recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
|  |
| "Viis apelsiniseemet" |
|  |
| *The Five Orange Pips*  |
| **Avaldamisaeg** | 1891 |
| **Kogumik** | "Sherlock Holmesi seiklused" |
| **Abipaluja(d)** | John Openshaw |
| **Tegevuse aeg** | september 1887 |
| **Pahategija(d)** | Ku Klux Klan |

**"Viis apelsiniseemet"** (inglise keeles "The Five Orange Pips") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, kus astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson.

Algselt ilmus jutustus ajakirja Strand Magazine külgedel 1891. aasta novembris.

"Viis apelsiniseemet" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi seiklused".

Sisu
----

23-aastane noormees John Openshaw jutustab kohtumisel Holmesega oma perekonda saatvast mõistatuslikest sündmustest. Ta palub uurida oma onu ja isa surma.

Tema onu Elias Openshaw oli minevikus istanduse omanik Floridas. USA kodusõja ajal teenis ta konföderatsiooni armees, kus teenis välja koloneli aukraadi. 1870 kolis ta tagasi Euroopasse, elades Lääne-Sussexis. Ta suri 10. märtsil 1883 ja tema surnukeha leiti aiast tiigist.

Johni isa Joseph Openshaw oli väikese jalgrattavabriku omanik. Tema surnukeha leiti 7. jaanuaril 1885 kriidiaugust.

Holmesi tähelepanu äratas fakt, et enne igat surma saadeti ohvrile ümbrik viie apelsiniseemnega. Peagi leitakse surnuna ka John Openshaw. Kuritöö jäljed viivad kurikuulsa salaühingu Ku Klux Klanini. Holmes järeldab, et vennad Openshaw'd olid varastanud Ku Klux Klani tähtsad dokumendid, mistõttu see organisatsioon 1869. märtsis kokku varises ja tegevuse lõpetas. Ku Klux Klani endised liikmed maksid neile selle eest kätte. Holmes ka tuvastas kurjategijad Georgiast pärit parklaeva "Üksik täht" meeskonnana, aga laev oli jõudnud selleks ajaks Inglismaalt lahkuda. Seepeale saatis Holmes USA-sse telegrammi, paludes laeva kapteni ja teised meeskonnaliikmed mõrva eest vahistada.

Tegelased
---------

* Sherlock Holmes
* doktor Watson
* John Openshaw
* Elias Openshaw
* Joseph Openshaw
* major Freebody, Joseph Openshaw' sõber, Portsdown Hilli fordi ülem
* kapten James Calhoun

Eestikeelsed väljaanded
-----------------------

* "Viis apelsiniseemet" (Tartu: Turist 1938; tõlkija Eliisabet Envere)
* "Sherlock Holmesi seiklused" (Varrak 1996; tõlkija Krista Kaer)
* "Sherlock Holmesi lood" 1. osa (Varrak 2003; tõlkija Krista Kaer; lk 282–295)
* "Sherlock Holmesi lühijutud" (Varrak 2010; tõlkija Krista Kaer)

Viited
------

1. ↑  The Abbreviations The Canon by Jay Finley Christ. The Diogenes Club

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **The Five Orange Pips** |

| * v
* r
Sherlock Holmesi seiklused (Arthur Conan Doyle) |
| --- |
| 
"Skandaal Böömimaal"  • "Punapeade liit"  • "Kadunud peigmehe juhtum"  • "Boscombe'i oru mõistatus"  • "Viis apelsiniseemet"  • "Viltuse suuga mees"  • "Sinise granaatkivi mõistatus"  • "Tähnilise lindi mõistatus"  • "Inseneri pöidla mõistatus"  • "Kõrgest soost poissmehe mõistatus"  • "Berülldiadeemi mõistatus"  • "Punaste pöökide mõistatus" |
| 
*Etüüd punases* • *Nelja märk* • *Seiklused* • *Memuaarid* • *Baskerville'ide koer* • *Tagasitulek* • *Hirmu org* • *Viimane kummardus* • *Märkmeraamat* |
**Martin Eerme** (sündinud 1. novembril 1968) on eesti mehaanikateadlane ja professor.

Haridus
-------

Lõpetas Nõo Keskkooli 1986; TTÜ mehaanikateaduskonnas masinaehituse eriala cum laude 1993; tehnikateaduste magister 1997; tehnikateaduste doktor, TTÜ, 2001. 

Doktorikraad (Masinaehituslike toodete struktuuriomaduste modelleerimise ja arvutipõhise tootearenduskeskkonna realiseerimisvõimaluste uurimine, juh. prof. Rein Küttner), Tallinna Tehnikaülikool, 2001; dotsent 2001; vanemteadur 2002; professor 2005.

Töökäik
-------

TTÜs 1997–…: mehaanikateaduskonna masinaehituse instituudi teadur 1997–2001, dotsent 2001; raalintegreeritud tootmise ja projekteerimise õppetooli vanemteadur 2002–2004; masinaehituse instituudi professor ja õppetooli juhataja 2005–2009; mehaanika ja tööstustehnika instituudi raalintegreeritud tootmise ja projekteerimise õppetooli professor 2009–2011; mehaanikateaduskonna tootearenduse õppetooli professor 2011–2016; inseneriteaduskonna mehaanika ja tööstustehnika instituudi professor 2017–…

Teadustöö
---------

FEM; modaalanalüüs; süsteemide integreerimine; raalprojekteerimine.
Avaldanud üle 60 teaduspublikatsiooni, 1 patentse leiutise ja 1 kasuliku mudeli kaasautor. Tema juhendamisel on kaitstud 105 magistri- ja 6 doktoritööd. Teinud ettevõtetele mitmeid arendustegevusi ja ekspertiise.

Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus
-------------------------------------------------

TTÜ masinaehituse instituudi nõukogu liige 2001–…; TTÜ mehaanika ja metroloogia katselaboratooriumi nõukogu liige 2005–…; rahvusvaheliste konverentside korraldus- ja juhtkomitee liige 2008–2012; Eesti Teadusfondi grantide hindamiskomisjoni liige 2010–2012; TTÜ nõukogu liige 2017–…

Tunnustus
---------

* 3. koht TTÜ rakenduslike teadustööde konkursil 2005
* TTÜ parim õppejõud (mehaanikateaduskond) 2006
* 2. koht TTÜ rakenduslike teadustööde konkursil 2006.

Viited
------

1. 1 2 3  Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 48
2. 1 2 3 4  Martin Eerme Eesti Teadusinfosüsteemis

Harrastused
-----------

Korvpall, TTÜ korvpalliklubi Kapa liige; kergejõustik (harrastaja).

Välislingid
-----------

* Martin Eerme Eesti Teadusinfosüsteemis
**Ants Sööt** (8. august 1935 Elva – 17. oktoober 2013) oli eesti koorijuht ja pedagoog.

Ants Sööt lõpetas 1955. aastal Tartu Muusikakooli Voldemar Kliimandi juhendamisel ja 1960. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Jüri Variste klassis.

