recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Marge-Ly Rookäär, 2017
**Marge-Ly Rookäär** (sündinud 15. veebruaril 1972) on eesti koorijuht ja raadioajakirjanik (muusikatoimetaja). 

Rookäär lõpetas Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli koolimuusika, koorijuhtimise (õpetaja Silvia Mellik) ja heliloomingu (õpetaja Lembit Veevo) erialal 1994. aastal ning Tartu Ülikooli teatriteaduse erialal 2010. aastal.

Aastail 1994–2000 oli Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaste Naiskoori dirigent. Töötab ERR-i Klassikaraadio tegevtoimetajana alates 1998. aastast.

Rookäär on teinud aastaid Vikerraadios ja Klassikaraadios otseülekandeid laulupidudelt, toimetanud Eesti Raadio fondisalvestusi ning vahendanud kontserte. Toimetanud Klassikaraadio saateid "Luukamber", "Teekond iseendasse", "Delta", "Küll mina laulan", "Fantaasia", "Ütle, mis sul on", "Traditsiooni Tarkus", "Usu jõud" ning stuudiokontserte "Areaal LIVE", "Koorilaulukuu" jt. 

Rookäär kirjutab arvamuslugusid koorikontsertidest ja peab koorimuusikablogi.

Ta on toimetanud Eesti kooride esinemisi Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) koorimuusikakonkursil "Let The Peoples Sing", mille *Grande Prix* on kahel korral Eestisse tulnud: Tallinna Muusikakeskkooli lastekoor (dirigent Ingrid Kõrvits, 2005) ja kammerkoor Collegium Musicale (dirigent Endrik Üksvärav, 2017). Konkursi algatas 1966. aastal BBC propageerimaks koorimuusikat raadioeetris. Konkurss toimub igal teisel aastal mõnes Euroopa kultuurikeskustes (tavaliselt eelmise konkursi võitjamaa) ja koorid lähetab konkursile rahvusraadio. Kui esimeses voorus kuulab žürii koore helilintidelt, siis finaal toimub avaliku kontserdina, mis EBU raadiojaamade vahendusel oma rohkem kui miljoni raadiokuulajaga on üks maailma suurima auditooriumiga koorimuusika raadiosaade.

Tunnustus
---------

* 2008 – Eesti Rahvusringhäälingu aasta parima toimetaja
* 2009 – Eesti Kooriühingu koostööpreemia
* 2016 – Eesti Rahvusringhäälingu kolleegipreemia
* 2016 – kultuurilehe Sirp eripreemia muusikateemaliste kirjutiste võistlusel
* 2017 – Gustav Ernesaksa Fondi kooriliikumise edendamise stipendium pikaajalise ja silmapaistva töö eest Eesti koorimuusika nähtavaks tegemisel

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Marge-Ly Rookäär** |

* Marge-Ly Rookääru blogi
* Eesti Rahvusmeeskoor 75 / Marge-Ly Rookäär, ajakiri Muusika, 18. detsember 2019
* Marge-Ly Rookäär: oleksin tahtnud kohtuda Ernesaksaga / ERR.ee, 25. märtsil 2019
* Raadiokolleeg Marge-Ly Rookäär: Ilus laul võttis Andresel silmad märjaks. Ta ei peljanud emotsiooni, ta jagas seda. / Õhtuleht, 4. aprill 2018
* Raadiosaade "Luukamber"
**Wałbrzychi maakond** (poola keeles *powiat wałbrzyski*; saksa keeles *Waldenburg*) on maakond Alam-Sileesia vojevoodkonnas Edela-Poolas. See loodi 1. jaanuaril 1999 Poola 1998. aastal vastu võetud kohalike omavalitsuste reformi tulemusena. Maakonna pindala on 514.2 ruutkilomeetrit. Selle haldusasukoht on Wałbrzychi linn, mis asub väljaspool maakonda, ning see hõlmab ka Boguszów-Gorce, Głuszyca, Szczawno-Zdrój, Jedlina-Zdrój ja Mieroszówi linnu.

Kui maakond 1999. aastal asutati, ei kuulunud Wałbrzychi linn selle territooriumile, kuigi see oli maakonna keskus. Alates 2003. aastast liideti Wałbrzychi linnamaakond (*powiat grodzki*) Wałbrzychi maakonnaga. Alates 1. jaanuarist 2013 sai Wałbrzych taas eraldiseisvaks linnamaakonnaks ega kuulu enam Wałbrzychi maakonda. 

Maakonna rahvaarv on 2019. aasta seisuga 55 820. Enim asustatud linnad on Boguszów-Gorce 15 368 elanikuga ja Głuszyca 6 361 elanikuga.

Naabermaakonnad
---------------

Wałbrzychi maakond piirneb läänes Kamienna Góra maakonnaga, põhjas Jawori maakonnaga, kirdes Świdnica maakonnaga, idas Dzierżoniówi maakonnaga ja kagus Kłodzko maakonnaga. See piirneb lõunas ka Tšehhi Vabariigiga.

Haldusjaotus
------------

Maakond on jagatud kaheksaks vallaks. Need on loetletud järgmises tabelis rahvastiku kahanevas järjekorras.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Gmina** | **Tüüp** | **Piirkond**</br> **(km 2 )** | **Rahvaarv**</br> **(2019)** | **Iste** |
| Boguszów-Gorce | linnaline | 27.0 | 15 368 |  |
| Gmina Głuszyca | linna-maa | 61.9 | 8,631 | Głuszyca |
| Gmina Mieroszów | linna-maa | 76.2 | 6,808 | Mieroszów |
| Szczawno-Zdrój | linnaline | 14.7 | 5,608 |  |
| Gmina Walim | maaelu | 78.8 | 5,416 | Walim |
| Gmina Czarny Bor | maaelu | 66.3 | 4864 | Czarny Bor |
| Jedlina-Zdrój | linnaline | 17.5 | 4,828 |  |
| Gmina Stare Bogaczowice | maaelu | 86,9 | 4,297 | Stare Bogaczowice |
|

Viited
------

1. ↑  "Dz.U. 2012 nr 0 poz. 853". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2013.
Leie Põhikooli hoone distantsilt vaadatuna (august 2022)
Leie Põhikool (juuli 2010)
**Leie Põhikool** oli põhikool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Leies.

Kooli ajalugu
-------------

Esimene kool Leies oli aastatel 1882–1917 Tillo, Teose ja Lõpevälja talus tegutsenud õigeusu abikool.

Pikka aega oli selle piirkonna kool Lätkalu algkool, mille lõpetajad jätkasid kooliteed Kolga-Jaani või Kalmetu Põhikoolis.

1989. aastal alustati Leie koolimaja ehitamist. 216 õpilasele mõeldud koolimaja projekteeris Eesti Maaehitusprojekti arhitekt Maarja Nummert. Sama tüüpi koolihooned olid ka Noarootsi 9-klassilisel Koolil ja Kolga Keskkoolil. Ehitus algas 1989. aastal, seiskus aga 1992. aastal uue riigikorra ja majandusraskuste tõttu enam kui aastaks. 1. septembril 1995 alustati õppetööd 142 õpilasega.

2003. aastal alustas kooliga samas majas tegevust Leie lasteaed ja 2005. aastal noortekeskus.

2019. aasta kevadel otsustas toonane vallavolikogu Leie kooli töö ümber korraldada, Leie kooli Kalmetu Põhikooliga liita ja põhikooliosa sulgeda. Lapsevanemad pöördusid valla vastu kohtusse. Kohus tühistas volikogu otsuse 2020. aasta veebruaris ning kool jätkas tööd. 

