recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ajalooline Mindeni vaade umbes aastast 1647
**Mindeni piiskopkond** oli katoliiklik piiskopkond (saksa: *Bistum Minden*) ja riik, Mindeni vürstlik piiskopkond (saksa: *Hochstift Minden*) Saksa-Rooma riigis. Selle pealinn oli Minden, mis on tänapäeva Saksamaal.

Ajalugu
-------

Piiskopkonna asutas aastal 803 Karl Suur, pärast sakside alistamist. See allutati Kölni peapiiskopkond-kuurvürstkonnale. Sellest sai **Vürstlik Mindeni piiskopkond** (saksa: *Fürstbistum Minden*) aastal 1180, kui kaotati Saksimaa hertsogiriik. 16. sajandil algas Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna mõjutusel reformatsioon, et riik üle võtta. Rootsi okupeeris Mindeni Kolmekümneaastase sõja ajal ja muutis selle ilmalikuks. 1648. aasta Vestfaali rahu andis selle Brandenburgi margile kui **Mindeni vürstkonna** (saksa: *Fürstentum Minden*).

Aastast 1719 haldas Mindeni vürstlikku piiskopkonda koos külgnevaa Ravensbergi krahvkonnaga Brandenburg-Preisimaa kui Minden-Ravensbergi. Aastal 1807 sai see Vestfaali kuningriigi osaks. Aastal 1814 tagastati see Preisimaale ja sai Vestfaali provintsi osaks.

Aastal 1789 oli vürstkonna pindala 1100 km². See piirnes (päripäeva põhjast alates): Hessen-Kasseli maakrahvkonna eksklaav, Braunschweig-Lüneburgi kuurvürstkond, Schaumburg-Lippe krahvkond, veel üks Hessen-Kasseli eksklaav, Lippe vürstkond, Ravensbergi krahvkond ja vürstlik Osnabrücki piiskopkond. Linnad olid Minden ja Lübbecke.

Mis puudutab Mindeni piiskopkonda, alates Rootsi-poolsest ülevõtust aastal 1648 ei olnud enam seaduslikku katoliku pontifikaati. Piiskopkonna ala, sisaldades ilmaliku vürstliku piiskopkonna kõrval ka osi Braunschweig-Wolfenbüttelist ja kogu Schaumburg-Lippe, oli esimene kadunud piiskopkond, mille eest hakkas aastal 1667 hoolitsema Põhja-Saksamaa apostellik vikariaat. Aastatel 1709 kuni 1780 moodustas endise piiskopkonna ala Ülem- ja Alam-Saksi apostelliku vikariaadi osa, enne kui see taasliideti Põhjamisjonitega. Aastal 1821 sai endise Mindeni piiskopkonna ala endise vürstliku piiskopkonna piires Paderborni piiskopkonna osaks, kuna Braunschweigi osa sai aastal 1825 Anhalti ja Braunschweigi apostelliku vikariaadi osaks, et ühineda aastal 1834 Hildesheimi piiskopkonnaga. Schaumburg-Lippe ala jäi Põhjamisjonitesse kuni kaotamiseni aastal 1930, saades esmalt Osnabrücki piiskopkonna ja aastal 1965 Hildesheimi osaks.

Kuulsaid piiskoppe
------------------

 *Pikemalt artiklis Mindeni piiskoppide loend*
* Püha Erkanbert (803–813)
* Püha Hardward (813–853)
* Püha Theoderich (853–880)
* Püha Thietmar (1185–1206)
* Franz von Waldeck (1530–53)
* Julius (1553–54)
* Heinrich Julius (1582–85, protestant)
* Christian (1599–1625, protestant)
* Franz Wilhelm von Wartenberg (1631–48)

Vaata ka
--------

* Ostwestfalen-Lippe
**Matthias** oli Pommeri päritolu baltisaksa suguvõsa.

Ajalugu
-------

Suguvõsa oli pärit Rootsi Pommerist. Jakob Albrecht von Matthias (1708−1780) astus Venemaa sõjaväeteenistusse ja teenis välja polkovniku aukraadi. Tema poeg major Otto Albrecht von Matthias (1748−1825) omandas 1799. aastal Mahtra pandimõisa, mis 1821. aastal tema nimele päriseks kirjutati. Teine poeg Leopold Woldemar von Matthias (1752−pärast 1797) oli kolleegiuminõunik. Nende õde Maria Margaretha von Matthias (1751−1822) abiellus õuenõunik Andreas von Hübneriga ja sai pärast viimase surma 1800. aastal Vorbuse mõisa omanikuks.

Vaata ka
--------

* Mahtra mõis
* Vorbuse mõis

Viited
------

1. ↑  Matthiase suguvõsa genealoogia
2. ↑  Erik Amburgeri andmebaas. Nr 32040.
3. ↑  Kinnistute register. Nr 160. Mahtra.
4. ↑  Erik Amburgeri andmebaas. Nr 32042.
5. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 52.
Matthew Tkachuk 2021. aastal Calgary Flamesi meeskonnas
**Matthew Tkachuk** (sündinud 11. detsembril 1997 Scottsdale'is Arizonas) on USA jäähokimängija, kes mängib vasaku või parema ääreründajana NHL-i klubis Florida Panthers. Ta on klubi meeskonna asekapten.

Aastatel 2013–2015 mängis ta United States Hockey League'is U.S. National Development Team'​is. Hooajal 2015/16 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis London Knights. OHL-is mängis ta ühes ründeliinis koos Mitch Marneri ja Christian Dvorakiga. Põhihooajal oli Tkachuk resultatiivsuselt viies mängija (30+77). Samal hooajal tuli ta Knightsiga OHL-i meistriks. Väljalangemismängudes oli Tkachuk suurim väravakütt (20 väravat) ja Marneri järel resultatiivsuselt teine mängija (40 punkti).

2016. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i *draft* '​is kuuenda valikuna. Flamesiga sõlmis ta 2016. aasta juulis kolmeaastase lepingu. Flamesi põhimeeskonnas mängis Tkachuk alates hooajast 2016/17. Debüüthooajal lõi ta liigas 13 väravat ja andis 35 väravasöötu. Tema resultatiivseim hooaeg Flameses oli kuues ja viimane 2021/22, mil ta lõi 42 väravat ja andis 62 väravasöötu. 2020. aastal valiti Tkachuk NHL-i tähtede mängule. Hooajal 2021/22 valiti ta *NHL Second All-Star Team* '​i.

2022. aasta juulis otsustas Tkachuk Flamesiga uut pikaajalist lepingut enam mitte sõlmida ja samal kuul kaubeldi ta Florida Panthersi.

2015. aastal tuli Tkachuk USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. Aasta hiljem võitis ta USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Tema isa Keith Tkachuk mängis NHL-is üle 1000 mängu. Matthew' noorem vend Brady Tkachuk mängib samuti NHL-is.

