|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loodusnähtusest; Aristophanese komöödia kohta vaata artiklit Pilved (Aristophanes); IT-mõiste kohta vaata artiklit pilvteenus.* |

---

Rünkpilv
**Pilv** on atmosfääris veeauru kondenseerumisel tekkinud hõljuvate väga väikeste veetilkade (udu) või jääkristallide nähtav kogum.

Pilvede teke
------------

Päiksepaistelise ilmaga tekitavad maapinna kohal selle ebaühtlase soojenemise tõttu, ebapüsivas vertikaalses tasakaalus oleva õhumassi puhul, tõusvad õhuvoolud. Soojem ja niiskem õhk jaheneb tõustes adiabaatiliselt (1 °C/100 meetri kohta) ning kui tõusva õhu temperatuur on langenud sedavõrd, et selles olev niiskus hakkab kondenseeruma (tõusev õhuhulk jõudis küllastuspiirini), siis hakkab tekkima nähtav pilv.

Kihtpilved tekivad ka õhumasside advektiivsel liikumisel. Soe õhk libiseb jahedama õhumassi kohale ning hakkab seal jahenema.

Tavaliselt tekivad pilved troposfääris.

Pilvede liigitus
----------------

Fail:Clouds Atlas2.pngPilvede liigitus
Näsalised ehk mullilised kihtrünkpilved (*Stratocumulus mammatus*)
Tänapäeval kasutatakse enim morfoloogilist klassifikatsiooni, mille pakkus 1802. aasta lõpus või 1803. aasta alguses välja amatöörmeteoroloog Luke Howard. See sarnaneb Linné binaarse nomenklatuuriga.

Algselt jaotati pilved neljaks grupiks (modifikatsiooniks), mida tänapäeval nimetatakse klassideks. Neli algset gruppi olid rünkpilved (*Cumulus*), kihtpilved (*Stratus*), kiudpilved (*Cirrus*) ning sajupilved (*Nimbus*); neist viimast enam eraldi klassiks ei loeta.

Nüüdisajal liigitatakse pilved nende moodustumise, välimuse ja aluse kõrguse järgi kaheks kategooriaks (kihilised ja konvektiivsed pilved), neljaks klassiks (alumised, keskmised ja kõrged pilved ning konvektiivse (vertikaalse) arenguga pilved) ja kümneks põhiliigiks.

20–25 km kõrgusel tekivad mõnikord pärlmutterpilved ja 70–80 km kõrgusel helkivad ööpilved.

*Undulatus asperatus* – uus pilvede tüüp Eestimaa taevas
* Kategooria: kihtpilved
	+ Klass: alumise korruse pilved
		- St – kihtpilved (*Stratus*)
	+ Klass: keskmise korruse pilved
		- Ac – kõrgrünkpilved (*Altocumulus*)
		- As – kõrgkihtpilved (*Altostratus*)
		- Ns – kihtsajupilved (*Nimbostratus*) (Vananenud klassifikatsiooni järgi kuuluvad need alumiste pilvede klassi.)
	+ Klass: kõrgpilved ehk ülemise korruse pilved
		- Ci – kiudpilved (*Cirrus*)
		- Cc – kiudrünkpilved (*Cirrocumulus*)
		- Cs – kiudkihtpilved (*Cirrostratus*)
* Kategooria: konvektiivpilved
	+ Klass: konvektiivsed ehk vertikaalarengu pilved
		- Cu – rünkpilved (*Cumulus*)
		- Cb – rünksajupilved ehk äikesepilved (*Cumulonimbus*)
		- Sc – kihtrünkpilved (*Stratocumulus*, vananenud klassifikatsiooni järgi kuuluvad need alumiste pilvede klassi)

Pilvede põhiliigid jaotatakse alaliikideks ja vormideks.

Vaata ka
--------

* Polaarsed stratosfääripilved

Viited
------

1. 1 2  Pilvede klassifikatsioon ilm.ee kodulehel
2. 1 2  Pilvide kool ENHI kodulehel

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Pilv** |

* Pilvemääraja. ilm.ee
* Pildigalerii pilvedest
* Pilvede kool EMHI kodulehel
* Ilm ja inimesed Jüri Kameniku blogi
* Pilvejaht, ilm.ee – pilvede pildistamine Eestis

| * v
* r
Pilvede liigid |
| --- |
| Keskatmosfääripilved | 
Polaarsed stratosfääripilved **·**  Helkivad ööpilved |
| Ülemised pilved | 
Kiudpilved **·**  Kiudrünkpilved **·**  Kiudkihtpilved |
| Keskmised pilved | 
Kõrgrünkpilved **·**  Kõrgkihtpilved **·**  Kihtsajupilved |
| Alumised pilved | 
Kihtpilved **·**  Kihtrünkpilved |
| Konvektsioonipilved | 
Rünkpilved **·**  Rünksajupilved **·**  Kihtrünkpilved |