recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Korduvust näitav määrus** ehk **korduvusmäärus** on ajamäärus, mis väljendab lauses situatsiooni korduvust.

Eesti keel
----------

Korduvust näitavad määrused jagunevad kardinaalseteks ja ordinaarseteks korduvusmäärusteks. 

### Kardinaalsed korduvusmäärused

**Kardinaalsed korduvusmäärused** näitavad absoluutset või suhtelist korduvust.

* **Absoluutne kardinaalne korduvusmäärus** vastab küsimusele *mitu korda?* ja seda märgivad nimetavas, omastavas või osastavas käändes peasõnaga nimisõna- või hulgafraasid mõõdusõnaga *kord* või *puhk*

*Uljad poisid hüppasid juba **kuuendat korda** üle lõkke. Henrik on **paar korda** välismaal käinud. Mari on **mitut puhku** elukohta vahetanud.*
* **Suhteline kardinaalne korduvusmäärus** vastab küsimusele *kui tihti?* ning korduvust väljendavad
	+ ajamäärsõnad *tihti, sageli, harva, mõnikord, vahel, tihtipeale, vahetevahel* ja *ti*-liitelised määrsõnad

*Teen **sageli** tervisejooksu. Illimar peab **haruharva** lund rookima. Märt käib **hommikuti** koeraga jalutamas.*
* nimetavas, omastavas või osastavas käändes peasõnaga nimisõnafraasid (*iga* või *kõik* + mõõdusõna, *iga* või *kõik* + järgarvsõna + mõõdusõna)

*Ta võib **iga hetk** saabuda. **Kõik õhtud** on ühiselt laua taga õhtust söödud. **Iga teine õhtu** veedab Uku naabripoisiga lauamänge mängides.*
* nimisõna- või hulgafraasid, mis sisaldavad ka kaassõna *järel, tagant, takka, üle, pärast*

***Iga poole tunni järel*** *käib ema haiget last vaatamas. Heiki pole **üle kahe kuu** trenni teinud. **Aasta pärast** on vahejuhtum unustatud.* 
* hulgafraas mõõdusõnaga *kord* + ajahulka märkiv hulgafraas seesütlevas peasõnaga või tagasõnadega *kohta, peale*

*Koeraga tuleb jalutamas käia vähemalt **kaks korda päevas**. Markus käib **kord aasta kohta** Soomes. **Kord viie aasta peale** saame endiste klassikaaslastega kokku.*
### Ordinaarsed korduvusmäärused

**Ordinaarsed korduvusmäärused** vastavad küsimusele *mitmendat korda?*. Korduvust väljendavad

* määrsõnad *esmakordselt, teistkordselt, uuesti, jälle, taas* jne

*Ta nägi **esmakordselt** lund. Kohtusime **taas** nädala pärast. Priit unustas **jälle** võtmed koju.*
* nimisõnafraasid, mille peasõna on nimetavas, omastavas või osastavas käändes sõna *kord* või *puhk* ja laiend järgarvsõna või selle asendaja

***Järgmine kord*** *olgu kodutöö esitatud! Endel on täna **mitmendat korda** kinos. Ta abiellus juba **neljandat puhku**.*

Vaata ka
--------

* Toimumisaega näitav määrus
* Ajapiiri näitav määrus
* Kestust näitav ajamäärus

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa:Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. §542
"**Revolver**" on The Beatlesi seitsmes stuudioalbum, mis ilmus 5. augustil 1966. Lood salvestati aprillist juulini. Esialgu taheti albumi pealkirjaks panna "Abracadabra", kuid siis leiti, et sellise pealkirjaga album on juba ilmunud.

Albumi muusikas on stilistilisi uuendusi, mida arendati edasi järgmistel albumitel.

2002. aastal hääletasid muusikaajakirja Rolling Stone lugejad selle kõigi aegade parimaks albumiks ning 2003. aastal valis sama ajakirja poolt kokku pandud asjatundjate žürii "Revolvri" paremuselt kõigi aegade kolmandaks albumiks.

Laulud
------

Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti. "Revolver" oli George Harrisoni läbilöögiks laulukirjutajana.[*viide?*] Albumil on kolm tema lugu.
Lennoni sõnul on osa lugusid kirjutatud LSD mõju all.[*viide?*]

### A-pool

1. "Taxman" (George Harrison) – 2:39
2. "Eleanor Rigby" – 2:07
3. "I'm Only Sleeping" – 3:01
4. "Love You To" (Harrison) – 3:01
5. "Here, There and Everywhere" – 2:25
6. "Yellow Submarine" – 2:40
7. "She Said She Said" – 2:37

### B-pool

1. "Good Day Sunshine" – 2:09
2. "And Your Bird Can Sing" – 2:01
3. "For No One" – 2:01
4. "Doctor Robert" – 2:15
5. "I Want to Tell You" (Harrison) – 2:29
6. "Got to Get You into My Life" – 2:30
7. "Tomorrow Never Knows" – 2:57
Üks Revolutsiooniliste Rakkude logosid
**Revolutsioonilised Rakud** (saksa keeles *Revolutionäre Zellen*, lühend *RZ*) oli üks tähtsamaid vasakäärmuslikke terroriorganisatsioone Lääne-Saksamaal.

Revolutsioonilised Rakud asutati 1973. aastal Lääne-Saksamaa iseseisvatest sõjaväegruppidest, nagu Autonomen ja Rote Zora.

1976. aastal kaaperdasid Revolutsiooniliste Rakkude terroristid Wilfried Böse ja Brigitte Kuhlmann koos kahe palestiina terroristiga Kreeka õhuruumis Air France'i reisilennuki Airbus A300 260 inimesega pardal, mis lendas Tel Avivist Pariisi vahepeatusega Ateenas. Lennuk suunati Entebbe lennujaama Uganda pealinnas Kampalas. Neid aitas sealne diktaator Idi Amin. Kuid kui Iisraeli sõdurid päästsid pantvangid, hukkusid nii Böse kui ka Kuhlmann.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ning Lääne- ja Ida-Saksamaa taasühendamist hakkas organisatsiooni tähtsus vähenema. Nende viimane terroriakt toimus 1993. aastal.

Revolutsioonilised Rakud on küll vähem tuntud kui Punaarmee Fraktsioon, aga oma 20 tegevusaasta jooksul korraldasid nad rohkem terroriakte. Korraldati 186 rünnakut, sealhulgas 40 Lääne-Berliinis.
Läbilõige standardi kohasest löögimasinast löögiheliisolatsiooni mõõtmiseks
**Löögiheliisolatsioon** on meetmete kogum löögihelide isoleerimiseks.

Löögiheli ja löögiheliisolatsioon
---------------------------------

Löögiheli on struktuuriheli, mis tekib näiteks kõndimisest, esemete kukkumisest ja mööbli ümberpaigutamisest. Seega on löögiheli korral olemas otsene kontakt tarindiga. Kontakti (löögi) tagajärjel paneb tarind ümbritseva õhu võnkuma ja seda kuuldakse teispool tarindit õhuhelina. Seega on löögimüraisolatsiooni eesmärk vähendada tarindile mõjuvate löökidest põhjustatud tarindite vibratsioonide levimist. Näiteks peavad põrandad vähendama sammude kostmist alumistele, aga ka teistele naabritele. Halva löögiheliisolatsiooniga tarindite korral on näiteks hästi kuulda toolide liigutamist põrandal kõrvalolevates ruumides.

