recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Hertsog Friedrich. Maal 1575. aastast.
**Friedrich** (11. aprill 1557 – 17. detsember 1597) oli Vohenstrauss-Parksteini hertsog aastatel 1569 kuni 1597.

Elulugu
-------

Friedrich sündis Meisenheimis pfaltskrahv Wolfgangi neljanda pojana. Pärast isa surma aastal 1569 jaotasid Friedrich ja tema vennad territooriumi: Friedrich sai väikese territooriumi Vohenstraußi ümbruses. Friedrich suri Friedrichsburgi lossis aastal 1597 ja maeti Lauingenis.

Abielu
------

Friedrich abiellus 26. veebruaril 1587 hertsog Heinrich XI tütre Katharina Sophiega, abielust sündis kolm last:

1. Anna Sophie (25. november 1588 – 21. märts 1589)
2. Georg Friedrich (8. märts 1590 – 20. juuli 1590)
3. Friedrich Kasimir (8. märts 1590 – 16. juuli 1590)

Viited
------

1. ↑  "Geschichte der Stadt Vohenstrauß". Vaadatud 05.01.2024.
2. ↑  "RUNDE HUTAGRAFFE DES PFALZGRAFEN FRIEDRICH VON PFALZ-ZWEIBRÜCKEN-VOHENSTRAUSS-PARKSTEIN (1557-1597)". Vaadatud 05.01.2024.
3. ↑  "Geschichte der Pfalzgrafenstadt Vohenstrauß". Vaadatud 05.01.2024.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Wolfgang** | **Vohenstrauss-Parksteini hertsog**1569–1597 | Järgnev**Philipp Ludwig** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tööriistast; perekonnanime kohta vaata artiklit Haamer (perekonnanimi)* |

---

Haamriga naelutamine
**Haamer** on tööriist mida kasutatakse löögijõu edastamiseks, mis tekib kokkupõrkel esemega. Enamus haamreid on käsitööriistad ja neid kasutatakse naelte sisselöömiseks, osade paigutamiseks, metalli muljumiseks ja asjade purustamiseks. Olenevalt funktsioonist on haamrid eri kuju, suuruse ja struktuuriga.

Tänapäeval on haamripea enamasti valmistatud kõvaks kuumutatud terasest, käepide on tehtud puidust või plastist. Mõiste ,,haamer’’ kehtib ka mingi mehhanismi osale, mis tekitab lööke, näiteks klaverihaamrid.

Maailmas on rohkem kui 40 tüüpi haamreid, millel on palju erinevaid kasutusviise.

Ajalugu
-------

Esimesed lihtsad haamrid tulid kasutusele umbes 3,3 miljonit aastat tagasi 2012. aastal Sonya Harmandi ja Jason Lewise Stony Brooki ülikoolist tehtud leiuga. Nad avastasid Keenias Turkana järve juures väljakaevamisel suure hulga erikujulisi kive, mis olid seotud pulkade külge ning neid kasutati löökriistadena. Käepidemed pärinesid 30000 eKr kiviajast. Haamri arheoloogiline uuring näitab, et see võib olla vanim tööriist, mille kohta on ka tõendeid varasest eksisteerimisest.
Väino Reinart (2012)
**Väino Reinart** (sündinud 28. detsembril 1962 Kuressaares) on Eesti diplomaat. 

Ta on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi raadioelektroonika erialal. 

Aastal 1992 asus ta tööle välisministeeriumi. Ta on juhtinud Eesti delegatsiooni läbirääkimistel Venemaaga, töötanud välisministeeriumi poliitikaosakonna peadirektorina ning poliitika- ja pressiküsimuste asekantslerina. 

Aastatel 1995–1999 oli ta Eesti alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni juures. 

Aastatel 2002–2007 oli Väino Reinart Eesti suursaadik Euroopa Liidu juures. Alates augustist 2007 oli ta Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides ja Mehhikos ning alates 2008. aastast ühtlasi suursaadik Kanadas. 

2012. aastast oli ta Eesti suursaadik Afganistanis ja 2018–2023 Eesti suursaadik Jaapanis.

Alates augustist 2023 on Reinart Eesti suursaadik Türgis ning alates novembrist 2023 ühtlasi ka suursaadik Pakistani Islamivabariigis. Kuni 8. jaanuarini 2024 oli ta ka Eesti suursaadik Filipiini Vabariigis.

Tunnustus
---------

* 2001 – Auleegioni ordu komandör
* 2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2017 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk

Viited
------

1. ↑  Eesti uueks suursaadikuks Jaapanis sai Väino Reinart. ERR Uudised, 02.07.2018.
2. ↑  Chiraci visiidi ajal anti 70 ordenit. Delfi, 30. juuli 2007.
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 5334

Välislingid
-----------

* Väino Reinart: ma usun väärtustepõhise poliitika olemasolusse, intervjuu Saarte Hääles, 26. oktoober 2007
**MiG-31** (vene keeles МиГ-31, NATO koodnimi **Foxhound**) on Nõukogude Liidus lennuki Mig-25 baasil konstrueeritud ja siiani Venemaa relvastuses olev ülehelikiirusel lendav püüdurhävitaja, mis töötati välja 1970. aastatel ja mille prototüüp tõusis õhku 1975. aastal. 

NSV Liidu õhuvägede väeosadesse jõudsid esimesed lennukid 1981. aastal. Kokku on ehitatud 519 sellist lennukit..

Hävitaja kaalub 40 tonni ning on konstrueeritud lendamiseks suurtes kõrgustes lühiajaliselt kiirusega kuni 3000 km/h (Machi arv 2,83). Relvastuseta lennukit kasutatakse luureülesannetel.

MiG-31 on relvastatud Gatling tüüpi Š-6-23 automaatkahuriga (260 mürsku) ja 2 R-40 (NATO koodnimi AA-6 Acrid) või 4 R-60 (NATO koodnimi AA-8 Aphid) rakettidega püloonidel tiiva all, tavaliselt R-33 (NATO koodnimi AA-9 Amos).

Lennukid MiG-31 on tänapäevalgi Venemaa, Kasahstani ja Süüria relvastuses.

Viited
------

MiG-31

1. ↑  "Leningradi oblastis kukkus alla Vene hävituslennuk Mig-31". *Postimees*. 8. aprill 2022.
2. ↑  Mladenov, Alexander (juuli 2015). "The Foxhound's New Tricks". *Air International*. **19** (1): 28.

Välislingid
-----------

* Delfi: Venemaa peatas lennud alla kukkunud hävitajaga MiG-31 Delfi, 19. november 2010. Hävitaja kukkus alla plaanilisel treeninglennul 60 kilomeetri kaugusel Bolšoje Savino lennuväljast kirdes.
**Harilik nõgilillik** (*Limosella aquatica*) on taimeliik nõgililliku perekonnast ja mailaseliste sugukonnast.

Kirjeldus
---------

Väikene poolveelise eluviisiga ühe- või mitmeaastane taim, paljuneb seemnetega ja võsunditega. Kõik lehed juurmised, enamasti 3–5 cm kõrgused, mõlajad või äraspidimunajad, tihti punakad või punased. Õied viietised, umbes 3–5 mm läbimõõdus, roosad. Õitseb juunist oktoobrini (külmadeni).

