recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Priit Melnik 2005. aastal.
**Priit Melnik** (sündinud 30. novembril 1961) on eesti alpinist ja arst.

Ta on alpinistina tõusnud Põhja-Ameerika, Lõuna-Ameerika ja Antarktise mandrite kõrgeimale mäetippu, seejuures Vinsoni mäemassiivi kõrgeimale tippu esimese eesti alpinistide rühma koosseisus. 

Erialalt arstina on ta oma teadmisi rakendanud mägironijate abistamiseks meditsiinilist abi vajavates juhtudes.

Lisaks alpinismile harrastab ta maratonijooksu ja on võistelnud sellel alal paljudes Euroopa riikides.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Ta lõpetas 1979. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna arstiteaduse erialal.

Ta töötab Põhja-Eesti Regionaalhaigla kirurgiakliinikus üldkirurgi, ülemarsti ja osakonnajuhatajana.

Alpinism
--------

Priit Melnik (2005).
2001. aastal võttis ta osa Jaan Künnapi Alpinismiklubi korraldatud eestlaste teisest ekspeditsioonist Põhja-Ameerika kõrgeimale mäele Mount McKinley'le ja tõusis koos Alar Siku ja Enn Nõmmikuga selle tippu.

2007. aasta jaanuaris osales ta eesti esimesest mägiekspeditsioonist Antarktise mandri kõrgeimale mäele Vinsonile ja tõusis koos nelja kaaslasega (kelle seas varem kaheksatuhandelise tipus käinud Alar Sikk ja Tarmo Riga) esimeste eesti alpinistidena selle tippu.

2007. aasta detsembris võttis ta osa eesti mägironijate seas väga populaarseks saanud Lõuna-Ameerika kõrgeima mäetipu Aconcagua (6960 m) vallutamise. 18. detsembril tõusis ta tippu kolme kaaslasega (kelle seas esimese eestlannana Pille Saluvere).

2012. aastal tõusis ta koos Pille Saluverega esimeste eesti alpinistidena Peruus Andide mäestikus Pequeño Alpamayo (5425 m) tippu.

### Edukad tipputõusud

* 2001 – Mount McKinley (6168 m)
* 2007 – Vinson (4892 m)
* 2007 – Aconcagua (6960 m)
* 2012 – Pequeño Alpamayo (5425 m)

Viited
------

1. ↑  Priit Melnik, 1961. marathon100.com
2. ↑  VI - 1979. 32kk.edu.ee regionaalhaigla.ee
3. ↑  Lõpetanute tähestikuline nimekiri. lepo.it.da.ut.ee
4. ↑  Priit Melnik. regionaalhaigla.ee
5. 1 2 3  Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee
6. ↑  Ajalugu 2010–. ajaveeb.alpinism.ee

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Priit Melnik** |

* Ühispilt: Priit Melnik kolleegidega seedetrakti kasvajate töörühmast. regionaalhaigla.ee
* Priit Melnik. sportfoto.com
* Priit Melnik. sportos.eu
Raivo Ird
Kaali pühapaik Kõljala külas Saaremaal. Foto: Raivo Ird 2013. Kuvavõistluse "Maavalla hiied 10226" (2013) saarte eriauhind. Avaldatud Ahto Kaasiku raamatus "Põlised pühapaigad" Pegasus 2016
"HIIS" Raivo Ird, 2005, akrüül lõuendil, 65 x 100 cm. Pildil on kujutatud Kassinurme pühapaika
**Raivo Ird** (sündinud 10. oktoobril 1977) on eesti kunstnik ja disainer.

Ta pärineb kunstnike perekonnast, ema oli moedisainer ja kunstiõpetaja Maie Ird, vanaonu lavastaja ja teatrijuht Kaarel Ird. Lõpetas 1999 Tartu Kunstikooli dekoraatori erialal, täiendas end Berliini ja Amsterdami aerograafistuudiotes ning õppis metallikunsti Pärnus Gunnar Varese sepikojas. 

Kunstikoolile järgnenud perioodil tuntud peamiselt maalikunstniku, aerografisti ja fotograafina, tegelenud ka metalli- ja nahakunstnikuna. Töötanud disainerina kujundusstuudiotes, trükikodades ja vabakutselisena. Kirjutanud luuletusi, esseid ja novelle. 

Alates 2004. aastast tegeleb elava ajaloo festivalide korraldamise ja ajaloolise mõõgavõitlusega. Eesti Ajaloolise Mõõgavõitluse Liidu ja Keskaegse Võitluse Raudliiga asutaja. Korraldanud Eesti rahvusmeeskonna kokkupanemist, ettevalmistamist ja osalemist rahvusvahelistel keskaegse võitluse võistlustel Rahvaste Lahing (Battle of the Nations 2014, 2015) ning IMCF (International Medieval Combat Federation) World Championship (alates 2015). Osalenud nendel võistlustel kohtunikuna ja võistlejana.

Isikunäitused
-------------

* 2012 maalide näitusmüük ja oksjon "Maalid", stuudiogalerii Backbone Tattoo, Tartu
* 2010 fotod "Tegelikkus e. art e. faktid", klubi Rock & Roll Heaven, Tartu
* 2010 aerograafimaalid "Kosmos ja loomad", Estiko Plastar, Tartu
* 2009 fotod "TEGELIKKUS e. ART e. FAKTID", Y Galerii, Tartu
* 2005 aerograafimaalid "Kosmos", kaubanduskeskus Port Artur, Pärnu
* 2004 ülevaatenäitus "Maalid", Tartu Kunstimaja
* 2002 aerograafimaalid "Kosmos ja meri", sanatoorium Tervis, Pärnu
* 2001 aerograafimaalid "Portreed loomadest", kaubanduskeskus Port Artur, Pärnu
* 2000 maalinäitus "Maalid", klubi Loungin, Pärnu
* 1998 graafikanäitus "Ornamentilised graafikad", Sebra Galerii, Tartu

Muuseumid
---------

Tartu Kunstimuuseum, maalid "Retro I" (2002) ja "Retro II" (2002)

Trükis avaldatud kirjatööd
--------------------------

* "Vanatühi ja Neitsikoopas kuduja" (2023, Odamus)
* "Sepp ja Raua needmine" (2023, Odamus)
* "Sepp ja Kuldnaine" (2022, Odamus)
* „Kaali Pühajärv Saaremaal", foto Kaali järvest ja katkend 2013. aasta reisipäevikust Ahto Kaasiku raamatus "Põlised pühapaigad" (2016, Pegasus)
* „Kas muistsed eestlased võitlesid oma vabaduse eest?" (Õpetajate Leht 23/2013)
* „Tegelikkus e. art e. faktid", valitud fotod ja tekstid (Cheese 35/2009)
* „Liiv", ulmenovell, ajakiri (Mardus 1/1996)

Internetis avaldatud kirjatööd
------------------------------

* „Kas muistsed eestlased võitlesid oma vabaduse eest?", artikkel, Õpetajate Leht, juuni 2013
* „Hüvasti, kellavärgiga universum!", essee, ulmeajakiri Reaktor, juuni 2013
* „Gootika läbi aegade", katkendeid, ulmeajakiri Reaktor, märts 2012
* Blogi "Lugusid Eesti muinasajast"
* Blogi "Päevapojad"
**Tulemuste kolmikmõõde** ehk **kolmiktulem** (inglise *triple bottom line*) on põhimõte, mille kohaselt ettevõtte või muu organisatsiooni terviklikku tulemuslikkust tuleb mõõta peale majandusnäitajate ka keskkonna- ja sotsiaalsete kriteeriumide alusel. 