Löögiheliisolatsiooni mõõtmine
------------------------------

Enamasti mõõdetakse löögiheliisolatsiooni lähteruumi alla jäävas ruumis, kuid teatud juhtudel mõõdetakse löögiheliisolatsiooni ka kõikides lähiruumides ka ruumiga diagonaalselt paiknevates. Löögiheli levib tarindite kaudu ja seetõttu võib ta levida ka lähteruumist diagonaalis asuvatesse ruumidesse. Mõõtmisi viiakse läbi nii labori tingimustes, kui hoonetes endas. Laborimõõtmisi tehakse üksikute ehitiste osade löögiheliisolatsioonivõime selgitamiseks. Hoonetes viiakse mõõtmisi läbi kontrollimaks eeskirjades ettekirjutatud löögiheliisolatsioonitaseme paikapidamist.

Löögiheliisolatsiooni mõõtmiseks kasutatakse löögimasinat, milles on viis 0,5 kg haamrit, mis kukuvad põrandale 40 mm kõrguselt. Iga haamer kukub alla kaks korda sekundis. Kogu löögimasin tekitab põrandale seeläbi 10 lööki sekundis. Helirõhutaset mõõdetakse vastuvõtvas ruumis standardi ISO 140-6 (laborimõõtmised) või ISO 140-7 (hoones mõõtmine) kohaselt tertsribade kaupa sagedustel 100–3150 Hz.

Löögihelitaseme indeks
----------------------

Löögiheli taseme indeks iseloomustab korrustevahelise vahelae omadust nõrgendada heli, mis tekib kõndimisel või laele koputamisel, näiteks alumises ruumis. Normeeritud löögimüra taseme indeksi tähistus on L’n,w (dB). Mida väiksem on vahelae indeks L’n,w, seda paremini see löögimüra eest isoleerib.

Vaata ka
--------

* Õhuheliisolatsioon
* Heliisolatsioon

Viited
------

1. ↑  Mikko Kylliäinen, Valtteri Hongisto (2009). *Hoonete akustiline projekteerimine*. Tallinn: ET-INFOkeskuse AS. Lk 115.
Shailendra Kumar Upadhyaya (2011)
**Shailendra Kumar Upadhyaya** (17. aprill 1929 – 9. mai 2011 Džomolungma jalamil) oli Nepali poliitik.

Upadhyaya oli 15. septembrist 1950 Nepali Kommunistliku Partei liige. Ta on ka vanglas olnud (Mahendra vastasel miitingul osalemise eest). Upadhyaya oli aastatel 1972–1978 Nepali esindaja ÜRO-s. Aastatel 1986–1990 oli ta Nepali välisminister.

82-aastane eksminister tundis ennast halvasti 5800 meetri kõrgusel Džomolungma jalamil, kui ta tahtis ületada Bahadur Sherchani aastal 2008 püstitatud rekordit, olles maailma vanim selle mäe tippu jõudnud ronija (Bahadur Sherchan oli tollal 76-aastane). Tema kaaslased andsid talle vett ja hapnikku, kuid ta kukkus kokku ja suri. Arvatakse, et tal tekkis kõrgmäestikutõbi. See on mägironijate seas põhiline surmatekitaja.

Välislingid
-----------

* Maris Meiessaar. Endine Nepaali välisminister suri teel Mount Everesti tippu Eesti Päevaleht, 10. mai 2011
* Nepali endine välisminister suri Džomolungmal
* 82 years young Shailendra Kumar Upadhyaya (inglise keeles)
* Ex-minister Upadhyaya dies during Everest expedition (inglise keeles)
* 82-Jähriger bei Rekordversuch am Everest gestorben (saksa keeles)
**Lõõtspillitaoline liikumine** (inglise keeles *concertina movement*) on paljude jalutute loomade (näiteks madude) liikumisviis, mille korral loom roomab justkui ronides, nii et tema liikumine sarnaneb lõõtspilli liikumisega selle mängimisel.

Maod kasutavad seda liikumisviisi raskesti ligipääsetavatel horisontaalsetel pindadel (kitsad praod, avaused, augud jm) ja puude otsa ronimisel.

Sedasi liikudes töötavad madudel aktiivselt kaasa nii lihased kui ka soomused ja muud liikumist võimaldavad tugi- ja liikumisaparaadi osad.

Selline liikumine on aeglane ja energiakulukas: madu liigub pea ees ja järk-järgult liigutab ülejäänud keha, 2 ja enama kehakurviga, soovitud suunas.

Ajaloolist
----------

Lõõtspillitaolist liikumist kirjeldas esimesena Wiedemann 1932. aastal.

Vaata ka
--------

* külgvaksamine
* vooglemine

Viited
------

1. ↑  Lacy Perry, How Snakes Work, Veebiversioon (vaadatud 02.01.2014)
2. ↑  Sissekanne ©2014 Encyclopædia Britannica-s, Veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  Laurence Monroe Klauber,*Rattlesnakes: Their Habits, Life Histories, and Influence on Mankind*, Volume 1, 2nd ed, lk 377, 1972, University of California Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 02.01.2013) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Friction enhancement in concertina locomotion of snakes Data supplement, 2012, doi: 10.1098/​rsif.2012.0132, veebiversioon (vaadatud 02.01.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Concertina movement seisuga 02.01.2014.*
**Huma** (hiina 呼玛 (*Hūmǎ*)) on asula Hiinas Heilongjiani provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas, Huma maakonna ja Huma suurvalla keskus. Ta asub Venemaa piiri ääres Amuuri paremkaldal. 

Mõni kilomeeter Humast allavoolu suubub Amuuri Huma jõgi.

Amuuri vastaskaldal on Kumara küla (sama nime venepärane variant).

Ajalugu
-------

Praeguse Huma kohal oli Vene tsaaririigi kindlustatud asula **Kumarsk**, mille rajas 1652 Jerofei Habarov oma kaaslastega, taganedes Vene-Mandžu piirikonfliktide käigus Atšanskist (praegu Habarovsk), kus neid oli piiranud mandžude ja dahurite ühendatud väed.

13. märtsil 1655 piiras **Komari** kindlust, mida kaitses ataman Onufri Stepanov 500 kasakaga Hiina keisririigi 10 000-meheline armee, mida juhtis Mingandali (hiinapäraselt 明安达理). Kaitsjad lõid mitu rünnakut tagasi. 3. aprillil piiramisest loobuti.

Nertšinski lepinguga anti Kumarsk 1689 üle Hiinale.

Välislingid
-----------

* Huma plaan (*hiina keeles*)
* 17. sajandi sündmused (*hiina keeles*)
**Ciro Alegría Bazán** (4. november 1909 – 17. veebruar 1967) oli Peruu kirjanik, ajakirjanik ja poliitik.

Elukäik
-------

Ciro Alegría isa José Eliseo Alegría Lynch (1883–1945) ja ema María Herminia Bazán Lynch (1885–1926) olid omavahel nõod, õdede lapsed, kes mõlemad olid sündinud Peruus Huamachuco provintsis.

1930. aastal astus Alegría Ameerika Revolutsioonilisse Rahvaliitu (*Alianza Popular Revolucionaria Americana*). Ta vangistati mitu korda poliitilise tegevuse eest ning 1934. aastal saadeti ta pagendusse Tšiilisse. Tšiilist suundus ta Ameerika Ühendriikidesse, hiljem õpetas Puerto Rico ülikoolis ning viibis ka Kuubal.

1957. aastal naasis Alegría Peruusse. Ta astus president Fernando Belaúnde Terry parteisse Acción Popular ning valiti 1963. aastal Peruu saadikutekoja liikmeks.

