recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Aserbaidžaanlaste genotsiidipäev** (Azerb. keeles *Azərbaycanlıların Soyqırımı Günü*) 1918. aastal armeenlaste poolt toime pandud arveteõiendused aserbaidžaani rahvaga ja genotsiid. Aserbaidžaanlaste vastu toime pandud genotsiidi päeva – tähistatakse igal aastal 31. märtsil.

Ühishauda Guba
1918 aastal viis Bakuu Kommuun, kelle poliitiline ja sõjaväeline juhtkond koosnes põhiliselt armeenlastest, ellu häbiväärse plaani, mis nägi ette puhastada Bakuu kubermang aserbaidžaanlastest. Selle tulemusena hävitati kümneid tuhandeid rahulikke elanikke, purustati asulaid, kultuurimälestisi, mošeesid ja koole. Armeenlased korraldasid arveteõiendamisi rahulike aserbaidžaani elanike kallal Gjandžas, Šemahas, Gubas, Ljankjaranis, Karabahhis, Muganis ja teistes Aserbaidžaani piirkondades.

1918 aasta märtsis-aprillis, tapsid armeenlased Bakuus, Šamahhõs, Gubes, Muganis ja Ljankjaranis üle 30 tuhande aserbaidžaanlase ning kümned tuhanded inimesed aeti omalt maalt minema. Ainuüksi Bakuus tapeti erilise julmusega umbes 10 tuhat aserbaidžaanlast, Šamahhõs purustati 58 küla, tapeti 7 tuhat inimest (kellest olid 1653 naised, 965 lapsed).

Gubõ territooriumil tehti maatasa – 122 küla, aga Karabahhi mägialadel – 150 küla, Zangezuris – 115, Irevanski kubermangus – 211, Karski oblastis – 92 külades sattus elanikkond genotsiidi ohvriks sõltumata vanusest ja soost. Arvukates irevani aserbaidžaanlaste pöördumistes ajalehe Ašhadavor poole, olid 1919. aasta 2. novembri numbris ära toodud arvud, et selles ajaloolises aserbaidžaanlaste linnas ja selle ümbruses laastati lühikese aja jooksul 88 küla, põletati 1920 maja, tapeti 131 970 inimest.

* Märts päeva
* 
* 
* 
* 

26. märtsil 1998 aastal andis Aserbaidžaani president Heydər Əliyev välja erimääruse, mille kohaselt 31. märts kuulutati mälestuspäevaks – aserbaidžaanlaste genotsiidipäevaks.

Vaata ka
--------

* Hodžalõ veresaun
* Mägi-Karabahhi sõda

Viited
------

1. ↑  Aserbaidžaani Vabariigi presidendi Geidar Alijevi kõne vabariiklikul tseremoonial 19 - 20 jaanuaril 2000 aastal, mis oli pühendatud märtrite - šahhiidide (õigluse eest võidelnud hukkunute) mälestuseks. aliyevheritage.org
2. 1 2 3 4 5  Aserbaidžaani Vabariigi riigipühad ja mälestuspäevad. aliyevheritage.org
3. 1 2 3  Hodžalõ veresaun - kuritegu inimsuse vastu. aliyevheritage.org
4. ↑  Azərbaycanlıların soyqırımı haqqında Azərbaycan Respublikası Prezidentinin 26 mart 1998-ci il tarixli, 690 nömrəli Fərmanı

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Aserbaidžaanlaste genotsiidipäev** |

* «День геноцида азербайджанцев» на сайте www.calend.ru
**Kaudseteks hangeteks** (ingl. k. *indirect procurement*) on tüüpiliselt tootmise või kaubandustegevuse võimaldamiseks vajalike toodete ja teenuste hanked. Organisatsioonile soetatakse kaupu ja teenuseid, mis ei ole vajalikud firma põhitegevuseks. Tegemist on enamasti erinevate abimaterjalide, kontoritarvete, hooldustarvete, tööriistade, töörõivaste, varuosade ja tugiteenuste ostudega. 

  

Siia alla kuuluvad ka käitlusmaterjalide  (*Maintenance, Repair and Operating supplies; MRO supplies)* ostud.  Eriti suur võib olla seejuures ostetavate teenuste maht. Nii võidakse osta IT teenust, puhastusteenust, turvateenust, sideteenust, lumekoristusteenust, seadmete hooldamise ja remondi teenust, konsultatsiooniteenust, auditeerimisteenust jms. Seda hangete ja ostude kategooriat iseloomustab üldjuhul killustatus, ebaregulaarsus ja ebaühtlus. On küllalt tavapärane, et kaudsete hangete läbiviimise tegevustesse kaasavad hanketöötajad ka ettevõtte muude funktsionaalsete allüksuste töötajad.

On tehtud kindlaks, et kaudsete ostude osakaal kõikidest ettevõtte ostudest moodustab keskmiselt 40%. Tootmisettevõtetes on kaudsete ostude osakaal kõikidest ostudest enamasti vahemikus 20–40%.  Eksisteerib ka äritegevusvaldkondi ja ettevõtteid, kus kaudsete hangete osakaal isegi ületab otseste hangete mahu. Arvestades asjaolu, et kaudsete ostude osakaal kõigi ostude hulgas on suur, on ettevõtted hakanud viimastel aastatel pöörama kaudsetele ostudele senisest enam tähelepanu. 

Erinevate hanke liikide puhul seatakse veidi erinevad eesmärgid ja nendega on seotud erinevad rõhupunktid.  Hanke liik mõjutab tavaliselt ka ettevõtte hanke- või ostuosakonna rolli hanketegevuses. Mõnes ettevõttes on tavaks, et ostuosakond tegeleb ainult otseste hangetega. Muud hanked tehakse firma nende allüksuste töötajate poolt, kus vastavaid tooteid ja teenuseid vajatakse. Enamasti ei saada sel viisil toimides parimat võimalikku tulemust, kuna ostuala professionaalide potentsiaal jääb ettevõtte jaoks kaudsete ostude puhul kasutamata. Ei pruugita saada madalaimat võimalikku ostuhinda, soodsaid maksetingimusi, vajalikke garantiisid jms. 

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023.
**Tartu Tähetorni astronoomiaring** alustas tegevust 1963. aastal Hugo Raudsaare juhendamisel. Selle eelkäijateks olid 1948. aastal Jaan Einasto juhtimisel tegevust alustanud Tartu Riikliku Ülikooli üliõpilaste astronoomiaring, mis hääbus pärast astronoomia eriala kaotamist ülikoolis, ja NSVL Teaduste Akadeemia juures tegutsenud Üleliidulise Astronoomia-Geodeesia Ühingu Eesti osakond (alustas tegevust 1951). Viimase alluvuses tegutses esialgu ka Tartu Tähetorni astronoomiaring, mille liikmed olid peamiselt kooliõpilased. 

Alates 1960. aastate lõpust käiakse koos teisipäeviti ja põhitegevus on populaarteaduslike ettekannete pidamine. 1980. aastate keskel võtsid ringi juhtimise üle Tõnu Tuvikene ja Enn Kasak.

1994. aasta sügisest otsustati kokku saada paar korda kuus ja kaasata kõiki huvilisi vanusele vaatamata. 
1996 tagastas Teaduste Akadeemia Tartu Tähetorni ülikoolile. Loodi MTÜ Tartu Tähetorni Astronoomiaring, mida pikka aega vedasid Jaak ja Helle Jaaniste. Loengutele lisandus vaatlusõhtute korraldamine (rahvarohkematel puhkudel kuni 500 osavõtjaga) ja trükiste väljaandmine (taevakaardid, plakatid, kalendrid). 
Ring on teinud tihedat koostööd teaduskeskuse Ahhaa ja Tartu Ülikooli muuseumiga, eriti pärast Tähetorni avamist muuseumi filiaalina 2011.
2006. aastal sai Tartu Tähetorni astronoomiaring esimesena märgise "Riiklikult tunnustatud teaduse populariseerija".

