recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Franz Blankenfeld** oli Riia peapiiskopkonna vasall 16. sajandil, peapiiskop Johann Blankenfeldi vend.

Franz oli Berliini bürgermeistri Thomas Blankenfeldi ja Margarethe von Buchi poeg, üks nende 22 või 23 lapsest. Franz järgnes koos vend Peteriga oma vennale Johannile Liivimaale, kes oli esialgu saanud Tallinna ja seejärel Tartu piiskopiks ning viimaks ka Riia peapiiskopiks. 1523. aastal on Franzi mainitud Riia peapiiskopkonna vasallide hulgas. Tõenäoliselt tõusis kodanikuseisusest Franz Riia aadlike hulka tänu oma vennale Johannile, kellest oli selleks ajaks saanud peapiiskopi koadjuutor.

Franz Blankenfeld abiellus Liivimaal Kone von Tiesenhauseniga, kes oli Georg von Tiesenhauseni, hilisema Tallinna ja Saare-Lääne piiskopi õde. Franzi ja tema abikaasat on korduvalt mainitud 1530. ja 1540. aastate allikates ning nende poolt rajatud Blankenfeldide aadlisuguvõsa püsis Liivimaal kuni 17. sajandini.

Viited
------

1. ↑  Akten und Rezesse der livländischen Ständetage, Band 3, Nachtrag, Nr. 1, lk 890.
2. ↑  Christiane Schuchard, Johann Blankenfeld (+ 1527) - eine Karriere zwischen Berlin, Rom und Livland. In: Berlin in Geschichte und Gegenwart. 2002, lk-d 27–56, siin lk 43.
3. ↑  Livländische Güterurkunden (aus den Jahren 1501 bis 1545), Band II. Väljaandja Hermann von Bruiningk, Riia, 1923, Nr. 510; 616; 623; 639; 641; 672; 711; 713; 752; 793; 813; 948; 1061; 1133; 1134.
4. ↑  Schuchard, lk 54.
**Käärik** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Käärik 290 inimesel: 140 mehel ja 150 naisel. Perekonnanimede levikult oli Käärik meeste puhul 505. kohal ja naiste puhul 518. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Käärik vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,90. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 14,77 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Võrumaal Põlva ja Kanepi kihelkonnas; Viljandimaal Paistu ja Tarvastu kihelkonnas; Tartumaal Otepää, Tartu-Maarja ning Võnnu kihelkondades ja Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas 10 korral nimeks Kärik, Kärick, Kaerick ja Kärrik (normaliseeritult Käärik).

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Käärik aastal 1936 kasutusele 2 korral isikute poolt, kes kandsid varem nime Kärike ja Zavazalski.

Nime kandjaid
-------------

* Aili-Reet Käärik, eesti rahvusest Rootsi bioloog ja keskkonnateadlane (1957–)
* Aino Käärik, eesti botaanik, mikrobioloog ja puiduseente eriteadlane (1918–)
* Andres Käärik, eesti rahvusest Rootsi poliitik ja eesti aktivist Rootsis (1954–2007)
* Eugen Käärik, eesti advokaat (1877–1940)
* Henn Käärik, eesti sotsioloog (1950–)
* Kaljo Käärik, eesti keemik ja metallurgiateadlane (1917–2008)
* Meelis Käärik, eesti matemaatik ja statistik (1976–)
* Theodor Käärik, Eesti sõjaväelane ja riigiametnik (1889–1940)

Viited
------

1. ↑  Käärik Surnames. Vaadatud 18. detsember 2023.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 18.12.2023)
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Käärik.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Käärik.

Välislingid
-----------

* Käärik statistikaameti andmebaasis
**Süütepool** on auto süütesüsteemi induktsioonipool, mis muudab aku pinge süüteküünlas sädemeks, et süüdata kütus. Osadel süütepoolidel on sisemine takisti ning osadel on välimine takisti. Takistit on vaja, et limiteerida autoakust tulevat voolu. Tänapäevastel autodel on iga silindri jaoks üks süütepool. Süütepoole kasutatakse peamiselt bensiinimootoris, kuna diiselmootoris kasutatakse kütuse süütamiseks survet.

Süütepooli ehitus
-----------------

Süütepool koosneb kolmest põhiosast: peamine mähis, teine mähis ja raudtuum. Peamine mähis on jäme vasktraat, millel on ligi 30 000 pööret. Teine mähis on peenike vasktraat, millel on palju rohkem pöördeid. Tavaliselt ligi 210 000 pööret. Raudtuum on vajalik magnetvälja energia salvestamiseks. Tavaliselt on süütepool plastikümbrises.

Tööpõhimõte
-----------

Süütepooli peamine eesmärk on süüdata kütus. Elektrivool läbib peamist mähist, mis tekitab elektromagnet välja. Elektromagnet välja tekkimisel peamisele mähisele, toob selle esile ka teises mähises. Järgmisena katkestatakse elektrivoolu ühendus, mis tekitab kõrge pinge, mis juhitakse süüteküünlase, kus toimub säde ning süütab kütuse.

Viited
------

1. ↑  "Kuidas kindlaks teha, kas süütepool töötab. Mootorsõidukite süütepoolid. Tegeleme asendamise ajaga". Vaadatud 22.02.2021.
2. 1 2  "Ignition coil". Vaadatud 21.02.2012.
3. 1 2 3  Mishra, Pankaj (12. juuni 2017). "Ignition Coil – Main Parts, Working Principle and Application". Vaadatud 20.02.2021.
4. ↑  "How Ignition Coils Work". Vaadatud 20.02.2021.
**Mongoolia liivahiir** (*Meriones unguiculatus*) on hiirlaste sugukonda liivahiirlaste alamsugukonda kuuluv näriline. 

Mongoolia liivahiir (ka kõrbehiir) muutus eriti populaarseks lemmikloomaks 20. sajandi teisel poolel. Sageli kasutatakse neid ka katseloomadena. Liivahiiri hakati USA-sse importima, kui avastati, et nad on head koduloomad. 
Mongoolia liivahiir on kõige tuntum liik liivahiirlaste sugukonnast ja on kõige tavalisem liivahiir, keda peetakse lemmikloomana. Ta on harilikust hiirest suurem – keha on umbes 12 cm pikk (saba on enam-vähem sama pikk). Emased kaaluvad keskmiselt 50–55 grammi ja isased 60 grammi. Mongoolia liivahiir on Uus-Meremaal keelatud liik.

Päritolu
--------

Liivahiired on pärit Mongoolia kõrbetest, kus neil arenesid välja pikad jalad hüppamiseks ja kiskjate eest põgenemiseks, hambad tugevate seemnete purustamiseks ja oskus vett kokku hoida, et kuumades tingimustes ellu jääda. Neil ei ole looduses eriti palju vaenlasi, sest nad on pärit paigast, kus elab väga vähe loomaliike. Kuuma eest põgenemiseks kaevavad nad liiva alla sügavad tunnelid.

