recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; Friedrichi maali kohta vaata artiklit Päikeseloojang (maal)* |

---

Päikeseloojang
Päikeseloojang
Päikeseloojangu järgne ehakuma
**Päikeseloojang** on Päikese igapäevane kadumine läänes horisondi taha Maa või täpsemalt öeldes selle planeedi, kus vaatleja viibib, pöörlemise tulemusena.

Päikeseloojangu aeg on astronoomias määratletud hetkena, mil Päikese ülemine serv kaob läänes allapoole horisonti. Atmosfäärilise murdumise tõttu on valguskiirte trajektoor horisondi lähedal sirgjoonelisest tugevalt kõrvale kallutatud, seepärast toimub astronoomiline päikeseloojang alles siis, kui Päikese ketas on juba umbes ühe oma diameetri jagu allpool horisonti. Astronoomilisele päikeseloojangule järgneb ja päikesetõusule eelneb hämarik.

Päikeseloojangu aeg oleneb päevast ning vaatleja asukohast ehk tema pikkus- ja laiuskraadist, samuti kõrgusest maapinnast. Kui aeg läheb talvisest pööripäevast suvise poole, siis muutuvad päevad järjest pikemaks ja päikeseloojangu aeg järjest hilisemaks, aga suvisest pööripäevast talvise poole minnes päevad lühenevad ja päikeseloojang toimub järjest varem. Mida suurem on paiga geograafiline laius, seda rohkem päeva pikkus varieerub, ekvaatoril loojub päike iga päev umbes samal ajal. Päikeseloojangu aega mõjutavad veel ümbritsevad mäed, mis võivad päikese varem ära varjata.

Põhja pool põhjapolaarjoont ja lõuna pool lõunapolaarjoont pole aastas vähemalt ühel päeval päikesetõusu ega päikeseloojangut, kui polaarpäev või polaaröö kestab kogu ööpäeva.

Päikeseloojang loob kummalisi atmosfääritingimusi nagu Päikese ja seda ümbritseva taeva sageli erepunane või -oranž värvus. Vahel esineb päikeseloojangul ka roheline kiir.

Vaata ka
--------

* Eha (videvik)
* Koit (koidik, agu)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Päikeseloojangud** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Päikeseloojang** |
Rein Randver, 2011
**Rein Randver** (sündinud 24. juunil 1956 Lüllemäel) on Eesti poliitik. Ta on olnud X Riigikogu, XII Riigikogu ja XIII Riigikogu liige.

Randver on lõpetanud Eesti Põllumajanduse Akadeemia zooinsenerina 1979. aastal.

1992–2003 töötas Valga Maavalitsuses abimaavanema ja maavanemana. 2006–2007 oli keskkonnaminister. 

2007. aasta Riigikogu valimistel sai Randver 1576 häält, kuid valituks ei osutunud. Vabariigi Valimiskomisjoni otsusega määrati ta Ester Tuiksoo asemel kuni uue Vabariigi Valitsuse ametisseastumiseni Riigikogu liikmeks, kuid kuna Randver jätkas tegevust tagasiastuva Vabariigi Valitsuse koosseisus, määrati tema asemel Riigikogu liikmeks Janno Reiljan. 

2011. aasta Riigikogu valimistel sai Randver 1604 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta pääses Riigikokku Ivari Padari asendusliikmena.

2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisel kandideeris Randver Tõlliste valla volikokku, kuid ei osutunud valituks. Ta sai 14 häält.

2015. aasta Riigikogu valimistel sain Randver 1003 häält ega osutunud valituks. Pärast seda siirdus ta tagasi Tõlliste valla volikokku. 16. mail 2016 valiti Randver Tõlliste vallavolikogu esimeheks, mida ta juhtis kuni 2017. aasta oktoobrikuu valimisteni.

8. novembrist 2017 kuni 2. maini 2018 oli Randver Euroopa Parlamenti siirdunud Ivari Padari asendusliige XIII Riigikogu koosseisus.

Ta on alates 2011. aastast Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. 2002–2011 kuulus Eestimaa Rahvaliitu.

Randver on Eesti Kepikõnni Liidu president.

Tunnustus
---------

* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Uno Heinla** | **Valga maavanem**1993–2003 | Järgnev**Georg Trašanov** |
| Eelnev**Villu Reiljan** | **Eesti keskkonnaminister**2006–2007 | Järgnev**Jaanus Tamkivi** |
**Tark** (ka: teadja, teadmamees) on vanemates kultuurides inimene, kelle juures käiakse nõu küsimas[*viide?*].

Eesti mütoloogias
-----------------

### Ülesanne

Targa ülesanne on vahemehe osa inimese ja vaimuriigi vahel esitada, vaimudega heas vahekorras olla, neid meelitada, lepitada ohvritega. Tark püüab kõigepealt pahade vaimude-vaenulike vägede algust, loomust ja sündi ära mõista. Nende alguse, loomuse ja sünni ära-mõistmistatamisega satuvad nad targa meelevalla alla; tark võib neid niisugusel puhul ära võita, taltsutada, nende halvale tegevusele piiri panna. Tark omandab endale sureliku, maa-pealse jumala väe.

### Võim looduse üle

Kogu loodus, looduse väed, haldjad peavad targa sõna kuulama. Tark sunnib oma tahtmise järgi tuuli puhuma, pilvi paisuma, päikest paistma, vihma sadama, vilja võrsuma, taudi taganema, tervist tulema, valu vähenema, haldjaid inimestest eemale minema, varandust maapõuest kerkima jne.

Lühidalt: targa võimuse all on kogu loodus oma vägedega. Ainult surm võib targa võimuse võita; tark ei suuda ennast ega kaasinimesi surma käest päästa. 

### Nõiduse vastu

Targad tunnevad ka abinõusid iga nõiduse vastu, oskavad nõidu nuheldagi. Teateid saavad targad hankida ka unenägudest ja arbumise ehk kaalumise teel. Targad võisid ka tulevikku näha.

### Ühendus vaimuriigiga

Et haldjatega (Vaimuriigiga) ühendusse asuda, pidi targa hing (inimesehaldjas) kehast lahkuma. Hing poeb inimese magama heitmisel liblika, kärbse vm. tiivulise pisikesena inimese suust välja. Lendamisel pääseb ta kõikjale, näeb vaimuilma tegevust, ammutab ümbrusest kõiksugu teadmisi, tarkusi ning võib veelgi oma kuju muuta. Soomlased kutsuvad niisugust olukorda "loves magamiseks".

### Tarkade "liigitus"

Sõnatark(ka lausuja, pobiseja, posija, soolapuhuja) tark, kes kasutab nõidumisel sõnu.
Kivitarktark, kes kasutab nõidumisel kive.
Tuuletarktark, kes paneb tuult tähele, kasutab nõidumisel tuult.
Manatarkkõige kõrgemal astmel seisev tark.

Kirjandust
----------

1. "Eesti mütoloogia", Matthias Johann Eisen.
Tyler Roberts (2019)
**Tyler D'Whyte Roberts** (sündinud 12. jaanuaril 1999 Gloucesteris) on Inglismaal sündinud Walesi jalgpallur, kes mängib ründaja, äärepoolkaitsja või ründava poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Queens Park Rangers ja Walesi jalgpallikoondises.