Kirjandus
---------

* Tõnu Tuvikene. Tähetorni astronoomiaring. - Tartu tähetorn/ Tartu old observatory. Koost. Lea Leppik (2011), lk 186-189.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; jalgpalliklubi kohta vaata artiklit Málaga CF* |

---

**Málaga** on linn Hispaanias, Andaluusia suuruselt teine linn ja Málaga provintsi keskus. Asub Vahemere ääres kahe jõe, Guadalmedia ja Guadalhorce, suuete vahel.

Linna asutasid foiniiklased umbes 8. sajandil eKr. Aastal 571 vallutas linna läänegootide kuningas Leovigild. 8. sajandil läks linn mauride valdusse. 1487. aastal vallutasid linna hispaanlased.

Tänapäeval on peamised majandusharud turism ja põllumajandus. Linn asub Costa del Soli (Päikeserannik) turismipiirkonnas.

Málagast on pärit Pablo Picasso, Antonio Banderas ja Fran Perea.

Linnas asub Pablo Picasso muuseum, Alcazaba ja Gibralfaro kindlused ning Malagueta, La Caleta ja Palo rannad.

Viited
------

1. ↑  Municipal Register of Spain of 2023
2. ↑  "Raamatuklubi ja imeline Málaga". *Hispaania Maja*. 29. jaanuar 2024. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2024. Vaadatud 29. jaanuaril 2024.

Välislingid
-----------

 Málaga – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linnavalitsuse koduleht (*hispaania keeles*)
**Richard Antons** (11. veebruar 1899 Vana-Antsla vald, Võrumaa – 10. mai 1966 Moskva lähedal) oli Eesti majandusteadlane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (alates 1951).

Elukäik
-------

Aastal 1934 lõpetas ta Punase Professuuri Instituudi Leningradis. Oli 1934–1940 Rostovi Ülikooli ja Udmurdi Kõrgema Põllumajanduse Parteikooli kateedrijuhataja. Aastatel 1940–1941 oli Tartu Riiklikus Ülikoolis poliitilise ökonoomia õppejõud. Osales eesti laskurkorpuses Teises maailmasõjas. Seejärel oli 1945–1951 TRÜ-s kateedrijuhataja ja 1949–1951 ühtlasi õppeprorektor. Aastail 1951–1954 oli EPA (praegu Eesti Maaülikool) esimene rektor, samas poliitilise ökonoomia kateedri juhataja. Majandusteaduste kandidaadi kraadi omandas 1949. aastal.

Aastatel 1954–1966 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi direktor. Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliige (1951) ja akadeemik (1961). 1950–1954 NSV Liidu Ülemnõukogu saadik.

Teadustöö
---------

Uurinud peamiselt agraarsuhteid Eestis.

Töid
----

* Agraarsuhted kodanlikus Eestis. Tln, 1957.
* Tähtsamaid küsimusi põllumajanduse arendamise uuel etapil. – Põllumajandusökonoomika küsimusi II, 1959.

Tunnustus
---------

* 1944 Punatähe orden
* 1950 Tööpunalipu orden

Viited
------

1. ↑  Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon 1: 84.
2. ↑  Kalling, K. Tammiksaar, E. Eesti Teaduste Akadeemia. Ajalugu. Arenguid ja järeldusi. Tln. 1998, lk 122, 160.
Tiiu Randviir autogrammitunnis Estonia talveaias 11. septembril 2013
**Tiiu Randviir-Tölp** (aastast 1971 **Tiiu Tölp**; sündinud 10. märtsil 1938 Tartus) on eesti priimabaleriin ja balletipedagoog.

Ta on lõpetanud 1955. aastal Tallinna Koreograafiakooli (Liia Leetmaa klassis) ja 1968. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (3. lend).

1956. aastal alustas ta Estonias lavakarjääri ja lõpetas selle 1979. aastal. Juhuse tahtel jäi tema luigelauluks laval "Luikede järv", millega ta pärast balletikooli lõpetamist oma tipputõusu Estonia laval ka alustas. 

Tiiu Randviiru karjäär jätkus balletipedagoogina ja seda tööd on ta teinud kokku 45 aastat (kuni aastani 2019). Tema õpilaste hulgas on Kaie Kõrb, Age Oks, Maria Seletskaja, Ketlin Oja ning paljud teised praegused ja tulevased lavatähed.

Isiklikku
---------

Tema vend oli maletaja ja maleajakirjanik Jüri Randviir.

Tema abikaasa oli 1971. aastast kergejõustiklane ja sporditegelane Rein Tölp, nende poeg on jalgrattur Urmas Tölp.

Tunnustus
---------

* 1957 Moskva 6. üleliidulise balletifestivali hõbemedal
* 1960 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1967 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1971 orden Austuse märk
* 1977 NSV Liidu rahvakunstnik
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2002 Avatud Eesti Fondi tänupreemia
* 2013 Rahel Olbrei nimeline auhind
* 2018 Eesti Kultuurkapitali näitekunsti sihtkapitali elutööpreemia (särav priimabaleriin ja Eesti balleti järjepidevuse hoidja)

Viited
------

1. ↑  Aigi Viira, Tiiu Randviir: "Sa võid tahta kedagi priimabaleriiniks teha, aga kui tal pole jumalikku miskit, siis ta selleks ei saa." Õhtuleht, 16. juuni 2012
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 541

Kirjandus
---------

* Heino Aassalu. "Tiiu Randviir". Eesti Raamat. Tallinn 1988. ISBN 5450004206

Välislingid
-----------

* Rahvakunstnikud: Tiiu Randviir. ETV 1979
Rudolf Tobiase sünnimaja Selja külas 2012. aastal
Majamuuseum 2023. aastal
Rudolf Tobiase majamuuseumi hoov, vaade läänest, 2023.a.Rudolf Tobiase majamuuseum
**Rudolf Tobiase Majamuuseum** avati 27. mail 1973 Hiiumaa Muuseumi filiaalina.

Muuseum asub Selja külas (Hiiu mnt 33), Käina alevikust läänes. See jääb Kärdla–Käina maantee äärde.

Muuseumihoone on helilooja Rudolf Tobiase sünnikodu, kus ta elas aastani 1885. 

Muuseumi püsiekspositsioon kajastab Rudolf Tobiase elu ja loomingut. 

Rudolf Tobiase sünnimaja on arvatud ajaloomälestiseks. Muuseumi õuel asub ka ehitismälestiseks arvatud Ole tuulik, mis toodi 1986. aastal Ole külast Hagaste külla ja 2003. aastal Hagastest muuseumi juurde Käina lähistele.

Kooguga kaev Rudolf Tobiase majamuuseumis, vaade kirdest

Viited
------

1. 1 2  Rudolf Tobiase majamuuseum (vaadatud 06.02.2013)
2. ↑  22288 Rudolf Tobiase sünnimaja kultuurimälestiste riiklikus registris
3. ↑  23588 Ole tuulik kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rudolf Tobiase Majamuuseum** |

* Majamuuseumist Hiiumaa Muuseumide kodulehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Itaalia linnast; endisaegse riigi kohta vaata Napoli kuningriik.* |

---

**Napoli** (< kreeka Νεάπολις *Neapolis* 'uus linn') on linn Itaalias, Campania maakonna ja città metropolitana di Napoli halduskeskus. Napoli on elanike arvult Itaalia kolmas linn Rooma ja Milano järel.

