recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Rohkeõieline hõbepuu** (*Elaeagnus* *multiflora*) on hõbepuu perekonda kuuluv põõsaliik.

Levik
-----

Arvatakse, et rohkeõieline hõbepuu pärineb algselt Kesk-Hiinast ning on sealt levinud edasi Koreasse ja Jaapanisse. Liik on sisse viidud Lõuna-Sahhalinile.

Kirjeldus
---------

Liik kasvab 1,5 m kõrguseks, mis moodustab tüve ümber juurevõsa. Võrsed on pruunid ning nendel asuvad paarisentimeetrised, jäigad ogad. Taimel on elliptilised või piklikovaalsed lehed, mis on pikalt väljaveninud alusega. Need on paksud, sileda pealispinnaga, lehe alumist pinda katavad hõbehallid karvakesed. 

Rohkeõielise hõbepuu viljadÕied on torujad, mõlemasoolised, healõhnalised. Õitsemise aeg saabub mai teisel poolel. Õies on neli kroonlehte ja tolmukat ning üks emakas. Vili kuulub luuviljade klassi. Viljad on söödadavad. Vili on enne küpsuse saavutamist kollane ning küpsedes punane. Keskmine vilja mass 1 g. Seeme moodustab vilja massist 20%. Liik viljub ka üksikpõõsana. Viljade valmimise algus on juuli teisel poolel kuni augustis. Viljad on magushapu, veidi parkiva maitsega, viljaliha on sültjas.

Kasvatamine Eestis
------------------

Rohkeõieline hõbepuu võib mõnel aastal lumepinnani külmuda, kuid see sõltub talvest ja kasvukohast. Taim taastub hästi pärast külmumist. Enamasti on liik talvekindel, taludes ilma katmata temperatuure –25 ... –27 °C. Õitseb ja viljub rahuldavalt. Perspektiivi puuviljanduslikuks kasvatamiseks võiks olla Kagu-Eestis.

Kasutamine
----------

###### Iluaianduses

Rohkeõielisel hõbepuul on dekoratiivne väärtus.

Viited
------

1. 1 2 3  Robert Piir (2008). *Vähetuntud marjad aias*. Tallinn: Maalehe Raamat.
**Aldo Vaharo** (kuni 1936 **Alfei Voldemar Freudenstein**; 23. märts 1914 Tallinn – 16. september 1982 Paramus) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1932. aastal Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Olles ajateenistuses, lõpetas Kaitseväe Ühendatud Õppeasutiste Sõjakooli Tondil inseneriväe aspirantide klassis ülendamisega lipnikuks. 1933. aastal siirdus Tartu Ülikooli usuteadust õppima. Kuna töötas vahepeal riigiteenistuses, jäi osa õpinguist puudu lõpetamiseks, kui usuteaduskond 1940. aastal suleti. Pärast seda töötas mitme koguduse juures. Sõjavankri lähemale veeredes kutsuti lipnik Aldo Vaharo tegevteenistusse, kus ta formeeris inseneriväe kompanii. Algul oli tema kompanii Narva all Kuremäe kloostri joonel, hiljem saadeti Tartu alla. Rinde lagunemisega seoses põgenes ta Saksamaale. Rahu saabudes asus ta Taani piiri ääres. Seejärel siirdus ta Inglise tsoonis asuvasse Göttingeni Ülikooli usuteaduskonda, et stuudium lõpule viia. Prooviaasta möödus Göttingenis ja pärast seda ordineeriti ta Oldenburgis 14. augustil 1949 õpetajaks.

Teenis eestlasi Eutinis, Hamburgis, Lübeckis ja mujal eestlaste keskustes. 13. jaanuaril 1951 jõudis ta USA-sse. Jätkas õpinguid Missouri Sinodile kuuluvas Concordia teoloogilises seminaris Saint Louises Missouri osariigis. Töötas aastaid New Yorgi piirkonnas koos Conrad Klemmeriga, teenides nii Bostoni, Patersoni kui ka teiste piirkondade eestlasi.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Eesti Kirik nr.4. 1979
**Birutė** on Kaunase linnaosa, mis asub linna lõunaosas Aleksotase valla territooriumil. Varem on see kandnud ka nime **Naujoji Freda**. Birutė piirneb läänes Kazliškiai linnaosaga ja põhjas Fredaga, idas lahutab Jiesia jõgi Birutėt Panemunė vallast. Linnaosa ulatub Nemunase jõeni.

Linnaosa maadel asus varem kaks küla: linnaosa loodepoolsemas osas asus Birutė I, kagus aga Birutė II. Esimeses külas asus Esimese maailmasõja eel Naujoji Freda mõis. Külad liideti Kaunasega aastal 1949. Linnaosas asub Elisabethi nunnaklooster, linnaosa piiridesse jääb osaliselt ka Seniava kalmistu.

Jiesia
------

Linnaosa idaosas Jiesia jõe ääres asub Jiesia asum.

Jiesia jõe ääres asub Napoleoni mäeks kutsutud Jiesia linnamägi, mis asutati esimesel aastatuhandel eKr. Linnuse jalamil asus muinasasula, mille kultuurikiht ulatub välja XVII sajandisse. Aastal 1812 peatusid Jiesias Prantsuse väed, toona seal asustust ei olnud. Legendi kohaselt olevat linnamäel ööbinud Napoleon I, seetõttu kannab linnamägi rahvasuus Napoleoni mäe nime. Tänapäeval on selle ümbrusse loodud Jiesia maastikukaitseala. Linnamägi ja muinasasula on muinsuskaitse all.

* Napoleoni küngasNapoleoni küngas
* NunnakloosterNunnaklooster
* Vaade Nemunaselt Jiesia linnamäeleVaade Nemunaselt Jiesia linnamäele

Viited
------

1. ↑  „Jiesios piliakalnis su gyvenviete". Lietuvos Respublikos kultūros vertybių registras.
**Suremuse üldkordaja** (lihtsustatult *suremuskordaja*) on mingi piirkonna surmajuhtude arv 1000 inimese kohta aastas. Mõõtühikuna kasutatakse promilli (‰).

Suremuskordaja võimaldab võrrelda eri rahvaarvuga riikide suremust.

LKA andmetel on suurima suremuse üldkordajaga riigid 2013. aastal alljärgnevad.

| Koht | Riik | Suremuse üldkordaja  (‰) |
| --- | --- | --- |
| 1 |  Lõuna-Aafrika Vabariik | 17,36 |
| 2 |  Ukraina | 15,75 |
| 3 |  Lesotho | 15,02 |
| 4 |  Tšaad | 14,85 |
| 5 |  Guinea-Bissau | 14,77 |
| 6 |  Kesk-Aafrika Vabariik | 14,42 |
| 7 |  Afganistan | 14,35 |
| 8 |  Bulgaaria | 14,31 |
| 9 |  Somaalia | 14,22 |
| 10 |  Venemaa | 13,97 |

Suurimad suremuskordajad on Lõuna-Aafrika riikides – Svaasimaal – 29,74 ‰, Botswanas – 29,50 ‰  ja Lesothos – 28,71 ‰. [*viide?*]

Kõige väiksemad suremuskordajad on Lähis-Ida riikides – Kuveidis – 2,41 ‰  Saudi Araabias – 2,58 ‰ ja Jordaanias – 2,65 ‰.[*viide?*]

Eesti suremuse üldkordaja oli 2018. aastal 11,91 ‰.

