recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib paroolist; kirjastuse kohta vaata artiklit Salasõna (kirjastus).* |

---

Parooliaken
**Parool** ehk **salasõna** ehk **tunnussõna** ehk **koodsõna** on salajane sõna või märgijada, mida kasutatakse autentimisel, et tõestada oma isikusamasust või saada kuskile juurdepääs. Sel juhul võib parooli võtta kui juurdepääsukoodi. Parooli peab hoidma saladuses, et valed isikud seda kasutada ei saaks.

Parooli loomisel tuleb lähtuda süsteemi nõuetest märgikohtade arvu, samuti numbrite, suurtähtede jms kasutamise osas.

Parooli meeldejätmiseks võib kasutada näiteks lauseid, luuletuse või laulu sõnu. Näiteks KloET,Ekp17 saame sõnadest "Kauneim linn on Eestis Tartu, Emajõe kalda peal 17". veebimajutus.ee blogides soovitatakse parooli meeldejätmiseks paroolihaldustarkvara ja sisse logida olulistesse kohtadesse vaid veebibrauserisse salvestatud linkide kaudu. Kindlasti ei tohi siseneda mõne e-postiga saadetud lingi kaudu, kus palutakse parool vahetada või midagi oma kontol kontrollida. Oma tähtsatele kontodele ei tohi sisse logida avalikest Wi-Fi-võrkudest, kui teenus ei kasuta turvatud ühendust (SSL / HTTPS).

Paroolihaldur
-------------

Paroolihaldur on andmebaas, milles on hoiul krüpteeritud kujul kontode kasutajanimed ja paroolid. Kui on vaja sisse logida veebikontole, kuid parool on meelest läinud, tuleb paroolihaldurisse võtmeparool sisestada ning vajalikud andmed hoidlast välja otsida. 

### Paroolihaldurite liike

* operatsioonisüsteemiga kaasa saadav;
* iseseisev haldusrakendus;
* veebirakendus.

Turvalisuse tagamiseks kasutatakse paroolile lisaks kaheastmelist autentimist ja biomeetrilisi autentimismeetodeid.

Ajalugu
-------

Tänini levinud paroolinõudeid (nt regulaarne muutmine, numbrite ja sümbolite kasutamine) populariseeris 2003. aastal toonane USA Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi (ing k National Institute of Standards and Technology) ekspert Bill Burr. Vastavatest soovitustest juhindusid ametkonnad, ülikoolid ja ettevõtted. Hiljem on Bill Burr tunnistanud, et ta soovitused pole põhjendatud ja kohati on need kasutajatele kahjulikudki. Nii toob paroolide pideva muutmise nõue kaasa kasutajate kombe pruukida sarnaseid paroole, et neid lihtsamini meeles pidada. Samuti on üsna lihtsalt lahti murtav tähti numbritega asendav parool, samas kui mõni pikk lause oleks märksa raskemini häkitav. Sellele vaatamata on paljud vastavaid soovitusi järgivad paroolinõuded endiselt kasutuses.

Vaata ka
--------

* Kasutajakonto
* KeePass

Viited
------

1. ↑  Parooliturvalisuse ABC – milline on tugev salasõna ja kuidas seda saada?, veebimajutus.ee, 1. juuni 2017
2. ↑  Paroolihaldur – mis imeloom see on ning kuidas see tagab sinu ohutuse veebis?, photopoint.ee, 3. oktoober 2016
3. ↑  Statt, Nick (07.08.2017). "Best practices for passwords updated after original author regrets his advice". *The Verge*. Vaadatud 15.03.2021.

Välislingid
-----------

* Parool, vallaste.ee
* Password, whatis.com
* "Paha Panda" varastab postkaste, Zone Media, 27. juuni 2017
**Passiivilause** on lause, kus mingitel põhjustel tegevussubjekt ei esine grammatilise subjektina, näiteks *See pilt on valmis joonistatud*; *Mängija visati võistkonnast välja*.

Aluseta passiivilaused
----------------------

**Aluseta passiivilaused** väljendavad alati tegevust, jättes selle tegija ebamääraseks või tõrjudes selle tagaplaanile. Aluseta passiivilaused on dünaamilised, nt *Pärast kooli **mindi** trenni*; *Kusagil **karjutakse***. Aluseta passiivilause öeldiseks võib olla nii sihiline kui ka sihitu verb.

* Olevik: ***Joonistatakse** (sihiline verb) pilti*; ***Hüpatakse*** *(sihitu verb)*
* Lihtminevik: ***Joonistati** (sihiline verb) pilti*; ***Hüpati*** *(sihitu verb)*
* Täisminevik: ***On joonistatud** (sihiline verb) pilti*; ***On hüpatud*** *(sihitu verb)*
* Enneminevik: ***Oli joonistatud** (sihiline verb) pilti*; ***Oli hüpatud*** *(sihitu verb)*

Aluseta passiivilause öeldis võib esineda ka kujul *saama*-verbi ainsuse 3. pööre + *tud*-kesksõna, nt *Kavandi kallal **saab/sai** kõvasti **tööd tehtud***. Selliseid lauseid kasutatakse siis, kui tahetakse osutada iseenda (s.o kõneleja) osalemisele tegevuses ilma ennast otse nimetamata.

Alusega passiivilaused
----------------------

**Alusega passiivilaused** väljendavad pigem seisundit, millesse tegevusobjekt on mingi tegevuse tulemusel sattunud. Alusega passiivilaused on staatilised.

* Olevik: *Aknad (alus) **on avatud*** *(tulemus)*
* Lihtminevik: *Aknad (alus) **olid avatud*** *(tulemus)*
* Täisminevik: *Aknad (alus) **on olnud avatud*** *(tulemus)*
* Enneminevik: *Aknad (alus )**olid olnud avatud*** *(tulemus)*

Vaata ka
--------

* Umbisikuline tegumood
1986. aasta 100-margane rahatäht Jean Sibeliuse portreega
**Soome mark** (soome *markka*, rootsi *mark*) oli Soome valuuta 1860. aastast kuni 28. veebruarini 2002, kui võeti täielikult kasutusele euro, mida tutvustati juba 1. jaanuaril. Rahakood oli **FIM** ja lühend **mk**. See jaotus 100 penniks (soome *penni*, rootsi *penni*). Vahekord ühe euroga on 5,94573 marka euro kohta.

Paberrahatähed
--------------

Viimase seeria rahatähed olid kujundatud 1980. aastatel kunstnik Erki Bruuni poolt. Need võeti kasutusele 1986. aastal.

* 10 marka (sinine) – Paavo Nurmi (1897–1973)
* 20 marka (sinine/roheline) – Väinö Linna (1920–1992) (võeti kasutusele 1993)
* 50 marka (pruun) – Alvar Aalto (1898–1976)
* 100 marka (roheline) – Jean Sibelius (1865–1957)
* 500 marka (punane) – Elias Lönnrot (1802–1884)
* 1000 marka (sinine/lilla) – Anders Chydenius (1729–1803)

Seerias oli ka 5000-margane (punane/lilla) rahatäht, mis kujutas Mikael Agricolat ja Turu toomkirikut, kuid seda ei trükitud ega võetud ametlikult kasutusele.

