|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Võnnu kihelkonna mõisast; Kanepi kihelkonna Kooraste kõrvalmõisa kohta vaata artiklit Kaagri mõis.* |

---

Kaagvere mõisa härrastemaja
**Kaagvere mõis** (saksa keeles *Kawershof*) oli mõis Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisasüda Kastre valda Pupe külla.

Ajalugu
-------

Esmateade mõisa kohta pärineb aastast 1544 (Fyfhusen, hiljem Kawershof). 1544. aastast oli mõisa omanik toomfoogt Peter Stackelberg, kes pärandas mõisa oma pojale Reinhold Stackelbergile. Poola kuningas Stefan Batory andis mõisa Tartu kodanikule Berend Mestmannile ja pärast tema surma Ewert Unferfehrtile. 1601. aastal sai Kaagvere mõisa omandiõiguse Christian Allfeldt. Tema järel valdas mõisa Johann Wolter von Plettenberg (suri pärast 1651) ja seejärel tema teener Joachim Simonsson. Viimase valduses oli mõis kuni 1627. aastani. 1645. aastal kinnitas Rootsi kuninganna Kristiina omandiõiguse Fromhold von Tiesenhausenile. 1726. aastal müüs tema pojapoeg mõisa Võnnu pastorile Johann Svenskele (Swenske) (u 1675−1727), kelle pärijad pantisid 1786. aastal mõisa krahv Johann Gottlieb von Münnichile (1740−1813), kes sai 1797. aastal mõisa omanikuks. 1815. aastal omandas tema tütar vabaproua Marie Ernestine von Nolcken (1768−1845) Mooste, Luunja ja Kaagvere mõisa. Nolckenite suguvõsa omandusse jäi mõis kuni võõrandamiseni. Viimane omanik enne võõrandamist oli vabahärra Eduard Georg von Nolcken (1875−1941).

Mõisate riigistamise järel anti Kaagvere mõisa hooned 1920. aastal Tartu linnale.
1920. aastal tehti Kaagvere mõisahoonesse emade ja rinnalaste kodu, 1926. aastast oli seal Kaagvere lastekodu. 1941. aastal, teine maailmasõda hävis Kaagvere mõisahäärber pommirünnakutes, 1957. aastal ehitati mõisahoone vundamendile uus külgtiibadega maja lastekodule.

1965. aastal hakkas hoonestuses tööle Erikutsekool nr 34, mis andis üldharidust ning õpetas õmblemist ja köögiviljakasvatust käitumishälvetega tüdrukutele. Eesti taasiseseisvumise järel nimetati õppeasutus ümber Kaagvere erikooliks. 2015. aastal moodustati mitme erikooli (sh Kaagvere erikooli) baasil Maarjamaa Hariduskolleegium.

Mõisaansambel
-------------

* Kaagvere mõisa parkKaagvere mõisa park
* Kaagvere mõisa parkKaagvere mõisa park
* Kaagvere mõisa teenijatemajaKaagvere mõisa teenijatemaja
* Kaagvere mõisa õllekodaKaagvere mõisa õllekoda
* Kaagvere mõisa valitsejamajaKaagvere mõisa valitsejamaja
* Kaagvere mõisa kasvuhooneKaagvere mõisa kasvuhoone
* Mõisa endine kuivatiMõisa endine kuivati
* Kaagvere mõisa piirdemüüridKaagvere mõisa piirdemüürid
* Kaagvere mõisa aednikumajaKaagvere mõisa aednikumaja
* Kaagvere mõisa kelderKaagvere mõisa kelder

Viited
------

1. ↑  Tartu linna waestehoolekandest ning emade- ja lastekaitsest läinud aastal. Päewaleht, nr. 125, 11 mai 1924
2. ↑  Päev Kaagvere lastekodus (1937), Eesti Kultuurfilmi ringvaade nr. 114, 1/5
3. ↑  Kaagverre kerkib erikooli linnak, Tartu Postimees, 10. veebruar 2014
4. ↑  Tapa erikoolist sai Maarjamaa Hariduskolleegiumi Valgejõe keskus, 4. september 2015 (vaadatud 21.06.2017)

Kirjandus
---------

* Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 25-7.
* Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 104-7.

Võnnu kirik
Võnnu kihelkond

**Kirik**: Võnnu  

**Mõisad**: Ahja mõis | Issaku mõis | Kaagvere mõis | Kiidjärve mõis | Kriimani mõis | Kurista mõis | Kõnnu mõis | Leevi mõis | Lootvina mõis | Mäksa mõis | Poka mõis | Rasina mõis | Sarakuste mõis | Tammepee mõis | Uue-Kastre mõis | Vana-Kastre mõis | Vastse-Kuuste mõis