recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Müüriku mõis** (saksa keeles *Marienhof*) oli Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas asunud poolmõis.

Müüriku mõisahoone paikneb Väike-Maarja – Simuna tee ääres umbes kilomeetri kaugusel Väike-Maarjast Simuna poole. (koordinaadid 59° 7′ 47″ N, 26° 15′ 55″ E)

Mõisa alad eraldati Väike-Maarja pastoraadist, Vao mõisast ja Kaarma mõisast 1808. aastal.

Müüriku mõis rajati 1817. aastal Tallinnast pärit kaupmehe P. J. "Papachen" Hoffmanni poolt, kes avas siin kaupluse. Konkurentsi puudumise tõttu osutus äri edukaks.

Mõisahooned
-----------

Mõisahoone ehitati ühekorruselise pika puumajana, mis on säilinud tänapäevani. Mõisahoone kõrvale ehitas Hoffmann väikese maja ametnikele. Aastal 1891 müüs "Papachen" mõisa oma pojale Georg Hoffmannile. Georg Hoffmann müüs Müüriku mõisa omakorda eestlasele Jaan Allikule, kes oli rikastunud kõrtsipidamisega. 

Hoones, mis paiknes ametnikemajast tagapool (ei ole säilinud), avati 1902. aastal Väike-Maarja tütarlastekool. Hiljem avati ametnikemajas Väike-Maarja esimene nelja voodikohaga haigla, kus arstideks olid Hoffmannid. Tänapäeval on nii mõisa peahoone kui ka ametnikemaja kasutusel korterelamutena.

Väike-Maarja kirik
Väike-Maarja kihelkond

**Kirik**: Väike-Maarja  

**Mõisad**: Araski mõis | Ebavere mõis | Ilmandu mõis | Kaarma mõis | Karunga mõis | Kiltsi mõis | Kivistiku mõis | Koonu mõis | Kullenga mõis | Kärsa mõis | Lammasküla mõis | Müüriku mõis | Nõmme mõis | Pandivere mõis | Porkuni mõis | Põdrangu mõis | Raeküla mõis | Sootaguse mõis | Triigi mõis | Uhe mõis | Uniküla mõis | Uuemõisa mõis | Vao mõis | Visila mõis | Vorsti mõis | Väike-Maarja kirikumõis | Äntu mõis | Ärina mõis
**Žeimelis** on alev Leedus Pakruojise rajoonis, Žeimelise valla halduskeskus. Alev asub Bērstele jõe kaldal.

Alevis on keskkool ja raamatukogu, lisaks annab haridust põllumajanduskool. Žeimelises on Žemgale muuseum. Vaatamisväärsusteks on veel Žeimelise kõrtsid, 7 ohvrikivi, aastal 1786 ehitatud gooti stiilis luteri kirik ja aastal 1826 ehitatud katoliku kirik.

Ajalugu
-------

Sealset mõisa on esimest korda mainitud aastal 1500, alevit aga aastal 1542. Aastal 1540 ehitati sinna esimene luteri kirik. XVIII sajandi lõpus – XIX sajandi alguses valmisid Žeimelise kõrtsid. Nõukogude ajal oli Žeimelis kohaliku kolhoosi keskasula.

Galerii
-------

* ŽeimelisŽeimelis
* Žeimelise luteri kirikŽeimelise luteri kirik
* Žeimelise katoliku kirikŽeimelise katoliku kirik
* ŽeimelisŽeimelis
* Bērstele jõgi alevi juuresBērstele jõgi alevi juures

Tuntud elanikke
---------------

* Gotthard Friedrich Stender – Läti kirjanik
* Theodor von Grotthuss – Saksa-Leedu keemik ja füüsik
* Ignas Gaška – Leedu kommunistlik poliitik
* Zvi Yehuda Kook – juudi rabi
* Gediminas Pranckūnas – leedu näitleja
* Vitalija Tuomaitė – leedu korvpallur

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Žeimelis** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
**Müügikorraldus** ehk **müügijuhtimine** on ärikorralduse valdkond, mis keskendub müügitehnikate praktilisele rakendamisele ja ettevõtete müügitehingute juhtimisele. Müügikorralduse olulised momendid on müügi planeerimine ja müügiaruande koostamine, olulist rolli omab ka müügijuht, kes juhib müügiosakonda või muud müügiga seotud valdkonda.

Müügijuhtimine on oluline ärikorralduse valdkond, kuna toodete ja teenuste müügist saadav netokäive ja kasum juhivad edasist äritegevust. Need on ka peamised äritegevuse eesmärgid ja tulemuslikkuse näitajad. 

Müügijuhi ülesandeks on uute klientide leidmine ja püsiklientidega heade suhete hoidmine. Müügijuhi tööst oleneb väga palju ettevõtte edukus.

Müügi planeerimine
------------------

Müügi planeerimine koosneb strateegiast, kasumipõhiste müügi eesmärkide seadmisest, kvootidest, müügi prognoosimisest, nõudlushaldusest ja müügikava täitmisest.

### Müügiplaan

Müügiplaan on strateegiline dokument, milles on välja toodud äritegevuse eesmärgid, ressursid ja müügitegevus. Müügiplaanis kirjeldatakse ka täpsemalt, kuidas kavatsetakse oma eesmärke saavutada toodete ja teenuste tegelikul müümisel. 

Üldiselt järgib müügiplaan turundusplaani, strateegilist plaani ja äriplaani.

Müügiaruanne
------------

Müügiaruanne sisaldab müügipersonali peamisi tulemusnäitajaid. 

Peamised tulemusnäitajad näitavad, kas müügiprotsess saavutab tulemusi tõhusalt või mitte ning kas see kulgeb müügiplaneeringuga kooskõlas. See peaks võimaldama müügijuhtidel ennetada probleeme ning leida nende tekkimisel lahendused kiiresti ja õigel ajal. Müügiaruande kaudu saab ka müügijuhi ülemus infot selle kohta, kuidas töötaja oma tööga hakkama saab ning kas ta suudab probleeme ennetada. 

Müügiaruanded tehakse ka ettevõtte juhtkonna jaoks: kui teiste osakondade tasude plaan sõltub lõpptulemusest, siis on oluline anda ülevaade müügiosakonna tööst ka teistele osakondadele. 

Müügiaruanded on vajalikud investoritele, partneritele ja valitsusele. Müügiaruanded on vajalikud selleks, et müügikorralduse süsteemil oleks täiustatud aruandlusvõime eri huvirühmade vajaduste rahuldamiseks.

Viited
------

1. ↑  "Strategic Planning." NC Office of State Personnel, n.d. Web. 10 Jul 2011. .
2. ↑  Spiro, Rosann L. Gregory A. Rich, and William J. Stanton. Management of a Sales Force. 12. New York, NY: McGraw-Hill/Irwin, 2008. 49-51. Print.
Codman House, Lincolnile nime pannud 18. sajandi juristi Chambers Russelli kodumaja
**Lincoln** on linn USA-s Massachusettsi osariigis Middlesexi maakonnas. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 6362 elanikku, sealhulgas Hanscomi õhujõubaasi asukad, kes elavad linna piires. Linna pindala on 39 km2.

