|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Leedu linnast; endise sellenimelise restorani kohta vaata artiklit Atlantis (klubi)* |

---

**Kaunas** (vanas kirjaviisis *Kowno-lin*) on Leedu suuruselt teine linn, Kaunase rajooni halduskeskus. Baltikumis on Kaunas suuruselt neljas linn. Asub 48 meetri kõrgusel merepinnast Nerise jõe suubumiskohas Nemunasse. Jõele on Kaunase hüdroelektrijaama tarbeks rajatud tamm, mille taga paikneb Kaunase veehoidla.

Linna kõrgeim koht asub Kaunase kindluse IX fordi aladel ja ulatub 100,1 meetrit üle merepinna, sellal kui linna madalamad osad ulatuvad vaid 30 meetrit üle merepinna. Linna läbib Vilniuse ja Kaliningradi vaheline raudtee, raudtee ühendab linna ka Jonavaga. Kaunas jääb kavandatava Rail Baltica trassile.

2022. aastal on Kaunas koos Esch-sur-Alzette'iga Euroopa kultuuripealinnad.

Ajalugu
-------

Pažaislise klooster
Kaunase asula tekkis tõenäoliselt X sajandil. Sealset asulat mainiti kirjalikes allikates esimest korda aastal 1030. Aastal 1140 mainis asulat Muḩammad al-Idrīsī, kes kasutas selle kohta nimekujusid *Qaynu* ja *Qanys*. Ristisõdijate kroonikatesse ilmus asula Marburgi Wigandi kroonikas aastal 1361, saksa kroonikates kandis Kaunas nimesid *Kauen*, *Cawen*, *Kauwenpille* jt. Millalgi XIV sajandil rajati asulasse ka kivist Kaunase linnus.

Linn sai Kaunasest aastal 1408, mil see sai Magdeburgi linnaõigused. Samal aastal rajati sinna ka Hansa Liidu kaubakontor, mis asus Perkūnase majas. XV sajandil olid linna põhilisteks asukateks saksa kaupmehed. Linna pindala oli toona 20 hektarit. Aastal 1473 asutati linna esimene kool, aastal 1519 aga hospidal.

Perkūnase maja
XVII sajandi alguseks oli linnas ligi 15 000 elanikku. Sel perioodil rajati linna lähedale ka Pažaislise klooster. Seejärel laastasid linna aga sõjad ja katkuepideemia. Kaunas hakkas taas kasvama alles XVIII sajandil, mil valmis Nemunase ja Dnepri jõgikondasid ühendav Ogiński kanal.

Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 oli Kaunas Venemaa koosseisus, sellal kui osa tänapäevasest linna territooriumist sai endale Preisimaa kuningriik. Aastal 1812 ületas Napoleoni sõjavägi Kaunase kohal Nemunase ja tungis Venemaale.

Aastal 1842 sai Kaunasest Kovno kubermangu halduskeskus. Aastal 1847 alustati senisest linnast ida poole Naujamiestise linnaosa rajamist. Aastail 1861–1862 valmis Peterburi-Varssavi raudtee ja sellele rajati Vilniusest Königsbergi viiv haru, mis läbis ka Kaunast. Linna vaimueelu arengule oli eriti oluline aasta 1864, mil Varniaist toodi üle seal asunud Žemaitija piiskopkonna keskus ja vaimulik seminar.

Aastal 1898 rajati linna elektrijaam. Aastal 1889 liideti Kaunasega Žaliakalnis. Aastal 1882 hakati rajama Kaunase kindlust, mis valmis aastaks 1914.

Kaunas oli aastatel 1919–1939 Leedu ajutine pealinn (leedu *laikinoji sostinė*), kuna Leedu Vabariigil puudus kontroll konstitutsioonijärgse Leedu pealinna Vilniuse üle. Tol perioodil liideti linnaga ka mitmed seda ümbritsenud alevid ja eeslinnad. Aastal 1926 sai linnast Kaunase peapiiskopkonna keskus.

