recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Seimi vapp
Seimi lossi sisevaade
**Seim** (leedu keeles *Seimas*) on Leedu parlament. Seim on 141-liikmeline ühekojaline parlament. 

Sõna "seimas" tuleb leedukeelsest sõnast "Sueiga, suėjimas", mis tähendab 'kogunemine, kokkusaamine'. 

Seimi istungid toimuvad Vilniuses Seimi lossis. Seimi loss valmis aastail 1976–1980. Selle arhitektid olid vennad Algimantas ja Vytautas Nasvytis ning Robertas Stasėnas. 

Seim valitakse 4 aastaks, kusjuures 70 saadikut valitakse võrdeliste valimiste põhimõttel, kusjuures kasutatakse Hare'i kvooti, ja 71 ühemandaadilistes ringkondades. Kokku on seimis 141 saadikut. Leedus kehtib 5% valimiskünnis erakondadele ja 7% künnis valimisliitudele. 

Seni viimased parlamendivalimised toimusid 2008. aastal, järgmised toimuvad 2012. aastal.

Igal nädalal toimub neli seimi istungit: kaks teisipäeval ja kaks neljapäeval. Istungit juhatab kas seimi eesistuja või tema asetäitja. Seimi istungid on reeglina avalikud. 

Seimi esimees oli alates 2008 Arūnas Valinskas, kes tagandati ametist 15. septembril 2009, sest avalikustati foto, kus ta oli koos kuritegeliku grupi liikmega. Aastatel 2004–08 oli seimi esimees Česlovas Juršėnas. 

Alates 17. septembrist 2009 kuni 14. september 2012 oli parlamendi esimees Irena Degutienė. Tema järel olid seimi esimehed Vydas Gedvilas (16. september 2012 – 3. oktoober 2013) ja Loreta Graužinienė (3. oktoober 2013 – 14. november 2016). Alates 14. novembrist 2016 kuni 13. novembrini 2020 oli seimi esimees Viktoras Pranckietis. Alates 13. novembrist 2020 on parlamendi esimees Viktorija Čmilytė-Nielsen.

Seimi valimised
---------------

* 1992. aasta Leedu parlamendivalimised
* 1996. aasta Leedu parlamendivalimised
* 2000. aasta Leedu parlamendivalimised
* 2004. aasta Leedu parlamendivalimised
* 2008. aasta Leedu parlamendivalimised
* 2012. aasta Leedu parlamendivalimised
* 2016. aasta Leedu parlamendivalimised
* 2020. aasta Leedu parlamendivalimised

Välislingid
-----------

* Seimi koduleht (leedu, inglise, saksa, prantsuse, vene ja hiina keeles)
* Kalev Kask. Leedu seimiliikmed vähendasid oma palka EPL, 21. jaanuar 2009
Bogumił Kobiela (1968)
Bogumił Kobiela mälestussammas Katowices
**Bogumił Kobiela** (31. mai 1931 Katowice – 10. juuli 1969 Gdańsk) oli poola näitleja.

Bogumił Kobiela lõpetas 1953. aastal Krakówis Ludwik Solski Draamakunstide Akadeemia. Tema kursusekaaslaste hulgas oli Poola üks kõigi aegade tuntumaid näitlejaid Zbigniew Cybulski. Aastatel 1953–1955 ja 1958–1960 oli Bogumił Kobiela näitleja Gdański teatris Teatr Wybrzeże. Aastatel 1955–1958 oli ta koos Zbigniew Cybulskiga nende endi asutatud Gdański üliõpilasteatri Bim–Bom näitleja.

1960. aastal kolis ta Varssavisse. 1960–1963 oli ta näitleja Teater Ateneumis ja 1963–1966 kabareedes Dudek ja Wagabunda. Alates 1966. aastast kuni oma surmani 1969. aastal töötas Bogumił Kobiela Varssavi Komöödiateatri näitlejana. Tihti esines ta Poola televisiooni telelavastustes, estraadi- ja satiiriprogrammides.

Alates 1953. aastast mängis Bogumił Kobiela paljudes filmides. Ta sai tuntuks rollidega väljapaistvate Poola filmirežissööride (Andrzej Munk, Andrzej Wajda, Jerzy Kawalerowicz) filmides. 

2. juulil 1969 sai ta autoõnnetuses raskelt vigastada ning suri kaheksa päeva hiljem Gdańskis haiglas.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Välislingid
-----------

* Bogumił Kobiela andmekogus IMDb (inglise)
Kalmistu värav ja kabeli peasissepääs kaguküljel (2015)
Kalmistu kabeli kirdekülg (2015)
Pääs kabeli krüpti loodeküljel (2015)
**Lokuta mõisa kalmistu** on kalmistu Järva maakonnas Türi vallas Kolu külas. Ajalooliselt jäi kalmistu Türi kihelkonda.

Ajalugu
-------

Kalmistu rajasid Lokuta mõisa tollased omanikud Traubenbergid 1860. aastate algul Kõltsi karjamõisa maadele, sellepärast tuntakse paika ka nime "Kõltsi kabel" järgi. Kalmistule on kokku maetud kuus lahkunut, neist kolm kabelisse ja kolm haudadesse kalmistul.

Kirjeldus
---------

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 7 km kaugusele lääne-edelasse. Praegu on kalmistu mahajäetud ja rüüstatud, põhja poolt ohustab kalmistut tegutsev karjäär, mille mahajäetud osas asub Kolu tiik.

Kalmistu kabel
--------------

Kalmistu lõunaservas paikneb matusekabel. Uusgooti stiilis ehitatud hulknurkse põhiplaaniga kabel on praegu varemetes.

Kalmistule maetuid
------------------

* 1862 – August Georg Rausch von Traubenberg (16. september (vkj) 1808 – 25. november (vkj) 1860)

Viited
------

1. ↑  Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu, 2013, lk 63.

Kirjandus
---------

* Alo Särg. "Lokuta (*Tecknal*)" – Järvamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn, 2005, lk 83-84.
* Ülo Ormus. "Kõltsi kabel" – Järvamaa pärandkultuurist. Paide 2008, lk 118-119.
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu, 2002 (käsikiri).

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Kõltsi kabel" (835:KUL:002) Eesti looduse infosüsteemis
* Lokuta mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
**Mail** ehk **ankurdatud õngejada** on õngpüünis, olles õngejada üks tüüpe.

See on ankurdatud õngejada, mille konksud on ujukitega või ujuva õngeliini abil põhjast kõrgemale tõstetud. Õngejada koosneb põhiliselt pealiinist, mille külge kinnituvad õngekonksudega lipsud. Kindla pikkusega lipsud paiknevad pealiinil ühesugusel kaugusel. Konksude arv, lipsude pikkus ja nendevaheline kaugus pealiinil sõltub püütavast liigist ja õngejada käitlemise mehhaniseerituse tasemest. Lisanduvad ujukid ja raskused, mis hoiavad püünise vajalikus veekihis, ning tähistuspoid ja ankrud. Püügiks asetatud püüniseid tähistatakse selleks, et anda veeliiklejatele teada püüniste asukoht ja ka ise neid kergemini leida.

Söödaks kasutatakse eluskala, kalatükke, limuseid jne. Õngejadade pikkus ulatub sageli mitmete kilomeetriteni ja ühe pealiini külge võib kinnituda tuhandeid söödastatud konksudega lipse.

Vaata ka
--------

* põhjalähedane õngejada
* pelaagiline õngejada
* pinnajada
* triivõngejada

Välislingid
-----------

* Õngejada
**Bad Mitterndorf** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Salzkammergutis Steiermargi liidumaal.