Ta oli Tallinna Üliõpilassegakoori (1964), segakoori Olevine (1976), Tallinna Õpetajate Naiskoori (1988) ja Eesti Koorijuhtide Naiskoori (1988) asutaja, paljudel laulupidudel nais- ja segakooride üldjuht.

Aastatel 1961–1971 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi ning 1971–2004 Tallinna Riikliku Konservatooriumi kooridirigeerimise õppejõud.

Ta on maetud Elva kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1978 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1996 Eesti Vabariigi kultuuripreemia (silmapaistva töö eest koorijuhina ning seoses Eesti Koorijuhtide Naiskoori eduka esinemisega rahvusvahelisel konkursil Arnhemis)
* 2001 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (Eesti Koorijuhtide Naiskoori tegevuse arendamine ja Llangollenis Eisteddfodi konkursi võitmine)
* 2002 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2006 Gustav Ernesaksa koorimuusika peastipendium

Isiklikku
---------

Aastatel 1961–1978 oli abielus näitleja Meeli Söödiga.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

8. augustil 2015 avati Elva lauluväljakul Ants Söödi mälestusmärk.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3983

Välislingid
-----------

* Suri koorijuht ja pedagoog Ants Sööt
**Wieselburg** on linn (*Stadtgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Scheibbsi ringkonnas, mis asub Erlaufi jõe ääres. Selle nimi tähendab ligikaudu linnust, mille juures kaks jõge kohtuvad, kuna kaks jõge jooksevad kokku, et luua Erlauf.

Linnas asuvad õlletehas, põllumajanduskolledž ja uurimisinstituut (HBLFA Francisco Josephinum), kõrgkool (*Fachhochschule*) ja üks vanimaid kirikuid Alpidest põhja pool, mis pärineb 976. aastast. Wieselburg sai linnaks 1000 aastat hiljem, 1976. aastal. Igal aastal juuni lõpus, juuli alguses toimub põllumajanduslaat *Wieselburger Messe*.

Inimesi
-------

* Karl Bienenstein
* Alfred Gusenbauer
* Paul Hörbiger
* Eugen Wüster

Viited
------



Scheibbsi ringkonna vallad

* Gaming
* Göstling an der Ybbs
* Gresten
* Gresten-Land
* Lunz am See
* Oberndorf an der Melk
* Puchenstuben
* Purgstall an der Erlauf
* Randegg
* Reinsberg
* Sankt Anton an der Jeßnitz
* Sankt Georgen an der Leys
* Scheibbs
* Steinakirchen am Forst
* Wang
* Wieselburg
* Wieselburg-Land
* Wolfpassing
**Paavo Roos** (sündinud 31. juulil 1937 Tartus) on eesti rahvusest Rootsi antiikkultuuri teadlane.

Aastal 1944 pages pere Rootsi. Aastal 1961 kaitses ta Lundi Ülikoolis filoloogiamagistri kraadi ja aastal 1972 filoloogiadoktori kraadi. Ta on EYS Veljesto liige.

Ta oli aastatel 1973[*küsitav*]–2002 Lundi Ülikooli antiikkultuuri õppejõud, seejuures aastast 1989 dotsent. Aastatel 1985–1987 oli ta assistent Rootsi Instituudis Roomas.

Aastatel 1987–1990 tegutses ta Rootsi Instituudi juhatajana İstanbulis. Ta on osalenud arheoloogilistel kaevamistel Vahemere ääres Itaalias ja Türgis ning Rootsis. Ta on kirjutanud raamatuid ja teadusartikleid klassikalisest arheoloogiast ja antiikajaloost ja tõlkinud antiikkirjandust. Ta on pidanud loenguid Tartu Ülikoolis.

Ta on Eesti Teadlaste Seltsi Lõuna-Rootsi osakonna esimees; kuulub ka Lundi Ülikooli teadusseltsi *Vetenskapssocieteten*. Ta elab Lundis, osaleb Eesti Maja üritustel.

Isiklikku
---------

Tema isa oli klassikaline filoloog Ervin Roos, vennad Naatan Roos (1934–1993) ja Aarand Roos.

Välislingid
-----------

* 
* 
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011
**August Sipsakas** (sündinud 20. märtsil 1903 Narvas, surnud 3. juunil 1975 Tallinnas) oli pedagoog ja professor.

Haridus
-------

Õppis Narva kirikukoolis 1913–1916, Eesti Töölisfakulteedis Petrogradis 1919–1921, Eesti Pedagoogilises Instituudis Petrogradis 1921–1924; Leningradi Punase Professuuri Instituudi aspirant 1934–1937; õppis militaarkursustel Leningradis 1940.

Täiendusõpe
-----------

NLKP KK Ühiskonnateaduste Akadeemias 1948–1949.

Teaduskraad ja kutse
--------------------

Dotsent 1925; professor 1945.

Teenistus
---------

Töötas Kreenholmi Manufaktuuris 1916–1917; õppejõud Nõukogude Parteikoolis ja mitmes tehnilises õppeasutuses Leningradis, dotsent Industriaalinstituudis 1925–1940; ajalehe "Kommunist" toimetaja.
TTÜs 1940–1941, 1944–1953: marksismi-leninismi aluste kateedri juhataja 1940/41, 1945; poliitilise ökonoomia kateedri juhataja ja professor 1946–1953; majandusteaduskonna dekaan 1945–1953.

Organisatoorne ja -administratiivne tegevus
-------------------------------------------

EK(b)P KK otsusega 20.09.1940 määrati ajalehe Kommunist toimetuskolleegiumi liikmeks, 08.05.1941 otsusega kinnitati EK(b)P KK agitatsiooni-propagandasekretäriks. EK(b)P KK büroo otsusega 19.06.1941 kinnitati A. Sipsakas poliitilise ja teoreetilise ajakirja "Bolševik" vastutava toimetaja kohale, vabastades selle kohalt Neeme Ruusi

Teise maailmasõja-aastail oli 7. Eesti Laskurdiviisi sõjakomissar, ohvitseride täiendusõppustel ja diplomaatilistel täienduskursustel. EK(b)P KK otsusega 16.09.1946 kinnitati TPI poliitilise ökonoomia kateedri juhatajaks ja EK(b)KK otsusega 10.09.53 vallandati kateedrijuhataja ametikohalt, heideti parteist välja (ebaparteiline suhtumine kriitikasse ja oma vigade mittetunnistamine, alkoholilembus). A-ni 1970 oli ühingu Teadus aktiivne lektor ettevõtetes ja kolhoosides.

Tunnustus
---------

* Personaalpensionär 1959.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 397-398
Bernadette Schild (2018)
**Bernadette Schild** (sündinud 2. jaanuaril 1990 Zell am Sees) on Austria mäesuusataja, kelle põhialaks on slaalom.

