**2004. aasta suveolümpiamängud** (ametlik nimetus **XXVIII olümpiaadi mängud**) on suveolümpiamängud, mis toimusid 13.–29. augustil 2004 Kreeka pealinnas Ateenas.

ROK valis Ateena 28. suveolümpiamängude korraldajaks oma 106. istungjärgul 5. septembril 1997 Lausanne'is. Varem jäi tal üllatuslikult saamata õigus korraldada 1996. aasta suveolümpiamängud Ateenas toimunud esimeste kaasaegsete olümpiamängude 100. aastapäeva tähistamiseks. 1997. aastal kandideerisid peale Ateena veel Rooma, Buenos Aires, Stockholm, Kaplinn ja San Juan. Viimases hääletusvoorus võitis Ateena Roomat 66 häälega 41 vastu. Pole kindel, kas Ateena tõestas oma paremust või taheti kreeklastele heastada keeldumine neile juubelimängude korraldamise õiguse andmisest.

Enam kui 2000 aastat tagasi sai just Kreekast alguse olümpiamängude tava ning 1896. aastal peeti Ateenas nüüdisaja esimesed olümpiamängud.

Ateena mängudel võisteldakse 37 spordialal, mängude maskotid on õde-venda Athena ja Phevos.

Rahvusvaheline Olümpiakomitee on väljendanud muret olümpiarajatiste valmimise tempo pärast. Moodustati uus korralduskomitee Gianna Agellopolos-Daskalaki juhtimisel ning kõik ettevalmistused algasid. Märtsi lõpuks 2004 olid paljud olümpiaehitised kõvasti graafikust maas ning Kreeka võimud teatasid, et ujumise peaareenile katust enam ei ehitata. Olümpiastaadion pidi valmima 20. juuliks, umbes kolm nädalat enne mängude algust. Tegemist on kõige rohkem viimasele minutile jäänud ettevalmistustega olümpiamängude ajaloos. 
Ateenast on saanud linn, mis kasutab uusimaid transpordi- ja linnaplaneerimistehnoloogiaid. Olümpiamängudeks valmisid nii mõnedki maailma moodsaimad spordiehitised.

12. märtsil palusid olümpiamängude korraldajad NATO abi terroriaktide ärahoidmisel.

10. augustil teatati, et NATO radarlennukid alustasid patrullimist Kreeka õhuruumis, teatas allianss teisipäeval. Kaheksa NATO laeva ja üks allveelaev kontrollivad rahvusvahelisi vesi Kreeka lähistel.

2004. aasta suveolümpiamängude olümpiatuli süüdati 25. märtsil Olümpias.

Mängudele oodati 10 500 pealtvaatajat ja 5500 esindajat 201 riigist. 

Jagatakse 301 medalikomplekti 28 spordialal.

Avatseremoonia
--------------

Avatseremoonia toimus 13. augustil algusega kell 21 Eesti aja järgi. Olümpiastaadionil viibis 72 000 pealtvaatajat. Teleülekande vaatajate arvuks hinnatakse neli miljardit. 

Eelnes 28 sekundit kestnud sekundite lugemine (vastavalt kaasaegsete olümpiamängude olümpiaadide arvule) võimendatud südamelöökide saatel. 

Järgnes tulevärk ning staadioni keskel asuvast basseinist kerkis põlev olümpiarõngaste kujutis. 

Vaatemäng demonstreeris kreeka kultuuri arengut. Selle alguses purjetas staadionile kreeka poiss laeval, millel lehvis Kreeka lipp. Seejärel ilmusid vaatajate silme ette vanakreeka mütoloogia tegelased. 

Sportlaste sissemarssi alustas Kreeka lipu kandja (Kreeka delegatsioon ise sisenes kõige viimasena). Teiste seas tulid väljakule Afganistani sportlased: nad ei olnud olümpiamängudel osalenud Talibani võimuletulekust saadik. Tähelepanu äratas ka Iraagi delegatsiooni osalemine, sest Iraagi sportlasi oli piinanud Saddam Husseini poeg Uday Hussein. Põhja-Korea ja Lõuna-Korea sportlased sisenesid koos; kummagi maa esindaja koos kandsid lippu, millel olid kujutatud Korea poolsaarpunased kontuurid valgel taustal. Kiribati osales olümpiamängudel esimest korda. USA delegatsiooni sisenemisel avaldasid paljud vaatajad protesti USA Iraagi-poliitika vastu. 

Pärast delegatsioonide sissemarssi esines Björk. 
Kreeka president Konstantínos Stefanópoulos kuulutas mängud avatuks. 

Olümpiatule süütas Nikólaos Kaklamanákis. Süütamiseks oli osa tuletornist hiigeltõrvikuga kummardunud staadioni kohale.

