recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Natalja Beltšenko** (vene keeles **Наталья Юльевна Бельченко**; sündinud 7. jaanuaril 1973) on ukraina luuletaja, kirjanduskriitik ja tõlkija. Kirjutab vene keeles.

Ta sündis 1973. aastal Kiievis inseneride peres. Lõpetas 1997. aastal Kiievi ülikool filoloogia erialal. Töötas Kiievis Ukraina Teaduste Akadeemia Keeleteaduse instituudis, kirjandusuurijana on tegelnud vene luuletaja Nikolai Kljujevi loominguga. Beltšenko kuulub 1997. aastast alates Ukraina Kirjanike Liitu ning on avaldanud kokku seitse luulekogu. Alates 2005. ajakirja ШО kirjandustoimetaja. Elab Kiievis.
Beltšenko luuletusi on tõlgitud saksa, prantsuse, inglise, poola, bulgaaria ja korea keelde. Tema loomingut on ilmunud antoloogiates "An Anthology of Contemporary Russian Women Poets" (2005) ja "Освобожденный Улисс" (2004), ajakirjades Новый Мир, НЛО, Октябрь, Дружба народов, Волга.

Natalja Beltšenko esines 2016. aastal Tartus kirjandusfestivalil Prima Vista.

Beltšenko on saanud 2000. aastal Hubert Burda fondi kirjandusauhinna (*Stiftung Hubert Burda*, *Hubert Burda Preis für junge europäische Lyrik*, loodud tunnustamaks Ida-Euroopa noori luuletajaid) ja 2006. aastal Nikolai Ušakovi nimelise preemia (Ukraina kirjanike liidu preemia vene keeles kirjutavatele autoritele).
Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti kirik (august 2015)
**Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti kirik** on õigeusu kirik Räpina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põlva maakonnas Räpina linnas. 

Esimene õigeusu kirik ehitati Räpinasse aastal 1752, ent aastal 1813 põles see maha. 

Praegune kirik ehitati aastatel 1829–1833 ja pühitseti aastal 1834. Kiriku projekteeris Georg Friedrich Geist. Kiriku ikonostaas tehti aastal 1832 ja paljud ikoonid maalis Pihkva ikoonimaalija H. Kalinin. Kirik on arvele võetud kultuurimälestisena.

Klassitsistlik kirikuhoone on ladina risti kujulise põhiplaaniga. Kiriku aadress on Apteegi 7.

Vaata ka
--------

* Räpina õigeusu kirikuaed

Viited
------

1. 1 2  Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti kogudus Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kodulehel (vaadatud 10.02.2017)
2. ↑  Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti kirik kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.08.2016)

Välislingid
-----------

* Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
* Kogudusest ja kirikust Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku kodulehel
**Kägipuu** on üks troopiliste metsade eluvorme. Neid peetakse tähtsateks, sest nad kannavad vilja mitmel korral aastas. Viljad on toiduks mitmetele lindudele ja loomadele, näiteks papagoidele ja ahvidele. Samuti võivad erinevad viigipuud anda vilja eriaegadel, mistõttu loomadele on nad üheks peamiseks toiduallikaks. Osades troopilistes metsades võib kuni 70% loomadest sõltuda just kägipuu viljadest.

Leviku omapära
--------------

Troopilistes ja vihmametsades on puudel omamoodi raske kasvada, kuna on vähe valgust ning toimub pidev võitlus vee ja toitainete pärast. Kägipuud on leidnud endale lahenduse, kuidas sellistes rasketes oludes toime tulla. Mitte nagu teised taimed, kes idanevad mullast, kinnituvad kägipuud epifüüti abil teisele puudele, kas siis tema okstele või tüvele. Epifüüdid jäävad alles loomsetest jääkidest, ning tihtipeale võivad nad kinnituda päris kõrgele puu külge.

Kasvamine
---------

Puu ise kasvab väga agressiivselt ja suhteliselt julmalt nende puude suhtes, kellelt nad toitained võtavad. Noores eas kasvavad kägipuud aeglaselt, saades energiat päikeselt ning vett ja toitaineid puu koorele kogunenud vihmaveest või niiskusest. Ajapikku idanevad peenikesed juured, mis hakkavad mööda puud alla kulgema ja end okste ja puu külge siduma. Alla jõudes hakkab kägipuu saama rohkem toitained mullast ja võistlema toitainete üle tema kõrval asetseva puuga. Sealt edasi hakkab kägipuu siduma oma oksi ümber selle puu, kellega ta toitainete pärast võitleb. Saades pinnasest toitaineid, hakkab ta kiiremini kasvama. Need oksad, mis on ümber algse peremehe end sidunud, hakkavad kasvama ja peatavad peremeespuu toitainete leviku kõrgemale puu sisse. Tänu sellisele julmale võttele kindlustab ta endale oma ohvri elupaiga ja eluks vajalikud ained.

Teadmiseks
----------

Liike ise esineb kuni 1000 erinevat, millest enamik esinebki vihmametsades ja muudel troopilistel aladel üle maailma.

Viited
------

1. 1 2 3 4
**Kähri Peaingel Miikaeli kogudus** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tallinna peapiiskopkonna kogudus, mis tegutseb Põlva maakonnas Põlva vallas Kähri külas. Kogudus kasutab Kähri Peaingel Miikaeli kirikut.

Kogudus asutati 1846. Koguduse esimene preester oli Mihhail Nikolski.

Koguduse tegevus lakkas 1964.

Nõukogude perioodil kasutas kirikut EELK Põlva kogudus.

Õigeusu koguduse töö jätkus 1998.

Koguduse ajaloost
-----------------

Põlvamaal avati õigeusku siirdunud eestlastele oma kogudus Kähril 1846. aastal. Kähri riigimõisa maadele ehitati 1850. aastal puukirik ja pühitseti Riia ja Miitavi piiskopi Platon I poolt Peaingel Miikaeli auks. 1900. aastal oli koguduses 1900 liiget. 1923. aastal võõrandati Eesti Vabariigi maaseadusega Kähri koguduselt 46 hektarit maad. Pärast riigistamist anti maa endises suuruses rendile 4500 marga eest aastas. 1926. aasta maaseaduse muutmise seaduse alusel tagastati 1930. aastal kogudusele 42 hektarit maad.1938. aastal oli koguduses 204 liiget. Nõukogude ajal koguduse tegevus hääbus ja 1964. aastal Kähri Peaingel Miikaeli kogudus suleti. 1988. aastal avati taas kirikuhoone ja õigeusu kogudus Kähril taastati 1989. aastal.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5   (vaadatud 14.06.2017)
2. ↑  Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas 1954-1964". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. november 2021.

Välislingid
-----------

* Kogudusest EAÕKi kodulehel
**Käibevara** (inglise keeles *floating assets*, saksa keeles *die Gegenstände des Umlaufvermögens*, soome keeles *vaihto-omaisuus*) on majandusüksuse käsutuses mingil hetkel olevad ainelised ehk materiaalsed, ettevõtte käibesse investeeritud ja seal püsivalt ringlevad rahasummad ehk käibekapital.

