1927. aasta *Simplicissimuse* koomiks, mida tavaliselt seostatakse mõistega "vabariik ilma vabariiklasteta".
Mõiste **vabariik ilma vabariiklasteta** viitab olukorrale, kus riik on vabariik, kuid rahvastiku ja/või poliitilise eliidi seas toetatakse vabariiklust vähe või üldse mitte. Sellises olukorras eelistaks enamik inimesi uue monarhia asutamist või kaotatud dünastia taastamist või laiemas mõttes demokraatia lõppemist.

Saksamaa
--------

Historiograafias tembeldatakse Weimari vabariiki (1919–1933) sageli vabariiklasteta vabariigiks.  Kaasaegse Euroopa ajaloo professori Jeffrey Herfi sõnul on see sellepärast, et sõdadevahelisel Saksamaal ei olnud keegi poliitilisest parem-, tsentrist ega vasakpoolsest esindajast sellega tõeliselt rahul:

1. Parempoolsed intellektuaalid ja erakonnad lükkasid parlamentaarse demokraatia tagasi kui ebasaksalikku ning seostasid Weimari vabariiki rahvusliku alanduse ja lüüasaamisega Esimeses maailmasõjas;
2. Pettunud sotsiaaldemokraadid olid radikaalse vasakkommunistliku revolutsiooni ohu tõttu sunnitud rajama demokraatia koos parempoolsetega sotsiaalselt konservatiivsetel alustel;
3. Kommunistid leidsid, et sotsiaaldemokraadid olid töölisliikumise reetnud ja Weimari vabariik ei parandanud sotsiaalseid tingimusi. Nad jätkasid revolutsiooni kavandamist nõukogude vabariigi loomiseks (nagu lühidalt saavutati 1919. aastal Münchenis ja Bremenis).

See vabariiklikele ja demokraatlikele väärtustele pühendumise puudumine ja isegi neile vastandumine, mis tuleneb peamiselt nn konservatiivsest revolutsioonist, sillutaks teed natsipartei võimuhaaramiseks 1933. aastal, asendades sellega Weimari vabariigi Kolmanda Reichiga. 

Ajakirjas *Simplicissimus* ilmus 21. märtsil 1927 Thomas Theodor Heine kuulus ajalooline karikatuur, mis tugevdab vabariiklasteta Weimari vabariigi ideed: erinevatest ühiskonnakihtidest pärit sakslased kannavad tähti "REPUBLIK"; kõrval olev pealdis kõlab: *Sie tragen die Buchstaben der Firma – aber wer trägt den Geist?* ("Nemad kannavad lipukirja, aga kes kannab vaimu?" ). 

Mõiste ise on palju vanem kui sõdadevaheline Saksamaa. 1804. aastal nimetas Saksa reaktsiooniline monarhist August von Kotzebue Cisrheenia Vabariiki (1797–1802) *Republik ohne Republikaner*.

Prantsusmaa
-----------

Briti alamkoja avamisel 1. veebruaril 1849 ütles Benjamin Disraeli, üks kolmest konservatiivide opositsiooniliidrist, Prantsuse Teise Vabariigi (1848–1852) kohta:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| Vaadake olukorda Prantsusmaal, vaadake olukorda kogu Kesk-Euroopas... Prantsusmaalt leian ma vabariigi ilma vabariiklasteta, Saksamaalt keisririigi ilma keisrita, ja see on progress!!... | "|

Seda mõistet on kasutatud ka Prantsuse Kolmanda Vabariigi (1870–1940) kohta 1873. aastal.

Viited
------

1. ↑  Boterman, Frits (2011). *Moderne geschiedenis van Duitsland: 1800 - heden* (hollandi). Singel Uitgeverijen. Lk 205. ISBN 9789029576390. Vaadatud 02.05.2016.
2. 1 2 3 4  Jeffrey Herf (1984). *Reactionary Modernism: Technology, Culture, and Politics in Weimar and the Third Reich*. Cambridge: Cambridge University Press. Lk-d 20–21. ISBN 9780521338332. Vaadatud 18.10.2016.
3. ↑  Thorsten Eitz, Isabelle Engelhardt (2015). *Diskursgeschichte der Weimarer Republik. Band 1* (saksa). Hildesheim: Georg Olms Verlag. Lk Front cover, IV. ISBN 9783487151885. Vaadatud 18.10.2016.
4. ↑  von Kotzebue, August (1804). *Der Freimüthige, oder Berlinische Zeitung für gebildete, unbefangene Leser* (saksa). Berlin: Heinrich Erdlich. Lk-d 459–460. Vaadatud 03.05.2016.
5. ↑  *De tijdspiegel, Volume 31* (hollandi). Fuhri. 1873. Lk 84. Vaadatud 18.10.2016.
6. ↑  "The Republic Without Republicans". *The New York Times* (inglise). 08.06.1872. ISSN 0362-4331. Vaadatud 14.01.2021.