
* 8 Bissouma
* 9 Richarlison
* 10 Maddison
* 11 Bryan
* 12 Emerson
* 13 Vicario
* 16 Werner
* 17 Romero
* 18 Lo Celso
* 19 Sessegnon
* 20 Forster
* 21 Kulusevski
* 22 Johnson
* 23 Porro
* 27 Solomon
* 29 Sarr
* 30 Bentancur
* 33 Davies
* 36 Véliz
* 37 Van de Ven
* 38 Udogie
* Treener: Postecoglou

 |
Terry Broadhurst 2023. aastal Augsburger Pantheri mängijana
**Terry Broadhurst** (sündinud 30. novembril 1988 Orland Parkis, Illinoisis) on USA jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis HC TPS ründajana vasakäärel.

Aastatel 2007–2009 mängis ta United States Hockey League'i klubis Sioux Falls Stampede ja 2009–2012 Nebraska Omaha Ülikooli jäähokimeeskonnas.

Suure osa klubikarjäärist on ta mänginud American Hockey League'is (AHL), kus ta on kuulunud kuue klubi koosseisu: Rockford IceHogs, Chicago Wolves, Cleveland Monsters, Charlotte Checkers, Bridgeport Sound Tigers ja Tucson Roadrunners.

Euroopasse siirdus ta esmakordselt mängima 2015. aastal, kui sõlmis üheaastase lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga Skellefteå AIK. Hooaja 2015/16 lõpus mängis ta Rootsi kõrgliigaklubis Brynäs IF. Hooajal 2016/17 mängis ta Soome kõrgliigaklubis KooKoo. Hooajal 2022/23 mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubis Augsburger Panther.

2024. aasta jaanuaris naasis Broadhurst Soome kõrgliigasse, kui sõlmis lepingu HC TPS-iga.

Tema noorem vend Alex Broadhurst on samuti jäähokimängija.

Viited
------

1. ↑  "Muistatko hänet? Jenkkikonkari palaa nyt SM-liigaan". iltalehti.fi. 23.1.2024. Vaadatud 15.3.2024

Välislingid
-----------

* Terry Broadhurst hockeydb.com lehel
**Linda Karin Ruus** (kuni 1934 **Aruküll**; 18. veebruar 1913 Narva – 28. juuni 1976 Tartu) oli eesti näitleja.

Aastal 1933 lõpetas ta Tartu Õpetajate Seminari ning aastal 1940 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Akadeemiliselt oli ta EYS Veljesto liige. 

Teise maailmasõja ajal oli ta aastatel 1941–1944 Nõukogude Liidu tagalas. Ta lõpetas 1948. aastal Moskva Lunatšarski-nimelise Riikliku Teatriinstituudi (GITIS) näitlejana. 

Ta töötas Endla teatris nii näitleja kui ka näitejuhina. Aastatel 1956–1972 töötas ta Eesti Televisioonis.

Looming
-------

Tema oli üks Eesti Televisiooni kultuuritoimetusele ja Eesti teleteatrile alusepanijaid. Tema eestvedamisel hakati tegema saatesarja "Eesti teatrikunsti minevikuradadelt".

Isiklikku
---------

Ta oli abielus Neeme Ruusiga. Nende tütar on Ingrid Rüütel.

Hiljem oli abielus Ilmar Tammuriga. Nende tütar on Merike Lillenberg (neiupõlvenimega Ruus).

Tunnustus
---------

* 1966 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Ruus, Karin – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane (1976)
**Otto Arthur Moritz von Grünewaldt** (12. märts 1847 Esna mõis – 20. juuli 1922 Tallinn) oli Venemaa sõjaväelane (kindraladjutant, ratsaväekindral).

Arthur von Grünewaldt sündis Alexander von Grünewaldti (1805–1886) ja Pauline (sünd von Ungern-Sternbergi) (1817–1852) peres. Ta õppis aastatel 1860–1864 Tallinna Toomkoolis, seejärel kolm semestrit Tartu ülikoolis kameraalteadust, kuid seejärel valis sõjaväelasekutse. 25. mail 1866 asus teenistusse Ihukaardiväe Kürasiiripolku, kus teenis kuni 8. oktoobrini 1870, kui edutati jessauuliks Semiretšenski kasakaväkke, millega osales kindralleitnant G. Kolpakovski sõjakäigus, Hiinasse Kuldža piirkonda, mille eest tõsteti auastmes ja autasustati Püha Stanislavi ordeni III järguga, mõõkade ja lindiga ning Püha Anna ordeni III järguga, koos mõõkade ja lindiga.

1873. aastal määrati A. von Grünewaldt moodustatud 5. sotnja komandöriks, millega osales ka Hiiva sõjakäigul kindral K. Kaufmani juhtimisel. Sõjakäigul üles näidatud vahvuse eest ülendati ta alampolkovnikuks ja teda autasustati Püha Stanislavi ordeni II järguga, keiserliku krooni ja mõõkadega.

Pärast sõjakäigu lõppu määrati juhendama kasakasotnjate väljaõpet. Aastatel 1874–1878 oli Semisetšenski 2. ja 1. ratsapolgu komandör, 1878. aastast Narõmi piirivalvesalga komandör, 1879. aasta mais suunati polkovnikuna teenistust jätkama 4. Pihkva tragunipolku. Aastatel 1884–1892 oli A. von Grünewaldt 30. Ingerimaa Saksi-Weimari suurhertsogi polgu komandör. 3. veebruaril 1892 ülendati kindralmajoriks ja määrati Kavalergardide polgu komandöriks, mille komandör oli varem (1833–1839) olnud tema onu Moritz Reinhold von Grünewaldt. 