Napoli lähedal asuvad Pompei, Herculaneum ja Vesuuv.

Napoli ajalooline kesklinn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Haridus ja teadus
-----------------

Napolis on 1224. aastal asutatud Napoli Ülikool ja 1872 asutatud Napoli bioloogiajaam.

Sport
-----

Linnas tegutseb jalgpalliklubi SSC Napoli, kelle kodustaadion on Stadio San Paolo.

Vaata ka
--------

* Napoli ülikool
* Pio Monte della Misericordia
* Napoli Capodichino lennujaam

Viited
------

1. ↑  Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019.
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Napoli** |

* Napoli valla koduleht
**Müügieelne kulu**  (ingl.k. *landed cost; total landed cost*) on müügiks ostetud valmistoote või tootmiseks soetatud materjali/komponendi ühiku otsekulu, mis koosneb tarnijale makstavast ostuhinnast, transpordi ja/või ekspedeerimiskulust, tollideklareerimise kulust, impordi tollimaksust, hanke- ja ostukuludest, tellimiskulust jms osakuludest. Müügieelne kulu sisaldab kõiki osakulusid alates hankega alustamisest ja lõpetades kaupade paigutamisega lattu. 

Müügieelne kulu sisaldab rohkem osakulusid kui soetuskulu. Müügieelse kulu väljaarvutamisel kajastuvad müüdava kauba hinnas ka ostuosakonna töötajate kulu, mis on seotud konkreetse kaubapartii hankimisega ja kauba tellimiskulud, milles omakorda sisalduvad lao vastuvõtukulud.

Kui soovitakse arvutada sisseostetud ja edasimüüdava tooteühiku omahinda võimalikult suure täpsusega, tuleks lähtuda müügieelse kulu kontseptsioonist. Kui see pole vajalik, piisab üldjuhul tooteartikli soetuskulu väljaarvutamisest. Sel juhul sisaldub hankeosakonna töötajate konkreetse ostuga seotud töö ettevõtte üldkuluna/püsivkuluna. Kuna hanke- ja tellimiskulude osa omahinnas on korduvostude puhul suhteliselt väikese osakaaluga ja selle arvutamine on aeganõudev, jäetakse see praktikas enamasti tegemata ja piirdutakse tooteartikli ühiku materjalikulu väljaarvutamisega. 

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023.
**Nõudluse juhtimine**, ka nõudluse haldamine (ingl.k. *demand management*) on kestev toiming, mille ülesandeks on viia mingi toote või teenuse nõudlus  vastavusse kavandatavate  ja piiratud tarnemahtudega. Eesmärgiks on üritada kehtestada kasvõi osalist tasakaalu klientide (tarbijate) vajaduste ja tarneahelates eksisteerivate võimaluste vahel. Nõudluse juhtimise meetmete rakendamisega võidakse tarbijanõudlust kas suurendada või vähendada. 

Nõudluse juhtimise all mõeldakse ka nõudluse majanduslikku kontrollimist vähendamaks ja/või hoidmaks ära tarbimises mõõnaperioode. Enamasti toimub nõudluse juhtimine alati positiivses ehk seda suurendada püüdvas suunas mitmesuguste majanduslike ja seadusandlike meetodite abil. Nõudlust võidakse  vähendada või suurendada makromajanduslikult riikide valitsuste poolt seadusandlike vahendite  ja valitsuse määrustega. Valitsuse tegevuse eesmärgiks on kutsuda teatud tingimustes (majanduslangus jms) esile tavapärasest suurem nõudlus teatud kaupade või kaubagruppide järele. Nii võidakse näiteks muuta teatud kaubagruppide aktsiisi- ja käibemaksu või doteerida omalt poolt teatud kaupade (sõiduautode, elektriautode) müüki. 

1. 1 2  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
**Eberhart von Strahlborn** (31. august 1666 Tallinn – 1736) oli Rootsi sõjaväelane (kindralmajor) ja mõisaomanik, kes osales Põhjasõjas Järva jalaväerügemendis.

Elulugu
-------

Eberhart von Strahlborni vanemad olid Eberhart ja Bela von Strahborn. 

1682. aastal astus ta vabatahtlikult ihukaitse vahtkonda. Kaks aastat hiljem sai ta õukonnajunkruks Rootsi saatkonnas Venemaal. 1687. aastal sai leitnandiks Vellingki jalaväerügemendis ning liikus aasta hiljem edasi Bjelke Rootsi rügementi Hollandis, kus sai kapteniks. 1695. aastal sai selles üksuses majoriks. 

Põhjasõja alguseks naasis Strahlborn Eestisse ning sai Järva jalaväerügemendis ooberstleitnandiks. Rügemendi ülem, Otto von Rehbinder oli Rootsi kuningale Karl XII kaevanud, et Strahlborn käitub sõduritega treeningute ajal liiga karmilt, mis põhjustab vägedes deserteerimist. Lisaks olevat tal armees käskude jagamise ning sõdurite juhatamisega probleeme, kuna ei osanud eesti keelt. 

12. augustil 1701 kirjutas Strahlborn Koordilt Eestimaa kindralkubernerile kaebekirja, kus kaebas, et Paide saksa elanikud ei soovi armeesse ohvitserideks tulla ning hakkavad vastu. 

1702. aastal osales Strahlborn Järva jalaväerügemendi koosseisus koos teiste Põhja-Eesti üksustega Vasknarva lahingus.  Tol ajal kuulus Strahlbornile ka Purdi mõis koos ühe sealse kõrtsiga. 

1707. aastal sai ta ühe Saksi pataljoni juhatajaks ning 1710. aastal Stockholmis ühe linnakodanikest moodustatud üksuse juhiks ja ooberstiks. 1714. aastal ülendati ta kindralmajoriks. 1721. aastal läks ta armeest erru. 

Eberhart von Strahlborn suri 1736. aastal.

Isiklik elu
-----------

Eberhart von Strahlborn oli abielus Anna Magdalena von Strahlborniga. Abielust sündisid Bela Charlotte von Staal, Helene Juliane von Strahlborn ja Johann Evert von Strahlborn.

Viited
------

1. 1 2 3  "Ebert / Eberhard von Straelborn".
2. 1 2 3  "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Vaadatud 23.05.2023.
3. ↑  "Kalle Kroon's material about Baltic troops in the Swedish army during the GNW". Vaadatud 23.05.2023.
4. 1 2  *Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700-1721*. 1960. Lk-d 154, 129.
5. ↑  Kelch, Christian (2009). *Liivimaa kroonika järg*. Lk-d 204–207.
**Georg Gustav von Wrangell** (1662–1734) oli Rootsi sõjaväelane, mõisnik, aadlik, ooberstleitnant ja vabahärra, kes osales Põhjasõjas.

Elulugu
-------

Georg Gustav von Wrangell sündis 13./17. septembril 1662 Tallinnas. Tema vanemad olid Hermann von Wrangell ja Anna Dorothea von Tiesenhausen.

1685. aastaks oli ta saanud kapteniks, mil läks lühikeseks ajaks sõjateenistusest ära. Edasi teenis ta Hollandis asuvas Rootsi armees. Põhjasõja algul sai ta Järva jalaväerügemendis majoriks. Sama aastal sai ta selles üksuses ooberstleitnandiks. 1703. aastal sai ta Nõo maakaitseväepataljoni juhatajaks, samal aastal muudeti see jalaväepataljoniks. Wrangell oli 1704. aastal Tartu garnisonis ning alistus linnaga samal aastal.

