recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hüdrohalogeenimine** on keemiline protsess, milles hüdrohalogeniid (H-Hlg) liitub mingi keemilise ühendiga. Kõige sagedamini mõeldakse hüdrohalogeenimise all hüdrohaliidi (HCl, HBr) elektrofiilset liitumist küllastumata ühendile nagu alkeenid, alküünid, dieenid, stüreenid jne. Näiteks propeeni **hüdrobroomimine** ja isopreeni **hüdrokloorimine**.

H2C=CHCH3 + HBr → CH3-CH(Br)CH3

СН2=С(СН3)–СН=СН2 + HCl → CH3–CCl(СН3)-СН=СH2 [ → 
CH3–С(СН3)=СН–СH2–Cl ]

Hüdrokloorimine teostatakse enamasti madalal temperatuuril gaasilise HCl lahusesse juhtimisega. HCl (ka HBr) liitumise kiirus on suurem ja protsessi kerge teostada diklorometaanis, kui lisada silikageeli või alumiiniumoksiidi. Hüdrokloorimist kasutatakse keemiatööstuses monomeeride nagu kloropreen ja vinüülkloriid tootmiseks atsetüleenist.

Nagu elektrofiilsetele (karbokatioonsetele) protsessidele iseloomulik, toimub hüdrohalogeniidide liitumine vastavuses Markovnikovi reegliga. Kaksiksidemest järgmise süsiniku aatomi juures hargnenud alkeenidele on iseloomulik karbokatioonses intermediaadis hüdriidi või alküülrühma 1,2-nihe, mille tulemusena sekundaarne katioon annab stabiilsema tertsiaarse katiooni. Nii saadakse 1,3-liitumisproduktid. Näiteks

CH2=CH-CHMe2 + HCl → CH3-CHCl-CHMe2 + CH3-CH2-CClMe2

Erandina esineb anti-Markovnikovi liitumine HBr korral, kui protsess viiakse läbi peroksiidide juuresolekul, kuna sel juhul realiseerub radikaalreaktsioon.

Hüdrohalogeniidid ühinevad kergesti ka orgaaniliste alustega, põhiliselt amiinidega. Näiteks püridiini C5H5N reaktsioon vesinikkloriidiga annab püridiinhüdrokloriidi C5H5N•HCl, mis tegelikult on ammooniumsool – püridiiniumkloriid C5H5N+H Cl-.

Hüdrohalogeenimisele vastupidist protsessi nimetatakse dehüdrohalogeenimiseks. Näiteks 1,2-dikloroetaani kuumutamisel 500 °C rõhul 15–30 atm toimub HCl eraldumine ja saadakse vinüülkloriid.

Vaata ka
--------

* Elektrofiilne liitumine
* Karbokatioonid
* Dehüdrohalogeenimine
**cAd3-ZEBOV** (**NIAID/GSK Ebola vaktsiin**, **cAd3-EBO Z**, ka **ChAd3**) on Ebola viiruse ja Sudaani ebola viiruse vastane eksperimentaalne inimeste vaktsiin. 

cAd3-ZEBOV-is sisalduv aine põhineb geneetiliselt muundatud šimpanside adenoviirusel *Chimp Adenovirus type 3 (ChAd3)'*el, mille tulemusel aine ekspresseerib Ebola ja Sudaani ebola viiruse geene (glükoproteiine) ning usutakse, et see provotseerib inimese organismi viiduna vajalikke immuunvastuseid, suureneb T-rakkude hulk ja immuunsüsteemi osad hakkavad tootma vajalikke antikehi.

1. faasi kliinilised inimuuringud tervete katsealustega on uurijate arvates paljutõotavad – katsealustel on pärast aine manustamist tuvastatavad ebolavastased antikehad.

Eksperimentaalse vaktsiini töötas välja ettevõte GlaxoSmithKline.

Vaata ka
--------

* 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia

Viited
------

1. ↑  Axel Springer SE 2014 (27. november 2014). "US-Forscher melden Erfolg bei Ebola-Impfstoff". *Die Welt* (saksa). Vaadatud 28.11.2014.

Välislingid
-----------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Meditsiin***  |

* National Institute of Allergy and Infectious Diseases (NIAID), NIH to Launch Human Safety Study of Ebola Vaccine Candidate, 28. august 2014, veebiversioon (vaadatud 28.11.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:cAd3-ZEBOV seisuga 28.11.2014.*
Kätlin Maran, Heli Mets ja Maila Kotkas võistlusel Miss Tallinn 1988  
Foto: Jaan Künnap
**Kätlin Maran** (sündinud 24. jaanuaril 1970) on eesti ettevõtja. Ta tegeleb rõivaäriga.

Ta on Priit Marani ja Külli Marani tütar.