Kavalergardide polgu komandörina osales Venemaa keisri Nikolai II ja Venemaa keisrinna Aleksandra Fjodorovna kroonimispidustustel (14. mail 1896), mille eduka teostamise eest avaldas keiser tema juhitud polgule "Kõrgeaulist tänu" ning teda ennast autasustati Püha Stanislavi ordeni I järguga ja ta nimetati Venemaa keisri õukonda.

11. augustil 1896 määrati ta 1. kaardiväeratsadiviisi 1. brigaadi komandöriks, kellena teenis kuni 12. juunini 1897. 1897. aastal määrati õukonna tallmeistriks. 25. veebruarist 1901 määrati ta ka riikliku hobusekasvatuse peavalitsuse nõukogu liikmeks. 6. detsembril 1899 ülendati ta kindralleitnandiks ja 1904. aastal kindraladjutandiks, 1912. aastal nimetati ülemtallmeistriks ning ülendati ratsaväekindraliks. 

1917. aastal pärast veebruarirevolutsiooni Petrogradis kõrvaldati ta kõigilt ametikohtadelt õukonnas ja lahkus Venemaalt. 

Arthur Otto Moritz von Grünewaldt suri 13. juulil 1922 Tallinnas ning maeti suguvõsa kalmistule Esna mõisas.

Vaata ka
--------

* Grünewaldt

Välislingid
-----------

* Roman Abisogomjan, "Роль русских военных деятелей в общественной и культурной жизни Эстонской Республики 1920-1930 гг. и их литературное наследие, Tartu, 2007, lk 40–41
**Karl Heinrich Tiit** (aastani 1935 **Karl Heinrich Tiedt**; 5. juuli 1906 Tartu – 18. detsember 1942 Solikamsk) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1927–1933 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kaitses aastal 1934 tööga "Kiriklik noorsootöö Eestis I. Kirikliku noorsootöö areng Eestis iseseisva noorsootöö sekretariaadi loomiseni." mag theol väitekirja. Akadeemiliselt kuulus ta Üliõpilasseltsi Liivika Prooviaastal oli ta Ülikooli koguduses. Ordineeriti 3. juunil 1934 õpetajaks.

Ta oli aastal 1928 "Pühapäevalehe" talituse juht. Aastatel 1929–1931 oli ta koduõpetaja, aastatel 1931–1935 oli ta Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja. Aastatel 1935–1939 oli ta EELK Kirikliku Noorsootöö peasekretär; ta toimetas aastast 1935 "Noorte Juhti", aastast 1936 "Laste Sõpra", aastast 1937 "Pühapäevakooli" toimetaja. Aastal 1937 oli ta ka Tallinna Õpetajate Seminari usuõpetaja. Aastatel 1939–1941 oli ta Tallinna Peeteli koguduse õpetaja.

Karl Tiit arreteeriti NKVD poolt 1. juunil 1941, tribunal mõistis ta surma mahalaskmise läbi. Ta hukati Permi oblasti Solikamski kinnipidamiskohas Usollagis 18. detsembril 1942.

Viited
------

1. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 476

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Serhi Sednjev
**Sergi Sednjev** (ukr. k Сергій Седнєв; sündinud 19. detsembril 1983 Gluhhivis) on Ukraina laskesuusataja.

Sednjev sai 2004. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Haute Mauriennes 12,5 km jälitussõidus pronksmedali. Samal aastal kuulus ta Minskis toimunud Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali võitnud Ukraina juunioride võistkonda 4x7,5 km teatesõidus. Suvistel laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel 2004. aastal Brezno-Osbrlies sai ta pronksmedali 6 km jälitussõidus. 2007. aasta taliuniversiaadil Torinos võitis ta 20 km eraldistardiga sõidus hõbemedali ja pronksmedali nii 4x7,5 km teatesõidus kui ka 10 km sprindis. Euroopa meistrivõistlustel täiskasvanute arvestuses sai ta 2009. aastal Ufas hõbemedali 12.5 km jälitussõidus ja pronksmedali 20 km eraldistardiga sõidus.

Maailma karikasarjas osales Sednjev esimest korda 17. jaanuaril 2004 Ruhpoldingi etapil 10 km sprindis, kus ta sai 119 startinu seas 67. koha. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka 16. detsembril 2007. aastal Pokljukas 20 km eraldistardiga sõidus, kus oli kolmas. Esimese võidu sai Sednjev 2009.-2010. aasta MK-sarja Anterselva etapil 20 km eraldistardiga sõidus.

### Maailma karikasarjas

Sergi Sednjev on osalenud (seisuga 13. detsember 2010) kokku 70 maailma karikasarja  
 etapil ja jõudnud poodiumile 3 korda, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2010  | 21. jaanuar  | Anterselva |  Itaalia | 20 km eraldistardist sõit |

Välislingid
-----------

* Sergi Sednjev IBU kodulehel (inglise)
* Serhi Sednjev biathlon.com.ua kodulehel
**Otmar Pello** (13. juuni 1912 Tallinn – 4. november 1971 Toronto) oli eesti kirikuõpetaja.

Ta õppis 1930–1934 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ning oli prooviaastal Otepääl ja Tallinna Jaani koguduses. Ta ordineeriti 27. detsembril 1936.

Ta oli Viru praostkonna adjunkt (1936), Riia Eesti koguduse õpetaja (1938–1940) ja Suure-Jaani Johannese koguduse õpetaja (1941–1944). 

1944. aastal põgenes Pello Saksamaale, oli aastatel 1945–1949 õpetaja Geislingeni põgenikelaagris. Seejärel emigreerus Kanadasse ning oli aastatel 1950–1971 Toronto Vana-Andrese koguduse õpetaja.