1714. aastal oli Wrangell Liivimaa *Landrat*-i liige. 1723. aastal loovutas Wrangell isalt päritud Selja, Toolse ja Vara mõisad 14 000 rubla eest Carl Johann von Wrangellile.

Georg Gustav von Wrangell suri 14. septembril 1733 Koigis (teiste allikate järgi 1734 Saadjärvel).

Perekond
--------

Georg Gustav von Wrangell abiellus 1686. aastal Agnes Elisabeth von Ferseniga. Pärast eelmise naise surma abiellus ta Sabina Sidonia von Paykulliga. Viimasena abiellus Wrangell 1715. aastal Elisabeth Margareta von der Pahleniga.

Esimesest abielust sündisid Hermann Gustav, Carl Johann, Hans ja Augusta Helena. Teisest abielust Georg Gustav ja Gerhard Johann.

Viited
------

1. 1 2  "Georg Gustaf Wrangel af Ludenhof, till Brackelshof". Vaadatud 08.07.2023.
2. 1 2 3  "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Vaadatud 08.07.2023.
3. ↑  "Swedish Colours from Enlisted and Militia units in the Baltic provinces 1700-1710" (PDF). Vaadatud 08.07.2023.
4. ↑  "Nõmmküla mõis". Vaadatud 08.07.2023.
5. 1 2  "Wrangel af Ludenhof No. 55". Vaadatud 08.07.2023.
**Õhuseiredivisjon** (ÕSD) on Eesti õhuväe koosseisu kuuluv väeosa, mille põhiülesanne on Eesti Vabariigi õhuruumi puutumatuse järelevalve.[*viide?*]

Õhuseiredivisjon koosneb
------------------------

* staap
* insener-tehniline grupp
* õhuoperatsioonide juhtimiskeskus

Varustus
--------

ÕSD kasutab üle Eesti paiknevaid sensorsüsteeme (radareid)[*viide?*]:

GM403
ThalesRaytheonSystemsi loodud radarisüsteem Ground Master 403.

TPS-77
Lockheed Martini loodud kolmemõõtmeline radarisüsteem.

ASR-8
ASR-8 on lennuvälja tegevuseks kasutatav radarisüsteem. Lühend ASR tuleneb inglise keelest (*Airport Surveillance Radar*).

VERA-NG
Passiivseiresüsteem.

Radaripostid
------------

* Muhumaa radaripost
* Tõikamäe radaripost
* Kellavere radaripost

Ülemad
------

27.05.2022– major Ivar Sammal
30.06.2017–26.05.2022 kolonelleitnant Gerry Karro
01.08.2012–30.06.2017 major Hardi Lämmergas
01.08.2009–31.07.2012 kolonelleitnant Janek Lehiste
01.04.2008–31.07.2009 major Kert-Robert Nõmme
01.08.2007–31.03.2008 major Mart Vendla
11.01.2007–31.07.2007 kapten Kert-Robert Nõmme
23.05.2005–31.12.2006 kapten Mart Vendla
03.11.2002–22.05.2005 kapten Jaak Tarien
01.01.1998–02.11.2002 kapten Aivar Tuvik

Viited
------

1. ↑  "Kaitseväe õhuseiredivisjoni hakkab juhtima major Ivar Sammal". *Eesti Kaitsevägi - Uudised*. 27. mai 2022.
2. ↑  "Õhuseiredivisjon kaitseväe koduleheküljel". 18.09.2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. november 2013.
**Viru-Nigula Püha Nikolause kirik** on Viru-Nigulas asuv luterlik kirik. Kirik on pühitsetud laevnike kaitsepühakule Nikolausele. Kirikut kasutab EELK Viru-Nigula kogudus.

Viru-Nigula kirik on Virumaa vanim kivikirik. Praegune kirik valmis 1755. aastal ja asub 13. sajandi teisel poolel ehitatud kiriku kohal, mis hävis Vene-Rootsi sõja käigus 1658. aastal. Kirikukogudus ostis uue kirikumõisa jaoks maa korjandusega kogutud raha eest, mistõttu puudus kirikul patroon – see oli ainulaadne juhtum Põhja-Eestis. 

Teise maailmasõja ajal said kannatada tornikiiver (taastati 1988–1989) ja katused.

1998. aastal kanti kirik Kultuurimälestiste Riiklikusse Registrisse.

Sügisel 2010 pühitseti kirikus sisse Andrei Lobanovi valmistatud vitraažaken "Kristuse taevaminemine".

Pildid
------

* Vitraažaken "Kristuse taevaminemine"Vitraažaken "Kristuse taevaminemine"
* Mälestuskivi kommunismiohvritele kirikaiasMälestuskivi kommunismiohvritele kirikaias
* Parun Stael von Holsteini mälestuskivi kirikaiasParun Stael von Holsteini mälestuskivi kirikaias
* Ratasrist kirikaiasRatasrist kirikaias
* Ratasrist kirikaiasRatasrist kirikaias

Vaata ka
--------

* Viru-Nigula pastoraat

Viited
------

1. 1 2  Lääne-Viru Omavalitsuste Liit[*alaline kõdulink*]
2. 1 2  Eesti Kultuurimälestiste register
3. ↑  "Viru-Nigula kirikus pühitsetakse kaunis vitraažaken"

Välislingid
-----------

* Viru-Nigula kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes

Viru-Nigula kirik
Viru-Nigula kihelkond

**Kirik**: Viru-Nigula  

**Mõisad**: Aarla mõis | Andja mõis | Aseri mõis | Haansalu mõis | Hurtja mõis | Kabala mõis | Kalvi mõis | Koogu mõis | Kunda mõis | Lontova mõis | Maasika mõis | Malla mõis | Nugeri mõis | Ojaküla mõis | Oru mõis | Pada mõis | Pärna mõis | Päsula mõis | Rannamõisa mõis | Raudna mõis | Rihula mõis | Salumä mõis | Samma mõis | Satsu mõis | Sonda mõis | Tüükri mõis | Ulvi mõis | Unukse mõis | Uue-Varudi mõis | Vana-Varudi mõis | Varudi mõis | Vasta mõis | Viru-Nigula kirikumõis
**Kehapositiivsus** on sotsiaalne liikumine, mille eesmärgiks on väärtustada inimest olenemata sellest, milline on tema keha, välimus, sugu jm füüsilised omadused ja võimed. Kehapositiivsus julgustab inimesi vabanema ühiskonnas levinud kehakuvandiga seotud standarditest ja negatiivsetest hoiakutest ning innustab hoolitsema oma vaimse- ja füüsilise tervise eest tervikuna, mitte üksnes välimusele keskendudes.

Kehapositiivsuse juured ulatuvad 1960. aastatesse, mil tekkis vastuliikumine ülekaaluliste inimeste häbistamisele. 1990ndateks oli kehapositiivsus arenenud ka muid kehasid arvestavaks. Kehapositiivsuse nn kolmanda laine alguseks peetakse 2010. aastate algust vastusena sotisaalmeedia võidukäiguga ja selles levivate ebarealistlike keha- ja iluideaalidega.