Looduses
--------

Liivahiirte looduslik elukeskkond on kuiv ning öösiti võib minna üsna külmaks. Seepärast peavad nad säilitama vedelikku, mistõttu toodavad liivahiired vähe uriini ja higi. Soojust talletavad nad tänu oma jässaka keha, karvase saba ja pisikeste kõrvadele hästi. Nende loomulik elukeskkond on Aafrika, Aasia ja Kesk-Ida liivakõrbed. Looduses elavad liivahiired nende enda poolt ehitatud maa-alustes keerulistes tunnelites, mille sügavus on 3 meetrit ning millest nad väljuvad ainult toidu otsimiseks. Urud koosnevad leidlikest tunnelite ja koobaste süsteemist, kus iga osa täidab kindlat funktsiooni. Elatakse paarikümnest isendist koosnevates gruppides, kus ainult üks isas- ja üks emasloom regulaarselt paarituvad. Liivahiired on väga territoriaalsed.

Välimus
-------

Liivahiired kaaluvad keskmiselt 80–100 g. Saba pikkus erineb liigiti. Saba mängib suurt rolli tasakaalu hoidmisel. Nende kaitsereaktsioon on nagu sisalikel: nad hülgavad oma saba, kui see neid takistab, ja ka siis, kui neid rünnatakse. Erinevalt hiirtest ja rottidest on neil saba karvane. Neil on väikesed väliskõrvad, aga sisekõrvad on päris suured, seetõttu kuulevad nad hästi madalaid helisid. Liivahiired suhtlevad peamiselt lõhna abil ja häälitsevad minimaalselt.

Käitumine
---------

Liivahiired on sotsiaalsed loomad, kes elavad looduses rühmadena. Nad toetuvad oma lõhnatajule, et identifitseerida teisi klanni liikmeid. Seega on tähtis kasutada "lahutatud puuride meetodit’" ja eri puuride liivahiiri üksteisele tutvustada. On teada, et liivahiired võivad sageli rünnata ja tappa võõra lõhnaga isendeid.

Viited
------

1. 1 2 3  "Gerbils". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. veebruar 2017.
2. ↑  "Meriones unguiculatus. Mongolian jird".
3. ↑  "Hazardous Substances and New Organisms Act 2003 - Schedule 2 Prohibited new organisms".
4. 1 2 3  "Gerbils".
**Tema Majesteet Hispaania kuninganna Sofía** (sünninimi **Sofía Margaríta Viktoría Frederíki** (hispaania keeles *Su Majestad la Reina Sofía de España*; kreeka keeles *Σοφία Μαργαρίτα Βικτωρία Φρειδερίκη Γλύκσμπουργκ*) (sündinud 2. novembril 1938 Ateenas) on kuningas Juan Carlose abikaasa, Hispaania kuninganna 1975–2014.

Lapsepõlv, vanemad ja õed-vennad
--------------------------------

Kreeka ja Taani printsess Sofia sündis Ateenas Hellenite kuninga Pavlos I (1901–1964) ja kuninganna Frederica (1917–1981) vanima lapsena. Sünnijärgselt kuulub ta Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi dünastiasse. Tema vend oli endine Kreeka kuningas Konstantin II ja tema õde on endine Kreeka ja Taani printsess Irene.

Lapsepõlve veetis kuninganna Sofia Egiptuses ja Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus ta vanemad olid Teise maailmasõja ajal eksiilis. Perekond naasis Kreekasse 1946. aastal.

Haridus
-------

Üldhariduse omandas ta lõplikult Lõuna-Saksamaal Schloss Salemi internaatkoolis ning seejärel õppis Ateenas pediaatriat, muusikat ja arheoloogiat.

Sofia valdab vabalt kreeka, hispaania, saksa, prantsuse ja inglise keelt.

Abielu ja lapsed
----------------

14. mail 1962 abiellus printsess Sophia tulevase Hispaania kuninga Juan Carlos I-ga, kellega ta oli tutvunud 1954. aastal kruiisil Kreeka saartele. Abielludes loobu ta õigustest Kreeka troonile ja astus Rooma katoliku kiriku liikmeks. Lisaks muudeti ta kreekapärane nimi Sophia hispaaniapäraseks Sofiaks.

Sofiast sai Hispaania kuninganna 1975. aastal, kui Juan Carlos I troonile asus.

Kuningapaari lapsed:

* Printsess Elena (sündinud 1963)
* Printsess Cristina (sündinud 1965)
* Kuningas Felipe VI (sündinud 1968)

Ametlikud kohustused
--------------------

Kuninganna Sofia saadab kuningas Juan Carlos I visiitidel Hispaanias ja välismaal. Lisaks on ta Kuninganna Sofia Sihtkapitali vastutav president, Kuningliku Puuetega Inimeste Haridus- ja Hoolekandekomitee aupresident ning Narkomaanide Abistamise sihtkapitali president. Tema peamiseks huvivaldkonnaks ongi narkomaania vastu võitlemise edendamine.

Ta on teinud koostööd Muhammed Yunusega, kelle pank pakub naistele väikelaenu üle maailma. Selle toetamiseks on Sofia reisinud Mehhikos, Tšiilis, Bangladeshis, Colombias ja El Salvadoris.

Sofia on San Fernando Kaunite Kunstide Kuningliku Akadeemia ja Kuningliku Ajalooakadeemia auliige. Lisaks on ta audoktor Rosario, Valladolidi, Cambridge'i, Oxfordi, Georgetowni, Evora, St. Mary Ülikoolis.

Esivanemad
----------

Sofia on nii isa kui ka ema poolt Suurbritannia ja Iirimaa kuninganna Victoria järeltulija ning oma abikaasa kolmas nõbu. Ta on Hannoveri printsi Ernst Augusti esimene nõbu ja oma vanavanaisa, Kreeka kuninga Georgios I, kaudu prints Charlesi teine nõbu. Christian IX ja kuninganna Victoria kaudu on ta Elizabeth II kolmas nõbu. Lisaks on ta prints Philipi esimene nõbu.

Tiitlid
-------

* Tema Kuninglik Kõrgus Kreeka ja Taani printsess Sophia (1938–1962)
* Tema Kuninglik Kõrgus Hispaania printsess Sofia (1962–1969)
* Tema Kuninglik Kõrgus Hispaania printsess (1969–1975)
* Tema Majesteet Hispaania kuninganna Sofia (1975–2014)

Tunnustus
---------

* 2007 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk
**Elmar-Aleksander Lehtmets** (14. september 1901 Paasvere vald, Virumaa – 17. juuli 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat, ajakirjanik ja poliitik.

Õppis Porkuni vallakoolis, Väike-Maarja kihelkonnakoolis, Rakvere kõrgemas algkoolis ja poeglaste reaalgümnaasiumis. Eesti iseseisvuse väljakuulutamisel 1918. aasta veebruaris võttis koolipoisina osa enamlaste Rakverest väljalöömisest. Vabadussõja algul novembris 1918 astus 17-aastaselt vabatahtliku kooliõpilasena ratsasalka, millega 1. ratsapolgu koosseisus võttis osa kõigist lahingutest sõja raskemal ajajärgul, kuni vaenlase väljatõrjumiseni riigi piirest.

Lõpetas 1922. aastal Rakvere poeglaste gümnaasiumi. Sama aasta sügisel astus Tartu ülikooli, kus õppis õigusteadust, ülikooli lõpetas 1928. aastal. Kuulus korporatsiooni Ugala. Üliõpilasena teenis 1923–1924 ametnikuna Tartu linna statistikabüroos. 

1925. aastal kutsuti ta Virumaa põllumeeste esinduse sekretäriks ja samal aastal asutatud Virumaa Teataja peatoimetajaks, kellena ta töötas kuni 1940. aastani.