Mündid
------

Viimases rahaseerias olid järgmised mündid:

* 10 penni (hõbedavärvi)
* 50 penni (hõbedavärvi)
* 1 mark (vasevärvi)
* 5 marka (vasevärvi)
* 10 marka (bimetall, vasevärvi keskosa ja hõbedavärvi äär)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Soome mark** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vallast; perekonnanime kohta vaata artiklit Parre (perekonnanimi)* |

---

**Parre** (ladinakeelne nimi *Parra*) on vald Itaalias Lombardia maakonnas Bergamo provintsis, umbes 30 kilomeetri kaugusel Orobia pealinnast Bergamost.

Trevasco ja Alino mägede nõlvadel, Adda lisajõe Serio jõe orus asuva Parre kõrgus merepinnast on keskmiselt 650 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 128 inimest ruutkilomeetri kohta.

Parre piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ardesio, Clusone, Piario, Ponte Nossa, Premolo, Villa d'Ogna.

Parre halduspiirides asuvad järgmised asulad: Martorasco, Ponte Selva, Sant'Alberto.

Gaius Plinius Secundus omistab Parre (*Parra*) asutamise I aastatuhandel e.m.a. maa-ala asustanud orobi hõimudele.

Viited
------

1. ↑  AA. VV. *Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani*, Milano, GARZANTI, 1996, p. 474.
2. ↑  Toponüüm on toodud ära teoses: Carmelo Francia, Emanuele Gambarini (a cura di), *Dizionario italiano-bergamasco*, Torre Boldone, Grafital, 2001. ISBN 88-87353-12-3.
3. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.
4. ↑  Gaius Plinius Secundus, "*Naturalis Historia*", III, 124-125.

Välislingid
-----------

 Parre – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
* www.prolocoparre.com
See artikkel See artikkel räägib 1948. aasta sõjast.  1823. aasta sõja kohta vaata artiklit Ochomogo sõda.  1835. aasta sõja kohta vaata artiklit liigasõda.  

---

**Costa Rica kodusõda** oli Costa Rica 20. sajandi ohvriterohkeim sündmus. Vaid 44 päeva väldanud konfliktis (12. märts – 24. aprill 1948) hukkus umbes 2000 inimest. 

Konflikti esimene eelaste oli 1. märtsil 1948, kui Cosa Rica seadusandlik assamblee, milles olid enamuses valitsusmeelsed, otsustas tühistada 8. veebruaril toimunud presidendivalimiste tulemused. Esialgsete tulemuste järgi koalitsioonikandidaat positsioonikandidaat Rafael Ángel Calderón Guardia ees esikoha saanud Otilio Ulate Blancot süüdistati valimispettuses. Selle tulemusel algas relvastatud ülestõus president Teodoro Picado Michalski vastu. Opositsioonivägesid juhtis ettevõtja José Figueres Ferrer, kes ise ei olnud valimistel osalenud.

Costa Rica armee oli väike ja kehvasti varustatud, peamine jõud mässuliste tõrjumiseks tuli kommunistliku Rahva Avangardi Partei omakaitseväelastest. Rahva Avangardi Partei kuulus parlamendis koalitsiooni ning oli hääletanud valimistulemuste tühistamise poolt. Mässuliste pealetung oli kommunistide vastuhakust hoolimata Figuerese juhtimisel kiire, president Picado oli sunnitud tagasi astuma ning võimu ekspresident Calderón Guardiale üle andma.

Pärast sõda juhtis Figueres riiki ajutise valitsushunta eesotsas 18 kuud, riigi sõjavägi saadeti laiali ning detsembris korraldati asutava kogu valimised. Asutav kogu võttis 1949. aastal vastu uue põhiseaduse, seejärel andis hunta võimu üle Otilio Ulatele. Pärast neid sündmusi on Costa Rica poliitika olnud võrdlemisi rahulik.

Viited
------

1. ↑  Holzhauer, Ian (2004). *The Presidency of Calderón Guardia* (B.A.). Florida Ülikool. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. detsember 2016. Vaadatud 10. oktoobril 2021.

Välislingid
-----------

* Costa Rica ja 1948. aasta revolutsioon (inglise keeles)

| * v
* r
Costa Rica osalusel toimunud relvakonfliktid |
| --- |
| 
Ochomogo sõda (1823) **·**  Liigasõda (1835) **·**  Filibusteri sõda (1855–1857) **·**  Barriose taasühendamissõda (1885) **·**  Esimene maailmasõda (1918) **·**  Tinocode-vastane ülestõus (1919) **·**  Coto sõda (1921) **·**  Teine maailmasõda (1941–1945) **·**  Costa Rica kodusõda (1948) **·**  Nicaragua sissetungikatse (1955) **·**  Dominikaani kodusõda (1965–1966) | Costa Rica |
Passiiv on võrdväärselt aktiiviga tegusõna grammatiline kategooria. Passiivi ülesandeks on tegevusobjekti esiplaanile tõstmine. Erinevalt impersonaalist ei pruugi passiiv osutada inimtegijale. Aktiivilausetel on tegevussubjektiks alus, passiivilausetel selline vastavus aga puudub.

### Subjektita passiiv

Eesti keelele on omane eelkõige subjektita passiiv, mille korral tegevussubjekt on aluse positsioonist välja tõrjutud ja see positsioon jääb lauses tühjaks. 

Näiteks: *Ta lasti (arstide poolt) haiglast välja.*

### Subjektiline passiiv

Subjektilise passiivi korral asendub alus tegevusobjektiga, samal ajal kui tegevussubjekt jääb kas märkimata või muutub agentadverbiaaliks (tegijamäärus)

Näiteks: *Patsiendid said (arsti käest) noomida.*

Vaata ka
--------

* Umbisikuline tegumood

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati, Reet Kaasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. § 490

Välislingid
-----------

*
**Bangladeshi lipp** on Bangladeshi Rahvavabariigi ametlik lipp.

 ? Bangladeshi riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 3:5.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 13. jaanuaril 1972, see on roheline kangas, millel on punane sõõr. Sõõr ehk päike ei asetse lipu keskel, vaid on nihutatud veidi varda poole, et see lehvides tunduks keskel olevat. Sõõri keskpunkti kaugus vardapoolsest küljest on 3:4 lipu laiusest. Bangladeshi esimesel lipul, mida kasutati aastatel 

Punane (PMS 032C) päike sümboliseerib vabadusvõitluses toodud vereohvrit, ning seda nimetatakse vabaduse päikeseks.

Rohelist (PMS 342C) tõlgendatakse mitmeti, see on islami värv, kujutab viljakust ning riigi noorust ja usku tulevikku.

Ajaloolised lipud
-----------------

1971–1972 oli kasutusel roheline lipp punase sõõriga, nagu ka praegune lipp, kuid punase sõõri sees oli kollane riigi maakaardi kujutis. Ametlikult aga seda lippu ei kasutatud.

Varasemad lipud
---------------

* Bangladeshi lipp 1971–1972

Vaata ka
--------

Bangladeshi vapp

Välislingid
-----------

* Bangladeshi lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
Juan Carlos I (L-61)
**Dessantlaev** on sõjaväelaste, relvasüsteemide ja muu sõjatehnika veoks ning hõlpsaks maalesaatmiseks (dessandiks) valmistatud sõjalaev-abilaev.

Kirjeldus
---------

Dessantlaevad on tavaliselt kere ehituselt kas süvislaevad või hõljuklaevad. Valmistatud on ka ekranoplaan-kerega dessantlaev.