Jätkusuutlik areng eeldab majandusliku heaolu, keskkonnakvaliteedi ja sotsiaalse õigluse tagamist, seetõttu tuleks ettevõtjal rahalise kasumi kõrval arvestada ka oma tegevuse keskkonna- ja sotsiaalseid aspekte. 

Inglise keeles võetakse mõiste sageli kokku lööva fraasiga "*Triple P*" ehk *people*, *planet* ja *profit*. Eesti keelde tõlgituna tähendaks see: "kolm P-d" (inimesed, looduskeskkond ja kasum).

Vaata ka
--------

* Ettevõtte ühiskondlik vastutus
* Globaalne Aruandlusalgatus
* Jätkusuutlik ettevõtlus
* Keskkonnaindikaator
* Sotsiaalne indikaator

Viited
------

1. ↑  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 13.11.2011)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 13.11.2011)
Inimese (naise) kromosoomid
**Kromosoomid** (kreeka keeles *chroma –* 'värvus', *soma* – 'keha') on eukarüootsetes rakkudes mitoosi ja meioosi ajal valgusmikroskoobis nähtavad valkudega kondenseerunud DNA-molekulid (nukleoproteiinsed kepjad kehakesed). Ka bakterite ja viiruste genoomset DNA-d nimetatakse sageli kromosoomiks.

Kromosoomid asuvad rakutuumas ning nende arv on liigispetsiifiline. Näiteks inimese somaatilistes ehk keharakkudes on 46 kromosoomi. Kromosoom koosneb ühest pikast DNA molekulist ja sellega seondunud valkudest. Geenid ja mittegeensed DNA-järjestused paiknevad kromosoomis lineaarselt ja kindlas järjekorras. Kromosoom sisaldab DNA-ga massivõrdses koguses histoone (aluselised valgud), varieeruvas hulgas mittehistoonseid (happelisi) valke ja väheses koguses RNA-d. Kromosoomide DNA, valkude ja RNA kompleksi nimetatakse kromatiiniks.

Raku jagunemisel (mitoosis ja meioosis) kromosoomid kondenseeruvad ehk pakitakse valkude abil tihedalt kokku. See on vajalik selleks, et DNA jaguneks kahe moodustuva tütarraku vahel võrdselt. Mitoosi ja meioosi pro- ja metafaasis koosneb kromosoom kahest identsest kromatiidist (tütarkromatiidid), mis on ühendatud tsentromeeriga. Tsentromeerile kinnituvad kääviniidid, millega kumbki tütarkromatiid tõmmatakse anafaasis raku vastaspoolustele.

Tsentromeer jagab kromosoomi tavaliselt kaheks osaks, kuid mõnes kromosoomis esineb sekundaarsoonis, mis eraldab väikese (keraja) tipuosa, nn. satelliidi. Meioosi ja mitoosi profaasi kromosoomidel esinevad heterokromatiinsed paksendid (tihedamini pakitud DNA-alad) ehk kromomeerid.

Kromosoomide erivormid on lambihari- ja hiidkromosoomid.

Kromosoomi otstes paiknevad DNA kordusjärjestused, mida nimetatakse telomeerideks. Telomeerid kaitsevad kromosoomis olevat DNA-d lagundamise eest, takistavad DNA otsade ühinemist ja soodustavad täpset DNA replikatsiooni ilma DNA kadudeta.

Vaata ka
--------

* Gonosoom

Viited
------

1. ↑  Ain Heinaru (2012). *Geneetika. Õpik kõrgkoolile*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 1022.
2. ↑  Ain Heinaru (2012). *Geneetika. Õpik kõrgkoolile*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 217.
3. ↑  Clare O´Connor; et al. (2008). "The five phases of mitosis and cell division tightly coordinate the movements of hundreds of proteins. How did early biologists unravel this complex dance of chromosomes?". *Nature Education 1(1):188*. `{{netiviide}}`: et al.-i üleliigne kasutus kohas: `|Autor=` (juhend)
4. 1 2
5. ↑  Ain Heinaru (2012). *Geneetika. Õpik kõrgkoolile*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 223.

Kirjandus
---------

* Genes and Disease, National Center for Biotechnology Information (US); 1998-

| * v
* r
Inimese kromosoomid |
| --- |
| Autosoomid | 
1 **·**  2 **·**  3 **·**  4 **·**  5 **·**  6 **·**  7 **·**  8 **·**  9 **·**  10 **·**  11 **·**  12 **·**  13 **·**  14 **·**  15 **·**  16 **·**  17 **·**  18 **·**  19 **·**  20 **·**  21 **·**  22 |
| Sugukromosoomid | 
X **·**  Y **·**  Pseudoautosoomsus |
**Oumuamua** on 2017. aastal avastatud päikesesüsteemi läbiv interstellaarne objekt, mille kataloogitunnus on 1I/2017 U1. Selle avastas Kanada astronoom Robert Weryk Hawaii Haleakalā observatooriumi vaatlusandmeid töödeldes 19. oktoobril 2017. Oumuamua oli seniks juba läbinud oma trajektoori periheeli ja eemaldus Päikesest. Oumuamua on mitmes mõttes iseäralik taevakeha. Selle vanus ja päritolu on teadmata. Sellele, kuidas tekib niisugune objekt ja saavutab nii suure kiiruse, mis viib ta oma tekke planeedisüsteemist välja, puudub seletus.

Oumuamua teekond päikesesüsteemis.
Oumuamua sisenes päikesesüsteemi Veega suunalt kiirusega umbes 26 km/s ja läbis periheeli 9. septembril. Selle taevakeha trajektoor on tugevalt hüperboolne ja orbiidi ekstsess 1.20, mis välistab, et see võiks olla pärit päikesesüsteemist. Päikese gravitatsiooniline tõmme kasvatas Oumuamua kiiruse 87.7 kilomeetrini sekundis ja muutis lennusuunda rohkem kui 90 kraadi. Oumuamua lahkub päikeseüsteemist Pegasuse tähtkuju suunas. Päikesele lähim kaugus oli 0.255 astronoomilist ühikut. Trajektoori periheelis oli Oumuamua Päikesele lähemal kui ükski päikesesüsteemi planeet. Eemaldudes jõudis Oumuamua Jupiteri orbiidini 2018. aasta mais, Saturni orbiidini jaanuaris 2019 ja Neptuuni orbiidini 2022. aastal.

Kuigi Oumuamua möödus Päikesest väga lähedalt, ei olnud sellel komeedile omast helendavat saba. Selle taevakeha liikumiskiiruse muutused ei ole seletatavad ainult gravitatsiooniga, täiendavat mõju avaldas kas kiirgusrõhk või mittehelenduv gaasi väljavool või need mõlemad.

Oumuamua oli vaadeldav 80 päeva. Avastamise ajal oli selle heledus umbes 23 tähesuurust ja detsembri keskpaigaks kahanes heledus nii väikeseks, et see polnud enam vaadeldav ka kõige võimsamate maapealsete teleskoopidega.

Oumuamua on piklik või kettakujuline punakas tahke keha pikkuse ja läbimõõdu suhtega rohkem kui 5:1, mis pöörleb umbes 8-ööpäevase perioodiga, aga pöörlemistelg ei ühti ühegi selle keha põhiteljega. Oumuamua pikkus (ketta läbimööt?) on vahemikus 100 kuni 1000 m ja läbimööt (ketta paksus?) 35 kuni 167 meetrit. Peegeldusomadustelt sarnaneb see päikesesüsteemi asteroididele.

Oumuamua on esimene teadaolev tähtedevahelisest ruumist saabunud ja siis uuesti lahkunud taevakeha.