Oli aastatel 1930–1933 vandeadvokaat August Lepsi ja 1933–1936 Karl-Konrad Mõistuse abi. 1936. aastal sai vannutatud ülemadvokaadi kutse ning oli vandeadvokaat Rakveres.

Kandideeris korduvalt Riigikokku ning 1938. aastal osutus rahvarinde kandidaadina 73. valimisringkonnas (Voka, Vaivara, Auvere-Joala, Peetri ja Narva vallad, Jõhvi alev) valituks Riigivolikokku. Kuulus sel ajal Isamaaliidu Virumaa komitee juhatusse. 

Arreteeriti NKVD poolt Rakveres. Surmaotsus, hukati.

Välislingid
-----------

* okupatsioon.ee
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Ingrid Peek 12. aprillil 2014 Eesti Rahvusraamatukogus kosmonautikapäeva tähistamisel
**Ingrid Peek** (sündinud 1. detsembril 1977) on eesti ajakirjanik, Vikerraadio peatoimetaja aastatel 2017–2019.

Ta juhtis Raadio 2-s aastail 2010–2017 saadet "Hallo, Kosmos!". 

Aastatel 2010–2011 võis teda kuulda ka Raadio 2 lõunaprogrammis "Siin me oleme" koos Tõnu Pedaruga. Ta on juhtinud ka saadet "Suveraadio" ja lõunaprogrammi "Eetris on Ingrid Peek". Aastal 2008 tegi ta R2 reisisaadet "Reisipalavik". 

2014. aasta kevadel juhtis ta koos Sander Loitega ETV2-s saatesarja "Teaduspalavik" saadet "Dieedideemonid", 2013. aasta sügisel tegi ta Kanal 2-s koos Elo Mõttus-Leppikuga vestlussaadet "Stereo". Aastal 2011 juhtis ta koos Robert Kõrvitsaga Eesti Televisioonis saadet "Rabarock", 2000. aasta suvel Eesti Televisioonis koos Lemoga saadet "Eesti Top40", aastatel 1998–1999 koos Tarmo Leinatammega TV1 muusikasaadet "Uus viis".

7. augustil 2017 sai temast Vikerraadio peatoimetaja. 26. septembril 2019 teatas Eesti Rahvusringhääling, et Peek lahkub Vikerraadio peatoimetaja ametikohalt omal soovil.

Alates 2024. aastast teeb Peek ajakirja Eesti Naine iganädalast *podcast*'i "Iga naine on lugu".

Auhinnad
--------

Saatesari "Hallo, Kosmos!" ja saatejuht Ingrid Peek pälvisid 2011. aastal Umbluu preemia, mida annab välja MTÜ Eesti Skeptik, ning 2013. aastal Ulmefilmi auhinna.

Isiklikku
---------

Tema vanaisa oli kunstnik Aleksander Peek.

Viited
------

1. ↑  Palju õnne! Müstikaradade kaunitar peab täna sünnipäeva!, Publik, 1. detsember 2010
2. ↑  Ingrid Peek salateadmisi ise ei kasuta, Ajakiri Naised, 11. mai 2011
3. ↑  "Vikerraadio uus peatoimetaja Ingrid Peek: ärge kartke, midagi hullu ei tule". *ERR*. 19. juuni 2017. Vaadatud 2. aprillil 2022.
4. ↑  "Vikerraadio peatoimetaja Ingrid Peek annab teatepulga üle Janek Lutsule". *ERR*. 26. september 2019. Vaadatud 2. aprillil 2022.
5. ↑  Kaio, Heidit (17. jaanuar 2024). "Raadiohääl Ingrid Peek on tagasi oma podcastiga: mind tabas mingi eriline rõõmulaine". *Eesti Naine*. Vaadatud 17. jaanuaril 2024.
6. ↑  Martin Vällik: "Umbluu preemia"
7. ↑  Ulmefilmi Auhinna pälvis Ingrid Peek, Telegram, 18. veebruar 2013
8. ↑  Teet Malsroos. Perekond Peek avas kunstnikust vanaisa mälestusnäituse. Õhtuleht, 8. aprill 2015
**Eesti Ajalooarhiiv** (lühend **EAA**) oli Eesti arhiiviasutus, mis tegutses selle nime all aastatel 1989–1999. Aastail 1999–2016 oli ajalooarhiiv Rahvusarhiivi struktuuriüksus, edaspidi Rahvusarhiivi Tartu osakond. 

Tartu Noora uurimissaal asub Nooruse tänav 3.

Ajalugu
-------

### Eesti Riigi Keskarhiiv

Arhiiv alustas Eesti Riigi Keskarhiivi nime all tegevust 16. mail 1921.

Rahvusliku arhiivisüsteemi loomist alustati Eesti Vabariigi algusaastatel. 3. märtsil 1920 tuli kokku arhiivikomisjon, mille algatusel loodi ajalooliselt oluliste asutuste dokumentide hoiukohana Tartus Riigi Keskarhiiv ning tegutsevate asutuste dokumentide haldajana Tartus Riigiarhiiv 1935. aastal võeti vastu arhiiviseadus, mis tugevdas arhiivi rolli ühiskondlikult oluliste dokumentide säilitajana.

### Eesti NSV Riiklik Ajaloo Keskarhiiv

Arhiiv moodustati Eesti NSV Oktoobrirevolutsiooni ja Sotsialistliku Ülesehitustöö Riikliku Keskarhiivi (ENSV ORKA) Tartu osakonna reorganiseerimisel iseseisvaks asutuseks ja egutses arhiiv aastatel 1948–1989 Eesti NSV Riikliku Ajaloo Keskarhiivi (lühendatult ENSV RAKA) nime all.

1990. aastate alguses taastati arhiivide iseseisev majandamine ja 1998. aastal kinnitatud arhiiviseaduse alusel alustas 1. jaanuaril 1999 tegevust Rahvusarhiiv. Rahvusarhiiv hakkas hõlmama ajalooarhiivi Tartus, Riigiarhiivi ja filmiarhiivi Tallinnas ning 15 maa-arhiive Eesti maakonnakeskustes.

Varasemad nimed
---------------

* 1921–1940 Eesti Riigi Keskarhiiv (ERKA)
* 1940–1941 Eesti NSV Riigi Keskarhiivi Tartu filiaal
* 1941–1944 Eesti Omavalitsuse Tartu Keskarhiiv
* 1944–1948 Eesti NSV Riigi Keskarhiivi Tartu osakond
* 1948–1989 Eesti NSV Riiklik Ajaloo Keskarhiiv (ENSV RAKA)

Vaata ka
--------

* Juhan Liivi 4

Viited
------

1. 1 2 3  Ajalugu. Rahvusarhiivi veebisait.