Alegría suri ajuverevalumi tagajärjel 17. veebruaril 1967.

Paljud tema kirjutised avaldas pärast Alegría surma tema viimane abikaasa poetess Dora Varona.

Teoseid
-------

* "La serpiente de oro" (1935, romaan; eesti keeles "Kuldmadu", tõlkinud Ruth Lias; Tallinn: Eesti Raamat, 1989)
* "Los perros hambrientos" ("Nälgivad koerad", 1939, romaan)
* "El mundo es ancho y ajeno" ("Maailm on lai ja võõras", 1941, romaan)
* "Duelo de caballeros" ("Rüütlite duell", 1962, 7 novelli ja 2 jutustust)

Viited
------

1. 1 2  Ricardo Mateo Durand, "Ciro Alegría ja Andide hingus". Raamatus: Ciro Alegría, "Kuldmadu". Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 3–22.
**Humal** oli Tartu kesklinnas Nõukogude ajal ja mõnda aega pärast Eesti taasiseseisvumist tegutsenud õllerestoran. Enne Teist maailmasõda tegutses samas majas Ko-Ko-Ko (Kolme Koopa Kohvik). Kuni 2021. aasta sügiseni tegutses seal hotell London.

Restoran Humal avati 1975. aasta veebruaris ning suleti 1997. aasta kevadel.

1997. aastal algasid Humala hoones lammutustööd, sellesse kavandati kaubamaja. Pärast lammutust jäi maja fassaad siiski pikalt seisma, enne kui 2002. aastal avati samas hotell London, mille all toona paiknes kohvikrestoran Kokoko. Samades ruumides töötas veidi hiljem ka restoran Entri. 

Hoone praegune aadress on Rüütli 9 / Küütri 10/12.

Humalat on mälestustes või ilukirjanduses maininud või kirjeldanud Mihkel Mutt, Mait Ando Raun, Margus Sanglepp, Tõnn Sarv, Imre Siil ja Daniel Vaarik.

2021. aasta sügisel avati Tartus varasema restorani nimekaimuna uus restoran Humal.

Viited
------

1. 1 2  "Äri 25. Kirsipuu ehitas varemetele hotelli". *Äripäev*. 31. mai 2013. Vaadatud 26. juulil 2023.
2. ↑  Anu Jõesaar Humala aeg sai ümber EPL 11. juuni 1997
3. ↑  Humal portaalis "Tartu ilukirjanduses"
4. ↑  "Uus restoran kannab kuulsa eelkäija nime". *Tartu Postimees*. 30. september 2021. Vaadatud 4. oktoobril 2021.

Välislingid
-----------

* Humal portaalis "Tartu ilukirjanduses"
* Aita Ottas Tartu linn müüb oksjonil õllerestorani Humal hoone, Alghinnaks 3 miljonit krooni Postimees, 23. aprill 1996
* Anu Jõesaar Humala aeg sai ümber EPL 11. juuni 1997
* Karl-Martin Sinijärv Kolme Koopa Kohvik on tagasi Õhtuleht, 27. juuli 2002
Kaljud Monterosso al Mare juures
**Cinque Terre rahvuspark** (itaalia keeles *Parco Nazionale delle Cinque Terre*) on rahvuspark Itaalias Liguurias La Spezia provintsis.

Cinque Terre rahvuspark loodi 6. oktoobril 1999. Pargi pindala on 3,86 km². 1997. aastast kuulub Cinque Terre koos Porto Venere ning Palmaria, Tino ja Tinetto saarega UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Nimi Cinque Terre ehk "viis maad" vihjab viiele järgmisele kaljudel asuvale rannakülale: Corniglia, Manarola, Monterosso al Mare, Riomaggiore ja Vernazza.

Omal ajal pääses Cinque Terre küladesse vaid merelt ja tänapäevalgi pole maanteed, mis kõiki külasid omavahel ühendaks. Mööda kaldakaljusid kulgeb vana Sentiero Azzurro jalgrada. Eraldatus pole neil imekauni asukohaga küladel ka kasvada lasknud.

Piirkonnas valitseb tüüpiline lähistroopiline kliima kuivade suvede ja pehmete talvedega.

Rahvuspark kaitseb seda rannikuala, kus on tekkinud inimese ja looduse vaheline stabiilne kooslus ja kooseksisteerimine. Rahvuspargis on võimalik ka põllumajandus, aga seda terrasspõllundusena.

See on esimene Itaalia rahvuspark, mis on loodud sellise maastiku kaitseks, mis on peamiselt inimese loodud. Selle saavutamiseks toetab Itaalia riik vastutustundliku turismi arendamist rahvusparki, mis annaks võimaluse hiljem investeerida territooriumi ja sellel kasvatatavatesse saadustesse, sest muidu satuvad need terrasspõllud ohtu.

Rahvuspargist moodustab teise osa riiklikult kaitstud mereala. Rannikut iseloomustavad kõrged kaljud, koopad, lahekesed, väikesed rannad ja lõhenenud kivid. Mereelu on rikas. Seal elab palju veetaimi ja veeloomi, nii kalu kui ka delfiine.

Välislingid
-----------

* Rahvuspargi ametlik koduleht (itaalia, inglise, prantsuse, saksa ja hispaania keeles)
* Cinque Terre kaart
* Cinque Terre turismilehed (itaalia ja inglise keeles)
**Humaansus** on altruistlikust eetikast ehk heast tahtest ja kaastundest kantud voorus, mis väärtustab abivalmit **inimsust**: inimsõbralikkust, inimväärikust kui ka kogu inimkonna austamist. See tähendab tsiviliseeritud koostoimet ja kaastööd inimeste seas, pooldades ühiseid inimõigusi, eesmärke ja arengut.

Humaansuse tugevused
--------------------

### Armastus

### Austus

### Lahkus

### Sotsiaalne intelligentsus

 *Pikemalt artiklis SQ*

Humaansus+
----------

 *Pikemalt artiklis H+*
Kaasaegsete humaansete ühiskondadega arvestav transhumanism püüdleb filosoofilise, kultuurilise ja tehnoloogilise liikumisena kõrgemalt arenenud inimese poole. Selle eesmärk on inimvõimete ja inimkonna kui sellise täiendamine tehniliste vahendite abil.

Antihumaansus
-------------

 *Pikemalt artiklis rassism*
Antihumaansust ja ka rassismi väljendab tundeküllane ja äärmuslik vihkamine inimliikide ning inimrasside suhtes. Antihumaansust võib samuti tõlgendada Friedrich Nietzsche poolt kirja pandud mitmeti mõistetavast üliinimese teooriast, mida võtsid eeskujuks natsid.

Relvakonflikti ajal tsiviilelanikkonna tagakiusamist, väärkohtlemist või hävitamist nimetatakse inimsusvastaseks kuriteoks.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Inimlikkus** |

* Humanism
* Humanitaarsus
* Õendus
* Ühiskondlikus
* Sotsiaaldemokraatia

Viited
------
Ciprian Tătărușanu (2012)
**Anton Ciprian Tătărușanu** (sündinud 9. veebruaril 1986 Bukarestis) on Rumeenia jalgpallur, kes mängib väravavahina Itaalia kõrgliiga klubis AC Milan.

Klubikarjääri alustas Tătărușanu Rumeenias. Rumeenia kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2006–07 Gloria Bistrița meeskonnas. Aastatel 2009–2014 mängis ta Bukaresti Steauas, kellega tuli hooaegadel 2012–13 ja 2013–14 Rumeenia meistriks.