Tema esimesed maailmameistrivõistlused olid 2013. aastal Schladmingis. Ta osales ainult slaalomis, kus sai 12. koha.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis oli ta slaalomis pärast esimest ringi neljandal kohal, kuid teises ringis ta katkestas.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis oli ta slaalomis kümnes ja suurslaalomis 17.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis sai ta slaalomis täiskasvanute tiitlivõistluste seni parima koha, kui oli seitsmes. Suurslaalomis sai ta 24. koha.

Maailma karikasarjas tegi Schild debüüdi 2008. aastal märtsis Bormios. Esimest korda jõudis ta poodiumile 16. märtsil 2013 Lenzerheides toimunud etapil. Kokku on ta jõudnud poodiumile seitsmel korral ja kõigil korral slaalomis.

Tema vanem õde Marlies Schild oli samuti mäesuusataja. Hooajal 2013–2014 jõudsid nad kahel etapil mõlemad korraga poodiumile.

2016. aasta juunis abiellus ta oma treeneri Armin Wiereriga.

Saavutused
----------

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2008 Hispaania Formigalis
	+ Kuld **maailmameister** slaalomis
* 2009 Saksamaa Garmisch-Partenkirchenis
	+ Hõbe hõbemedal slaalomis

### Maailma karikasarjas

Bernadette Schild on osalenud (seisuga 21. november 2018) 117 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse seitsmel korral, kuid pole ühtegi etappi võitnud.

Välislingid
-----------

* Bernadette Schild fis-ski.com lehel
* Bernadette Schild ski-db.com lehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Läti poliitikust. Samanimelise raamatukogundustegelase kohta vaata artiklit Andris Vilks (raamatukogundustegelane).* |

---

**Andris Vilks** (sündinud 15. juunil 1963 Jaunpiebalgas) on Läti poliitik, seimi 12. koosseisu liige. Ta oli 2010–2014 rahandusminister.

Vilks lõpetas 1986 Läti Riikliku Ülikooli geograafiaõpetajana.

Toona Latvijas Unibanka nime kandnud pangas alustas Vilks tööd 1995. aastal krediidianalüüsi osakonnas. Aastail 2000–2002 oli Vilks Latvijas Unibanka aktsiaturgude analüüsi divisjoni juht ning 2002–2007 SEB Unibanka turu- ja sektorianalüüsi osakonna juht. Aastail 2007–2009 oli Andris Vilks panganduskontserni SEB Läti tütarettevõtte SEB Banka peaökonomist ja 2010. aasta jaanuarist maini majandusnõunik SEB Bankas.

Vilks valiti valimisliidu Ühtsus esindajana 2010. aasta sügisel seimi. Ta töötas rahandusministrina 3. novembril 2010 tööd alustanud Valdis Dombrovskise teises valitsuses. 

Suurbritannia ajakiri The Banker valis Andris Vilksi 2012. aasta Euroopa parimaks rahandusministriks.[*viide?*]

Tunnustus
---------

* 2012 Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk

Välislingid
-----------

* Andris Vilksi elulookirjeldus Läti valitsuskabineti kodulehel
Hanna Falk (2012)
**Hanna Falk** (sündinud 5. juulil 1989) on Rootsi murdmaasuusataja. 

Maailma karikasarjas osales Falk esimest korda 21. märtsil 2007 Stockholmis ja sai 1 km sprindi vabasõidus 49. koha. Esimese võidu sai ta 5. detsembril 2009. aasta MK-etapil Düsseldorfis, kui võitis 0,8 km sprindi vabasõidu. Juunioride MM-võistlustel on Falk võitnud kaks hõbemedalit teatesõidus 2008. ja 2009. aastal.

Saavutused
----------

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2008 Itaalia Val Venostas
	+ Hõbe hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus
* 2009 Prantsusmaa Praz de Lys Sommandas
	+ Hõbe hõbemedal 4×3,3 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

* Sprindikarikas
	+ 3. koht: 2017

Hanna Falk on osalenud (seisuga 13. jaanuar 2018) 96 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile 11 korral, neist neli korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2009 | 5. detsember | Düsseldorf |  Saksamaa | 0,8 km sprint vaba |
| **2.** | 2010 | 17. jaanuar | Otepää |  Eesti | 1,2 km sprint klassika |
| **3.** | 2018 | 13. jaanuar | Dresden |  Saksamaa | 1,2 km sprint vaba |
| **4.** | 2018 | 16. märts | Falun |  Rootsi | 1,4 km sprint vaba |

Välislingid
-----------

* Hanna Falk FIS-i kodulehel (inglise)
**"Angry Birds"** (inglise keeles, 'vihased linnud') on Soome arvutimängufirma Rovio Mobile arvutimäng. 

Mängu loomise põhiline inspiratsioon oli joonistus tiibadeta lindudest. Mäng lasti müüki esmalt Apple'i operatsioonisüsteemi iOS tarbeks detsembris 2009. Sestsaati on mängu Apple'i veebipoest App Store ostetud üle 12 miljoni eksemplari, mis ajendas firma tegema mängust uusi versioone teistele puutetundliku ekraaniga nutitelefonidele, muuhulgas ka neile, mis kasutavad operatsioonisüsteemi Android.

Mängijad kasutavad lingu, et heita linde mitmesugustele ehitistele või nende sisse paigutatud sigade pihta eesmärgiga hävitada kõik mänguväljal olevad sead. Uutele tasemetele jõudes ilmuvad uued linnud, mõned neist mängija aktiveeritavate erivõimetega. Rovio Mobile on varustanud "Angry Birdsi" arvukate tasuta uuendustega, mis lisavad mängusisu, samuti on firma lasknud mängust välja eraldiseisvaid pühade- ja promoversioone.

"Angry Birdsi" on kiidetud selles saavutatud hea tasakaalu eest haarava mängu, koomilise stiili ja madala hinna vahel. Selle populaarsuse tõttu on mängust loodud uusi versioone arvutitele ja mängukonsoolidele, tekkinud on turg mängutegelastega seotud kaupadele ja pikas perspektiivis kavandatakse isegi filmi või teleseriaali. Kõigil platvormidel ja versioonides kokku oli mängu 2011. aasta novembri alguseks alla laaditud 500 miljonit korda. "Angry Birdsi" on nimetatud "üheks praeguse aja levinumaks mänguks", "üheks 2010. aasta suurimatest hittidest" ja "edukaimaks mobiilirakenduseks, mida maailm on tänini näinud". Mäng on saadaval ka veebibrauseri Google Chrome rakendusena.

Meedias on kasutatud koguni väljendit ""Angry Birdsi" põlvkond", märkimaks selliste noorte vanuserühma, kelle mõtteviis ja meediatarbimise harjumused on kujunenud selle mängu mõjul ja ajal.