Lähtudes majandusüksuse jooksvast majandusarvestusest on käibevaraks majandusüksuse vara, mis ei ole: ettevõtte lühiajalised aktivad, väärtpaberid, mitmesugused nõudeõigused; muu materiaalne vara, mis muudetakse rahaks ehk rahastatakse ettevõtte normaalse tegevuse käigus tavaliselt ühe aasta või tootmistsükli jooksul.

Raamatupidamiskohustuslike majandusüksuste igapäevastes raamatupidamistoimingutes, vastavalt Raamatupidamise seaduse lisale nr 1 käsitletakse käibevarana 

* Raha
* Finantsinvesteeringud
* Nõuded ja ettemaksed

* Varud
* Bioloogilised varad

Vaata ka
--------

* Raamatupidamiskohustuslane
* Raamatupidamise sise-eeskirjad

Viited
------

1. ↑  U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A-M).
2. ↑  E. Linnaks, 1994. Ettevõtte raamatupidamine. Külim. 1994.
3. ↑

Välislingid
-----------

* Raamatupidamise seadus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Saare-Lääne piiskopist; teiste samanimeliste isikute kohta vaata lehekülge Hermann II* |

---

**Hermann II Osenbrugge** (ka **Osenbrügge**) oli Saare-Lääne piiskop 1338–1362. 1291 on Hermannus de Osenbruckenit mainitud Bologna ülikoolis. Kui tegemist on sama isikuga, oli ta esimene liivimaalane Bologna ülikoolis ja elas kõrge eani. 

Hermann Osenbrugge oli Saare-Lääne piiskopkonna kanoonik. Ta määrati paavst Benedictus XII poolt 23. veebruaril 1338 Saare-Lääne piiskopiks. 30. aprillil 1338 vabastas paavst ta kohustusest käia Roomas palverännakul.

Piiskop Hermanni surmakuupäev pole teada, kuid 10. juunil 1362 oli ta elus. Tallinna rae poolt 1364. aastal piiskop Hermannile adresseeritud läkitus Johann Palleni rukkilasti aresti asjus võib olla eksitus ja selles kirjas on tegelikult mõeldud piiskop Konrad II.

Viited
------

1. ↑  Philipp Schwartz: "Die Livländer auf der Universität Bologna 1289–1562." Mittheilungen aus dem Gebiet der Geschichte Liv-, Est- und Kurlands 14 (1890): 410–460.

Allikad
-------

* Leonid Arbusow, *"Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert"*.
* Friedrich Georg von Bunge, *"Liv-, Esth- und Curländisches Urkundenbuch nebst Regesten"*.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jakob** | **Saare-Lääne piiskop**1338–1362 | Järgnev**Konrad II** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mäestikust; mäe kohta vaata artiklit Poľana mägi* |

---

Poľana asukoht Slovakkias (tähistatud halliga)
Strelníky küla
**Poľana** (ungari keeles *Polyána*) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Poľana (1044 m). Poľana võtab enda alla 183 km². Mäestik moodustab aastast 1981 Poľana kaitstava maastiku.

Mäestiku võib jagada kaheks alampiirkonnaks. Kõrgemad tipud asuvad mäestiku põhjaosas, mis kannab nime Vysoká Poľana. Lõunapoolsem madalam piirkond kannab Detva eelmäestiku nime. Seal asub ka kaks piirkonna linna: Detva ja Hriňová.

Sealne regioon on valdavalt metsane, kuigi kõrgemates piirkondades paiknevad alpiaasad (kohalikus keeles *polany*), mille järgi on mägismaa ka nime saanud. Seal elutseb nii hunte kui ka karusid (2010. aastal hinnati reproduktiivses faasis karude arvuks 24). Tähtsaim turismikeskus on Hrbi mäe all paiknev Poľana mägihotell.

Asend
-----

Poľana piirneb edelas Zvoleni nõo ja kirdes Vepori mäestikuga.

Geoloogia
---------

Sealne mägismaa on tugevasti erodeerunud jäänuk kihtvulkaanist. Selle kaldeera läbimõõt oli 6 kilomeetrit ja sügavus 600 meetrit. Tänapäeval on see Slovakkias asunud vulkaanidest kõrgeim, kuigi hinnanguliselt oli neist varem kõrgeim Štiavnica mäestiku kohal paiknenud vulkaan. Varem kaldeeras asunud kraatrijärve põhi moodustab tänapäeval oru, kus asub Hačava küla. Sealseteks kivimiteks on püroklastilise materjali kivistumisel tekkinud tuff ja laavaväljade tardumisel tekkinud andesiit, kõrgeimate tippude koostises on ka rüoliiti.

Viited
------

1. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska
2. ↑  Konečný, V. 2008, Etapy vývoja štiavnického stratovulkánu. Enviromagazín, 6, lk. 18 - 19

Välislingid
-----------

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
**Rumba kihistu** (inglise keeles *Rumba Formation*) on siluri ajastu Adavere lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Erika Jürgenson aastal 1966.

Kihistu stratotüübiks oli Rumba jõe (Velise) süvend, mis on praeguseks hävinenud. Uueks stratotüübiks on Päri paemurd, laiendatud statotüübiks aga Kirikuküla puurauk. Kihistu on kõige paksem Paatsalu 527. puuraugus (19.6 m). Kihistu on nime saanud Rumba küla järgi.

Kihistu koosneb peeneteralisest lubjakivist, milles esinevad vahekihtidena rohekas savine mergel ning kollakasroheline metabentoniit. Kihistu moodustavad kaksteist settetsüklit, mis algavad merglite ja kildataoliste lubjakividega, mis lähevad üle puhta ja kõva lubjakivi kihtideks. Lääne pool kasvab kihistus savisisaldus, nii et Saaremaal moodustab kihistu põhiosa mergel. Kihistu on 15-19 meetri paksune. Kõige paksem on see keskosas, läänes ning idaosas muutub see õhemaks.

Viited
------

1. 1 2  Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 07.04.2018)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Adavere Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3.

Välislingid
-----------

* Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
**Hermann Leopold Ammende** (20. oktoober 1855 Pärnu – 26. august 1934 Pärnu) oli baltisaksa päritoluga Pärnu kaupmees.

Hermann Leopold Ammende isa Jacob Dietrich Ammende (1811–1898) oli rikas suurkaupmees ja 1837. aastal asutatud Pärnu esimese Kaubamaja Jacob Diedrich Ammende Pärnus omanik. Peale Jacob Dietrich Ammende surma päris kaubamaja esmalt Hermann Ammende vanem vend Karl Heinrich Ammende, peale viimase surma 1901. aastal sai Jacob Diedrich Ammende kaubamaja omanikuks Hermann Ammende. Ammende kaubamaja asus Rüütli ja Nikolai tänava nurgal ja tegeles nn koloniaalkaupade (toit, tekstiil, nahk, kummi jm) müügiga.