Allikad
-------

* Ingliskeelne Wikipedia
* Uno Veismann. Oumuamua. Kas miski kosmosest külastas meid? Sirp 31.03.2023.
**Willie Nelson** (õieti **William Hugh Nelson**; sündinud 29. aprillil 1933 Abbottis Texase osariigis) on USA kantrilaulja ja laulukirjutaja. Ta on 12 Grammy auhinna laureaat, sealhulgas kategoorias *muusikaline legend* (1990) ja *elutöö* (2000). Tema nimi on kantud kantrimuusika kuulsuste halli (1993). 

Nelsoni muusikukarjäär algas 1956. aastal. Tema karjääri on takistanud alkoholi joomine, marihuaana suitsetamine ning asjaolu, et ta kandis avalikes kohtades sageli loata relvi. Väsinud probleemidest seadusega, kolis ta 1965. aastal Texase osariiki Austinisse, mis oli tol ajal tuntud vaba moraali poolest. 1970. aastate alguses kasvatasid Nelson ja Waylon Jennings pikki juukseid ja habet ning kandsid pleekinud teksaseid, kuulutades sõja kantrimuusikatööstusele, kus tollal domineerisid laitmatu lõikega jakkides poleeritud meelelahutajad. Nn *outlaw*-liikumise (*outlaw-country*) käigus kaitsesid nad kantrimuusika tagasipöördumist selle kauboiliku päritolu juurde. Selle suuna üks peamisi verstaposte oli Nelsoni album "Red Headed Stranger" (1975). Tema edukamad singlid olid sel perioodil "Blue Eyes Crying in the Rain" (1975) ja "On the Road Again" (1980).

1980. aastatel hakkas Nelson esinema filmides. Muusikaliselt oli tema jaoks aeg duettide jaoks. Tüüpiline näide on laul "To All the Girls I've Loved Before", mis on salvestatud koos Julio Iglesiasega. Koos vana kamraadi Jenningsi, Kris Kristoffersoni ja Johnny Cashiga lõi ta eduka superansambli The Highwaymen. Selleks ajaks pälvis esineja laialdast tunnustust väljaspool kantritööstust. 1982. aastal pälvis ta Grammy auhinna mainekas *Aasta plaadi* kategoorias (klassikalise loo "Always on My Mind" uue tõlgenduse eest). 

1990. aastal pidi Nelson kohtus võitlema maksuametiga, kes süüdistas teda süstemaatilises maksudest kõrvalehoidmises. Kuna võlgnevus ületas 16 miljonit dollarit, läks märkimisväärne osa laulja varast haamri alla. Võla tasumiseks salvestas ta isegi spetsiaalse topeltalbumi. Pärast legaalset eepost andis Nelson 1993. aastal välja duettide albumi teiste žanrite staaridega, sealhulgas Bob Dylani, Paul Simoni ja Sinead O'Connoriga.

1990. aastate teisel poolel oli Nelsoni (nagu ka teiste vanakooli esinejate) populaarsus kiiresti langemas. Tema mainet ei aidanud parandada ka eakas eas peetud võitlus marihuaana legaliseerimise eest (ühes jutusaates teatas ta uhkelt, et suitsetas Valge Maja katusel president Jimmy Carteri korraldatud vastuvõtul "umbrohtu"). Püüdes meelitada kantrimuusika noorema põlvkonna kuulajaid, salvestas Nelson tugevate *reggae*-mõjutustega albumi. 2006. aastal naasis ta esimest korda üle aastate riigi edetabelite tippu ning aasta varem avaldas vastuolulise loo "Cowboys Are Frequently Secretly Fond of Other".
**Gaita-Lurdes Essami** (ukraina keeles Ґайта-Лурдес Ессамі, esinejanimega Gaitana (ukraina Ґайтана); sündinud 29. septembril 1979 Kiievis) on Kongo juurtega Ukraina laulja ja laulukirjutaja. 

Tema muusikas esineb nii džässi, funki, souli kui ka folgi elemente. 

Gaitana esindas lauluga "Be My Guest" Ukrainat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bakuus, kus ta saavutas 65 punktiga 15. koha. 

Tema laulud on ukraina, inglise ja vene keeles. Lisaks oskab ta ka prantsuse ja lingala keelt.

Tema isa Klaver Essami on sündinud Kongos. Gaitana on seal isaga elanud viis aastat.

Gaitana - «Біль мене не лякає» (2016, CC-BY)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht

| * v
* r
Ukraina esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 

* 2003: Oleksandr Ponomarjov
* 2004: Ruslana
* 2005: GreenJolly
* 2006: Tina Karol
* 2007: Verka Serdutška
* 2008: Ani Lorak
* 2009: Svitlana Loboda
* 2010: Alyosha
* 2011: Mika Newton
* 2012: Gaitana
* 2013: Zlata Ognjevitš
* 2014: Marija Jaremtšuk
* 2016: Džamala
* 2017: O. Torvald
* 2018: Mélovin
* ~~2020: Go\_A~~
* 2021: Go\_A
* 2022: Kalush Orchestra
* 2023: Tvorchi

 |
**Jüriöö park** on park Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis Sõjamäe kõrgendikul Sõjamäe hiie alal. See rajati Jüriöö ülestõusu Sõjamäe lahingu arvatavasse toimumiskohta. Parki tuntakse Jüriöö pargina aastast 1995.

Praeguse pargi ala korrastamise algatas 1950. aastate lõpus pedagoog ja haridustegelane Karl Laane. 1960. aastatel hakati sinna puid istutama. Aastal 1993 loendati pargis kokku 27 liiki puid ja põõsaid.

Pargi haldamiseks moodustati 1996. aastal Jüriöö pargi fond. Fondi õigusjärglane on aastal 2002 asutatud MTÜ Jüriöö Park.

Pargis asub kolm mälestusmärki, sealhulgas mälestusmärk Vabadussõjas võitlejatele (valminud 2000, arhitektid Alar Oruvee ja Ferdinand Mäll).

Viited
------

1. ↑  Marge Allandi. Kolm tuld: Jüriöö, võidupüha, laulupidu. *Ajalooline Ajakiri*, 2014. Lk 177–180
2. 1 2 3 4   Tallinna entsüklopeedia. I köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 152

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jüriöö park** |
**Eesti Rahvuslik Klaverimuuseum** on 2005. asutatud sihtasutus. Püsiekspositsiooniga klaverimuuseumi mõtte algataja ja elluviija oli helilooja, muusikapedagoog ja muusikateadlane Alo Põldmäe. Klaverimuuseum sai pillide hoidmiseks ruumid Helme mõisas. Püsiekspositsiooniks sai klaverimuuseum ruumid osaliselt restaureeritud Holdre mõisahoones. Püsiekspositsioon avati 20. juulil 2022. Püsiekspositsioonil on muuseumi sadakonnast eksponaadist eksponeeritud 28 Eesti pillimeistrite ja eesti teadusele ning kultuurile oluliste inimeste mujal valminud pilli.

Eesti klaverimeistrite pillidest on eksponaatide hulgas Uno Naissoole ja Tõnu Naissoole kuulunud Ernst Hiisi 1930. aastail valminud klaver ning Ivo Linnale kuulunud harmoonium ja mitu tahvelklaverit.

Eksponaatide hulgas on ka Tartu ülikooli rektori Johan Kõpu Beckeri ja Tartu ülikooli professori Harald Kerese Bechsteini klaver.

Klaverimuuseumi filiaalis Luunjas on eksponeeritud 14 instrumenti.