Tema sulest ilmus raamatuid kirikuloost.

Teoseid
-------

* Usundilugu. Augsburg-Hochfeld, 1948
* Über Teichmüller-Tennmanns Philosophie des Christentums (avaldatud kogumikus: Charisteria Iohanni Kõpp octogenario oblata) Holmiae : [Estonian Theological Society in Exile], 1954 (Louvain (Belgique) : Imprimerie Orientaliste, L. Durbecq)
* Martin Luther. Uppsala, 1958
* Peatükke kirikuloost. Uusaeg. Uppsala, 1960
* Vana kirik. Uppsala, 1966
* Ja ööd ei ole seal ... : (jutluste kogu) / Otmar Pello
* Eduard Tennmann filosoofina. Tartu : Ilmamaa, 1999. ISBN 9985878140
* Pagulasmütoloogia. Tartu : Ilmamaa, 2022

Viited
------
**Johannes Knieper** (1. detsember 1614 Tallinn – 18. märts 1673 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis juunist 1621 Tallinna linnakoolis, oli üks esimesi Tallinna gümnaasiumis õppijaid, aastast 1636 õppis ta Danzigi gümnaasiumis. Ta õppis paljudes ülikoolides: 18. juulil 1637 immatrikuleerus ta Uppsala Ülikooli Tallinna linna stipendiaadina, 10. septembril 1638 Kopenhaageni Ülikooli, mais 1639 Rostocki Ülikooli ja 17. augustil 1639 Leideni Ülikooli. Oli paar kuud Taanis koduõpetaja, siis kutsuti suvel 1640 Tallinna gümnaasiumi professoriks, oli kohal veel 20. septembril 1640. Ordineeriti 15. detsembril 1641 õpetajaks.

Oli aastatel 1642–1673 (kutsuti 26. novembril 1641, ametis 6. jaanuarist 1642) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Järva praostkonna praost oli aastatel 1667–1673. Ta suri aastal 1673 Järva-Peetris, kuid maeti 26. märtsil 1673 Tallinna Niguliste kirikusse.

Isiklikku
---------

Tema tütre Gertrutha nii esimene mees Stephan Knieper, kui ka teine mees Thomas Knieper olid Jõhvi Mihkli koguduse õpetajad. Tema tütrepoeg Carl Philipp Knieper oli Vaivara koguduse õpetaja, teine tütrepoeg Paul Johann Knieper oli Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Danny Kaye
**Danny Kaye** (sünninimi **David Daniel Kaminsky**; 18. jaanuar 1911 New York – 3. märts 1987 Los Angeles, California) oli USA näitleja, koomik ja laulja.

Kaye mängis 17 mängufilmis. Tema tuntumad osatäitmised olid filmides "Wonder Man" (1945), "The Kid from Brooklyn" (1946), "The Secret Life of Walter Mitty" (1947), "The Inspector General" (1947), "Hans Christian Andersen" (1952), "Valged jõulud" ("White Christmas"; 1954) ja "Kojanarr" ("The Court Jester"; 1956).

Tema etteasted hõlmasid füüsilist komöödiat, idiosünkraatilisi pantomiime ja tempokaid koomilisi laule.

Rollide eest filmides "On the Riviera" (1951) ja "Me and the Colonel" (1958) pälvis ta Kuldgloobuse (parim meespeaosatäitja muusika- või komöödiafilmis). 1954. aastal tunnustati teda elutöö Oscariga, 1982. aastal Ekraaninäitlejate Gildi elutööauhinnaga ja 1984. aastal Kenndy Keskuse elutööauhinnaga. Töö eest muusikas, raadios ja filmis sai ta Hollywoodi kuulsuste alleele kolm omanimelist tähte.

1954. aastal sai esimeseks UNICEF-i hea tahte saadikuks. Töö eest UNICEF-i hea tahte saadikuna pälvis ta 1986. aastal Auleegioni ordeni. Aasta hiljem andis USA president Ronald Reagan talle postuumselt Presidendi Vabadusmedali.
Grūstė kalmistu
**Grūstė** on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas.

Grūstė asub Varduva jõe ääres. Osaliselt ulatuvad külla Varduva maastikukaitseala ja Natura 2000 ala Varduva jõgi.

Osa külast jääb Ylakiai valda, kus moodustab administratiivselt samanimelise küla.

Küla on esmamainitud 1253. (*Grunstė*) ja seejärel 1426. aastal (*Grunsten*). Neil aegadel jäi küla kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Samas on oletatud, et see kohanimi käib Bareikiai kohta ja Grūstė küla ise on esmakordselt mainitud aastal 1667.

Aastal 1806 ehitati Grūstėsse kabel, mis on Seda kiriku abikirikuks. Aastal 1935 olid külas postkontor ja vesiveski. Aastal 1948 avati seal kool, mis tegutses aastani 1977.