30. märtsil 2023 otsustas Viljandi vallavolikogu 15 poolthäälega korraldada Leie Põhikooli tegevuse ümber nii, et see liidetakse vähem kui 20 kilomeetri kaugusel asuva Kolga-Jaani Kooliga ja Leie Põhikool suleti 31. augustil 2023.

Endise koolimaja ruumides tegutseb Leie raamatukogu, 2003. aastal loodud lasteaed ja 2005. aastal loodud noortekeskus.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* "Hääbuva pisikooli majaperenaine paneb kirja iga tulija" Sakala, 18. märts 2023
*
**Villio Reinsalu** (sündinud 4. mail 1930 Ida-Virumaal Arumäe külas) on Illuka Kooli endine õpetaja ja direktor. Töötas Illuka koolis järjest 50 aastat, neist 46 aastat direktorina.

Haridus
-------

Villio Reinsalu on lõpetanud 1948. aastal Narva 2. Keskkooli ja 1952. aastal Tartu Õpetajate Instituudi. Tal on matemaatika-füüsikaõpetaja diplom ja kehalise kasvatuse lisaeriala tunnistus.

Töökäik
-------

1952. aastal suunati ta Tartu Õpetajate Instituudi suunamisega Jõhvi rajooni haridusosakonda. Valikus oli kaks osakonda: rajoonikeskuse keskkool ja Kuremäe kloostri lähedal olnud Illuka kool.

Aastatel 1952–1955 töötas ta Illuka koolis õpetajana. 1955. aastal määrati Villio Reinsalu Illuka kooli direktori ametikohale.

Sport
-----

Spordiga hakkas ta tegelema Narvas. Võrkpalli hakkas mängima 1950. aastatel Illukal.   
Ta on võitnud 1956. aastal Jõu maakonnavõistlustel Jõhvi meeskonnas pronksi.

Ta on olnud 25 aastat Kurtna sovhoosi spordijuht ja Kohtla-Järve Jõu presiidiumi liige.

Tunnustus
---------

* 1999 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2008 Illuka valla elutööpreemia
* 2012 Villio Reinsalu pink Illuka mõisa pargis

Isiklikku
---------

Villio Reinsalu abikaasa Marta Reinsalu (sünd Haamer, 1934–2017) oli samuti Illuka kooli kauaaegne klassi- ja kunstiõpetaja. Marta tuli Illukale Rakvere Õpetajate Seminari lõpetamise järel samal aastal kui Villio. Nende tütar Kristina Reinsalu on filosoofiadoktor (PhD) meedia ja kommunikatsiooni alal.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6
2. 1 2 3 4 5 6 7  otseallikas
3. 1 2  Koolielu Illuka mõisas, 2017, Erika Prave, Trükk Printon
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Välislingid
-----------

Villio Reinsalu 90: Inimeseks olemise väärikus

Koolipapa Villio Reinsalu sai nimelise pingi
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib raamatupidamisrevisjonist; Saksamaa autotootja kohta vaata artiklit Audi* |

---

**Audit** ehk **auditeerimine** (ingl.k. *audit, auditing*) on süsteemne ja süstemaatiline, dokumenteeritud ja objektiivne tõendusmaterjali kogumine ja hindamine, mille käigus uuritakse organisatsiooni, projekti, protsessi, süsteemi, isikut, ettevõtet või toodet. Auditi eesmärk on teha kindlaks uuritava objekti vastavus nõutavatele kriteeriumidele. Auditi läbiviijat nimetatakse audiitoriks. 

Audit on organisatsiooni protsessi, keskkonnasüsteemi, või kvaliteedisüsteemi ülevaatamine ja kontrollimine tuvastamaks, kas see vastab kehtestatud nõuetele. Audit võib hõlmata organisatsiooni kõiki protsesse, selle mingit funktsiooni või üksikut protsessi. Vastavalt sellele, kas auditi viib läbi väljastpoolt organisatsiooni tellitud audiitor või organisatsiooni töötajad, jaotatakse auditid välis- ja siseaudititeks.

Finantsaudit
------------

Organisatsiooni finantsaudit on kindlustandev töövõtt, mille soovitavaks tulemuseks on aruanne, kus audiitor annab teada, et raamatupidamisaruanne kajastab olulises osas õigesti ja õiglaselt ettevõtte finantsseisundit, tulemust ja rahavooge. Auditi kohustus on sätestatud seadusega.

Auditi käigus kontrollib audiitor aastaaruande vastavust raamatupidamistavale, maksuarvestusprintsiipide rakendamist nii palju kui on aastaaruande kui terviku seisukohalt vajalik ning veendub, et kolmandad osapooled saaksid aastaaruannet lugedes ettevõtte finantsnäitajatest adekvaatse pildi. Audiitor keskendub olulistele finantsnäitajatele, et anda oma tööga mõistlik kindlus.

Audiitor ei võta juhtkonnalt vastutust ega anna sajaprotsendilist kindlust. Audiitor ei koosta kliendi aastaaruannet, sealhulgas ei vali ettevõttele arvestuspõhimõtteid, ei anna raamatupidamislikke hinnanguid, ei tööta  välja sisekontrolli süsteemi ega anna kõikehõlmavat hinnangut selle toimivuse kohta. Audiitor ei  teosta maksuauditit, ei kontrolli raamatupidaja töö perfektsust, ei pane kokku rahavooge ega koosta konsolideerimise  tabelit.

Vaata ka
--------

* Auditeerimine
* Audiitorkogu
* Audiitorkontroll
* Audiitorite seadus
* Auditi liigid
* Auditiuniversum
* Keskkonnaaudit
* Siseaudit
* Raamatupidamisrevisjon
* Riiklik majanduskontroll
* Projektijuhtimise audit

Viited
------

1. 1 2  *Logistikasõnastik*. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066.
2. ↑  "Audiitorkogu". *www.audiitorkogu.ee*. Vaadatud 11. veebruaril 2024.
3. ↑  "Audiitorkogu". *www.audiitorkogu.ee*. Vaadatud 11. veebruaril 2024.
4. ↑  "Audiitorkogu". *www.audiitorkogu.ee*. Vaadatud 11. veebruaril 2024.
**Vladimir Žavoronkov** (vene keeles Владимир Жаворонков; sündinud 22. jaanuaril 1976 Narvas) on Eesti riigiametnik ja maletaja, rahvusvaheline meister (2004). Töötab Narva Kesklinna Koolis õpetajana. Alates 2022. aastast on ta Narva linnavolikogu esimees.

Vladimir Žavoronkov on lõpetanud 1993. aastal Narva Humanitaargümnaasiumi ning 1997. aastal Tartu Ülikooli Narva kolledži vene keele ja kirjanduse õpetaja (ajaloo õpetamise loaga) eriala. Seejärel jätkas õpinguid Tallinnas Rahvusvahelises Sotsiaalteaduste Rakenduslikus Kõrgkoolis LEX, mille lõpetas juristina.

Aastatel 1998–2007 töötas Vladimir Žavoronkov politseis uurijana, aastatel 2007–2013 Maksu- ja Tolliametis samuti uurijana.

Vladimir Žavoronkov võitis 1996. aastal Eesti meistrivõistlustel males pronksmedali. Ta on alates 2019. aastast Eesti Maleliidu juhatuse liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Vladimir Žavoronkov kandideeris 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Katri Raigi nimekirjas ja osutus valituks. 26. novembril 2021 teatati fraktsiooni Narva Tulevik loomisest Katri Raigi nimekirja alusel ja selle esimeheks valiti Vladimir Žavoronkov.