Levik ja kasvukohad
-------------------

Üldlevilalt tsirkumpolaarne, osadel andmetel looduslikult vaid Euroopas, Gröönimaal ja Siberis. Eestis levinud hajusalt mandriosas.  Kasvab märjal mudal või pinnasel, veekogude kaldavees rannikul, karjääride põhjas, pinnasteede servadel jne. Leiukohti on jäänud vähemaks, seetõttu on liikide ohustatuse hindamisel (2018) pälvinud staatuse "ohualdis". Kindlasti võiks nõgilillikut Eestis sagedamini kohata, kui taimehuvilised oskaksid talle rohkem tähelepanu pöörata.

Viited
------

1. ↑  "Limosella aquatica — harilik nõgilillik". *Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon*. 2019.
2. ↑  Kukk, Toomas (2019). *Eesti vähetuntud taimed*. Tallinn: Varrak. Lk 198.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Harilik nõgilillik** |

* Harilik nõgilillik andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Nová Baňa** (saksa keeles *Königsberg*, ungari keeles *Újbánya*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas Žarnovica ringkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Nová Baňa asub Hroni jõe ääres Pohronský Inoveci mäestiku jalamil, Žarnovicast ligikaudu 9 km edelas.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1337. aastal. 1345. aastal sai Nová Baňa vaba kuningliku mäelinna õigused. Linnas kaevandati väärismetalle. 1664. aastal hävitasid Türgi väed linna. 1722. aastal võeti Nová Baňa kaevanduses kasutusele esimene aurumasin Mandri-Euroopas. 1723. aasutati linnas kullakaevandamise aktsiaselts. Kohalikud kullalaevandused suleti 1887. aastal kahjumlikkuse tõttu. 1907. aastal ehitati Nová Baňasse klaasivabrik.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli slovakke 93,26%, ukrainlasi 0,5%, tšehhe 0,2%, ungarlasi 0,17% ja mustlasi 0,11%.

Sõpruslinnad
------------

* Tšehhi Mimoň, Tšehhi
* Horvaatia Nin, Horvaatia

Viited
------

1. ↑  História Mesto Nová Baňa. Vaadatud 4. detsembril 2023
2. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Nová Baňa at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 4. detsembril 2023
**Herbert Niilisk** (18. veebruar 1930 Nabala vald – 16. oktoober 2006 Tõravere) oli eesti geofüüsik.

Herbert Niilisk sündis Nabala vallas. Õppis Haapsalu Gümnaasiumis. Tartu ülikooli lõpetas 1955. aastal geofüüsikuna.

Töötas FAI (hiljem AAI) atmosfäärifüüsika sektoris alates 1955. aastast. Osales aktinomeetrilistes mõõtmistes ning sellekohase riistapargi väljatöötamises. Uuris taimkatte kiirgusrežiimi. 1965. aastal kaitses Tartu ülikoolis kandidaadiväitekirja "Mõnede põllukultuuride spektraalne kiirgusrežiim fotosünteetiliselt aktiivses spektripiirkonnas", juhendaja L. B. Krasilštšikov.

1966–1970 oli FAI teadusdirektor, edasi eksperimentaalastrofüüsika sektori vanemteadur. Alates 1967. aastast tegeles instituudi arvutuspargi arendamisega ning 1979. aastal hakkas juhtima rakendusmatemaatika sektorit. 1974. aastal osales vene uurimislaeval "Akadeemik Koroljov" AAI uurimisrühma koosseisus rahvusvahelises ekspedistsioonis TROPEX-74, kus tagas mõõtmisandmete arvutitöötluse.

Oli tegev mitmete vabariiklike ja üleliiduliste teadusürituste korraldamisel. Töötas AAI-s 1992. aastani.

Töid päikesekiirguse levi kohta taimkattes, konstrueerinud aparaate kiirgusrežiimi uurimiseks taimkattes.

Suri 16. oktoobril 2006 Tõraveres, maetud Nõo kalmistule.

Viited
------

1. ↑  U. Veismann, R. Veskimäe, toim. Universum valguses ja vihmas. OÜ Revers Grupp, Tallinn 2005.
2. ↑  Tartu observatoorium Tõraveres. Koostanud Tõnu Viik. Aasta Raamat OÜ, Tõravere 2014.
3. ↑  In Memoriam Herbert Niilisk. EFS aastaraamat 2006
La Quadrature du Net
La Quadrature du Neti protest HADOPI seaduse vastu
**La Quadrature du Net** (prantsuse keeles "interneti kvadratuur") on Prantsuse ühiskondlik organisatsioon, mis toetab internetiõigusi ja -vabadust. See pooldab Prantsusmaal ja Euroopas seaduste kehtestamist, mis austaksid interneti asutamispõhimõtteid, eelkõige teadmiste vaba liikumist. La Quadrature du Net osaleb avalikes poliitikadebattides kõnevabaduse, autoriõiguse, telekommunikatsiooni reguleerimise ja internetiprivaatsuse teemadel.

Organisatsiooni asutasid 2008. aastal vaba tarkvara edendajad ja aktivistid. Tuntuks sai see võitluses HADOPI seaduse vastu, mis oli palju vaidlusi tekitanud plaan kehtestada Prantsusmaal nn "astmelise reaktsiooni" (inglise keeles *graduated response*) reeglistik, võimaldamaks autorikaitsetööstusel sundida teenusepakkujaid piirama või katkestama väidetavate autoriõiguse rikkujate ligipääsu internetile. Aktsioonidest internetitsensuuri vastu ja võrguneutraalsuse poolt jõudis Quadrature järgmiste teemadeni nagu LOPPSI seadus, Euroopa telekomipakett ja ACTA. 2012. aastal pälvis Quadrature'i eestkõneleja ning üks asutajaist Jérémie Zimmermann Electronic Frontier Foundationi pioneeriauhinna (EFF Pioneer Award) ACTA-vastase tegevuse eest.

Quadrature'i toetavad teised vaba tarkvara ja aktivismiorganisatsioonid, nende seas Electronic Frontier Foundation ja Vaba Tarkvara Fond (Free Software Foundation). Jérémie Zimmermanni kutsutakse sageli televisiooni ja intervjueeritakse, et näidata avalikkuse vastuseisu HADOPI seadusele ja Euroopa telekomipaketile.

Organisatsiooni teine kaasasutaja on Philippe Aigrain, kes on kirjutanud kaks raamatut info ühisomandi teemal.

Nime päritolu
-------------

Organisatsiooni nimi viitab ringi kvadratuurile, mis on lahendamatu matemaatiline probleem.

Organisatsiooni sõnul on "infovoogu digiajastul võimatu seaduste ja tehnika abil tõhusalt kontrollida, kahjustamata avalikkuse vabadust ning majanduse ja ühiskonna arengut". Organisatsiooni tõmbab paralleeli ringi kvadratuuriga, millega inimesed sajandeid vaeva nägid, kuni mõistsid, et seda on võimatu lahendada algselt soovitud moel.

Viited
------

1. ↑  "Who We Are" La Quadrature du Neti kodulehel
2. ↑  "Squaring the Net : the debate is open". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2013. Vaadatud 13. märtsil 2013.
3. ↑  La Quadrature du Net : acte de résistance ?
4. ↑  La Quadrature ? "5 gus dans un garage" pour le cabinet d'Albanel
5. ↑
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. aprill 2013. Vaadatud 13. märtsil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
7. ↑  "Assange 'The World Tomorrow' — Ep 8: Cypherpunks Part 1". Vaadatud 5.06.2012.
8. ↑
9. ↑  "La Quadrature du Net – Why the name "Squaring the net"?". Laquadrature.net. Vaadatud 12.09.2012.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **La Quadrature du Net** |

* La Quadrature du Neti ametlik koduleht
* La Quadrature du Neti viki
* La Quadrature du Neti teadetetahvel
* La Quadrature du Net Twitteris
**Iljušin Il-76** (vene keeles Ильюшин Ил-76, NATO koodnimega **Candid**) on Nõukogude Liidus Iljušini konstrueerimisbüroo loodud nelja turboventilaatormootoriga ülatiivaline sõjaväe transpordilennuk, esmalend 25. märts 1971.