Ammende villa
1904. aastal otsis Hermann Ammende Pärnus sobivat maja oma tütre pulmadeks, kuid seda leidmata tellis Peterburi arhitektuuribüroost luksusliku villa projekti ja korraldas Ammende villa ehitust. Hoone valmis 1905. aastal.

1920. aastal valiti Hermann Ammende I Riigikogu liikmeks, kuid astus 4. jaanuaril 1921 Riigikogu liikme kohalt tagasi. 1921. aastal valiti ta Pärnu Linnavolikogu liikmeks.

1927. aastal sattus perekond majanduslikesse raskustesse, 1928. aastal aktsiaselts Jakob Diedrich Ammende likvideeriti ja Ammende villa müüdi Pärnu linnale 8 miljoni marga eest.

Viited
------

1. ↑  Kaubamaja Jacob Diedrich Ammende Pärnus - EAA.4181, Eesti Ajalooarhiiv
2. ↑  EHA fondiloend. Kaubamaja Jacob Diedrich Ammende Pärnus
3. ↑  Ammende villa ajalugu
4. ↑  "Meie parlament ja aeg. I Riigikogu, 20.12.1920-30.05.1923". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.01.2018. Vaadatud 7.01.2016.
5. ↑  Ammende kaubamajaa likvideerub. Kaja, nr. 109, 11 mai 1928
**Andongi Riiklik Ülikool** (korea keeles *안동대학교* (*andong-daehak-gyeo*)) on ülikool Lõuna-Koreas Andongi linnas.

Ühena noorematest Lõuna-Korea ülikoolidest asutati see 21. juulil 1947 Andongi Normaalkoolina. 

1962 muudeti kool Andongi Põllumajanduskolledžiks. 

18. jaanuaril 1979 muudeti õppeasutus Andongi Riiklikuks Kolledžiks ja rajati kaheksa õppeosakonda: Hiina-Korea, ajaloo, folkloori, ärijuhtimise, rahvusvahelise kaubanduse, muusika, kujutava kunsti ja kodumajanduse osakond. 

1. märtsil 1979 vannutati ametisse esimene dekaan Kim Hak-su. 1980. aastal lisati ingliskeelse hariduse osakond ja matemaatika osakond.

Kooli juhtkond
--------------

Esimesteks koolijuhtideks olid dekaanid, hiljem muudeti koolikorra seadust ja kooli hakkasid juhtima presidendid. 

*Dekaanid*

1. märts 1979 – 12. märts 1983 Kim Hak-su
12. märts 1983 – 18. juuni 1984 Lee Ki-baek
18. juuni 1984 – 22. juuli 1988 Kim Yi
22. juuli 1988 – 1. märts 1991 Bae Won-dal
*Presidendid*

1. märts 1991 – 2. märts 1995 Nam Kyu-chang
2. märts 1995 – 22. märts 1999 Lee Jin-seol
22. märts 1999 – Kown Young-kon

Välislingid
-----------

* Koduleht (*inglise keeles*)
* Kooli sümbolid
**Andmehulk** on informaatikas ja infotehnoloogias informatsiooni hulk, mida mõõdetakse bittides (tähis bit) ja baitides (tähis B). 

Salvestusseadmete ja muude andmekandjate maksimaalset andmehulka nimetatakse salvesti mahutavuseks. Failis sisalduva andmehulga puhul kõneldakse faili suurusest.

**Bitt** on väikseim mõeldav andmehulk. Andmesalvesti vajab 1 biti salvestamiseks (ja säilitamiseks) üht mälukohta, mille olek võib olla üks kahest: täidetud (laenguga) või tühi, sisse või välja lülitatud, kahendsüsteemi numbrimärkidega väljendatult 1 või 0. 

Andmehulga mõõtühik **bait** koosneb 8 bitist. Selline bitihulk valiti ajal, kui korragaa (rööbiti) töödeldi 8 bitist koosnevat märgijada (tänapäeval on tervikuna töödeldava infosõna pikkus harilikult 32 või 64 bitti). 

Suuremate andmemahtude korral kasutatakse bitti ja baiti koos detsimaaleesliitetega. 
Baitide korral aga ei väljenda eesliide alati mitte detsimaalset kordsust 10*n*, vaid binaarset kordsust 2*n*. Siis tähistab kilobait baidist 210 =1024 korda suuremat ühikut, 1 MB = 1024 kB, 1 GB = 1024 MB jne.

Vaata ka
--------

* Bitt
* Bait
* Mahutavus (andmekandja)
1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 25. novembril Helsingis, sellase nimetusega *Messuhalli*s (praeguse nimetusega *Töölön kisahalli* ja aadressiga Paavo Nurmen kuja 1 D). Eesti NSV võitis 6:4.

  

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) – Börje Karvonen (Soome) tulemus pole teada

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jüri Repin (Eesti NSV) – Paavo Roininen (Soome) 2 - 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): ? (Soome) – Eesti NSV-l puudus selles kaalus esindaja ja Eesti NSV-le arvestati loobumiskaotus

Kergekaal (kuni 60 kg): Pertti Purhonen (Soome) – Enn Maiberg (Eesti NSV) RSC 1

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Väinö Järvenpää (Soome) – Jaan Rätsep (Eesti NSV) tulemus pole teada 

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Ennu Vesalainen (Soome) – Vello Kaunismäe (Eesti NSV) 2 - 1

I keskkaal (kuni 71 kg): Arvo Lukner (Eesti NSV) – Viljo Aho (Soome) 3 - 0

II keskkaal (kuni 75 kg): Enn Kaarma (Eesti NSV) – Pertti Rapatti (Soome) 3 - 0

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Ülo Jõgisoo (Eesti NSV) – Pekka Laurila (Soome) 3 - 0

Raskekaal (üle 81 kg): Rego Varsamaa (Eesti NSV) – Lauri Kanniainen (Soome) TKO 3

Vaata ka
--------

* Eesti-Soome maavõistlused poksis

Kirjandus
---------

* "Kaks poksivõitu". *Spordileht* 28.11.1960.
**Värtnaõli** ehk **spindliõli** (inglise *spindle oil*) on vedel õli vähekoormatud kiirekäiguliste laagerduste määrimiseks. Hangumistemperatuur alla 45 °C. Kasutatakse ka hüdroõlina.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
Subtraktiivse värvisünteesi (CMY) värvinimetused eesti keeles
Värvinimetused portugali keeles
**Värvinimetus** (ka **värvinimi**) on sõna või sõnaühend, mis vastab teatud kindlale värvusele.

Värvinimetus võib oleneda inimese värvitaju iseärasusest, värvuste täpsemaks üheseks määratlemiseks kasutatakse numbrilisi näitajaid, mis määravad värvuse asetuse mingis värvisüsteemis või värvimudelis.

