recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Halli efekti selgituseks:   
 *B* ‒ magnetiline induktsioon;   
 *I* ‒ elektrivool;   
 *U*H ‒ Halli pinge, mis tekib magnetvälja ja voolu koosmõjul
**Halli efekt** on niisugune füüsikaline nähtus, mille korral elektrijuhis, mis paikneb püsivas magnetväljas ja mida läbib elektrivool, tekib elektriväli, kusjuures selle elektrivälja suund on risti magnetvälja suunaga ja ka juhti läbiva voolu suunaga. Selle elektrivälja põhjustatud potentsiaalide vahet nimetatakse Halli pingeks *U*H ja seda väljendab valem 

{\displaystyle U\_{\mathrm {H} }=A\_{\mathrm {H} }\,{\frac {IB}{d}},}
kus *I* on juhti läbiv vool, *B* ‒ magnetiline induktsioon, *d* ‒ juhi paksus ja *A*H ‒ Halli konstant, mis on pöördvõrdeline vabade laengukandjate tihedusega elektrijuhis.

Halli efekti põhjustab laengukandjate kõrvalekalle elektrijuhis magnetvälja mõjul risti voolu suunaga. Metallides, kus vabade laengukandjate kontsentratsioon on suur, avaldub Halli efekt nõrgalt, sest nende Halli konstant on väike. Märksa suurem Halli pinge tekib pooljuhtides.

Halli efekti on võimalik rakendada näiteks magnetomeetrina magnetilise induktsiooni mõõtmiseks: kui läbi pooljuhtplaadi juhtida vool *I*, siis sellest põhjustatud Halli pinge *U*H väärtuse järgi saab ülaltoodud valemi abil arvutada magnetilise induktsiooni *B*. CMOS-tehnoloogia järgi valmistatud Halli andureid kasutatakse ka nurga, pöörete arvu, asendi, kiirenduse jm suuruste mõõtmiseks.

Ameerika füüsik Edwin Hall kirjeldas hiljem tema järgi nimetatud nähtust 1879. aastal.

Vaata ka
--------

* Halli konstant
* Halli tajur

Viited
------

1. ↑  E. Hall: *On a New Action of a Magnet on Electric Currents.* In: *American Journal of Mathematics.* Bd.2, 1879, S. 287–292 (Originalarbeit, Abstract).

Välislingid
-----------

* Hall effect
Kitsamas tähenduses on **majandusmudel** teoreetiline mõttekäik, mis seletab muutujatevaheliste loogiliste ja/või kvantitatiivsete seoste kaudu mingi majandusnähtuse toimumist. Majandusmudeli all võidakse mõelda ka majanduse üldist korraldust, näiteks turumajandust või plaanimajandust. Teoreetilised mudelid on alati lihtsustatud, enamasti on neist välja jäetud kõik, mis ei ole teemakohase põhjenduse esitamiseks vajalikud. Teoreetiline mudel ei saa üldjuhul ennustada tegelikke mõõdetavaid suurusi.

Tüüpiline teoreetiline majandusmudel käsitleb indiviidide kasulikkust (heaolu) sõltuvana sissetulekust, jätab aga kõrvale sotsiaalsed vajadused (näiteks suhted teiste inimestega). Mudeli tüüpiliseks eesmärgiks on majanduses osalejate valikute seletamine. Näiteks peab inimene otsustama, kui palju tarbida ja kui palju säästa, s.t kuidas jagada ressursse tänase ja homse vahel. Tavaliselt antakse olevikku ja tulevikku võrreldes tulevikule väiksem osakaal (diskonteerimine) – nii kirjeldatakse asjaolu, et inimesed pööravad tulevikule vähem tähelepanu kui olevikule.

Vaata ka
--------

* Ettevõtlusvormid
**Majasokk** (õieti **Hildur Sokk** või **preili Sokk**; rootsi keeles **Husbocken**, õieti **fröken Hildur Bock**) on keskne tegelane Astrid Lindgreni Karlssoni-lugude teises ja kolmandas osas. 

Tegemist on vanema vallalise daamiga, koduabilisega, kes palub end kutsuda majapidajannaks. Ta elab koos oma õe Friidaga Stockholmis Frej tänavas ning läbisaamine õega on kõike muud kui sõbralik. Sokk räägib sellest sageli üht-teist. Raamatus mainitakse, et kui preili Sokk naerab, siis kõlab see üpris jubedalt. Kui ta laulma juhtub, palub Karlsson tal see lõpetada, kuni mõni võib Karlssoni enese sõnul arvata, et too peksab Majasokku. Sokk on võrratu kokk, kes suudab ühtmoodi hästi küpsetada saiakesi, valmistada ühepajatoitu, kanapraadi, pannkooke jne, mistõttu Karlsson temast väga lugu peab, ehkki seda eriti välja ei näita.

Hildur Sokk satub perekond Svantessonide juurde koduabiliseks pärast seda, kui pereema haigestub ning peab sõitma maale end välja puhkama. Esialgu on daam käre ning läbisaamine Väikevennaga ei suju kuidagi. Appi tõttab Karlsson, kes otsustab, et Majasokku tuleb tirriteerda - see olevat sama, mis "irriteerima", ent kõlab Karlssoni sõnade kohaselt palju põrgulikumalt.

Hiljem Väikevenna ja Karlssoni ning Majasoku läbisaamine paraneb ning teose lõpuosas leiab ta armastuse - Svantessonide kauge sugulase, turtsaka vanapoisi onu Juliuse, kes on Stockholmi käima tulnud. Hildur otsustab Juliuse juurde Västergötlandi kolida ning nimetab end "juba niisama hästi kui proua Janssoniks".
Rooma Väike-Aasia provintsid Trajanuse ajal, sealhulgas Galaatia
**Galaatia** oli Rooma keisririigi provints Anatoolias (tänapäeva Kesk-Türgi). Selle asutas esimene keiser Augustus (30 eKr – 14 pKr) aastal 25 eKr, hõlmates enamiku endisest sõltumatust keldi Galaatiast, mille pealinn oli Ancyra.

Tetrarhia aja Diocletianuse reformidega selle põhja- ja lõunaosa eraldati, et moodustada vastavalt Paflagoonia provintsi lõunaosa ja Lükaoonia provints.

Umbes aastal 398 pKr, Arcadiuse valitsemisajal, jagati see kaheks provintsiks: **Galatia Prima** ja **Galatia Secunda** või **Salutaris**. Galaatia Prima hõlmas vana provintsi kirdeosa, selle pealinn oli Ancyra ja seda juhtis *consularis*. Salutaris hõlmas vana provintsi edelaosa ja seda juhtis *praeses*, kes asus Pessinuses. Mõlemad provintsid olid osa Pontuse diötseesist. Justinianus I taasühendas provintsid lühikeseks ajaks aastatel 536–548. Kuigi ala liidendati 7. sajandi teises pooles lõpuks uude Anatolikoni teemasse, säilisid jäljed vanast provintsihaldusest kuni 8. sajandi alguseni.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Kreeka kuningast, samanimelise Konstantinoopoli patriarhi kohta vaata artiklit Konstantínos I (patriarh).* |

---

Konstantínos I
**Konstantínos I** (2. august 1868 Ateena – 11. jaanuar 1923 Palermo) oli hellenite (Kreeka) kuningas.

