Keskaegne *Pietà* Saksamaalt, 14. sajandi algusest pärinev polükroomne puuskulptuur
Kristus ristil ja *Pietà*. Käsitsi koloreeitud puulõige, u 1480, Prantsusmaa
Elevandiluust skulptuur. Oletatav Hispaania meister, 15.–17. sajand
Ligier Richier, 16. sajand. Etain, Meuse
17.–18. sajandi *Pietà* Rooma San Marcello kirikus. Bernini koolkond
***Pietà*** (itaalia keeles pietà 'vagadus', 'kaastunne') ehk ***Vesperbild*** (saksa keeles 'vespripilt', 'õhtupilt') on süžee kristlikus ikonograafias, mis kujutab ristilt võetud surnud Kristust oma süles hoidvat ja tema kohale kummarduvat leinavat neitsi Maarjat.

Tähendus
--------

*Pietà* kuulub harduspiltide hulka ja ei kuulu passioonitsükli Kristuse taganutmise kompositsiooni. Süžeel puudub otsene lähtekoht kirjalikes allikates: evangeeliumides öeldakse, et Jeesuse keha võtsid alla ja matsid Joosep Arimaatiast ja Nikodeemus. Nimetus "Vesperbild" seostub ladinakeelse sõnaga *vespera* ('õhtu') ja suure reede õhtuga, mil Kristuse keha võeti pärast päikeseloojangut ristilt maha ja anti lähedastele matmiseks.

Oletatakse, et süžee kasvas välja Kristuse taganutmise stseenist. Siiski on taganutmises Maarja üks paljudest leinajatest. Kuigi mõned *pietà* kujutised kaasavad ka teisi figuure, näiteks Maarja Magdaleena ja apostel Johannes, kujutab valdav enamik vaid neitsi Maarjat ja tema poega.

*Pietà* oli hiliskeskaegses kunstis armastatud motiiv ja levis edasi renessanss- ning barokk-kunsti. Süžee on üks tundelisemaid ja liigutavamaid kujutisi Jeesuse ja Maarja lugude emotsionaalsetele aspektidele keskendunud kristlikus kunstis ja leidis kujutamist nii maalis kui ka skulptuuris, hiljem ka graafikas ja trükistes.

Ajaloost
--------

Esimest korda ilmus *pietà* motiiv kunsti Saksamaal 14. sajandi alguses. Saksamaalt levis see Prantsusmaale ja muutus Põhja-Euroopa 14. sajandi ja 15. sajandi kunstis väga populaarseks. Olgugi et *pietà* jäi põhiliselt Prantsusmaa ja Saksamaa mõjualal levinud teemaks, sai selle süžee ülimeisterliku kujutusena kuulsaks Michelangelo 1499. aastal valminud "Pietà" Rooma Peetri kirikus.

Enamasti on Maarja põlvedel lebav Kristus kujutatud viie haavaga, sageli ka okaskrooniga. Kompositsioon, milles Kristuse keha lamab Maarja põlvedel, oli normiks 16. sajandini. Seejärel, mõjutatuna renessansi püüdlusest loogika ja tõepärase proportsiooni suunas, kujutasid kunstnikud pigem Kristust lamamas Maarja jalgade juures, pea toetumas vastu Maarja põlvi. See kompositsioon levis Itaalia barokk-kunstis ja Hispaaniasse, Flandriasse ning Hollandisse.

Pärast 17. sajandit elas suur osa usuteemalist kunsti läbi languse, kuid *pietà* motiiv jäi arvatavasti tänu emotsionaalsusele teemana käibele 19. sajandi lõpuni.

Eesti kunstis
-------------

Eesti keskaegsest kunstist pole *pietà* motiiviga teoseid teada.

Konrad Mägi 1919. aastal maalitud "Pietà" (õli lõuendil, 134 × 160 cm) on läinud tänaseks kaduma. Teose ostis advokaat Jüri Parik, hiljem saadeti maal Berliini pildistamiseks kunstialbumi jaoks. Teos jäi Berliini, viimane teadaolev koht oli Eesti saatkond.