Viited
------

1. ↑  "Flames trade Tkachuk to Panthers for monster haul headlined by Huberdeau". *Sportsnet*. 22. juuli 2022. Vaadatud 23. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Matthew Tkachuk NHL.com lehel
* Matthew Tkachuk hockeydb.com lehel

| * v
* r
Florida Panthers |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Sergei Bobrovski **·** Spencer Knight **·** Alex Lyon |
| 
**Kaitsjad**: Michael Benning **·** Aaron Ekblad **·** Casey Fitzgerald **·** Gustav Forsling **·** Radko Gudas **·** Matt Kiersted **·** Josh Mahura **·** Brandon Montour **·** Marc Staal |
| 
**Ründajad**: Aleksandr Barkov **·** Sam Bennett **·** Nick Cousins **·** Anthony Duclair **·** Patric Hörnqvist **·** Ryan Lomberg **·** Anton Lundell **·** Eetu Luostarinen **·** Sam Reinhart **·** Givani Smith **·** Eric Staal **·** Matthew Tkachuk **·** Carter Verhaeghe **·** Colin White |
**Sergei Prokofjev** (vene *Сергей Сергеевич Прокофьев*; 23./27. aprill 1891 Sonzovka mõis Jekaterinoslavi lähedal Ukrainas – 5. märts 1953 Moskva) oli vene helilooja, kes on tuntud omapärase muusikalise stiili poolest.

Prokofjev õppis Peterburi Konservatooriumis komponeerimist, klaverit ja orkestrijuhtimist. Muuhulgas oli tema õpetajaks ka Nikolai Rimski-Korsakov, kes andis talle kompositsiooni- ja orkestratsioonitunde. 
1918 emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse. Elas ka Pariisis, kuid tuli Nõukogude Liitu tagasi 1936. aastal.

Tema tuntumate teoste seas on ooperid "Sõda ja rahu", "Armastus kolme apelsini vastu", ballett "Romeo ja Julia" ning sümfooniline jutustus "Petja ja hunt" lugejale ja sümfooniaorkestrile. Ta on kirjutanud 7 sümfooniat. Samuti on ta kirjutanud 5 klaverikontserti, neist neljas on kirjutatud vaid vasakule käele. Selle teose tellis heliloojalt sõjas parema käe kaotanud pianist Paul Wittgenstein. Teost ta siiski ei esitanud, kuna polevat Prokofjevi muusikast mõistnud ainsatki nooti.

Prokofjev suri samal päeval kui Jossif Stalin. Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1944 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane

Ta oli viie Stalini preemia laureaat.

Kirjandus
---------

* Larissa Danko, "Sergei Prokofjev 1891–1953. Lühike ülevaade elust ja loomingust". Vene keelest tõlkinud Laine Kukk. Eesti Raamat, Tallinn 1969, 112 lk
Sergei Pavlov (1966)
**Sergei Pavlovitš Pavlov** (vene keeles Сергей Павлович Павлов; 19. jaanuar 1929 Ržev – 7. oktoober 1993 Moskva) oli Nõukogude Liidu riigi- ja sporditegelane. 

Pavlov oli aastatel 1959–1968  Üleliidulise Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu Keskkomitee esimene sekretär ja 1968–1983 NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Kehakultuuri ja Spordi Üleliidulise Komitee esimees. 1983. aastal suunati ta diplomaatilisele tööle – erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Mongoolias (1983–1985) ja Birmas (1985–1989). 1989. aastal saadeti pensionile.

Pavlov oli aastatel 1961–1971 NLKP Keskkomitee ja 1971–1986 NLKP Keskkomitee revisjonikomisjoni liige.

Aastatel 1977–1983 oli ta NSV Liidu Olümpiakomitee esimees. Neljadel suveolümpiamängudel (1968, 1972, 1976, 1980) ja kolmedel taliolümpiamängudel (1972, 1976, 1980) oli Nõukogude Liidu delegatsiooni juht.

Välislingid
-----------

* Павлов Сергей Павлович. knowbysight.info
**Sergei Viktorovitš Skripal** (vene keeles Сергей Викторович Скрипаль; sündinud 23. juunil 1951 Kiievis) on endine Venemaa sõjaväelane (polkovnik) ja topeltagent
, kes mõisteti süüdi spioneerimises Suurbritannia kasuks. 

Skripal oli Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Luure Peavalitsuse (GRU) töötaja (kuni 1999. aastani) ja Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi Sõjaväediplomaatia Akadeemia õppejõud.

Ta vahistati 2004. aasta detsembris ja 2006. aasta augustis mõistis Moskva ringkonnakohus ta 13 aastaks vangi. 

Süüdistuse kohaselt edastas ta Suurbritannia välisluurele MI-6 talle sõjaväediplomaatia akadeemia õppejõuna teatavaks saanud Euroopas tegutsevate Venemaa sõjaväeluurajate isikuandmed, mille eest sai tasuna 100 000 dollarit.

Juulis 2010 vabastati ta Ameerika Ühendriikides vahistatud Venemaa spioonide vahetusprogrammi raames.

Skripal asus Inglismaale elama ja paari aasta pärast Suurbritannia liitlasi koolitama. Ta reisis palju ja jagas Suurbritannia liitlaste (nt Tšehhi, Eesti) luuretöötajatele teavet Venemaa luuretegevuse kohta. 2016. aasta juunis toimus salajane kohtumine Skripali ja rühma väljavalitud Eesti luuretöötajate vahel. Skripali reise hoiti saladuses ja neist teadsid vähesed.

4. märtsil 2018 leiti Sergei Skripal koos tütre Julijaga teadvusetuna Salisburys pargipingilt. Nad viidi kriitilises seisundis haiglasse.

12. märtsil 2018 teatas Suurbritannia valitsus, et GRU endise ohvitseri Sergei Skripali ja tema tütre Julija tapmiskatsel 4. märtsil Salisbury linnas kasutati tugevatoimelist närvimürki Novitšok.

Suurbritannia peaminister Theresa May teatas parlamendi istungil: "See oli kas Vene riigi otsene tegevus meie riigi vastu või siis on Venemaa valitsus kaotanud kontrolli oma potentsiaalselt katastroofilise hävitusjõuga neuroparalüütilise toimega aine üle ja võimaldas selle sattumist teiste kätte."

Vaata ka
--------

* Sergei ja Julija Skripali mürgitamine

Viited
------

1. ↑  May 14, 2018, By Michael Schwirtz and Ellen Barry, Sergei Skripal Was Retired, but Still in the Spy Game. Is That Why He Was Poisoned?, nytimes.com
2. 1 2  Mürgitatud spioon Skripal koolitas Eesti luuretöötajaid. Eesti Ekspress 14.05.2018
3. ↑  8 February 2019, By Gordon Corera, Skripal case: Mystery of third man in Salisbury poisoning, bbc.com
4. ↑  Russian spy fighting for life after being 'poisoned' by unknown substance in Salisbury, The Telegraph, 6. märts 2018
5. ↑  Vene luuraja peal kasutatud närvimürk on ohtlikum kui sariin Postimees, 13. märts 2018 (vaadatud 21.03.2018)
6. 1 2  "Highly likely Russia behind spy attack – PM". *BBC News* (inglise). 13.03.2018. Vaadatud 21.03.2018.
**Vadõm Dobiža** (ukraina keeles *Вадим Дмитрович Добіжа*; 26. veebruar 1941 Spat, Simferopoli rajoon, Krimm – 29. jaanuar 2023 Sillamäe, Eesti) oli Ukraina jalgpallitreener.

Ta on olnud Eesti jalgpalliklubi JK Sillamäe Kalev peatreener 2006–2009, 2014 ja 2017, abitreener ja juhendanud noortevõistkondi. 2010. aastal juhendas ta Kohtla-Järve FC Lootust.

