recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Mustrina (tekstikujuliselt) flokeeritud tekstiili pind lähivaates
Flokeeritud pinnaga arvutihiir
Kanepikarvapurust flokeeritud motiiv 19. sajandi veluurtapeedil. Tapeedi trükkimise protsessis kanti üksteise järel paberile värske kleepkiht ja seejärel kanepikarvapuru, mis jäi õli tardumisel tapeedi külge, kusjuures õli kuivamist kiirendati õlisse segatud pliivalgega
**Flokeerimine** on pinnatöötlustehnika, mille puhul kantakse tekstiili, tapeedi vms pinnale täielikult või mustrina liimikiht ja sellele kinnitatakse väga lühikesed, sirged naturaalsed või sünteetilised kiud mehaaniliselt või elektrostaatiliselt. Mõlema meetodi puhul kinnitatakse kiud püstises asendis. Pind kuivatatakse termiliselt. Flokeeritud kanga pinna efekt sarnaneb karvastatud kanga omaga, kuid töötlus on odavam.

Rõivakangaste puhul kasutatakse kogu kanga ulatuses flokeerimist harva, mööblikangaste puhul on see rohkem levinud. Aluskangaks võib olla nii kootud kui ka mittekootud tekstiil, kuid lühikesi kiude on võimalik kinnitada ka muudele materjalidele (paber, puit, metall jm). Vahel ei töödelda mitte kanga pinda liimiga, vaid kinnitatakse kiud liimilindile ja see omakorda lamineeritakse kangale. Kasutatakse vee baasil akrüül-, nailon- või polüesterliimisid, mis on hea elastsusega, vastupidavad, painduvad, värvitud ja lõhnatud.

Ajaloost
--------

Flokeerimise tehnikat kasutati juba 14. sajandil, kui lühikesed siidikiud kinnitati värskelt värvitud seintele. Flokeeritud seinakatete ja hiljem tapeetide valmistamiseks varauusajal ja kuni 19. sajandini kasutati peale siidi ka muid kiude, näiteks kangatootmise kõrvalsaadust villapuru või kanepikiude.

Tehnoloogia
-----------

Flokeerimiseks kantakse kangale, paberile või mõnele muule materjalile täielikult või mustrina liimikiht ja sellele puistatakse elektrostaatiliselt peened kiud. Aluskangale liimitavateks kiududeks võivad olla nii puuvill, vill ja tehiskiud, kuid enamasti kasutatakse viskooskiude. Selleks et kiud jääksid püstisesse asendisse, antakse flokeerimisprotsessi käigus kiududele positiivne laeng ja liimitavale alusmaterjalile negatiivne laeng. Elektrilaengu tõttu tõmbuvad kiud vastu aluskangast ja need kinnitatakse termiliselt 130 kraadi juures. Mustrilise flokk-kanga valmistamiseks kasutatakse trükivaltse, mille abil kantakse liim aluskangale vaid mustri kohale ja kiud kinnitub sinna elektrostaatilise välja abil. Kiu pikkus on harilikult 0,2–4 mm.

Ohud
----

Flokeerimise protsessil on kaks ohutegurit: kiutolm võib tekitada potentsiaalse tuleohu ja töötajatele kopsuhaigusi (nn *flock worker's lung*), mistõttu tootmisel tuleb kasutada vaakumsüsteeme ja töötajad peavad kandma respiraatoreid.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2019. Vaadatud 13. novembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2019. Vaadatud 13. novembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑
Florence Nightingale
**Florence Nightingale** (12. mai 1820 – 13. august 1910) oli inglise põetaja ja meditsiiniõde, keda peetakse tänapäevase haiguspõetuse ehk õenduse rajajaks. Teda on kutsutud ka "**daamiks lambiga**". Tema sünnipäev on kuulutatud Rahvusvahelise Õdede Nõukogu poolt rahvusvaheliseks õdede päevaks.

Krimmi sõjas (1853–1856) oli Nightingale haigete ja viga saanud sõdurite põetaja. Tema mitmed kirjeldused sõdurite laatsarettide viletsast olukorrast pälvisid avalikkuses suure tähelepanu. Ta kritiseeris eriti laatsarettide vähest puhtust, värske õhu vähesust, soojuse ebapiisavust, toiduvaliku ühekülgsust ja sõdureile antavast ebapiisavast puhkuseperioodist. Nightingale kritiseeritud puudujääkide parandamine vähendas oluliselt sõdurite suremust välihaiglates.

Aastal 1907 pälvis ta esimese naisena Teeneteordeni.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Florence Nightingale** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Florence Nightingale** |
**Estron** oli Eesti elektroonikaettevõte, mis asutati 1968. aastal.

Ettevõte tegutses Kuusalu lähedal Kiiul, selle omanik oli Kuusalu kolhoos.

Ettevõtte juht oli Vladimir Makarov, peainsenerid Lembit Kirsme ja Ülo Kala, peakonstruktor oli Tõnu Tüksammel. Insener-tehnilise personali hulgas olid varasemaid Raadio-Elektroonika Tehase ja Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroo töötajaid. Töötajaid oli kokku ligi 200.

Kuni aastani 1975 paiknes ettevõte Kiiu mõisahoones. Hiljem ehitati välja oma tootmishoone ja muud vajalikud hooned ning restaureeriti ka Kiiu mungatorn.

Estronist sai alguse kõrvalettevõte Bioestron.

Eesti taasiseseisvumise järel lõpetas ettevõte tegevuse peamiselt majandusliku kollapsi ja endise NSV Liidu turu äralangemise tõttu.