Pildid
------

* Kristuse taganutmine. Fresko Nerezi Püha Panteleimoni kirikus, Gorno Nerezi, 1164Kristuse taganutmine. Fresko Nerezi Püha Panteleimoni kirikus, Gorno Nerezi, 1164
* Avignoni Pietà, Enguerrand Charonton, 15. sajandAvignoni Pietà, Enguerrand Charonton, 15. sajand
* 15. sajandi puuskulptuur Kölnist15. sajandi puuskulptuur Kölnist
* Jean Malouel, 1400–1410 (Louvre)Jean Malouel, 1400–1410 (Louvre)
* Pietà Austriast, u 1420*Pietà* Austriast, u 1420
* Pietà apostel Johannese ja donaatoriga. Rogier van der Weyden, u 1440–1450. Museo del Prado, Madrid*Pietà* apostel Johannese ja donaatoriga. Rogier van der Weyden, u 1440–1450. Museo del Prado, Madrid
* Kraków, u 1450Kraków, u 1450
* 15. sajandi Pietà Saksamaalt või Madalmaadest, u 1450–1500, National Gallery of Art15. sajandi *Pietà* Saksamaalt või Madalmaadest, u 1450–1500, National Gallery of Art
* Pietro Perugino, Uffizi, 1490Pietro Perugino, Uffizi, 1490
* Puuskulptuur Švaabimaalt, u 1500Puuskulptuur Švaabimaalt, u 1500
* Giovanni Bellini, u 1505Giovanni Bellini, u 1505
* Puuskulptuur 15.–18. sajandist, Dieffleni Wendelini kabelist. Saarland MuseumPuuskulptuur 15.–18. sajandist, Dieffleni Wendelini kabelist. Saarland Museum
* Bronzino, 1540–1545, Musée de BesançonBronzino, 1540–1545, Musée de Besançon
* Pietà, 1571–1576, El Greco. Philadelphia Museum of Art*Pietà*, 1571–1576, El Greco. Philadelphia Museum of Art
* Pietà. Annibale Carracci, u 1600. National Museum of Capodimonte*Pietà*. Annibale Carracci, u 1600. National Museum of Capodimonte
* Pietà. Gregorio Fernández, 1616–1619, Valladolid*Pietà*. Gregorio Fernández, 1616–1619, Valladolid
* 18. sajandi rokokooskulptuur Baierist arma Christi ja Mater dolorosa motiividega18. sajandi rokokooskulptuur Baierist *arma Christi* ja *Mater dolorosa* motiividega
* Pieta, 1876, William-Adolphe Bouguereau*Pieta*, 1876, William-Adolphe Bouguereau
* Anton Josef Reissi marmorskulptuur, 1897Anton Josef Reissi marmorskulptuur, 1897
* Albi Saint-Salvi kollegiaatkirik, Albi, u 1900Albi Saint-Salvi kollegiaatkirik, Albi, u 1900
* Uusklassitsistlik skulptuurigrupp Kristuse ja Maarja peadest. Michele Tripisciano, 1913Uusklassitsistlik skulptuurigrupp Kristuse ja Maarja peadest. Michele Tripisciano, 1913
* Bogdan Cierpiszi maal lähtub Avignoni Pietà'st. u 1980Bogdan Cierpiszi maal lähtub Avignoni Pietà'st. u 1980

Tuntud sellesisulisi teoseid
----------------------------

* Pietà (Michelangelo), Michelangelo Buonarroti skulptuur
* Pietà (Bouguereau), William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil
* Pietà (Kim Ki-duk), Kim Ki-duki film

Viited
------

1. ↑  "Vesperbild. At the origins of Michelangelo's Pietas. - Instituto Italiano di Cultura Londra". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. oktoober 2022. Vaadatud 15. oktoobril 2022.
2. ↑  Pietà iconography. - britannica.com
3. ↑  Vesperbild. - Liebieghaus Skulpturensammlung
4. ↑  The Lamentation and the Pietà. Two Iconographic Traditions. - christianiconography.info
5. ↑  Pietà iconography. - britannica.com
6. ↑  Pietà iconography. - britannica.com
7. ↑  Pietá. - konradmagi.ee

Välislingid
-----------

* Pietà. - ENCYCLOPEDIA OF ART HISTORY
* Pietà In Art – Four Different Interpretations. - FAB Fin Art Blog. August 17, 2021
* The Lamentation and the Pietà. Two Iconographic Traditions. - christianiconography.info