Vaata ka
--------

* Angry Birds: Kurjad linnud. Film

Viited
------

1. ↑  "Angry Birds Review". *IGN.com*. 11. veebruar 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2010. Vaadatud 24. märts 2011.
2. ↑  "The Supremely Addicting Angry Birds Hits 42 Million Free and Paid Downloads". *SymbianFreak.com*. 22. oktoober 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2010. Vaadatud 11. detsember 2010.
3. ↑  Tarmo Virki (2. november 2011). "Angry Birds tops 500 million downloads". *Yahoo.com*. Vaadatud 2. november 2011.
4. ↑  Van Camp, Jeffrey (23. november 2010). "Israeli Angry Birds satire goes viral". digitaltrends.com. Vaadatud 26. november 2010.
5. ↑  Shaer, Matthew (29. november 2010). "Angry Birds bound for Xbox, PlayStation". Vaadatud 29. november 2010.
6. ↑  "Angry Birds will be bigger than Mickey Mouse and Mario. Is there a success formula for apps?". *MIT Entrepreneurship review*. 18. veebruar 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2011. Vaadatud 27. märts 2011. `{{cite web}}`: eiran tundmatut parameetrit `|coauthors=`, kasuta parameetrit (`|author=`) (juhend)
7. ↑  Angry Birds, Google Apps
**Jens Christian Lurås Oftebro** (sündinud 21. juulil 2000) on Norra kahevõistleja.

2017. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võistles ta kolmel alal, saavutades individuaalselt 17. ja võistkondlikus arvestuses 6. koha. 2018. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel saavutas ta 5 kilomeetris 10. koha ja võitis teatevõistluses pronksmedali.

Ta tegi kontinentaalkarikasarja debüüdi 2017. aasta jaanuaris Høydalsmos ja saavutas oma esimese poodiumikoha 2018. aasta jaanuaris Renas. 2019. aastal võitis ta Klingenthalis kaks osavõistlust. Maailma karikasarja debüüdi tegi ta 2018. aasta märtsis Holmenkollenis, lõpetades 27. kohal.

2019. aasta juunioride MM-il võitis ta lisaks võistkondlikule hõbemedalile individuaalselt sprindis pronksmedali. Seejärel saavutas ta 2018/2019 hooaja lõpetuseks Holmenkollenis maailma karikasarja etapil kuuenda koha.

2019/2020 hooaega alustas ta kolme kolmanda kohaga Rukal ja tuli Ruka minituuril võistlustel teiseks, mille võitis tema kaasmaalane Jarl Magnus Riiber. Sel talvel oli ta veel kolmel korral poodiumil, üldarvestuses oli ta hooaja lõpus neljandal kohal.

2020/2021 hooaja esimesel MK-etapil Rukal võitis ta 29. novembril kolmanda võistluse.

Ta kuulub spordiklubisse IL Jardar1. Ta on Einar Lurås Oftebro noorem vend.

Saavutused
----------

### Maailma karikasarjas

Jens Lurås Oftebro on osalenud 80 maailma karikasarja etapil (seisuga 10. aprill 2023) ja jõudnud poodiumile 24 korral, millest 4 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jkr- nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Ala | Tulemused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2020 | 29. november | Soome Ruka | HS142 / 10 km |  |
| 2. | 2022 | 3. detsember | Norra Lillehammer | HS100 / 10 km |  |
| 3. | 2023 | 27. jaanuar | Austria Seefeld | HS109 / 7.5 km |  |
| 4. | 2023 | 11. veebruar | Saksamaa Schonach | HS100 / 10 km |  |

Välislingid
-----------

* Jens Lurås Oftebro FIS-i lehel
| NATO maaväe üksused |
| --- |
| Märk | Üksus | Koosseis         | Ülem | NATO kood |
|  | Pooljagu/ grupp/ meeskond | 3–6 | nooremseersant/ kapral | OR-4/ OR-2 |
|  | Jagu | 6–12 | seersant | OR-4 |
|  | Poolrühm | 7-20 | seersant | OR-4 |
|  | Rühm | 15–50 | leitnant | OF-1 |
|  | Kompanii | 80–250 | kaptenmajor | OF-2OF-3 |
|  | Pataljon | 300–800 | kolonelleitnant | OF-4 |
|  | RügementBrigaad | 3000–5000 | kolonelbrigaadikindral | OF-5OF-6 |
|  | Diviis | 10 000 – 30 000 | kindralmajor | OF-7 |
|  | Korpus | 30 000 – 50 000 | kindralleitnant | OF-8 |
|  | Armee | 100 000 – 300 000 | kindral | OF-9 |
|  | Armeegrupp/rinne | 2+ armeed | välimarssalarmeekindral | OF-10 |
|  | Piirkond/sõjatander | 4+ armeegruppi | kuuetärnikindralülemjuhataja |  ? |

**Rügement** on sõjaväeline üksus, mis koosneb tavaliselt 2–5 pataljonist ning eriotstarbelistest kompaniidest ja rühmadest. Rügement ei ole tavaliselt majanduslikult ja logistiliselt iseseisev üksus, vaid kuulub diviisi koosseisu. 

Rügemendi suurus ja struktuur sõltuvad otstarbest. Eraldiseisvaks (üksikuks) rügemendiks võivad olla formeeritud ka koos tegutsevad või paiknevad sama väeliigi või eriala-relvaliigi pataljonid, mis ei moodusta siiski brigaadi. Näiteks suurtükiväerügement, tagalarügement, pioneerirügement.

Rügementi juhib vanemohvitser, tavaliselt kolonel. Rügemendil on oma number, lipp, pitsat ja staap. 

Mereväes koosneb rügement divisjonidest, õhuväes eskadrillidest. Slaavi riikides ja SRÜ maades vastab rügemendisuurusele väeosale **polk**.

Tänapäeva armeedes on lahinguüksused-rügemendid asendatud sageli eri relvaliikidest koosnevate ja iseseisvamate brigaadidega. Siiski on osaliselt alles jäänud sama toetusotstarbelise relvaliigi pataljone koondavad rügemendid.

Esimesed rügemendid (*Landsknecht*) moodustati 16. sajandil Saksamaal. 

NATO jalaväerügemendi standardtähis. I-d ei näita diviisi numbrit.
**Sergei Pintšuk** (Сергей Михайлович Пинчук; sündinud 26. juulil 1971 Sevastopolis) on Venemaa sõjamereväelane, viitseadmiral, aastast 2021 Venemaa relvajõudude Lõuna sõjaväeringkonnale alluva Musta mere laevastiku ülema esimene asetäitja.

Elulugu
-------

Isa Mihhail Pintšuk oli Nõukogude Liidu Musta mere laevastiku kontradmiral.

1988 lõpetas ta Leningradi nahhimovlaste kooli ja jätkas õpinguid Nahhimovi nimelises Kõrgemas Merekoolis Sevastopolis. Pärast kooli lõpetamist alustas 1993 teenistust Venemaa Musta mere laevastikus. 

Algul oli ta õhutõrjepatarei ülem hävitajal Nastoitšivõi. 2004 lõpetas Kuznetsovi nimelise Mereväeakadeemia Peterburis.