Eesti keeles on täpne värvinimetus olemas vaid kuuel värviringi värvil: sinine, punane, kollane, roheline, oranž, lilla. Erinevate värvitoonide ja -varjundite nimetamiseks on palju variante - mõnedel värvustel on kasutusel rahvapärane nimetus ja mõnel mitu. Näiteks kunstnikud kasutavad sageli värvinimetusi, mis on tuletatud värvipigmendist (Preisi sinine, Napoli kollane, koobaltsinine, kinaverpunane), rahvapärased nimetused tulenevad sarnasusest mõne objekti või materjaliga (tinahall, sidrunkollane, salatiroheline).

Enamikus maailma keeltes on vanimad värvinimetused must, valge ja punane. Algselt tähistas valge kõiki heledaid ja sooje värve, must aga tumedaid ja külmi. Alles seejärel tekkisid punast värvust tähistavad sõnad ja ülejäänud värvinimetused.

Vaata ka
--------

* Põhivärvinimi
* Põhivärvinimede teooria
* Värvuste loend
* Värvuste loend põhivärvinimede järgi

Viited
------

1. ↑  Värvi nimetused. - K. Sepp. Värvusõpetus ja kompositsioon. - hariduskeskus.ee

Välislingid
-----------

* 5. Värvisõnad regilaulu kujundis. - "Regilaulu poeetika". - folklore.ee
* T. Jaago. Mis sealt tõuseb, soost sinine, soost sinine, maast punane? Sinise ja punase võimalikust tähendusest regilaulus. - Mäetagused 5
* V. Oja. Värvid rahvakeeles. - Oma Keel, 2001/1
Osmussaarel paljandub Uhaku lademe paekivi
Teo *Lophospira sp.* kivistis, mis leitud Uhaku lademe lubjakivist Tallinnas. Kuulub Eesti Loodusmuuseumi kogudesse
**Uhaku lade** on keskordoviitsiumi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Seda hakkas esimesena eristama Armin Öpik aastal 1937. Lademe stratotüübiks on Uhaku sängi paljandid. Lade on saanud nime Uhaku jõe järgi.

Uhaku lademe all lamab keskordoviitsiumi ladestiku Lasnamäe lade ja sellel lasub keskordoviitsiumi ladestiku Kukruse lade. Lademe vanus on 460,9...462,6 miljonit aastat. Koos Kukruse, Lasnamäe ja Aseri lademega kuuluvad nad Viru ladestiku Purtse alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Darriwili lade.

Litostratigraafiliselt vastavad sellele Kõrgekalda kihistu, milles on eristatud Koljala, Erra ja Pärtlioru kihistikud, Lõuna-Eestis ka Taurupe kihistu ja väljaspool Eestit Krastai kihistu ning Drūkšiai kihistu. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda Furudali kihistu lubjakivi. Lademe paksus Eestis on 5–18 m.

Lademe avamusala ulatub Osmussaarelt Narva veehoidlani, läbides Kohtla-Järve ja Kukruse. Põlevkivi kaevandamise tõttu on lademe avandumisala laienenud. Lade on esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal.

Lade paljandub Osmussaarel, Uhaku karstialal ja Paldiskis. Lade paljandub lisaks Põhja-Eesti panga lääneosale ka Tornimäe pangal. Lisaks on lademe paljandid veel Harku, Kadaka, Lasnamäe ja mitmes teises paemurrus.

Lademe kivimkoosseisus on palju lubjakivi. Lubjakivis on mergli vahekihte, Kirde-Eestis sisaldab lade ka õhukesi (kuni 2 cm) kukersiidi kihte, mis on vanimad maailmas. Lademe alumisel piiril on palju götiidist ooide.

Uhaku ja Kukruse lademete vaheline piir on globaalses stratigraafias piiriks Darriwili ja Sandby lademete vahel.

Viited
------

1. 1 2 3 4  EE 12. köide, 2003: 622.
2. ↑
3. ↑  Ordovician of the Siljan District, Sweden Jan Ove R. Ebbestad& Anette E.S. Högström
4. ↑  Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri.
5. ↑  Kalle Suuroja *Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol*, Tallinn 2006, lk. 209
6. ↑   (vaadatud 16.02.2013)
7. ↑  Uhaku Stage L. Hints Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3
8. ↑  "Ordoviitsiumi stratigraafia Rahvusvahelise stratigraafiakomisjoni Ordoviitsiumi alamkomisjoni lehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2020. Vaadatud 15. detsembril 2018.

Ordoviitsiumi regionaalsed lademed Eestis

Pakerordi  **·** 
Varangu **·** 
Hunnebergi **·** 
Billingeni **·** 
Volhovi **·** 
Kunda **·** 
Aseri **·** 
Lasnamäe **·** 
Uhaku **·** 
Kukruse **·** 
Haljala **·** 
Keila **·** 
Oandu **·** 
Rakvere **·** 
Nabala **·** 
Vormsi **·** 
Pirgu **·** 
Porkuni  

vanemad lademed  nooremad lademed
**Ardahani provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kirde-Türgis. Provintsist põhjas asub Gruusia. Provintsi keskus on Ardahan.

Haldusjaotus
------------

* Ardahani ringkond
* Çıldıri ringkond
* Damali ringkond
* Göle ringkond
* Hanaki ringkond
* Posofi ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Ardahani provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Schauensteini pagulaslaagri koolilapsed 1946. aastal
**Sh'erit ha-Pletah** (heebrea keeles שארית הפליטה, sõna-sõnalt 'elusolev jäänuk'; ülekantud tähenduses 'holokaustis ellujäänu') on holokausti üleelanud juutide poolt kasutatav enesekohane heebrea piibellik termin.

Pagulaslaagrid
--------------

Pärast ümberasustamist veetsid sajad tuhanded ellujäänud mitu aastat pagulaslaagrites natsismist vabanenud liitlasvägede okupeeritud Saksamaal, liitlasvägede okupeeritud Austrias ja vastses fašismist vabanenud Itaalia Vabariigis. Pagulased muutusid sotsiaalselt ja poliitiliselt organiseerituks, kaitstes kõigepealt oma inim- ja tegevusõigusi laagrites ning seejärel õigust immigreeruda Briti Palestiina Mandaati (1920–1948).

Emigreerumine
-------------

Mandaadi territooriumil kujunes Iisraeli riik, mis kuulutati välja 14. mail 1948. Suurem enamus Teise maailmasõja üle elanud juudi pagulastest elas Iisraelis juba aastal 1950. Valdavalt need, kelle sugulased elasid Ameerika Ühendriikides, suundusid elama sinna. Vähesed kolisid Inglismaale, osalt suunduti ka Suurbritannia dominioonidesse või Lõuna-Ameerikasse.

Näited
------

Nii-öelda *elusolevaks jäänukiks* jäid imekombel ema Lola ja tütar Kitty Felix, kes elasid üle võikaima koonduslaagri Auschwitz II-Birkenau jäleduse.