Toodang
-------

Kalkulaator Estron EA-120M
Tõnu Tüksammel ja Lembit Kirsme projekteerisid asutusesisese telefonside keskjaama Estron-100. See oli nn kõvasti rääkivate telefonidega süsteem, mida valmistati isegi Kremli jaoks.[*viide?*]

Tootmises olid põllumajanduslikud mõõtevahendid, näiteks temperatuuri mõõtmiseks ja monitoorimiseks kartulihoidlates ja niiskuse mõõtmiseks teraviljahoidlates.[*viide?*]

Ettevõte tootis elektroonilisi kalkulaatoreid Estron, hiljem ka arvutit Juku. Koondise RET tarbeks valmistas ettevõte vibraatormuundurit MDM-võimendite jaoks, mida kasutati alalispinge mikrovoltmeetrites.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  "Kuusalu vallamajas oli 7 aastat elektroonikatehas".

* 08.1988, E. Norman, Harju rajooni Kuusalu kolhoosi Põllumajanduse Elektronaparatuuri tehase Estron operaator Aili Vellemäe seab töökorda arvprogrammjuhtimisega tööpinki akude puurimiseks trükiplaatidesse, fotis
**Indiviid** (ladina keeles *individuum* 'mittejaotatav') on üksik asi (*res*, *Ding*), entiteet või olemine, mis on selgelt eristatav teistest objektidest (*Gegenstand*) ning mille puhul on täidetud identiteedikriteeriumid.

Tavaliselt mõistetakse indiviidi all isendit, üksikut inimest (*homo sapiens*), üksikolendit teiste olendite seas, moraalset subjekti, st õiguste, vastutuse ja kohustuste kandjat. Selles tähenduses kasutatakse sõna 'indiviid' asemel ka sõna 'isik' (*Person*). Indiviidil on individuaalsed omadused, huvid ja eripärad, mille kaudu ta kuulub rahvusesse, kooslusesse või kollektiivi. 

Põhimõtteliselt võib iga süsteemi vaadelda indiviidina. Elav süsteem (*lebendes System*) eristub aegruumiliselt ja kvalitatiivselt oma keskkonnast, olles sellega koostoimes (*Wechselwirkung*).

Moodsas loogikas mõistetakse indiviidi all teadvustatud või teadvusevälist objekti, millel on omadused ja suhted, kuid mis ise ei ole omadus või suhe (*Objekt außerhalb und innerhalb des Bewusstseins, das Eigenschaften besitzt und irgendwelche Beziehungen aufweist, aber nicht selbst Eigenschaft oder Beziehung bildet*).

Vaata ka
--------

* Isik
**Indoiraani laenud** on indoiraani algkeelest eesti keelde jõudnud laentüved, mida on kokku 20–39. Mõned neist laenudest võivad samas olla ka veidi hilisemast, algiraani keelekujust. Indoiraani laentüved on seotud peamiselt põllumajanduse ja loomakasvatusega. Indoiraani laentüved on nt *abi, iha, keder, marrask, paras, põrsas, sada, sarv, udar, varss, vasar*. Laentüved, mis võivad olla ka algiraani laenud, on *ahne, era-, maks*-(ma), *soe, sündi*-(ma), *tõug* (suvivili).

Vaata ka
--------

* indoeuroopa laenud eesti keeles
* germaani laenud eesti keeles
* alamsaksa laenud eesti keeles
* saksa laenud eesti keeles
* baltisaksa laenud eesti keeles
* vanarootsi laenud eesti keeles
* rootsi laenud eesti keeles
* slaavi laenud eesti keeles
* vanavene laenud eesti keeles
* vene laenud eesti keeles
* soome laenud eesti keeles
* läti laenud eesti keeles

Viited
------

1. ↑  Metsmägi, Iris; Sedrik, Meeli; Soosaar, Sven-Erik (2012). Eesti etümoloogiasõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
Heinrich George oma maja ees
**Heinrich George** (kodanikunimi kuni 1932. aasta oktoobrini **Georg August Friedrich Hermann Schulz**; 9. oktoober 1893 Stettin (tänapäeval Szczecin, Poola) – 25. september 1946 Sachsenhauseni vangilaager, Oranienburg) oli saksa näitleja.

Georg Schulz (hilisema nimega Heinrich George) oli pärit mereväeohvitser August Schulzi perest. 

Ta lõpetas näitlejaõpingud 1912. aastal ja töötas seejärel Kolbergi (tänapäeval Kolobrzeg), Brombergi (tänapäeval Bydgoszcz) ja Neustrelitzi teatrites. 

1914–1917 võttis ta vabatahtlikuna osa Esimesest maailmasõjast ja sai raskelt haavata. 

1917–1921 töötas ta Dresdeni ja Frankfurdi teatrites. 1921. aastal kutsus Max Reinhardt Heinrich George tööle Berliini Saksa Teatrisse (Deutsche Theater). Samal aastal tegi Heinrich George esimesed kõrvalrollid tummfilmides. 1922. aastal mängis ta külalisnäitlejana Viini Linnateatris (Wiener Burgtheater). 

1923. asutas Heinrich George Berliinis koos Alexander Granachiga Näitlejate Teatri (Schauspieler-Theater), et vabaneda kommertslikust repertuaarist. 

1923–1934 oli Heinrich George Preisi Riigiteatri (Preußisches Staatstheater) näitleja. Sel ajal sai temast üks Weimari vabariigi tunnustatumaid näitlejaid. Aastatel 1925–1928 mängis George ka Erwin Piscatori juhitud teatri Berliner Volksbühne lavastustes. Koos Piscatori ja Bertolt Brechtiga tegi George vasakpoolset agitatsiooniteatrit. Tol ajal oli George oma vaadetel lähedane Saksamaa Kommunistlikule Parteile. 1927. aastal mängis ta Fritz Langi lavastatud tummfilmis "Metropolis" esimese suurema filmirolli. 1931. aastal mängis ta peaosa filmis "Berliin Aleksanderplats" ja tõusis juhtivate saksa filminäitlejate hulka. 

Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel 1933. aastal oli Stefan George lühikest aega poliitilistel põhjustel näitlejatööst Preisi Riigiteatris eemaldatud, kuid ta suutis oma suhted uute võimudega kiiresti korda seada. 1933. aastal mängis ta filmis "Hitlerinoor Quex". 1938–1944 oli George Berliini Schilleri Teatri (Berliner Schiller-Theater) intendant. Ta pakkus tööd ka näitlejatele, kes olid poliitilistel põhjustel taga kiusatud.