Elulugu
-------

Ta treenis võistkondi "Zarya"(Vorošilovgrad), "Torpedo"(Moskva), "Volga" (Tver). Koos Lev Jašiniga treenis ta NSV Liidu noorte jalgpallikoondist. 

Aastatel 1972–1979 oli Dobizha Ukraina NSV noortekoondise treener. "Dawn" tuli 1980. aastal. Meeskonna peatreener oli aastatel 1980–81, 1986–1988, 1988–2000 ja 2001. Tema juhtimisel tuli "Zarya" 1986. aastal Ukraina NSV meistriks ja võitis pileti esimesse liigasse. Luganskaja "Zaryat" juhtivate peatreenerite seas on peetud matšide arvu poolest suurim näitaja – 242. 

Aastaid töötas ta Luganski spordiinternaadis treenerina ja kasvatas üles rohkem kui ühe põlvkonna jalgpallureid, sealhulgas NSV Liidu koondise mängijad Sergei Andrejev, Aleksander Berezhnoy, Aleksander Zavarov, Venemaa koondis: Sergei Juran, Sergei Semak, Ukraina koondis: Sergei Pogodin, Timerlan Huseynov jne. 

Aastatel 2002–2005 juhendas ta amatööride tasemel võistkondi "Torpeedo-RG (Moskva)" ja "Volga" (Tver).

2006. aasta aprillis juhtis Aleksander Starodubtsevi kutsel Eesti klubi "Kalev" (Sillamäe), kes mängis tol ajal Eesti teises liigas. Pärast seda, kui meeskond jõudis Dobiža juhtimisel esimesse liigasse, võitis "Kalev" õiguse mängida 2008. aasta hooajal Eesti jalgpalli kõrgliigas, kus "Kalev" sai 6. koha. Alates 2009. aastast oli ta klubi koondise ja noortekoondiste treener. 2014. aasta suvel juhtis ta taas meeskonda, kes debüteeris juulis Euroopa Liigas ja võitis esimese eelringi esimese kodumängu Soome "Honka" vastu (2:1). Taas juhtis ta "Kalevit" 2017. aasta aprillis pärast Algimantas Bryaunise tagasiastumist, kuid sama aasta septembris kaotas ta ametikoha Irfan Ametovile. 

29. jaanuaril 2023 teatati, et Vadim Dobiža suri Sillamäel.

Saavutus
--------

* 1978. aastal autasustati teda Tööpunalipu ordeniga.

* 1979 – Ukraina NSV teeneline treener.

* Ukraina NSV meister (1986).

* Eesti teise liiga hõbemedalist (2006).

* Eesti esimese liiga pronksmedalist (2007).

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Eesti Jalgpalli Liit mälestab Vadim Dobižat
Vaeküla jaamahoone (1936)
Vaeküla raudteejaam aastal 2014.
**Vaeküla raudteejaam** on raudteejaam, mis asub Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Vaekülas, raudteetsi 113,3 km Tallinna Balti jaamast ja 96,3 km kaugusel Narva piirijaamast. 

Naaberjaam Tallinna suunal on Rakvere ja Narva suunal Kabala. Jaamas asub lisaks peateele kaks kõrvalteed. Reisirongid alates 2001. aasta kevadest Vaekülas ei peatu.

Vaeküla jaamakompleks paikneb Tallinna-Narva raudteest põhja pool. Sealne puidust jaamahoone rajati 1920. aastatel tõenäoliselt Leon Johansoni projekti järgi analoogselt Kaarepere ja Palupera jaamahoonetega. Hoone lammutati 1999. aasta alguses. Säilinud on mitu abihoonet.

1980. aastatel rajati jaama silikaadist elektritsentralisatsiooni post.

Viited
------

1. ↑  20. sajandi Eesti raudteejaamad. lk. 52
2. ↑  "EVR Kaart # Vaeküla, invent. aeg 27.05.2004". Originaali arhiivikoopia seisuga 23.02.2014. Vaadatud 12.02.2014.

Välislingid
-----------

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Rakvere |  **Vaeküla** | Kabala  |
Mingi nähtuse **epifenomeniks** nimetatakse üldises mõttes selle nähtuse kaasnähtust – nähtust, mis põhinähtusega kaasneb, ilma et tal oleks vaadeldavas seoses iseseisvat tähtsust. 

Näiteks väidavad mõned rahvusvaheliste suhete teoreetikud, et rahvusvahelised organisatsioonid on riikide epifenomenid. Statistikas võib ilmneda epifenomenilisi seoseid, mis ei ole otseselt põhjusliku iseloomuga: näiteks esineb antibiootikumide tarvitajatel rinnavähki sagedamini, kuid antibiootikumid ei põhjusta rinnavähki, vaid rinnavähiga kaasneb põletik, mille korral kasutatakse antibiootikume. Koolide sulgemine võib olla kooliealiste laste arvu vähenemise epifenomen. 

Epifenomen võib olla (aga ei pruugi olla) põhinähtuse põhjustatud. Esimesel juhul saab teda tavaliselt vaadelda põhinähtuse kõrvalsaadusena. 

Sõna kasutatakse filosoofias ja meditsiinis ka kitsamalt määratletud terminina.

Meditsiin
---------

Sõna pärineb meditsiinist: **epifenomenideks** on nimetatud nähtusi, mis lisanduvad haiguse käigus ega ole haigusele tüüpilised. Epifenomenid võivad olla, kuid ei pruugi olla haiguse põhjustatud.

Filosoofia
----------

Filosoofias nimetatakse **epifenomeniks** nähtust, millel on küll põhjus, kuid puuduvad tagajärjed või puuduvad füüsilised tagajärjed. Filosoofilist positsiooni, mis postuleerib epifenomenide olemasolu, nimetatakse epifenomenalismiks. Enamasti räägitakse epifenomenalismist ja epifenomenidest selles tähenduses vaimufilosoofias: kõiki vaimunähtusi või mingit osa nendest võidakse pidada teatud füüsiliste nähtuste epifenomenideks.
**Botoșani maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Moldovas ja Bukoviinas. Piirneb põhjas Ukrainaga ja idas Moldova Vabariigiga.

Maakond on tasandikuline, suuremad jõed on Siret, Prut ja Jijia.

Elanikest on 98% rumeenlased.

Linnad
------

* Botoșani
* Darabani
* Dorohoi
* Săveni

Välislingid
-----------

* Botoșani maakonna koduleht


Rumeenia maakonnad ja keskalluvusega linn

Alba **·**  Arad **·**  Argeș **·**  Bacău **·**  Bihor **·**  Bistrița-Năsăud **·**  Botoșani **·**  Brașov **·**  Brăila **·**  Bukarest **·**  Buzău **·**  Caraș-Severin **·**  Călărași **·**  Cluj **·**  Constanța **·**  Covasna **·**  Dâmbovița **·**  Dolj **·**  Galați **·**  Giurgiu **·**  Gorj **·**  Harghita **·**  Hunedoara **·**  Ialomița **·**  Iași **·**  Ilfov **·**  Maramureș **·**  Mehedinți **·**  Mureș **·**  Neamț **·**  Olt **·**  Prahova **·**  Satu Mare **·**  Sălaj **·**  Sibiu **·**  Suceava **·**  Teleorman **·**  Timiș **·**  Tulcea **·**  Vaslui **·**  Vâlcea **·**  Vrancea
**Altachi SC Rheindorf** (saksa keeles **SC Rheindorf Altach**, sponsornimega ka **Cashpoint SCR Altach**) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Altachis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas.