22. ja 23. juunil 1941 vallutasid linna Leedu vabadusvõitlejad, kes tegid koostööd Saksamaaga ja seal võimul olevate natsidega. Sealsed juudid sunniti asuma getosse, mis muudeti hiljem Kaunase koonduslaagriks. Aastal 1946 liideti linnaga Petrašiūnai, Marvelė, Lampėdžiai, 1959 aastal Kleboniškis, 1961 aastal Palemonas. Leedu taasiseseisvumise järel oli linn Kaunase maakonna halduskeskuseks, maakonna likvideerimisel aastal 2010 kujunes see aga omavalitsuse staatusega linnaks.

Haldusjaotus
------------

Linn moodustab eraldiseisva omavalitsusliku haldusüksuse ja jaguneb 11 vallaks (*seniūnija*).

### Vallad

* Aleksotas
* Centras
* Dainava
* Eiguliai
* Gričiupis
* Panemunė
* Petrašiūnai
* Šančiai
* Šilainiai
* Vilijampolė
* Žaliakalnis

Rahvastik
---------

### Elanike arv

* 88 560 (1897, rahvaloendus)
* 92 440 (1923, rahvaloendus)
* 155 460 (1939)
* 80 000 (1945)
* 216 850 (1959, rahvaloendus)
* 305 600 (1970, rahvaloendus)
* 370 419 (1979, rahvaloendus)
* 419 745 (1989, rahvaloendus)
* 378 650 (2001, rahvaloendus)
* 364 100 (2005)
* 352 300 (2009)
* 321 201 (2011, rahvaloendus)

Kaunase elanikest moodustasid 2001. aastal leedulased 92,9%, venelased 4,4%, ukrainlased 0,5% ja poolakad 0,4%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaunase elanikest leedulasi 93,6%, venelasi 3,8%, poolakaid 0,4%, ukrainlasi 0,4%, valgevenelasi 0,2% ja muudest rahvustest inimesi 1,6%.

1919. aastal moodustasid elanikest 42% poolakad, 31% juudid ja 16% leedulased.

### Kaunase elanikkonna rahvuslik koosseis aastatel 1897–1979

| Aasta | Leedulasi | Venelasi | Ukrainlasi | Poolakaid | Juute | Valgevenelasi | Sakslasi | Muid rahvaid |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1897. aasta rahvaloendus | 6,6 | 25,8 | 0,3 | 22,7 | 35,2 | 1,4 | 4,7 | 3,3 |
| 1923. aasta rahvaloendus | 59,0 | 3,2 | ... | 4,5 | 27,1 | 0,2 | 3,5 | 2,5 |
| 1970. aasta rahvaloendus | 84,3 | 10,5 | 1,2 | 1,0 | 1,4 | 0,8 | ... | 0,8 |
| 1979. aasta rahvaloendus | 88,7 | 8,3 | 0,8 | 0,7 | 0,5 | 0,5 | ... | 0,5. |
|

Transport
---------

Kaunases töötab 16 trollibussi- ja 34 bussiliini. Linna lähedal asub Kaunase rahvusvaheline lennujaam, linnas asub Steponas Dariuse ja Stasys Girėnase lennuväli. Kaunas on ka Baltimaade suurim jõesadam, samuti läbib linna Via Baltica, tulevikus ka Rail Baltica.

Haridus
-------

Vytautas Suure Ülikooli raamatukogu
Kaunases tegutseb 6 kõrgemat õppeasutust, milles õpib ligikaudu 35 000 üliõpilast.

* Vytautas Suure Ülikool
* Kaunase Tehnikaülikool
* Kaunase Meditsiiniülikool
* Aleksandras Stulginskise Ülikool (kuni 2011. aastani Leedu Põllumajanduse Akadeemia)
* Kaunase Kunstiinstituut
* Leedu Spordiülikool

Sport
-----

Kaunase Žalgiris on üks Euroopa tugevamaid korvpalliklubisid. Klubi koduhall on Žalgirio Arena. Kaunasest on pärit mitmed kuulsad korvpallurid, nagu Arvydas Sabonis, Šarūnas Marčiulionis, Žydrūnas Ilgauskas ja Šarūnas Jasikevičius.

* FK Kauno Žalgiris
* Linnas asub S. Dariuse ja S. Girėnase staadion.