Il-76 lennukitel olid Solovjov D-30KP mootorid, igal mootoril tõmme 118 kN, suurim kasulik last 43 tonni, 

IL-76 on kasutuses nii Venemaa tsiviillennunduses Aeroflotis kui ka sõjaväes (Il-76 Candid-B). IL-76, mida NSVL lennukitööstuse ministeeriumi käskkirja alusel asuti looma 1966. aastal, on 1963. aastal esmalennu teinud Lockheed C-141 Starlifter analoog. Ameerika Ühendriikide õhuväe C-141-le, mida nüüd asendab McDonnel Douglas/Boeing C-17 Globemaster III, võis paigaldada maksimaalselt 42 tonnise lasti.

2012. aastal moderniseeritud Il-76 lennukid said võimsamad mootorid, igal mootoril tõmme 142 kN, kasulik last suurenes 60 tonnini.
Lastimiseks kasutatakse tagumist rampi, millega on võimalik tõsta kuni 30 000 kg koormat, abiks on ka 2 lastiruumi lakke paigaldatud vintsi.

Enamikul lennuväe lennukitest Il-76 on kaks 23 mm automaatkahurit lennuki sabaosas. Lennukisse saab mahutada 140 reisijat või 125 langevarjurit.

[[File:Il-76. (4685102330).jpg|pisi|300px]

Kasutajaid
----------

██  ainult sõjaline kasutus
██  ainult tsiviilkasutuses 
██  mõlemad 

* Ukraina
* Venemaa

Mudelid
-------

 
* Berijev A-50
* Berijev A-100
* Xi'an Y-20 ja KJ-2000, Hiina

Viited
------

1. ↑  Iraanis lennukatastroofis hukkunud ukrainlaste surnukehade Ukrainasse toomine (vene keeles) - Zn.ua, 13.01.2020 (vaadatud: 11.12.2020)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Iljušin Il-76** |

Välislingid
-----------

* Goverloi kohal katsetati täiendavalt komplekteeritud Il-76 MD Ukraina sõjaväele (vene keeles) - Liga Novosti, 04.01.2020 (vaadatud: 04.01.2020)
Omniva pakiautomaat Kosel. 31.01.2021.
Pakiautomaat Tšehhis (2016)
Itella pakiautomaat Kosel. 31.01.2021.
DPD pakiautomaat Kosel. 31.01.2021.
**Pakiautomaat** on automaat postipakkide saatmiseks ja vastuvõtmiseks.

Eestis on pakiautomaatide võrk Itella SmartPOST-il, Omnival, DPD-l ja Cleveronil. Cleveron toodab ise ka pakiautomaate.

Eesti oli esimene riik maailmas, kus automaadi abil inimeselt inimesele paki saatmise teenus toimima hakkas.

Automaadid asuvad käidavates kohtades: ostukeskuste juures ja muude avalike asutuste lähistel või sees. Pakiautomaadid võimaldavad inimestel pakke saada ja saata ühes punktis ning selle eest kohapeal maksta. Eestis on iga elaniku jaoks pakiautomaat ligikaudu 15-minutise sõidu kaugusel.

SmartPost paigaldas esimese pakiautomaadi 2008. aastal Viljandis Selverisse.

Eesti Posti esimene pakiautomaat paigaldati 2010. aastal Tallinnas Viru keskuse juurde.

Eestis alustati 2022. aastal raamatute laenutusplatvormide kaudu pakiautomaatidesse teoste saatmisega.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pakiautomaat** |

1. ↑  "Delivery time". *Itella Latvia* (Ameerika inglise). Vaadatud 18. detsembril 2022.
2. ↑  "Cleveron®".
3. ↑  ERR (11. november 2009). "Parimaks logistikaettevõtteks valiti Smartpost". *ERR*. Vaadatud 21. detsembril 2023.
4. ↑  "Posti SmartPost". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2012.
5. ↑  ERR (26. mai 2008). "Arengufond tegi oma esimese investeeringu". *ERR*. Vaadatud 21. detsembril 2023.
6. ↑  "Esimene Eesti Posti pakiautomaat tuleb Viru keskuse juurde". *Ärileht*. Vaadatud 21. detsembril 2023.
7. ↑  ERR (20. september 2022). "Uus laenutusplatvorm võimaldab tellida teoseid ka koju ja pakiautomaati". *ERR*. Vaadatud 21. detsembril 2023.
**Ines Jaagus** (neiuna **Ines Oit**; 11. jaanuar 1921 – 12. august 2015) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1940. aastal Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi ja 1942. aastal Tallinna Pedagoogiumi. 

Aastatel 1942–1943 töötas ta Kernu algkoolis õpetajana. Aastatel 1943–1944 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. 1950. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuriosakonna.

Ta töötas aastatel 1950–1981 Tartus, algul linna peaarhitekti projekteerimis-geodeetilises büroos (Arnold Matteuse käe all), seejärel arhitektina ja peaarhitektina Eesti Projekti Tartu osakonnas. Ta oli aastast 1958 Eesti Arhitektide Liidu liige.

Isiklikku
---------

Tema vennad olid helilooja Arne Oit ja tehnikateadlane Edgar Oit.

Kirjandus
---------

* Niina Raid. "Jaagus, Ines". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 123

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Lahkunud on arhitekt Ines Jaagus
* Haud Tartu Pauluse kalmistul
Taani kuninglik perekond 2010. aastal
Taani kroonprints Frederik
**Taani kuninglikku perekonda** kuulub Taani monarh ja tema pereliikmed. Kõik Taani kuningliku perekonna liikmed omavad tiitlit Taani prints või Taani printsess. Kuningannat nimetatakse Tema Majesteet, tema ja troonipärija lapsi Tema Kuninglik Kõrgus ja teisi perekonna liikmeid Tema Kõrgus. Nad kuuluvad Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi dünastiasse, kust pärineb ka praegune Norra kuninglik perekond.

Kuningliku perekonna liikmed
----------------------------

* Taani kuninganna Margrethe II
	+ Taani kuningas Frederik X ja Taani kuninganna Mary
		- prints Christian
		- printsess Isabella
		- prints Vincent
		- printsess Josephine
	+ prints Joachim ja printsess Marie
		- prints Nikolai
		- prints Felix
* printsess Benedikte, Margrethe II õde
* Kreeka kuninganna Anne-Marie, Margrethe II õde
* printsess Elisabeth, Margrethe II nõbu

Laiendatud kuningliku perekonna liikmed
---------------------------------------

Laiendatud kuninglikku perekonda kuuluvad pereliikmed, kes ei oma kuninglikku tiitlit, kuid on kuninganna Margrethe II-ga lähedalt suguluses: printsess Benedikte abikaasa, nende lapsed ja laste abikaasad. Kuna printsess Benedikte on abielus Sayn-Wittgenstein-Berleburgi printsiga, kannavad ta lapsed tiitlit Sayn-Wittgenstein-Berleburgi prints või printsess. Samuti kuuluvad perekonda printsess Benedikte lapselapsed.