Aastatel 2014–2017 mängis ta Itaalia kõrgliiga klubis Fiorentina ning seejärel Prantsusmaa kõrgliiga klubis Nantes (2017–2019) ja Lyoni Olympique (2019–2020).

2020. aasta septembris sõlmis ta kolmeaastase lepingu AC Milaniga.

Rumeenia jalgpallikoondises mängis Tătărușanu aastatel 2009–2020 kokku 73 korda. Ta kuulus Rumeenia koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

2015. aastal valis Rumeenia ajaleht Gazeta Sporturilor Tătărușanu Rumeenia aasta jalgpalluriks.

Saavutused
----------

Bukaresti Steaua
* Liga I: 2012–13, 2013–14
* Cupa României: 2010–11
* Supercupa României: 2013

Lyon
* Coupe de la Ligue: Teine koht 2019–20

| * v
* r
Rumeenia koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Pantilimon
* 2 Mățel
* 3 Raț
* 4 Moți
* 5 Hoban
* 6 Chiricheș (c)
* 7 Chipciu
* 8 Pintilii
* 9 Alibec
* 10 Stanciu
* 11 Torje
* 12 Tătărușanu
* 13 Keșerü
* 14 F. Andone
* 15 Găman
* 16 Filip
* 17 Sânmărtean
* 18 Prepeliță
* 19 Stancu
* 20 A. Popa
* 21 Grigore
* 22 Săpunaru
* 23 Lung Jr.
* Treener: Iordănescu

 | Rumeenia |
**Tiiu Trei** (aastani 1963 **Pullisaar**; 24. oktoober 1936 Viljandi – 2. detsember 2021 Tartu) oli Eesti botaanik ja algoloog.

Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna. 1973. aastal sai ta samas bioloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Lääne-Eesti rannikuvete fütobentos".

Aastatel 1959–1975 töötas ta Balti kalamajanduse teadusliku uurimise instituudi Eesti mereihtüoloogia laboratooriumis, 1975–1976 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis vanemteadurina; 1976–1993 ZBIs vanemteadurina ning 1994–2005 ZBIs laborandi ja vanemlaborandina. 2005–2006 oli ta Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis vanemlaborant. Eesti Looduseuurijate Seltsi liige alates 1957.

Ta on uurinud Eesti jõgede ja mere makrovetikaid ja veetaimestikku.

Isiklikku
---------

Zooloog Anne Kirk on tema õde.

Viited
------

1. 1 2  Tiiu Trei Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes (vaadatud 17. septembril 2014)
2. ↑  Kukk, Toomas 1999. *Eesti taimestik*. Tartu: Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk. 39.

Välislingid
-----------

* Eesti Entsüklopeedia
Tiiu Uusküla esinemas eesti vikipedistidele Emakeele ausamba juures
**Tiiu Uusküla** (sündinud 21. veebruaril 1947 Kadrinas) on eesti koduloolane. 

Ta on pikka aega jäädvustanud ja vahendanud Kadrina kodulugu.

Haridus
-------

Ta õppis Kadrina Keskkoolis 1954–1965, Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas 1967–1971 ja Vinni Näidissovhoostehnikumis raamatupidamise erialal 1979–1981. Viimase kõrvalt töötas ta 32 aastat Tarbekeemia Tootmiskoondises Flora, mis oli Kadrina üks suuremaid tööandjaid.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Uusküla on Neeruti Seltsi esimees ja Kadrina Keskkooli Vilistlaskogu juhatuse liige. Ta on endine Kadrina Raamatusõprade Ühingu allorganisatsiooni juht ja Kadrina valla raamatukogu nõukogu liige. On kuulunud Kadrina Muinsuskaitse Klubisse, mis taastas Kadrina Vabadussõja mälestussamba. Kuulub Kadrina Õpetajate-Pensionäride Seltsingusse.

On kuulunud ka kahes koosseisus Kadrina küla rahvasaadikute nõukokku ning olnud Kadrina Vallavolikogu kultuurikomisjoni liige.

Alates 2001. aastast on ta teinud kaastööd Kadrina vallalehele Kodukant.

Tunnustus
---------

Kadrina kandi koduloo uurimise ja talletamise eest anti talle 2021. aasta alguses esimene Kadrina valla elutööpreemia.

Isiklikku
---------

Tiiu Uusküla on fotograaf Heinrich Kruusvaldi tütar.

Viited
------

1. 1 2 3  Kadri Haavajõe, "Tiiu Uusküla kõnnib koduloolistel vagudel" Virumaa Teataja, 5. aprill 2008
2. ↑  Kodukant veebruar 2021. Lk 1 ja 4.
3. ↑  Tiiu Uusküla – naine, kes teab Kadrinast kõike, Kodukant, veebruar 2021

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tiiu Uusküla** |
Cincinnati Bengalsi logo
Mängus New York Giantsiga detsembris 2008
Paul Browni staadion
**Cincinnati Bengals** on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on Cincinnati Ohios ja kodustaadion Paul Browni staadion.

Meeskond mängib konverentsi AFC Põhjadivisjonis koos Baltimore'i Ravensi, Pittsburghi Steelersi ja Clevelandi Brownsiga. 

Cincinnati Bengals loodi 1968. aastal. Meeskonna värvid on must, oranž ja valge. 

Konverentsi meistriks on Bengals tulnud kaks korda, aastatel 1981, 1988 ja 2021. Divisjoni meistri tiitel on võidetud seitse korda, aastatel 1970, 1973, 1981, 1988, 1990, 2005, 2009, 2013, 2015 ja 2021. Väljalangemismängudeni on meeskond jõudnud aastatel 1970, 1973, 1975, 1981, 1982, 1988, 1990, 2005, 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2021.

Meeskonna mängujuht (*quarterback*) on 2011. aastal Bengalsiga liitunud Andy Dalton. Aastatel 2003–2011 oli *quarterback* Carson Palmer.

Aprillis 2013 sai meeskonna liikmeks *defensive end*'i positsioonil mängiv Margus Hunt, kelle Bengals valis *draft*'i teises ringis 53. valikuna.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Cincinnati Bengals** |

* Koduleht
**Tiiu Valgemäe** (aastani 1971 **Tiiu Tomson**; sündinud 17. märts 1947 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja ja iluuisutamistreener.

Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1970 Minski Kehakultuuri Instituudi.

Ta tuli aastatel 1964 ja 1965 Eesti NSV meistriks üksiksõidus ning aastatel 1966 ja 1967 Valgevene NSV meistriks üksiksõidus.

Ta töötas aastatel 1970–1991 iluuisutamise peatreenerina Dünamos, aastatel 1990–2009 treenerina Soomes (Heinolas, Helsingis, Turus) ja aastast 2009 omanimelises uisukoolis Eestis.

Tema õpilastest on paljud uisutanud ja uisutavad siiani maailmatasemel. Tuntumaid õpilasi: Olga Vassiljeva (sai 21. koha 1992. aasta Albertville'i olümpiamängudel), Margus Hernits, Gerli Liinamäe (tuli 2010. aastal Eesti meistriks naiste üksiksõidus); Soomes Elina Kettunen, Ari-Pekka Nurmenkari, Sasha Palomäki.

Tunnustus
---------

* Parim treener 1983, 1992 ja 2011.