Kätlin õppis Tallinna 37. Keskkoolis ja lõpetas Tallinna 54. Keskkooli.

Ta mängis Harry Egipti reklaamfilmides, sealhulgas "Kanahakkliha". 1988. aastal tuli ta Miss Tallinna võistlusel teiseks printsessiks.

Isiklikku
---------

Ta oli 1988–1990 abielus Kalev Kurega. Hiljem on ta olnud Tõnu Leppiku, Meelis Lao ja Urmas Sõõrumaa elukaaslane. Viimasega on tal tütred Katriin ja Kristiin.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. oktoober 2020. Vaadatud 12. oktoobril 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Kätlin Maran – "allilma rändauhind", epl.delfi.ee/news/melu, 12. september 2000
* Elu nagu seiklusfilmis, kroonika.ohtuleht.ee, 11. mai 2004
* Mihkel Kärmas, ETV "Pealtnägija". Pretty Woman, 13. mai 2004
* Sõõrumaa elukaaslane Kätlin Maran: abielluda pole vast enam mõtet, elu24.postimees.ee, 12. november 2012
* Kätlin Maran avaldab, miks pikk kooselu Urmas Sõõrumaaga lõpu leidis, Kroonika, 3.august 2019
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kanepisaadustest valmistatud narkootilise toimega ekstraktist; toiduõli kohta vaata artiklit Kanepiõli* |

---

**Hašišiõli** ehk **vedel hašiš** ehk **kanepiekstrakt** on vaiguekstrakt, mida saadakse kanepitaime õisikute keetmisel lahustis. Lahustina kasutatakse harilikult alkoholi, ekstraheerimaks taimedes sisalduvat Δ9-THC-d.

Hašišiõli on kanepitaimest valmistatavatest narkootilistest saadustest, nagu kanep ja hašiš, kõige suurema THC-sisaldusega, mis olenevalt kanepi liigist võib ulatuda 10–30%-ni.

Tarvitamine
-----------

Hašišiõli tarvitatakse peamiselt suu kaudu sisse hingates kas vesipiibusuitsu, auru või sigaretisuitsuna.

Marihuaanasigaretisarnase joobe (kaifi) saamiseks piisab ilmselt paarist hašišiõli tilgast.

Seaduslikud piirangud riigiti
-----------------------------

### Eestis

Kanepi kasvatamine (välja arvatud eriloal) ja selle saaduste (seaduse sõnastuses: *narkootiline ja psühhotroopne aine* ehk narkootikum) müümine, edastamine ja tarvitamine (välja arvatud eriloal) on Eestis mistahes kogustes ebaseaduslik ja karistatav kui rahvatervisevastane süütegu.

Viited
------

1. ↑  Narkootikumide tuvastamine, Veebiversioon (vaadatud 19.01.2014)
2. ↑  Sinikka Piippo, Ulla Salo,"Meelte ja tunnete taimed", tõlkija Mari Vihuri, lk 226, 2007, Kirjastus Varrak, ISBN 978 9985 3 1442 5
3. ↑  Narkootikumid ja muud uimastid, Veebiversioon (vaadatud 20.01.2014)
4. ↑  Jim Fraser, Robin Williams,*Handbook of Forensic Science*, lk 117, Willian Publishing, 2009, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 19.01.2014) (*inglise keeles*)
5. ↑  Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 161, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010
6. ↑  Sinikka Piippo, Ulla Salo, "Meelte ja tunnete taimed", tõlkija Mari Vihuri, lk 226, 2007, Kirjastus Varrak, ISBN 978 9985 3 1442 5
7. ↑  Riigikogu seadus,Karistusseadustik, Veebiversioon (vaadatud 19.01.2014)
**.cg** on Kongo Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Võõrsil löödud väravate reegel** on jalgpallimatši võitja otsustamise viis, kui meeskonnad mängivad kaks korda - kodus ja võõrsil. Reegli järgi loevad vastasmeeskonna staadionil löödud väravad topelt juhul, kui kahe mängu koondseis on viigiline [2]. See tähendab, et juhul kui meeskond A võidab kodumängu seisuga 1:0, kuid kaotab võõrsil mängu 2:1, siis koondseisult 2:2 edeneb meeskond A võõrsil löödud värava eelisega. Enamik juhtudel on see taolises olukorras peamine võitja selgitamise viis, olukorras kus ka võõrsil löödud väravatega ei ole võimalik meeskondasid eraldada, otsustatakse võitja penaltiseeriaga.