Asudes Salzburgi ja Grazi vahel, on see populaarne talispordikeskus ning suviti ka jalutamise ja rattasõidu koht. Bad Mitterndorfis on kaks tervisespaad, kus on termid, väliujula ja muud terviseteenused, kohvikud ja vaba aja veetmise alad. Vallas tegutseb pühade ajal lasteklubi. Bad Mitterndorfis asub ka üks maailma viiest lennumäest, Kulm. Vald on hea asukohaga ekskursioonide tegemiseks Hallstatti, Altausseesse ja selle maikuisele nartsissifestivalile, Bad Ischli ja Kaiservillasse ning Salzburgi 95 km kaugusel.

Inimesi
-------

Kuulsate elanike hulka kuuluvad suusahüppajad Hubert Neuper (1980. aasta olümpiahõbe ja 1982. aasta MM-i teine) ja Wolfgang Loitzl (2009. aasta maailmameister ja 2008.–2009. aasta nelja hüppemäe turniiri meister). Bad Mitterndorf on ka 2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja Thomas Neuwirthi ehk Conchita Wursti koduvald.

Bad Mitterndorf, taustal Grimming (2012)

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Liezeni ringkonna vallad

* Admont
* Aich
* Aigen im Ennstal
* Altaussee
* Altenmarkt bei Sankt Gallen
* Ardning
* Bad Aussee
* Bad Mitterndorf
* Gaishorn am See
* Grundlsee
* Gröbming
* Haus
* Irdning-Donnersbachtal
* Landl
* Lassing
* Liezen
* Michaelerberg-Pruggern
* Mitterberg-Sankt Martin
* Ramsau am Dachstein
* Rottenmann
* Sankt Gallen
* Schladming
* Selzthal
* Stainach-Pürgg
* Sölk
* Trieben
* Wildalpen
* Wörschach
* Öblarn
Osaühing **Loksa Ravikeskus** oli aastatel 2000–2011 Loksa haigla taastusraviosakonna baasil tegutsenud meditsiiniasutus Harju maakonnas Loksa linnas aadressil Posti tänav 29.

Alates 2003. aastast kuulusid ravikeskuse alla nii Loksa polikliinik kui ka Loksa Kiirabi. Viimane osutas piirkonnas teenust ühe kiirabibrigaadiga, hiljem läks kiirabiteenus üle Karell Kiirabile.

Vastavalt tegevusloale oli Loksa Ravikeskusel õigus osutada järgmisi teenuseid:

* koduõendus-hooldusteenus
* ambulatoorsed günekoloogiateenused
* ambulatoorsed pediaatriateenused
* ambulatoorsed sisehaiguste teenused
* ambulatoorsed taastusravi ja füsiaatriateenused
* hambaraviteenused
* radioloogiateenused
* töötervishoiuteenused
* kiirabiteenus

Loksa Ravikeskuse kommertstegevuse põhisuunaks olid taastusravi ja ravipuhkusega seotud teenused. Taastusraviteenuseid hakati haiglas osutama 1996. aastal, eraldi taastusraviosakond avati mais 2000. Taastusraviprogramme koordineeris doktor Ljudmilla Agajeva.

Ravikeskust juhtis Ann Lasting, kes on ühtlasi Loksa Haigla Sihtasutuse juhataja.

6. detsembril 2011 kuulutas Harju Maakohus välja Loksa Ravikeskuse pankroti. 11. jaanuaril 2012 kiitis Tallinna Linnavalitsus heaks Ida-Tallinna Keskhaigla (ITK) taotluse omandada Loksa Ravikeskuse kinnistu ja jätkata seal seniste teenuste osutamist. ITK opereeris üksust veel neli aastat, kuni see 31. juulil 2016 suleti ja kõik töötajad koondati. Enne sulgemist oli ITK püüdnud Loksa ravikeskust müüa Tapa haiglale, kuid see müügitehing ei õnnestunud.

Vaata ka
--------

* Loksa haigla
* Loksa Kiirabi

Viited
------

1. ↑  Ida-Tallinna Keskhaigla sulges Loksa üksuse Sõnumitooja, 13.07.2016.
| * v
* r
Eesti Vabadussõda |
| --- |
| 
Narva 1918 – Joala – Auvere – Rägavere – Punapargi – Kunda – Valkla – Kehra – Vetla – Voose – Priske – Aidu – Kärstna – Tapa – Kunda – Tartu – Utria – Laagna – Narva 1919 – Reola – Pikksaare – Uderna – Kirepi – Paju – Sänna – Pihkva – Marienburg-Jakobstadt – Lemsalu – Võnnu – Krasnaja Gorka – Krivasoo |

**Loksa dessant** oli Eesti merejõude ja alamkapten Karl Aleksander Pauluse ning soome vabatahtlike dessantüksuse Viru rinde väeosade toetuseks tehtud dessant 8. jaanuaril 1919 Loksa juures, mille käigus dessantosad vallutasid Loksa sadama.

1919. aasta 5. jaanuaril alustasid Eesti soomusrongid vastupealetungi Viru rindel. Vastase rinne murti 20 km sügavuselt läbi ja tekkinud lõhet laiendasid jalaväeosad, Viru rinde pealetungi toetas rannikul omakorda laevasuurtükkide tule toetusel dessant. 7. jaanuariks said maaväed käsu: 4. Jalaväepolk vallutada Loo ja Kahala joon ning 1. Jalaväepolk, vallutada Kahala, Kursi ja Pillapalu. 

Tallinnast saadeti merele 1919. aasta 8. jaanuari varahommikul alamkapten Karl Aleksander Pauluse juhatusel dessantüksus, mis koosnes kahest eesti dessantkompaniist, ligikaudu 120 sõdurit ning soome vabatahtlike major Martin Ekströmi pataljoni kapten Anto Eskola juhitud 2 kompaniid, ligikaudu 200 sõdurit. Dessandi ülesanne on vallutada Loksa ja sealt Kolga küla kaudu murda läbi Luha mõisani ning ühineda 4. ja 1. jalaväepolkude osadega.

Dessant hõivas sillapea platsdarmi Loksa sadama Loksa tellisetehase juures ning seejärel maabus põhidessant.

Loksa sadam hõivati, Loksa külas asunud umbes 200 vaenlast madruste ranniku kaitseüksusest taganesid ja dessantosad, laevasuurtükkide toetusel Loksa ja Tsitre piirkonnas, arendasid pealetungi sisemaale, kohates vastupanu Tümasool ja vallutades Kolga küla. Samal õhtul ühinesid dessantlased Eesti 4. jalaväepolgu üksuste ja kahe soome kompaniiga, kes maad mööda rindelt peale tungisid. 9. jaanuaril lahkusid dessantlaevad „Lembit'uga" eesotsas
Loksalt Kunda suunas. 12. jaanuari õhtuks jõudsid 1. diviisi osad Roela mõisa–Kantküla–Rahkla–Kunda jõe joonele.

Eesti väeosad tegid va varasemaid dessante Loksa piirkonda, kui tehti väikseste jõududega maabumine Loksal 25. detsembril ja 28. detsembril 1917.