Eurooplastest sisserändajad rajasid Lincolni 1654. aastal osana Concordi linnast. 1754. aastal eraldus see Concordist. Linnale pani nime Bostoni jurist Chambers Russell oma kodulinna järgi, milleks oli Lincoln Inglismaal. Teadaolevalt on Massachusettsi Lincoln arvukaist samanimelistest USA asulatest ainus, mis on saanud nime Inglismaa Lincolni järgi; New Hampshire'i Lincoln sai nime Inglise aadliku, 9. krahv Lincolni järgi ning ülejäänud kas USA presidendi Abraham Lincolni või USA iseseisvussõja aegse kindralmajori Benjamin Lincolni järgi.

Lincolnist on pärit Nobeli auhinna laureaat Dudley R. Herschbach. Linnast pärinevad ka ansambli They Might Be Giants kaks asutajaliiget John Linnell ja John Flansburgh, kes panid oma 1988. aastal ilmunud plaadile nimeks "Lincoln".
**Elle Lapp** (10. märts 1946 Viljandi – 7. detsember 2019) oli eesti korvpallur ja treener.

Huvi spordi vastu tekkis tal õppides Viljandi 3. 7-klassilises koolis. 1961–1965 õppis ta Räpina aiandustehnikumis. Korvpalli hakkas mängima Räpinas August Soku treeningulaagris, misjärel asus harjutama Edgar Naaritsa juhendamisel.

1965–1983 kuulus ta keskmängijana Eesti NSV naiste koondisse ja Tartu Riikliku Ülikooli esindusnaiskonda. Lapp on tulnud 18 korda Eesti NSV meistriks (1966–1969, 1972–1983, 1987–1988), 11 korda karika- ja viis korda suvespartakiaadi võitjaks. Lapp on korduvalt pälvinud parima mängija ja vabaviskaja või resultatiivseima mängija eriauhinna ning olnud naiskonna kapten.

Veteranide maailmamängudel võitis ta aastatel 1989 ja 2004 kuldmedali ning 1995. aastal pronksmedali. 

1981–1990 töötas ta TRÜ esindusnaiskonna treenerina. 1994–1995 juhendas ta Siegeni linna naiskonda Saksamaal. 1991–2000 oli ta Tartu korvpallikooli ja 2000–2008 korvpalliklubi Taba 89 treener.

Tunnustus
---------

* 1967 NSV Liidu meistersportlane
* 1983 Kalevi auliige

Viited
------

1. ↑  "Suri Eesti läbi aegade üks edukaimaid naiskorvpallureid Elle Lapp". *Eesti Rahvusringhääling*. Vaadatud 7.12.2019.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. detsember 2019. Vaadatud 7. detsembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "Elle Lapp - in memoriam". Vaadatud 7.12.2019.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Haud Viljandi vanal kalmistul
**Skole** (ukraina Сколе, poola Skole) on linn Ukrainas Lvivi oblastis, Strõi rajoonis. Skole asub Opiri jõe vasakul kaldal, Strõist umbes 35 km edelas ja Lvivist ligikaudu 95 km lõunaedelas.

Skolet on ürikutes esimest korda mainitud 1397. aastal, mil asula sai Magdeburgi linnaõigused, kuid asula oli olemas juba 11. sajandi alguses. 1660. aastal rajati Skole kõrvale krahv 
Aleksander Janusz Zasławskile kuuluv alev Aleksandria. Kuid Aleksandria nimi ei jäänud kasutusele ja kohalikud elanikud kutsusid linna jätkuvalt Skoleks. 18. sajandi algul saabus piirkonda hulgaliselt saksa käsitöölisi. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. Raudteeühenduse sai Skole 1885. aastal. 30. märtsil 1888 hävis tulekahjus peaaegu kolmandik linnast. 1919–1939 oli linn Poola koosseisus. Punaarmee hõivas Skole 19. septembril 1939 ja mõni aeg hiljem inkorporeeriti linn Ukraina NSV osana Nõukogude Liitu. Saksa väed vallutasid Skole 26. juunil 1941. Punaarmee vallutas linna tagasi 9. augustil 1944.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Skole elanikest ukrainlasi 97,30%, venelasi 1,80%, valgevenelasi 0,28% ja poolakaid 0,26%.

Viited
------

1. ↑  История города Сколе Сколе
2. ↑  Національний склад міст Datatowel.in.ua
**Ellen Hansen** (kuni 1931. aastani **Ellen Kont**; 18. juuli 1910 Tallinn – 27. september 2012 Tallinn) oli eesti tekstiilikunstnik.

Elukäik
-------

Ellen Hansen lõpetas 1931. aastal Riigi Kunsttööstuskooli tikandi- ja pitsitöö erialal ning oli 1948. aastal esimene Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi lõpetaja tekstiili erialal.

Aastatel 1949–1964 töötas ta Tallinna Kunstitoodete Kombinaadis dekoratiivkudumise- ja tekstiiliateljee kunstilise juhina ning seejärel oli vabakutseline kunstnik.

Looming
-------

Ellen Hansen on loonud seina- ja kattevaipu, dekoratiivkangaid, lavaeesriideid, tekstiiliansambleid avalikku ruumi. 1957. aastal loodud vaip "Rahvuslikud nukud" pälvis kunstitoodete kombinaadi kollektsioonis Brüsseli maailmanäitusel kuldmedali. 1960. aastatel lõi ta suurepäraseid rüiutehnikas vaipu, kus domineeris motiivistiku jõuline abstraktne stiliseering, maaliline ja julge värvikäsitlus. 1970.–1980. aastatel muutus kujundi- ja värvikeel vaoshoitumaks ja peenemaks. 

Tuntumad avalikku ruumi valminud tööd on Estonia kontserdisaali lavaeesriie (1962) ja Vanemuise teatri lavaeesriie (1967).

Alates 1949. aastast kuulus ta Eesti Kunstnike Liitu, oli ka Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Tekstiilikunstnike Liidu auliige. 1964. aastal anti talle Eesti NSV teenelise kunstniku aunimetus.

Näitused
--------

Ellen Hanseni loometeed iseloomustavad arvukad esinemised tarbekunstinäitustel Eestis ja välismaal, samuti isikunäitused Eesti Kunstimuuseumis (1962), Moskva KF näitusesaalis (1963), Tartu Kunstimuuseumis (1964), Läti Ajaloomuuseumis Riias (1964), Tallinna Linnagaleriis (1996), Chaplini keskuses Pärnus (1998), Eesti Tarbekunstimuuseumis (1999), Eesti Rahva Muuseumi Näitusemajas ja Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis (2007-2008, 2010), Estonia Talveaias (2005 ja 2008).

Tunnustus
---------

* 1958 – kuldmedal Brüsseli maailmanäituselt
* 1960 – suur hõbemedal NSV Liidu rahvamajanduse saavutuste näituselt Moskvas
* 1961 – I järgu diplom Moskvast
* 1964 – Kultuuriministeeriumi aastapreemia
* 1964 – Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1996 – Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäitus Tallinna Linnagaleriis ja pikaajaline loominguline tegevus)
* 2011 – TriikRaud

Isiklikku
---------

Metalli- ja puitehistöökunstnik Albert Hansen oli Ellen Hanseni abikaasa. Arhitekt Tiit Hansen on nende poeg. Tekstiilikunstnik Aet Ollisaar on tema tütretütar.