Süvis-dessantlaevadel on sageli vähemalt vööriosas väiksem süvis ja tugevam põhi, võimaldamaks sõitu võimalikult kalda lähedale ning vööriluugid ja ramp dessandi maabumiseks. Hõljuklaevad on mõeldud sõiduks otse veekogu laugele kaldapealsele ja seejärel dessandi maaletoimetamiseks.

Tänapäevased suured dessantlaevad võivad olla ka dessantlaev-kopterikandjad (dessant transporditakse maale helikopteritel), dessandiemalaevad (ujuvdokid väiksematele dessantlaevadele) või universaalsed (eri funktsioone hõlmavad).

Dessantlaevadel on tavaliselt kerge relvastus enesekaitseks või ka maismaasihtmärkide ründamiseks dessandi tegevuse toetamise eesmärgil. Merel liiguvad ja dessanti toimetavad maale nad üldjuhul siiski teiste sõjalaevade (hävitaja, fregatt, korvett) kaitse all.

Dessantlaevu võidakse kasutada ka (sõjalise otstarbega) praamidena isikkoosseisu ja tehnika mereülevedudeks sadamate vahel. Sageli kasutatakse dessantlaevu merejalaväelaste veoks ja maabumiseks.

Ajalugu
-------

Purjelaevade ajastul ja kuni 1. maailmasõjani kasutati laevadelt üksuste kaldale transportimiseks suuremaid sõudepaate. 

Esimesed spetsiaalsed dessantlaevad ehitati Inglismaal 1915. aastal. Laevad olid esimest korda vöörirambiga ja 135 t veeväljasurvega. Nimeks sai X-lihter. Neid kasutati esimest korda samal aastal Dardanellide operatsioonil (Galipoli lahing). 

Esimene dessantlaev, mis suutis transportida soomusmasinat või tolleaegset keskmist tanki, valmistati 1920. aastatel ja samuti Inglismaal.

Vaata ka
--------

* Dessant
* Merejalavägi
* Dessantide loend

| * v
* r
Tänapäevased sõjalaevade liigid |
| --- |
| Lahinguotstarbelised avamerelaevad | 
Lennukikandja - Ristleja - Hävitaja - Fregatt |  |
| Lahinguotstarbelised rannikulaevad | 
Korvett - Raketikaater - Lahingukaater |
| Allveelaevad | 
Raketiallveelaev - Ründeallveelaev |
| Lahingutoetuslaevad | 
Dessantlaev - Miinijahtija - Miinitraaler - Miiniveeskaja - Kaugjuhitavate miinilaevade juhtlaev - Luurelaev - Staabilaev |
| Veeala valve ja julgeoleku laevad | 
Valvelaev - Valvekaater |
| Abilaevad | 
Toetuslaev - Remondilaev - Hospidallaev - Transpordilaev - Päästelaev - Tuukrilaev - Puksiir - Õppelaev |
**Detekteerimine** on signaali muundamine sellisel viisil, et väljundiks saadakse vahelduvsignaali huvipakkuva parameetri väärtusele vastav väljundsignaal. Tavaliselt on selleks signaaliks alalispinge, mille suurus on kindlas vastavuses huvipakkuvast signaali parameetrist. Eelistatud vastavus on üldjuhul lineaarne sõltuvus.

Vahelduvsignaali amplituudi detekteerimiseks kasutatakse alaldeid. Erijuhul võidakse kasutada ka efektiivväärtuse mõõtjaid (ruutdetektoreid). Amplituudmodulatsiooni detekteerimisel ilmub moduleeriv signaal detektori väljundile alalispinge muutuse kujul. Kui alalduselemendina kasutatakse tugisignaali abil juhitavat lülitit (või mitut lülitit), siis saadakse sünkroonne alaldamine ehk sünkroondetekteerimine. Sõltuvalt tugisignaali faasist võib sünkroondetekteerimise teel detekteerida kas sünfaasset (0°) või kvadratuurset (90° nihutatud) signaali komponenti. Kvadratuurse amplituudmodulatsiooni (QAM) detekteerimisel vastavad neile sünfaasne komponent I ja kvadratuurne komponent Q (Inphase ja Quadrature).

Vahelduvsignaali sageduse detekteerimiseks kasutatakse sagedusdetektoreid või sagedusmõõtjaid. Raadiosagedusliku signaali sagedusmodulatsiooni detekteerimisel on väljundsignaaliks sageduse muutus pikaajalise keskmise sageduse suhtes.

Vahelduvsignaali faasi detekteerimiseks kasutatakse faasitundlikke lülitusi ehk faasidetektoreid. Raadiosignaali faasimodulatsiooni puhul kasutatakse teise (tugi-)signaalina kandevsignaali pikaajalise keskmise faasiga signaali.

Tugisignaalide saamiseks, aga ka sagedusmodulatsiooni detekteerimiseks saab kasutada automaatse faasisünkronisatsiooni süsteemi (faasilukk, PLL).

Amplituudi, sageduse ja faasi detekteerimist teostavaid seadmeid nimetatakse vastavalt amplituud-, sagedus- ja faasidetektoriteks.
**Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis** oli Tallinnas tegutsenud tekstiiliettevõte (tootmiskoondis). Ettevõte oli nimetatud Eesti Kommunistliku Noorsooühingu aktivisti Vilhelmine Klementi järgi.

Ettevõte asutati 1944 nime all *Pesutööstus "Osta"* ja seda nime kandis aastani 1950. 

1950–1954 oli ettevõte nimi *Vilhelmine Klementi nimeline Pesuvabrik*. 1954–1969 oli ettevõte nimi *Vilhelmine Klementi nimeline Õmblusvabrik*. 1969–1970 oli ettevõte nimi *Vilhelmine Klementi nimeline Eksperimentaalõmblusvabrik*. Seejärel kandis ettevõte oma eksisteerimise lõpuni[*viide?*] nime Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis ja V. Klementi nim Õmblusvabrik.

1992. aastal moodustati V. Klementi nimelise Õmblustootmiskoondise baasil RAS Klementi ning selle koosseisus RAS Pärnu Õmblusvabrik ja RAS Rapla Rõivas.

Vaata ka
--------

* Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool

Viited
------

1. ↑  Argiasjust pühapäeval, err.ee, Märts 1980
2. ↑  Riiklik aktsiaselts Klementi, ERA.V-157
3. 1 2 3 4  Vilhelmine Klementi nimeline Õmblustootmiskoondis, TLA.R-84 (vaadatud 02.08.2016)
**Destillatsioonikolonn** on seade vedelate segude lahutamiseks fraktsioneeriva destillatsiooni või rektifikatsiooni teel (nimetatakse vastavalt ka fraktsioneerimiskolonn või rektifikatsioonikolonn).

Laboratoorsed destillatsioonikolonnid
-------------------------------------

Vigreux kolonn ehk kuuskdeflegmaator
Apelsiniõli fraktsioneeriva destillatsiooni seade
Lähedaste keemistemperatuuridega komponentide puhul ei õnnestu segu lahutada lihtdestillatsiooni abil. Fraktsioneeriva destillatsiooni puhul on laboratoorsetes seadmetes kasutusel **deflegmaator** (väike fraktsioneerimiskolonn), mis asetatakse destillatsioonikolvi peale. Kõige sagedamini kasutatakse nn. kuuskdeflegmaatorit (**Vigreux kolonn**). Suure sisepinna tõttu toimub deflegmaatoris aurude osaline kondenseerumine ning täielikum tasakaal allavoolava vedeliku (flegma) ja ülesliikuva auru vahel, koos sellega ka komponentide täielikum lahutumine. Flegma ja destillaadi suhe ei ole siin täpselt reguleeritav. Mida suurema efektiivsusega (pikem ja suurema sisepinnaga) on deflegmaator, seda puhtamad tulevad fraktsioonid.