Kreeka kuninglik perekond, Hispaania kuninganna Sofía ja Suurbritannia prints Philip
------------------------------------------------------------------------------------

Kreeka kuningapere liikmed kannavad lisaks tiitlit Taani prints või printsess, kuna Kreeka kuningas George I sündis Taani printsina. Siia kuulub Kreeka kuningapaar Konstantínos II ja Anne-Marie, kes on kuningapaar ainult nime poolest, ning nende lapsed ja lapselapsed. 

Lisaks võib pereliikmeteks lugeda ka Hispaania kuningannat Sofíat ja Suurbritannia printsi Philipit, kes sündisid vastavalt tiitlitega Kreeka ja Taani printsess ning prints.

Norra kuninglik perekond
------------------------

Norra kuningapere liikmed on Taani kuningaperega suguluses Haakon VII kaudu, kes sündis Taani printsina.

Rosenborgi krahvid ja krahvinnad
--------------------------------

Rosenborgi krahvide ja krahvinnade hulka kuuluvad endised Taani printsid (Margrethe II nõod), kes abiellusid loata ja kaotasid seega oma kuningliku tiitli.

Vaata ka
--------

* Taani troonipärimisjärjekord
Romanovite vapp
**Romanovite dünastia 300. aastapäev** oli 1913. aastal üle kogu Venemaa Keisririigi toimunud pidustused tähistamaks 300. aasta möödumist Romanovite dünastia võimule saamisest.

Venemaa Keisririigi linnades peeti kirikutes tänupalvusi, korraldati kohalike sõjaväegarnisonide sõjaväeparaade, kuberneride ja linnapeade pidulikke balle, õhtusööke ja vastuvõtte, korraldati ajaloonäitusi ja rahvapidusid. Paljude majade ja kaupluste aknaid kaunistasid keisririigi lipud ning tsaar Mihhail Romanovi ja valitseva keisri Nikolai II portreed. Aastapäevapidustuste programm oli mahukas, selle tähistamine algas veebruaris ja kestis 1913. aasta sügiseni. Lõpupidustused toimusid Moskvas.

Tähistamine Eestimaa ja Liivimaa kubermangus
--------------------------------------------

* Romanovite valitsuse 300 a juubelipidustused Narvas (1913)Romanovite valitsuse 300 a juubelipidustused Narvas (1913)
* Romanovite dünastia 300. aastapäeva tähistamine Tartu Raekoja platsil (6. märts 1913)Romanovite dünastia 300. aastapäeva tähistamine Tartu Raekoja platsil (6. märts 1913)
* Aleksander I silla avamine (14. september 1913)Aleksander I silla avamine (14. september 1913)

Mälestusmärgid
--------------

* Romanovite 300-aastase valitsemise juubeli monument

Välislingid
-----------

* Kõigekõrgem manifest 21. veebruar 1913
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on loomade perekonnast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Jänes (täpsustus).* |

---

Jänes ühes Vooremaa külas. 2017. a suvi.
**Jänes** (*Lepus*) on jäneseliste seltsi jäneslaste sugukonda kuuluv perekond.

"Loomade elu" järgi on jänese perekond pärisjäneslaste alamsugukonna ainus perekond. Sellesse kuulub 15 liiki, mis asustavad eeskätt parasvöötme avamaastikke ja metsi. Üksikud liigid elavad kõrbetest kuni tundrani, kaasa arvatud Gröönimaal ja Taimõri järve ääres. Kõige mitmekesisemad on nad Põhja-Ameerikas, seevastu Lõuna-Ameerikas puuduvad. Austraalias ja paljudel saartel on nad aklimatiseeritud.

Eestis elutsevad 2[*viide?*] jäneste liigist hall- ja valgejänes. Mõlemad toituvad suvel rohttaimedest, talvel söövad puude ja põõsaste oksi, koort ja võrseid, rikkudes nii ka viljapuid. Nad ise on mitme kiskja põhiliseks toiduks.

Karvastik on enamikul jänestel pruunikashall. Talvel muutuvad paljud jänesed heledamaks, valgejänes ja ameerika jänes valgeks (ainult kõrvaotsad jäävad mustaks). Jänesed tegutsevad peamiselt öösel, meeltest on kõige paremini arenenud haistmine ja kuulmine. Nad on üsna paiksed, kuid tundras ja Gröönimaal elavad rändloomad. Heade varjetingimuste korral nad ei põgene, vaid peituvad.

Jänesed poegivad kaks-kolm korda aastas. Pojad on juba sündides hästi arenenud, ema käib neid ainult imetamas. Emasloom imetab mitte ainult oma, vaid ka võõraid poegi, kui neid leidma juhtub.

Mõni jäneseliik on tähtis karusnaha poolest. Kõik Põhja-Ameerikas elavad liigid on jahiloomad. Nad võivad levitada inimeselegi ohtlikke haigusi, näiteks tulareemiat, samuti kanda puuke, kellelt omakorda haigusi saada võib.

Liigid
------

* Jänese käpajäljed ja pabul. Kõrvemaa, 2015. aasta talv.*Lepus americanus* – ameerika jänes
* *Lepus barchyurus* – mandžuuria jänes
* *Lepus capensis* – kapi jänes
* *Lepus castroviejoi* – kantaabria jänes
* Jänese jäljemuster Kõrvemaal. 2015. aasta jaanuar.*Lepus corsicanus* – korsika jänes
* *Lepus europaeus* – halljänes
* *Lepus granatensis* – ibeeria jänes
* *Lepus timidus* – valgejänes
* *Lepus tolai* – tolai jänes

Kultuur
-------

* Ühistranspordis sõidu eest maksmata sõitjaid nimetatakse jänesteks.
* 24. detsembril 2000 avati Pihkva oblastis Mihhailovskojes mälestusmärk jänesele. Nimelt ajendas jänes Aleksandr Puškinit mitte sõitma Peterburi osalema dekabristide ülestõusus 1825. aasta detsembris. Ülestõus suruti maha, selle 5 osalejat hukati ning üle saja saadeti sunnitööle või Siberisse asumisele.

Vaata ka
--------

* küülik

Viited
------

1. 1 2  "Loomade elu", 7. kd. lk. 102–109, eriti lk. 102

Välislingid
-----------

* [Soomes pidas jänes varestega lahingut]

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jänes** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Jänes**
 |
Nikolai Marr
**Nikolai Marr** (25. detsember 1864 (6. jaanuar 1865) Khuthaisi (Gruusia) – 20. detsember 1934 Leningrad) oli Gruusia päritolu vene ja nõukogude filoloog, ajaloolane, etnograaf ja arheoloog, Keiserliku Teaduste Akadeemia akadeemik (1912). Hiljem oli ta NSV Liidu akadeemik ja Teaduste Akadeemia asepresident.

Tuntuse saavutas Marr 1910. aastatel kaukaasia keelte uurijana. Ta arendas teooriat "jafetiidi keelte" kohta, mille järgi on kaukaasia, semi-hami ja baski keel arenenud ühisest algkeelest. 1924. aastast väitis ta isegi, et kõigil maailma keeltel on üks algkeel, mis koosnes neljast hüüdsõnast: *sal*, *ber*, *jon* ja *roš*.