Viited
------

1. ↑  kehapositiivsus. Eesti Keele Instituut, Sõnaveeb 2023. 

https://sonaveeb.ee/search/unif/dlall/dsall/kehapositiivsus/1
2. ↑  Nelson, S. L. Harriger, J. A. Miller-Perrin, C. & Rouse, S. V. (2022). The effects of body-positive instagram posts on body image in adult women. Body Image, 42, 338-346. https://doi.org/10.1016/j.bodyim.2022.07.013
3. ↑  Kuusik, A. Kolk, J. (2019). Kehasõnastik. Vikerkaar, 5.
4. ↑  Sastre, A. (2014). Towards a radical body positive: Reading the online "body positive movement". Feminist Media Studies, 14(6), 929-943. https://doi.org/10.1080/14680777.2014.88342 0
PVC struktuurivalem
**Polüvinüülkloriid** (lühend **PVC**) on lineaarse ehitusega termoplastne polümeer ja plastmaterjalina laialdaselt kasutusel. Polüvinüülkloriidi saadakse vinüülkloriidi ehk kloroeteeni ahelpolümerisatsiooni teel.

Liigid
------

PVC-materjalid jagunevad jäigaks (kõvaks) ja elastseks (pehmeks) polüvinüülkloriidiks, tähised vastavalt PVC-U (inglise keeles *unplasticized*) ja PVC-P (*plasticized*). Jäigast PVCst valmistatakse näiteks torusid, aknaraame, toruliitmikkke; plastifitseerivate ainetega pehmendatud PVCst näiteks kaabliisolatsiooni, põrandakatet, voolikuid, tehisnahka jm.

Eri liigi moodustab klooritud polüvinüülkloriid (tähis PVC-C või CPVC). PVC järelkloorimisega viiakse kloorisisaldus kuni 74 protsendini. Niisugune materjal on mehaaniliselt tugevam ja talub kõrgemat temperatuuri, nii et kõlbab ka näiteks keskküttetorude valmistamiseks.

Omadused
--------

| Omadus | Jäik PVC (PVC-U) | Elastne PVC (PVC-P) | Klooritud PVC (PVC-C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Tihedus g/cm³ | 1,38…1,40 | 1,20…1,35 | 1,51 |
|
| Sulamistemperatuur | üle +180 °C juures laguneb | üle +180 °C juures laguneb |  |
| Klaasistumistemperatuur | +79 °C |  | k. A. |
| Elastsusmoodul MPa | 1000...3500 |  | 2800 |
| Lahustuvus | vees praktiliselt lahustumatu, lahustub orgaanilistes lahustites (nt atsetoonis) | nagu PVC-U | nagu PVC-U |
| Keemiline püsivus | püsiv leeliste, õlide, alifaatsete süsivesinike suhtes, lagundava toimega on anorgaanilised happed | nagu PVC-U | püsiv hapete, leeliste, õlide, alifaatsete süsivesinike suhtes, pole püsiv estrite, ketoonide ja kloritud süsivesinike suhtes; tugev oksüdatsioonivahend |
| Soojusjuhtivus W/(m·K) | väike | väike | 0,15 |
| Tõmbetugevus N/mm² | 50…75 | 10…25 |  |
| Rebimistugevus | 10…50 % | 170…400 % |  |
|
| Kõvadus MPa (10 sekundi väärtus Brinelli järgi) | 75…155 |  | 110 |
| Kasutustemperatuur | −50 °C kuni +60 °C |  | kuni +80 °C, lühiajaliselt kuni +100 °C |
| Pindtakistus Ω | 1013 | 1011 | 1013 |
| Suhteline dielektriline läbitavus    50 Hz    1 MHz | 3,53,0 | 4…84…4,5 |  |

Terviseohud
-----------

Täielikul põlemisel (nagu see toimub PVC jäätmete tööstuslikul utiliseerimisel) moodustuvad lihtsad ohutud ühendid, nagu vesi, süsihappegaas ja vesinikkloriid. Tavalisel, harilikult mittetäielikul põletamisel aga võivad moodustuda vingugaas ja mürgised klooriühendid, nt fosgeen.

Elastne PVC sisaldab plastifikaatorina ftalaate, mis võivad tootest eralduda ka toatemperatuuril ja kanduda PVC-tootega (näiteks kilega) kokku puutuvatesse ainetesse ja organismi. Seepärast on keelatud niisugusest plastist mänguasjade tootmine. 

* Puhas pulbriline PVCPuhas pulbriline PVC
* VinüülplaatVinüülplaat
* TorudTorud
* KilejakkKilejakk
* Aknaraami profiilAknaraami profiil

Vaata ka
--------

* Vinüül
* Vinüülkloriid
* Vinüülplast
* Vinüülrühm

Välislingid
-----------

Mida peaks teadma PVC-plastmassist?
**Eesti Noorte Puhkpilliorkester** (ENPO) on Eesti puhkpilliorkester, 1972. aastal asutatud *Vabariikliku Noorte Puhkpilliorkestri* õigusjärglane.

Ajalugu
-------

Vabariikliku Noorte Puhkpilliorkestri asutaja ja peadirigent oli Ilmar Tõnisson ja majandamisega tegeles Ene Raid. Eesti muusikakoolide õpilastest koosnenud 60-liikmelise kollektiivi Nõukogude Liidu aegse perioodi (1972–1990) olulisemad kontserdireisid: Artek (1978), Moskva (1979), Leningrad (1985), Soome (Lieksa, 1989) ja Rootsi (Göteborg, 1989).

Nõukogude Liidu lagunemise ja Eesti Vabariigi taasiseseisvumise perioodil puudusid orkestri tööks rahalised vahendid ja orkestri tegevus katkes mõneks ajaks. 1994. aastal loodi Eesti Kooriühingu juurde **Eesti Noorte Puhkpilliorkester** (dirigendid Ott Kask ja Harry Illak). Esineti rahvusvahelistel konkurssidel 1999. aastal Itaalias Riva del Gardas ning 2001. ja 2005. aastal Madalmaades konkursil World Music Contest Kerkrades, kus võideti vastavalt hõbe- ja kuldmedal.

Aastatel 2008–2013 oli Eesti Noorte Puhkpilliorkestri peadirigent Aavo Ots. Viimane kutsus dirigendiks Valdo Rüütelmaa, 2009. aastal liitus Jaan Ots.

2009. aastal osaleti Tartus rahvusvahelisel puhkpillifestivalil "Mürtsub Pill". Samal aastal oli Eesti Noorte Puhkpilliorkester IV Balti Puhkpillikooli kursuse orkestriks Aavo Otsa orkestrijuhtimise meistrikursusel. 2010. aastal esines orkester rahvusvahelisel orkestrite festivalil Prantsusmaal. Samal aastal võideti Puhkpilliorkestrite Turniiril kontsertorkestrite kategoorias I preemia.

2013. aastal osales Eesti Noorte Puhkpilliorkester Ameerika Ühendriikides San Franciscos ESTO-l.

Aastatel 2013–2018 oli Eesti Noorte Puhkpilliorkestri peadirigent Sirly Illak-Oluvere. Projektijuht on Maria Mägar ja 2013–2017 oli koosseisu teiseks dirigendiks Riivo Jõgi. 

2014. aastal musitseeris Eesti Noorte Puhkpilliorkestriga tunnustatud Venemaa muusik Arkady Shilkloper alpisarvel. Alates 2014. aastast esinevad üle-eestilised noortekollektiivid koor aastas koos Lisaks ENPO-le astuvad üles järgmised noortekoorid: poistekoor Kalev, neidudekoor Leelo, üle-eestiline tütarlastekoor Ilmalilled ja Eesti Noorte Segakoor.

2016. aastal oli orkester XII noorte laulupeo "Mina jään" puhkpilliorkestrite repertuaari esitleja. 

