recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**C. C. Catch** (kodanikunimega **Caroline Catharina Müller**; sündinud 31. juulil 1964 Ossis) on hollandi päritolu Saksamaa laulja, kes elab Suurbritannias. 

Tema ande avastas juhuslikult Saksamaal esinedes produtsent ja laulukirjutaja Dieter Bohlen Modern Talkingust. Kiiresti sõlmitud plaadileping tegi C. C. Catchi tuntuks, koostöös Bohleniga avaldati neli albumit ja 12 singlit. Soov mitmekesistada repertuaari omaenda loominguga viis koostöö lõppemiseni Bohleniga. 

1989. aasta lõpus ilmunud C. C. Catchi album "Hear What I Say" erines stiililt märgatavalt varasemast, sisaldades seitset artisti enda kirjutatud laulu. Albumi edu jäi mõõdukaks, tõenäoliselt oli publikul raske omaks võtta laulja drastiliselt muutunud stiili. C. C. Catch tõmbus tagasi muusikaärist, huvitus meditatsioonist ja abiellus joogaõpetajaga.

2018. aastal esines C. C. Catch Otepääl.

Stuudioalbumid
--------------

* 1986 "Catch the Catch"
* 1986 "Welcome to the Heartbreak Hotel"
* 1987 "Like a Hurricane"
* 1988 "Big Fun"
* 1989 "Hear What I Say"

Viited
------

1. ↑  "Allmusic: C.C. Catch (Biography)". Allmusic. Vaadatud 16.06.2014.
2. ↑  Yuri German. C.C. Catch Slacker Radio
3. ↑  RETROBEST FESTIVAL 2018 TEEMAKS ON "SUVEPUHKUS" www.otepaa.ee
4. ↑  CC Catch - Live In Otepää - 29.06.2018

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **C. C. Catch** |

* CC Catch Official UK site
* Official German site
* Official Facebook Page
* CCCatch Official Spanish Fanclub
* C.C.Catch at MusicMoz
Urson (*Erethizon dorsatum*).
**Okassealised** (*Hystricomorpha*) on alamselts närilisi, kelle selga katavad teravad okkad, mis kaitsevad ja varjavad neid kiskjate eest. Nad elutsevad Ameerikas, Lõuna-Aasias ja Aafrikas.

Okassealistest on näriliste seas suuremad ainult kapibaarad ja koprad. Enamik okassigu on 63–91 cm pikkused ja 20–25 cm pika sabaga. Nad on ümarad, suured ja aeglased ning kaaluvad 5–16 kg. 

Ehkki okassealiste okkad meenutavad siilide ja sipelgasiilide omi, pole nad sugulased.

Okassealised on taimtoidulised. Nad söövad lehti, oksi ja rohtu, talvel ka puukoort. Põhja-Ameerikas elutsev urson ronib toiduotsinguil sageli puu otsa. Aafrika okassealisedd puu otsa ei roni ning otsivad toitu maast. Enamjaolt on nad öise eluviisiga, kuid askeldavad vahel ka päeval. 

Keenias on okassealised muutunud kahjuriteks, neid hinnatakse maitsva liha pärast.

Viited
------

1. ↑  USA. "Porcupines, Porcupine Pictures, Porcupine Facts - National Geographic". Animals.nationalgeographic.com. Vaadatud 20.02.2012.
2. ↑  "Porcupines raise thorny questions in Kenya". BBC News. 19. august 2005. Vaadatud 21. september 2009.
Okastraat karjamaa piirdeaias
Lõiketeradega okastraat
Okastraadi ogasid
Loominguline okastraataed Horvaatias
**Okastraat** on traadist punutud ogadega toode, mida kasutatakse peamiselt piirete ja kaitserajatiste ehitamisel.

1867. aastal tegi Lucien Smith USA-s Ohios okastraadi, mille kidad ulatusid välja piki traati lükitud puuklotsidest. Seda polnud aga võimalik kuigi pikana toota.

Okastraadi enam-vähem tänapäevasel kujul leiutas aga 1868. aastal ameeriklane Michael Kelly. See oli kahest keerust kokku põimitud traat, millest ulatusid välja rombikujulised kidad. Seda tunti kui "Kelly rombi". 

Farwell Gilden New Hampshire'ist taipas aga esimesena, et USA lääneosas tuli tohutuid karjarantšosid tarastada, ja tavaliste tarade jaoks polnud piisavalt puitu. 
Ta alustas okastraadi tootmist 1873. aastal. Et tema vabrikud suutsid seda toota miilide kaupa, teenis ta oma tootega arvestatava varanduse.

Vaenlase eemal hoidmiseks hakati okastraati kasutama 1898. aastal, kui USA sõjavägi kasutas Hispaania-Ameerika sõja ajal Kuubal okastraattõkkeid.

Okastraadi kasutamine on levinud ka vanglamüüride puhul.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Okastraat** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Okastraat** |
Okay Yokuşlu (2013)
**Okay Yokuşlu** (sündinud 9. märtsil 1994 İzmiris) on Türgi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis West Bromwich Albion ja Türgi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Türgi klubis Altay, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2010. aastal Türgi esiliigas.

Aastatel 2011–2015 mängis ta Kayserisporis, sh kolm hooaega Türgi kõrgliigas. Aastatel 2015–2018 mängis Türgi kõrgliigas Trabzonspori ridades.

2018. aastal sõlmis ta lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Celta de Vigo. 2021. aasta jaanuaris läks ta laenule Inglismaa kõrgliigaklubisse West Bromwich Albion. 2022. aasta jaanuaris läks ta Celta de Vigost hooaja lõpuni laenule Hispaania kõrgliigaklubisse Getafe.

2022. aasta juulis naasis ta West Bromwich Albioni, seekord püsiva kolmeaastase lepingu alusel.

Yokuşlu kuulus Türgi kuni 20-aastaste koondisse 2013. aasta kodustel juunioride maailmameistrivõistlustel. Yokuşlu lõi turniiril ühe värava ja jõudis koondisega kaheksandikfinaali. Türgi jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2015. aasta novembris sõprusmängus Kreeka vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. märtsil 2018 sõprusmängus Montenegro vastu. Ta kuulus Türgi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   "WELCOME HOME OKAY YOKUŞLU". *www.wba.co.uk*. 18. juuli 2022. Vaadatud 18. juulil 2022.

Välislingid
-----------

 Okay Yokuşlu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Türgi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Günok
* 2 Çelik
* 3 Demiral
* 4 Söyüncü
* 5 Yokuşlu
* 6 Tufan
* 7 Ünder
* 8 Toköz
* 9 Karaman
* 10 Çalhanoğlu
* 11 Yazıcı
* 12 Bayındır
* 13 Meraş
* 14 Antalyalı
* 15 Kabak
* 16 Ünal
* 17 B. Yılmaz (c)
* 18 R. Yılmaz
* 19 Kökçü
* 20 Ömür
* 21 Kahveci
* 22 Ayhan
* 23 Çakır
* 24 Aktürkoğlu
* 25 Müldür
* 26 Dervişoğlu
* Treener: Güneş

 | Türgi |
French overseas departments and territoriesFrench overseas departments and territories
**Prantsusmaa ülemeredepartemangud ja ülemerepiirkonnad** on Prantsusmaa territoriaalsed üksused, mis geograafiliselt asuvad emamaast kaugel.