Komponentide lahutamise efektiivsuse suurendamiseks kasutatakse kuuskdeflegmaatori asemel täidiskolonni, mis võib olla ühtlaselt täidetud näiteks klaaskuulikestega, klaastoru tükikestega, Raschigi rõngastega jmt. **Raschigi rõngad** on metallist või keraamilisest materjalist toru tükikesed (pikkus lädedane diameetrile), mis on mõeldud fraktsioneeriva kolonni täidismaterjaliks.

Väga efektiivse segu lahutuse annavad roteeruva südamikuga destillatsioonikolonnid (*spinning band distillation*), milles tõusvad aurud ja laskuv kondensaat paisatakse kolonni seinale ja viiakse sellega efektiivsesse kontakti. Näiteks kasutatakse pöörleva teflonspiraaliga või -labadega kolonne.

Tööstuslikud destillatsioonikolonnid
------------------------------------

Tööstuslike seadmete juurde kuuluvad tavaliselt rektifikatsioonikolonnid, mis kujutavad enamasti taldrikkolonne.

Vaata ka
--------

* Destillatsioon
* Fraktsioneeriv destillatsioon
* Rektifikatsioon
* Rektifikatsioonikolonn
* Flegma
**Kiil** on lauses esinev sõna või fraas, mis on lausega seotud üksnes sisulisel tasandil ega mõjuta seda grammatiliselt.

Iga kiilu võib käsitada **kiillausena**. Struktuurilt on kiilud üsna tihti vaeglaused.

Kiilu abil võib väljendada näiteks suhtumist (*Järgmisel korral**, ma loodan,** seda enam ei juhtu*) või kellegi poole pöördumist (*Kuhu sa, **Peeter**, lähed?*).

Kiilu eraldavad kirjavahemärgid
-------------------------------

Kiil on lauses mõlemalt poolt kas sulgude, mõttekriipsude või komadega eraldatud.

* Sulud eraldavad kiilu tugevamini kui komad. Neid kasutatakse siis, kui tahetakse edasi anda hääldusjuhiseid, viiteid või muud täpsustavat. Nt *Descartes **(loe: dekart)** oli suurim 17. sajandi filosoof.*

* Mõttekriipsud on samuti komadest tugevamad eraldajad. Neid kasutatakse siis, kui lauses on komad juba olemas. Nii on kiilu parem ülejäänud lausest eristada.

Nt *Hambaarst rõhutas **– näol tõsine ilme –**, et hammaste eest peab hoolitsema nagu heade sõprade eest.*

* Komad on nõrgimad eraldajad. Neid kasutatakse siis, kui on vaja edasi anda emotsiooni, muljet, hüüatust vms.

Nt *Sellega on neil**, tõsi küll,** viimasel ajal hirmus kiire olnud*.

Välislingid
-----------

* Kiillause kirjavahemärgid Eesti keele käsiraamat
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aasia mängud |
| **Kuld** | 2018 | jalgpall |

**Hwang Hee-chan** (korea keeles 황희찬; sündinud 26. jaanuaril 1996 Chuncheonis) on Lõuna-Korea jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa Premier League'i klubis Wolverhampton Wanderers ja Lõuna-Korea jalgpallikoondises.

Aastatel 2009–2015 kuulus ta Lõuna-Korea klubisse Pohang Steelers, kuid klubi põhimeeskonda ta välja ei jõudnud.

2015. aastal liitus ta Austria kõrgliiga klubiga Salzburgi Red Bull. Ta tuli klubiga neli korda Austria meistriks. Kui esimesel hooajal ei löönud ta Austria kõrgliigas ühtegi väravat, siis hooajal 2016–17 juba 12 väravat. Kokku jäi tema arvele Austria kõrgliiga nelja hooajaga 28 väravat. Hooajal 2018–19 mängis ta laenul Saksamaa esiliiga klubis Hamburger SV, lüües seal 20 väravaga kolm väravat.

2020. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga RB Leipzig. 2021. aasta augustis läks ta laenule Wolverhampton Wanderersi. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas 11. septembril 2021 mängus Watfordi vastu.

Lõuna-Korea jalgpallikoondises tegi Hwang debüüdi 1. septembril 2016 MM-i valikmängus Hiina vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 13. juunil 2017 MM-i valikmängus Katari vastu. Ta on kuulunud Lõuna-Korea koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel. 2019. aasta Aasia meistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava Bahreini vastu.

2018. aasta Aasia mängude jalgpalliturniiril võitis Hwang Lõuna-Korea võistkonnaga kuldmedali. Ta kuulus Lõuna-Korea võistkondaga ka 2020. aasta suveolümpiamängudel.

Saavutused
----------

Salzburgi Red Bull
* Austria Bundesliga: 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2019–20
* Austria karikas: 2015–16, 2016–17, 2019–20

RB Leipzig
* DFB-Pokal: Teine koht 2020–21

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 24.3.2022)

| * v
* r
Lõuna-Korea koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Kim Seung-gyu
* 2 Lee Yong
* 3 Jung Seung-hyun
* 4 Oh Ban-suk
* 5 Yun Young-sun
* 6 Park Joo-ho
* 7 Son Heung-min
* 8 Ju Se-jong
* 9 Kim Shin-wook
* 10 Lee Seung-woo
* 11 Hwang Hee-chan
* 12 Kim Min-woo
* 13 Koo Ja-cheol
* 14 Hong Chul
* 15 Jung Woo-young
* 16 Ki Sung-yueng (c)
* 17 Lee Jae-sung
* 18 Moon Seon-min
* 19 Kim Young-gwon
* 20 Jang Hyun-soo
* 21 Kim Jin-hyeon
* 22 Go Yo-han
* 23 Jo Hyeon-woo
* Treener: Shin Tae-yong

 | Lõuna-Korea |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asulast; ajalehe kohta vaata artiklit Kiili (ajaleht)* |

---

**Kiili** on alev Harju maakonnas, Kiili valla keskus. 

Kiili
Alevik tekkis pärast II maailmasõda möödunud sajanditel sinna asustatud Vene tsaariarmee sõdurite elupaiga kohale ja seetõttu kandis kuni 1977. aastani nime *Veneküla*. 18. augustil 2008 sai Kiili alevik alevi staatuse.

Omaette külana on Veneküla esmamainitud 1750. aastal Sausti mõisa adramaa revisjonis *Wenne Külla* nime all. Asula praegust nime on esmamainitud 1782. aastal, kui hingeloendis-revisjonis on mainitud üht kohalikku vabadikku nimega *Kuily Jurri*.

Vaata ka
--------

* Kiili vald
* Kiili veski
* Sausti–Kiili tee
* "Rahva Võit"
* Kiili gümnaasium
* Kiili raamatukogu
* Kurna–Tuhala tee
* Kiili rahvamaja

Viited
------

1. ↑  Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 12.12.2018.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 7.07.2022.

Kiili valla vapp
Kiili valla asulad

**Alev:** Kiili  

**Alevikud:** Kangru | Luige  

**Külad:** Arusta | Kurevere | Lähtse | Metsanurga | Mõisaküla | Nabala | Paekna | Piissoo | Sausti | Sookaera | Sõgula | Sõmeru | Vaela
**Priit Pallo** (24. aprill 1954, Tallinn – 11. jaanuar 2022) oli eesti autospordiedendaja.