Välislingid
-----------

* Klaverimuuseum Holdre lossi kodulehel
* Virge Joamets. Klaverimuuseum Holdre mõisas avas uksed. Ajakiri Muusika, 10. september 2022.
Deadmau5
Deadmau5i logo
Deadmau5 Coachella festivalil aastal 2008
**Joel Thomas Zimmerman** (sündinud 5. jaanuaril 1981 Niagara Fallsis Ontario provintsis), esinejanimega **deadmau5** (hääldatakse nagu *dead mouse*), on Kanada muusikaprodutsent. 

Tema lood on kõlanud kogumikalbumitel nagu "*In Search of Sunrise 6: Ibiza*" ja tema enda koostatud ning miksitud albumil "*Mixmag Presents: Tech-Trance-Electro Madness*", samuti Armin Van Buureni juhitavas raadiosaates "*A State of Trance*". Tema debüütalbum "*Get Scraped*" ilmus 2006. aastal.

Tema esinejanimi saamislugu on seotud juhtumiga, mil ta oma katkiläinud arvutit parandamiseks lahti võttes surnud hiire eest leidis. Jagades oma leidu interneti jututoas, sai ta seepeale tuntuks kui "surnud hiire kutt" (ingl k *dead mouse guy*). Hüüdnimi "*dead mouse*" lühenes ajapikku "*deadmau5*'iks".

Deadmau5 on teinud koostööd DJ-de ja produtsentidega nagu Kaskade, MC Flipside, Rob Swire (Pendulum), Skrillex ja Steve Duda. Ta esineb tihti kostümeerituna, kandes ise disainitud hiirepead, mille ta kujundas 3D-tarkvara abil.

Isiklikku
---------

2014. aastal ostis ta 5 miljoni dollari eest maja Campbellville'is, Ontarios.

Stuudioalbumid
--------------

* "Get Scraped" (2005)
* "Vexillology" (2006)
* "Random Album Title" (2008)
* "For Lack of a Better Name" (2009)
* "4×4=12" (2010)
* "> album title goes here <"
* "while(1<2)" (2014)
* "W:/2016ALBUM/" (2016)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Deadmau5** |
**Radenthein** (sloveenui: *Radenče*) on linn Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Järveäärne Döbriachis
Linn asub Nocki mägede (Gurktali Alpide osa) Gegendi orus (*Gegendtal*), ulatudes Millstatti järve idakaldale.

Omavalitsuse osad on Döbriach, Kaning, Laufenberg, Radenthein, Sankt Peter ja Tweng.

Ajalugu
-------

Kauge, tiheda metsaga org asustati alles u. 1000. aasta paiku. Kabelit *villam Ratehtim* on esmamainitud 1177. aasta dokumendis, toona Millstatti kloostrimõisa osa Kärnteni hertsogkonnas; see tõsteti 1262. aastal kihelkonnaks. Keskajast saati oli Radenthein olnud rauamaagi ja granaadi kaevanduspiirkond ning sepaääsi asukoht, isegi kiirgusahjude kasutamine on dokumenteeritud 18. sajandi lõpust. Kui u. 1908. aastal avastati ulatuslik magnesiidi esinemine, tõi "Austria-Ameerika Magnesiidi" kaevanduskompanii asutamine kaasa elanikkonna arvu suure kasvu. Omavalitsus sai linnaõiguse 1995. aastal.

Kaevanduskompanii (nüüd RHI AG Viinis, mis toodab tulekindlaid materjale) on ikka veel peamine tööandja. Peale selle on Döbriachis Millstatti järve ääres märkimisväärne hotelli- ja turismikaubandus. Muuseum (*Granatium*) dokumenteerib granaadikaevandamise kohalikku ajalugu.

Raekoda
Türkhausi muuseum Kaningis

Sõpruslinnad
------------

* Weiler/Rems, Schorndorf, Saksamaa
* Ampezzo, Itaalia

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Spittal an der Drau ringkonna vallad

* Bad Kleinkirchheim
* Baldramsdorf
* Berg im Drautal
* Dellach im Drautal
* Flattach
* Gmünd in Kärnten
* Greifenburg
* Großkirchheim
* Heiligenblut am Großglockner
* Irschen
* Kleblach-Lind
* Krems in Kärnten
* Lendorf
* Lurnfeld
* Mallnitz
* Malta
* Millstatt am See
* Mörtschach
* Mühldorf
* Oberdrauburg
* Obervellach
* Radenthein
* Rangersdorf
* Reißeck
* Rennweg am Katschberg
* Sachsenburg
* Seeboden am Millstätter See
* Spittal an der Drau
* Stall
* Steinfeld
* Trebesing
* Weißensee
* Winklern
**Enn Murdmaa** (kuni 1935. aastani **Ernst Martinson**; 21. detsember 1874 Käru vald (Vändra kihelkond) – 7. jaanuar 1957 Tallinn) oli eesti pedagoog, haridustegelane ja koolijuht.

Murdmaa osales Eesti koolikorralduse kujundamises, pooldades uuendusmeelseid suundi (kooliuuendust). Oli 1920. aastal vastu võetud "Avalikkude algkoolide seaduse" eelnõu autor. Oli õpetajate kutseühingute peamisi eestvedajaid. Avaldas koolikirjandust, peamiselt aabitsaid ja lugemikke ning ilmutas ajakirjanduses rohkesti kasvatusteaduslikke artikleid.

Haridustee
----------

Õppis Kohila-Lohu vallakoolis, Vändra kihelkonnakoolis, Jõhvi ministeeriumikoolis ja Tartu Õpetajate Seminaris, mille lõpetas 1894. aastal algkooliõpetaja kutsega. Lõpetas 1905. aastal Lätis Limbažis aianduskursused.

Teenistuskäik
-------------

Töötas aastail 1894–1905 algkooliõpetajana mitmel pool Eestis: Sagadi Kalevipoja Seltsi koolis (1894–1896), 3-klassilises Toila vallakoolis juhatajana 1896–1899, Järvakandi ministeeriumikooli juhatajana 1899–1901, Käru vallakoolis 1901–1902, koolijuhatajana Kadrina kihelkonnakoolis 1902–1903, Rägavere vallas Vaeküla vallakoolis 1903–1905. Oli aastatel 1905–1907 Väike-Maarja Tütarlastekooli, 1907–1915 Haljala Kalevipoja Seltsi kooli ja Narva-Jõesuu Kooliseltsi kooli juhataja. 1915. aastal asus õpetajana tööle mitmes Tallinna koolis: Tallinna Linna 3. ja 4. algkool, Tallinna Kõrgem Algkool, Jakob Westholmi Gümnaasium ja Tallinna Linna 1. Tütarlaste Gümnaasium.

Oli aastail 1917–1918 Tartu õpperingkonna Tallinna II jaoskonna rahvakoolide inspektori kohusetäitja, samal ajal Harju Maavalitsuse abiesimees ja haridusosakonna juhataja. 

Aastatel 1918–1919 töötas Haridusministeeriumi rahvakoolide osakonna ja 1919–1920 kooliosakonna juhatajana. Haridusministeeriumi esimesed korraldused käsitasid emakeelse õpetuse sisseseadmist koolides, kaasa arvatud erakoolides. 1921. aastal oli haridusministri abi.

Aastail 1923–1942 oli Tallinna 21. Algkooli ja 1944–1946 Tallinna 21. Mittetäieliku Keskkooli juhataja (1942–1943 oli Tallinnas vangistuses).