Konstantínos oli hellenite kuninga Geórgios I vanim poeg, kes sai troonile 1913. aastal pärast seda, kui ta kuningast isa oli atentaadi käigus surma saanud. Tema kaks valitsusaega ei kujunenud aga edukaks.

Esimese maailmasõja ajal ei tahtnud Saksa-sõbralik Konstantínos Saksamaale sõda kuulutada. Seepeale ähvardas Suurbritannia Ateenat pommitada, kui Konstantínos troonist ei loobu. Konstantínos läks eksiili ja võttis vanima poja Geórgiose endaga kaasa. Uueks kuningaks sai keskmine poeg Aléxandros I, kes kuulutaski Saksamaale sõja. Konstantínos ise ei tunnistanud kunagi Aléxandrost kuningaks, vaid ainult regendiks.

Kolm aastat hiljem suri Aléxandros veremürgistusse, mille sai ahvi hammustusest, ja Konstantínos I pääses referendumi tulemusena 19. detsembril 1920 troonile tagasi. Rahvas eelistas Konstantínost Aléxandrose tütrele Alexandrale, kes oli sündinud pärast oma isa surma. Alexandra sai pärast Jugoslaavia kuningannaks.

1919. aastal puhkes sõda Türgiga, mis kestis 1922. aastani. Kreeka sai sõjas lüüa ja pärast kaotust Smyrna lahingus sundis sõjavägi 27. septembril 1922 Konstantínose taas troonist loobuma. Geórgios krooniti uueks kuningaks.

Perekond
--------

Konstantínos abiellus 27. oktoobril 1889 Preisimaa printsessi Sophiega, kes oli Preisimaa kuninga ja Saksa keisri Friedrich III ja Suurbritannia printsessi Victoria tütar. Abielust sündisid:

* Geórgios II (1890–1947), hellenite kuningas 1922–1924 ja 1935–1947.
* Aléxandros I (1893–1920), hellenite kuningas 1917–1920.
* Eléni (Helena; (1896–1982), oli abielus Rumeenia kuninga Carol II-ga
* Pávlos I (1901–1964), hellenite kuningas 1947–1964
* Iríni (1904–1974), oli abielus neljanda Aosta hertsogi Aimonega
* Ekateríni (1913–2007), oli abielus major Richard Brandramiga

### Sugupuu

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  **Hellenite kuningasKonstantínos I(1868–1923)**  | Hellenite kuningas Geórgios I(1845–1913) | Taani kuningas Christian IX(1863–1906) | Glücksburgi hertsog Friedrich Wilhelm(1785–1831) |
| Hessen-Kasseli printsess Luise Karoline(1789–1867) |
| Hessen-Kasseli printsess Louise | Hessen-Kasseli maakrahv Wilhelm X(1787–1867) |
| Taani printsess Louise Charlotte(1789–1864) |
| Suurvürstinna Olga Konstantinovna(1851–1926) | Suurvürst Konstantin Nikolajevitš(1827–1892) | Venemaa keiser Nikolai I(1796–1855) |
| Preisimaa printsess Charlotte(1798–1860) |
| Saksi-Altenburgi printsess Alexandra(1830–1911) | Saksi-Altenburgi hertsog Joseph(1789–1868) |
| Württembergi printsess Amalie(1799–1848) |

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Geórgios I** | **Hellenite kuningas**1913–1917 | Järgnev**Aléxandros I** |
| Eelnev**Aléxandros I** | **Hellenite kuningas**1920–1922 | Järgnev**Geórgios II** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tarbijalikust mõtteviisist ja käitumisest; tarbijate õigusi kaitsva liikumise kohta vaata artiklit Tarbijaõiguslus* |

---

**Konsumerism** on tarbimisühiskonnale omane mõtteviis ja käitumine, mis väljendub kaupade ja teenuste tarbimises üle vajaduste. Konsumerism tähendab tarbimist tarbimise enda ja sellega seotud sotsiaalsete hüvede pärast.

Ajalugu
-------

USA-s oldi 1920. aastate alguseks jõudnud mass-tootmisega sellisele tasemele, et ähvardas ületootmine. Uusi tooteid oli üha raskem müüa, kuna inimeste esmased vajadused olid enamasti rahuldatud. Reklaamiti eelkõige kaupade praktilisi väärtusi. Peamiselt Edward Bernaysi suhtekorralduslike tegevuste tulemusena hakati rõhutama pigem inimeste soove ja tahtmisi. Hakati näitama, kuidas konkreetsed tooted neile rahuldust ja rõõmu pakuvad, nendega sobituvad, nende staatust ja isiksust näitavad jne. Nii näiteks kirjutas Wall Streeti pankur Paul Mazur: 

> „Me peame muutma ameeriklaste tarbimiskultuuri - vajadustepõhisest soovidepõhiseks. Inimesi tuleb treenida soovima uusi asju isegi siis kui senised on veel täiesti kõlblikud. Soovid peavad hakkama varjutama vajadusi."
> 
> 
> 

President Herbert Hoover oli veendunud, et konsumerism on ameerika elu mootor:

> „Inimestest tuleb kujundada pidevalt muutuvad õnne masinad, see on majandusliku arengu võti."
> 
> 
>

Vaata ka
--------

* Tarbimisharjumuste muutmine
* Enesetähtsustamise sajand

Viited
------

1. ↑  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 01.12.2011)
2. ↑  "We must shift America from a needs- to a desires-culture. People must be trained to desire, to want new things, even before the old have been entirely consumed. [...] Man's desires must overshadow his needs." – From a 1927 article by Mazur in the *Harvard Business Review*.
3. ↑  *Happiness Machines* at BBC Online (archive copy), 29:30-30:00
Austria keisri ja Ungari kuninga vapid koos kujutatuna, keskel Habsburgi-Lotringi dünastia vapp (1915).
**Austria-Ungari keiser** on tinglik nimetus Habsburgist Austria keisri ja Ungari kuninga kohta ühes isikus aastatel 1867–1918. Neid oli kaks:

* 1867–1916 Franz Joseph I (ungari keeles I. Ferenc József; 1830–1916), Austria keiser alates 1848;
* 1916–1918 Karl I (ungari keeles IV. Károly; 1887–1922).

Austria keiser oli juba alates 1804. aastast ühtlasi ka Ungari kuningas, kuid kuni 1867. aastani polnud viimasel tiitlil eraldiseisvat tähtsust, sest keiser oli ka Böömimaa, Dalmaatsia, Horvaatia, Slavoonia, Galiitsia, Lodomeeria, Illüüria ja Jeruusalemma kuningas, kuid pärast Preisi-Austria sõda tehtud otsust tõsta Ungari riigisiseselt Austriaga võrdsesse staatusse muudeti Austria keisririik Austria-Ungari kaksikmonarhiaks. Riigipea ametlikuks nimetuseks Austria-Ungari keiser küll polnud, kuid et ta kõrgeim tiitel oli keiser ja ta valitses Austria-Ungari riiki, on teda selleks nimetatud.
Aastal 1918 Austria-Ungaris monarhia kaotati, kui riik Esimeses maailmasõjas lüüa sai ja lagunes.