2006. aastal liitus ta West Bromwich Albioni noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 15. mail 2016 Inglismaa kõrgliiga hooaja viimases mängus Liverpooli vastu, mis jäi küll Robertsi ainsaks mänguks West Bromwich Albioni põhimeeskonnas.

Hooajal 2016–17 mängis ta West Bromwich Albionist laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubides Oxford United ja Shrewsbury Town. Hooajal 2017–18 mängis ta laenul samuti Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Walsall.

2018. aasta jaanuaris liitus ta Leeds Unitediga. Hooajal 2019–20 võitis ta klubiga Inglismaa esiliiga. 2022. aasta juulis läks ta Leeds Unitedist laenule Queens Park Rangersi.

Walesi jalgpallikoondises tegi Roberts debüüdi 6. septembril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Iirimaa vastu. Ta kuulus Walesi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

| * v
* r
Walesi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Hennessey
* 2 Gunter
* 3 N. Williams
* 4 B. Davies
* 5 Lockyer
* 6 Rodon
* 7 Allen
* 8 Wilson
* 9 T. Roberts
* 10 Ramsey
* 11 Bale (c)
* 12 Ward
* 13 Moore
* 14 C. Roberts
* 15 Ampadu
* 16 Morrell
* 17 Norrington-Davies
* 18 J. Williams
* 19 Brooks
* 20 James
* 21 A. Davies
* 22 Mepham
* 23 Levitt
* 24 Cabango
* 25 Colwill
* 26 Smith
* Treener: Page

 | Wales |
Viljandi Linnakapell 1990. aastal  
Foto: Jaan Künnap
**Viljandi Linnakapell** on Eesti esimene vanamuusikaansambel, mille 1971. aastal asutas Tõnu Sepp. 1989. aastast oli kapell Viljandi kutseline ansambel. Kapelli tegevus lõppes 2016. aastal.

Kapelli repertuaaris oli muusikat keskajast varabarokini. Ansambel on andnud kontserte Eestis, Soomes, Rootsis, Taanis, Saksamaal, Leedus ja Venemaal.

Ajaloost
--------

Viljandi Linnakapelli asutas 1971. aastal Viljandi Lastemuusikakooli flöödiõpetaja Tõnu Sepp. Ansambli algusaastatel lõid selles kaasa peamiselt Viljandi Lastemuusikakooli õpilased, kapell esines ka koos muusikakooli juures tegutsenud Viljandi Kammerkooriga. Ansambli koosseis kasvas 1989. aastal, kui saadi Viljandi kutseliseks ansambliks, mis aitas sisustada Viljandi pidulikke üritusi ja avardada linna muusikaelu.

Traditsioonilised Viljandi Linnakapelli öömuusikakontserdid toimusid enamasti iga aasta 30. detsembril. 

1982. aastal pandi alus Viljandi vanamuusika festivalile. 

Aastatel 1989–1991 juhtisid Viljandi Linnakapelli Margus Kubo ja Peeter Klaas Hortus Musicusest, 1998. aasta sügisest juhib kapelli ansambli Hortus Musicus flöödisolist, endine viljandlane Neeme Punder.

Viljandi Linnakapelli viimane kontsert toimus 23. oktoobril 2016 Tartu ülikooli ajaloomuuseumi valges saalis.

6. juulil 2021 tähistati Viljandi Muusikakoolis Viljandi Linnakapelli 50. aastapäeva ja esitleti trükist "50 aastat vanamuusikat Viljandis" (koostaja Maret Tomson, kujundajad Mare Hunt ja Katrin Kaev; ISBN 978-9916-4-0600-7).

Repertuaar
----------

Ansambli repertuaari kuulus keskaja, renessansi ja varabaroki muusika. 21. sajandil esitas ansambel peamiselt Euroopa renessanssmuusikat. Lisaks vanamuusikale esitas ansambel ka eesti heliloojate Urmas Sisaski, Rene Eespere ja Lepo Sumera nüüdismuusikat.

Diskograafia
------------

* Viljandi Linnakapell. Helikassett. 1994

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Viljandi Linnakapell Facebookis www.facebook.com (vaadatud 23.01.2013)
2. ↑  EE 12. köide, 2003: 668.
3. ↑  Viljandi Muusikakooli ajaloost - 60. juubelil. Viljandi Muusikakooli veebisait.
4. ↑

Välislingid
-----------

* Viljandi Linnakapell Facebookis
* Viljandi linna meistermuusikud (musitseerivad Viljandi linnakapell ja Viljandi Lastemuusikakooli õpilased). - arhiiv.err.ee (1989)
* Vanamuusika festivalilt: Viljandi linnakapell. - arhiiv.err.ee (1991)
* Viljandi Linnakapell (Viljandi Linnakapell esitab Viljandi Raekoja saalis saksa, prantsuse ja inglise 16.- 17. sajandi muusikat) - arhiiv.err.ee (1993)
* Vestlusi kultuurist. Viljandi Linnakapell. - arhiiv.err.ee (2008)
* Klassikaraadios Delta saates 20. mail 2021: "Viljandi Linnakapell 50". Saatejuht on Robert Staak "Tänavu möödub 50 aastat Viljandi Linnakapelli esimesest kontserdist. Meenutusi käidud loometeest jagab ansambli kauaaegne liige, muusikaõpetaja Maret Tomson, kes koostab peagi ilmuvat raamatut linnakapelli ajaloost."
Salme valla lipp
**Salme valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Salme valla lipp.

Lipp kinnitati 10. mail 1995.

Lipu kirjeldus
--------------

Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Punase kanga ülaservas valge kuuseoksalõikeline laid ning punase välja keskel valge tüüriga paat. 

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm.

Põhjendus
---------

Paat sümboliseerib meresõitu ja kalandust, kuuseoksalõige viitab Salme kandi inimeste panusele metsakaitsesse ja -korraldusse. Valge tähistab puhtust ja lootust, punane elujõudu ning aegade jooksul valla maadel toimunud taplusi.

Lipu kasutamise kord
--------------------

1. Salme valla lippu kasutati valla pidupäevadel ja muudel avalikel üritustel ning suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega.
2. Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, maakonna, omavalitsuse või muu lipuga, asus valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi lipust, Eesti riigilipust või mõnest muust lipust.
3. Valla lipu valmistamine toimus üksnes vallavalitsuse loal.

Vaata ka
--------

* Salme valla vapp

Välislingid
-----------

* Salme valla sümboolika valla kodulehel
* Salme valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
**Salme Vooremaa** (kuni 1931 **Salme Taler**; kuni 1936 eestistamisel **Salme Wöhrmann**; 9. veebruar 1904 Einmanni vald, Järva-Jaani kihelkond, Järvamaa – 5. juuli 1999 Stockholm) oli eesti ja Rootsi silmaarst.

Ta lõpetas 1924. aastal Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1931 arstiastme väärilisena. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Filiae Patriae liige.

Ta töötas juba üliõpilasena Tartu Ülikooli silmakliinikus volontäärassistendina. Aastatel 1931–1933 töötas ta silmakliinikus professor Jaan Uudelti nooremassistendina ja aastast 1934 vanemassistendina. Aastast 1936 töötas ta Tartus eraarstina silmahaiguste alal. Ta oli Eesti Arstide Seltsi liige ja ühingu "Pimedate Abi" liige aastast 1932. Aastal 1939 tunnustas Arstide Koja Eriarstide Toimkond ta silmahaiguste eriarstiks.

Suviti puhkas ja praktiseeris ta koos abikaasaga Saaremaal. Aastal 1943 asus ta koos abikaasaga tööle Saaremaale. 

Aastal 1944 põgenes ta koos abikaasa ja tütrega üle Läänemere Rootsi. Aastatel 1947–1953 töötas ta alamarsti ja ülemarsti kohusetäitjana mitme Rootsi haigla silmaosakonnas. Lõpliku tööloa sai ta aastal 1950 ja oli siis aastast 1954 erapraksisega silmaarst Arvikas (Värmlandi läänis). Ta elas ka aastal 1976 Arvikas ja suri 1999 Stockholmis.

Isiklikku
---------

Ka tema abikaasa Ilmar Vooremaa oli arst.

Viited
------

1. ↑  Eesti Päevaleht 12. august 1999 lk. 11 (surmakuulutused)

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. "Eesti arstid 1940–1960". Lk 509

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
**Viljandi KEK-i Kammerkoor** oli Viljandis aastatel 1983–2000 tegutsenud kammerkoor.

1983. aasta novembris asutas Riina Trumm **Viljandi Noortekoori**, olles ka ise koori esimene dirigent. Koori esimene kontsert toimus 1984. aasta kevadel. Nelja aasta pärast hakkas koor kandma **Viljandi KEK-i Kammerkoori** nime, sest kolhooside ehituskontor võttis koori oma tiiva ja toetuse alla. Taasiseseisvunud Eestis oli koori nimi lihtsalt **Viljandi Kammerkoor**.

2000. aastal asutas Toomas Voll koori baasil uue koori – Viljandimaa Kammerkoori –, mis tinglikult peab Riina Trummi koori oma eelkäijaks, kuid on siiski uus kollektiiv.

Riina Trummi kõrval tegutses 1980. ja 1990. aastatel teise dirigendina Peeter Konovalov. Veel on koori dirigendina tegutsenud nt Anu Haamer.

Koori algusaastatel oli kontsertmeister pianist Tõnu Kallaste. Organistina on kooriga koostööd teinud Ülle Noormägi. Koos Viljandi Linnakapelliga osalesid noortekoori lauljad ühel Valga koorifestivalil. Koos kantriansambliga Pääsupojad esitati muu hulgas menukat kantrikava.

Vaata ka
--------

* Viljandi Kammerkoor
* Viljandimaa Kammerkoor

Viited
------

1. ↑  Jõgi, Aime. Riina Trummi loodud koor tuleb kokku. Sakala, 7. november 2003.
2. ↑  Jõgi, Aime. Koorilauljad saavad kokku südame kutsel. Sakala, 8. november 2003.
3. ↑  Jõgi, Aime. Koorilauljad saavad kokku südame kutsel. Sakala, 8. november 2003.
4. ↑  Jõgi, Aime. Riina Trummi loodud koor tuleb kokku. Sakala, 7. november 2003.
5. ↑  Jõgi, Aime. Riina Trummi loodud koor tuleb kokku. Sakala, 7. november 2003.
**Viljandi Pedagoogiline Kool** oli aastatel 1949–1958 tegutsenud õppeasutus Viljandis. 

Viljandi Pedagoogiline Kool asutati 22. augustil 1949. Kooli lõpetas seitse lendu, kokku 497 keskeriharidusega algklassiõpetajat. Aastatel 1952–1954 tegutses kooli juures ka kaugõppeosakond, milles 1952/53. õppeaastal täiendas end 68, 1953/54. õppeaastal 98 tegevõpetajat.

Kooli asutamise tingis vajadus algklassiõpetajate järele: 1949. aastal puudus kolmandikul algklassiõpetajatel vastav algklassiõpetaja kutse. Selleks, et anda soodsamaid õpivõimalusi Kesk- ja Lõuna-Eesti noortele, otsustati luua õppeasutus ka Viljandisse (õpetajate seminarid tegutsesid ka Haapsalus, Rakveres, Tallinnas ja Tartus).

Asutamisaastal õppis koolis kahel kursusel kokku 120 õpilast. Kooli juhtisid direktori kohusetäitja Peeter Toome ja õppealajuhataja Voldemar Toome. 1950. aasta märtsis määrati kooli direktoriks varasem Läänemaa koolide inspektor Kaljo Vedler. Tema juhtimisel koliti kool Valuoja äärde praegusse Viljandi Gümnaasiumi hoonesse ja kool kujunes nelja kursusega õppeasutuseks. Kooli ühiselamutena kasutati kaht hoonet Jakobsoni tänaval. Kooli lähedale, Valuoja äärde rajati õppe- ja katseaed ning spordiväljak. Kooli esimene lend lõpetas 1952. aasta kevadel.

1955. aastal uut esimest kursust Viljandi Pedagoogilises Koolis enam ei avatud: pedagoogiliste õppeasutuste võrgus oli alanud uus reorganiseerimine, et valmistada edaspidi õpetajaid ette keskkooli eelhariduse baasil.

10. juulil 1999 tähistati Viljandis kooli 50. sünniaastapäeva.

Õpetajaid
---------

* Arvo Kimmel – vene keel ja kirjandus
* Valli Kimmel – lastekirjandus
* Helmi Kriisa – laulmine
* Helga Mägedi – kehaline kasvatus
* Leana Pärri – bioloogia
* Helle Kasvand – matemaatika
* Elo Põder – klaveriõpetaja
* Jüri Selirand – ajalugu
* Gerda Püss – muusika

Vilistlasi
----------

* Ants Tomp – oli üle 40 aasta Tuhalaane kooli direktor
* August Solo – Tartu Õpetajate Seminari rektor
* Arvo Eek – keeleteadlane
* Priit Kuusk – muusikateadlane ja muusikaajakirjanik

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Selirand, J (1999 nr 3/4). "Viljandi Pedagoogiline Kool 50 – elame veel!" (PDF). Kooliuuenduslane. Lk 51. Vaadatud 17.08.2018. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Aeg=` (juhend)
2. 1 2 3 4 5 6  Selirand, J (1999 nr 3/4). "Viljandi Pedagoogiline Kool 50 – elame veel!" (PDF). Kooliuuenduslane. Lk 55. Vaadatud 17.08.2018. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Aeg=` (juhend)

Välislingid
-----------

* Foto: Viljandi Pedagoogiline Kool, I kursus
* Foto: Viljandi Pedagoogiline Kool, õppetöö klassiruumis
* Foto: Viljandi Pedagoogiline kool, 1. lend, 1952
**Salmistu** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Salmistu on rannaküla ja suvituskoht. Külla kuulub ka Pedassaar.

Salmistul paikneb ka majutus- ja toitlustuskoht Roosi Villa (varasemate nimedega Okasroosike ning Okka kõrts, Salme Villa). 

Päikeseloojang Salmistu rannas

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Välislingid
-----------

* Salmistu koduleht
* Salmistu laid Geoaarde kodulehel
* 

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
**Viljandi Spordikool** on spordikool, mis tegutseb Viljandis aadressil Vaksali 4. Kooli direktor on Andres Kallavus.

Viljandi Spordikool on Eesti üks vanemaid ja suuremaid ning mitmekesisema alade valikuga spordikoole, mis on pärast avamist 1946. aastal katkestusteta tegutsenud.

Ajalugu
-------

Viljandi Spordikool alustas tegevust 1946. aastal. Esimene lend lõpetas 1949. aastal.

1987. aastal liideti spordikooli Jõud ja Kalev, 1991. aastal Tarvastu ja Kalevi Spordikool. 1994. aastal ühinesid need liidetud koolid Viljandimaa Spordikooliga ning tekkinud kool sai nimeks Viljandi Spordikool. 2000. aastal liitus kooliga ka Päri Spordikool. 

1990. aastatel oli päevakorral spordikooli sulgemine, sest tollal likvideeriti Eestis kampaania korras palju spordikoole ja võeti prioriteediks klubiline noortesport. Alles jäid vaid mõned spordikoolid, nende hulgas Viljandi.

Praegu toimuvad Viljandi Spordikooli treeningud peakompleksis aadressil Vaksali 4, aga ka Viljandi Spordihoones, Paalalinna viilhallis, Viljandi Sõudebaasis, Holstre-Polli Vabaajakeskuse tervise- ja suusaradadel, Viljandi Suusabaasis ja Viljandi Kaare Kooli võimlas.

2019. aastal lõpetas spordikooli 71. lend.

Osakonnad
---------

Aerutamine – treener Peeter Becker

Akadeemiline sõudmine – treenerid Ruth Vaar ja Robert Jürimaa

Ilu- ja rühmvõimlemine – treenerid Kersti Peterson, Katrin Peterson, Annika Karin Vahter ja Urve Tamm

Judo – treenerid Inessa Maksimov ja Viljar Kannel

Kergejõustik – treenerid Priit Sihver, Leho Estorn, Liina Peel ja Ants Kuusik

Korvpall – treenerid Rauno Tamm ja Vello Rits

Käsipall – treener Marko Koks

Laskmine – treener Kairi Heinsoo

Lauatennis – treenerid Kert Villems ja Rivo Saaremäe

Vabamaadlus – treenerid Rain Aleksandrov ja Aarne Kõiv

Suusatamine – treenerid Eve Tammemäe ja Jaan Kallak

Vibusport – treenerid Aune Varik ja Tõnu Varik

Võrkpall – treenerid Merle Keerutaja, Margit Keerutaja ja Tauno Lipp

Füsioterapeudid Raido Vares, Marju Veevo ja Jaanus Akel (ka ÜKE treener)

Viited
------

1. 1 2  "Spordikooli ajalugu". *Viljandi Spordikooli koduleht*. Vaadatud 11. juulil 2019.
2. ↑  "Viljandi Spordikool". *Eesti Spordiregister*. Vaadatud 11. juuli 2019.
3. ↑  "Viljandi Spordikooli lõpetajad alates 1949. aastast". *Viljandi Spordikooli koduleht*. Vaadatud 11. juulil 2019.
4. ↑  "Treenerite kontaktid". *Viljandi Spordikooli koduleht*. Vaadatud 11. juulil 2019.

Välislingid
-----------

* Viljandi Spordikooli koduleht
Natz
Natz-Schabsi valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
**Natz-Schabs** (itaalia: *Naz-Sciaves*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost kirdes.

Paavst Benedictus XVI, kelle emapoolsed vanaema ja vanavanaema olid seal sündinud, sai oktoobris 2011 linna aukodanikuks.

Geograafia
----------

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2887 inimest ja valla pindala on 15,8 km².

Natz-Schabs külgneb järgmiste valdadega: Brixen, Franzensfeste, Lüsen, Mühlbach, Rodeneck ja Vahrn.

### Frazioni

Natz-Schabsi vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Achia (Aica), Natz (Naz), Raas (Rasa), Schabs (Sciaves) ja Viums (Fiumes).

Ajalugu
-------

Vaatamisväärsused
-----------------

### Kirikuarhitektuur

#### Schabsi Püha Margareta kihelkonnakirik

Hilisgooti stiilis kihelkonnakirik pühitseti 1281. aastal, kuid ehitamine lõpetati alles 1454. aastal ja 18. sajandi lõpul taastati interjöör barokkstiilis. Külgkabel, mis sisaldab huvitavaid Kessleri maale, ehitati 1681. aastal. 2002. aastal kirikut laiendati, pikendades võlvi väljapaistva portaaliga. Sale kellatorn on 72 m kõrge.

#### Natzi Pühade Filippuse ja Jaakobuse kihelkonnakirik

Natzi kihelkonnakirikut on esimest korda mainitud aastal 1157, kuid kiriku pühitses 1208. aastal vürstlik piiskop Konrad von Rodank pühade Filippuse ja Walburga auks. Praegune kirik lõpetati 1484. aastal hilisgooti stiilis ja pühitseti samuti pühade apostlite Filippuse ja Jaakobuse auks. Kellatorn ehitati 1400. aastal graniitplokkidest; 1635. aastal sai tules kannatada ja 1686. aastal kaeti barokkstiilis kupliga. Kõrge altar on Peter Lapperi (Natzist) töö aastast 1855. Kõrge altari troonil on Madonna, püha Agnese ja püha Ursula kujud, mis on Michael Parcherile omistatud 1499. aasta gooti tööd; pühade Filippuse ja Jaakobuse kujud on tehtud aastal 1857 F. X. Renni (Imstist) poolt. Parempoolse külgaltari maal kujutab Jeesuse ristimist ja vasakpoolne külgaltar vastavalt püha perekonda, mõlemad tööd on teinud Michael Lackner Bruneckist. Esimene orel paigaldati 1. mail 1909; praeguse on ehitanud Steinach am Brenneri Orgelbau Pirchner, sellel on 16 registrit ja 1250 vilet ja see pühitseti 1. mail 1990.

#### Aicha Püha Nikolause kirik

Traditsiooni järgi ehitati kabel aastal 1400. Praegune kirik, ümbritsetud kirikuaiaga, ehitati 16. sajandi lõpul suure lõhmuse kõrvale. Peasissepääsu kohal, parandatud vöörusega, on Friedrich Pacherile omistatud fresko. Johann Mitterwurzerile omistatud maal kõrgel altaril kujutab püha Nikolaust, püha Katariinat ja püha Oswaldit.

Kogukond
--------

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 93,54% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 5,49% itaalia keelt ja 0,97% ladiini keelt.

Välislingid
-----------

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
**Martin Paasoja** (sündinud 4. jaanuaril 1993 Kärdlas) on eesti elukutseline korvpallur, kes mängib 2020. aastast Hispaania esiliigaklubis Real Valladolid. 

Eesti korvpallikoondisse kuuluv Paasoja on lisaks Eesti ja Hispaania klubidele mänginud ka Rumeenia ja Kreeka klubides.

Karjäär
-------

Paasoja alustas profikarjääri Eesti Korvpalli Meistriliigas 2009. aastal Pärnu meeskonnas, misjärel mängis meistriliigas ja Balti liigas osaleva Rapla KK koosseisus. 2017. aastal liitus ta Rumeenia kõrgliigasse kuuluva SCM Craiova meeskonnaga.