1937. aastal sai Heinrich George Joseph Goebbelsilt riiginäitleja aunimetuse.

Teise maailmasõja järel vahistas NKVD Heinrich George 1945. aasta juunis. Ta saadeti Sachsenhauseni vangilaagrisse, kus ta 1946. aasta septembris suri.

Viited
------

1. ↑  Heinrich George 1893-1946 Lebendiges Museum Online]
2. ↑  HEINRICH GEORGE film-zeit.de
3. ↑  Leben und Wirken von Heinrich George ufa.de
Tüüpilise põõsa välisilme (*Cytisus scoparius*)
**Põõsas** on puittaim, mille tüvi haruneb maapinna lähedalt ja moodustab mitu ühetugevust tüvikut ehk tüvekest.

Põõsad on madalamad ja lühema elueaga kui puud. Enamasti piirdub põõsaste kõrgus 0,5 kuni 8 meetriga ning nad ei ela reeglina vanemaks kui 100 aastat.

Erinevalt rohttaimedest on põõsaste varred puitunud. Erinevalt puudest on põõsastel asenduvad tüvikud ning kogu põõsa eluiga võib olla mitu korda pikem ühe tüviku elueast. Näiteks hariliku sarapuu tüvikud ei ela tavaliselt kauem kui mõnikümmend aastat, kogu põõsas võib aga elada tuhandeaastaseks.

Põõsad võivad olla nii igihaljad kui ka heitlehised.

Põõsad jagatakse kõrguse järgi nelja rühma:

* **väga madalad** (0,05–0,5 m) – reeglina on tegu roomavate padjanditega (nulgude, kuuskede ja mändide roomavad sordid)
* **madalad** (0,5–1 m) – jaapani enelas, pukspuu, väike kikkapuu
* **keskmise kõrgusega** (1–2 m) – Thunbergi kukerpuu, väike läätspuu, kuldsõstar
* **kõrged** (2–8 m) – kontpuu, harilik lodjapuu, viirpuu

Vaata ka
--------

* Poolpõõsas
* Kääbuspõõsas
* Põõsarinne
* Eesti pärismaised põõsad

Viited
------

1. ↑  Endel Laas. "Dendroloogia", Tallinn: Valgus, 1987.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Shrub seisuga 12.09.2008*.
**Blake Austin Griffin** (sündinud 16. märtsil 1989) on USA korvpallur, kes mängib 2021. aastast NBA klubis Brooklyn Nets.

Karjäär
-------

Griffin oli 2009. aasta NBA *draft*'i esimene valik, kuid pidi vigastuse tõttu avahooaja vahele jätma. Griffin pääses Los Angeles Clippersi meeskonnas väljakule hooajal 2010/11, tuues meeskonna kasuks keskmiselt 22,5 punkti ja 12,1 lauapalli mängus. Samal hooajal valiti Griffin aasta parimaks uustulnukaks, ta pääses NBA tähtede mängule ja võitis seal pealtpanekuvõistluse.

Clippers pääses tänu triole Griffin, Chris Paul ja DeAndre Jordan aastatel 2012–2017 regulaarselt väljalangemismängudele, kuid läänekonverentsi poolfinaalist kaugemale ei jõudnud.

2018. aasta jaanuaris vahetati Griffin Detroit Pistonsisse, kelle koosseisus tõi ta hooajal 2018/19 karjääri parimad 24,5 punkti mängus.

2021. aasta märtsis vahetas Griffin klubi ja liitus Brooklyn Netsiga.

Saavutused
----------

* 6 korda valitud NBA tähtede mängule (2011–2015, 2019)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2012–2014)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2015, 2019)
* NBA aasta uustulnuk (2011)
* NBA pealtpanekuvõistluse võitja (2011)

Vaata ka
--------

* NBA drafti esimeste valikute loend

Välislingid
-----------

* Blake Griffin – NBA.com
* Blake Griffin – Basketball-Reference.com
**Heinrich Andreas Erxleben** (5. oktoober 1746 Barby – 4. august/16. august 1809) oli Eesti vaimulik.

Erxleben sündis Barbys (praeguse haldusjaotuse järgi Salzlandkreisis, Saksi-Anhalti liidumaal). Aastast 1751 õppis ta Grosshennersdorfi (praegu Herrnhuti linnaosa) õppeasutuses, Niesky (asub Görlitzi kreisis, Saksimaal) pedagoogiumis ja Barby usuteaduslikus seminaris. Õppis seejärel usuteadust Leipzigi Ülikoolis. Aastal 1765 oli õpetaja Herrnhutis, aastal 1769 Fulnekis (Nový Jičíni ringkonnas, Morava-Sileesia maakonnas, Tšehhis), aastal 1771 Altonas. Seejärel oli ta koduõpetaja von Gaveli juures Liivimaal (Kriimanis?). Ordineeriti 24. septembril/5. oktoobril 1780 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1780–1785 Rõngu Mihkli koguduse õpetaja, aastatel 1785–1808 oli ta (introdutseeriti 6. märtsil/17. märtsil 1785) Kambja koguduse õpetaja. Aastal 1808 astus ta ametist tagasi ja kolis Lausitzisse, Klein-Welkesse, kus ta aastal 1809 suri.

