Taskuhäälingusaate "Globaalsed eestlased" salvestamine Arvamusfestivalil 2022 (Rainer Sternfeld ja Marian Võsumets)
**Taskuhääling** (inglise keeles *podcast*) on standard, mis võimaldab taskuhäälingusaadete tellija arvutis jooksval programmil märgata lisandunud saateid ning neid automaatselt tema arvutisse (ja MP3-mängijasse) laadida.

Taskuhäälingu olemus
--------------------

Taskuhäälingu puhul saab tellija ise valida, millal ja milliseid saateid ta kuulab. Seetõttu räägitakse taskuhäälingust ka kui asünkroonsest ehk *on demand* raadiost. *On demand radio* võiks näiteks tõlkida ka „nõuderaadioks". Samas on *on demand* raadio ja taskuhäälingu vahel teatud erinevused. *On demand* raadios võib kuulaja samuti ise oma esitusloendi koostada, lugusid taasesitada jne, ent taskuhäälingu puhul ei pea kuulaja ise uusi saateid ega lugusid kontrollimas käima, vaid need salvestatakse otse kasutaja kettale ja neid saab kergesti teiste seadmete vahel jagada. Adam Curry nimetab taskuhäälingut ka "meediumiks, mis loob tulevikus võimaluse kõikidel teha ise raadiot, selle asemel, et seda lihtsalt kuulata".

Enamasti mõistetakse taskuhäälingu all digitaalset audio- või videofaili, mida levitatakse Internetis ühiskasutuseks ning mida saab veebikanalite kaudu kaasaskantavatesse meediapleieritesse ja personaalarvutitesse alla laadida. Taskuhäälingut eristab teistest digitaalse meedia formaatidest see, et ühe ja sama sisuga materjali on võimalik eri veebisaitidel korraga kasutada, seda saab endale tellida ning see laaditakse automaatselt alla niipea, kui taskuhäälingu omanik lisab uue materjali. Taskuhääling töötab samal põhimõttel kui RSS-voo lugeja või uudisteagregaator (inglise keeles *news aggregator*). Ainuke erinevus on siin see, et taskuhäälingus on tekstifaili asemel audio- või videofail. 

#### RSS ja Atom

 *Pikemalt artiklis RSS*
RSS, mida taskuhääling kasutab, on ingliskeelne lühend sõnadest *Rich Site Summary* või *Really Simple Syndication*. RSS on väike mitmeotstarbeline laiendatav metaandmete kirjeldamise ja sündikeerimise vorming. Taskuhäälingusaadete avaldajad kirjeldavad uut materjali XML (*Extensible Markup Language*) RSS failis, märkides kuupäeva, pealkirja, kirjelduse ning lingi MP3-failile. Automaatselt genereeritud faili nimetataksegi RSS-vooks. Audiofail, mis muudab voo tavalisest RSS-voost taskuhäälingusaateks, on lisatud RSS manusesse lingina. Niisuguse manuse lisamist võimaldab RSS-vormingusse tehtud täiendus, mis on olemas RSS 2.0-s. Mõnes mõttes on see sarnane e-kirja manusega. Taskuhäälingusaateid on lisaks RSSile võimalik levitada Atom-vormingut kasutades. Ka Atomi puhul on tegemist XML-põhise sündikeerimisvorminguga, mida kasutatakse veebipäevikute ja veebisaitide uusimate pealkirjade avaldamiseks, et neid saaksid alla laadida kasutajad ja teised veebisaidid. 

Nagu juba mainitud, ei hõlma taskuhääling ainult audio-, vaid ka videofaile. Ka videoid saab levitada RSS- või Atom-vormingut kasutades. Video vormis taskuhäälingusaateid ehk *vidcast*'e kasutatakse lisaks ajaveebidele ka mittelineaarsete televisioonikanalite puhul. Lineaarse televisiooni puhul on tegemist meediaga, kus vaataja näeb varem paika pandud programmi vaid kindlalt kanalilt ja kindlaks määratud ajal. Mittelineaarne televisioon on selle vastand – vaataja saab ise määrata saadete vaatamise aja ja koha. Valitud saateid saab vaataja tellida näiteks oma arvutisse, televiisorisse, digiboksi, meediakeskusse või kaasaskantavasse multimeediumiseadmesse.