Viited
------

1. 1 2 3  Johan Pitka, Minu mälestused suure maailmasõja algusest Eesti wabadussõja lõpuni. Päewaleht, nr. 204, 5 august 1921, lk 2
2. 1 2  Johan Pitka, Minu mälestused suure maailmasõja algusest Eesti wabadussõja lõpuni. Päewaleht, nr. 201, 2 august 1921, lk 2
3. ↑  Peeter Kaasik, Utria dessant ja Narva vallutamine 1919. aasta jaanuaris. Kalender ... nr. 1, oktoober 2018
4. ↑  Küllo Arjakas, Vabadussõjast – äsjaloodud Eesti mereväe veretu dessant Loksa rannas 08. jaanuaril 1919, Loksa Elu, märts 2021, lk 2
5. ↑  Joan Masik, Loksa dessant 8. jaanuaril 1919. a. Kapten-major J. Masik. Sõdur nr 43-44 1937 lk. 1064-1067
**Tourcoingi 2. kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Tourcoing.

See koosneb järgmistest valdadest:

1. Tourcoing (osaliselt)

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Nordi departemangu kantonid

Aniche **·** Annœullin **·** Anzin **·** Armentières **·** Aulnoye-Aymeries **·** Aulnoy-lez-Valenciennes **·** Avesnes-sur-Helpe **·** Bailleul **·** Cambrai **·** Le Cateau-Cambrésis **·** Caudry **·** Coudekerque-Branche **·** Croix **·** Denain **·** Douai **·** Dunkerque-1 **·** Dunkerque-2 **·** Faches-Thumesnil **·** Fourmies **·** Grande-Synthe **·** Hazebrouck **·** Lambersart **·** Lille-1 **·** Lille-2 **·** Lille-3 **·** Lille-4 **·** Lille-5 **·** Lille-6 **·** Marly **·** Maubeuge **·** Orchies **·** Roubaix-1 **·** Roubaix-2 **·** Saint-Amand-les-Eaux **·** Sin-le-Noble **·** Templeuve **·** Tourcoing-1 **·** Tourcoing-2 **·** Valenciennes **·** Villeneuve-d'Ascq **·** Wormhout
Suhkrulahuse tiheduse mõõtmine (näit 1040 g/l)
**Areomeeter** (ka **densimeeter**, **tihedusmõõtur**) on mõõteriist vedelike ja tahkiste tiheduse määramiseks.

Tavalisim areomeeter koosneb kinnisest õhuga täidetud klaastorust, mille ühes otsas on elavhõbedast või tinast ballast. Toru külge on kinnitatud skaala. 

Vedelikku asetatud areomeetri sukeldumissügavus sõltub vedeliku tihedusest. Tavaliselt on areomeetri skaala gradueeritud tihedusühikutes (teatud kindlal temperatuuril), kuid kindla otstarbega mõõteriistade puhul võivad skaala jaotised olla ka konkreetse lahuse kontsentratsiooni protsentides. Näit loetakse skaalalt vedeliku pinna kõrguselt.

Areomeetreid kasutatakse toiduainetetööstuses (näiteks veini alkoholi- või piima rasvasisalduse määramiseks), laborites lahuste kontsentratsiooni määramiseks, hapete (eelkõige akuhappe) kontsentratsiooni määramiseks.

Akuhappe tiheduse mõõtmiseks mõeldud areomeetri ujuk on paigaldatud kinnisesse pipetti.

Akuhappe tiheduse mõõtmine
Lisaks areomeetritele määratakse vedelike tihedusi ka mitmesuguste püknomeetritega, hüdrostaatiliste kaaludega ning piesoelektriliste ja radioisotoopmõõturitega.

Vaata ka
--------

* Hügromeeter
* Püknomeeter

Viited
------

1. 1 2  TEA entsüklopeedia 2. köide, 2009.
**Arengustrateegia** on visiooni ja/või eesmärkide saavutamisele suunatud tegutsemise kava. Arengustrateegia aluseks on tavaliselt visiooni alusel sõnastatud eesmärgid ja selle elluviimiseks koostatakse reeglina konkreetne tegevuskava.

Arengustrateegia ruumilise planeerimise ja omavalitsuste arengu kontekstis
--------------------------------------------------------------------------

Ruumilise planeerimise ja omavalitsuste arengu kontekstis kajastavad valla või linna arengustrateegiat arengukava ja üldplaneering. Üldplaneeringu eesmärk on reguleerida eelkõige omavalitsuse ruumilise arengu kavandamisega seotut, määrates maakasutuse juhtotstarbed, säästva ja tasakaalustatud ruumilise arengu tingimused jms. Arengukava ülesanne on ennekõike reguleerida sotsiaal-majandusliku keskkonnaga seotud aspekte omavalitsuse arengus ning olla valla või linna eelarve kujundamise aluseks.

Juhtimise kontekstis
--------------------

Juhtimises on arengustrateegia aluseks äriplaani ja tegevuskava(de) koostamisele, et ellu viia organisatsiooni missiooni ja visiooni.
Pulmakombe kohta vaata artiklit Vihtlemine (pulm).  

---

**Vihtlemine** on saunas vihaga keha kerge peksmine, millega kaasneb massaaž ja vereringe turgutamine, aga ka toksiinide väljutamine ja ainevahetuse kiirendamine.

Kasutada võib ka kerget silitamistehnikat, vihaga aeglaselt mõlemalt küljelt üles ja alla silitades. Lisaks tehakse väga kerget silitamist – vihta raputades ja silitades, vaevu nahka puudutades. Vihtlemise kõrval võib saunas käies teha ka kompresse – viht tõstetakse kõrgele, ammutades temasse kuuma õhku ja lüües kergelt paar-kolm korda. Kasutatakse ka vihaga hõõrumist ja sopsutamist.

Vihtlemine kuulub eestlaste saunakommete juurde. Vihtlemine soodustab higistamist, parandab naha vereverevarustust ning puhastab nahka ainevahetusjääkidest ja surnud naharakkudest, parandab liigeste liikuvust, lõõgastab (mõjub kerge massaažina), tõstab vastupidavust külmetushaigustele, mõjub leevendavalt radikuliidile ja soodustab sauna järel und. Kadaka- ja nõgesevihal usutakse olevat reumaatilisi haigusi ning neuralgilisi ja lihasevalusid leevendav toime.

Vihtlemine võib olla vastunäidustatud allergikutele, mitmesuguste põletike, ägeda nohu, haavandite, pahaloomuliste kasvajate, kaugele arenenud südamepuudulikkuse, hüpertooniatõve, kõrge silmarõhu, trombooside, aktiivse tuberkuloosi, kopsuturse, ajuturse, insuldijärgse ajuhalvatuse, operatsioonijärgsete haavade ja veel mitme muu tervisliku seisundi korral. Krooniliste haiguste korral tuleks vihtlemise ja üldse saunaskäigu lubatavuse osas konsulteerida perearstiga.

Mõnes saunas on vihtlemine keelatud, sest vihalehed võivad määrida sauna heleda interjööri. Sellistes saunades võib sobida kunstviht.

Ajaloost
--------

Saunas kuuma leiliga vihtlemine on Euroopa kirdeosa metsvööndi rahvaste põline komme. 

Eesti taludes tehti enne jaanipäeva kuni 100 vihta. Saunas higistati ja peale seda viheldi, ka väikesi lapsi ja vanureid. Laste vihtlemine algas juba imiku eas, üks toimingutest oli seejuures harjaste võtmine. Vihtlemisel oli tervishoidlik mõju, eriti raske talutöö puhul. Higistamist ning tamme–, kadaka– või nõgesevihaga vihtlemist peeti vajalikuks mitmete haiguste, eriti reuma (*jooksva*) ravimisel.

Viited
------

1. 1 2 3  Mida tasub teada saunas vihtlemisest Moodne kodu 29.08.2017
2. ↑  Sauna ja viha mõjust tervisele ERR Novaator 07.03.2019
3. ↑  Vastunäidutused
4. ↑
5. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 351

Kirjandus
---------

* Eesti saun. Tamara Habicht. Kirjastus Valgus 1972.