Välislingid
-----------

* Karl I. Kaiser von Österreich-Ungarn
* Bahn frei für die Heiligsprechung?. Viimases artiklis on ka öeldud, et sellist tiitlit nagu Austria-Ungari keiser reaalselt ei eksisteerinud. Õigem oleks aga Austria-Ungari valitsejat nimetada kas Austria-Ungari monarhiks või Austria keisriks (ja Ungari kuningaks).
**Austria Isabella** (1501–1526) oli Taani kuninga Christian II naine. Ta pärines Habsburgide soost.

Isabella sündis Brüsselis Burgundia hertsogi Philipp Ilusa ja Kastiilia printsessi Juana tütrena. Tema isapoolne vanaisa oli Saksa-Rooma keiser Maximilian I. Vanaema, Burgundia pärijanna Maria, oli juba surnud. Emapoolne vanaisa oli Aragóni kuningas Fernando II, vanaema aga Kastiilia kuninganna Isabel I. Tal olid vennad Ferdinand ja Karl V ning õed Eleonore, Maria ja Katharina.

12. augustil 1515 abiellus ta Taani kuninga Christian II-ga, kes oli temast 20 aastat vanem. Pruut ja peigmees olid abielu sõlmimise ajal eri riikides. Alles järgmisel aastal eskortis Norra peapiiskop ta Kopenhaagenisse. Isabellale anti uueks nimeks Elisabeth.

Esialgu olid kuninga suhted oma naise ja tema perega halvad. Saksa keisrit vihastas, et Dyveke Willums, kes oli olnud kuninga armuke 1507. aastast saadik, ei loovutanud oma kohta teismelisele tüdrukule, kuid Dyveke suri 1517 (kahtlustatakse mürgitamist) ning seejärel paranesid abielupaari suhted märgatavalt. Isabella sünnitas kuus last:

* Christian (1516–1516)
* Hans (21. detsember 1518 – 2. juuli 1532)
* Maximilian (4. juuli 1519 – 4. juuli 1519)
* Filip (4. juuli 1519 – 1520)
* Dorothea (10. november 1520 – 20. september 1580)
* Christina (1521 – 10. detsember 1590)

1523 toimus paleepööre, Christian kukutati ja võimule tuli tolle onu hertsog Frederik I. Frederik pagendas Christiani, ent lubas Isabellal jääda Taani ja maksta talle isegi pensioni. Isabella kirjutas talle vastuse, milles teatas: "*Ubi rex meus, ibi regna mea*" (kus on mu kuningas, seal on mu kuningriik). Ta lahkus koos oma mehega Hollandisse, kus hakkas elama oma tädi, Hollandi asehaduri Austria Margarete juures. Ta suri 24-aastaselt Gentis.
**Mart Laidmets** (sündinud 8. juulil 1975) on Eesti riigiametnik.

Mart Laidmets lõpetas 1993. aastal Noarootsi Gümnaasiumi 1. lennu. 2000. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ajaloo erialal. Aastatel 2001–2002 täiendas ta end stipendiaadina Uppsala Ülikoolis.

Ta oli Koonderakonna juhatuse liige ja noorteühenduse esimees, ajavahemikul 1994–1995, 1996–1997, 1999–2001 töötas erakonna Riigikogu fraktsiooni nõunikuna, aastatel 1997–1999 peaminister Mart Siimanni abina.

Aastatel 2002–2009 töötas ta Rektorite Nõukogu tegevsekretärina. 

2009. aastal sai temast Haridus- ja Teadusministeeriumis kõrghariduse osakonna juhataja. Aastatel 2013–2018 töötas ta Haridus- ja Teadusministeeriumi üld- ja kutsehariduse ning noortevaldkonna ja koolivõrgu asekantslerina. 2018. aasta augustist oli ta Sihtasutus Innove juhatuse liige. Alates 25. jaanuarist 2019 kuni 8. augustini 2021 oli Mart Laidmets Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler. 

Alates 9. augustist 2021 oli ta Haridus- ja Noorteameti peadirektori asetäitja peadirektori ülesannetes, olles vahetanud selles ametis välja ametit esimesel tegutsemisaastal juhtinud Ulla Ilissoni. Haridus- ja teadusministeerium vabastas ta sama aasta 1. detsembrist ametist, heites talle ette volituste ületamist.

Tartu halduskohus tunnistas 20. juulil 2022 haridus- ja teadusminister Liina Kersna vastava käskkirja õigusvastaseks ning muutis ka teenistusest vabastamise aluse vabastamiseks avaliku teenistuse seaduse paragrahvi alusel, mis puudutab teenistustähtaja möödumist. Kohtuotsus on jõustunud.

Viited
------

1. ↑  Raigla, Malle-Liisa. Haridusministeeriumi kantsleriks saab Mart Laidmets. Lääne Elu, 24. jaanuar 2019.
2. ↑  Haridusministeeriumi asekantsler Mart Laidmets lahkub ametist. ERR, 26. juuli 2018.
3. ↑  Augustist juhita olnud haridus- ja noorteamet saab konkursiga uue peadirektori. Postimees, 4. oktoober 2021.
4. ↑  Haridusministeerium vallandab HARNO juhi kohusetäitja Laidmetsa. ERR, 17. november 2021.
5. ↑  "Mart Laidmets võitis kohtus ministeeriumi". *ERR*. 20. juuli 2022. Vaadatud 06.10.2022.
6. ↑  "Ministeerium loobus Laidmetsaga edasi vaidlemisest". *ERR*. 23. august 2022. Vaadatud 06.10.2022.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastatel 1905–1921 eksisteerinud Venemaa erakonnast. Muude sarnase nimega erakondade kohta vaata täpsustuslehekülge Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei.* |

---

**Konstitutsioonilis-Demokraatlik Partei** ehk KD partei ehk **kadettide partei** (Конституционно-демократическая партия) oli poliitiline partei Venemaa keisririigis 1905. aasta oktoobrist kuni 1921. aastani.

Partei asutamine
----------------

KD Partei asutati 1905. aasta oktoobris kahe poliitilise liikumise Vabastusliit (*«Союз освобождения»*) ja Semstvolaste-Konstitutsionalistide Liit (*«Союза земцев – конституционалистов»*) ühinemisel.

KD Partei juhtivpoliitikuteks olid: Pavel Miljukov, Vladimir Nabokov, Vladimir Vernadski, Pjotr Gerassimov, Pavel Dolgorukov, vürst Georgi Lvov (hilisem Ajutise Valitsuse esimees), Nikolai Spassokukotski, Andrei Šingarev, Pjotr Struve, Sergei Muromtsev. Partei oli 20. sajandi alguses kõige suurema toetuskonnaga poliitiline partei Venemaa keisririigis, omades toetust nii demokraatlikult meelestatud haritlaste, kui ka liberaalsete maaomanike seas. 

Partei häälekandjateks olid ajalehed Retš (Kõne) (*«Речь»*) ja ajakiri Rahva Vabaduse Partei Teatised (*«Вестник партии народной свободы»*).

