**Riia** (läti *Rīga* [Helifaili info r'iiga i], latgali *Reiga*, liivi *Rīgõ*, saksa *Riga*) on Läti pealinn, suurim linn ühtlasi Baltimaades.

Riia veehoidlast asub linn põhjaloodes, jäädes lõunakagusse Läänemerest. Neid ühendab laevatatav Daugava jõe alamjooks, mille mõlemad kaldad on tihedalt asustatud. Reisisadamaga südalinn asub jõe paremkaldal umbes 15 km kaugusel jõe suudmest Liivi lahte. Linna ümbritsevad kirdekaares Ķīši ja Jugla järved, kagus asubki Riia hüdroelektrijaam. E67-ületusega paistammist alates ületavad vaid 5 silda jõge: Dienvidu sild, Salu sild, Dzelzceļa raudteesild, Akmensi sild ja Vanšu sild. Linna piires asuvad mitmed jõesaared ja -koolded, sealhulgas Lielupe jõe vana suue Buļļupe, mis ääristab Daugavgrīva kindlust.

Riia ajalooline kesklinn juugendstiilis hoonetega kuulub 1997. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Loodus
------

Linna järgi on nime saanud siluri Rīga kihistu.

### Kliima

Riias on aasta keskmine sademete hulk 633 mm. Kõige vihmasem kuu on juuli (85 mm), kõige kuivem veebruar (27 mm).

Linnahaldus
-----------

Riia on Läti presidendi, parlamendi, ülemkohtu ja ministeeriumite asukoht.

2003. aastal taastatud Riia Linnavalitsuse hoone
Vana Riia raekoda, mis hävines teises maailmasõjas
Linnavalitsuse asukoht on Riia raekoda Riia vanalinnas. Linnavolikogul on 60 liiget ja selle koosseis valitakse iga nelja aasta tagant kohalike omavalitsuste valimistel. Volikogus on kolm fraktsiooni: Koosmeel (S) / Au teenida Riiat! (GKR), Rahvuslik Liit (NA) ja Ühtsus (V). Volikogu valib linnapea. 2009–2019 oli linnapea Nils Ušakovs.

 *Pikemalt artiklis Riia linnapeade loend*

Riia linnaosad
--------------

* Kurzeme rajoon (Kurzemes rajons)
* Zemgale eeslinn (Zemgales priekšpilsēta)
* Põhjarajoon (Ziemeļu rajons)
* Vidzeme eeslinn (Vidzemes priekšpilsēta)
* Keskrajoon (Centra rajons)
* Latgale eeslinn (Latgales priekšpilsēta)

Rahvastik
---------

### Elanike arv

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Aasta | Elanikke |
| --- | --- |
| 1767 | 19 500 |
| 1800 | 29 500 |
| 1840 | 60 000 |
| 1867 | 102 600 |
| 1881 | 169 300 |
| 1897 | 282 200 |
| 1913 | 517 500 |
| 1920 | 185 100 |
| 1930 | 377 900 |
| 1940 | 353 800 |

 | 

| Aasta | Elanikke |
| --- | --- |
| 1941 | 335 200 |
| 1945 | 228 200 |
| 1950 | 482 300 |
| 1955 | 566 900 |
| 1959 | 580 400 |
| 1965 | 665 200 |
| 1970 | 731 800 |
| 1975 | 795 600 |
| 1979 | 835 500 |
| 1987 | 900 300 |

 | 

| Aasta | Elanikke |
| --- | --- |
| 1990 | 909 135 |
| 1991 | 900 455 |
| 1992 | 889 741 |
| 1993 | 863 657 |
| 1994 | 843 552 |
| 1995 | 824 988 |
| 1996 | 810 172 |
| 1997 | 797 947 |
| 1998 | 786 612 |
| 1999 | 776 008 |

 | 

| Aasta | Elanikke |
| --- | --- |
| 2000 | 764 329 |
| 2001 | 756 627 |
| 2002 | 747 157 |
| 2003 | 739 232 |
| 2004 | 735 241 |
| 2005 | 731 762 |
| 2006 | 727 578 |
| 2007 | 722 485 |
| 2008 | 719 613 |
| 2009 | 715 978 |

 | 

| Aasta | Elanikke |
| --- | --- |
| 2010 | 709 145 |
| 2011 | 703 581 |
| 2012 | 699 203 |
| 2020 | 627 487 |

 |

Riias oli 1800. aastal 29 663 meessoost elanikku, neist 12 778 (43%) sakslasi, 7445 (25%) lätlasi ja 4055 (13,6%) venelasi.

Hulgast võimuvahetustest hoolimata oli Riias kogu aeg linnakodanikest kõige mõjukam rahvus sakslased. 1867. aastal olid 42,9% linnaelanikest sakslased. Linna ametlik keel oli saksa keel kuni venestamiseni. Aastal 1891 sai linna ametlikuks keeleks vene keel.