Kasutamine
----------

Võõrsil löödud väravate reegel toodi kasutusele, et vältida olukordasid kus meeskonnad peavad mängima ühe vastasseisu lahendamiseks kolm või enam mängu lühikese aja jooksul. Varem mängiti viigiseisu puhul üks lisamäng. Peamiselt kasutatakse seda reeglit väljalangemismängude otsustamisel, kus mängitakse edasipääseja selgitamiseks mõlema meeskonna koduväljakul üks mäng. Populaarsed sarjad Euroopas on UEFA Meistrite Liiga ja UEFA Euroopa Liiga. Samuti kasutatakse reeglit maailma- ja Euroopa meistrivõistluste väljalangemisfaasis.

Kriitika
--------

Võõrsil löödud väravate reegli kohta on öeldud, et see annab eelise esimesena võõrsil mängivale meeskonnale. Väidetavalt võtab see ära kodumeeskonna eelise mängida ründavamalt kartes, sisse lasta väärtuslikku võõrsil löödud väravat. Vastukaaluks on öeldud, et reegel annab kahemängulistele vastasseisudele juurde põnevust ja lisab juurde mängutempole. Samuti tekib küsimus, et juhul kui mäng läheb lisaajale, on võõrsil mängival meeskonnal 30 minutit rohkem, et reeglist kasu lõigata. Sellele on vastukaaluks öeldud, et kodumeeskonnal on oma fännide ees mängimise eelis.
**Ameerika Ühendriikide Siseministeerium** (inglise keeles *Department of the Interior*) on USA ministeerium, mis tegeleb riigisiseste küsimustega.

Erinevalt Euroopas levinud tavast ei tegele see ministeerium riigisisese julgeolekuga (sellega tegeleb Sisejulgeolekuministeerium), vaid riigimaa majandamisega. Lisaks kuulub siseministeeriumi haldusalasse indiaani reservaatidega tegelemine.

Ameerika Ühendriikide Kongress arutas siseministeeriumi loomist juba 1789, kuid ei loonud seda. Vastavate küsimustega tegeles põhiliselt Riigidepartemang. Järgmise poole sajandi jooksul kerkis see teema aeg-ajalt ikka üles, näiteks pooldasid siseministeeriumi loomist presidendid James Madison ja James Polk. 1849. aasta alguses esitas tollane rahandusminister Robert Walker aruande, milles väitis, et paljud ametid kuuluvad ministeeriumide alla, millega neil on vähe pistmist. Nii kuulus maa-amet rahandusministeeriumi alla, indiaanlaste amet sõjaministeeriumi alla ja patendiamet riigidepartemangu alla. Walker soovitas paljud niisugused bürood koondada loodava siseministeeriumi haldusalasse. Vastav seaduseelnõu valmis kiiresti, läbis Esindajatekoja juba 15. veebruaril 1849 ja Senati 3. märtsil 1849, uue presidendi Zachary Taylori ametissevannutamise eelõhtul.

2004. aasta seisuga vastutas siseministeerium 2,05 miljoni km² maa (viiendik USA maismaast), 476 tammi, 348 veehoidla, 388 rahvuspargi, mälestusmärkide, merekallaste ja 544 reservaadi eest. Siseministeeriumi kaudu kulutati 28% kogu riigis tarbitud elektrist.

Esimene USA siseminister oli Thomas Ewing. Seisuga 11. september 2022 oli siseministriks Deb Haaland.

Vaata ka
--------

* Ameerika Ühendriikide riigiasutused

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**.et** on Etioopia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
2010. aasta rahvaloenduse logo
**Ameerika Ühendriikide 2010. aasta rahvaloendus** on seni viimane USA-s tehtud rahvaloendus.

Välja jagati 134 miljonit küsitluslehte ning neist saadi tagasi rekordilised 74%. Aprillist juulini külastasid loendajad neid paiku, kust küsitluslehtedele ei vastatud. Selleks kaasati 635 000 inimest. Tulemusi esitleti detsembri lõpus.

Võrreldes varasemate rahvaloendustega oli küsitlusleht lihtsam ja vähemate küsimustega.

Ameerika Ühendriikide rahvaarvuks 1. aprilli seisuga saadi 308 745 538. See tähendab, et alates 2000. aasta loendusest oli rahvastik kasvanud 9,7%.

Loendus läks maksma 13 miljardit dollarit ehk ligi 42 dollarit loendatava kohta. See on kaasa toonud kriitikat kulutuste suuruse osas. Alates 1970. aasta loendusest saati on iga järgmise loendusega maksumus kahekordistunud. Samuti on seda võrreldud teiste riikidega: näiteks Hiinas saadi hakkama 1 dollariga ja Indias 0,4 dollariga loendatava kohta.

Rahvaloenduse tulemustest sõltus näiteks see, mitu valijameest saab iga osariik 2012. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel.