Vaata ka
--------

* Sündimuskordaja
* Suhteline loomulik iive

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. mai 2015. Vaadatud 20. augustil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Rohu raketibaas** oli üks osa Rakvere rajoonis asunud Nõukogude Liidu tuumaraketibaasist.

Rohu raketibaas tegutses 1960.–1970. aastatel, likvideeriti kui moraalselt vananenud 1978. aastal. Baasi juhiti Rakverest. Angaaris, kus olid kaks raketti ratastega alustel horisontaalasendis, hoiti aastaringselt ühesugust temperatuuri (+4 °C) ja niiskust. Selleks töötas automaatne ventilatsioonisüsteem.

Tänaseks endine raketibaas suures osas varemetes, säilinud on raketi-, teenindus- ja hoidlaangaare ja stardiväljakuid. Raketiangaari on välja pandud Nõukogude Liidus kasutusel olnud 4 tüüpi rakette, kaasa arvatud R-12 Dvina.

Relvastus
---------

* Rakett R-12 (pikkus 22,1 m, läbimõõt 1,65 m, stardikaal 41,7 tonni, kasulik koorem 1,6 t, tühikaal 3,15 t, kütus ja oksüdeerija kaalusid 37 t). Üheastmelise raketi maksimaalne lennukaugus oli kuni 2000 km. Jõuallikana kasutati neljakambrilist rakettmootorit RD 214.

Vaata ka
--------

* Tuumapomm

Viited
------

1. ↑  Allan P: Rohu (Lebavere) raketibaas, 6. november 2009

Välislingid
-----------

* Nõukogude okupatsioon. Raketibaas Väike-Maarja lähistel
**Surija Tatevjan** (vene keeles *Сурия Керимовна Татевян*; 22. jaanuar 1937 – 16. juuli 2015) oli Nõukogude Liidu astrogeodeet, tehnikadoktor.

Ta lõpetas aastal 1960 Moskva Geodeesia-Aerofotograafia- ja Kartograafiainseneride Instituudi.

Aastast 1962 töötas ta NSVL Teaduste Akadeemia Astronoominõukogus (mis peagi organiseeriti ümber Teaduste Akadeemia Astronoomia Instituudiks), kus tõusis nooremteadurist osakonnajuhatajaks. Ta oli Venemaa Teaduste Akadeemia Astronoomia Instituudi juhtivteadur.

Ta oli astrogeodeesia sünni juures, pärast Maa tehiskaaslase väljalennutamist oli seotud kosmilise geodeesia meetodite väljatöötamisega. Ta oli kaasautoriks esimestele monograafiatele, kus lahendati geodeesiaalaseid ülesandeid, kasutades Maa tehiskaaslasi. Ta võttis osa Rahvusvahelise Geodeetide Assotsiatsiooni ning Rahvusvahelise Geodeetide ja Geofüüsikute Liidu tööst.

Isiklikku
---------

Tema isa Kerim Kerimov oli aserbaidžaani päritolu Nõukogude insener ja raketiteadlane, suurtükiväe kindralleitnant, Nõukogude kosmonautika rajajaid.

Viited
------

1. ↑  Ene Ergma, Lea Arme. Kosmosemutt. Tammerraamat, 2016. lk. 153
**Aforism** (vanakreeka sõnast *ἀφορισμός* (*aphorismós)* 'piiritus, määratlus') on efektselt sõnastatud üldistav elutarkus, üllatav väärtusotsustus. Aforism ei tõesta ega argumenteeri, vaid mõjub vaimukuse ja originaalsusega.

Aforisme
--------

* *Teravmeelsus on haritlase häbematus.* (Aristoteles)
* *Igaüks kuuleb ainult seda, millest ta aru saab.* (Johann Wolfgang von Goethe)
* *Südametunnistus on koer, kes käib su kannul ja haugub.* (Autor teadmata)

Aforismid on lühikesed, mõni koosneb ainult paarist sõnast:

* *Rutta aeglaselt!* (Octavianus Augustus)
* *Teadmine on jõud.* (Francis Bacon)

Aforismidele on lähedased vanasõnad ja kõnekäänud, mis on anonüümsed, seevastu on aforism enamasti individuaallooming. Ta võib esineda nii iseseisva žanrina kui ka lülitatult pikemasse teksti, mis tervikuna ei ole aforistlik. Lakoonilist ja täpset väljendusviisi nimetatakse **aforistlikuks stiiliks**.

Kuulsamaid aforiste: Platon, Seneca, Augustinus, Michel de Montaigne, Blaise Pascal Voltaire, Oscar Wilde, Friedrich Nietzsche, Arthur Schopenhauer, Georg Christoph Lichtenberg

Eesti autoritest on aforisme oma tekstides kasutanud Friedrich Reinhold Kreutzwald, Juhan Liiv (teoses "Ääremärkused": *Kivide varjudest ei saa müüri, küll aga kividest enestest.*), Friedebert Tuglas, Anton Hansen Tammsaare, Karl Ristikivi ("Imede saar": *Ainult nõrk kardab vasturääkimist*). Aforismikogumikke on avaldanud ka Arvo Valton ("Uksed kriuksuvad öösiti", "Märklaud kilbiks", "Tagasi tulevikku").

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Aforism** |

* Aforisme,
* Aforismid,
**Omas Kojas** oli Eesti *heavy metal*'i bänd, mis tegutses aastatel 1986–1991.

Ajalugu
-------

Omas Kojas alustas tegevust 1986. aasta sügisel Hiiumaal. Arvo Haav ja Kalev Räis olid varem koos muusikat teinud eri kollektiivides juba alates 1970. aastatest, ning leidsid, et uued ideed vajavad väljundit. Võrust pärit kitarrist Rein Voitka tõi kaasa kolleegid, vennad Tiit Sedriku ja Mait Sedriku. Trummariks kaubeldi kogemustega Arvi Redi, toonane Magnetic Bandi varu-löökriistamängija – "Mees, kes haaras pulgad, kui Gunnar Graps lavale laulma läks," selgitab pärnakast kitarrist Aivar Vorman, kes tuli hiljem asendama perekondlikel põhjustel lahkunud Voitkat.

Mängiti omaloomingulist muusikat, mida oli Kalevil ja Arvol kogunenud juba arvestataval hulgal. Stiililiselt oli muusika peamiselt *hard rock*'i ja *heavy metali*'i vallast.

