recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Merekadetikorpuse embleem
Kadetikorpuse kadett
**Sea Cadet Corps** (lühendatult SCC) ehk Merekadetikorpus on Suurbritannias kaitseministeeriumi toetusel tegutsev merendus- ja mereväe kallakuga vabatahtlik noorteorganisatsioon.

Kirjeldus
---------

Merekadetikorpusse kuulub ligikaudu 13 600 liiget vanuses 10–18 aastat ning ligikaudu 5900 täiskasvanud instruktorit ja juhti. 10–12-aastastele on moodustatud eraldi noorte merekadettide (Junior Sea Cadets) sektsioon. Eraldi sektsioonis on ka kuningliku merejalaväe kadetid.

Õpitakse näiteks rivi, meditsiini, laskmist, sukeldumist, navigatsiooni, meteoroloogiat, muusikat, meresidet, laevatehnikat, purjetamist ja muud mereasjandust. Tehakse ka füüsilisi treeninguid ja seiklustreeninguid.

Kasutatakse Briti mereväe vormiriietust ja nimetusi koos oma iseärasustega. Organisatsioonil on viis õppelaeva, millest suurim on brikk HMS Royalist.

Ajalugu
-------

SCC on üks vanemaid ja järjepidevamaid Suurbritannia noorteorganisatsioone. See on asutatud 1854. aastal. Algatajateks olid Krimmi sõjast naasnud meremehed, kes hakkasid moodustama vastavaid noorte gruppe.

1963. aastal ühendati kadetid sarnase temaatikaga tütarlaste organisatsiooniga.

Vaata ka
--------

* Army Cadet Force

Välislingid
-----------

* Sea Cadets Is A Different Kind of Adventure
**Krundiküla** on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas. Asub Liivi lahe kaldal; vana ja uue Pärnu–Ikla tee ning Häädemeeste oja ja Kadaka oja vahel.

Kui 1938. aastal liideti Krundiküla Penu külaga, siis sai küla nimeks Kalju küla. Krundiküla nimi ennistati 1977. aastal.

Küla rajamise otsus tehti 1864. aastal, kui Riia õigeusu piiskop Filaret tutvus Häädemeestel õigeusulise maarahva olukorraga ja soovis, et Liivimaa kehvikud saaksid maad (eesmärk oli, et rahvas astuks rohkem õigeusku). Preester Kallinik Prants saatis palvekirja tsaar Aleksander II-le, vajalik maa eraldati Häädemeeste kroonumõisast. Kroonukülla planeeriti 53 talukohta, igaühe suuruseks 15 Riia vakamaad; lepiti kokku, et kes võtab vastu õigeusu, saab endale talukoha. Maasaamise tingimuseks seati, et peres oleks vähemalt üks meessoost isik. Talude rajamiseks mõõdetud maatükkide ehk kruntide järgi saigi küla nimeks Krundiküla.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. 1 2 3  "Krundiküla". Pärnu Postimees. 09.08.2014. Vaadatud 22.06.2018.
5. ↑  "Elu lennutas seitsme venna pundi laiali". Pärnu Postimees. 09.08.2014. Vaadatud 22.06.2018.
6. ↑  "Krundiküla". [KNR] Eesti kohanimeraamat. Vaadatud 22.06.2018.

| * v
* r
Häädemeeste valla asulad |
| --- |
| Alevikud | 

* Häädemeeste
* Võiste

 |  |
| Külad | 

* Arumetsa
* Ikla
* Jaagupi
* Kabli
* Krundiküla
* Laadi
* Leina
* Lepaküla
* Majaka
* Massiaru
* Mereküla
* Metsaküla
* Metsapoole
* Nepste
* Orajõe
* Papisilla
* Penu
* Piirumi
* Pulgoja
* Rannametsa
* Reiu
* Sooküla
* Soometsa
* Tahkuranna
* Treimani
* Urissaare
* Uuemaa
* Uulu
* Võidu

 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tantsust; Maurice Raveli orkestriteose kohta vaata artiklit Boléro; riietuseseme kohta vaata artiklit Boolero (riietusese).* |

---

**Boolero** (ka **boleero**) on Ladina-Ameerika tantsude hulka kuuluv aeglase tempoga Hispaania tants 3/4 taktimõõdus ja vastav muusika. Iseloomulikult kasutatakse teisel taktiosal trioole. 

