recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Bolu provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Loode-Türgis. Provintsi keskus on Bolu.

Haldusjaotus
------------

* Bolu ringkond
* Dörtdivani ringkond
* Gerede ringkond
* Göynüki ringkond
* Kıbrıscıki ringkond
* Mengeni ringkond
* Mudurnu ringkond
* Sebeni ringkond
* Yeniçağa ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Bolu provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Rääma prügila** on aastatel 1957–2011 tegutsenud prügila Pärnu maakonnas.

Prügilast põhjasuunda jääb Rääma raba ja lõunasse Pärnu linn. Prügila geograafilised koordinaadid on 58° 24′ 22″ N, 24° 31′ 38″ E.

Prügila sulgemine
-----------------

2002 moodustasid Pärnu linn ja Paikuse vald uue prügila rajamiseks osaühingu Paikuse Jäätmekäitluskeskus. Paikuse prügila valmis 2006. aastal ning sama aasta suvest enam Rääma prügilasse jäätmeid vastu ei võetud. Ühtlasi alustati prügila sulgemistöödega.

Tegutsemisaja lõpuks oli prügilas 1,2 miljonit m³ jäätmeid. Prügila pindala oli ligikaudu 18,4 hektarit.

2008. aasta lõpus sai Keskkonnainvesteeringute Keskuse poolt allkiri otsusele prügila sulgemistööde rahastamisdokumendile, millega eraldati Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondist ligi 130 miljonit krooni. Selle kohaselt pidi 2011. aasta aprilliks valmima ka elektri ja soojuse koostootmisjaam. Lõplikuks eraldatud summaks kujunes siiski aga ligi 50 miljonit krooni.

Koostootmisjaam valmis 2011. aasta sügisel ja ametlik prügila sulgemine viidi läbi 28. oktoobril 2011. Prügilagaasi loodeti koguma hakata mahus umbes 2,1 miljonit kuupmeetrit aastas, millest saaks toota 3,5 MWh elektrienergiat ööpäevas. Gaasi arvati jätkuvat 15 aastaks ning prügila kuulutatakse lõplikult utiliseerituks 30 aasta pärast sulgemist.

Viited
------

1. ↑  "Pärnus suleti Rääma prügila" ERR, 28. oktoober 2011
2. ↑  "FOTOD: Suletud hiigelprügilast sai kasulik rohelise energia allikas" eestielu.delfi.ee, 16. november 2012
3. ↑  "Rääma prügila saab elektri ja soojuse koostootmisjaama"[*alaline kõdulink*] Bioneer, 22. september 2010
4. ↑  Pärnu Rääma prügila korrastamine KIK
5. ↑  "Pärnu Rääma prügila toodab elektrit" Reporter, 28. oktoober 2011
6. ↑  "Rääma prügila soojus- ja elektrijaam ootab pidu" Pärnu Postimees, 17. september 2011
Nantes'i edikt
**Nantes'i edikt** [n'aanti ed'ikt] on 13. aprillil 1598. aastal Prantsusmaa kuninga Henri IV välja antud dokument, mille alusel tunnistati Prantsusmaal valitsevaks religiooniks katolitsism. 

Oma veendumusi lubati siiski kuulutada ka reformitud usutunnistuse pooldajatel. Hugenotid (protestandid), kes moodustasid sel ajal kümnendiku Prantsusmaa elanikkonnast, said õiguse pidada jumalateenistusi. Küll aga ei tohtinud nad jumalateenistusi pidada Prantsuse kuningakojas, samuti Pariisis ja linnast viie ljöö ümbruses. Ka Roueni, Dijoni, Toulouse'i ja Lyoni linnas ei lubatud neil jumalateenistusi pidada. Katoliku jumalateenistusi ei tohtinud pidada Saumuri, Sedani, La Rochelle'i, Montaubani ja Montpellier' linnades.

Kaitseks katoliiklaste võimalike kallaletungide eest olid hugenotid loonud väesalku ja kindluseid. Hugenottide eriõigused ei sobinud tugevnevale kuningavõimule. Juba Richelieu vallutas hugenottide tähtsaima kindluse La Rochelle'i [laro'šelli] ning tühistas hugenottidele antud poliitilised eriõigused. Senine usuvabadus siiski säilis.

Vaata ka
--------

* Pärtliöö
**.la** on Laose Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Laosega seotud saitide jaoks ning domeen on seetõttu populaarne teiste seas näiteks Ameerika Ühendriikide Louisiana osariigi ja Los Angelese linna ning Ladina-Ameerikaga seotud saitide pidajate seas.

Välislingid
-----------

* Domeeni koduleht

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.nc** on Uus-Kaledoonia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Vormsi raamatukogu** on raamatukogu Lääne maakonnas Vormsi vallas Hullo külas.

Ajalugu
-------

Esimesed raamatud ilmusid Vormsile 19. sajandi kolmandal veerandil ning kirjavara koosnes tollal peamiselt piiblitest ja lauluraamatutest. Koolide asutamisega paranes rahva lugemisoskus ning huvi kirjanduse vastu. Siis hakkasid saarele jõudma ka õpikud ja populaarteaduslikud teosed, samuti ajakirjandusväljaanded. 

Raamatukogu tekkeloost on teada kaks olulist aastaarvu. Aastal 1919 asutati Hullo külas kooli juurde rootsikeelne raamatukogu ning 1924. aastal eestikeelne raamatukogu.

Alates 1991. aastast on raamatukogu Vormsi valla alluvuses. Kui esialgu asus see vallamajaga ühise katuse all, siis 1998. aastal kolis raamatukogu koolimajja, kus tegutseb siiani nii rahvaraamatukogu kui ka kooliraamatukoguna.