Prantsusmaa ülemeredepartemangud on: 

* Guadeloupe (alates 1946)
* Martinique (alates 1946)
* Prantsuse Guajaana (alates 1946)
* Réunion (alates 1946)
* Mayotte (alates 2011)

Prantsusmaale kuuluvad veel ka **ülemereühendused** (prantsuse keeles: *collectivités d'outre-mer*, *COM*), mis moodustati Prantsusmaa põhiseaduse muutmisega 28. märtsil 2003. 

Prantsusmaa ülemereühendused alates 22. veebruarist 2007 on järgmised:

* Prantsuse Polüneesia
* Saint-Barthélemy
* Saint-Martin (Saint-Martini saare põhjaosa)
* Saint-Pierre ja Miquelon
* Wallis ja Futuna

Saint-Martin ja Saint-Barthélemy kuulusid enne põhiseaduse muutmist Guadeloupe'i alla.

Ainulaadne staatus on Uus-Kaledoonial, mis pole ülemereühendus, vaid korraldab täielikuks iseseisvumiseks rahvahääletuse 2014. ja 2019. aasta vahel. 

Prantsuse Lõuna- ja Antarktikaterritooriumid kuuluvad küll ka Prantsusmaale, aga kuna seal elab ainult umbes 140 inimest, siis seal eraldi omavalitsust ei valita.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Prantsusmaa peaminister** (*le Premier Ministre de la République Française*) on Prantsuse Vabariigi (Viies Vabariik) Ministrite Nõukogu esimees (valitsusjuht). Riigipea on Prantsusmaa president. Prantsusmaa Teises, Kolmandas ja Neljandas Vabariigis kutsuti valitsusjuhti **Ministrite Nõukogu President** (*Président du Conseil des Ministres*).

Funktsioon
----------

Peaminister esitab teiste ministrite nimekirja presidendile kinnitamiseks. Peaminister võib, erinevalt teistest ministritest, vastu võtta üldise iseloomuga otsuseid ja määrusi. Peaminister algatab seaduste vastuvõtu Rahvuskogus ja tagab nende täitmise.

Kõik peaministrid kaitsevad oma valitsusprogrammi ja teevad eelarvevalikuid. Piir, milleni need otsused peaministri ja presidendi vahel jõuavad, oleneb sellest, kas nad on samast parteist.

Kuna peaministrid on täielikult valitsuspoliitika kontrolli all, süüdistatakse just neid tavaliselt valitsuse vigades.

Nimetamine
----------

Peaministri nimetab Prantsusmaa president. Kuna Prantsusmaa Rahvusassamblee võib usaldushääletusega jõustada valitsuse tagasiastumise, peab peaministri valik kajastama enamust assambleel. Olukorda, kus president ja peaminister on vastasparteidest, kutsutakse "vabaabieluks".

Peaministrid valitakse tavaliselt Rahvusassamblee liikmete seast. Siiski on harvadel juhtudel peaminister valitud Prantsusmaa presidendi poolt bürokraatliku kogemuse, välisteenistuse või eduka ärijuhtimise tõttu.

Vaata ka
--------

* Prantsusmaa peaministrite loend
**2006. aasta Austria parlamendivalimised** toimusid 1. oktoobril. Valiti ümber Austria parlamendi alamkoja (*Nationalrat*) koosseis. Austria valimistel kehtib 4% valimiskünnis.

Olukord enne valimisi
---------------------

Enne valimisi oli võimul Austria Rahvapartei (saksa lühend: *ÖVP*) ja Alliansi Tuleviku Austria Eest (*BZÖ*) koalitsioonivalitsus.

Austria liberaale esindav Liberaalne Foorum (*LIF*) otsustas mitte osaleda valimistel, viidates finantsraskustele. Seevastu avalikustas Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei (*SPÖ*) 3. septembril 2006. aastal valimisliidu Liberaalse Foorumiga (*LIF*) (tagamaks liberaalide liidri Alexander Zachi valimist parlamenti).

Uued parteid valimistel
-----------------------

Uue jõuna esineb valimistel Dr. Martini Nimekiri – Demokraatia, Kontrolli ja Õigluse Eest. Samuti esineb esimest korda oma nime all Allianss Tuleviku Austria Eest.

Valimistulemus
--------------

| Partei | Kohti (lisaks/vähem) | Osakaal häältest (vähenes/suurenes) |
| --- | --- | --- |
| SPÖ (Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei) (sotsiaaldemokraatlik) | 68 (–1) | 35,34% (–1,17) |
| ÖVP (Austria Rahvapartei) (konservatiivne) | 66 (–13) | 34,33% (–7,97) |
| GRÜNE Rohelised–Roheline Alternatiiv (roheline ideoloogia) | 21 (+4) | 11,05% (+1,58) |
| FPÖ (Austria Vabadusepartei) (neofašistlik) | 21 (+4) | 11,04% (+1,03) |
| BZÖ Allianss Tuleviku Austria Eest (neofašistlik) | 7 | 4,11% |
| Dr. Martini Nimekiri – Demokraatia, Kontrolli ja Õigluse Eest | 0 | 2,80% |
| KPÖ (Austria Kommunistlik Partei) (uusvasakpoolne) | 0 (0) | 1,01% (+0,45) |
| Muud | 0 | 0,32% (+0,15) |
| Kokku | 183 | 100,0% |

Liberaalne Foorum kandideeris SPÖ nimekirjas ja saavutas oma liidri valimise parlamenti.

Pärast valimisi
---------------

ÖVP-BZÖ valitsus kaotas valimistel parlamendienamuse. Seejärel toimunud SPÖ ja ÖVP läbirääkimiste tulemusel moodustati 11. jaanuaril SPÖ-ÖVP valitsus.

Vaata ka
--------

* 2002. aasta Austria parlamendivalimised
* 2008. aasta Austria parlamendivalimised
**Jugla** (vanasti ka **Annasmuiža**, **Brieži** või **Briežkrogs**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ogre piirkonna Suntaži vallas.

Küla asub valla loodeosas merepinnast 50–60 meetri kõrgusel Mazā Jugla jõe kaldal. Jugla jääb valla keskusest Suntažist 6,5, piirkonna keskusest Ogrest 15 ja Riiast 45 kilomeetri kaugusele.

Külas on raamatukogu. Seal asus varem Kangari postkontor. Külla jääb Jugla bussipeatus.

Anna mäe ehk Kirikumäe muinaskalmed on muinsusmälestistena regionaalse kaitse all.