Viited
------

1. ↑  Sigrid Huik, Maasike Maasik, Aet Ollisaar, Tiina Puhkan "Eesti tekstiilikunst 1915–2015" Eesti Tekstiilikunstnike Liit, 2015. ISBN 9789949385751

Allikad
-------

* EKABL, lk 99

Välislingid
-----------

* Tekstiilikunstnik Ellen Hansen sai 100-aastaseks err.ee, 18. juuli 2010
* Peegeldused Ellen Hanseni ja Aet Ollisaare tekstiilid, 4.05.–2.06.2011, Pärnu Uue Kunsti Muuseum
* Tekstiilikunstnik Ellen Hansen pälvis elutööpreemia ERR, 4. mai 2011
* Suri tekstiilikunstnik Ellen Hansen
**Jaan Maior** (24. mai 1899 Vana-Roosa vald – 14. detsember 1999 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta on õppinud Krabi valla algkoolis, Rõuge kihelkonnakoolis; pärast kihelkonnakooli asus ta õppima Võrru evakueeritud Polangeni gümnaasiumis, kuid kui see kool omakorda Venemaale evakueeriti, asus ta õppima Võru Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Sealsed õpingud katkestas Vabadussõda. Vabadussõjast võttis ta osa 3. jalaväepolgu staabikirjutajana. Ühe semestri õppis ta Tallinna Tehnikumi arhitektuuri osakonnas ja ühtlasi Ella Hirschi muusikakoolis, seetõttu lõpetas ta Võrus gümnaasiumiõpingud alles aastal 1922. Aastatel 1922–1928 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas; samaaegselt õppis ta aastatel 1922–1924 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Prooviaastal oli ta Torma Maarja koguduses (Aleksander Kuusiku juures) ja Rõuge Maarja koguduses (Valter Viksi juures). Ordineeriti 17. märtsil 1929 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1929–1930 Avinurme koguduse õpetaja. Aastatel 1930–1949 oli ta Hargla koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastast 1946 Valga Peetri-Luke kogudust ja aastast 1947 Roosa Jakobi kogudust ning oli aastatel 1945–1949 Valga praostkonna praosti kohusetäitja. 

Aastatel 1949–1950 oli ta Rakvere Pauluse koguduse õpetaja, aastatel 1950–1953 täitis ta Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja kohuseid. Aastatel 1953–1974 oli ta Otepää Maarja koguduse õpetaja, lisaks hooldas ta aastatel 1966–1969 Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse kogudust; samuti oli ta aastatel 1954–1974 Valga praostkonna abipraost. 
Samuti aitas teda tema abikaasa Linda (1905–1994), kelle EELK peapiiskop Alfred Tooming 14. novembril 1968 teise naisena Eestis ordineeris vaimulikuks. 1. novembril 1974 jäi Jaan Maior emerituuri.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa Linda Maior oli teine naine Eestis, keda EELK peapiiskop ordineeris vaimulikuks, nende tütar Ave Kumpas on muusikapedagoog. Tema abikaasa vend Arnold Kais (1911–1963) oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 233

Välislingid
-----------

* 
* Pühakirja ja viiulimänguga rahvast teeninud
**Tööstuslik kompuutertomograaf** (KT) on seade, mis loob röntgenikiirguse abil skaneeritud objektist kolmemõõtmelise kujutise. Tööstusliku KT skaneerimist kasutatakse paljudes tööstusharudes detailide sisemiseks kontrolliks. Tööstusliku KT-skaneerimise peamised kasutusvõimalused on vigade avastamine, metroloogia, montaaži analüüs ja pöördtehnoloogilised rakendused.

Skannerite tüübid
-----------------

CT Scanner BeamlineJoon kiire skaneerimine
Joonkiire skaneerimine on traditsiooniline tööstusliku KT skaneerimise protsess. Tekitatakse röntgenikiired, mis kollimeeritakse üheks jooneks. Seejärel transleeritakse röntgenikiired üle skaneeritava objekti ja detektor kogub andmed kokku. Andmed rekonstrueeritakse ja luuakse 3D- (ruumiline) pildiesitlus. 

Koonuskiire skaneerimisel asetatakse skaneeritav osa pöörlevale lauale. Kui objekt pöörleb, tekitab röntgenikiirte koonus suure hulga 2D-pilte, mis salvestatakse detektori kaudu. Seejärel töödeldakse 2D-pilte, et saada 3D- (ruumiline) pildiesitlus.

CT Scanner BeamlineKoonuskiire skaneerimine

Ajalugu
-------

Tööstuslik KT-skaneerimise tehnoloogia võeti kasutusele 1972. aastal, kui Godfrey Hounsfield leiutas KT-skanneri meditsiiniliseks otstarbeks. Leiutisega pälvis ta Nobeli auhinna meditsiinis, mida jagas koos Allan McLeod Cormackiga. Lisaks visuaalsele kontrollile, mida kasutatakse peamiselt meditsiini valdkonnas (meditsiiniline KT-skaneerimine), on mitmed KT-skaneerimise edusammud võimaldanud selle kasutamist metroloogia tööstuse valdkonnas.

Analüüsi- ja kontrollmeetodid
-----------------------------

Kontrollmeetodid ja -tehnikad hõlmavad

* objekti ja CAD-i võrdlust
* objekti ja objekti võrdlust
* kokkupaneku ja defektide analüüsi
* tühimiku analüüsi
* seina paksuse analüüsi
* CAD-andmete genereerimist
* CAD-andmeid saab kasutada pöördprojekteerimise, geomeetrilise mõõtmise ja tolerantsianalüüsi ning tootmise osa heakskiitmisel

* FossiilFossiil
* Tühimikud kolvisTühimikud kolvis
* Objekti ja CADi võrdlusObjekti ja CADi võrdlus

Viited
------

1. 1 2  Ehrenpreis, P. Oidermaa, J. J (20.11.2017). "Uue kompuutertomograafiga saab piiluda mistahes materjali sisemusse". *novaator.err.ee*. Vaadatud 11.06.2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  Flisch, A. et al. Industrial Computer Tomography in Reverse Engineering Applications. DGZfP-Proceedings BB 67-CD Paper 8, Computerized Tomography for Industrial Applications and Image Processing in Radiology, March 15–17, 1999, Berlin, Germany.
3. ↑  Woods, Susan. "3-D CT inspection offers a full view of microparts"
4. 1 2  Hofmann, J. Flisch, A. Obrist, A. Adaptive CT scanning-mesh based optimisation methods for industrial X-ray computer tomography applications. NDT&E International (37), 2004, pp. 271–278.
5. ↑  Noel, Julien. "Advantages of CT in 3D Scanning of Industrial Parts.
Joachim Blichfeld 2020. aastal San Jose Barracuda meeskonnas
**Joachim Blichfeld** (sündinud 17. juulil 1998 Frederikshavnis) on Taani jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliigaklubis Växjö Lakers ründajana paremäärel.

Aastatel 2014–2016 mängis ta Rootsi klubi Malmö Redhawksi noortevõistkonnas. Seejärel siirdus ta Põhja-Ameerikasse, mängides kolm hooaega noorteliiga Western Hockey League'i (WHL) klubis Portland Winterhawks. Hooajal 2018/19 oli ta WHL-is resultatiivseim mängija (53+61). Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja parimale mängijale antava Four Broncos Memorial Trophy.