Statistika
----------

* 1919 – 296 raamatut, 43 lugejat
* 1920 – 92 lugejat, kellest 31 kooliõpilased
* 1939 – 1013 raamatut, 387 laenutust
* 1961 – Vormsil kaotati külades asunud harukogud ning terve fond koondati ühtseks koguks praegusse vallamajja Hullos
* 1974 – 8023 raamatut
* 1987 – 180 lugejat, 3566 laenutust
* 2006 – 279 lugejat, fondides kokku 12 030 raamatut

Tegevus
-------

Laenutustähtaeg on 30 kalendripäeva. Laenutatakse nii raamatuid kui ka ajakirjandusväljaandeid ning see toimub elektroonilises raamatukogusüsteemis URRAM. Raamatukogus asub ka avalik internetipunkt.

Allikad
-------

* Külli Kivi. „Suuline ja kirjalik traditsioon Vormsi kultuuriloos", Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia diplomitöö, 2006.

Välislingid
-----------

* Raamatukogu info Vormsi kodulehel
**.nr** on Nauru Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1998. aastast.

Domeeni haldab Nauru internetiteenuse pakkuja CenpacNet.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ly** on Liibüa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.mq** on Martinique Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Līgatne raudteejaam** on raudteejaam Valga–Riia raudteeliinil Cēsise piirkonnas Līgatne vallas Augšlīgatnes.

Jaamas asub lisaks peateele veel neli kõrvalteed, ooteplatvorme on kaks. Päevas peatub jaamas kümme reisirongi. Jaam asub Riiast 64,1 km kaugusel. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

Raudteejaam avati 1889. aastal. Raudtee valmimisajal jäi see Riia kreisi Sigulda kihelkonda Paltmale mõisa maadele. Kuni aastani 1927 kandis see nime Ligate raudteejaam. Esimese maailmasõja ajal rajati sealt läbi Madliena Koknese ja Skrīveri kanti viiv kitsarööpmeline raudtee, mis oli mõeldud Daugava jõel püsinud rindejoone teenindamiseks. Aastail 1934–1948 eelnes jaamale Vildoga raudteepeatus. Teise maailmasõja ajal ehitati jaama juurest 600 mm laiune kitsarööpmeline raudtee Līgatnesse, et teenindada sealset paberivabrikut. Aastail 1991–1994 see raudtee demonteeriti.

Viited
------

1. ↑  ""Līnijai Rīga-Valka 120 gadi"". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. september 2018. Vaadatud 25. detsembril 2015.
2. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 79. lk.

Välislingid
-----------

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus liinil Riia-Valga** | **Järgnev peatus** |
|  Sigulda |  **Līgatne** | Ieriķi  |
**Edmond Arnold Blumenfeldt** (30. jaanuar 1903 Peterburi – 14. märts 1946 Tallinn) oli eesti kunstnik.

Õppis aastatel 1916–1918 Peterburi Kunstide Akadeemia õhtukursustel, 1920–1922 Berliinis Albert Reimanni tarbekunsti- ja teatridekoratsioonikoolis ning 1923–1924 Pariisis.

Blumenfeldt oli Eesti esimene eriharidusega reklaamikunstnik. Lõi lavakujundusi Tallinna Töölisteatrile ja Estonia teatrile. 

1920. aastatel tegeles ta maalimisega ja oli tollal üks rahvusvaheliselt tuntumaid eesti kunstnikke.[*viide?*] 1924. aasta veebruaris olid tema teosed väljas Sõltumatute Salongi näitusel Pariisi Grand Palais’ ruumes. Pärast seda avaldasid tuntud prantsuse kunstiajakirjad artikleid käsitlustega Blumenfeldti maalidest. Seal eksponeeritud kolme teose seas oli ka maal "Notre Dame Pariisis" (1924), mis kuulus alates 1929. aastast Eesti Kunstimuuseumi kogusse, kuid hävis 1944. aastal tulekahjus. Hävisid ka Blumenfeldti "Eiffeli torn" (1923) ja "Tallinn talvel" (1926). 

Eesti Kunstimuuseumi kogus on tema maalid "Tualett" (1933) ja "Kompositsioon" ehk "Öö Baieris" (u 1922–1924).

Viited
------

1. ↑  "Blumenfeldt, Edmond Arnold". *Eesti entsüklopeedia*. Kd 14 Eesti elulood. Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000. Lk 38.
2. ↑  Alla, Hendrik (4. aprill 2016). "Avasta. Eesti kunsti hävimis- ja kadumislood (I)". *Postimees Online*. Vaadatud 17.12.2020.

Välislingid
-----------

* *Force majeure*. Eesti kunsti hävimis- ja kadumislood Kumu kunstimuuseumi kodulehel
* Edmond Arnold Blumenfeldti tööd Eesti Kunstimuuseumi digitaalkogus
**Lūcijs Endzelīns** (21. mai 1909 Tartu – 27. oktoober 1981 Adelaide) oli läti päritolu Austraalia maletaja, kirimale suurmeister (1959).

Ta sündis keeleteadlase Jānis Endzelīnsi perekonnas. Ta mängis Läti võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial: 1936. aastal mitteametlikul maleolümpial Münchenis (7. laual; Läti võistkond sai 6. koha), 1937. aastal Stockholmis (varumängijana) ja 1939. aastal Buenos Aireses (neljandal laual). 

Ta oli abielus maletaja Milda Laubertega. Koos sõitsid nad laeval Piriápolis Buenos Airese maleolümpiale (samal laeval oli ka Eesti võistkond eesotsas Paul Keresega). 

1944. aastal põgenes Endzelīns pealetungiva Nõukogude armee eest läände (Lauberte jäi Lätti). Ta mängis aastatel 1946–1947 maleturniiridel Saksamaal. Endzelīns emigreerus Saksamaalt Austraaliasse. 

Endzelīns tuli 8 korral Lõuna-Austraalia malemeistriks. 1961. aastal võitis ta Austraalia meistrivõistlused. 

Kirimales võttis ta osa maailmameistrivõistlustest. Parimaks tulemuseks jäi 2.–3. koha jagamine 2. kirimale MM-il (1956–1959).

Viited
------

1. ↑  Perlas Ajedrecísticas. ara.org
**Ain Ruuvet** (aastani 1936 **Albert Reisko**, 4. märts 1914 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 9. august 1980 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Ain Ruuvet oli pottsepa ja pagari poeg.