Viited
------

1. ↑  US Census Takers Attacked on the Job The National Ledger, 28. mai 2010
2. ↑  What is the Census? census.gov
3. ↑  U.S. Census Bureau Announces 2010 Census Population Counts Apportionment Counts Delivered to President
4. ↑  Costing the count The Economist, 2. juuni 2011

Välislingid
-----------

* Koduleht

Rahvaloendused Ameerika Ühendriikides

1790 | 1800 | 1810 | 1820 | 1830 | 1840 | 1850 | 1860 | 1870 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2010 | 2020
**.dm** on Dominica Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Philipp Willigerod** (ka **Philipp Willigerode** ja **Johann Conrad Philipp Willigerode**; 15. juuni 1779 – 1. aprill 1848) oli Eesti pedagoog ja ajaloolane.

Ta sündis Göttingenis hõbe- ja kullassepa pojana. Ta lõpetas Göttingenis gümnaasiumi. 1798. aastast õppis Göttingeni Ülikoolis filoloogiat professor Christian Gottlob Heyne juures ja ka teoloogiat. Teoloogiakandidaadi eksami sooritas ta Hannoveris.

1804. aastal tuli ta Eestisse koduõpetajaks. Õiendanuna Tartu Ülikoolis ülemõpetaja paberid, asus 1806. aastast tööle Tallinna Kubermangugümnaasiumisse, kus 1806.–1814. aastani oli ajaloo ja geograafia õpetaja, aastast 1814 ka vanade keelte ülemõpetaja. 1837. aastast läks vanaduspensionile, jätkates siiski tööd tütarlastekoolis.

Ta on läinud Eesti historiograafiasse oma raamatu "Geschichte Ehstland vom ersten Bekanntwerden desselben bis auf unsere Zeiten" ("Eestimaa ajalugu selle esmasest teatavakssaamisest kuni meie aegadeni"), kus eelnenutest erineval kombel käsitleb eestlaste ajalugu, arvestades rahvuspiiri – Eestimaa ja põhjapoolne osa Liivimaast. Raamat ilmus kahes trükis – 1814 ja 1830 – ning oli menukas. Sulev Vahtre peab uut käsitluslaadi seotuks sellega, et ta abikaasa vanavanaisa oli olnud toosama Ignatsi Jaak, kes koos oma õpetaja Bengt Gottfried Forseliuse eestvõttel Rootsi kuningale oma haridust demonstreerimas käis.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa Henriette Augustine isa oli Vigala Maarja koguduse õpetaja Johann Friedrich Ignatius, abikaasa vend Georg Friedrich Ignatius oli Käina Martini koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja Johann Ignatius, vanavanaisa oli Kambja koguduse köster Ignatsi Jaak. Tema poeg Adalbert Hugo Willigerode oli Kaarma, Karula ja Tartu Maarja koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Sulev Vahtre. Ignatsi Jaagu pojapojale pühendatud raamat Eesti ajaloost. - Keel ja Kirjandus 2001, 6, lk 418-423.
2. ↑  Deutschbaltisches Biographisches Lexikon 1710-1960. 1970. Böhlau Verlag Köln Wien

Välislingid
-----------

* Willigerod, Philipp (1817). *Geschichte Ehstlands: Vom ersten Bekanntwerden desselben bis auf unsere Zeit*. Leipzig: in Commission ben Wilh. Rein und Comp.
* Willigerod, Philipp (1830). *Geschichte Ehstlands: Vom ersten Bekanntwerden desselben bis auf unsere Zeit. Zweite, gänzlich umgearbaitete Auflage*. Reval: Gedruckt bei Lindsfors Erben.
* Willigerod, Philipp (1830). *Das Schwarzenhäupter-Korps zu Reval: Auf Ersuchen des loblichen Korps aufs neue fur dasselbe Bearbeitet*. Reval: Gedruckt bei Lindsfors Erben.
**.cf** on Kesk-Aafrika Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.co** on Colombia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.cz** on Tšehhi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Philipp II Badenist** (19. veebruar 1559, Baden-Baden – 7. juuni 1588, Baden-Baden) oli Baden-Badeni markkrahv aastatel 1571-1588. Ta oli protestantliku markkrahvi Philiberti ja katoliikliku Baieri Mechthildi poeg.

Elu
---

Philippi isa Philibert suri 1569. aasta oktoobri alguses Moncontouri lahingus. 10-aastase Philippi ja temast üks aasta vanema õe Jakobe kasvatas seejärel üles nende eestkostja, nende onu Baieri Albrecht V. Albrecht andis Philippile range katoliikliku hariduse. Ingolstadti ülikoolis hariti Philippi vastureformatsiooni vaimus.