Välislingid
-----------

* Eesti ajalooarhiivi ametlik veebileht (vaadatud 13.12.2012)
* Ene Puusemp: Keskaegsete pitserite koopiail on originaali väärtus. Jalutuskäik Eesti Ajalooarhiivi varamus, Postimees 20. jaanuar 1999
* Eesti Riigi Keskarhiiv Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
* Eesti Ajalooarhiiv Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
*Siin on loetletud loogika mõisteid.*



---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

A
-

*A posse ad esse non valet consequentia* - *Ab esse ad posse valet, a posse ad esse non valet consequentia* - *Ab absurdo* - Abduktsioon - Absurdsus - Aleetilised modaalsused - Algmõiste - Analüütiline otsustus - Analüütiline propositsioon - *Argumentum ad hominem* - *Argumentum ad verecundiam* - Arutlus - Arutlusviga

C
-

*Circulus vitiosus*

D
-

Deduktiivne arutlus - Deduktsioon - Deontiline loogika - Dihhotoomia - Disjunktsioon

E
-

Eeldus - Eksemplar - Eksemplar-lause - Eristamatud

F
-

Filosoofiline loogika - Füüsiline paratamatus - Füüsiline võimalikkus - Füüsiline võimatus

H
-

Habemeajaja paradoks - Hägusloogika

I
-

*Idem per idem* - *Ignoratio elenchi* - Implikatsioon - Induktiivne arutlus - Induktiivne loogika - Induktiivne tugevus - Induktsioon - Insolubiilid - Intuitsionistlik loogika

J
-

Ja - Järeldamine - Järeldus - Järeldus (traditsiooniline loogika)

K
-

Kahevalentne loogika
- Kasutamine ja mainimine 
- Keel 
- Kehtestatav valem
- Kehtetu arutlus - Kehtetus - Kehtiv arutlus - Kehtivus - Kesktermin - Klassikaline loogika 
- Kogum 
- Kolmevalentne loogika
- Kompaktsusteoreem - Konjunktsioon - Konnektor - Kontradiktoorsus - Konnotatsioon - Kontingentne propositsioon - Kontingentsus - Koopula - Kvantifikatsioon - Kvantor

L
-

Lambdaarvutus - Lause - Lausung - Liigierisus - Logitsism - Logos - Loogik - Loogikatehe - Loogiline paratamatus - Loogiline võimalikkus - Loogiline võimatus

M
-

Mainimine 
- Maskiga mehe eksitus 
- Metakeel 
- Metateooria 
- Mitmevalentne loogika
- Modaalne loogika 
- *Modus ponens* 
- Mudel
- Mõtestatud lause

O
-

Olemasolukvantor - Osaeitav otsustus - Osajaatav otsustus - Otsustus

P
-

Piisav tingimus - Piisav ja tarvilik tingimus - Porphyriose puu - Predikaat - Predikaatloogika - Predikatsioon - Presupositsioon - Propositsioon - Põhjend - Püsipunktioperaator

R
-

Russelli paradoks

S
-

Siis ja ainult siis, kui - Sisu - Soo-liigisuhe - Soomõiste ja liigierisus - Subjekt - Sõna - Sõne - Süllogism - Süllogistika

T
-

Tarvilik ja piisav tingimus - Tarvilik tingimus - Tautoloogia - "Teine analüütika" - Teooria - Termin - Tunnus - Tõepredikaat - Tõestus - Tõesus - Tõene - Tõeväärtus - Tõeväärtustabel - Tõeväärtustabeli meetod - Tüüp - Tüüp-lause - Tüüp-sõna

V
-

Valesus - Valetaja lause - Valetaja paradoks - Vastuolulisus - Vastuväiteline tõestus - Venni diagramm - Välistatud kolmanda reegel - Välistav disjunktsioon - Väär - Väärus

Õ
-

Õigsus

Ü
-

Üksikmõiste - Üksiktermin - Üldeitav otsustus - Üldjaatav otsustus - Üldmõiste

Y
-

Yablo paradoks
**Tugev hape** on hape, mis dissotsieerub vees täielikult, vastavalt võrrandile:

HA(veega seotud) → H+(veega seotud) + A−(veega seotud)
Mitmeprootoniliste hapete puhul (nt väävelhape) mõeldakse tugeva happe all ainult dissotsiatsiooni esimest astet:

H2SO4(veega seotud) → H+(veega seotud) + HSO4−(veega seotud)
Täpsema definitsiooni järgi on tugev hape hape, mille p*K*a < −1,74.
Happe tugevus näitab ainult happe võimet loovutada vesilahuses prootonit, mitte happe söövitavust. Näiteks vesinikfluoriidhape on nõrk hape, ent on võimeline söövitama muu hulgas klaasi.

Igat hapet, mis dissotsieerub enam kui 30% peetakse tugevaks happeks.

Tuntuimad tugevad happed
------------------------

* Perkloorhape HClO4
* Vesinikkloriidhape HCl
* Vesinikbromiidhape HBr
* Vesinikjodiidhape HI
* Lämmastikhape HNO3
* Väävelhape H2SO4

Väga tugevad happed
-------------------

* Floroantimonhape H[SbF6]
* Võluhape FSO3HSbF5
* Karboraansuperhape H(CHB11Cl11)
* Fluoroväävelhape FSO3H
* Trifluorometaansulfoonhape CF3SO3H

Vaata ka
--------

* Nõrk hape
* Keskmise tugevusega hape
* Hapnikhapped

Viited
------

1. ↑  1. Hergi Karik "Üldkeemia, anorgaaniline keemia"
2. ↑  2. Nikolai Glinka "Üldine keemia"
**Sulandsõna** ehk **kohversõna** on kahe sõna osadest ning nende tähendustest kokku pandud uudiskeelend. Näiteks sõna "sudu" koosneb sõnadest **"su**its" ja "u**du"**, sõna "mupo" koosneb sõnadest "munitsipaalne" ja "politsei", ning sõna "selmet" on lühendatud väljendist "selle asemel et".

Morfotaktiliselt võib eristada täielikke ja osalisi sulandsõnu. Täieliku sulandsõna puhul on kõik koostissõnad osalised, näiteks ülaltoodud sõnade puhul. Osaline sulandsõna sisaldab üht koostissõna oma terves vormis, näiteks uudissõna "veebinar" sisaldab sõna "**veeb**" ja "sem**inar**" ning uudissõna "emotikon" sisaldab sõna "**emo**tsioon" ja lühendatud vormis sõna "**ikoon**".

Morfonoloogiliselt võib eristada kattuvaid ja mittekattuvaid sulandsõnu vastavalt sellele, kas koostissõna üks osa leidub ka teises koostissõnas (ning see ühisosa leidub ka sulandsõnas). See on tõsi näiteks "s**u**du" puhul, aga mitte "mupo" puhul.

Morfosemantiliselt võib eristada atributiivsulandeid, mille puhul üks sõna osa kirjeldab või täiendab teist – näiteks "mupo" on politsei, mis on munitsipaalne; ning koordinaatsulandeid, mille puhul on mõlemad sõnad võrdsed – näiteks "sudu" on samaaegselt suits ja udu.

Viited
------

1. ↑  Põhjala, Priit (9. veebruar 2018). "Sõnal sabast: Selmet". *Õpetajate Leht*. Vaadatud 17. jaanuaril 2024.
2. ↑  "Uued tehissõnad". *Eesti Keele Instituut*. 20. oktoober 2021. Vaadatud 17. jaanuaril 2024.
3. 1 2 3  Elisa Mattiello, "Blends." Chap. 4 (pp. 111–140) of *Extra-grammatical Morphology in English: Abbreviations, Blends, Reduplicatives, and Related Phenomena* (Berlin: De Gruyter Mouton, 2013; DOI:10.1515/9783110295399; ISBN 978-3-11-029539-9).