Diskograafia
------------

* "Omas Kojas" (5-looline demo, 1989)
* "Omas Kojas" (2006)

Liikmed
-------

* Arvo Haav – vokaal (1986–1991)
* Kalev Räis – vokaal (1986–1991)
* Aivar Vorman – kitarr (1988–1991)
* Tiit Sedrik – kitarr (1986–1991)
* Mait Sedrik – bass (1986–1991)
* Ain Tähiste – mänedžer (1986–1991)
* Arvi Redi – trummid (1986–1989)
* Martti – trummid (1989–1991)
* Rein Voitka – kitarr (1986–1988)

Viited
------

Välislingid
-----------

1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7. 
8.
Mitmeseinaline nanotoru
**Mitmeseinalised nanotorud** (*multi-walled nanotube* MWNT) on nanotorud, mis koosnevad mitmest rullitud grafiidikihist. 

Mitmeseinaliste nanotorude kirjeldamiseks kasutatakse kahte mudelit. Matrjoška-mudelis moodustuvad ühise keskpunktiga silindrid, näiteks üks väiksem üheseinaline nanotoru (*single-walled nanotube* SWNT) on teise suurema SWNT sees. Pärgament-mudelis on grafiidileht pärgamendirulli või ajalehe laadselt kokku keerdunud. Sisekihtide kaugus mitmeseinalistes nanotorudes sarnaneb grafeenikihtide kaugusega grafiidis, umbes 3,4 Å. Levinum on matrjoška-mudel, mille individuaalseid kihte saab kirjeldada kui üheseinalisi nanotorusid, mis on struktuurilt metallilised või pooljuhtivad.

Kaheseinalised süsinknanotorud (*double-walled nanotube* DWNT) moodustavad erilise klassi, kuna nende omadused sarnanevad SWNT omadega, kuid kemikaalidele on nad tunduvalt vastupidavamad. See on eriti oluline pinna modifitseerimisel: nanotoru pinnale keemiliste rühmade seondamine, et sellele uusi omadusi anda. SWNT puhul lõhutakse kovalentse modifitseerimise käigus mõned C=C kaksiksidemed, mistõttu tekivad nanotoru pinnale „augud", muutes selle mehaanilisi ja elektrilisi omadusi. DWNT korral toimuvad muutused vaid nanotoru välispinnal.
Joe Aribo (2021)
**Joseph Oluwaseyi Temitope Ayodele-Aribo** (sündinud 21. juulil 1996 Camberwellis) on Inglismaal sündinud Nigeeria jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa kõrgliigaklubis Southampton ja Nigeeria jalgpallikoondises.

Hooajal 2014–2015 mängis ta Inglismaa tugevuselt kuuenda liiga klubis Staines Town. Aastatel 2016–2019 mängis ta Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Charlton Athletic.

2019. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Šotimaa kõrgliigaklubiga Rangers. Hooajal 2020–21 tuli ta Rangersiga Šotimaa meistriks.

2022. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Southamptoniga.

Nigeeria jalgpallikoondises debüteeris Aribo 10. septembril 2019 sõprusmängus Ukraina vastu ja lõi selles mängus kohe ka värava. Ta kuulub Nigeeria koondisse 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Saavutused
----------

Rangers
* Scottish Premiership: 2020–21
* Scottish Cup: 2021–22
* Scottish League Cup: Teine koht 2019–20
* UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2021–22

Viited
------

1. ↑  "Joe Aribo: Rangers sign midfielder from Charlton Athletic". BBC Sport. 27.6.2019. Vaadatud 23.1.2022
2. ↑  "Aribo seals Southampton switch". *Southampton FC*. 9. juuli 2022. Vaadatud 9. juulil 2022.
3. ↑  "Joe Aribo: Southampton sign Rangers and Nigeria midfielder". BBC Sport. 9. juuli 2022. Vaadatud 11. juulil 2022.
4. ↑   (vaadatud 23.1.2022)
**Afiksoid** ehk **poolafiks** ehk **semiafiks** ehk **poolliide** on sõna osa, mis liidetakse sõnatüvele uue sõna moodustamisel. 

Kõige produktiivsem sõnamoodustusviis ongi liite lisamine sõnatüvele. Sõnatüvi on sõna osa, mis eelneb grammatilisele liitele, tunnusele ja/või lõpule ja on oma häälikkoosseisult püsiv. Liited jagunevad **ees- ja järelliideteks**. Eesti omasõnades on kasutusel vaid üks eesliide: ***eba***-. Järelliiteid on aga väga palju. Igal sõnaliigil on oma kindlad liited. 

**Afiksoidi** puhul on tegemist **poolliitega**. Poolliite lisamisel saadakse uus sõna, mille tähendus ei erine oluliselt algsest sõnast. Liite lisamisel saadakse aga algse sõnaga võrreldes täiesti teist liiki sõna. 

**Poolliide**: Selle peale uurinud noor poisikese***ohtu*** kalamees vanameest suu lahti ning imestusest päranisilmi. 

**Liide**: Mis kasu saab Eesti kala***ndus*** Euroopa Liiduga liitumisest?
Esimese lause juures poolliite ärajätmisel ei muutuks sõna tähendus (vrdl poisikeseohtu kalamees ja poisikesest kalamees), ent teise lause puhul on liite kasutamine vältimatu.

Afiksoidi liike
---------------

Afiksoid jaguneb 

* **sufiksoidiks** ehk pooljärelliiteks ja
* **prefiksoidiks** ehk pooleesliiteks.

Sufiksoid on vahetu järellisandiga poolliide ja prefiksoid on vahetu eeslisandiga poolliide.
Sufiksoid lauses: Korralik tuuleiil võib suure***võitu*** kübara-kaabu vallatult peast puhuda ja siis on häda käes.
Prefiksoid lauses: Teie usk ja kannatlikkus on meile ***üli***tähtsad. 
Järelosad -mees, -võitu, – jmt toimivad kõik pooljärelliidetena ehk sufiksoididena. 
Eesosad ala-, üli-, euro- jmt toimivad pooleesliidetena ehk prefiksoididena.

Vaata ka
--------

* Afiks ehk liide
**Afrikandrid** ehk **buurid** (hollandi sõnast *boer* [buur] 'talupoeg') on Lõuna-Aafrika valged elanikud, kes räägivad afrikaani keelt ning on enamasti Hollandi või Prantsuse päritolu.

Lisaks Lõuna-Aafrika Vabariigile elab neid Namiibias ning vähemal hulgal ka Lesothos, Svaasimaal, Botswanas, Zimbabwes, Sambias, Malawis ja Mosambiigis.

Afrikandreid on hinnanguliselt 3,1 miljonit. Lõuna-Aafrika Vabariigi valgetest moodustavad nad umbes 60%.

Afrikandrid peavad Lõuna-Aafrikat oma kodumaaks, mistõttu nad ei soovi Aafrikast kaugete esivanemate kodumaale Euroopasse "tagasi minna". Nii Buuri sõdade kui ka hilisemate rassikonfliktide ajal on nad kaitsnud oma kultuuri ja õigust Aafrikas elada. 

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 18 afrikandrit.