Ajalugu
-------

Küla kohta on esimesed teated aastast 1791, mil seal asus Brieži kõrts (*Breesche*). Hiljem asus seal ka Suntaži mõisale alluv Anna poolmõis (*Annenhof*). Nõukogude perioodil nimetati küla sealse jõe järgi Juglaks ümber. Aastal 1932 valmis küla läbiv Ogre ja Laubere vaheline metsaveoraudtee, sellelt pärineb külas asuv sild üle Mazā Jugla jõe. Nõukogude perioodil kujunes küla Kirovsi kolhoosi keskasulaks. Osa küla maid kuulus samas kolhoosi *Avangards*. Aastal 1954 kolhoosid ühendati. Selle aastani oli asula ka Jugla külanõukogu keskuseks. Aastal 1975 ühendati Kirovsi kolhoos Suntaži kolhoosiga ja asulast sai kolhoosi osakonnakeskus. Aastal 1974 rajati külla kasvuhoonete kompleks, kus kasvatati roose, varakevadisel ajal ka tulpe, mida turustati Leningradis ja Riias. Kolhoosil olid külas ka mesila ja õunaaaed. Aastal 1970 valmis uus masinajaam, vanasse rajati pood. Valmis ka kultuurimaja, kus näidati filme.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 158 (1989)
* 89 (2000)
 | * 89 (2011)
* 95 (2022)
 |

Tuntud inimsed
--------------

Külas veetis oma hilisemad eluaastad Läti odaviskaja Jānis Lūsis.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Annas kalns (Baznīckalns) – senkapi
4. ↑  Vispārģeogrāfiskā karte: Der Rigische Kreis 1791, Latvijas Nacionālā Bibliotēka
5. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 447. lk. ISBN 9984-00-436-8.

| * v
* r
Suntaži valla asulad |
| --- |
| 
Glāznieki **·**  Jugla küla **·**  Ķieģeļceplis **·**  **Suntaži** **·**  Upespils **·**  Viršņukalns |
**Džuudo maailmameistrivõistlused** on maailmameistrivõistlused džuudos, mida korraldab Rahvusvaheline Džuudo Föderatsioon (IJF). 

Džuudo maailmameistrivõistlused toimuvad igal aastal, väljaarvatud aastatel, kui toimuvad olümpiamängud. Esimene võistlus toimus 1956. aastal Jaapanis, kus oli ainult üks kaaluklass ja osa said võtta ainult mehed. Eesti on džuudo maailmameistrivõistlustelt võitnud kokku kolm hõbemedalit ja ühe pronksmedali.

Ajalugu
-------

Shokichi Natsui
Esimene džuudo maailmameistrivõistlus toimus 1956. aastal Tokyos Jaapanis ja sellest võttis osa 21 riiki. Sellel võistlusel ei olnud kaaluklasse ja võistelda said ainult mehed. Esimeseks maailmameistriks sai jaapanlane Shokichi Natsui, kes võitis finaalis Yoshihiko Yoshimatsut. Kaks aastat hiljem toimus Tokyos järgmine võistlus ning ka seal võitis jaapanlane. 1961. aastal toimusid džuudo maailmameistrivõistlused esimest korda väljaspool Jaapanit – Pariisis, kus hollandlane Anton Geesink võitis kuldmedali üle Koji Sonet, saades esimeseks džuudo maailmameistriks, kes ei olnud pärit Jaapanist.

Järgmine võistlus toimus Brasiilias Rio de Janeiros 1965. aastal, kus esimest korda võeti kasutusele kaaluklassid kuni 68 kg, kuni 80 kg ja üle 80 kg. Džuudo oli esimest korda osa olümpiamängudest 1964. aastal Tokyos ning sai püsiva koha pärast 1968. aasta mängudelt puudumist.

Naised said osaleda džuudo maailmameistrivõistlustel esimest korda alles 1980. aastal New Yorgis, kuigi nende võistlus oli eraldi meeste omast. Naiste džuudo maailmameistrivõistlusi korraldati regulaarselt iga kahe aasta tagant kuni aastani 1987, millal naiste ja meeste võistlused ühendati. 

Džuudo maailmameistrivõistlusi korraldati iga kahe aasta tagant kuni 2009. aastani, kui otsustati hakata võistlusi pidama igal aastal, välja arvatud olümpiamängude aastal.

Kaaluklassid
------------

Nüüdisajal on maailmameistrivõistlustel kokku 16 turniiri, meeste ja naiste 8 kaaluklassis.

Mehed| 1956–1963 | 1965 | 1967–1975 | 1979–1997 | 1999–tänapäev |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avatud kategooria
(kaalupiirang puudus) | Avatud kategooria
(kaalupiirang puudub) |
| Raskekaal
+80 kg | Raskekaal
+93 kg | Raskekaal
+95 kg | Raskekaal
+100 kg |
| Poolraskekaal
–93 kg | Poolraskekaal
–95 kg | Poolraskekaal
–100 kg |
| Keskkaal
–80 kg | Keskkaal
–80 kg | Keskkaal
–86 kg | Keskkaal
–90 kg |
| Poolkeskkaal
–70 kg | Poolkeskkaal
–78 kg | Poolkeskaal
–81 kg |
| Kergekaal
–68 kg | Kergekaal
–63 kg | Kergekaal
–71 kg | Kergekaal
–73 kg |
| Poolkergekaal
–65 kg | Poolkergekaal
–66 kg |
| Eriti kergekaal
–60 kg |

Naised| 1980–1997 | 1999–tänapäev |
| --- | --- |
| Avatud kategooria
(kaalupiirang puudub) |
| Raskekaal
+72 kg | Raskekaal
+78 kg |
| Poolraskekaal
–72 kg | Poolraskekaal
–78 kg |
| Keskkaal
–66 kg | Keskkaal
–70 kg |
| Poolkeskkaal
–61 kg | Poolkeskkaal
–63 kg |
| Kergekaal
–56 kg | Kergekaal
–57 kg |
| Poolkergekaal
–52 kg |
| Eriti kergekaal
–48 kg |

Vaata ka
--------

* Džuudo Euroopa meistrivõistlused
* Džuudo Eesti meistrivõistlused

Välislingid
-----------

* Džuudo entsüklopeedia (inglise keeles)
* Rahvusvaheline Džuudo föderatsioon
Jugla asendikaart
**Jugla** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 14,099 km². Jugla asub Ķīšezersi ja Jugla järve kaldal; lõunas puutub asum kokku Stopiņi piirkonnaga. Asum piirneb lõunas veel Dreiliņiga, kirdes Bukultiga, edelas Mežciemsi asumiga, läänes Čiekurkalnsi ja Teikaga ning kagus Brekšiga. 26 817 elanikku (2010). 

Jugla asub Ķīšezersi ja Jugla järvede äärsel alal, mis ulatub 2–3 meetrit üle merepinna. Järvedest kaugemal on maapind kõrgem, ulatudes Brīvības gatve ümbruses 8–10, lõuna pool, Šmerļa metsa aladel, aga 6–16 meetrit üle merepinna. Asumi edelaosas, Mežciemsi piiri ääres, on arvukalt luiteid, mis ulatuvad kuni 20 meetrit üle merepinna (suhteline kõrgus 15–16 meetrit). Jugla asumit eraldab Bukultist Ķīšezersi ja Jugla järve vaheline Jugla jõgi. Lisaks kahele suuremale järvele asub Jugla territooriumil veel Bābelītise järv, aga Jugla ja Mežciemsi piiril asuvad Dambjapurva järv ja Velnezersi järv.

Keskajal läbis Jugla asumit Gauja äärde viiv tee (*Via magna*). Toona elasid Jugla asumi alal liivlased, asumi nimi tuleb liivi keelest, kus sõna *jog* tähendas jõge. XV sajandiks elasid piirkonnas aga juba valdavalt lätlased.

