**Pöördjärjestusega hulgafraas** on fraas, kus hulgafraasi tavapärane sõnade järjekord on ümber pööratud, nii et hulgasõna ehk kvantor on pärast laiendit.

Eesti keel
----------

### Arvsõnafraasi pööratud sõnajärg

Arvsõnafraasis väljendab arvsõna ja laiendi pöördjärjestus arvu umbkaudsust. 

Näiteks:

*Minna oli veel **kilomeetrit kümme*** tähenduses 'umbes kümme kilomeetrit'.   

*Kohale tuli **inimest kakskümmend*** 'umbes kakskümmend inimest'.

#### Pöördjärjestus ühiknimisõnaga hulgafraasis

Ühiknimisõnaga hulgafraas on arvsõnafraas, milles **hulgasõna on ühiknimisõna** (***pea, hing, inimene, isik, tükk, õis*** jms), mis tähistab spetsiaalselt selle hulga üht elementi ja **laiend on nimisõnafraas või juhuhulka märkiv nimisõna**.

Näiteks:

*Kohale oli tulnud **mõnikümmend inimest valitsuse toetajaid** ja teist samapalju vastaseid.*  

*Palun mulle **kümme õit neid roose** (seal).*

Ühiknimisõnaga hulgafraasides asub hulga nimetus tavaliselt hulgasõnast eespool. Sellised fraasid esinevad ühtse fraasina harva.

Näiteks:

*Kohale oli tulnud **valitsuse toetajaid mõnikümmend inimest** ja vastaseid teist samapalju.*   

*Palun mulle **neid roose kümme õit**.*  

***Kasse** on tal vist küll oma **neli tükki**.*

**Ühiknimisõna on mitmusliku hulganimetuse korral sageli liiane** ja jäetakse fraasi lahus paiknemise korral ära. 

Näiteks:

***Valitsuse toetajaid** oli kohale tulnud **mõnikümmend** (inimest).*
***Neid roose*** *palun mulle **kümme** (õit)*.   

***Kasse*** *on tal **neli** (tükki)*.

Ühiknimisõnafraas saab esineda vaid juhul, kui **arvsõna või arvsõnalise asesõnaga on märgitud ära ühikute arv**.

Arvsõna puudumisel on lause **grammatiliselt vale**, kuigi peaks tähendama sama, mid lause, kus arvuks on *üks*. 

Näiteks:

* ***Valitsuse toetajaid** oli kohal **inimene.***
* ***Neid roose*** *oli järel vaid **õis***.

#### Pöördjärjestus nimisõnalise ja määrsõnalise hulgasõnaga fraasides

Pöördjärjestus hulgafraasis võimaldab muuta lause teatestruktuuri.

Nimisõnalise ja määrsõnalise (v. a *täis* ja *tulvil*) hulgasõnaga fraasid ei võimalda pöördjärjestust ühtse fraasi piires, küll aga lahkfraasina. 

Näiteks:

***Aega** oli jäänud veel **aasta***, vrd ***Aasta aega** oli veel jäänud.*  

***Raha** oli meil kõigil **vähe**,* vrd *Meil kõigil oli **vähe raha**.*

Lahkfraasiga on tegu ka juhul, kui nimisõna paikneb vahetult hulgasõna ees. Seda näitab võimalus paigutada fraasi komponentide vahele muid lauseelemente. 

Näiteks:

*Ma soovin **neid pükse kaks paari**. – Ma soovin **neid pükse** kaasa võtta **kaks paari**.*
*Mul jäi **aega paar tundi**. – Mul jäi **aega** üle **paar tundi**.*  

*Tal on **raha liiga palju**. – Tal on **raha** harva **liiga palju**.*

### Hulgafraasi tavapärane sõnajärg

* hulgasõna ehk kvantor on tavaliselt **enne laiendit**:

*Laual on* [***klaas** piima*]  

*Koopiaid jagus* [*vaid **kuuele** tudengile*]*.*

* Erandid on hulka tähistavad *täis* ja *tulvil*, mis on tavaliselt **nimisõna või nimisõnafraasi järel**:

*Vaagen on* [*värskeid puuvilju **täis***]  

[*Pahameelt **tulvil***] *kirjade saabumine ei tahtnud lõppeda.*

* Nimisõna või nimisõnafraas järgneb hulgasõnale vaid siis, kui see märgib uudse tähendusega referenti (referent ei ole kõneleja arvates kuulajale teada):

*Vaagen on* [*täis **värskeid puuvilju***]   

*Kirjad, (mis olid)* [*tulvil **pahameelt***]*, ärritasid teda kõvasti*.

* Hulgasõna **ees** paiknev seestütlevas käändes laiend märgib tuntud objekti, mis on kõneleja arvates kuulajale teada:

*Keelatud esemeid avastati* [***üheksanda klassi õpilastest** kahel*], vrd *Keelatud esemeid avastati* [*kahel **üheksanda klassi õpilastest***]

[***Uutest hoonetest** kolmandikul*] *on tuvastatud tõsiseid puudusi*, vrd [*Kolmandikul **uutest hoonetest***] *on tuvastatud tõsiseid puudusi.*

Kirjandus
---------

M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare. *Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri.* Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993