Viited
------

1. 1 2  Biograafia ESBL-is
2. ↑

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**OPEX börs** on Portugali väärtpaberibörs, mis tegutseb Lissabonis. Seal kaubeldakse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete väärtpaberitega. Börsi operaatorettevõte on OPEX (*Sociedade Gestora de Mercado de Valores Mobiliários Não Regulamentado, S.A*). OPEX börsi üldindeks on PEX.

Tegemist ei ole Portugali peamise börsiga. Portugali peamine börs on Lissaboni börs. 

OPEX börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes. Võrreldes Lissaboni börsiga on OPEX börsil aktsiate noteerimise reeglid leebemad.

OPEX börsile teostab järelevalvet Portugali Keskpank (*Banco de Portugal*).

Börs loodi 19. septembril 2003, et pakkuda Portugali väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele paremaid võimalusi investorite kaasamiseks. Börsi kauplemismahud on väikesed.

Vaata ka
--------

* Euroopa börside loend
* Lissaboni börs

Viited
------

1. ↑  "Investing in Portugal". Vaadatud 8.12.2020.
2. ↑  "Subject: Consultative report on standards for securities clearing and settlement systems in the European union" (PDF). Vaadatud 8.12.2020.

Välislingid
-----------

* OPEX börs
**Viisade ja välismaalaste registreerimise osakond** (vene keeles Отдел виз и регистрации; lühend ОВИР, **OVIR**) oli NSV Liidu Siseministeeriumi ja liiduvabariikide siseministeeriumite allüksus NSV Liidus ning selle õigusjärglases Venemaa Föderatsioonis aastatel 1935–2005. Viisade ja välismaalaste registreerimise osakondades registreeriti NSV Liitu ja Venemaale saabuvaid välismaalasi ning väljastati dokumente NSV Liidust ja Venemaalt alaliselt väljarändavatele kodanikele.

Turism
------

Sotsialistlike riikide külastamiseks ei olnud sissesõiduviisa vajalik. Teistesse riikidesse sõiduks pidi nõukogude inimene saama väljasõiduloa. Viisa saamiseks oli vaja esitada reisi põhjendus (küllakutse, turismituusik, kiri asutuselt välislähetusse saatmise kohta), põhjalik ankeet kahes eksemplaris, töö- või õppekohast saadud iseloomustuskiri, välispassi originaal ja ühelt poolt täidetud margiga postkaart.

Väljaränne
----------

1960.–1980. aastatel ei peetud nõukogude ühiskonnas inimese soovi NSV Liidust seaduslikult välja rännata enam kuriteoks, kuid ametivõimud käsitlesid seda kaaskodanike reetmisena. Väljasõiduavalduse esitamise ja läbivaatamise protsessiga kaasnes palju bürokraatlikke formaalsusi ja viivitusi, mille eesmärk oli muuta väljaränne võimalikult keerukaks.

Kodakondsuse äravõtmine
-----------------------

NSV Liidu kodakondsuse äravõtmine võis toimuda erandjuhtudel NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega, kui isik "oli pannud toime teo, mis häbistab NSV Liidu kodaniku kõrget nimetust ja kahjustab NSV Liidu mainet või riiklikku julgeolekut". Näiteks võeti 1987. aastal nõukogude kodakondsus välismaalt naasmata jätnud Valdo Randperelt.

*Otkaznik*
----------

1970.–1980. aastatel tekkis mitteametlik termin *otkaznik* (отказник; sõnast отказ, 'keeldumine'). Selle sõnaga kutsuti nõukogude kodanikke, kellele võimud keeldusid andmast NSV Liidust väljasõitmise luba.
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

**Lääneranna veskiraha** on meenemünt, mis loodi jäädvustama Eesti Vabariigi 100. aastapäeva ja samal perioodil haldusreformiga väikestest valdadest koosneva Lääneranna valla ühinemist.

Väike kogus münte on ajakapslis maasse kaevatud ja peidetud Laelatu puisniidu piirkonda.

Mündi aversil on kujutatud tuuleveskit, mündi keskel on auk, mis annab võimaluse münti soovi korral kaelaehtena kanda või muul moel kinnitada.

Mündi reversil on Eesti kaart, millel  Lääneranna valla suunas näitamas kompassi nõel, mille teravik on Rame küla suunas, sest selles kohas sündisid plaanid ja mõtted kuidas münt võiks välja näha.

Mündi andmed
------------

* Materjal : vasesulam
* Diameeter : 28 x 2,5 mm
* Kaal: 6,3 g
* Tiraaž: 300 tk
* Kujundanud: Rain Rosin
* Verminud: Märgikoda
* Väljalaskeaasta : 2017
**Suitsuprii klass** on suitsetamisvastane ennetusprogramm 4.–12. klasside õpilastele. 

Konkursi eesmärkideks on:

* Ennetada või edasi lükata suitsetamise ja suitsuvabade tubakatoodete tarbimise alustamist laste ja noorte seas;
* Motiveerida tubakat tarbivaid õpilasi sellest loobuma;
* Toetada tubakavabadust kui eluviisi;
* Aidata vähendada noorte suitsetamist ja suitsuvabade tubakatoodete tarbimist.

Võistlus kestab kuus kuud. Võistluses osalevad õpilased on oma allkirjaga lubanud jääda kogu võistluse perioodil tubakavabaks ehk siis mitte teha suitsu, tõmmata vesipiipu ega tarbida muid tubakatooteid. Võistlus toimub vastastikuse aususe ja usalduse põhimõttel, õpilased ja õpetajad kontrollivad enda ja oma klassikaaslaste tubakavabaks jäämist ise.

Kõikide suitsupriiks jäänud klasside vahel loositakse välja 15 rahalist preemiat suurusega 320 eurot, mis on mõeldud matka, ekskursiooni või muu toreda klassiürituse korraldamiseks. Suitsuprii klassi konkursi raames toimub ka omaloomingukonkurss. Võistlusel osalevatel klassidel on võimalus esitada konkursile tubakavastase sõnumiga plakat. Omaloomingukonkursi parimad saavad auhinnad.

Viited
------

1. ↑  Terviseinfo koduleht Konkurss "Suitsuprii klass" (02.02.2013).
Hummuli mõisa peahoone, milles tegutseb 1930. aastast Hummuli põhikool
**Hummuli Põhikool** on põhikool Valga maakonnas Tõrva vallas Hummuli asulas. 

Kool asutati 1688.

Esimesed andmed andmed Hummuli hariduselust pärinevad 1687/1688. aastast, mil Bengt Gottfriedi Forseliuse õpilased suundusid maale mõisadesse lastele koolitarkust jagama. Üks kahest Helme kihelkonna edumeelsest mõisast oli Hummuli. Hummuli mõisahäärberis asub kool alates 1930. aastast. Enne seda asus kool nii vallamajas kui ka Soe vanas kõrtsihoones. 

2021/22. õppeaastal õpib Hummuli Põhikoolis 47 õpilast. Õpilased õpivad liitklassides. Noortel on võimalus osaleda klaveri-, näite-, õhupüssi-, spordimängude- ja pallimänguringis, samuti kooris. Hummuli kooli direktor on 2022. aasta seisuga Evelin Tiivel.

Kooli nimed
-----------

* 1866 Hummuli 3-klassiline vallakool
* 1920 Hummuli 4-klassiline algkool
* ...
* 1950 Hummuli 7-klassiline Kool
* ...
* 1991 Hummuli Põhikool

Viited
------

1. 1 2  Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 584

Välislingid
-----------

* Hummuli Põhikooli koduleht
**Rojā Chamankār** (pärsia keeles روجا چمنکار‎‎; sündinud 20. mail 1981 Borāzjānis Būshehri provintsis Lõuna-Iraanis) on pärsia luuletaja, näitekirjanik, filmitegija ja tõlkija.