Ajalugu
-------

Klubi asutati 26. detsembril 1929 võimlemise ja spordiklubi *Altachi Turnerbund* jalgpalli osakonnana. 1930 alustati mängimist *Vorarlberger B-Klasse*s nime all *FA Turnerbund Altach*. 1937 lõpetas klubi tegevuse, ning taasalustas tegevust alles *Sportvereinigung Altach* spordiühingu loomise järel 1. märtsil 1946. Spordiühing lõpetas tegevuse 1949 ning selle jalgpalli osakond iseseisvus 5. märtsil 1949 ja uueks nimeks võeti *Sportclub Rheindorf Altach*.

Nad tõusid esimest korda kõrgliigasse hooajal 2013/14.

Bundesliga hooajal 2014/15 lõpetas Altachi Rheindorf kolmandal kohal, ning kvalifitseerus UEFA Euroopa Liigasse. 2015/16 hooajal olid nad suurema osa hooajast raskustes, lõpetasid 8. kohal ja väljalangemistsoonist lahutas neid viis punkti.

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Altachi Rheindorf** |

* SC Rheindorf Bundesliga kodulehel
**Malindi** on linn Keenias, Kilifi maakonna suurim linn.

Malindi asub India ookeani rannikul Malindi lahe ääres Athi-Galana jõe suudmes 120 km Mombasast kirdes.

1999. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 117 735 inimest.

Malindi elanikud saavad oma elatise peamiselt turismist, kuid ka kalandusest ja põllumajandusest. Linn jääb Mombasast Lamusse viiva maantee äärde, siselende teenindab Malindi lennujaam. Piirkonnas leidub ajaloolisi suahiili ehitisi. Malindi lähedal asub Itaalia kosmoseagentuurile kuuluv Broglio kosmosekeskus, sealhulgas ranniku lähedal meres paiknev endine stardiplatvorm. Linna ümbritsevad valged liivarannad.

Malindi ala oli alates 14. sajandist suahiilide asuala. See on olnud läbi aegade oluline sadamakoht. Asula on varem kandnud ka nime **Melinde**.

Mererannas on sammas, mille püstitas aastal 1498 teel Indiasse vahepeatuse teinud Vasco da Gama.

* Kirik MalindisKirik Malindis
* Vasco da Gama püstitatud sammasVasco da Gama püstitatud sammas

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Malindi** |

* Malindi linnavalitsus
**Bothel** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.

Valla pindala on 16,75 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2375 inimest. Vald asub Stade geesti piirkonnas. Bothel asutati lähedalasunud *Trocheli metsa* tööliste poolt. Nimi tuletati *Borstelist*, mis on vanasaksi keeles ja tähendab "väikest metsa".

Bothel kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik piiskopkond Verdeni vürstkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik vürstkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti vürstkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas vürstkonna reaaluniooni ning vürstlikust territooriumist, sealhulgas Bothelist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

Täna on kogukonnas vanalinna osa, milles tüüpilised Alam-Saksi talumajad, ja moodne keskus, kus raekoda, koolid ja poed. Nii on Bothel oluline ümberkaudsetele küladele.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* bothel.de


Rotenburgi kreisi vallad

* Ahausen
* Alfstedt
* Anderlingen
* Basdahl
* Bothel
* Breddorf
* Bremervörde
* Brockel
* Bötersen
* Bülstedt
* Deinstedt
* Ebersdorf
* Elsdorf
* Farven
* Fintel
* Gnarrenburg
* Groß Meckelsen
* Gyhum
* Hamersen
* Hassendorf
* Heeslingen
* Hellwege
* Helvesiek
* Hemsbünde
* Hemslingen
* Hepstedt
* Hipstedt
* Horstedt
* Kalbe
* Kirchtimke
* Kirchwalsede
* Klein Meckelsen
* Lauenbrück
* Lengenbostel
* Oerel
* Ostereistedt
* Reeßum
* Rhade
* Rotenburg (Wümme)
* Sandbostel
* Scheeßel
* Seedorf
* Selsingen
* Sittensen
* Sottrum
* Stemmen
* Zeven
* Tarmstedt
* Tiste
* Vahlde
* Vierden
* Visselhövede
* Vorwerk
* Westertimke
* Westerwalsede
* Wilstedt
* Wohnste
**Isikupõhine vaade** (paali keeles *sakkāya-diṭṭhi*) on budismi kohaselt vaade, nagu eksisteeriks püsivalt ja muutumatult teatav "isiksus", "ise" või "mina".

Etümoloogia
-----------

Paalikeelne mõiste *sakkāya-diṭṭhi* koosneb mitmest osast. *Kāya* tähendab üldiselt "keha" ning *sakkāya* viitab selles seoses "olemasolevale kehale". *Diṭṭhi* tähendab "vaadet" ehk "vaateviisi", mis selles kontekstis viitab "valele vaatele".

Käsitlused
----------

Isikupõhine vaade ehk usk iseenda olemasolusse viitab sellele, et mõned isiksuse moodustajatest on endiselt aktiivsed.

Isikupõhiseid vaateid on üksikasjalikumalt käsitletud paali kaanoni Sabbasava Suttas.

Isikupõhised vaated moodustavad osa köidikutest. Isekus ehk enese tähtsustamine ei lase näha kõiki olendeid samal viisil, kahtlus või kahtlemine ei lase midagi usaldada, kombed ehk kiindumine rituaalidesse ei lase mõista tegelikkust.

Vaata ka
--------

* Isetus
* Isetuse õpetus
* Köidikud

Viited
------

1. ↑  Rhys Davids & Stede (1921-25), pp. 660-1, "Sakkāya" entry (retrieved 2008-04-09).
2. ↑  Sabbasava Sutta, MN 2
3. ↑  Ida mõtteloo leksikon: Ise
4. ↑  Ida mõtteloo leksikon: Vaade
**Bergeni Fleslandi lennujaam** (norra: **Bergen lufthavn, Flesland**) (IATA: **BGO**, ICAO: **ENBR**) on lennujaam Norras Bergenis. 

See asub 19 km Bergeni kesklinnast lõunas Fleslandi asumis. Lennujaam ehitati NATO rahastusel ja avati 1955. Seda on kasutatud nii tsiviillennujaama kui ka sõjaväelennujaamana. Lennujaama haldab Avinor.

Flesland on Norra suuruselt teine lennujaam, mis näiteks 2007. aastal teenindas 4 852 740 reisijat. Seitse lennufirmat pakuvad riigisiseseid lende 16 sihtkohta, kaheksa lennufirmat pakuvad lende 19 rahvusvahelisse sihtkohta, sh ka igapäevaseid lende Aberdeeni, Amsterdami, Kopenhaagenisse, Frankfurti, Londonisse ja Stockholmi. Vana terminal muudeti kopterite maandumisväljakuks, mis üldiselt teenindab puurtorniplatvorme Põhjamerel.