Erxleben toimetas aastal 1796 trükki valiku tartumurdelisi peatükke Vanast Testamendist, pealkirjaga "Lühhikenne Wanna Piibli-Ramat, ehk Wanna Testament nink Jummala Sädusse Sönna: Meije Tarto- nink Werro-Ma Rahwa hääs nink Jummala Tundmisse kaswatamisses neide omman Keelen lühhidelt kokkusäetu" (Tarto-Linan trükkitu nink müwwa Grentsiusse man, [1796]). Aastal 1802 ilmus Saksamaal Barbys tema poolt koostatud vennastekoguduse lauluraamatu esimene osa: "Mönne wastse Waimolikko Laulo, essiärrälikkult Kottun, ütsinda, ehk muidega koon ollen, luggeda nink laulda". [1. jagu: vennastekoguduse lauluraamat]. (Koostanud H. A. Erxleben, J. Chr. Quandt noorem, A. Raudiall jt). Barby, 1802.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa Amalie Margarethe isa Friedrich Immanuel Arvelius oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, abikaasa vanem vend Friedrich Gustav Arvelius oli kirjanik ja Tallinna gümnaasiumi professor, abikaasa noorem vend Martin Heinrich Arvelius oli jurist, luuletaja ja näitekirjanik.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
2. ↑  Eesti Biograafiline Leksikon K./Ü. Loodus, Tartus, 1926-1929
3. ↑

Välislingid
-----------

* Heinrich Andreas Erxleben Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
Arvu 149 esitus kahendsüsteemis. Suurima kaaluga bitti tähistav ruut on värvitud
**Suurima kaaluga bitt** (ka **vanim bitt**, **kõrgeim bitt**; inglise keeles *most significant bit*, lühend **MSB**) on bitt, mis esitab positsiooni, kus asub kahendarvu suurima väärtusega bitt.

Kahendsüsteemis reastatakse kõik bitid kaalu järgi, tavaliselt kaalu vähenemise järjekorras. Vasakpoolseima ehk suurima kaaluga biti väärtus on 2*n*–1 (kus *n* on kahendarvu kohtade arv). Vähima kaaluga biti väärtus on 20 ehk 1. Näiteks kahendarvu 100101012 väärtus kümnendsüsteemis on: 27+0+0+24+0+22+0+20 = 14910. Suurima kaaluga biti väärtus on siin 28–1 = 27 = 128 (kahendarvus on 8 positsiooni).

Tavaliselt kirjutatakse kahendarv nii, et MSB on kahendarvu vasakpoolseim bitt. Mõnede arvutite arhitektuuris ja krüptograafia rakendustes kasutatakse ka esitusviisi, kus MSB on parempoolseim bitt.

Inglise keeles püütakse vahet teha kahel lühendil: **msb** ja **MSB** – vastavalt *most significant bit* ja teine *Most Significant Byte*. Viimasel juhul viidatakse mitmebaidilise sõna kõige suuremat kaalu omavale baidile.

Vaata ka
--------

* Vähima kaaluga bitt
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asulast; jõe kohta vaata artiklit Põšma jõgi* |

---

**Põšma** on alev Venemaal Sverdlovski oblastis, Põšma rajooni keskus. Linn asub Põšma jõe ääres Jurmatši jõe suudme juures186 km Jekaterinburgist ida pool. 

Seisuga 1. jaanuar 1996 oli alevis 11 600 elanikku. 2006. aasta lõpu hinnangul oli elanike arv 10 094.

Majandus
--------

Alevi põhiline tööstusettevõte on masinatehas. On ka piimatöötlemise ettevõte ja metsamajandusettevõtted. 

4 km kaugusel on Oštšepkovo jaam (rajatud 1885) Jekaterinburgi ja Tjumeni vahelisel raudteelõigul (Siberi raudtee 1996. kilomeetril Sverdlovski raudteeliinil).

Ajalugu
-------

Põšma asutati 1646 slobodaana (**Põšminskaja Sloboda**). 

Aastal 1655 ehitati kindlusvangla, kus 1826 ja 1827 peatusid Siberisse sunnitööle saadetavad dekabristid. 

Aastal 1949 sai Põšma alevi õigused.

Kultuur
-------

Põšmas asub põlluharimise ja talurahva elu-olu muuseum.

Vaata ka
--------

* Verhnjaja Põšma

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

* Muuseum
* Kirik
* Gasifitseerimine
* Oštšepkovo jaam
**Heinrich Aasamaa** (kuni 1935 **Hendrikson**; 27. jaanuar 1909 Lipstu, Rapla vald, Harjumaa – 9. august 2008) oli eesti botaanik ja harrastuskunstnik.

Ta lõpetas 1930. aastal Tallinna Õpetajate Seminari viimase lennu. Temalt ja tema organiseerimisel on Eesti Pedagoogika Arhiivmuuseumi antud mahukas mitmetahuline mälestustekogu, mis puudutab õpinguid Tallinna Õpetajate Seminaris ning seal õppinuid ja nende hilisemat käekäiku.

1933. aastal astus ta Tartu Ülikooli, mille lõpetas 1940. aastal botaanikuna. 

Samast aastast töötas Botaanika Instituudi assistendina, seejärel botaanikaõppejõuna Tartu Riiklikus Ülikoolis 1956. aastani ning hiljem teadurina Eesti Maaviljeluse Instituudis. Töötas ka kaunite kunstide ja kehakultuuri õpetajana koolides. 

Tegeles kogu elu kahe suure harrastusega: maalimise ja taimede kogumisega. 

Tema maale on näitustel eksponeeritud alates 1920. aastatest. Tema isikupärases maalimisstiilis võib märgata 20. sajandi alguskümnendi Euroopa moodsate kunstivoolude ja Pallase koolkonna mõjusid. 

Aasamaa algatas Lipstu nõmme looduskaitse alla võtmise (kaitseala kinnitati 1937) ning temalt pärineb tänapäeva suurim üksikisiku herbaarlehtede kogu. Kogu asub Eesti Loodusmuuseumis. Aasamaa oli Eestimaa taimkatte kaardistajaid. Ta oli ka Jalase küla teadusnõukogu liige. Temalt on ilmunud "Väike luuleraamat".

Viited
------

1. ↑  Tiit Petersoo (24. jaanuar 2009). "Esimese Tallinna Õpetajate Seminari viimane lend Heinrich Aasamaa 100. sünniaastapäeva taustal". *Nädaline, nr. 9*. Vaadatud 12.01.2017.
2. 1 2  "Ülo Habicht". *Nädaline, nr. 94,*. 14. august 2008. Vaadatud 12.01.2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: üleliigsed kirjavahemärgid (link)

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
**"Blade Runner"** on 1982. aastal Ridley Scotti käe all valminud ja nüüdseks kultusfilmiks[*viide?*] saanud düstoopiline ulmefilm, mis põhineb Philip K. Dicki romaanil "Kas androidid unistavad elektrilammastest?" (*Do Androids Dream of Electric Sheep?*). 