Asutava Kogu (1919–1920) ja Riigikogu (1920–1926) liige Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei fraktsioonis. Kandideeris I Riigivolikogu valimistel 4. valimisringkonnas.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Võttis osa õpetajate kutseühingute tööst: kuulus 1917. aastal Tallinna Õpetajate Seltsi ja Eesti Õpetajate Liidu asutajate hulka. Oli 1923–1940 (vaheaegadega) Eesti Õpetajate Liidu juhatuse esimees ja 1937–1938 Õpetajate Koja esimees.

Oli aastail 1921–1940 ajakirja Kasvatus ja 1926–1928 ajakirja Noorusmaa toimetaja.

Tunnustus
---------

* Eesti NSV teeneline õpetaja (1945, nimetus ära võetud 1953, ennistatud postuumselt 1989)

Looming
-------

* *Ühtluskool*. Tallinn: Ühiselu, 1920.
* *Kirjandust koolile, I – III*. Tallinn: Töökool, 1928–1930.
* *Elav Sõna I – IV*. Tartu: Kool, 1932 (kaasautor).

Artiklid
--------

* Noorsoo- ja lastekirjanduse põhinõudeid, Kasvatus 1935, nr 2,3

Kirjandus
---------

* Horm, V. Enn Murdmaa ja tema osa kodanliku Eesti kooliuuendusliikumises. – Nõukogude Pedagoogika ja Kool, V. Tartu, 1969.

Välislingid
-----------

* Enn Murdmaa Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Mõisa peahoone varemed
Valitsejamaja
**Roela mõis**, varem **Suurmõisa mõis** (saksa keeles *Rojel*, varem *Brackelshof*) oli mõis ajaloolisel Tartumaal Palamuse kihelkonnas, nüüdisajal jääb kunagine mõis Mustvee valla territooriumile Jõgeva maakonnas.

Ajalugu
-------

Roela mõisat on esmamainitud 16. sajandil, mil see kuulus Brackelite suguvõsale. XVI sajandi lõpus läks mõis Wrangellide perekonna kätte. 1725. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni kuulus mõis Liphartide suguvõsale, viimseks omanikuks oli Otto von Liphart.

Mõisaansambel
-------------

Mõisa peahoone põles maha 31. juulil 1941 toimunud Roela lahingu käigus ning hävitati see lõplikult 1970. aastatel, mil Teises maailmasõjas säilinud varemed enamjaolt lammutati.

Praegu on mõisa peahoonest säilinud vaid torniosa ja hulk võsastunud vundamendiosi.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Viited
------

1. ↑  Arvi Liiva, Roela lahing kestis vaid tunni, kuid hävitas kauni häärberi, Vooremaa.ee, 19.09.2009

Kirjandus
---------

* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 6-7 .
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 350 .

Välislingid
-----------

* Roela mõisast Eesti mõisaportaalis


Palamuse kirik
Palamuse kihelkond

**Kirik**: Palamuse  

**Mõisad**: Ehavere mõis | Imukvere mõis | Järvepera mõis | Kassinurme mõis | Kaarepere mõis | Kilbavere mõis | Kuremaa mõis | Levala mõis | Luua mõis | Mooritsa mõis | Nava mõis | Olukvere mõis | Palamuse kirikumõis | Pikkjärve mõis | Prossa mõis | Roela mõis | Soomevere mõis | Võikvere mõis
**Gustav Hasselblatt** (14. veebruar 1787 Hageri – 25. juuli 1863 Viru-Nigula) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna Toomkoolis. Õppis alates detsembrist 1805 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Katkestas 1807. aastal õpingud ja astus vabatahtlikult sõjaväkke. Osales 1812. aastal Vene-Prantsuse sõjas. Ordineeriti õpetajaks 27. juunil 1815.

Oli Viru-Nigula koguduse õpetaja aastatel 1815–1863, olles aastatel 1847–1863 Narva-Alutaguse praostkonna praost.

Hasselblatti kohta kirjutas Otto Wilhelm Masing (Hasselblatti eelkäija Viru-Nigulas), et ta vaimulik haridus on puudulik ning ta ei saavat aru teaduslikust maailmakäsitlusest. Asutas 1843. aastal köstrileskede ja vaeslaste kassa.

Hasselblatt koostas aastatel 1849–1853 Gresseli Ma-Rahwa Kalendri lisa, ta kirjutas ka ise eestikeelseid jutte ja kirjutisi. Avaldas 1841. aastal Martin Lutheri eestikeelse eluloo ja 1837. aastal ajakirjas Das Inland ühe 1640. aastal toimunud nõiaprotsessi kirjelduse.

Isiklikku
---------

Tema isa Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja, poeg Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja, poeg Friedrich Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja, vend Otto Johann Hasselblatt oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
**Ethelweard** (Ælfweard; u 902 – 2. august 924) oli Inglismaa kuninga Edward Vanema ja tema teise abikaasa Elfleda poeg.

Ajaloolaste seas pole selget üksmeelt, kas Ethelweardi saab pidada monarhiks. Anglosaksi kroonika ei kirjelda Ethelweardi valitsejana, vaid pelgalt märgib, et ta suri 16 päeva pärast seda, kui tema isa 17. juulil 924 surnud oli, ning mõlemad maeti Winchesteri. 12. sajandi manuskriptis "Textus Roffensis" leiduvas Lääne-Saksi kuningate loendis on aga Ethelweardi valitsusajana kirjas neli nädalat. Ka Winchesteris asunud New Minsteri kloostri 11. sajandist pärit, kuid osalt varasemale materjalile toetuv *liber vitae* kirjeldab Ethelweardi kuningana. 12. sajandil tegutsenud ajaloolane Malmesbury William väitis Ethelweardi eluajast pärit alliktekstile toetudes, et Edward Vanema trooni päris viimase pärandi alusel Ethelweardi vanem poolvend Athelstan.

Eelmainitud vastuolu tõttu allikmaterjalis peavad mõned ajaloolased Edward Vanema ainsaks pärijaks Athelstani, kuid teised peavad monarhiks ka Ethelweardi.[*viide?*] On ka oletatud, et Edwardi surma järel võidi kuningriik jagada tema poegade vahel: Ethelweard valitses kuni surmani Wessexis ja tema poolvend Mercias.

Ethelweardi surma järel oli ta poolvennal probleeme oma võimu kehtestamisega Wessexis. Athelstan krooniti anglosakside kuningaks alles 4. septembril 925.

Viited
------

1. ↑  Williams, Ann (1979). "Some Notes and Considerations on Problems Connected with the English Royal Succession, 860–1066" – R. Allen Brown (toim). *Proceedings of the Battle Conference, 1978*. Boydell & Brewer. lk 144–167 (siin lk 149–150).
2. ↑  Keynes, Simon (2001). "Rulers of the English, c.450–1066" – Michael Lapidge; John Blair; Simon Keynes; Donald Scragg (toim). *The Blackwell Encyclopedia of Anglo-Saxon England*. Blackwell Publishing. lk 514. ISBN 978-0-6312-2492-1.
3. ↑  Foot, Sarah (2011). *Æthelstan the first king of England*. Yale University Press. lk 17 ISBN 978-0-300-12535-1.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib surnud inimese kehast; surnud looma keha kohta vaata artiklit Korjus* |

---

**Laip** ehk **surnukeha** ehk **koolnu** ehk **isiku surnukeha** on inimese elutu keha.

Surnukehad meditsiinis
----------------------

Meditsiinis võidakse inimeste surnukehi teatud tingimustel käidelda, säilitada ka anatoomilise õppematerjalina.