1972. aastal pärast Tallinna 1. Keskkooli lõpetamist valis ta oma kõrgkooli eriala innustatuna just autospordist, ning läks õppima Tallinna Polütehnilisse Instituuti teedeehitust, et oskaks projekteerida ringrada.

Juba kõrgkoolis õppides võistles Pallo rahvarallidel ja oli mitmetel võistlustel kohtunikuks. 

1977. aastast töötas Pallo Eesti Maanteeprojektis. Samal aja hakkas huvituma ringrajaspordist ja hakkas korraldama rahvarallisid. Samal ajal oli ta ka Eesti NSV ringrajakoondise treeneri-esindaja. Lisaks sai temast peaaegu samal ajal ringrajakomitee aseesimees (1978–1986) ja hiljem selle esimees (1987–1994). 1981–1989 aastatel oli ta kardikomitee liige ja kuulus ka autospordiföderatsiooni presiidiumisse.

1991. aastast töötas Pallo põhikohaga Eesti Autospordi Liidu peasekretäri asetäitjana.

Pallo on projekteerinud mitmed Eesti kardi- ja rallikrossiradasid, kirjutanud autospordist artikleid paljudele väljaannetele ning kuulunud Tallinna ralli korraldusmeeskonda.

Tegi kaastööd Spordilehele, Kehakultuurile, ajakirjale AutoPluss, autospordi aastaraamatutele ja raadiole.

Raamatud
--------

* Autospordi reegliraamat 2001
* Autospordi aastaraamat 2009 ISBN: 1736549X

Viited
------

1. ↑  "Suri pikaaegne autospordijuht Priit Pallo". *Õhtuleht*. 11. jaanuar 2022.
2. ↑  "Priit Pallo". *ESBL*.
**Kiiking** on Eestis leiutatud ja arendatud meelelahutuslik spordiala, kus inimene paneb kiige järjest suureneva amplituudiga võnkuma, kuni nad teevad ringi ümber võlli. Kiiking algab siis, kui jalad on kõrgemal kui pea – kuni sinnamaani on tegemist kiikumisega. 
Kiikingus on kindel kükitamistehnika, mis erineb tavakiikumise võtetest. Kiiking on turvaline – käed ja jalad kinnitatakse spetsiaalsete rihmadega. 

Kiikingut reguleerib nii Eestis kui ka maailmas Eesti Kiikinguliit.

Kiikingu ajalugu
----------------

Esimese kiikingukiige lõi Pärnu mees Ado Kosk 1993. aastal. 
Esimene tänapäevane kiikingukiik, mis oli reguleeritavate aistega, loodi 1996. aastal. 1997. aastal hakkas Ado Kosk mõõtma, kui pikkade aistega kiigel on inimesed võimelised üle võlli kiikuma. Nii sündiski spordiala.

Kiikingukiikede liigid
----------------------

Praeguseks on loodud kolm erinevat kiikingukiige mudelit:

* KIKI1 – aisapikkus 3–4 m
* KIKI2 – aisapikkus 4–6 m
* KIKI3 – aisapikkus 6–8 m

Kiikingurekordid
----------------

Eesti kiikingurekordi üldedetabelit juhivad Helga Ehrenbusch (5,95 m) ja Sven Saarpere (7,38 m, 2018).

Guinnessi rekordid
------------------

Kiikingu tulemused on jõudnud ka Guinnessi rekordite raamatutesse. Sellega sai viimati hakkama Sven Saarpere 25. augustil 2018 7.38m aistega. 

Eelmised Guinnessi rekordid: 

* 7,15 - Kaspar Taimsoo (16. september 2015)
* 7,10 – Ants Tamme (16. september 2015)
* 7,02 – Andrus Aasamäe (21. august 2004)

Vaata ka
--------

* Spordialade loend

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17.07.2018. Vaadatud 17.07.2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Kaspar Taimsoo võttis kiikingu maailmarekordi oma nimele" ERR Sport, 17. september 2015

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kiiking** |

* Eesti Kiikingi Liidu koduleht
* Kiikingust inglise keeles
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aasia mängud |
| **Kuld** | 2018 | jalgpall |

**Hwang Ui-jo** (korea keeles 황의조; sündinud 28. jaanuaril 1992 Seongnamis) on Lõuna-Korea jalgpallur, kes mängib ründajana Lõuna-Korea kõrgliigaklubis FC Seoul ja Lõuna-Korea jalgpallikoondises.

Aastatel 2013–2017 mängis ta Lõuna-Korea klubis Seongnam FC ja 2017–2019 Jaapani kõrgliiga klubis Gamba Osaka. 2018. aastal lõi ta Jaapani kõrgliigas 16 väravat ja valiti liigahooaja sümboolsesse koosseisu.

2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Bordeaux' Girondins. Esimese värava lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 25. augustil 2019 mängus Dijon' vastu. Kuigi Gamba Osakas ja Lõuna-Korea koondises oli Hwang mänginud ründajana, pani Bordeaux' peatreener Paulo Sousa ta mängima äärel. Debüüthooajal lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas kuus väravat ja hooajal 2020–21, kui klubi uus peatreener Jean-Louis Gasset hakkas teda kasutama ründajana, 12 väravat.

2022. aasta augustis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Nottingham Forest, kuid ta saadeti seejärel kohe laenule Kreeka kõrgliigaklubisse Olympiakós. 2023. aasta veebruaris läks ta laenule FC Seouli.

Lõuna-Korea jalgpallikoondises debüteeris Hwang 3. septembril 2015 MM-i valikmängus Laose vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 13. oktoobril sõprusmängus Jamaica vastu. 2019. aasta Aasia meistrivõistluste alagrupiturniiril lõi ta värava Filipiinide ja Hiina vastu. 2018. aasta Aasia mängude jalgpalliturniiril võitis Hwang Lõuna-Korea võistkonnaga kuldmedali. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril tegi ta viimases alagrupimängus Hondruase vastu kübaratriki ja lõi värava ka veerandfinaalis Mehhiko vastu, kuid Mehhikole kaotati tulemusega 3:6 ja langeti välja.

Hwang valiti Lõuna-Korea aasta jalgpalluriks 2018.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 27.1.2022)

| * v
* r
Lõuna-Korea koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Kim Seung-gyu
* 2 Yoon Jong-gyu
* 3 Kim Jin-su
* 4 Kim Min-jae
* 5 Jung Woo-young
* 6 Hwang In-beom
* 7 Son Heung-min (c)
* 8 Paik Seung-ho
* 9 Cho Gue-sung
* 10 Lee Jae-sung
* 11 Hwang Hee-chan
* 12 Song Bum-keun
* 13 Son Jun-ho
* 14 Hong Chul
* 15 Kim Moon-hwan
* 16 Hwang Ui-jo
* 17 Na Sang-ho
* 18 Lee Kang-in
* 19 Kim Young-gwon
* 20 Kwon Kyung-won
* 21 Jo Hyeon-woo
* 22 Kwon Chang-hoon
* 23 Kim Tae-hwan
* 24 Cho Yu-min
* 25 Jeong Woo-yeong
* 26 Song Min-kyu
* Treener: Bento

 | Lõuna-Korea |
**Alexandros Porphyrogenitus** (kreeka keeles: Αλέξανδρος (*Alexandros);* u 870  – 6. juuni 913) oli Bütsantsi keiser aastatel 912–913.