Külas asus varem allikaga Darata küngas, mis tasandati maaparandustööde käigus. Selle kohta on räägitud arvukalt legende, sealhulgas on paika kirjeldatud ka kui vana kabeli asupaika. Ka Juzumase künkal ja vanal kalmistul asunud kabelid. Teine sealne küngas, Trummimägi, sai legendide kohaselt oma nime sellest, et seal olevat olnud vahimehed, kes vaenlaste lähenedes hakkasid trumme põristama ja rahvast lahingusse kutsuma. Künkal asusid varem ristid, sinna olid maetud sõdades langenud lätlased. Rahvasuu rääkis, et mäe all olevat olnud vangikoopad, kuhu keegi oli kunagi tüdrukuid aheldanud. Kui need avastati, old tüdrukuist järgi jäänud vaid kondid; nende mälestuseks olevat siis mäele ristid üles seatud. Ka jutustati, et tundmatud olevat päris tihti seal mäel öösiti lõket tegemas käinud. Mockause allika vesi sisaldas palju broomi; rahvasuu rääkis, et selle kohal asunud varem kirik. Grūstė sood pidas vanarahvas aga endise linna asemeks ja halvaks paigas, ei käidud seal ise ega lubatud sinna teisigi.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 297 (1902)
* 385 (1923)
* 345 (1959)
* 264 (1970)
* 166 (1979)
 | * 146 (1985)
* 108 (1989)
* 92 (2001)
* 70 (2011)
* 56 (2021)
 |

Viited
------

1. ↑  Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo
2. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
3. ↑
4. ↑  Lietuvių enciklopedija. – Boston, 1956. – Kd. 7. – Lk. 535.
5. ↑  Rita Regina Trimonienė. Konfesinės problemos Žemaitijoje: stačiatikiai XVI a. II pusėje // Lituanistica. – 2008, Kd. 54, Nr. 2(74), Lk. 11
6. ↑  Lietuviškoji enciklopedija. – Kd. 9. – Lk. 719.
7. ↑  Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 163–166 lk.

Välislingid
-----------

* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias

| * v
* r
Seda valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**linnad:** **Seda** |
| 
**külad:** Arvydiškė **·**  Beržėnai **·**  Butikiai **·**  Dagiai **·**  Dingailai **·**  Domėnai **·**  Dūmaičiai **·**  Grūstė **·**  Kalnijos **·**  Kuisiai **·**  Kulšėnai **·**  Nausodė **·**  Pabradumė **·**  Padvarninkai **·**  Paežerė **·**  Pagardė **·**  Pasruojė **·**  Renavas **·**  Rimoliai **·**  Rubikaliai **·**  Skėriai **·**  Žadeikiai **·**  Tiškai **·**  Uikiai **·**  Užežerė **·**  Vadagiai |
**Ann Kristin Aafedt Flatland** (sündinud 6. novembril 1982 Oslos) on Norra laskesuusataja. 

Laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel on Flatland võitnud pronksmedali 2007. aasta MM-il Anterselvas 4×6 km teatesõidus. Samas sai ta 7,5 km sprindis viienda koha. 2014. aasta Sotši taliolümpiamängudel võitis ta 4×6 km teatesõidus pronksmedali.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2014 Venemaa Sotšis
	+ pronksmedal 4×6 km teatesõidus

### Maailmameistrivõistlustel

* 2007 Itaalia Anterselvas
	+ Pronks pronksmedal 4×6 km teatesõidus
* 2010 Venemaa Hantõ-Mansiiskis
	+ Hõbe hõbemedal 2×6+2×7,5 km segateatesõidus

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Ann Kristin Flatland on osalenud (seisuga 21. jaanuar 2011) 104 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 3 korral, millest ühe korra on ta võitnud.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2011 | 7. jaanuar |  Oberhof |  Saksamaa | 7,5 km sprint |

Välislingid
-----------

* Ann Kristin Flatlandi koduleht
* Ann Kristin Flatland IBU kodulehel (inglise)
**Raimund Johannes Piirvee** (aastani 1940 **Pilemann**; 1. märts 1923 Tallinn – 3. oktoober 2011) oli eesti metsateadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1942 Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumi, õppis 1943 TÜ metsa-osakonnas, mobiliseeriti, viidi 1944 Saksamaale. Õppis 1946–47 Pinnebergis Balti Ülikooli metsaosakonnas. Siirdus 1947 Kanadasse, lõpetas 1953 Toronto Ülikooli metsandusteaduskonna, täiendas end 1955 Duke'i Ülikoolis (USA) ja 1956–57 Briti Columbia Ülikoolis (Kanada), metsandusmagister (1955, Duke Ülikool), väitekiri käsitles männi mahu ja kaalu suhteid. Oli 1953–54 Canadien International Paper Company Ltd uurija-eriteadlane metsatüpoloogia klassifikatsiooni alal, 1956–66 Vancouveris jm paberivabrikute ja saeveskite töö korraldamise ekspert ning metsakorraldaja, sh Briti Columbia indiaanireservaatides, 1967–68 FAO esindaja Panamas ja Jamaical, 1970–86 Kanada Metsandusministeeriumi provintsiaalvalitsuse ja metsainstituudi teadur ja nõunik metsakorralduses ning metsavarude inventeerimisel ja hindamisel, arvutite rakendamisel metsamajanduses ning geoinfosüsteemi "ARIES" väljatöötamisel ja rakendamisel metsa- ning põllumajanduses.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: metsabiomeetria ja -statistika. Koost metsamahutabelite meetermõõdustikku ümberarvutamise metoodika, loonud Kanada metsavaru hindamise ja kaardistamise programmid, osalenud Kanada loodusvarude uurimise satelliitinfosüsteemi loomises ja rakendamises. Kanada Metsateadlaste Ühingu liige (1960). Aastast 1990 korduvalt külastanud Eestit, esinenud erialaste ettekannetega Eesti Metsakorralduskeskuses ja EPMÜ-s.