Välislingid
-----------

* Sulandsõnad Eesti Keele Instituudi veebilehel
**Berend von Rehbinder** (ka **Berndt von Rebinder**; 1671–1729) oli Rootsi sõjaväelane, ooberstleitnant ja vabahärra, kes osales Põhjasõjas.

Elulugu
-------

Berend von Rehbinder sündis 1671. aastal Soomes. Ta sündis Bernhard von Rehbinderi ja Elisabeth Muncki perre.

Nooruses liitus ta Åbo ja Björneborgi ratsaväerügemendiga, kus tõusis 1689. aastal kaprali ning 1690. aastal korneti auastmeni. 1700. aastal oli ta leitnant. Ta osales Narva ning järgnevatel aastatel ka Erastvere ja Hummuli lahingutes.

Rehbinder osales Adam Ludwig Lewenhaupti armee koosseisus Lesnaja lahingus. Ta osales ka Poltava lahingus, mille järel ta venelaste kätte vangi langes. Vangistuses viibis ta Tobolskis ning peale seda Solikamskis.

Rehbinder naasis vangistusest 1722. aastal. Kahe aasta pärast läks ta sõjaväest ooberstleitnandina erru ning suri 1729. aastal.

Isiklik elu
-----------

Berend von Rehbinder abiellus 1690. aastatel Sofie Ingeborg Pistolkorsiga. Abielust sündisid Berndt Otto, Gustav Reinhold, Hedvig Sofia ja Christina Elisabeth von Rehbinder.

Viited
------

1. 1 2 3  "Rehbinder No.77". Bernt Rehbinder. Vaadatud 11.11.2023.
2. 1 2 3  (*Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar*)

### Kasutatud kirjandus

* Lewenhaupt, A. *Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar*. 1920. Lk 536.
**Slavutõtš** (ukraina *Славутич*, vene Славутич *Slavutitš*) on linn Ukrainas. Kuulub halduslikult Kiievi oblastisse, kuid asub Tšernigivi oblastist ümbritsetuna 200 km Kiievist põhja pool Dnepri vasakkalda lähedal. Slavutõtš asutati 1986. aastal Tšornobõli katastroofi eest evakueeritud Prõpjati elanike jaoks. Linnaõigused sai Slavutõtš 1988. aastal.

Rohelusega ümbritsetud eramajad Tallinna kvartalis
Kokku ehitati linna kolmteist kvartalit, mis igaüks olid projekteeritud iga NSV Liidu territooriumi (liiduvabariigi) arhitekti poolt ning nimetatud nende maade pealinnade või regioonikeskuste — vastavalt Bakuu, Belgorodi, Vilniuse, Dobrinini, Jerevani, Kiievi, Leningradi, Moskva, Petseri, Riia, Tallinna, Tbilisi ja Tšernigivi järgi. Sellest johtuvalt on igal kvartalil oma arhitektuurne iseloom ja väljanägemine.

Linnas asuv Tallinna kvartal oli rajatud Eesti ehitajate ja arhitektide poolt; üheks neist oli arhitekt Tiiu Argus, kes osales ka linna planeerimisel. Tallinna kvartalis annavad tooni eramajad, mida ümbritsevad rohelus, puud ja aiamaad.

Kvartalis on muuhulgas restoran "Старий Таллінн" ("Vana Tallinn").

Linnast läheb raudtee läbi Valgevene ala endise tuumajaama juurde, mis asub 50 km linnast lääne pool.

#### Vaata ka

* Slavutõtši lahing

Viited
------

1. ↑  Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022
2. ↑

Välislingid
-----------

*
**Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu vanaraamatu keskus** on ühendus, mis koordineerib Baltika ja haruldaste raamatute kogude vanaraamatu keskusbaasil vanaraamatuga (ehk 15. sajandi kuni 19. sajandi I pooleni ilmunud trükistega) tegelevaid struktuuriüksusi, teadvustab rariteetset raamatut kui uurimisallikat ja säilitamisobjekti ning toetab humanitaarteaduslikke ja kultuuriloolisi uurimisvaldkondi.

TLÜ Akadeemilise Raamatukogu vanatrükiste kollektsiooni aluseks on 16. sajandil tekkinud ja reformatsiooniga seotud Oleviste kiriku raamatukogu. Ajaloolised kogud pärinevad enamuses 1842–1940 Tallinnas tegutsenud baltisaksa teadusseltsi, Eestimaa Kirjanduse Ühingu raamatukogust, mille vanimaks koostisosaks ongi Oleviste kiriku raamatukogu.

Trükiste ennistamine Akadeemilises Raamatukogus sai alguse 1989. aastal ning säilitustegevuse peasuundade hulka kuulub hoidlate hooldus ja trükiste restaureerimine.

Aastatel 2007–2018 oli Akadeemiline Raamatukogu esimese Eesti raamatukoguna Euroopa Teadusraamatukogude Konsortsiumi (Consortium of European Research Libraries – CERL) täisliige. CERL kogub, haldab ja levitab omaliikmetele informatsiooni Euroopa varajase trükitud raamatu ja käsikirjade kohta.
**Siegfried Ferdinand Talvik** (20. september 1878 Tartu – 16. september 1929 Tartu) oli eesti arst ja arstiteadlane. 

Lõpetas 1900. aastal eksternina Hugo Treffneri eragümnaasiumi ning asus Tartu Ülikooli arstiteadust õppima. Akadeemiliselt kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Lõpetas 1907. aastal ning 1921. aastal kaitses väitekirja "Die Lepra im Kreise Oesel".

Töötas 1904 – 1907 Tartu Ülikooli psühhiaatria kliinikus assistendina. Seejärel asus tööle Saaremaale Audaku leprosooriumi. 1909–1910 tegutses arstina Narvas ja 1910. aastast Pärnus.

Võttis arstina osa Esimesest maailmasõjast Serbia Punase Risti alluvuses. Vabadussõjas oli 2. ja 6. rügemendi arst ning organiseeris Eesti Punase Risti Pärnu osakonna, asutas ja juhtis Pärnus haigla haigetele ja haavatud sõduritele ning oli Pärnu maakonnaarst.

Aastast 1919 oli Tartu linnaarst ning ühtlasi Tartu Ülikooli Kohtuliku arstiteaduse instituudi juhataja ning dotsent, 1925. aastast korraline professor. 
Aastatel 1921–1929 ajakirjade Eesti Arst ja Tervis toimetaja. 

Siegfried Talvik suri 1929. aastal kopsupõletikku ning on maetud Tartusse Raadi kalmistule. 1938. aastal valmistas skulptor Ernst Jõesaar tema hauale monumendi.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli pianist Elfriede Talvik. Luuletaja Heiti Talvik oli Siegfried Talviku poeg.

Allikad
-------

* Ken Kalling, Anu-Cristine Tokko. Siegfried Talvik. Sule ja skalpelliga. Ilmamaa. 2015

Viited
------

1. ↑  Talvik, Siegfried (1920). "Die Lepra im Kreise Oesel : eine epidemiologische Untersuchung nebst historischer Einleitung : Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli arstiteaduskonnale esitatud ja avalikuks kaitsemiseks määratud väitekiri arstiteaduse doktori astme omandamiseks".
2. ↑  Prof. dr. Siegfried Talvik surnud. – Pärnu Postimees, 18.09.1929
3. ↑  Siegfried Ferdinand Talviku (1878–1929) haud
**Derrick Martell Rose** (sündinud 4. oktoobril 1988 Chicagos) on USA korvpallur, kes mängib 2023. aastast NBA klubis Memphis Grizzlies.

