**Wilhelm Conrad Röntgen** (27. märts 1845 Lennep, Nordrhein-Westfalen – 10. veebruar 1923 München) oli saksa füüsik. Ta avastas 1895. aastal röntgenikiirguse. 1901. aastal pälvis ta esimese Nobeli füüsikaauhinna.

Tema järgi on nimetatud keemiline element röntgeenium ja mõõtühik röntgen.

Elukäik
-------

Röntgen sündis Lennepi (tänapäevase nimega Remscheidi) linnas. Ta oli peres ainus laps, isa oli kaupmees. Esmase hariduse sai ta Martinus von Dormi erakoolis.

Teda köitis füüsika, mistõttu läks ta õppima Zürichi polütehnilisse instituuti. Pärast kooli lõpetamist töötas ta assistendina sealsamas füüsikakateedris, hiljem samas valdkonnas Gießenis.

Aastatel 1871–1873 töötas Röntgen Würtzburgi Ülikoolis. 1874. aastal läks ta koos oma professori August Adolf Kundtomiga üle Strasbourgi Ülikooli, kus töötas viis aastat lektorina, seejärel professorina. 1875 sai ta Wittenbergi Põllumajanduse Akadeemia professoriks.

Juba 1879. aastal juhtis ta füüsikakateedrit Gießeni ülikoolis. Aastast 1888 oli ta Würzburgi Ülikooli füüsikakateedri eesotsas, aastal 1894 valiti ta selle ülikooli rektoriks.

Aastal 1900 sai temast Müncheni Ülikooli füüsikakateedri juht, mis oli ka tema viimane töökoht. Hiljem pidi ta oma vanuse tõttu õppetooli üle andma. Röntgen tegeles tööga elu lõpuni.

Röntgenil olid sugulased Ameerika Ühendriikides ja ta tahtis emigreeruda. Vaatamata sellele, et talle Columbia Ülikoolis New Yorgis töökohta pakuti, jäi ta sõja tõttu siiski Münchenisse, kus tema karjäär jätkus.

Röntgen suri 10. veebruaril 1923 vähki.

Teadlaskarjäär
--------------

Röntgen uuris kristallide püroelektrilisi omadusi ning tegi kindlaks elektriliste ja optiliste nähtuste suhte kristallides. Röntgen uuris magnetismi. Hiljem kasutas Hendrik Lorentz neid uuringuid oma elektroonilise teooria tõestamisel.

### Kiirte avastamine

Röntgen oli töökas inimene. Olles Würzburgi Ülikooli füüsikainstituudi juht, oli tal harjumus hilisööni oma laboris istuda. 8. novembril 1895, kui kõik tema assistendid olid koju läinud, jätkas Röntgen tööd. Taas lülitas ta sisse voolu musta paberisse mähitud katooditorus. Ligidal vedelenud baariumi plaatinatsüaniidi kristallid hakkasid helendama. Teadlane katkestas voolu ja helendus lõppes. Seejärel lülitas ta voolu taas sisse ja kristallid, mis ei olnud toruga kuidagi seotud, hakkasid jälle helendama.

Järgnevate uurimuste põhjal järeldas Röntgen, et toru kiirgab tundmatut kiirgust, mille ta nimetas X-kiirguseks. Röntgeni eksperimendid näitasid, et X-kiired tekivad katoodkiirte põrkumisel katooditoru seintega. Teadlane tegi katooditoru spetsiaalse kujuga, antikatood oli lapik, mis tekitas intensiivse X-kiirte voo.

Tänu torule õppis Röntgen tundma uute, tundmatute kiirte peamisi omadusi. Hiljem hakati neid kiiri nimetama röntgenikiirteks.

Selgus, et X-kiired suudavad levida läbi paljude läbipaistmatute materjalide, seejuures kiired ei peegeldu ega murdu. Röntgen salvestas ka esimesed röntgenipildid.

Saksa teadlase avastus avaldas olulist mõju teaduse arengule. Röntgenikiirte abil uuriti paljude ainete omadusi. Lühikese ajaga võeti röntgenitorud kasutusele meditsiinis ja mujal.

Röntgen sai palju pakkumisi eri firmadelt, kes soovisid leiutise kasutusõigust osta, aga Röntgen keeldus patenteerimisest, kuna ta ei suhtunud oma uurimustesse kui tuluallikasse.

Aastaks 1919 olid röntgenitorud kasutusel paljudes riikides. Tänu nendele tekkisid uued tehnikavaldkonnad: röntgenoloogia, röntgendiagnostika, röntgenistruktuuriline analüüs jne.

Tunnustus
---------

Wilhelm Conrad Röntgen valiti 1897. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.

Aastal 1901 pälvis ta Nobeli füüsikaauhinna.

Isiklikku
---------

Röntgen oli abielus, kuid tal polnud lapsi. Naine suri aastal 1919, kui Röntgen oli 74-aastane.