Philibert oli andnud oma alamatele usuvabaduse, kuid pärast tema surma piirati seda vabadust üha enam tema lese ja poja poolt, keda mõjutas tugevalt nende katoliiklik kasvatus. Isegi tema onu ja eestkostja hertsog Albrecht V valitsemisajal taastati katoliiklik riitus Baden-Badenis aastatel 1570–71. Pärast valitsema hakkamist oli Philippi esimene dekreet, et kõik Baden-Badeni kodanikud pidid külastama jumalateenistusi, karmide karistuste ähvardusel.

Philipp lammutas Baden-Badeni uue lossi (ehitatud 1579. aastal) ja ehitas samale kohale uhkema renessanss-stiilis lossi. See suurendas tema võlgu tunduvalt. 1582. aastal tehtud inventuur tõi lisaks 218 muusikainstrumendile päevavalgele 200 000 kuldna suuruse võla. Philipp püüdis neid võlgu katta kommertssektori ümberkorraldamise ja maksude tõstmisega. Seega hakkas markkrahvkonna majandus järk-järgult meenutama plaanimajandust.

Sünge peatükk Baden-Badeni ajaloos on nõiajahid, mis toimusid tema valitsemise ajal. Need algasid Baieri regentluse ajal, kuid nende arv kasvas märgatavalt Philippi valitsemise ajal. Viimane nõiajaht Philipp II ajal toimus 1580. aastal; 18 naist põletati tuleriidal Rastatti, Baden-Badeni ja Kuppenheimi kreisides.

Kui Philipp 29-aastaselt suri, ei olnud tal järeltulijaid ja tema valdused päris tema nõbu, Baden-Rodemacherni markkrahv Eduard Fortunat. Philipp maeti Baden-Badeni kollegiaalkirikusse.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Philibert** | **Baden-Badeni markkrahv**1569–1588 | Järgnev**Eduard Fortunat** |
**.ck** on Cooki saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni värvsusdiagramm (CIE 1931)
**Värvsus** (ingl k *chromaticity*) on värviaistingut esilekutsuva kiirguse omadus, mille määrab ainult selle kiirguse suhteline spektraaljaotus. Seega ei sõltu värvsus kiirguse intensiivsusest (valgustugevusest).

Värvsust saab matemaatiliselt väljendada Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) värvuskomponentidest lähtuvate värvsuskoordinaatidega *x*, *y* ja *z*, kusjuures *x + y + z* = 1. Sellest seosest tulenevalt on iga värvsus määratav koordinaatidega *x* ja *y* (*z* = 1 – *x – y*). Kui niiviisi arvutada kõigi puhaste toonide koordinaadid ja kanda need *xy*-tasandile, kujuneb kaarjas joon – spektraalvärvsusjoon – äärmisest violetsest (lainepikkus 380 nm) kuni äärmise punaseni (700 või 780 nm). Selle joone ja tema otspunkte ühendava nn purpurjoonega ümbritsetud pind moodustab värvsusdiagrammi (nimetatakse ka värvsuskolmnurgaks). Spektraalvärvsusjoonel on näidatud lainepikkuste skaala (nanomeetrites).

Värvsusdiagrammil on kõigile värvsustele vastavad punktid, sealhulgas ühtlasvalge jaoks koordinaatidega *x = y* = ⅓. Diagrammil on samuti kujutatud mustkiirguri värvsuste joon (Plancki joon), mille juures on absoluutse temperatuuri skaala (kelvinites).

Vaata ka
--------

* Absoluutselt must keha
* Musta keha kiirgus

Viited
------

1. ↑  Eesti Entsüklopeedia, 10. kd, 1998, lk 568
**.cr** on Costa Rica Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1999. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.dd** oleks olnud Saksa DV Interneti tippdomeen.

Kood tulenes riigi saksakeelsest nimest **D**eutsche **D**emokratische Republik. See määrati riigile ISO 3166-1 standardiga, kuid tegelikult seda riigi tippdomeenina kasutusele ei võetud. Seda kasutati ainult Jena ja Dresdeni ülikooli sisevõrkudes. Pärast Saksamaa ühendamist 1990. aastal hakkas kogu Saksamaa jaoks kehtima domeen .de.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Philipp Scheidemann (1918)
**Philipp Heinrich Scheidemann** (26. juuli 1865 Kassel – 29. november 1939 Kopenhaagen) oli Saksa sotsiaaldemokraatlik poliitik ja publitsist.

Philipp Scheidemann sündis Kasselis mööblitisler Friedrich Scheidemanni perekonnas. Põhikooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1879–1883 trükiladujaks ja raamatutrükkaliks. Kuni 1895. aastani töötas ta trükkalina. 1883. aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Töölisparteisse, mis 1890. aastal nimetati ümber Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikuks Parteiks.