Kui 16. detsembril 2021 valiti endine Narva linnavolikogu esimees Katri Raik Narva linnapeaks, pidi Narva linnavolikogu valima uue esimehe. Selle ametikohale pakuti Narva Tuleviku fraktsioonist Vladimir Žavoronkovit ja Keskfraktsioonist Mihhail Stalnuhhinit. Nad ei osutunud esimeses voorus 23. detsembril valituks, sest said vastavalt 15 ja 12 häält (enamus oleks olnud 16 häält). 11. jaanuaril 2022 valiti esimeheks Vladimir Žavoronkov, kes sai 17 häält.

Viited
------

1. 1 2  Biograafia ESBL-is (vaadatud 01.04.2015)
2. 1 2  Председателем Нарвского городского собрания избран Владимир Жаворонков
3. 1 2 3  БОЛЬШОЕ ИНТЕРВЬЮ ⟩ Урок может сорваться, если спросить учителя Владимира Жаворонкова о причине его ухода из полиции Северное побережье, 10.10.2020
4. ↑  Фракция Катри Райк в Нарвском городском собрании недосчиталась двоих депутатов ERR 25.11.2021 (vaadatud 23.01.2022)
5. ↑  Valimistel rekordi teinud Katri Raik valiti taas Narva linnapeaks Postimees, 17.12.2021 (vaadatud 23.01.2022)
6. ↑  Katri Raik valiti Narva linnapeaks Postimees, 16.12.2021 (vaadatud 23.01.2022)
7. ↑  В Нарве не смогли выбрать нового председателя горсобрания ERR 23.12.2021 (vaadatud 23.01.2022)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Olsztyni maakond** (poola keeles *powiat olsztyński*) on maakond Põhja-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. See tekkis 1. jaanuaril 1999 Poola 1998. aastal vastu võetud kohalike omavalitsuste reformi tulemusena. Selle halduskeskus on Olsztyni linn, kuigi linn ei kuulu maakonna koosseisu (see moodustab eraldiseisva linnamaakonna). Maakonnas on viis linna: Dobre Miasto, 24 km Olsztynist põhja pool, Biskupiec, 31 km Olsztynist ida pool, Olsztynek, 27 km Olsztynist edelas, Barczewo, 14 km Olsztynist kirdes ja Jeziorany 26 km Olsztynist kirdes.

Maakonna pindala on 2840 29 km². 2006. aasta seisuga on selle rahvaarv kokku 113 529, millest Dobre Miasto elanikkond on 10 489, Biskupieci elanikkond 10 348, Olsztyneki 7591, Barczewo 7401, Jeziorany 3376 ja maaelanikkonda 74 324.

Naabermaakonnad
---------------

Peale Olsztyni linna piirneb Olsztyni maakond põhjas Lidzbark Warmiński ja Bartoszyce maakonnaga, idas Kętrzyni ja Mrągowo maakonnaga, kagus Szczytno maakonnaga, lõunas Nidzica maakonnaga ning Ostróda maakonnaga läänes.

Haldusjaotus
------------

Maakond jaguneb 12 vallaks. Need on loetletud järgmises tabelis rahvastiku kahanemise järjekorras.

| Vald | Tüüp | Pindala(km²) | Elanikke(2006) | Halduskeskus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Gmina Biskupiec | maa-asula | 290,4 | 19 018 | Biskupiec |
| Gmina Barczewo | maa-asula | 319,9 | 16 525 | Barczewo |
| Gmina Dobre Miasto | maa-asula | 258,7 | 15 920 | Dobre Miasto |
| Gmina Olsztynek | maa-asula | 372,0 | 13 666 | Olsztynek |
| Gmina Dywity | maa | 160,7 | 9148 | Dywity |
| Gmina Jeziorany | maa-asula | 213,5 | 8140 | Jeziorany |
| Gmina Purda | maa | 318,2 | 7268 | Purda |
| Gmina Jonkowo | maa | 168,2 | 5719 | Jonkowo |
| Gmina Gietrzwałd | maa | 174,1 | 5315 | Gietrzwałd |
| Gmina Stawiguda | maa | 222,5 | 5134 | Stawiguda |
| Gmina Świątki | maa | 163,8 | 4234 | Świątki |
| Gmina Kolno | maa | 178,3 | 3442 | Kolno |
|

Warmia-Masuuria vojevoodkonna vapp
Warmia-Masuuria vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Elbląg |
Olsztyn  

**maakonnad:**
Bartoszyce |
Braniewo |
Działdowo |
Elbląg |
Ełk |
Giżycko |
Gołdap |
Iława |
Kętrzyn |
Lidzbark Warmiński |
Mrągowo |
Nidzica |
Nowe Miasto Lubawskie |
Olecko |
Olsztyn |
Ostróda |
Pisz |
Szczytno |
Węgorzewo
Šahh Moḩammad Reẕā Pahlavī
 Luksuslik telklinnak oktoobris 1971 Persepolises, mis püstitati Pärsia riigi 2500 aastapäeva tähistamiseks 
**Moḩammad Reẕā Pahlavī** (26. oktoober 1919 – 27. juuli 1980) oli Iraani šahh.

Sai võimule pärast seda, kui tema saksameelne isa Reẕā Pahlavī 1941. aastal Suurbritannia ja NSV Liidu survel ametist tagandati. Valitses aastatel 1941–1979. Orienteerus välispoliitiliselt põhiliselt USA-le, sisepoliitikas surus maha vasakjõude.

Algatas 1960. aastail maa moderniseerimist ja agraaruuendusi taotleva valge revolutsiooni. Kiired läänelikud muudatused polnud paljudele, eriti konservatiivsetele islamivaimulikele meelepärased. Vastukaaluks alustasid nad ajatolla Rūḩollāh Khomeynī juhatusel islamirevolutsiooni. Selle tulemusel oli šahh sunnitud 1979. aastal minema eksiili Egiptusse. 

13.–15. oktoobril 1972. aastal külastas Pahlavī Eesti NSV-d.

Vaata ka
--------

* Mercedes-Benz G-klass

Viited
------

1. ↑  Andreas Johandi. "Kui šahh Eestis õunu sõi ja kuldmünte jagas". Horisont, 5/ 2016. Lk 32–38

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Moḩammad Reẕā Pahlavī** |

* Martti Kalda. Hommikumaa vägevad. "Šahhivõimu viimased päevad: Pahlavi dünastia hukk". err.ee, 19. august 2017

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Reẕā Pahlavī** | **Iraani šahh**1941–1979 | Järgnev**–** |
**Andres Sõber** (sündinud 25. aprillil 1956 Harkus) on eesti korvpallitreener ja endine korvpallur.

Ta õppis aastatel 1964–1971 Kohila Keskkoolis, 1971–1974 Rapla Keskkoolis ja 1974–1978 Tallinna Pedagoogilises Instituudis.

Andres Sõber mängis 1976.–1983. aastal Eesti korvpallikoondises ja Kalevi esindusmeeskonnas. Ta kuulus 1977. 1980. ja 1981. aastal Balti karika võitnud meeskonda ning 1981. 1986. ja 1987. aastal Eesti meistriks tulnud meeskonda, lisaks võideti üheksal korral Eesti meistrivõistluste hõbe- või pronksmedal. Meistersportlaseks sai 1978. aastal.

Ta oli BC Rakvere Tarvas peatreener ja juhatuse liige. Korvpalli Meistriliigas võitis Sõbra juhendatud BC Rakvere Tarva meeskond 2010. aastal hõbemedali ning 2012. 2013. ja 2014. aastal pronksmedali, Eesti karikas võideti 2012. aastal. Andres Sõber on töötanud Eesti noormeeste U18 (2005) ja U20 (2011–2013) koondise treenerina ning olnud Eesti meeste koondise abitreener.