2016. aastal valis San Jose Sharks ta NHL-i *draft* '​is 210. valikuna. 2017. aasta detsembris sõlmis ta Sharksiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2019/20 asus ta mängima Sharksi tütarklubis San Jose Barracuda. Debüüthooajal sai ta AHL-is kirja 16 väravat ja 16 väravasöötu ning valiti 2020. aastal AHL-i tähtede mängule. NHL-is debüteeris ta 12. detsembril 2019 mängus New York Rangersi vastu. Pärast seda pääses ta sel hooajal Sharksi meeskonnas NHL-is väljakule veel kahes mängus.

Hooaja 2020/21 esimeses pooles mängis ta laenul Taani kõrgliigaklubis Frederikshavni White Hawks. Seejärel naasis ta Põhja-Ameerikasse. Hooajal 2020/21 pääses ta Sharksi meeskonnas NHL-is väljakule viies mängus ning lõi 24. aprillil 2021 mängus Minnesota Wildi vastu oma esimese värava NHL-is. Hooajal 2021/22 tegi Blichfeld Barracudas mängides oma resultatiivseima hooaja AHL-is (24+21).

2022. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Växjö Lakersiga.

Taani jäähokikoondise koosseisus osales Blichfeld 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta lõi viis väravat.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 14.5.2022)
2. ↑  "Welcome Joachim Blichfeld" (rootsi). Växjö Lakers. 8. juuni 2022. Vaadatud 8. juunil 2022.

Välislingid
-----------

* Joachim Blichfeld NHL.com lehel
* Joachim Blichfeld hockeydb.com lehel
*Mitte segi ajada lähedalasuva Mäekalda-Liivoja paljandiga*

---

**Mäekalda paljand** on paljand Tallinnas Lasnamäe linnaosas paekaldas, Laagna tee ääres. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina ja see on Lasnamäe lademe laiendatud stratotüübiks.

Kokku paljandub seal ligi 20 meetrit erinevaid kihte. Paljandi ülemised pool meetrit moodustavad Uhaku lademe Kõrgekalda kihistu savikad lainjad lubjakivid, selle all on 8,45 meetrit Lasnamäe lademe lubjakive. Nende all on 46 cm Aseri lademe rauda sisaldavate ooididega lubjakivi. Veel allpool on 95 cm Loobu kihistu glaukoniitlubjakivi. Selle all on 40 cm Pakri kihistu liiva sisaldavat lubjakivi, veel allpool 2,5 meetrit Volhovi lademe glaukoniitlubjakivi. Selle all on Billingeni lademe dolomiidistunud lubjakivi. Sellele järgneb Leetse kihistuu glaukoniitliivakivi. Allpool on 25 cm Varangu kihistu savikat argilliiti. Paljandi alumise osa moodustab Türisalu kihistu argilliit.

Viited
------

1. 1 2  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Eesti stratotüüpsed paljandid

Välislingid
-----------

* Mäekalda paljand keskkonnaportaalis
**Jaan Mikkel** (sündinud 13. novembril 1937 Tartus) on eesti teatritegelane.

Haridus
-------

Jaan Mikkel õppis Tartu Linna 2. Mittetäielikus Keskkoolis, Tartu 1. Keskkoolis, Tartu 2. Keskkoolis ja 1966–1968 Tartu Kaugõppe Keskkoolis.

Ta on läbinud 6-päevase koolituse Moskva Riiklikus Teatrikunsti Instituudis (GITIS) ning olnud 1989. aastal 35 päeva stažöör Stockholmi Linnateatris.

Töökäik
-------

Jaan Mikkel alates 1958. aastast köitetöölisena Tartu trükikojas Pioneer, seejärel kuni 1968. aastani Hans Heidemanni nimelises trükikojas. 1968–1973 oli ta Vanemuise peaadministraator, 1973–1980 Draamateatri lavastusala juhataja, 1980–2005 Estonia lavastusala juhataja ja tehniline direktor.

Mikkel oli 1974–1997 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis lavatehnika ja -tehnoloogia ning -ohutustehnika õpetaja ning pidanud 2009 ja 2010 loenguid lavatehnilistele töötajatele lavatehnikast ja tehnoloogiast, teatriehituse ajaloost ja ohutustehnikast.

Jaan Mikkel kuulub alates 1972. aastast Eesti Teatriliitu (varem Eesti NSV Teatriühing).

Kirjutisi
---------

* Raamat "Vaade lava tagant", Eesti Teatriliit, 2007
* Raamat "Lavast ja lavatehnikast", Eesti Teatriliit, 2012

### Artikleid

* "Õppereis Rootsi" – *Reede*, 20. oktoober 1989
* "Lavatehnikud Bostonis" – *Sirp*, 24. mai 1991
* "Rahvusooper Estonia Teatris" – *Sirp*, 28. august 1998

Tunnustus
---------

* 1997 Kaarel Saha preemia
* 2004 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2006 Eesti Teatriliidu lavastust ettevalmistava töötaja auhind

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4474
"**Tapa alligaator ja põgene**" (ingl. *Kill the Alligator and Run*) on joonissarja "Simpsonid" 11. hooaja 19. jagu, mis jõudis eetrisse 30. aprillil 2000.

Sündmustik
----------

Homer teeb isiksuse testi, mille tulemustes oli kirjas, et tal on elada jäänud ainult 3 aastat. Ta läheb hulluks ja külastab psühhiaatrit. Psühhiaater soovitab tal pikale puhkusele minna. Simpsonite perekond läheb Floridasse reisile. Kui nad kohale jõuavad, avastavad nad, et parasjagu on kevadise koolivaheaja pidustused. Marge tahab, et Homer jääks hotellituppa, kuid Homer põgeneb ja läheb Kid Rocki kontserdile.

Kui pidu läbi saab üürib Homer hõljuki ja läheb sellega soo peale sõitma. Ta ajab kogemata alla ja tapab linna kuulsaima elaniku alligaator Captain Jacki. Ehkki Homer on ainus süüdlane, leitakse, et kogu perekond on süüdi. Nad põgenevad restorani ja seejärel lähedalasuvasse haagisesse, kuid šerif leiab nad ja Simpsonid pannakse sunnitööle. Ühel õhtul töötades leiavad nad Captain Jacki, kes polegi surnud, vaid oli ainult minestanud. Kuigi Simpsonid on süütud, ei tohi nad enam Floridasse tagasi tulla. Järgmisele reisile plaanivad nad Põhja-Dakotasse minna.

Välislingid
-----------

* Tapa alligaator ja põgene andmekogus IMDb (inglise)
**Tööstusomandi** kaitse objektideks on patendid, kasulikud mudelid, tööstusnäidised (tööstusdisainlahendused), kaubamärgid, teenindusmärgid, firmanimetused või kohanimede päritolule viitavad tähised ning kõlvatu konkurentsi tõkestamine.

Tööstusomandit mõistetakse kõige laiemas tähenduses ja seda laiendatakse mitte ainult tööstusele ja kaubandusele, vaid ka põllumajandustootmisele ja maapõuevarade kaevandamisele ning kõigile toodetele – nii toodetavatele kui ka looduslikele, näiteks: veinid, teravili, tubakatooted, puuviljad, kariloomad, mineraalid, mineraalveed, õlu, lilled, jahu.