Lõpetas 1933 Pärnu Linna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1949 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna; majanduskandidaat (1967, TÜ), väitekiri "Materjalide kulu arvestuse ja analüüsi täiustamisest jalatsitööstuses (Eesti NSV andmetel)". Õppis 1939 TÜ filosoofiateaduskonnas. Oli 1949–1950 Kaubandusministeeriumi õppekombinaadi kaubanduse organiseerimise ja raamatupidamise õpetaja, 1950–1955 Tartu põllutöömasinatehase "Võit" pearaamatupidaja, 1955–1968 TÜ raamatupidamise kateedri vanemõpetaja, 1968–1980 TTÜ statistika ja raamatupidamise kateedri dotsent.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: tööstusettevõtete finantsseisundi analüüs, raamatupidamisarvestuse terminoloogia. Üle 50 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Raamatupidamisarvestuse alused I, II (kaasautorid K. Parvel, V. Valk). Tartu, 1963
* Valmistoodang ja selle realiseerimise arvestus. Tartu, 1972
* Raamatupidamisarvestuse žurnaalorderisüsteem. Tartu, 1973
* Tootmiskulud ja toodangu omahinna aruanded. Tartu, 1975
* Tootmisettevõtte aruandlus, bilanss ja finantstegevuse analüüs. Tallinn, 1975
* Tööstusraamatupidamine (kaasautor). Tallinn, 1974.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 370
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 359.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Akwa Ibomi osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria lõunaosas. 

Jaguneb 31 omavalitsusalaks: Abak, Eastern Obolo, Eket, Esit-Eket, Essien-Udim, Etim-Ekpo, Etinan, Ibeno, Ibesikpo-Asutan, Ibiono-Ibom, Ika, Ikono, Ikot-Abasi, Ikot-Ekpene, Ini, Itu, Mbo, Mpkat-Enin, Nsit-Atai, Nsit-Ibom, Nsit-Ubuim, Obot-Akara, Okobo, Onna, Oron, Oruk-Anam, Udung-Uko, Ukanafun, Uruan, Urue-Offong-Oruko ja Uyo.

Osariik on nafta- ja maagaasi tootmise keskus.

Elanikud on valdavalt kristlased, vähem on animiste.

Välislingid
-----------

* Osariigivalitsus

Nigeeria 1. järgu haldusüksused

Abia **·**  Adamawa **·**  Akwa Ibom **·**  Anambra **·**  Bauchi **·**  Bayelsa **·**  Benue **·**  Borno **·**  Cross River **·**  Delta **·**  Ebonyi **·**  Edo **·**  Ekiti **·**  Enugu **·**  Gombe **·**  Imo **·**  Jigawa **·**  Kaduna **·**  Kano **·**  Katsina **·**  Kebbi **·**  Kogi **·**  Kwara **·**  Lagos **·**  Nasarawa **·**  Niger **·**  Ogun **·**  Ondo **·**  Osun **·**  Oyo **·**  Plateau **·**  Rivers **·**  Sokoto **·**  Zamfara **·**  Taraba **·**  Yobe **·**  Föderaalne pealinnaala
USA Mereväe laevad lahingupaigutuses. Vahemaa laevade vahel on vähendatud foto tarvis
**Lahingukord** on sõjanduses kasutatav termin vägede paiknemise kohta lahingus ning nende kasutamise järjekorra kohta.

Lahingukord sõltub kasutatavatest väeliikidest, paiga iseärasustest, kus lahingut peetakse, andmetest vastase kohta, lahingu pidamise tavadest, lahingu iseloomust (pealetung, vastupealetung, taganemine). Lahingukord sätestatakse sõjaväe siseste dokumentidega.

Lahingukord ei puuduta mitte ainult otseselt sõdivaid väeosasid, vaid ka muid ešelone, reserve ja tugistruktuure.

Lahingukorda võidakse muuta ka lahingu käigus vastavalt vajadusele.

Ajalugu
-------

Keskaja sõdadest Euroopas on teada, et lahingukord sõltus peamiselt komandöri asukohast. Samamoodi olid paigutatud laevad Seilamise ajastul. Hiljem koos püssirohu kasutuselevõtuga hakkas lahingukord tähendama reakujulist paiknemist. Napoleoni sõdades muutus süsteem keerulisemaks, kuna sõdivate osapoolte armeed olid väga suured. Napoleon käskis oma sõjaväelastel süstematiseerida lahingutes saadud info ning sellest kujunes hiljem välja sõjaväeline luure.

Briti kogemus
-------------

Brittide ajalugu on oluline kuna nad on kasutanud inglise keelt ning sõdinud globaalselt läbi ajaloo. See on tekitanud võimaluse kasutada sarnaseid termineid ning omada võrdlusmaterjali. Britid kasutavad akronüümi ORBAT enda ja vaenlase lahingukorra jaoks.

Operatsioon Quicksilver oli peamiselt suunatud desinformatsiooni levitamisele lahingukorrast Normandia dessandi ajal.

Carl von Clausewitz
-------------------

Carl von Clausewitz defineeris lahingukorda kui "Armee eri osade või terve armee paiknemine ning nende üldine asukoht ja paiknemine nii, et see on normatiiv kogu operatsiooni või sõja ajal".

USA armee
---------

USA armeel on olemas käsiraamat (TACSOP), mis kirjeldab ära tegutsemismallid tüüpsituatsioonideks, mis võivad tekkida lahingute käigus.

Vaata ka
--------

* Cannae lahing
* Faalanks
* Gaugamela lahing
* Karree
* Kurski lahing
* Käsuliin
* Lahingurivistu
* Seanina
* Trebia lahing
* Waterloo lahing
**Al-Anoni pererühmad** (ingl k. *Al-Anon family groups*) on üleilmne kaaslaskond, mis pakub alkohoolikute pereliikmetele ja sõpradele tuge ja meelerahu, sõltumata sellest, kas alkohoolik tunnistab oma probleemi või otsib abi. Rühma võib tulla igaüks, kes kannatab või on kannatanud sellepärast, et lähedane inimene joob.

