Milena Jesenská
**Milena Jesenská** (10. august 1896 – 17. mai 1944) oli tšehhi ajakirjanik, kirjanik, toimetaja ja tõlkija.

Milena Jesenská sündis Prahas ortopeedia-professori Jan Jesenský perekonnas. Ta õppis tütarlaste humanitaargümnaasiumis Minerva. Kooliajal oli ta patriootliku võimlemisliikumise Sokol liige. 1913. aastal suri Milena ema, mis mõjus talle väga rängalt. Gümnaasiumi lõpetamise järel õppis Milena Jesenská ülikoolis kaks semestrit meditsiini, kuid õpingud katkesid. Seejärel tegeles ta kirjanduse ja publitsistikaga.

1916. aasta sügisel tutvus ta saksakeelse juudi rahvusest literaadi Ernst Pollakiga. Pollak töötas sel ajal ühe välispanga korrespondendina Prahas. Milena isale ei meeldinud, et ta tütar tahtis abielluda endast kümme aastat vanema juudiga ning 1917. aasta juunis laskis ta oma tütre paigutada Veleslavini hooldus- ja raviasutusse, närvihaigete sanatooriumisse Praha lähedal. 1918. aasta märtsis vabanes ta sealt.

Milena abiellus Ernst Pollakiga ning nad kolisid 1918. aastal Viini. Pollak asus tööle sama panga peakontoris, mille filiaalis ta Prahas töötanud oli. 1919. aastal hakkas Milena Jesenská tegema kaastööd Praha ajalehtedele Národní listy ja Tribuna.

1919. aasta oktoobris kirjutas Milena Jesenská Franz Kafkale ja palus luba tema jutustusi tšehhi keelde tõlkida.1920. aastal said nad Kafkaga isiklikult tuttavaks. Suhe Kafkaga ei kestnud kaua. Milena ei olnud valmis abielu Pollakiga lõpetama, Kafkat hirmutas Milena kirglik ja ohjeldamatu iseloom. Frank Kafka lõpetas suhte Milenaga 1920. aasta novembris. Viimast korda kohtusid nad juunis 1923. Kafka kirjad Milenale ilmusid saksakeelses väljaandes 1952. aastal ja ingliskeelses tõlkes 1953. Eestikeelne tõlge ilmus 1996. aastal.

1924. aastal lahutas Milena abielu Ernst Pollakiga ning 1925. aastal pöördus ta Prahasse tagasi. 1927. aastal abiellus ta arhitekt Jaromír Krejcariga, 1928. aastal sündis neil tütar Jana. Abielu kujunes probleemseks seoses Milena raske haiguse ja morfiinitarvitamisega. 1931. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. Kuid ta pettus kommunismis ja 1936. aastal heideti ta stalinismi kriitika eest parteist välja.

1938–1939 oli ta poliitika- ja kultuuriajakirja Přítomnost toimetaja. Tšehhoslovakkia okupeerimise järel arreteeris Gestapo ta 11. novembril 1939. Esialgu hoiti teda kinni Praha ja Dresdeni vanglates. 1940. aasta novembris saadeti ta Ravensbrücki koonduslaagrisse, kus ta 1944. aastal neerupuudulikkuse tagajärjel suri.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2015. Vaadatud 2. augustil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2015. Vaadatud 2. augustil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2010. Vaadatud 2. augustil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
7. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuli 2015. Vaadatud 2. augustil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)