XVIII sajandil hakkasid Jugla aladele järvede äärde tekkima arvukad suvemõisad, kuigi Riia kaupmeestel ja majaomanikel olid järvede ääres olnud krundid juba aastast 1232. Tähtsamad mõisad selles piirkonnas olid Arhierei mõis, Gravenheide mõis, Krēgermuiža mõis, Strazdumuiža mõis ja Zēluste mõis. Jugla järve ääres asunud aladele tehti toona palju väljasõite; seal avati restoran *Coundray*. Bābelītise järve äärsed luited olid populaarsed tudengite seas, neist üks, kus armastati joominguid korraldada, kannab nime *Šampanieša kalniņš* ehk Šampušemäeke.

XIX sajandil hakkasid asumisse tekkima ka tööstusettevõtted. Aastal 1812 ehitati suhkruvabrik, aastal 1827 hakati tootma linasest riidest kardinaid, aastal 1859 ehitati asumisse paberivabrik, aastal 1873 tikuvabrik Valkanda, aastal 1899 avati aga tünnivabrik Merkurijs ja keemiatehas Gloveris. Aastal 1900 avati asumi territooriumil Jugla raudteejaam. Pärast Esimest maailmasõda tekkis asumisse ka tekstiilitööstus, seal avati vabrikud *Rīgas audums* ja *Rīgas manufaktūra*. Aastal 1906 avati tehaste juurde viiv trammiliin, mida aastal 1914 pikendati Jugla järveni.

Aktiivsem ehitustöö algas Juglas alles 1950. aastatel, mil Jugla järve ja Mežciemsi vahele kerkis eramute piirkond. 1960. aastatel hakati asumisse rajama ka korterelamuid.

* Jugla promenaadJugla promenaad
* Jugla järve kallasJugla järve kallas
* Nõukogudeaegne mängu- ja spordiväljakNõukogudeaegne mängu- ja spordiväljak

Välislingid
-----------

* Jugla koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Vidzeme eeslinna asumid |
| --- |
| 
Berģi **·**  Brasa **·**  Brekši **·**  Bukulti **·**  Centrs **·**  Čiekurkalns **·**  Dreiliņi **·**  Jugla **·**  Mežciems **·**  Purvciems **·**  Skanste **·**  Suži **·**  Teika |
***Troilus luridus*** on ka Eestis leiduv kilplutiklaste sugukonda kuuluv putukaliik. Erinevalt enamikust selle sugukonna umbes 5000 liigist, kes on herbivoorid, on *Troilus luridus* loomtoiduline.

Välimus ja areng
----------------

*Troilus luridus* on vaegmoondega putukas. Emane lutikas muneb oma vaadikujulised munad korrapärase mustriga ümber männiokaste ja väikeste okste mai lõpus ja juuni alguses. Korraga munetakse umbes 20 muna, kuid mitmesse kohta, nii et kokku muneb üks emane umbes 200 muna. Aastas areneb vaid üks generatsioon.

 *Troilus luridus*, viimane arengujärk, kreemjas vorm
1. arengujärgu vastsed on palju ümaramad kui valmikud. Nende pea ja rindmik on must, tagakehal ja külgedel on sama värvi laigud, mis on ümbritsetud punase ja kreemja värvusega. Järgmiste arengujärgu vastsete pea ja rindmik on juba selgelt rohelise metalse läikega ja neid esineb kahes värvitoonis – punane ja kreemjas. Valmikud on rohekaspruunid, 10–12 mm pikkused. Nende tundlate eelviimane segment on oranž või kollane nagu ka laigud keha külgedel. Valmikute eesselja ja tiibade vahele jääva kolmnurkse kilbikese (*scutellum*) tipp ei ole kollane. Jalad on neil pruunid.

Toitumine ja elupaik
--------------------

*Troilus luridus* elab nii heitlehistel kui ka okaspuudel, talvitub valmikuna samblas või puukoore pragudes.

1. vastsestaadiumis järglased imevad taimemahla, edaspidi toituvad juba putukatest. Vastsed toituvad näiteks sirelaste (*Syrphidae*) ja poilaste (*Chrysomelidae*) vastsetest. Valmikud toituvad erinevatest mardikalistest (*Coleoptera*), liblikalistest (*Lepidoptera*) ja nende röövikutest. Toitumine toimub eriliste pistmis-imemistüüpi suistega, mis on moondunud nokaks. Lühike, paks nokk torgatakse läbi putuka kattekudede ja imetakse nende kehavedelikku. Putukad, keda nad vaid torkavad, kuid kellest ei toitu, ikkagi hukkuvad.

*Troilus luridus*, valmik

Viited
------

1. 1 2  *The Shield Bugs*. Kasutatud 05.02.2016
2. 1 2  *Bronze Shieldbug*. Kasutatud 05.02.2016
3. ↑  *Troilus luridus*. Kasutatud 05.02.2016
4. ↑  Nolte (1940). *Contributions to the Biology and Morphology of T. luridus*. *Tharandter forstliches Jahrbuch*, Vol 91,pp. 202-216.[*alaline kõdulink*] Kasutatud 05.02.2016

Välislingid
-----------

* Troilus luridus andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Lutikalised Zooloogia ja Botaanika Instituudi veebilehel
* British Bugs
* Bronze Shieldbug
Buddha reliikviad Kaniška stuupast Peshāwaris Pakistanis, mis asuvad nüüd Mandalays Birmas
Kastrelikviaar Bingeni Hildegardi luudega (1929) Eibingeni kirikus
Ristrelikviaar (säilmeid sisaldav rist). Limoges'i kullassepatöö, ca 1180
Tekstiilist relikviaar, reliikviatasku
Protsessioon reliikviaga. Brügge, 2014
**Relikviaar** on mahuti (laegas, karp või kapsel), milles säilitatakse reliikviat või reliikviaid. Reliikviaks võib olla mõni säile pühaku kehast või tema riietusest, samuti esemed, millel on seos pühaku või mõne teise religioonis olulise isikuga.

Reliikviad on olulised paljudes religioonides, eelkõige budismis, kristluses ja hinduismis, aga ka muudes usundites. Nendes kultuurides on pika ajalooga tava eksponeerida reliikviaid pühamutes, templites ja kirikutes ning usklikud võtavad ette palverännakuid, et paluda säilmetelt õnnistust. Paljud relikviaarid on väärtuslikud kunstiteosed ja hinnalised ajaloolised väärisesemed.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Välislingid
-----------

* Relics and Reliquaries in Medieval Christianity. Heilbrunn Timeline of Art History. Metropolitan Museum
* Church and Reliquary of Sainte‐Foy, France
* The Holy Thorn Reliquary of Jean, duc de Berry
* Video: The Holy Thorn Reliquary of Jean, duc de Berry

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Relikviaar** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib informatsiooni kogumisest; perekonnanime kohta vaata artiklit Luure (perekonnanimi).* |

---

**Luure** on salajase või raskesti kättesaadava teabe kogumine ja edastamine, laiemas tähenduses ka lihtsalt varjatult informatsiooni kogumine teabehankeprotsessis. 

**Spionaaž** on salajase (riigisaladuseks tunnistatud) teabe hankimine ja edastamine välisriigi või konkureeriva asutuse esindajale.

Mõlema termini asemel on kasutatud sõna salakuulamine. Luure mõiste on laiem kui salakuulamise mõiste. Salakuulamist selle tavalises tähenduses seostatakse tihti tegevusega, millel puudub moraalne alus. 

Luuretegevus sisaldab poliitilise, majandusliku ja tehnilise informatsiooni hankimist. Teavet kogutakse enamasti avalikest allikatest. Luureandmetel võib olla suur tähtsus ka valitsuse otsustes. Hea luure võib korvata väikese rahva armee ja relvastuse vähesuse.