Partei programm
---------------

KD Partei programmi põhiteesiks oli Venemaal senise keisri isevalitsemisvormi vahetamine konstitutsioonilise monarhiaga.

Viited
------

1. ↑  Убийство Кокошкина и Шингарева
**Schrödingeri võrrand** on lineaarne osatuletisega diferentsiaalvõrrand, mis võimaldab arvutada kvantmehaanilise süsteemi osakese lainefunktsiooni. Enamasti kasutatakse seda elektronide lainefunktsiooni arvutamiseks aatomis või molekulis. Võrrandi autor on austria füüsik Erwin Schrödinger, kelle järgi on võrrand ka nimetatud. Seda peetakse kvantmehaanika üheks kõige kesksemaks ja olulisemaks avastuseks. Võrrand avalikustati 1926. aastal ning 1933. aastal sai Schrödinger selle eest Nobeli füüsikaauhinna. 

Schrödingeri võrrand leiab rohkem kasutust just mitterelativistlikus kvantmehaanikas. Asjaolu, st selles võrrandis on ajalised ja ruumilised vabadusastmed selgelt eristatud, muudab selle kasutamise relativistlikus kvantmehaanikas üldjuhul ebamugavaks.

Üldkuju
-------

### Ajast sõltuv võrrand

Kõige üldisemalt võib Schrödingeri võrrandi kirja panna kujul

{\displaystyle \mathrm {i} \hbar {\frac {\partial }{\partial t}}|\,\psi (t)\rangle ={\hat {H}}|\,\psi (t)\rangle },
kus {\displaystyle i\,} on imaginaarühik, {\displaystyle \hbar } on taandatud Plancki konstant, {\displaystyle |\psi (t)\rangle } on süsteemi olekuvektor (ket-vektor), {\displaystyle t} on aeg ja {\displaystyle {\hat {H}}} on süsteemi Hamiltoni operaator.

### Ajast sõltumatu võrrand

Võrrandit on võimalik esitada ka ilma aja sõltuvuseta. See avaldub kujul

{\displaystyle {\hat {H}}\Psi =E\Psi },

kus {\displaystyle \Psi } on lainefunktsioon ja {\displaystyle E} on süsteemi energia.

Osake kolmemõõtmelises ruumis
-----------------------------

Kolmemõõtmelises ruumis asuvat spinnita osakest kirjeldab võrrand

{\displaystyle i\hbar {\frac {\partial }{\partial t}}\Psi (\mathbf {r} ,\,t)=-{\frac {\hbar ^{2}}{2m}}\nabla ^{2}\Psi (\mathbf {r} ,\,t)+V(\mathbf {r} ,t)\Psi (\mathbf {r} ,\,t)}
kus

* {\displaystyle i\,} on imaginaarühik,
* {\displaystyle \hbar } on taandatud Plancki konstant,
* {\displaystyle \mathbf {r} =(x,y,z)} on osakese asukoht,
* {\displaystyle \Psi (\mathbf {r} ,t)} on lainefunktsioon, mille moodul annab tõenäosustiheduse leidmaks osakest punktist **r** ajahetkel *t*.
* {\displaystyle m\,} on osakese mass.
* {\displaystyle V(\mathbf {r} ,t)} on osakese potentsiaalne energia punktis **r** hetkel *t*.
* {\displaystyle \nabla ^{2}} on Laplace'i operaator.

Antud süsteemi Hamiltoni operaator on seega kujul

{\displaystyle {\hat {H}}=-{\frac {\hbar ^{2}}{2m}}\Delta +V(\mathbf {r} ,t)}.

Vaata ka
--------

* Diraci võrrand
* Heisenbergi pilt
* Schrödingeri pilt
* Von Neumanni võrrand

Viited
------


1. ↑  Peter Atkins, Loretta Jones (2012). *Keemia alused. Teekond teadmiste juurde. Neljas väljaanne*. New York: W.H. FREEMAN & Co. Lk 974.
Amager satelliidifotol
**Amager** on saar Sundis Sjællandi idaranniku lähedal pindalaga 96,29 km². Saar jaguneb halduslikult Kopenhaageni, Tårnby valla ja Dragøri valla vahel. Elanikke on saarel 160 000, neist 107 200 elab Kopenhaagenis. See on Taani kõige tihedama asustusega saar. Amager on ühendatud paljude sildadega Sjællandiga (sh Knippelsbro ja Langebro) ning Øresundi silla ja tunneliga Rootsiga.

Teise maailmasõja ajal suurendati saart kunstlikult merepõhja täites ja kuivendades. Seda ala saare lääneosas, mis on tuntud nimega Kalvebod Fælled, kasutas varem sõjavägi, tänapäeval on seal pargid ning karja- ja heinamaad. Teise maailmasõja lõppedes asutati saarel laager Saksa põgenikele.

Saarel asub Kopenhaageni Kastrupi lennujaam. Saare idakaldal asub Amager Strandpark. 

Kesklinnaga ühendab saart ka Kopenhaageni metroo.

Viited
------

1. ↑  Christensen, Else; Busch, Niels-Peter Granzow (4. aprill 2023). "Surmasõit üle Läänemere". *Imeline Ajalugu*. Vaadatud 21. mail 2023.
**Kyrie Andrew Irving** (sündinud 23. märtsil 1992 Melbourne'is, Austraalias) on USA elukutseline korvpallur, kes mängib 2019. aastast NBA klubis Brooklyn Nets.

NBA karjäär
-----------

2011. aasta NBA *draft'*ist esimese valikuna Cleveland Cavaliersi värvatud Irving tõi debüüthooajal keskmiselt 18,5 punkti ja 5,4 resultatiivset söötu mängus ning valiti 2012. aasta NBA parimaks uustulnukaks. Cavaliersis kokku kuus aastat mänginud Irving tuli 2016. aastal NBA meistriks, kui finaalseerias alistati 4 : 3 Golden State Warriors.

2017. aasta suvel vahetati Irving Isaiah Thomase ja Jae Crowderi vastu Boston Celticsisse, kelle eest tõi ta kahe hooajaga keskmiselt 24,1 punkti, 4,4 lauapalli ja 6,1 tulemuslikku söötu mängus.

2019. aasta suvel siirdus Irving vabaagendina Brooklyn Netsi. 2019/20. hooajal õlavigastuse tõttu vaid 20 kohtumist kaasa teinud Irvingu arvele jäi keskmiselt 27,4 punkti, 5,2 lauapalli ja 6,4 resultatiivset söötu mängus.

Saavutused
----------

* NBA meister (2016)
* Kuus korda valitud NBA tähtede mängule (2013–2015, 2017–2019)
* NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (2014)
* NBA sümboolne teine viisik (2019)
* NBA sümboolne kolmas viisik (2015)
* NBA aasta parim uustulnuk (2011)
* NBA uustulnukate esiviisik (2011)
* NBA kolmepunktivisete võistluse võitja (2013)

Rahvuskoondis
-------------

Kyrie Irving tuli USA korvpallikoondisega 2014. aastal maailmameistriks ja 2016. aastal olümpiavõitjaks.