Terminoloogia
-------------

Ingliskeelsed terminid *podcast* ja *podcasting* võeti kasutusele 2004. aastal, kombineerides sõnu „iPod" ja *broadcast* (ringhääling). Nagu ka termin *broadcast*, võib ka *podcast* viidata kas materjalide hulgale või meetodile, millega neid materjale ühel ajal avaldatakse, viimast nimetatakse ka *podcasting*'uks. Näiteks nimetatakse Wikipedias *podcast*'i omanikku või autorit *podcaster*'iks, *podcast*'i kasutamist aga *podcatching*'uks. Vastav tarkvara on aga *podcatcher*, mida Peeter Marvet nimetab *podcast*'i tutvustavas saates taskuhäälingu kliendiks. Sõna *podcatching* aga on Wikipedia põhjal tuletis sisuliselt sünonüümsest sõnast *broadcatching*.

Termini *podcasting* pakkus 2004. aastal esimesena välja Ben Hammersley ajalehes The Guardian ilmunud artiklis „Audible revolution" ("Kuuldav revolutsioon"). Ta kirjutab: „MP3-mängijad, nagu Apple'i iPod, paljude inimeste taskutes, audio loomiseks mõeldud odav või tasuta tarkvara ning veebilogid Internetis – sellega on olemas kõik eeldused amatöörraadiote buumi tekkimiseks. Aga kuidas seda nimetada? Audioblogimine? *Podcasting*? *GuerillaMedia*?"

*Podcast* kirjeldab tehnoloogiat, mis kasutab audiaalse materjali väljastamist veebilehtedelt vastava materjali kasutajatele, kes tavaliselt kasutavad iPodi või mõnda muud MP3-vormingut toetavat seadet. Kuigi *podcast* ei ole otseselt seotud Apple’i iPodiga, oli Apple esimene, kes arendas välja ja hakkas kasutama oma kaasaskantavas meediapleieris iPodis *podcastingu* skripte. Kui aga iPodi kõrvale hakkasid tekkima teisedki seadmed, mis suutsid käidelda *podcasti* voogusid, defineerisid mõned termini ümber, sõnastades seda kui lühendit väljendist *Personal On Demand broadCASTING* või soovitasid kasutada hoopiski väljendit *netcast*.

Eesti keelde on IT-valdkonna tõlke ja lokaliseerimisega tegeleva firma Tilde peatoimetaja Valli Voor tõlkinud sõna *podcast* kui **„taskuhääling"**, see on analoogne sõnaga „ringhääling", ning sõna *podcasting* kui "**taskuhäälingusaade**". Ühte osa taskuhäälingusaatest (inglise keeles *episode*) soovitatakse aga nimetada **saatelõiguks**.

Nimetus „taskuhääling" on kasutajate seas ka hästi vastu võetud, seda on laiemalt tutvustanud *podcast*'i üks maaletoojaist, Peeter Marvet. Tema pakkus välja ka sõnad „paunhääling" ja „rahvahääling", kuigi viimane viitab eelkõige isetehtud raadiotele. Kuna *podcast*'i kasutaja ei pea olema kindlal ajal raadio ees (ehk sünkroonis), siis räägitakse *podcast*'ist ka kui asünkroonsest raadiost. IT ja sidetehnika seletav sõnaraamat annab *podcast*'i vasteks aga „netisaade" ning kirjeldab seda kui „audio- ja videofailide levitamist Internetis RSS- või Atom-vormingus kuulamiseks ja vaatamiseks arvuti või pleieriga". Selle ning Podhead.net leheküljelt kirjeldatud *netcast* eeskujul võiks põhimõtteliselt kasutada ka näiteks terminit „netihääling". Samas võib see aga eksitav olla, sest neti kaudu võib edastada saateid ka muudel viisidel kui vaid *podcast*'i kujul.