Boolero pärineb 18. sajandi lõpu Hispaaniast. On arvatud, et selle tantsustiili autor oli Sebastian Cerezo, aga võimalik on ka pärinemine sellistest rahvatantsudest nagu *contradanza* ja *sevillana*. Muusikas kõlavad tihti kitarrid ja kastanjetid. 

Kuubal arenes boolero 19. sajandil Aafrika rütmidest mõjutusi saades erinäoliseks 2/4 ja hiljem 4/4 mõõdus tantsuks ning levis sealt teistesse riikidesse. Kui Hispaania boolerot tantsiti rühmas või paaridena ja partnerid olid teineteisest lahus, siis Kuuba variant on sensuaalne paaristants, kus partnerid tantsivad koos. Kuuba boolero on küllalt lähedane rumbale, kuid aeglasem.
Map
**Pāle raudteejaam** oli raudteejaam Ainaži–Valmiera–Smiltene raudteel Limbaži piirkonnas Pāle vallas Pāle küla lähistel. Jaam asus Heinaste raudteejaamast 28,6 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati aastal 1912. Algselt kandis see nime *Sepküll*; nime sai ta Pāle mõisa järgi, mille maadel see asus. Jaam jäi Volmari kreisi Katriņa kihelkonda. Aastal 1913 avati jaamast lähtuv ja Staicele paberivabriku juurde viiv harutee, nii kujunes jaamast liini esimene reaalne sõlmjaam. Teise maailmasõja lahingutes sai sealne jaamahoone rängalt kannatada ja arvati raudtee inventari seast välja; seejärel läks hoone eravaldusse, tehti korda ja on kasutusel eluhoonena.

Jaam suleti aastal 1979.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 117. lk.

Välislingid
-----------

* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus Ainaži–Valmiera–Smiltene  raudteel** | **Järgnev peatus** |
|  Mežkadaga |  **Pāle** | Staicele poole: |
| Pavāri  |
| Smiltene poole: |
| Ārciems  |
**Keskmine eluiga** (inglise keeles *life expectancy*) on organismi (sh inimese) keskmine eeldatav eluiga sünnimomendil. 

Inimeste keskmine eeldatav eluiga 

|  |  |
| --- | --- |
| ██ üle 80
██ 77,5 kuni 80
██ 75 kuni 77,5
██ 72,5 kuni 75
██ 70 kuni 72,5
██ 67,5 kuni 70
██ 65 kuni 67,5 | ██ 60 kuni 65
██ 55 kuni 60
██ 50 kuni 55
██ 45 kuni 50
██ 40 kuni 45
██ alla 40 |

Tavaliselt tehakse vahet **meeste** ja **naiste eeldataval keskmisel elueal**. 

Imikute suremuse tõttu on keskmine eluiga sünnimomendil harilikult lühem kui näiteks pärast aastaseks saamist. 

Keskmine eluiga on 20. sajandil märkimisväärselt tõusnud, peamiselt laste suremuse languse tõttu.

Eestis oli 2019. aastal meeste oodatav eluiga sünnimomendil 74,4 aastat ja naistel 82,8 aastat.

Vaata ka
--------

* imikusuremus
* inimarengu indeks

Viited
------

1. 1 2 3  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 15.10.2012)
2. ↑  "Eesti mehe oodatav eluiga on kasvanud 74,4 ja naise oma 82,8 aastani" ERR, 27. august 2020
**Protestantism** on roomakatoliku kirikust eraldunud koguduste üldnimetus. Neid kogudusi nimetatakse **protestantlikeks kogudusteks** ning nende pooldajaid **protestantideks.**

Sõna "protestant" tuleneb ladina sõnast *protestans* 'avalikult tunnistav'.