2007–2010 oli Pintšuk Balti laevastiku akvatooriumi kaitsva 105. laevabrigaadi komandör ja Kroonlinna garnisoni ülem. Detsembrist 2010 Balti laevastiku Leningradi mereväebaasi ülema esimene asetäitja. 22. detsembrist 2011 Musta mere laevastiku Novorossiiski mereväebaasi komandör. 

2014–2016 õppis Vene Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemias. 
2016–2021 oli Pintšuk Kaspia mere sõjalaevastiku ülem.

18. veebruaril 2021 anti talle viitseadmirali auaste.

9. mail 2021 määrati ta Musta mere laevastiku ülema asetäitjaks, 5. oktoobril 2021 aga staabiülemaks ja Musta mere laevastiku ülema esimeseks asetäitjaks.

Sanktsioonid
------------

28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidu riikides olev vara külmutati. "Pärast Vladimir Putini otsust nn Donetski Rahvavabariigi ja nn Luhanski Rahvavabariigi tunnustamise kohta sisenesid Lõuna sõjaväeringkonna sõdurid nende kahe isehakanud vabariigi territooriumile. Kui Venemaa alustas 24. veebruaril 2022 Ukraina suunal täiemõõdulist sõjalist invasiooni, viisid Venemaa Musta mere laevastiku väed Mariupolis ja Odessas läbi dessandi. Seetõttu vastutab Sergei Pintšuk Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust ning Ukraina stabiilsust ja julgeolekut kahjustava või ohustava tegevuse või poliitika aktiivse toetamise või rakendamise eest."

Viited
------

1. ↑  Russia Appoints New Black Sea Fleet Commander After Ukrainian Attacks. Barron '​s, 2. IV 2024
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2021. Vaadatud 6. aprillil 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2021. Vaadatud 6. aprillil 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑
**Intervallmeetod** ehk **intervallide meetod** on meetod kõrgema astme võrratuste lahendamiseks.

Võrratusi kujul{\displaystyle (x-x\_{1})(x-x\_{2})(x-x\_{3})>0}kus {\displaystyle x\_{1}>x\_{2}>x\_{3}} on võrratuse nullkohad, saab lahendada intervallmeetodil. Praktiliselt kujuneb võrratuse lahendamine intervallmeetodil järgmiseks:

* kanname võrratuse nullkohad (antud juhul x1, x2, x3 ) x – teljele,
* eeldades, et a > 0 (vastasel juhul korrutame lähtevõrratust −1-ga), tõmbame läbi nende punktide joone, alustades paremalt ülalt,
* kui nullkoha järk on paaritu arv, läbime nullkohta lõigates x-telge,
* kui nullkoha järk on paarisarv, läbime nullkohta puudutades,
* võrratuse lahendihulga määrame graafikult

Näide. Lahendame võrratuse x(x −2)(x + 1)> 0. Lahendus: vastava funktsiooni y = x(x −2)(x + 1) nullkohad on x = 0, x = 2, x = -1 ning kõik need on ühekordsed. Seega läbib abijoon neid punkte x-telge lõigates.

Selle võrratuse lahendamine tähendab funktsiooni y = x(x −2)(x + 1) positiivsuspiirkonna leidmist.

Positiivsuspiirkonna moodustavad need x väärtused, mille korral funktsiooni graafiku skits asub ülalpool x- telge. Antud juhul on positiivsuspiirkonnaks, aga seega ka vastava võrratuse lahendiks hulk X = (−1;0)U(2;∞).

Viited
------

1. ↑  [*alaline kõdulink*]

Kirjandus
---------

* Lepmann, L. (2000). *Matemaatika 10. klassile*. Tallinn, Koolibri. ISBN 9985-0-0978-9. `{{cite book}}`: eiran tundmatut parameetrit `|coauthors=`, kasuta parameetrit (`|author=`) (juhend)
**Vasvár** (saksa keeles *Eisenburg*, sloveeni keeles *Železnograd*) on linn Ungaris Vasi komitaadis Vasvári kreisis.

Geograafiline asend
-------------------

Vasvár asub Austria piirist 21 km kaugusel, komitaadikeskusest Szombathelyst ligikaudu 24 km lõunakagus. Linna läbib Szombathely–Nagykanizsa raudteeliin.

Ajalugu
-------

Vasvár sai linnaõigused 1279. aastal. Kuningalinn sattus eraomanike kätte alles 1423. aastal. 16. sajandil ei sattunud Vasvár Türgi võimu alla, kuid Türgi väed ohustasid linna ja selle tähtsus vähenes ning paljud elanikud lahkusid. 10. augustil 1664. aastal sõlmiti linnas Vasvári rahu, mis lõpetas Neljanda Austria-Türgi sõja. Türklaste väljatõrjumise järel ei saavutanud Vasvár enam endist tähtsust. Vasvár tähtsus suurenes 19. sajandi viimasel kolmandikul, kuigi see kaotas turulinna staatuse ja muutus suurkülaks. 20. sajandi algul arenesid Vasváris kohalik tööstus ja kaubandus. Teise maailmasõja järel jäi Vasvári areng soiku. Linnaõigused sai Vasvár tagasi 1986. aastal.

Sõpruslinnad
------------

* Itaalia Bardi, Itaalia
* Ungari Cegléd, Ungari
* Rumeenia Hațeg, Rumeenia

Viited
------

1. ↑   Vasvár települestörtenete Vasi Hegyhát Tájegységi Értéktár. Vaadatud 6. aprillil 2024
2. ↑  A vasvári béke Rubicon Online. Vaadatud 6. aprillil 2024
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tavakehast; titaani kohta vaata artiklit Iapetos* |

---

**Iapetus** (vahel ka **Japetus**) on planeedi Saturn suuruselt kolmas kaaslane ja Päikesesüsteemis suuruselt üheteistkümnes kuu.

Iapetuse avastas 1671. aastal itaalia-prantsuse astronoom Giovanni Domenico Cassini, kes avastas kokku neli Saturni kaaslast. Ülejäänud kolm olid Rhea, Tethyse ja Dione.

Iapetus on alati Saturni poole sama küljega – just nagu Kuu Maa poole. Kuna selle asjaolu tuvastas samuti Cassini, siis on Iapetuse Saturnist eemalehoidev pool nimetatud tema auks kui Cassini Regio.

Just nagu teised suuremad Saturni kuud on ka Iapetus nime saanud titaanide järgi vanakreeka mütoloogias (Iapetos).

Iapetuse väike tihedus viitab sellele, et see koosneb peamiselt jääst ning ehk ainult umbes 20% ulatuses kivimitest.

Temperatuur ekvaatoril on kuni 130 K (−143 °C), tänu sealsele tumedale pinnale, mis hästi valgust püüab. Heledamates paikades on aga temperatuur juba umbes 100 K (−173 °C).

Iapetusel leidub rohkesti impaktstruktuure. Cassini-Huygensi kosmosesond on ka Kuu varjuküljelt mitmeid suuri kraatreid leidnud ning nendest on vähemalt viie diameeter üle 350 km. Suurim on Turgis diameetriga 580 km ning selle väga järsk servaala laskub ülejäänud pinnast kuni 15 km.