Välislingid
-----------

* Wilhelm Conrad Röntgen Nobeli auhinna lehel

| Nobeli füüsikaauhinna laureaadid |
| --- |
| 1901–1925 | 

* 1901 Röntgen
* 1902 Lorentz, Zeeman
* 1903 Becquerel, P. Curie, M. Curie
* 1904 Rayleigh
* 1905 Lenard
* 1906 J. Thomson
* 1907 Michelson
* 1908 Lippmann
* 1909 Marconi, Braun
* 1910 Waals
* 1911 Wien
* 1912 Dalén
* 1913 Kamerlingh Onnes
* 1914 Laue
* 1915 W. H. Bragg, W. L. Bragg
* 1916
* 1917 Barkla
* 1918 Planck
* 1919 Stark
* 1920 Guillaume
* 1921 Einstein
* 1922 N. Bohr
* 1923 Millikan
* 1924 M. Siegbahn
* 1925 Franck, Hertz

 | Nobel |
| 1926–1950 | 

* 1926 Perrin
* 1927 Compton, C. Wilson
* 1928 Richardson
* 1929 Broglie
* 1930 Raman
* 1931
* 1932 Heisenberg
* 1933 Schrödinger, Dirac
* 1934
* 1935 Chadwick
* 1936 Hess, Anderson
* 1937 Davisson, G. Thomson
* 1938 Fermi
* 1939 Lawrence
* 1940
* 1941
* 1942
* 1943 Stern
* 1944 Rabi
* 1945 Pauli
* 1946 Bridgman
* 1947 Appleton
* 1948 Blackett
* 1949 Yukawa
* 1950 Powell

 |
| 1951–1975 | 

* 1951 Cockcroft, Walton
* 1952 Bloch, Purcell
* 1953 Zernike
* 1954 Born, Bothe
* 1955 Lamb, Kusch
* 1956 Shockley, Bardeen, Brattain
* 1957 Yang, T. Lee
* 1958 Tšerenkov, Frank, Tamm
* 1959 Segrè, Chamberlain
* 1960 Glaser
* 1961 Hofstadter, Mößbauer
* 1962 Landau
* 1963 Wigner, Goeppert-Mayer, Jensen
* 1964 Townes, Bassov, Prohhorov
* 1965 Tomonaga, Schwinger, Feynman
* 1966 Kastler
* 1967 Bethe
* 1968 Alvarez
* 1969 Gell-Mann
* 1970 Alfvén, Néel
* 1971 Gábor
* 1972 Bardeen, Cooper, Schrieffer
* 1973 Esaki, Giaever, Josephson
* 1974 Ryle, Hewish
* 1975 A. Bohr, Mottelson, Rainwater

 |
| 1976–2000 | 

* 1976 Richter, Ding
* 1977 Anderson, Mott, Vleck
* 1978 Kapitsa, Penzias, R. Wilson
* 1979 Glashow, Salam, Weinberg
* 1980 Cronin, Fitch
* 1981 Bloembergen, Schawlow, K. Siegbahn
* 1982 K. G. Wilson
* 1983 Chandrasekhar, Fowler
* 1984 Rubbia, Meer
* 1985 Klitzing
* 1986 Ruska, Binnig, Rohrer
* 1987 Bednorz, Müller
* 1988 Lederman, Schwartz, Jack Steinberger
* 1989 Ramsey, Dehmelt, Paul
* 1990 Friedman, Kendall, R.Taylor
* 1991 Gennes
* 1992 Charpak
* 1993 Hulse, J. Taylor
* 1994 Brockhouse, Shull
* 1995 Perl, Reines
* 1996 D. Lee, Osheroff, Richardson
* 1997 Chu, Cohen-Tannoudji, Phillips
* 1998 Laughlin, Störmer, Tsui
* 1999 't Hooft, Veltman
* 2000 Alfjorov, Kroemer, Kilby

 |
| 2001–... | 

* 2001 Cornell, Ketterle, Wieman
* 2002 Davis, Koshiba, Giacconi
* 2003 Abrikossov, Ginzburg, Leggett
* 2004 Gross, Politzer, Wilczek
* 2005 Glauber, Hall, Hänsch
* 2006 Mather, Smoot
* 2007 Fert, Grünberg
* 2008 Nambu, Kobayashi, Maskawa
* 2009 Kao, Boyle, Smith
* 2010 Geim, Novosjolov
* 2011 Perlmutter, Riess, Schmidt
* 2012 Haroche, Wineland
* 2013 Englert, Higgs
* 2014 Akasaki, Amano, Nakamura
* 2015 Kajita, McDonald
* 2016 Thouless, Haldane, Kosterlitz
* 2017 Weiss, Barish, Thorne
* 2018 Ashkin, Mourou, Strickland
* 2019 Peebles, Mayor, Queloz
* 2020 Penrose, Genzel, Ghez
* 2021 Manabe, Hasselmann, Parisi
* 2022 Aspect, Clauser, Zeilinger

 |