NBA karjäär
-----------

Derrick Rose'i valis 2008. aasta NBA *draft*'ist esimesena Chicago Bulls. Hooajal 2010/11 keskmiselt 25 punkti, 4,1 lauapalli ja 7,7 resultatiivset söötu kogunud Rose võitis 22-aastaselt ajaloo noorima mängijana NBA kõige väärtuslikuma mängija auhinna.

Kogu karjääri tõsiste vigastustega maadelnud Rose mängis aastatel 2008–2016 Bullsis, misjärel esindas lühikest aega New York Knicksi, Cleveland Cavaliersi ja Minnesota Timberwolvesi. 2019. aasta juulist Detroit Pistonsi rivistusse kuulunud Rose vahetati 2021. aasta veebruaris endisesse koduklubisse New York Knicksi. 2023/24 aasta hooajast mängib Rose Memphis Grizzlies ridades.

Saavutused
----------

* NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (2011)
* Kolm korda valitud NBA tähtede mängule (2010–2012)
* NBA sümboolne esiviisik (2011)
* NBA aasta uustulnuk (2009)

Rahvuskoondis
-------------

Rose võitis USA rahvuskoondise koosseisus 2010. ja 2014. aasta korvpalli maailmameistrivõistlustel kuldmedali.

Vaata ka
--------

NBA drafti esimeste valikute loend

Välislingid
-----------

* Derrick Rose – NBA.com
* Derrick Rose – Basketball-Reference.com
Moskva Suure Teatri balletitrupp 2011. aastal renoveeritud teatri avamise galaetendusel
Peterburi Maria teatri balletitrupp 2014. aastal kodulaval etendust andmas
Inglise Rahvusballeti peakorter asub Londonis Mulryani Tantsukeskuses. Kodulava asub London Coliseumis
Houstoni balletiteatri peakorter asub Houstonis Center for Dance'is
Kuningliku Balleti koduteater on Londoni kesklinnas Covent Gardenis asuv Royal Opera House
**Balletikollektiiv** (inglise keeles *ballet company*), ka **balletitrupp**, on tantsutrupi tüüp, mis esitab Euroopa traditsioonide kohaselt klassikalist balletti, uusklassikalist balletti ja/või nüüdisballetti. Balletitrupp võib tegutseda iseseisva majandusüksusena või suurema organisatsiooni, näiteks ooperi- või draamateatri institutsioonina.

Enamikus suuremates balletikollektiivides töötavad tantsijaid aasta läbi, välja arvatud Ameerika Ühendriikides, kus töölepingud sõlmitakse lühemaks perioodiks (tavaliselt kestusega 30 või 40 nädalat). 

Enamasti on balletikollektiivil oma koduteater, kus lavastatakse suurem osa oma repertuaarist, kuid paljud balletikollektiivid teevad ka pikemaid või lühemaid ringreise, andes külalisetendusi nii kodumaal kui ka võõrsil.

Paljudel balletikollektiividel on oma tantsukool (balletikool).

Maailma prestiižsemate balletikollektiivide hulka kuuluvad Pariisi Rahvusooperi Ballett, Moskva Suure Teatri balletitrupp (välismaal tuntud kui Bolshoi Ballet) ja Londonis tegutsev Kuninglik Ballett.

Balletikollektiive
------------------

* Ameerika Balletiteater
* Birminghami Kuninglik Ballett
* Flandria Ballett
* Hiina Rahvusballett
* Houstoni Ballett
* Inglise Rahvusballett
* Kiievi Rahvusballett
* Kuninglik Ballett
* La Scala balletitrupp
* Maria teatri balletitrupp
* New York City Ballet
* Pariisi Rahvusooperi Ballett
* Poola Rahvusballett
* Rootsi Kuninglik Ballett
* San Francisco Ballett
* Soome Rahvusballett
* Stuttgarti Ballett
* Suure Teatri balletitrupp
* Viini Riigiballett
* Washingtoni Rahvusballett

### Eestis

* Eesti Rahvusballett
* Vanemuise balletitrupp

Viited
------

1. ↑  "Il y en a trois meilleures compagnies du monde, sans doute Le Royal Ballet, sans doute Le Bolchoï et sans doute Le Ballet de l'Opéra de Paris", Philippe Noisette, journaliste, dans La Danse à tout prix, television documentary by Carlos Simoes, 2012, 129 min, broadcast on 26 December 2012 on France 2. **Ajakood 3:03**

Vaata ka
--------

* Ballett
* Ballettmeister
* Esitantsija
**Jaak Peetre** (29. juuli 1935 Tallinn – 1. aprill 2019 Lund) oli eesti päritolu Rootsi matemaatik.

Elulugu
-------

Jaak Peetre oli Arthur Peetre poeg.

Põgenes 1944 koos vanematega Rootsi. Lõpetas 1956 Lundi Ülikooli, *phil. lic.* (1958, Lundi Ülikool), Ph.D. (mat, 1959, samas). Oli 1956–1959 Lundi Ülikooli assistent, 1960–1963 dotsent, 1963–1988 professor, 1988–1992 Stockholmi Ülikooli külalisprof, 1993–1997 Lundi Ülikooli lektor, 1997–2000 abiprofessor ja alates 2000 emeriitprofessor. 1960–61 oli ka New Yorgi Ülikooli ja 1961–62 Marylandi Ülikooli külalisteadur, 1987 Stockholmi Ülikooli, 1988 ning 1994 Madridi Ülikooli külalisprofessor.

Teadustöö
---------

Uurimusi osatuletisega diferentsiaalvõrrandite, operaatorite interpolatsiooni, diferentsiaalgeomeetria, funktsionaalanalüüsi jmt alalt; pidanud ettekandeid üle 30 rahvusvahelisel erialakongressil ja -konverentsil, olnud mitmel puhul ise nende organiseerija. Rootsi Matemaatika Seltsi liige (1984–87 esimees), Ameerika Matemaatika Seltsi, Lundi Matemaatika Seltsi liige, Eesti Matemaatika Seltsi auliige. Temalt on ilmunud umbes 200 teadustrükist.

Tunnustus
---------

Jaak Peetre valiti 1984. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks.

Aastal 1994 valiti ta Eesti Matemaatika Seltsi auliikmeks. 

Aastal 1998 pälvis ta Uppsala Teadusseltsi Celsiuse medali.

Aastal 2001 sai ta Valgetähe III klassi teenetemärgi.

Ta oli valitud ka Lundi Kuningliku Füsiograafia Seltsi liikmeks.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑

Teoseid
-------

* A generalization of Courant's nodal domain theorem. // Math. Scand. (1957) 5
* Une caractérisation abstraite des opérateurs différentiels. // Math. Scand (1959) 7
* Mixed problems for higher order elliptic equations in two variables. I
* II. // Scuola Norm. Sup. Pisa (1961) 14
* (1963) 17
* On certain functionals arising in the theory of interpolation spaces. // J. Func. Anal. (1969) 4
* Interpolation and non-commutative integration (kaasautor G. Sparr). // Ann. Mat. Pura Appl. (1975) 104
* A new generalization of Hankel operators (the case of higher weights). // Math. Nachr. (1987) 132
* Three line theorems and Clifford analysis (kaasautor P. Sjölin). // Complex Variables (1992) 19
* Edgar Krahn 1894–1962. A centenary volume (kaasautor Ü. Lumiste). Amsterdam, 1994
* On the connection between real and complex interpolation of quasi-Banach spaces (kaasautorid F. Cobos, L. E. Persson). // Bull. Sci. Math. (1998) 122
* Singular values of trilinear forms (kaasautor B. Bernhardsson). // Experim. Math. (2001) 10

Kirjandus
---------

* Eesti entsüklopeedia 14, 364
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 91
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Video arusisalikust (Zootoca vivipara) Kõrvemaal 2020. aasta kevadel
**Arusisalik** (*Zootoca vivipara*) on sisaliklaste sugukonda kuuluv roomajaliik.

