Lielezere mõisa peahoone
**Lielezere mõis**, ka **Ezere mõis** (saksa keeles *Groß-Essern*, läti keeles *Lielezeres muiža*, ka *Ezeres muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss a-st 1877) Kuramaal Kuldīga kreisis Salduse kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Salduse piirkonnas Ezere vallas.

Ajalugu
-------

### Varasem ajalugu

Keskajal kuulusid hilisema mõisa alad Saksa Ordu Kuldīga komtuurkonda. Pärast orduriigi sekulariseerimist sai sellest Kuramaa hertsogi valdus. Mõisa on esimest korda nimetatud 1567. aastal, mil selle 79 talupoega maksid Garoza kirikule natuuras ja rahas kirikumaksu.

### Kettlerid 1575−1794

Kettleri suguvõsa paruni- ja krahvivapp
1575. aastal sai mõisa pandivaldajaks Wilhelm von Kettler (1558−1620), kes oli Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri sugulane. Peagi anti mõis talle lääniks. Pärast tema surma päris selle tema vennapoeg vabahärra Johann Sigismund von Kettler (1610−1678), seejärel viimase poeg Hessen-Kasseli kindralleitnant vabahärra Jakob Friedrich von Kettler (1655−1735), siis tema poeg Preisimaa kammerhärra vabahärra Carl Emil von Kettler (1691−1727), kellele järgnes poeg vabahärra (a-st 1743 krahv) Gotthard Gustav Ludwig von Kettler. Järgmine omanik oli viimase vennapoeg salanõunik krahv Franz Seraphim Maria von Kettler (1748−1781). Temalt päris selle tütar krahvinna Eleonore Anna Maria Theresia Charlotte von Kettler (1777−1852). 1791. aastal naitus ta naabermõisa Reņģe omaniku Rötger Gottlieb Wilhelm von Aschebergiga (1754−1814), kes sai perekonnanime Ascheberg-Kettler ja kellele Lielezere langes 1794. aastal.

### Ascheberg-Kettlerid 1794−1840

Pärast Wilhelm von Ascheberg-Kettleri surma päris mõisa tema poeg Johann Wilhelm von Ascheberg-Kettler (1793−1858). Tema ajal toimusid mõisas 1819. aastal talupoegade rahutused. 1840. aastal müüs ta mõisa Stieglitzitele.

Stieglitzi suguvõsa parunivapp
### Stieglitzid 1840−1871

Mõisa omandas parun Ludwig Johann von Stieglitz (1779−1843), kes oli Peterburis keiserliku õukonna pankur. Tema pärijad olid mõisa valdajad kuni 1871. aastani.

### Nolckenid 1871−1920

Nolckeni suguvõsa vabahärravapp
1871. aasta 12. aprillil (vkj) omandas Lielezere, Pampaļi ja Reņģe mõisast koosneva suure kompleksi − ligi 24 000 hektarit − endine Liivimaa maamarssal Kaagvere ja Mooste mõisnik vabahärra Gustav Fromhold von Nolcken (1815−1879). 14. veebruaril (vkj) 1877 moodustas ta testamendiga oma mõisatest nelja poja kasuks majoraadi. Lielezere mõisa päris tema vanem poeg kaardiväe staabirittmeister vabahärra Georg Christoph von Nolcken (1841−1906). Tema ajal toimusid mõisas 1905. aastal talurahvarahutused. Viimane jäi vallaliseks ja suri järeltulijateta, nii langes majoraatmõis tema nooremale vennale Liivimaa maanõunik vabahärra Axel Gustav von Nolckenile (1842−1912), kes oli pärinud oma isa Liivimaa mõisad. Kuna tema vanem poeg suri noorelt 1894. aastal jahiõnnetuses, päris Lielezere mõisa vanuselt järgmine poeg kreisisaadik vabahärra Eduard Georg von Nolcken (1875−1941). Temalt võõrandati mõis 1920. aastal maareformi käigus.

### Pärast võõrandamist

Pärast võõrandamist asus mõisas alates 1922. aastast 6-klassiline Ezere algkool. 1952. aastal sai sellest keskkool. Kool asub mõisasüdames siiani, alates 2016. aastast on see taas algkool.

Vaata ka
--------

* Fideikomiss

Viited
------

1. ↑  Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 159.
2. ↑  Pirang, Heinz. Das baltische Herrenhaus. III. Teil. Die neuere Zeit seit 1850. Riga: Verlag Jonck & Poliewsky, 1930, lk 46.
3. ↑  Schroeders, Percy von. Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands. II. Teil Kurland. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1983, lk 116.
4. ↑  Schroeders, Percy von. Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands. II. Teil Kurland. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1983, lk 116.
5. ↑  Schroeders, Percy von. Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands. II. Teil Kurland. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1983, lk 116.
6. ↑  Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 159.
7. ↑  Schroeders, Percy von. Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands. II. Teil Kurland. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1983, lk 116.
8. ↑  Schroeders, Percy von. Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands. II. Teil Kurland. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1983, lk 116.
9. ↑  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Kurland. Bd II. Görlitz: Verlag E. U. Starke, 1939, lk 413-414.
10. ↑  Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 159.
11. ↑  Ezere algkooli ajalugu saidil ezeresskola.lv (vaadatud 30.09.2020).

Kirjandus
---------

* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 159.
* Pirang, Heinz. *Das baltische Herrenhaus*. III. Teil. Die neuere Zeit seit 1850. Riga: Verlag Jonck & Poliewsky, 1930. Lk 46.
* Schroeders, Percy von. *Beiträge zur Gütergeschichte Kurlands*. II. Teil Kurland. Herausgegeben von der Kurländischen Ritterschaft, 1983. Lk 116.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lielezere mõis** |

Välislingid
-----------

* Lielezere mõisa ajalugu saidil ezeresskola.lv
* Lielezere mõisa ajalugu saidil vietas.lv
* Lielezere mõisa hooned saidil manasvietas.blogspot.com