Töökohad
--------

* 1976–1983 Korvpalliklubi Kalev korvpallur
* 1983–1989 Oktoobri rajooni korvpallitreener
* 1983–1989 Tallinna 49. Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja
* 1989–1990 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud
* 1990–2000 Soome Lappeenranta ja Helsingi klubide treener
* 2000–2002 Korvpalliklubi TTÜ/A. Le Coq peatreener
* 2002–2005 Korvpalliklubi Kalev peatreener
* 2005–2006 Rakvere Palliklubi peatreener
* 2006–2017 BC Rakvere Tarvas peatreener
* 2012–2016 Eesti meeste rahvuskoondise abitreener
* 2011–2013 Eesti U20 koondise treener
* 2018–2020 Aseri kooli kehalise kasvatuse õpetaja
* 2020– Viru-Nigula korvpalliklubi Viru-Nigula Hundid juhatuse liige ja treener

Tegevus poliitikas
------------------

Sõber on 2005. aastast Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 165 häält, millega valituks ei osutunud.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 6 (Lääne-Virumaa) 304 häält ning ei osutunud valituks.

Tunnustus
---------

* 2010 – Lääne-Virumaa kultuuripärl
* 2013 – Rakvere Kroonimärk

Isiklikku
---------

Tema hobid on muusika ja ujumine. Tal on kolm kolm tütart, kellest Triin elab Soomes, Marju Ameerika Ühendriikides ja Liis Kanadas.

Viited
------

1. ↑  Andres Sõber tulemused.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Andres Sõber: tütred ja korvpalli-poisid on mu suurim rikkus! Õhtuleht, 18. mai 2010.
* Andres Sõber dokfilmist: hea, et kõiki "kuradeid" päris välja polnud lõigatud Delfi Sport, 20. detsember 2012.
* Andres Sõber aususest, ise otsustamisest..... Postimees, 13. jaanuar 2013.
* Andres Sõber: mängijana ma eriti andekas polnud.... Korvpall24.ee, 5. mai 2020.
* Andres Sõber: minu unistus välismaal karjääri teha on jäänud mu laste täita. err.ee, 25. aprill 2021.
**Nakano** (jaapani 中野) on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tōkyōs. Asub kesklinnast lääne pool, piirneb Shinjuku, Suginami, Nerima, Shibuya ja Toshima ringkondadega. 

Nakanos asuvad valdavalt elamurajoonid, see on kõige tihedamini asustatud Tōkyō ringkond – rahvastiku tihedus on seal 20 000 inimest ruutkilomeetri kohta.

Ajalugu
-------

1871. aastal liideti tänapäeva Nakano kohal asunud 12 küla Tōkyō prefektuuriga. 1897 sai Nakanost eraldi haldusüksus. 1932. aastal liideti Tōkyōga Nogata ja Nakano linnad, millest moodustati Nakano linnarajoon. Praegune haldusstruktuur pärineb 1947. aasta haldusreformist.

1961. aastal laienes Nakanosse Tōkyō metroo.

Pilte
-----

* Nakano SunplazaNakano Sunplaza
* PanoraamPanoraam
* HōsenjiHōsenji

Viited
------

1. ↑
2. ↑  中野区の位置と面積
3. ↑  東京都の人口（推計）トップページ, vaadatud 29.03.2021.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nakano (Tōkyō)** |

* Nakano koduleht

| * v
* r
Tōkyō eriringkonnad |
| --- |
| 
Adachi • Arakawa • Bunkyō • Chiyoda • Chūō • Edogawa • Itabashi • Katsushika • Kita • Kōtō • Meguro • Minato • Nakano • Nerima • Ōta • Setagaya • Shibuya • Shinagawa • Shinjuku • Suginami • Sumida • Toshima • Taitō |
**Julija Sergejevna Peresild** (vene keeles *Юлия Сергеевна Пересильд*; sündinud 5. septembril 1984 Pihkvas) on vene näitleja.

Keskkooli lõpetamise järel õppis ta ühe aasta Pihkva Riiklikus Pedagoogilises Instituudis vene filoloogiat, seejärel astus Venemaa Teatrikunsti Akadeemiasse, mille lõpetas 2006. aastal.

2007. aastast töötab ta Moskvas Riikliku Rahvaste Teatri näitlejana, aga on mänginud teisteski Moskva teatrites. Alates 2003. aastast on ta mänginud rohkem kui 40 filmis.

Filmivõtted kosmoses
--------------------

2020. aasta lõpul kuulutati telekanalil Pervõi Kanal välja konkurss naispeaosa​täitja leidmiseks kosmoses filmitavasse mängufilmi tööpealkirjaga "Вызов" ('väljakutse'). 3000 sooviavaldaja hulgast valiti märtsis 2021 kümme kandidaati (finalisti), kes kutsuti terviseuuringutele. Telekanal tegi konkursi sellest etapist neljaosalise dokumentaalsarja. Mais 2021 kiitis riigiettevõte Roskosmos heaks Julija Peresilla kandidatuuri osalemiseks kosmoselennul rahvusvahelises kosmosejaamas (ISS), kus toimuvad mängufilmi võtted. Enne lendu pidi näitleja läbima spetsiaalse kosmonautidele mõeldud väljaõppe: testimise tsentrifuugil ja vibratsioonistendil, tutvumis- ja treeninglennud lennukis nullgravitatsiooniga, samuti langevarjuhüpete väljaõppe.

Ekspeditsioon algas Bajkongõri kosmodroomilt 5. oktoobril 2021 Sojuz-tüüpi kosmoselaeval Sojuz MS-19. Samal päeval põkkus Sojuz kosmosejaamaga. Filmivõtetega olid haaratud kõik jaamas töötavad kosmonaudid. Operaatoritöö kosmoses tegi Klim Šipenko, kes on ühtlasi filmi režissöör ja meespeaosatäitja. Kosmosejaamast naasti Maale 17. oktoobril kosmoselaeval Sojuz MS-18.

Tunnustus
---------

Teatritöö
* 2010. aastal pälvis ta prestiižika Kristalse Turandot’ teatripreemia rolli eest Moskva Malaja Bronnaja teatri lavastuses "Varssavi meloodia"
* 2010. aastal sai ta ka parima Venemaa näitleja auhinna Valge Elevant ja Kuldkotkas parima naiskõrvalosatäitja kategoorias filmis "Ääremaa". Neist esimest annavad välja Venemaa filmikriitikud ning teist Venemaa Filmikunsti ja -teaduse Akadeemia
* 2013 Venemaa presidendi noore kultuuritegelase auhind panuse eest kodumaa teatri- ja filmikunsti
* 2016 Kuldkotka naisosatäitja auhind Ljudmila Pavljutšenko rolli eest filmis "Sevastopoli kaitsmine"
* 2017 Andrei Mironovi nimeline preemia
* 2018 Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik
* 2023 Vene Föderatsiooni riiklik preemia

### Nominatsioonid

* 2017 Kuldkotka seriaali naisosatäitja auhinna nominent Ljudmila Gurtšenko rolli eest teleseriaalis "Ljudmila Gurtšenko"

Isiklikku
---------

Tal on tütred Anna (sündinud 2009) ja Maria (sündinud 2012), kelle isa on režissöör Aleksei Utšitel (sündinud 1951).

Viited
------

1. ↑  Новости. roscosmos.ru, 13. mai 2021.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Julija Peresild** |

* Julija Peresild andmekogus IMDb (inglise) Muuda Vikiandmetes
* Julija Peresild kino-teatr.ru andmebaasis
* Jaanus Piirsalu. Eesti juurtega Julia Peresild – naistäpsuslaskurist staariks Postimees, 4. juuli 2015
**Sauste mõis** (saksa keeles *Sauß*) oli rüütlimõis Virumaal Haljala kihelkonnas. Tänapäeval asub Lääne-Virumaal Haljala vallas.