Al-Anon määratleb end iseseisva kaaslaskonnana, mille eesmärk on aidata alkohooliku sugulasi ja sõpru. Organisatsioon näeb alkoholismi kogu pere haigusena ja usub, et muutes enda suhtumist saab aidata kaasa tervenemisele. Al-Anonis õpitakse, et lähedased ei suuda alkohoolikut aidata ega tema joomist kontrollida. 

Sarnaselt Anonüümsete Alkohoolikute programmile kasutab ka Al-Anon 12 Sammu ja 12 Traditsiooni juhiseid. 

Al-Anon ei ole seotud ühegi ususekti, usutunnistuse, ametiasutuse ega poliitilise organisatsiooniga. Al-Anonisse kuulub maailma kõigi kirikute liikmeid ja ka ateiste. Igaüks võib jääda oma nägemuse juurde Kõrgemast Jõust.

Liikmetel ei ole kohustusi. Al-Anon on isemajandav tänu liikmete vabatahtlikule panusele.

Ajalugu
-------

Al-Anoni rajasid 1951. aastal Anonüümsete Alkohoolikute programmi rajanute pereliikmed. Eesti esimene Al-Anoni koosolek toimus 8. oktoobril 1993.

Rühmad
------

Grupi koosolekud järgivad kõikjal maailmas sarnast formaati, kuigi iga rühm on vaba seda vastavalt vajadusele kohandama. Tavaliselt loetakse pärast uute liikmete tervitamist ette üks 12 sammust ja sellele järgneb arutelu. 

Koosolekud on konfidentsiaalsed ja liikmed ei aruta väljaspool rühma, keda nähakse või mida koosolekul kuuldakse. Kas koosolekul rääkida või mitte, on iga osaleja vaba valik. Lisaks Al-Anonile käivad Eestis koos ka Alkohoolikute Täiskasvanud Laste rühmad.

Viited
------

1. ↑  "Al-Anoni Pererühmad". Vaadatud 29.11.2020.
2. ↑  *Tällaista on Al-Anon*. Vaasa: Multiprint Oy. 2002. Lk 3.
3. 1 2 3  "Al-Anoni Pererühmad". Vaadatud 29.11.2020.
4. ↑  "Suggested Meeting Outline" (PDF). Vaadatud 29.11.2020.
5. ↑  "Al-Anon Frequently Asked Questions".
6. ↑  "Rühmad | Alkohoolikute Täiskasvanud Lapsed".

Välislingid
-----------

* Al-Anon Eesti
* Alkohoolikute Täiskasvanud Lapsed
Maja Bugesera ringkonnas
**Bugesera ringkond** on 2. järgu haldusüksus (*akarere*) Rwandas. Bugesera asub Idaprovintsi edelaosas ja on selle kõige läänepoolsem osa.

Bugesera piirneb lõunas Burundiga. Piirkonda jääb osa Rweru järvest (18,57 km²).

Ringkonna pindala on 1337 km².

Bugesera kõrgeim koht on 1667 meetri kõrgune Juru mägi. Kliima on kuum ja kuiv, sageli esineb põuda.

Üle 90% ringkonna elanikest elatub põllumajandusest. Kasvatatakse peamiselt ube, sorgot, bataati, banaane ja maisi.

Bugesera halduskeskus on Nyamata. Veidi Nyamatast põhja pool on rajamisel Rwanda uus rahvusvaheline lennujaam.

Ringkond jaguneb 15 sektoriks (*imirenge*): Gashora, Juru, Kamabuye, Mareba, Mayange, Musenyi, Mwogo, Ngeruka, Ntarama, Nyamata, Nyarugenge, Rilima, Ruhuha, Rweru ja Shyara.

Viited
------

1. 1 2 3  "ABOUT THE DISTRICT". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2013. Vaadatud 8. mail 2012.
2. ↑  "Agriculture". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2013. Vaadatud 8. mail 2012.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Edith Paris** (24. märts 1924 Tallinn ‒ 27. aprill 2020) oli eesti graafik. 

Kunstnikuna on Edith Parise tuntuks teinud eelkõige 1950. aastate ofordid Ants Laikmaa majast Taeblas, mis on 1960. aastast Läänemaa Muuseumi filiaal. Edith Parise noorus oli seotud Haapsaluga, kus ta lõpetas 1943. aastal gümnaasiumi. 1949. aastal lõpetas Paris graafikuna Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi. 

Edith Parise raamatugraafilistest töödest on tuntuim tiitel ja ornamentaalne kujundus 1951. aasta "Kalevipoja" väljaandele. Näitustel esines ta alates 1949. aastast põhiliselt joonistuste ja akvarellidega. 

Edith Paris oli aastatel 1950‒1970 väga nõutud kui kiire ja korrektne etiketikalligraaf. 1968. aastal tegi ta koos Väino Parisega näituse Tallinna Kunstisalongis, 1974. aastal juubelinäituse sealsamas.

Isiklikku
---------

Ta sündis Tallinnas advokaat Tõnis Jürise perekonnas. Ta abiellus 1948. aastal instituudi samuti graafikuna lõpetanud Väino Parisega, kes pühendus maalimisele. Maalija on ka nende tütar Mall Paris.

Tema ema Edith Schlaff oli Ants Laikmaa onutütre tütretütar, kes on tuntud maestro Haapsalu-perioodi portreelt „Tutty Schlaff" (1902, Eesti Kunstimuuseum). Tutty Schlaff jõudis jagada oma mälestusi Laikmaast ning värvikad on ka Edith Parise mälestused elust-olust Haapsalus ajakirjas Põlvnemislugu (nr 8, 1999).
**Hallkibu** ehk **kibutilder** (*Xenus cinereus*) on kurvitslaste sugukonda kuuluva hallkibu perekonna ainus liik.

"Loomade elu" nimetab seda lindu kibutildriks ja paigutab ta tildri perekonda koos teiste tildritega, andes talle teaduslikuks nimetuseks *Tringa cinerea*.

Leitud fossiilide põhjal on tõenäoline, et hallkibu eraldus liigina oma sugulastest oligotseeni ja miotseeni piiril 22–23 miljonit aastat tagasi. Arvatavasti juhtus see Euraasias, sest just sealt on leitud kõige ürgsemaid hallkibuvorme.