Vaata ka
--------

* Kuradimuuseum
* Leedu loomaaed

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.
3. ↑  Steponas Maculevičius, Doloresa Baltrušiene, Znajomość z Litwą. Księga tysiąclecia. Tom pierwszy. Państwo, Kraštotvarka, Kaunas, 1999, ISBN
9986-892-34-1, lk. 30.
4. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. veebruar 2020. Vaadatud 23. veebruaril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  Литва : краткая энциклопедия. Вильнюс, 1989

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaunas** |

* Kaunase veebileht

| * v
* r
Leedu 1. järgu haldusüksused |
| --- |
| Rajoonid | 
Akmenė rajoon **·**  Alytuse rajoon **·**  Anykščiai rajoon **·**  Biržai rajoon **·**  Ignalina rajoon **·**  Jonava rajoon **·**  Joniškise rajoon **·**  Jurbarkase rajoon **·**  Kaišiadoryse rajoon **·**  Kaunase rajoon **·**  Kėdainiai rajoon **·**  Kelmė rajoon **·**  Klaipėda rajoon **·**  Kretinga rajoon **·**  Kupiškise rajoon **·**  Lazdijai rajoon **·**  Mažeikiai rajoon **·**  Molėtai rajoon **·**  Pakruojise rajoon **·**  Panevėžysi rajoon **·**  Pasvalysi rajoon **·**  Plungė rajoon **·**  Prienai rajoon **·**  Radviliškise rajoon **·**  Raseiniai rajoon **·**  Rokiškise rajoon **·**  Skuodase rajoon **·**  Šakiai rajoon **·**  Šalčininkai rajoon **·**  Šiauliai rajoon **·**  Šilalė rajoon **·**  Šilutė rajoon **·**  Širvintose rajoon **·**  Švenčionyse rajoon **·**  Zarasai rajoon **·**  Tauragė rajoon **·**  Telšiai rajoon **·**  Trakai rajoon **·**  Ukmergė rajoon **·**  Utena rajoon **·**  Varėna rajoon **·**  Vilkaviškise rajoon  **·**  Vilniuse rajoon |
| Omavalitsused | 
Birštonase omavalitsus **·**  Druskininkai omavalitsus **·**  Elektrėnai omavalitsus **·**  Kalvarija omavalitsus **·**  Kazlų Rūda omavalitsus **·**  Marijampolė omavalitsus **·**  Neringa omavalitsus **·**  Pagėgiai omavalitsus **·**  Rietavase omavalitsus **·**  Visaginase omavalitsus |
| Omavalitsuslikud linnad | 
Alytus **·**  Kaunas **·**  Klaipėda **·**  Palanga **·**  Panevėžys **·**  Šiauliai **·**  Vilnius |

| * v
* r
Euroopa kultuuripealinnad |
| --- |
| 

1985 Ateena
1986 Firenze
1987 Amsterdam
1988 Lääne-Berliin
1989 Pariis
1990 Glasgow
1991 Dublin
1992 Madrid
1993 Antwerpen
1994 Lissabon
1995 Luxembourg
1996 Kopenhaagen
1997 Thessaloníki
1998 Stockholm
1999 Weimar
2000 Reykjavík **·**  Bergen **·**  Helsingi **·**  Brüssel **·**  Praha **·**  Kraków **·**  Santiago de Compostela **·**  Avignon **·**  Bologna
2001 Rotterdam **·**  Porto
2002 Brugge **·**  Salamanca
2003 Graz
2004 Genova **·**  Lille
2005 Cork
2006 Pátra
2007 Luxembourg **·**  Sibiu
2008 Liverpool **·**  Stavanger
2009 Linz **·**  Vilnius
2010 Essen **·**  İstanbul **·**  Pécs
2011 Tallinn **·**  Turu
2012 Maribor **·**  Guimarães
2013 Košice **·**  Marseille
2014 Riia **·**  Umeå
2015 Mons **·**  Plzeň
2016 Wrocław **·**  Donostia / San Sebastián
2017 Aarhus **·**  Paphos
2018 Leeuwarden **·**  Valletta
2019 Matera **·**  Plovdiv
2020/2021 Galway **·**  Rijeka
2022 Kaunas **·**  Esch-sur-Alzette **·**  Novi Sad
2023 **Veszprém **·**  Timișoara **·**  Elefsína**
2024 Tartu **·**  Bad Ischl **·**  Bodø
2025 Nova Gorica / Gorizia **·**  Chemnitz
2026 Oulu **·**  Trenčín
2027 Liepāja
 |