Teoseid
-------

* Eestlased Kanadas (kaasautor). I. Toronto, 1975
* II. 1985)
* Feasibility of Canada geographic information system for the purpose of forest management. Ottawa, 1975
* An application of ARIES system to ground vegetation mapping for forestry in Northern Ontario. Ottawa, 1979
* Eesti Vabariigi metsavara ja metsavaru. // EM (1994) 2.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2021. Vaadatud 26. veebruaril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 459
* EE 14, 372
* Margus, M. Eesti metsateadusmagister Raimund Piirvee 70. // EM (1993) 1, 28–29
* Margus, M. Meikar, T. Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna teoreetilise kursuse lõpetanud. Tartu, 2002, 63.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Berit Kristine Aunli** (sünninimi **Kvello**, sündinud 9. juunil 1956 Stjørdalis) on Norra endine murdmaasuusataja.

Aunli kui tippsportlase edukamad aastad oli 1980. aastate alguses, kui ta oli üks maailma parimaid suusatajaid. Esimese suurvõistluste medali sai Aunli 1980. aasta olümpiamängudel Lake Placidis, kui Norra teatevõistkond tuli kolmandaks.

1982. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos tuli Aunli nii 5 km kui ka 10 km distantsil ning 4x5 km teatesõidus maailmameistriks. Lisaks sai ta hõbemedali 20 km distantsil. 1984. aasta OM-il Sarajevos võitis ta 4x5 km teatesõidus kuldmedali ja 5 km distantsil hõbemedali. 

Maailma karikasarjas võitis Aunli 1981–1982 hooajal maailma karika. Norra meistriks tuli ta 15 korda.

Ka tema abikaasa Ove Aunli oli tipptasemel suusataja.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 1980 Ameerika Ühendriigid Lake Placidis
	+ pronksmedal 4x5 km teatesõidus
* 1984 Jugoslaavia Sarajevos
	+ **olümpiavõitja** 4x5 km teatesõidus
	+ hõbemedal 5 km

### Maailmameistrivõistlused

* 1982 Norra Oslos
	+ Kuld **maailmameister** 5 km
	+ Kuld **maailmameister** 10 km
	+ Kuld **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
	+ Hõbe hõbemedal 20 km
* 1985 Austria Seefeldis
	+ Hõbe hõbemedal 4x5 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* **1. koht: 1982**
* 2. koht: 1981

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1982  | 19. veebruar  |  Oslo  |  Norra | 10 km vabalt |
| 2. | 1982  | 22. veebruar  |  Oslo |  Norra | 5 km vabalt |
| 3. | 1984  | 3. märts  | Lahti  |  Soome | 5 km |
| 5. | 1984  |  18. detsember |  Davos |  Šveits | 10 km |

Välislingid
-----------

* Berit Aunli FIS-i kodulehel (inglise)
**Ūla** on jõgi Leedus ning Valgevenes, Merkysi parempoolne ja suurim lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi *Ула*, *Пеляса* või *Падзейка* (Uła, Pielasa, Padziejka, transkribeerituna Ula, Peljasa või Padzeika), vene keeles *Ула* (Ula) või *Пеляса* (Peljasa).

Jõe valgla on 752,9 km². XIX sajandil kasvas jõe valgla, kui Kotra ülemjooks hakkas Ūlasse suubuma. Pikkus on 84 kilomeetrit, sellest Valgevenes on 13,5 kilomeetrit, Leedu-Valgevene piiril 3 kilomeetrit. 

Ūla algab Varanava rajoonis Lučka ja Pravaža ühinemisel, voolates loodessse. Leedu aladel läbib jõgi Varėna rajooni, seal asub jõe kallastel Zervynose etnograafiline asula, kust pärinevad ka andmed jõe vooluhulga kohta. Jõgi jääb osaliselt Dzūkija rahvusparki, kus selle kaitseks on moodustatud hüdroloogiline kaitseala. Merkysisse suubub jõgi Paūliai küla lähistel. 

Ülemjooksul on jõesäng maaparandustööde käigus õgvendatud, looduslik säng tekib jõele alles Leedu aladel. keskjooksul läbib jõgi 115 ha suurust Ūla järve. Alamjooksul on jõe põhi kivine. Mančiagirė lähistel asub jõe kaldal looduskaitsealune allikas Ūla kaev.

Aastasest vooluhulgast langeb kevadele 39%, suvele ja sügisele 20%, talvele 21%. Zervynoses on jõe keskmine vooluhulk 5,58 m³/s, minimaalne vooluhulk 0,13 m³/s, suurim mõõdetud vooluhulk aga 106 m³/s.

Jõe nimi võib tuleneda vanast indoeuroopa algkeele tüvest *\*aul-*, mis tähendab piklikku nõgu, toru, renni (samast tüvest tuleneb ka aulos), või siis indoeuroopa algkeele tüvest *\*av-*, mis tähendab allikat.

Viited
------

1. ↑  *Ūla*. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 373 lk.
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981.

Välislingid
-----------

 Ūla – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Tessa Worley 2008. aastal Semmeringis
**Tessa Worley** (sündinud 4. oktoobril 1989 Annemasses) on Prantsusmaa mäesuusataja, kelle põhiala on suurslaalom. 

Worley sai 2008. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel suurslaalomis pronksmedali. Täiskasvanute rahvusvahelistel võistlustel osales ta esimest korda 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Val-d'Isèreis suurslaalomis ja sai 7. koha.

2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis tuli ta suurslaalomis maailmameistriks. Saavutust kordas ta 2017. aastal Sankt Moritzis.

Maailma karikasarjas osales Worley esimest korda 4. veebruaril 2006 Ofterschwangis suurslaalomis ja sai 66 startinu seas 29. koha. Esimest korda jõudis ta kümne parema hulka 27. oktoobril 2007 Söldenis, kus sai suurslaalomis 5. koha. Esimese MK-etapi võidu sai Worley 29. novembril 2008 Aspenis. 2010.–2011. aasta maailma karikasarja suurslaalomi kolmel esimesel võistlusel jõudis ta kõige kiiremini finišisse, olles esimene Aspeni, Sankt Moritzi ja Semmeringi etapil.