Elulugu
-------

Enne näitekirjanduse erialal magistrikraadi omandamist õppis Rojā Chamankār Teherani ülikoolis filmikunsti. 2010. aastal jätkas ta õpinguid Prantsusmaal Strasbourgis, kaitses filosoofia doktorikraadi kaasaegses pärsia kirjanduses ja magistrikraadi filmikunsti alal. 

Tema esimesed luuletused, mis avaldati Shīrāzis, olid kirjutatud 11-aastaselt. Tema esimene luulekogu "Tu es allée m'apporter un peu de Sud" ilmus 2001. aastal. 2014. aastal ilmus järgmine luulekogu "J'étais toujours une porte ouverte à l'errance", mis sai pealkirja samanimelise luuletuse järgi. 

2011. aastal autasustas Iraani kultuuriministeerium teda Qaysar Aminpouri auhinnaga noore poeedi kategoorias. Valikut kritiseeris avalik meedia, eriti Fars News. Samal aastal andsid ühing Minuscule ja ajakirja Cyclocosmia toimetaja Prantsusmaal Chamankāri tõlgitud luuletustest välja kogumiku "Mes souffles coupés par le milieu". 2014. aastal tõlkis ta Henri Meschonnici luulekogu "De Silence en Silence" pärsia keelde, teose avaldas kirjastus Cheshmeh. 2015. aastal ilmus pärsia-prantsuse kakskeelne kogumik "Je ressemble à une noire", mille avaldas Bruno Doucey. 

2005. aastal osales ta rahvusvahelisel prantsuse luule festivalil Pariisis ja Nantes'is ning sellest ajast alates on teda kutsutud paljudele luulefestivalidele, näiteks Göteborgi, Viini, Pariisi, Strasbourgi ja Nantes'i. Samal aastal osales ta ka Val-de-Marne'i festivalil ning 2013. aastal Voix vives de Méditerranée en Méditerranée festivalil Sète'i linnas.

Tema luuletusi on ilmunud Iraani ajalehtedes ja ajakirjades. Ta on teinud ka ühe filmi ning tutvustanud Iraanis laste telesaateid.
**Riidaja külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Riidaja külanõukogu moodustati 1945 septembris Valgamaal Põdrala vallas. Külanõukogu keskus asus Riidaja külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Riidaja külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Riidaja külanõukoguga likvideeritud Leebiku külanõukogu alad. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Üksmeele",
"Vanemuise", "Helge Tee" ja S. Ljahhovi nimeline kolhoos.

Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega arvati Riidaja külanõukogu 1959 veebruarist Valga rajooni koosseisu.

1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 111 km².

Viited
------

1. ↑  Riidaja külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Valga maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 517
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest. Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib praegusest vallast, varasemate valdade kohta vaata artiklitest Tartu vald (1991) ja Tartu vald (1939).* |

---

**Tartu vald** on 2. järgu haldusüksus (vald) Tartu maakonnas.

Tartu vald moodustati 2017. aastal Tartu valla, Laeva valla, Piirissaare valla ja Tabivere valla ühinemisel.

Asustus
-------

Vallas on 1 alev, 6 alevikku ja 70 küla.

AlevRaadi
AlevikudLähte, Kõrveküla, Tabivere, Vahi, Vasula, Äksi
KüladAovere, Arupää, Elistvere, Erala, Haava, Igavere, Juula, Jõusa, Kaiavere, Kaitsemõisa, Kassema, Kastli, Kikivere, Kobratu, Koogi, Kukulinna, Kõduküla, Kõnnujõe, Kõrenduse, Kämara, Kärevere, Kärkna, Kärksi, Kükitaja, Laeva, Lammiku, Lilu, Lombi, Maarja-Magdaleena, Maramaa, Metsanuka, Möllatsi, Nigula, Nõela, Otslava, Pataste, Piiri, Puhtaleiva, Pupastvere, Raigastvere, Reinu, Saadjärve, Saare, Salu, Sepa, Siniküla, Soeküla, Soitsjärve, Sojamaa, Sootaga, Sortsi, Taabri, Tammistu, Tila, Toolamaa, Tooni, Tormi, Uhmardu, Valgma, Valmaotsa, Vedu, Vesneri, Viidike, Vilussaare, Voldi, Võibla, Väägvere, Väänikvere, Õvanurme, Õvi

Haridus
-------

Alusharidust annavad Tartu vallas Kõrveküla lasteaed, Lähte lasteaed, Tabivere lasteaed, Raadi Lasteaed Ripsik ning Maarja-Magdaalena ja Raadi lastehoiud.

Põhiharidust annavad Tartu vallas viis kooli – Kõrveküla Põhikool, Laeva Põhikool, Lähte Ühisgümnaasium, Tabivere Põhikool ja J. V. Veski nimeline Maarja-Magdaleena Põhikool.

Vallavanemad
------------

Vallavanem on aastast 2017 Jarno Laur.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 11.03.2018.
2. ↑  Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 16.05.2023.
3. ↑  , vaadatud 4.11.2017.

Välislingid
-----------

* Tartu valla koduleht

Tartumaa vapp
Tartu maakonna omavalitsused

Elva vald **·**  Kambja vald **·**  Kastre vald **·**  Luunja vald **·**  Nõo vald **·**  Peipsiääre vald **·**  Tartu linn **·**  Tartu vald
*Mitte segi ajada Eesti Rahvusringhäälinguga*

---

**Riigi Ringhääling** oli 1. juulil 1934 riigistatud O/ü Raadio Ringhäälingu tegevust Fred Olbrei juhtimisel jätkanud ringhääling Eestis. See kuulus ühena üheksast asutusest Teedeministeeriumi koosseisu. Riigi Ringhääling lõpetas tegevuse 1941. aastal. Riigi Ringhääling on praeguse Eesti Rahvusringhäälingu eelkäija.

O/ü Raadio Ringhäälingule, mille kontsessioon lõppes 30. juunil 1934, maksti varade eest 110 000 krooni.

Riigi Ringhäälingul olid saatjad Tallinnas Lasnamäel (lainepikkus 219,6 m) ja Tartus (lainepikkus 586 m), uus saatja ehitati Türile (lainepikkus 410,4 m), kasutusele võeti moodne reportaažiauto. Vabariigi Valitsuse otsusega 5. detsembrist 1938 tunnustati vajalikuks raadiohoone ehitamine Kreutzwaldi tänava ja Faehlmanni tänava nurgale Tallinnas.

Keskmine saatekava kestus päevas oli 1938. aastal 8 tundi 51 minutit.

1939. aastal hakkas senise kolme raadioajakirja asemel ilmuma Raadioleht.

1. mail 1940 oli raadioabonente 93 514, kellest asus linnades 48 649 ja maal 44 865.

Kolonel Friedrich Olbrei vabastati omal soovil Riigi Ringhäälingu direktori ametikohalt, arvates 21. augustist 1940 ja Riigi Ringhäälingu direktoriks, arvates 21. augustist 1940 nimetati Paul Uusmann

Vaata ka
--------

* Raadio Ringhääling
* Eesti Rahvusringhääling

Viited
------

1. ↑  Olev Kenk (18.12.2021). "Raadio käivitasid 95 aastat tagasi Eestis erajaama loonud kaks entusiasti". *ERR*. Vaadatud 20.12.2021.
2. ↑  Ilvi Rauna. Riigi Ringhäälingu muusikaalasest tegevusest 1930. aastate keskel. Teater. Muusika. Kino, 2003/1.
3. ↑  1092. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 257. Riigi Teataja, nr. 107, 22 august 1940
4. ↑  1096. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 262. Riigi Teataja, nr. 107, 22 august 1940
Daugavpilsi raudteesild (2011)
Daugavpilsi raudteesild (20. sajandi algus)
**Daugavpilsi raudteesild** (ka *Daugavpilsi kindlusesild*, läti *Daugavpils dzelzceļa tilts*) on raudteesild üle Daugava jõe Daugavpilsis. Asub Daugavpilsi kindluse kõrval. 

