Hoburaudkaar
Kaksikaken San Migueli kirikul Eirés. Lugo, Galicia
Toledo. Puerta del Sol
Taevase Jeruusalemma väravad. Mosaraabia raamatuillustratsioon. Facundus 253v
**Hoburaudkaar** on kaaretüüp, mis meenutab kujult hobuserauda. See tähendab, et kaar on kahe kolmandiku kuni kolmveerandi ringjoone pikkune ning kaare suurim laius ei asu mitte lähtekividel, vaid neist kõrgemal.

Hoburaudkaar on tuntud eeskätt islamimaade arhitektuuri kaudu (Euroopas nimetatakse seda mauri arhitektuuriks) ning kaart on kasutatud sellest lähtunud stiilides, näiteks mosaraabia ja *mudéjar*-stiilis ehitistes.

Konstrueerimine
---------------

Hoburaudkaare keskpunkt, millest lähtub kaare raadius, ei asu mitte kaare lähtejoonel nagu ümarkaare puhul, vaid lähtejoonest kõrgemal. Tavaliselt võetakse kaare keskpunktiks sildeava keskpunkti ja lähtekividelt (joonisel A ja B) umbes 30-kraadise nurga all tõusvate sirglõikude lõikumispunkt. Kaare raadius võrdub siin kaare suurima laiusega, mis võib olla laiem kui sildeava.

Hoburaud-teravkaar koosneb kahest kaarest, mille keskpunktid asuvad lähtekividelt (A ja B) 45-kraadise nurga all tõusvatel sirglõikudel.

Pildid
------

* Ümarkaarne hoburaudkaarÜmarkaarne hoburaudkaar
* Teravkaarne hoburaudkaarTeravkaarne hoburaudkaar

Ajalugu
-------

### Rooma ja läänegooti arhitektuuris

Tegelikult esineb hoburaudkaar juba islamieelses Süüria varakristlikus kunstis. Hoburaudkaare varaseim kasutus Euroopas on läänegootide kirikuehitistes 7. ja 8. sajandil (varaseim San Juan de Baños, mis pühitseti 661. aastal), seega ammu enne islami jõudmist Pürenee poolsaarele. Erandlik on hoburaudkaarse ukseavaga Eulalia tempel (Santalla de Bóveda) Lugos Galicias, mis on hoopis Rooma-aegne ehitis ning on inspireerinud oletust, et hoburaudkaar on provintsiaalrooma päritolu.

Eelromaani ehitiste vahendusel jõudis hoburaudkaar ka Roussilloni ja Languedoci romaani arhitektuuri (esineb näiteks romaani kirikuis Palairacis St. Gaudensis).

* Hoburaudkaared 4. sajandist pärit Süüria arhitektuuris: Nisibise Püha Jakobi kirikus (Nusaybin) TürgisHoburaudkaared 4. sajandist pärit Süüria arhitektuuris: Nisibise Püha Jakobi kirikus (Nusaybin) Türgis
* Santa Eulalia fassaad Lugos. 2. sajandSanta Eulalia fassaad Lugos. 2. sajand
* San Juan de Bañose kirik. Vaade kesklöövist koori. 7. sajandSan Juan de Bañose kirik. Vaade kesklöövist koori. 7. sajand
* Kirik Santa María de Quintanilla de las Viñas (Burgos). Võidukaar ja kooriruum altariga. 7.–8. sajandKirik Santa María de Quintanilla de las Viñas (Burgos). Võidukaar ja kooriruum altariga. 7.–8. sajand
* San Juani kiriku aken (Santianes de Pravia). 8. sajandSan Juani kiriku aken (Santianes de Pravia). 8. sajand
* Lunastaja kirik Valdedioses Astuurias. 9. sajandLunastaja kirik Valdedioses Astuurias. 9. sajand
* Püha Miikaeli kabel Sournias Oksitaanias (Pyrénées-Orientales). 10. sajandPüha Miikaeli kabel Sournias Oksitaanias (Pyrénées-Orientales). 10. sajand

### Mauri arhitektuuris ja sellest mõjustatud stiilides

Varaseim islamiga seotud ehitis, millel esineb hoburaudkaar, on Damaskuse Suur mošee Süürias, mis ehitati ajavahemikus 706–715. Kuid oma hiljem enim kasutatud kuju sai hoburaudkaar Hispaania territooriumil ja Põhja-Aafrikas. Muslimitest valitsejate dünastiad Pürenee poolsaarel võtsid hoburaudkaare laialt kasutusele oma ehitistes, aktsentueerisid seda ornamentide ja värvidega ning kujundasid sellest uusi variante, nagu teravkaarne hoburaudkaar või lehvikkaar. Mauri arhitektuurist jõudis hoburaudkaar ringiga tagasi mosaraabia arhitektuuri, samuti käsikirjade illustratsioonidesse. Hoburaudkaar esineb mudejar-stiilis ehitistel Hispaanias veel 16. sajandil.