Eestis võib Eesti kodaniku või siin pikaajalise elaniku elamisloa või elamisõiguse alusel viibinud ja surnuks tunnistatud isiku surnukeha õppe- ja teadustööks üle anda Tartu Ülikoolile vabatahtlike annetuste kaudu (tasuta) surnu omastelt või eestkosteasutuselt, kellel on piiratud teovõimega isikute seaduslike esindajatena õigus annetada õppeotstarbeliseks kasutamiseks pärijateta isikute surnukehi, kui isik eluajal otseselt ei keeldunud oma surnukeha üleandmisest õppeotstarbeliseks kasutamiseks.

Surnukeha, surnu elundite ning kudede õppe- ja teadustöös kasutamisega seotud kulud on ette nähtud katta Tartu Ülikooli eelarvest.

Surnukehi peetakse anatoomia õpetamisel paremateks õppevahenditeks kui arvutisimulatsioone.

Vaata ka
--------

* laibarööv
* laipade vaatlemine
* muumia
* mõrv
* surm

Viited
------

1. ↑  Sotsiaalministri määrus, Anatoomilise õppematerjali hankimise, hoidmise, kasutamise tingimused ja kord, vastu võetud 10.01.2006 nr 5, veebiversioon (vaadatud 19.12.2014.a.)
2. ↑  The digital age of medicine: cadavers still best choice for learning anatomy, 17. oktoober 2014, veebiversioon (vaadatud 19.12.2014.a.)(*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **laip** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **korjus** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Laip** |

* Rajashree Sheelawant Raut, Anjana Gaikwad, B. H. Bahetee, Morphohistological Study of Thymus of an Adult Cadaver, International Journal of Recent Trends in Science And Technology, ISSN 2277-2812 E-ISSN 2249-8109, 9. väljaanne, nr 1, 2013, lk 146-148, veebiversioon (vaadatud 28.01.2015)(*inglise keeles*)
**Pühavaimu 17** on hoonekompleks Pärnus aadressil Pühavaimu tänav 17.

Hoonekompleks oli kasutuses H. Puls'i kaubamaja ja õlletehasena.

Tänapäeval seisavad hooned tühjana.

Ajalugu
-------

18. sajandi keskpaiku hakkas kaupmees Heinrich Ferdinand Puls vanem üles ostma krunte Lõuna ja Pühavaimu tänava nurgal. 1871. aastal valmis Heinrich Ferdinand Puls noorema eestvõttel mansardkatusega laohoone. Selle kõrvale ehitati kahes järgus vabrikuhoone.

Õllevabrik tegutses kuni teise maailmasõjani. 1960. aastatel rajati vabriku keldritesse kapsahapendusbasseinid ja kartulikoorimise ruumid. Hoonet kasutati ka köögiviljalaona.

Eesti taasiseseisvumisel jäi hoone kasutuseta. 1997. aastal plaaniti muuta hoonekompleks kaubanduskeskuseks, kuid see jäi teostamata. 2001. aastal pakuti hooneid üheks võimalikuks kesklinna koolide võimla asukohaks. 2004. aastal müüdi hoonekompleks eravaldusse.

Viited
------

1. 1 2 3  Tõnu Kann (6. oktoober 2005). "Vana tehas Pärnu südalinnas kasvab äri- ja elumajaks". *Pärnu Postimees*. Vaadatud 13.01.2020.

Välislingid
-----------

* Pühavaimu tn 17 kultuurimälestiste registris
* Vana tehas Pärnu südalinnas kasvab äri- ja elumajaks
Mälestusmärk Hüti klaasikoja asukohas
**Hüti klaasikoda** oli Hiiumaal Hüti külas 1628–1664 tegutsenud esimene Eesti klaasivabrik.

Klaasikoda rajati Rootsi väejuhi ja tollase Hiiumaa suurmaaomaniku Jacob de la Gardie eestvõttel. Klaasikoja hiilgeajal 17. sajandi keskpaigas töötas ettevõttes 30–35 inimest. Seal toodeti aknaklaasi, laboratooriuminõusid, apteegi- ja meditsiiniklaasi, tualettpudelid, viina-, mõõdu- ja silmaloputusklaasid. Konkurents Rootsis ja ülehinnatud Vene turg muutis klaasikoja tulud väikseks ning see sundis Axel Julius De la Gardie'd ettevõtte 1664. aastal sulgema. 

Hüti klaasikoja kunagises asukohas tegi väljakaevamisi 1958–1961 professor Maks Roosma. Tema uurimus avaldati 1966. aastal brošüürina "Hüti klaasikoda Hiiumaal". Väljakaevamistelt leiti ohtralt klaasikojas valminud toodete jälgi.

Hüti klaasikoja asukoht on arvatud ajaloomälestiseks.

* 
* 
* 
*

Viited
------

1. 1 2  Koht, kus aastail 1628–1664 asus esimene klaasikoda Eestis – Puhkus Eestis Vaadatud 13.12.2014.
2. ↑  Hüti klaasikoda kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* Hüti klaasikoda kultuurimälestiste riiklikus registris
**Spordiühing Ekstreempark** loodi grupi aktivistide poolt 12.aprill 2002.aastal eesmärgiga ühendada erinevaid huvigruppe ja populariseerida ekstreemsporti, matkamist ja vabaaja veetmist looduses. Järgime taastuvturismi põhimõtteid, edendamine, looduse ja puhta elukeskkonna kaitsmist. Algatame projekte ja tegevusi matka- ja turismi marssruutide väljatöötamiseks, matkaspordi arendamiseks ning võistluste korraldamiseks. Osaleme turismi alases koostöös.

Ekstreempark kuulub Võrumaa Spordiliitu *www.vorumaaspordiliit.ee* ja Võrumaa Turismiliitu *www.visitvoru.ee* ning on Eesti Aerutamisföderatsiooni *www.aerutaja.ee*, Haanja Rattaklubi *www.haanjarattaklubi.ee* ja Eesti Ronimisliidu *www.facebook.com/ronimisliit* liige.

Spordiühingus tegutseb kärestikuaerutajate ja kaljuronijate treeningugrupp.
Ekstreempargil on hea koostöö Võru- ja Põlvamaa Arenduskeskuse ja piirkonna turismivõrgustikega, ning mitmete Eestis tuntud koolitus- ja seiklusfirmadega.

Ekstreempargi hallata on kaks kodulehte *www.ekstreempark.ee* ja *www.vohandumaraton.ee*

Spordiühing Ekstreempark MTÜ on Võhandu Maratoni korraldaja. 

Ekstreempark Euroopa katusel, ELBRUS 5642 m 2013.a
"Charlotte Corday pärast Marat' mõrva", 1861, Nantes'i Kaunite Kunstide Muuseum
**Paul-Jacques-Aimé Baudry** (7. november 1828  –  17. jaanuar 1886) oli prantsuse maalikunstnik.

Elukäik
-------

Baudry sündis 1828. aastal Vendée departemangus La Roche-sur-Yonis. Ta õppis kunsti Michel Martin Drollingi käe all ja astus 1845 École des Beaux-Artsi. 1850. aastal võitis ta teose "Araxese kaldalt leitud Zenobia" eest Prix de Rome.

1857. aastal eksponeeritud tema "Leda", "Püha Ristija Johannes" ja "Beuli portree" said sel aastal esimese preemia. Kogu selle varajase perioodi jooksul valis Baudry tavaliselt mütoloogilisi või väljamõeldud teemasid, millest üks tähelepanuväärsemaid oli "Pärl ja laine" (1862).

Ainult korra proovis ta kätt ajaloolise maaliga, luues teose "Charlotte Corday pärast Marat' mõrva" (1861), aga naasis kohe eelistatult endiste teemade juurde ning maalides selliste oma aja kuulsate meeste nagu François Guizot', Charles Garnier' ja Edmond Abouti portreesid.

