Renavase mõisa peahoone
**Renavase mõis** (*Renavo dvaras*) on endine mõis Leedus Mažeikiai rajoonis Seda vallas Renavase külas. Mõisakompleks asub Varduva jõe kaldal.

Ajalugu
-------

Algselt kandis Renavas Gaurė või Gaurai nime, esmakordselt mainituna kandis mõis Gaureliai mõisa nime. Esmakordselt mainiti seda Luoba ja Gaureliai mõisade inventariraamatus aastal 1589. Toona olid kõik mõisa rajatised puust. Algselt vahetusid omanikud kiiresti, mõisa on märgitud kuuluvaks Adamko-Adomkovičiustele, Raseiniškistele, Burbadele, Puzinastele, Gorskitele, Arensadele, Veisadele, Makovieckitele, Zabieladele, Bialozoradele, Huščadele, Tiškevitšitele. Praegune nimi pärineb mõisal 17. sajandi algusest, mil selle omanikuks sai prantsuse päritolu Renėde suguvõsa. Renavase mõisaks nimetai seda esmakordselt aastal 1790, mil sealsed mõisnikud finantseerisid Gaurė kiriku ehitamist. Gaurė nimi käibis koos Renavasega paraleelselt praktiliselt kuni XX sajandini välja. Tegelikkuses hakkas aga Renavase mõis tähistama mõisasüdant, Gaurė selle juures asuvat karjamõisa. Gaurė nime kadumisele aitas kaasa see, kui mõisa omanik Antanas Renė karjamõisa enese järgi Antapole karjamõisaks ümber nimetas.

Mõisakompleksi ehitaski välja 19. sajandi alguses mõisa omanikuks olnud Antanas Renė. Tööd algasid aastal 1815. Jaanuariülestõusu ajal moodustati mõisas ülestõusnute salk, mida juhtis mõisavalitseja Liudžinsis.

Aastal 1866 lubas Antanas Renė mõisa elama oma sõbra lese ja tema lapsed. Stanislovas Narutavičius oli Leedu poliitik, üks Leedu iseseisvusdeklaratsiooni autoreid. Tema vend oli Gabriel Narutowicz, esimene Poola president. Toona töötas mõisas koduõpetajana tõlk ja publitsist Laurynas Ivinskis, kes saabus mõisa aastal 1868.

Ei Antanas Renėl ega tema vennal olnud lapsi, pärast nende surma sai aastal 1895 mõisa omanikuks Feliksas Mielžinskis. Tema lasi Varduva jõe äärde uue pargi rajada, kuhu istutati 1761 puud (48 eri liigist). Ka rajas ta oru nõlvale väikese, ent uhke paviljoni, kus oli eksponeeritud tema antiikkunsti kollektsioon. Eriti uhke oli ta oma portselanikogu üle. Mõisa raamatukogus oli toona üle 1000 uhkes köites raamatu, valdavalt olid need ladina ja poola keeles. Esimese maailmasõja eel üritati mõisas siidi tootma hakata ja sinna rajati siidusside farm. 

Viimased mõisa omanikud olid Feliksase lesk ja tema tütar Maria Januszova Zdiechovska. Aastal 1940 mõis natsionaliseeriti ja mõisa arhiiv viidi Telšiaisse, kus see maha põles. Teise maalmasõja järel asusid mõisakompleksis kolhoosi kontor, kohalik raamatukogu ja kultuurimaja

Praeguse peahoone lasi rajada Antanas Renė. Hoone on uusklassitsistlik, 1880. aastatel rekonstrueeris selle Antanse vend Feliksas Renė. Hoone oli tuntud oma antiikmööbli ja kunstikogu poolest; arvatakse ka, et Feliksas Mielžinskisele kuulus Euroopa suurim portselanikollektsioon. Raamatukogus oli üle 1000 uhkes köites raamatu, valdavalt saksa- ja ladinakeelsed.

Pärast teist maailmasõda asus peahoones kolhoosi kontor, samuti asusid seal kohalik raamatukogu ja kultuurimaja. Raamatukogu ruumid on säilinud autentsetena, seal on säilinud ka osa Feliksas Mielžinskise raamatuid. Aastast 1996 asub seal Mažeikiai muuseumi filiaal.

Mõisakompleks
-------------

Kuusk Renavase mõisa pargis
Mõisakompleksi põhjaosas on esinduskompleks, kuhu kuuluvad häärber, kontorihoone, ait, ladu ja tall. Loodeossa jääb põllumajanduskompleks, kuhu kuuluvad laudad ja muud tootmishooned. Kirdeosas asuvad alleede vahel aiad. Lõunaosas on Varduva jõe terrassidel ja paisjärve ääres park.

Häärberi kõrval asub lohukivi, mis on tegelikult sinna hiljem, maaparandustööde ajal, lähedalasuvast soost toodud.

Peahoone ümber paikneb park. Algselt rajas selle 18 hektari suuruse inglise pargina Antanas Renė. Parki liigendasid tiigid ja kivitrepid. Feliksas Mielžinskise ajal rajas Varduva jõe äärde uue kuue hektari suuruse pargiosa.

Park paikneb Varduva jõe kallastel. Pargis kasvab 48 liiki puid. Seal kasvab ka Renavase kuusk, mis on jämedaim kuusk Leedus. Teine huvitavam puu on pärn, mille juured kasvavad ümber ühe kivi.

Pargiterrassidel on krohvitud maakividest ja tellistest rinnatised, neid ühendavad betoonist trepid. Ülemisel terrassil on profileeritud käetugede ja betoonist balustritega balustraad. Selle juures on kahe sammastereaga pergola. Pargis on looduslikke ja sinna toodud kive, pinke. Varduva jõe käärus asub ringikujuline altar-lõkkeplats. Majapidamistsooni juurde viib tammeallee, peahoone juurde vahtraallee, väljasõiduteeks on pärnaallee. Peahoone juures asub ka parter.

Renavase mõisa kontorihoone
Mõisakompleksist on säilinud üheksa kõrvalhoonet. Säilinud on XIX sajandi alguses ehitatud laut ja tall, kaks varjualust, ladu, kelder, talveaed ja tootmishoone. Sajandi lõpust pärineb kontorihoone.

Viited
------

1. ↑  Renavo dvaro sodyba
2. ↑  Vaitkevičius V. Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija, Vilnius 1998, 174 lk.
3. ↑  "Įspūdingiausios Lietuvos eglės – saugomos valstybės (nuotraukos)". *lrytas.lt*. 17. detsember 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. jaanuar 2014. Vaadatud 16. jaanuaril 2015.
4. ↑  Renavo dvaro sodybos parkas

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Renavase mõis** |

* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
* Renavase mõis