2017. aastal saavutati ülemaailmsel Welt Jugendmusik Festivalil (WJMF) Šveitsis kontsertorkestrite kategoorias H2 kõrge II koht punktisummaga 87,67 (dirigent Sirly Illak-Oluvere).

31. detsembril 2017 tegid üleriigilised noortekollektiivid kingituse Eesti Vabariigi 100. juubeliks – esmaettekandena kõlas helilooja Pärt Uusbergi uus kooritsükkel "Eestimaa atmosfäärid" kontsertlavastus. Teos salvestati 2018. aasta suvel. Dirigendid Sirly Illak-Oluvere, Külli Kiivet, Silja Uhs, Vilve Maidre, Indrek Vijard ja Pärt Uusberg.

2018. aastal andis Eesti Kooriühingu muusikanõukogu orkestrile "Aasta puhkpilliorker 2017" tiitli.

Alates 2018. aasta sügisest on orkestri peadirigent Riivo Jõgi ja teine dirigent Tarmo Kivisilla.

Alates 2024. aasta algusest on ENPO peadirigent Silver Niinemets ja teine dirigent Priit Rusalepp.

Alates 2004. aastast on Eesti Noorte Puhkpilliorkester Eesti Puhkpillimuusika Ühingu liige.
Žemaidipärane ait Čekai külas
**Čekai** (žemaidi *Čekā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Čekai asub Venta jõe jõe kallastel; jõel on Svirkančiai paisjärv. Külla jääb Žibikai mets, kus asub looduskaitsealune Must kivi. Selle pikkus on 5,59, laius – 3,76 m, kõrgus aga 1,98 m. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta keskjooks, Venta ülemjooks ja Venta jõe org. Osa külast jääb Venta regionaalparki.

Küla nimi tuleneb isikunimest - kas Čekas, Čekis või Čekys.

Čekais on savikarjäär. Seal on ka kaks kalmistut.

Küla mainiti kirjalikes allikates esmakordselt aastal 1661 (*Czechy*). Aastal 1775 oli seal ka kõrts. Aastal 1959 hakati külla rajama katusekivisid valmistavat tehast, aga hiljem otsustati selle asemele teha Akmenė ehitusmaterjalide tehase Viekšniai kandlekombinaat. Aastal 1972 ehitati see taas katusekivide tootmiseks ümber. Savi kivide tarbeks pärines Ignalinast. Tehas tootis ligi miljon katusekivi aastas.

Muinsusmälestised
-----------------

Muinsuskaitse all on Must kivi, mille kohta kohalik rahvas teab arvukalt legende jutustada.

Ka sealsed vanad külakalmistud on muinsuskaitse all. Esimene neist kannab ka nime Šarkiai kalmistu. Aastal 1936 maeti sinna kaksikõed Vida ja Marytė Šarkytėd, nende järgi andis rahvas kalmistule ka nime.

Teine kalmistu võeti kasutusele XIX sajandi algusaastatel. Kalmistul on arvukalt vanu kunstipäraseid hauatähiseid. Kõik küla muinsusmälestised jäävad Venta regionaalpargi aladele.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 342 (1902)
* 304 (1923)
* 209 (1959)
* 179 (1970)
* 124 (1979)
 | * 80 (1984)
* 39 (1989)
* 39 (2001)
* 29 (2011)
* 19 (2021)
 |

Viited
------

1. ↑  Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo
2. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
3. ↑
4. ↑  Aleksandras Vanagas. „Lietuvos miestų vardai". – Vilnius, Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. // lk. 41
5. ↑  Žibikų akmuo, vad. Juoduoju, Meilės akmeniu
6. ↑  Čekų pirmosios senosios kapinės
7. ↑  Čekų antrosios senosios kapinės

Välislingid
-----------

 Čekai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias

| * v
* r
Viekšniai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**linnad:** **Viekšniai** |
| 
**külad:** Ašvėnai **·**  Birbiliškė **·**  Bobulina **·**  Boguslavas **·**  Čekai **·**  Dainoriai **·**  Dargužiškiai **·**  Daubiškiai **·**  Dauginėliai **·**  Dauginiai **·**  Degimai **·**  Ferma **·**  Gudai **·**  Gyvoliai **·**  Kapėnai **·**  Kegriai **·**  Marijampolė **·**  Marškonė **·**  Meižiai **·**  Meškeliai **·**  Nabuiliai **·**  Pabūgeniai **·**  Padvariai **·**  Pakalupis **·**  Palnosai **·**  Pavirvytė **·**  Pluogai **·**  Pušinava **·**  Ramoniškė **·**  Rekečiai **·**  Santekliai **·**  Savarina **·**  Skleipiai **·**  Stočkai **·**  Svirkančiai **·**  Tučiai I **·**  Tučiai II **·**  Žalionė **·**  Žibikai **·**  Uogiškiai **·**  Užventė |
**Ida-Pakistan** oli aastatel 1955–1971 Pakistani provints. Enne One Unit Policyt oli selle nimi **Ida-Bengal**. See piirnes India, Myanmari ja Bengali lahega. Idapakistanlasi kutsuti ka pakistani bengallasteks. Et eristada Ida-Pakistani India Lääne-Bengali osariigist (India Bengalist) kutsuti seda ka Pakistani Bengaliks. 

Provints nimetati Ida-Pakistaniks peaminister Mohammad Ali Bogra One Unit Policy raames. Aastal 1956 jõustunud põhiseadusega sai Pakistani Dominioonist Pakistani Islamivabariik ehk monarhia asendati vabariikliku süsteemiga. Aastatel 1956–1957 oli Pakistani peaminister bengali poliitik Huseyn Shaheed Suhrawardy ning riigi esimene president oli bengallane Iskander Mirza. Aastal 1958 toimunud riigipöördega tuli võimule kindral Ayub Khan. Khan kukutas Mirza ning hakkas uue presidendina demokraatiameelseid jõude maha suruma. Aastal 1962 vastu võetud põhiseadusega kaotati üldine valimisõigus. Aastaks 1966 oli opositsioonijuhiks saanud Sheikh Mujibur Rahman, kelle kuue punkti liikumine võitles autonoomia ja demokraatia eest. Aastal 1969 toimusid Ida-Pakistanis rahutused, mis aitasid kaasa kindral Khani tagasiastumisele samal aastal. Tema asemel sai presidendiks kindral Yahya Khan, kes kehtestas kaitseseisukorra. Aastal 1970 korraldas Yahya Khan Pakistani esimesed üldvalimised, mille võitis partei Awami Liiga. Teiseks tuli Pakistani Rahvapartei. Võimul olnud hunta ei tunnustanud valimiste tulemusi ning uuesti algasid rahvarahutused. Lisaks vallandusid valimistulemuste mittetunnustamisest Bangladeshi vabadussõda ja Bangladeshi genotsiid. Ida-Pakistani provints lõi India abiga emamaast lahku ning sellest sai Bangladeshi Rahvavabariik.

Ida-Pakistani seadusandlik võim kuulus Ida-Pakistani provintsiassambleele, strateegiliselt olulise asukoha tõttu kuulus provints Kagu-Aasia Lepingu Organisatsiooni. Aastatel 1960–1965 oli aastane majanduskasv keskmiselt 2,6%. Kuigi lõviosa Pakistani ekspordiartiklitest toodeti Ida-Pakistanis, investeeris keskvalitsus suure osa välisabist Lääne-Pakistani. Ida-Pakistani arengusse aitas kaasa president Ayub Khan, kelle võimu ajal ehitati näiteks Kaptai tamm. Tema ajal asutati Chittagongis nafta rafineerimistehas Eastern Refinery Limited. Dacca (Dhaka) kuulutati Pakistani teiseks pealinnaks ning sinna plaaniti kolida riigi parlament. Dhaka parlamendihoone projekteerimiseks palgati Eestis sündinud arhitekt Louis Kahn.