Ajalugu
-------

Afrikandrid on 1652. aastast alates Hea Lootuse neeme piirkonda elama asunud hollandlastest talupoegade ja käsitööliste järeltulijad. 17.–18. sajandil segunes nendega Saksamaalt ja Prantsusmaalt ümber asunuid (hugenotid). Nad asusid elama Kapimaale, kuhu Hollandi Ida-India Kompanii oli 1652 rajanud varustusjaama. Buurid elatusid peamiselt veisekasvatusest ja kaubandusest. Järgnenud poole sajandi jooksul kogunes neid Hollandi Kapi kolooniasse umbes 2000. Nad olid ranged kalvinistid ja pidasid end Jumalast väljavalituteks, kellel on õigus seda maad ja selle põliselanikke valitseda.

Aastal 1806 läks Kapi koloonia Suurbritannia valdusse. Peagi tekkis buuridel Briti võimudega konflikt. Aastatel 1835–1843 rändasid paljud buurid välja Natali ning teisele poole Oranje ja Vaali jõge, kus nad rajasid Transvaali ja Oranje Vabariigi ning teisi lühikest aega eksisteerinud riike. Nendes riikides kehtis range rassieraldus. Inglise-Buuri sõja (1899–1902) tagajärjel kaotasid need riigid iseseisvuse. Rassieraldusideoloogia säilitas afrikandrite tugeva toetuse ning selle alusel kujunes välja apartheidipoliitika, mida viis ellu Lõuna-Aafrika Vabariigis 1948–1994 võimul olnud Lõuna-Aafrika Rahvuslik Partei, kus domineerisid afrikandrid.
**Jobu** oli Eesti Ekspressi ühekordne lisa, mis ilmus 13. septembril 2007.

Jobu lipulauseks oli "Jobu — ajakiri meestele, kelle eest otsustavad teised". Ajakirja idee sai alguse Eesti Ekspressi 2007. aastal aprillinaljana avaldatud uudisest ("Kruuda toob turule uue meesteajakirja Jobu"). Ajakirja peatoimetaja oli Barbi Pilvre, see ajakiri tõi talle aasta ajakirjaniku preemia. 

Ajakirja väljaandmist toetas konkursi "Mehed ja võrdõiguslikkus" raames 150 000 krooniga Avatud Eesti Fond.

Viited
------

1. ↑  Kruuda toob turule uue meesteajakirja Jobu, Eesti Ekspress, 27. märts 2007
2. ↑  "Saabub JOBU". *Eesti Ekspress*. 12. september 2007. Vaadatud 21. aprillil 2019.
3. ↑  Selgusid konkursi "Mehed ja võrdõiguslikkus" tulemused, Avatud Eesti Fond, 15. mai 2007
4. ↑  "Avatud Eesti Fond: Ellu viidud ja toetatud projektid 2001-2008". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2010. Vaadatud 2. aprillil 2010.

Välislingid
-----------

* Eesti Ekspress - Vana Kuld: Pehmeid väärtusi propageeriv ajakiri "Jobu"
Barberi kaunite kunstide instituudi hoone
Old Joe
**Birminghami Ülikool** on ülikool, mis asub Birminghami linnas Inglismaal.

Õppeasutus sai ülikooliõigused aastal 1900.

Ülikool on Suurbritannia ülikoolide seas üliõpilaste arvu poolest suuruselt neljas.

Ülikooli kampuses asub ka Barberi kaunite kunstide instituut, mille kunstigaleriis on Van Goghi, Picasso ja Monet' teoseid, ning maailma kõrgeim iseseisev kellatorn, Old Joe ('Vana Joe'), mis ehitati ülikooli esimese juhataja Joseph Chamberlaini mälestuseks.

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Üllar Rannik** (sündinud 5. oktoobril 1968 Valgas) on eesti füüsik ja atmosfäärifüüsik.

Elulugu
-------

Üllar Rannik on agronoomi ja mehhanisaatori poeg.

Lõpetas 1987 Otepää Keskkooli ja 1992 TÜ füüsikaosakonna; magister (1994, TÜ), väitekiri "Pilvkatte mõjust lühilainelisele kiirgusväljale ja selle ajalisest muutlikkusest", Ph.D. (1998, Helsingi Ülikool), väitekiri "Turbulent atmosphere: Vertical fluxes above a forest and particle growth". Oli 1994–2004 Helsingi Ülikooli füüsika osakonna aerosooli ja keskkonnafüüsika labori teadur, dotsent aastast 2000.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: maalähedase atmosfääri füüsika, mikrometereoloogia, turbulentsed vood maa ja atmosfääri vahel, voogude mõõtmise tehnika. Soome Aerosooliassotsiatsiooni aukiri teoreetilise töö eest aerosooliteaduses (1998). Soome Teaduste Akadeemia uurimisrühma "Atmosfääri koostise ja kliimamuutuse füüsika, keemia ja bioloogia" ning Põhjamaade uurimisrühma "Biosfääri-aerosooli-pilvede-kliima vastasmõjutused" liige 2002.–2004. a. Üle 60 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Autoregressive filtering versus linear detrending in estimation of fluxes by the eddy covariance method (kaasautor T. Vesala) // Boundary-Layer Meteorol. 91 (1999)
* Respiration as the main determinant of carbon balance in European forests (kaasautor). // Nature, 404 (2000)
* Effects of the continental boundary layer evolution, convection, turbulence and entrainment, on aerosol formation ( (kaasautor). // Tellus, 53B (2001)
* Interpretation of aerosol particle fluxes over a pine forest: Dry deposition and random errors (kaasautor).// J. Geophys Res. 108, D17 (2003)
* Effect of thinning on surface fluxes in a boreal forest (kaasautor).// Global Biogeochem. Cycles, 19, (2005)

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Välislingid
-----------

Üllar Rannik Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Fjodor Vladimir von Lysander** (ka **Friedrich Woldemar von Lysander**; vene Федор (Фридрих Вальдемар) Станиславович Лизандер; 16. oktoober 1816 – 15. veebruar 1893 Pavlovsk) oli baltisaksa päritolu Venemaa riigitegelane. 

Ta oli kammerhärra, tõeline riiginõunik (1862), Liivimaa tsiviilkuberner 26. jaanuarist 1868 kuni 12. jaanuarini 1871.

Perekond
--------

Tema vanemad olid rittmeister, Grenči (*Grendsen*) ja Daugavpilsi lähedal asunud Tabore (*Tabor*) mõisnik Stanislaus von Lysander (1792–1840) ja Elisabeth von Engelhardt (1797–1835). 

Tema abikaasa oli Thekla Fjodorovna [Sakivajeva ?] (surn. 1908).

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Генерал-губернаторства
3. ↑  Biografija.ru: Лизандер Федор Станиславов.
4. ↑  *Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*, Teil 3, 1: Kurland, Görlitz, 1939, lk.411
5. ↑  *Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*, Teil 3, 1: Kurland, Görlitz, 1939, lk.232

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**August von Oettingen** | **Liivimaa tsiviilkuberner**1868–1871 | Järgnev**AsekubernerJulius von Cube** |
Esimene oma klassi laev - USS Arleigh Burke (DDG-51) 2013. a
Esimese modifikatsiooni (Flight I) joonis
**Arleigh Burke-klassi hävitaja** on USA mereväele valmistatud hävitaja. On kasutusel.