Välislingid
-----------

* Virtuaalkliinik: sauna mõju tervisele.
See artikkel See artikkel räägib Sverdlovski oblasti linnast.  teiste asulate kohta vaata artiklit Talitsa (täpsustus).  

---

**Talitsa** on linn Venemaal Sverdlovski oblastis, Talitsa linnaringkonna keskus. Linn asub Põšma jõe ääres, 220 km Jekaterinburgist idas ja 132 km Tjumenist läänes.

Asula tekkis 1732. aastal viinapõletustehase juurde. Linnaõigused sai 1942. aastal.

Viited
------



Sverdlovski oblasti vapp
Sverdlovski oblasti linnad

Alapajevsk  | Aramil  | Artjomovski  | Asbest  | Berjozovski  | Bogdanovitš  | Degtjarsk  | Irbit  | Ivdel  | Jekaterinburg  | Kamensk-Uralski  | Kamõšlov  | Karpinsk  | Katškanar  | Kirovgrad  | Krasnoturjinsk  | Krasnoufimsk  | Krasnouralsk  | Kušva  | Lesnoi  | Mihhailovsk  | Nevjansk  | Nižni Tagil  | Nižnije Sergi  | Nižnjaja Salda  | Nižnjaja Tura  | Novaja Ljalja  | Novouralsk  | Pervouralsk  | Polevskoi  | Rež  | Revda  | Serov  | Severouralsk  | Sredneuralsk  | Suhhoi Log  | Sõssert  | Zaretšnõi  | Talitsa  | Tavda  | Turinsk  | Verhni Tagil  | Verhnjaja Põšma  | Verhnjaja Salda  | Verhnjaja Tura  | Verhoturje  | Voltšansk
**"Vii"** on 1967. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Nikolai Gogoli samanimelisel jutustusel.

Sisu
----

Kiievi vaimuliku seminari õpilane Homa küsib koolivaheajal koju minnes ühes talus öömaja. Öösel tuleb ta tuppa vana naine, kes osutub nõiaks. Nõid ronib Homale selga ja nad lendavad tükk aega taevas. Kui nad maanduvad, siis peksab raevunud Homa nõida kaikaga. Korraga märkab ta üllatusega, et vana nõid on muutunud nooreks tütarlapseks. Ehmunud Homa jookseb tagasi seminari. Järgmisel päeval kutsub seminari rektor ta enda juurde. Rikka pan sotniku tütar tuli rängalt pekstuna koju ja on nüüd suremas. Ta olevat palunud just nimelt Homad endale hingepalvet lugema. Homa on sunnitud teele asuma. Enne kui ta kohale jõuab, tüdruk sureb. Nüüd ootab Homad kohustus talle kolmel ööl järjest kirikus hingepalvet lugeda. Esimesel öösel tõuseb Pannake kirstust üles, kuid Homa joonistab enda ümber maagilise ringi ja tal õnnestub koolnu tagasi tõrjuda. Teisel ööl hakkab kirst kirikus ringi lendama ja Homal õnnestub suurivaevu rünnak tagasi tõrjuda. Enne kolmandat ööl palub Homa Pannakese isalt luba öisest hingepalvest loobuda. Pan sotnik aga pakub Homale suurt vaevatasu ning ähvradab teda keeldumise korral karistada. Kolmandal ööl aga ilmuvad Pannakesele abiks ka põgulised ja lõpuks koletis Vii. Viimaks õnnestub põrgulistel maagilisest ringist läbi murda, kuid kohe kireb kukk ja nad on sunnitud põgenema. Pannake läheb tagasi kirstu ja muutub vanaks nõiamooriks, kirst laguneb koost. Vaimuliku seminari rektor ja preester sisenevad kirikusse, löövad risti ette ja lahkuvad. Homa lamab põrandal.

Filmi lõpus värvivad kaks Homa sõpra seina. Üks teeb ettepaneku juua Homa mälestuseks. Teine kahtleb, kas Homa ongi tegelikult surnud.

Osatäitjad
----------

* Leonid Kuravljov – Homa Brut
* Natalja Varlei – Pannake
* Aleksei Glazõrin – Sotnik
* Nikolai Kutuzov – Nõid
* Vadim Zahhartšenko – Haljava
* Pjotr Veskljarov – Rektor/Doroš
* Vladimir Salnikov – Gorobets
* Dmitri Kapka – Overko
* Stepan Škurat – Javtuhh
* Georgi Sotševko – Stepan
* Nikolai Jakovtšenko – Spirid
* Nikolai Stepanov – Vii
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastatel 1991–2017 eksisteerinud vallast; 1939 moodustatud valla kohta vaata artiklit Vihula vald (1939); veel varasema valla kohta vaata artiklit Vihula vald (Haljala kihelkond)* |

---

Pühapaik Vihula hiiering Vihula külas
**Vihula vald** oli vald Lääne-Virumaal.

Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Haljala vallaga.

Vihula vallavanem oli Annes Naan.

Asustus
-------

Vallas oli Võsu alevik ja 52 küla, neist suuremad Käsmu, Palmse, Võsupere, Vergi, Vihula ja Annikvere.

Teised külad: Aasumetsa, Adaka, Altja, Andi, Eisma, Eru, Haili, Ilumäe, Joandu, Kakuvälja, Karepa, Karula, Kiva, Koljaku, Koolimäe, Korjuse, Kosta, Lahe, Lauli, Lobi, Metsanurga, Metsiku, Muike, Mustoja, Natturi, Noonu, Oandu, Paasi, Pajuveski, Pedassaare, Pihlaspea, Rutja, Sagadi, Sakussaare, Salatse, Tepelvälja, Tidriku, Tiigi, Toolse, Tõugu, Uusküla, Vainupea, Vatku, Vila, Villandi ja Võhma.

### Elanike arv

* 2144 (1. jaanuar 2006)

Loodus
------

Vihula vallas asus Eesti põhjapoolseim saar Vaindloo saar koos Vaindloo tuletorniga. See on kivine ja madal saar Soome lahes. Suurem osa valla territooriumist jäi Lahemaa rahvuspargi aladele. Lisaks oli vallas veel ka Selja maastikukaitseala Selja jõe oru ning Toolse maastikukaitseala Mandri-Eesti ainsa soostunud tammiku kaitseks.

Ajalugu
-------

Vihula vald moodustati 1991. aasta 12. detsembril.

Vaatamisväärsused
-----------------

* Palmse mõis
* Sagadi mõis
* Vihula mõis
* Altja kaluriküla
* Altja ürgorg
* Kalame talumuuseum
* Käsmu kivikülv
* Käsmu meremuuseum
* Käsmu kalmistu
* Ilumäe kirik
* Vainupea kabel
* Vihula linnamägi
* Toolse Ussimägi
* Toolse linnamägi

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 12.12.2018.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
5. ↑  Lääne-Viru maakonna Vihula, Viru-Nigula ja Väike-Maarja valla ning Kunda linna, Pärnu maakonna Pärnu-Jaagupi alevi ning Koonga ja Surju valla, Põlva maakonna Mooste valla ja Võru maakonna Vastseliina valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.12.1991)
**Shinji Ono** (jaapani keeles 小野 伸二 *Ono Shinji*; sündinud 27. septembril 1979 Numazus) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Jaapani kõrgliiga klubis Consadole Sapporo.

Ta alustas klubikarjääri 1998. aastal kodumaal Urawa Redsis. Debüüthooajal valiti ta Jaapani kõrgliiga hooaja uustulnukaks.