Ajalugu
-------

Dellingshauseni suguvõsa vabahärravapp
Sauste küla kohta on teateid 1450. aastast, mil see kuulus Lodedele. Selle Virumaa võimsa vasallisuguvõsa kätte jäi valdus XVII sajandi alguseni. Tönnis von Wrangelli ajal 1618. aastal on esimest korda nimetatud mõisa. Wrangellid jäid omanikeks 1779. aastani, mil mõisa omandas Hans Wentzel von Tiesenhausen. Seejärel vahetusid omanikud sagedasti; mõisavaldajateks olid Nolckenid, Dolstid, Ungern-Sternbergid, Hasslegrenid ja Walterid. 

1818. aastal ostis mõisa vabahärra Friedrich Adolf von Dellingshausen (1769–1839), kelle järeltulijad majandasid mõisa 1919. aastani; Sauste ja Aaspere mõisal olid edaspidi ühised omanikud. Viimane omanik enne võõrandamist oli Eestimaa rüütelkonna peamees vabahärra Eduard Julius Alexander von Dellingshausen (1863−1939).

Viited
------

1. ↑  Sauste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.01.2016)

Välislingid
-----------

* Sauste mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.01.2016)
* Sauste mõis (Haljala khk), Kinnisturegister

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
Fernando 2014. aastal Manchester City särgis
**Fernando Francisco Reges Mouta** (enam tuntud lihtsalt kui **Fernando**; sündinud 25. juulil 1987 Alto Paraíso de Goiáses) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Internacional.

Ta alustas klubikarjääri 2006. aastal Brasiilia klubis Vila Nova.

2007. aastal liitus ta Portugali kõrgliigaklubiga Porto. Hooajal 2007–08 mängis ta laenul teises Portugali kõrgliigaklubis, Estrela da Amadora. Portos mängis ta pärast seda kokku kuus hooaega. Hooaegadel 2008–09, 2010–11, 2011–12 ja 2012–13 tuli ta klubiga Portugali meistriks. Lisaks võitis ta Portoga kolm korda Portugali karika, kolm korda Portugali superkarika ja hooajal 2010–2011 UEFA Euroopa Liiga.

2014. aasta juunis liitus ta Inglismaa kõrgliigaklubiga Manchester City, kus mängis kokku kolm hooaega. Aastatel 2017–2019 mängis ta kaks hooaega Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray ning mõlemal hooajal klubiga Türgi meistriks.

Aastatel 2019–2023 mängis ta Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla. Aastatel 2020 ja 2023 võitis ta Sevillaga Euroopa Liiga.

2024. aasta jaanuaris naasis ta oma esimesse koduklubisse Vila Nova, kuid juba sama aasta veebruaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Internacional. Brasiilia kõrgliigas debüteeris ta lõpuks 36-aastaselt 13. aprillil 2024 hooaja avamängus Bahia vastu ja lõi selles mängus Internacionali võiduvärava.

Saavutused
----------

Vila Nova
* Campeonato Goiano: 2005

Porto
* Primeira Liga: 2008–09, 2010–11, 2011–12, 2012–13
* Taça de Portugal: 2008–09, 2009–10, 2010–11
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2009, 2010, 2012, 2013
* UEFA Euroopa Liiga: 2010–11

Manchester City
* Football League Cup: 2015–16

Galatasaray
* Süper Lig: 2017–18, 2018–19
* Türgi karikas: 2018–19

Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2019–20, 2022–23

Viited
------

1. ↑  "Fernando é do Clube do Povo" (Brasiilia portugali). SC Internacional. 21. veebruar 2024. Vaadatud 23. veebruaril 2024.
2. ↑  "Atuações do Inter: Fernando lidera time e garante virada na estreia do Brasileirão; dê suas notas". ge.globo.com. 13.4.2024. Vaadatud 14.4.2024
**Ulrich Brasche** (25. november 1909 Kullamaa – 1. detsember 1984 Malloco, Tšiili) oli Eesti lendur ja purilendur.

Ulrich Brasche sooritas lennueksami Tallinna Õhuasjanduse Ühingu juures ja sai Eestis kolmanda inimesena piloodiloa. Ulrich lõpetas 1931. aastal õpingud Rossitteni purilennukoolis Saksamaal. 1932. aastal ehitas Brasche Viljandis kaks purilennukit, millest teist, täiuslikumat, sai õhku tõmmata ka mootorlennuki slepis.

Brasche purilennuk registritunnusega ES-UBA oli Baltimaades esimene purilennuk üldse, mis vastupidavuselt kannatas mootorlennuki slepis õhku tõmmata.

Eestist lahkumine
-----------------

1938. aastal poliitiline olukord Eestis muutus. Nooremad baltisakslased pettusid üha enam Eesti elukorralduses, õhkkond lausa kubises ebatervetest kahtlustustest.

"Arvan, et peame midagi kõvasti muutma," sõnas isa (Ulrich), kui ta töölt koju tuli ja porised saapad jalast võttis. "Siinne olukord läheb järjest hullemaks. Ametnikud ei andnud luba importida varuosi (omnibusside ehitamiseks). Nad ei taha, et me käsi käiks hästi. Kuhu iganes ei lähe, on vastus ikka *ei* isegi mitte *võib-olla*." 

Pärast lühikesi ja väga ebameeldivaid kohtumisi Eesti võimuesindajatega otsustati 1938. aastal, et tuleb ära sõita. Samal aastal lahkus Ulrich Brasche koos abikaasa ja kolmeaastase tütrega Eestist.

Isiklikku
---------

Tema isa Arvid Leopold Brasche oli Kullamaa ja Piirsalu koguduse õpetaja ning vanaisa Johann Heinrich Brasche oli Saarde ja Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Rhona Brasche Villanueva. Minu rändurielu: teekond õnneni. Wana Wiljandi 2023, lk 38 ja 39.
2. ↑  Rhona Brasche Villanueva. Minu rändurielu: teekond õnneni. Wana Wiljandi 2023, lk 39

Kirjandus
---------

* Jaanika Kressa. "Ungern-Sternbergid – Fellini viimane parunipere teenimatult unustatud". Kultuur ja Elu, 3/2012.

Välislingid
-----------

* Õhusõitja Ulrich Brasche värvirikas elu
* Geni
**Arnold Sommerling** (11.vkj/23. juuli 1898 Tallinn – 5. detsember 1924 Iru vald, Suur-Tupsa talu) oli Eesti kommunistlik tegelane ja ELKNÜ looja.

Elulugu
-------

Arnold Sommerling sündis käsitöölise pojana. Ta lõpetas 1915 Tallinna Kaubanduskooli, 1917 mobiliseeriti Venemaa keisririigi sõjaväkke, pärast seda töötas teenistujana Tallinna sadamas. Ta oli alates 1920 sadama laadijate ametiühingu sekretär ja Tallinna Ametiühingute Kesknõukogu liige ning samast aastast Eestimaa Kommunistliku Partei liige. 

Ta osales detsembris 1920 I Üle-eestilise Noorte Proletaarlaste Kongressi kokkukutsumisel ja valiti ka liidu esimeheks. 1921. aasta veebruarist alates oli ta Tallinna linnavolikogu liige ja kommunistide fraktsiooni liige. Ta kandideeris I Riigikogusse Iseseiseva Sotsialistliku Tööliste Partei koosseisus.