Kõige tähtsam marsruut on Oslosse, kuhu tehakse umbes 35 lendu iga päev Boeing 737-ga. Seda lennuliini teenindavad Norwegian Air Shuttle ja SAS.

### Kopterite maandumispaik

* CHC Helikopter Service
* Norsk Helikopter

Viited
------

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Bergen Airport, Flesland seisuga 10.04.2009*.
Nõukogude Liidu sõjalennuk Berijev Be-12
**Berijev Be-12** Tšaika (vene keeles *Бериев Бе-12 «Чайка»*, 'kajakas'; NATO koodnimi *Mail*) on NSV Liidu päritolu kahe turbopropellermootoriga amfiiblennuk, mis võeti 1961. aastal Nõukogude Liidu mereväes kasutusele allveelaevade avastamiseks ja tõrjeks ning vaatlus- ja merepäästelennukina.

Kokku ehitati 143 Berijev Be-12 lennukit, millest on tänapäeval kasutusel veel üksikud.

Veepinnale maandumiseks kohandatud lennupaadi tüüpi kerega Berijev Be-12 on lisaks varustatud telikuga, mis võimaldab maanduda ka tavalistel maismaa lennuväljadel.

Tehnilised andmed
-----------------

* Tiivaulatus: 30 m
* Pikkus: 30 m
* Kõrgus: 7,9 m
* Tiivapindala: 105 m²
* Tühikaal: 24 tonni
* Suurim lennukaal: 36 tonni
* Suurim kiirus: 610 km/h
* Reisi(marsi-)kiirus: 550 km/h
* Kiirus patrullimisel: 320 km/h
* Lennukaugus: 4000 km
* Lennulagi (praktiline): 8000 m
* Mootor: 2 x 3125 kW (5180 hp) turbopropellermootor Ivtšenko AI-20D
* Propeller: muutuvsammuga neljalabaline, metallist

* Relvastus: kere šahtides ja tiivaalustel riputustel; torpeedod, süvaveepommid, miinid, raketid, pommid.

Kirjandus
---------

Viited
------

1. ↑  "Beriev Be-12 'Mail'". *www.aeroflight.co.uk* (inglise). 26. juuni 2016. Vaadatud 23. oktoobril 2017.
**Kukkiwon** on Maailma Taekwondo Föderatsiooni peakorter ja ülemaailmne Taekwondo akadeemia.

Kukkiwon asub Seoulis Gangnami linnarajoonis. Peahoone ehitus algas 19. novembril 1971 ja lõppes 30. november 1972. Hoone mahutab kuni 3000 inimest ja hoone katus on tehtud Kiwast (sinistest Korea plaatidest) nagu Blue House (Lõuna-Korea presidendi residents). 

1973. aasta maikuus toimusid Kukkiwonis esimesed maailmameistrivõistlused Taekwondo WTF-is. Osa võttis üle 200 sportlase 17 riigist.

1974. aasta septembrist on püsinud tänaseni Kukkiwoni demonstratsiooni tiim (n-ö K-Tigers).

Kukkiwoni esimene president oli Un Yong Kim. Praegune president on Won Sik Kang.

Kukkiwon on Taekwondo keskus mis saab ainukesena välja anda ametlike Dan (musta vöö) ja Poom (laste must vöö alla 15 aasta) sertifikaate.

Kukkiwoni põhimõtted:

* Aidake inimestel arendada vaimset ja füüsilist jõudu jagades Taekwondo kultuurilist väärtust
* Tutvustame Taekwondo filosoofiat ja oskusi, et suurendada rahvusliku prestiiži välismaal

Välislingid
-----------

* Kukkiwoni Akadeemia koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib näärmetest; mitmete rõngusside elundi kohta vaata artiklit Kuklatagune elund* |

---

**Kuklatagused näärmed** (ka *kuklatagused mürginäärmed*, inglise keeles **nuchal glands**) on mitmete kahepaiksete ja madude nahas paiknevad juhadeta näärmed, mille sisaldised toimivad kiskjatele toksiinina. 

Kuklataguste näärmete areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia ja histoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madude nahk on kuiv ja enamikul peaaegu näärmeteta. 

Mitmetel maoperekondadel, nagu *Rhabdophis*, *Macropisthodon*, *Balanophis* on pea piirkonnas, naha all selgmiselt, tuvastatud hulgaliselt paarilisi juhadeta kuklataguseid mürginäärmeid. 

Kuklataguseid näärmeid kirjeldati esmakordselt 1935. aastal *Rhabdophis tigrinus* 'el. 

Näärmete otstarve pole praegu päris selge. Uuringud näitavad, et näärmete eritised võivad pärineda madude saakloomadelt, on steroidilaadsed, ja maod kasutavad neid enesekaitsel. 

*Rhabdophis tigrinus*e näärmete histoloogiliste uuringute käigus ei tuvastatud kukla-selja näärmetel näärmerakke ja arvatakse, et toksiinina toimivad ained transporditakse näärmetesse verega.

Väljapigistatud eritisest on uurijad leidnud verd, lümfi- ja pigmentrakke.

Uurijate arvates ei saa kuklatagused näärmed väljutada eritisi madudel, keda peetakse vangistuses ja toidetakse kunstlikult.

Viited
------

1. ↑  Deborah A. Hutchinson, Akira Mori, Alan H. Savitzky, Gordon M. Burghardt, Xiaogang Wu, Jerrold Meinwald, ja Frank C. Schroeder, Dietary sequestration of defensive steroids in nuchal glands of the Asian snake Rhabdophis tigrinus, www.pnas.org, doi10.1073pnas.0610785104, PNAS, 13. veebruar 2007, 104. köide, nr. 7, lk 2265–2270, veebiversioon (vaadatud 16.08.2014) (*inglise keeles*)
2. ↑  Akira Mori, Gordon M. Burghardt, Alan H. Savitzky, Kathleen A. Roberts, Deborah A. Hutchinson, Richard C. Goris, Nuchal glands: a novel defensive system in snakes, Chemoecology, September 2012, 22. väljaanne, nr 3, lk 187-198, veebiversioon (vaadatud 24.06.2014) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Herpetological Review 43(3), 2012, 497, veebiversioon (vaadatud 16.08.2014) (*inglise keeles*)
**Gary** on linn Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Lake'i maakonnas. Asub Chicago kesklinnast 40 km kaugusel Michigani järve lõunakaldal.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 69 093. Aastal 2010 oli elanikke 80 294. See on elanike arvult osariigi 11. linn. 79,1% elanikest on afroameeriklased.

Linn on saanud nime kohtuniku Elbert Henry Gary järgi. Ta oli 1901. aastal terasetootja U.S. Steeli üks asutajaid. Gary sai linnaõigused 14. juulil 1906. Tippajal oli Gary Pittsburghi kõrval riigi üks suurimaid terasetööstuskeskusi. Nende linnade mõju ulatus isegi Nõukogude Liitu, kus 1930. aastatel projekteeriti Gary ja Pittsburghi põhjal Magnitogorski tööstuslinn.

1960. aasta rahvaloenduse kohaselt elas Garys 178 320 inimest. Välisriikide konkurentsi kasvu ja tööstuse ümberstruktureerimise tõttu hakkas Gary tööstus 20. sajandi teisel poolel sarnaselt paljude teiste Roostevöö linnadega alla käima. See tõi omakorda kaasa töökohtade kadumise, misjärel hakkas linna elanike arv kiiresti vähenema. 21. sajandi alguses langes elanike arv 100 000. Kunagisest riigi eesrindlikumast tööstuslinnast olid alles vaid varemed. Hinnanguliselt on üks kolmandik linna hoonetest tühjad või mahajäetud.