Baudry mainet kroonisid tema seinamaalingud, mis näitavad rikast kujutlusvõimet ja suurepärast kunstilist värvitunnetust, nagu võib näha Pariisi kassatsioonikohtu freskodel, Chantilly lossis, mõnes eramus, Hôtel Fouldis ja Hôtel Paivabutis ning ennekõike Palais Garnier' fuajee kaunistustes. Need, kokku üle 30 maali ning nende seas tantsu- ja muusikateemalised kujundlikud kompositsioonid, sündisid kunstnikul kümne aasta jooksul.

Baudry oli Académie des Beaux-Artsi liige.

Baudry suri Pariisis 1886. aastal.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Baudry kolleegid Paul Dubois ja Marius Jean Mercié koos kunstniku venna arhitekt Baudryga püstitasid tema hauasamba Pariisi Père-Lachaise'i kalmistule (1890). 

La Roche-sur-Yonis asuva Baudry kuju (1897) autor on skulptor Jean-Léon Gérôme.

Galerii
-------

* "Euterpe" (osa) Palais Garnier' sissekäigus"Euterpe" (osa) Palais Garnier' sissekäigus
* "Zenobia karjuste poolt leituna", u 1848"Zenobia karjuste poolt leituna", u 1848
* "Jakob ingliga maadlemas", 1853"Jakob ingliga maadlemas", 1853
* "Küürutava alasti mehe figuur", 1864–1874, Metropolitani muuseum New Yorgis"Küürutava alasti mehe figuur", 1864–1874, Metropolitani muuseum New Yorgis
* "Thalia muusa" Metropolitani muuseum New Yorgis"Thalia muusa" Metropolitani muuseum New Yorgis
* "Pärl ja laine", 1862, Prado muuseum"Pärl ja laine", 1862, Prado muuseum

Viited
------

1. ↑  Grunchec 1985, lk 147.
2. 1 2 3 4  Chisholm 1911. sfn viga: sihtkoht puudub: CITEREFChisholm1911 (spikker)
3. ↑  Larousse, Pierre (1869). *Grand Dictionnaire Universel [du XIXe Siecle Francais: A-Z 1805-76]*. France: Administration du Grand dictionnaire universel. lk 117.
Fábio Silva (2021)
**Fábio Daniel Soares Silva** (sündinud 19. juulil 2002 Gondomaris) on Portugali jalgpallur, kes mängib ründajana Šotimaa kõrgliigaklubis Rangers.

Ta alustas klubikarjääri Portugali klubis FC Porto. Portugali kõrgliigas debüteeris ta 10. augustil 2019 mängus Gil Vicente vastu. 17 aasta ja 222 päeva vanuselt sai Silva Porto kõige nooremaks mängijaks Portugali kõrgliigas, ületades rekordi Bruno Gamalt. 19. septembril 2019 mängis ta UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiri mängus BSC Young Boysi vastu ning sai Porto kõige nooremaks mängijaks Euroopa klubide võistlustel, ületades rekordi Rúben Nevesilt. Kuus päeva hiljem sai Silva Porto läbi aegade noorimaks mängijaks, kes on kuulunud algkoosseisu.

Porto meeskonnas lõi ta esimese värava 19. oktoobril 2019 Portugali karikamängus Coimbrõesi vastu, saades klubi ajaloo noorimaks väravalööjaks. Portugali kõrgliigas lõi Silva esimese värava kaheksa päeva hiljem mängus Famalicão vastu. Hooaja 2019–20 lõpus tuli ta Portoga Portugali meistriks.

2020. aasta septembris sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Wolverhampton Wanderers. Üleminekusumma oli 35 miljonit naelsterlingit, mis tegi Silva Wolverhampton Wanderersi läbi aegade suurimaks ostuks. Inglismaa kõrgliigas lõi Silva esimese värava 21. detsembril 2020 penaltist Burnley vastu.

2022. aasta juulis läks Silva üheks hooajaks laenule Belgia kõrgliigaklubisse RSC Anderlecht. Hooaja 2022/23 teises pooles oli ta laenul Hollandi kõrgliigaklubis PSV Eindhoven. 2023. aasta aprillis alistas ta PSV-ga Hollandi karikafinaalis penaltiseeria järel Amsterdami Ajaxi ning Silva lõi PSV võiduka penalti. 2024. aasta jaanuaris läks ta üheks hooajaks laenule Rangersi.

Alates 2017. aastast on Silva mänginud Portugali noortekoondistes.

Tema isa Jorge Silva on endine jalgpallur, kes mängis kahel korral ka Portugali koondises.

Saavutused
----------

Porto
* Primeira Liga: 2019–20
* Taça de Portugal: 2019–20

PSV
* KNVB beker: 2022–23

Viited
------

1. ↑  "Record-breaking teenage striker Silva joins Wolves". Wolverhampton Wanderers F.C. 5. september 2020.
2. ↑  "Wolves signing teenager Fabio Silva for £35m club record fee". Express & Star. 5. september 2020.
3. ↑  "Rangers Confirm Loan Signing Of Fabio Silva From Wolves" (Briti inglise). Rangers F.C. 28. detsember 2023. Vaadatud 2. jaanuaril 2024.
**Paiste** (*Switzerland Paiste AG*) on Šveitsis asuv löökpillide taldrikuid tootev ja väljatöötav ettevõte, mille asutas eestlane Mihkel Toomas Paiste. 

See on maailma suuruselt teine löökpillitaldrikute tootja. Ettevõtte nimeks olev sõna "paiste" tähendab eesti keeles sära, päikesepaistet. Paiste löökpillitaldrikuid on kasutanud paljud maailmakuulsad ansamblid.

Ettevõttele pani aluse Mihkel Toomas Paiste 1906. aastal Peterburis ja jätkas selle tegevust 1917. aastal Tallinnas. Pärast seda, kui Mihkli poeg Michail M. Paiste oli ettevõtte taaselustanud – esmalt 1940. aastal Poolas ja seejärel 1945. aastal Põhja-Saksamaal, kuhu ta perega siirdus –, liitus isa ettevõttega Robert Paiste. 1957. aastal kolis perekond Šveitsi. Pereettevõttes töötas ka Roberti noorem vend Toomas Paiste. 

2003. aastast on pereäri juhtinud Robert Paiste vennapoeg Erik.

2008. aastal tegi Switzerland Paiste AG taldrikud ka ansamblile Metsatöll.

Viited
------

1. ↑  In Memory of Robert Paiste (inglise keeles)
2. ↑  Marlen Rein. Trummitaldrikute tippklass. Arter, 26. november 2016

Välislingid
-----------

* Perekonnalugu ettevõtte kodulehel (inglise keeles)
Marju Kuut ja Uku Kuut 1993. aastal
**Uku Sulev Kuut** (8. juuli 1966 – 22. september 2017) oli eesti muusik ja helilooja.

Ta produtseeris Ameerika Ühendriikide ja Rootsi artistide muusikat, peamiselt džässi ja rütmibluusi stiilis.

2014. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel oli tema "Grand Hotel" nomineeritud aasta elektroonikaalbumi kategoorias.

2009–2010 oli ta Vormsi vallavanem.

Kuut suri 22. septembril 2017 amüotroofsesse lateraalskleroosi.

2021. aastal esilinastus temast režissöör Ivar Murdi tehtud portreefilm "U.Q.".

Isiklikku
---------

Tema ema oli Marju Kuut.