Sild rajati Dünaburgis aastatel 1858–1862 insener Stanisław Kierbedźi projekti järgi Peterburi–Varssavi raudteele. Tarinduselt oli sild paralleelsete vöödega sõrestiksild all asuva sõiduteega. Sild avati rongiliikluseks üheteelisena 21. mail (vkj 9. mail) 1862. Seda silda sai kasutada ka loomtransport.

Taastamine ja rekonstrueerimine
-------------------------------

Daugavpilsi kaitsel 1919–1920 silla keskmine ava õhiti 1919. aasta septembris. 1920. aastate alguses keskmine avaehitis taastati muudetud kujul: uus sõrestikferm oli ülemise kaarja kujuga.

Teises maailmasõjas sild õhiti 27. juulil 1944. Hiljem purustatud sild taastati ja rekonstrueeriti paralleelsete vöödega sõrestiksillaks. 

Kolmeavalise silla pikkus on 400 m.

Välislingid
-----------

 Daugavpilsi raudteesild – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Humoraalseks immuunsuseks** ehk **humoraalseks immuniteediks** ehk **humoraalseks immuunvastuseks** nimetatakse paljude selgrootute ja selgroogsete loomade immuunsuse liiki. 

Taimede seemnetes ja selgrootute loomade kudedes esineb immunoloogilise antikeha taoliselt toimiv valk lektiin.

Selgrootutel
------------

Putukatel on humoraalne immuunsus immuunsüsteemi osa.

Selgroogsetel
-------------

Selgroogsetel põhineb humoraalne immuunsus kehavedelikes lahustunud antikehadel.

Humoraalne immuunsus on suunatud kehavedelikku sattunud infektsioossete bakterite, viiruste ja suurte molekulide vastu. 

Peamiseks humoraalse immuunsuse kandjaks on vesilahustuvad antikehad e immunoglobuliinid, mis moodustavad kuni 20% vereseerumi valkudest. Immunoglobuliine toodavad aktiveerunud B-lümfotsüüdid (komplekteeritakse luuüdi tüvirakkudest ja küpsevad lümfikoes). Kehavedelikku ilmunud antigeen aktiveerib B-lümfotsüüdid immuunglobuliine eritavateks plasmatsüütideks (plasmarakud).

Humoraalse immuunsuse alla kuuluvad ka komplemendivalgud: mitmest valgust koosnev süsteem, mille aktiveerimisel toimub organismi sattunud bakterite hävitamine.

Humoraalne immuunsus koos rakulise immuunsusega liigitatakse lümfoid(-immuun)süsteemi.

Madude humoraalse immuunsusega seonduvat on vähe uuritud, maoperekonda *Liasis* liigitatud *Liasis fuscus* madude uurimisel tuvastati, et humoraalne immuunsus sõltub neil ka vanusest.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 269:2004.
2. ↑  "Inimorganismi biomolekulid ja nende meditsiiniliselt olulisemad ülesanded Inimorganismi metabolism, selle häired ja haigused". Mihkel Zilmer, Ello Karelson,Tiiu Vihalemm, Aune Rehema, Kersti Zilmer, Biokeemia Instituut, Tartu Ülikool, lk 67, 2010, ISBN 978-9985-2-1540-1
3. ↑  Beata Ujvari, Thomas Madsen, Age, parasites, and condition affect humoral immune response in tropical pythons, Behavioral Ecology (January/February 2006) 17 (1): 20-24.doi: 10.1093/beheco/ari091, Veebiversioon (vaadatud 24.03.2014) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* The Immune system, Veebiversioon (vaadatud 24.03.2014) (*inglise keeles*)
* Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s
**Suitid** (läti *Suiti*) on läti keelt kõnelev balti rahvas, mille ajalooline keskus on Alsunga. Tänapäeval on suite ligikaudu 2500.

Suite eristab lätlastest katoliku usk, ka on nende kultuuris säilinud vanapäraseid jooni. Kultuuriliste eripärade tõttu ei ole kõik suitide aladel elavad katoliiklased suitid.

Aastail 1573–1738 olid Alsunga mõisa omanikud Schwerinid. 1623. aastal võttis toonane mõisnik Johan Ulrich von Schwerin poola päritolu preili Barbara Konarskaga abiellumiseks vastu katoliku usu ja tõi Alsungasse jesuiidid. Nende misjonitöö tagajärjel pöördus osa rahvast katoliku usku, tänapäeval elavad nende järglased Lätis **suitide** rahvakilluna. Rahva nimetus tulenebki jesuiitidest. 1623. aastal valmis ka suitide keskuseks olev Alsunga katoliku kirik.

Tänapäeval elavad suidid Alsunga vallas, aga ka mõnes ümbritsevas vallas. Suitide kultuur kuulub Läti kultuurikaanonisse, samuti ka UNESCO inimkonna suulise ja vaimse pärandi meistriteoste nimekirja.

Viited
------

1. ↑

Kirjandus
---------

* "*Suitu pūrs*" (tõlkes 'suitide kaasavara'). Latvijas Etnogrāfiskais brīvdabas muzejs. Rīga 1991. 160 lk. Läti keeles, resümeed inglise ja vene keeles

Välislingid
-----------

* Video suitidest (*inglise keeles*)
Riigel on pildil heledaim täht
**Riigel** (ka **β Orionis**, **Beta Orionis**, **Beta Ori** ja **β Ori**) on tähistaeva heleduselt seitsmes täht ja Orioni tähtkuju heledaim täht. Selle heledus on kergelt varieeruv ning vahel on see tuhmim kui Betelgeuse. Palja silmaga vaadeldes paistab Riigel sinakasvalge tähena, kuid tegelikult koosneb see vähemalt neljast tähest: Riigel A-st, Riigel Ba'st, Riigel Bb'st ja Riigel C-st.

Riigeliks nimetatakse süsteemi peamist tähte Riigel A, kuid tihti nimetatakse selleks kogu süsteemi. Riigel A kaaslase tähesuurus on 6,7, mis on 400 korda nõrgem kui peamisel tähel. Riigeli naaber on kolmiksüsteem, mis koosneb Riigel Ba'st, Riigel Bb'st ja Riigel C-st. Ajalooliselt on kolmiksüsteemi nimetatud Riigel B-ks.

Riigel on sinine hiid, mis on 47 500 korda heledam kui Päike ning asub Maast umbes 860 valgusaasta kaugusel. Riigeli diameeter on 70 korda suurem kui Päikesel.

Viited
------

1. ↑  "Rigel". *Universe Today*. Vaadatud 29. mai 2019.
2. ↑  "Rigel: Orion's Brightest Star". *Space.com*. Vaadatud 29. mai 2019.
3. ↑  "Rigel in Orion is blue-white". *EarthSky*. Vaadatud 29. mai 2019.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Pihkva vürstist, samanimelise Leedu suurvürsti kohta vaata: Daumantas (Leedu suurvürst)* |

---

Daumantas pühakuna
**Daumantas**, ka **Dovmont** (vene Довмонт, vanavalgevene *Dowmont*, valgevene *Даўмонт*, *Daǔmont*, õigeusu ristinimega *Timofei*; umbes 1240 – 17. mai 1299) oli leedu päritolu Pihkva vürst aastatel 1266–1299.