2017. aastal tehti "Blade Runnerile" järg "Blade Runner 2049".

Sisu
----

Tulevikus toodetakse tehisorganisme (replikante), keda kasutatakse Maa-välistes kolooniates raske töö tegijatena, meelelahutus- ja seksitööstuses jne. Aastal 2019 tehakse Rick Deckardile, endisele *blade runner*'ile (tulevikumaailmas pearahaküti nimetus) ülesandeks kõrvaldada kaaperdatud kosmoselaevaga Maale põgenenud replikandid (androidid), kuna nad on väidetavalt põgenemise ja varjumise käigus tapnud mõnegi inimese. Intrigeeriva elemendina on kaasatud ka nägemus, mis kergitab Deckardi enda päritolu küsimuse.

Näitlejad
---------

* Harrison Ford – Rick Deckard
* Rutger Hauer – Roy Batty
* Sean Young – Rachael
* Edward James Olmos – Gaff
* Daryl Hannah – Pris
* M. Emmet Walsh – Bryant
* Joe Turkel – Tyrell
* William Sanderson – J. F. Sebastian
* Brion James – Leon
* Joanna Cassidy – Zhora
* James Hong – Hannibal Chew
Guity Novin oma stuudios Kingstonis (1981)
**Guity Novin** (sündinud **Gītī Nāvrān** 21. aprillil 1944 Kermānshāhis Iraanis) on kunstnik.

Ta lõpetas 1970 Teheranis Kaunite Kunstide Ülikooli bakalaureusekraadiga graafilise disaini alal. Sellel alal asus ta ka tööle, luues postreid ning kujundades ajakirjade kaasi ja filmide reklaamplakateid.

1975 läks ta elama Hollandisse, 1976 siirdus edasi Inglismaale. 1980 läks ta Kanadasse, kus elab kuni tänapäevani.

Aastast 1994 nimetab ta end transpressionistiks. Sellise kunstistiili ja nime sellele leiutas ta ise. Sellega püüab ta interpreteerida humanismi ning ilu, harmooniat ja transtsedentsust. Vaataja tuleb kaasata ülevuse loomisse ja kunstniku ülesanne on juhtida vaataja kujutlusvõimet. Selle saavutamiseks kasutab transpressionism legende ja müüte.

Perekond
--------

Guity Novini vanaisa oli reeder, kes kauples Aserbaidžaani ja teiste Kaspia mere sadamalinnadega. Nõukogude võim konfiskeeris tema laevad, vanaisa laostus ja tappis enese. Temast jäi järele üks poeg. Vanaema abiellus uuesti ja sai veel ühe poja.

Isa Abdul-Rahman Navran asus tööle tolliametnikuna Ghasr-e Shirini piiripunktis Iraagi piiril. Ta abiellus; abielust sündisid poeg ja kolm tütart, kellest Guity Novin oli vanim. Isa võttis enda juurde elama ka oma ema ja poolvenna. 1953 kolis pere Teherani.

Pärast tüdrukute kunstikolledži lõpetamist Teheranis 1965 abiellus Guity majandusteadlase Farid Noviniga. Abielust sündis kolm poega: Saladin, Alamir ja Alishah.

Kirjandus
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Guity Novin** |

* Guity Novin (Navran)
* Iranian Visual Arts - Guity Novin
**.ac** on Ascensioni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Suureõieline neiusilm, Alois Lunzeri illustratsioon
**Suureõieline neiusilm** (*Coreopsis grandiflora*) on korvõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastane suureõieline taimeliik.

Neiusilma perekonna nimetus *Coreopsis* pärineb vanakreeka sõnadest κόρις (*kóris*, 'lutikas') ja ὄψις (*ópsis*, 'vaade'). Nimetus on tulnud sellest, et taime seemnise kuju sarnaneb voodilutika kehakujuga. Liigiepiteet *grandiflora* tähendab ladina keeles 'suureõieline'.

Karikakraõietaolistel üksikutel õitel on sügavkollased kiired, mis ümbritsevad kuldkollast keskketast. Taimed on üksikult kasvades peenikesed, püstiste vartega. Taime kõrgus on 45–75 cm, õitseb tavaliselt hiliskevadest hilissuveni, mõnikord ka sügiseni. Taim pärineb Põhja-Ameerika kesk- ja idaosast.

Kasvutingimused
---------------

Kõige paremini kasvab taim päiksepaistelises ja poolkuivas, hea vee läbilaskvusega mullaga, kasvukohas. Eriti head on liivased ja kivised mullad, kuid võib kasvada ka savimuldadel, kui vee äravool on endiselt hea. Taim on põuakindel ja vajab minimaalset väetamist. Sobib kasvatamiseks nii lillepeenardes ja kiviktaimlates kui ka aasalillena. Kasvab suurema grupina ja võib kõrvuti kasvada ka mitut muud liiki õistaimedega, nagu madal aster, kukekannused, liatris või mailased.

Paljundamine
------------

Levib nii seemnete kui ka risoomi abil ja on suuteline ka ise külvama. Sügiskülvi võib teha otse mulda. Kevadel tuleks aga seemneid eelnevalt umbes 30 päeva niiskes liivas idandada. 10–15 päeva jooksul peaksid seemned idanema, siis võib need potti kasvama panna. Noori istikuid tuleks hoida toatemperatuuril ja ühtlase niiskusega kuni ümberistutamiseni.

Õitsemisperioodi saab pikendada taimi kärpides ja äraõitsenud õisi eemaldades.

Haigused ja kahjurid
--------------------

### Haigused

Raskeid haigusi taimel ei esine, kuid lehestikul võib esineda lehtedel esinevat jahukastet, lehelaike ja leheroostet. Niiskes ja halvasti kuivendatud pinnases kasvatamisel võib tekkida kroonmädanik.