Iga liidu liikmesriigi kodanikud kasutavad liidu teistes riikides tööstusomandi kaitse suhtes eesõigusi, mida antakse seadustega oma riigi kodanikele käesoleval ajal või tulevikus ja seda kõigil juhtudel, olenemata õigustest, mis on spetsiaalselt ette nähtud käesoleva konventsiooniga. Nende õigusi kaitstakse samuti nagu antud riigi kodanike õigusi ja nad kasutavad neidsamu seaduslikke kaitsevahendeid igasuguse nende õiguste rikkumise vastu tingimusel, et nad peavad kinni samadest tingimustest ja formaalsustest, mis on ette kirjutatud oma riigi kodanikele.

Tööstusomandile kaitse saamist ei tohi teha sõltuvaks sellest, kas liidu liikmesriigi kodanikel on elukoht või ettevõte selles riigis, kus taotletakse kaitset. Liitu mittekuuluvate riikide kodanikud, kes omavad liidu ühe liikmesriigi territooriumil elukohta või tõelisi ja tegutsevaid tööstus- või kaubandusettevõtteid, võrdsustatakse liidu liikmesriikide kodanikega.

Vaata ka
--------

* Patendiamet
* Eesti Patendiraamatukogu
* patent
* kollektiivkaubamärk
* garantiimärk
* prioriteet
* patendivolinik

Allikad
-------

* Tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon. Vastu võetud 20. märtsil 1883, uuesti läbi vaadatud Brüsselis 14. detsembril 1900, Washingtonis 2. juunil 1911,

Haagis 6. novembril 1925, Londonis 2. juunil 1934, Lissabonis 31. oktoobril 1958 ja Stockholmis 14. juulil 1967 ning parandatud 28. septembril 1979.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2018 | jäähoki |

**Damien Riat** (sündinud 26. veebruaril 1997 Genfis) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib ääreründajana Šveitsi kõrgliigaklubis Lausanne HC.

Aastatel 2012–2014 mängis Riat Kanadas Saskatchewani provintsi noorteliigas. Hooajal 2014/15 mängis Riat Rootsi klubis Malmö Redhawks ning sai kirja ka kolm mängu klubi põhimeeskonnas Rootsi esiliigas.

Aastatel 2015–2018 mängis Riat Šveitsi kõrgliigaklubis Genève-Servette HC ja 2018–2020 samasse liigasse kuuluvas EHC Bielis.

2020. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Washington Capitals, kes oli ta 2016. aasta NHL-i *draft* '​is valinud 117. valikuna. Hooaja 2020/21 esimeses pooles mängis Riat laenul Genève-Servette'is. Hooaja teise pooles suundus ta Põhja-Ameerikasse, kuid sai seal mänguaega vaid American Hockey League'is (AHL) Capitalsi tütarklubis Hershey Bears.

2021. aasta augustis läks Riat Capitalsist laenule Lausanne'i, kellega sõlmis aasta hiljem kaheaastase lepingu.

2018. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Riat Šveitsi jäähokikoondisega hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  "The Washington Capitals sign Damien Riat to a two-year contract". swisshockeynews.ch. 5. märts 2020. Vaadatud 5. märtsil 2020.
2. ↑  "Damien Riat extends with LHC" (prantsuse). Lausanne HC. 22. aprill 2022. Vaadatud 22. aprillil 2022.

Välislingid
-----------

* Damien Riat hockeydb.com lehel
Dan Anderssoni skulptuur Göteborgis.
Dan Andersson
**Daniel Andersson** (**Dan Andersson**; 6. aprill 1888 Skattlösberg – 16. september 1920 Stockholm) oli rootsi kirjanik ja luuletaja. Kirjutas ka Black Jimi nime all.

Dan Andersson kasvas üles Skattlösbergi külas Grangärde kihelkonnas (Ludvika vallas) Dalarna maakonnas, kus ta vanemad Adolf Andersson ja Augusta Scherp töötasid algkooli õpetajatena. Küla asus niinimetatud soome metsades Lõuna-Dalarnas, kuhu soome talupojad olid kolinud ja teinud endale alepõllundustalud. Dan Anderssoni isa põlvnes neist soome asunikest. Ta ema oli päritolult valloon (paljud valloonid kolisid 16. ja 17. sajandil Belgiast Rootsi, et töötada rauatööstustes). 

Nagu paljud teised sellest majaosast, sai Dan Andersson esimesel poolel oma elust lihttööliseks. Oli raske raha saada. Perekond saatis 1902. aastal Dani USA-sse lootuses, et seal on parem. Dan kirjutas aga oma isale, et seal ei olnud suuremad võimalused kui Rootsis ja see järel palus Adolf oma pojal tagasi Skattlösbergi tulla.

1914–1915. aastani õppis Dan Andersson Brunnsviki rahvaülikoolis. Sellest ajast hakkas ta töötama kirjanikuna. Ta kirjutas luulet ja laule, muuseas oma kodukandist. Neid loetakse ja lauldakse veel, peaaegu sajand hiljem, rootsi kodudes. 

Aastatel 1917–1918 töötas Dan Andersson sotsiaaldemokraatlikus ajakirjas Ny Tid (Uus Aeg) Göteborgis ja ta tõlkis ka Rudyard Kiplingi ja Charles Baudelaire'i tekste rootsi keelde.

Dan Andersson suri õnnetuses Hellmani hotellis Stockholmis 16. septembril 1920. Ta oli ainult 32 aastat vana. Tuba oli pihustatud tsüaniidhappega lutikate vastu ja pärast korralikult tuulutamata. Dan Andersson jäi magama ega ärganud enam. Ta leiti surnuna kell 3 pärast lõunat.

Looming
-------

* Kolarhistorier (1914)
* Kolvaktarens visor (1915)
* Det kallas vidskepelse (1916)
* Svarta ballader (1917)
* Omkring tiggarn från Luossa (tonsatt av Gunde Johansson)
* En spelmans jordafärd
* De tre hemlösa (1918)
* David Ramms arv (1919)
* Chi-mo-ka-ma. Berättelser från norra Amerika (1920)

Tuntud luulet Dan Anderssonilt 

* Helgdagskväll i timmerkojan
* Julvisa i Finnmarken
* Omkring tiggarn från Luossa
* Till min syster
* Till kärleken
**Aivar Pintsaar** (sündinud 22. aprillil 1960 Tartus) on eesti arstiteadlane ja ortopeed.

Elulugu
-------

Aivar Pintsaar on teenistuja poeg.

Lõpetas 1978 Tartu 7. Keskkooli ja 1986 TÜ arstiteaduskonna. Täiendas end Soome, Rootsi, Belgia, Saksamaa, Šveitsi ja Austria traumakliinikutes. Oli 1986–1987 Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla intern, 1988–1990 TÜ traumatoloogia, ortopeedia ja välikirurgia kateedri kliiniline ordinaator, 1990–1992 samas assistent, 1992–2000 traumatoloogia ja ortopeedia kliiniku assistent, aastast 2000 Tartu Ülikooli Kliinikumi traumatoloogia ja ortopeedia kliiniku direktor.