Daumantas oli esimese Leedu suurvürsti ja hilisema kuninga Mindaugase sugulane, kes oli kuni 1265. aastani Nalšia vürst. Tema ja Mindaugase naised olid õed. 1262. aastal, kui Mindauguase naine suri, võttis ta aga Daumantase naise väidetavalt endale, mis tekitas nende vahele tõsise vihavaenu. Daumantas liitus Mindaugase vastase, paganliku Žemaitija vürsti Treniotaga ning tõenäoliselt tappis 1263. aastal Mindaugase ja tema kaks poega. 

Treniota sai järgmiseks Leedu suurvürstiks ning pööras maa paganlusse tagasi. Kuid juba järgmisel aastal tappis Mindaugase vanim poeg Vaišvilkas Treniota ning Daumantas koos mitmete teiste Mindaugase-vastaste ülikutega põgenes Pihkvasse, kus lasi end õigeusku ristida. 

1265. aastal võitis ta Pihkva vastu tulnud leedulasi ja valiti järgmisel aastal Pihkva vürstiks. Novgorodi vürstile Jaroslav Jaroslavitšile see ei meeldinud ning ta püüdis mitmel korral Daumantast Pihkvast minema kihutada, kuid see ei õnnestunud. Pealegi osutus Daumantas väejuhina väga edukaks, mistõttu tema toetus linnas oli väga suur. 

1268. aastal osales ta Pihkva-Novgorodi sõjaretkel Eestisse, sealhulgas Rakvere lahingus. Hiljem pidi ta aga Pihkvat kaitsma Liivimaa ordu piiramise vastu. 1282. aastal aitas Daumantas oma äia, kukutatud Vladimiri suurvürsti Dmitri Jaroslavitšit ja tõi tema varanduse Laadogast Koporje linnusesse. 

1299. aastal, kui Liivimaa ordu taas Pihkvat ründas, suri Daumantas ootamatult ilmselt mingisse haigusse. Hiljem kuulutati ta Pihkva kaitsepühakuks.

Pihkvas on siiamaani mõõk, mida nimetatakse Daumantase mõõgaks, kuid tõenäolisemalt on tegu 15. sajandist pärinevaga.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**?** | **Pihkva vürst**1266–1299 | Järgnev**?**

 |
Jooksiklase *Scarites buparius* haukamissuised.
Komapunnpea (*Hesperia comma*) imemissuised.
Mesilase (*Colletes daviesanus*) libamissuised.
**Suised** on lülijalgsete (sealhulgas putukate) suu ümber paiknevad, loomarühmiti väga erineva kujuga jätked, mille peaülesanne on toidu vastuvõtt ja selle esmane töötlus (näiteks tükeldamine, surmamine). Suised on arenenud ürgsete vormide jäsemetest, suuava ülalt kattev ülahuul on aga näokilbi väljakasve.

Enamasti on lülijalgsetel suiseid 3 paari. 

Esimese suistepaari moodustavad ülalõuad (*mandibulae*), 2. ja 3. paari aga alalõuad (*maxillae*). Ülalõug on kompaktne, alalõug ja alahuul koosnevad osadest. Neil on hästi liikuvad lisandid – kobijad**,** mida kasutatakse maitsmiseks ja toidu suhu juhtimiseks.

Vastavalt toitumistüübile on putukate suised evolutsiooni käigus omandanud erinevaid vorme. Kõige levinumad on nelja tüüpi suised:

* haukamissuised
* libamissuised
* pistmissuised
* imemissuised

Vaata ka
--------

* tundlad

Viited
------

1. ↑  "Suised". *Hariduskeskus*. Vaadatud 01.02.2021.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vanakreeka terminist; teiste tähenduste kohta vaata Logos (täpsustus)* |

---

**Logos** on vanakreeka tavakeele sõna ja vanakreeka filosoofia termin, mille mitmetahuline tähendus on aja jooksul muutunud.

Logos võib tähendada sõna, lauset, väidet, argumenti, arutlust, kõnet, juttu, väljendust, mõistet, määratlust, selgitust või põhjust, seadust või reeglit, loendatud arvu või määra või mõõtu, suhet ehk relatsiooni, aru või mõtlemist, mõistust jms. 
Juba vanakreeka filosoofias võis sõna "logos" omandada neist paljudest tähendustest erinevaid või siis mitmeid samaaegselt. Filosoofilistes tekstides jäetakse see tihti tõlkimata.

Sõna "logos" tõlgitakse paljudes kontekstides ladina keelde sõnaga *ratio*. Seetõttu on saanud sõna "logos" üheks tuntumaks tähenduseks filosoofias just 'mõistus'. Näiteks Aristotelese inimesemääratlus kõlab "zōon logon echon" ('logost omav loom'), mida tõlgiti ladina keelde *animal rationale* ('mõistuslik olend'). Lisaks 'mõistusele' on tihedamini ette tulevad tähendused 'mõiste', 'määratlus', 'väide', 'argument'.

Uues testamendis Johannese evangeeliumi alguses on Jumal samastatud logosega.

Loogika
-------

Aristotelese loogikas on logos liigile omase eidose määratlus (definitsioon) soo (traditsioonilises loogikas soomõiste) ja liigierisuse kaudu.

Näiteks inimese logos on 'mõistusega elukas', kus elukas või loomne olend on sugu ja 'mõistusega' on liigierisus, st eristab inimest muudest loomse olendi sukku kuuluvatest liikidest, kel mõistus puudub – nagu hobune, koer, ahv jne.

Sõna "logos" tõlkevasteks selles kontekstis võiks sobida näiteks "määratlus" või "mõiste".
MapAsukoht Maskoŭskaja liinil
Park Čaluskincaŭ metroojaam
**Park Čaluskincaŭ metroojaam** (vene keeles Парк Челюскинцев (*Park Tšeljuskintsevi metroojaam*), valgevene Парк Чалюскінцаў (transkribeerituna **Park Tšaljuskintsavi metroojaam**), tõlkes Tšeljuskinlaste pargi metroojaam) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil.

Jaam avati 30. juunil 1984; see oli üks Minski metroo algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 102 meetri pikkune. Jaama moodustab ühevõlviline monoliitraudbetoonkonstruktsioon. Jaam on nime saanud selle kõrval asuva pargi järgi; üks jaama väljapääsudest asubki Tšeljuskinlaste pargi peasissepääsu juures.

Jaama kujunduses on kasutatud kolme värvi: halli, valget ja pruuni. Sisekujunduses oli algselt plaanis kasutada Chatyńi hävingu motiive, ent seejärel leiti, et see teema on liiga valulik ja otsustati jaam kujundada nelja aastaaja järgi. Piotr Mašeraŭ surma järel loobuti ka sellest mõttest ja nii kujuneski jaam kaunistusteta lakooniliseks ehitiseks.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Станция метро "Парк Челюскинцев"

Välislingid
-----------

 Park Čaluskincaŭ metroojaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Infot jaama kohta (*vene keeles*)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Metroojaam Maskoŭskaja liinil** | **Järgnev peatus** |
|  Maskoŭskaja |  **Park Čaluskincaŭ** | Akademija navuk  |