### Kahjurid

Taime suurimad kahjurid on teod ja nälkjad.

Viited
------

1. 1 2  Missouri Botanical Garden. "Coreopsis grandiflora". Vaadatud 08.05.2022.
2. 1 2  GARDENIA Creating Gardens (2022). "Coreopsis grandiflora (Large Flowered Tickseed)". Vaadatud 08.05.2022.
3. ↑  Juhani Puukool (2020). "Suureõieline neiusilm 'Early Sunrise'". Vaadatud 08.05.2022.
4. ↑  Everwilde Farms Inc (2022). "LARGE FLOWERED TICKSEED SEEDS". Vaadatud 08.05.2022.
5. ↑  fine Gardening (2022). "Large-flowered tickseed". Vaadatud 08.05.2022.
**Viljandi** (omaaegses kirjanduses **Viliandi**) oli Soomes ehitatud ja Eestis kasutusel olnud purjelaev – kolmemastiline kuunar. Algne nimi oli **Gurli** (teistel andmetel **Gurk I**.

Laev oli vahepeal kasutusel ka Eesti merejõudude õppelaevana.

Ajalugu
-------

Laev ehitati Soomes Porvoos 1917. aastal. Selle algne nimi oli Gurli (teistel andmetel Gurk I) ning esimene omanik AB Borga Skärgard. Seejärel oli nimi Boris. 

1922. aastal ostsid eestlased laeva ära ja ristisid Viljandiks. Eestis vahetusid mitu korda laeva omanikud, sealhulgas oli seotud ka poliitik Jaan Raamot.

1923. aastal oli Viljandi ajutiselt ümber ehitatuna mereväe käsutuses õppelaevana, sooritades vanemleitnant Eustaatius Miido juhtimisel kadettidega õppereisi Euroopasse.

Sügisel 1935 jäi Viljandi Gotlandi lähistel tormi kätte ja selles hukkus neli laeva pardalt merre uhutud inimest.

1936. aasta aprillis oli Viljandi teel Visbyst Norrköpingisse, kui tugevas tormis sai vigastada laeva tüür. Juhtimisvõimetu laev paisati Västerviki lähedal randa. Rootsi lootsid päästsid meeskonna ja reisijad, kuid laev hävis.

Kirjeldus
---------

Laeva pikkus oli 34,44 m, laius 8 m ja süvis 3,18 m. Laeval oli Bolinderi abimootor, mis andis kiiruseks 6 sõlme.

Viited
------

1. ↑  Mati Õun, Hanno Ojalo. 101 Eesti Laeva. Tallinn, Kirjastus Varrak. Lk 92

Kirjandus
---------

* Olaf Esna. "Kuunar Viljandi reisid ja hukk". Pärnu Postimees, 28. veebruar 2013
* "1923. Mootorpurjekas-õppelaev Viljandi". // 100 aastat kiilu all. Eesti lugu laevades. Eesti Meremuuseum. Tallinn 2015. Lk 18–19
**.by** on Valgevene Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Heinrich Borwin I pitser
**Heinrich Borwin I** (suri 28. jaanuaril 1227) oli valitsev Mecklenburgi isand 1178. aastast kuni oma surmani. Mõnikord kasutatakse tema nime ladinakeelseid versioone ("Borwinus" või "Burwinus"); leitud on ka vorm "Buruwe", nagu ka "Henricus Buruwi", "Heinricus Buriwoi" ja "Hinricus Burwy".

Heinrich Borwin I oli Pribislawi poeg. Pribislaw oli obodriidide vürst ja esimene Mecklenburgi isand. Ta suri 30. detsembril 1178 haavadesse, mille ta sai turniiril Heinrich Lõvi õukonnas Lüneburgis, ja Heinrich Borwin I oli tema järel Mecklenburgi isand. Veidi enne Pribislawi surma abiellus Heinrich Borwin I Heinrich Lõvi tütre Matildaga.

Heinrich Borwin I pidas mitu aastat sõda oma nõo Nikolaus I-ga. Tema äi ei saanud teda selles sõjas abistada. See välisabi puudumine äratas Taani kuninga Knud VI tähelepanu, kes kasutas olukorda oma positsiooni laiendamiseks Läänemere rannikul. Taanlased võtsid Heinrich Borwin I vangi. Ta pidi loovutama Rostocki Taanile ja võtma Knud VI oma lääniisandaks. 1200. aastal tagastas Knud Rostocki talle lääniks. 1202. aastal võitles ta Taani poolel Stellau lahingus. Taanlased võitsid ja Heinrich Borwin sai veel kaks lääni: Gadebuschi ja Ratzeburgi.

1218. ja 1219. aastal abistas ta taanlasi Eesti vallutamisel ja aastatel 1225–1227 abistas ta neid sõjas Schauenburgi vastu.

Heinrich Borwin I taaselustas Rostocki ja Wismari linnad ning rajas Dobbertini, Tempzini ja Sonnenkampi kloostrid.

Abielud ja lapsed
-----------------

Heinrich Borwin I oli kaks korda abielus. Tema esimene naine oli Heinrich Lõvi tütar Matilda. Nad said kaks poega:

* Nikolaus II (suri 1225)
* Heinrich Borwin II (suri 1226)

Tema teine naine oli Adelaide. Nad said tütre:

* Elisabeth (suri 1265)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Pribislaw** | **Mecklenburgi isand**1178–1219 | Järgnev**Heinrich Borwin II** |
**.bu** oli Birma jaoks mõeldud tippdomeen, mis ei läinud kasutusele, sest 1989. aastal muudeti riigi ametlik nimi Myanmariks.

Riigil puudus Interneti tippdomeen kuni 1997. aastani, mil selleks määrati .mm.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.az** on Aserbaidžaani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ca** on Kanada Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Linnaseadus** on 19. aprillil 1938 riigihoidja Konstantin Pätsi poolt dekreedina antud seadus, mis jõustus 1. mail 1938.