Vaata ka
--------

* Bangladeshi-Pakistani suhted
* Archer Blood
* 1971. aasta India-Pakistani sõda
* India jagamine
* Ida-Pakistani provintsivalitsus
* Lääne-Pakistan

Viited
------

1. ↑  "Special report: The Breakup of Pakistan 1969-1971". *Dawn*. Pakistan. 23. september 2017.
2. ↑  "National Assembly Building of Bangladesh". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. oktoober 2022. Vaadatud 6. jaanuaril 2022.

Välislingid
-----------

* Bangladeshi valitsus
* Pakistani valitsus
**Ostuspetsialist**, ka **ostja**, **sisseostja** (ingl.k. *purchaser; buyer; purchasing assistant*)  tegeleb peamiselt ostuala operatiivtööga, töötab ostujuhi alluvuses ja tegeleb eelkõige ettevõtte igapäevaste ostutoimingutega. Peamisteks tööülesanneteks on laovarude taseme jälgimine, tellimuse esitamise aja ja tellitavate tootekoguste kindlaksmääramine, ostutellimuste koostamine ning tarnete jälgimine. Ostuspetsialist täidab igapäevaselt eelkõige ostutehnilisi tööülesandeid, tagades organisatsioonile vajalikud materjalid ja teenused lühiajalises perspektiivis. 

Ostuspetsialist kaardistab tarnijad ning nende poolt pakutavaid tooteid ja teenuseid. Esmakordsel toote või teenuse hankel on ostuspetsialist suuteline koostama lihtsamaid päringuid, analüüsima pakkumusi ja tuvastama koos ostujuhiga parimat toodet, teenust ja tarnijat. Ta aitab ostujuhil valmistuda läbirääkimisteks tarnijatega, varustades teda vajaliku dokumentatsiooni ja informatsiooniga. 

Ostutöötaja oluline tööülesanne on jälgida nõudlust ja selle muutumise trende ning vormistada õigeaegselt ostutellimused, et tarbijanõudlus oleks pidevalt rahuldatud. Ta tegeleb ka ettevõtte laovarude jälgimisega. Teades tarneaegu, koostab ostuspetsialist õigel ajal ja õiges koguses toodete täiendustellimused ning haldab tarnijatelt saabunud tellimuskinnitusi ja tarnija poolt tehtud muudatusi. Kui tarnija ei tegele saadetiste transportimisega,  korraldab ostuspetsialist kaubasaadetise veo tarnija juurest ettevõtte lattu. 

Ostutöötaja otseseks tööülesandeks on kauba tarnete jälgimine, vajadusel ka kaasaaitamine saadetiste kiiremaks kohalejõudmiseks. Selleks on ta ühenduses tarnijaettevõtete kontaktisikutega ja omab eelnevat infot tarnete õigeaegsest toimumisest või hilinemisest. Koostöös laoga tegeleb ta tarnevigade menetlemise ja probleemide lahendamisega, mis on seotud kahjustatud kaupade, mittekvaliteetsete toodete, hilinenud tarnete ning muude tarneprobleemidega. Ostuspetsialisti ülesandeks on ka pakkelehtede, saatelehtede ja ostuarvete õigsuse ja vastavuse kontrollimine. 

Jaekaubanduses töötavad ostuspetsialistidest sisseostjad omavad vahetut sidet oma tarbijatest klientidega, mis asetab nende tööle erilise vastutuse, kuna nad abistavad ostujuhti tarbijanõudluse uurimisel ja tootevaliku haldamisel. Jaekaubanduse ostuspetsialist tegeleb igapäevaselt nõudluse jälgimisega, tellimiskoguste ja tellimisaegade tuvastamise, tarnegraafikute koostamise, tellimuste esitamise ja tarnete jälgimisega. 

1. 1 2 3 4 5  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
*Siin on loetletud heavy metal'it viljelevaid ansambleid.*

*Hard rock* ja klassikaline *heavy metal*
-----------------------------------------

Siin on loetletud ansambleid, mis rajati ja mängisid olulist osa hard rocki ja heavy metali liikumises 1960.–1980. aastatel.

* Alice Cooper
* Avgust
* Babymetal
* Black Sabbath
* Black Widow
* Battleaxe
* Blue Cheer
* Blue Öyster Cult
* Budgie
* Buffalo
* Cactus
* Cream
* Deep Purple
* Dust
* Flower Travellin' Band
* Glacier
* Guns N' Roses
* Heavy Load
* Hawkwind
* Iron Butterfly
* Judas Priest
* Jeff Beck
* Motörhead
* MC5
* Mountain
* Pentagram
* Rainbow
* Rush
* Sir Lord Baltimore
* Skid Row
* Steppenwolf
* The Stooges
* Thin Lizzy
* Tin Sontsja
* Twisted Sister
* UFO
* Uriah Heep
* Van Halen
* Vanilla Fudge
* Warlock
* W.A.S.P.
* Whitesnake

Alamžanrite ja sulamžanrite ansamblid
-------------------------------------

Heavy metal'i alamžanrite piirid ja ka žanrid ise on vaieldavad ning hägused, ühte ansamblit võib sageli lugeda ka mitmesse alamžanrisse kuuluvaks.

* Alternative metal'i ansamblite loend

Näited: Deftones, Flyleaf, System of a Down
* Black metal'i ansamblite loend

Näited: 1349, Loits, Mayhem
* Death metal'i ansamblite loend

Näited: Cannibal Corpse, Kataklysm, Morbid Angel
* Doom metal'i ansamblite loend

Näited: Candlemass, Cathedral, Electric Wizard, Reverend Bizarre, Saint Vitus, Taak
* Folk metal'i ansamblite loend

Näited: Ensiferum, Finntroll, Metsatöll, Moonsorrow, Skyforger
* Glam metal'i ansamblite loend

Näited: Bon Jovi, Mötley Crüe, Ratt, W.A.S.P.
* Gothic metal'i ansamblite loend

Näited: Lacuna Coil, Sirenia, Trail of Tears
* Grindcore'i ansamblite loend

Näited: Carcass, Napalm Death, Terrorizer
* Groove metal'i ansambleid: Fear Factory, Machine Head, Pantera
* Industrial metal'i ansamblite loend

Näited: Ministry, OOMPH!, Rammstein
* Kristliku metali ansamblite loend

Näited: Saviour Machine, Stryper, Whitecross
* Metalcore'i ansamblite loend

Näited: Fear Before the March of Flames, Killswitch Engage, Unearth
* Nu metal'i ansamblite loend

Näited: Korn, Limp Bizkit, Linkin Park, Slipknot
* NWOBHM'i ansamblite loend

Näited: Def Leppard, Iron Maiden, Saxon
* Power metal'i ansamblite loend

Näited: Blind Guardian, Grave Digger, Hammerfall, Helloween, Manowar, Running Wild, Sabaton
* Progressive metal'i ansamblite loend

Näited: Dream Theater, Fates Warning, Mastodon (ansambel), Queensryche
* Symphonic metal'i ansamblite loend

Näited: Emperor, Nightwish, Rhapsody of Fire, Within Temptation
* Thrash metal'i ansamblite loend

Näited: Anthrax, Exodus, Kreator, Megadeth, Metallica, Sepultura, Slayer, Testament
Pecorino juust
Pecorino juustud on kõvad Itaalia juustud, mis on tehtud lambapiimast. Kõige rohkem kasutatakse Sardiinia lambatõu *pecora* piima, mille järgi juust ka oma nime sai. Nimi "pecorino" tulenebki itaaliakeelsest sõnast *pecora*, mis tähendab otsetõlkes "lammas".