Kirjeldus
---------

Esimene selle klassi hävitaja võeti teenistusse 1991. aastal ja kokku on plaanitud valmistada 90 selle klassi laeva, mis on neljas erinevas modifikaitsioonis (inglise k: Flight). 

Hävitaja maksimaalne pikkus on 155,4 m, maksimaalne veeväljasurve 9700 t ja kiirus kuni 30 sõlme. Sõidukaugus on u 4400 meremiili. Meeskonna koosseisus on kuni 323 liiget.

Relvastusest on laeval sõltuvalt modifikatsioonist 90-96 rakettide püststardiseadet, 1x 127mm poolautuomaatkahur, 1x (või 2x) 20mm 6-raudne automaatkahur, 2x 25mm automaatkahurit, 2x 3-324mm torpeedoaparaati. Lisaks sonarid, mitmesugused peibutiste laskeseadmed, elektroonilise võitluse seadmed ja radarid.

Välislingid
-----------

* Globalsecurity.org
* Naval-technology.com

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Arleigh Burke-klassi hävitaja** |
**Fitness** on võistlusspordiala, milles võisteldakse keha proportsioonides, ilus ja liikuvuses. See on lähedane kulturismile ehk atleetvõimlemisele, milles hinnatakse jõuharjutuste abil arendatud lihaste vormi ja massi. Alana eraldati fitness naiste kulturismist, kui tolle populaarsus hakkas langema. Fitnessivõistlustel demonstreerivad võistlejad oma füüsist, esitades piiratud aja jooksul pingutusi nõudva aeroobika- või tantsulise liikumise kava.

Esimese võistluse fitnessis korraldas Wally Boyko 1985. aastal Las Vegases USAs, see koosnes trikoovoorust, atleetvõimlemiskavast ja õhtukleidivoorust. 1989. aastal hakkas Louis Zwick selle eeskujul korraldama võistlust Fitness America (tänapäeval Fitness Universe). 1995. aastal algatas rahvusvahelise võistluse Fitness Olympia ka Rahvusvaheline Kulturismiföderatsioon, mis 2004. aastast kannab nime Rahvusvaheline Kulturismi ja Fitnessi Föderatsioon (International Federation of BodyBuilding & Fitness). 1996. aastast toimuvad ka maailmameistrivõistlused. Eestis korraldab fitnessivõistlusi Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liit.

Tavaliselt koosnevad fitnessivõistlused trikoovoorust ja vabakavast. Trikoovoorus kannavad võistlejad bikiine ja kontsakingi, näidates oma füüsist kohtunikele ja publikule pool- või veerandpööretega. Hindamisjuhised rõhutavad tavaliselt väikest lihasmassi, lihaserühmade selget eristumist ja saledust; bikiinid peavad katma vähemalt 50% suurest tuharalihasest, stringe ei lubata. Vabakava peab olema füüsiliselt pingutav ning seisneb tavaliselt aeroobikas, tantsus või sportaeroobikas.

Algul korraldati fitnessivõistlusi vaid naistele. Meeste fitnessis võisteldi aastatel 2003–2005 maailma karikale, 2006. aastast toimuvad ka maailmameistrivõistlused.

Fitnessist on välja kasvanud kitsamad alad nagu *bodyfitness*, bikiinifitness, rannafitness ja *athletic fitness*.

Välislingid
-----------

* Kulturism ja fitness Eesti Kulturismi ja Fitnessi Liidu kodulehel
* Kulturism ja fitness Eesti Olümpiakomitee kodulehel
* Tiit Blaat, Eleri Õisma. VIDEO: Puust ja punaseks - mis on fitness ja kes on fitnessisportlased? Delfi, 24. aprill 2017
**Porutšik** (vene keeles *поручик*, poola keeles *porucznik*) oli nooremohvitseride sõjaväeline auaste, mis vastas leitnandi auastmele, Poola, Tšehhi ja Venemaa Keisririigi sõjaväes.

Porutšik ehk käsundusohvitser (venekeelsest sõnast *porutšenije* – korraldus, volitus, käsu edastamine); algselt olid porutšikud roodu- või (ratsaväe)eskadroni ülema abid. 

Venemaa sõjaväeteenistuses kasutati nimetust esimest korda 1649, Moskva tsaar Aleksei I Mihhailovitši poolt vene armee ümberkorralduste käigus loodud nn. uute soldatipolkude loomisel 1649. aastal. 

Sõjaväe edasise arengu käigus muutus porutšiku auaste kapteni (ratsaväes rittmeister) abist rooduülema ametikohaks.

Venemaa keisri Peeter I poolt 1726. aastal kinnitatud tsiviil- ja sõjaväelisi teenistujaid klassifitseeriva Teenistusastmete tabeli kohaselt oli aastatel 1722 kuni 1798 porutšik allohvitseri auaste, mille omanik kuulus 

* XI klassi, kui ta teenis jalaväes
* Х klassi, kui ta teenis erialaseid teadmisi vajavates suurtükivägedes ning insenerivägedes
* IX klassi, kui teenis kaardiväes

Pärast 1798. aastat kuulusid lihtsõjaväelased kõik teenistusastmete X klassi, välja arvatud privilegeeritud kaardivägi, kus teenivad sõjaväelased kuulusid ikkagi IX klassi.

Kasakavägedes teeninud allohvitseriauastmele porutšik vastas auaste sotnik, ratsaväes – staabirittmeister, Venemaa Keisririigi sõjamerelaevastikus – auaste mitšman, tsiviilauastmetest vastas porutšikule kolleegiumisekretär. 

1798. aastal asendati kaardiväes porutšiku auaste leitnandi auastmega, samuti kasutati ka teistes vägedes koos porutšiku auastmega võrdsetel alustel auastet leitnant.
Silikaattellistest *hruštšovka* Tartus
**Silikaattellis** on tellis, mis on valmistatud lubja ja liiva segu kokkupressimisel ja sellele järgneval kuumutamisel autoklaavis veeaurus, nii et moodustub hüdrosilikaatidest sideainel põhinev tehiskivi. Protsess võtab aega 6–12 tundi. Silikaattellised on populaarsed Euroopas, Aafrikas, Indias ning Austraalias.

Tehnoloogia pärineb 1880. aastatest, Eestis valmistati silikaattelliseid 1910. aastast Tallinna silikaat-telliskivi vabrikus. Silikaattellised sisaldavad 88–92% liiva ja 8–12% lupja. Puhas vesi on vajalik osa silikaattelliste tootmisel.

Silikaattellise tavamõõtmed Eestis on 65 × 120 × 250 mm, moodulkivi mõõtmed on 88 × 120 × 250 mm. Silikaattellised on väga täpsete mõõtmete ning ühtlase värviga.

Silikaattellise standardne survetugevus on 25N/mm² ning tulepüsivus REI120, mis tagab tulepüsivusklassi mittepõlev (klass A1).

Silikaattelliste kasutamine võib vähendada ehitusmaksumust, kuna nende tootmine on odav ning nendest ladumine nõuab vähe mörti.