2002. aastal valiti Ono Aasia aasta jalgpalluriks.

Aastatel 2012–2014 mängis ta Austraalia kõrgliiga klubis Western Sydney Wanderers. Hooajal 2012–13 võitis ta klubiga Austraalia liiga põhihooaja. Samal hooajal valiti ta Austraalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2013–14 valiti ta Western Sydney Wanderers hooaja parimaks mängijaks.

Koondisekarjäär
---------------

Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1998–2008 56 mängu ja lõi 6 väravat.

Debüüdi koondises tegi ta 1. aprillil 1998 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu. Ta kuulus Jaapani koondisse 1998. 2002. ja 2006. aasta maailmameistrivõistlustel, 2000. aasta Aasia meistrivõistlustel ja 2001. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ning osales lisaks Jaapani olümpiakoondises 2004. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.

| Jaapani jalgpallikoondis |
| --- |
| Aasta | Mänge | Väravaid |
| 1998 | 3 | 0 |
| 1999 | 0 | 0 |
| 2000 | 12 | 1 |
| 2001 | 9 | 1 |
| 2002 | 8 | 1 |
| 2003 | 5 | 0 |
| 2004 | 7 | 2 |
| 2005 | 2 | 0 |
| 2006 | 9 | 1 |
| 2007 | 0 | 0 |
| 2008 | 1 | 0 |
| Kokku | 56 | 6 |

Saavutused
----------

Feyenoord
* UEFA karikas: 2001–02

Urawa Red Diamonds
* Japanese Super Cup: 2006
* J.League Division 1: 2006
* Emperor's Cup: 2006
* AFC Meistrite Liiga: 2007

Western Sydney Wanderers
* A-League Premiership: 2012–13

Välislingid
-----------

* Shinji Ono saidil National Football Teams
* Japan National Football Team Database
**Toomingas** on roosõieliste sugukonda toompuu perekonda kuuluv lehtpuude alamperekond.

Toomingad on levinud põhjapoolkera parasvöötmes.

Toomingatel on lihtlehed. Õied on koondunud 12–30 kaupa sihvakatesse rippuvatesse kobaratesse ja puhkevad kevadel pärast lehtede valmimist.

Kõigil toomingatel on luuviljad, mis kinnituvad oksale kas üksikult või kobarana. Rahvasuus nimetatakse vilju marjadeks, aga see pole bioloogilises mõttes korrektne. Viljaliha on söödav ja selle sees on kivikõva kestaga seeme. Seemneid ei tohi süüa, sest see sisaldab amügdaliini. Amügdaliin ise ei ole mürgine, aga organismis lagunedes tekib väga mürgine sinihape. Kuna toominga seeme on väga väike, siis tekib ka sinihapet nõnda vähe, et ühe seemne söömine pole veel eluohtlik. Viljad on lindudele korraga allaneelamiseks sobiva suurusega ja linnud neid ka põhiliselt levitavad.

Toomingaid kasvatatakse ilupuudena. Küllalt levinud on nii täidisõielised kui kirjude lehtedega vormid. Õied on nii metsikutel puudel kui kultivaridel valdavalt valged või roosad.

Puitu saab toomingatelt vähe, sest need pole suured puud, aga enamasti on see tugev ja hästi töödeldav. Sellepärast sobib see nikerdamiseks ja vastupidavate tarbeesemete valmistamiseks.Mööblit valmistatakse näiteks hilistoomingast *P. serotina*, mis kasvab Põhja-Ameerikas ja üle 30 m kõrgeks. USA pärismaistest puudest on see tisleritöödeks üks hinnatumaid ja kallimaid.

Toomingalehti söövad mõned liblikad, näiteks kollavaksik *Opisthograptis luteolata*.

Virgiinia toominga *P. virginiana* marjadest tehakse tarretist ja veini. See puu kasvab Põhja-Ameerikas.

Liigid
------

* *Prunus grayana* – Gray toomingas
* *Prunus maackii* – amuuri toomingas
* *Prunus padus* – harilik toomingas
* *Prunus padus* var. *pubescens* – aasia toomingas
* *Prunus sericea* – siidjas toomingas
* *Prunus serotina* – hilistoomingas
* *Prunus ssiori* – sahhalini toomingas (kaugida toomingas)

Viited
------

1. 1 2 3  "Looduse raamatukogu" 2012/1. "Aasta puud 2". Koostaja Ann Marvet. MTÜ Loodusajakiri 2012, lk. 80
Anatoli Serdjukov (2018)
**Anatoli Serdjukov** [anat'ooli serdjuk'off] või [serdjuk'oov] (Анатолий Эдуардович Сердюков; sündinud 8. jaanuaril 1960 Krasnodari krai Abinski rajoonis) on Venemaa poliitik ja ärimees, aastatel 2007–2012 Venemaa kaitseminister.

Haridustee
----------

Anatoli Serdjukov lõpetas 1984. aastal Leningradi nõukogude kaubanduse instituudi. 1984–1985 teenis ta Nõukogude armees, kus lõpetas ohvitseride kursused ja arvati kohe pärast nende lõpetamist erru. Aastal 2000 sai ta majandusteaduste kandidaadiks, kaitstes väitekirja teemal "Tarbijale suunatud ettevõtlusstruktuuride rajamise kontseptsioon ja süsteemne organiseerimine". Ta lõpetas 2001 Peterburi Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 2006 sai ta majandusteaduste doktoriks, kaitstes väitekirja teemal "Tänapäeva Venemaa maksupoliitika väljatöötamine ja elluviimine". 2007. aastal lõpetas ta Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude kindralstaabi sõjalise akadeemia kursused.

Karjäär eraettevõtluses
-----------------------

Enne poliitikasse siirdumist oli ta mööbliärimees, töötades Peterburi aktsiaseltsis Mebel-Market direktori asetäitjana (1993), turundusdirektorina (1993–1995) ja peadirektorina (1995–2000).

Karjäär Venemaa riigiteenistuses
--------------------------------

Alates 2000 töötas ta maksuametis, esialgu Venemaa maksuameti rajoonidevahelise inspektsiooni juhataja asetäitjana. Mais 2001 määrati ta VF maksuameti Peterburi valitsuse juhataja asetäitjaks, sama aasta novembris juba juhatajaks. Alates 2004. aasta veebruarist oli ta maksuameti Moskva osakonna juhataja, sama aasta 2. märtsil määrati ta Venemaa maksude ja lõivude ministri asetäitjaks ning 16. märtsil ministri kohusetäitjaks.

27. juulil 2004 määrati ta Venemaa maksuameti juhiks ja töötas sellel kohal 15. veebruarini 2007.

15. veebruaril 2007 määrati Anatoli Serdjukov Venemaa kaitseministriks Mihhail Fradkovi valitsuses. Jätkas kaitseministrina septembris ametisse asunud Viktor Zubkovi valitsuses, 2008. aastal Vladimir Putini teises valitsuses ja 2012. aastal Dmitri Medvedevi esimeses valitsuses.

6. novembril 2012 vabastas president Vladimir Putin Serdjukovi ametist ja nimetas tema asemel uueks kaitseministriks Sergei Šoigu.

Isiklikku
---------

Ta on abielus Viktor Zubkovi tütre Juliaga. See on tal teine abielu. Serdjukovil on esimesest abielust poeg ja teisest kaks tütart.