Valitsemine
-----------

Leo VI surma järel oli troonile kaks pretendenti: lahkunud keisri alaealine poeg Konstantinos ja Leo noorem vend Alexandros. Olles Leo ametlikuks kaasvalitsejaks, pühendus Alexandros vaid pidutsemisele ja jahipidamisele. Pärast venna ootamatut surma aga tekkis tal idee sandistada vennapoeg ja haarata võim täielikult enese kätesse. Õukondlastel õnnestus suure vaevaga veenda teda loobuma sellest plaanist. Kuid ühe sammu võttis Alexandros ikkagi ette – ta tõi patriarhi ametisse tagasi Nikolaos Müstiku. Vahepealne patriarh aga peksti lihtsalt läbi. Kättemaksust ei pääsenud ka kirikupea eesel. Vaene loom aeti välja, kaelas silt hoiatusega: "Kes seda eeslit toidab ja joodab, sellest saab keisri ja patriarhi vaenlane. Süü tõestamisel saab ta karistatud ning linnast välja saadetud."

Kavandatud plaani tagasilükkamine Alexandrost eriti ei heidutanud ning ta jätkas pidutsemist, jahil käimist või aja veetmist kallimaga, kellega ta hakkas kokku elama pärast oma seadusliku naise minemakihutamist. Nõndamoodi Alexandros valitseski ühe aasta ja kakskümmend kaks päeva, kuni ta 913. aasta 6. juunil suri. Väidetavalt olevat ta läinud palli mängima ja tulnud tagasi üleni verisena. Mis aga oli selle põhjuseks, on teadmata. Enne surma kutsus ta enese juurde Nikolaose ja usaldas tema hoolde Konstantinose. Kuigi Alexandros valitses vaid lühikest aega ega tegelnud praktiliselt üldse riigiasjadega, suutis ta rikkuda rahumeelsed suhted äsja ristiusu vastu võtnud Bulgaariaga.

Alexandrose roll ajaloos on niivõrd olematu, et tavaliselt ei leiagi tema nime Bütsantsi keisrite loetelust.

Vaata ka
--------

* Basileios I
* Zoe Karbanopsina
* Konstantinos VII
* Romanos I
* Makedoonia dünastia
* Bütsants
* Bütsantsi ajalugu
* Bütsantsi keisrite loend

Viited
------

1. 1 2 3  David Vseviov (2004). *Bütsantsi keisrid. Valitsejad purpuris*. Tallinn: Kunst. Lk 243–244.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Leo VI** | **Bütsantsi keiser**11. mai 912 – 6. juuni 913 | Järgnev**Konstantinos VII** |
**Kärsspealised** (*Rhynchocephalia* ehk *Sphenodontia*) on roomajate klassi kuuluv selts.

See on üks neljast roomajate seltsist, milles on tänapäeval elavaid liike (teised on kilpkonnalised, soomuselised ja krokodillilised).

Kärsspealiste seltsi kuulub kõigest üks tänapäevane sugukond: tuataaralased (*Sphenodontidae*). Sellesse kuuluvad üks perekond ja kaks liiki, kes elavad Uus-Meremaal ja selle läheduses asuvatel tillukestel saartel:

* *Sphenodon punctatus* – tuataara ehk hateeria
* *Sphenodon guntheri*.

Tänapäeva roomajatest on kärsspealistele kõige lähedasemad soomuselised (maod ja sisalikud), kellega nad ühendatakse soomussisalike alamklassi.

Kärsspealised on omapärane loomarühm selle poolest, et neil on pealael kolmas silm. Pea ülapoolel, silmadest veidi tagapool paikneb naha all kiirusilm. Selle elundi otstarve ei ole täielikult välja selgitatud. See on valgustundlik, kuid nägemiseks ei kõlba, vaid pigem tajub valgustatuse astet.

Evolutsioon
-----------

*Brachyrhinodon taylori* hilistriiasest
Esimesed kärsspealised on teada varatriiasest ligi 250 miljonit aastat tagasi. Mõned neist olid tuataarale äärmiselt lähedased.

Kärsspealised põlvnevad soomussisalike kõige primitiivsemast rühmast eellohelistest, mis on tänapäevaks välja surnud. Nad erinevad eellohelistest sarvlõugade olemasolu poolest. Nende hambad on luude külge kasvanud, samal ajal kui eellohelistel kinnituvad need eraldi sompudesse. Selle tunnuse poolest on tänapäeva kärsspealised isegi eellohelistest primitiivsemad ja põlvnevad järelikult selle rühma mingitest seni leidmata vormidest. 

Tuataara on kärsspealiste tekkest saadik väga vähe muutunud. Tema ehitus on üsna sarnane oma rohkem kui 200 miljonit aastat tagasi elanud eellaste omaga. Ka teiste soomuseliste esivanemad nägid sel ajal umbes samamoodi välja ja sellepärast on tuataara uurimine ülioluline tänapäeva roomajate põlvnemise seisukohast.

Viited
------

1. ↑  "Loomade elu", 5. kd. lk. 112, 145

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kärsspealised** |
Signaallambina kasutatav huumlamp
Külmkatoodhuumlambid
**Huumlamp** on huumlahendusel põhinev lahenduslamp, mis tekitab suhteliselt nõrka valgust. Lambi klaaskolvis on hõrendatud gaasis kaks külma (mitteköetavat) suurepinnalist elektroodi. Madalatemperatuuriline lahendus süttib katoodi juures; vahelduvpinge korral on katoodiks see elektrood, mis on parajasti negatiivne. Süttimispinge on katoodi madala temperatuuri tõttu suhteliselt kõrge (80–800 V).

Elektroodidevahelise kauguse järgi eristatakse katoodhelendus- ja sammashelenduslampe.

**Katoodhelenduslambis** on elektroodid sedavõrd lähestikku, et kiirgus tekib katoodi ümbritsevas õhukeses gaasikihis. Täitegaasiks on enamasti neoon, mis huumlahenduses helendab oranžikaspunaselt. Kuigi on kasutusel ka teistsuguse gaastäitega (ja erineva helendusega) lampe, tuntakse neid üldiselt neoonlampidena (ingl k *neon lamp*). Niisugune lamp on laialt kasutusel näiteks elektrilistes olmeseadmetes (veekeetja, triikraud jt) pingestust näitava signaal- ehk indikaatorlambina. 

**Külmkaatoodlambis** on pikas lahendustorus elektroodidevaheline kaugus nii suur, et kiirguse põhiosa tekib positiivsest elektroodist lähtuvas lahendussambas, mis täidab peaaegu kogu toru. Täitegaasiks võib neooni kõrval olla ka nt argoon koos elavhõbedaauruga (sinine helendus). Mitmevärvilise helendusega huumlampe kasutatakse laialdaselt reklaamvalgustuses.

Vaata ka
--------

* Huumlahendus
* Neoonlamp
* Külmkatoodhuumlamp

Kirjandus
---------

* ENE, 3. kd, 1988, lk 501
**Ägeda raskekujulise respiratoorse sündroomiga koroonaviirus** ehk **SARS-CoV** on viirus, mis põhjustab SARS-i.

See on RNA-viirus, mis nakatab kopsude epiteelkudesid ning siseneb peremeesrakku, seondudes ACE2 retseptoritega. SARS-CoV on nakkav inimestele, nahkhiirtele ja tsiibetitele.