Isiklikku
---------

Irving on intervjuus väitnud, et tema arvates on Maa lame. Hiljem on ta väitnud, et tegi nalja. Muuhulgas usub Irving vandenõuteooriaid, mille kohaselt korraldas John F. Kennedy mõrva USA Föderaalreserv ning Luure Keskagentuur üritas mõrvata Bob Marleyt. 

Kyrie Irving on vaktsineerimisvastane. Brooklyn Nets eemaldas ta oktoobris 2021 oma nimekirjast kuni ta end koroonaviiruse vastu vaktsineerida laseb.

Vaata ka
--------

NBA drafti esimeste valikute loend

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* Kyrie Irving – NBA.com
* Kyrie Irving – Basketball-Reference.com
Sandra Dee

**Sandra Dee** (sünninimi **Alexandra Zuck**; 23. aprill 1942 Bayonne, New Jersey – 20. veebruar 2005 Thousand Oaks, California) oli USA filminäitleja ja modell.

Dee alustas karjääri modellina, filmidebüüdi tegi 1957. aasta filmis "Until They Sail". Sellele järgnesid rollid filmides "The Reluctant Debutante", "Gidget", "Imitation of Life" ja "A Summer Place". Filmides kehastas ta sageli naiivseid tütarlapsi. 1950. aastate lõpuks oli ta saanud teismelisest filmistaariks. 

1959. aastal võitis ta parima lootustandva naisnäitleja Kuldgloobuse. 1960. aastate alguses kuulus Dee neljal aastal järjest USA-s kümne kõige populaarsema filminäitleja hulka, kuid 1960. aastate lõpus hakkas tema näitlejakarjäär alla käima. Pärast 1970. aastaid näitles ta mängufilmides väga harva, enamasti telefilmides. 

Aastatel 1960–1967 oli Sandra Dee abielus laulja Bobby Dariniga. Abielu pälvis avalikkuses suurt tähelepanu. Neil oli poeg Dodd Mitchell. Dee ja Darin mängisid koos filmides "Läheneb september" ("Come September"; 1961), "If a Man Answers" (1962) ja "That Funny Feeling" (1965). 

1980. aastatel oli Dee kimpus alkoholismi ja vaimse tervisega. Pärast oma ema surma 1988. aastal tõmbus ta avalikkuse eest peaaegu täielikult kõrvale. 2005. aastal suri Dee 62-aastaselt neeruhaiguse tüsistuste tagajärjel, mis oli tingitud tema eluaegsest probleemist anoreksiaga.

2004. aastal valmis Dee ja Darini elul põhinev film "Beyond the Sea". Filmi lavastas Kevin Spacey, kes kehastas filmis ka Darinit. Dee osas oli Kate Bosworth.

Viited
------

1. ↑  "Quigley's Annual List of Box-Office Champions, 1932-1970". reelclassics.com. Vaadatud 27.12.2021

Välislingid
-----------

* Sandra Dee andmekogus IMDb (inglise)
Casey Cizikas (2018)
**Casey Cizikas** (sündinud 27. veebruaril 1991 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis New York Islanders.

Aastatel 2007–2011 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Mississauga St. Michael's Majors.

2009. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Islandersi poolt 92. valikuna. NHL-is debüteeris ta Islandersi meeskonnas 24. veebruaril 2012 mängus New York Rangersi vastu. Suurema osa hooajast 2011–12 mängis ta Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers American Hockey League'is. NHL-is lõi ta esimese värava 29. jaanuaril 2013 mängus Pittsburgh Penguinsi vastu. NHL-is on individuaalselt Cizikase edukaim hooaeg olnud 2018–19, kui ta lõi liigas 20 väravat ja andis 13 väravasöötu.

2011. aastal võitis Cizikas Kanadad kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Välislingid
-----------

 Casey Cizikas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Casey Cizikas NHL.com lehel
* Casey Cizikas hockeydb.com lehel
**Caspar Matthias Rodde** (28. juuni 1689 Narva – 9. juuni 1743 Narva) oli Eesti vaimulik.

Rodde õppis Narva toomkoolis. Aastal 1708 küüditati ta koos teiste Narva kodanikega Vologdasse. Aastal 1711 oli ta Moskvas, aasta 1716 alguses ta vabastati. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 25. augustil 1716, oli kohal veel juulis 1719) Halle Ülikoolis. Ordineeriti aastal 1719 Magdeburgis vaimulikuks.

Ta oli aastal 1719 Magdeburgis Vene kindral Adam von Weide koduvaimulikuks. Aastatel 1720–1723 oli ta Narva Johannese koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1723–1743 oli ta sama koguduse õpetaja. Ta oli ka Narva linnakooli Vana Testamendi keelte heebrea ja kaldea keele õpetajana. Kultuurilises tegevuses oli ta August Hermann Francke Venemaa poliitika aktiivne teostaja, tema kirju on säilinud Francke asutuse pearaamatukogu käsikirjade kogus. Teda on oma sõbraks nimetanud Sangaste Püha Andrease koguduse õpetaja Chilian Rauschert, kes kinkis talle aastal 1714 Moskvas Heinrich Stahli postill. Tema suur raamatukogu läks aastal 1744 Peterburis oksjonile, kus ostis raamatuid hilisem Narva Johannese koguduse õpetaja Johann Heinrich Lange.

Rodde tõlkis pietistide töid vene keelde, ka August Hermann Francke traktaadi *Kristliku õpetuse algusest*. See trükiti esimest korda Narvas, kordustrükk aga Halles. Tõlkis ristimise traktaadi vene keelde ja saatis selle Hallesse. Katariina I tegi talle ülesandeks välja selgitada erinevused lääne kiriku ja kreeka (õigeusu) kiriku vahel.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
Sandor Liive (2014).
**Sandor Liive** (sündinud 25. veebruaril 1970) on endine Eesti Energia juhatuse esimees.

Sandor Liive õppis aastatel 1990–1992 Tallinna Tehnikaülikooli keemiateaduskonnas, seejärel majandusteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1997.

Aastatel 1992–1995 kuulus ta Kinnisvarabüroo Uus Maa juhatusse. Aastatel 1995–1998 oli ta Tallinna Sadama finantsosakonna juhataja ja finantsdirektor; aastatel 1996–1998 ka juhatuse liige.

Alates 1998. aastast kuni 30. novembrini 2014 töötas Sandor Liive Eesti Energias: algul finantsdirektori ja juhatuse liikmena, alates 1. detsembrist 2005 kuni 30. novembrini 2014 juhatuse esimehena. 

21. juunil 2011 kuni 15. juunini 2015 oli ta Eesti Suusaliidu president.

Alates 2016 aastast on Sandor Liive PAKRI Teadus- ja Tööstuspargi nõukogu esimees.

Tunnustus
---------

* 2013 Auleegioni orden (rüütel)

Viited
------

1. ↑  Toomas Sildam. Energiamees Sandor Liive Postimees, 21. oktoober 2006
2. ↑  Voog, Viljar. Sandor Liive sai paleepöörde tulemusel ametist priiks. Õhtuleht, 15. juuni 2015.