Levila
------

Hallkibu on levinud Euraasia parasvöötmes Soomest läbi Põhja-Siberi kuni Kolõmani. Ta talvitub rannikul Ida-Aafrikas, Madagaskaril, Lõuna-Aasias ja Austraalias. Ta laiendab levilat lääne suunas: Soome ilmus ta alles hiljuti ning tema eksilennud Lääne-Euroopasse kuni Prantsusmaa ja Inglismaani üha sagenevad. Eestis on hallkibu eksikülaline.

Rännakul võib teda kohata Mariaanidel, kuid Palau jääb rändeteedest kõrvale ja seal teda ei kohata. Viimastel aastatel on hallkibu hakanud jõudma Alaskale, Aleuutidele ja Pribõlovi saartele. Iga mõne aasta tagant kohatakse hallkibu neotroopikas ning sinna võivad nad saabuda Aafrikast, aga võivad seltsida ka teiste rändlindudega ja koos nendega sinna Põhja-Ameerika kaudu talveks rännata. Nad on sedasi lõuna suunas jõudnud isegi Argentinasse.

Välimus
-------

Hallkibu üldpikkus on 22–25 cm. Ta on rästasuurune kahlaja, vihitajast natuke suurem. Lind kaalub 50–75 g. Tema tiib on 12–13,5 cm pikk.

Tildritest eristub hallkibu hästi sulestiku ühetoonilise halli värvuse poolest. Ainult kõhualune on valge. Binokliga on hästi näha kaks tumedat vööti tiibadel, seljal on must V-kujund. Lennul on näha laialt valkjas tiiva tagaserv. Hallkibu iseloomulik tunnus on natuke ülespoole kaardus pikk peenike nokk. Kehahoiakult sarnaneb ta vihitajaga. Häälitsused on vilejad, värelevad ja kuristavad.

Hallkibu jalad on lühikesed ja kollakasroosad. Nende kolm eesvarvast on aluse juures hästimärgatavate ujulestadega.

Eluviis
-------

Hallkibu on mageveeliste siseveekogude, peamiselt jõgede lind. Ta asustab mudaseid jõe- ja järvekaldaid, kus leidub kaldale uhutud ajupuid. Ta seltsib meelsasti kivirullija ja väiksemate rüdidega.

Hallkibu toiduks on putukad ja teised selgrootud. Ta hangib liikuvat saaki ja ajab seda taga. Vahel on hallkibu nähtud jooksmas veepiirile püütud saaki pesema.

Pesitsemine
-----------

Hallkibu muneb maapinnale 3–4 muna nagu tildridki. Et suurvee tagajärjel esimene kurn sageli hävib, muneb ta järelkurna.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  "Loomade elu", 6. kd, lk 217-218, joonis 50
2. 1 2 3 4  Lars Jonsson. "Euroopa linnud". Eesti Entsüklopeediakirjastus 2000, lk. 246

Välislingid
-----------

* Hallkibu andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hallkibu** |
Mäeotsa linnamägi (Eesti)Mäeotsa linnamägi
Asendikaart
**Mäeotsa linnamägi** on linnamägi Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Võduvere külas Mäeotsa talu piiril.

Kirjeldus
---------

Seal asus Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Põhja-lõunasuunalise linnamäe pikkus oli 150 m. Linnamäe laius oli 25–30 m, keskmise osa laius oli aga 15 m. Tegemist oli kahest otsast vallidega eraldatud linnamäega. Linnuseõue pindala oli umbes 2500–3000 ruutmeetrit. Vallide kõrgus siseküljel oli 1,5 m ja välisküljel aga 3 m. Vallide ehituseks on kasutatud peamiselt paeplaate ja raudkive. Sellist ehitusmaterjali oli kasutatud ka linnamäe lõuna poolses osas ja mille pikkus on 6 m. Linnuse oletatav kasutusaeg jääb I aastatuhande teise poolde. Linnamägi on praeguseks hävinud 3/4 ulatuses kruusavõtmise pärast. Linnamäge on uuritud 1958. aastal, mille käigus leiti õhukesest kultuurkihist mõned luukillud.

Rahvapärimus
------------

Rahvatraditsioon seostab linnamäge Kalevipojaga. Nimelt olevat mäeseljak olnud Kalevipoja peaaluseks.

Viited
------

1. ↑  Tõnisson, E. 2008. Eesti muinaslinnad. Muinasaja teadus 20, lk 213.

Välislingid
-----------

* Mäeotsa linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib arhede klassist; perekonna kohta vaata artiklit* Halobacterium. |

---

*Halobacteria* sp. koloonia, iga rakk on umbes 5 μm pikk.
**Halobakterid** ehk **halofiilsed bakterid** (*Halobacteria*) on arhede (mitte bakterid, nagu nimetus ütleb) klass hõimkonnas *Euryarchaeota*, kes taluvad suure soolasisaldusega elukeskkonda, st on halofiilid ehk halotolerandid.

Halobakterite kui eksitava nimetuse vältimiseks on neid mõnikord nimetatud **haloarhedeks** või **halofiilseteks arhedeks**, ehkki taksonoomilist nomenklatuuri järgides on see taunitav.

Halobakterid on fotoorganotroofid ehk kasutavad energiaallikana valgust ja oksüdeerivad orgaanilisi aineid.

Halobakterite hulgas on nii aeroobseid kui anaeroobseid ehk nii selliseid, kes suudavad elada hapnikurikkas keskkonnas, kui neid, kes saavad hakkama üldse ilma hapnikuta.

Palju halobaktereid elab mere pinnakihis, kus nad on olulised lämmastiku-, süsiniku-, väävli- ja fosforiringes. Seevastu mõned suudavad elada isegi soolalihas.

Halobakteritel on välja arenenud fotosünteesi süsteem, mis on teistsugune kui muudel organismidel. See toimub pigmendi retinaali ja membraanvalgu bakteriorodopsiini põhjal ning võimaldab üksnes salvestada energiat ATP molekulidesse.