Ingliskeelne oskussõna *intelligence* tähendab teadmisi, võimet õppida ja teadmisi kasutada. Luure laiemas tähenduses on riikide tegevus teiste riikide tegevuse mõistmiseks ja maõjutamiseks. Demokraatlikus riigis annab luurele ja vastuluurele tegevusraamid põhiseadus, rahvusvahelised lepingud ja muud asutuste vahelist toimimist regulerivad seadused.

Jaotus
------

* inimluure HUMINT (ingl.k *Human Intelligence*),
* signaalluure SIGINT (ingl. k *Signal Intelligence*),
* kosmoseluure GEOINT (ingl. k *Geospatial Intelligence*),
* tehniline luure TECHINT (ingl. k *Technical Intelligence*),
* majandusluure FININT (ingl. k *Financial Intelligence*),
* meditsiiniline luure MEDINT (ingl. k *Medical Intelligence*),
* avalike allikate luure ja analüüs OSINT (ingl. k *Open Source Intelligence*)

Vaata ka
--------

* Eesti luureajalugu
* luureasutuste loend
* sõjaväeluure
* vastuluure
* välisluure
* luureühendus
* rekognostseerimine
* lahinguluure
* kaardiluure
* majandusluure
* konkurentsiluure (*Competitive Intelligence*)
* tööstusspionaaž
* analüütiline luure
* Luuraja, spioon, nuhk, agent

Välislingid
-----------
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib suurendusklaasist; teiste tähenduste kohta vaata Luup (täpsustus)* |

---

Luubi suurendava toime selgituseks.  

Ülemisel skeemil vaadatakse eset (püstnoolt) ilma luubita ja see paistab nurga {\displaystyle \varphi \_{0}} all. Mida kaugemalt vaadata, seda väiksem on nurk  
Alumisel skeemil vaadatakse sama eset läbi luubi. Kui luubi kaugus esemest on võrdne fookuskaugusega {\displaystyle f}, väljuvad luubist paralleelsed kiired ja seega on kujutise nurk {\displaystyle \varphi } vaatekaugusest sõltumatu. Vaatenurk on nüüd {\displaystyle {\frac {\varphi }{\varphi \_{0}}}} korda suurem
**Luup** (kõnekeeles ka **suurendusklaas**) on lihtne optikariist, mis annab lühikese fookuskaugusega kumerläätse (harvemini läätsede süsteemi) fookuse lähedusse asetatud esemest suurendatud näilise kujutise. Luup asetatakse silma suhtes nii, et kujutis tekiks parimal nägemiskaugusel (normaalse silma puhul on see kaugus u 25 cm). 

Kui ese asub täpselt läätse fookuses, siis avaldub luubi suurendus, täpsemalt nurksuurendus, valemiga:

{\displaystyle S={\frac {d}{f}}\,},
kus {\displaystyle f} on läätse fookuskaugus ja {\displaystyle d} on nn parima nägemise kaugus (selliselt kauguselt vaadataks objekti ilma luubita).

Luupide abil saadavad suurendused küündivad kuni 30-ni.

* LugemisluupLugemisluup
* 30 korda suurendav luup30 korda suurendav luup
* Kellassepa silmaluupKellassepa silmaluup

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Luup** |
**Võnnu vojevoodkond** (poola keeles *Województwo wendeńskie*) oli Poola-Leedu haldusüksus Liivimaa hertsogkonnas 1598−1660.

Ajalugu
-------

Pärast Poola-Leedu ja Moskva tsaaririigi vahelise Jam-Zapolski vaherahu sõlmimist 1582. aastal moodustati Võnnu presidentkond, mis muudeti 1598. aasta reformiga vojevoodkonnaks. See oli üks kolmest Liivimaal moodustatud vojevoodkonnast Pärnu ja Tartu kõrval. Vojevoodkonna eluiga jäi lühikeseks. Sõjas Rootsiga kaotati 1620. aastatel suurem osa vojevoodkonna territooriumist. Vojevoode nimetati 1660. aastani, mil sõlmiti Oliwa rahu. Poola-Leedule jäänud aladest moodustati Liivimaa vojevoodkond.

Vojevoodkonna koosseis
----------------------

Võnnu vojevoodkonna territooriumi moodustasid Latgale, Vidzeme ja Piltene piirkonnad ning Riia linna ümbritsevad alad.

Vojevoodid
----------

* 1598–1602 Jürgen von Farensbach
* 1602−1606 Maciej Dembiński
* 1609−1619 Krzysztof Słuszka
* 1620–1622 Theodor Dönhoff
* 1627–1640 Joachim Tarnowski
* 1641–1643 Tomasz Sapieha
* 1643−1649 Nikolaus Korff
* 1659−1660 Aleksander Morsztyn

Vaata ka
--------

* Poola aeg
* Poola-Rootsi sõda (1600–1611)
* Liivimaa vojevoodkond
* Liivimaa kubermang

Viited
------

1. ↑  Inflanty i Księstwo albo Województwo Inflanckie. Zygmunt Gloger: Geografia historyczna ziem dawnej Polski, Warszawa 1900, lk.318-323
*Cuculus canorus canorus* + *Motacilla flava*
**Hänilane** (*Motacilla flava*, varasem nimetus ja Eestis esinev põhialamliik **lambahänilane** *Motacilla flava flava*) on västriklaste sugukonda kuuluv linavästrikust veidi väiksem lind, kes kaalub alla 20 grammi ja on 15–16 cm pikk.

**Rahvapäraseid nimetusi**: karjalind, karjatsirk, karjavästrik, veistevästrik, lambalind, lambatsirk, lambalinavästrik, lambahällulind, lambatalleke, kesvatalleke, kollane västrik, kollane linalind, soovästrik, märjavästrik.

Hänilane kuulub Eestis kaitstavate liikide III kategooriasse. Eesti Ornitoloogiaühing valis hänilase 2006. aasta linnuks.

Levila ja elupaik
-----------------

Hänilane elab Euraasia tundra-, metsa-, stepi- ja kõrbevööndis ning mägismaade avamaastikel, ka Põhja-Aafrikas ja Lääne-Alaskas. Eestis on hänilane üldlevinud haudelind, kelle pesitsusaegset arvukust hinnatakse 10 000 – 20 000 paarile.

Hänilane elab meil niitudel, karjamaadel, luhtadel, põõsasniitudel, vähem madalsoodel, veel harvem rabadel. Üldiselt niiskemates elupaikades kui linavästrik. Sageli istub madalatel põõsastel või tugevatel rohukõrtel ning vibutab saba. Lend on madal ja lainjas. Tihti saadab loomakarju, ka istudes veiste ning lammaste turjal: soojavereliste loomade ümber on alati rikkalik toidulaud putukatest toitujaile.

Hänilane on rändlind, areaali lõunaosas ka paigalind. Talvitab Aafrikas ja Aasia lõunaosas. Rändel lendab salkadena, palju on Eestist läbirändajaid. Kevadel saabuvad pesitsevad linnud aprilli lõpul või mai alguses, isaslinnud emaslindudest varem. Sügisel lahkuvad augusti lõpul ja septembris.