Vaata ka
--------

* Holokaust
| Naisrahvatantsurühm Uhka |
| --- |
| Asutatud | 1972 |
| Juhendaja | Piret Pruus |
| Koduleht | uhka.planet.ee |

**Uhka** on Põltsamaa Kultuurikeskuse naisrahvatantsurühm. Rühm alustas tegevust 1972. aastal õpetajate rühmana.

Ajalugu
-------

Rühma idee autor oli Põltsamaa Keskkooli endine õpetaja Ene Kask, kes soovis leida huvitavat ja harivat ajaviidet tantsueas naisõpetajatele. Esimene suurem ettevõtmine oli 1973. aasta üle-eestilisel rahvatantsupeol osalemine. Esimesed esinemisrõivad olid Anseküla rahvariided, hiljem ka Muhu rahvarõivad. 1994. aastal hakkasid tantsijad esinema Põltsamaa rahvarõivastes. 2004. aastast kannab rühm nime "Uhka".

Juhendajad
----------

Esimene juhendaja oli Helbe Pung. 2001–2011 juhendas rühma Kaja Kivi, 2011. aastast Piret Pruus.

Proovid ja esinemised
---------------------

Uhka on tantsinud tantsupidudel, külasimmanitel ja juubelisünnipäevadel. Rühmas tantsib 14 naist. 

Rühma proovid toimuvad kaks korda nädalas, vajadusel ka sagedamini. Repertuaaris domineerivad folkloorsed ja stiliseeritud eesti rahvatantsud. Rühma liikmed kannavad peamiselt enda õmmeldud valgeid Põltsamaa kihelkonna rahvariideid.

Uhka on osalenud Europeade'il aastatel 2004, 2005, 2007 ja 2009. Lisaks aitas rühm korraldada Põltsamaal 2005. aastal IX Minieuropeade'i.

Viited
------

1. ↑  Helbe Pung. Algus oli 40 aastat tagasi. Vali Uudised, 19. oktoober 2012. Lk 4
2. ↑  Põltsamaa naisrahvatantsurühm Uhka. Vaadatud 14.08.2012

Välislingid
-----------

Naisrahvatantsurühm Uhka koduleht
**Žuvintas** on järv Leedus Alytuse rajoonis. Järv asub Simnasest kaheksa kilomeetrit põhja pool ja kuulub koos enamiku teiste selle piirkonna suurtest järvedega Dovinė vesikonda. Järve kaldad on soostunud; aastal 1948 loodi järve ja selle ümbruse soode kaitseks Žuvintase biosfäärikaitseala.

Järve kaldajoone pikkus on 16,5 km. Selle lõunaosas on kaks saart, mille kogupindala on 0,09 km². Enamik järvest on madalaveeline, sügavam on vaid selle kaguosa. Selle põhja katab lubjarikas sapropeel, mis on enamasti 2,3 meetri, kohati aga 3,7 meetri paksune.

Peaaegu kogu järve pinda katab veetaimestik, seal kasvab 138 liiki veetaimi. Veetaimestikust moodustuvad seal vahel ajutised ujuvad saared. Valdavad on pilliroog, penikeeled, hundinuiad, vesiroosid ja vesikupud.

Kaladest leidub järves haugi, särge, kokre, latikat, ahvenat, nurgu ja roosärge. Järve ümbritsevad roostikud on tähtis rändlindude peatuspaik.

Järv on saanud nime kalade (leedu *žuvis*) järgi.

Viited
------

1. ↑  Žuvintas. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 691 lk.
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 406 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981.
**Andmekandja** ehk **teabekandja** ehk **infokandja** on vahend andmete ehk informatsiooni salvestamiseks, säilitamiseks ja taaskasutamiseks.

Andmekandjaid looduses
----------------------

Bioloogias on geneetilise informatsiooni kandjaks nukleiinhapped.

Loomadel, sealhulgas inimestel, on füsioloogilisteks andmekandjateks närvisüsteemi moodustavad närvirakud pea- ja seljaajus jm. Taimedel vastavaid organeid kirjeldatud ei ole, kuid empiiriliselt on täheldatud ka taimede võimet andmeid salvestada (meelde jätta, mäletada).

Andmekandjaid inimühiskonnas
----------------------------

Inimkultuuris tekkis koos keele arenguga võimalus informatsiooni salvestada sõnalisel kujul. Mnemotehniliste vahenditena rakendati olulise teabe meeldejätmiseks sageli erilist keelekasutust (värsskõne, laul vms). Kujunesid välja isikud, kelle ülesandeks oli andmete (teadmiste, oskuste, mälestuste jne) säilitamine ja edasiandmine.

Koos kirja jt märgisüsteemide kasutuselevõtuga hakati andmeid märkidena kandma mitmesugustele mineraalsetele ja orgaanilistele materjalidele. Alates trükinduse kasutuselevõtust sai levinuimaks andmekandjaks trükimärkidega kaetud paber, eriti raamatu kujul.

Alates 18. sajandist võeti kasutusele mehaanilisi andmekandjad eelkõige muusika, hiljem ka kõne salvestamiseks, säilitamiseks ja taasesitamiseks.

20. sajandil laienes andmekandjate hulk märgatavalt. Kasutusele tuli visuaalsete andmete (piltide) salvestamine keemiliste vahendite abil (fotograafia ja filmilint). Sajandi keskpaiku võeti laialdaselt kasutusele mitmesugused perforatsioonil põhinevad andmekandjad. 20. sajandi teisel poolel hakati andmeid salvestama magnetilistele, seejärel optilistele ja elektroonilistele andmekandjatele.

Andmekandjaid
-------------

* Molekulaarseid andmekandjaid
	+ DNA
	+ RNA
* Füsioloogilisi andmekandjaid
	+ Mälu (aju)
* Mehaanilisi andmekandjaid
	+ Nõeltega trummel või ketas (leierkastides, mängutoosides jm)
	+ Fonograafirull
	+ Grammofoniplaat
* Keemilisi andmekandjaid
	+ Foto
	+ Filmilint
* Perforatsioonilisi andmekandjaid
	+ Perfolint
	+ Perfokaart
* Magnetandmekandjaid
	+ Magnetrull (trummel)
	+ Magnetlint
	+ Magnetketas (kõvaketas, diskett)
* Optilisi andmekandjaid
	+ CD-ROM, CD-R, CD-RW, DVD, DVD-R, DVD-RW, DVD+R, DVD+RW, DVD-RAM, HD DVD, Blu-ray Disc, Minidisc
* Magnetoptiline ketas
* Elektroonilisi andmekandjaid
	+ Välkmälu mälukaartides, USB-mälupulkades, MP3-mängijates, digikaamerates, mobiiltelefonides jm
* Holograafiline andmekandja

Vaata ka
--------

* Mäluseade
* Meedia

| * v
* r
Personaalarvuti |
| --- |
| Põhikomponendid | 
Emaplaat  • Graafikaprotsessor  • Helikaart  • Korpus  • Kõvaketas/Pooljuhtketas  • Muutmälu  • Protsessor  • Toiteplokk  • Võrguadapter |  |
| Sisendseadmed | 
Hiir  • Juhtkuul  • Klaviatuur  • Mikrofon  • Näpuhiir  • Puuteplaat  • Puuteekraan  • Skanner |
| Väljundseadmed | 
Kuvar  • Kõlar  • Kõrvaklapid  • Printer |
| Andmekandjad | 
Blu-ray  • CD  • DVD  • Diskett  • Magnetoptiline ketas  • Välkmälu (Mälupulk) |
| Siinid | 
Ethernet  • FireWire  • Järjestikport  • Rööpport  • Thunderbolt  • USB |
| Lisaseadmed | 
Digitaallaud  • Jahutus  • Mängukontroller  • UPS  • Vöötkoodiluger |
Koonga valla lipp
**Koonga valla lipp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Koonga valla lipp.

