Gyimesi *csángó* paar (1902)
***Csángó* '​d** (loe [tšaangood]; ungari keeles *csángók*, rumeenia keeles *ceangăi*) on ungarlaste etniline rühm Rumeenias Moldova lääneosas, valdavalt Bacău maakonnas. Vähemal määral elab neid ka Ungaris (Tolna komitaadis) ja mujal Rumeenias.

Nime etümoloogia
----------------

*Csángó* '​de omanimetuse päritolu on ebaselge. Ühe teooria kohaselt tuleb sõna *csángó* seekäi murdesõnast *csángál* ('rändama, ära minema'), mis väidetavalt viitab sibilantide kasutamisele mõnede kaashäälikute puhul *csángó* '​de poolt. See tulenevat sellest, et seekäide arust rääkisid *csángó* '​d "vigaselt" või "valesti".

Teise teooria järgi kasutasid karjused seda sõna karjast ära eksinud looma kohta. Nad ütlesid, et ta on siis *csangban* ('eksiteel, karjast hälbinud').

Muude teooriate järgi on sõna *csángó* tulnud sõnast *csángat/csenget* 'kella kõlistama' ja tulevat lehmade koju kutsumisest kellaga, või sõnast *cángó*, mis tähendab Mezőségi murrakus 'hulkurit'.

*Csángó* '​d ise nimetavad end sõltuvalt piirkonnast erinevalt, levinumad nime variandid on *csángú, sángó, sángú, sangó, csangó* ja *csangú*.

Ajalugu
-------

*Csángó* '​de ajalugu algas Kumaania piiskopkonna loomisega 1228. aastal Sireti jõe läänekaldale Ungari kuninga András II poolt. Selle mõte oli luua "puhvertsoon" Ungari ja stepirahvaste vahele. Katoliikluse levitamise eesmärgil toodi Ungarist (peamiselt Transilvaaniast) piiskopkonna aladele ungarlasi ja sakse. Mongolite invasiooni tulemusel hävines piiskopkond aastal 1241, kuid sissetoodud katoliiklased (ungarlased) jäid alles, kuigi asustus oli kannatada saanud.

*Csángó* '​de ränne Moldova sai püsiva ungari asustuse, kui tatarlased 13.-14. sajandil välja tõrjuti ja rajati eraldi uus piiskopkond. Enne seda elasid seal valahhid, bulgaarid ja teised rahvad läbisegi. Läbi aegade on see eeskätt perifeerse mägedetaguse asupaiga tõttu olnud paikkond, kuhu vajaduse korral tuldi pakku pärisorjuse, tagakiusamiste ja ülemääraste maksukohustuste eest. Sealt tuleneb ka *csángó* '​de nimetus, mis viitab rändele või põgenemisele. Suurem põgenemine Moldovasse toimus 16.–17. sajandil, kui paljud ungarlased (katoliiklased) põgenesid Transilvaanias toimuvate ususõdade eest. Viimane laine oli vastureformatsiooni ja Habsburgide pealetungi ajal, mil seekäid kaotasid suure osa oma piirirahva privileegidest ja nad pärisorjastati, mistõttu paljud pagesid Moldovasse. Rohkelt on olnud ka hilisemaid seadusesilma eest põgenejaid.

*Csángó* '​de diskrimineerimisel on pikk ajalugu. Juba frantsiskaanidest itaalia rändjutlustajad eelistasid oma töös kasutada rumeenia keelt, mis on suguluses ladina ja itaalia keelega. Et *csángó* '​d jäid seetõttu ilma omakeelsest vaimulikust haridusest, oli neid hõlbus paganarahvaks kuulutada ning nimetada ungari keelt kohaliku rahva seas paganate ja vanakuradi omaks. 19. sajandi lõpul ei saanud Moldova *csángó* '​d omakeelset algharidustki, ka kirikus ei lubatud ungari keelt kasutada. Valdavalt õigeusklikud rumeenlased suhtusid *csángó* '​desse eriti halvasti, algul usulistel, hiljem rahvuslikel põhjustel. Kogu 20. sajandi vältel on Moldovas ungari keelt ametlikult õpetatud vaid 13 aastat (1947–1961), seejärel suleti kohalikud algkoolid ja õpetajate seminar põhjendusega, et neis kasvatatakse "rahvuslikult meelestatud natsionaliste". Sellega võeti lõplikult ära võimalus kohalikku ungari keelt kõneleva õpetajaskonna ja intelligentsi pealekasvuks. Tänapäeval on kirjaoskamatus *csángó* '​de seas endiselt probleem, omakeelne kooliharidus on piiratud või olematu. Moldova *csángó* '​sid on toetanud tagasihoidlike summadega Ungari haridusministeerium.

Kultuur
-------

Hétfalu *csángó* '​de tants (1918) Tänu ääremaisusele on *csángó* '​de kultuur säilitanud paljuski oma arhailise olemuse. *Csángó* '​de kultuur on tihedalt seotud katoliiklusega, peaaegu kõik *csángó* '​d on katoliiklased. *Csángó* '​de pärimuses on säilinud teataval määral ka eelkristlikke jooni. *Csángó* '​d on suuri mõjutusi saanud ka rumeenlastelt, kellega kõrvuti on elatud juba pea 800 aastat.

*Csángó* muusika on ungari rahvamuusika kõige ehedamalt säilinud vorm, mis ei ole hiliskeskajast peale palju muutunud. Levinumad instrumendid on löökpillid (trumm ja ütőgardon, mis on ühtlasi ka keelpill). Tähtis koht on ka flöödimängul. Hilisemast ajast on *csángó* muusikat kõvasti mõjutanud mustlasmuusika. 