Toitumine
---------

Hänilane in Nederlandsche Vogelen, 1789
Valdavalt sööb hänilane väheliikuvaid selgrootuid, kes elavad maapinnal ja rohurindes: eelkõige kärbsed, ämblikud ja mardikad.

Putukatest toitujana on väga kasulik lind kahjurite hävitajana.

Pesitsemine
-----------

Pesitsema asub hänilane linavästrikust hiljem, mai alguses. Pesitseb maapinnal tihedas rohus, enamasti mättal tiheda rohtkatte varjul. Pesa ehitab pinnasesüvendisse kuivadest kõrtest, niidutaimede juurtest ja lehtedest. Mai keskel muneb emaslind 4–6 muna, neid haub üksinda, ligikaudu 13 päeva. Isaslind valvab sel ajal territooriumi, et kaitsta pesa võimalike ohtude eest.

Pojad on pesas 12–13 päeva. Toitmisel osalevad mõlemad vanemad. Pärast pesast lahkumist ei oska pojad veel lennata, vanemad õpetavad ja jätkavad toitmist veel mõnda aega. Lennuvõimelisteks saavad juuni keskpaigas.

Vaata ka
--------

* Mustpea-hänilane
* Põhjahänilane

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hänilane** |

* Hänilane andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Monika Laurits: "Hänilane: vähe tuntud, kuigi silmapaistev" Eesti Loodus, aprill 2006
**Nøtterøy vald** oli kohalik omavalitsusüksus (vald) Norras Vestfoldi maakonnas. Selle keskus oli Borgheim, mis paikneb Nøtterøy keskel. Omavalitsusüksus asus kolmel suuremal saarel, Nøtterøyl, Veierlandil ja Føynlandil, ning 175 väiksemal saarel. Valla naabervallad olid Tønsbergi vald põhjas, Tjøme vald lõunas ja Stokke vald läänes ning piiriveekogudeks on Oslofjord idas ja Tønsbergfjord (Vestfjorden) läänes. Nøtterøy vald loodi omavalitsusüksusena 1. jaanuaril 1838. Stokke vallast liideti Nøtterøyga hiljem veel kaks saart, Håøya (1901) ja Veierland (1964). Vallas asus osa Tønsbergi asulast, milleks on Nøtterøy saare põhjaosas olev Teie linnaosa.

2018. aastal liideti Nøtterøy vald Færderi vallaga.

Transport
---------

Lähimad lennujaamad asuvad Sandfjordis (Torp) ja Tønsbergis.

Norrakaid Nøtterøyst
--------------------

Sild Tjøme ja Nøtterøy vahel
* Trygve Bratteli (1910–1984) – peaminister (Norra Töölispartei) aastatel 1971–1976
* Jan P. Syse (1930–1997) – peaminister (Høyre) aastatel 1989–1990
* Fred Anton Maier – kiiruisutaja, olümpiavõitja 1968
* Jan Johansen – aerutaja, olümpiavõitja 1968
* Linda Andersen – purjetaja, olümpiavõitja 1992
* Espen Bjervig – suusataja

Viited
------

1. ↑  Befolkning, 1. januar 2016

Välislingid
-----------

 Nøtterøy vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tornist kella kui heliallika jaoks; kella kui ajanäitajaga varustatud torni kohta vaata artiklit Kellatorn (ajanäitaja).* |

---

Tallinna Niguliste kiriku kellatorn
Tōdai-ji templi kellatorn Nara linnas Jaapanis
Pisa katedraali kellatorn (kampaniil) Pisa linnas Itaalias
**Kellatorn** on torn, milles on üks või mitu kella või mis on (olnud) mõeldud kellade jaoks, kuigi seal parasjagu ühtegi ei ole.

Euroopas kuuluvad sellised tornid enamasti kirikute juurde ja neis on kirikukellad. Kellad võeti kristlikes kirikutes kasutusele 400. aasta paiku ja said tavaliseks 11. sajandil. 

Kui kellatorn on kirikuhoone osa (kirikutorn), on see tavaliselt hoone lääneotsas; kellatorne võib olla ka mitu. Kellatorn võib seista ka kirikust eraldi, sel juhul nimetatakse seda ka kampaniiliks. 

Kellatornid on tihti ka näiteks raekodade ja ülikoolide juures.

Kellatornid on tavalised ka näiteks Hiinas ja naabermaades.

Kõrgeim eraldiseisev kellatorn maailmas (Joseph Chamberlain Memorial Clock Tower; kõrgus umbes 110 m) asub Birminghami Ülikooli juures Suurbritannias.

Kella(de) helistamisega kellatornis tähistatakse aja möödumist (nt helistatakse igal täistunnil), kutsutakse inimesi jumalateenistusele, tähistatakse erilisi sündmusi (nt laulatus, matused) jne. Ajalooliselt on kellahelistamisega teatatud ka eriolukorrast, näiteks tulekahjust.

Tänapäeval kasutatakse kellatornides tihti mitmest kellast koosnevat kellamängu.

* Kudjape kalmistu kellatornKudjape kalmistu kellatorn
* Raja vanausuliste palvela kellatornRaja vanausuliste palvela kellatorn
* Valjala kiriku kellatornValjala kiriku kellatorn
* Tallinna raekoja kellatornTallinna raekoja kellatorn
* Sevilla katedraali kellatorn La GiraldaSevilla katedraali kellatorn La Giralda
* Pécsi katedraali kellatornid Pécsis UngarisPécsi katedraali kellatornid Pécsis Ungaris
* Wat Rakangi templi kellatorn Bangkokis TaisWat Rakangi templi kellatorn Bangkokis Tais
* Birminghami Ülikooli kellatorn Joseph Chamberlain Memorial Clock Tower Birminghamis InglismaalBirminghami Ülikooli kellatorn Joseph Chamberlain Memorial Clock Tower Birminghamis Inglismaal

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kellatorn** |
**Taevamehaanika** on astronoomia haru, mis uurib kosmiliste objektide liikumist. Taevamehaanikas kasutatakse efemeriidide koostamiseks klassikalise mehaanika printsiipe. Taevamehaanika alla kuulub ka orbitaalmehaanika, mis tegeleb satelliitide orbiitidega.

Taevamehaanika ajalugu
----------------------

Tänapäevase analüütilise taevamehaanika alguspunktiks võib lugeda Isaac Newtoni (1643–1727) raamatu Principia avaldamist 1687. aastal.

### Johannes Kepler

Johannes Kepleri (1571–1630) töö viis kaasaegsete planeediorbiitide reeglite avastamiseni. Ta kasutas enda teooria arendamiseks Tycho Brahe vaatlusandmeid. Kepleri mudel suurendas märgatavalt planeetide liikumise ennustamise täpsust.

### Isaac Newton

Isaac Newtonile (1642–1727) omistatakse idee, et taevakehade ning maiste objektide liikumist saab seletada samade füüsikaseadustega. Selles mõttes ühendas ta taevase ja maise liikumise. Kasutades Newtoni universaalset gravitatsiooniseadust on lihtne tõestada Kepleri ringorbiidi seadusi. Elliptilised orbiidid eeldavad keerukamaid arvutusi, mida võib leida Newtoni Principiast.