Lipp kinnitati riigisekretäri poolt 26. aprillil 1996.

Lipu autor on Priit Herodes.

Lipu kirjeldus
--------------

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp, sinine kangas on ääristatud kahekordse äärisega, sisemine on valge ja välimine sinine. Lipu keskel on kollane tammeoks, mis koosneb kahest lehest ja kolmest tõrust.

Kandelipu suurus on 105×105 cm.

Põhjendus
---------

Sinine värvus tähistab vallale iseloomulikke soid ja rabasid. Valge märgib paekivi. Kollane (kuldne) on Pärnumaa vapivärvus. Valge siseääris sümboliseerib paekiviaedu ja looduskaitseala. Tammeoks tähistab tugevust ja elujõudu. Tõrud rõhutavad tulevikulootust.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Valla lipp heisatakse:

1. Vallavalitsuse hoonel ja valla hallatavate asutuste hoonetel peasissekäigu juures valla tähtpäevadel.
2. Valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumisel.
3. Valla avalikel üritustel.
4. Muudel üritustel, kus Koonga vald on esindatud.

Vaata ka
--------

* Koonga valla vapp
* Pärnu maakond

Välislingid
-----------

* Koonga valla lipp ja vapp valla kodulehel.
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Koonga vald.
***Ikigai*** (jaapani keeles 生き甲斐 'elamise põhjus') on jaapani kultuurist pärinev elufilosoofiline mõiste, mis koosneb kahest osast: *iki* (生き 'elu', 'elus') ja *kai* ehk *gai* (甲斐 'tulemus', 'tagajärg', 'vili', 'väärtus', 'kasu'), viidates elu mõttele, elamise põhjusele.

*Ikigai* õpetuste kohaselt tuleks kõigepealt üle vaadata oma mõtteviisid ja olukorrad. Tuleks küsida, (1) millised on mu parimad omadused, oskused ja võimed ning (2) kas mulle meeldiks neid kasutada. Seejärel tuleks küsida, (3) kas sellest oleks ka teistele kasu ning (4) kas ma võiksin sel puhul pälvida ka tasu. Need neli aspekti moodustavad *ikigai* elufilosoofia tuuma.

*Ikigai* on olnud jaapani kultuuris ammu tuntud mõiste, kuid populaarseks sai see tänu Mieko Kamiya 1966. aastal ilmunud raamatule "Elu mõttest" (生きがいについて, *ikigai ni tsuite*).

*Ikigai* elufilosoofiat on laialdaselt käsitletud ja kommenteeritud paljude autorite poolt.

Viited
------

1. ↑  Kamiya, Mieko (1980).『生きがいについて』. Japan: Misuzu Shobo. ISBN 4622081814.
2. ↑  Schippers, Michaéla (2017). IKIGAI: Reflection on Life Goals Optimizes Performance and Happiness. ISBN 978-90-5892-484-1.
3. ↑  Mathews, Gordon (1996). "The Stuff of Dreams, Fading: Ikigai and "The Japanese Self"". Ethos. 24 (4): 718–747. doi:10.1525/eth.1996.24.4.02a00060. ISSN 0091-2131. JSTOR 640520.
4. ↑  Schippers, Michaéla C.; Ziegler, Niklas (2019). "Life Crafting as a Way to Find Purpose and Meaning in Life". Frontiers in Psychology. 10: 2778. doi:10.3389/fpsyg.2019.02778. ISSN 1664-1078.
5. ↑  Kumano, Michiko (2018). "On the Concept of Well-Being in Japan: Feeling Shiawase as Hedonic Well-Being and Feeling Ikigai as Eudaimonic Well-Being". Applied Research in Quality of Life. 13 (2): 419–433. doi:10.1007/s11482-017-9532-9. ISSN 1871-2576. S2CID 149162906.

Vaata ka
--------

* Elufilosoofia
* Õnn
**Voldemar Pärtelpoeg** (25. oktoober 1872 Kuremaa – 8. detsember 1955 Tartu) oli eesti trükkal, mitme trükikoja juhataja.

Ta sündis Palamuse kihelkonnas Kuremaa mõisas lossiteenija pojana. Vanemate elukohavahetuste tõttu elas lapsepõlves Võtikvere, Saduküla ja Põlgaste mõisas, kus tema isa pidas karjamehe ametit. 
Tema perekond kolis 1884. aastal Tartusse, kus Voldemar Pärtelpoeg õppis lühikest aega eesti ja saksa algkoolis, seejärel kaks aastat venekeelses 6-klassilises koolis.

Aastal 1887 sai temast Karl August Hermanni Postimehe trükikoja õpilane, kes viieaastase õppeaja järel 1892 tunnistati trükitöölise abiliseks, mille järel ta paar aastat Tartus "kirjaladujana" töötas.

Pärtelpoeg asus 1894. aastal elama Peterburi, kus töötas samuti trükikodades ja ajalehetoimetustes. 1896. aastast töötas ta saksakeelses ajalehes Sankt-Petersburger Herold, kus ta oli 1899–1914 kuulutuste osakonna juhataja (trükikoda suleti sõja puhkedes). 
Edasi asus ta juhatama Schraederi trükikoda Vassili saarel ja 1917. aastast osaühisuse Eesti trükikoda, olles samal ajal 17. riigitrükikojas korrektoriks.

Pärtelpoeg abiellus 1899. aastal Johanna Toomiga. Nende pojast Valter Pärtelpojast sai legendaarne Tartu Ülikooli anatoomiaõppejõud.

Pärtelpoeg opteerus 1920. aastal koos perekonnaga Eestisse. Tööle asus ta uuesti EKÜ Postimees trükikojas, kus oli aastatel 1923–1926 juhataja. Kolm järgmist aastat oli Pärtelpoeg Pärnus trükikoja Oma juhataja, misjärel uuesti Tartusse elama asus ja Gustav Rohti trükikoda juhatama hakkas – kuni selle natsionaliseerimiseni 1940. aastal. 
1932. aastal registreeriti Voldemar Pärtelpoeg Tartu tööoskuse ametis "meistriks trükiladumise töö alal". Sõjajärgsetel aastatel oli ta kuni 80. eluaastani Postimehe/Edasi korrektor.