Välislingid
-----------

* Сердюков, Анатолий Lentapedias.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Sergei Ivanov** | **Venemaa kaitseminister**2007–2012 | Järgnev**Sergei Šoigu** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Anatoli Serdjukov** |
Shing-Tung Yau (2004)
**Shing Tung Yau** (*Qiū Chéngtóng*; sündinud 4. aprillil 1949 Guangdongis Hiinas) on Hongkongi ja Ameerika Ühendriikide matemaatik, Fieldsi medali kavaler ja Crafoordi auhinna laureaat.

Ta on Harvardi Ülikooli matemaatikaprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on diferentsiaalgeomeetria ja topoloogia; erilist tähelepanu on ta osutanud geomeetrilisele analüüsile. Ta tõestas 1976. aastal nn Calabi hüpoteesi (Eugenio Calabi järgi), mida hiljem hakati nimetama Calabi-Yau muutkonnaks (ka Calabi-Yau ruumiks). See teoreem omandas suure tähtsuse mitte ainult puhtas matemaatikas, vaid ka matemaatilises füüsikas; sellest sai stringiteooria lähtealus. Calabi-Yau kompaktifitseerimist kasutades tegi stringiteooriast tõsiseltvõetava pretentendi kõige teooriana. Shing-Tung Yau teine oluline panus matemaatilises füüsikas on positiivse energia teoreemi tõestus üldrelatiivsusteoorias.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Aastatel 1966–1969 õppis ta matemaatikat Hongkongi Hiina Ülikoolis. 1971. aastal sai ta California Ülikoolist Berkeleys doktorikraadi. 1974. aastast sai ta Stanfordi Ülikoolis kaasprofessoriks. 1985. aastal andis MacArthuri fond talle MacArthuri stipendiumi. Alates 1988. aastast töötab ta Harvardi Ülikoolis professorina.

Ta on Kaasani ülikooli väljaantava Lobatševski medali rahvusvahelise žürii liige.

Tunnustus
---------

Fieldsi medal
* 1982 – Fieldsi medal
* 1994 – Crafoordi auhind
* 1997 – National Medal of Science
* 2010 – Wolfi auhind matemaatikas

#### Valitud teadusühingute liikmeks

* 1982 – Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia
* 1984 – Academia Sinica
* 1993 – USA Rahvuslik Teaduste Akadeemia
* 1994 – Hiina Teaduste Akadeemia
* 2003 – Venemaa Teaduste Akadeemia
* 2005 – Academia dei Lincei
* 2008 – Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India
* 2012 – Ameerika Matemaatikaselts (*fellow*)

Raamatud
--------

* Shing-Tung Yau, Steve Nadis. *The Shape of Inner Space: String Theory and the Geometry of the Universe's Hidden Dimensions*. New York: Basic Books. 2010. ISBN 978-0-465-02023-2

Isiklikku
---------

Tema isa Chiou Chenying oli Hongkongis filosoofiaprofessor.

1990. aastal sai Shing Tung Yau USA kodakondsuse.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Shing-Tung Yau. groups.dcs.st-and.ac.uk
2. ↑  Yau (Shing-Tung Yau). casad.cas.cn

Välislingid
-----------

* Discover Interview: The Math Behind the Physics Behind the Universe. 27.04.2010. discovermagazine.com
Toome pood, september 2012.
**Toome pood** on keldripood, mis tegutseb Tartu kesklinna ja Supilinna piiril Jakobi mäe jalamil, Jakobi tänav 17 elumaja poolkeldrikorrusel. See on üks väheseid pikka aega samas kohas tegutsenud väikseid toidupoode Tartus, eri kauplused on olnud seal 1930. aastast.

Maja ehitati tõenäoliselt 1870.–1880. aastatel ja poolkeldrikorrusel olid algusest peale kaupluseruumid. Nõukogude ajal oli poes õlletehase firmalett, kust sai osta ka vaadiõlut, esindatud olid kõik õllesordid.

Pärast taasiseseisvumist on poeruumide rentnikud korduvalt vahetunud (müüjate loodud OÜ OVEZAI, kunagise Kloostri poe omanikfirma OÜ Renatus, OÜ Aasi ja Ko jt), mõnda aega kandis pood ka Toominga nime. Toome pood oli Tartus üks viimaseid kohti, kus püsis kasutusel Nõukogude-aegne koonusekujuline mahlalaskmisaparaat.

Viited
------

1. ↑  Mari-Liis Hüvato "Pisipoed peavad visa võitlust ellujäämiseks"[*alaline kõdulink*] Postimees, 22.01.2008
2. ↑  Madis Jürgen (7. aprill 2022). "Toome pood Tartus: kast õlut kummassegi kätte ja jooksuga üles Jakobi mäest!". *Maaleht*.
3. 1 2 3  Juhani Püttsepp "Vana kommi- ja õllepood peab ajale vastu"[*alaline kõdulink*] Postimees, 13. mai 1998
4. ↑  Martin Pau "Toome pood vangub pankroti äärel"[*alaline kõdulink*] Postimees, 27.01.2005
5. ↑  Priit Rajalo "Kas?" Postimees, 11.03.2005 (intervjuu Toome poe omanikuga)

Välislingid
-----------

* Martin Pau "Toome pood vangub pankroti äärel" Postimees, 27. jaanuar 2005
* Juhani Püttsepp "Vana kommi- ja õllepood peab ajale vastu" Postimees, 13. mai 1998
* Priit Rajalo "Kas?" Postimees, 11. märts 2005 (intervjuu Toome poe rentnikuga)
Shinjirō Koizumi (2012)
**Shinjirō Koizumi** (jaapani keeles 小泉 進次郎 *Koizumi Shinjirō*; sündinud 14. aprillil 1981 Yokosukas) on Jaapani poliitik, Liberaaldemokraatliku Partei liige. Alates 11. septembrist 2019 on ta Jaapani keskkonnaminister.

Ta sündis aastal 1981 Yokosukas. Yokosukas ta ka kasvas üles. Ta lõpetas aastal 2004 Yokohamas asuva Kanto Gakuini Ülikooli. Seejärel õppis ta politoloogiat Columbia ülikoolis, kust sai ta ka samal alal magistrikraadi. Enne 2007. aastal Jaapanisse naasmist töötas ta ühe aasta osalise tööajaga teadustöötajana strateegiliste ja rahvusvaheliste uuringute keskuses ning Vaikse ookeani foorumi CSIS noore juhina. Pärast Jaapanisse naasmist töötas ta oma isa Jun'ichirō Koizumi erasekretärina.

Ta on aastast 2009 Jaapani parlamendi alamkoja liige.

11. septembrist 2019 on ta Jaapani keskkonnaminister.

Isiklikku
---------

Tema isa on endine peaminister Jun'ichirō Koizumi, ema Kayoko Miyamoto, isapoolne vanaisa oli poliitik Junya Koizumi (1904–1969), vend Kotaro Koizumi on näitleja. Ta abiellus 7. augustil 2019 teleajakirjanik Christel Takigawaga, 17. jaanuaril 2020 sündis neil poeg.

Välislingid
-----------

* Shinjirō Koizumi koduleht (jaapani keeles)
Vaade Munkadetagusele tornile Müürivahe tänavalt, suvi 2007.
**Munkadetagune torn** asub Tallinna vanalinnas ja kuulub Tallinna keskaegsete kaitserajatiste hulka. Tänapäeval jääb see Müürivahe ja Munga tänava risti, Müürivahe ja Uue tänava vahele ning selle aadress on Müürivahe 58.

Munkadetagusest tornist ühele poole jääb linnamüüris Bremeni torn, teisele poole Hellemani torn. Nime sai Munkadetagune torn oma asukohast kunagise dominiiklaste Katariina kloostri taga.