Ülevaade
--------

Pecorino juustu saab kasutada mitmekülgselt. Juustu saab nii toidu sisse riivida, nii tükkide kui ka laastudena süüa. Pecorino juust sobib hästi pasta, risotto, supi kui ka salati sisse. Pecorinot võib ka kõpsetatud toitudesse lisada, seljuhul on parimaks sulamistemperatuuriks 150 kraadi. Kui soovite juustu süüa niisama, on seda soovitatav see lõigata õhukesteks viiludeks ning süüa toatemperatuuril. Juustu säilitamiseks on aga parim külmkapi temepratuur. 

Pecorino juust viiludena
Enamik juustust toodetakse siiani Sardiinia saarel, kuid juustu tootmine on lubatud ka Lazios, Toscana Grosseto ning Siena provintsides.

Sordid
------

Pecorino juustu on mitut tüüpi, igaühel neist on ainulaadsed omadused. Sorte ühendab distinktiivne maitse ja murenev tekstuur. 

Kuuest peamisest sordist, millest kõigil on Euroopa Liidu seaduste kohaselt kaitse päritolunimele, on tuntuim *pecorino romano*. Eriti populaarne on see Ameerika Ühendriikides. 

Ülejäänud viis kaitstud päritolunimega juustusorti on:

* pecorino sardo Sardiiniast
* pecorino toscana Toskaanast
* pecorino siciliano Sitsiiliast
* pecorino di Filiano Basilicatast
* pecorino crotonese Calambriast

  

Lõuna-Itaaliast on veel pärit sort *pecorino pepato,* mis otsetõlkes tähendab "pipraga" *pecorino*. Sellele sordile on lisatud musta pipra terasid. 

  

1. ↑  "Pecorino". *www.cheese.com* (inglise). Vaadatud 13. jaanuaril 2024.
2. ↑  "Pecorino". *www.cheese.com* (inglise). Vaadatud 13. jaanuaril 2024.
3. ↑  Institute, Queen Anne (27. aprill 2022). "Pecorino 6 Rules: How To Serve And Eat Pecorino Right". *Queen Anne Institute* (Ameerika inglise). Vaadatud 13. jaanuaril 2024.
4. ↑  "Seasoned Pecorino Cheese 200gr – Italia Deli Shop" (Ameerika inglise). Vaadatud 13. jaanuaril 2024.
5. ↑  "Seasoned Pecorino Cheese 200gr – Italia Deli Shop" (Ameerika inglise). Vaadatud 13. jaanuaril 2024.
6. ↑
7. ↑  "Pecorino Pepato | Salumeria Italiana". *www.salumeriaitaliana.com*. Vaadatud 13. jaanuaril 2024.
**Huuksi mõis** (saksa keeles *Hukas*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.

Ajalugu
-------

Berend Johann von Uexküll eraldas 17. sajandil Huuksi mõisa oma Päinurme mõisast. Pärast tema surma läks mõis Otto Constantin von Uexküllile ja 1727. aastal tema väimehele Otto Friedrich von Budbergile.

Budbergide kätte jäi mõis 1789. aastani, mil selle 44 000 rubla eest ostis Johann Ernst von Maydell.

1816. aastal ostis mõisa 165 000 rubla eest Johann Christoph Engelbrecht von Grünewaldt.

1852 ostis mõisa Lokuta mõisnik August Rausch von Traubenberg, kelle poeg Thure Rausch von Traubenberg oli Uukse mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist.

Mõisakompleks
-------------

Esinduslik mõisahoone ehitati mitmes järgus 18.–20. sajandil. Hoone oli keskelt kahe- ja otstest ühekorruseline.
Fassaadi keskosal oli sammastele toetuv katusealune ja tagaküljel graniidist terrass.

Peahoone sai tugevalt kahjustada teises maailmasõjas ning lagunes järgnenud aastakümneil varemeiks. Nüüd on hoonest alles ainult vasakpoolse otsa müürid.

Säilinud on mõni ümberehitatud kõrvalhoone ja ülejäänud kõrvalhoonete varemed, samuti võsastunud park.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Kirjandus
---------

* Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

Välislingid
-----------

* Huuksi mõisast Eesti mõisaportaalis
* Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Huuksi mõis (Peetri khk)

Järva-Peetri Püha Peetruse kirik
Peetri kihelkond

**Kirik**: Peetri  

**Mõisad**: Ammuta mõis | Aru mõis (Aru) | Aru mõis (Arrohof) | Aru mõis (Arro) | Ataste mõis | Enari mõis | Esna mõis | Huuksi mõis | Kodasema mõis | Koigi mõis | Koordi mõis | Köisi mõis | Küti mõis | Lähevere mõis | Müüsleri mõis | Olli mõis | Palasi mõis | Palu mõis | Peetri kirikumõis | Prandi mõis | Põhjaka mõis | Päinurme mõis | Sargvere mõis | Silmsi mõis | Suur-Öötla mõis | Viisu mõis | Vodja mõis | Väike-Kareda mõis | Väike-Öötla mõis




1. ↑  Uuemad sõnumid. Uute kreisisaadikute valimine, Uukse parun Thure Rausch von Traubenberg, Eesti Postimees ehk Näddalaleht: ma- ja linnarahvale, nr. 5, 31 jaanuar 1902
**Päring** (ingl.k. *request;* *enquiry*) ehk pakkumiskutse on dokument, mis peaks sisaldama kogu vajaliku informatsiooni, et potentsiaalsetel toodete või teenuste tarnijatel oleks võimalik mõista, millist toodet või teenust soovitakse ning millistel tingimustel ja millistele nõuetele peaks pakutav teenus/toode vastama. Pakkumiskutses peavad kajastuma kõik tootele või teenusele esitatavad nõuded. 

Kui päring koostatakse tehnikatoodete kohta, vajatakse tarnijalt sageli ka spetsifikatsiooni, jooniseid, tehnilisi tingimusi, kvaliteedisertifikaati ja selgitusi varuosade saadavuse, nende hinna jms kohta. Hankija võib küsida teenuste osutajatelt teenuste kirjeldusi ja tingimusi nende teenuste osutamiseks. 

Päringu koostamine nõuab süvenemist ja asjatundlikkust, sest sellega pannakse alus saabuvate pakkumuste ülesehitusele ja sisule. Ebapiisava infoga päringu korral võidakse võtta korduvalt ühendust ja küsida juurde infot, et üldse oleks võimalik pakkumust koostada. Päring tuleks koostada viisil, et pakkumuste analüüsi ja võrdlemist oleks hõlbus teha. Päring peab looma eeldused pakkumuste võrdlemiseks ja pakkumuse/tarnija valikuks ühesugustel alustel. 

Pakkumiskutse peab sisaldama minimaalselt järgmist informatsiooni:

* toote või teenuse kirjeldus;
* tehnilised ja/või kaubanduslikud nõuded;
* kogus ja ühikud;
* tarneaeg ja -koht;
* lepinguperiood ja selle võimaliku pikendamise tingimused (kui on kavas sõlmida ostuleping);
* pakkumuse esitamise tähtaeg ja koht (meili- või postiaadress).

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.

Vaata ka
--------

* Infopäring