Paljud halobakterid on pigmenteerunud või fosforestseeruvad ehk helendavad ja suures koguses võivad nad veepinda värvida. Mõne rakumembraan on lilla ja suured halobakterite kolooniad on silma võrkkesta pigmendi rodopsiiniga sarnaneva bakteriorodopsiini tõttu punakad. See pigment neelab valgust, mis annab ATP loomiseks vajalikku energiat. Halobakterites leidub ka pigmenti halorodopsiini, mis footonite toimel seob kloori ioone ja aitab toota valgusest energiat. Kuid halobakterid ei suuda siduda süsinikdioksiidist süsinikku.

Halobakterites on palju aminohappeid, aga hüdrofoobseid aminohappeid on minimaalselt. Sellised valgud seovad vett 2–4 korda tõhusamalt kui need valgud, mis on iseloomulikud madala osmoossusega keskkonnas kohanenud mikroorganismidele.

Viited
------

1. 1 2  Raik-Hiio Mikelsaar. Autotroofne süsivesiksüntees – elusaine tekke alus Vaadatud 24. jaanuaril 2012
2. ↑  Osmootne stress ja pH muutused
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Edivere mõisast Jõhvi kihelkonnas; Simuna kihelkonna mõisa kohta vaata Edivere mõis (Simuna).* |

---

**Edivere mõis** (saksa keeles *Eddifer*) oli Kurtna mõisa karjamõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal..

Viited
------

1. ↑  Edivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 05.05.2020)

Välislingid
-----------

* Edivere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Edivere mõis. Inventariseerimine, Kultuurimälestiste riiklik register

Jõhvi Mihkli kirik
Jõhvi kihelkond

**Kirik**: Jõhvi kirik  

**Mõisad**: Amula mõis | Apandiku mõis | Atsalama mõis | Dubniku mõis | Edivere mõis | Edise mõis | Ereda mõis | Illuka mõis | Järve mõis | Jõetaguse mõis | Jõhvi mõis | Jõhvi kirikumõis | Kalina mõis | Kiikla mõis | Kohtla mõis | Konju mõis | Kukruse mõis | Kurtna mõis | Mäetaguse mõis | Ohakvere mõis | Ontika mõis | Oru mõis | Paate mõis | Pagari mõis | Peeri mõis | Päite mõis | Pühajõe mõis | Rutiku mõis | Sompa mõis | Tammiku mõis | Tarakuse mõis | Toila mõis | Vaivina mõis | Voka mõis | Võhma mõis
**Hallrebane** (*Urocyon*) on koerlaste perekond, kuhu kuuluvad tava-hallrebane (*Urocyon cinereoargenteus*) ja ranna-hallrebane (*Urocyon littoralis*).

Välimus
-------

Välimuselt on hallrebased lähedased rebastele. Nad on pisut lühemate kõrvade ja koonuga. Nende keha ülaosa, pea ja saba on kaetud hallika kirmega, mis selgroo kohal ja sabal läheb üle mustaks jutiks. Pea, kaela ja keha külg on roostekarva, kõht valge.

Tava-hallrebane on suurem kui rannarebane. Tema tüvepikkus on 53–69 cm, sabapikkus 28–45 cm ja mass kuni 7 kg.

Levila, eluviis ja toitumine
----------------------------

Hallrebaste levila ulatub USA ja Kanada piirist kuni Panamani. Nad elavad ainult seal, kus kasvab puid. Ranna-hallrebane elab mõnel California saarel. 

Eluviisilt ei sarnane nad eriti rebase perekonna liikidega. Nad on ainsad koerlased, kes puu otsa ronivad. Selles on nad nii osavad, et neid kutsutakse puisrebasteks. Nad rüüstavad orava- ja linnupesi ning varjuvad puu otsas vaenlaste eest. Vahel nad puhkavad puu otsas. Sagedamini elavad nad siiski urgudes, kaljulõhedes, kivivaredes, koobastes ja langenud puude õõnsustes.

Hallrebaste toiduks on kõik elukad, kellest jõud üle käib, kuid ajuti on nende toidus ülekaalus puuviljad ja rohelised taimeosad. Vahel varastavad nad tibusid.

Paljunemine
-----------

Pärast 63-päevast tiinust sünnitab emane kevadel kuni 7 mustakarvalist poega. Juba poolteise kuu pärast hakkavad pojad sööma tavalist toitu ja hilissuvel või varasügisel alustavad iseseisvat elu. Vanemad aga jätkavad kooselu.
Tatrad Poola lõunaosas
Pamiiri mäestik
**Mäestik** on enamasti piklik ja enamasti laamade põrkepiirkonnas asuv positiivne pinnavorm.

Mäestikud tekivad kas kahe mandrilise laama kokkupõrkel, näiteks Himaalaja või ookeanilise laama sukeldumisel mandrilise alla, näiteks Andid. Mäestikud on enamasti pikliku kujuga, selle põhjuseks ongi, kas praeguse või kunagise laama serval asumine. Kõik mäestikud ei asu laamade servadel. Näiteks Uuralid märgivad kunagist laamade põrkepiirkonda. 

Mäestikud koosnevad enamasti moondekivimeist, kuid subduktsioonivööndite kohale kerkinud mäestikes esineb ka vulkanismi, mistõttu võivad ka tardkivimid olla laialt levinud.

Mõnikord jagatakse mäestikke vanadeks ja noorteks. Selle klassifikatsiooni aluseks on kurrutustsükkel, mis vastava mäestiku tekitas. Alpi (65...0 Ma) ja Kimmeri (250...65 Ma) orogeneesi ehk kurrutuse ajal tekkinud mäestikke loetakse noorteks, neist vanemate Hertsüünia (400...250 Ma) ja Kaledoonia (540...400 Ma) orogeneesi ajal tekkinud mäestikke aga vanadeks. Seega kehtib ligikaudselt seaduspärasus, et kui mäestik on tekkinud Meso- või Kainosoikumis, siis on ta noor. Varem tekkinud on aga vanad. Eelkambriumi orogeneeside käigus tekkinud mäestikud on tänapäevakse enamasti maha erodeeritud ja/või mattunud.