Garyst on pärit Jacksonite muusikute perekond. Linnas on sündinud teiste seas Michael Jackson ja Janet Jackson. 1965. aastal alustas Garys tegevust Jacksonite perekonna ansambel The Jackson 5.

Gary sõpruslinnad on Fuxin Hiinas ja Lagos Nigeerias.

Michael Jacksoni lapsepõlvekodu paar päeva pärast tema surma 2009. aastal

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2010 U.S. Gazetteer Files, vaadatud 9.07.2020.
3. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

* Koduleht
John Deere langetustraktor
Harvester metsas
**Langetustraktor** (ka *harvester*, *metsakombain*) on kompleksne metsatöömasin ehk mitmeotstarbeline omal jõul liikuv puidutöötlusseade, millega saab langetada puid, eemaldada oksi ning järgata langetatud puud vajalikku mõõtu. 

Langetustraktor on varustatud lõikepea ja kraanaga, mille ulatus on 10–12 m.

Ajalugu
-------

Mitmeotstarbelist metsamasinat hakati välja töötama 1960. aastatel. Tootma hakati neid kõigepealt Soomes ja Rootsis. 

Soome insener Sakari Pinomäki asutas 1964. aastal ettevõtte Kommandiittiyhtiö S. Pinomäki, kus konstrueeris ja valmistas esimese langetustraktorilaadse masina, mille nimeks sai PIKA 50. Kui 1973. aastal hakkas tema ettevõte tootma juba märksa täiuslikumat mudelit PIKA 75, äratas see suurt rahvusvahelist huvi ning leidis turgu paljudes Euroopa riikides.

Kasutus
-------

Langetustraktor võib olla kas ratastel või roomikutel masin, millel on lõikamispea. Lõikamispeaga saab puid langetada, laasida ja järgata soovitud pikkusse. Ratas-langetustraktor on spetsiaalselt ehitatud masin, mille liigendraamil on neli kuni kaheksa ratast. Erinevatel langetustraktoritel võib kabiin erinevatel kohtadel paikneda, näiteks kas liigendraami esimeses või tagumises osas. Mõni kabiin on võimeline pöörlema nagu ekskavaatoril, teine on statsionaarselt paigas. Langetustraktori kraana ehk poom on kinnitatud kabiiniga või paikneb eraldi alusel ning tihti on poom teleskoopne ehk võimaldab lõikepeal kaugemale välja ulatuda. 

Roomik-langetustraktor sarnaneb väga metsaveotraktoriga, kuid haaratsite asemel on lõikepea ning puudub palkide kandepind.

Füüsilised piirangud
--------------------

Langetustraktor lumes
* Kaldenurk: roomik-langetustraktor võib töötada kuni 55-kraadise nurga all. Ratastel langetustraktorid aga pisut vähem, 40-kraadise nurga all. Ebatasane tööpind võib piirata langetustraktori töövõimekust, näiteks järsud nõlvad või risustatud maapind.
* Pinnasetingimused: langetustraktoril on eelis paigutada oksarisu enda ette puid laasides, mis võimaldab pinnast vähem kahjustada. See lubab neil töötada ka märjal või soisel pinnasel, kus tavaliselt oleks töötamine raskendatud. Ratas-langetustraktori rataste ümber võib kinnitada lindid, mis ei lase masinal nii kergesti läbi pinnase vajuda ning vähendab survet maapinnale.
* Puu suurus: lõikepea mahust ja langetustraktori suurusest sõltub, kui suure puu masin võib langetada. Liiga suurte puude laasimine võib kahjustada lõikepea laasimisterasid ja nende töötlemise võimet.

Lõikepea
--------

Lõikepea
Lõikepea on seadeldis, mis on kinnitatud liigendiga langetamistraktori poomile või alusele. Tüüpiline lõikepea koosneb:

* saest, mis lõikab puu maapinna lähedalt ja järkab palgi õigesse pikkusse;
* kahest või rohkemast lõikenoast, mis ulatuvad ümber puu, et eemaldada oksi;
* kahest etteanderullist puu "libistamiseks";
* läbimõõduanduritest, et arvutada kogutud puidu maht.

Tootjaid
--------

* Caterpillar
* John Deere
* Neuson
* Ponsse
* Prentice
* Rottne
* Tigercat
* TimberPro
* Valmet
* Volvo

Viited
------

1. 1 2  "Harvester".
2. ↑  "ORGANIZATION AND TECHNOLOGY OF WOOD HARVESTING IN FINLAND".
3. 1 2  "Lõikepead".
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Türgi |
|  |
| Hõbe | 1996 | II keskkaal |
|  |
| Veerand-finaal | 1993 | I keskkaal |
| 2. ring | 1995 | II keskkaal |
|  |
| 2. ring | 1993 | I keskkaal |
| 2. ring | 1996 | II keskkaal |

**Malik Beyleroğlu** (sündinud 21. jaanuaril 1970 Aserbaidžaanis) on Aserbaidžaani ja Türgi endine poksija, rahvuselt aserbaidžaanlane. Ta elas kuni 1991. aastani Aserbaidžaanis, kuid läks siis Türki ja hakkas võistlema Türgi eest.

Beyleroğlu sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ariel Hernándezele (Kuuba).

Beyleroğlu osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 7. maailmameistrivõistlustel (Tampere, 1993), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Alfredo Duvergelile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 2. ringis jälle hilisemale hõbemedalivõitjale Alfredo Duvergelile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Beyleroğlu osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996), kuid kaotas jälle 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles
2. ↑  7. maailmameistrivõistlused poksis. Tampere 1993. Tulemused inglise keeles
3. ↑  8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles
4. ↑  30. Euroopa meistrivõistlused poksis. Tampere 1993. Tulemused inglise keeles
5. ↑  31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Malik Beyleroğlu veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
Dejan Kulusevski (2019)
**Dejan Kulusevski** (makedoonia keeles Дејан Кулушевски; sündinud 25. aprillil 2000 Stockholmis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League klubis Tottenham Hotspur ja Rootsi jalgpallikoondises.

Aastatel 2006–2016 kuulus ta Rootsi klubi IF Brommapojkarna noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Itaalia klubiga Atalanta. Atalanta põhimeeskonnas debüteeris ta Itaalia kõrgliigas 20. jaanuaril 2019 mängus Frosinone vastu.

Hooajal 2019–2020 mängis ta Atalantas laenul Parmas. 30. septembril 2019 lõi ta mängus Torino vastu oma esimese värava Itaalia kõrgliigas. Sel hooajal lõi ta liigas kokku kümme väravat. Hooaja lõpus valiti ta liiga hooaja parimaks noormängijaks.

2020. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Itaalia suurklubiga Torino Juventus, kuid jäi hooaja 2019–20 lõpuni laenule Parmasse. Juventuse meeskonnas debüteeris ta 20. septembril 2020 mängus Sampdoria vastu ja lõi selles mängus kohe ka värava. 2022. aasta jaanuaris suundus ta 18 kuuks laenule Tottenham Hotspuri. Suvel 2023 ostis Tottenham ta 30 miljoni euro eest.