1895. aastal loobus Philipp Scheidemann trükkaliametist ja asus tööle ajakirjandusse. Ta töötas mitme sotsiaaldemokraatliku ajalehe toimetajana. 1903–1918 oli ta Riigipäeva liige. Alates 1913. aastast oli ta Riigipäevas üks sotsiaaldemokraatliku fraktsiooni juhte. 1917. aastal sai ta Friedrich Eberti kõrval partei kaasesimeheks. 1918. aasta oktoobris kutsuti Philipp Scheidemann Max von Badeni valitsusse portfellita ministriks.

9. novembril 1918 pidas Philipp Scheidemann Riigipäevahoone rõdult kõne, milles ta teatas, et monarhia on kokku varisenud, ja kuulutas välja Saksa Vabariigi.

13. veebruarist kuni 20. juunini 1919 oli Philipp Scheidemann Saksamaa riigikantsler (valitsusjuht). Riigikantsleri ametist astus ta tagasi protestiks Versailles' rahu ebaõiglaste tingimuste vastu.

1920–1925 oli Philipp Scheidemann Kasseli linnapea. Natsionaalsotsialistide võimuletuleku järel põgenes Scheidemann 1933. aasta märtsis Austriasse. Lühemast aega viibis ta Tšehhoslovakkias, Šveitsis, Prantsusmaal ja Ameerika Ühendriikides. 1935. aastal asus ta elama Taani Kopenhaagenisse, kuhu ta jäi kuni oma elu lõpuni.

Viited
------

1. ↑  Philipp Scheidemann 1865-1939 Lebendiges Museum Online
2. ↑  Scheidemann, Philipp Deutsche Biographie
3. ↑  Philipp Scheidemann : Er rief die Republik aus und lehnte den Versailler Vertrag ab ZDF
4. ↑  Philipp Scheidemann uni-protokolle.de
5. ↑  Scheidemann, Philipp Heinrich Hessische Biographie
6. ↑  Kassel erinnert an seinen großen Sohn Philipp Scheidemann Stadt Kassel
7. ↑  Philipp Scheidemann dibb.de Biographien
Sønderborgi sadam. 
Sønderborg, paremal loss
**Sønderborg** (saksa keeles *Sonderburg*) on linn Taanis Lõuna-Taani piirkonnas Flensburgi lahe ääres Saksamaa piiri lähedal, Sønderborgi valla keskus. 

Vanalinn ja suur osa muust linnast asub Alsi saarel (saksa keeles *Alsen*), lääneosa asub Jüütimaal. Nende vahel on 250 meetri laiune Alsi väin (*Als Sund*, saksa keeles *Alsensund*), mis lõuna pool suubub Sønderborgi lahte (*Sønderborg Bugt*, saksa keeles *Sonderburgbucht*, mis on osa Flensburgi lahest (saksa keeles *Flensburger Förde*). Sønderborgist põhja pool ulatub sügavale Alsi saare sisse *Augustenborg Fjord*.

Ajalugu
-------

29. juunil 1864 vallutas linna Taanilt Preisimaa ja linn jäi Preisimaale (1871. aastast Saksamaale). Halduslikult kuulus ta sel ajal Schleswig-Holsteini provintsi. 1890. aastal oli Sonderburgis 5120 elanikku, neist 145 katoliiklast ja 7 juuti. 

1920. aastal läks Sønderborg Põhja-Schleswigi koosseisus rahvahääletusega Taanile tagasi. Praegugi on linnas märkimisväärsel hulgal sakslasi, kes on ühinenud saksa põhjaschleswiglaste liitu. 

Raudteeühenduse sai Sonderburg 15. juulil 1901. 

Elanike arv on muutunud järgmiselt (alates 1980. aastast, 1. jaanuari seis): 

* 1890: 5120
* 1980: 27 790
* 1985: 27 583
* 1990: 28 291
* 1995: 29 388
* 1999: 30 037
* 2000: 30 011
* 2003: 30 122

Holstein-Sonderburgi suguvõsa kohta vaata Oldenburg (suguvõsa)

Vaatamisväärsused
-----------------

Vaade lossile sadama poolt
Vanalinnas on loss (asutatud 1170) ja sadamapromenaad. Selle läheduses on taanlaste *Dybbøl Banke* memoriaal ja muuseum. Dybbøl (saksa keeles *Düppel*) on ka Sønderborgi linnaosa Jüütimaal.

Liiklus
-------

Sadamalinnas Sønderborgis ühendavad Alsi saart Jüütimaaga kaks maanteesilda üle Alsi väina. Põhjapoolne sild on viadukt, mida mööda kulgeb maantee nr 8, mis ühendab Tønderit Nyborgiga (Alsi ja Fyni saare vahel on praamiühendus. Lõunapoolne, vanem sild on lahtikäiv sild *Kong Christian X. Bro*, mis on nimetatud Taani kuninga Christian X järgi. See on ka ainus sild üle Alsi väina, millele lubatakse jalakäijaid ja jalgrattureid. 