2017. aastal valiti ta Prantsusmaa aasta naissportlaseks.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2011 Saksamaa Garmisch-Partenkirchenis
	+ Kuld **maailmameister** võistkonnavõistluses
	+ Pronks pronksmedal suurslaalomis
* 2013 Austria Schladmingis
	+ Kuld **maailmameister** suurslaalomis
* 2017 Šveits Sankt Moritzis
	+ Kuld **maailmameister** suurslaalomis
	+ Kuld **maailmameister** võistkonnavõistluses

### Maailma karikasarjas

* Suurslaalomi karikas
	+ **1. koht**: **2017**
	+ 2. koht: 2011, 2018
	+ 3. koht: 2012

Tessa Worley on osalenud (seisuga 27. oktoober 2018) 192 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 25 korral, millest 13 korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2008 | 29. november | Aspen |  USA | suurslaalom |
| **2.** | 2009  | 12. detsember | Åre |  Rootsi | suurslaalom |
| **3.** |  2010 | 27. november | Aspen |  USA | suurslaalom |
| **4.** | 2010  | 12. detsember | St. Moritz |  Šveits | suurslaalom |
| **5.** | 2010 | 28. detsember | Semmering |  Austria | suurslaalom |
| **6.** | 2012 | 21. jaanuar | Kranjska Gora |  Sloveenia | suurslaalom |
| **7.** | 2012 | 12. veebruar | Soldeu |  Andorra | suurslaalom |
| **8.** | 2013 | 15. märts | St. Moritz |  Šveits | suurslaalom |
| **9.** | 2016 | 26. november | Killington |  USA | suurslaalom |
| **10.** | 2016 | 10. detsember | Sestriere |  Itaalia | suurslaalom |
| **11.** | 2017 | 7. jaanuar | Maribor |  Sloveenia | suurslaalom |
| **12.** | 2018 | 27. jaanuar | Lenzerheide |  Šveits | suurslaalom |
| **13.** | 2018 | 27. oktoober | Sölden |  Austria | suurslaalom |

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tessa Worley** |

* Tessa Worley koduleht
* Tessa Worley FIS-i kodulehel (inglise)
* Tessa Worley Alpine Ski Database kodulehel
Müüsleri mõisa varemed
**Müüsleri mõis** (saksa keeles *Seinigal*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Ajalugu
-------

Müüsleri mõis rajati 17. sajandi alguses ja selle esimene omanik oli Woldemar Fahrensbach. 

1634. aastal ostis Anna Schrapffer Müüsleri mõisa 6500 riigitaalri eest ja 1641. aastal läks see tema tütrele Annale.

1669 ostis mõisa Cord Meusler, kelle nimest tuleb ka mõisa eestikeelne nimi.

Perekonnasidemete kaudu omandas 1760. aastal mõisa Leedus sündinud kindralmajor ja Püha Anna ordeni kavaler Karl Gebhard von Schilling (1719–1779), kes abiellus 1760. aastal Müüsleri mõisniku Hermann Adrian von Römeri (surnud 1756) lese ja mõisa pärija Helena Charlottega (sündinud Tiesenhausen, 1721–1771) ja kelle isalt omandasid nad ka Orina mõisa. 

Gustav Leonhard von Schilling (1839–1909)
Kindralmajori umbes 2,5 meetri kõrgune hauaepitaaf asub Järva-Jaani kiriku lõunapoolsel välisseinal. Seejärel oli mõisnikuks nende poeg meeskohtunik Fabian Wilhelm von Schilling (1761–1831) ning hiljem tema poeg Rüütelkonna sekretär ja maanõunik Alexander von Schilling (1803–1866) ja tema poeg kihelkonnakohtunik Gustav von Schilling (1839–1909). 

Gustav von Schillingu tütre Anna von Schillingi (1882–1922) abikaasaks sai 1905. aastal Koogu mõisniku poeg, jurist ja poliitik Carl Schilling (1872–1941), kes pärast Eesti iseseisvumist töötas SBE (Saksa Balti Erakonna) ja SRVB (Saksa-Rootsi valimisbloki) esindajana Eesti Vabariigi II–V Riigikogu koosseisus. Schillingite kätte jäi mõis 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks
-------------

Müüsleri mõisa varemed ja Kilplala peahoone (tagaplaanil)
Pikk ühekorruseline härrastemaja rajati 18.–19. sajandi vahetusel, 19. sajandi teisel poolel ehitati hoone parempoolne ots kahekorruseliseks.

Pärast võõrandamist asus mõisahoones kool. 

1941. aastal sai hoone sõjas kannatada ja muutus varemeiks. Tänapäeval on säilinud vaid üksikud müürilõigud.

  

Mõisapargis asub Kilplala.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend
* Müüsleri

Kirjandus
---------

* Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

Välislingid
-----------

* Müüsleri mõisast Eesti mõisaportaalis

  


Järva-Peetri Püha Peetruse kirik
Peetri kihelkond

**Kirik**: Peetri  

**Mõisad**: Ammuta mõis | Aru mõis (Aru) | Aru mõis (Arrohof) | Aru mõis (Arro) | Ataste mõis | Enari mõis | Esna mõis | Huuksi mõis | Kodasema mõis | Koigi mõis | Koordi mõis | Köisi mõis | Küti mõis | Lähevere mõis | Müüsleri mõis | Olli mõis | Palasi mõis | Palu mõis | Peetri kirikumõis | Prandi mõis | Põhjaka mõis | Päinurme mõis | Sargvere mõis | Silmsi mõis | Suur-Öötla mõis | Viisu mõis | Vodja mõis | Väike-Kareda mõis | Väike-Öötla mõis
**Maie Lind** (sünninimi **Maie Palm**; 26. mai 1938 – 1. märts 2013) oli eesti erakonnategelane.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Maie Lind oli 1990. aastast Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei, hiljem Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 1993. aastal oli ta Tallinna Sotsiaaldemokraatlike Naiste Klubi Kibuvits üks asutajaid, juhatuse liige ja aseesinaine. 1994. aastal sai ta Ühenduse Eesti Sotsiaaldemokraatlikud Naised esinaiseks.