Marri hüpoteese kasutati ära Nõukogude Liidus 1920.-30. aastail kestnud kampaanias väiksemate kirjakeelte üleviimiseks ladina alfabeedile. 1950. aastate keskel tunnistati Marri keeleteaduslikud uurimused aga marksismivastasteks, absurdseteks ja keeleteadust pidurdavateks. Maailma keeleteaduses pole need kunagi laialdast tunnustust leidnud.

Kirjandus
---------

* Paul Ariste, "Akadeemik N. Marr – nõukogude keeleteaduse looja" – Looming 1949, nr 10, lk 1256–60
* Jossif Stalin, "Marksism ja keeleteaduse küsimused" (aastal 1950 Pravdas avaldatud 3 artiklit, mis ilmusid ka ajakirjas Looming, 1950, nr 6, 7, 8). Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1953, 108 lk
* В. М. Алпатов, "История одного мифа: Марр и марризм", Москва: Наука, 1991, 240 lk
* Paul Ariste, "Mälestusi". Toimetanud Mart Orav, Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 2008 (nimeregister)
**Glaukoom** (ka **rohekae** ja **roheline kae**; ladina keeles *glaucoma*) on silmahaiguste rühm, mille iseloomulikeks tunnusteks on okulaarne hüpertensioon koos nägemisnärvi kahjustusega. Rõhu tõus võib viia nägemisnärvi kahjustuse ja pimedaks jäämiseni. Glaukoome esineb nii loomadel kui ka inimestel.

Glaukoomid võivad lisaks okulaarsele hüpertensioonile ja nägemisnärvi kahjustusele olla ka kaasasündinud või tekkida soonkesta põletiku või silma vigastuse järel. 

Rahvasuus levinud arvamus rohelise kile kasvamisest silmale on väär.

Inimestel
---------

### Klassifikatsioon

Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis liigitatakse glaukoomid järgmisteks vormideks:

* [H40.0] – Glaukoomikahtlus
* [H40.1] – Primaarne avatud ehk lahtise nurga glaukoom
* [H40.2] – Primaarne kinnise ehk suletud nurga glaukoom
* [H40.3] – Silmatraumajärgne sekundaarne glaukoom
* [H40.4] – Silmapõletikujärgne sekundaarne glaukoom
* [H40.5] – Silma muude haigusseisundite järgne sekundaarne glaukoom
* [H40.6] – Ravimitekkene sekundaarne glaukoom
* [H40.8] – Muu glaukoom
* [H40.9] – Täpsustamata glaukoom

* [H44.5] – Absoluutne glaukoom
* [Q15.0] – Kaasasündinud glaukoom
* [P15.3] – Sünnivigastusetekkene traumaatiline glaukoom.

#### Schlemmi kanal ja okulaarne hüpertensioon

Silmasisene rõhk võib tõusta ka vesineste ringlushäire tõttu. Kui Schlemmi kanal ummistub või muutub põletikuliseks, võib tulemuseks olla kõrgenenud silmasiserõhk. Okulaarne hüpertensioon koos nägemisnärvi kahjustusega võib glaukoomi põhjustada.

Vaata ka
--------

* Koerte glaukoom
* Tonomeetria
* Katarakt

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Glaukoom** |

Viited
------

1. ↑  Glaukoom. Patsiendi juhendmaterjal, Veebiversioon (vaadatud 15.03.2016)
Prints Christian (2013)
**Taani prints Christian** (**Christian Valdemar Henri John**) (sündinud 15. oktoobril 2005) on Taani kroonprintsi Frederiki ja Taani kroonprintsessi Mary esimene laps ning kuninganna Margrethe II ja prints Henriku kolmas lapselaps. 

Printsil on noorem õde printsess Isabella ning nooremad kaksikutest vend ja õde – prints Vincent ja printsess Josephine.

Ta on Taani troonipärimisjärjekorras kroonprints Frederiki järel teine. Kui Christiani isast saab kuningas või kui isa sureb enne Margrethe II, saab ta kroonprintsiks. Kui Christianist saab Taani kuningas, hakkab ta kandma nime **Christian XI**.

Sünd
----

Prints Christian Valdemar Henri John sündis Kopenhaageni Ülikooli haiglas 15. oktoobril 2005 kell 13.57. Ta kaalus 3,5 kilo ja oli 51 cm pikk.

Järgmisel päeval heisati tema sünni puhul riigilipud ning kell 12 lasti suurtükkidest Holmeni mereväebaasis ja Kronborgi lossis 21 aupauku. Päikeseloojangul süüdati ligi 1000 aastast traditsiooni järgides üle kogu Taani märgutuled ning mereväe alused suunasid oma tuled pealinna poole.

Ristimine
---------

Prints Christian ristiti 21. jaanuaril 2006, traditsiooniliselt kolm kuud pärast sündi Christiansborgi lossi kirikus piiskop Erik Norman Svendseni poolt. 

Christiani ristivanemad on

* Norra kroonprints Haakon
* Norra kroonprintsess Mette-Marit
* Taani prints Joachim
* Rootsi kroonprintsess Victoria
* Kreeka kroonprints Pavlos (Frederiki tädipoeg, kuninganna Anne-Marie poeg)
* Jane Stephens (Mary vanem õde)
* Jeppe Handwerk ja Hamish Campell (Taani kroonpaari sõbrad)

Eesnimed
--------

Prints Christiani monogramm.
Printsi neli eesnime on kõik pärit tema suguvõsast:

* **Christian** on pandud vanavanaisa kuningas Christian X järgi ning jätkab traditsiooni, mille kohaselt kõik Taani kuningad kannavad nime Christian või Frederik.
* **Valdemar** on pandud esiisa, kuningas Valdemar IV järgi. See on ka kuninglikus suguvõsas tavaline lisanimi.
* **Henri** valiti printsi isapoolse vanaisa prints Henriku järgi.
* **John** valiti printsi emapoolse vanaisa John Donaldsoni järgi.

Lennuk Christian Valdemar Viking
--------------------------------

Scandinavian Airlines System nimetas 8. augustil 2006 uue lennukimargi, A319 Christian Valdemar Vikingiks.

Lasteaed
--------

27. märtsil 2007 läks prints Christian esimest korda lasteaeda, kus ta hakkab käima arvatavasti paar-kolm korda nädalas. Prints pandi Fredensborgi palee lähedasse Kuninganna Louise nimelisse lasteaeda, kus ta viibib koos n-ö tavaliste lastega.

Välislingid
-----------

* Prints Christiani ametlik koduleht
* Foto
**Sadõr Džaparov** (sündinud 6. detsembril 1968 Keng-Suus) on Kõrgõzstani poliitik. Ta on olnud parlamendi liige ja peaminister ning alates 28. jaanuarist 2021 on ta Kõrgõzstani president.

Poliitiline karjäär
-------------------

Džaparovi poliitiline karjäär algas 2005. aastal. 2008-2010 oli ta Riikliku Korruptsiooni Ennetamise Ameti eesotsas, aga vähese eduga - korruptsioon Kõrgõzstanis lokkas. Pärast 2010. aasta Kõrgõzstani revolutsiooni võitles Džaparov Kumtori kullakaevanduse riigistamise eest ja suurkorporatsioonide vastu, temast sai liikumise populaarne nägu. Kullakaevamise riigistamist soovivad meeleavaldused muutusid aina radikaalsemateks ning 2013. aastal piirasid protestijad ühel meeleavaldusel kohaliku kuberneri ümber ja lukustasid ta oma autosse kinni. Kirgiisi võimud defineerisid selle kohtus inimröövina ning mõistsid Džaparovi 11,5 aastaks vangi. 