Jüütimaa poole peal on Taani Riigiraudtee väike lõppjaam, mille kaudu linnal on ühendus Tinglev'ga. Alates 1997. aastast on see raudteelõik elektrifitseeritud. Intercity-rongid Kopenhaagenisse väljuvad iga kahe tunni tagant. Sõiduaeg on 3 tundi 48 minutit (2004).

Sønderborgist põhja pool on Sønderborgi lennujaam. See asub neemel, millest ida poole jääb *Augustenborg Fjord* ja lääne poole Alsi väin. Sealtkaudu on linnal lennuühendus Kopenhaageniga.

Praamiühendus on Åbenrå, Dampi, Flensburgi ja Geltingiga.

Majandus
--------

Linnas on masinaehitus-, tekstiilitööstus- ja toiduainetetööstuse ettevõtteid.

### Turism

Turism on elav.

Inimesed
--------

Linnas sündis 1749. aastal kunstnik Christian August Lorentzen.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sønderborg** |

* Kommuuni koduleht taani keeles
**.fj** on Fidži Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

Domeeni haldab Lõuna-Vaikse ookeani ülikooli infotehnoloogia tugiosakond.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.fo** on Fääri saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taasiseseisvunud Eesti endisest pangast; sama nime kandis 1926–1940 tegutsenud pank, vaata Eesti Maapank (1926–1940)* |

---

**Eesti Maapank** oli aastatel 1996[*viide?*]–1998 tegutsenud pank. Aastal 1998 läks asutus pankrotti.

Estonia puiestee 11
Eesti Maapank ja Eesti Sotsiaalpank moodustati 1990. aastal Eesti NSV Valitsuse määrusega nr. 50, 5. märtsist 1990. aastal, NSVL Agrotööstuspanga Eesti Vabariikliku Panga ja kõigi tema allasutuste baasil ning NSVL Elamu-Sotsiaalpanga Eesti Vabariikliku Panga ja kõigi tema allasutuste baasil, Vabariigi pangasüsteemi korraldamiseks. 18.06.1992. aastal muudeti Eesti Maapanga ärinimi – Eesti Maapank AS.

29.12.1995.a. sõlmisid liitumislepingu Aktsiapank Virumaa Kommertspank (nn. liitev pank) ja Aktsiaselts Eesti Maapank (e. nn. liituv pank).

22. oktoobril 1996 nimetati pank taas Eesti Maapangaks.

Eesti Panga Nõukogu tühistas Eesti Maapanga tegevuslitsentsi (otsus 8-1/28.06.98).

Tallinna Linnakohus tegi 24.08.1998. aastal otsuse AS Eesti Maapanga pankroti väljakuulutamise kohta. Maapanga võlad ületasid korrigeeritud bilansi järgi vara ligi kaks korda - pangal on võlgu 1,47 miljardit krooni ja vara 740,8 miljonit krooni.

Viited
------

1. ↑  Eesti Maapanga nõukogu koosseisu kinnitamise kohta, Eesti Vabariigi Valitsuse määrus
23. novembrist 1990.a. nr. 239
2. ↑   (vaadatud 23.02.2013)
3. 1 2   (vaadatud 23.02.2013)
4. ↑  Eesti Maapanga ja Eesti Sotsiaalpanga moodustamise kohta, Vabariigi Valitsuse määrus 05.03.1990
5. ↑  Haljalas sündis siiski Eesti Maapank, mitte Eestimaa Pank, www.postimees.ee, 14. mai 1996
6. ↑  Pankade kadumine Eesti pangandusturult 1990-2009, www.eestipank.ee
7. ↑  Maapank pankrotis, www.ohtuleht.ee, 25. august 1998
8. ↑  AS Eesti Maapanga pankrotimenetluse alustamine [otsus nr 8-1], RTL 1998, 218, 858

Välislingid
-----------

* Eesti Maapank jätkab üksi, arileht.delfi.ee, 10.09.1996
Stanisław Redens (1931)
**Stanisław Redens** (vene keeles *Реденс Станислав Францевич*; 17. mai 1892 Mińsk Mazowiecki – 12. veebruar 1940 Moskva, NSV Liit) oli poola päritolu nõukogude riigiametnik ja riikliku julgeolekuasutuse (Tšekaa/GPU/NKVD) juhtivtöötaja.

Stanisław Redens liitus Venemaa SDTP-ga 1914. aastal. Pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni oli ta aastatel 1918–1920 Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Kontrrevolutsiooni ja Sabotaaži Vastu Võitlemise Ülevenemaalise Erakorralise Komisjoni esimehe Feliks Dzeržinski sekretär. 