Ta oli eri perioodidel erakonna revisjonikomisjoni liige, naiskogu president, erakonna tegevsekretär, erakonna Mustamäe osakonna revident, Ühenduse Vanemad Sotsiaaldemokraadid sekretär-koordinaator.

Ta osales 1993. 1996. ja 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel ning kandideeris Tallinna linnavolikokku vastavalt Eesti Sotsiaaldemokraatliku Partei, Valimisliidu Paremerakonnad ja Mõõdukad ning Erakonna Mõõdukad nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.

Maie Lind on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Tunnustus
---------

* 2006 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Maie Lind (nekroloog). Rein Karemäe järelhüüd Maiele. Sotsiaaldemokraat, aprill 2013" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 10. detsembril 2015.
2. ↑  "Maie Lind. Kibuvitsast kadrideni. Sotsiaaldemokraat, oktoober 2012" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. august 2014. Vaadatud 10. detsembril 2015.
3. ↑  "Maie Lind. Kibuvitsast kadrideni 2. osa. Sotsiaaldemokraat, november 2012" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 10. detsembril 2015.
4. ↑  Vabariigi Valimiskomisjon. Valimiste arhiiv. Kandidaadi otsing, Maie Lind
5. ↑  Kalmistute register HAUDI. Metsakalmistu, vana osa, kv8, 2779

Välislingid
-----------

* Naiskogu Kadri 20. aastapäeva konverents
Karl Ludwig von Krüdener. 1902. aastal valminud koopia 18. sajandi miniatuurist
**Karl Ludwig von Krüdener** (17. juuni 1737 Virtsu – 18. oktoober 1778) oli Liivimaa mõisnik.

Karl Ludwig von Krüdener põlvnes Krüdeneride suguvõsast ning sündis Virtsu ja Tarvastu mõisa rentniku Johann Friedrich von Krüdeneri (1695–1755) ning Helene Juliane von Patkuli (1708–1750) pojana.

Omandas abielludes Vändra mõisa.

Oli Pärnu maakohtu assessor.

Perekond
--------

Karl Ludwig von Krüdeneri esimene abikaasa, Vändra mõisa pärija Johanna Juliane von Meyer (1750–1774). 1902. aastal valminud koopia 18. sajandi miniatuurist
Ta abiellus 18. juunil 1765 Vändra mõisa pärija Johanna Juliane von Meyeriga (1750–1774), kes oli major Karl Wilhelm von Meyeri (suri 1767) ja Maria Elisabeth Vestringi tütar. Abielust sündisid:

* Karoline Johanna von Krüdener (31. juuli 1768 – 4. märts 1852), Vändra mõisa pärija, abiellus Vene sõjaväelase (major) Woldemar Adolph von Ditmariga (1770–1837)
* Charlotte Helene von Krüdener (sündis 25. juulil 1769), abiellus Roobe mõisniku Karl Leonhard von Krüdeneriga (1768–1804)

26. augustil 1776 abiellus ta vabapreili Elisabeth Margarethe von Stackelbergiga (3. märts 1753 – 26. november 1827), kes oli Taagepera mõisniku vabahärra Heinrich Johann von Stackelbergi (suri 1781) ja tema abikaasa vabapreili Augusta Sophia von Mengdeni (1726–1774) tütar. Elisabeth Margarethe oli lesestunud abielust Patküla mõisniku Adam Reinhold von Gersdorffiga (1732–1774). Karl Ludwig von Krüdeneri surma järel abiellus Elisabeth Margarethe veel kolmandatki korda – tema uueks abikaasaks sai eelmise sugulane Reinhold Ludwig von Krüdener (1743–1790) suguvõsa Virtsu harust.

Esivanemad
----------

|  |
| --- |
| **Karl Ludwig von Krüdeneri esivanemad** |
|  **Karl Ludwig von Krüdener(1737–1778)**  | Johann Friedrich von Krüdener(1695–1755) | Heinrich Johann von Krüdener | Jürgen von Krüdener | Friedrich von Krüdener |
| ... |
| Gertrude Dorothea von Koskull | Jürgen von Koskull |
| ... |
| Anna Maria Palmén | Johann Palmén | ... |
| ... |
| Elisabeth von Bülow | Albrecht von Bülow |
| ... |
| Helene Juliane von Patkul(1748–1802) | Heinrich Johann von Patkul(1666–1743) | Ewolt Emmerich von Patkul | Ewolt von Patkul |
| Anna von Ungern |
| Maria Elisabeth von Ungern | Heinrich von Ungern |
| Anna von Ungern |
| Marie Elisabeth Gramann | Hartmann Gramann(1606–1658) | Matthäus Grammond |
| Susanna von Heldrith (1584–1624) |
| Elisabeth Fonne | Johann Fonne |
| Magdalene Hudde |

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 1, 1: Livland", Görlitz, 1929, lk. 475
Jens Byggmark
**Jens Pontus Byggmark** (sündinud 22. augustil 1985 Örebros) on Rootsi mäesuusataja. 