Mais 1922 ta vahistati ja mõisteti süüdi (115 protsessil). Talle määrati 10 aastat sunnitööd ja ta vahetati Nõukogude Venemaaga toimunud vahetuse käigus Eesti Vabadussõjas vangi langenute vastu. Alates novembrist 1922 oli ta Vene NFSV komsomolitööl.

1924. aastal saadeti Sommerling ebaseaduslikult Eestisse, kus ta osales 1. detsembri mässu ettevalmistamisel ja korraldamisel Sõjaministeeriumi vallutamise katses. Pärast ülestõusukatse läbikukkumist osutas Sommerling kinnipidamise katsel, Tupsi talu Irus koos EKNÜ KK liikme Osvald Piiri ja Tallinna Linnavolikogu liikme Eduard Ambosega politseile relvastatud vastupanu ja tapeti.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Eesti NSV-s nimetati Arnold Sommerlingi mälestuseks tema nimega A. Sommerlingi nimeline sovhoos ja Sommerlingi küla, nüüdisaegne Jüri alevik.
Tema elu on käsitlenud kirjanik Holger Pukk jutustuses "Öine lahing".

Välislingid
-----------

* Соммерлинг Арнольд Хансович
* Arnold Sommerling Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**Üksikmajapidamise reovesüsteem** on tehniline süsteem, mis koosneb septikust ja imbväljakust ning on rajatud ühe majapidamise reovee puhastamiseks.

Septik
------

 
 *Pikemalt artiklis Septik*
Septik on maa all olev betoonist, klaaskiust või plastmassist reoveemahuti, mis setitab tahked ained vedelatest. Septik on lihtsa tööpõhimõttega ühe majapidamise kanalisatsioonirajatis, mida kasutatakse piirkondades, kus puudub juurdepääs üldreoveetöötlussüsteemidele. Septikud on tavaliselt 2-3 kambriga ning on tühjendamiseks pealt luugist avatavad.

Üldkirjeldus
------------

Reoveepuhastussüsteemi saab jagada viieks osaks:

1. maja veevarustus
2. kanalisatsioonitoru majast septikuni
3. septik
4. väljalasketoru septikust imbväljakuni
5. imbväljak

Septikmahuteid on kasutatud reovee puhastamiseks rohkem kui 120 aastat. Septikud on mahutavusega 4000-7500 liitrit. Lihtsaim viis on tekkiv reovesi koguda kokku kinnisesse kogumismahutisse, mida aeg-ajalt tühjendada tuleb. Keskmine neljaliikmeline pere tekitab ühes kuus keskmiselt 8-12m³ reovett. Üks septiku ots (sisselaskeava) on ühendatud majapidamisest tuleva kanalisatsioonitoruga, teine ots on ühendatud toruga, mis viib heitvee imbväljakuni. Kambrid on eraldatud vaheseintega, mille ülaosas on auk, mille kaudu setitatav vesi edasi liigub. Tahked ained lagundatakse anaeroobselt, mille tulemusena nende maht väheneb. Mahutis setitatav materjal jaguneb kolme kihti:

* Ülemises kihis vaht (kergem veest)
* keskmises tsoonis vedelik
* alumises kihis muda (anaeroobsest lagundamisest järele jäänud tahke aine, mis on veest raskem)

Septikuid tuleb perioodiliselt tühjendada, et eemaldada settinud tahked jäätmed. Reoveemahutite efektiivsus väheneb nende täitumisel.

Tööpõhimõte
-----------

Majapidamisest tulev reovesi siseneb mahuti esimesse kambrisse, kus toimub suurem osa tahkete ainete settimisest. Lahustunud tahke aine lagundatakse anaeroobselt. Järele jäänud vedelik voolab läbi vaheseina edasi teise kambrisse, kus pisemad osakesed saavad veelkord settida. Viimasest kambrist, kus on juba suhteliselt selge vesi, liigub heitvesi nõrgväljale. Pisikesed osakesed jäävad kinni pinnasesse ja settivad seal. Vesi imbub pinnasesse, kust lõpuks jõuab põhjavette. Osa vett omastavad taimed juurtega.

Imbväljakute süsteemid:

* Kraavid või kaevikud Kaevikud
* Voodid Voodid
* KünkadKüngas

Viited
------

1. ↑  
Septic tank. Wikipedia
2. ↑  Millal kasutada mahutit, millal septikut või biopuhastit?. Puhastid OÜ
3. ↑  Pipline. Nonprofit Organization
4. ↑  Juhendmaterjal hajaasustuse reoveekäitlussüsteemide kavandamiseks, valikuks, ehitamiseks ja hooldamiseks. Keskkonnaministeerium, Tallinn 2015
5. ↑  Individual Home Sewage Treatment Systems. Thomas F. Scherer Extension Agricultural Engineer
***Thermae*** (kreeka k. θερμός *thermos,* "kuum") ja ***balneae*** (kreeka k. βαλανεῖον *balaneion)* olid kümblusasutused peamiselt Vana-Roomas. *Thermae* viitab tavaliselt suurtele keisririigi termidele, *balneae´d* olid väiksemad, avalikud või erasektoris olevad suplusasutused, mis eksisteerisid rohkearvuliselt üle kogu Rooma. Termidesse sai väikese rahaga või üldse tasuta, seetõttu käidi nendes vaba aega sisustamas iga päevaselt. Terme kasutasid rikkad kui ka vaesed, mehed kui naised. Mehed võisid olla alasti, naised pidid kandma supelriietust.

Mosaiikne vannimärki, Sabratha, Liibüa. Näidab supluse jaoks kasutatavaid sandaale, kolm strigilit (higikaapija) ja loosungit *SALVOM LAVISSE* "Vann on sulle hea"
*Thermoid, balneae, balineae, balneum* ja *balineum* võib tõlkida kui "vann" või "vannid", kuigi ladina allikad eristavad nendes terminites erinevusi. 

 Pompei Vanade Vannide *caldarium* 
Avalikud termid koosnesid kolmest põhiruumist: *caldarium* (kuum vann), *tepidarium* (soe vann) ja *frigidarium* (külm vann). Mõnedes termides esinesid ka erinevad saunad: *sudatorium -* niiske aurusaun ja *laconicum* - kuuma õhu saun. Termides oli kasutusel põrandaküte. 

Lisaks olid termide osaks veel *palestra*-sprodiväljak, *apodyterium*- rõivistu, *natatio*-ujumisbassein.

  

* Apodyterium*Apodyterium*
* Frigidarium*Frigidarium*
* Tepidarium*Tepidarium*

Viited
------

1. ↑  Harry B. Evans (1997). *Water Distribution in Ancient Rome: The Evidence of Frontinus*. University of Michigan Press. Lk 9, 10. ISBN 0-472-08446-1. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.05.2018.
2. ↑  *Antiigileksikon*. Tallinn: Valgus. 1985. Lk 565.
**Unicode** on rahvusvaheline standard arvutites kirjasüsteemide kodeerimiseks. See hõlmab suuremaid kirjasüsteeme.

2020. aasta märtsis ilmus standardist versioon 13.0.0.

Unicode'is antakse igale märgile oma "koodipunkt" (ingl *code point*), mis on unikaalne kõikide märkide hulgas. Standardis märgitakse seda kujul "U+xxxx", kus xxxx on arv heksadetsimaalsüsteemis.

Koodipunkt on ainult abstraktne number, mille kodeerimiseks arvutis on mitu standardset viisi.
Üldkasutatavana on levinuim UTF-8, mille ühikuks on üks bait; mida suurem on tähe kood, seda rohkem baite kulub. UTF-8 kasutab esimese 255 tähe kodeerimiseks ainult ühte baiti, seega on see ASCII-ga tagasiühilduv.