Viited
------

1. ↑  Castillo-Rogez, J. C. (2007). "Iapetus' geophysics: Rotation rate, shape, and equatorial ridge". *Icarus*. **190**: 179–202. DOI:10.1016/j.icarus.2007.02.018. `{{cite journal}}`: eiran tundmatut parameetrit `|coauthors=`, kasuta parameetrit (`|author=`) (juhend)
2. ↑  Iapetus Thermal Radiation Image 10. jaanuar 2005
3. ↑  Turgis – Gazetteer of Planetary Nomenclature USGS Astrogeology
4. ↑  PIA06171: Giant Landslide on Iapetus NASA/JPL/Space Science Institute, 31. detsember 2004

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Iapetus** |

* Jaak-Kristian Sutt: "Miks meenutab Saturni kuu kreeka pähklit?" Novaator, 19. oktoober 2010

Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
**Pjotr Sedov** (vene keeles Пётр Николаевич Седов, sündinud 24. augustil 1990 Sarovis Nižni Novgorodi oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja. Ta on viiekordne juunioride maailmameister.

2008. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Mallesis tuli ta juunioride maailmameistriks 4×5 km teatesõidus ja sai hõbemedali 20 km ühisstardiga vabasõidus. 2009. aastal Praz de Lys Sommandis tuli ta kolmekordseks juunioride maailmameistriks: sai esikoha 20 km suusavahetusega sõidus, 10 km vabasõidus ja kuulus Venemaa 4×5 km teatesõidu võidukasse meeskonda. 2010. aasta juunioride MM-il tuli Hinterzarten viiendat korda juunioride maailmameistriks. Võit tuli 20 km suusavahetusega sõidus. Samas oli ta teine 4×5 km teatesõidus ja kolmas 10 km klassikasõidus. 

Maailma karikasarjas debüteeris Sedov 8. märtsil 2009 Lahtis 15 km vabasõidus ja jõudis kohe punktikohale, olles kümnes. Tema parim koht MK-võistlustel etapil on 5. koht, mille ta saavutas 2010. aasta novembris Gällivares 15 km vabasõidus. 2011.–2012. aasta maailma karikasarja finaaletapil Falunis 2012. aasta märtsil oli ta viimasel distantsil 15 km suusavahetusega sõidus kõige kiirem ning üldarvestuses sai 5. koha.

Saavutused
----------

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2008 Itaalia Mallesis
	+ Kuld **juunioride maailmameister** 4×5 km teatesõidus
	+ Hõbe hõbemedal 20 km ühisstardist vabasõidus
* 2009 Prantsusmaa Praz de Lys Sommandis
	+ Kuld **juunioride maailmameister** 10 km vabasõidus
	+ Kuld **juunioride maailmameister** 20 km suusavahetusega sõidus
	+ Kuld **juunioride maailmameister** 4×5 km teatesõidus
* 2010 Saksamaa Hinterzartens
	+ Kuld **juunioride maailmameister** 20 km suusavahetusega sõidus
	+ Hõbe hõbemedal 4×5 km teatesõidus
	+ Pronks pronksmedal 10 km klassikasõidus

### Maailma karikasarjas

Pjotr Sedov on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 4. veebruar 2017) 46 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse kahel korral ning võitnud neist mõlemal korral.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2012 | 18. märts | Falun |  Rootsi | 15 km jälitussõit |
| **2.** | 2017 | 4. veebruar | Pyeongchang |  Lõuna-Korea | 30 km suusavahetusega sõit |

Välislingid
-----------

* Pjotr Sedov FIS-i kodulehel (inglise)
* Pjotr Sedov sportcom. ru kodulehel
* Pjotr Sedov Nižni Novgorodi oblasti murdmaa- ja laskesuusatamise föderatsiooni kodulehel
Jõepere mõisa viinavabriku varemed
**Jõepere mõis** (saksa keeles *Joemper*) oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal.

Mõisaomanikud
-------------

Jõepere oli endine Saksi mõisa osa, kuuludes iseseisvana selle juurde. 1684. aastal Otto Johann von Uexküll-Meyendorff pantis Jõepere ülemleitnant Karl Magnus Rehbinderile.

Pärast Põhjasõja lõppu 1729. aastal müüdi Jõepere ning omanikuks märgiti kapten Johann Adolph von Rosenthali, kes on selle ostnud 6600 riigitaalri eest, pärast Johann Adolph von Rosenthali surma oli mõisa omanik tema vend major Karl Heinrich Rosenthal, kellelt 1733. aastal ostis mõisa assessor Erich Johann von Vietinghoff.

Pärast Erich Johann von Vietinghoffi surma (1761) oli mõisa pärija on tema lesk Beata Regina von Vietinghoff (sündinud von Fick), Adavere, Imavere ja Jõepere mõisa pärija. Beata Regina von Vietinghoffi surma järel oli mõisa pärija tema poeg, maanõunik Reinhold Heinrich von Vietinghoff. Reinhold Heinrich von Vietinghoff pantis Jõepere ja Vasivere mõisa 1801. aastal kaardiväekornet Friedrich Wilhelm von Rosenile 30 aastaks.

1808. aastal omandas Jõepere ja Vasivere mõisa kornet Bernhard Heinrich von Rosen.

1825. aastal pani major Paul von Dücker Jõepere ja Vasivere mõisa avalikule müügile ning need omandas endine haagikohtunik krahv Peter August Friedrich von Manteuffel, kelle surma järel sai mõisa tema lesk krahvinna Helene Louise Elisabeth von Manteuffel (sündinud vabapreili Uexküll-Güldenband), kes pärandas 1849. aastal mõisa oma tütrele Wilhelmine Elise von Kotzebuele (sündinud kahvinna Manteuffel).

Pärast Wilhelmine Elise von Kotzebue surma (1902) pärisid Jõepere, Vasivere, Saksi ja Karila mõisa võrdsetes osades tema tütred: (Marie Agnese abielust Paul von Baggehuffwudtiga); tütred Margarethe (Daisy), von Brevern, krahvinna Helene (Nelli) von Tiesenhausen ja paruness Maric von Taube, kuid vastavalt pärijatevahelisele kokkuleppele omandas Margarethe (Daisy) Luise von Brevern 1904. aastal teistelt pärijatelt Jõepere mõisa 100 000 rubla, Saksi (2767 tiinu) 138 000 rubla, Vasivere (163 tiinu) 10 000 rubla ja Karila (382 tiinu) 20 000 rubla eest ning sai mõisate ainuomanikuks.

Mõis riigistati 1919. aastal.