Eesti olümpiakoondis
--------------------

 *Pikemalt artiklis Eesti 2000. aasta suveolümpiamängudel*
Moonika Aava - Marko Albert - Marko Aleksejev - Triin Aljand - Maret Ani - Andrus Aug - Aleksandr Baldin - Aleksei Budõlin - Tõnu Endrekson - Leonid Gulov - Danil Haustov - Andrei Inešin - Jüri Jaanson - Tarmo Jallai - Andrei Jämsä - Kaia Kanepi - Gerd Kanter - Jaan Kirsipuu - Jana Kolukanova - Sigvard Kukk - Igor Kuzmin - Lauri Leis - Pavel Loskutov - Maaris Meier - Erki Nool - Elina Partõka - Taavi Peetre - Indrek Pertelson - Jelena Petrova - Erki Pütsep - Kristjan Rahnu - Eha Rünne - Jane Salumäe - Andrei Šilin - Aleksander Tammert - Imre Taveter - Tarvi Thomberg - Janek Tombak - Indrek Turi - Egle Uljas - Oleg Vinogradov - Andrus Värnik

Eesti lippu kandis avatseremoonial Erki Nool.

Spordialad
----------

Allpool on loetletud ametlikud alade kategooriad (sulgudes spordialad). 

* Aerutamine (sealhulgas kärestikuslaalom)
* Jahilaskmine
* Jalgpall
* Jalgrattasport
* Judo
* Kergejõustik
* Korvpall
* Käsipall
* Laskmine
* Lauatennis
* Maadlus
* Maahoki
* Moodne viievõistlus
* Pesapall
* Poks
* Purjetamine
* Ratsutamine
* Softball
* Sõudmine
* Sulgpall
* Taekwondo
* Tennis
* Triatlon
* Tõstmine
* Veesport (kujundujumine, ujumine, veepall, vettehüpped)
* Vehklemine
* Vibulaskmine
* Võimlemine (batuudihüpped, iluvõimlemine,

sportvõimlemine)

* Võrkpall (sealhulgas rannavõrkpall)

Vaata ka
--------

* 2004. aasta suveolümpiamängude olümpiatuli
* Kaasaegsed olümpiamängud
* Suveolümpiamängud
* ROK-i maakoodid
* ROK
* 2004. aasta suveparaolümpiamängud

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **2004. aasta suveolümpiamängud** |

* Ateena 2004 koduleht

| * v
* r
Olümpiamängud |
| --- |
| 

* Olümpiaharta
* Rahvusvaheline Olümpiakomitee (maakoodid)
* Olümpiasümbolid (deviis, rõngad, lipp, tuli, hümn)
* Pierre de Coubertini medal

 |
| Suveolümpiamängud | 

* 1896 Ateena
* 1900 Pariis
* 1904 St. Louis
* 1908 London
* 1912 Stockholm
* 1916 Berliin(1)
* 1920 Antwerpen
* 1924 Pariis
* 1928 Amsterdam
* 1932 Los Angeles
* 1936 Berliin
* 1940 Tokyo(1)
* 1944 London(1)
* 1948 London
* 1952 Helsingi
* 1956 Melbourne
* 1960 Rooma
* 1964 Tokyo
* 1968 Mexico
* 1972 München
* 1976 Montreal
* 1980 Moskva
* 1984 Los Angeles
* 1988 Seoul
* 1992 Barcelona
* 1996 Atlanta
* 2000 Sydney
* 2004 Ateena
* 2008 Peking
* 2012 London
* 2016 Rio de Janeiro
* 2020 Tokyo
* *2024 Pariis*
* *2028 Los Angeles*
* *2032 Brisbane*

 |
| Taliolümpiamängud | 

* 1924 Chamonix
* 1928 Sankt Moritz
* 1932 Lake Placid
* 1936 Garmisch-Partenkirchen
* 1940 Sapporo(1)
* 1944 Cortina d'Ampezzo(1)
* 1948 Sankt Moritz
* 1952 Oslo
* 1956 Cortina d'Ampezzo
* 1960 Squaw Valley
* 1964 Innsbruck
* 1968 Grenoble
* 1972 Sapporo
* 1976 Innsbruck
* 1980 Lake Placid
* 1984 Sarajevo
* 1988 Calgary
* 1992 Albertville
* 1994 Lillehammer
* 1998 Nagano
* 2002 Salt Lake City
* 2006 Torino
* 2010 Vancouver
* 2014 Sotši
* 2018 Pyeongchang
* 2022 Peking
* *2026 Milano jaCortina d'Ampezzo*
* *2030 ?*

 |
| 

* Antiikolümpiamängud
* Vaheolümpiamängud (1906(2))
* Paraolümpiamängud
* Noorte olümpiamängud

(1)*Jäid ära sõja tõttu.* (2)*Praegu ROK-i tunnustuseta.*
 |