V. Pärtelpoeg oli ühiskondlikult aktiivne: Tartus Karskuse Sõbra kirjatoimetaja abi (1894), Peterburi Ustavuses kirjatoimetaja (1895–1896), 1905. aastast Peterburi saksa trükitööliste Esimese Abiandmise Kassa laekahoidja ja 1927. aastast kuulus ta Eesti Kirjanduse Seltsi liikmeskonda.

Peterburi aastatel tegi Voldemar Pärtelpoeg kaastööd kodumaa ajalehtedele: Eesti Postimehele kirjutas 1894. aastal kaks juhtkirja: saksa keelest eesti seltsides ja M. Veske unustatud hauast. 1895. aastal avaldas Lindas kirjutise "Karskus ja kirjandus", 1895.–1897. aastani saatis Eesti Postimehele sõnumeid ja kirjutisi Peterburi eestlaste tegevusest ja seltsielust.

Aastatel 1889–1894 saatis Pärtelpoeg seitsmel korral rahvaluulet Jakob Hurdale.

Voldemar Pärtelpoeg on maetud Tartu Raadi kalmistule.
**Koonlased** on koonuliste seltsi kuuluv putukate sugukond, mille leviala ulatub üle kogu Euraasia ja Põhja-Ameerikas kuni Mehhikoni. Sugukonda kuulub üle 360 liigi.

Välimus
-------

Pea suiste osa on pikenenud koonuks, millest on sugukond saanud ka oma eestikeelse nime. Keha on tavaliselt kollakas-pruun. Neil on kaks paari, enamasti mustrilist tiiba, mis puhkeolekus pannakse seljale nii, et pealtvaates tekib v-kujuline profiil. Isaste tagakehal paiknevad genitaalid on otsast laienenud ja meenutavad skorpioni astelt. Selle järgi on sugukond saanud oma nime paljudes teistes keeltes, näiteks *Skorpionsfliegen* saksa keeles ja *Common Scorpionflies* inglise keeles. Emaste kitseneva tagakeha tipus on kaks urujätket (*cercus*). Vastsed meenutavad röövikut.

Fossiilsed leiud
----------------

*Jurassipanorpa sticta* holotüüp
Fossiilsed leiud selle sugukonna liikidest ulatuvad Kesk-Juura ajastikku. Vanimad leiud, mis kuuluvad perekonda *Jurassipanorpa*, on leitud Sise-Mongooliast.

Eesti liigid
------------

Eestis elab 3–5 liiki koonlasi.

* *Panorpa communis* – harilik koonlane
* *Panorpa germanica*
* *Panorpa vulgaris*

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Family Panorpidae - Common Scorpionflies* *bugguide.net*
2. ↑  Ding, H. *et al.* (2014). *The earliest fossil record of Panorpidae (Mecoptera) from the Middle Jurassic of China.* ZooKeys 431: 79-92. *zookeys.pensoft.net*
**Kraav** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kraav 246 inimesel: 126 mehel ja 120 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kraav meeste puhul 589. kohal ja naiste puhul 712. kohal.

Kraav oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 80–84 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 2,98. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 8,60 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Võrumaal kolme kihelkonna, Tartumaal ja Läänemaal kahe kihelkonna ning Viljandimaal ja Virumaal ühe kihelkonna erinevates mõisavaldades talupoegadele 11 korral nimedeks Kraaw, Kraw ja Graw (normaliseeritult Kraav).

Nimede eestistamise käigus loobuti 1935.–1940. aastal nimedest Grav, Graff, Grave, Grahv, Klemmer, Kohv ja Krevald ning uueks nimeks võeti 10 juhul Kraav.

Nime kandjaid
-------------

* Inger Kraav, eesti kasvatusteadlane (1941–)
* Jaan Kraav, eesti pikaealine (1898–2000)
* Janek Kraavi, eesti kirjandusteadlane ja õppejõud (1972–)
* Leho Kraav, eesti korvpallur (1979–)
* Vaido Kraav, eesti mereuurija ja riigiametnik (1938–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 27.09.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (normaalkuju): Kraav.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Kraav.

Välislingid
-----------

* Kraav statistikaameti andmebaasis
Sojombo tähestiku näide
**Sojombo kiri** (mongoli *Соёмбо бичиг*) on kirjasüsteem, mille lõi Mongoolia õpetlane, kunstnik ja buda munk Bogdogegeen Dzanabadzar 1686. aastal. Soyombod saab kasutada ka sanskriti ja tiibeti keele kirjutamiseks. See oli Dzanabadzari poolt mõeldud budistlikke kultuure ühendavaks tähestikuks, mille vahendusel saaksid mongolid enam osa tiibeti- ja sanskritikeelsest budistlikust kirjavarast. Ida pool elavad mongolid kasutasid Sojombo tähestikku ka tseremooniaalses ja dekoratiivfunktsioonis. Sojombo tähestikku kasutati tiibeti- ja sanskritikeelsete tekstide tõlkimisel mongoli keelde, mis oli tähestiku rajamise eesmärgiks Dzanabdzari poolt, kes kasutas seda koos enda õpilastega.

Soyombo sümbol
Tähestik on küllalt keeruline, et teda kasutada igapäevaseks tavatasandil kirjutamiseks ja leidis seepärast kasutamist vaid kroonikate kirjapanemisel, samuti on palveveskitesse pandud tekstid tihti kirja pandud Sojombos.

Sojombo
-------

Sojombo sümbolis sisalduvad järgmised elemendid: 

1. Tuli, mis on rikkuse ja edu sümboliks. Kolm tulekeelt kõige tipus tähistavad meie maailmas ja keeles väljenduvat kolme aega – minevik, olevik ja tulevik. Päike ja kuu on taevalaotuse valitsejad keda ühendab tuli kõrgemal teadvuse tasandil.
2. Kaks kolmnurka suunaga alla tähistavad vibunoole teraviku ja suund et võidetakse kõik nii sise- kui välisvaenlased. Kaks ristkülikut sümboliseerivad mongolite ausust ja õiglustunnet hoolimata nende seisusest ja ühiskondlikust positsioonist.
3. Kaks kala *yin-yang*'i sümbolis märgivad mehe ja naise printsiipide harmoonilist koostööd. Kommunistide võimuloleku aegadel seletati *yin-yang*'i märki valvsusega rahvavaenlaste suhtes, põhjendades, et kala ei sulge iial silmi ja on alati valves.
4. Kaks püstist ristkülikut tähistavad kindlust. Sümboliseerib Mongoolia ja mongolite ühtsust ning ühtsuses peituvat jõudu. Mongolitel on ütlus: "Kahe mehe sõprus on tugevam kivimüürist."

Sojombo tähestik oli esimene Mongoolia tähestik, mis kirjutati paremalt vasakule horisontaalkirjas. Varasemates kirjaviisides oli ainuvaldavaks vertikaalne kirjaviis.

Mongoolia kiri Sojombo tähestikus. Ülemine rida on täishäälikud ja sümbolid, alumised read on kaashäälikud
Tähestikus kasutatakse kahte erinevat Sojombo märki tähistamaks teksti algust ja lõppu. Ülemine kolmnurk ja alumine vertikaalasendis ristkülik moodustavad tähemärgi sektori ja pinnajaotuse.