Standardiga paralleelne on standard ISO 10646, mida hoitakse vastavuses Unicode'iga, kuid ISO standard on ainult kirjeldav ega paku juhiseid ega soovitusi.

Viited
------

1. ↑  Viimased muudatused Unicode'i standardis

Välislingid
-----------

* The Unicode Consortium
* TITUS Unicode Sample Page Alphabets of Baltic Languages - UTF-8
**Salme jõgi** (ka *Salme kanal*) on vooluveekogu Saare maakonnas Saaremaa lõunarannikul. Jõgi eraldab Sõrve poolsaart ülejäänud Saaremaa saarest ning ühendab Ariste lahte poolsaarest läänes Suure katlaga idas. Salme jõgi võib voolata mõlemas suunas.

Ajalugu
-------

Viikingiajal oli Salme jõe kohal laevatatav salm ehk mereväin, mis eraldas tollast Sõrve saart Saaremaa saarest. Isegi mitmelt 18. sajandi kaardilt on veel näha, kuidas Sõrve saar oli Saaremaast veealaga eraldatud, kuid viimaste aastatuhandete jooksul toimunud pideva maakerke tagajärjel asub kunagise Salme mereväina põhi praeguseks kuival maal. 

Vahepeal kohati kinni aetud ja kinni kasvanud Salme kanalis taastati 9. mail 2009 veevool kogu selle ulatuses Suure katla lahest idas kuni mereni Saaremaa läänerannikul.

Salme jõe läänepoolset osa, mis suubub Ariste lahte, on nimetatud ka Sooba jõeks. Enne 2009. aastat, kui Salme jõe ida- ja lääneosa vahel puudus ajutiselt läbivool, oli Sooba jõgi keskkonnaregistris kirjas eraldi jõena. Sooba jõe registrisse kuulunud osa pikkus oli 2,7 km ja selle lähe arvati Üüdibe külla.

2008. ja 2010. aastal leiti Salme alevikus jõe praeguse põhjakalda lähedalt Salme laevmatused: kahe eelviikingiaegse (umbes 750 pKr) neediridadena säilinud laeva ja 41 sõjamehe maised jäänused. Tegemist on vanimate Eestis leitud laevadega.

Rahvapärimus
------------

Salme jõgi tekkinud sellest, kui Vanapagan tahtnud Sõrvemaad Saaremaast lahutada, et siis Sõrvemaa koos sõrulastega merepõhja uputada. Aga sõrulased saanud Vanapagana kurjast nõust aru ja rutanud Suurt Tõllu appi kutsuma. Tõll leidnud Vanapagana ja lasknud Linnuse talust talle mesilased kallale. Vanapagan ehmunud ja läinud minema.

Viited
------

1. 1 2  Margus Muld, Salme kanal eraldab taas Sõrvet Saaremaast, ERR, 9. mai 2009.
2. ↑  Milliste vooluveekogude nimed muutuvad ja miks? Eesti Päevaleht, 2. detsember 2013.
3. ↑  Salmel leitud viikingilaevadel võisid olla hoopis saadikud Postimees, 7. oktoober 2014 (vaadatud 24.07.2020)
4. ↑  "VÕITLUSED VÕITLUS VANAPAGANA VASTU". *Folklore.ee*.
5. ↑  "Ajalooline traditsioon Ansekülast ja Jämaja kihelkonnast kogunud H. Sepp 1923. aastal". *Folklore.ee*.

Välislingid
-----------

* Salme jõgi keskkonnaportaalis Muuda Vikiandmetes
**Karl Pärna** (27. veebruar 1904 Vara vald, Tartumaa – 1. juuli 1966 Tartu) oli eesti geoloog ja geograaf.

Elulugu
-------

Karl Pärna oli ehitustöölise poeg.

Lõpetas 1932 Tartu Õhtugümnaasiumi, 1939 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna, 1940 TÜ juures didaktilis-metoodilise seminari kesk- ja kutsekooli maateaduse ja loodusloo õpetaja kutsega, loodusteaduste magister (1941, TÜ), väitekiri "Põhja-Harjumaa maa-asulastik II. Tallinnamaa asulastiku areng ja suhted teistesse maastiku komponentidesse" (väitekiri hävis sõjatules), geograafiakandidaat (kinnitatud 1947, TRÜ), geoloogia-mineraloogiakandidaat (1962, TRÜ), väitekiri "O геологии Балтийского приледникового озера и больших местных приледниковых озер на территории Эстонии". Oli 1935–1938 Eesti Kirjanduse Seltsi kodu-uurimistoimkonna stipendiaadina uurimistööl Põhja- ja Lääne-Eestis, 1939–1940 TÜ geograafia instituudi ajutine abijõud, 1940–1944 (vaheaegadega) TÜ geograafia kateedri vanemlaborant ja ajutine tööjõud, 1944–1946 tööpataljonis ja NKVD laagris, 1947–1951 Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi nooremteadur, 1951–1966 Eesti Projekti geoloog-insener (Tartus), ühtlasi 1941 ja 1947 TRÜ geograafia kateedri vanemlaborant, 1947–1949 ja 1953–1954 õppeülesande täitja, 1949–1950 vanemõpetaja (0,5). Luges sissejuhatust füüsikalisse geograafiasse, geomorfoloogiat, geograafiliste väliuuringute metoodikat, pinnaseteadust, asulageograafiat jm.

Teadustöö
---------

Karl Pärna uurimisvaldkonnad olid kvaternaarigeoloogia, pinnaseteadus ja asulageograafia. Tema peamisteks uurimisobjektideks olid jääpaisjärved ja Balti jääjärv Eestis, nende teke ja areng sõltuvalt mandrijää taandumisest ja glatsioisostaatilistest liikumistest, samuti hilisjääaegsed rannamoodustised. Ta tegutses ka ehitusgeoloogina. Kokku avaldas Pärna umbes 20 teadustrükist.

Teoseid
-------

* "Vee ja õhu mahutavuse määramisest muldades Kopecky-Lippmaa meetodil" // Eesti Loodus (1937) 4
* "Põhja-Harjumaa maa-asulastik" Tartu, 1940
* "Elva liivik, selle kujunemine ja kujunemisaegne hüdrograafia" // Eesti Loodus (1958) 3
* "Balti ja kohalikkude suurte jääjärvede geoloogiast Eesti NSV territooriumil" // Eesti NSV TA Geoloogia Instituudi uurimused 5 (1960)
* "Mandrijää servamoodustisi Tartu ümbruses" // "Looduseuurijate Seltsi aastaraamat 60" (1969)

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide

Kirjandus
---------

* "Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944". Tartu, 1994, III kd, lk 113–114
* "Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980". Tartu, 1987, lk 187
* "Eesti geoloogia: biograafiline teatmik". Tallinn, 1995, lk 94
* "Eesti entsüklopeedia" kd 14, lk 392
* "История геологических наук в Эстонии". Tallinn, 1986, lk 325
* Varep, E. "Karl Pärna" // "Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat 1966". Tallinn, 1968, lk 262–263
* Eilart, J. "Karl Pärnat mälestades" // Eesti Loodus (1966) 5, lk 314–316
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Vinko Knežević
**Vinko Knežević** (30. november 1755 – 11. märts 1832) oli Kneževići aadlisuguvõsast pärit Horvaatia aadlik ja Austria väejuht, kes osales Prantsuse revolutsioonisõdades ja Napoleoni sõdades.