### Joseph-Louis Lagrange

Pärast Newtonit püüdis Joseph-Louis Lagrange (1736–1813) lahendada kolme keha probleemi. Ta analüüsis planeetide orbiitide stabiilsust ning avastas Lagrange'i punktide olemasolu. Samuti formuleeris ta uuesti klassikalise mehaanika printsiibid. Ka arendas ta meetodi kasutamaks ühe polaarkoordinaadi võrrandit, et kirjeldada ükskõik millist orbiiti, sealhulgas isegi neid, mis on paraboolsed või hüperboolsed. See tuleb kasuks kui arvutada planeetide, komeetide ja teiste sääraste kehade liikumist. Tänapäeval on see kasulik kosmoseaparaatide trajektooride arvutamisel.

### Simon Newcomb

Simon Newcomb (1835–1909) oli Kanada-USA astronoom, kes arvutas aastal 1877 George William Hilli abil uuesti välja kõik suured astronoomilised konstandid. 1950. aastal kinnitati Newcombi konstandid rahvusvahelise standardina.

Viited
------
**Taevavõlv** ehk **taevalaotus** (heebrea keeles *raqia‘*, vanakreeka keeles *stereôma*, ladina keeles *firmamentum*) on taevas, niivõrd kui see näib kuplikujulise võlvina.

Taevavõlvi kirjeldatakse matemaatiliselt **taevasfääri** abil. Taevavõlvi ja taevasfääri oluline erinevus on see, et vaatleja ei taju taevavõlvi mitte poolkera pinnana, vaid nõnda lamendunult, et taevaobjektid (nt Kuu, Päike, tähtkujud) paistavad vaatlejale horisondi lähedal suurematena kui seniidi lähedal.

Ajalooline ja religioosne arusaam taevavõlvist
----------------------------------------------

Kujutlus, et taevas on tahke võlv, on olnud vanaajal üldine.

Muinasegiptlased pidasid taevast rauast võlvlaeks, millest tähed on köite abil alla riputatud. 

Babüloonlased pidasid taevast tohutuks võlviks, mille kõige kõvemast metallist on sepitsenud Marduk. Seda võlvi arvati toetuvat maad ümbritsevale müürile. 

Muinaskreeklased ja muinasroomlased pidasid taevast suureks kristallvõlviks, mille külge tähed on kinnitatud. Mõned pidasid taevavõlvi materjaliks rauda või pronksi.

Ka juutidel oli sarnane kujutlus. Esimese Moosese raamatu loomisloos (1Mo 1:6–8) lõi Jumal laotuse, mis lahutas ülemised ehk taevased veed alumistest ehk maistest vetest:

*Ja Jumal ütles: "Saagu laotus vete vahele ja see lahutagu veed vetest!" Ja nõnda sündis: Jumal tegi laotuse ja lahutas veed, mis laotuse all, vetest, mis laotuse peal olid. Ja Jumal nimetas laotuse taevaks. Siis sai õhtu ja sai hommik, teine päev.*

Heebrea keele sõna *raqia‘* tähendab midagi, mis on välja taotud ning seejärel laiali laotatud. Septuagintas ja ka teistes kreekakeelsetes piiblitõlgetes vastab sellele sõnale *stereôma* 'kindlaks või tahkeks tehtu'. Taevalaotuse tahkusele viitab ka Hiiobi raamat, kus mainitakse taevast, mis on väga tugev, nagu ta oleks sulatatud pronksist. 

Taevalaotuse tahkus järeldub ka eesmärgist, milleks Jumal selle tegi: taevalaotuse kohal pidi olema vesi. Sellest on juttu ka loos ülemaailmsest veeuputusest: *taeva luugid tehti lahti* (1Mo 7:11) ja *taevaluugid suleti* (1Mo 8:2). Jesaja 42:5 ütleb: *kes on loonud taevad ja on need võlvinud*. 

Loomislugu jätkab: *Ja Jumal ütles: "Saagu valgused taevalaotusse eraldama päeva ööst! Tähistagu need seatud aegu, päevi ja aastaid, olgu nad valgusteks taevalaotuses, valgustuseks maale!" Ja nõnda sündis: Jumal tegi kaks suurt valgust: suurema valguse valitsema päeval ja väiksema valguse valitsema öösel, ning tähed. Ja Jumal pani need taevalaotusse, et nad valgustaksid maad* (1Mo 1:14–17) Seega on tähed kinnitatud taevalaotuse külge, nii et laotus peab olema tahke. Linnud lendavad laotusest madalamal, seetõttu õhk ei ole taevalaotus. 

Teoloogide üldine seisukoht on, et Piibel kirjeldab loomislugu ja taevast vastavalt vanaaja ettekujutustele. On ka teolooge, kes väidavad, et taevast on Piiblis tegelikult kirjeldatud õigesti ning meie arusaam, et laotuse all on mõeldud taevavõlvi, on ekslik.

Viited
------

1. ↑  H. Eelsalu, 1996. Astronoomialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 58.
Maryam Namazie intervjueerib Al-Husseinit 2016. aastal
**Waleed Al-Husseini** (araabia keeles وليد الحسيني ; sündinud 25. juunil 1989) on Palestiina esseist, kirjanik ja blogija. 

2010. aasta oktoobris vahistas Palestiina omavalitsus ta väidetava jumalateotuse pärast Facebookis ja blogipostitustes; tema vahistamine pälvis rahvusvahelist tähelepanu. Hiljem põgenes ta Prantsusmaale, kus taotles edukalt varjupaika. 

Ta asutas 2013. aastal Endiste Muslimite Nõukogu Prantsusmaal ja kirjutas 2015. aastal oma kogemustest raamatu "Blasphémateur! : les prisons d'Allah".

Teoseid
-------

* "Blasphémateur ! : les prisons d'Allah", 2015, Grasset (ISBN 978-2-246-85461-6)
	+ tõlge inglise keelde: Al-Husseini, Waleed (2017). *The Blasphemer: The Price I Paid for Rejecting Islam*. New York City: Skyhorse Publishing. ISBN 9781628726756.
* "Une trahison française : Les collaborationnistes de l'islam radical devoilés" ("A French Treason: The Collaborators of Radical Islam Unveiled"), 2017, Éditions Ring (ISBN 979-1091447577)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Waleed Al-Husseini** |
Walid Regragui
**Walid Regragui** (araabia keeles وليد الركراكي; sündinud 23. septembril 1975 Corbeil-Essonnes'is) on Prantsusmaal sündinud Maroko jalgpallitreener ja endine jalgpallur (paremkaitsja).

Mängijakarjääri jooksul mängis Regragui Prantsusmaa klubides Racing Paris (1998–1999), Toulouse (1999–2001), Ajaccio (2001–2004), Dijon (2007), Grenoble (2007–2009) ning Hispaania klubis Racing Santander (2004–2006). Maroko jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2009 kokku 45 korda. Ta kuulus Maroko koondisse 2004. ja 2006. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel. 2004. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel saavutati teine koht ning Regragui valiti turniiri sümboolsesse koosseisu.

2012. aastal sai Regragui Maroko jalgpallikoondise abitreeneriks. Aastatel 2014–2019 juhendas ta Maroko klubi Rabati FUS, 2020. aastal Katari klubi Al-Duhail ja aastatel 2021–2022 Maroko klubi Wydad AC. 2016. aastal tuli ta Maroko meistriks FUS-iga ja 2022. aastal Wydadiga. Hooajal 2021/22 võitis ta Wydadiga Aafrika klubide Meistrite Liiga.