### Keel

*Csángó* murre on keskajast peale arenenud eraldi ülejäänud ungari murretest, selle tulemusel on *csángó* murre ainus ungari murre, mida võib pidada omaette murdekeeleks (enamik ungari murdeid erinevad üksteisest vaid vokaalselt). Kuna enamik *csángó* '​sid elas väljaspool endise Ungari piire ja neil puudus hariduselu täielikult, jäid *csángó* '​d Ungaris 19. sajandil toimunud keeleuuendustest puutumata. *Csángó* murdes on säilinud hulgaliselt arhailisi sõnu, millele standardses ungari keeles enam vasteid pole, näiteks *filjesz* (ungari *nyúl*, 'jänes'), *hét* (ungari *mikor*, 'kui'), *bücsü* (ungari *becsület*, 'au'), *csúkmony* (ungari *tojás*, 'muna'), *jü* (ungari *ő*, 'tema') jne. Seetõttu on keskmisel ungarlasel *csángó* '​st raske aru saada. *Csángó* murdega on kõige sarnasemad seekäi, Mezőségi ja Tisza-körösi äärsed murded. Kõige rohkem on *csángó* '​d laenanud sõnu rumeenia keelest, pikaajalise tagakiusamise ja rumeeniastamise tõttu räägib enamik *csángó* '​sid nüüd rumeenia keelt.

### Rühmad

Gyimesi *csángó* '​d (kollane), Barcasági *csángó* '​d (lillakas) ja Moldova *csángó* '​d (sinine) *Csángó* '​sid jaotatakse põhiliselt kolme suuremasse rühma:

* **Moldova *csángó* '​d** (*moldvai csángók, moldvai magyarok*), kõige suurem *csángó* '​de rühm, kes elavad Sireti jõe (ungari Szeret) ja Trotuşi jõe (ungari Tátros) kallastel. Moldova *csángó* '​sid jaotatkse omakorda põhja-*csángó* '​deks (*északi csángók*) ja lõuna-*csángó* '​deks (*déli csángók*).
* **Gyimesi *csángó* '​d** ehk **Gyimesi oru *csángó* '​d** (*gyimesvölgyi csángók*, *gyimesvölgyi magyarok*) elavad Hargitha mäestikus Gyimesi (loe [djimäši]) orus, Trotuşe jõe ülemjooksul, Transilvaania ja Moldova piiril. Nende peamine tegevusala on olnud karjakasvatus ning metsaraie.
* **Barcasági *csángó* '​d** ehk Hétfalu *csángó* '​d (*barcasági csángók*, *hétfalusi csángók*) elavad Burzenlandis (ungari *Barcaság*) Kagu-Transilvaanias Brașovi maakonnas. Sarnanevad kultuurilt ja kõnepruugilt rohkem seekäide kui teiste *csángó* '​dega. Transilvaania saksidega koos elamise mõjul pöördusid paljud *csángó* '​d 17. sajandil luterlusse.

Väiksemaid *csángó* '​de kogukondi leidub ka muudes paikades, näiteks Dobrudžas, Bessaraabias ja Budžakis. Vanasti oli csangosid ka Bukarestis ja Bulgaarias, kuid tänaseks neid seal enam pole. *Csángó* '​d rändasid nendele aladele 19. sajandi algul.

Rahvaarv
--------

*Csángó* '​de täpse rahvaarvu kohta puuduvad kindlad andmed. Hinnanguliselt on pakutud 250 000 (katoliiklaste koguarv piirkonnas). 2002. aasta Rumeenia rahvaloenduse järgi pidasid Bacău maakonnas end ungarlasteks 4317 ja *csángó* '​deks 796 inimest, kokku seega 5794 inimest. Sellist vastuolu statistikas võib selletada sellega, et rahvuse mõiste oli *csángó* '​de ja ka teiste ümbruskonna rahvaste seas pikka aega sekundaarne ning tähtsam oli kiriklik kuuluvus. Teiseks põhjuseks võib olla, et pideva diskrimineerimise hirmus (eriti Ceaușescu ajal) varjab enamik *csángó* '​sid oma identiteeti.

*Csángó* murde rääkijate arv on viimaste aastatega järsult kahanenud. Kuulsa Ungari folkloristi Vilmos Tánczosi sõnul räägib seda murret veel umbes 43 000 inimest, 1990. aastatel oli neid arvatavasti 50 000–80 000. Enamik *csángó* '​sid räägib tänapäeval ainult rumeenia keelt. UNESCO on *csángó* murde paigutanud "tõsiselt ohustatud keelte" hulka.

Viited
------

1. ↑  Alexandru Ciorănescu, Dicţionarul etimologic român, Universidad de la Laguna, Tenerife, 1958–1966 ceangău
2. ↑  Erdmann D. Beynon, "Isolated Racial Groups of Hungary", Geographical Review, Vol. 17, No. 4 (Oct. 1927), pp. 604
3. 1 2 3 4 5
4. ↑  Köpeczi 1990: 215–225, 415–417; Cseprégi 1991
5. ↑  "The Moldavian Csángós want to learn Hungarian". *Homepage of the Hungarian Csángós*. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2008. Vaadatud 22. oktoobril 2018.
6. ↑  "Rumanian Atrocities Against the Csango Minority". *Homepage of the Hungarian Csángós*. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2007.
7. 1 2  Siarl Ferdinand, *Situation of the Csángó dialect of Moldavia in Romania*, Hungarian Cultural Studies, 2016
8. ↑  "Recommendation 1521 (2001) – Csango minority culture in Romania". *Parliamentary Assembly*. Council of Europe. Originaali arhiivikoopia seisuga 17.12.2005.
9. ↑  Hiétszer; Lukacs 1995

Välislingid
-----------

* Csángó murdekeele näide 1
* Csángó murdekeele näide 2
* Csángóde koduleht
* Csángó ungarlaste ühing Moldovas