Tavaliselt mõeldakse protestantide all luterluse rajaja Martin Lutheri ja kalvinismi rajaja Johann Calvini mõjul katoliku kirikust eraldunud kristlikke rühmitusi. Reformatsiooni kolmandat haru, mis oli konfliktis nii katoliku kiriku kui ka luterlaste ja kalvinistidega, nimetatakse mõnikord radikaalseks reformatsiooniks ehk anabaptistideks. Protestantismi alla arvatakse ka mõningaid kristlikke rühmitusi (sekte), mis ei tunnista ajaloolist seost ei Lutheri, Calvini ega anabaptistidega. Protestantlikel kogudustel puudub vaimuliku pühitsuse kaudu edasiantav apostellik suktsessioon: nende rajajatel puudub Peetrusest lähtuv piiskopliku pühitsuse järglus. 

Protestantismi usk on rohkem abstraktne kui rituaalne; protestantismi laialdane levik tulenes suuresti rahvakeeltesse tõlgitud Piibli levikust trükitud kujul. Protestandid ei pea suurt lugu hierarhiast, nad on rünnanud preestriseisust ja Püha Tooli autoriteeti. Protestantismi seostatakse ka poliitilise demokratiseerumisega, mis leidis aset 16. ja 17. sajandi vältel.

Protestantism kitsamas mõttes
-----------------------------

Ranges mõttes nimetatakse **protestantideks** vürstide ja linnade liitu, kes Speyeri riigipäeval 1529 kirjutasid alla Speyeri protestatsioonile Wormsi edikti vastu, mis keelustas Lutheri õpetuse Saksa-Rooma riigis. Lähtuvalt sellest nimetatakse saksa keeleruumis protestantideks luterlikku kirikut, kuid mitte reformeeritud kirikuid; reformatsioonist lähtunud kirikuid nimetatakse saksa keeleruumis tavaliselt **evangeelseteks**.

Protestantismi eellugu
----------------------

Esimesed, tänaseni säilinud eraldujad olid 12. sajandil albilased. 

Suurim eraldumine toimus 16. sajandil reformatsiooni käigus, kui tekkisid luteri-, kalvini-, anglikaani- ja "evangeelsed" kogudused. 

Õpetuslikult pooldatakse emakeelset jutlust ja pühakirja. Protestantismis on arvamuste ja teoloogiliste koolkondade paljusus ja piirkonniti erinev jumalateenistus.

Tänapäeval toimub üksikkoguduste ja koguduste liitude vahel oikumeenia ehk koostöö kirikute ja koguduste nõukogu kaudu (Euroopa Kirikute Nõukogu), aga ka vahetult üksikkristlaste tasandil.

Protestantlikke liikumisi
-------------------------

* Adventism
* Anabaptistid
* Anglikaani kirik
* Baptism
* Kalvinism
* Luterlus
* Metodism
* Nelipühilus
* Presbüterlus
* Karismaatilised kogudused (näiteks Elu Sõna, EEVL, Eesti Täisevangeelne Kirik)
* Kristuse kogudus (vt. Church of Christ)
* mittekonfessionaalsed kristlikud kogudused (näiteks Willow Creek Community Church, Saddleback Church, Northpoint Community Church jpt)

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Protestantlus** |

* Kiriku ajalugu
* Martin Luther
* Reformatsioon
* Konfessioon
* Lahkusk
Üksildane Jüri (2004)
Üksildane Jüri (2006)
**Üksildane Jüri** (hispaania keeles *El Solitario George*, ka *El Solitario Jorge*; inglise keeles *Lonesome George*; surnud 24. juunil 2012) oli isane elevantkilpkonn, viimane teadaolev Pinta saare alamliigi *Geochelone nigra abingdonii* esindaja.