Vaata ka
--------

* Mäestike loend
* Pangasmäestik

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mäestik** |
Etüleeni radikaalreaktsioon klooriga
Vesinikbromiidi liitumine alkeeniga
Benseeni halogeenimine, X = Br, Cl, I
Alkoholide kloorimine tionüülkloriidiga (SNi mehhanism)
Aldehüüdide ja ketoonide halogeenimine
**Halogeenimine** on keemiline reaktsioon, mille käigus viiakse halogeeni aatom(id) aine molekuli koostisesse. Tavaliselt on tegemist orgaaniliste ühendite halogeenimisega kas liitumisreaktsiooni või asendusreaktsiooni abil.

Olenevalt halogeenist eristatakse fluorimist, kloorimist, broomimist ja joodimist. Vastupidist keemilist reaktsiooni, milles halogeeni aatom eraldub mingi ühendi molekulist, nimetatakse **dehalogeenimiseks**.

Halogeenimiseks kasutatakse vaba kloori ja broomi, vesinik- ja fosfor halogeniide, sulfonüül- ja sulfinüülkloriidi, N-bromosuksiinimiidi, koobalt- ja antimonfluoriidi jm.

Halogeenimine on vahestaadium paljude plastide, pesemisvahendite jm tootmisel.

Näiteid
-------

* Alkaanide radikaalhalogeenimine
* Alkeenide ja alküünide elektrofiilne halogeenimine
* Isoalkeenide allüülne kloorimine
* Areenide elektrofiilne halogeenimine
* Alkoholide asendusreaktsioonid

Vaata ka
--------

* Radikaalreaktsioon
* Ahelreaktsioon (keemia)
* Elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon
* Elektrofiilne liitumine
* Hüdrohalogeenimine
* Asendusreaktsioon
* Halogeniidid
* Broomiarv

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Halogeenimisreaktsioonid** |
See artikkel See artikkel räägib vanamuusikaansamblist.  Muusika ornamendi kohta vaata artiklit Grupeto.  

---

Grupeto liikmed 2010. aasta kontserdi plakatil
**Grupeto** oli 2006.–2016. aastatel Tartus tegutsenud vanamuusikaansambel.

Ansambel loodi 2006. aastal ansambliliikmete sõnul "huvist ja kirest barokkmuusika vastu" ja tegutses pikalt ilma nimeta, Grupeto nime all hakati üles astuma alles 2008. aastal. Ansamblis – koosseis sõltus esitatavast muusikakavast – mängisid Helena Uleksin, Stella Sõmer, Andreas Kalkun ja Jaanus Roosileht, erinevates programmides on koosseisu kuulunud ka Tiia Teesaar, Ingunn Stokstad, Helena Valpeteris, Toivo Sõmer ja Janno Mäe.

Grupeto esitas peamiselt barokkmuusikat, tegutsemisaja jooksul astus ta mitmel pool Eestis üles erinevate kavadega itaalia barokkmuusikast, prantsuse barokkmuusikast, *ostinato*-bassile loodud muusikast, temaatiliste kavadega barokkaariatest ja Johann Sebastian Bachi loomingust, aga ka 16. sajandi alguse muusikast. Et edastada ajastu vaimseid väärtusi laiema pildina, täiendas ansambel sageli kontserti vahelugemistega, pakkudes publikule võimalust mõtiskluseks vaikuses.

Ansambel mängis ka saateks vanatantsuansambli Saltatriculi kavades ja õpitubades Sagadi mõisas ning Tartu Linnamuuseumis.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* P. Karu. Kirikus kõlas erakordselt kõrge meeshääl. - Lõuna-Eesti Postimees, 18. juuni 2015
* Grupeto kava Gustav Swahni koraaliraamatu viisidest ja vaimulikest rahvalauludest barokkvõtmes Regiööl (kava ja ansambli tutvustus Regiöö veebilehel)
* Grupeto ja Saltatriculi kontserdi "Džässistandardid vanamuusikas" kavaleht
**Buhhaara emiraat** oli riik Zarafšoni alamjooksu ja Amudarja keskjooksu oaasides.

Tähtsamad linnad olid Buhhaara ja Samarkand.

Praegu jaguneb kunagise Buhhaara riigi ala Usbekistani ja Türkmenistani vahel.

Ajalugu
-------

Buhhaara emiraat loodi ametlikult aastal 1785, esimeseks juhiks sai Šahh Murad. Buhhaara oli üks vähestest Kesk-Aasia riikidest, mida ei juhtinud Tšingis-khaani järeltulijad, Buhhaara kasutas riigi vundamendina Tšingis-khaani pärivuse asemel islami põhimõtteid. Riigijuht ei olnud mitte khaan vaid emiir. Mõlema Buhhaara naabri, Hiiva ja Kokandi khaaniriigi valitsejad olid Mongoolia khaanide järeltulijad; Buhhaara emiraadile eelnenud Buhhaara khaaniriiki valitsesid samuti Tšingise järeltulijad. 18. sajandi jooksul olid tulevased emiirid endale Buhhaara khaaniriigis teatava mõjuvõimu kogunud, täites *ataliq*'i (khaani laste õpetaja) kohustusi. Aastaks 1740, kui khaaniriigi vallutas Iraani väepealik Nadir-šahh, oli selge, et emiiridel oli riigis tegelik võim. Pärast Nadiri surma aastal 1747, tappis *ataliq* Muhammad Rahim Bi Abulfayz khaani ja tema poja; sellega lõppes janiidide dünastia. Pärast seda jätkasid khaanid riigi valitsemist, kuid *de facto* oli võim juba emiiride käes. Selline kord lõppes, kui Abu l-Ghazi Khan suri ning Šahh Murad esimese emiirina troonile tõusis.

### Venemaa impeeriumis

Alates 1860. aastate teisest poolest kuulus Buhhaara emiraat vasallriigina Venemaa keisririigi koosseisu, selle viimane emiir oli Alim Khan.