Teadustöö
---------

Uurinud hüppeliigese ebastabiilsust, põlveliigese artroskoopiaga seonduvat, operatsioonijärgset lihas- ja käimisfunktsiooni taastumist. Saanud patendi hüppeliigese fiksaatorile. Eesti Traumatoloogide-Ortopeedide Seltsi (1992), Euroopa Sporditraumatoloogia, Põlvekirurgia ja Artroskoopia Seltsi (1994), Skeletihaiguste Seltside Rahvusvahelise Föderatsiooni (1995) liige, Eesti AO ALUMNI esimees. Üle 50 teadustrükise, 1 patent.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Postural corrections after standardised pertubations of single limb stance: effect of training and orthotic devices in patients with ankle instability (kaasautorid J. Brunhildsen, H. Tropp). // Br. J. Sports Medicine 30 (1996) 2
* Changes in functional characteristics and myosin heavy chain composition in m. vastus medialis before and after arthroscopy for knee injury (kaasautor). // Knee Surg, Sports Traumatol, Arthrosc. 7 (1999) 2
* Isokinetic torque deficit of the knee extensor muscles after arthroscopic partial meniscectomy (kaasautor). // Knee Surg. Sports Traumatol. Arthrosc. 8 (2000) 5
* Recovery of knee extensor muscle contractile properties after arthroscopic partial meniscectomy (kaasautor). // J. Sport Rehabilitation 10 (2001) 4.

Kirjandus
---------

* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 131
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200. Trt, 2004, 340, 342.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Damián Suárez 2022. aastal Uruguay koondises
**Damián Nicolás Suárez Suárez** (sündinud 27. aprillil 1988 Montevideos) on Uruguay jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Getafe ja Uruguay jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Defensor Sporting. Uruguay kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2007/08.

2011. aasta juunis sõlmis ta lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Sporting Gijón, kus mängis ühe hooaja. Aastatel 2012–2015 mängis ta kolm hooaega (neist kaks viimast hooaega Hispaania kõrgliigas) Elches.

Alates hooajast 2015/16 on Suárez mänginud Getafes. 2022. aasta aprillis sai Suárez enim mänge Hispaania kõrgliigas pidanud Getafe mängijaks.

Aastatel 2005–2007 mängis Suárez Uruguay noortekoondistes. Uruguay rahvuskoondises tegi ta debüüdi alles 27. jaanuaril 2022 MM-i valikmängus Paraguay vastu. 34-aastaselt sai ta Uruguay koondises vanimaks debüteerinud väljakumängijaks. Enne seda kuulus see rekord Andrés Scottile, kes debüteeris Uruguay koondises 2006. aastal 30-aastaselt.

Viited
------

1. ↑  Navacerrada, Juancar (20. aprill 2022). "El Getafe vence fuera de casa un año después". *Marca* (hispaania). Vaadatud 23. aprillil 2022.
2. ↑  "Damián Suárez se transformó en el jugador de campo en debutar con más edad en Uruguay". *El País* (hispaania). 27. jaanuar 2022. Vaadatud 28. jaanuaril 2022.
**Aivar Teppo** (6. august 1958 Elva – 25. juuli 2017 Vedu) oli eesti lõõtspillimängija. 

Aivar Teppo mängis ka kannelt, akordionit ja karmoškat, kuid kontsertidel ja pidudel astus ta üles enamasti pillimeister August Teppo lõõtsade eeskujul valmistatud lõunaeesti ehk Teppo lõõtsadel. Esimesed pillilood õppis ta isalt ja vanaisalt, hiljem omandas ta palju ühelt Eesti tuntumalt lõõtspillimehelt Karl Kikaselt, kelle mantlipärijaks Aivarit võibki pidada. Lõõtsakuninga tiitli pälvis ta August Teppo nimelisel lõõtsamängijate võistlusel Võrus.

Salvestisi Aivar Teppo pillimänguga leidub paarikümnel CD-l, neist peaaegu pooled on tema sooloplaadid. Sooloplaatidena on tal ilmunud näiteks "Mälestuseks vanameistritele ja pillimeestele", "Kodulood", "Rõõmuvalss", "Tuuleveski polka" ja "Teppo lõõtsad". 2002. aastal ilmunud CD-l "Lõõtsakuningad" on tema kaaslaseks Juhan Uppin. Aivar Teppo lõõtsamängu on salvestatud ka ERR arhiivi.

Ta maeti 30. juulil 2017 Tartu Rahumäe kalmistule. 8. augustil 2020 avati Arbi järve spordihoonepoolsel küljel Aivar Teppo mälestuspink.

Isiklikku
---------

August Teppo oli Aivar Teppo hõimlane. Ka Aivar Teppo isa Martin Teppo oli rahvamuusik.

Tunnustus
---------

* 1995 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia lõõtspillimängu traditsioonide edendamise eest

Viited
------

1. 1 2 3  Hanson, Raimu (2017). "Suri lõõtsakuningas Aivar Teppo". *Tartu Postimees*. Vaadatud 9.01.2023.
2. 1 2 3  "Lahkus lõõtsakuningas Aivar Teppo". *Muusika*. 30.08.2017. Vaadatud 9.01.2023.
3. ↑  "Lõõtspilliitund. Mängib ja räägib Aivar Teppo". *ERR arhiiv*. 1987. Vaadatud 9.01.2023.
4. ↑  "Aivar Teppo mälestuspink". 2020. Vaadatud 9.01.2023.

Välislingid
-----------

* Raimu Hanson, Suri lõõtsakuningas Aivar Teppo, Tartu Postimees, 26. juuli 2017
Marlon Dumas 2009. aastal
**Marlon Dumas** (täisnimega **Marlon Gerardo Dumas Menjivar**; sündinud 22. augustil 1975 Hondurases) on Hondurase päritolu Eesti arvutiteadlane, Tartu Ülikooli tarkvaratehnika professor. 

1993–1996 õppis Dumas Pariisi Ülikoolis informaatikat (bakalaureusekraad), 1996–2000 Grenoble'i Ülikoolis informaatikat (magistri- ja doktorikraad). 

Varem on ta töötanud Queenslandi tehnikaülikoolis Austraalias lektori, dotsendi ja tarkvaratehnoloogia professorina. 2007. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis. Tartus juhib Dumas rahvusvahelist tarkvaratehnika magistriõppekava. 

Dumas on avaldanud ligi 150 teaduslikku publikatsiooni, neid on kokku tsiteeritud enam kui 10 000 korda. Ta on juhendanud 28 magistri- ja 24 doktoriväitekirja, 2022. aasta kevade seisuga on tema juhendada veel 11 doktoriväitekirja. Ta on paljude IT-konverentside programmikomitee liige. 

Marlon Dumas on üks tsiteeritumaid teadlasi Eestis, tema juhtida on ka Tartu Ülikoolis tarkvaratehnika magistriõppe ingliskeelne õppekava.

Tunnustus
---------

* 2004 Queenslandi uurimisstipendium (*Queensland "Smart State" Research Fellow*)
* 2006 parima tarkvaraalase uurimistöö auhind
* 2010 rahvusvahelise äriprotsesside korralduse konverentsi teaduspreemia.
* 2014 Tartu Ülikooli aumärk
* 2021 Tartu Ülikooli medal

Isiklikku
---------

Marlon Dumas on abielus eestlanna Inga Saarega, neil on tütar Maia (sündinud 2009).