Vaata ka
--------

* Sojombo
* Mongoolia lipp
**"Assassin's Creed Origins"** on Ubisoft Montreali arendatud ja Ubisofti avaldatud seiklusmärulimäng. See on kümnes suur mäng sarjas "Assassin's Creed" ning järg 2015. aasta mängule "Assassin's Creed Syndicate". See anti välja 27. oktoobril 2017 Microsoft Windowsi, PlayStation 4 ja Xbox One'i jaoks.

Mäng leiab aset Egiptuses Ptolemaioste dünastia perioodi lõpus (49-47 eKr). Mängu lugu uurib sajanditepikkust Assassiinide vennaskonna ja Iidsete ordu, Templiordu eelkäijate, vahelise konflikti algeid.

"Origins" võeti kriitikute poolt hästi vastu, kiita sai mängu lugu, tegelaskujud, dublaažinäitlejad, ümberkujundatud mängitavus, haarav mängumaailm ja mängu visuaalne külg. Mängule heideti ette siiski mängutempo ja tehnilise küljega seotud probleeme. Mitmed kriitikud on mängu pidanud terve "Assassin's Creed" sarja parimaks või üheks parimaks.

"Assassin's Creed Origins" on seiklusmärulimäng, mida mängitakse kolmanda isiku vaatest. Mängija saab avatud maailmas vabalt ringi liikuda kas jalgsi, hobuse või kaameli seljas ja paadiga.

Arendus
-------

Mängu "Assassin's Creed Origins" arendamine algas 2014. aasta alguses pärast mängu "Assassin's Creed IV: Black Flagi" arendusprotsessi lõppu. Varem oli seerias ilmunud uus mäng igal aastal, kuid pärast mängu "Assassin's Creed Syndicate" ilmumist aastal 2015 otsustas Ubisoft "Originsi" ilmumise 2017. aastasse edasi lükata. Ubisofti tegevjuht Yves Guillemot ütles, et edaspidi soovitakse rohkem keskenduda konkreetsete mängude kvaliteedile ja võimalusele arendada tulevasi mänge uute mängumootoritega ning nimetas ühe edasilükkamise põhjusena ka "Assassin's Creed Syndicate'i" väikseid müüginumbreid. PC-versiooni loomise ülesanne anti Ubisoft Kievile, Ubisoft Montreal töötas konsooliversioonide kallal.

Viited
------

1. ↑  Ethan Gach (6. juuni 2017). "Assassin's Creed Origins Finally Announced For Real, Set In Egypt". *Kotaku* (inglise keel). Vaadatud 17. veebruar 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  Ubisoft (11. veebruar 2016). "A MESSAGE FROM THE ASSASSIN'S CREED TEAM" (inglise keeles). Ubisoft. Vaadatud 17. veebruar 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
3. ↑  Seth Macy (11. veebruar 2016). "Ubisoft Confirms No Assassin's Creed This Year". *IGN* (inglise keeles). Vaadatud 17. veebruar 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
4. ↑  Patrick Faller (26. oktoober 2017). "Assassin's Creed Origins PC And Steam Details: Release Date, Specs, And Requirements Revealed". *Gamespot* (inglise keeles). Vaadatud 17. veebruar 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht (inglise keeles)

| * v
* r
Assassin's Creed |
| --- |
| 

* Assassin's Creed
* Assassin's Creed II
* Assassin's Creed: Brotherhood
* Assassin's Creed: Revelations
* Assassin's Creed III
* Assassin's Creed III: Liberation
* Assassin's Creed IV: Black Flag
* Assassin's Creed Rogue
* Assassin's Creed Unity
* Assassin's Creed Syndicate
* Assassin's Creed Origins
* Assassin's Creed Odyssey
* Assassin's Creed Valhalla

 |
Koonga valla vapp
**Koonga valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Koonga valla vapp.

Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 26. aprillil 1996 ning õnnistatud sama aasta 20. augustil.

Vapi autor on Priit Herodes.

Vapi kirjeldus
--------------

Koonga valla vapiks on sinine, hõbedase siseäärisega kilp, mille sinisel väljal on kuldne tammeoks, mis koosneb ühest lehest ja kolmest tõrust.

Põhjendus
---------

Sinine tähistab vallale iseloomulikke soid ja rabasid, hõbe märgib paekivi ning kuld on Pärnumaa vapivärvus. Siseääris sümboliseerib paekiviaedu ja looduskaitseala. Tammeoks on tugevuse ja elujõu tähis ning tõrud rõhutavad tulevikulootust.

Vapi kasutamise kord
--------------------

Valla vapi kujutist kasutatakse:

1. Valla vapipitsatil, mis on hoiul vallasekretäri käes, ja valla hallatavate asutuste pitsatitel.
2. Valla kirjaplangil.
3. Valla üldplangil.
4. Valla väikesel või suurel vapimärgil.
5. Vallaametnike ja volikogu liikmete visiitkaartidel ning valitsuse poolt väljastatud trükistel, meenetel, reklaamidel, kutsetel, embleemidel.
6. Valitsuse otsusel valda läbivate suuremate maanteede ääres valla piire tähistavatel märkidel.
7. Muudel juhtudel valitsuse loal.

Vaata ka
--------

* Koonga valla lipp

Välislingid
-----------

* Koonga valla lipp ja vapp valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Koonga vald
Pavia San Pietro in Ciel d'Oro fassaad
Boëthiuse haud krüptis
**San Pietro in Ciel d'Oro** (itaalia keeles 'Püha Peetrus kuldses taevas') on 12. sajandist pärit kirik Itaalias Pavia linnas.

Püha Peetruse kirikut Pavias on esimest korda mainitud 604. Aajavahemikul 720–725 laskis langobardide kuningas Liutprand kiriku renoveerida ja ta on sinna ka maetud. Praeguse romaani stiilis kiriku pühitses paavst Innocentius II 1132.

Kunagist kuldset lage, mille järgi kirik oma nime sai, enam ei ole. Varasemat kuldseks värvitud lage on oma teostes maininud Dante ja Boccaccio. 

Kirik on Itaalia kirikutele iseloomuliku lihtsa välisarhitektuuriga. Põrand asub tänavapinnast tunduvalt allpool seitsme sajandi jooksul kogunenud "kultuurkihi" tõttu. 

Kirik on kuulus seal asuva Püha Augustinuse pühamu tõttu. Augustinuse säilmed olevat 8. sajandil Kartaagost Paviasse toonud Lombardia kuningas Luitprand. Augustinuse säilmeid hoitakse suures gooti stiilis marmorist sarkofaagis *Arca di Sant'Agostino* (1362).

Krüptis on aastal 524 või 525 surnud kristliku filosoofi Boëthiuse haud. Tema auks on kiriku fassaadil tsitaat Dante "Jumalikust komöödiast", mille osas "Paradiis" ta Boëthiuse hauda mainib.


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **San Pietro in Ciel d'Oro** |