16. aprillil 2003 teatas Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO), et 10 riigi 13 labori koostöö tulemusel tuvastati, et SARS-i haiguspuhangu põhjus on uus koroonaviirus, mis polnud varem inimeste seas levinud. Ameerika Ühendriikide Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus ja Kanada riiklik mikrobioloogia laboratoorium tuvastasid SARS-CoV genoomi aprillis 2003. Lõpliku kinnituse, et haiguspuhangu põhjustas SARS-CoV andis Erasmuse Rotterdami ülikooli labor, mis tõestas makaakide peal, et viirus põhjustab SARS-i.

2006. aastal tõestasid Hiina teadlased, et SARS-CoV kandus inimestele üle loomadelt, tuvastades tsiibeti viiruse vaheperemehena. 2017. aastal tõestasid Hiina teadlased, et viirus pärines Yunnani provintsi nahkhiirtelt.

2019. aastal põhjustas SARS-CoV-iga suguluses olev SARS-CoV-2 2019.–2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemia.

Vaata ka
--------

* SARS-CoV-2

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on külast Uzda rajoonis; Ašmianka lisajõe kohta vaata artiklit Łoša jõgi; Nemunase lisajõe kohta artiklit Łoša jõgi (Nemunas).* |

---

**Łoša** on küla (endine alev) Valgevenes Minski oblastis Uzda rajoonis, Łoša külanõukogu keskus. Łoša asub Łoša jõe kaldal. Asulas on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja.

Ajalugu
-------

Łošat mainitakse esimest korda aastal 1565, toona asus seal õigeusu kirik. Xvii sajandil oli see Hołowczyńskite valduses olev küla. XVII sajandil sai külast alev, mis on eri aegadel olnud Lenskite, Zarankade, Zaviszade ja Grabowskite valduses.

Poola jagamisel läks Łoša aastal 1793 Venemaa koosseisu. Alev hakkas kuuluma Minski kubermangu. Aastal 1800 hakkas seal tegutsema klaasikoda. Alevis oli XIX sajandil lisaks õigeusu kirikule veel ka sünagoog. Sealsed elanikud tegelesid põhiliselt käsitööga. Aastal 1917 oli alevis ka saekaater ja auru jõul töötav veski.

1919. aastast kuulus Łoša Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1934 muudeti alev külaks.
**Ossip Zetkin** (1850 Odessa, Venemaa Keisririik – 29. jaanuar 1889 Pariis) oli vene ja saksa revolutsionäär ja sotsialist, silmapaistva sotsialisti Clara Zetkini abikaasa.

Elulugu
-------

Ossip sündis 1850. aastal Odessas juudi perekonnas. Ka tema vanemad olid pärit Odessast. Nooruses osales Ossip Zetkin narodnikluses. Kartes Venemaa võimude tagakiusamist, põgenes ta Saksamaale Leipzigisse. Seal töötas ta puusepana ja astus sotsiaaldemokraatlikusse parteisse. Leipzigi vene üliõpilaste seltsis tutvus ta oma tulevase abikaasa Clara Eisneriga, kes võttis hiljem tema perekonnanime.

1880. aastal kohtumise ajal silmapaistvate sotsialistide August Bebeli ja Karl Liebknechtiga Ossip Zetkin arreteeriti ja saadeti Saksamaalt "soovimatu välismaalasena" välja. Pärast deporteerimist oli Zetkin sunnitud kolima Pariisi. 1882. aasta novembris liitus temaga ka ta naine Clara.

Pariisis vahetas noorpaar sageli üürikortereid, olemata võimeline järjepidavalt üüri maksma. Noored pidid vahetama tihti töökohti: Ossip avaldas artikleid ja märkmeid vasakpoolsetes ajalehtedes, teenis raha tõlkimise ja võõrkeelte õpetamisega, Clara andis aga eraviisilisi tunde ja pesi jõukate perede pesu. Suurema osa ajast elas Zetkinite pere aga Montmartre'i pisikeses korteris. Seal sündisid nende kaks poega: Maksim (1883) ja Konstantin (1885).

1889. aastal suri Ossip Zetkin Tuberkuloosi.

Mõlemad Ossipi ja Clara Zetkini pojad, Maksim ja Konstantin, said arstideks.
**Kehra Kunstidekool** on huvikool Kehras.

Ajalugu
-------

Kool on asutatud 16. augustil 1962, mil see kandis nime *Kehra Laste-Muusikakool*. Kooli algatajateks olid lapsevanemad, kelle lapsed olid juba eratundides pillimängu õppimist alustanud. Kool alustas tööd Kehra Keskkooli uues suures majas. Ruumipuudusel kolis kool 1970. aastal aadressil Spordi 3 asuva elumaja keldrisse ja osaliselt tehase klubisse, kus oli mitu klaverit. 1975. aastal koliti Kehra Keskkooli algklasside majja, kus muusikakooli käsutuses oli ainult 3 ruumi. 1989. aastal alustati koolis kunstiõpetust. 1990. aastal sai kool oma kahekorruselise maja aadressil Kose mnt 22, mis remonditi Kehra linnavalitsuse toetusel, õpetajate ja lastevanemate abiga. 1991. aastal nimetati kool *Kehra Kunstidekooliks*.

Direktorid
----------

Kooli direktorid on olnud:

* 1962–1969 Elvi Maisa
* 1969–1974 Aita Arike (Ivanova)
* 1974–1979 Astrid Tamm
* 1979–1981 Andres Kelder
* 1981–1983 Kaari Sillamaa
* 1983–1984 Alar Ivanov
* 1984–1995 Aita Arike (Ivanova)
* 1995–2008 Paul Raud
* 2008–2011 Lilia Semjonova
* alates 1. septembrist 2011 Ene Kerb

Välislingid
-----------

* Kehra Kunstidekooli veebisait
**Łukoml** (transkribeerituna **Lukoml**, valgevene keeles *Лукомль*, taraškievicas ka *Луко́маль* ja *Лукамля* (Łukomal või Łukomla)) on küla (endine linn) Valgevenes Viciebski oblastis Čašniki rajoonis, Łukomli külanõukogu halduskeskus. Asulas on 554 elanikku (2010).

Łukomlis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on VI sajandist pärinev linnamägi.

Ajalugu
-------

Esimest korda mainitakse Łukomli aastal 1078. Toona oli VI sajandil rajatud krivitšite linnuse juurde tekkinud juba linnaline asula. XII sajandil sai linnast kohaliku vürstiriigi pealinn. XIV sajandil liitus see vürstiriik Leeduga, jäädes kohalike vürstide, Lukomskite, valitsuse alla. Linna juurde kerkis ka kindlus. Aastal 1392 ehitasid Volõõniast välja rännanud mungad linna kloostri. Paraku hävitasid linna aastal 1563 Ivan Groznõi väed, aga kohalikud elanikud küüditati Venemaale.

Pärast seda tragöödiat kindlust enam ei taastatud ja linnast sai alev, veelgi hiljem aga küla. Poola jagamisel aastal 1793 läks Łukoml Venemaa koosseisu. Pärast seda kuulus asula nii Hrapavickitele kui Milašitele. Aastal 1924 liideti asula Valgevene NSVga. Nõukogude ajal rajati asulast viis kilomeetrit lõuna poole Łukomli järve kaldale Łukomli elektrijaam, selle juurde tekkis aga Novałukomli linn.
**Ossip Benenson** (3. juuni 1919 Tallinn – 29. juuni 2017 Tallinn) oli Eesti filatelist.