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Hondurasest pärit Eesti teadlane" Universitas Tartuensis, 14.05.2012
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.
3. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 6.12.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Marlon Dumas** |

* Marlon Dumas Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* "Hondurasest pärit Eesti teadlane" Universitas Tartuensis, 14.05.2012
* "Marlon Dumas: unustage promomine, õppige aluseid!" Arvutimaailm, 9/10
* Marlon Dumas and computer science  YouTube
Suur puhasruum satelliidiga
**Puhasruum** on tootmises ja teaduslikus uurimistöös kasutatav keskkond, kus on madal saasteainete tase. Saasteained võivad olla tolm, õhuga levivad mikroobid, aerosooliosakesed ja keemilised aurud. Täpsemalt on puhasruumis kindel saastetase, mida mõõdetakse osakeste arvuga kuupmeetri kohta. Tavaline linnaõhk sisaldab kuupmeetri kohta 35 000 000 osakest, mis on suuremad kui 0,5 µm. See vastab ISO 9 puhasruumi standardile. ISO 1 puhasruumis ei tohi olla ühtegi nii suurt osakest ja kuupmeetri kohta võib seal olla ainult 12 osakest, mis on väiksema diameetriga kui 0,3 µm.

Ülevaade
--------

Puhasruumid võivad olla väga suured. Terved tuhandeid ruutmeetreid katvad tootmisrajatised võivad olla puhasruumid. Selliseid puhasruume kasutatakse pooljuhtide tootmises, biotehnoloogias, meditsiinis ja teistel õhusaaste suhtes tundlikel aladel. Puhasruumi siseneb õhk läbi filtri, mis püüab kinni kogu õhusaaste. Ruumis olevat õhku filtreeritakse pidevalt uuesti, et eemaldada ruumis tekkinud saasteained.

Tavaline puhasruumi varustus
Töötajad sisenevad ja väljuvad läbi õhuluku (mis mõnikord hõlmab suruõhuga pesemist) ja kannavad kaitsevahendeid, näiteks kapuutsi, näomaski, kindaid ja saapaid.

Puhasruumis kasutatavad seadmed on kavandatud tekitama võimalikult vähe õhusaastet. Kasutatakse ainult spetsiaalseid moppe ja ämbreid. Puhasruumi mööbel tekitab minimaalselt osakesi ja peab olema lihtsalt puhastatav.

Tihti ei kasutata seal looduslikust kiust materjale nagu paber, pliiats ja tekstiilid, vaid asendatakse need spetsiaalsete materjalidega. Puhasruumid ei ole steriilsed, kontrollitakse ainult õhus levivaid osakesi. Selleks kasutatakse osakeste loendureid.

Osa puhasruume hoitakse positiivse rõhu all. See tagab, et lekete korral hakkab õhk kambrist väljuma, seega filtreerimata õhk sisse ei pääse.

Viited
------

1. ↑  AMF. "Puhasruum" (PDF). Vaadatud 25. märtsil 2013.
2. ↑  In NASA’s Sterile Areas, Plenty of Robust Bacteria New York Times, 9. October 2007

Välislingid
-----------

* Eesti Standardikeskus: EVS-EN ISO 14644-1:2000. Töökeskkonna õhu kvaliteet. Puhasruumid ja nendega ühendatud kontrollitavad keskkonnad. Osa 1: Õhu puhtuse liigitus
* Medkoe – Puhtad ruumid
**Damdin Tsogtbaatar** (mongoli Дамдин Цогтбаатар; sündinud 14. jaanuaril 1970 Ulaanbaataris) on Mongoolia poliitik.

1994. aastal lõpetas ta Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi poliitikateaduste alal *cum laude*. 1998. aastal omandas ta Australian National Universitys magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal. 1994–1998 töötas ta Mongoolia Välisministeeriumi Aasia ja Aafrika osakonnas atašeena. 1998–2000 oli ta Mongoolia Välisministeeriumi välissuhete ja koostööosakonna atašee. 2000–2002 oli ta Mongoolia Välisministeeriumi mitmepoolse koostöö osakonna juhataja. 2002–2008 oli ta Mongoolia presidendi välisnõunik. 2008–2011 töötas ta Mongoolia Välisministeeriumi riigisekretärina. 2011–2012 oli ta Mongoolia peaministri nõunik. Aastatel 2012–2014 tegutses ta erasektoris. 2014–2015 oli ta Mongoolia ehituse ja linnaarengu minister. 2015–2016 töötas ta nõunikuna eraettevõtetes. Alates 2016. aastast on ta Suure Rahvahuraali liige.

Alates 4. oktoobrist 2017 kuni 7. juulini 2020 oli Damdin Tsogtbaatar Mongoolia välisminister.

Viited
------

1. ↑  Damdin Tsogtbaatar, MP. Minister for Foreign Affairs of Mongolia Ministry of Foreign Affairs of Mongolia
2. ↑  October 2017 rulers.org
3. ↑  July 2020 rulers.org
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2018 | jäähoki |

**Dean Kukan** (sündinud 8. juulil 1993 Volketswilis) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions.

Ta alustas ZSC Lionsis ka klubikarjääri, debüteerides Šveitsi kõrgliigas hooajal 2010/11.

2011. aastal liitus ta Rootsi kõrgliigaklubiga Luleå HF. Luleå põhikoosseisus mängis ta aastatel 2013–2015. 2015. aastal võitis ta Luleåga Jäähoki Meistrite Liiga.

2015. aasta juunis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Columbus Blue Jackets. Aastatel 2015–2018 sai Kukan enam mänguaega American Hockey League'is (AHL) Blue Jacketsi tütarklubis Cleveland/Lake Erie Monsters. 2016. aastal võitis ta Monstersiga Calder Cup'i. 2018. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul. NHL-is debüteeris ta 26. märtsil 2016 mängus Nashville Predatorsi vastu. Blue Jacketsi meeskonnas hakkas ta enam mänguaega saama hooajal 2018/19.

2022. aasta juunis naasis Kukan ZSC Lionsi, kellega sõlmis viieaastase lepingu.

2018. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Kukan Šveitsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  "Blue Jackets sign defensemen Blake Siebenaler and Dean Kukan to entry-level contracts". nhl.com. 1.6.2015. Vaadatud 14.5.2022
2. ↑  "Simon Hrubec and Dean Kukan join ZSC Lions" (saksa). ZSC Lions. 1. juuni 2022. Vaadatud 1. juunil 2022.

Välislingid
-----------

* Dean Kukan NHL.com lehel
* Dean Kukan hockeydb.com lehel
**Neil Leslie Diamond** (sündinud 24. jaanuaril 1941 Brooklynis, New Yorgis) on juudi päritolu USA laulja ja laulukirjutaja.

Lauljakarjääri alustas ta 1960. aastatel. Suurema läbimurde saavutas ta 1966. aastal, mil ilmus tema debüütalbum "The Feel of Neil Diamond". Tema tuntumate laulude hulka kuuluvad muuhulgas "Cherry, Cherry" (1966), "Girl, You'll Be a Woman Soon" (1967), "Kentucky Woman" (1967), "Sweet Caroline" (1969), "Cracklin' Rosie" (1970), "I Am... I Said" (1971), "Song Sung Blue" (1972), "Longfellow Serenade" (1974), "You Don't Bring Me Flowers" (koos Barbara Streistandiga; 1978) ja "Love on the Rocks" (1980). USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 on ta esikohale jõudnud lauludega "Cracklin' Rosie", "Song Sung Blue" ja "You Don't Bring Me Flowers". Ta on paljude oma laulude autor, lisaks on ta kirjutanud laule ka teiste artistidele, teiste seas The Monkeesile.