Varem (näiteks "Loomade elus") liigitati arusisalik perekonda sisalik (*Lacerta*) nagu teinegi Eestis elav sisalikuliik kivisisalik.

Arusisaliku levila hõlmab peaaegu kogu Euraasia metsavööndi Püreneedest ja Briti saartest läänes kuni Kolõma, Sahhalini ja Šantari saarteni idas. Põhjapiir kulgeb Obi suudmest alates lõunasse kuni 63°–65° laiuseni. Kõikjal Eestis on arusisalik tavaline liik.

Välimus
-------

Arusisaliku pikkus on (saba arvestamata) umbes 6,5 cm. Saba on kehast kuni 2 korda pikem. Keha on suhteliselt pikk ja kergelt lamendunud. Isastel on saba oma alusel veidi jämenenud .

Erinevalt enamikust sisaliklastest on arusisaliku emased isastest pisut suuremad.

Arusisalik on valdavalt pruun, harvem hallikas või oliivikarva. Kõht võib olla isasel tellispunane või oranž, emasel helehall, kollakas või rohekas. Esineb ka täiesti musti isendeid .

Elupaik
-------

Arusisalikud elavad niisketes paikades: soometsades, turbarabades, kinnikasvavatel raiesmikel, metsaservadel ja -sihtidel, istandustes, põõsastikku kasvanud oja- ja kraavikallastel ning muudes sellistes kohtades. Mägedes elab ta kuni 2500 meetri kõrgusel.

Raiesmikel ja metsaservadel elab ta kõige meelsamini kändude ja mahalangenud puude juures, põõsaste ääres ja puujuurte vahel. Ise nad urgusid ei uurista, kasutades looduslikke õõnsusi, näriliste urge ning paiku kändude ja langenud puude eralduva koore all. Metsatundras elab ta veega ümbritsetud väikestel mätastel ja mujal soos. Mägedes peitub ta kivide alla. Kohtades, kus üksikud puud on kõrge rohu sisse kasvanud, ronivad arusisalikud tihti kuni 2 meetri kõrgusele puu otsa. Seal nad otsivad putukaid ja soojendavad end. Õhtuti võib vahel ühel valgustatud puutüvel mitut arusisalikku näha.

Eluviis
-------

Arusisalik pildistatuna Kose vallas Harju maakonnas.
Arusisalik toitub putukatest, ämblikest, limustest ja ussidest, püüdes neid maapinnal, rohttaimedel ja puutüvedel.

Erinevalt teistest sisalikest on arusisalik tihti aktiivne jaheda pilvise ilmaga ega poe peitu isegi suviste hoovihmade ajal.

Ohu korral põgeneb arusisalik tihti vette. Sealjuures suudab ta mööda veekogu põhja joosta, vahel isegi kaevub mutta või veekogu põhjas lebavate lehtede alla.

Kaug-Põhjas läheb arusisalik talvituma juba augusti lõpul, levila keskosas septembri lõpus või novembris, seevastu Hispaanias Atlandi ookeani rannikul jäävad isendid kogu talve vältel aktiivseks.

Kevadel virguvad arusisalikud varakult, kui säilinud on veel lumelaike. See juhtub näiteks Ukrainas juba märtsi lõpul või aprilli alguses, Moskva kandis aprilli keskel, Peterburi kandis mai keskel või lõpus.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  "Loomade elu", 5. kd, lk 211–212.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Arusisalik** |

* Arusisalik andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Arusisalik õppematerjalis "Eesti selgroogsed"
Turunduses ja reklaamis nimetatakse sihtrühmaks inimeste rühma sihtturust, kellele on suunatud toode või toote turundussõnum (Kotler, 2000). Näiteks kui sihtturuks on südameprobleemidega mehed, kellele firma müüb dieediprogrammi, siis sihtrühmaks, kellele kommunikatsioon on suunatud, on abikaasad, kes hoolitsevad mehe ja lapse toitumisplaani eest.
Sihtrühmi võib eristada inimeste vanuse, soo, suhtestaatuse põhjal jne. Erinevate näitajate kombinatsioon on väga tüüpiline sihtrühma valimise viis, näiteks 20–30-aastased mehed on populaarne sihtrühm. Sobiva sihtturu valimine ning sihtrühma määramine on turunduse juhtimises turundusplaani üks olulisemaid tegevusi (Niewenhuizen et al. 2000).
Suurim viga, mis sihtrühma määrates tehakse, on see, kui üritatakse oma sõnum suunata kõigile. Selle tulemuseks võib olla see, et sõnum ei jõua mitte kellenigi.

Strateegiad sihtturuni jõudmiseks
---------------------------------

Turundajad on välja toonud neli põhilist strateegiat rahuldamaks sihtrühma: eristamata turundus ehk massturundus, eristatud turundus, keskendunud turundus ja mikro- ehk nišiturundus.

Massturundus on turu hõlmamise strateegia, kus firma otsustab ignoreerida turu segmendi erinevusi ja kogu turgu haaratakse sama pakkumisega. Selle turundamise tüübi eesmärgiks (või veenmismüügi) on pakkuda toodet võimalikult suurele publikule. Asja mõtteks on viia sõnum võimalikult suure arvu inimesteni. Traditsioonilised massturunduse vahendid on raadio, televisioon ja ajalehed, kuna need jõuavad paljude inimesteni.

Müügimeeskondade jaoks on üks võimalikke viise sihtrühmani jõudmiseks otseturundus. Seda tehakse nii, et ostetakse tarbijate andmebaase, mis on vastavalt soovitud näitajatele eristatud. Need andmebaasid tulevad tavaliselt koos tarbijate selliste kontaktandmetega nagu e-post, mobiiltelefoni number, lauatelefoni number jne. Otseturundusega tegeledes tuleb olla aga ettevaatlik. Kindlasti tuleks järele vaadata, millised on vastava riigi otseturundusega seotud seadused.

Sihtrühmi võib moodustada mitmesuguste rühmade põhjal, näiteks täiskasvanud, lapsed, teismelised, eelkooliealised, mehed ja naised.

Efektiivseks turundamiseks on vajalik tunda oma sihtturgu: nende harjumusi, mis neile meeldib ja mis neile ei meeldi. Sihtturud erinevad suuruselt, geograafiliselt, kuuluvuselt ja neile müüdud kaupadelt. Kuna turg varieerub ja kõigi eelistustega ei ole võimalik arvestada, on vaja teada täpselt, kellele turundatakse.

