|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Suurbritannia saarest, USA linna kohta vaata artiklit New Jersey osariik.* |

---

**Jersey** (Jersey murdes *Jèrri*) on Briti krooni sõltkond La Manche'i väinas. See hõlmab Jersey saart ja ümbritsevaid asustamata saari, mis kuuluvad Kanalisaarte hulka.

Jersey kuulub Inglise kroonile, praegune valitseja on Charles III Normandia hertsogina. Jersey ei kuulu Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendkuningriiki ega Euroopa Liitu.

Jersey saare pindala on 118,2 km². See on Kanalisaartest kõige suurem ja kõige lõunapoolsem. Tema kaugus Normandia rannikust Prantsusmaal on 22 km ja Inglismaa rannikust 161 km.

Detsembris 2005 oli Jersey rahvaarv 88 201.

Jersey pealinn on Saint Helier.

Saar on künklik, kõrgus kuni 143 meetrit. Saare moodustab platoo, mis lõuna pool on madalam ja põhja pool kõrgem. Platood lõhestavad üldiselt põhja-lõunasuunalised orud.

Jerseys on mereline kliima pehmete talvede ja jahedate suvedega. Aasta keskmine temperatuur +11,6 °C on umbes samasugune nagu Inglismaa lõunarannikul. Aastas paistab päike keskmiselt 1912 tundi.

1997. aasta Saarte mängud toimusid ja 2015. aasta mängud toimuvad Jerseyl.

Ajalugu
-------

Jersey on olnud asustatud aastatuhandeid. Saarelt on leitud mitu pronksiaja ja rauaaja asulakohta. Jersey kuulus ka Rooma riiki ja saarelt on leitud rooma kultuskoha jäänused. Rooma-aegset asulapaika pole seni veel leitud. Pärast Rooma riigi langust kuulus Jersey bretoonidele, täpsemalt Reimsi peapiiskopkonda (aastani 744 Reimsi piiskopkonda). 933 vallutasid Jersey viikingid ja see liideti Normandia hertsogiriigiga. Kui William I vallutas 1066 Inglismaa, läks Jersey koos kõigi ülejäänud normannide valdustega Inglismaa koosseisu. John Maata kaotas kõik Inglismaa mandrivaldused Philippe II Auguste'ile, aga Kanalisaared jäid endiselt Inglismaale, kuid sellest ajast on saartel omavalitsus.

1640-ndatel oli Inglismaa kuningas Charles II eksiilis Jerseyl. Talle pakkus peavarju saare tollane kuberner George Carteret. Charles oli talle selle eest väga tänulik ja pärast seda, kui ta taas kuningaks sai, kinkis ta Carteret'le suuri valdusi oma Põhja-Ameerika kolooniates. Need said tuntuks nimega New Jersey ja tänapäeval kuuluvad need Ameerika Ühendriikide koosseisu.

Teise maailmasõja ajal oli Jersey alates 1. juulist 1940 kuni Saksamaa kapituleerumiseni Saksamaa poolt okupeeritud. Kanalisaared olid ainus Suurbritannia ala, mille Saksamaa selles sõjas okupeeris. Pärast D-päeva, mil Suurbritannia tungis Normandiasse ja avas teise rinde, olid Kanalisaared muust maailmast ära lõigatud, peatselt olid nad ka liiga kaugel selleks, et Saksamaa neid varustada saaks, ja saarel tekkis 1945. aastal nälg.

Majandus
--------

Jersey arengut toetas Suurbritannia ja Prantsusmaa vaheline rahu. 19. sajandil olid peamised tegevusalad saarel põllumajandus, kalapüük, laevaehitus ja villase riide tootmine. Kala püüdmas käidi isegi Newfoundlandi lähedal. Sajandi lõpus hakkas saarel arenema turism.

Tänapäeval põhineb Jersey majandus finantsteenustel, turismil, e-kaubandusel ja põllumajandusel. Soodsa maksupoliitikaga on Jersey meelitanud ligi hoiuseid ja muid varasid, mida paljude pankade kliendid maksude vältimiseks Jerseys hoiavad.

Peaaegu veerand Jersey tööjõust (24%, umbes 12 000 inimest) oli 2009. aasta detsembris hõivatud finants- ja õigussektoris, mis on hõivatute arvu poolest suurim sektor. Saare üks tähtsamaid tööandjaid on Royal Bank of Scotland International, mis andis Jerseys 2009. aasta märtsis tööd 900 inimesele.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Population Estimate Current
3. ↑  Total population, annual change, natural growth, net migration per year
4. ↑  Nick Mathiason. Jersey is $491bn tax haven. Guardian, 4.11.2007
5. ↑  Jersey Labour Market at December 2009. Jersey valitsuse koduleht.
6. ↑  RBSI in Jersey

Suurbritannia meretagused alad ja Briti Krooni sõltkonnad

**Suurbritannia meretagused alad:** Anguilla | Bermuda | Briti Neitsisaared | Briti Antarktika ala | Briti India ookeani ala | Falklandi saared | Gibraltar | Kaimanisaared | Montserrat | Pitcairn | Akrotiri ja Dhekelia sõjaväebaasid | Saint Helena | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Turks ja Caicos  

**Briti Krooni sõltkonnad:** Guernsey | Jersey | Man



Euroopa maad

**Iseseisvad riigid:** Albaania | Andorra | Armeenia¹  | Aserbaidžaan¹ | Austria | Belgia | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia¹ | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasahstan² | Kosovo | Kreeka | Küpros¹ | Leedu | Liechtenstein | Luksemburg | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montenegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põhja-Makedoonia | Rootsi | Rumeenia | Saksamaa | San Marino | Serbia | Slovakkia | Sloveenia | Soome | Suurbritannia | Šveits | Taani | Tšehhi | Türgi² | Ukraina | Ungari | Valgevene | Vatikan | Venemaa²  

 **Sõltuvad alad:** Ahvenamaa | Akrotiri ja Dhekelia¹ | Gibraltar | Guernsey | Fääri saared | Jan Mayen | Jersey | Man | Svalbard

 **Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad**: Abhaasia¹ | Lõuna-Osseetia¹ | Põhja-Küpros¹ | Transnistria

1 loodusgeograafiliselt asub Aasias       2 suurem osa territooriumist Aasias
 Aafrika maad | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | Ameerika maad | **Euroopa maad**