Lõuna-Tirooli kaart
**Bolzano – Alto Adige provints** (Bozen-Südtirol) ehk **Lõuna-Tirool** on provints Põhja-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas. Piirneb põhjas Austriaga. Provintsi keskus on Bolzano linn.

Seni Austria-Ungarile kuulunud lubati Itaaliale 1915. aastal Londoni paktiga ehk rahulepinguga, et Itaalia asuks I maailmasõjas Antandi poolele. 1918. aasta novembris Itaalia kuningriik selle ala okupeeris. Provints moodustati 1926. aastal ja liideti *Venezia Tridentina* maakonnaga.

21. oktoobril 1939 sõlmisid Hitler ja Mussolini Lõuna-Tirooli küsimuse lepingu (*Option in Südtirol/Opzioni in Alto Adige*), millega anti piirkonna saksakeelsetele elanikele kuni aasta lõpuni valikuvõimalus, kas nad kolivad Saksamaale või jäävad Itaaliasse ja italiseeritakse, kaotades vähemuste õigused. Ligi 85–90% otsustas kolida Saksamaale, neid kutsuti *Optanten*, jääda otsustanuid kutsuti *Dableiber*. 1943. aastaks olid ligi 75 000 optanti Lõuna-Tiroolist lahkunud, kellest 50 000 tulid pärast sõda tagasi.

1943. aastal pärast Cassibile vaherahu, mis sisuliselt tähendas Itaalia kapituleerumist Saksamaa-vastasele koalitsioonile, okupeeris ala Saksamaa ja kuni sõja lõpuni 1945. aastal jäi ala *de facto* Saksamaa koosseisu. 5. septembril 1946 sõlmisid Itaalia peaminister Alcide de Gasperi ja Austria välisminister Karl Gruber lepingu, millega jäi provints Itaalia koosseisu, uues Trentino-Alto Adige maakonnas ja sai autonoomia. *Dableiberid* võisid kasutada endisi saksa nimesid. Optandid pidid end ja oma lapsed registreerima ja sünnitunnistuse abil tõestama nende õigust Itaalia kodakondsusele. 

Kuna aga Trentino-Alto Adige maakond oli endiselt itaallaste enamusega ning Bolzano provintsi saabus palju teisi itaalia keelt kõnelevaid immigrante, jäi rahulolematus Itaalia võimuga endiselt kestma ning kohalik poliitik Sepp Kerschbaumer lõi Lõuna-Tirooli Vabastuskomitee (BAS, *Befreiungsausschuss Südtirol*), mis pani 1950.-1960. aastatel toime terrorirünnakuid. Seepeale sõlmisid 1971. aastal Itaalia ja Austria uue lepingu, millega sai provints veelgi suurema autonoomia ja Austria kohustus Lõuna-Tirooli siseasjadesse mitte sekkuma. Autonoomia vähendas pingeid ning terrorirünnakud lõppesid. 

1972. aastast on Bolzano provintsil autonoomia. 1998. aastast kuulub euroregiooni Tirool-Lõuna-Tirool-Trentino.

Provintsi rahvaarv oli 2015. aasta 31. detsembril 520 891. Ligi 2/3 elanikest räägib emakeelena saksa keelt.

Haldusjaotus
------------

Lõuna-Tirooli kaart ringkondadega
Bolzano autonoomne provints jaguneb 8 ringkonnaks:

1. Bozen (Bolzano)
2. Burggrafenamt (Burgraviato)
3. Pustertal (Val Pusteria)
4. Überetsch-Unterland (Oltradige-Bassa Atesina)
5. Eisacktal (Valle Isarco)
6. Salten-Schlern (Salto-Sciliar)
7. Vinschgau (Val Venosta)
8. Wipptal (Alta Valle Isarco)

ja need 116 vallaks (*comune*, *Gemeinde*).