Vaata ka
--------

* AS Silikaat

Viited
------

1. ↑  Calcium Silicate Bricks or Sand Lime Bricks for Masonry Construction
2. ↑  Sand lime brick
3. ↑  "SILIKAATTELLISED". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. mai 2019. Vaadatud 17. mail 2019.

Välislingid
-----------

* "Teadlane selgitab, millal saab silikaattellisest tõeline kultuuriväärtus" ERR Novaator, 11. jaanuar 2020
**Eesti rahvuskivi** on üks Eesti sümbolitest rahvuslinnu ja rahvuslille kõrval.

4. mail 1992 kinnitas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimees Arnold Rüütel määruse, mille kohaselt kuulutati Eesti rahvuskiviks paekivi. Ettepaneku selleks tegid geoloogid Rein Einasto ja Anto Raukas (Eesti Geoloogia Seltsi esimees), ajaloolased Villem Raam ja Vello Lõugas, ehitusinsener Hubert Matve ning loodusteadlane Jaan Eilart (Eesti Looduskaitse Seltsi esimees). Rahvuskivi idee sündis Rein Einastol 1981. aastal.

Mitmel aastal on 4. mail Eesti Paeliidu algatusel peetud paekiviteemalisi konverentse ja ekskursioone.

Paekivi tunnustamine rahvuskivina on edendanud selle teaduslikku uurimist.

18. septembril 2002 anti välja Jaan Saare kujundatud postmark "Eesti rahvuskivi – paekivi".

4. maist 2011 kuni 4. maini 2012 peeti paekivi rahvuskiviks kinnitamise 20. aastapäeva auks paeaastat.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Rein Einasto, Maie Koldits: "Kakskümmend aastat rahvuskivi sünnist" Horisont 3/2012
2. 1 2  Koost. Helle Perens, Elmar Kala "Paekivi – Eesti rahvuskivi" TTÜ Geoloogia Instituut, Turu ülikooli geoloogiaosakond, Tallinn 2007
3. ↑   (vaadatud 9. detsembril 2012)
Fjodor Samohhin, 1960
Fjodor Samohhin, 1961
**Fjodor Ivanovitš Samohhin** (vene Фёдор Иванович Самохин; 12. veebruar 1918 Verkhne-Sadovsky, Doni teine ​​ringkond, Doni kasakate piirkond, Vene NFSV – 17. juuli 1992 Biškek, Kõrgõzstan) oli Nõukogude proosakirjanik. NSV Liidu Kirjanike Liidu liige (alates 1958). Ta on tuntud kui Kõrgõzstani vanim vene kirjanik, kelle teosed kajastavad vabariigi inimeste elu, selle ajalugu ja kaasaegsust. Üks neist, kes lõi vene kirjanduse kunstimaailma, millest sai Kõrgõzstani etniliste slaavlaste vaimse maailma lahutamatu osa. Panuse eest ilukirjanduse valdkonnas ning aktiivse osalemise eest Kõrgõzstani kirjanduse arendamises tunnustas Kõrgõzstani NSV Ülemnõukogu Presiidiumi teda korduvalt. Sealhulgas pälvis ta Vladimir Iljitš Lenini juubelimedali.

Raamatud
--------

Enamik raamatuid on olemas ka Eesti Rahvusraamatukogus.

* "Разведчица Клавдия Панчишкина" (1952, Volgograd)
* "Мальчик из Сталинграда" (1954, Volgograd)
* "Чолпонбай" (1958, Biškek)
* "Чолпонбай" (1958, Moskva)
* "Дом моего отца" (1963, Biškek)
* "Герой из Таласа" (1966, Moskva)
* "Чуйские разливы" (1968, Biškek)
* "Родина, я вернусь!" (1975, Biškek)
* "Избранное" (1978, Biškek)
* "Чолпонбай" (1982, Biškek)
* "Повести и рассказы" (1988, Biškek)

Viited
------

1. ↑  Eesti Rahvusraamatukogu

Kirjandus
---------

* Botoyarov K. Nõukogude Kõrgõzstani kirjanikud: teatmeteos / toim. Ryspaeva B. – Frunze: Adabiyat, 1989. - Lk 441. – 651 lk. – 12 000 eksemplari – ISBN 5-660-00084-3.
**1910. aasta Portugali revolutsioon** ehk **5. oktoobri revolutsioon** toimus 3.–5. oktoobrini 1910. Selle tulemusel kukutati Portugalis konstitutsiooniline monarhia ja kehtestati vabariik.

Revolutsioonile eelnenud aastatel olid Portugali kuningavõimu ja selle autoriteeti nõrgestanud Portugali kolooniaid puudutanud järeleandmised Suurbritannia nõudmistele, peaminister João Franco diktatuur, kuningas Carlos I mõrvamine 1908. aastal, kuningliku perekonna tohutud kulutused, katoliku kiriku suur võim ühiskonnaelus ja poliitikas, kaheparteisüsteemi kujunemine ja monarhia suutmatus ajaga kaasas käia. Seda nõrkust otsustasid ära kasutada vabariiklased eesotsas Portugali Vabariikliku Parteiga, kes viisid oktoobris 1910 läbi eduka revolutsiooni.

5. oktoobril 1910 kukutati kuningas Manuel II ja kuulutati välja vabariik. Võim läks Teófilo Braga juhitud ajutisele valitsusele, mis töötas 1911. aastaks välja uue riigikorra alused. 1911. aastal võeti vastu uus põhiseadus, mis tagas esmakordselt kõigile Portugali kodanikele peamised kodanikuõigused.
**Holstre mõisa kalmistu** on kalmistu Paistu kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Holstre külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Holstre mõisa südamest linnulennult 400 meetri kaugusele kirdesse.

Kalmistu rajasid mõisa tollased rentnikud Bergid tõenäoliselt millalgi 18. sajandi lõpul, sest siis suri Magnus Johann von Berg, kes maeti siia kalmistule. Kalmistul võis asuda ka kabel.

Kalmistule maetute üldarv pole teada. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, kuid säilinud on ehitiste osasid.

Kalmistule maetuid
------------------

* 1784 - Magnus Johann von Berg (26. märts (vkj) 1720 - 9. august (vkj) 1784)

Viited
------

1. ↑  Valdo Praust. Viljandimaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2010. Lk 61

Kirjandus
---------

* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
* Alo Särg. "Holstre (*Holstfershof*)". // Viljandimaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2007. Lk 24

Välislingid
-----------

* Holstre mõisa kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
Horezm Kalifaadi valitsemisajal, umbes 750. aastal
Amudarja jõgikond
**Horezm** (usbeki keeles *Xorazm*) on oaas ja ajalooline riik Araali mere piirkonnas Amudarja alamjooksul Kesk-Aasias, praeguses Usbekistanis (Karakalpakkia ja Xorazmi alal) ning Türkmenistanis (Daşoguzi ja Lebapi vilajeti alal).