18. sajandi lõpuni oli tornis sõjamoonaladu, mistõttu 17. sajandil sai see rahvasuus nime Süütenööride torn. Torn on korduvalt põlenud, viimati 1994.

1970.–80. aastatel Munkadetagune torn restaureeriti ja selles avati kohvik. Pärast 1994. aasta põlengut seisis torn tühjana, kuid 2010. aastal lõppenud remondi järel on see külastajatele avatud.

* Munkadetagune torn altvaates Müürivahe tänava poolt, kevad 2011Munkadetagune torn altvaates Müürivahe tänava poolt, kevad 2011
* Munkadetagune torn Müürivahe tänaval, vaade Hellemani torni poolt, suvi 2011Munkadetagune torn Müürivahe tänaval, vaade Hellemani torni poolt, suvi 2011
* Munkadetagune torn naabermaja katuselt Müürivahe tänaval, kevad 2011Munkadetagune torn naabermaja katuselt Müürivahe tänaval, kevad 2011

Vaata ka
--------

* Tallinna linnamüür
* Tallinna tornistik

Viited
------

1. 1 2  Andri Ksenofontov  EPL, 12. september 2002
2. ↑  "Munkadetagune torn esitleb peagi oma uut kuube" Pealinn, 14.06.2010 (vaadatud 9. augustil 2010)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Munkadetagune torn** |

* "Munkadetagune torn esitleb peagi oma uut kuube" Pealinn, 14.06.2010
**Demiurg** on Jumal või jumalus, kes korrastab algkaose, võidab mütoloogilise ürgkoletise ja loob maailma. Esineb esmaloojana, kes hiljem muutub *deus otiosus*eks, aga ka uue põlvkonna aktiivse jumalana, kes jääb sekkuma maailma saatusesse. 

Esimest korda esines demiurgi mõiste antiiksetes filosoofilistes ja teoloogilistes süsteemides. Järjekindlalt kasutas demiurgi mõistet Platon. Platonilt võtsid demiurgi mõiste üle aga gnostikud, kellel demiurg omandas keskse tähenduse. Platonismist ja gnostitsismist on aga kristlus olnud oma algusaegadel väga suuresti mõjutatud, seetõttu on demiurgi-idee sügaval kristluses olemas. Demiurgi mõistet kui sellist küll ei kasutata, kasutatakse mõistet Jumal, aga Jumala olemus sarnaneb paljuski demiurgi mõistele Platoni filosoofias ja gnostitsismis.

Sõna *demiurg* *δημιουργός, dēmiourgos* etümoloogia: kreeka sõnadest *demos*, mis tähendab (lihtsat) rahvast ja *ergo*, *urgos* töötama. Algselt tähendas see käsitöölist, rahva heaks töötajat, millest ajapikku kujunes laiem looja, kui sellise mõiste.

Allikas
-------

* Tarmo Kulmar. *Üldine usundilugu I*, õppesõnastik. Tartu 2000
**"Hernehirmutis"** (vene keeles **«Чучело»**) on Rolan Bõkovi kunstiline film kuuenda klassi õpilasest, kes suudab vastu seista alatusele ja reeturlusele. 

Film tehti 1983. aastal Vladimir Železnikovi samanimelise jutustuse põhjal, mis oli kirjutatud 1981. aastal autori lähisugulase  juhtumi põhjal, kes võttis endale võõra süü, mille järel kogu klass kuulutas talle boikoti. Nõukogude Liidu kinovaatajatele oli film uudne, sest see oli üks esimesi, kus nõukogude kooliõpilasi kujutati antikangelastena. Film kutsus esile laialdase ühiskondliku resonantsi ja arutelud ajakirjanduses. 

1986. aastal anti filmile NSV Liidu riiklik preemia, samuti peaauhind rahvusvahelisel filmifestivalil Laonis.

Viited
------

1. ↑  Esimest korda avaldatud ajakirjas Pioner 1981. aastal numbrites 3-7 nimetuse all «Всего-то несколько дней» ("Üksnes mõni päev").
2. ↑  Ролан Быков. До и после «Чучела» // Юность № 9, 1985; Т. Хлоплянкина. Жестокие игры // Литературная газета. 10 октября 1984; Георгий Капралов. Смотрим фильм // Правда 27 мая 1985; М. Галкин. Чему учит такая игра? Антон Калабалин. Обжигает душу… // Литературная газета 12 июня 1985.
**Murad II** (ka *Murat II*; osmanitürgi keeles مراد ثانى *Murād-ı sānī*, türgi keeles *II. Murat*; juuni 1404 – 3. veebruar 1451) oli Osmanite sultan 1421–1444 ja 1446 kuni surmani. Ta oli Mehmed I ja Emine Hatuni poeg ja Mehmed II isa. 

Ta pidas oma valitsusajal palju sõdu Balkani poolsaare kristlastega. 

1430. aastal naasid Osmanid oma endise kõigi Doonaust lõuna pool asuvate alade kontrollimist hõlmava poliitika juurde ning aastal 1432 korraldas Murad rüüsteretki Transilvaaniasse. Rünnakud intensiivistusid pärast seda, kui Saksa-Rooma keiser Sigismund 1437. aastal suri. 1439. aasta lõpus kapituleerus serblaste pealinn Smederevo ning sultanil õnnestus teha Serbia despootkonnast Osmanite riigi provints. 1440. aastal piiras Murad II Ungari peamist piirikindlust Belgradi. 

Rooma paavst Eugenius IV kuulutas 1443. aastal välja ristisõja muslimite Osmanite riigi vastu. 10. novembril 1444 Varna lahingus purustasid Osmanite väed Muradi juhtimisel Poola ja Ungari ühendväe, mida juhtisid Władysław III ja János Hunyadi. Lahingus olid kristlikud väed kolmekordses arvulises vähemuses ning kaotusele aitas kaasa asjaolu, et Veneetsia ja Kirikuriigi laevastik ei blokeerinud Dardanelle, nagu nad olid lubanud.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Mehmed I** | **Türgi sultan**1421–1444 | Järgnev**Mehmed II** |
| Eelnev**Mehmed II** | **Türgi sultan**1446–1451 | Järgnev**Mehmed II**

 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib käibest ettevõtluses; sadama kaubakäibe kohta vaata artiklit Kaubakäive (sadamas)* |

---

**Kaubakäive** on ettevõtte finantsjuhtimises kasutatav likviidsuse suhtarv. Kaubakäive näitab, mitu korda ajavahemikus varusid müüakse või kasutatakse, näiteks aasta jooksul. Kaubakäibe valem on müük jagatud kauba ja tootmisvarude keskmisega. Kaubakäivet nimetatakse ka **varude käibekordajaks** või **tootmisvarude käibeks**.

Valem
-----

{\displaystyle {\mbox{Kaubakäive}}={\frac {\mbox{müük}}{\mbox{tootmisvarude keskmine}}}}

Äriline rakendus
----------------

Väike kaubakäive võib tähendada liigseid varusid, vananemist ning puudulikku tootevalikut või turundust. Mõnel juhul võib väike suhtarv olla loomulik, näiteks kui enne hinnatõuse või tarnedefitsiite on varusid kogutud.

Samas suur kaubakäive võib näidata varude puudust, mille tõttu kaotatakse äri, sest varusid ei ole piisavalt. See võib omakorda põhjustada ebapiisavaid laovarusid.