Ta lõpetas aastal 1936 Tallinna Linna Saksa Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Ta õppis 1937–1938 Milano polütehnilises instituudis.

Teenis aega Pioneerpataljonis (kapral). Nõukogude Liidu okupatsiooni algul astus sõjaväeprokuratuuri teenistusse (tõlk, noorem sõjaväe jurist). 1941 evakueeriti Leningradi, pärast esimest blokaadi talve evakueeriti Taškenti, kus töötas Usbekistani tööstustarnete süsteemis. 1944 viidi üle Leningradi, kes töötas Eesti raudtee tarnete osakonnas. Insener-kapten. 

Pärast sõda töötas ajalehe Eesti Raudteetööline toimetaja asetäitjana, hiljem Eesti raudtee personaliosakonna ülema asetäitjana. 1966–1984 oli teadusliku ja tehnilise teabe osakonna ülema asetäitja Üleliidulise Teadusliku Uurimiste Instituudis Silikatobetoon Tallinnas.

Eesti Filatelistide Liidu juhatuse liige.

Ossip Benenson suri 29. juuni 2017 Tallinnas ja ta maeti 5. juulil 2017 Rahumäe kalmistule (Juudi ossa).

Viited
------

1. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib romaanist; üldmõiste kohta vaata artiklit Šogun* |

---

**"Shōgun"** on James Clavelli romaan. See on ilmunud 1975. aastal ning on autori "Aasia triloogia" kolmas avaldatud raamat, kuid on kronoloogiliselt sarja esimene. Raamat on jagatud 6 osaks ning 61 peatükiks. Kuigi see on ilukirjanduslik teos, on see lähedalt seotud ajalooga ja võtab palju eeskuju Jaapani ajaloost.

Romaani minategelane erineb peatükkides, kuid peategelane, kes on enamasti jutustaja, on John Blackthorne. Paljudel raamatu tegelastel on ajalooline isik eeskujuks: John Blackthornei eeskujuks on 16. sajandi Hollandi laeval Erasmus töötav Inglise tüürimees William Adams. Romaani alguses uhutakse Hollandi laev Jaapani rannikule ning alles jäänud meeskond pääseb vaevalt eluga, kui kohalik feodaal ehk *daimjo,* Kasigi Yabu annab käsu Blackthorne ja tema meeskond hukata. Blackthorne pääseb siiski eluga ning kohtub Kantō ala isanda Toranagaga kelle ajalooline eeskuju on Tokugawa Ieyasu. 
Blackthorne satub Toranaga ja tema poliitilise rivaali Ishido vahele, kuna tema informatsioon ja suhted Jaapani-välisest maailmast on väärtuslikud. Kuigi Blackthorne on teose alguses väga skeptiline Jaapani kultuuri ja keele suhtes, õpib ta neid paremini tundma seal elades. Ka jaapanlased väärtustavad teda, kui ta on rohkem integreerunud nende ühiskonda ja õppinud kohalikku keelt. 

Blackthorne on vastumeelne ka kohalikkudele jesuiitidele, kuna ta ise on protestant. Seetõttu proovivad kohalikud jesuiidid teda tappa ja saboteerida, et ta ei saaks mõjutada kohalikke elanikke nende vastu ega naasta Inglismaale nüüd, kui ta teab teed Jaapanisse.

Kui Ishido, kelle ajalooline eeskuju on Ishida Mitsunari, võtab mitmed *daimjo* '​de pereliikmed pantvangi, siis Toranaga samurai ja Blackthornei armuke Mariko ohverdavad ennast, et päästa pantvangid ning seejärel Ishido nad ka vabastab. 

Raamatu lõpus avastab Blackthorne, et tema laev on maha põlenud, kuid Toranaga organiseerib Blackthorneile materjalid ja töömehed uue laeva ehitamiseks. Raamatu viimane peatükk on aga Toranaga vaatepunktist, kus ta paljastab enda sisemonoloogis, et tema lasi Blackthornei laeva maha põletada ning plaanib samuti põletada maha kõik tema tulevased laevad.

Tegelaste eeskujud
------------------

* John Blackthorne – William Adams (Miura Anjin) (1564–1620)
* Yoshi Toranaga – Tokugawa Ieyasu (1543–1616)
* Toda Mariko – Hosokawa Gracia (1563–1600)
* Isa Martin Alvito – João Rodrigues (1561/1562–1633/1634)
* Kasigi Yabu – Honda Masanobu (1538–1616)
* Ochiba – Yodo-dono (1569–1615)
* Ishido Kazunari – Ishida Mitsunari (1559–1600)
* Toda Hiro-matsu "Iron Fist" – Hosokawa Fujitaka (1534–1610)
* Kasigi Omi – Honda Masazumi (1566–1637)

Viited
------

1. ↑  Macdonald, Gina (1996). *James Clavell: A Critical Companion* (inglise). Greenwood. Lk 92. ISBN 9780313294945.
2. ↑  Smith, Henry (1980). *Learning from Shōgun: Japanese History and Western Fantasy* (inglise) (esimene trükk). Santa Barbara, California: Program in Asian Studies University of California. Lk-d 127–134.
Versioonihaldussüsteemides on **kehtestamine** toiming, mis muudab viimased muudatused lähtekoodis püsivaks, luues neist hoidlasse uue **kehtestuse** (sissekande). Igal kehtestusel on unikaalne ID-number. Olemas olevaid kehtestusi enam muuta ei saa, kuid versioonihaldussüsteem võimaldab töökaustas olevad failid muuta mõnele varasemale kehtestusele vastavasse seisu, mis võimaldab hõlpsasti naasta lähtekoodi mistahes varasema versiooni juurde, mis aitab näiteks leida tarkvararegressiooni tekitanud spetsiifilise muudatuse.

Kasutamine
----------

### Git

Git versioonihaldussüsteemi kehtestuse lisamiseks käsurealt tuleb esmalt muutunud failid kehtestamiseks ette valmistada. Et märkida kõik muutunud failid kehtestamiseks, käivitatakse järgnev käsk :

 `git add .` 

Kehtestamiseks märgitud failidest luuakse uus kehtestus järgneva käsuga:

 `git commit -m 'Kehtestuse kirjeldus'` 

Nende kahe käsu asemel võib alternatiivselt käivitada järgneva käsu: 

 `git commit -am 'Kehtestuse kirjeldus'` 

Pärast kehtestuse loomist on viimaseks sammuks see kaughoidlasse üles laadida. Et hoidla `origin` harusse `master` veel üles laadimata kehtestused lisada, tuleb käivitada käsk:

`git push origin master`

### Mercurial (hg)

Mercurialisse kehtestuse loomiseks käsurealt, eeldusel, et programm hg on installitud, kasutatakse järgmist käsku: 

 `hg commit --message 'Kehtestuse kirjeldus'` 

See eeldab ka, et praeguses kataloogis olevad failid on ette valmistatud järgmiselt:

 `hg add` 

Ülaltoodud käsk valmistab ette kõik muutunud failid. Pärast kehtestuse loomist on viimane samm laadida kehtestus kaughoidla `default` harusse:

`hg push`

Viited
------

1. ↑  "Git - git-commit Documentation". *www.git-scm.com* (inglise). Vaadatud 4. oktoobril 2017.
2. ↑  "DevDocs". *devdocs.io* (inglise). Vaadatud 23. novembril 2019.
3. ↑  "Hg - Mercurial -Quickstart". *www.mercurial-scm.com* (inglise). Vaadatud 5. novembril 2018.