Asend
-----

Horezm asus Lääne-Turkestani ajaloolises piirkonnas, Amudarja jõe alamjooksul. Asukoht Hiina ja Vahemere maade ning India ja Lõuna-Venemaa vahel lõi soodsa asendi rahvusvahelises kaubanduses. Horezmis asusid kaubalinnad: Buhhaara ja Samarkand. Horezmi läbis ka ajalooline Siiditee.

Ajalugu
-------

9. ja 10. sajandil valitses riiki Samaniidide dünastia. Seldžukkide dünastia rajaja Togrulbeki juhtimisel (valitses aastatel 1038–1063) vallutati Horasan, Horezm, Lääne-Iraan, Aserbaidžaan ja Iraak. Alp Arslani juhtimisel saavutasid seldžukkide väed 1071. aastal Mantzikerti lahingus Bütsantsi üle tähtsa võidu, misjärel hõivati peaaegu kogu Väike-Aasia, Süüria ja Palestiina. Seldžukkide impeerium saavutas oma suurima ulatuse 11. sajandi lõpus, ulatudes Egiptusest Hiinani.

12. sajandist valitsesid Horezmi seldžukkide vasallid Horezmi dünastiast, kes lõpuks iseseisvusid ja 12. sajandi viimasel veerandil liitsid Horezmi riigiga ka Buhhaara ja Põhja-Pärsia. Aastatel 1206–1215 vallutas Horezmi šahh ka Pärsia lõunaosa ja Afganistani alad.

Horezmi riik lagunes pärast 1219. aasta mongolite sõjakäiku Tšingis-khaani juhtimisel ning liideti Mongolite riigiga.

Vaata ka
--------

* Horezmi NSV
* Horezmi NRV
**Eesti raha** on raha, mis on käibel Eesti Vabariigis.

Eesti esimesed rahatähed (algul kassatähtedena) olid Eesti margad.

Eesti rahasüsteem korrastus 1928. aastaks, kui marga asemel võeti kasutusele kroon, mille tagamiseks võeti Rahvasteliidu vahendusel erilaen Inglise naeltes. Et Suurbritannia 1931 kullastandardist loobus, siis põhjustas see 1933 Eesti krooni devalveerumise. Seejärel lõpetas Eesti Pank kuldvaluuta vaba ostu-müügi.

Eesti mark
----------

 *Pikemalt artiklis Eesti mark*

Eesti kroon
-----------

 *Pikemalt artiklis Eesti kroon*
Eurole üleminek Eestis toimus 2011. aasta 1. jaanuaril. Alates 15. jaanuarist 2011 on Eestis ainsaks seadusega tagatud maksevahendiks euro.
Eesti Pangal on krooni teenustasuta käibelt kõrvaldamise kohustus tähtajatult.

Ajalugu
-------

Aastatel 1918–1927 oli Eesti rahaühikuks Eesti mark. Eesti mark jagunes sajaks penniks.

Eesti rahaühikuks sai Eesti kroon esmakordselt 1924. aastal (samal ajal oli kasutusel ka mark). Kroon oli kasutusel kuni 1941. aastani. Kroon võeti uuesti kasutusele taasiseseisvunud Eesti Vabariigis 20. juunist 1992. aastal.

1. jaanuarist 2011 alates sai Eestis maksta nii eurodes kui ka Eesti kroonides. Alates 15. jaanuarist on Eesti ametliku valuutana käibel euro.

Eestis on olnud kasutusel ka Vene tsaarirubla, Vene duumarubla, Kerenski rubla, Denikini rubla, Nõukogude rubla, sovznakid, Saksa mark, Saksa idamark, Saksa idarubla, Saksa ülemidarubla, Soome mark, Nepsi raha, ettevõtete kohalikud maksevahendid (nn kodurahad), Tallinna Arvekoja maksutähed, Eesti Vabariigi viieprotsendilised võlakohustused, Eesti Vabariigi kassavekslid, tšervoonets, Saksa riigikrediitkassa raha, punktid, Tartu raha ja veel mitmesuguseid võõrriikide rahatähti.

Vaata ka
--------

* Eesti mark
* Eesti kroon
* Raha

Viited
------

1. ↑  EE 12. köide, 2003: 90.
2. ↑  Euro kasutusele võtmise seadus, vastu võetud 22.04.2010
3. ↑  Eesti Pank: "Eesti raha ajalugu" Eesti Panga veebileht (Vaadatud 24. märtsil 2017)

Kirjandus
---------

* Gerda Sinisalu. Raha ja rahavahetused Eesti ajaloos Vastseliina Gümnaasium, 2011
Khor Virap Ararati mäe taustal
**Hor Virap** (armeenia: Խոր Վիրապ, "sügav kaev") on Armeenia Apostliku Kiriku klooster, mis asub Armeenias Ararati maakonnas Türgi piiri lähedal, ligikaudu 8 km Artašatist lõunas. Kloostris asus teoloogiline seminar ja see oli Armeenia katoliiklaste residentsiks. 

Hor Virapi klooster on tuntud selle poolest, et kunagine Armeenia kuningas Tiridades III hoidis seal 13 aastat vangistuses Grigor Lusavorichi, kes sai hiljem tuntuks kui Gregor Valgustaja. Grigorist sai hiljem kuninga religioosne mentor ning nad juhtisid koos ristiusustamistegevust Armeenias, mille tulemusel sai Armeeniast aastal 301 esimene riik maailmas, kes kuulutas kristluse oma ametlikuks riigi usuks.
  
Hor Virap ja seal asuv Püha Astvatsatsini (Püha Jumalaema) kirik on tõenäoliselt kõige enam külastatud palverännaku sihtpunkt Armeenias.

Asukoht
-------

Hor Virap asub Phokhr Vedi külas kivisel künkal. Armeenia pealinn ja ühtlasi ka riigi suurim linn Jerevan jääb Hor Virapi kloostrist 30 km põhja poole. Klooster asub umbes 100 m kaugusel Türgi-Armeenia piirist. Piiritsooni valvavad sõjaväelased.
Kloostri ümbruses Ararati tasandikul on heinamaad ja viinamarjaistandused. Läheduses voolab Arasi jõgi ja kloostrist on vaade Ararati mäele.

Pilte
-----

* widths="190px"
* Aed Türgi-Armeenia piirilAed Türgi-Armeenia piiril
* 
* 
* 
* Maa-alune sissekäik Hor VirapisseMaa-alune sissekäik Hor Virapisse
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Vaade Astvatsatsini kiriku kuplileVaade Astvatsatsini kiriku kuplile
* Sissekäik keldrisse Hor Virapis, kus hoiti vangistuses Grigor Lusavorichi.Sissekäik keldrisse Hor Virapis, kus hoiti vangistuses Grigor Lusavorichi.
* Kiriku interjöör.Kiriku interjöör.
* 
* 
*

Viited
------

1. 1 2  "Armenica.org: Hor Virap". Official web site of Armenia. Vaadatud 31. detsember 2013.
2. ↑  "The Main Sightseeings of Armenia:Khor Virap Monastery" (PDF). Portfolio Enterprise. Originaali (pdf) arhiivikoopia seisuga 6. juuli 2011. Vaadatud 31. detsember 2013.
3. 1 2  "Khor Virap Monastery". Armenian Travel Bureau. Vaadatud 31. detsember 2013.
4. ↑  Julie Hill (18. detsember 2006). *The Silk Road Revisited: Markets, Merchants and Minarets*. AuthorHouse. Lk-d 253–. ISBN 978-1-4259-7280-6. Vaadatud 31. detsember 2013.
5. ↑  Mabdesian, Arshng (1921). *The New Armenia*. The New Armenia Pub. Co. Lk-d 8–. Vaadatud 31. detsember 2013.