### Nõukogude periood

Septembris 1920 emiir kukutati ning 14. septembril 1920 kuulutati välja Buhhaara Nõukogude Rahvavabariik. See nõukogude riik oli Vene SFNV-ga "lepingulistes suhetes".

19. septembril 1924 nimetati Buhhaara NRV ümber Buhhaara NSV-ks.

Buhhaara riik likvideeriti lõplikult 27. oktoobril 1924, mil tema territoorium jagati Kesk-Aasias rahvuslike liiduvabariikide moodustamise käigus Usbeki NSV ja Turkmeeni NSV vahel.

Vaata ka
--------

* Buhhaara khaaniriik – Buhhaara emiraat
* Buhhaara NRV – Buhhaara NSV
* Buhhaara riigipeade loend
* Usbeki NSV
* Turkmeeni NSV

Viited
------

1. ↑  Бартольд В. В *Сочинения*. — М.: Издательство восточной литературы, 1963. — Т. II. Ч. 1. — С. 467.
**Henryk Hektor Siemiradzki** (24. oktoober (vkj. 12. oktoober) 1843 Novobelgorod (tänapäeval Petšenihhõ), Harkovi kubermang, Venemaa Keisririik (tänapäeval Ukraina) – 23. august 1902 Strzałków, Varssavi kindralkubermang, Venemaa Keisririik (tänapäeval Poola)) oli poola maalikunstnik.

Elulugu
-------

Henryk Siemiradzki oli pärit poola aadlike Hipolit Siemiradzki ja Michalina Siemiradzka (neiupõlvenimega Prószyńska) perekonnast. Hipolit Siemiradzki oli Venemaa Keisririigi armee ohvitser ja alates 1871. aastast kindral. Henryk Siemiradzki lõpetas Harkovis gümnaasiumi ja astus Harkovi ülikooli matemaatika-loodusteaduskonda, mille lõpetas 1864. aastal. Kuid Siemiradzki loobus teadlaskarjäärist ja asus 1866. aastal õppima Peterburi Kunstide Akadeemias, mille lõpetas 1871. aastal.

Alates 1872. aastast elas ta Roomas. Siemiradzki kodust kujunes poola kultuurielu keskus Roomas. Suviti viibis ta tihti oma oma mõisas Strzałkówis. 1873. aastal valiti ta Peterburi Kunstide Akadeemia akadeemikuks ja 1877. aastal määrati professoriks. Ta valiti ka mitmete teiste tolle aja oluliste kunstiinsitutsioonide liikmeks: Berliini Kunstiakadeemia, Stockholmi Kuninglik Kaunite Kunstide Akadeemia (1879), Rooma San Luca Akadeemia (1880) ja Pariisi Académie des Beaux-Arts (1889).

Looming
-------

Oma akadeemilises stiilis loomingus kujutas ta põhiliselt stseene antiiksest Vana-Kreekast ja Rooma riigist ning Uuest Testamendist.

Galerii
-------

* "Kristus ja patune naine" (1873)"Kristus ja patune naine" (1873)
* "Kristus Marta ja Maarja Magdaleenaga" (1886)"Kristus Marta ja Maarja Magdaleenaga" (1886)
* "Nero tõrvikud" (1876)"Nero tõrvikud" (1876)
* "Mõõkade tants" (1880)"Mõõkade tants" (1880)
* "Phryne Poseidoni pidustustel Eleusises" (1889)"Phryne Poseidoni pidustustel Eleusises" (1889)

Viited
------

1. ↑  Paweł Dudek:Henryk Siemiradzki – lata młodzieńcze i okres studiów Histmag, 19. september 2010
2. ↑  Henryk Siemiradzki culture.pl
3. ↑  12 Famous Artworks By Henryk Siemiradzki TheArtist
**Hallkimalane** (*Bombus veteranus*) on mesilaslaste sugukonda kimalase perekonda kuuluv putukas.

Emaste pikkus on 16–20 mm, isaste pikkus 11–16 mm. Imilont on keskmise pikkusega või pikk. Selg ja tagakehaplaadid on kaetud helehallide karvakestega. Seljal tiivaaluste juures on selgesti eristuv mustade karvakeste vööt.

Hallkimalane sarnaneb metskimalasega ja silma järgi on neid keeruline eristada. Hallkimalasel on heledad karvakesed pigem kollakashallid, metskimalasel oranžid.

Emaste ja tööliste pea on pisut pikenenud, kukal tugevasti ümardunud. Ülahuul on ristkülikukujuline. Ülalõuad on tugevasti kõverdunud ja võivad teineteist isegi osaliselt katta. Tagakeha on kuue plaadikesega. Säärtel on kannused. Säärte külgedel on pikad karvad, mis moodustavad korvikese. Neil on astel.

Isaste tagakeha on kaetud seitsme plaadikesega. Teine plaadike on kaetud hallide või kollakashallide karvakestega. Kolmas plaadike on kaetud helekollaste karvakestega, millel üksnes pisut musti karvu võib lisaks olla. Neljad ja kuues plaadike on kaetud mustade või tumepruunide karvakestega. Isastel astelt ei ole.

Hallkimalane on levinud kogu Lääne-Euroopas alates Briti saartest. Ida poole küündib levila Kasahstani ja Lääne-Mongooliani, põhja poole Soomesse. Mägedes elavad nad kuni kilomeetri kõrgusel. Nad eelistavad avatud maastikke, eriti paiku, kus kasvab ristik.

Talvituvad ainult emased. Pärast talvitumist hakkab emane aprilli keskel pesa ehitama, kui leidub rohtu, sammalt või muud sobivat pesamaterjali. Pesa rajatakse maapinnale. Kui pesamaterjali pole, võib ta pesa rajada maa alla näriliste urgudesse või võtta kasutusele näriliste vana pesa. Noored töölised hakkavad lendama mai esimesel või teisel dekaadil, isased ja noored emased juuli lõpus. Peres on 60–130 isendit.

Hallkimalane toitub nagu teisedki kimalased nektarist ja õietolmust. Peamised toidutaimed on ristik, ohakas, keerispea ja sõrmkübar.

Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.

Välislingid
-----------

* Hall kimalane andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes