recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Berkshire Hathaway Inc.** on USA valdusettevõte peakorteriga Omahas. 

Ettevõtte tegevjuht on tuntud investor Warren Buffett, kes omandas enamusosaluse 1964. aastal. 2008. aasta seisuga oli Berkshire Hathaway aktsia 44 aasta keskmine aastane väärtuskasv 20,3%. 2018. aasta seisuga teenis Buffett ettevõtte mediaanpalgast seitse korda rohkem.

Berkshire Hathaway varaseim eellane on 1839. aastal Rhode Islandil asutatud tekstiiliettevõte Valley Falls Company, mis 1929. aastal liitus teise tekstiiliettevõtte, Berkshire Cotton Manufacturing Companyga (asutatud 1889). Ühinemise tulemusel loodud Berkshire Fine Spinning Associates ühines 1955. aastal omakorda Hathaway Manufacturing Companyga, uueks nimeks sai Berkshire Hathaway.

Buffett hakkas tekstiiliettevõtte aktsiaid ostma 1962. aastal, kui tekstiilitootmine oli juba kokku kuivama hakanud.[*viide?*] 1967. aastal alustas ta ettevõtte viimist kindlustus- ja muudesse äridesse.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  "US companies reveal pay gap between bosses and workers". *Financial Times* (inglise keeles). The Financial Times Ltd. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* Berkshire Hathaway koduleht
Valga maakonna vapp
**Valgamaa vapp** on Eestis asuva Valga maakonna vapp.

Peale Eesti riigivapi kinnitamist (1925) moodustati 17. detsembril 1925 maakondade vappide loomiseks vastav komisjon. 17. juunil 1926 kiideti heaks esialgsed kavandid ajaloolase Paul Johanseni poolt. Esialgsel Valgamaa vapil oli kilbi ülaosa hõbedane, alumine must ja sellel rahvalauludest ja muinasjuttudest tuttav punane-kuldne-sinine vikerkaar, mis oli mõeldud sümboliseerima kahte rahvast ühendavat silda.

Valga maavolikogu ei olnud aga Johanseni kavandiga rahul ning peale mitmete kavandite läbivaatamist kinnitas maavolikogu kohaliku inseneri Saare vapikavandi 1931. aastal. Vapil olev kilp oli jaotatud neljaks väljaks. Ülal-paremal valge väli, millel kuldne V-täht; ülal-vasakul siniselt taustal neli kuldtähte, mis sümboliseerisid nelja maakonda, mille territooriumi osadest 6. septembril 1920. a. Valga maakond moodustati; all-paremal sinisel taustal heinakuhi ja all-vasakult valgel Vabadusristi kujutis. Vappi raamis tammeokstest pärg ja selle kohal ristatud mõõgad. Peale Siseministeeriumi nõudmisel Vabadusristi kujutise eemaldamist kinnitas 15. septembril 1931 maavolikogu vapi lõplikult.

1936. aastal valmistas kunstnik Gustav Reindorff välja uued ja lihtsustatud vapikavandid, mis kinnitati 5. veebruaril 1937 Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega.

Vapi kirjeldus
--------------

Valga maakonna vapil on kilp lõigatud diagonaalselt kaheks. Ülemisel sinisel poolel on neli viieharulist hõbedast tähte (maakonna moodustanud nelja maakonna arv) ja alumine hõbedane väli on tühi. Vapi sinine toon on rahvusvahelise PANTONE värvitabeli järgi 285 ˚C.

Põhjendus
---------

Sinisel taustal neli hõbedast tähte sümboliseerivad kihelkondi, millest Valgamaa moodustati.

Eelmine vapp
------------

Aastail 1931–1937 kasutas Valga maakond eelmist vappi, mille Vabariigi Valitsus oli kinnitanud 7. oktoobril 1931.

Vaata ka
--------

* Valgamaa lipp

Viited
------

1. ↑  Valgamaa koduleht, üldandmed
2. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus 7. oktoobrist 1931 nr. 6

Välislingid
-----------

* Valga maakonna sümboolika
* Valga maakonna vapi ajalugu maakonna kodulehel
* Valga maakonna eelmine vapp
Herbersdorfi linnuse värav jesuiitide kirjega
**Allerheiligen bei Wildon** on vald *(Gemeinde)* Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas. Nimi "Allerheiligen" on tõlkes "kõik pühakud" ja tuleb kohalikult kirikult. Lisand "bei Wildon" tähendab "Wildoni lähedal", eristades seda teistest samanimelistest valdadest.

Ajalugu
-------

Arheoloogilised leiud lähedalasuvates Buchkogeli ja Kögelbergi mägedes näitavad, et piirkond oli asustatud juba kiviajal. Leiud tänapäevase valla piirides näitavad märkimisväärset asustustegevust 1. sajandil pKr. Sealhulgas villa rustica jäänused ja ulatuslik keldi-rooma kalmete väli. Pärast Rooma keisririigi lõppu asusid piirkonda slaavi talupojad. 

Baieri koloniseerimise ja suurte Baieri kloostrite süstemaatilise asustamispoliitikaga hakati piirkonna ajalugu dokumenteerima kirjalikes allikates. Sellest ajast pärinevad esimesed mainimised mitmetest küladest tänapäevases vallas. 

Allerheiligeni küla ise tekkis Herbersdorfi linnuse ja lähedalasuva kiriku ümber, mille asutas Markwart von Herbersdorf 1218. aastal. Herbersdorfi perekond omas linnust 1609. aastani, mil valdus läks üle Glojachi perekonnale. Suure maksuvõla tõttu olid Glojachid sunnitud peagi linnuse jesuiitidele müüma. 

Kui Grazi linna 1680. aastal katk laastas, viidi Grazi Ülikool, mida tol ajal juhtisid jesuiidid, skolastikute juhtimisel ajutiselt Allerheiligeni. Jesuiitide toetusel ehitati küla kirik ebatavalises suuruses ja hiilguses uuesti üles. Kui jesuiitide ordu 1773. aastal laiali saadeti, anti linnuse valdus üle riiklikule usufondile. Sellele järgnenud feodaalstruktuuride kaotamisega kandusid vastloodud vallale üle olulised varem linnuseisandatele kuulunud funktsioonid. Valla ajalugu eraldus seega sajandeid küla valitsenud linnuse ajaloost. 1968. aastal liideti endine iseseisev Feitingi vald Allerheiligeniga. 

Tänapäeval on Allerheiligen õitsev küla või väikelinn Grazi äärelinnas, mis meelitab jätkuvalt uusi elanikke, säilitades samas oma traditsioonilise maaelu võlu.

Allerheiligeni kihelkonnakirik

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Leibnitzi ringkonna vallad

* Allerheiligen bei Wildon
* Arnfels
* Ehrenhausen an der Weinstraße
* Empersdorf
* Gabersdorf
* Gamlitz
* Gleinstätten
* Gralla
* Großklein
* Heiligenkreuz am Waasen
* Heimschuh
* Hengsberg
* Kitzeck im Sausal
* Lang
* Lebring-Sankt Margarethen
* Leibnitz
* Leutschach an der Weinstraße
* Oberhaag
* Ragnitz
* Sankt Andrä-Höch
* Sankt Georgen an der Stiefing
* Sankt Johann im Saggautal
* Sankt Nikolai im Sausal
* Sankt Veit in der Südsteiermark
* Schwarzautal
* Straß in Steiermark
* Tillmitsch
* Wagna
* Wildon
**Brahim Boulami** (sündinud 20. aprillil 1972 Safis) on Maroko kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja). Tema isiklik rekord on **7.55,28**. Kuni 2004. aasta septembrini oli ta maailmarekordi valdaja.

Doping
------

Brahim Boulami 15. augustil 2002 antud dopinguproov näitas keelatud aine erütropoietiini (EPO) kasutamist, teatas Rahvusvaheline Kergejõustikuliit.

Päev hiljem püstitas Boulami Zürichis Kuldliiga viiendal etapil 3000 m takistusjooksus maailmarekordi 7.53,17, parandades oma eelmist tippaega 2,09 sekundiga, kuid see tulemus tühistati ja saavutatud aeg ei läinud rekordina kinnitamisele.

Dopingu (EPO) tarvitamise eest kaheaastase võistluskeelu teeninud Brahim Boulamil jäi siiski alles eelmine maailmarekord, sest alles pärast 2001. aasta rekordijooksu Brüsselis oli tema dopinguproov negatiivne, teatas IAAF.

Maroko alaliit otsustas 2003. aasta veebruaris Boulamit mitte karistada, sest nende arvates oli proovi menetlemisel rikutud kehtivaid reegleid. IAAF kaebas asja aprillis edasi Rahvusvahelisse Spordiarbitraaži (CAS) ning novembris otsustas CAS, et kaheaastane võistluskeeld oli siiski õigustatud. Boulami karistust hakati lugema 28. augustist 2002, mis tähendas, et Ateena olümpiamängudel marokolane võistelda ei saanud.

Isiklikku
---------

Brahim Boulami on 180 cm pikk ja kaalub 64 kg.

Välislingid
-----------

* Brahim Boulami Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
**Houthulst** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas.

Houthulsti pindala on 55,89 km². Seal elas 2012. aastal 9743 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 174 in/km².

Valla peakirik on Ristija Johannese kirik (*Sint-Jan Baptistkerk*). Esimeses maailmasõjas hävis see täielikult, aga taastati 1924. Kiriku lähedal asub sõjaväekalmistu, kus on ligi 1800 maailmasõjas langenud Belgia sõduri haud. Sellele kalmistule on maetud ka 81 Itaalia sõdurit.

Asulad
------

Houthulst jaguneb järgmisteks osavaldadeks, piirkondadeks ja asulateks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| # | Asula | Pindala(km²) | Elanikke |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Houthulst | 12,49 | 3701 |
| II | Klerken | 7,44 | 1825 |
| III | Merkem | 26,42 | 2270 |
| IV | Jonkershove | 9,56 | 1254 |
| (V) | Sint-Kristoffel | – | – |

 | Kollakad alad tähistavad linnastunud piirkondi |

Magistraadihoone

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Houthulst** |

* Koduleht (hollandi keeles)

Lääne-Flandria provintsi vallad

Alveringem | Anzegem | Ardooie | Avelgem | Beernem | Blankenberge | Bredene | Brugge | Damme | De Haan | De Panne | Deerlijk | Dentergem | Diksmuide | Gistel | Harelbeke | Heuvelland | Hooglede | Houthulst | Ichtegem | Ieper | Ingelmunster | Izegem | Jabbeke | Knokke-Heist | Koekelare | Koksijde | Kortemark | Kortrijk | Kuurne | Langemark-Poelkapelle | Ledegem | Lendelede | Lichtervelde | Lo-Reninge | Menen | Mesen | Meulebeke | Middelkerke | Moorslede | Nieuwpoort | Oostende | Oostkamp | Oostrozebeke | Oudenburg | Pittem | Poperinge | Roeselare | Ruiselede | Spiere-Helkijn | Staden | Tielt | Torhout | Veurne | Vleteren | Waregem | Wervik | Wevelgem | Wielsbeke | Wingene | Zedelgem | Zonnebeke | Zuienkerke | Zwevegem
Phra Phrom, Erawani pühamu, Bangkok
**Brahmā Sahampati** (tai keeles ***Phra Phrom***, sanskriti keeles *Para Brahma*), ka *Thao Maha Brahma* on üks tuntumaid brahmasid budismis. Ta on üks 'suurtest brahmadest' ehk *Mahābrahmā*. 

Brahmā Sahampati kuulub kolmanda taseme arahantide ehk "mittenaasjate", *anāgāmi*'de hulka, kes asuvad *Śuddhāvāsa* maailmades koos teiste budismi kaitsvate ja budasid õpetavate deevadega, olles neist kõige vanem. Kui meie maailmas parajasti budat ei ole, siis pole ka *Śuddhāvāsa* maailmade deevadel siia asja. Aga kui vaja, siis on nad varakult kohal, kuulutavad ette uue saabuva buda tulekut, juhivad inimeste tähelepanu märkidele, kuidas budat ära tunda jne.

Brahmā Sahampati kohta on mitmeid lugusid. Ta viibis nähtamatult Gautama Buddha juures juba siis, kui too saavutas Virgumise ehk Valgustuse. Pärast Virgumiseni jõudmist oli Buddha kaotamas lootust, et tema Õpetust võiks üldse keegi mõista, vastu võtta või järgida. Tõepoolest, on budasid, kes õpetavad, aga on ka neid, kes seda ei tee, nagu Pratjekabuddha. Kas poleks õigem taanduda üksindusse ja vaikida, mõtles Buddha. Kui Brahmā Sahampati seda märkas, laskus ta *Śuddhāvāsa* maailmast alla ning veenis Buddhat siiski õpetama hakkama. Ja kui Buddha oli sellega nõustunud, siis kuulutas Brahmā Sahampati seda rõõmusõnumit kogu maailmale.

Ta viibis Buddha juures veel mitmeid kordi, samuti oli ta kohal, kui Buddha lahkus parinirvaanasse. Kõikidest brahmadest oli Brahmā Sahampati Buddhale kõige lähedasem, tema vaimne, nähtamatu õpetaja ja kaaslane. Oma varasemas elus olevat ta olnud munk nimega Sahaka, kes kuulus eelmise buda, Kāśyapa Buddha kogudusse. 

Tais ja teistes theravaada maades austatakse Brahmā Sahampati't ehk taipäraselt *Phra Phrom*'i kõrgelt. Teda kujutatakse nelja näo ja paljude kätega. Iga rajatise juures on tavaliselt kaks pühamut: üks pühendatud Brahma Sahampatile ja teine, "vaimude maja", kohalikele maavaimudele.

Vaata ka
--------

* Budistlik kosmoloogia

Viited
------

1. ↑  "Proclamation of Good News by Brahma Sahampati". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2021. Vaadatud 5. augustil 2020.
2. ↑  Robert E. Buswell Jr.; Donald S. Lopez Jr. (2013). The Princeton Dictionary of Buddhism. Princeton University Press. pp. 141–142. ISBN 978-1-4008-4805-8.
3. ↑  Mahāparinibbāṇa Sutta (DN 16), 6.
**Hove** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis, 9 km kaugusel provintsi pealinnast Antwerpenist.

Hove

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2020

Välislingid
-----------

* Koduleht (hollandi keeles)

Antwerpeni provintsi vallad

Aartselaar **·** Antwerpen **·** Arendonk **·** Baarle-Hertog **·** Balen **·** Beerse **·** Berlaar **·** Boechout **·** Bonheiden **·** Boom **·** Bornem **·** Borsbeek **·** Brasschaat **·** Brecht **·** Dessel **·** Duffel **·** Edegem **·** Essen **·** Geel **·** Grobbendonk **·** Heist-op-den-Berg **·** Hemiksem **·** Herentals **·** Herenthout **·** Herselt **·** Hoogstraten **·** Hove **·** Hulshout **·** Kalmthout **·** Kapellen **·** Kasterlee **·** Kontich **·** Laakdal **·** Lier **·** Lille **·** Lint **·** Malle **·** Mechelen **·** Meerhout **·** Merksplas **·** Mol **·** Mortsel **·** Niel **·** Nijlen **·** Olen **·** Oud-Turnhout **·** Putte **·** Puurs-Sint-Amands **·** Ranst **·** Ravels **·** Retie **·** Rijkevorsel **·** Rumst **·** Schelle **·** Schilde **·** Schoten **·** Sint-Amands **·** Sint-Katelijne-Waver **·** Stabroek **·** Turnhout **·** Vorselaar **·** Vosselaar **·** Westerlo **·** Wijnegem **·** Willebroek **·** Wommelgem **·** Wuustwezel **·** Zandhoven **·** Zoersel **·** Zwijndrecht
**Allen Ezail Iverson** (sündinud 7. juunil 1975 Hamptonis Virginias) on Ameerika Ühendriikide endine korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 14 hooaega.

Karjäär
-------

Keskkooli esimesel aastal oli Allen Iverson osariigi parim tagamängija. Ülikooli läks Iverson Georgetowni, misjärel valiti ta 1996. aastal NBA *draft'*i esimese valikuna Philadelphia 76ersisse. Vaid 183 cm pikkune Iverson, kes kannab hüüdnimesid The Answer ja AI, hakkas NBA-s kohe oma suurepäraseid oskusi näitama, visates debüütmängus 30 punkti. Keskmiselt 23,5 punkti ja 7,5 resultatiivset söötu mängus kogunud Iverson võitis oma debüüthooajal ka parima uustulnuka tiitli.

Hooajal 2001/02 oli Iverson põhihooaja parim skooritegija, visates keskmiselt 31,4 punkti mängus. Lisaks jagas ta keskmiselt 5,5 tulemuslikku söötu ja krabas ka 4,5 lauapalli. Peale punktide viskamise, lauapallide hankimise ja resultatiivsete söötude jagamise oskas Iverson hästi ka palle vahelt lõigata - nimelt oli ta kolmel hooajal järjest (2000/01, 2001/02 ja 2002/03) NBA parim vaheltlõikaja.

Iverson nimetati 2000/01. põhihooaja kõige väärtuslikumaks mängijaks (MVP) ja ta pääses samal hooajal koos 76ersiga finaali, kus tuli aga tunnistada Kobe Bryanti ja Shaquille O'Neali juhitud Los Angeles Lakersi paremust. Lisaks nimetati ta samal hooajal ka tähtede mängu kõige väärtuslikumaks mängijaks.

Pärast kaht hooaega Denver Nuggetsis liitus Allen Iverson 2008. aastal Detroit Pistonsiga, kus ta mängis koos Rasheed Wallace'iga. 2009. aasta algul liitus Iverson NBA klubiga Memphis Grizzlies, kus mängis vaid paar kuud. Seejärel naasis Iverson 76ersisse, kus mängis oma viimase NBA hooaja. 

Hooajal 2010/11 mängis Iverson Türgis, kuid oli sunnitud pärast kümmet mängu vigastuse tõttu USA-sse naasma. Ametlikult teatas Iverson mängijakarjääri lõpetamisest 30. oktoobril 2013.

Saavutused
----------

* NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (2001)
* 11 korda valitud NBA tähtede mängule (2000–2010)
* 2-kordne NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (2001, 2005)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (1999, 2001, 2005)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (2000, 2002, 2003)
* 1 kord valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2006)
* NBA aasta parim uustulnuk (1997)
* NBA uustulnukate esiviisik (1997)
* 4-kordne NBA hooaja skoorikuningas (1999, 2001, 2002, 2005)
* 3-kordne NBA hooaja parim vaheltlõikaja (2001–2003)
* Naismithi korvpalli kuulsuste hall (2016)

Isiklikku
---------

Allen Iversonil on kaks õde. Iverson elas nooruspõlves vaesuses ning pidi pahatihti leppima kodus elektri ja vee puudumisega, kuna vanemad ei suutnud arveid tasuda. Iversoni lapsepõlv oli raske ka seepärast, et tema parim sõber tapeti.

Vaata ka
--------

NBA drafti esimeste valikute loend

Välislingid
-----------

* Allen Iverson – NBA.com
* Allen Iverson – Basketball-Reference.com
**Bramberg am Wildkogel** on vald *(Gemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas. Vald asub Wildkogeli mäe (2225 m) lõunajalamil. Valla keskmine kõrgus on 819 m.

Ajalugu
-------

Iidsetel aegadel oli Brambergi ümbruse ala vasemaagi kaevandamise keskus. Kuuludes Leitenguti valda, Brambergi mainiti 925. aastal vanima kihelkonnana Salzachi jõe ülemises orus ja nimetati 1160. aastal esimest korda "Prentenperigeks". Kaevandamine võeti uuesti kasutusele 1829. aastal ja lõpuks loobuti sellest aastal 1863. Hiljem 20. sajandil ebaõnnestusid uued kaevandamiskatsed.

Samuti kuulsad smaragdikaevandused Habachtalis (Norra ja Itaalia kõrval) on ainsad smaragdikaevandused Euroopas.

Paikkonnad
----------

Need on omavalitsuse paikkonnad: Bicheln, Bramberg, Dorf, Habach, Leiten, Mühlbach, Mühlberg, Schönbach, Schweinegg, Sonnegg, Steinach, Wenns, Weyer.

Peamine kirik
Renoveeritud talu Brambergis

Transport
---------

Liidumaantee Bundesstraße 165 kulgeb läbi valla ida-lääne suunas. Ühistransporti pakuvad nii Salzburger Verkehrsverbundi bussiteenused kui ka Pinzgauer Lokalbahni raudteeveod, millel on Zell am Sees ühendus Austria põhiraudteevõrguga. On ka postibussid Krimmlisse ja Zell am Seesse.

Kultuur ja huviväärsused
------------------------

### Muuseumid

* Kohalik ajaloomuuseum

### Sport

* Wildkogeli suusapiirkond Wildkogelil
* Trosstee Wildkogelile (*Smaragdbahn*, avati 2010. aasta detsembris)
* Valgustatud kelgumägi (14 km, üks pikimaid valgustatud radasid maailmas)
* Valgustatud murdmaasuusatamise ja uisurajad
* Bassein ja suur laste mängupark
* Lennukool paraplaani ja deltaplaaniga sõitmiseks

Vaata ka
--------

* Salzburg

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Zell am See ringkonna vallad

* Bramberg
* Bruck
* Dienten
* Fusch
* Hollersbach
* Kaprun
* Krimml
* Lend
* Leogang
* Lofer
* Maishofen
* Maria Alm
* Mittersill
* Neukirchen
* Niedernsill
* Piesendorf
* Rauris
* Saalbach-Hinterglemm
* Saalfelden
* Sankt Martin
* Stuhlfelden
* Zell am See
* Taxenbach
* Unken
* Uttendorf
* Viehhofen
* Wald
* Weißbach
**Asendusreaktsioon** on keemiline reaktsioon, mille tulemusena keemilise aine molekulis mingi aatom või aatomite rühm asendub mõne teise aatomi või rühmaga. Reeglina mõistetakse asendusreaktsiooni all brutoreaktsiooni, mis võib toimuda üle mitme vahestaadiumi (üle mitme elementaarreaktsiooni).

Anorgaanilises keemias asendusreaktsiooni tulemusena keemilise ühendi molekulis ühe keemilise elemendi aatomid asenduvad teise omadega. Sellise reaktsiooni teine lähteaine ja teine saadus on lihtaine.

Orgaanilises keemias on enamasti tegemist funktsionaalrühma või vesiniku aatomi asendumisega mingi teise rühma või aatomiga. Mõnel juhul võib asendusreaktsiooniga kaasneda isomerisatsioon, s.t molekulis aatomite paigutuse muutumine.

Asendusreaktsioonid jagatakse substraadi molekuli atakeeriva reagendi iseloomu järgi järgmisteks põhitüüpideks:

* Elektrofiilne asendusreaktsioon – reagent on vaba või osaliselt vaba orbitaaliga, s.t reagent on elektrofiil
	+ elektrofiilne alifaatne asendusreaktsioon
	+ elektrofiilne aromaatne asendusreaktsioon (SEAr)
	+ Friedeli-Craftsi reaktsioon
	+ allüülne kloorimine
* Nukleofiilne asendusreaktsioon – reagent omab vaba või osaliselt vaba elektronpaari, s.t reagent on nukleofiil
	+ nukleofiilne alifaatne asendusreaktsioon (SN1 reaktsioon, SN2 reaktsioon, SN1' reaktsioon, SN2' reaktsioon, SNi reaktsioon jm)
	+ nukleofiilne aromaatne asendusreaktsioon (SNAr)
	+ atsüülasendusreaktsioon
* Radikaalne asendusreaktsioon – reagent on neutraalne vaba radikaal, mis annab radikaalreaktsiooni.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Asendusreaktsioonid** |

* Derivatiseerimine
**Elmar Arro** (2. juuli 1899 Riia lähistel – 14. detsember 1985 Viin) oli eesti päritolu muusikateadlane.

Tema isa oli jurist Johannes Arro. Ema poolt oli koduseks keeleks saksa keel.

Arro lõpetas 1917. aastal Riia vene gümnaasiumi. Eesti Vabariigi tekkimise järel sai Johannes Arro töökoha Riigikohtus ning pere kolis Tartusse. 

1922. aastal alustas Elmar Arro Berliini ülikoolis muusikateaduse ja slavistika õpinguid. 1928. aastal kaitses ta Viini ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga "Über das Musikleben in Estland im 19. Jahrhundert." Samal aastal suri isa.

Pärast seda elas Arro aastail 1929–1939 püsivamalt Tartus. Ta töötas Tartu Usuteadus-Filosoofilises Lutheri Erainstituudis, mis oli väike saksa uurimis- ja õppeasutus. Nii jäi tal Eestis elamisest hoolimata kokkupuude eesti keelega nõrgaks.

1939. aastal läks ta Saksamaale, kus 1941. aastal sõjaväkke võeti. Sõda muutis Arro invaliidiks. Pärast Teist maailmasõda tegutses ta Saksamaal ja alates 1966. aastast Austrias.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Elmar Arro ja muusikaloo uurimine Eestis" Elmar Arro, Vana aja muusikud. Koost. Heidi Heinmaa, Ilmamaa, Tartu 2003, lk. 225–240.
2. 1 2 3  *Eesti muusika biograafiline leksikon.* 1. köide: *A–M.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 47.
**Elmar Kallas** (sündinud 21. märtsil 1932 Saaremaal) on eesti põllumajandustegelane, endine majandijuht ja rahvasaadik.

Ta on lõpetanud Türi Aiandustehnikumi.

1951. aastast töötas agronoomina rajooni töörahva saadikute nõukogu täitevkomitee põllumajandusosakonnas. Pärast ajateenistust Nõukogude armees oli ta 1954. аastast agronoom masina- ja traktorijaamas ning Viljandi rajooni Kindla Tee kolhoosis, seejärel Viljandi rajooni Unametsa kolhoosi esimees, 1966. aastast pikka aega Viljandi rajooni Vambola kolhoosi esimees.

Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu saadik, agrotööstuskompleksi komisjoni liige.

Tunnustus
---------

* 1977 Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja
* Nõukogude Eesti preemia
* Tarvastu valla aukodanik

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985

Välislingid
-----------

* Eesti filmi andmebaas. Viljandi rajooni Vambola kolhoosis (1979). Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 24 (1205), 5/6
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mäest; küla kohta vaata artiklit Hoverla küla* |

---

**Hoverla** (ukraina Говерла, ungari *Hóvár*) on mägi Ida-Karpaatides Ida-Beskiidides Tšornohora ahelikus. See on Ukraina kõrgeim tipp, kõrgusega 2061 m. Mäetipu ületab Taga-Karpaatia ja Ivano-Frankivski oblasti piir.

Geograafilised koordinaadid on 48° 9′ 36″ N, 24° 30′ 1″ E.

Mäe jalami pöögi- ja kuusemetsad asenduvad kõrgemal subalpiinsete niitudega. Tehniliselt on tõus Goverlale lihtne, vaid talvekuudel rohke lumega on raskem ja laviiniohtlik. 6-7 km lääne pool on Ukraina kõrguselt teine mägi Petros (2020 m), mis on looduslikult ilmelt sarnane ja samuti sagedane matkasiht.

Hoverla idajalami kaljudelt saab alguse Pruti jõgi.

Mäe jalamil on Hoverla küla.

Pilte
-----

* Hoverla mägi 2017. aasta talvelHoverla mägi 2017. aasta talvel
* Hoverla päikeseloojangulHoverla päikeseloojangul
* Tippu tõus 1984. aastalTippu tõus 1984. aastal
* Hoverla ja Petros, Karpaatide RahvusparkHoverla ja Petros, Karpaatide Rahvuspark
**Vimalakirti suutra** (sanskriti keeles *Vimalakīrtinirdeśa-sūtra*; tiibeti keeles *dri ma med par grangs pas bstan pa’i mdo*; hiina keeles 維摩經 *weimo jing*; jaapani keeles *yuima* *gyō*) on üks populaarsemaid mahajaana suutraid, loodud arvatavasti 2. saj Indias.

Sanskritikeelne originaaltekst arvati pikka aega olevat jäädavalt kadunud, kuni 1999 Jaapani teadlased avastasid selle Potala raamatukogust ja 2004 ka publitseerisid.

Vimalakirti suutrat peetakse kirjandusliku stiili ja vormi poolest üheks täiuslikumaks ja terviklikuma kompositsiooniga mahajaana suutraks. Suutra tegevus toimub Buddha-aegses suurlinnas Vaišalis. Selle keskne tegelane on upāsaka Vimalakīrti (‘määrimatu kuulsusega’), kes on jõukas kaupmees ja kuulutab seadmust kõikide rahvakihtide seas alates joodikutest ja prostituutidest kuni munkade ja nunnadeni.

Kui Buddha tahab saata oma õpilased haigestunud Vimalakīrtit vaatama, ei julge keegi neist minna, sest teavad, et jäävad vaidluses temale alla. Lõpuks nõustub tarkusebodhisattva Mandžušrī minema ja kõik teised järgnevad talle, et kahe targa vestlust pealt kuulata.

Mahajaana suutratele tüüpiliselt on teksti pikitud hulk imeväärseid budaväljade, Vimalakīrti ning teiste bodhisattvate üleloomulike vägede ja võimete kirjeldusi. Sisuliselt keskendub tekst aga ületava mõistmise ja sellega seotud mõistete selgitamisele ning jõuab lõpuks arusaamiseni sõnalise väljenduse piiratusest, kirjeldades Vimalakīrti kuulsat "kõuehäälset vaikimist". Just seda on korduvalt rõhutatud ja rakendatud hiina *chan*’is ja jaapani *zen*’is.

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: Vimalakīrtinirdeśa-sūtra.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
Spirit Airlinesi logo
**Spirit Airlines** on Ameerika Ühendriikide odavlennufirma, mille peakorter asub Miramaris Floridas Ameerika Ühendriikides. 

Lennufirma kodulennujaam on Atlantic City rahvusvaheline lennujaam, Chicago O`Hare'i rahvusvaheline lennujaam, Dallase Fort Worthi rahvusvaheline lennujaam, Detroiti rahvusvaheline lennujaam, Fort Lauderdale'i rahvusvaheline lennujaam ja McCarrani rahvusvaheline lennujaam. 

Lennufirmal on 119 lennukit ja ta opereerib 69 sihtpunkti Ameerika Ühendriikides, Kariibi mere piirkonnas, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas.

Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide lennufirmad

Air Wisconsin  **·** 
Alaska Airlines  **·** 
Allegiant Air  **·** 
American Airlines  **·** 
Cape Air  **·** 
Commut Air  **·** 
Compass Airlines  **·** 
Contour Airlines  **·** 
Delta Air Lines  **·** 
Elite Airways  **·** 
Endeavor Air  **·** 
Envoy Air  **·** 
ExpressJet  **·** 
Frontier Airlines  **·** 
GoJet Airlines  **·** 
Hawaiian Airlines  **·** 
Horizon Air  **·** 
JetBlue Airways  **·** 
Mesa Airlines  **·** 
Pen Air  **·** 
Piedmont Airlines  **·** 
PSA Airlines  **·** 
Republic Airline  **·** 
Silver Airways  **·** 
SkyWest Airlines  **·** 
Southwest Airlines  **·** 
Spirit Airlines  **·** 
Sun County Airlines  **·** 
Trans States Airlines  **·** 
United Airlines  **·** 
ViaAir  **·**
Eesti Mereväe laevavimpel – näitab, et laev on teenistuses ja on määratud komandör
Briti Kuningliku Mereväe laevavimpel – näitab, et laev on teenistuses
Ukraina jalgpalliklubi vimpel
**Vimpel** ehk **viir** on pikk ja kitsas või lõpust kitsenev erikujuline lipp. See kinnitatakse vardasse või masti tavaliselt ühe või kahe punktiga. 

Vimplid valmistatakse tavaliselt piisavalt vastupidavast kangast.

Kasutamine
----------

Vimplid võivad tähistada näiteks riiklikku või organisatsioonilist kuuluvust või olulist ametikohta. Vimpleid kasutatakse tänapäeval sageli laevadel (eriti sõjalaevadel) või traditsioonilistel ehitistel. Kasutusel on ka dekoratiivsed lauavimplid või riputamiseks sobilikud suveniirvimplid. Erinevalt riigilipust võib riigivärvides vimpel olla heisatud mastis iga päev. 

Sõna "vimpel" kasutatakse ka kolmnurkse (nt Nepali) lipu kohta.

Vaata ka
--------

* Vapp
* Plagu
* Rahvuslipp
* Rahvusvaheline signalisatsioonikood
* Sümboolika

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vimpleid** |
**Spinntransistor** (lühend Spin-FET) on väljatransistor, milles kasutatakse elektroni spinni kvantmehaanilisi omadusi Rashba efekti raames. Tavalises väljatransistoris põhineb elektrisignaali salvestamine teatavasti elektrilaengul. 

Spinntransistori lätte ja neelu elektroodid on ferromagneetikust, mis on ühesuunaliselt magneeditav. Lätte ja neelu vaheline elektronjuhtivusega kanal saab paisult polariseeritud spinniga pinge. See kutsub esile kanali elektronide spinni pretsessiooni, mis kandub kanali lõpuni. Paisule antava pingega saab muuta elektronide spinni orientatsiooni kanali lõpus vastupidiseks, võrreldes neelu magneetumusest põhjustatud orientatsiooniga. Seetõttu ei pääse elektronid kanalist neelu, mis tähendab kanali suurt takistust. Nii osutubki võimalikuks tüürida paisu elektriväljaga transistori lätte ja neelu vahelist takistust. 

Spinntransistorid võivad leida kasutamist magnetilise püsimälu (MRAM) elementidena. Uurimistööd spinntransistoride alal alustati 1990. aastail Belli Laboratooriumides. ja seda jätkatakse mitmetes uurimisprojektides.

Vaata ka
--------

* Spintroonika
**Kaaspigmendid** (ka **antennpigmendid**[*viide?*], **lisapigmendid**[*viide?*]; inglise *accessory pigments*) on valgust neelavad pigmendid, mida on leitud paljude autotroofide kloroplastidest ja tsüanobakteritest. 

Fotosünteesi käigus edastatakse kaaspigmentide neeldunud energia klorofüllile (täpsemalt a-klorofüllile). Kaaspigmentide hulka kuuluvad klorofülli vormid b, c ja d ning mitmed karotinoidid ja fükobiliinid. Mõned kaaspigmendid, eriti karotinoidid, toimivad ühtlasi antioksüdantidena.

Antotsüaanide kompleksid kaaspigmentidega mõjutavad tugevalt lillede õite värvust. Kaaspigmentideks on sealjuures mitmesugused orgaanilised ühendid, sealhulgas parkained ja kaneelhappe derivaadid, aga kõige sagedamini on kaaspigmentideks antotsüaanidele lähedased ühendid mõnest teisest flavonoidide klassist. Üksikult rakus esinedes ei anna kaaspigmendid mingit värvi, kuid koos antotsüaanidega võivad suurendada antotsüaanide püsivust ja oluliselt mõjutada nende pigmentomadusi. Nad nihutavad antotsüaanide neeldumismaksimumi valguse spektri pikalainelise osa poole. llma kaaspigmentideta sinist värvi õisi ei esineks, kõik õied oleksid punased või lillad. Näiteks punased roosid ja sinised rukkililled sisaldavad sama antotsüaani ja rakumahla pH on rukkililleõies suuremgi kui roosiõietel. Kuid antotsüaanide ja kaaspigmentideks olevate polüsahhariidide vahel tekkivad kompleksühendid tekitavad rukkililles sinise tooni. Isegi siis, kui rakumahla pH on 4,9, võib õis veel sinist värvi olla.

Viited
------

1. ↑  Teaduse ja tehnika seletav sõnaraamat. (1999)./üldtoim. Kull, R. Tallinn : TEA Kirjastus.
2. ↑  Maarja Samel. Eesti taimede õievärvuste spekter Tartu Ülikool 2006, lk. 9
**Berlare** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 86 hektarilisel territooriumil asub Donkmeeri tehisjärv.

Asulad
------

Haldusreformi käigus Uitbergeni ja Overmerega liidetud Berlare jaguneb järgmisteks osavaldadeks:

| # | Asula | Pindala(km²) | Elanikke(31/12/2006) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Berlare | 17,73 | 7876 |
| II | Uitbergen | 6,48 | 1980 |
| III | Overmere | 13,72 | 4504 |

* BerlareBerlare
* BerlareBerlare
* Donkmeeri tehisjärvDonkmeeri tehisjärv
* BerlareBerlare
* UitbergenUitbergen
* UitbergenUitbergen
* OvermereOvermere
* Eendekooi loomapargi asukasEendekooi loomapargi asukas

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Berlare – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
Lineaaralgebras nimetatakse kompleksarvuliste elementidega maatriksi *A* **kaasmaatriksiks** ehk **hermiitiliseks kaasmaatriksiks** ehk **adjungeeritud maatriksiks** maatriksit *B*, mis on saadud selle transponeerimisel ja elementidest kaaskomplekside võtmisel. Maatriksi *A* ja selle kaasmaatriksi *B* elemendid on seega seotud järgmiselt:

{\displaystyle b\_{ij}=a\_{ji}^{\*},}
kus \* tähistab kaaskompleksi võtmist.

Maatriksi *A* kaasmaatriksit tähistatakse sümbolitega 

{\displaystyle A^{\*},\quad A^{H},\quad A^{\dagger }}

Omadused
--------

Igal kompleksarvuliste elementidega maatriksil leidub kaasmaatriks.

Olgu {\displaystyle A} ja {\displaystyle B} maatriksid ning {\displaystyle r} kompleksarv. Kehtib:

{\displaystyle (A+B)^{\dagger }=A^{\dagger }+B^{\dagger }\,,}
{\displaystyle (rA)^{\dagger }=r^{\*}A^{\dagger }\,,}
{\displaystyle (AB)^{\dagger }=B^{\dagger }A^{\dagger }\,,}
{\displaystyle (A^{\dagger })^{\dagger }=A\,,}
{\displaystyle (A^{-1})^{\dagger }=(A^{\dagger })^{-1}\quad \,,} kui *A* on pööratav,
{\displaystyle \det(A^{\dagger })=\det(A)^{\dagger }\,,}

Vaata ka
--------

* Unitaarne maatriks
* Hermiitiline maatriks
* Antihermiitiline maatriks
* Normaalne maatriks
Skafander Berkut. Kosmonautika Memoriaalmuuseum Moskvas
**Berkut** (vene keeles *Беркут* 'kaljukotkas') on universaalne kosmoseskafander, mis loodi Nõukogude Liidus aastatel 1964-1965 ja mis oli mõeldud inimese kaitsmiseks väljumisel avakosmosse ning päästmiseks kosmoselaevas tekkivate rõhu muutuste korral. Berkut kuulub pehmet tüüpi skafandrite hulka ehk ei sisalda kõva karkassi.

Kosmoses kasutati skafandrit ainult ühel korral kosmoselaeva Voskhod-2 lendamisel. 18. märtsil 1965 väljus Aleksei Leonov esimese inimesena ajaloos avakosmosesse. Skafandrit kandsid kosmoselaeva ülem P. I. Beljajev ja piloot A. A. Leonov. Missioonil avastatud vead viisid skafandri Jastreb loomise algusele.

Skafander Berkut, millega Aleksei Leonov väljus esimesena ajaloos avakosmosesse 18. märtsil 1965. Smithsonian Rahvusvaheline Õhu- ja Kosmosemuuseum

Tehnilised andmed
-----------------

* Tootja: NPP "Zvezda".
* Skafandri kaal: 20 kg
* Seljapauna kaal: 21,5 kg
* Rõhk skafandris: 400 hPa (0,4 atmosfääri) võimalusega alandada kuni 270 hPa (0,27 atmosfääri).
* Elutalitluse süsteemi toetuse aeg:
	+ Kosmoselaeva kabiinis rõhu järsul vähenemisel - 4 tundi
	+ Avakosmoses - 45 minutit

Vaata ka
--------

* Orlan (skafander)
* Sokol (skafander)

Viited
------

1. ↑  "NPP Zvezda ajalugu. Skafandrid kosmoselaevade Voskhod kosmonautidele". NPP Zvezda. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.08.2011. Vaadatud 28.11.2010.
2. ↑  "A. Dubrovskij". Ajakiri "Teadus ja Elu". `{{cite web}}`: eiran tundmatut parameetrit `|заглавие=` (juhend)

Kirjandus
---------

* Aleksejev S. M. Umanskij S. P. Kosmoseskafandrid, Masinaehitus, 1973, lk. 282

Välislingid
-----------

* Skafandri Berkut pildid (№ 38 и 39). Kosmonautika Memoriaalmuuseum, Moskva
* "Inimese esimese väljumise avakosmosesse 40-ndaks aastapäevaks". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.08.2011. Vaadatud 28.11.2010.
**Tarvastu jõgi** on jõgi Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.

Kirjeldus
---------

Tarvastu jõgi Tarvastu ordulinnuse varemete juures
Jõgi on 26,8 km pikk ja 111,4 km² valgalaga. Jõgi kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Jõgi saab alguse Kannukülast 79,5 m kõrgusel merepinnast ja suubub Sooviku külas Võrtsjärve, 34 m kõrgusel merepinnast.

Jõkke suubuvad Purgi oja, Kõrtsioja, Raudoja, Nuki oja, Kure oja, Põdraoja, Raaga oja ja Viirgoja. Jõele on paisutatud Kooli paistiik, Pikru paisjärv ja Tarvastu paisjärv, varem on jõel asunud ka Nahkle paisjärv.

Jõe kaldal on mitmes kohas Devoni liivakivi paljandeid, nende hulgas ka kaitsealune Kullamäe paljand. Matu vesiveski varemetest 400 m allavoolu on jõe vasakul kaldal Matu koobas. Tarvastu lähedal Sooviku külas asuvad kõrgel jõesaarel Tarvastu ordulinnuse varemed.

Võrtsjärve kõrge veeseisu korral on jõe suudmealal üleujutused.

Looduskaitse
------------

Jakobimõisa külas asub jõe ääres Kullamäe maastikukaitseala ja Sooviku külas voolab jõgi läbi Tarvastu metsapargi. Jõgi suubub Võrtsjärve, mis kuulub Võrtsjärve hoiuala koosseisu.

Vaata ka
--------

* Võrtsjärv
* Matu koobas

Viited
------

1. 1 2 3 4  Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016)
2. 1 2 3  Tarvastu jõgi keskkonnaportaalis (vaadatud 19.08.2016)
3. ↑  Tarvastu jõgi Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
4. ↑  Nahkle paisjärv Eesti looduse infosüsteemis
5. ↑  Kullamäe urud ja paljand Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 26.08.2016)

Välislingid
-----------

* Tarvastu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
* Tarvastu jõgi keskkonnaportaalis
**Berjozovski** on linn Venemaal Sverdlovski oblasti lõunaosas, Berjozovski linnaringkonna keskus. Linn asub Põšma lisajõe Berjozovka ääres, 12 km Jekaterinburgist kirdes.

1745. aastal leiti tänapäeva linna alalt kulda. 1748. aastal rajati esimene kullakaevandus. Linnaõigused sai 1938. aastal.

2021. aasta alguses oli linnas 60 334 elanikku.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Sverdlovski oblasti vapp
Sverdlovski oblasti linnad

Alapajevsk  | Aramil  | Artjomovski  | Asbest  | Berjozovski  | Bogdanovitš  | Degtjarsk  | Irbit  | Ivdel  | Jekaterinburg  | Kamensk-Uralski  | Kamõšlov  | Karpinsk  | Katškanar  | Kirovgrad  | Krasnoturjinsk  | Krasnoufimsk  | Krasnouralsk  | Kušva  | Lesnoi  | Mihhailovsk  | Nevjansk  | Nižni Tagil  | Nižnije Sergi  | Nižnjaja Salda  | Nižnjaja Tura  | Novaja Ljalja  | Novouralsk  | Pervouralsk  | Polevskoi  | Rež  | Revda  | Serov  | Severouralsk  | Sredneuralsk  | Suhhoi Log  | Sõssert  | Zaretšnõi  | Talitsa  | Tavda  | Turinsk  | Verhni Tagil  | Verhnjaja Põšma  | Verhnjaja Salda  | Verhnjaja Tura  | Verhoturje  | Voltšansk
**Berliini fenomeniks** nimetatakse stratosfääri äkilist soojenemist. Nimetus on tuletatud koha järgi, kus nähtust 1950. aastatel esimest korda vaadeldi ja kirjeldati.

Protsessi kirjeldus
-------------------

Stratosfäär võib äkitselt soojeneda, kui polaarpööris jaguneb ehk kaksistub, mille tulemusel jugavool aeglustub – stratosfääri läänetuuled nõrgenevad, peatuvad või asenduvad idavooluga (tsonaalne tsirkulatsioon hakkab asenduma poolmeridionaalse tsirkulatsiooniga). Nõrga polaarpöörise korral arenevad välja suure amplituudiga Rossby lained, mis võivad põhjustada eelkõige Euroopas kui üleminekulise parasvöötme kliimaga piirkonnas suuri ilmaanomaaliaid, sest teistes põhja-parasvöötme piirkondades on ilm merelise või mandrilise parasvöötme kliima tõttu stabiilsem.

Polaarpöörise kaheks keeriseks jagunemist tuleb peamiselt ette põhjapoolkeral, sest lõunapoolkeral mandrid ja ookeanid ei vaheldu.

Näide
-----

* 2018. aasta veebruaris oli Euroopas suur külmalaine, samas kui Euroopa põhjaservas Teravmägedel, Lapimaal ja Barentsi merel oli sula. Põhjuseks oli Atlandi ookeani 30. laiustelt saabunud troopiline õhumass, mis lükkas arktilise õhumassi lõunasse.

Viited
------

1. ↑  Jüri Kamenik (08.03.2018). "Stratosfääri äkiline soojenemine ehk Berliini fenomen". *Maaelu*.
2. ↑  "Ilmauurija: juuni muutub külmemaks ja ka lund sajab sagedamini". *ilmajaam.ee*. 01.03.2018.

Välislingid
-----------
**Spiridon Aleksejevitš Grigorjev** (vene keeles Спиридон Алексеевич Григорьев; 12. detsember 1910 Hangalassõ uluss, Jakuudi oblast – 1986 Jakutsk) oli jakuudi teatrilavastaja, näitleja ja teatripedagoog, Vene NFSV rahvakunstnik.

Ta oli esimene jakuudi rahvusest kutseline teatrilavastaja. Ta oli kauaaegne Jakuudi draamateatri (hilisem Jakuudi muusika- ja draamateater) kunstiline juht (aastatel 1933–1935, 1938–1942 ja 1943–1961). Ta on teinud üle saja lavastuse. Ta on tegutsenud ka teatripedagoogina teatri draamastuudios.

Haridustee
----------

Ta mängis aastatel 1928–1930 Jakuudi Vene draamateatri jakuudi näitetrupis. Aastatel 1930–1933 õppis ta GITIS-e režiiteaduskonnas, 1937–1938 oli ta režiialasel stažeerimisel Vahtangovi-nimelises Moskva teatris.

Film
----

Ta on mänginud Agassi Babajani filmis "Dersu Uzala" (1961) ja Riia Kinostuudio filmis "Ilgās dienas rīts" ('Pika päeva hommik'; 1968).

Vene NFSV rahvakunstniku rinnamärk

Tunnustus
---------

* Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
* Jakuudi ANSV teeneline kunstitegelane
* Vene NFSV teeneline kunstnik (1947)
* Jakuudi ANSV rahvakunstnik
* Vene NFSV rahvakunstnik (1957)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Григорьев Спиридон Алексеевич. biblio.xangalas.ru
2. ↑  Григорьев Спиридон Алексеевич. istoriya-teatra.ru
Vincas Mykolaitis-Putinas
**Vincas Mykolaitis-Putinas** (25. detsember / 6. jaanuar 1893 Pilotiškės – 7. juuni 1967 Kačerginė) oli leedu vaimulik, proosakirjanik, luuletaja ja kirjandusteadlane, akadeemik ja Leedu NSV rahvakirjanik.

Tema perekonnanimi oli *Mykolaitis*. *Putinas* on kirjanduslik pseudonüüm (leedu keeles 'lodjapuu').

Ta sündis talupoja perekonnas Pilotiškėse külas Marijampolė maakonnas (praeguse haldusjaotuse järgi siiski Prienai rajoonis). Ta õppis gümnaasiumis Marijampolės ja aastatel 1909–1911 Sejny vaimulikus seminaris (asus Sejnys (Seinais), praeguse haldusjaotuse järgi Sejny maakonnas Podlaasia vojevoodkonnas Poolas). 1915. aastal pühitseti ta preestriks. Aastatel 1915–1917 õppis ta Peterburi Roomakatoliku Vaimulikus Akadeemias. 1922. aastal õppis ta Fribourgi ülikoolis (ka Freiburgi ülikool, Šveits) filosoofiat, kunsti, ajalugu ja kirjandust. 1923. aastal esitas ta filosoofiadoktori kraadi saamiseks prantsuskeelse väitekirja "Vladimir Solovjovi esteetilised vaated". Ta külastas ka loenguid Müncheni ülikoolis, kus tutvus Balys Sruogaga.

Ta oli 1923. aastast kirjanduse õppejõud Kaunases Leedu Ülikoolis (1930. aastal nimetati Vytautas Suure Ülikooliks); 1928. aastal sai ta professoriks. Lisaks toimetas ta aastatel 1923–1932 ajakirja Židinys ('tulease') ja 1938. aastast ajakirja Dienovidis ('keskpäev'). Aastatel 1940–1954 oli ta Vilniuse Ülikooli professor.
**Angelina Topić** ( serbia kirillitsa: Ангелина Топић; sündinud 26. juulil 2005 Belgradis) on serbia kergejõustiklane.

Rahvusvahelistel võistlustel võistleb peamiselt hüppealadel, aga tema nimel on ka alla 20-aastaste vanuseklassi Serbia rekord viievõistluses.

2022. aastal tuli ta Jeruusalemmas toimunud Euroopa U18 meistrivõistlustel kõrgushüppes tulemusega 1.92 Euroopa kuni 18-aastaste meistriks. Samal aastal Colombias Calis toimunud juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta tulemusega 1.93 pronksmedali.

2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta tulemusega 1.93 pronksmedali.

2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Istanbulis võitis Angelina Topić tulemusega 1.94 neljanda koha. Euroopa sisemeistriks kõrgushüppes tuli tulemusega 1.98 ukrainlanna Jaroslava Mahutšihh.

Isiklikud rekordid
------------------

Seisuga 20. aprill 2023

Väljas

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| Kõrgushüpe | **1.96** ~18MR; NR | 26. juuni 2022 | Serbia Kruševac |
| Kaugushüpe | **6.03** | 5. juuni 2022 | Serbia Sremska Mitrovica |
| Kolmikhüpe | **11.68** | 4. juuni 2022 | Serbia Sremska Mitrovica |

Sees

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| Kõrgushüpe | **1.94** NR | 25. jaanuar 2023 | Serbia Belgrad |
| Kaugushüpe | **6.50** | 21. jaanuar 2023 | Serbia Belgrad |
| Kolmikhüpe | **13.00** | 29. jaanuar 2023 | Serbia Belgrad |

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

Isiklikku
---------

Tema ema on endine kergejõustiklane Biljana Topić, kelle nimel on Serbia rahvusrekord kolmikhüppes 14.37. 

Tema treener on tema isa Dragutin Topić, kelle nimel on Serbia rahvusrekord kõrgushüppes 2.38.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Angelina Topić". *worldathletics.org*. Vaadatud 20. aprillil 2023.

Välislingid
-----------

* Angelina Topić Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastatel 1991–2017 eksisteerinud vallast; 1939–1950 eksisteerinud valla kohta vaata artiklit Tarvastu vald (1939); varasema valla kohta vaata artiklit Tarvastu vald (Tarvastu kihelkond).* |

---

**Tarvastu vald** oli vald Viljandi maakonnas Võrtsjärve läänekaldal. 

Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aasta sügisel liitusid Tarvastu vald ja Kolga-Jaani vald Viljandi vallaga (2013. aasta sügisel moodustatud Paistu, Pärsti, Saarepeedi ja Viiratsi vallast).

Loodus
------

### Veekogud

Valda läbisid Tarvastu ja Õhne jõgi. Valla endiselt territooriumilt saab alguse Ärma jõgi.
Edelapiiril paikneb Veisjärv. Valla maade hulka kuulus ka Võrtsjärves maakonna idapiiril asuv Tondisaar.

Asustusjaotus
-------------

Vallas oli üks alevik ja 36 küla.

Alevik: Mustla

Külad: Anikatsi, Jakobimõisa, Järveküla, Kalbuse, Kannuküla, Kivilõppe, Koidu, Kuressaare, Kärstna, Maltsa, Marjamäe, Metsla, Muksi, Mõnnaste, Pahuvere, Pikru, Porsa, Põrga, Raassilla, Riuma, Roosilla, Soe, Sooviku, Suislepa, Tagamõisa, Tarvastu, Tinnikuru, Unametsa, Vanausse, Veisjärve, Vilimeeste, Villa, Vooru, Väluste, Ämmuste, Ülensi

Ajalugu
-------

Tarvastu mõisa viinavabrik-härjatall
On oletatud, et Tarvastu moodustas koos Helmega muinaskihelkonna, mille keskused olid Tarvastu ja Vooru (Arakumägi) linnamägedel.

1225 on kroonikas mainitud Võrtsjärve-äärset kirikukihelkonda (oletatavasti Tarvastut).

13.–16. sajandil kuulus Tarvastu Viljandi komtuurkonda ning sinna rajati Tarvastu ordulinnus. Linnuse ja Tarvastu kiriku vahelisele alale tekkis alevik, mis hävis Liivi sõjas.

Poola ajal moodustas Tarvastu staarostkonna. Tarvastu oli Viljandimaa tihedaima asustusega ja jõukamaid piirkondi (tänu linakasvatusele).

1860. aastatel algas talude päriseksostmine.

19. ja 20. sajandi vahetusel sai kihelkonna keskuseks Mustla.

* Tarvastu Vabadussõja mälestussammasTarvastu Vabadussõja mälestussammas
* Vabadussõja Kärstna lahingu mälestussammasVabadussõja Kärstna lahingu mälestussammas
* Anrepi lõviAnrepi lõvi
* Tarvastu kalmistuTarvastu kalmistu

Tarvastu vallamaja aastail 2002–2017

Haridus
-------

Vallas asusid Tarvastu Muusika- ja Kunstikool, Tarvastu Gümnaasium, Ämmuste Kool ning mõni lasteaed.

Vallavanemad
------------

Tarvastu vallavanemad on olnud Jaan Lukas (1987–2005), Alar Karu (2005–2009) ja Mairot Paks (2009).
2009. aastast kuni 2017. aasta haldusreformini oli vallavanem taas Alar Karu.

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 24.03.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Viljandimaa Omavalitsuste Liit: Maakonna omavalitsused ja juhid alates 1992.a.

Välislingid
-----------

 Tarvastu vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Vilve Raudik** (sündinud 28. jaanuaril 1950 Tallinnas) on eesti psühholoog.

Elulugu
-------

Lõpetas 1967 Tallinna 7. Keskkooli, 1974 Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia osakonna, 1989–92 TÜ magistrant; M.Sc. (1994, TÜ), väitekiri "Vanemate väärtused perekultuuri osana ja kujundajana". Oli 1977–90 TÜ pedagoogika ja metoodika kateedri vanemlaborant, 1989–90 ka haridussotsioloogia ja didaktika labori nooremteadur, 1992–97 kultuurikeskuse metoodik ja vanemmetoodik-sekretär, 1998–2001 filosoofiateaduskonna kunstide osakonna vanemmetoodik.

Teadustöö
---------

Uurinud kultuuri ja kunsti psühholoogilisi probleeme, perekultuuri väärtusi ning koolipsühholoogiat. 15 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Kodu õpilaskeskkonna ja lapse tarvis (kaasautor I. Kraav). Tartu, 1998
* Kus Eesti koolilapse arukus kasvab (kaasautorid A. Must, O. Must)? // Akadeemia (2000) 12
* Lugemiskirjaoskus (kaasautorid A. Must, O. Must). // Akadeemia (2001) 7
* The secular rise in IQs: In Estonia, the Flynn effect is not a Jensen effect (kaasautorid A. Must, O. Must). // Intelligence 31 (2003) 5
* The Flynn Effect for gains in literacy found in Estonia is not a Jensen Effect (kaasautorid A. Must, O. Must). // Personality and Individual Differences 34 (2003) 7.

Kirjandus
---------

* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 144.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*