Riia elanikest moodustasid nõukogude aja lõpus 1989. aastal lätlased üksnes 36,5% ja venelased 47,3%. Läti rahvuspoliitika tulemusena (näiteks ei antud inimestele, kes polnud õigusjärgsed Läti kodanikud, automaatselt Läti kodakondsust) said lätlased 2006. aastal taas Riia suurimaks rahvusrühmaks. 2008. aastal olid Riia elanikest lätlased 42,3% ja venelased 41,0%.
2010. aasta seisuga olid riialastest valgevenelased 4,2%, ukrainlased 3,9%, poolakad 2,0% ja teised rahvused 5,8%.

Läti Rahvusooper

Kultuur
-------

Riias asuvad Läti Rahvusooper (asutatud 1918), Läti Rahvusteater (asutatud 1919), Riia Vene Teater (asutatud 1883), Daile Teater (asutatud 1920), Läti Riiklik Nukuteater (asutatud 1944) ja Uus Riia Teater (asutatud 1992).

Muuseumidest on seal Läti Rahvuslik Kunstimuuseum ja Läti Etnograafiline Vabaõhumuuseum.

Raudteesild (läti *Dzelzceļa tilts*)
Kivisild (läti *Akmens tilts*)
Vantsild (läti *Vanšu tilts*)
2003. aastal toimus Riias 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus. Riia oli 2014. aastal Euroopa kultuuripealinn.

Riias ja Lätis on populaarsed spordialad jäähoki, jalgpall ja korvpall. Linnas asuvad suured spordikeskused, näiteks Skonto Arēna, ning tegutsevad jalgpalliklubid Riga FC, RK RFS ja FK Metta, korvpalliklubi VEF ja jäähokiklubi Riia Dinamo.

Linnataristu
------------

Riia linn asetseb Daugava jõe lääne- ja idakaldal ning linna talitluses omavad suurt tähendust üle jõe ehitatud kolm silda: Raudteesild, Kivisild ja Lõunasild. Neist sildadest vanim on Raudteesild. 2008. aastal lõpetati uue Lõunasilla esimese osa ehitus ja 17. novembril avati see liikluseks. Lõunasild on Baltimaade suurim ehitusprojekt viimase 20 aasta jooksul. Selle eesmärk on aidata vähendada ummikuid ja liiklust linna keskmes.

Riia ühistranspordivõrku kuuluvad trammi-, trollibussi- ja autobussiliinid. Lisaks pakuvad paljud eraettevõtjad väikebussiteenust.

1970. aastate lõpus, kui Riia rahvaarv hakkas lähenema miljonile (NSV Liidus metroo rajamise tingimus), hakati Riiasse kavandama metrood. Metroo pidi koosnema 3 liinist ja sisaldama 33 peatust, ja valmima 2021. aastaks. 1980. aastate lõpus toimunud Baltimaade ärkamisaja protestide tõttu aga metroo ehitus peatati. Pärast Läti taasiseseisvumist on ka Riia rahvaarv kiiresti langenud, mis teeks metroo rajamise isegi Euroopa Liidu rahastamisel lähiajal võimatuks.

Transport
---------

Riia on oma keskse asendi ja rahvastiku kontsentratsiooni tõttu olnud alati Läti transpordikeskus.

Riiat läbivad maanteed E22 ida-lääne suunal ja E67 (Via Baltica) põhja-lõuna suunal.

Riia sadamal on parvlaevaühendus Lübecki ja Stockholmiga. Seal tegutsevad laevandusettevõtted Tallink ja DFDS Tor Line. Läti lipu all sõidavad reisilaevad Romantika ja Isabelle, mis väljuvad Riia reisiterminalist Riia vanalinna lähedalt.

Riia lennujaama liiklustihedus kahekordistus ajavahemikus 1993–2004. Riia lähedal Rumbulas ja Spilves on ka kaks endist Nõukogude sõjaväelennuvälja.

Reisirongid ühendavad Riiat kogu ülejäänud Lätiga, samuti Venemaa ja Eestiga.

Ajalugu
-------

 *Pikemalt artiklis Riia ajalugu*
Linna asutas 1201. aastal piiskop Albert von Buxhoeveden ning linn oli keskajal Riia peapiiskopi ja Mõõgavendade ordu Vana-Liivimaa valduste keskpunkt.

1282. aastast kuulus Riia Hansa Liitu, linn oli edukas kaubalinn ning linna juhtis auväärsetest linnakodanikest valitud Riia raad.

Järgnenud sajanditel oli Riia Liivimaal ja Lätimaal moodustatud Rzeczpospolita, Rootsi kuningriigi ja Venemaa keisririigi provintsi ja kubermangu halduskeskuseks.