Üksildase Jüri avastas 1. detsembril 1971 ungari malakoloog József Vágvölgyi. Selleks ajaks olid Pinta saarele 1958 sisse toodud metskitsed saare taimestiku laastanud ja kilpkonnadest oli ellu jäänud üksainuke, Jüri. Kilpkonn viidi elama Charles Darwini uurimisjaama Santa Cruzi saarel ja sellest ajast oli see alamliik funktsionaalses mõttes välja surnud. Nimi anti kilpkonnale ameerika näitleja George Gobeli (1919–1991) järgi, keda samuti kutsuti Üksildaseks George'iks.

Üksildast Jüri hoiti koos kahe emaskilpkonnaga alamliigist *G. n. becki*, mis ei olnud geneetiliselt lähim alamliik. Emaskilpkonnad said küll mune, aga neist ei koorunud kilpkonni. Arvatavasti oli põhjuseks see, et nad olid liiga kaugest alamliigist.

Darwini uurimisjaam kuulutas välja 10 000 USA dollari suuruse autasu sellele, kes korraldab Jürile sobiva paarilise, aga seda tasu ei saanudki välja maksta.

2007. aasta mais leiti Isabela saarelt emane hübriidkilpkonn, kes isa poolt on alamliigist *Geochelone nigra abingdonii*. See andis lootust, et võidakse leida ka sellest alamliigist puhastverd emane kilpkonn, keda oleks saanud Üksildase Jüriga paaritada.

24. juunil 2012 teatas Galápagose rahvuspargi direktor Edwin Naula, et Üksildane Jüri on leitud surnuna. Surma avastas Fausto Llerena, kes oli Jüri eest hoolitsenud 40 aastat. Naula kahtlustas, et surma põhjustas südamerike, mis oli seotud kilpkonna kõrge eaga. Täpsema põhjuse väljaselgitamiseks korraldatakse lahkamine. Pärast lahkamist valmistatakse Üksildasest Jürist topis ja ta pannakse mõnes muuseumis vaatamiseks välja.

Ta vanus oli umbes 100 aastat ja kaal 90 kg. Elevantkilpkonnad võivad elada 120–200-aastaseks. 

Arvatakse, et umbes 2000 Isabela saarel elava kilpkonna seas võib mõni olla Üksildase Jüriga samast alamliigist.

Tänapäevaks on kõik kunagi Pintale toodud metskitsed hävitatud ja saare taimestik on hakanud taastuma, aga elevantkilpkonni seal enam ei ela.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Üksildane Jüri** |

* "Maailma viimane Galapagose kilpkonn otsib kaasat" Postimees, 2. juuli 2007
* "Lonesome George Dies" Sky News, 25. juuni 2012
* "Suri viimane teadaolev Pinta elevantkilpkonn" ERR, 25. juuni 2012
* "Üksildane George pakub geeniuurijatele tööd" Novaator, 29. juuni 2012
Tallinna alumine tuletorn
Tallinna valge majakas, vaade Peetri maja juurest, u 1890
**Tallinna sihi alumine tuletorn** (ka *Tallinna põhja tuletorn, Valge majakas*) on tuletorn Tallinnas Lasnamäe kaldal Valge tänava ääres.

Tuletorn rajati 1806. aastal. See oli kahekorruseline valge kivihoone, mille teise korruse otsaaknast tuli paistis. 1839. aastal ehitati hoone merepoolsesse otsa punane kaheksatahuline püramiid. Sellisena on hoone säilinud tänapäevani.

Hoone tipus on metallvarras, mille küljes on ilmakaari ja tuule suunda näitavad vahendid.

Asukoht
-------

Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 26′ 14″ N, 24° 47′ 55″ E. Asub 1,1 kilomeetrit Tallinna ülemisest tuletornist põhjas. Lähedal on Kadrioru park ja Kumu. Tuletorni aadress on Valge 3, selle kõrval asub Veeteede Ameti hoone.

Tuli on merepinnast 49 meetri kõrgusel. Hoone ise on tervikuna 18 meetri kõrgune, kuid tuli ei ole hoone tipus.