Vaata ka
--------

* Jõepere lahingupaiga mälestuskivi

Viited
------

1. ↑  Kinnistute register. Jõepere mõis (Kadrina khk)

Välislingid
-----------

* Jõepere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kadrina kirik
Kadrina kihelkond

**Kirik**: Kadrina  

**Mõisad**: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hulja mõis | Hõbeda mõis | Imastu mõis | Ilumäe mõis | Jõepere mõis | Jõetaguse mõis | Kadrina kirikumõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Kruusimäe mõis | Kõrve mõis | Lante mõis | Lasila mõis | Liblika mõis | Liigvere mõis | Lepiku mõis | Loksu mõis | Muike mõis | Muusi mõis | Mõndavere mõis | Neeruti mõis | Oonurme mõis | Pala mõis | Pakitu mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Pressi mõis | Päri mõis | Saksi mõis | Sakussaare mõis | Sinnepali mõis | Soomukse mõis | Tuimõisa mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Uku mõis | Vandu mõis | Vasivere mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis | Võduvere mõis | Võsu mõis
**Ants Laikmaa ateljeekool** on aastatel 1902–1932 Tallinnas tegutsenud Ants Laikmaa juhitud kunstikool.

Ateljeekool alustas tegutsemist 2. septembril 1902 Pikal tänaval Nottbecki majas. Laikmaa kasutuses olid teisel korrusel asuvad nelja suure aknaga avar võlvlaega saal, mis sobis hästi ateljeeks, ja samas kõrval asuvad söögi- ja magamistuba. Tööd alustati sügisel seitsmeteistkümne õpilasega, pärast aastavahetusel toimunud edukat õpilastööde näitust lisandus veel viis uut.

1904. aasta sügisel üüriti suurem korter Niine tänava alguses Kotke majas, kus oli õppetöö jaoks kolm ruumi, sellele lisaks oma toad. 1904. aasta sügisest eestlastest õpilaste osatähtsus kasvas ja sedamööda pääses ikka selgemini maksvusele ka rahvuslik meelsus. Samas jätkas ateljeekool kolimist ja jõudis paikneda majas Falkpargi 1 ja Vladimiri 2b, enne kui 1914. aastal peatuti Tatari tänav 21b, mis oli August Buschile kuulunud maja, kus Laikmaal oli 4 toaga korter nr 13. Nendes ruumides tegutseti 1932. aastani.

Ainsaks õpetajaks oli Ants Laikmaa ise ja kogu õppetegevus seisnes praktilises töös, harjutamise ja juhendamise, tulemuste ühise arutlemise ning vestluse vormis. Iga õpilast püüdis kunstnik juhendada vastavalt selle võimetele ja arengutasemele, ergutada temas iseseisvat loomingulist alget ja kõigepealt kasvatada kunstientusiasmi. Diplomit polnud ateljeekooli lõpetamisel ette nähtud.

Laikmaa pidas väga oluliseks, et tehtav töö ei jääks üksnes väikese grupi omaette harrastuseks, vaid et selle tulemused jõuaksid ka laiema avalikkuse ette. Nii korraldaski ta juba 1903.–1904. aasta vahetusel Eestimaa Provintsiaalmuuseumi ruumides oma ateljeekooli esimese näituse, kus välja pandud rohkem kui kahesaja töö hulgas olid ka tema enese uuemad teosed. Mõlemal järgneval aastal korraldas kunstnik õpilastööde näituse oma ateljees ja korteris.

Laikmaa võttis elavalt osa oma õpilaste kunstiliste võimete arendamisest ning silmaringi laiendamisest, 1905, 1906, 1914 ja 1920 korraldas ta õppereisi Soome, 1913 Peterburi ja Moskvasse, 1921 Stockholmi.

Ateljeekoolis õppimine oli tasuline, kuid reale majanduslikult vähekindlustatud kunstnikele võimaldas kunstnik tasuta õpet ning mõningaid neist toetas ise aineliselt. 1917 võttis ta ette ohtliku reisi läbi revolutsioonilise Venemaa, et viia Jaltasse paranema oma tiisikust põdev noor õpilane Oskar Kallis.

Ligi 20 aasta jooksul õppis Laikmaa ateljeekoolis ligi 800 isikut, kelle hulgast võrsus rida tuntud kunstnikke. Laikmaa varasematest õpilastest tuleks nimetada Johannes Greenbergi ja Ludvig Oskarit, nendele lisandusid peagi Paul Burman, Otto Krusten, Välko Tuul, Aleksander Uurits ja Oskar Kallis. Ka Nikolai Triik ja Aleksander Tassa võtsid lühemat aega osa ateljeekooli tööst.

Vaata ka
--------

* Kristjan Raua õppestuudio

Viited
------

1. ↑  Eesti ajalugu: kronoloogia. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion 2007. Lk 163.
2. ↑  Robert Nerman: "Tatari 21b – erandliku kultuurilooga maja Tallinna haritlaste linnaosas, II osa" Eesti Päevaleht, 5. detsember 2002

Allikad
-------

* Alfred Vaga, Hans Laipman, Tema kahekümneaastase tegevuse puhul kunstiõpetajana, Agu, nr 19, 1932
* Ateljeekool
**Albert Laus** (2. juuli 1918 Narva – 18. veebruar 1986) oli Eesti NSV partei- ja riigiaparaadi tegelane.

Ta lõpetas aastal 1938 Tallinna Reaalkooli. Aastatel 1938–1940 oli ta ajateenistuses Eesti sõjaväes. Aastal 1940 oli ta ehitustöödel NSV Liidu sõjavägede Kärdla baasis. Aastatel 1940–1941 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli ehitusala üliõpilane. Aastatel 1941–1945 oli ta mobiliseerituna Eesti Laskurkorpuses, sõja lõpus rühmakomandöri kohusetäitjana. Aastatel 1945–1946 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi üliõpilane.

Aastatel 1946–1947 ELKNÜ TPI komitee sekretär. Aastatel 1947–1948 oli ta TPI kaadriosakonna inspektor, aastatel 1948–1950 TPI kaadriosakonna ülem. Aastatel 1950–1951 oli ta EK(b)P Keskkomitee propaganda ja agitatsiooni osakonna instruktor, aastatel 1951–1952 oli ta instruktoriks EK(b)P Keskkomitee teaduse ja kõrgemate õppeasutuste osakonnas. Aastatel 1952–1955 õppis ta NLKP KK juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis.

Aastatel 1955–1956 oli ta EKP Tallinna Keskrajooni Komitee sekretär, aastatel 1956–1959 I sekretär, aastatel 1959–1960 oli ta EKP Tallinna Linnakomitee sekretär. Aastatel 1960–1963 oli ta EKP Keskkomitee teaduse, koolide ja kultuuri osakonna juhataja, seejärel aastal 1963 EKP Keskkomitee ideoloogia osakonna juhataja. Aastatel 1964–1973 oli ta Eesti NSV kultuuriminister, aastatel 1973–1982 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi vastuvõtuülem.

Ta oli aastatel 1958–1961 ja 1971–1976 EKP Keskkomitee liikmekandidaat, aastatel 1961–1971 oli ta EKP Keskkomitee liige. Aastatel 1963–1967 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VII koosseisu saadik.

