An-124 laadimiseks valmis
**Transpordilennuk**, ka **kaubalennuk**, on õhu teel lasti transportimiseks kohandatud lennuk. 

Nüüdisaegsed transpordilennukid on varustatud 2–6 turboreaktiiv- või turbopropellermootoriga. Transpordilennukite lennukiirus on enamasti 400–880 km/h (110–245 m/s). Transpordilennukid on tavalistest reisilennukitest laiema kere, tugevama teliku ja ühe või mitme rambiga. Transpordilennukitele on sageli omane tiiva ülemine (kere suhtes) asetus, mis võimaldab veoste kiireks peale- ja mahalaadimiseks ühtlase kõrgusega lastiruumi.

Ajalugu
-------

Lennukeid on kasutatud posti vedamiseks alates 1911. aastast. Esimesed transpordilennukid ei olnud mõeldud ainult kaubaveoks. 1920. aastatel hakkasid lennukiehitajad projekteerima spetsiaalselt veoste jaoks mõeldud lennukeid. 

1920. aastate alguses tekkis Suurbritannial vajadus vägede ja sõjaväevarustuse kiire transportimise järele, et suruda maha kohalike rahvaste rünnakuid äsja okupeeritud Lähis-Ida aladel. Vicers Vernon, Vickers Vimy Commerciali arendus, alustas Suurbritannia kuningliku õhuväe teenistuses esimese vägede transpordiks mõeldud lennukina 1921. aastal. 1923. aasta veebruaris võttis selle lennuki kasutusele Suurbritannia kuningliku õhuväe Iraagi üksus, kes lennutas ligi 500 sikhide sõjaväeüksust Kingarbanist Kirkūki. See oli ajaloo esimene vägede strateegiline transportimine õhu teel. Vickers Victoria lennukitel oli oluline osa Kabuli operatsioonis, mis kestis 1928. aasta novembrist 1929. aasta veebruarini, mil need evakueerisid kodusõja tõttu ohtu sattunud diplomaatilise personali koos perekondade ja Afganistani kuningliku perekonna liikmetega.

 Arado Ar 232 oli esimene just transpordiks ehitatud lennuk
Üheks oluliseks innovatsiooniks tuleviku kaubalennukite projekteerimisel võeti kasutusele 1939. aastal, kui Junkers Ju 90 prototüübile loodi esmakordselt tagumine laadimisluuk. Nagu enamik selle ajastu lennukeid, oli see sabarattaga, mis põhjustas lennuki maapeal olles, põranda kallaku tahapoole. Nendele lennukitele lisati *Trapoklappe* '​d, võimsad hüdraulilised tõukurid, millega tõsteti lennuki tagaosa kõrgemale ja seati põrand laadimiseks sobivamaks.

Sõjajärgsel Euroopal oli ka oluline osa kaasaegse õhutranspordi arendamisel. Hüppeline arenguperiood oli Berliini blokaadi ajal, kui lääneriigid korraldasid Lääne-Berliini varustamiseks massiivse transpordilennukite mobiliseerimise, mille tulemusena varustati Lääne-Berliini ööpäevaringselt toidu ja muu eluks vajalikuga. Blokaadi ajal töötati välja tänapäevalgi lennunduses kasutusel olevad kauba laadimise viisid. 

Sõjaajajärgsetel aastatel võeti kasutusele mitmeid uusi kohandatud lennukeid, mis sageli sisaldasid eksperimentaalseid funktsioone. Näiteks USA C-82 Packetil oli eemaldatav kaubaruum ja C-123 Provideril oli kere tagumine osa diagonaalselt ülespoole lõikega, et võimaldada palju suuremat tagumist rampi kui tavaline laadimisluuk. Turbopropelleri kasutuselevõtt oli üks tähtsamaid uuendusi, mis võimaldas transpordilennukitele suuremat erivõimsust õhkutõusmiseks ja maandumiseks mitmesuguse pinnasega lennuväljadele.

Tänapäeval
----------

Enamik transpordilennukeid ei ole kohandatud reisijate veoks, sageli seoses ohutus- või müranõuetega. Transpordilennukitel on tavaliselt tugevdatud kere ja lastiruumi põrand, lai ramp lennuki ees ja/või taga, sageli puuduvad keres aknad.

Näited
------

### Varajased lennuposti- ja transpordilennukid

 Type 158 York 
* Avro Lancastrian (transatlantiline post)
* Avro York (Berliini blokaad )
* Boeing C-7000
* Curtiss JN-4
* Douglas M-2

### Tsiviiltranspordilennukid

* Aero Spacelines Mini Guppy
* Aero Spacelines Pregnant Guppy
* Aero Spacelines Super Guppy
* Airbus A300
* Airbus Beluga A300B4-608ST
* Airbus Beluga XL A330-743L
* Airbus A310
* Airbus A320 family
* Airbus A330
* Airbus A380F
* Antonov An-12
* Antonov An-26
* Antonov An-32
* Antonov An-124
* Antonov An-225
* Boeing 727
* Boeing 737
* Boeing 747-8 Freighter
* Boeing 747 Freighter
* Boeing 747 LCF Dreamlifter
* Boeing 757
* Boeing 767
* Boeing 777 Freighter
* Bombardier Dash 8-100/-300
* British Aerospace 146QT
* British Aerospace ATPF
* Douglas DC-3
* Douglas DC-8
* Douglas DC-9
* Ilyushin Il-76
* Ilyushin Il-96
* Lockheed L-100
* McDonnell Douglas DC-10
* McDonnell Douglas MD-11
* Tupolev Tu-204

### Kerged õhusõidukid

* CASA C-212 Aviocar
* Cessna Caravan
* Fairchild Swearingen Metroliner
* LET 410
* Shorts 330 – kasutusel Eesti kaitseväes

### Eksperimentaalsed kaubalennukid

* Airbus A330 MRTT
* Airbus A400M Atlas
* Alenia C-27J Spartan
* Antonov An-178
* Antonov An-124 Ruslan
* Antonov An-225 *Mriya*
* Boeing C-17 Globemaster III
* Embraer KC-390
* Ilyushin Il-76
* Ilyushin ll-76-MD-90A
* Kawasaki C-2
* Lockheed C-5 Galaxy
* Lockheed C-141 Starlifter
* Shaanxi Y-9
* Xian Y-20

### Eksperimentaalsed kaubalennukid

* Hughes H-4 Hercules
* Lockheed R6V
* LTV XC-142

### Võrdlustabel

| Lennuk | Maht | Koormus | Kruiisi kiirus | Ulatus | Kasutus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Airbus A400M | 270 m³ | 37 000 kg (82 000 lb) | 780 km/h (420 kn) | 6390 km (3450 nmi) | Militaar |
| Airbus A300-600F | 391.4 m³ | 48 000 kg (106 000 lb) | – | 7400 km (4 000 nmi) | Tsiviil |
| Airbus A330-200F | 475 m³ | 70 000 kg (154 000 lb) | 871 km/h
(470 kn) | 7400 km (4000 nmi) | Tsiviil |
| Airbus Beluga | 1210 m³ | 47 000 kg (104 000 lb) | – | 4632 km (2500 nmi) | Tsiviil |
| Airbus Beluga XL | 2615 m³ | 53 000 kg (117 000 lb) | – | 4074 km (2200 nmi) | Tsiviil |
| Antonov An-124 | 1028 m³ | 150 000 kg (331 000 lb) | 800 km/h (430 kn) | 5400 km (2900 nmi) | Mõlemad |
| Antonov An-225 | 1300 m³ | 250 000 kg (551 000 lb) | 800 km/h (430 kn) | 15400 km (8316 nmi) | Tsiviil |
| Boeing C-17 | – | 77 519 kg (170 900 lb) | 830 km/h (450 kn) | 4482 km (2420 nmi) | Militaar |
| Boeing 737-700C | 107.6 m³ | 18 200 kg (40 000 lb) | 931 km/h (503 kn) | 5330 km (2880 nmi) | Tsiviil |
| Boeing 757-200F | 239 m³ | 39 780 kg (87 700 lb) | 955 km/h (516 kn) | 5834 km (3150 nmi) | Tsiviil |
| Boeing 747-8F | 854.5 m³ | 134 200 kg (295 900 lb) | 908 km/h (490 kn) | 8288 km (4475 nmi) | Tsiviil |
| Boeing 747 LCF | 1840 m³ | 83 325 kg (183 700 lb) | 878 km/h (474 kn) | 7800 km (4200 nmi) | Tsiviil |
| Boeing 767-300F | 438.2 m³ | 52 700 kg (116 200 lb) | 850 km/h (461 kn) | 6025 km (3225 nmi) | Tsiviil |
| Boeing 777F | 653 m³ | 103 000 kg (227 000 lb) | 896 km/h (484 kn) | 9070 km (4900 nmi) | Tsiviil |
| Bombardier Dash 8-100 | 39 m³ | 4700 kg (10 400 lb) | 491 km/h (265 kn) | 2039 km (1100 nmi) | Tsiviil |
| Lockheed C-5 | – | 122 470 kg (270 000 lb) | 919 km/h | 4440 km (2400 nmi) | Militaar |
| Lockheed C-130 | – | 20 400 kg (45 000 lb) | 540 km/h (292 kn) | 3800 km (2050 nmi) | Militaar |
| Douglas DC-10-30 | – | 77 000 kg (170 000 lb) | 908 km/h (490 kn) | 5790 km (3127 nmi) | Tsiviil |
| McDonnell Douglas MD-11 | 440 m³ | 91 670 kg (202 100 lb) | 945 km/h (520 kn) | 7320 km (3950 nmi) | Tsiviil |
|

Vaata ka
--------

* Lennundus

Viited
------

1. ↑  Wragg, David. *Airlift A History of Military Air Transport* Shrewsbury Airlife Publishing 1986 ISBN|0-906393-61-2 p. 13
2. ↑  Johnson, Brian & Cozens, H. I. *Bombers The Weapon of Total War* London Methuen 1984 ISBN|0-423-00630-4 p. 38
3. ↑  Andrews and Morgan 1988, pp. 158–159.
4. ↑  Kay, Anthony (2004). *Junkers Aircraft and Engines 1913–1945*. London: Putnam Aeronautical Books. ISBN 0-85177-985-9.
5. ↑  tc.gc.ca
6. ↑  tc.gc.ca

Välislingid
-----------

* Airlift Cargo Aircraft
* Lennupostiteenuse ajalugu
* Indo-Vene transpordilennukid (IRTA)



1. 1 2 3 4 5 6  Conversions
2. ↑  largest and heaviest aircraft in the world