Tule omadused
-------------

Tuletorn töötab iga päev ööpäev läbi.

Tuli paistab hoone rõdu taga asuvast laternaruumist järgmise tsükliga: 1,9 sekundit tuli põleb ning 3,1 sekundiks on see varjutatud. Tuli on sihi ülemise torniga sünkroonitud ning mõlema tuletorni tule tsükli pikkus on 5 sekundit. Tuli paistab kahes erinevas sektoris erineva intensiivsuse ja värviga. Esimeses sektoris (asimuudist 154,5° asimuudini 165°) paistab valge tuli 12 meremiili, teises sektoris (143–154,5°) aga roheline tuli 6 meremiili kaugusele.

Varasem tsükkel oli 3 sekundi pikkune: 1,5 sekundit valge ja 1,5 sekundit pime. Esimeses sektoris (asimuudist 156° asimuudini 165°) paistis valge tuli 19 meremiili, teises sektoris (143–156°) aga roheline tuli 13 meremiili kaugusele.

Viited
------

1. ↑  Tallinna sihttuletornid Lasnamäel veebiportaalis eestigiid.ee
2. 1 2 3  Tallinna alumine tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tallinna alumine tuletorn** |

* Tallinna alumine tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
* Tallinna alumine tuletorn kultuurimälestiste riiklikus registris
**Velise kihistu** (inglise keeles *Velise Formation*) on siluri ajastu Adavere lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Erika Jürgenson aastal 1966.

Kihistu stratotüübiks on Velise jõe Velise-Kõrgekalda paljand, kus paljandub mergel. Paljandi jalamil on rusukalle, mille alt võib kohati paljanduda ka lubjakivi. Kihistu on nime saanud Velise küla järgi.

Kihistu koosneb põhjapoolsemas osas valdavalt rohekashallist merglist, milles on arvukate vahekihtidena metabentoniiti. Kihistu lubjakivi on muguljas. Lõunapoolsemas osas on kihistu mergel pruunikas ja suurema savisisaldusega, seal lisanduvad kihistu kivimitele veel domeriit ja argilliit. Kohati sisaldab kihistu ka puhast savi. Kihistu on kõige paksem loodeosas, (Eikla ja Viki kandis 37-38 meetrit) õhenedes kagu pool järk-järgult olematuks.

Viited
------

1. ↑  Velise kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 14.09.2020)
2. ↑   Eesti stratotüüpsed paljandid
3. ↑  Stratigraafia terminoloogia (vaadatud 15.09.2020)
4. ↑  EESTI ALUSPÕHJA GEOLOOGILINE KAART Mõõtkavas 1: 400 OOO, SELETUSKIRI, Tallinn, 1997
5. ↑  Adavere Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3.

Välislingid
-----------

* Velise kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
**Tallinna Tööstushariduskeskus** on kutsekool Tallinnas.

Kooli direktor on Paul Alekand.

Kooli ajalugu ulatub 1983. aastasse. Siis alustas tegevust Tallinna 43. Kutsekeskkool, mis ühendati 1990 V. Klementi nimelise 32. Kutsekeskkooliga ja moodustati Tallinna Kergetööstuskool. Sinna liideti 1993. aastal ka Vanalinna Õmbluskool. Samuti alustas 1983. aastal tegevust Tallinna 42. Kutsekeskkool, kuhu liideti hiljem Tallinna 19. Tehnikakooli autoeriala ja mis nimetati algul ümber Tallinna Lilleküla Mehaanikakooliks ja siis Tallinna Mehaanikakooliks. Tallinna Kergetööstuskool ja Tallinna Mehaanikakool liideti 1999. aastal ning alates sama aasta 1. septembrist on kooli nimeks Tallinna Tööstushariduskeskus. Hiljem on kooliga liidetud ka Tallinna Kristiine Teeninduskool ja Tallinna Transpordikool.

* Vaade koolihooneleVaade koolihoonele
* Robotitehnika laborRobotitehnika labor
* Lehtmetalli töökodaLehtmetalli töökoda
* ÕmblusklassÕmblusklass
* AutoremonditöökodaAutoremonditöökoda
* Logistika laduLogistika ladu
* ÕppesalongÕppesalong

Viited
------

1. ↑  Juhtkond Tallinna Tööstushariduskeskus (vaadatud 16. juulil 2020)
2. ↑  Ajalugu Tallinna Tööstushariduskeskus (vaadatud 25. dets 2022)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tallinna Tööstushariduskeskus** |

* Koduleht
| KiviaegSee kast: * vaata
* redigeeri
 |
| --- |
| ↑ Enne inimest (Pliotseen) |
| Paleoliitikum (Vanem kiviaeg)
Vanem paleoliitikum
Olduvai kultuur
Acheuli kultuur
Clactoni kultuur
Keskmine paleoliitikum
Moustier' kultuur
Noorem paleoliitikum
Châtelperroni kultuur
Aurignaci kultuur
Gravetti kultuur
Solutré kultuur
Madeleine'i kultuur
Hamburgi kultuur
Mesoliitikum
Ertebølle kultuur
Maglemose kultuur
Neoliitikum (Noorem kiviaeg)
Ḩalafi kultuur (Sumer)
Hassuni kultuur (Sumer)
‘Ubaydi kultuur
Uruki kultuur
Paelkeraamika kultuur
Vaiehitiste kultuur
Nöörkeraamika kultuur |
| ↓ Pronksiaeg |

**Keskmine paloliitikum** ehk **keskpaleoliitikum** on paleoliitikumi teine periood (150 000–40 000 aastat tagasi).

Kliima muutus jahedamaks seoses algava jäätumisega. Peavarju otsiti koobastest või valmistati endale okstest ja loomanahkadest hütte. Külm kliima vähendas koriluse osatähtsust ja rohkem peeti jahti suurulukitele (põhjapõdrad, koopakarud, mammutid). Varasemast rohkem on leitud tuleasemeid, oluline oli tule valvamine. Sel ajal sai alguse liha kuivatamine, küpsetamine ja tuhas hautamine.[*viide?*]

Ajavahemikus 350 000–30 000 (sageli antakse vanimaks dateeringuks 150 000) aastat tagasi eksisteeris *Homo neanderthalensis*. Esimene neandertallase leid saadi juhuslikult mullatööde käigus 1856. aastal Neanderi orust Saksamaal. Hiljem on luid leitud mitmelt poolt Euroopast, Lähis-Idast, Aafrikast ja Aasiast. Neandertallasele kuulub Moustier' kultuur, mille kiviriistad on Acheuli kultuuri omadest märksa arenenumad. Kasutusele võeti kildtehnika. Moustier' kultuuri ajast on teada hoonepõhju. Mammutikütid kasutasid hoonete materjaliks mammuti luid ja nahku. Paleoantropoloogid, arheoloogid ja geneetikud on jõudnud järeldusele, et neandertallane ei ole nüüdisinimese esivanem, vaid selle eellastega sadu tuhandeid aastaid paralleelselt arenenud liik.[*viide?*]

Fülogeneetiliselt on viimane ühine esivanem (MRCA – *Most Recent Common Ancestor*) *homo sapiens'*il emaliinis Mitokondriaalne Eeva (mt-MRCA), kes elas Aafrikas umbes 200 000 aastat tagasi ja isaliinis Aadama Y-kromosoom (Y-MRCA), kes elas 90 000 aastat tagasi.[*viide?*]

Välislingid
-----------

* National Geographicu atlas
**Tomp-külmahärg** (*Psychrolutes marcidus*) on süvamerekala sugukonnast *Psychrolutidae*. Kala elutseb süvameres Austraalia ja Tasmaania ranniku lähedal ning inimesed näevad teda haruharva.