Kirjandus
---------

* Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee organisatsiooniline struktuur. Tallinn 2002

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
Anders Gløersen (2012)
**Anders Gløersen** (sündinud 22. mail 1986 Oslos) on Norra murdmaasuusataja.

Gløersen võistles esimest korda maailma karikasarjas Drammeni etapil 2007. aasta märtsis ja sai sprindi klassikasõidus 36. koha. Esimene võit MK-etapil tuli sprindi vabasõidus 16. detsembril 2007 Rõbinskis. Teise võidu sai Gløersen Salpausselkä mängude raames peetud MK-etapil Lahtis 2008 1,2 km sprindi vabasõidus. 2009. aasta MK-etapil Düsseldorfis oli ta teine sprindi vabasõidus. 2007–2008 hooajal sai ta sprindikarika arvestuses neljanda koha.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis võitis ta 15 km vabatehnikasõidus pronksmedali ja teatesõidus kuldmedali.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2015 Rootsi Falunis
	+ Kuld **maailmameister** teatesõidus
	+ Pronks pronksmedal 15 km vabatehnikasõidus

### Maailma karikasarjas

Anders Gløersen on osalenud 70 maailma karikasarja etapil (seisuga 25. veebruar 2014) ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest viiel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2007 | 16. detsember | Rõbinsk |  Venemaa | Vabasprint |
| **2.** | 2008 | 1. märts | Lahti |  Soome | Vabasprint |
| **3.** | 2010 | 14. märts | Oslo |  Norra | Vabasprint |
| **4.** | 2013 | 15. detsember | Davos |  Šveits | Vabasprint |
| **5.** | 2014 | 20. detsember | Davos |  Šveits | 15 km vaba |

Välislingid
-----------

* Anders Gløersen FIS-i kodulehel (inglise)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Võru riigigümnaasiumist; aastani 2015 tegutses Võrus Võru Kreutzwaldi Gümnaasium* |

---

Võru Gümnaasium tegutseb endises Võru kreiskooli hoones (2013)
Võru Gümnaasiumi hoone pärast renoveerimist 2015. aastal.
Võru Gümnaasium (2018)
**Võru Gümnaasium** on riigigümnaasium, mis tegutseb alates 2015. aasta sügisest ja asub Võrus aadressil Seminari tänav 1.

Koolijuhid
----------

* Karmo Kurvits 2015 - 2024

Koolihoone ajalugu
------------------

 *Pikemalt artiklis Võru kreiskooli hoone*
Võru Gümnaasiumi jaoks renoveeriti 2014.–2015. aastal Võru vanim maja, 18. sajandi keskpaigas ehitatud Võru mõisa härrastemaja, kus on tegutsenud muu hulgas Võru kreiskool, Võru Õpetajate Seminar ja viimati Võru I Põhikool. 31. augustil 2015 alustas renoveeritud ja ümberehitatud mõisa peahoones ning uues juurdeehitises tööd Võru Gümnaasium.

Viited
------

1. ↑  "Võru riigigümnaasiumi direktoriks saab Karmo Kurvits". *Võrumaa Teataja*. 13. august 2014. Vaadatud 5. aprillil 2024.
2. ↑  "Võru gümnaasiumi juht Karmo Kurvits lahkub ametist". *Lõuna-Eesti Postimees*. 5. aprill 2024. Vaadatud 5. aprillil 2024.
3. ↑  Võru mõisa härrastemaja. Võru Gümnaasiumi veebisait.

Välislingid
-----------

* Võru Gümnaasiumi koduleht
Menstruaaltsükkel
**Menstruaaltsükkel** on teaduslik termin füsioloogiliste muutuste kohta, mis võivad toimuda viljakas eas naiste organismis seksuaalse paljunemise ja viljastumise eesmärgil. See artikkel räägib inimese menstruaaltsüklist.

Endokriinsüsteemi kontrolli all olev menstruaaltsükkel on vajalik paljunemiseks. Tavaliselt jagatakse see kolmeks: follikulaarne faas, ovulatsioon ja luteaalne faas. Teine võimalik jaotus on menstruatsioon, viljakas faas ja viljatu faas. Menstruaaltsükli raames toimuvad järjestikused sündmused alluvad molekulaarsel tasandil hüpotalamuse-ajuripatsi-sugunäärmete telje kontrollile. 

Menstruaaltsükleid loetakse menstruaalvereerituse esimesest päevast. Hormonaalsed kontratseptiivid sekkuvad normaalsetesse hormonaalsetesse muutustesse, et vältida paljunemist.

Vaata ka
--------

* menstruatsioon

Viited
------

1. ↑  Greenberg, Jerrold S.; Clint E. Bruess, Sarah C. Conklin (2007). *Exploring the dimensions of human sexuality* (3rd ed.). Jones & Bartlett. Lk 136–137.
Fabienne Suter (2009)
**Fabienne Suter** (sündinud 5. jaanuaril 1985 Sattelis) on Šveitsi mäesuusataja.

Suter kuulus Šveitsi võistkonda, kes sai 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres pronksmedali meeskonnavõistluses. Individuaalselt sai ta ülisuurslaalomis 11. koha ja suurslaalomis 13. koha. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is oli Suter Alpi kahevõistluses kaheksas ja ülisuurslaalomis üheteistkümnes. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta suurslaalomis 4. koha, kiirlaskumises 5. koha, Alpi kahevõistluses 6. koha ja ülisuurslaalomis 13. koha. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Garmisch-Partenkirchenis oli Suter ülisuurslaalomis kaheksas ja kiirlaskumises kolmeteistkümnes.

Maailma karikasarjas osales Suter esimest korda Val-d'Isère'is 12. detsembril 2002 suurslaalomis, kus ta oli esimese laskumise järel 61 lõpetanu seas 39 ja teise ringi 30 parema hulka seega ei pääsenud. Esimese poodiumikoha ja kohe ka võidu sai ta Sestrieres 10. veebruaril 2008 ülisuurslaalomis.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2007 Rootsi Åres
	+ Pronks pronksmedal meeskonnavõistluses

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* Kiirlaskumise karikas
	+ 2. koht: 2016
* Ülisuurslaalomi karikas
	+ 3. koht: 2008, 2009

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Fanienne Suter on osalenud (seisuga 24. jaanuar 2015) 193 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 20 korral, neist 4 etappi on ta võitnud.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2008 | 10. veebruar | Sestriere |  Itaalia | ülisuurslaalom |
| **2.** | 2008 | 13. märts | Bormio |  Itaalia | ülisuurslaalom |
| **3.** | 2009 | 27. veebruar | Bansko |  Bulgaaria | kiirlaskumine |
| **4.** | 2012 | 8. jaanuar | Bad Kleinkirchheim |  Austria | ülisuurslaalom |

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Fabienne Suter** |

* Fabienne Suteri koduleht
* Fabienne Suter FIS-i kodulehel (inglise)