Sõpruslinnad
------------

Riial on 28 sõpruslinna:

* Taani Aalborg (Taani)
* Kasahstan Almatõ (Kasahstan)
* Holland Amsterdam (Holland)
* Hiina Peking (Hiina)
* Prantsusmaa Bordeaux (Prantsusmaa)
* Saksamaa Bremen (Saksamaa)
* Austraalia Cairns (Austraalia)
* Prantsusmaa Calais (Prantsusmaa)
* Poola Zduńska Wola (Poola)
* Ameerika Ühendriigid Dallas (USA)
* Itaalia Firenze (Itaalia)
* Ukraina Kiiev (Ukraina)
* Jaapan Kōbe (Jaapan)
* Valgevene Minsk (Valgevene)
* Venemaa Moskva (Venemaa)
* Rootsi Norrköping (Rootsi)
* Kasahstan Nur-Sultan (Kasahstan)
* Soome Pori (Soome)
* Ameerika Ühendriigid Providence (USA)
* Saksamaa Rostock (Saksamaa)
* Venemaa Peterburi (Venemaa)
* Tšiili Santiago (Tšiili)
* Inglismaa Slough (Inglismaa)
* Rootsi Stockholm (Rootsi)
* Hiina Suzhou (Hiina)
* Taiwan Taipei (Taiwan)
* Eesti Tallinn (Eesti)
* Poola Varssavi (Poola).


Panoraampilt Riiale Läti Teaduste Akadeemia hoonelt

Suurenda
Panoraampilt Riiale Läti Teaduste Akadeemia hoonelt

Panoraampilt Riiale  ja Daugava sildadele Püha Peetri kirikust

Suurenda
Panoraampilt Riiale ja Daugava sildadele Püha Peetri kirikust

Vaata ka
--------

* Vabadussammas
* Riia bussijaam
* Riia Jakobi eesti kogudus
* Riia tele- ja raadiotorn
* Riia–Daugavpilsi raudtee
* Riia Eesti Põhikool
* Riia õigus
* Riia metsakalmistu
* Riia linna kunstikool
* Läti Muusikaakadeemia
* Läti Mereakadeemia
* Läti Spordipedagoogika Akadeemia
* Peeter I ausammas Riias
* Tallinas iela
* Võidu park
* Riia Prantsuse Lütseum
* Riia lütseum
* Riia Eesti Maja

Viited
------

1. ↑  Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 18.01.2023.
2. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc dzimuma reģionos, republikas pilsētās, novados, novadu pilsētās un pagastos gada sākumā - Dzimums, Teritoriālā vienība, Rādītāji un Laika periods, vaadatud 20.12.2022.
3. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Riia** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Riia** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Riia** |

* Riia koduleht (*läti, vene, inglise ja prantsuse keeles*)
* Fotod

| * v
* r
Läti 1. järgu haldusüksused |
| --- |
| Vabariigilinnad | 

* Daugavpils
* Jelgava
* Jūrmala
* Liepāja
* Rēzekne
* Riia
* Ventspils

 |
| Piirkonnad | 

* Ādaži
* Aizkraukle
* Alūksne
* Augšdaugava
* Balvi
* Bauska
* Cēsis
* Dobele
* Gulbene
* Jēkabpils
* Jelgava
* Ķekava
* Krāslava
* Kuldīga
* Limbaži
* Līvāni
* Ludza
* Lõuna-Kuramaa
* Madona
* Mārupe
* Ogre
* Olaine
* Preiļi
* Rēzekne
* Ropaži
* Salaspils
* Saldus
* Saulkrasti
* Sigulda
* Smiltene
* Talsi
* Tukums
* Valka
* Valmiera
* Varakļāni
* Ventspils

 |


Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe


| * v
* r
Euroopa kultuuripealinnad |
| --- |
| 

1985 Ateena
1986 Firenze
1987 Amsterdam
1988 Lääne-Berliin
1989 Pariis
1990 Glasgow
1991 Dublin
1992 Madrid
1993 Antwerpen
1994 Lissabon
1995 Luxembourg
1996 Kopenhaagen
1997 Thessaloníki
1998 Stockholm
1999 Weimar
2000 Reykjavík **·**  Bergen **·**  Helsingi **·**  Brüssel **·**  Praha **·**  Kraków **·**  Santiago de Compostela **·**  Avignon **·**  Bologna
2001 Rotterdam **·**  Porto
2002 Brugge **·**  Salamanca
2003 Graz
2004 Genova **·**  Lille
2005 Cork
2006 Pátra
2007 Luxembourg **·**  Sibiu
2008 Liverpool **·**  Stavanger
2009 Linz **·**  Vilnius
2010 Essen **·**  İstanbul **·**  Pécs
2011 Tallinn **·**  Turu
2012 Maribor **·**  Guimarães
2013 Košice **·**  Marseille
2014 Riia **·**  Umeå
2015 Mons **·**  Plzeň
2016 Wrocław **·**  Donostia / San Sebastián
2017 Aarhus **·**  Paphos
2018 Leeuwarden **·**  Valletta
2019 Matera **·**  Plovdiv
2020/2021 Galway **·**  Rijeka
2022 Kaunas **·**  Esch-sur-Alzette **·**  Novi Sad
2023 **Veszprém **·**  Timișoara **·**  Elefsína**
2024 Tartu **·**  Bad Ischl **·**  Bodø
2025 Nova Gorica / Gorizia **·**  Chemnitz
2026 Oulu **·**  Trenčín
2027 Liepāja
 |