1. Ahrntal
2. Aldein
3. Algund
4. Andrian
5. Altrei
6. Auer
7. Badia
8. Barbian
9. Bolzano
10. Bronzolo
11. Brenner
12. Brixen
13. Bruneck
14. Burgstall
15. Corvara
16. Deutschnofen
17. Eppan an der Weinstraße
18. Feldthurns
19. Franzensfeste
20. Freienfeld
21. Gais
22. Gargazon
23. Glurns
24. Graun im Vinschgau
25. Gsies
26. Hafling
27. Innichen
28. Jenesien
29. Kaltern an der Weinstraße
30. Karneid
31. Kastelbell-Tschars
32. Kastelruth
33. Kiens
34. Klausen
35. Kuens
36. Kurtatsch an der Weinstraße
37. Kurtinig an der Weinstraße
38. La Val
39. Latsch
40. Lajen
41. Laives
42. Lana
43. Laas
44. Laurein
45. Lüsen
46. Mals
47. Mareo
48. Margreid an der Weinstraße
49. Marling
50. Martell
51. Meran
52. Mölten
53. Montan
54. Moso in Passiria
55. Mühlbach
56. Mühlwald
57. Nals
58. Naturns
59. Natz-Schabs
60. Neumarkt
61. Niederdorf
62. Olang
63. Partschins
64. Percha
65. Pfalzen
66. Pfitsch
67. Plaus
68. Prad am Stilfserjoch
69. Prags
70. Prettau
71. Proveis
72. Ratschings
73. Rasen-Antholz
74. Ritten
75. Riffian
76. Rodeneck
77. Salurn
78. San Martin de Tor
79. Sand in Taufers
80. Santa Cristina Gherdëina
81. St. Leonhard in Passeier
82. St. Lorenzen
83. St. Martin in Passeier
84. St. Pankraz
85. Sarntal
86. Schenna
87. Schlanders
88. Schluderns
89. Schnals
90. Sëlva
91. Sexten
92. Sterzing
93. Stilfs
94. Terenten
95. Terlan
96. Tramin an der Weinstraße
97. Tisens
98. Tiers
99. Tirol
100. Toblach
101. Truden im Naturpark
102. Tscherms
103. Tubre
104. Ulten
105. Unsere Liebe Frau im Walde-St. Felix
106. Urtijëi
107. Vadena
108. Vahrn
109. Vintl
110. Völs am Schlern
111. Vöran
112. Villanders
113. Villnöß
114. Waidbruck
115. Welsberg-Taisten
116. Welschnofen

Suurima elanike arvuga vallad
-----------------------------

Lõuna-Tirooli keelerühmad.Lõuna-Tirooli keelerühmad.

Kõige enam elanikke elab (seisuga 31.07.2011):

| Nr | Vald | Rahvaarv (in) | Pindala (km²) | Tihedus (in/km²) | Kõrgusmerepinnast |  Itaallasi% |  Sakslasi% |  Ladiine% |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Bolzano | 104 483 | 52,34 | 1996 | 262 | 73,80 | 25,52 | 0,68 |
| 2 | Meran | 38 693 | 26,33 | 1469 | 325 | 49,06 | 50,47 | 0,47 |
| 3 | Brixen | 20 747 | 84,86 | 244 | 560 | 25,84 | 72,82 | 1,34 |
| 4 | Laives | 17 278 | 24,25 | 712 | 258 | 71,50 | 27,99 | 0,51 |
| 5 | Bruneck | 15 609 | 45,06 | 346 | 838 | 15,24 | 82,47 | 2,29 |
| 6 | Eppan an der Weinstraße | 14 307 | 59,7 | 240 | 416 | 13,29 | 86,23 | 0,48 |
| 7 | Lana | 11 265 | 36,08 | 312 | 310 | 7,90 | 91,84 | 0,26 |
| 8 | Kaltern an der Weinstraße | 7 684 | 47,95 | 160 | 425 | 7,03 | 92,61 | 0,36 |
| 9 | Ritten | 7646 | 111,48 | 69 | 1000 | 4,55 | 95,20 | 0,25 |
| 10 | Sarntal | 6903 | 302,49 | 23 | 900 | 1,82 | 98,07 | 0,10 |

* BolzanoBolzano
* MeranMeran
* BrixenBrixen
* LaivesLaives
* BruneckBruneck
* Salurn: HaderburgSalurn: Haderburg
* LanaLana
* Kaltern an der WeinstraßeKaltern an der Weinstraße
* RittenRitten

Viited
------

1. ↑  "Popolazione residente al 31 maggio 2019". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2019. Vaadatud 27. oktoobril 2019.
2. ↑  "Statistiche demografiche ISTAT". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2016. Vaadatud 17. märtsil 2013.

Välislingid
-----------

 Bolzano provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Bolzano provintsi koduleht (saksa, itaalia, ladiini ja inglise keeles)