Byggmark tõusis maailma karikasarjas slaalomis tipptegijate hulka 2007. aastal. Tema 2007. aasta jaanuaris saadud kaks slaalomivõitu Kitzbühelis ja teine koht Schladmingis tulid suure üllatusena. Hooaja lõpus sai ta slaalomi maailma karika arvestuses 3. koha. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Årea kuulus Byggmark Rootsi meeskonda, kes sai võistkonnavõistluses teise koha.

2007.–2008. aasta maailma karikasarjas sai Byggmark slaalomis kolm korda teise koha: Bad Kleinkirchheimis, Wengenis ja Kitzbühelis. Kahel järgmisel hooajal MK-võistluste etappidel jõudis ta parimal juhul kümnendaks. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis sai ta slaalomis hõbemedali.

Byggmark elab Tärnabys, kust on ka pärit mäesuusatamise tippu tõusnud Ingemar Stenmark ja Anja Pärson.

Saavutused
----------

* 2007 Rootsi Åres
	+ Hõbe hõbemedal võistkonnavõistluses
* 2011 Saksamaa Garmisch-Partenkirchenis
	+ Hõbe hõbemedal slaalomis
* 2013 Austria Schladmingis
	+ Hõbe hõbemedal võistkonnavõistluses

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* Slaalomikarikas
	+ 3. koht: 2007

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Jens Byggmark on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 108 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 8 korda, millest 2 korral kõige kõrgemale astmele.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2007 | 27. jaanuar | Kitzbühel |  Austria | slaalom |
| **2.** | 2007 | 28. jaanuar | Kitzbühel |  Austria | slaalom |

Välislingid
-----------

* Jens Byggmarki koduleht
* Jens Byggmark FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib telesaatest; sõna teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kuldvillak (täpsustus)* |

---

"**Kuldvillak**" (ingliskeelses versioonis "Jeopardy!") on maailmas levinud mälumängu telesaade, mis põhineb Ameerika Ühendriikide saate "Jeopardy!" formaadil. Saates võistlevad tavaliselt kolm mängijat, kes vastavad küsimustele erinevate teemade kohta, näiteks ajalugu, teadus, matemaatika, geograafia, keel, populaarkultuur.

Kuldvillak loodi 1964. aastal telesaatejuhi Merv Griffini poolt, 2023. aastal algas saate 40. hooaeg, episoode on tehtud üle 8000. Populaarsel telesaatel on mitmeid kohalikke versioone, oma variant on olemas Poolal, Belgial, Saksamaal, Slovakkial, Eestil, Aserbaidžaanil, Hispaanial, Venemaal, Türgil ja Taanil.

Programmi toodavad Sony Pictures Television (omanik) ja Paramount International Networks (levitaja) ja kõik programmi versioonid kuuluvad Sony Pictures Television Studiosele ja Paramount Televisionile.[*viide?*]

Saate tunnusmuusika on versioon saate looja Merv Griffini laulust "Think!". Muusikapala valmistas John Hoke ja salvestas Chris Bell Music and Sound Design. Aastatel 2008–2021 kasutati muusikat Ameerika versiooni viimases 30-sekundilises osas.[*viide?*]

Eestis
------

Eestis on "Kuldvillak" telesaade, mis oli kõigepealt telekanali TV3, siis Kanal 2 eetris. Saadet on juhtinud Mart Mardisalu, Teet Margna ja Eeva Esse.

1998. aastal võttis TV3 toonane omanik Mati Mihkelson ameeriklastega, et seotada õigus sarnases formaadis telesaadet näidata. Pärast formaadi ostmist suhtles ameeriklastega edasi Teet Margna, et koordineerida saate õiges formaadis tegemist. 2002. aastal asus "Kuldvillaku" saatejuhina tööle Mart Mardisalu. 2004. aastal pani TV3 "Kuldvillaku" pausile.

2012. aastal naases saade tele-eetrisse Kanal 2 eetris taaskord Margna juhtimisel. Ta oli telesaate juht kuni 2018. aastani, 2019. aastast juhib telesaadet Eeva Esse. "Kuldvillakut" mainiti ka Ameerika versioonis 2016. aastal aprillinalja eriosas. "Jeopardy!" viimane voor algas klipiga, kus saate nimeks oli "Jeopardy! Estonia".

Välislingid
-----------

* "Kuldvillak" Kanal 2 kodulehel

Viited
------


1. 1 2  Yahr, Emily (5. märts 2024). "Jeopardy!". *Britannica*. Vaadatud 11. märtsil 2024.
2. ↑  Piip, Helina (18. oktoober 2023). "Ajude ragistamise lust". *Naisteleht*: 46-47.
3. ↑  Sager, Jessica (11. september 2023). "'Jeopardy!' Season 40 Premiere Date, Hosts and Major Changes". *Parade*.
4. 1 2  "JEOPARDY!". *Paramount Global Content Distribution*. Vaadatud 12. märtsil 2024.
5. 1 2 3  "«Kuldvillaku» tormiline teekond eestlaste südamesse". *Elu24*. 4. november 2022.
6. ↑  Pullerits, Priit (20. aprill 2014). "Teet Margna: «See, mida ma teen, ei ole töö.»". *Postimees*.
7. ↑  "Mälumängurid leinavad «Kuldvillakut»". *Postimees*. 30. detsember 2004.
8. ↑  "Maailma populaarseim mälumäng "Kuldvillak" tagasi Kanal 2s!". *Kanal 2*. 6. september 2012.
9. ↑  "April Fools! Did You Catch All 10 Tricks?". *Jeopardy!* (inglise). 1. aprill 2016. Vaadatud 17. veebruaril 2022.