eMug nimetab sõna *audioblogging* eeskujul *podcast*'i ka heliblogiks. Samuti oleks ilmselt üsna mõistetav ka termin „audioblogi", eriti kuna see moodustab loogilise paari ka video-*podcast*'i eestikeelse vastega „videoblogi". E-õppe terminite sõnastik toob sisse termini „audiovoog" ning pakub selle sünonüümina ka terminit „audiosööde". *Podcast*'ile on pakutud veel mitmesuguseid vasteid. Näiteks on Eesti internetifoorumites pakutud välja sõna „mäluraadio", rootsikeelsest vastest *podradio* võiks eesti keelde kujundada sõna „podraadio". Ilmselt oleks võimalusi veelgi, ent sõna „taskuhääling" on Eesti meediamaastikul juba üsna kindlalt kanda kinnitanud. Kuna termin on nüüdseks kujunenud ametlikuks vasteks, siis on soovitatav kasutada *podcast*'i tähistamiseks terminit „taskuhääling" ning *podcasting*'u tähistamiseks terminit „taskuhäälingusaade". 

Video-*podcast*'i kutsutakse mõnikord lühidalt ka *vidcast*'iks või *vodcast*'iks. Samuti kasutatakse termineid *„videoblog"* ehk *„*vlogi*"*, seda eelkõige ajaveebide kohta, kus postitusteks on videoklipid. Neid termineid kohtab ka eestikeelses meedias, kõige levinum on ilmselt „vlogi". E-õppe terminoloogia sõnastik pakub välja ka terminid „videovoog", „videohääling" ja „videosööde".

Taskuhäälingu ajalugu
---------------------

 *Pikemalt artiklis Taskuhäälingu ajalugu*
1999. aastal arendas India informaatik Ramanathan V. Guha välja esimese RSS versiooni. 2000. aasta detsembris lasi Ameerika tarkvaraarendaja Dave Winer välja RSS 0.92, millele oli lisatud manusemärgend, mis võimaldas RSS-voo kaudu edastada ka audiofaile ning andis tõuke taskuhäälingu tekkele. 2001. aasta jaanuaris demonstreeris Dave Winer RSS manust, lisades oma ajaveebi ühe Grateful Dead laulu. 2003. aasta oktoobris korraldas Dave Winer Harvardi ülikoolis esimese Blogger Coni ajaveebikonverentsi, kus üks arutlusteema oli audioblogid. Harold Gilchrist demonstreeris seal esimest Windowsile mõeldud RSS manuse ekstraktimisprogrammi ning Kevin Marks esitles skripti, mis võimaldas RSS manuseid alla laadida ning edastada neid iTunesile, mis omakorda kandis need üle iPodile. Pärast seda konverentsi pakkus Adam Curry oma ajaveebi lugejatele välja RSS-to-iPod skripti, mis tõstis MP3-vormis failid automaatselt Radio Userlandist iTunesi. 2004. aasta veebruaris sai taskuhääling (*podcast*) kui nähtus ka omale praeguse nime, mille pakkus The Guardianis välja Ben Hammersley.

Taskuhääling Eesti meedias
--------------------------

Eestis hakati taskuhäälingut kasutama juba 2005. aasta veebruaris, mil Peeter Marvet pani üles Kuku raadio "Libauudised". 2. märtsil 2005 ilmus taskuhäälingusaatena ka esimene "Tehnokrati" saade, kus Peeter Marvet ja Henrik Roonemaa tutvustasid taskuhäälingut kui nähtust.

2009. aasta seisuga kasutavad Eestis taskuhäälingut 7 raadiojaama ligikaudu 40st.

* Kuku raadio
* Vikerraadio
* Raadio 2
* Klassikaraadio
* SkyPlus
* Raadio 3

Lisaks raadiotele kasutavad taskuhäälingut ka teised organisatsioonid ja meediakanalid. Nimekiri ei ole lõplik, esitatud on vaid mõned näited. Ilmselt tuleb neid ka järjest juurde. 