Välislingid
-----------

* Toivo Tänavsuu. Sandor Liive: tõeline hinnatõus alles tuleb Eesti Ekspress, 13. september 2007
* Sandor Liive teenis aastaga 2,24 miljonit EPL.ee, 1. aprill 2009
**Pilistvere raamatukogu** on 2019. aastast Kõo raamatukogu haruraamatukogu Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Pilistvere külas. 

Raamatukogu direktor on Ille Riisk.

Ajalugu
-------

1879. aastal teatas C. R. Jakobson raamatukogu asutamisest Pilistveres ajalehes Sakala. Raamatukogu asutasid 20 meest neljast külast, kellest igaüks teatud raha (põhjuskapitali) sisse maksis. Kogutud raha eest osteti 140 raamatut ja igaüks, kes raamatuid laenutada tahtis, maksis iga raamatu eest nn kuluraha. Esimene Pilistvere raamatukogu tegutses ainult 1880. aastate lõpuni.

1891. aastal asutati Pilistveres karskusseltsi „Tugevus" juurde raamatukogu. Viimased andmed karskusseltsi „Tugevus" raamatukogust pärinevad aastast 1908.

1896. rajati Pilistvere kiriku juurde koguduse raamatukogu.

1897. aastal rajati Pilistvere kihelkonnakooli juurde raamatukogu. 1930. aastate lõpuks oli see üks suuremaid kooliraamatukogusid.

1908. aasta juulis loodi Kõo Noorsoo Ühisus, mis reorganiseeriti 1909 Pilistvere Haridusseltsiks. Eestseisuse juures hakkasid tegutsema raamatukogu ja kõneõhtute komisjon. Raamatukogudele tõid tollal sissetulekut näitemüügid, peod ja näidendid. Pilistvere Haridusseltsi raamatukogu on algusest peale asunud Pilistvere rahvamajas. Aastal 1921 asutati praeguse Pilistvere raamatukogu laenutuspunkti piirkonnas asuvas Maalasti külas Maalasti Lugemisring. Lugemisringil oli spordiosakond. 1930. aastatel oli Maalasit kirjatalus asuvas raamatukogus üle 1000 raamatu.

1927. aastal asutati Kõo Haridusselts kohalike kultuurihuviliste algatusel. Samal ajal ühendati Pilistvere Haridusselts Kõo Haridusseltsiga ja Pilistveres asuv raamatukogu oli mõnda aega Kõo Haridusseltsi üks osakond. 1930 toodi raamatud Pilistverre tagasi. 1939. aastal kinkis Eistvere mõisnik Otto von Mühlen oma raamatud Pilistvere raamatukogule. Sõja ajal käksid need kõik kaduma.

1940. aasta suvest jäid raamatukogud suures osas suletuks. Pilistvere rahvamajas avati külaraamatukogu 8. jaanuaril 1946. Haridusseltsi ajast oli alles 270 raamatut.

1965. aastal oli Pilistvere Jaoskonna Haigla juures rändkogu (mõned aastad).

1978. aastal loodi Koksvere külasse teeninduspunkt, mis on tänaseni aktiivset kasutamist leidnud.

Tänapäev
--------

Pärast Lembe Alliku pensionile siirdumist 2012. aastast teenindab elanikke Pilistvere raamatukogus ja Koksvere laenutuspunktis Kõo raamatukogu.

2019.aasta 1. jaanuarist reorganiseeriti Pilistvere raamatukogu Kõo raamatukogu haruraamatukoguks.

Töötajad
--------

Leida Rei, Rudolf Tschejenjuk, Valentina Martin 1946–1948

Linda Leis 1949–1954

Heljo Nael, Vaike Sverev, Raja Hüpponen, Heljo Naarits, Eiri Söödor 1954–1958

Lea Kontus 1958–1964

Lembe Allik 1965–2012

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.12.2017)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on tänaseni säilinud kirikust; varem eksisteeris ka Pilistvere Risti abikirik* |

---

Pilistvere kirik.
**Pilistvere kirik** (ka: **Pilistvere Andrease kirik**) asub Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Pilistvere külas.

Kiriku väga paksud müürid ehitati 13. sajandi II poolel. Kiriku pikihoone ristvõlvid, mis toetuvad kahele piilarile, valmisid hiljemalt 14. sajandi alguses.

17. ja 18. sajandil purustati kirik mitu korda. Põhjalikult rekonstrueeriti seda aastal 1762 (teistel allikatel juba 17. sajandi lõpul). Selle käigus ehitati kirikule ka kõrge kivist torniosa.

Pärast tormikahjustusi 1905. aastal kiriku torni kiiver hävis ja see taastati alles 1990.

Pilistvere kirik on 70 meetriga kõrgeim Eesti maakirik ning Oleviste ja Niguliste järel kõrguselt kolmas Eesti kirikutorn. 

Kirikut kasutab Pilistvere kogudus.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Kultuurimälestiste riiklik register (vaadatud 16.03.2013)
2. 1 2  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 414.

Välislingid
-----------

* Pilistvere kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
**Halley komeet** on tuntuim lühikese perioodiga komeet. Ta on Maalt nähtav 75–76 aasta tagant. Halley komeet on ainuke lühikese perioodiga komeetidest, mis on Maalt väga selgesti nähtav üks kord inimese eluea jooksul. Viimati oli Halley komeet Päikesesüsteemi keskosas nähtav 1986. aastal. Järgmine kord ilmub ta taevasse 2061. aasta keskel.

Esimene kindel ülestähendus Halley komeedist (240 eKr) pärineb Hiinast. Komeedi perioodilisuse avastas Newtoni teooriat kasutades inglise astronoom Edmond Halley. 1759. aastal nimetas prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille esimesena komeedi Halley järgi.

1986. aastal oli Halley komeet esimene komeet, mida vaadeldi kosmosest. Komeeti uuriti detailselt mitme mööda lennanud kosmosesondi (peamiselt Giotto, Vega 1 ja Vega 2) abil ning avastati, et Halley komeedi pind koosneb eelkõige tolmustest mittelenduvatest materjalidest ja väike osa sellest on jäine.

Viited
------

1. ↑  "1P/Halley". *NASA Solar System Exploration*. Vaadatud 15. august 2020.
2. ↑  "Halley's Comet: Facts About the Most Famous Comet". *Space.com*. Vaadatud 15. august 2020.
Sandra Uusberg Tallinna Linnateatri 48. hooaja avamisel (2012)
**Sandra Uusberg** (neiupõlvenimi **Sandra Üksküla**; sündinud 24. aprillil 1986) on eesti näitleja.

Ta on lõpetanud Vanalinna Hariduskolleegiumi (klaveri erialal 2000. aastal ja teatrikooli 2005. aastal) ning 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (XXIV lennus) näitleja erialal. 

Ta töötab 2010. aastast Tallinna Linnateatris.

Tunnustus
---------

* 2012 Kristallkingakese auhind
* 2020 Ants Lauteri nimeline auhind
* 2022 Helmi Tohvelmani nimeline auhind

Isiklikku
---------

Sandra Uusberg on Aarne ja Siina Üksküla lapselaps ning Kristjan Üksküla õde.

Ta on abielus näitleja ja lavastaja Uku Uusbergiga. Neil on kaks last – poeg (2014) ja tütar (2016).