Välislingid
-----------

* Armeniapedia.org: Khor Virap
* ArmeniaPhotos.info: Pildid
* Armenica.org: Khor Virap
**Holtville** on linn USA-s California osariigis Imperiali maakonnas. See asub maakonna halduskeskusest El Centrost 17 km kaugusel idas. Linn asub Alamo jõe kirdekaldal. Linna lähedalt lõunas möödub kiirtee Interstate 8.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 5603. Aastal 2010 oli elanikke 5939.

Linna asutasid 1880. aastatel šveitsi-saksa asunikud. Algselt kandis asula selle ühe asutaja W.F. Holti järgi nime **Holton**, kuid Ameerika Ühendriikide Postiteenistuse soovil muudeti see Holtville'iks, kuna "Holton" kõlas sarnaselt Coltoniga (linn California osariigis San Bernardino maakonnas). Holtville sai linnaõigused 1. juulil 1908.

Vaade õhust Holtville'ile
Holtville on tuntud maailma porgandipealinnana. Iga aasta jaanuari lõpus või veebruari alguses toimub linnas porgandifestival.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

* 

| * v
* r
Imperiali maakond |
| --- |
| 
Maakonna halduskeskus: **El Centro** |
| Linnad | 
Brawley **·** Calexico **·** Calipatria **·** El Centro **·** Holtville **·** Imperial **·** Westmorland |  |
| *CDP*-d | 
Bombay Beach **·** Desert Shores **·** Heber **·** Niland **·** Ocotillo **·** Palo Verde **·** Salton City **·** Salton Sea Beach **·** Seeley **·** Winterhaven |
Boris Godunov jälgib poja õpinguid.  
N. Nekrassov, XIX sajand
**Fjodor II** (vene *Фёдор II Борисович*; 1589 – 20. juuni (vkj 10. juuni) 1605) oli Vene tsaar 23. aprillist (vkj 13. aprillist) 11. juunini (vkj 1. juunini) 1605 Segaduste ajal Venemaal. 

Fjodor oli Ivan Julma soosiku Maljuta Skuratovi tütre Maria ja Boriss Godunovi poeg. Isa andis talle oma-aja parima hariduse, valmistades poega ette haritud valitsejaks. Paistab, et Fjodori vaimsed võimed olid suured, sest ta koostas (või tehti seda tema juhtimisel) Venemaa esimese algupärase kaardi, mis on säilinud tänaseni.

Fjodor Godunovi Venemaa kaart.  
Hessel Gerritszi väljaanne.  
 Amsterdam, 1614
1605. aasta 13. aprillil suri Boriss Godunov ootamatult, kui parajasti käis sõda Moskva peale liikuvate Vale-Dmitri väesalkadega, ja nii sai vaevalt 16-aastane Fjodor tsaariks. Ehkki ta oli andekas ja füüsiliselt väga tugev, polnud Fjodoril oma isa autoriteeti ega võimalusi, et bojaare vaos hoida. Üldine rahulolematus, mida oli tuntud Borissi vastu, pöördus nüüd poja vastu. Olukorraga toime tulemiseks toetus Fjodor Pjotr Basmanovile, kes keelitas oma väesalku Fjodorile truudust vanduma, ise aga haudus salaplaani tema vastu. Samal ajal marssis Vale-Dmitri oma vägedega Moskva peale ning nõudis Godunovide kukutamist. Rühm bojaare haaraski 10. juunil kremlis võimu ja kukutas tsaari. Varsti pärast seda nii Fjodor kui ta ema kägistati. Hiljem väideti, et nad olid enesetapu teinud, ehkki surnukehadel olid selged vägivalla märgid. Fjodoriga lõppes ka kõigest seitse aastat kestnud Godunovide dünastia valitsemisaeg Venemaa troonil. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Boriss Godunov** | **Venemaa tsaar**1605 | Järgnev**Vale-Dmitri I** |
EasyJet A319, Airport Amsterdam Schiphol
**Odavlennufirma** on selline (reisijaveoteenust osutav) lennufirma, mis hoiab kulusid madalana teeninduskvaliteedi arvelt [*viide?*]. 

Odavlennufirmad ei paku tavaliselt ümberistumisvõimalusega mitmeetapilisi marsruute, vaid ainult lende otse sihtkohta (nn *point-to-point* lennud). Lennatakse teisejärgulistesse lennujaamadesse [*viide?*], sest sealsed lennujaamamaksud on väiksemad. Lennu ajal salongiteenindus kas puudub või on võimalik lisatasu eest. Pagasile on sageli piirangud, et kiirendada pardale minekut ja lennuki laadimist. Pileteid müüakse kas internetist või telefonimüügist, kasutamata vahendusfirmade ja reisibüroode teenuseid. Kasutamata pileteid tagasi ei osteta. Odavlennufirmade reisidel on ainult üks pardaklass. Reisijate istekohad on märkimata, et kiirendada pardale minekut. 

Odavlennufirmad kasutavad tavaliselt ainult ühte tüüpi lennukeid, et vähendada koolituskulusid [*viide?*].

Tuntud odavlennufirmasid
------------------------

* easyJet – esimene odavlennufirma, mis Tallinna lende alustas.
* Ryanair
* Pacific Southwest Airlines – USA lennufirma, esimene odavlennufirma maailmas. Αlustas odavlennufirma mudelil põhinevat tegutsemist 1949. aastal.

Vaata ka
--------

* Odavlennufirmade loend
**Jaanukse kultusekivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Valkla külas.

Rahnu mõõtmed on järgmised: pikkus 10,9 m, laius 7,4 m, kõrgus 2,6 m ja ümbermõõt 28,8 m.

Rahn on trapetsikujulise põhiplaaniga. Selle lääne- ja põhjakülg on järsud, idakülg laugjalt laeks üleminev. Lae kaldenurk on 10-15° langusega kirdesse. Rahnu lõunaküljelt on murtud (pinnal puuraukude jäljed) tükke, millistest üks on jäetud maha. Pikuti on lõhatud ka kivi ülaosas, ent lõhe ei läbista kivi põhjani. Lõhes on säilinud veel teraskiile, mis hoiavad ta pinge all. Rahnu lae põhjaosas on säilinud suure läbimõõduga ohvrilohk, teine samasugune hävines kohalike elanike andmetel kivi lõhkumise käigus.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. 1 2  "Jaanukse kultusekivi". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 28.12.2022.

Välislingid
-----------

* Jaanukse kultusekivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Jaanukse kultusekivi kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes