recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.cu** on Kuuba Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

2022. aasta aprilli seisuga on tippdomeeni ja selle alamdomeenide alla registreeritud ligi 7500 veebisaiti.

Viited
------

1. ↑  Estadísticas CUBANIC Portal cuba.cu (vaadatud 4. aprillil 2022)

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.dj** on Djibouti Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Andrei Jegorov** (2. juuli 1878 Aruküla – 30. jaanuar 1954 Tallinn) oli eesti maalikunstnik. 

1887. aastast elas ta Peterburis. Eestisse naasis alles 1921. aastal, mil kunstnik oli juba üle 40-aastane.

Jegorov kaotas lapseeas kuulmise. Õppis 1887–1896 Peterburi kurttummade koolis. Olles paistnud silma andeka joonistajana, suunati ta 1898. aastal Peterburi Kunstide Edendamise Seltsi joonistamiskooli, mille lõpetas 1901. aastal. 1901–1909 õppis vabakuulajana Peterburi Kunstide Akadeemia kõrgemas kunstikoolis vene kunsti suurmeistrite Ilja Repini ja Dmitri Kardovski ateljeedes. 

Seejärel asus tööle vabakunstnikuna. Oli 1919–1920 Semjon Budjonnõi 1. ratsaarmee kunstnik.  

1921. aastal asus elama Tallinna. Teise maailmasõja ajal evakueerus NSV Liidu tagalasse. Lähtus loomingus vene realistlikust kunstist, olles tuntud peamiselt linnavaadete ja päikeseliste talvemaastike maalijana.

Tunnustus
---------

* 1948 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 2018. aastal valiti Andrei Jegorov rahvahääletusega aktsioonil "Sajandi 100 arukülalast" saja meeldejäävama arukülalase hulka.

Isiklikku
---------

Andrei Jegorovi poeg oli õigusteadlane Jüri Jegorov.

Viited
------

1. ↑  "Eesti kurtide ajalugu. Andrei Jegorov". *Eesti Kurtide Liit*. 22. september 2010. Vaadatud 25.04.2020.
2. 1 2 3 4  *Eesti entsüklopeedia*. Kd 14 Eesti elulood. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000. Lk 110.
3. ↑  "Enn Kunila kunstikogu". Vaadatud 25.04.2020.
4. ↑  "A. Jegorov (nekroloog)". *Sirp ja Vasar*. 5. veebruar 1954.
5. ↑  Reeder, Henri; Toomingas, Garina; Erbe, Mai (2018). *Sajandi 100 arukülalast*. Aruküla: MTÜ Aruküla Kultuuriselts. Lk 8.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
**Kalle Mesila** (3. jaanuar 1940 Juuru vald – 15. august 2022) oli eesti luterlik vaimulik. 

Õppis EELK Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 17. novembril 1962 aseõpetajaks, õpetajaõigused sai 30. oktoobril 2001. 

Oli 1962–1965 Kuressaare ja Kaarma koguduse õpetaja, 1966–1969 Käru koguduse õpetaja, 1969–1971 Häädemeeste ja Treimani koguduse õpetaja, 1971–1979 Jõelähtme koguduse õpetaja, 1979–1982 Kursi koguduse õpetaja, 1980–1993 Äksi koguduse õpetaja, 1981–2010 Tartu Peetri koguduse õpetaja ja 2001–2002 Tartu praostkonna abipraost.

Tunnustus
---------

* 2010 Tartu medal

Välislingid
-----------

* In memoriam Kalle Mesila. Eesti Kirik, 17. august 2022
* Kalle Mesila kinnitab: üle kõige on armastus. Eesti Kirik, 8. jaanuar 2020
* Üle tänavate kaiguvad Hüüdja Hääl ja Kiitja Keel. Tartu Postimees, 31. juuli 2009
* Kirikuõpetaja Kalle Mesila usub sisemist jõudu. Tartu Postimees, 8. mai 2002
* Tunnustatud isikud. Kalle Mesila. tartu.ee, 2010
* Haud Tartu Pauluse kalmistul

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**August Janni** | **Tartu Peetri koguduse õpetaja**1981–2010 | Järgnev**Ants Tooming** |
**.do** on Dominikaani Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Andrei Erikson** VR II/3 (2. detsember 1892 Seliste vald, Pärnumaa – 14. märts 1938 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kaptenleitnant, 1938).

Lõpetas Liepaja (Liibavi) kaugesõidu-merekooli. 1914. aastal mobiliseeriti ta vene mereväkke, 25. augustil 1915 ülendati lipnikuks.

Vabadussõja puhkedes astus 26. novembril 1918 Eesti sõjaväkke, olles üks esimesi teenistusse astujaid. Määrati suurtükilaevale Lembitu ning osales sellel kõigis mereväe operatsioonides. 1919. aasta kevadel tegutses suurtükiohvitserina soomusrongil. Lahingus üles näidatud vapruse eest anti talle Vabadusrist (II/3).

Vabadussõja järel jätkas teenistust mereväes, oli miiniristleja Lennuk komandöri abi, Marduse ja Laine komandör. Suri 1938. aastal kopsupõletiku tagajärjel.

Tunnustus
---------

* Vabadusrist, II klassi 3. järk – 1920
* tasuta maa normaaltalu mõõdus – 1920
* Karutapja orden, III järk – 1925
* Soome Valge Roosi Ordu I klassi rüütli aumärk
* Läti Vabadussõja mälestusmedal – 1925
* Läti Vabariigi 10. aastapäeva mälestusmedal – 1928

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Metsvits (perekond).* |

---

Kuprad koos seemnetega
**Harilik metsvits** (*Lysimachia vulgaris*) on nurmenukuliste (süsteem APG II järgi mürsiineliste) sugukonda metsvitsa perekonda kuuluv mitmeaastane taim.

Kirjeldus
---------

Maapealse varre kõrgus on 25–100, harva 120 cm. Metsvitsa lehed on süstjad ja paiknevad varrel kas paarikaupa vastakult või männastena. Varre allosas on lehtede asemel pruunikad soomused. 

Kollased õied moodustavad püstise varre tipuosas liitõisiku. Õis on 20–23 mm läbimõõdus, radiaalsümmeetriline. Õievalem on K5C5A5G1. Emakas asub õiepõhjast kõrgemal. Õied on homogaamsed, mis tähendab, et tolmukad ja emakas saavad ühel ajal suguküpseks. Õitseaeg kestab juunist augustini.

Viljaks on viieosaline kupar. Seemned selles on umbes 1 mm pikkused.

Seemned võivad levida mitmel viisil. Loomad võivad neid koguda ning peita urgudesse, kus seemned idaneda ja kasvama minna võivad. Tuul võib seemneid laiali puhuda. Kui seeme vette kukub, võib ta nädal aega vees ujuda ja ikkagi idanemisvõime säilitada.

Metsvits on hemikrüptofüüt ehk teisisõnu elab ta ebasoodsa aastaaja üle vahetult maapinna lähedal asuvate pungade najal, aga taime maapealne osa närbub ja kasvab hiljem uuesti.

Kasvukoht ja levila
-------------------

Kasvukohana eelistab metsvits (liig)niiskeid muldasid. Näiteks leidub teda lodudes, soode ligidal ja veekogude kaldail.

Levila ulatub Euroopa metsavööndis Vahemere maadest kuni Põhja-Aasiani. Eestis on metsvits sage.

Kasutamine
----------

Rahvameditsiinis on metsvitsa kasutatud skorbuudi, kõhulahtisuse, palaviku ja haavandite raviks. Toimeained on askorbiinhape ja saponiinid.

Viited
------

1. 1 2   "Eesti taimede määraja". Toim. M. Leht. 2007. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu, lk 217

Välislingid
-----------

* Harilik metsvits andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Andrei Aleksandrovitš Fursenko** (*Андрей Александрович Фурсенко,* sündinud 17. juulil 1949 Leningradis) on Venemaa poliitik, teadlane ja ärimees, Venemaa presidendi Vladimir Putini lähikondne, suvilakooperatiivi Ozero liige.

Elukäik ja tegevus
------------------

Sündis ajaloolase akadeemik Aleksandr Fursenko pojana. 1971 lõpetas Leningradi Riikliku Ülikooli matemaatika-mehaanika teaduskonna, füüsika-matemaatika teaduste kandidaat (1978), füüsika-matemaatika teaduste doktor (1990). Üliõpilasena astus NLKPsse kuhu jäi augustini 1991. 

1971–1991 A. F. Joffe nimelise Füüsika-Tehnika Instituudi teadustöötaja Leningradis, lõpus teadusdirektor ja juhtiv teadustöötaja. 1991–1993 Perspektiivsete tehnoloogiate ja arengute keskuse asepresident Peterburis. Tema otsene ülemus oli Juri Kovaltšuk. 

1994–2001 Peterburi teadus- ja tehnoloogiaarenduse piirkondliku fondi peadirektor. Tema aktiivsel osalusel viidi ellu üle 80 kõrgtehnoloogilise projekti. 1995. aastal astus ta erakonda "Meie kodu – Venemaa".

1990. aastate algusest on tal olnud suvila Leningradi oblasti Priozerski rajoonis Solovjovkas. Tema suvilakrundi naabruses pidasid suvilat ka Vladimir Putin, Vladimir Jakunin, tema vend Sergei Fursenko, Juri Kovaltšuk, Viktor Mjatšin, Vladimir Smirnov ja Nikolai Šamalov. 10. novembril 1996 asutasid nad koos suvilakooperatiivi Ozero, mille liikmetest moodustus Putini lähiringkond. 

Pärast Putini saamist Venemaa presidendiks siirdus Fursenko Moskva võimukoridoridesse. 2001–2003 oli Venemaa tööstuse, teaduse ja tehnoloogia ministri asetäitja, 2003–2004 minister. 

2004–2012 Venemaa haridus- ja teadusminister. 2012. aastast Venemaa presidendi abi teaduse ja hariduse alal.

Sanktsioonid
------------

20. märtsil 2014 kehtestas USA talle Krimmi annekteerimise pooldamise eest viisa- ja majandussanktsioonid.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Harilik murumuna** (*Lycoperdon perlatum*) murumunaliste sugukonda murumuna perekonda kuuluv seeneliik.

Viljakeha on 3–8 cm kõrge ja 2–5 cm lai; pirnikujuline ja selgepiirilise jalaosaga. Välispind on noorena hallikasvalge, hiljem pruunikas. Pinnal on jämedad pudenevad ogad, mida ümbritsevad väiksemad näsad. Sisemus on algul valge, hiljem tume. Endoperiid avaneb kübaraavas, kust eosepulber vabaneb. 

Looduses sage. Seent võib kohata juulist oktoobrini metsades, karjamaadel, parkides ja koduaedades lehe- ja oksavarise mädandajana, üksikult või rühmiti.

Noorena, kui seeneliha on veel puhasvalge, on harilik murumuna hea söögiseen. Erakordse suuruse tõttu pälvib aga meedias rohkesti tähelepanu samasse sugukonda kuuluv hiidmuna. 

* Harilikud murumunad EestisHarilikud murumunad Eestis
* Spooride eraldamineSpooride eraldamine
* Seene läbilõigeSeene läbilõige

Kirjandus
---------

* Perti Salo, Tuomo Niemelä, Ulla Salo. *Põhjala seeneraamat*, Sinisukk, 2007.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Harilik murumuna** |

* Harilik murumuna andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

*
**.ci** on Côte d'Ivoire'i Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Lõunapiirkonna asend Brasiilias
**Lõunapiirkond** on üks viiest Brasiilia piirkonnast. Sinna kuuluvad Paraná, Rio Grande do Suli ja Santa Catarina osariik. See piirneb Paraguay, Uruguay ja Argentinaga.

Lõunapiirkond on väikseima pindalaga regioon Brasiilias, hõlmates vähem kui 7% riigi pindalast.

Ligi 30 miljoni elanikuga on lõunapiirkond kolmas kõige rahvarohkem regioon Brasiilias.

Valdava osa elanikkonnast moodustavad Euroopa päritolu inimesed. Suurem osa neist on itaalia, saksa ja portugali juurtega, märkimisväärne osa inimesi on ka ukraina ja poola päritolu.

Lõunapiirkonda peetakse kõige turvalisemaks regiooniks Brasiilias (selle kuritegevustase on riigi madalaim).

Suuremad linnad on Curitiba, Porto Alegre, Joinville, Londrina, Caxias do Sul, Florianópolis, Maringá, Pelotas, Canoas, Ponta Grossa, Blumenau, Cascavel, Foz do Iguaçu, Santa Maria (Rio Grande do Sul).

Kirjeldus
---------

### Kirjeldus

| * v
* r
Brasiilia piirkonnad ja osariigid |
| --- |
| Põhjapiirkond | 
Acre **·**  Amapá **·**  Amazonas **·**  Pará **·**  Rondônia **·**  Roraima **·**  Tocantins |  |
| Kirdepiirkond | 
Alagoas **·**  Bahia **·**  Ceará **·**  Maranhão **·**  Paraíba **·**  Pernambuco **·**  Piauí **·**  Rio Grande do Norte **·**  Sergipe |
| Kesk-Läänepiirkond | 
Goiás **·**  Mato Grosso **·**  Mato Grosso do Sul **·**  Liiduringkond |
| Kagupiirkond | 
Espírito Santo **·**  Minas Gerais **·**  Rio de Janeiro **·**  São Paulo |
| Lõunapiirkond | 
Paraná **·**  Rio Grande do Sul **·**  Santa Catarina |
| 
Fernando de Noronha **·**  Rocase atoll **·**  São Pedro ja São Paulo **·**  Trindade ja Martim Vaz |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on vene revolutsionäärist, riigitegelasest; samanimeliste kohta vaata lehekülge Andrei Andrejev (täpsustus)* |

---

Andrei Andrejev
**Andrei Andrejevitš Andrejev** (vene keeles Андрей Андреевич Андреев; 30. oktoober 1895 Kuznetsovo, Smolenski kubermang – 5. detsember 1971 Moskva) oli Nõukogude Liidu revolutsionäär ja riigitegelane. 

Ta oli 1914. aastast VSDTP liige. 1920. aastal valiti ta Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee liikmeks. Aastatel 1931–1935 oli ta NSV Liidu teede rahvakomissar.

Poliitbüroo liige
-----------------

Aastatel 1932–1952 oli Andrei Andrejev ÜK(b)P Keskkomitee Poliitbüroo liige. 

Ajaloodoktor Sergo Mikojan on intervjuus, mis puudutas tema isa Anastass Mikojani pikaajalist staaži NLKP Keskkomitee Poliitbüroos, öelnud, et "Poliitbüroost sai lahkuda ainult teise ilma. Ainus, kes suutis Poliitbüroost lahkuda ja seejuures ellu jääda, oli Andrei Andrejev. See sai võimalikuks tänu sellele, et ta kaotas kuulmise. Tal tuli seetõttu kanda kuuldeaparaati. Kuid tolleaegsetest aparaatidest oli vähe abi. Ja siis, arvatavasti 1950. aastal, pöördus Andrejev Stalini poole teatega, et tal on ebamugav jääda Poliitbüroosse, kuna ta ei saa osaleda aruteludes. Selle peale lasi Stalin tal rahus üle minna rahulikumale tööle – Vene NFSV Ülemnõukogusse. Teist sarnast juhtumit ma ei tea".

Tegelikult lahkus Andrejev Poliitbüroost 1952. aastal. Partei 19. kongressi viimasel päeval, 16. oktoobril, toimunud Keskkomitee pleenumil valiti Keskkomitee juhtorganid. Presiidiumilaua taga istus kogu partei juhtkond, teiste seas ka Andrejev. Valimiste protseduur oli eriti spetsiifiline. Laua tagant tõusis Stalin ja võtnud frentši taskust paberilehe, luges ette: "NLKP Keskkomitee Presiidiumisse võiks valida näiteks selliseid seltsimehi – seltsimees Stalini, seltsimees Andrijanovi, seltsimees Beria ja edasi tähestiku järjekorras nimekirja lõpuni. Lugenud nimekirja ette, lisas ta rõhutatult, et "nimekirjas on Poliitbüroo vanast koosseisust kõik peale A. A. Andrejevi". Seejärel pöördus kohalolijate poole ja ütles "Lugupeetud A. Andrejevi suhtes on kõik selge: täielikult kurdistunud, midagi ei kuule, töötada ei saa. Las ravib ennast".

Andrei Andrejev on maetud Novodevitšje kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Окончание интервью с Серго Микояном. vestnik.com
2. ↑  Трушков, В. В. Сталинское «кадровое завещание» // Марксизм и современность. – № 1 (46). 2010.

Välislingid
-----------

* Andrei Andrejev – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Andrei Nikolajevitš Belskihh** (vene keeles Андрей Николаевич Бельских; sündinud 13. märtsil 1962 Oskolski rajoonis Belgorodi oblastis Vene NFSV-s Nõukogude Liidus) on vene arstiteadlane, professor, meditsiiniteenistuse kindralmajor, Venemaa Teaduste Akadeemia liige.

Ta on 2018. aastast Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia nefroloogia ja eferentse teraapia kateedri ülem. Aastatel 2012–2018 oli ta selle akadeemia ülem. Tema peamised uurimisvaldkonnad on ekstrakorporaalne detoksikatsioon ja eferentne teraapia.

Haridus ja töökäik
------------------

Belskihh lõpetas 1985. aastal kiitusega Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia maa- ja raketiväe sõjaväearstide ettevalmistamise teaduskonna. Aastatel 1985–1988 teenis ta strateegilises raketiväes ja 1988–1991 õppis sõjameditsiini akadeemia torakaalkirurgia kateedri adjunktuuris. Samas kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja. 1997. aastal kaitses ta meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga ekstrakorporaalse hemokorrektsiooni teemal.

2008. aastal määrati ta Venemaa Föderataiooni Kaitseministeeriumi peaspetsialistiks detoksikatsiooni ja siirdamise alal. 2012. aastal sai temast Kirovi-nimelise Sõjameditsiini Akadeemia ülem. 2013. aastal ülendati ta meditsiiniteenistuse kindralmajoriks.

Venemaa teenelise arsti rinnamärk

Tunnustus
---------

* 2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks (füsioloogiaosakond)

Ta on saanud Venemaa Föderatsiooni teenelise arsti aunimetuse.

Välislingid
-----------

* Бельских Андрей Николаевич. sovetrektorov.ru
* Шойгу назначил начальника ВМА. doctorpiter.ru, 19. detsember 2012
**Jabara kalmed** ehk **Jabara kalmistu** ehk **Jabara kivikalmistu** (*Jäbara kalmed*, *Jäbara kalmistu*) on kalmistu Lüganuse kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jabara külas Lüganuse vallas. 9 kivikalmest koosnev vanema rauaaja kivikirstkalmete ja tarandkalmete rühm asub Jabara lähedal Purtse jõe suudmest 3 km ida pool, mererannast 1,5 km kaugusel. Kalmetest on avastatud Eesti vanimad raudesemed.

Kalmed asuvad keset põlde moreenseljakul (**Kärrismägi**) 300 m pikkuses reas. See on Kirde-Eestis suurim arheoloogiliselt uuritud vanema rauaaja kivikalmete rühm, millest Marta Schmiedehelm kaevas aastatel 1925–1926 ja 1933–1934 läbi neli kalmet.

Leiud
-----

Tarandkalmetest on leitud palju ehteid (ambsõlgi, peakilpsõlgi, sõrmuseid, käevõrusid, helmeid ja muud), samuti üksikuid tööriistu ja relvi.

Eestis ainulaadsete leidude hulka kuuluvad baltipärane emailitud hoburaudsõlg, mitu ketassõlge, rauast kamm ja rosetikujulise peaga ehtenõel.

Kalme A
-------

Kalme A oli kivikirstkalme, mis asetses põllul, teistest kalmetest veidi kaugemal. Seda kaevati 1925.

Kalme oli ümara kujuga. Kalme läbimõõt oli 8–9 m, selle kõrgus oli 0,75 m.

Kalmes oli neli paeplaatidest kirstu laibamatustega. Pealmises kihis, mille paksus oli 20–30 cm, oli pesiti põlenud luid.

Sellest kalmest pärinevad kõige vanemad seni eestist leitud rauast esemed – jäme käevõru ja paar lühimõõgataolist terariista.

Kalme B
-------

Kalme B oli tarandkalme, mille mõõtmed olid 43 × 17–18 m. Seal oli kaheksa tarandit. Nende müürid olid paekivist. Tarandite sees oli kasutatud ka maakive. Paremini olid säilinud vanemad, keskel asetsevad tarandid (IV–VI). Kalme ümber oli paekiviklibust äärevare.

Kalme C
-------

Kalme C sisaldas ida pool tarandeid, mis paiknesid üksikult või paariviisi kahes edela–kirdesuunalises reas. Edelanurgast tuli nähtavale lõhutud kivikirstkalme põhi. Nii kirstude kui ka tarandite puhul oli kasutatud paekivi ja raudkive. Tarandite vahedes oli paekiviklibu.

Kalme all on panusteta haudu, mis arvatavasti on pronksiaegsed maahauad. See viitab pronksiaegsele asulale.

Kalme E
-------

Kalme E oli ümmargune tarandkalme, milles oli üks ruudukujuline paekividest tarand. Kalme läbimõõt oli 9–10 m, kõrgus 0,75 m. Esines nii laibamatust kui ka põletusmatust. Matused pärinesid ajavahemikust 500 e.m.a kuni 500 m.a.j.

Järeldused
----------

Jabara kalmistu matused hõlmavad ajavahemikku umbes 500 aastat enne ja 500 aastat pärast ajaarvamise vahetust (kuni 6. sajandini).

Paistab, et laibamatus valitses 1.–2. sajandini, 3.–4. sajandil sai valdavaks põletusmatus. 4. sajandi põletusmatustes on tihti isegi pronksehted üles sulanud. 5. sajandil hakkas põletusmatus jälle taanduma.

Välislingid
-----------

* Jäbara kalmistu veebiportaalis eestigiid.ee
* Jabara kalmed kultuurimälestiste riiklikus registris
* Jäbara kalmeterühm õppematerjalis "Baltimaade metalliaeg"
**Jõuluvana Väike Abiline** (ingl *Santa's Little Helper*) on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Simpsonite pere koer. Ta saadi Simpsonitele osas "Simpsons Roasting on an Open Fire", kui Homer Springfieldi tuumajaamas tööl on, teatab jaama omanik hr Burns, et tuumajaama turvalisust parandati hindu tõstmata ja palkasid vähendamata ning töölised ei saa jõulupreemiat. Homer otsustab, et ta ei räägi Marge'le jõulupreemiast ilmajäämisest, ja teeb ise jõuluoste (ostab odavad kingitused poest, kus miski ei maksa üle 5 dollari). Homer tahab kuuske osta, aga kõige odavam kuusk maksab 45 dollarit ning ta peab selle metsast varastama.

Seejärel läheb ta kaubamajja jõuluvanana tööle, aga lõpuks saab selle eest ainult 13 dollarit.

Pärast seda lähevad Homer ja Bart koos Barneyga koerte võiduajamisele. Homer panustab koerale, kelle nimi on Jõuluvana Väike Abiline. Võiduvõimalus on 99:1, paraku jääb koer viimaseks. Esimeseks tuleb koer Keeristorm, kellele panustas Barney. Omanik jätab Jõuluvana Väikese Abilise maha ning Homer ja Bart võtavad ta endale.

Kui Homer ja Bart koju jõuavad, tunnistab Homer Marge'ile üles, et ta ei saanud jõulupreemiat ning kink jäi ostmata. Kuid Jõuluvana Väike Abiline arvati heaks jõulukingiks ja jõulud olid seega hästi läinud.
Map

Postkaart Sattesele linnuse kaitsevallist 1910. aastatest
**Sattesele linnus** oli noorema rauaaja ja Liivi ristisõja aegne linnus Sattesele linnamäel Koiva vasakul kaldal tänapäevase Sigulda linna territooriumil.

Linnus
------

Rahuajal u 50 elanikku mahutanud 90x75 m suurune linnuseõu piirnes kolmest küljest järsunõlvaliste orgudega. Looduslikult kaitsmata kaguküljele oli rajatud 8 m kõrgune ja 75 m pikkune muldvall, mille edelapoolses servas asus linnuse sissekäik. Väljakaevamistel on linnusest leitud peamiselt ajavahemikku 11. sajandist kuni 13. sajandi alguseni dateeritavaid majapidamiskoldeid, erinevaid ehteid, kääre, nuge, võtmeid, lukke ja muid metallitöötlemisele viitavaid esemeid. Leidude hulgas on nii liivlastele, latgalitele, semgalitele kui saksa ristisõdijatele omaseid relvi 12.–13. sajandist.

Arvatavasti 10. sajandi teisel poolel või 11. sajandil rajatud Sattesele linnus koos teda ümbritseva külaga oli Sattesele piirkonna keskuseks. Sattesele linnusest mõne kilomeetri raadiuses asusid 13. sajandi alguses ka Turaida ja Krimulda muinaslinnused. Sel ajal, kuni oma surmani 1212. aastal kuulus linnus Sattesele piirkonna juhtivale ülikule Dabrelile.

Ajalugu
-------

Vaade Sattesele linnuse vallile 1930. aastatel
Henriku Liivimaa kroonikast on teada kaks Sattesele linnuse piiramist Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu ning nende liitlaste vägede poolt, mis toimusid 1206. ja 1212. aastal. Esimene piiramine lõppes ründajate lahkumisega pärast edutuid katseid linnust vallutada, teise piiramise tulemusena seesolijad alistusid, kuid linnust ei hävitatud. Millal linnus maha jäeti, pole täpselt teada. Arheoloogilised väljakaevamised viitavad vähemalt kahele linnuses toimunud tulekahjule. 1442. aastal on linnamäge veel nimetatud Liivi mäeks (*Lieffse bergk*, *mons Liffen*).

Vaata ka
--------

* Liivimaa ristisõda

Viited
------

1. 1 2  Zemītis, lk 86–87
2. ↑  Latvijas Piļu un muižu asociācija
3. ↑  Indriķa hronika, X, kommentaar 38
4. ↑  HLK, lk 63, 141
5. ↑  Indriķa hronika, X, kommentaar 40

Allikad
-------

* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Zemītis, Guntis. *Liivlased. Vanim ajalugu (10.–16. sajand)*, lk 75–104 koguteoses *Liivlased. Ajalugu, keel ja kultuur*, koostanud ja toimetanud Renāte Blumberga, Tapio Mäkeläinen ja Karl Pajusalu; Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2011.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
* Satezeles pilskalns jeb Lībju kalns, Latvijas Piļu un muižu asociācija

Läti muinaslinnuseid

Aizkraukle muinaslinnus • Āraiši järvelinnus • Autine linnus • Babīte linnamägi • Beverini linnus • Daugmale muinaslinnus • Jersika linnus • Koknese muinaslinnus • Korneti linnus • Krimulda muinaslinnus • Laši linnus • Lielvārde muinaslinnus • Mazsalaca muinaslinnus • Mežotne muinaslinnus • Metimne linnus • Owele linnus • Purke linnus • Sattesele linnus • Sēlpilsi muinaslinnus • Sotecle linnus • Talsi muinaslinnus • Tērvete muinaslinnus • Turaida muinaslinnus • Urele linnus • Võnnu muinaslinnus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Põhja-Ameerika jõest; Ameerika Ühendriikide osariigi kohta vaata artiklit Mississippi osariik, teiste tähenduste kohta lehekülge Mississippi (täpsustus).* |

---

**Mississippi** (varem eesti keeles kasutatud nimekuju *Mississipi*; odžibvei keeles 'suur jõgi') on läbi Põhja-Ameerika keskosa voolav ja Mehhiko lahte suubuv jõgi. Jõe vesistu hõlmab Ameerika Ühendriikide 30 osariigi ja Kanada kahe provintsi alasid.

Jõe pikkus on 3950 km, koos Missouriga 6420 km, jõe valgla hõlmab umbes 3 268 000 km².

Etümoloogia
-----------

### Põlisrahvaste nimetused

* hinónoʼeitííti keeles *Beesniicie*
* pawnee keeles *Kickaátit*
* tsėhésenėstsestȯtse keeles *Ma'xeé'ometāā'e*
* myaamia keeles *Mihsi-siipiiwi*
* ojibwe keeles *Misi-ziibi*
* dakȟótiyapi keeles *Mníšošethąka*
* cáuijògà keeles *Xósáu*

Kulg
----

### Ülem-Mississippi

Algab Minnesotast, läbib ülemjooksul moreenkõrgustikke, soid ja järvi, Altonist alamal suubub suhteliselt selgeveelisse Mississippisse kollakaveeline setterikas Missouri (nende veed on eristatavad ühinemiskohast veel mitmesaja kilomeetri kaugusel).

### Kesk-Mississippi

Uppumisohus New Orleansi linna siluett Mississippi suudmealal
Cairos suubub Mississippisse suurim vasakpoolne lisajõgi Ohio. Sealt algab Mississippi alamjooks, kus jõe org on üle 25 km lai. Jõgi on enamasti kolmveerand kuni poolteist kilomeetrit lai, New Orleansi kohal 2,5 km, sügavus 15–30 m.

### Alam-Mississippi

Alamjooksul on jõgi väga looklev, on palju soote. Suurimad lisajõed on Arkansas ja Red River. Üleujutuste vältimiseks ääristavad jõe kaldaid tammid.

Suue
----

New Orleansi lähedal moodustab Mississippi linnujalakujulise delta. Jõgi kannab Mehhiko lahte aastas 360–450 miljonit tonni setteid, seetõttu suureneb delta pidevalt. Selle sadade jõeharude ja soiste saarte labürindist eristub viis suurt jõeharu: edela-, lõuna-, kagu-, kirde- ja põhjaharu. Veerikkaim on edelaharu, kuid laevaliiklus toimub peamiselt kanaliseeritud lõunaharul.

Veetase
-------

Mississippi hüdrograaf Vicksburgis
Mississippile on omane veetaseme suur kõikumine ja üleujutused. Suurvesi on kevadel ja suvel, suurim vooluhulk 50 000 – 80 000 m³/s, vähim 3000–5000. Eriti katastroofiline üleujutus oli 1937, kui veetase tõusis Cairos 17 m ja 75 000 inimest jäi peavarjuta.

Transport
---------

Mississippi on USA üks tähtsamaid siseveeteid. Ta läbib kogu riigi põhjast lõunasse, jõgikond hõlmab 31 osariiki, laevateede kogupikkus on üle 25 000 km. Kanalite ja jõgede kaudu on Mississippi ühenduses Suure järvistuga, Mississippi suudmest ülesvoolu on laevasõidu tarbeks rajatud 26 lüüsi. Merelaevadele on Mississippi laevatatav Baton Rouge'ini (üsna vähe).

Vaata ka
--------

* Atlandi ja Mehhiko lahe rannikumadalik

Kirjandus
---------

* Mark Twain, "Elu Mississippil". Tõlkinud Lauri Pilter. Tänapäev, Tallinn 2006. ISBN 9985-62-414-9
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1206. aasta piiramisest; 1212. aasta Sattesele piiramise kohta vaata artiklit Sattesele piiramine (1212).* |

---

**Sattesele piiramine** oli Riia piiskopile alluvate jõudude ja semgalite ühisväe ebaõnnestunud katse vallutada Sattesele linnust Liivi ristisõja ajal 1206. aastal, mida on kirjeldatud Henriku Liivimaa kroonikas.

Eellugu
-------

Turaida, sh ilmselt ka Sattesele liivlased olid korduvalt osalenud kokkupõrgetes Väina ääres valdusi laiendava Riia piiskopi ja teda toetavate Mõõgavendade ordu ja ristisõdijate vastu. Viimati oldi abistatud Väina liivlasi Holmi linnuse kaitsmisel Riia piiskopi saadetud vägede vastu. Linnuse alistumisel lubasid piirajad turaidalastel erinevalt kohalikest liivlastest lahkuda ja sõlmisid nendega rahu. Hiljem samal aastal otsustati Riias siiski teha Turaidasse kättemaksuretk, kuhu kutsuti kaasa ka sealsete elanikega vaenus olevad semgalid pealik Vesthardi juhtimisel.

Piiramine
---------

Üks osa liitlasväest Kaupo juhtimisel liikus nõrgalt mehitatud Turaida muinaslinnuse alla ja vallutas selle suhteliselt kerge vaevaga. Teine väegrupp läks Koiva vastaskaldale, et alistada Sattesele piirkonna keskuseks olevat Sattesele linnust, mis kuulus tollal kohalikule ülikule Dabrelile. Sattesele liivlased, soovides vältida neile kätte paistva põlema pandud Turaida linnuse saatust, kogunesid oma linnust kaitsma.

Ristisõdijate ja semgalite terve päeva kestnud ja piirajatele kaotusi kaasa toonud rünnakud löödi Dabreli juhtimisel seesolijate poolt tagasi. Lõpuks otsustasid ründajad, et linnus on vallutamiseks liiga tugev ning pöördusid maad rüüstates teise väepoole juurde tagasi, et koos Riiga liikuda.

Tagajärjed
----------

Kuigi Sattesele linnust suudeti edukalt kaitsta, jäid liivlased teistes sõjalistes kokkupõrgetes Riia piiskopi vägedele alla. Näiteks pärast Sattesele piiramist liitusid turaidalased Polotski vürsti vägedega, et vallutada ristisõdijate kätte langenud Holmi linnust, kuid liivlastele suuri kaotusi põhjustanud piiramine ebaõnnestus. Nii otsustasid kõik liivlaste piirkonnad, sh Sattesele, veel samal 1206. aastal paluda rahu ja ristimist, andes end Riia piiskopi võimu alla.

Viited
------

1. ↑  HLK, lk 61
2. 1 2 3  HLK, lk 63
3. ↑  HLK, lk 65, 67
4. ↑  HLK, lk 67

Kirjandus
---------

* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib USA jõest; USA osariigi kohta vaata artiklit Missouri osariik, laeva kohta vaata artiklit USS Missouri (BB-63)* |

---

Sillad üle Missouri jõe
Missouri ja selle lisajõgede kaart
**Missouri** on jõgi USA-s, Mississippi suurim lisajõgi. Jõe pikkus on 3767 km ja valgla umbes 1 370 000 km².

Missouri algab Kaljumäestikust. Ta on ülemjooksul kärestikuline mäestikujõgi, keskjooksul voolab Suurel tasandikul, läbib sügavas orus Missouri platoo, alamjooksul voolab Kesktasandikul. Peamised lisajõed suubuvad paremalt: Yellowstone, Platte, Kansas.

Missourile on iseloomulikud suur vooluhulga kõikumine ja setterohkus. Kevadel tõuseb veetase alamjooksul 8–12 m, suvel on madalvesi. Missouri on laevatatav kevadel Fort Bentonini (3660 km), suvel Yellowstone'i suudmeni (2550 km). Missouri vett kasutatakse ulatuslikult niisutamiseks, jõel on hüdroelektrijaamu.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Missouri** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Missouri** |
**Sattesele** on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud piirkond Turaidas, Koiva liivlaste asualal. Sattesele asus Koiva jõe vasakul kaldal, keskusega Sattesele linnuses, mis oli ühtlasi ka selle ala ainukeseks linnuseks. 13. sajandi alguses kuni oma surmani 1211. aastal oli Sattesele väljapaistvaimaks ülikuks ja võib-olla kogu ala valitsejaks Dabrel.

Pärast kokkupõrkeid ristisõdijatega, sh Sattesele linnuse piiramist nende poolt, andis piirkond 1206. aastal end Riia piiskopi võimu alla, misjärel preester Daniel viis seal läbi ristimise ja Satteselest moodustati eraldi kirikukihelkond. 1207. aasta Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu vahelise leppega määrati ala viimase alluvusse. Lõplikult suruti kohalike vastupanu maha 1212. aasta mässule järgnenud Sattesele linnuse piiramise ja alistamisega.

Viited
------

1. ↑  HLK, lk 63
2. ↑  Indriķa hronika, X, kommentaar 38
3. ↑  HLK, lk 69
4. ↑  HLK, lk 75
5. ↑  HLK, lk 141

Allikad
-------

* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
**Balti Laevastiku Draamateater** (vene keeles Драматический театр Балтийского флота) on Balti laevastiku teater, mis tegutseb Venemaal Kroonlinnas.

Teater asutati 1930. aastal Kroonlinnas. Teater kandis tollal nime *Punalipulise Balti Mere Laevastiku teater*.

1940. aastal kolis teater Kroonlinnast Tallinna. 1941. aastal, sõja puhkemise järel viidi teater Leningradi. Aastatel 1945–1947 tegutses teater taas Tallinnas. 1947. aastal kolis teater Läti NSV-sse Liepājasse. 1992. aastal kolis teater tagasi Kroonlinna.

Teatri tuntud näitlejaid
------------------------

* Leonid Golovko
* Jevgenija Tserebilko
* Valentin Arhipenko

Viited
------

1. ↑  Кино-Театр.Ру Театр Балтийского флота. История театра
2. ↑  "Драматический театр Балтийского флота". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2017. Vaadatud 17. jaanuaril 2017.

Välislingid
-----------

* Teatri koduleht sotsiaalvõrgustikus VK
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1940 ilmuma hakanud lehest; teiste tähenduste kohta vaata Rahva Hääl (täpsustus)* |

---

**Rahva Hääl** oli aastatel 1940–1995 Eestis välja antud ajaleht.

Algselt oli ajaleht Rahva Hääl Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee häälekandja.

Ajalehe asutamine
-----------------

21. juunil 1940 sai Joosep Saat EKP Keskkomitee liikmelt Hendrik Allikult käsu koos Anatoli Männiku ja Paul Baumanniga üle võtta Tallinnas Pikal tänaval asunud Isamaaliidu häälekandja Uus Eesti toimetus ja hakata „reaktsioonilise" lehe asemel välja andma „demokraatlikku" Rahva Häält. 

Viimane Uue Eesti number ilmus 21. juunil 1940. Rahva Hääle esiknumbri panid uute toimetajate juhtimisel kokku vanad tegijad ja leht ilmuski 22. juunil 1940.

Ajalehe likvideerimine
----------------------

30. juunil 1994 müüs erastamisagentuur ajalehe Rahva Hääl AS Maagile alghinnaga 3,3 miljonit krooni.
Rahva Hääle töötajate firma AS RH jäi erastamiskonkursil kaotajaks ja hakkas välja andma uut ajalehte Eesti Sõnumid. 

5. juunil 1995 ühinesid Hommikuleht, Päevaleht (endine Noorte Hääl) ja Rahva Hääl uueks väljaandeks, mille nimeks sai Eesti Päevaleht.

29. septembril 1995 liideti Eesti Päevaleht ja Eesti Sõnumid. Eesti Sõnumite töötajad asutasid ajalehe Sõnumileht.

Viited
------

1. ↑  Meelis Saueauk, NÕUKOGUDE ANNEKSIOON 1940. AASTA EESTI AJAKIRJANDUSE KÕVERPEEGLIS
2. ↑  Olaf Esna, Okupatsiooni ajal Pärnus ilmunud lehed, Pärnu Postimees, 05.03.2009

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rahva Hääl** |
Jülich-Kleve-Bergi kaart, sealhulgas Gelderland provints (umbes 1540)
**Jülich-Kleve-Berg** oli kahe endise territooriumi nimi piki tänapäeva Saksa Nordrhein-Westfaleni liidumaa ja tänapäeva Hollandi Gelderlandi provintsi piiri. Aastatel 1521 kuni 1666 olid territooriumi riigid ühendatud personaaluniooni, kõik Saksa-Rooma riigi *reichsfrei* territooriumid. Nimi taaselustati pärast Viini kongressi Preisi kuningriigi lühiajalisele provintsile aastatel 1815 kuni 1822.[*viide?*]

Ajalugu
-------

Jülich-Kleve-Bergi ühendatud hertsogkonnad olid kogum Saksa-Rooma riigi osariike. Jülichi ja Bergi hertsogkonnad ühendati aastal 1423. Ligi sajand hiljem, aastal 1521, hääbusid need kaks hertsogkonda koos Ravensbergi krahvkonnaga, kui vaid viimase hertsogi tütar Maria von Jülich-Berg jäi pärima; Saali tavaõiguse järgi sai naine vara vallata vaid abikaasa või eestkostja kaudu, nii läksid territooriumid tema abikaasale — ja kaugele sugulasele — Kleve ja Marki hertsogile Johann III-le nende strateegilise abielu tulemusena aastast 1509. Need ühendatud hertsogkonnad kontrollisid enamust tänapäeva Nordrhein-Westfalenist, välja arvatud Kuur-Kölni ja Münsteri kiriklikud territooriumid.[*viide?*]

Alles sajand pärast Johann III abielu hääbus ühendatud hertsogiliin, ajendades territooriumidel pärast Johann III pojapoja, hertsog Johann Wilhelmi ilma pärijateta surma pärilussõja. Samal ajal, kui hertsogitel, innustatuna Rotterdami Erasmuse humanismist, õnnestus luua "*via media*" reformatsioonist tulenenud usuliste vaidluste vahele, olid viimase hertsogi kahe vanema õe pärijad jagamise vastaspooltel. Olukorda raskendasid veelgi keiser Rudolf II ja Wettinitest Saksimaa hertsogite ahned soovid — esimene oli eriti muret tekitav Henri IV-le ja Hollandi Vabariigile, kes kartsid mistahes Habsburgide Madalmaade tugevnemist.[*viide?*]

Luterlik Preisimaa Anna abiellus Brandenburgi kuurvürsti, Brandenburg-Preisimaa valitseja Johann Sigismundiga, samas katoliiklik Anna von Kleve abiellus Pfalz-Neuburgi hertsogi Philipp Ludwigiga. Seetõttu, pärast Jülichi pärilussõda (üks Kolmekümneaastase sõja ettekuulutajaid) sõlmiti Xanteni leping, millega protestantlikud territooriumid (Kleve, Mark ja Ravensburg) läksid Brandenburg-Preisimaale ning katoliiklikud maad (Jülich ja Berg) anti Pfalz-Neuburgile. Sõja-aastad hävitasid enamuse maade rikkusest, mis oli olnud Johann Wilhelmi isa, Wilhelmi ajal.[*viide?*]

Philipp Ludwigi pojapoeg Philipp Wilhelm sai aastal 1685 Pfalzi kuurvürstiks ja tegi Bergi pealinna Pfalzi kuurvürsti residentsiks, kuni liin päris aastal 1777 Baieri. Aastal 1701 said Brandenburgi kuurvürstid Preisimaa kuningateks; Kleve-Mark, kui nende esimene valdus Lääne-Saksamaal, oli seemneks tulevasele Preisi Reinimaale.[*viide?*]

Jülich-Kleve-Bergi hertsogid, Marki dünastia
--------------------------------------------

* 1521–1539: Johann
* 1539–1592: Wilhelm
* 1592–1609: Johann Wilhelm[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Jülich-Kleve-Bergi provints
**Rahva Harta** (inglise keeles *People's Charter*) oli 1838. aastal Londonis kuuest parlamendiliikmest ja kuuest töölisest koosneva komitee koostatud dokument, mis esitas tööliste nõudmised.

Inglismaa töölisklass ei olnud rahul oma õiguste ja töötingimustega. Olukorra muutmise lootuses loodi tööliste ühinguid ja otsustati pöörduda oma nõudmistega parlamendi poole. Harta (inglise keeles *charter*) järgi sai ka liikumine endale nime - tšartism. Hartale koguti üle miljoni allkirja, kuid parlament lükkas selle ikkagi tagasi. See süvendas veelgi pingeid. Tšartristid kasutasid esialgu oma eesmärkide saavutamiseks demonstratsioone ja massimiitinguid, kuid osa nende juhtidest pooldasid ka vägivaldseid meetodeid. Mitmel pool puhkesidki ülestõusud. Massiliikumine vaibus alles 1840. aastate lõpul. Tšartistide tegevuse tõttu viis valitsus läbi mitmed ümberkorraldused. 1847. aastal sätestati 10-tunnine tööpäev.

Rahva Harta põhipunktid
-----------------------

* üldine valimisõigus meestele alates 21. eluaastast
* iga-aastaste parlamendivalimiste läbiviimine
* tasu maksmine saadikutele
* salajane hääletamine
* võrdsed valimispiirkonnad
* varandusliku tsensuse kaotamine.
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Ungari |
|  |
| Veerand-finaal | 1942 | Kergekeskkaal |
| Riik |  | Tšehhoslovakkia |
|  |
| Kuld | 1948 | Kergekeskkaal |
| Veerand-finaal | 1952 | II kergekeskkaal |
| Veerand-finaal | 1956 | II keskkaal |
|  |
| Pronks | 1947 | Keskkaal |
| Kuld | 1949 | Kergekeskkaal |
| Pronks | 1955 | Poolraskekaal |
|

**Július Torma** (ungaripäraselt **Gyula Torma**; 7. märts 1922 Budapest – 23. oktoober 1991 Praha) oli Ungari, Slovakkia ja Tšehhoslovakkia poksija, rahvuselt slovakk.

Torma oli kuuekordne Ungari meister aastatel 1941-1946 ning kokku kümnekordne Tšehhoslovakkia meister. Ta esindas aastatel 1942-1944 kümnel korral maavõistlustel Ungarit, 1946. aastal ühel korral Slovakkiat ja aastatel 1947-1955 kümnel korral Tšehhoslovakkiat.

Torma võitis Tšehhoslovakkia võistlejana kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks, osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Zygmunt Chychłale (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning II keskkaalus (kuni 75 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ramón Tapiale (Tšiili) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Torma osales Ungari võistlejana kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1942. aasta Euroopa meistrivõistlustel (Breslau, 1942), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ferdinand Raeschkele (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Tšehhoslovakkia võistlejana võitis Torma kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks ning sai keskkaalus (kuni 73 kg) 7. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1947) ja poolraskekaalus (kuni 81 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Erich Schöppnerile (Lääne-Saksamaa).

Viited
------

1. ↑  14. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 1948. Tulemused inglise keeles
2. ↑  15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles
3. ↑  16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Melbourne 1956. Tulemused inglise keeles
4. ↑  1942. aasta Euroopa meistrivõistlused poksis. Breslau 1942. Tulemused inglise keeles
5. ↑  "8. Euroopa meistrivõistlused poksis. Oslo 1949. Tulemused inglise keeles" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2014. Vaadatud 25. märtsil 2018.
6. ↑  7. Euroopa meistrivõistlused poksis. Dublin 1947. Tulemused inglise keeles
7. ↑  11. Euroopa meistrivõistlused poksis. Lääne-Berliin 1955. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Július Torma saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Absoluut** on filosoofias see, mille olemasolu ei sõltu millestki muust ning mis seetõttu on kõigest muust sõltumatu ja eneseküllane. 

Absoluudiks peetakse sageli maailmatervikut või Jumalat. Absoluut on määramatu ja täiuslik.

Absoluut on kõige olema viimne alus (nagu Platonil hüve idee) või iseenese põhjus *causa sui*). 

Absoluut on absoluutne, kuivõrd tema olemasolu ei vaja suhet millegi muuga. Näiteks on kõik Jumala loodud relatiivsed, Jumal aga absoluutne. 

Ka inimese tunnetus Jumalast saab olla ainult relatiivne ega anna absoluutset tõde. Absoluutne tõde ei tohiks sõltuda selle avastamise ja sõnastamise tingimustest; teaduslik tõde aga on sõltuv vähemalt inimese võimetest.

Ajalugu
-------

Juba Aquino Thomas nimetas Jumalat absoluutseks. 

Nicolaus Cusanus nimetas Jumalat absoluudiks (*absolutum*). 

Ka Gottfried Wilhelm Leibniz nimetas Jumalat absoluutseks. Christian Wolfi järgi on absoluut "see asi, mille tegelikkuse alus on temas endas ning mis on seega säärane, et pole võimalik, et teda poleks"; ta on iseseisev olend, mis on kõikidest asjadest sõltumatu. 

Hegelil on absoluudiks iseendale tegelikkust andev idee (mõistus). Absoluut (absoluutne idee) on täielikult realiseerunud idee. "Absoluut on üldine ja üks idee, mis '*otsustusi tehes* erilisestab end määrsatletud süsteemiks määratletud ideedest, mis aga on ainult ühte ideesse, oma tõesse tagasiminemine." ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 213) Absoluut on ühest küljest ontoloogiline lähtekoht, mis iseennast teisendab, ja teisest küljest, vaimu isearengu lõpp-punkt. Läbi kunsti, religiooni ja filosoofia realiseeruv absoluutne vaim lepitab teadvuse pärast selle mateeriasse võõrandumist iseendaga. 

Schopenhaueril on absoluudiks tahe, kuna ilma tahteta ei eksisteerigi maailma.

Marksismis-leninismis on absoluudiks mateeria.

Vaata ka
--------

* Absoluutsus
* Jumal