Oma vanglakaristust kandis ta kuni 2020. aasta rahutusteni. Oktoobris puhkenud rahutuste ajal, mis algasid parlamendivalimiste kahtlaste tulemuste tõttu, vabastati Džaparov protestijate poolt ning Kõrgõzstani Riigikohus tühistas ta vanglakaristuse. Vanglast vabanenuna tegi Džaparov mitu katset saada peaministriks ning sundida tollane president Sooronbaj Džeenbekov tagasi astuma, saades lõpuks peaministriks määramise Džeenbekovi poolt  9. oktoobril 2020 ning alates 15. oktoobrist ka presidendi ametikoha kohusetäitjaks  Ta oli mõlemal ametikohal kuni 14. novembrini 2020. 

10. jaanuaril 2021 toimunud Kõrgõzstani presidendivalimistel saatis teda edu ja 79% kirgiisi rahvast toetas Džaparovi ametlikult presidendiks saamist.  Samuti hääletas rahvas valimistel presidendi õiguste suurendamise üle, millele anti ka selge toetus.  Džaparovi presidentuuri on iseloomustanud populistlike loosungite kasutamine, enda rahvapresidendina tutvustamine ning Venemaale lähenemine.

Tunnustus
---------

* 2023 Austuse orden (Venemaa)

Viited
------

1. ↑  Agnieszka Pikulicka-Wilczewska (12.01.2021). "Kyrgyzstan's Sadyr Japarov: From a prison cell to the presidency". *Aljazeera*.
2. 1 2  "Kyrgyzstan president set to win new constitutional powers". *DW*. Aprill 2021.
3. ↑  "Kõrgõzstani president lahkub ametist". ERR. 15. oktoober 2020, 18:45. Vaadatud 16.10.2020.
4. ↑  "Kyrgyzstan ends state of emergency as nationalist consolidates power" (inglise). Reuters. 16.10.2020. Vaadatud 16.10.2020.
5. ↑  Vladimir Isachenkov (16. oktoober 2020). "Kyrgyzstan's prime minister becomes acting president" (inglise). Moskva: AP. Vaadatud 17. oktoobril 2020.
6. ↑  "Japarov Appears To Win Kyrgyz Presidential Election, Set To Get Sweeping Powers" (inglise). RFE/RL. 10.01.2021. Vaadatud 10.01.2021.
7. ↑  "Nationalist Sadyr Zhaparov wins Kyrgyzstan's presidential elections". *DW*. 10.01.2021.

Välislingid
-----------

* Agnieszka Pikulicka-Wilczewska, Who is Kyrgyzstan’s new prime minister, Sadyr Japarov?, Al-Jazīrah, 15. oktoober 2020
Maian Kärmas HeadReadi proosavõistulugemisel Tallinna Kirjanike Maja musta laega saalis  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 28. mai 2015
**Maian-Anna Kärmas** (sündinud 25. veebruaril 1978 Tallinnas) on eesti helilooja, laulusõnade autor, laulja ja ajakirjanik.

Haridus
-------

Kärmas on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli prantsuse filoloogia erialal.

Erialaliselt täiendanud end Prantsusmaal[*viide?*].

Muusikategevus
--------------

Laiemat tuntust on Kärmas kogunud Eurovisiooni lauluvõistlusega. Tema sõnadega laul "Everybody" võitis 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse Taanis. Ta on kirjutanud mitmeid laule Evelin Samuelile, kelle esitatud "Diamond of Night" Kärmase teksti ja taustalauluga pälvis 1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Jeruusalemmas kuuenda koha.

Kärmas on osalenud Tallinna Linnahalli muusikalis "Hüljatud" ning osalenud muusikalide "Miss Saigon" ja "Oliver!" lavaletoomises, olles lavastaja assistent ja tõlke toimetaja. Kärmas on kirjutanud eestikeelse teksti ka Vanemuise teatris etendunud muusikali "Chess" esimese vaatuse finaalile.

2003. aastal ilmus Kärmase sooloalbum "Tuigutuled", mille materjali esitas Kärmas üle kogu Eesti toimunud autoriõhtutel. Sageli on Kärmas laval musitseerinud Evelin Samueli, Ülo Kriguli ja Ain Aganaga.

Kärmas paistab silma tundeküllaste esituste ning sellega, et suurem osa tema repertuaarist on ta enese kirjutatud. Aastal 2010 ilmus tema teine sooloalbum "Õnneleid". Kolmanda sooloalbumi "Sõnalõimijad" jaoks viisistas ta eesti luuleklassikat, album ilmus 2014. aasta lõpus.

Maian Kärmas oli 2017. aastal toimunud XII noorte tantsupeo "Mina jään" originaalmuusika ja laulutekstide looja ning lavastuse stsenaariumiidee kaasautor. Tantsupeo jaoks loodud originaalmuusika eest pälvis ta 2018. aasta veebruaris Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia.

2023. aasta lõpus avaldas ta debüütromaani "Manilundila".

Ajakirjandustegevus
-------------------

Maian-Anna Kärmas on olnud Vikerraadio saatejuht ning ta on Raadio Tallinna programmijuht.

Tunnustus
---------

* 2017 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvakultuuri loomingu aastapreemia originaalheliloomingu eest tantsu valdkonnas)

Isiklikku
---------

Maian-Anna Kärmase vend Lieven-Mihkel Kärmas juhib Eesti Televisiooni populaarset telesaadet "Pealtnägija". Maian-Anna Kärmas elab Tallinnas.

Diskograafia
------------

### Albumid

* "Tuigutuled" (Hitivabrik 2003)
* "Õnneleid" (Uneandam 2010)
* "Sõnalõimijad" (Uneandam 2014)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Maian Kärmas** |

* Maian Kärmas andmebaasis MusicBrainz (*inglise keeles*)
* Anneli Aasmäe "Maian Kärmas avab inimesi muusikaga", Maaleht, 19. juuni 2008
* 4. juuni 2023 12:05, Heli nälg, Maian Kärmas, Jupiter/Vikerraadio
**Peet Nõmmik** (18. veebruar 1900 Sipelga talu, Taevere vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 6. mai 1947 Norillag, Krasnojarski krai) oli eesti vaimulik. 

Ta lõpetas 1921 Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi ja 1926 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Prooviaasta pidas ta Türi koguduses. Ordineeriti vaimulikuks 12. juunil 1927.

25. septembril 1927 valiti ta Türi koguduse täieõiguslikuks õpetajaks. Ta teenis Türi kogudust kuni 30. detsembrini 1944, mil ta arreteeriti jumalateenistuse ajal (seoses Omakaitsesse kuulumisega) ja saadeti Norilskisse vangilaagrisse, kus ta suri 6. mail 1947.

Peet Nõmmik on oma õige nime all üks tegelasi Silver Anniko romaanis "Rusikad".

Ühiskondlik ja poliitiline tegevus
----------------------------------

Ta osales Vabadussõjas. Tegeles hõimuliikumisega.

Peet Nõmmik kandideeris 1938. aastal I Riigivolikokku (Riigivolikogu 22. valimisringkond), kuid ei osutunud valituks.

II maailmasõja ajal kuulus ta Omakaitsesse.