Diamond on kokku välja andnud 35 stuudioalbumit. Tema plaate on maailmas müüdud üle 100 miljoni.

1973. aastal lõi ta muusika filmile "Jonathan Livingston Seagull", pälvides selle eest Kuldgloobuse. 1980. aastal pälvis Diamond pearolli muusikafilmis "The Jazz Singer" (1980).

1984. aastal võeti ta laulukirjutajate kuulsuste halli Songwriters Hall of Fame'i ja 2011. aastal Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. 2011. aastal pälvis ta Kennedy keskuse elutööauhinna ja 2018. aastal Grammy elutööauhinna.

Välislingid
-----------

*
**Juhan Aul** (aastani 1931 **Juhan Klein**; 15. oktoober 1897 Are vald – 29. august 1994 Tartu) oli eesti antropoloog, zooloog ja eugeenik. 

19. märtsil 1938 kaitses ta oma doktoriväitekirja "Lääne-Eesti maakondade eestlaste antroplooogilisi tunnuseid ja tõuline kuuluvus".

Ta tegeles varakult teaduskirjanduse tõlkimisega, näiteks koos Juhan Karuga (1897–1923) tõlkis ta eesti keelde tähtsa Eduard Strasburgeri botaanikaõpiku ("Botaanika õpperaamat", ilmus 1926). 

Tegeles eestlaste kehaparameetrite mõõtmisega, rajas füüsilise antropoloogia uurimisrühma. 1982. aastal ilmus uurimus "Eesti kooliõpilaste antropoloogia". Koos Kalju Paaveri ja Harry Lingiga kirjutas raamatu "Eesti NSV imetajad" (Tallinn, 1957).

Juhan Aul töötas Tartu Ülikooli õppejõuna kuni 1970. aastateni.

Pere
----

Juhan Auli teine naine oli Marie Helene Aul, õpetaja ja Eesti Asutava Kogu liige. Neljas abikaasa oli bioloogiaõppejõud Salme Aul.

Tunnustus
---------

Tema järgi on nimetatud habesääsklane *Dasyhelea (Pseudoculiculicoides) auli* (Remm, 1962).

Artikleid
---------

* Aaria tõugu pole olemas. Vaba Maa, 6. veebruar 1934, nr. 30, lk. 4.
* Eesti sõduri kasvust ja raskusest. – Sõdur, 12. mai 1938, nr 18–19, lk 459–466.

Õpikuid
-------

* Juhan Aul. Inimese anatoomia: õpik bioloogidele. Tallinn, 1962 ja 1976.
* Juhan Aul, Harri Ling. Selgroogsete zooloogia: õpik kõrgematele koolidele. Tallinn, 1962 ja 1969.
* Juhan Aul. Zooloogia võõrsõnade leksikon. Tallinn, 1978

Välislingid
-----------

* Juhan Aul Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Neitsikoobas peegeldusega Ahja jõe veel
Neitsikoobas. 2019. aasta suvi
Väikese Taevaskoja **Neitsikoobas** on looduslik pühapaik Ahja jõe ääres Taevaskoja külas Põlvamaal Põlva vallas, kihelkondliku haldusjaotuse järgi Tartu kreisi Võnnu kihelkonna lõunapiiril. Koopasuu kõrgus on ligikaudu 5 m, laius allosas 4 m. Koopa sügavus on 14 meetrit. Koobas moodustab aheneva tunneli, mille tagaseinas on kivimassiivi sisenev lõhe. Koopast voolab välja Kuldallikas. 

Neitsikoopaga on seotud mitu legendi. Ühe legendi kohaselt elab koopas kena neiuke, kes istub kangastelgede taga ja koob kangast. Kui vaikselt kuulata, kostab koopast telgede lõksumist. Neiu käivat koopast väljas vaid kord aastas, jaaniööl. Teise legendi kohaselt viib kaljulõhe jõevaimu elupaika, kus uppunud neidude hinged peavad nõiatelgedel kuduma allmaailma rahvale riideid ja pesema allikavees kulda. Koobast on seostatud ka Vanapagana elupaigaga, kus Vanapagan oma pojale pulmaülikonda koob. Neitsikoobast on usutud koosnevat mitmest ruumist. Koopasse sisenemise eest on hoiatatud ja seda ei peeta ohutuks. Uskumuste kohaselt võib koopasse sisenemine teha pimedaks või hulluks.

Vaata ka
--------

* Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala

Viited
------

1. 1 2  Eesti Looduse Infosüsteem. Ürglooduse objekt: Väike Taevaskoda, Emaläte ja Neitsikoobas
2. ↑  SA Hiite Maja pühapaikade andmekogu. Taevaskoja Neitsikoobas
3. ↑  Pajula, M. (2002). Uuesti Taevaskoda avastamas. Horisont nr 6/2002

Välislingid
-----------

* Eestimaa looduslikud pühapaigad. Taevakoja
* MTÜ Taevaskoda. Taevaskoja vaatamisväärsused
**Juhan Mihkel Ainson** (ka **Johan Ainson**, **Johann Ainson**; 1. juuli 1873 Holstre vald Viljandimaa – 1962 Lääne-Saksamaa) oli eesti loomaarstiteadlane, doktor ning Eesti Ajutise Maanõukogu ja Eesti Asutava Kogu liige.

Loomaarst Juhan Ainson paistis silma 1917. aasta veebruarirevolutsiooni ajal. 

28. augustil 1917 toimunud Kuressaare linna volikogu koosolekul valiti Johan Ainson Eesti Ajutise Maanõukogu liikmeks.

Saaremaa maakonna loomaarst Juhan Ainson määrati Ajutise Valitsuse volinikuks Saaremaal. Sellekohane siseminister Johannes Kuke saksakeelne telegramm saabus Kuressaarde Saksa komandantuuri sidekanalite kaudu 16. novembril 1918. Telegrammis kohustati volinikku hea seisma selle eest, et hoidutaks igasugustest verevalamistest, ning anti korraldus mõisate ja valitsusasutuste kaitse alla võtmiseks. 18. novembri õhtupoolikul võttis maakonnanõukogu delegatsioon eesotsas Juhan Ainsoniga maapealik von Sehmelingilt maakonna valitsemise üle. Maakonnanõukogu tuli kokku 20. novembril. Koosolek toimus endise politseivalitsuse (Saksa komandantuuri) ruumides. Hoone peaukse kohale tõmmati Saksa riigilipu kõrvale ka Eesti sinimustvalge, kuid saarte komandandi kindral William Balcki käsul võttis Juhan Ainson ise selle maha. 

1919. aasta märtsis asutati Rahvaerakonna Saaremaa organisatsioon, mille juhtfiguuride seas oli Juhan Ainson. 

1920 oli Johann Ainson Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna patoloogilise anatoomia dotsendi kohusetäitja, 9. maist 1928 kuni 1937. aastani patoloogilise anatoomia dotsent.

Teosed
------

* Juhan Ainson. Põhja-Balti Arstideseltsi asutamise aegne loomaarstiline korraldus Eestis, eriti Lõuna-Eestis. – *Eesti organiseeritud arstkond: 1912–1937*, Tartu 1938, täiendatud trükk 1940.

Välislingid
-----------

* Portree