* Eesti podcastid – koondab kõik Eesti taskuhäälingud ühele lehele kokku
* Eesti TOP podcastid – Eesti kõige populaarsemad taskuhäälingud ja saated
* Filmimöla – Lauri Kaare ja Timo Dieneri filmiteemaline taskuhääling
* Ööülikool
* Kevadpäev Euroopas
* Eesti Džässiklubi
* Astronoomia taskuhääling – Taavi Tuvikese ja Tõnis Eenmäe astronoomiaalane taskuhääling

Taskuhäälingusaate valmimise etapid
-----------------------------------

Jonathan Sterne *et al* nimetavad kolm põhilist etappi, mis läbitakse taskuhäälingusaate ehk *podcast*'i ideest kuulamiseni. Samuti on selliseid samme kajastatud Podcasting Tools veebilehel. Allpool on nimetatuid kombineerides esitatud 8 etappi.

#### A. Taskuhäälingusaate tegemine ja üleslaadimine

1. Taskuhäälingu koostaja loob audio- (või video- või teksti-) faili, kusjuures pole tähtis, kas tegu on analoog- või digitaalsalvestisega tingimusel, et lõpptulemus on digiteeritud ning sobib veebis madala ribalaiusega levitamiseks.
2. Seejärel laaditakse saade veebiserverisse. Taskuhääling toetab järgmisi failivorminguid: M4A, MP3, MOV, MP4, M4V, ja PDF.

#### B. Taskuhäälingusaate häälestamine võrgus leitavaks

(Tavaliselt toimub see automaatselt.)

1. Saate koostaja kirjutab faili, kasutades RSS manusemärgendeid, mis sisaldavad infot (audio)faili kohta, sealhulgas faili asukoht veebiserveris.
2. Saate tegija avaldab faili staatilisel veebiaadressil, mis võimaldab kasutajatel lisada lingikataloogi oma järjehoidjate hulka. Sellisele kataloogifailile võib lisada audiofailide kohta teavet ning audiofailide hulka võib lisada RSS-voo.
3. Lõpuks teavitab saate tegija kuulajaid taskuhäälingu olemasolust. Selleks võib kasutada mitmeid veebilehti, lisades sinna oma taskuhäälingu, näiteks  või .

#### C. Taskuhäälingusaate allalaadimine ja kuulamine

1. Kuulaja, kes on saanud teada taskuhäälingu olemasolust, laadib endale alla uudisteagregaatori või RSS-lugeja, mis toetab taskuhäälingut ja/või sünkroonib oma arvutiga traadita side seadme, näiteks iPodi. Selliseid programme on palju ning nendest võib lähemalt lugeda peatükist "Taskuhäälingu tarkvara".
2. Teiseks sisestab kuulaja soovitud taskuhäälingu veebiaadressi uudisteagregaatorisse või taskuhäälingu tarkvarasse. Mitmed taskuhäälingusaated on varustatud vastava nupuga, mis sellele vajutades võtab automaatselt ühendust arvutis oleva programmiga ning laadib tellitud taskuhäälingusaate kuulaja arvutisse. Sellised programmid on näiteks iTunes ja Juice Receiver.
3. Lõpuks vaatab kasutaja uue saate agregaatorisse ilmumisel üle taskuhäälingusaate kirjelduse ja kuulab saadet, mis teda huvitab. Taskuhäälingusaateid on võimalik kuulata nii netis, arvutis kui ka kaasaskantavas meediapleieris.

Taskuhäälingu kasutusvaldkonnad
-------------------------------

 *Pikemalt artiklis Taskuhäälingu kasutusvaldkonnad*
Lisaks raadiole on taskuhäälingul tänapäeval rohkesti kasutusvaldkondi meditsiinist hariduseni. Näiteks kasutatakse taskuhäälingut lisaks eespool nimetatutele muuseumides, meelelahutuses, poliitikas ja paljudes muudes valdkondades.