Viited
------

1. ↑  Vanalinna Hariduskolleegiumi õpilaste jätkuõpingud muusika, kultuuri-ja teatrierialadel Vanalinna Hariduskolleegiumi veebileht. Vaadatud 02.05.2021.
2. ↑
3. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sandra Uusberg** |
Halldór Ásgrímsson
**Halldór Ásgrímsson** (8. september 1947 – 18. mai 2015) oli Islandi poliitik, riigi peaminister aastatel 2004–2006. 

Ta õppis raamatupidamist Islandil ning ärijuhtimist Bergeni ja Kopenhaageni ülikoolides. Aastatel 1973–1975 oli ta lektor Islandi Ülikoolis.

Liberaalse Progressiivse Partei liikmena kuulus Halldór Ásgrímsson aastatel 1974–2003 Islandi parlamenti Althingisse (vaheajaga 1978–1979). Aastate jooksul oli ta mitmel korral valitsuse liige: 1983–1991 kalandusminister, 1985–1987 ja 1995–1999 põhjamaade koostöö minister, 1988–1989 justiits- ja kirikuasjade minister ning 1995–2004 välisminister.

Aastatel 1994–2006 oli Halldór Progressiivse Partei esimees.

15. septembril 2004 sai ta peaministriks, vahetades välja Davíð Oddssoni, kes oli sellel ametikohal püsinud 13 aastat.

5. juunil 2006 teatas ta oma tagasiastumisest peaministri kohalt, sest tema partei sai kohalikel valimistel lüüa. Sama aasta 15. juunil andis Halldór Ásgrímsson võimu üle senise välisministri Geir Haarde moodustatud uuele valitsuskabinetile. Augustis 2006 lahkus ta ka Progressiivse Partei esimehe ametikohalt.

31. oktoobril 2006 valiti ta Taani pealinnas Kopenhaagenis toimunud Põhjamaade Nõukogu liikmesriikide peaministrite kohtumisel organisatsiooni uueks peasekretäriks. Halldór alustas tööd uuel ametikohal 1. jaanuarist 2007. 

7.–8. mail 2007 viibis ta Eestis ametlikul visiidil.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Davíð Oddsson** | **Islandi peaminister**2004–2006 | Järgnev**Geir Haarde** |
| Eelnev**Per Unckel** | **Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretäär**2007–2015 | Järgnev**Dagfinn Høybråten** |
**Hallaineks** ehk **hallolluseks** (ladina keeles *substantia grisea*) nimetatakse paljude selgroogsete loomade kesknärvisüsteemi närvikude.

Imetajatel
----------

### Inimestel

Seljaajus paikneb hallaine tsentraalselt. Seljaajus paikneb ka nii valge- kui hallainest koosnev kiuvõrgustik ehk retikulaarformatsioon (*formatio reticularis*), mis kontrollib südame-veresoonkonda ja hingamist.

Peaajus aga paikneb hallollus väike- ja suuraju poolkerade pinnal, moodustades ajukoore.

Vaheaju ülemises osas paiknev talamus on samuti hallainest moodustunud.

Peaaju valgeaines aga paikneb hallollus mitmete eraldi tuumadena.

Ajutüves paikneb hallaine aga valgeainega võrgutaoliselt vaheldumisi (ajutüve retikulaarformatsioon).

Hallaine koosneb närviraku kehadest ja nende vahele jäävatest närvikiudude algus- ja lõpposadest ning neurogliiarakkudest.

Patoloogia
----------

Inimestel seostatakse hallainega mitmeid haiguslikke seisundeid.

Polüskleroosi seostatakse enim valgeainega, kuid polüskleroosihaigetel on leitud haiguskoldeid (koeproovides) ka hallaines.

Hallaine massilist vähenemist on täheldatud ka Alzheimeri tõve põdevatel patsientidel.

Nimi
----

Nimetus *hall* tuleneb hallaine värvumisest halliks formaliin-preparaadis. Elavas kehas on hallollus tõenäoliselt roosaka värvusega.

Viited
------

1. ↑  Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, lk 550, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0.
2. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 188, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
3. ↑  Bö L, Geurts JJ, Mörk SJ, van der Valk P.Grey matter pathology in multiple sclerosis. Acta Neurol Scand Suppl. 2006;183:48-50, Veebiversioon (vaadatud 10.03.2014) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.04.201: Substantia grisea. Hallaine
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Euroopa U-17 meistrivõistlused |
| **Kuld** | 2011 | jalgpall |

**Karim Rekik** (sündinud 2. detsembril 1994 Haagis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.

Aastatel 2002–2011 kuulus Feyenoordi noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Manchester Cityga. Manchester City meeskonnas debüteeris ta 21. septembril 2011 liigakarikamängus Birmingham City vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta Manchester City meeskonnas debüüdi 22. detsembril 2012 mängus Readingi vastu. Hooaja 2011–12 teises pooles mängis ta lühikest aega laenul Inglismaa esiliiga klubis Portsmouth ja hooaja 2012–13 teises pooles Blackburn Roversis.

2013. aasta juulis läks ta Manchester Cityst laenule Hollandi kõrgliiga klubisse PSV Eindhoven. Ta kindlustas hooajal 2013–14 endale koha klubi põhikoosseisus ning tuli järgmisel hooajal klubiga Hollandi meistriks.

2015. aasta juunis siirdus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Marseille Olympique. Aastatel 2017–2020 mängis Rekik Saksamaa kõrgliigas Hertha BSC ridades.

2020. aasta oktoobris sõlmis ta lepingu Sevillaga.

2011. aastal tuli Rekik Hollandi kuni 17-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Hollandi jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 6. märtsil 2014 sõprusmängus Prantsusmaa vastu.

Tema isa on Tuneesia päritolu ja ema hollandlanna.

Saavutused
----------

PSV
* Eredivisie: 2014–15

Marseille
* Coupe de France: Teine koht 2015–16
**Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei** (saksa keeles *Sozialdemokratische Partei Österreichs*; lühend *SPÖ*) on Austria sotsiaaldemokraatlik poliitiline partei. Asutati 1889. aastal **Austria Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei** (*Sozialdemokratische Arbeiterpartei Österreichs*) nime all.

ASDP on üks tähtsamatest Austria parteidest konservatiivse Austria Rahvapartei kõrval. Partei oli edukas 1920. aastatel, aga 1930. aastate algupoolel kiusasid parempoolsed selle liikmeid.

Nii austrofašistliku diktatuuri (1934–1938) kui ka Saksa okupatsiooni ajal oli partei keelatud ja selle liikmeid kiusati pidevalt taga, kuid pärast Austria vabastamist Saksa okupatsioonist tõusis partei sõjajärgse Austria poliitikas tähtsaks jõuks.

ASDP praegune poliitiline olukord Austrias
------------------------------------------

Jooksvalt hoiab ASDP Austria presidenditooli Heinz Fischeri näol, omab 69 kohta Nationalratis ja 23 kohta Bundesratis, tehes parteist tugevuselt teise partei. ASDP on valitsenud sõjajärgset Austriat aastatel 1945–1966 ja 1971–1999. Sellest ajast ollakse opositsioonis. Partei võitis 2002. aasta Austria parlamendivalimistel (Nationalrati) 36,5% häältest ja 69 kohta 183-st. Sellele eelnenud 1999. aasta Austria parlamendivalimistel 33,1% häältest ja 65 kohta 183-st.