Seejärel siirdus Paasoja hooajaks 2018/19 Kreeka esiliigasse Ateena Psychiko ridadesse, kus tõi keskmiselt 15,5 punkti, 4,8 lauapalli, 2,1 resultatiivset söötu ja 1,7 vaheltlõiget mängus. 

2019/20. hooaja Eesti tippklubis Kalev/Cramos veetnud Paasoja siirdus taas välismaale 2020. aasta augustis, mil sõlmis lepingu Hispaania esiliigaklubiga Real Valladolid.

Viited
------

1. ↑  Silver Tabo (28. juuli 2017). "Martin Paasoja siirdub eestlastele tuttavasse välisliigasse". *Postimees*.

Välislingid
-----------

* Martin Paasoja profiil Eurobasketi lehel
* Basket.ee profiil
* BBL-i profiil
Victor Ejdsell (2017)
**Victor Ejdsell** (sündinud 6. juunil 1995 Karlstadis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliiga klubis Färjestad BK ründajana vasakäärel.

Ta alustas jäähokimängijana karjääri Rootsi madalamates liigades. 2013. aastal liitus ta Färjestadi noortevõistkonnaga. Rootsi kõrgliigas tegi ta debüüdi hooajal 2014–15. Hooajal 2016–17 mängis ta Rootsi esiliiga klubis BIK Karlskoga ning oli seal liigas resultatiivseim mängija (25+32). Hooajal 2017–18 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis HV71 ning tegi seal samuti silmapaistva hooaja (20+14).

2017. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Nashville Predators. Predatorsis ei jõudnud ta aga kordagi mängida, sest 2018. aasta veebruaris kaubeldi ta Chicago Blackhawksi. NHL-is tegi ta Blackhawksi meeskonnas debüüdi 26. märtsil 2018 mängus San Jose Sharksi vastu. Pärast seda osales ta NHL-is veel viies mängus, saades kirja ühe väravasöödu. Hooaja 2017–18 lõpus mängis Ejdsell lisaks American Hockey League'is (AHL) Blackhawksi tütarklubis Rockford IceHogs. Ta paistis silma AHL-i hooaja 2017–18 väljalangemismängudes, kui lõi 13 mänguga seitse väravat ja andis viis väravasöötu. IceHogs jõudis AHL-i Läänekonverentsi finaali, kus kaotati Texas Starsile. Hooajal 2018–19 sai Ejdsell mänguaega ainult AHL-is IceHogsis, tehes 61 mänguga 12+17.

2019. aasta mais naasis Ejdsell Färjestadi.

Viited
------

1. ↑  "Predators sign Ejdsell to entry-level contract". nhl.com. 15.5.2017. Vaadatud 12.4.2022
2. ↑  "Blackhawks acquire draft picks and Ejdsell from Nashville". NHL.com. 26.2.2018. Vaadatud 12.4.2022

Välislingid
-----------

* Victor Ejdsell hockeydb.com lehel
**Aavo Rätsep** (10. detsember 1933 Pärnu – 27. juuni 2018) oli eesti põlevkivikeemiateadlane.

Elulugu
-------

Aavo Rätsep oli teenistujate poeg.

Lõpetas 1952 Pärnu 1. Keskkooli, 1957 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) insener-keemik-tehnoloogina, 1963 TPI aspirantuuri; tehnikakandidaat (1965, TPI), dissertatsiooni teemaks oli "Tsoonsulatusmeetodi kasutamine kristalsete orgaaniliste süsteemide jaotamiseks komponentideks ja selle rakendamine põlevkivi uttevee fenoolide uurimisel ja lahutamisel". (dissertatsiooni juhendajaks oli professor Agu Aarna). Oli 1963–1990 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudis: vanemteadur, sektori- ja laborijuhataja, 1991– Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi Kirde-Eesti osakonna juhtivteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: põlevkivi töötlemine, põlevkivi kahealuseliste fenoolide (alküülresortsiinide) peenlahutamine ja individuaalsete komponentide kasutamine, orgaanilise sünteesi ja tööstuslike heitvete puhastamine ja vedelate tehnoloogiliste jääkproduktide utiliseerimine. Eesti Keemia Seltsi ja Eesti Looduskaitse Seltsi liige. 55 teadusartiklit, 21 autoritunnistust, 4 patenti.

Teoseid
-------

* О выделении концентратов индивидуальных алкилзамещенных резорцина из суммарных фенолов сланцевой подсмольной воды. // Тр. НИИсланцев. 16 (1967)
* Новые направления переработки и использования сланцевых водорастворимых фенолов. // Тр. НИИсланцев. 21 (1976)
* Совершенствование схемы разделения и использования сланцевого алклирезорцинного сырья. // Тр. НИИсланцев. 24 (1986)
* Ecological aspects of oil shale processing. // The Environmentally Sound management of Low-grade Fuels. Proc. of an Int. Seminar, SEI, York, 1992
* Põlevkivi lendtuha ja vääveldioksiidi kontsentratsiooni ajalised muutused atmosfääris (kaasautor). // Põlevkivi kaevandamise ja töötlemise keskkonnamõjud Kirde-Eestis. Tallinn, 1999.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Aavo Rätsep Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Cale Makar (2020)
**Cale Douglas Makar** (sündinud 30. oktoobril 1998 Calgarys Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Colorado Avalanche.

Aastatel 2017–2019 mängis ta kaks hooaega University of Massachusetts Amherst jäähokimeeskonnas. 2019. aastal pälvis ta parimale ülikooliliiga mängijale antava Hobey Baker Awardi.

2017. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Avalanche'i poolt neljanda valikuna. 2019. aasta aprillis sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu. NHL-is tegi ta debüüdi 15. aprillil 2019 väljalangemismängudes Calgary Flamesi vastu. Ta sai sellega NHL-i ajaloo esimeseks kaitsjaks, kes on väljalangemismängudes debüteerides värava löönud.

2019–20 põhihooajal lõi ta 12 väravat ja andis 38 väravasöötu. Lisaks paistis ta silma väljalangemismängudes, kus lõi neli väravat ja andis 11 väravasöötu. Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja parimale uustulnukale antava Calder Memorial Trophy ja valiti uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*NHL All-Rookie Team*).

2018. aastal tuli Makar Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.

Välislingid
-----------

* Cale Makar NHL.com lehel
* Cale Makar lehel hockeydb.com
Vasakult paremale Gerd von Rundstedt, Werner von Fritsch ja Werner von Blomberg in 1934.
**Blombergi-Fritschi afäär** on nimetus 1938. aasta alguses aset leidnud skandaalile, mille peamisteks osapoolteks olid sõjaministrist kindral Werner von Blomberg ja nimekas Wehrmachti ohvitser Werner von Fritsch.

Blombergi abielu
----------------

Skandaal sai alguse pärast sõjaministri Werner von Blombergi abielu sõlmimist 12. jaanuaril 1938. Ilmnes, et Blombergi noor pruut oli olnud prostituut ja peale selle oli ta poseerinud pornograafilise sisuga piltide jaoks. 

Hitleri jaoks oli see täielik šokk, sest ta oli olnud abielu tunnistajaks ja Luftwaffe ülem Hermann Göring isamees. Hitler nõudis Blombergilt abielu tühistamist, et ära hoida skandaali ja säilitada sõjaväe maine. Blomberg keeldus abielu tühistamast ning taganes kõikidest ametitest 27. jaanuaril 1938.

Fritsch
-------

1937. aasta novembris läks sõjaväe ülemjuhataja Werner von Fritsch omal initsiatiivil Hitleri jutule, et hoiatada poliitika eest, mis võib provotseerida sõja puhkemise. 

Blombergi ümber aset leidnud sündmustest said innustust Hermann Göring ja Heinrich Himmler. Göring ei soovinud Fritschi näha Blombergi järeltulijana sõjaministeeriumi ametipositsioonil ning Himmler tahtis nõrgendada Wehrmachti autoriteeti, et suurendada SS-i ja Relva-SSi osatähtsust ning mõjuvõimu.

Peagi süüdistas Himmler ja SS Fritschi homoseksuaalsuses ning viimasel ei jäänud muud üle kui 4. veebruaril 1938 tagasi astuda.

Tulemus
-------

Blomberg-Fritschi skandaali tulemusena asutas Hitler sõjaministeeriumi asemele uue kõrgema ametkonna Oberkommando der Wehrmachti (OKW), mille juhiks määras Hitler iseenda ja mis pidi vastutama kõige kõrgema taseme strateegia planeerimise eest.

Viited
------

1. ↑  John Keegan, *Teine maailmasõda* (Tallinn: Varrak, 2004), lk 47
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib muinaseestlaste aukandjast; Christoph Paolini raamatu kohta vaata artiklit Vanem (Paolini)* |

---

**Vanem** tähistab kogukonna, seltsi või haldusüksuse juhti. 

Selles tähenduses on sõna laiemalt kasutusele võetud 19. sajandi lõpus. 

Pulmavanemaks või saajavanemaks on eesti pulmakommetes nimetatud rahvaluulekogude andmetel isameest.

F.J. Wiedemannil Eesti-Saksa Sõnaraamatus (1869) tähendab sõna "vanem" üksnes ea poolest vanemat.

Mõiste "vanem" levikut mõjutasid nii tärkav rahvuslus kui germaani ja slaavi eeskuju (ealdorman, altester, staarost, stareišina). 

"Henriku Liivimaa kroonikas" eestlaste ülikuid tähistav ladinakeelne sõna "senior" on tõlgitud (Kleis ja Tarvel) vanemaks. Feodaalses kontekstis tähendab "senior" senjööri, maaisandat, peremeest.

Provintsiaalõiguse alusel valisid eestlastest ja venelastest linnaelanikud Tartus kummadki endi seast ühe vanema.

Vanemaks nimetatakse Maavalla Koja juhatuse esimeest, samuti Maavalla Kotta kuuluvate kohalike kodade juhatuste esimehi.

Kaitseliidul on vanematekogu, vanematekoguks nimetatakse ka Seto Kongressi täidesaatvat ja püsivat kogu ning Riigikogu erakondadevahelist mitteformaalset koostöökogu.

Vaata ka
--------

* riigivanem
* maavanem
* vallavanem
* linnaosavanem
* linnavanem
* alevivanem
* külavanem
* rühmavanem

Viited
------

1. ↑  Ülo Tedre. Pulmasõnastik III. Mäetagused, nr 10.
2. ↑  F.J. Wiedemann, Estnisch-Deutsches Wörterbuch, St. Petersburg, 1869, neljas trükk Valgus, Tallinn, 1973.
3. ↑  
	* Henriku Liivimaa kroonika, tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel, Tallinn, Eesti Raamat 1982.
| KiviaegSee kast: * vaata
* redigeeri
 |
| --- |
| ↑ Enne inimest (Pliotseen) |
| Paleoliitikum (Vanem kiviaeg)
Vanem paleoliitikum
Olduvai kultuur
Acheuli kultuur
Clactoni kultuur
Keskmine paleoliitikum
Moustier' kultuur
Noorem paleoliitikum
Châtelperroni kultuur
Aurignaci kultuur
Gravetti kultuur
Solutré kultuur
Madeleine'i kultuur
Hamburgi kultuur
Mesoliitikum
Ertebølle kultuur
Maglemose kultuur
Neoliitikum (Noorem kiviaeg)
Ḩalafi kultuur (Sumer)
Hassuni kultuur (Sumer)
‘Ubaydi kultuur
Uruki kultuur
Paelkeraamika kultuur
Vaiehitiste kultuur
Nöörkeraamika kultuur |
| ↓ Pronksiaeg |

**Vanem paleoliitikum** ehk **alam-paleoliitikum** ehk **varapaleoliitikum** on paleoliitikumi esimene periood.

Vanem paleoliitikum algas 2,6 miljonit aastat tagasi esimeste tööriistade ilmumisega, mida kasutasid arvatavasti *Homo habilis* ja *Homo rudolfensis*, kuigi nende fossiile pole koos tööriistadega leitud. On võimalik, et tööriistade valmistajad olid ka australopiteegid (*Australopithecus garhi* või mõni Aafrika robustsetest liikidest). Vanem paleoliitikum lõppes 150 000 aastat tagasi. Esimene arheoloogiline kultuur on Olduvai kultuur, mis omistati *Homo habilis* 'ele. Seda iseloomustavad peamiselt veeristest valmistatud tööriistad, mida valmistati küljest kildude äralöömise teel. Vanimad teadaolevad kivist tööriistad on leitud Etioopiast Gonast. Lisaks kivist tööriistadele kasutati ka luust ja sarvest töövahendeid. Tööriistu kasutasid nad põhiliselt koriluse juures ja loomaraibete liha tükeldamiseks. Arvatakse, et *Homo habilis* 'el olid kõnekeele alged.

Kõik *Homo* liigid tekkisid Aafrikas, kust nad kõik, välja arvatud esimene liik (*Homo habilis*), aja jooksul välja rändasid. *Homo erectus* oli esimene hominiid, kes levis üle kogu Lõuna-Euroopa Aasiani välja. Esimene luuleid oli Jaava saarel Trinili külast 1891. aastal. *Homo erectus* oskas kasutada tuld. Tule tegemise oskus tekkis 400 000–500 000 aastat tagasi. 

Teine arheoloogiline kultuur oli Acheuli kultuur, mida seostatakse ka *Homo erectus* 'ega. Peamisteks tööriistadeks olid pihukirved.
**Vandu** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus küla (uvænnæ xii) Regneri pojale Adamile ja 20. sajandi algul (Dorf Wando) Neeruti mõisale.

Külas sündis Eesti poliitik ja diplomaat Otto Strandman (1875–1941). 

2007. aastal eraldati külast Orutaguse ja Saukse küla.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 22 inimest. Neist 20 olid eestlased.

Haigrute kaitseala
------------------

Vandu külas eksisteeris 1970. aastate keskpaigast kuni 2001. aastani Eesti üks suurimaid hallhaigru pesitsuskolooniaid (kuni 125 pesapuud). See võeti Marek Vahula ettepanekul esimesena Eestis looduskaitse alla 24. mail 1990. See oli tema elu esimene astutud looduskaitsesamm üldse. 

Kaitse-eeskirja eirates raiuti seal lageraiega kevadtalvel 2001 maha kõik sobivad pesapuud. Sealt ajendatuna algas üleriiklik haigrute kaitse ja uurimisprojekt "Haigruotsija". Sellest räägib raamatu "Haigruotsija. Haigruraamat" (Tallinn, 2019) sissejuhatus "Vandu draama".

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 8.07.2022.
4. ↑  Statistikaameti andmebaas

Kirjandus
---------

* Marek Vahula. "Hallhaigrud Vandus". Eesti Loodus 2/1990

Kadrina valla vapp
Kadrina valla asulad

**Alevikud:** Hulja | Kadrina  

**Külad:** Ama | Arbavere | Hõbeda | Härjadi | Jõepere | Jõetaguse | Jürimõisa | Kadapiku | Kallukse | Kihlevere | Kiku | Kolu | Kõrveküla | Lante | Leikude | Loobu | Läsna | Mõndavere | Mäo | Neeruti | Ohepalu | Orutaguse | Pariisi | Põima | Ridaküla | Rõmeda | Salda | Saukse | Sootaguse | Tirbiku | Tokolopi | Udriku | Uku | Undla | Vaiatu | Vandu | Viitna | Vohnja | Võduvere | Võipere
**Põlemissoojus** on soojushulk (energiahulk), mis vabaneb aine põlemisel.

Ainet iseloomustav põlemissoojus ehk **põlemisentalpia** ehk **eripõlemissoojus** on soojushulk, mis eraldub kindla hulga aine täielikul põlemisel standardtingimustel. Seda mõõdetakse džaulides ühe mooli aine kohta (kJ/mol) või ühe kilogrammi aine kohta (kJ/kg) või gaaside korral mahuühiku kohta (kJ/m3). Soojushulga iseloomustamiseks kasutatakse džauli asemel ka kalorit (cal või kcal). Kokkuleppeliselt on kalori väärtuseks defineeritud 4,1868 J.

Põlemisreaktsiooni soojusefekt (entalpia muutus) -*ΔH*o on:

*ΔH*o = *ΔH*oproduktid - *ΔH*olähteained
Eksotermilises reaktsioonis on produktide entalpia väiksem kui lähteainete oma ja *ΔH*o on negatiivne. 

Põlemissoojust määratakse harilikult kalorimeetri abil. Kütuste põlemissoojust nimetatakse kütteväärtuseks. Toiduainete energiasisaldust nimetatakse kalorsuseks.

Vaata ka
--------

* Kütteväärtus
* Tekkesoojus
* Soojusefekt

Viited
------

1. ↑  Tamm, L. Tamm, T. & A. Tuulmets, 2009. Keemia mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus.
**Geostatsionaarne satelliit** on Maa tehiskaaslane, mis jääb maapinna suhtes ühe ja sama punkti kohale.

Orbiit
------

 *Pikemalt artiklis Geostatsionaarne orbiit*
Kirjanik Arthur C. Clarke'i loodud graafik, millel on kujutatud orbitaalperiood (vasakpoolne telg) ja orbitaalkiirus (parempoolne telg) sõltuvuses kaugusest maakera keskmest (alumine telg). See on pärit artiklist, mis avaldati 1945 ehk ligi 20 aastat enne esimese geostatsionaarse satelliidi kasutuselevõttu
Geostatsionaarsete satelliitide orbiit on maapinnast 36 000 km kõrgusel ekvaatori kohal asuv vöö. Selles alas on satelliitide tiirlemisperiood täpselt üks tiir ööpäevas, mistõttu nad paistavadki maalt vaadatuna paigalseisvad. 
Geostatsionaarsed satelliidid peavad püsima selles alas, et ainsa neile mõjuva jõu – gravitatsiooni – põhjustatud ringliikumisel oleks täpselt õige kesktõukejõud.

Kesktõmbekiirendus on seoses orbiidi raadiuse ja satelliidi kiirusega: {\displaystyle a={v^{2}}/{r}}, kus a on kesktõmbekiirendus, v satelliidi kiirus ja r kaugus maakera keskpunktist.
Raadiusest tuleneva orbiidi, mille pikkus on {\displaystyle {2\pi }{r}}, peab satelliit läbima ühe ööpäevaga. 
Kuna ka gravitatsiooni tugevus ja sellest tulenev kesktõmbekiirendus sõltuvad orbiidi raadiusest, ongi geostatsionaarsetel satelliitidel ainult ühe võimaliku kõrgusega orbiit (lisaks orbiidile, mis asub maakera keskpunktist täpselt maakera raadiuse kõrgusel ehk maapinnal).

Geostatsionaarsed satelliidid peavad asuma otse ekvaatori kohal, kuna kõigi maa kaaslaste orbiitide keskpunktid asuvad maa keskpunktis. Ainus selline orbiit, mis liigub maa pöörlemissuunas, asub ekvaatori kohal.

### Orbiidi püsivus

Erinevatel põhjustel on geostatsionaarsete satelliitide keskmine eluiga 10–15 aastat.
Satelliitidel esinevad väiksed kõrvalekalded, mis tulenevad nii Kuu kui Päikse gravitatsioonist ning sellest, et Maa pole ideaalne kera. Need vead parandatakse satelliidil asuvate mootoritega. Kui satelliidil kütus otsa saab, kaldub ta planeeritud orbiidist kõrvale ning võib ohustada teisi satelliite. Sellise olukorra vältimiseks liigutatakse satelliit enne kütuse lõppemist harilikult kõrgemale orbiidile.

Kasutusalad
-----------

Ühe geostatsionaarse satelliidi signaal katab 42% maakera pinnast ning kolm satelliiti suudavad katta terve maakera, kui välja arvata väiksed alad pooluste lähedal. Neid kasutatakse ilma- ja sidesatelliitidena.
Satelliidi kõrgusest tulenev viivitus sides on ligikaudu veerand sekundit, mis on telekommunikatsiooni kasutamisel küllaltki suur ebamugavus.
Geostatsionaarse satelliidi suurim pluss seisneb selles, et tema poole suunatud antenne ei pea liigutama, mis teeb nad palju odavamaks, kui on pidevalt satelliite jälgivad antennid.

Viited
------

1. ↑  Dr. T.S. Kelso: "Basics of the Geostationary Orbit"
2. ↑
**Georgius Hollant** (ka *Georg*; *Holland*, *Hollandt*; surnud 12. oktoobril 1484 Karksis) oli Preisimaa päritolu Vana-Liivimaa kõrgvaimulik.

Hollant pärines Kulmi (hiljem Chełmno) diötseesist Preisimaalt, ta oli Riia peapiiskopi Silvester Stodewescheri õepoeg. 1440. aastal immatrikuleeriti ta Leipzigi ülikooli. 1452. aastal astus ta Bologna ülikooli, kust sai 1454. aastal litsentsiaadi kraadi, 1466. aastal sai ta samas doktoriks. 1455. aastal on teda esmamainitud Tartu toomhärrana, 1458. aastal sai ta Saare-Lääne toomdekaaniks. Tartu ja Saare-Lääne toomhärrana on teda mainitud kuni 1463. aastani, Saare-Lääne dekaan oli ta 1468. aastani. 1469. aastal nimetas paavst ta Roomas Riia toompraostiks, sellesse ametisse jäi ta kuni surmani.

1479. aastal võttis Liivi ordu Hollanti vangi, alates aasta lõpust viibis ta vangistuses Karksis, kus ta 1484. aastal ka suri.

Kirjandus
---------

* Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit von 12. bis ins 16. Jahrhundert*. Teil II, lk 26–27, 155; Teil IV, lk 87.
* Tõnis Lukas. *Tartu toomhärrad*, lk 250.
**Chicago Bulls** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub idakonverentsi keskdivisjoni ja peab oma kodumänge United Centeris, mida jagatakse NHL-i klubiga Chicago Blackhawks.

Ajalugu
-------

1966. aastal Chicagos asutatud klubi on NBA ajaloo üks edukamaid, olles kuus korda tulnud NBA meistriks. Meistriks tuldi Michael Jordani, Scottie Pippeni ja peatreener Phil Jacksoni juhtimisel aastatel 1991–1993 ja 1996–1998. Bulls on ainus mitmekordne NBA meistriks tulnud klubi, kes pole kaotanud ühtegi NBA finaalseeriat.

Hooajal 1995/96 püstitas Chicago Bulls NBA rekordi, kui põhihooajal võideti 72 ja kaotati vaid 10 mängu. Rekord püsis kuni hooajani 2015/16, mil Golden State Warriors võitis põhihooajal 73 mängu.

Mängijad hooajal 2020/2021
--------------------------

* Ryan Arcidiacono
* Wendell Carter jr
* Devon Dotson
* Cristiano Felício
* Daniel Gafford
* Chandler Hutchison
* Luke Kornet
* Zach LaVine
* Lauri Markkanen
* Adam Mokoka
* Otto Porter
* Tomáš Satoranský
* Garrett Temple
* Denzel Valentine
* Coby White
* Patrick Williams
* Thaddeus Young

Endised tuntumad mängijad
-------------------------

* Michael Jordan
* Scottie Pippen
* Dennis Rodman
* Steve Kerr
* Toni Kukoč
* Derrick Rose

Välislingid
-----------

* Chicago Bulls
**Jaan Niinep** (10. oktoober 1933 Narva – 7. jaanuar 2020) oli eesti laskja ja lasketreener.

Ta lõpetas 1952 Tallinna tööstuskooli nr 1 treialina. Laskmist hakkas harrastama 1951 Tööjõureservides Johannes Laari juhendamisel. Võistles 1957–1965 Eesti koondises. Tuli 1958–1969 8 korda individuaalselt ja 8 korda meeskondlikult Eesti meistriks. Oli 1955–1956 5-kordne Valgevene meister. Püstitas 1962 väikepüssist põlveltasendis laskmises (385) ja 1969 õhupüssiharjutuses individuaalse Eesti rekordi ning osales 1957–1969 28 meeskondliku rekordi püstitamisel. 

Isiklikke rekordeid: vabapüssist 3 × 20 lasku 565 (1969) ja 3 × 40 lasku 1110 (1959), väikepüssist 3 × 20 lasku 578 (1956), 3 × 40 lasku 1147 (1956) ja 60 lasku lamades 588 (1967), standardpüssist 3 × 20 lasku 548 (1969), õhupüssist 40 lasku 360 (1969). Msp (1952). 

Kuulus Tööjõureservide ja Jõu liikmeskonda. Töötas 1957–1961 Tööjõureservides, 1966–1973 Tartu rajooni LNSK-s ja 1973–1989 Tartu kutsekeskkoolis nr 17 lasketreenerina. Õpilasi: Ave ja Mati Nigul, Heli Rass, Georg Männik.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Sissekanne Eesti Entsüklopeedia veebiversioonis
**Friedrich** (5. aprill 1616 – 9. juuli 1661) oli Zweibrückeni hertsog aastatel 1635 kuni 1661.

Elu
---

Friedrich sündis Zweibrückenis Johann II vanema pojana. Ta järgnes oma isale aastal 1635. Tema valitsemise ajal laastati Pfalz-Zweibrücken Kolmekümneaastases sõjas. Hertsogkonna rahvastik vähenes kõigest kümnendikuni sajandivahetuse rahvastikust. Enamus tema losse purustati ja ta veetis enamuse oma valitsemisajast residentse vahetades. 1650. aastal asus ta mitmeks aastaks Kirkeli lossi pärast selle ümberehitamist. Ta püüdis hoolikalt oma purunenud hertsogkonda taastada.

Friedrich suri Veldenzi lossis ja maeti Zweibrückenis Alexanderkirchesse. Ilma meessoost pärijateta suri Pfalz-Zweibrückeni vanem haru välja. Pfalz-Zweibrückeni päris Friedrich Ludwig.

Abielu
------

Friedrich abiellus 6. aprillil 1640 Nassau-Saarbrückeni krahvi Wilhelm Ludwigi tütre Anna Julianega ja nad said järgmised lapsed:

1. Wilhelm Ludwig (23. märts 1641 – 9. mai 1642)
2. Elisabeth (1. aprill 1642 – 17. aprill 1677)
3. Christine Louise Juliana (18. aprill 1643 – 21. juuli 1652)
4. Friedrich Ludwig (23. november 1644 – 12. juuni 1645)
5. Sophie Amalie (15. detsember 1646 – 30. detsember 1695)
6. Eleonore Auguste (15. märts 1648 – 16. november 1658)
7. Karl Gustav (23. mai 1649 – 15. veebruar 1650)
8. Katharina Charlotte (22. veebruar 1651 – 10. juuli 1652)
9. Charlotte Friederike (2. detsember 1653 – 27. oktoober 1712)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**John II** | **Zweibrückeni hertsog**1635–1661 | Järgnev**Friedrich Ludwig** |
Kiryl Hatavec 2015. aastal Rockford IceHogsis mängimas
**Kiryl Hatavec** (valgevene keeles Кірыл Гатавец; sündinud 25. juunil 1991 Minskis) on Valgevene jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Omski Avangard.

Põhja-Ameerikasse suundus Hatavec jäähokit mängima 2008. aastal. Aastatel 2010–2014 mängis ta Cornelli Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2009. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i *draft* '​is 183. valikuna. 2013. aasta aprillis läks tema mängijaõigused Chicago Blackhawksile. 2014. aasta juulis sõlmis Hatavec lepingu Blackhawksi noorteklubiga Rockford IceHogs, mille meeskonnas mängis ta American Hockey League'is (AHL) kahel hooajal.

2016. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Minski Dinamo. Aasta hiljem naasis ta AHL-i, mängides ühe hooaja Manitoba Moose'is. Aastatel 2018–2020 mängis ta jällegi Minski Dinamos.

2020. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Omski Avangardiga. 2021. aastal võitis ta klubiga Gagarini karika.

Alates 2010. aastast on Hatavec osalenud Valgevene jäähokikoondise koosseisus neljadel maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "«Авангард» подписал контракт с Кириллом Готовцом". hawk.ru. 12.5.2020. Vaadatud 29.4.2021

Välislingid
-----------

* Kiryl Hatavec KHL.ru lehel
* Kiryl Hatavec hockeydb.com lehel