Selle seaduse alusel muutusid Antsla, Elva, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Sindi ja Suure-Jaani alevid samanimelisteks linnadeks. Võõpsu alev kaotati ja ühendati Räpina vallaga. 1934. aastal Narvaga ühendatud Narva-Jõesuu sai Narva linnaosaks. 

Tallinna linnapea nimetati ümber ülemlinnapeaks ja abilinnapea linnapeaks.

Linnad jagati elanike arvu järgi esimese, teise ja kolmanda astme linnadeks. Tallinn oli pealinnana astmetest väljaspool.

Linnaseaduse § 6 põhjal liigitati linnad elanike arvu järgi esimese, teise ja kolmanda astme linnadeks järgmiselt: 

* Esimese astme linn: Tartu.
* Teise astme linnad: Narva, Pärnu, Nõmme, Rakvere, Valga ja Viljandi.
* Kolmanda astme linnad: Antsla, Elva, Haapsalu, Jõgeva, Jõhvi, Kallaste, Keila, Kilingi-Nõmme, Kunda, Kuressaare, Kärdla, Mustla, Mustvee, Mõisaküla, Otepää, Paide, Paldiski, Petseri, Põltsamaa, Sindi, Suure-Jaani, Tapa, Tõrva, Türi ja Võru.

Vaata ka
--------

* Linnavanem
* Ülemlinnapea

Viited
------

1. ↑  Linnaseadus. Riigi Teataja, nr. 43, 27 aprill 1938
2. ↑  Vabariigi Presidendi otsus nr. 15. Riigi Teataja, nr. 51, 24 mai 1938

Kirjandus
---------

* Eesti saab 33 linna. Uus Eesti, 16. aprill 1938, nr. 106, lk. 3.
* Alevitest linnadeks. Kaitse Kodu!, 21. juuni 1938, nr. 11–12, lk. 383–391.

Välislingid
-----------

* Linnaseadus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib saarest Läänemeres; teiste tähenduste kohta vaata Als (täpsustus)* |

---

Sønderborgi sadam
**Als** on Läänemere saar, mis kuulub Taanile. Asub Väike-Beldi lõunaotsas Jüütimaa rannikul. 

Saare pindala on 321 km² ja seal elab 51 806 inimest (1. jaanuari 2006 seisuga).

Saare suurim linn ja keskus on Sønderborg, mis asub niihästi Alsil kui ka Jüütimaal, sest neid eraldav Alsi väin on kitsas. Als on mandriga ühendatud kahe silla abil: 331 meetri pikkust Kuningas Christian X silda, mis ehitati 1925–1930, kasutavad nii autod kui ka rongid, ja 682 meetri pikkune Alssundi sild, mis ehitati 1978–1981, on ainult autodele.

Ajalugu
-------

Arheoloogilised uuringud näitavad, et saar oli asustatud juba kiviajal. Keskajal oli saar killustatud mitme omaniku vahel, kuni saare omandas Taani kuninga Christian III poeg Hans (1545–1622), kes omandas osa saarest ja ostis ülejäänud saare nende omanikelt välja. Pärast tema surma jagati saar taas tema pärijate vahel.

Aastast 1651 kuulus Als Augustenborgi hertsogitele, kes said nime selle järgi, et resideerisid Alsi saarel Augustenborgi lossis. Taani riik võttis saare oma otsevalitsuse alla 18. märtsil 1848, kui vürst Christian II August oli saksa marurahvuslasena astunud liitu preislastega, kes valmistusid samal aastal alanud Esimeseks Schleswigi sõjaks.

Aastal 1864 vallutasid saare Teises Schleswigi sõjas Preisi väed ja liitsid ta 1870 ametlikult Saksamaaga. Pärast Esimest maailmasõda, milles Saksamaa lüüa sai, korraldati rahvahääletus, mille tulemusena kuulub Als koos Põhja-Schleswigiga 1920. aastast jälle Taanile.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Als** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ristandist; ansambli kohta vaata artiklit Hübriid (ansambel); filmi kohta vaata artiklit Hübriid (film 2007)* |

---

Muul on hobusemära ja eeslitäku järglane
Nõiapuu hübriid *Hamamelis x intermedia*
**Hübriid** (tuleb ld sõnast *hybrida* 'segavereline'; ka **ristand**, **värd**, **ristsugutis**, **bastard**) on ristumise või ristamise tagajärjel geneetiliselt (genotüübilt) suhteliselt erinevatest vanemorganismidest alguse saanud järglane. Tavaliselt kuuluvad need vanemorganismid taksonoomiliselt eri taksonitesse, mis ekstreemjuhul võib tipneda ka sugukondadevahelise ristumisega (näiteks pärlkanalaste puhul).
Põhimõtteliselt võib väita, et isegi liigisisestelt genotüüpidelt suhteliselt erinevate organismirühmade (autbriiding) kõik järglased on hübriidid.
Protsessi, mille tagajärjel tekivad hübriidid, nimetatakse **hübridisatsiooniks**.

Hübriidide aretus on väga levinud põllumajanduses ja loomakasvatuses. Näiteks mitmed hübriidtaimed annavad võrreldes algupäraste liikidega märksa suuremat saaki (heteroos) ja võivad olla vastupanuvõimelisemad haigustele.

Eesti pärismaiste taimede seas esineb perekondadevahelise hübriidina näiteks jäneskastiku (*Calamagrostis epigeios*) ja rand-luidekaera (*Ammophila arenaria*) vaheline hübriid balti luidekastik (*x Ammocalamagrostis baltica*), mis on vähemalt osaliselt fertiilne.

Lähedaste liikide looduslikke hübriide esineb paljude liikide puhul, ent enamasti väikese sagedusega; seejuures on hübriidid sageli fertiilsed (järglaste andmise võimelised). Mida erinevamad on vanemad, seda harvem on hübridiseerumine ning seda suurema tõenäosusega on hübriidid steriilsed (suguvõimetud).