Viited
------

1. 1 2 3  "Suri muusik Uku Kuut". *ERR*. 23. september 2017. Vaadatud 23. september 2017.
2. ↑  Suri endine Vormsi vallavanem Uku Kuut. Lääne Elu, 23. september 2017
3. ↑  Marju Kuut toetab plaadimüügiga poeg Uku Kuuti. Õhtuleht, 8. juuli 2017

Kirjandus
---------

* Intervjuu "Marju ja Uku". Marju Kuut ja Uku Kuut (elust välismaal, pereelust, usust). Intervjueerija Kalle Kurg. Ajakiri Sina ja Mina
* Merike Pitk. "Uku ja Kertu Kuut: kõige olulisem on jätta haigele alles inimväärikus". Saarte Hääl, 3. september 2014

Välislingid
-----------

* Haud Tornimäe uuel kalmistul
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib matemaatika harust; topoloogia all võidakse mõista ka topoloogilise ruumi kõigi lahtiste hulkade kogumit (topoloogia (hulk)) või topoloogilisi omadusi; elektroonika mõiste kohta vaata artiklit Mikrolülituse topoloogia; 3D-modelleerimise viisi kohta vaata Topoloogia (3D-modelleerimine).* |

---

**Topoloogia** on matemaatika haru, mis uurib kujundite omadusi, mis on invariantsed topoloogiliste teisenduste suhtes. Sõna "topoloogia" tuleb kreekakeelsetest sõnadest *topos* (koht) ja *logos* (sõna, mõiste, õpetus).

Kujundi all mõeldakse topoloogias punktihulka, mille alamhulgad rahuldavad teatud aksioome. Neid kujundeid nimetatakse topoloogilisteks ruumideks. Praktiliselt iga kujundit mõne teise geomeetria (afiinse geomeetria, projektiivse geomeetria, diferentsiaalgeomeetria jne) tähenduses saab loomulikul moel vaadelda topoloogilise ruumina. Selles mõttes on topoloogia kõige üldisem geomeetria. Topoloogia uurib ka sõlmedega seotut.

Topoloogia peamine ülesanne on tuua välja ja uurida ruumide selliseid topoloogilisi omadusi, mis ei muutu topoloogilistel teisendustel – topoloogilisi invariante. Tähtsaimate topoloogiliste invariantide hulka kuuluvad näiteks sidusus, kompaktsus, mõõde, kaal, fundamentaalrühm, homoloogiarühmad jne. 

Samuti selgitab ja uurib topoloogia pidevuse ideed. Intuitiivselt väljendab see ruumi ja aja fundamentaalseid omadusi ning järelikult on sel tunnetuse seisukohast fundamentaalne tähtsus. Vastavalt ilmub topoloogia, milles pidevuse idee saab matemaatilise kehastuse, loomulikul moel enamikus matemaatika harudes. Ühenduses algebraga moodustab topoloogia matemaatika üldise aluse ja aitab kaasa selle ühtsusele.

Vaata ka
--------

* Algebraline topoloogia
* Diferentsiaaltopoloogia
* Kombinatoorne topoloogia
* Üldtopoloogia

Viited
------

1. ↑   Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
2. ↑  А. В. Архангельский. Топология. – И. М. Виноградов (peatoimetaja). *Математическая энциклопедия*, т. 5, М. 1985, с. 394–395.
Juri Kukin
**Juri Kukin** (vene keeles **Юрий Алексеевич Кукин**) (17. juuli 1932, Sjasstroi, Leningradi oblast – 7. juuli 2011) oli vene luuletaja ja muusik.

1954. aastal lõpetas ta punase diplomiga Leningradi Lesgafti-nimelise Kehakultuuri Instituudi. 

1973. aastani elas ta Petrodvoretsis ja töötas iluuisutamistreenerina Petrodvoretsi, Lomonossovi ja Leningradi lastespordikoolides. 1960. aastatel osales ta geoloogia ekspeditsioonides Mägi-Šorias, Kamtšatkas, Kaug-Idas ja Pamiiris.

Lapsepõlves oli Juri Kukini harrastuseks muusika, ta mängis džäzz-rühmas trumme. Aastast 1948 hakkas ta laule kirjutama ja esinema ning mängis 7-keelelist kitarri. Tema laulud oli populaarsed turistide ja geoloogide seas. 

Juri Kukin on mitmete konkursside ja festivalide laureaat. Aastast 1968 esines ta Lenkontserdi artistina, alates 1971. aastast ta töötas Leningradi oblasti filharmoonias, alates 1979. Lenkontserdis, alates 1988. aastast Leningradi "Benefise" teater-stuudiumis. 

"Meloodia" firmas ilmus tal kaks plaati (1988, 1990). Samuti ilmusid tal audiokassettid, CD ja laulude kogumikud.
**Hinnapäring** (ingl.k. *Request for Quotation; RFQ*) on hankedokument ja hankeliik, mida kasutatakse siis, kui soovitakse teada, kuidas tarnija suudab täita omalt poolt täpse toote või teenuse spetsifikatsiooni nõudeid. *RFQ*-d kasutatakse sageli juhul, kui on tegemist rangelt struktureeritud, keeruka hankeprotsessiga konkurentsitihedas keskkonnas. Tüüpiliselt pole vajadust pidada tarnijatega läbirääkimisi, kuna päringus on esitatud selged objektiivsed kriteeriumid, mille abil pakkumusi hinnatakse*. RFQ* kasutamine on laialt levinud hästi tuntud standardsete toodete hankimisel. 

Tarnija spetsiifilisi tugevusi on võimalik kasutada, küsides võimalikelt tarnijatelt mitte niivõrd konkreetset objekti toote või teenuse näol, vaid pigem lahendust kirjeldatud vajaduse rahuldamiseks. Mida enam avatult kirjeldatakse hankija poolt hankeobjekti, seda enam saadakse tõenäoliselt erinevaid lahendusvariante. Teatud juhtudel võib mõni pakkumus muuta hankija vaatenurka sedavõrd, et hankevajadust ja hankeobjekti võidakse täpsustada ja koostada uus päring.

Hinnapäringu protsessis:

* küsitakse täpselt kirjeldatud (üksikasjaliku spetsifikatsiooniga) toote või teenuse hinda;
* koostatakse detailne tootespetsifikatsioon või teenuse kirjeldus;
* on tarnija valikul tähtsaim kriteerium tema konkurentsivõimelisus.

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
**Ilse Rahnel** (aastani 1952 **Ilse Uus**; 8. mai 1916 Suursaar, Soome Suurvürstiriik – 6. märts 1995 Abja-Paluoja) oli Eesti kergejõustiklane.

1934 lõpetas ta Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi.

1933–1944 tuli ta individuaalselt 9 korda Eesti meistriks: 5 korda 100 m jooksus, 2 korda 400 m jooksus, 1 kord 200 m jooksus ja 80 m tõkkejooksus. Peale selle oli 7 korda Eesti meistrivõistlustel teine ja 7 korda kolmas. Ta tuli 10 korda Eesti meistriks 4 x 100 m teatejooksus.

Ta osales 1940 Balti matšil ja 1936–1937 SELLi mängudel.

1934–1940 oli ta Kergejõustikuliidu naisosakonna esinaise asetäitja ja Naiste Kehakultuuri Liidu varahoidja.

1944 ta arreteeriti ja seejärel oli 5 aastat Nahhodka vangilaagris. Hiljem töötas ta Tallinna Draamateatris ja 22 aastat Abja-Paluoja raamatupoes.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Biograafia ESBL-is (vaadatud 05.02.2016)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* Tunglakandja Mulgimaalt, Sakala, 13. mai 2006