Tunnustus
---------

1926. aasta 7. septembri Postimees kirjutas, et viimase kursuse üliõpilane, korp! Ugala liige Peet Nõmmik on Türil jõe põhjast välja toonud ühe töölise ja oma oskust mööda tema ka ellu äratanud. Samas nimetas Nõmmik sündmust «ilusamaks tunniks oma elus». Uppuja päästmise eest anti talle Eesti Punase Risti hõbeauraha.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem. Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon. EVR. Stockholm 1988
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. mai 2009. Vaadatud 26. aprillil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Rita Puidet. "Olnud ustavad töötegijad: Truu kuni surmani – Peet Nõmmik". Eesti Kirik, 31. märts 2010
**Piotrkówi kubermang** (vene keeles Петроковская губерния; poola keeles *Gubernia piotrkowska*) oli haldusüksus (kubermang) aastatel 1867–1917 Venemaa Keisririigi Visla-äärses piirkonnas. Kubermangu keskus oli Piotrków Trybunalski (19. sajandi lõpul umbes 30 000 elanikuga linn). Kõrgeim ametiisik – kuberner.

Piotrkówi kubermang moodustati 1867. aastal Varssavi, Kaliszi ja Kielce kubermangu osadest. Kubermangu pindala oli 10 763 ruutversta. Elanikke oli 1897. aasta rahvaloenduse andmetel 1 403 901.

Piotrkówi kubermangu koosseisu kuulus kaheksa maakonda. 1897. aasta rahvaloenduse 
andmetel oli kubermangu elanikest poolakaid 72,1%, juute 15,2%, sakslasi 10,6% ja venelasi 1,4%. Rahvaarvult suurimas kubermangu maakonnas – Łódźi maakonnas – oli juute 23,5% ja sakslasi 22,6% maakonna elanikkonnas.

Kubermangu suurim linn (ühtlasi Visla-äärse piirkonna suuremaid linnu) oli Łódź (aastal 1900 hinnati elanike arvuks 314 000).

Vaata ka
--------

* Varssavi kindralkubermang
* Varssavi kubermang

Välislingid
-----------

 Piotrkówi kubermang – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Eesti Töötukassa** on töötuskindlustuse seaduse alusel tegutsev avalik-õiguslik juriidiline isik, mis alustas tegevust 2002. aastal. Kindlustushüvitisi hakati välja maksma 2003. aastal ning 1. mail 2009 võttis Eesti Töötukassa üle Tööturuameti ülesanded .

Töötukassa eesmärk on tööturupoliitika elluviimine ja töötuskindlustuse korraldamine töötuskindlustuse seaduses, tööturuteenuste ja -toetuste seaduses, töövõimetoetuse seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud korras .

**Eesti Töötukassa** korraldab **töötuskindlustust** eesmärgiga tagada :

* töötuse korral tööotsingute ajaks kaotatud sissetuleku osaline kompenseerimine;
* töölepingu ülesütlemise hüvitamine töötajale koondamise korral;
* töötajate nõuete kaitse tööandja maksejõuetuse korral.

**Eesti Töötukassa** viib ellu tööpoliitikat eesmärgiga tagada :

* tööealise elanikkonna võimalikult kõrge tööhõive;
* pikaajalise töötuse ja tööturult tõrjutuse ennetamine.

Eesti Töötukassa kõrgeim juhtimisorgan on nõukogu, millel on kuus liiget. Vastavalt töötuskindlustuse seadusele nimetab Vabariigi Valitsus kaks nõukogu liiget, Eesti Ametiühingute Keskliit ja Teenistujate Ametiliitude Organisatsioon kumbki ühe liikme ning Eesti Tööandjate Keskliit kaks liiget .

Töötukassa tegevjuhtimise eest vastutab neljaliikmeline juhatus. Eesti Töötukassa juhatuse esimees on Meelis Paavel .

Viited
------

1. 1 2 3 4 5   (vaadatud 22.05.2018)
2. ↑   (vaadatud 22.05.2018)

Välislingid
-----------

* Töötukassa koduleht (vaadatud 21.02.2013)
**Tianjin Shi** (hiina keeles 天津市 (*Tianjin Shi*, toonimärkidega *Tiānjīn Shì*)) on linnaks (*shi*) nimetatav 1. järgu haldusüksus Hiinas. Asub Pekingist kagus Hai He ja Keisrikanali ühinemiskohas.

See jaguneb 15 linnarajooniks (区 *qū*) ja kolmeks maarajooniks (县 *xiàn*).

Tianjin Shi keskus on Tianjin, mille moodustavad 6 linnarajooni, kus elab 3,761 miljonit inimest. Need on Heping (和平区 Hèpíng Qū), Hexi (河西区 Héxī Qū), Hebei (河北区 Héběi Qū), Nankai (南开区 Nánkāi Qū), Hedong (河东区 Hédōng Qū) ja Hongqiao (红桥区 Hōngqiáo Qū).

Tianjini majandus tugineb keemia-, elektroonika-, tekstiili- ja terasetööstusel. Linnas on paljude välisfirmade esindused.

Tianjin on raudteede ja autoteede sõlmpunkt. Peking asub 1 tunni autosõidu kaugusel. Sadam asub 50 km kaugusel kesklinnast Tanggus. 10. augustil 1980 avati linnas esimene lõik Tianjini metroost. Trammiliiklus toimis linnas aastatel 1906–1972, trollibussiliiklus 1951–1997. 2006. aastal pandi tööle 7,86 km pikkune rööbasbussiliin.

Linnas on palju kõrgkoole, neist tähtsamad on Tianjini Ülikool, Nankai Ülikool ja Tianjini Tehnikaülikool.

Tianjini järgi on nimetatud asteroid 2209 Tianjin.

* Tianjini kontserdihallTianjini kontserdihall
* Sild üle Hai He jõeSild üle Hai He jõe
* Tianjin Jinwan PlazaTianjin Jinwan Plaza
* Tianjini teletornTianjini teletorn

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tianjin Shi** |

* Tianjini koduleht (*hiina keeles*)

| * v
* r
Hiina Rahvavabariigi provintsid, keskalluvusega linnad, autonoomsed ja erihalduspiirkonnad |
| --- |
| Provintsid | 
Anhui • Fujian • Gansu • Guangdong • Guizhou • Hainan • Hebei • Heilongjiang • Henan • Hubei • Hunan • Jiangsu • Jiangxi • Jilin • Liaoning • Qinghai • Shaanxi • Shandong • Shanxi • Sichuan • Zhejiang • Yunnan |  |
| Autonoomsed piirkonnad | 
Guangxi • Ningxia • Sise-Mongoolia • Tiibet • Xinjiang |
| Keskalluvusega linnad | 
Beijing Shi • Chongqing Shi • Shanghai Shi • Tianjin Shi |
| Erihalduspiirkonnad | 
 Macau •  Hongkong |
**Naatan Haamer** (sündinud 21. oktoobril 1965 Tartus) on eesti luterlik vaimulik.

Ta lõpetas 1984. aastal Mustvee 1. Keskkooli ja 1997 EELK Usuteaduse Instituudi. Omandas 2008 Tartu Ülikoolis religiooniantropoloogia magistrikraadi. 

Ordineeriti 20.03.1991.