Elulugu
-------

Vinko Knežević sündis 30. novembril 1755 Horvaatia sõjaväestatud piirialal Gračacis. Nooruses käis ta koolis Fiumes ja Gorizias. 17-aastaselt astus ta sõjaväkke. 1775. aastal oli ta jalaväerügemendis nr. 56 nooremleitnant. 1778. aastal liitus ta Wurmseri husaarirügemendiga nr. 8. Austria-Türgi sõja ajal rajas ta kohalikest vabatahtlikest üksuse. Sõja ajal teenis ta majorina Josip Filip Vukasovići korpuses, hiljem sai Knežević selle üksuse juhatajaks. Peale sõja lõppu naasis ta Wurmseri husaarirügementi. 1792. aastal viidi ta üle Vécsey husaarirügementi nr. 34.

1796. aastal ülendati Knežević ooberstleitnandiks ning järgmisel aastal ooberstiks. 1797. aastal sai ta ka husaarirügemendi nr. 2 ülemaks. 27. aprillil 1799 osales rügement Cassano lahingus, mille ajal korraldas Prantsuse vasakul tiival mitu rünnakut. Selle eest autasustati Kneževići Maria Theresia militaarordeni rüütliristiga. 19. juunil ründas tema rügement Calendasco juures Prantsuse korpust ning põhjustas sellele suuri kaotusi, võeti ligi 300 vangi. Ta osales hiljem veel Novi lahingus ja Cuneo piiramisel. 1800. aastal ülendati ta kindralmajoriks. Sellel aastal juhatas ta Radkersburgis brigaadi.

1809. aastal ülendati Knežević feldmarssal-leitnandiks. Viiande koalitsiooni sõja algul võttis ta üle Andreas von Stoičevići korpuse. Samal aastal sai ta husaarirügemendi nr. 3 *inhaberiks.* 1813. aastal valiti ta Kolmikkuningriigi asehalduriks. 1815. aastal sai tast Veneetsia kuningriigi sõjaväekuberner. Sama aasta septembris läks ta ratsaväekindrali auastmes erru. Elu lõpuni elas ta Sveta Jelenal.

Vinko Knežević suri 11. märtsil 1832.

Viited
------

1. 1 2 3  "Knesevich de Szent-Helena, Vincenz Freiherr". Vaadatud 14.04.2024.
2. 1 2  Lk 147 (Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich)
3. 1 2  Lk 41-42 (Thürheim, 1862)
4. ↑  Lk 108-109 (Duffy, 1999)
5. ↑  Lk 33 (Thürheim, 1862)

### Kasutatud kirjandus

* Duffy, Christopher. Eagles Over the Alps: Suvorov in Italy and Switzerland, 1799. 1999.
* Thürheim, Andreas. Die Reiter-Regimenter der k.k. österreichischen Armee. Kd. 1. 1862.
* Wurzbach, Constantin von. Knesevich von Szent-Helena, Vincenz Freiherr. Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich. Kd. 12. 1864.
1524 mm raudtee kontreilervagunid poolhagistega Soomes Pasila raudteejaamas
**Kontreilervagun** (ingl. k. *contrailer car; huckepack car*) on vagunplatvorm kombineeritud vedude ja intermodaalvedude tarvis veoautode, täishaagiste ja poolhaagiste veoks. Vagunid on varustatud kinnitusvahenditega veokite ja haagiste fikseerimiseks vagunplatvormil. Osa vagunitest võimaldavad vedada ka konteinereid.        

1435 mm raudtee poolhaagiste kontreilervagunid (taskuvagunid)

Ülevaade
========

Mandri-Euroopas kasutatakse **madalapõhjalisi vaguneid** *(*ingl.k. *low floor wagon),* mille laadimine toimub tõstukite ja pukk-kraanadega. Tugevdatud konstruktsiooniga treilerid tõstetakse sildkraanade või konteineri virnastajatega spetsiaalsete haaratsite abil vagunitele. Seejuures „istuvad" poolhaagise rattad selleks ette nähtud süvendites nii, et nende täiendav kinnitamine pole alati vajalik.

Soome raudtee veeremigabariit võimaldab kasutada tavapärase kõrgusega (ca 1,2 m) spetsiaalseid siledapõhjalisi vaguneid, mille laadimine toimub estakaadilt (küljeplatvormilt). Kesk-Euroopas pole raudtee infrastruktuuri kõrguspiirangute tõttu niisuguste vagunite kasutamine võimalik. Maanteetranspordi veoühikute ja veovahendite veoks kasutatakse erineva kuju ja ehitusega vaguneid.

**Autorongi vagun** (ingl. k. *rolling-road car*) on kombineeritud vedude (auto rongil vedu) tegemiseks mõeldud spetsiaalne, madala põhja ja väikeste ratastega vagun, mis kokku ühendatuna moodustavad nn **veereva tee** (ingl.k. *rolling road*)*.* Vedukautod poolhaagistega ja veoautod täishaagistega sõidavad kaldteel viimasele vagunile ja kaldteed mööda maha esimeselt vagunilt, läbides nii liikudes kogu kokku ühendatud vagunite pikkuse tee.

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Transport ja transporditehnoloogiad*. 2021. ISBN 9789916960035.
**Järeltellimus** *(*ingl.k*. backorder)* on täielikult või osaliselt täitmata jäänud tellimus (avatud müügitellimus müüja majandustarkvaras ja avatud ostutellimus ostja majandustarkvaras), mis täidetakse toodete saadavuse tekkimisel.  Kliendi poolt soovitud ajal täitmata jäänud tellimus ei too endaga automaatselt kaasa järeltellimust, kuna klient võib pöörduda tooteanaloogi tarnimiseks konkurendi poole. Kokkuleppel müüjaga ei pruugi ostja teha tarnimata toodetele uut tellimust, vaid tarne toimub juba esitatud tellimuse alusel.

Seotud terminid
---------------

**Täitmata tellimus** (ingl.k. *backlog order*) on kliendilt saadud, kuid veel tarnimata tellimus (sh järeltellimused). Enamasti on tegemist võlgnevusega tellimuse täitmisel / täitmata jäänud tellimusega. 

**Täitmata tellimuste loetelu** (ingl.k. *backlog*) on loetelu varasemalt esitatud kliendi tellimustest  või järeltellimustest, mis on jäänud osaliselt või täielikult täitmata ja mille täitmist klient ootab. Tavapäraselt täidetakse need tellimused pärast toodete saadavuse tekkimist. 

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
2. 1 2  *Logistikasõnastik*. Seilecs. 2021. ISBN 9789916960066.
Toivo Nilson, Antti Kammiste, Boris Ozdoba ja Kunnar Suviste 1992. aastal  
Foto: Jaan Künnap
**Antti Kammiste** (sündinud 25. novembril 1966) on eesti muusik.

Kammiste on õppinud Haapsalu Gümnaasiumis ja Haapsalu Muusikakoolis klaverit ning Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis muusikateooriat ja klaverit. 

Kammiste on mänginud klahvpille ansamblites In Spe, Just Knud Qvikstad ja Mr. Lawrence ning tegi kuni 2023. aasta augustini koostööd laulja Ivo Linnaga. 
Aastast 2024 on ta Taaramäe lasteaia muusikaõpetaja.

Ta on olnud TV3 saate "Hoia ja keela" saatejuht.
2024. aasta kevadel teeb Kammiste teeb kaasa teleprojektis „Tähtede täht".

Isiklikku
---------

Antti Kammistel on kahest kooselust kolm last. Tema poeg on kitarrist Mark Eric Kammiste.

Viited
------

1. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 440
2. ↑  Jaanus Kulli. Alati naerusuine muusik ja teletäht Antti Kammiste: «Ma pole kunagi väitnud, et ma edev ei ole.» Õhtuleht, 2. juuli 2005.

Välislingid
-----------

* Antti Kammiste andmebaasis MusicBrainz (*inglise keeles*)