Suur-Soome moodustamiseks Soomele lisatavad alad.  
sinakashall – Ida-Karjala  
tumesinine – Eesti ja Ingerimaa  
roheline – osa Finnmargist  
lilla – osa Tornio jõe orust  
Soome piirid on kaardil kujutatud nii Tartu rahulepingu 1920 kui Pariisi rahulepingu 1947 järgselt. 
**Suur-Soome** (soome keeles: Suur-Suomi) oli idee, mis sündis maa põlisasukatele tagastamise poliitika liikumiste hulgas ning väljendas Euroopa rahvusluse Soome vormi enne Teist maailmasõda. Selle järgi pidid ühinema Soome, teised soomlaste, sealhulgas ingerisoomlaste asualad ning eestlaste ja kveenide asualad. Suur-Soome idee kaotas populaarsuse ning mõju 1917. aastal ning kaotas poolehoiu pärast Jätkusõda ja Teist maailmasõda. Suur-Soome ideed kandis ja levitas aastail 1922–1944 tegutsenud Akadeemiline Karjala Selts (Akateeminen Karjala-Seura).

Suur-Soome idee populaarseim versioon oli ühendada Soomega piirnevad alad, kus elasid soomlased ja karjalased. Mõned idee pooldajad lisasid ka Ingerimaa, Eesti, Põhja-Finnmargi ja Tornio jõe oru.

Mõnedes utoopilistes või naljatavates nägemustes taheti ühendada kogu ala Põhjalahest kuni Uurali mäestikuni ning ka kaugemad Lääne-Siberi alad, kus soome-ugri keelte kõnelejad elavad ka tänapäeval.

Suur-Soome ideed on kasutanud 1930ndatel Venemaa eriteenistused soome-ugri vähemuste haritlaste vastastes protsessides süüdistuste fabritseerimiseks, näiteks udmurdi kirjanik Kuzebai Gerd mõisteti süüdi ja represseeriti selliste süüdistuste alusel. Venemaa ajakirjanduses viidatakse Suur-Soome ideele tänapäevalgi, radikaalid on seda tarvitanud soome-ugri ohu tõestamiseks.

Suur-Soome idee pooldaja Eestis oli Konstantin Päts, kes tegi korduvalt ettepanekuid Eesti-Soome ühisriigi loomiseks.

Jätkusõjas vallutas Soome 1941. aasta oktoobri alguseks Petroskoi. Algas Karjala soomestamine (Юкка Куломаа... lk 185, 235). Slaavlaste tarvis rajati 6 koonduslaagrit, linna uueks nimeks sai kapten Eino Leskineni ettepanekul Äänislinna. 1942. aasta aprillis tähistas Akadeemiline Karjala Selts seal oma 20. tegevusaastat. Osales üle 300 noore ohvitseri, kelle idee oli ühendada Soomega Ida-Karjala ja ka kõik sugulusrahvad. Pärast okupantide taganemist 27. juunil 1944 kannab linn oma ajaloolist nimekuju Petrozavodsk (Peetritehas) ja Suur-Soome idee vaibus (Юкка Куломаа... lk 197, 201, 226).

Viited
------

1. ↑  "Pehr Evind Svinhufvud". *Estofilia*. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 18.05.2018.

Kirjandus
---------

* Aleksander Kaasik "Vabaduse mõtteis Karjalas" ISBN 978-9949-30-997-9
* Jukka Kulomaa"Äänislinna: Petroskoin suomalaismiehityksen vuodet 1941-1944." SHS Helsinki, 1989
* Юкка Куломаа "Финская оккупация Петрозаводска."Verso" Петрозаводск, 2006

Allikad
-------

* Soome sõjaväekroonika 1941
* Soome okupatsioon lõpp

Sõjad 20. sajandi alguses
-------------------------

Pärast Soome iseseisvumist 1917. aastal, Oktoobrirevolutsiooni ja Vene kodusõda, peeti Soomest ida poole jäänud soomeugrilastega asustatud alasid ebastabiilseteks ning rahvuslikku aktivismi soosivateks. Mõned Soome vabatahtlikud viisid läbi operatsioone Venemaa territooriumil. Neid tegevusi ja Soome vabatahtlike osavõttu Eesti Vabadussõjas (1918–1920) nimetatakse Soome ajaloos mõistega *heimosodat* (hõimusõjad).

* Talvesõda 30. november 1939 – 13. märts 1940
* Jätkusõda 25. juuni, 1941 – 19. september, 1944