Et läbi ja lõhki tunda oma sihtturgu, tuleb teha turuanalüüs. Turuanalüüs on dokumenteeritud ülevaate turust. Seda kasutatakse valgustamaks äritegevust puudutavaid otsuseid, nagu inventuur, aastasissetulek, tööjõu suurendamine/vähendamine, asutuse laiendamine, suurema varustuse ostmine, edendustegevused, igapäeva tegevuste parendamine jne.
Florida kuberner Bob Graham ja Miki-Hiir vaatavad Disney stuudiote mudelit
Joonisfilm "Steamboat Willie" (1928)
**Miki-Hiir** (originaalnimega **Mickey Mouse**) on Ub Iwerksi (1901–1971) ja Walt Disney loodud koomiksi- ja multifilmitegelaskuju. 

Esimest korda ilmus ta ekraanile 15. mail 1928 multifilmis "Plane Crazy", kuid sai kuulsaks sama aasta 18. novembril esilinastunud multifilmiga "Steamboat Willie" ("Aurupaat Willie"). Kuigi "Plane Crazy" tuli ekraanile varem, loodi multifilm "Steamboat Willie" esimesena ja seetõttu loetakse Miki sünnipäevaks 18. novembrit 1928.

1. jaanuaril 2024 (avaliku omandi päev) läksid "Aurupaat Willie" filmist tuntud Miki-Hiir tegelaskuju autoriõigused avalikku omandisse. Tegelaskuju kaasaegsemad versioonid kuuluvad siiski endiselt Disney ettevõttele.

Viited
------

1. ↑  "Disney jääb ilma Miki Hiire autoriõigusest" ERR, 28. detsember 2023

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Miki-Hiir** |

* Jaan Ruus: "Miki-Hiir lõhkus Nõukogude Liitu" Eesti Ekspress, 20. november 2008
* "Kinolinale jõuab sadistlik Miki Hiir" ERR, 3. jaanuar 2024
**Hans Heinrich Falck** (4. aprill (vkj)/ 15. aprill 1791 Järvajõe, Ambla kihelkond – 7. november (vkj)/ 19. november 1874) oli Toomgildi oldermann.

Elulugu
-------

Ta sündis Ambla kihelkonnas mölder Niklas Falcki ja tema eestlannast abikaasa Gertrude Koppelsohni pojana. Perekonnapärimuse järgi on ta Linköpingi piiskopi Erik Falcki järglane. 

Kaks aastat õppis ta Tallinna Pühavaimu kiriku koolis. Juba 12-aastaselt alustas ta mööblitisleri õpilasena ameti õppimist. Väidetavalt olevat ta omandanud möldri, sepa, tisleri, kübarsepa, klaverimeistri ja -häälestaja ning ka kaupmehe elukutse; ta ka pidanud neist iga ametit lühemat aega.

1812. aastal Vene-Prantsuse sõja ajal oli ta Venemaa sõjaväe varustaja ning teenis sellega kena varanduse. Pärast sõda rajas ta Tallinna oma tislerikoja, kuid tugeva konkurentsi tõttu spetsialiseerus peagi klaverite ja teiste muusikariistade tootmisele. 1818. aastal alustanud väikesest klaverikojast sai peagi suur vabrik.

1828. aastal omandas ta maatüki Toompea eeslinnas, praeguse Luise tänava piirkonnas. Ta laiendas pidevalt seda maatükki, ostes kokku naaber- ja muid lähiümbruse krunte. Hiljem rajati tema sinna, Wismari ja Adamsoni tänava vahele, avalik park (Falgi park).

1830. aastal valiti ta Toompea lossifoogtikohtu vanemaks, 1848. aastal Toomgildi oldermanniks ja Toompea maksuvalitsuse esimeheks. 

1850. aastal müüs ta oma klaverivabriku maha.

Tallinna linna arendamine
-------------------------

Falgi tee
Kaarli kirik (2007)
Falckil oli teeneid ka Tallinna linnatänavate rajamisel ja korrastamisel. 1849. aastal viibis Tallinnas Venemaa keiser Nikolai I koos perekonnaga ning nad soovisid külastada Alexander von Benckendorffi Keila-Joa mõisa. Tee sinna viis mööda Paldiski maanteed, mis oli tol ajal halvas korras, mudane ja isegi linna piires kohati sõidukõlbmatu. Linnavalitsus ei osanud midagi ette võtta, kuid Falck lasi kümne päevaga Paldiski maanteelt ära vedada palju muda ja mulda ning tee siledaks rullida.

Vaade Vabaduse platsilt Kaarli puiesteele, 1930/1940
1856–1857 rajati tema initsiatiivil ja suuresti ka tema raha eest Toompea ja Paldiski maantee vahele ühendustee, mida tuntakse Falgi teena. Samal ajal korrastati ja ääristati puudega Toompuiestee ning rajati Suur-Falgi tänav ehk Kaarli puiestee.

Tema eestvõttel rajati Tallinna uus eesti kogudus – Kaarli kogudus. Falcki raha eest valmis ka väike puust Kaarli hädakirik. Hilisem uhke Kaarli kirik rajati samuti Falcki antud maatükile. Algul ehitati kirikut tema ehitusmaterjalidest, mis olid pärit samas paiknenud linnakindlustiste lammutamisest.

Ta on toetanud ka mitme andeka noore eestlase õpinguid. Tuntuim neist oli keisrite ihuarst Philipp Karell.

Kirjandus
---------

* Tema eluloo avaldas poeg Paul Theodor Falck:
	+ *Ein baltischer Bürger von altem Schrot und Korn*. Nach hinterlassenen Aufzeichnungen Hans Heinrich Falcks mitgeteilt von Paul Th. Falck. Riga, Verlag von Jonck & Poliewsky, 1914
* Valdeko Vende. "Ununenud Tallinn". 1990
* Andres Pulver. "Hans Falck oli Tallinna esimene eestlane". Virumaa Teataja nr 49, 11. märts 2008. Lk 7
Tallinna Kergejõustikuhalli välimus enne 2022 - 2023.a renoveerimistöid
**Tallinna Kergejõustikuhall** *(endise nimega Tallinna Spordihall)* on mitmeotstarbeline spordihall Tallinna kesklinnas aadressil Herne 30. 

Hall avati esmakordselt 11. veebruaril 1996 ning see oli toona Baltimaade moodsaim kergejõustikurajatis.

Alates 2022. aasta juulist kuni 2023. aasta lõpuni toimus hallis põhjalik renoveerimine ning see taasavati 2024. aastal nimega Tallinna Kergejõustikuhall. Renoveerimine maksis üle 14 miljoni euro ning hoone sai lisaks uuele välisilmele ka täiendust ruumides.

Hallis saab korraldada võistlusi nii judos, karates, vehklemises, laskmises, sõudeergomeetritel, tõstmises, maadluses ning loomulikult ka kergejõustikus. Lisaks treeningvõimalustele areenil ning jõusaalis on hallis ka modernsed pesemisvõimalused, sealhulgas saun.

Viited
------

1. ↑  Tallinna entsüklopeedia. II köide N-Ü. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004, lk 176.
2. ↑  "Tallinna Kergejõustikuhall | Tallinn". *www.tallinn.ee*. Vaadatud 8. jaanuaril 2024.
3. ↑  ERR (15. oktoober 2023). "Uuendatud Tallinna Spordihall hakkab võõrustama väga erinevate alade võistlusi". *ERR*. Vaadatud 8. jaanuaril 2024.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Tallinna spordihall Eesti spordiregistris