* 1991–1997 EELK Tarvastu Peetri koguduse õpetaja;
* 1997–2017 EELK Tartu praostkonna vikaarõpetaja;
* 1998–2004 EELK Haiglahingehoiu Keskuse juhataja
* 2008–2009 EELK Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja kohusetäitja;
* 2016–2017 EELK Tartu Ülikooli-Jaani koguduse hooldajaõpetaja;
* Alates 2017 EELK Tartu Ülikooli-Jaani koguduse abiõpetaja

Alates 2015. aastast EELK Diakoonia- ja ühiskonnatöö komisjoni ning vaimuliku ameti komisjoni liige. 1992. aastast Tartu naistekliiniku hingehoidja. Alates 1999 Tartu Ülikooli inimuuringute eetika komitee, alates 2000. aastast Euroopa Haiglakaplanite võrgustiku ja Pereterapeutide Ühingu ja Supilinna Seltsi juhatuse liige.

Isiklikku
---------

Naatan Haamer on vaimulik Harri Haameri pojapoeg ning Eenok Haameri poeg. Tema vanaonud olid kunstnik Eerik Haamer ning arhitekt Eugen Haamer. Naatan Haameri vend Markus Haamer on samuti vaimulik ning teine vend Siimon Haamer teoloog.

Publikatsioonid
---------------

* Luuleraamat „Jäljekuld" 2004,
* Margit Arndt-Kalju, Naatan Haamer. "Meie vaimulikud. Naatan Haamer". Gallus 2018
**Salihorski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2499 km². 2009. aasta seisuga elas seal 136 145 inimest.

Rajoon moodustati 1965. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Akciabari, Chorastava, Čyrvonaja Słabada, Čyževičy, Damanavičy, Doŭhaje, Hocki, Kapacevičy, Krasnadvorcy ja Zaževičy külanõukogu.

Halduskeskus on Salihorski linn. Teised suuremad asulad on Starobini ja Čyrvonaja Słabada alev.

Rajoonil on aastast 2010 oma telekanal. Salihorski rajoonis on ka oma raadiokanal. Ilmuvad lehed *Інфа-Кур'ер* (antakse välja Słuckis), *Лидер-Пресс*, *Шахцёр* ja *Калійшчык Салігорска*.

* Kaalisoola töötlev tehasKaalisoola töötlev tehas
* Zaževičy.Zaževičy.
* Kaevandus nr 2Kaevandus nr 2
* Salihorski rajooni maastikSalihorski rajooni maastik

Rajooni tähtsamad jõed on Sluč ja Morač. Rajooni territoorium asub Polesje madalikul. Kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 135–150 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Kastryčniku küla juures (182 meetrit). Rajoonis asuvad suured kaalisoola ja kivisoola lademed.

2009. aasta seisuga olid elanikest 88,87% valgevenelased, 7,08% venelased, 1% ukrainlased ja 3,05% oli teistest rahvustest. 62,54% elanike emakeel oli valgevene keel, 32,39% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 27,64%, vene keelt aga 64,08% elanikke.

Välislingid
-----------

 Salihorski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Minski oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Barysaŭ rajoon • Bierazino rajoon • Červieńi rajoon • Dziaržynski rajoon • Kapyli rajoon • Klecki rajoon • Krupki rajoon • Łahojski rajoon • Lubańi rajoon • Maładziečna rajoon • Minski rajoon • Miadziełi rajoon • Niasviži rajoon • Puchavičy rajoon • Salihorski rajoon • Słucki rajoon • Smalavičy rajoon • Staryja Darohi rajoon • Stoŭbcy rajoon • Uzda rajoon • Vałožyni rajoon • Vilejka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Žodzina |
**Ave Matsin** (sünninimi **Ave Reimann**, sündinud 25. oktoobril 1973 Sürgaveres) on eesti tekstiilikunstnik.

Elukäik
-------

Ave Matsin õppis aastatel 1988–1993 Tartu Kunstikoolis kunstnik-dekoraatoriks. Aastal 1999 lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia tekstiili eriala bakalaureuseõppe, aastatel 1999–2000 õppis ta samas koolis kunsti ja kunstiajaloo õpetajaks. Aastal 2002 lõpetas Matsin Eesti Kunstiakadeemias tekstiili eriala magistriõppe ning asus seejärel samas ka doktorantuuri,  mis jäi tal lõpetamata. 

Aastatel 1992–1995 töötas Matsin Sürgavere Põhikooli kunstiõpetuse õpetajana, 1994–1997 Pirita Majandusgümnaasiumi norra keele õpetajana. Seejärel oli ta Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi tekstiiliateljee õpetaja ja kunstihuviõppe projektijuht aastatel 1998–2001 ning Eesti Kunstiakadeemia tunnitasuline siiditrüki ja kangakudumise õppejõud aastatel 2000–2001. 2001. aastal asus Ave Matsin tööle Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemiasse, kus on rahvusliku tekstiili lektor, rahvusliku käsitöö osakonna juhataja, projektijuht, pärandtehnoloogia õppekava programmijuht.

Tunnustus
---------

* 2010 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia aastapreemia
* 2011 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia aastapreemia
* 2011 Tartu Ülikooli aumärk
* 2014 Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia aastapreemia
* 2015 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koos Tiina Jürgeniga; „Mulgi rahvarõivas" koostamise eest)
* 2015 stipendium "Ela ja sära"
* 2022 Valgetähe V klassi teenetemärk

Liikmesus
---------

Ave Matsin kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu.

Viited
------

1. ↑  Tekstiil 100 koduleht vaadatud 29.03.2017
2. 1 2  TÜ Viljandi kultuuriakadeemia koduleht vaadatud 21.08.2017
3. 1 2 3  TÜ Viljandi kultuuriakadeemia koduleht vaadatud 29.03.2017
4. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.
5. ↑  Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015" Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751

Välislingid
-----------

* Ave Matsin Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Niasviži rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 863 km². 2009. aasta seisuga elas seal 41 618 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Astroŭki, Haradzieja, Hryckievičy, Jušavičy, Kazły, Karcevičy, Łańi, Lavonavičy, Lipa, Zubki, Niasviž, Siejłavičy ja Snoŭ külanõukogu.

Halduskeskus on Niasviži linn. Teised suuremad asulad on Haradzieja alev ja Snoŭ.

* Vialikaja LysicaVialikaja Lysica
* Vialikaja LipaVialikaja Lipa
* SnoŭSnoŭ

Rajooni tähtsamad jõed on Łań ja Uša. Rajooni lõunaosa asub Kapyli kõrgustikul, põhjaosa aga Stoŭbcy tasandikul. Kõrgused jäävad üldiselt vahemikku 180–200 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht asub Niasvižist lõunas (230 meetrit). 

2009. aasta seisuga olid elanikest 88,85% valgevenelased, 5,28% venelased, 4% poolakad, 1,09% ukrainlased ja 0,78% oli teistest rahvustest. 82,63% elanike emakeel oli valgevene keel, 15,35% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 68,33%, vene keelt aga 26,64% elanikke.

Välislingid
-----------

 Niasviži rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Minski oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Barysaŭ rajoon • Bierazino rajoon • Červieńi rajoon • Dziaržynski rajoon • Kapyli rajoon • Klecki rajoon • Krupki rajoon • Łahojski rajoon • Lubańi rajoon • Maładziečna rajoon • Minski rajoon • Miadziełi rajoon • Niasviži rajoon • Puchavičy rajoon • Salihorski rajoon • Słucki rajoon • Smalavičy rajoon • Staryja Darohi rajoon • Stoŭbcy rajoon • Uzda rajoon • Vałožyni rajoon • Vilejka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Žodzina |