1919. aasta 3. juunist Nõukogude-Ukraina sõja ajal oli ta Punaarmee poolt vallutatud Ukrainas Kiievi Tšekaa esimees, jaanuarist 1920 Odessas ja hiljem Harkivi Tšekaa esimees;

1921. aasta jaanuarist Krimmi Tšekaa esimees, juhendas pärast 1920. aasta lõpul Punaarmee väeosade poolt vallutatud Krimmis Peter von Wrangelli armeest mahajäänud sõjaväelaste ja toetajate vastu Punase terrori läbiviimist;

1921. aastast Tšekaa/Vene SFNV Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuva Riikliku Poliitvalitsuse Administratiiv-organisatsioonilise valitsuse ülem. 

1922–1924 Krimmi Riikliku Poliitvalitsuse ja Musta mere laevastiku eriosakonna ülem. 

1924–1926 NSV Liidu Kõrgema Rahvamajandusnõukogu Presiidiumi esimees;

1926. aastast NSV Liidu Tööliste ja Talupoegade Inspektsiooni rahvakomissariaadi juht;

1927–1934 ÜK(b)P KK liige ja kuni 1934. aastani ÜK(b)P KK Keskkontrollkomisjoni.

1928. aasta 10. novembrist oli Redens Taga-Kaukaasia Sotsialistlike Nõukogude Vabariikide Föderatiivse Liidu Ühendatud Poliitvalitsuse ülem kuni 1931. aastani, millal vahetati välja senise ülema asetäitja Lavrenti Beria vastu; 

1931. aasta 17. maist määrati Redens kollektiviseerimise haripunktis NSV Liidu RKN juures asuva OGPU Täievoliliseks esindajaks Valgevene sõjaväeringkonda ja Valgevene NSV OGPU esimeheks, kus ta teenis kuni augustini 1931; 

1933. aasta 20. veebruarist määrati ta OGPU Täievoliliseks esindajaks Moskva oblastis ning pärast NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi loomist 15. juulil 1934 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Moskva oblastivalitsuse ülemaks, kus teenis jaanuarini 1938; 

20. jaanuaril 1938 määrati ta Kasahhi NSV siseasjade rahvakomissariks, kuulus Kasahhi SARK-i Erinõupidamise (Troika) koosseisu, kes kinnitas kohtuväliste repressioonide otsuseid.

Vahistamine ja surm
-------------------

Stanisław Redens kõrvaldati siseasjade rahvakomissari ametikohalt ja vahistati 1938. aasta 21. novembril, süüdistatuna "Poola fašistliku organisatsiooni loomises SARK-is".

Stanisław Redens lasti maha NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi otsusega 21. jaanuaril 1940. 

Rehabiliteeriti NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi otsusega 16. novembril 1961. 

Redens valiti ÜK(b)P XV ja XVI kongressidel ÜK(b)P KK liikmeks, XVII kongressil valiti ta ÜK(b)P Keskkontrollkomisjoni. 1937. aastast NSV Liidu Ülemnõukogu I koosseisu saadik.

Isiklikku
---------

Stanislaw Redens oli Feliks Dzeržinski sugulane – õe-/vennapoeg, ta oli abielus Jossif Stalini naise Nadežda Allilujeva õe Anna (Allijujeva) Redensiga.
**Eesti Maaülikooli keelekeskus** (inglise keeles *Language Centre of Estonian University of Life Sciences*) on Eesti Maaülikooli akadeemiline struktuuriüksus, mis korraldab keelealast õppetööd ja täienduskoolitust.

Keelekeskuses on võimalik õppida kõigis kõrgkooliastmetes Euroopa keeleõppe raamdokumendis kirjeldatud tasemetel üheksat võõrkeelt. Need keeled on inglise, saksa, prantsuse, vene, soome, ladina, norra, hiina ja eesti keel. Eesti keele õpe on ka eesti keele emakeelena kõnelejatele – õpitakse korrektset ja akadeemilist kirjalikku väljendust. Kohustusliku ainena õpivad maaülikooli üliõpilased inglise erialakeelt. Keelekeskus teeb tõlketööd ja korraldab terminoloogiatööd. Keelekeskuses töötab 2016. aasta seisuga 11 õppejõudu. Keskust juhatab Ülle Sihver.

Keelekeskus asub Tartus Maaülikooli linnakus aadressil F. R. Kreutzwaldi 1. See on endise Tähtvere mõisa hoone, mis võeti õppehoonena kasutusele 1994. aastal. Keelekeskus asub mõisas alates 2011. aastast.

Viited
------

1. ↑  EMÜ keelekeskus (vaadatud 18.01.2016)