Rootsi jalgpallikoondises tegi Kulusevski debüüdi 18. novembril 2019 EM-i valikmängus Fääri saarte vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. novembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Horvaatia vastu. Ta kuulus Rootsi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Tema vanemad on Makedoonia päritolu.

Saavutused
----------

Juventus
* Coppa Italia: 2020–21
* Supercoppa Italiana: 2020

Välislingid
-----------

 Dejan Kulusevski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Tottenham Hotspur FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Lloris
* 4 Skipp
* 5 Højbjerg
* 6 Sánchez
* 7 Son
* 9 Richarlison
* 10 Kane
* 12 Emerson
* 14 Perišić
* 15 Dier
* 16 Danjuma
* 17 Romero
* 19 Sessegnon
* 20 Forster
* 21 Kulusevski
* 23 Porro
* 25 Tanganga
* 27 Lucas
* 29 Sarr
* 30 Bentancur
* 33 Davies
* 34 Lenglet
* 38 Bissouma
* 48 Paskotši
* Treener: Mason

 |
Deister
**Deister** on küngasteahelik Saksamaa Alam-Saksi liidumaal, umbes 25 km Hannoveri linnast edelas. See jookseb loodesuunaliselt Springest lõunas Rodenbergini põhjas. Järgmist küngasteahelikku, mis külgneb lõunas, kutsutakse **Väike Deister**. Küngastikku ümbritsevad Springe, Wennigsen, Barsinghausen, Bad Nenndorf, Rodenberg ja Bad Münder (vastupäeva, alustades lõunast).

Aheliku pikkus on 21 km ja see tõuseb Hofeleris kõrguseni 395 m. Kõrgeim punkt on Bröhn 405 m.

Ahelik on metsane. 17. sajandist oli siin mitu söekaevandust, viimane suleti 1950. aastatel. Liivakivi Altenhageni karjääridest (Väike Deister) kasutati mitmel tähtsal ehitisel üle Euroopa, sealhulgas ooperimajal Hannoveris ja Riigipäevahoonel Berliinis. Tänapäeval on Deister populaarne koht Hannoveri rahvale jalutuskäikudeks ja rattasõiduks.

Deister on piiriala juba iidsetest aegadest. Selle tõttu võib leida palju mälestuskividega kohti, tumulusi ja lossivaremeid.

Floora ja fauna
---------------

Künkaharjad on kaetud pöögi ja kuuse ning kohati ka pöögi ja tamme segametsaga. Cecilienhöhel Bad Nenndorfi juures, Lauenau-Feggendorfi piknikualal ja Köllnischfeldi vanast metsavahimajast edelas on mõned näidised haruldasest kohalikust kääbuspöögist (*Süntelbuche*).

* Kuused ja pöögid piki Deisteri harjateedKuused ja pöögid piki Deisteri harjateed
* Kääbuspöögid Feggendorfi piknikualalKääbuspöögid Feggendorfi piknikualal

Haruldaste taimede seas Deisteril on astelpõõsa, hariliku näsiniini, käpaliste, huulheinte, kullerkuppude, ogase astelsõnajala ja suure lumikellukese liigid.

Deister on koduks tüüpilistele loomadele, keda leidub Saksamaa Keskkõrgustikul. Punahirv, metskits ja metssiga on väga tavalised. Teised siin leiduvad metsloomad on metsnugis ja kivinugis, kärp, tuhkur, nirk ja rebane. Röövlindudest on esindatud hiireviu, kanakull ja puna-harksaba.

Künkad
------

Enamiku Deisteri küngaste tipus on torn, mida kasutatakse erinevatel eesmärkidel.

* Bröhn (405 m) ja Anna torn
* Höfeler (395 m) ja õhuliikluse kontrolltorn
* Reinekensiekskopf (382 m) ja Nordmanni torn
* Hohe Warte (379 m)
* Fahrenbrink (376 m)
* Großer Hals (361 m) ja telekommunikatsioonitorn
* Ebersberg (355 m)
* Bielstein (344 m) ja vaatlustorn
* Egge (339 m)
* Kniggenbrink (312 m)
* Kalenberg (310 m)
* Strutzberg (198 m) ja Belvedere torn

Vaata ka
--------

* Deister Electronics
Luigi Boccherini umbes 20-aastaselt
**Luigi** Rodolfo **Boccherini** (19. veebruar 1743 Lucca – 28. mai 1805 Madrid) oli itaalia helilooja ja tšellist. Ta sai tuntuks kammermuusika heliloojana.

Boccherini sündis Itaalias muusiku peres. Tema isa oli tšellist ja kontrabassimängija. Luigi saadeti juba väikesena Rooma muusikat õppima. 1757 läks ta koos isaga Viini, kus nad said tööd Burgtheateris. 1761 läks Boccherini Madridi, kus asus kuningas Carlos III noorema venna Luis Antonio teenistusse.

1785. aastal nimetati ta Hispaania kuninga õukonna kapelli dirigendiks. Õukonnas oli tal hea elu seni, kuni kuningas avaldas rahulolematust ühe tema teose passaažiga ja käskis selle ümber teha. Boccherini, kes oli sellisest loomevabaduse piiramisest ärritunud, kirjutas selle käigu hoopis kaks korda järjest, mille peale ta õukonnast vallandati.

1789. aastal nimetati Boccherini Preisi kuninga Friedrich Wilhelm II õukonnadirigendiks. Friedrich Wilhelm oli ise harrastusmuusik, ta mängis tšellot ja flööti ning toetas kunste.

Boccherini eraelu saatsid õnnetused: ta elas üle oma hispaania patrooni, kaks naist ja kaks tütart ning suri peaaegu vaesuses. Siiski jäi temast järele kaks poega.

Boccherini on kirjutanud 125 keelpillikvartetti, 95 keelpillikvintetti ja 16 keelpillisekstetti, 16 sümfooniat ja palju kammermuusikat.

Suur osa tema kammermuusikast järgib Joseph Haydni eeskujusid, kuid Boccherinit on vahel nimetatud Haydni stiili parandajaks keelpillikvartettides, sest ta tõi alati tšello esiplaanile, samas kui Haydn jättis tšellole saatepilli rolli.

Boccherini oli virtuoosne tšellist, kes suutis tšellol originaalkõrguses esitada viiulirepertuaari. Selle oskuse oli ta omandanud kontserditurneedel puuduvaid viiuldajaid asendades ja seda oskust demonstreeris ta sageli. See oskus tõi talle kaasaegsete seas palju kuulsust. Ka tema tšellokontserdid, eriti kvintetid kahele tšellole (sisuliselt tšellokontserdid keelpillikvarteti saatel), nõuavad tšellistilt tihti samasugust meisterlikkust.

Tänapäeval on Boccherini tuntuim teos menuett keelpillikvintetist E-duur, op. 11 nr. 5.