Loomahübriide
-------------

* muul (hobusemära ja eeslitäku ristand)
* bester (beluuga ja sterleti ristand)
* sebroid (sebra ja hobuse või eesli ristand)

Vaata ka
--------

* autbriiding
* inbriiding
* koerlaste hübriidid
**Hüdrauliline erijuhtivus** ({\displaystyle k}; {\displaystyle {\tfrac {kg}{m\times s\times MPa}}}, {\displaystyle {\tfrac {mmol}{m\times s\times kPa}}}) iseloomustab juhtkudede (siin ksüleem) kui poorse materjali veejuhtevõimet. See on võrdeline kindla pikkuse ja ristlõike pindalaga ksüleemilõiku läbiva vee vooluhulga ja voolu tekitava rõhugradiendi ({\displaystyle {\tfrac {dP}{dx}}}, {\displaystyle {\tfrac {MPa}{m}}}) suhtega. Seega on {\displaystyle k} leitav oksalõigu pikkuse ({\displaystyle L}, m) ja vastava hüdraulilise juhtivuse ({\displaystyle K}) korrutamise teel, jagatud ristlõike pindalaga ({\displaystyle A\_{s}}):

{\displaystyle k={\frac {KL}{A\_{s}}}}

Mida suurem on hüdrauliline erijuhtivus, seda väiksem on tema pöörväärtus – eritakistus ({\displaystyle r}). Praktikas arvutatakse {\displaystyle k} enamasti vastavalt järgmisele valemile:

{\displaystyle k={\frac {QL\eta }{A\_{s}\Delta \Psi }}}

kus {\displaystyle k} on hüdrauliline erijuhtivus ({\displaystyle m^{2}}), {\displaystyle L} – transporditee pikkus ({\displaystyle m}) ja {\displaystyle A\_{s}} – maltspuidu ristlõikepindala ({\displaystyle m^{2}}), {\displaystyle \Delta \Psi } – veepotentsiaalide vahe ({\displaystyle Pa}) ja {\displaystyle \eta } – vedeliku dünaamiline viskoossus (ingl. k. *dynamic viscosity*; {\displaystyle Pa\times s}).

Vedeliku viskoossus
-------------------

Hüdrauliliste mõõtmiste puhul tuleb kindlasti arvestada vedeliku viskoossusega, mis sõltub lahustunud ainete sisaldusest. Näiteks kontsentreeritud suhkrulahus on üsna viskoosne ja aeglustab märkimisväärselt voolu.

Vaata ka
--------

* ksüleem
* hüdrauliline juhtivus
* maltspuit

Viited
------

1. 1 2 3  Cruiziat, Pierre; Cochard, Hervé; Améglio, Thierry (2002). "Hydraulic architecture of trees: main concepts and results". *Annals of forest science*. **59** (7): 723–752.
2. ↑  Nijsse, J.; Van der Heijden, GWAM; Van Ieperen, W.; Keijzer, C. J.; Van Meeteren, U. (2001). "Xylem hydraulic conductivity related to conduit dimensions along chrysanthemum stems". *Journal of Experimental Botany*. **52** (355): 319–327.
3. ↑  Reid, Douglas EB; Silins, Uldis; Mendoza, Carl; Lieffers, Victor J. (2005). "A unified nomenclature for quantification and description of water conducting properties of sapwood xylem based on Darcy's law". *Tree physiology*. **25** (8): 993–1000.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on ajaloolisest mõistest; nüüdisaja mõiste kohta vaata Rannaõigus (õigusteadus) ja Kallasrada*  |

---

**Rannaõigus** on ajalooliselt olnud rannaelanike tava võtta enda valdusse merehätta sattunud laevu ja nende lasti või randa uhutud esemeid. 

Tava esines nt keskajal Läänemere-äärsetes piirkondades kuni ristiusustamiseni, mille järel kiriku- ja riigivõimud selle vastu võitlema asusid. 1211. aastal määras Riia piiskop Albert, et laevnikud säilitavad omandiõiguse oma avariist päästetud varandusele, hilisemad piiskopid ja ordumeistrid uuendasid rannaõiguse keeldu korduvalt. 1254. aastal tühistas kuningas Wilhelm Saksamaal rannaõiguse paganliku tavana. 16.–18. sajandil tavast loobuti ja see kuulutati suureks kuriteoks.

Vaata ka
--------

* Ajupuud
* Haakrik
* Hiiu madal
* Igameheõigus
* Pootshaak
* Vandiraiuja

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 470.
2. ↑  EKSS: Ajupuit
3. ↑  EKSS: Haakrik
4. ↑  EKSS: Vandiraiuja
**Raamatu** (kohalikus kõnepruugis **Tuski**, läti keeles *Ramata*) on küla Mulgi vallas Viljandimaal.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Abja valda.

Külas asub Kõrvi järv.

Vaata ka
--------

* Raamatu soo

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
Torbjørn Ringdal Hansen (2007)
**Torbjørn Ringdal Hansen** (sündinud 1. märtsil 1979 Røykenis) on norra maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2015). 

Hansen on tulnud Norra noorte (U16-vanuseastmes) ja juunioride meistriks. 2008. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. 2013. aastal peeti Tromsøs maailma karikaturniir (128 osavõtjat), kus võistluskorraldaja valikul tegi kaasa neli norra maletajat, nende seas Hansen. Hansen sai turniiritabelis 118. asetuse. Ta kaotas avaringis varasemale FIDE maailmameistrile Ruslan Ponomarjovile 0,5:1,5 ja langes edasisest konkurentsist välja.

Suurmeistriks sai Hansen 36-aastaselt 2015. aastal.

Ta on mänginud Norra võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (2012, 2014).

Hansen tegutseb ka treenerina. Ta on hiljem maailmameistriks tõusnud Magnus Carlseni esimesi treenereid (2000–2001 Norra Spordi Eliitkolledžis). FIDE-lt on ta saanud FIDE treeneri nimetuse.

Välislingid
-----------

* Torbjørn Ringdal Hansen FIDE andmebaasis