Mõned tööstusandmete koostajad (näiteks Dun & Bradstreet) kasutavad jagatise lugejas müügikulu asemel müüki. Müügikulu annab täpsema käibe suhtarvu, kuid võrdlemisel saab sageli kasutada ainult müüki. Müügikulu peetakse täpsemaks, kuna müügikulu ja müüki arvestatakse erinevalt. Müüki arvestatakse harilikult turuväärtuse alusel, ehk kui palju turg toodangu või teenuse eest maksis. Kui ettevõttel oli hea aasta ja turul maksti ettevõtte toote või teenuse eest tavapärasest kõrgemat hinda, võib saadud arv olla ebaotstarbekas. Seevastu müügikulu arvestatakse selle järgi, kui palju ettevõte tegelikult müügiks vajalike materjalide eest maksis. Samuti võivad ettevõtted hindu alandada, et varusid värskendada.

Esemel, mille varud vahetuvad igal aastal, on suuremad hoiukulud kui esemel, mille varud vahetuvad mitu korda aastas. Varude käive näitab ka ettevõtte elujõudu. Varude vahetumise sageduse suurendamise eesmärk on varude vähendamine kolmel põhjusel:

* Suurem varude vahetumise sagedus tähendab väiksemat hoiukulu. Ettevõte kulutab vähem üüri, kommunaalteenuste, kindlustuse, varguse ning muude kaubavarude hoidmisega seotud kuludele.

* Väiksemad hoiukulud tähendavad suuremat netotulu ja kasumlikkust, eeldusel et tulud kauba müügist jäävad samaks.

* Varude kiirem vahetussagedus võimaldab kiiremini vastata kliendi soovidele ning aitab välja vahetada aegunud kaupu. See on väga tähtis moetööstuses.

* Ettevõtete võrdlemisel on tähtis arvesse võtta vaadeldavat tööstusharu, sest muidu on võrdlus moonutatud. Näiteks ei ole mõistlik võrrelda selvehalli autode müügifirmaga; selvehall müüb kiiresti vahetuvaid kaupu, nagu maiustused, šokolaadid, karastusjoogid, ning kaupade vahetuvus on sagedasem. Autode müügifirmal on väiksem kaupade vahetuvus. Seega on mõistlik võrrelda ainult sama haru ettevõtteid.

Vaata ka
--------

* Finantsanalüüs
* Käive
* Likviidsuse suhtarvud
* Lühiajalise võlgnevuse käibekordaja
* Maksevõime suhtarvud
* Müügikäive
* Raha keskmine laekumisperiood
* Koguvara käive

Viited
------

1. ↑  U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A-M).
**Konstantinos Herakleios** (kreeka keeles: Κωνσταντῖνος Ἡράκλειος; 626 – 641/642), pigem tuntud deminutiivis kui **Heraklonas** või **Herakleon** (eesti keeles kui Herakleiosekene), vahepeal ka kui **Herakleios II**. Ta oli Herakleios I ja Martina poeg. Ta oli Bütsantsi keiser 638. aastast kuni 641. aastani, kuid sisuliselt valitses ta 641. aasta veebruarist.

Ta sündis 626. aastal sõjakäigu ajal. Kuna Herakleios I ja Martina olid lähedased sugulased (keisrinna oli keisri nõbu), siis sündisid nende kaks esimest last puuetega ning neid ei saanud kaasvalitsejatena arvestada.

Ta krooniti 1. jaanuaril 632. aastal tseesariks ning 4. juulil 638. aastal augustuseks ning kuulutati koos poolvenna Konstantinosega kaasvalitsejateks. Isa soovi kohaselt oleksid vennad pidanud koos riiki valitsema, kuid kui Herakleios I 11. veebruaril 641. aastal suri, kuulutati Konstantinos sisuliselt ainuvalitsejaks ning suhted kahe järeltulijate liini vahel pingestusid. Konstantinos suri 25. mail 641. aastal kurguverejooksu. Surma põhjusena on kahtlustatud mürgitamist ning kahtlusaluseks oli kasuema Martina. Pärast seda sündmust teravnesid kahe liini vahelised suhted veelgi. Ühe poole moodustasid Konstantinos III pojad ning teise Martina, Herakleios ja tema kaks venda.

Herakleios II ja Martina valitsesid ligikaudu kuus kuud. Valitsemisaja lõpus avalikustasid nende vastased leskkeisrinna kirja, kus oli kirjeldatud plaani tappa Konstantinos III pojad. Pealinnas levisid niikuinii kuuldused, et Martina mürgitas Konstantinos III, ning see kiri põhjustas üleüldise pahameeletormi, mille tagajärjel Herakleios II kukutati. Herakleoni surmast on erinevaid versioone. Ühe järgi tapeti keiser kohe peale kukutamist ning tema ema ja vennad sandistati ja saadeti Rhodose saarele, kus nad hiljem teadmata ajal kas surid või tapeti. Teise versiooni kohaselt saadeti ka kukutatud keiser koos perega Rhodosele ning tema nina lõigati otsast ära. Martinalt võeti tema keel. Igatahes suri keiser ajavahemikus sügis 641 kuni talv 642.

Vaata ka
--------

* Bütsants
* Bütsantsi ajalugu
* Herakleios I
* Konstantinos III
* Bütsantsi keisrite loend

Viited
------

1. 1 2 3  David Vseviov (2004). *Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris*. Tallinn: Kunst. Lk 127–128.
2. ↑  "Heraklonas". *Harry Turtledove Wiki*. Vaadatud 11.07.2021.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Herakleios I; Konstantinos III** | **Bütsantsi keiser**veebruar/mai 641–september/oktoober 641 | Järgnev**Constans II** |
**Tribla** (**Vibra, Neli kasti, Neli ruutu**) on pallimäng. Tribla mängimiseks on vaja vähemalt 4 mängijat (võib olla ka rohkem). Selleks pallimänguks joonista maha suur ruut ja jaga see neljaks (pooleks ja pooleks)
Igal mängijal üks puude (algajatel võib olla ka 2 puudet).
Mängu alustamiseks pannakse pall keskel põrkama. Põrkeid peab olema vähemalt 3 enne kui on lubatud mängijatel esimene puude teha. Mängus kogutakse miinuseid, kes enne 21 (või rohkem) punkti täis saab, on kaotaja. Miinuse saad, kui sinu ruudust pall välja läheb. Mängija, kes saab miinuse, paneb ka palli mängu. Alustades peab pall põrkama esmalt enda kasti ja seejärel diagonaalis olevasse kasti ühe korra.

###### **Miinuste arv vastavalt löögile:**

* varbaga - 1 miinus
* jala pealsega või kahe jalaga koos - 2 miinust
* jala välisküljega või põlvega - 3 miinust
* jalgevahelt (mõlemad jalad maas) - 5 miinust
* kannaga teise jala tagant ehk vibra - 5 miinust
* peaga - 7 miinust

Miinuseid võib ka ise käigupealt juurde mõelda.

**Käega mäng keelatud.** Käega mängu puhul saab miinuseid järgmiselt: kui on kinnine käsi (käsi rusikas) siis on 5 miinust ja kui on lahtine käsi (käed pole rusikas) siis on 10 miinust ja kui sa võtad kahe käega korraga siis on 20 miinust.

„Kõksimine" lubatud aga miinuseid vastavalt „kõksimise" arvule juurde ei lisandu. Kolmas eksimus väljaviskel toob miinuse ja lahtiviske kord läheb mängijale, kes asub paremal käel.

Kui ühel mängijal on 21 miinust täis, siis toimub „tiksumine" - kaotanud mängija jääb samasse kasti ja teised kolm vahetavad kaste päripäeva. Sellist „tiksumist" võib nimetada samuti, et mängitakse „klassidega", ning see kel 21 miinust täis jääb „istuma" - kuna tegemist ikkagi koolipoiste mänguga.