Vaata ka
--------

* Stabat Mater (Boccherini)

| * v
* r
Klassitsism |
| --- |
| Muusika | 
Abel **·**  Carl Philipp Emanuel Bach **·**  Johann Christian Bach **·**  Wilhelm Friedemann Bach **·**  Beethoven **·**  Boccherini **·**  Cherubini **·**  Clementi **·**  Gluck **·**  Franz Joseph Haydn **·**  Johann Michael Haydn **·**  Hummel **·**  Leopold Mozart **·**  Wolfgang Amadeus Mozart **·**  Salieri **·**  Soler **·**  Spohr |
| Kirjandus | 
Boileau **·**  Corneille **·**  Fontaine **·**  Marivaux **·**  Molière **·**  Perrault **·**  Racine **·**  Voltaire |
| Kujutav kunst ja arhitektuur | 
Chalgrin **·**  Engel **·**  Klenze **·**  Krause **·**  Langhans **·**  Schinkel **·**  Soufflot |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  « | BarokkRokokoo | Romantism »  |

 |
**Noosfäär** ehk **mõistusesfäär** on Vladimir Vernadski järgi inimmõistuse poolt kujundatud ja keemiliselt ümberkorraldatud sfäär planeedi Maa ümber.

Noosfäär on biosfääri üks arengujärk, etapp, mida seostatakse inimese mõistusliku tegevusega.

Maa kui terviku seisukohalt on tänapäevases maailmas teatud sfääriline kolmik: biosfäär, sotsiosfäär ja tehnosfäär, kuid leidub ka käsitlusi kus 'iniminfluentse' noosfääri moodustavad sotsiosfäär ja tehnosfäär (inimtekkeliste struktuuride süsteem (näiteks külad, veetammid, transport ja infotehnoloogia jpm) .

Koht geosüsteemis
-----------------

Majandusgeograaf Mart Vabar on kirjeldanud geosüsteemi ühiskonnasfääri teket järgnevalt: "Kaks miljonit aastat tagasi hakkas inimkond biosfääri transformeerima, tekkis (genesis) sotsiosfäär kui geograafiline fenomen, mille olemus seisneb selle liikmete mõistuspärases koostöös eksisteerimiseks ja püsimajäämiseks vajalike tingimuste ning keskkonna kujundamisel."

### Sfäärid

 *Pikemalt artiklis Sotsiosfäär*
* Sfäärid ja aeg: sotsiosfäärid (2-3 mln a): majandussfäär (10-15 tuh), haldussfäär (6-8 tuh), kultuurisfäär (4-5 tuh), tehnosfäär 200.
* transformatiivsus: eelmine arengusfäär oli biosfäär, noosfääri tekkides hakkas lokaalselt ja regionaalselt ümber kujundama biosfääri.
* Põhifenomen: bioloogiliste inimeste loova mõtlemise ja kõnevõime abil mõtestatud ja organiseeritud koostöö ning pidev loogilise informatsiooni vahetus. Sots tegevuse ruumi-line süsteem
* Interaktsioon: tunnetab mõistuse abil elukeskkonda, on sellega pidevas funktsionaalses seoses.
* Globaalsus: noosfäärist ja sotsiosfäärist võib rääkida alates sellest ajast, kui inimasustus levis põhilistele elamiskõlblikele aladele maailmas.
* Põhispetsialisatsioonid: sotsiaalsete väärtuste loomine, st omaenda ja oma lähikondsete olme ja heaolu korraldamine, inimeste sotsiaalne suhtlemine (sotsiaaltöö, meditsiini jm) erialad.
* Põhiväärtused: Heaolu või pahaolu (sotsiaalne, emotsiooniline, bioloogiline jne) , sotsiaalse organiseerituse ja koostöö tase.

Vernadski biosfääri käsitlus
----------------------------

Vladimir Vernadski (alates 1926): Vernadski biosfäär on kosmiline mehhanism, millel on oma kindel koht planeedi kui terviku struktuuris ja ta paikneb meie planeedi pinnal. Sisaldades kogu elusainekogumit, muundab biosfäär Päikese kiirgusenergia keemiliseks ja füüsiliseks energiaks, mis omakorda läheb meie planeedi "tardunud" elutu mateeria ümbertöötamiseks. Noosfäär moodustub siis, kui valdava tähtsuse selles protsessis saab inimmõistus  .

Vaata ka
--------

* Biosfäär
* Semiosfäär

Viited
------

1. ↑  Mart Vabar 1999
2. ↑  Juri Lotman "Semiosfäärist"

Välislingid
-----------

* Juri Lotman, "Semiosfäärist"
* Mart Vabar, "Majandusgeograafia", TTÜ, õppe-metoodiline materjal, 1999
**Noortürklased** (türgi keeles *Jön Türkler* või *Genc Türkler*, prantsuskeelsest nimest *Les Jeunes Turcs*) olid poliitiline liikumine, mis taotles Osmanite riigi reformimist. Liikumine oli sultanite absoluutse monarhia vastu ning pooldas lühiealise Kanûn-ı Esâsî põhiseaduse taastamist.

Noortürklased tõusid Türgi poliitikas esile esmalt 1876. aastal, kui neile lähedal seisev Ahmed Şefik Midhat Paşa (Mithat-paşa) korraldas riigipöörde, kukutas sultan Abdülaziz I ja pani võimule Murad V, jäädes ise troonitaguseks võimuks. Murad V valitsusaeg jäi aga lühikeseks: 93 päeva kestnud valitsusaja järel kukutas Muradi tema vend Abdul Hamid II, kes pani ta üksikvangistusse ning alustas noortürklaste vastaseid repressioone.

1908. aastal toimunud noortürklaste revolutsioon kukutas sultan Abdul Hamid II, alustades Osmanite riigi teist konstitutsioonilist perioodi. Riigisisestele reformidele vaatamata ei saatnud noortürklaste valitsust edu välispoliitikas. Balkanil, Lääne-Armeenias ja Araabias puhkes vabadusvõitlus, Itaalia-Türgi sõjas 1911–1912 ja Balkani sõdades 1912–1913 kaotati territooriume. Läänemeelsete reformide ajastu lõppes, kui Türgi Esimeses maailmasõjas lüüa sai ning noortürklaste valitsus langes. 

Türgi iseseisvussõjas 1919–1922 võimule tulnud Mustafa Kemal Atatürk ei andnud noortürklaste juhtidele luba kodumaale naasta. Siiski langesid tema Türgi Rahvusliku Liikumise eesmärgid noortürklaste omadega suuresti kokku, mistõttu paljud noortürklased ühinesid tema Rahvusliku Vabariikliku Parteiga (*Cumhuriyet Halk Partisi*).

Nimi "Noortürklased" viitas Türgi ühiskonna liikmetele, kes olid progressiivsed, uuendusmeelsed ja vastustasid senise olukorra jätkumist. Liikumise taustaks oli rikkalik dissidentluse traditsioon, mis kujundas Osmanite riigi hilise ajajärgu vaimu-, poliitika- ja kunstielu kuni impeeriumi allakäigu ja lagunemiseni. Paljud noortürklased olid mitte üksnes poliitiliselt aktiivsed, vaid ka kunstnikud, riigiametnikud ja teadlased.

Tänapäeval ülistavad paljud türklased noortürklasi kui jõudu, mis algatas tänapäeva Türgi liberaliseerimise. Ehkki noortürklasi on süüdistatud tänapäeva Türgi ajaloo esimese riigipöörde toimepanekus 1913. aastal, usutakse Türgis tavaliselt siiski, et nende tegevust võib pidada progressiivseks ka praeguste standardite järgi.