Taskuhäälingu tarkvara
----------------------

 *Pikemalt artiklis Taskuhäälingu tarkvara*
Lähtuvalt taskuhäälingu loomise etappidest on esmalt vaja luua digitaalne audio- või videofail, see Internetti üles laadida ning lisada audiofail RSS- või Atom-voole. Kui taskuhäälingusaade on veebis üleval, laadib taskuhäälingu tellija selle vastavat tarkvara kasutades omale arvutisse ning kuulab seda kas oma arvutis või mõnes kaasaskantavas meediapleieris. Taskuhäälingu üks ideid on see, et tegu ei ole ainult professionaalide pärusmaaga, vaid seda võib sisuliselt teha igaüks. See tähendab, et ka vajaminev tarkvara ja riistvara ulatub kallitest professionaalsetest vahenditest lihtsate, igale huvilisele kättesaadavate ja tasuta vahenditeni. Peatükis "Taskuhäälingu tarkvara" on ülevaade taskuhäälinguga seotud tarkvarast. Eelkõige on vaatluse alla võetud vabavara, mis on kättesaadavad kõigile, ent mainitakse ka tuntumaid tasulisi programme.

Vaata ka
--------

* ringhääling

Viited
------

1. 1 2  Marvet, P. "Mis on taskuhääling?" KUKU taskuhääling, 2007
2. 1 2  Lepalaan, F.: "Podcast" e-Mug: Wiki. Estonian Macintosh User Group, 2008
3. ↑  Curry, A.: "History of Podcasting by Adam Curry" CastWiki, 2005
4. 1 2  "Podcast" Wikipedia, 2009
5. 1 2  "What is podcasting?" Podcasting Tools, 2009
6. 1 2 3  Vallaste, H.: "Podcast" e-Teatmik: IT ja sidetehnika seletav sõnaraamat, 2009
7. 1 2  McIntyre, C.: "What is a podcast?" PodcastAlley.com, 2008
8. ↑  "The definition of Linear TV" The Interactive Television Dictionary and Business Index, 2009
9. ↑  "Podcast. Word of the Month" Oxford University Press, 2009
10. 1 2  "Podcast dictionary: P-Z" Podhead.net
11. ↑  "Podcatcher" Wictionary, 2007
12. ↑  Marvet, P. (2.02.2006). "KUKU raadio tehnoloogiarubriik" (audio).[*alaline kõdulink*]
13. ↑  "Broadcatching" Wikipedia, 2009
14. ↑  Hammersley, B.: "Audible revolution" The Guardian, 12.02.2004
15. ↑  Voor, V. Jürjens, H. (8.11.2008). "Infotehnoloogia ja keel I". *„Keelekõrv"*. Vikerraadio. Originaali (audio) arhiivikoopia seisuga 18.11.2012. Vaadatud 20.03.2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
16. ↑  Marvet, P. Roonemaa, H. (2.03.2005). "Tehnokratt" (audio). *KUKU raadio*.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)[*alaline kõdulink*]
17. 1 2  Ohakas, T.: "E-õppe termineid/E-learning terms", 2009
18. ↑  "ATK-sanakirja, viro-ruotsi T" Talentum Media Oy, 2008
19. ↑  "Video podcast" Wikipedia, 2009
20. ↑  "Vlog" Wikipedia, 2009
21. ↑  "LibaUudised"[*alaline kõdulink*] KUKU taskuhääling, 2005
22. ↑  Marvet, P. Roonemaa, H.: "Tehnokratt"[*alaline kõdulink*] KUKU raadio, 2.03.2005
23. ↑  Sterne, J. Morris, J. Baker, M.B. Freire, A.M.: "The Politics of Podcasting" Fibreculture Journal, Issue 13, 2008
24. ↑  "How podcasting works?" Podcasting Tools, 2009
25. ↑  "Making a podcast" Apple, 2009

Välislingid
-----------

* Podcast.com
* Podcast Alley
* Podcaster News
* Kuku raadio taskuhääling
* Apple iTunes podcasts
* How to start podcast
* Podcasting Tools