Liidumaa tasandil domineerib ASDP Viinis, kus kõik linnapead 1919-1934 ja uuesti alates 1945. aastast on olnud ASDP liikmed, Burgenlandis (kõik kubernerid (*Landeshauptmann*) alates 1964) ja Kärntenis (1945-1989 ja uuesti alates 2013). Salzburgis oli ASDP võimul 2004-2013 ja Steiermargis 2005-2015. ASDP on esindatud kõikide liidumaade parlamentides (*Landtag*), valitsuskoalitsiooni kuulub Burgenlandis, Kärntenis, Alam-Austrias, Ülem-Austrias, Steiermargis ja Viinis.

Partei rahvusvahelised kuuluvused
---------------------------------

ASDP kuulub Sotsialistliku Internatsionaali ja Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Omab Euroopa Parlamendis 7 kohta ja on suurim Austria partei Euroopa Parlamendis.

Partei esimehed pärast 1945. aastat
-----------------------------------

* Adolf Schärf (1945–1957)
* Bruno Pittermann (1957–1967)
* Bruno Kreisky (1967–1983)
* Fred Sinowatz (1983–1988)
* Franz Vranitzky (1988–1997)
* Viktor Klima (1997–2000)
* Alfred Gusenbauer (2000–2008)
* Werner Faymann (2008–2016)
* Christian Kern (2016–2018)
* Pamela Rendi-Wagner (2018–)
**Õunastruudel** (saksa *Apfelstrudel*) on õunatäidisega küpsetis (vaata artiklit struudel).

Ajalugu
-------

Õunastruudlit peetakse ennekõike mitme riigi (Šveitsi, Hollandi, Prantsusmaa) köökidest mõjutusi saanud Austria rahvuskööki kuuluvaks, kuid see on tuntud magustoit kõikjal endise Austria-Ungari riigi aladel. Struudel sai tuntuks 18. sajandil Habsburgide dünastia valitsusajal. Struudel on saksakeelne sõna, mis on tulnud kõrgsaksa päritoluga sõnast, mis tähendas pöörist.

Kirjeldus
---------

Õunastruudel meenutab Ottomani impeeriumist pärit magustoitu baklavat. See koosneb õhukeseks rullitud tainakihist, millele määritakse täidis, ning tainas rullitakse käterätiku või küpsetuspaberi abil rulliks. 

Tainas võib olla filo-, leht-, mure- või pärmitainas. Täidis koosneb hapukatest õuntest, suhkrust, kaneelist, rosinatest ja riivsaiast või kartulijahust. Eestis kasvatatavatest õunasortidest sobivad mahlased ja hapukad taliõunad, näiteks "Antonovka", "Meelis", "Paide taliõun" ja "Tellissaare" jpt.

Serveerimine
------------

Paljudes riikides serveeritakse seda jäätise, vahukoore või vanillikastmega. Õunastruudli kõrvale sobib serveerida ka kohvijooke ja teed.

Vaata ka
--------

* Struudel

Välislingid
-----------

* Ajalugu ja retsept ingliskeelsetes Vikiõpikutes
* Austria köök
* Õunastruudli retsept
Õueala liiklusmärk
**Õueala** on jalakäijate ja masinate samaaegselt liiklemiseks ettenähtud ala, kus ehituslike või muude vahenditega on vähendatud sõidukite kiirust ning mille sisse- ja väljasõiduteed on tähistatud õueala liiklusmärkidega.

Õueala kiiruse piiramiseks on paigaldatud künnised ehk "lamavad politseinikud" ja on tehtud tõkestavaid kurve. Võivad esineda tee tekstuurilised muutused kiiruse vähendamiseks.

Ajalugu
-------

Õueala liiklus Euroopas on olnud edukalt kasutuses juba mitu aastakümmet. Alguse sai õueala kasutus Euroopas Hollandist Delftist. Põhja-Ameerikas on õueala liiklusõnnetuste ja kiiruse ületamise probleemide tõttu alles hiljuti kasutusele võetud.

Eestis
------

Õuealal ja lähemal kui kümme meetrit elamust ei tohi peatatud või pargitud sõidukil mootor töötada kauem kui kaks minutit. Parklast, õuealalt, puhkekohast, teega külgnevalt alalt või nende juurdesõiduteelt teele sõites peab juht andma teed igale teel liiklejale, kui teeandmise kohustus pole liikluskorraldusvahenditega reguleeritud teisiti.

1. Jalakäija tohib liikuda ja laps mängida kogu õueala ulatuses, kuid ei tohi juhti põhjendamatult takistada.
2. Mootorsõiduki kiirus õuealal ei tohi ületada käesoleva seaduse § 15 lõike 1 punktis 6 lubatud sõidukiirust.
3. Juht ei tohi õuealal jalakäijat ohustada ega takistada, vajaduse korral tuleb sõiduk seisma jätta.
4. Mootorsõiduk võib õuealale sõita vaid peatumiseks või parkimiseks.
5. Õuealal tohib parkida ainult A- ja B-kategooria ning D1-alamkategooria mootorsõidukit. Seda tohib teha ainult tähistatud parklas, selle puudumisel aga teel kohas, kus parkimine ei takista jalakäijat ega muuda võimatuks teiste sõidukite liiklust.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2017. Vaadatud 9. veebruaril 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **õueala** |
Kuristik
**Kuristik** ehk **taarn** on jõevee poolt kõvadesse kivimitesse kulutatud püstjate veerudega sügav ja kitsas org peamiselt mäestikes.

Kuristikuks nimetatakse ka väga kitsast ja sügavat sälkorgu.

Kuristik tekib nii, et vooluvesi tungib mingisse lõhesse, uhub sealt pehme pinnase koos veega minema ja laieneb ise sealjuures.

Kuristikus liikumine võib vahel eluohtlik olla, sest kuristikkudesse kipuvad koonduma laviinid ning muda- ja rusuvoolud. Suurvee ajal võib veetase kiiresti tõusta ja alaneda.

Kuristik erineb kanjonist selle poolest, et kanjoni põhi on täies osas jõevee all, aga kuristikus on ka kuiva maad. Sageli hõlmab suure osa kuristiku põhjast mets. Kuristik võib aja jooksul olla ka täiesti kuivaks muutunud.

Kui kuristiku põhjas voolab jõgi, on see sagedamini kärestikuline. Kuristikud, mille põhjas voolab kärestikuline jõgi, võivad muutuda turismimagnetiteks, pakkudes võimalusi jõge mööda sõita parvede, süstade, kummipaatide ja muude veesõidukitega.

Jääajal olid kuristikud põhjast kuni servani jääd täis. Mõni kuristik võis jääaja lõpus jääs olla veel tükk aega pärast seda, kui tema servad juba jäävabad olid.

Vahel võimaldavad kuristikud loodusliku läbipääsu mägede vahelt.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kuristik**
 |

* Mäekuru
* Kuristike loend