* 8. sajandi hoburaudkaar Damaskuse mošees8. sajandi hoburaudkaar Damaskuse mošees
* Kairouani Suure mošee kaared TuneesiasKairouani Suure mošee kaared Tuneesias
* Córdoba mošee palvesaali kaared. 8. sajandCórdoba mošee palvesaali kaared. 8. sajand
* Hoburaudkaartest petikarkaad Córdoba mošee sissekäigu fassaadilHoburaudkaartest petikarkaad Córdoba mošee sissekäigu fassaadil
* Endine mošee, praegune El Cristo de la Luz kirik Toledos, ehitatud 999. aastalEndine mošee, praegune El Cristo de la Luz kirik Toledos, ehitatud 999. aastal
* Mudejar-stiilis aken siseõue. Casa de Pilatos Sevillas, 16. sajandi algusMudejar-stiilis aken siseõue. Casa de Pilatos Sevillas, 16. sajandi algus

### India arhitektuuris

Hoburaudkaart leidub ka Vana-India arhitektuuris, arhitektuurilise elemendina budistlikel tšaitjadel (*gavaksha*-kaared) alates 3. sajandist eKr.

* Detail Bedse koobaste tšaitja fassaadilt. 1. sajandDetail Bedse koobaste tšaitja fassaadilt. 1. sajand
* Gavaksha-kaarega ehitusdetail koobastempli fassaadilt*Gavaksha*-kaarega ehitusdetail koobastempli fassaadilt
* Koobastempel, sissepääs tšaitjasse Nasikis. Ehitatud ajaarvamise vahetuse paikuKoobastempel, sissepääs tšaitjasse Nasikis. Ehitatud ajaarvamise vahetuse paiku

### Mujal

Uuema aja arhitektuuris leiab hoburaudkaart historitsistlikus mauri arhitektuuri kopeerivas uusmauri stiilis (*Moorish Revival*, neo-*mudéjar*).

Hoburaudkaarega sarnanevat lukuauk-akent on arhitektuurilise elemendina kasutatud juugendarhitektuuris.

* Historitsistlik uus-mauri stiilis Kolmainu katedraal Gibraltaris. Läänefassaad (1832)Historitsistlik uus-mauri stiilis Kolmainu katedraal Gibraltaris. Läänefassaad (1832)
* Härjavõitluse areen Las Ventas MadridisHärjavõitluse areen Las Ventas Madridis
* Neo-mudejar-stiilis Maison Clarence de Sola (1913). Montreal, KanadaNeo-mudejar-stiilis Maison Clarence de Sola (1913). Montreal, Kanada
* Juugendhoone Rue du Lac 6 Ixellesis Belgias (1902)Juugendhoone Rue du Lac 6 Ixellesis Belgias (1902)
* Lukuauk-aknad juugendmajal RiiasLukuauk-aknad juugendmajal Riias
* Goertzi villa ValgasGoertzi villa Valgas

Viited
------

1. ↑
2. ↑  E. Keser-Kayaalp and N. Erdoğan. The cathedral complex at Nisibis. – Anatolian Studies. Vol. 63 (2013), lk. 137-154
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2019. Vaadatud 11. mail 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑  Leicester B. Holland. The Origin of The Horseshoe Arch in Northern Spain. – American Journal of Archaeology Vol. 22, No. 4, 1918. lk 378–398
6. ↑  "The Development of the Horseshoe Arch in Christian Spain" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. juuli 2019. Vaadatud 11. mail 2019.
7. ↑  Audrey Lancho. Mudéjar in Cáceres: Islamic Architectural Influence in a Small Spanish Town
8. ↑
9. ↑
10. ↑

Välislingid
-----------

* Hufeisenbogen. – HiSoUR Kunst Kultur Ausstellung
* Peter Hubert. The Development of the Horseshoe Arch in Christian Spain
* Luis de Villanueva Domínguez and Fernando Vela Cossío. The Horseshoe Arch in Toledo
* Visigooti arhitektuur. Põhijooned ja illustratsioonid