2022. aasta septembris sai Regragui pärast Vahid Halilhodžići vallandamist Maroko jalgpallikoondise peatreeneriks.

Viited
------

1. ↑  "Walid Regragui confirmed as new Atlas Lions coach". *HESPRESS English - Morocco News*. 31. august 2022. Vaadatud 21. septembril 2022.
2. ↑  "Morocco appoint Walid Regragui as head coach". *ESPN.com*. 1. september 2022. Vaadatud 21. septembril 2022.

| * v
* r
Maroko koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Bounou
* 2 Hakimi
* 3 Mazraoui
* 4 Amrabat
* 5 Aguerd
* 6 Saïss (c)
* 7 Ziyech
* 8 Ounahi
* 9 Hamdallah
* 10 Zaroury
* 11 Sabiri
* 12 Munir
* 13 Chair
* 14 Aboukhlal
* 15 Amallah
* 16 Ezzalzouli
* 17 Boufal
* 18 El Yamiq
* 19 En-Nesyri
* 20 Dari
* 21 Cheddira
* 22 Tagnaouti
* 23 El Khannous
* 24 Benoun
* 25 Attiyat Allah
* 26 Jabrane
* Treener: Regragui

 | Maroko |
**Wallace Fard Muhammad** (1877–1934?) oli USA jutlustaja, organisatsiooni Nation of Islam esimese mošee rajaja. Tema nimedena figureerivad teiste seas veel **Wali Farad**, **Farrad Mohammed**, **F. Mohammed Ali** ja **Wallace Dodd Fard**. 

Fard immigreeris USA-sse arvatavasti 1930. aasta paiku. Ühe versiooni järgi oli tema õige nimi **Wallace Dodd Ford** ning ta sündis Hawaiil 25. veebruaril 1891. 

Detroitis rajas ta Islami Templi (*Temple of Islam*), Islami Ülikooli (*University of Islam*), ihukaitsjate grupi Fruit of Islam ja teisi islamiorganisatsioone. 

Aastal 1934 andis ta organisatsiooni juhtimise üle oma jüngrile Elijah Muhammadile ning kadus seejärel jäljetult. FBI teatel on teda arreteeritud. On vaieldud selle üle, kas arreteeritud Wallace Dodd oli Wallace Fard Muhammad. Mõlemat on pildistatud. 

Elijah Muhaamad hakkas õpetama, et Wallace Fard Muhammad oli "Elav Jumal". Praegu pühitseb Nation of Islam tema sünnipäeva nimetuse *Saviour's Day* all.

Õpetus
------

Fard väitis, et tulemas on rassisõda. Afroameeriklaste kohus on leida üles oma päritolu ja missioon. Kristlus on orjapidajate usund, islam aga on mustanahaliste algne usund enne nende orjastamist ja Ameerikasse viimist. Afroameeriklased on ainuke rahvas, kes ei tea midagi oma minevikust, kellel ei ole kontrolli oma oleviku üle ning kellel puudub juhendus tuleviku jaoks. 

Fard Muhammadi järgijatele antakse orjuses saadute asemele araabiakeelsed nimed. Fard pakkus mustanahalistele usu moraalsesse ja kultuurilisse üleolekusse oma valgetest rõhujatest.
*Mitte segi ajada Prints Charlesi saare ja Walesi saarega.*

---

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Kanada saare kohta; saare kohta Alaskas vaata artiklit Walesi Printsi saar (Alaska); saare kohta Austraalias vaata artiklit Walesi Printsi saar (Austraalia).* |

---

Walesi Printsi saare satelliidipilt
**Walesi Printsi saar** (inglise keeles *Prince of Wales Island*, inuktituti keeles **Kingailaq**) on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus Victoria saare ja Somerseti saare vahel.

Walesi Printsi saare pindala on 33 339 km². Ta on pindalalt Kanada 10. ja maailma 40. saar.

Teda eraldab idas olevast Somerseti saarest Peeli väin, kagus olevast Boothia poolsaarest Franklini väin, läänes olevast Victoria saarest ja loodes olevast Stefanssoni saarest M'Clintocki väin ning põhjas olevatest Byam Martini saarest ja Bathurstist Vikont Melville'i väin. Walesi Printsi saare rannikul on pisisaari, millest suurim on põhjarannikul olev Russell. 

Walesi Printsi saar on keskmiselt liigestunud. Loodeosas asub suur Ommanney laht. Tähtsaim neem on saare lõunatipus olev Swinburne'i neem. 

Saar on põhiosas tasane, põhja- ja idaservas künklik. Saare kõrgeim tipp asub tema kirdetipus ja on 415 m kõrgune. Saarel asub järvi, millest suurim on Crooked Lake, ja jõgesid.

Saarel valitseb arktiline kliima ja ta on kaetud tundraga.

Halduslikult kuulub Walesi Printsi saar Nunavuti koosseisu. Saar on asustamata.

Saare avastas eurooplastele Francis Leopold McClintock 1851, otsides John Franklini kadunud ekspeditsiooni jälgi. Ta kaardistas koos Sherard Osborne'i ja William Browne'iga saare põhjaosa. Saare lõunaosa kaardistas esimesena Allen Young 1859.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Suur maailma atlas, lk. 124
**Juan José Estrada Morales** (1872 – 11. juuli 1947) oli Nicaragua poliitik ja sõjaväelane, aastatel 1910–1911 Nicaragua president.

Juan José Estrada sündis aastal 1869 Managuas. Tema vend oli José Dolores Estrada, kes oli enne teda presidendi kohusetäitja, ka oli tal veel kaks venda, Aurelio ja Irineo. Poliitilistelt vaadetelt oli Juan José Estrada liberaal.

Riigi varasema presidendi José Santos Zelaya poliitika ohustas USA huvisid piirkonnas ja see asus koos Guatemala valitsusega toetama Nicaragua konservatiivseid jõudusid. Aastal 1907 alustas USA laevastik Nicaragua sadamate hõivamist. Aastal 1909 hukati mitmed tabatud USA sõdurid. See tõi kaasa suurema USA interventsiooni, mille tagajärjel loobus Zelaya aasta lõpus võimust ja otsis varjupaika Mehhikost, andes võimu üle José Madriz Rodriguezele.

Zelaya võimult lahkumine aga konflikti muutusi ei toonud. Moskiitorannikul alguse saanud *Revolución de la Costa Atlántica* haaras üha suuremat osa riigist. 19. augustil 2010 hõivasid ülestõusnute väed Managua ja Rodriguez loobus võimust. Ka tema põgenes Mehhikosse, kus ta järgmise aasta 14. mail suri.

Pärast Rodrigueze pagemist määras liberaalne partei presidendi kohusetäitjaks José Dolores Estrada, kes oli selles ametis seitse päeva. Mõlema konfliktipoole läbirääkimiste tulemusel sai sellesse ametisse siiski Juan José Estrada, kes kuulus küll liberaalide parteisse, aga toetas siiski USA poliitikat ja valmistas ette võimu ülemineku Adolfo Díazele. Pärast seda, kui Diazest sai president, jätkas Juan José Estrada mõnda aega asepresidendina.

Juan José Estrada suri 11. juulil 1947 Managuas.

Viited
------

1. ↑

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Luis Mena** | **Nicaragua president**30. august 1910 – 9. mai 1911 | Järgnev**Adolfo Díaz** |