Tomp-külmahärg elab sügavustel, kus rõhk on mitukümmend korda kõrgem kui merepinnal. Et süvameres muudaks ujupõis kaladel ujumise ebaefektiivseks, siis selle asemel koosneb ta suures osas sültjast massist, mille tihedus on veidi väiksem vee tihedusest. See võimaldab kalal merepõhja kohal hõljuda ilma ujumiseks energiat kulutamata. Tema suhteliselt väike lihasmass ei ole probleemiks, kuna ta toitub peamiselt söödavast massist, mis tema ees hõljub.

Sellised kalad võivad jääda kõrvalsaagina põhjatraalidesse. Põhjatraalimine Austraalia vetes võib *Psychrolutes marcidus*'t ohustada, sest seal võib olla tema ainus elupaik.

Viited
------

1. ↑  Psychrolutes marcidusFishBase Kasutatud 24.07.2010.
2. ↑  So you think you've had a bad day? Spare a thought for the world's most miserable-looking fish, which is now in danger of being wiped out *Daily Mail* 27.01.2010. Kasutatud 24.07.2010.

Välislingid
-----------

* Süvamere loomad
* Pildid
**Sunlight** oli põrandaalune noortele suunatud Tartu raadiojaam, mis tegutses mõne kuu 1989. aasta lõpus ja 1990. aasta alguses. 

Raadiojaama algataja oli tollane Tartu 5. keskkooli õpilane Meelis Michelson. Saated läksid eetrisse tema elukohast, Variku linnaosas Sinika tänaval asuvast korterist. Saateantenn oli paigaldatud viiekorruselise kortermaja katusele. Algul levis raadiojaam vaid paarisaja meetri kaugusele, hiljem täiendas Michelsoni sõber Urmas Tooming saatjat nii, et raadiojaam oli kuulatav kogu Tartus.

Jaam läks esimest korda eetrisse 24. novembril 1989. Michelson on öelnud, et põrandaaluse raadiojaama käivitamine sai võimalikuks tänu sellele, et Nõukogude seadused enam ei kehtinud ja Eesti omasid veel polnud. Miilits peilis raadiojaama asukoha siiski peagi välja ja sulges selle 1990. aasta veebruaris. Saatja konfiskeeriti, Michelsonile mõisteti kohtus üheaastane tingimisi vangistus ja ta pidi maksma 20 rubla trahvi.

Kolm kuud tegutseda jõudnud Sunlightis said koos Michelsoniga oma esimesed eetrikogemused hilisemad Raadio Tartu saatejuhid Hando Sinisalu ja Urmas Kolsar, kes esinesid piraatraadios varjunimede H. F. Sini ja Samuel Diferent all.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Jaan Olmaru (28. september 2011). "Raadio Tartu – 69,6 ja 100,2 MHz". *Tartu Postimees*. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2018. Vaadatud 6. juulil 2018.
2. ↑  "Eesti Ringhäälingumuuseum: Raadio kroonika". *rhmuuseum.ee*. Vaadatud 6. juulil 2018.
**West Dunbartonshire** ('Lääne-Dunbartonshire') on omavalitsus Šotimaa keskosas.

Omavalitsus moodustati 1996. aastal.

West Dunbartonshire'i halduskeskus on Dumbarton ja suurim linn Clydebank.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 West Dunbartonshire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 

Šotimaa omavalitsused

Aberdeen **·**  Aberdeenshire **·**  Angus **·**  Argyll and Bute **·**  Clackmannanshire **·**  Dumfries and Galloway **·**  Dundee **·**  East Ayrshire **·**  East Dunbartonshire **·**  East Lothian **·**  East Renfrewshire **·**  Edinburgh **·**  Falkirk **·**  Fife **·**  Glasgow **·**  Highland **·**  Inverclyde **·**  Midlothian **·**  Moray **·**  Na h-Eileanan Siar (Välis-Hebriidid) **·**  North Ayrshire **·**  North Lanarkshire **·**  Orkney saared **·**  Perth and Kinross **·**  Renfrewshire **·**  Scottish Borders **·**  Shetlandi saared **·**  South Ayrshire **·**  South Lanarkshire **·**  Stirling **·**  West Dunbartonshire **·**  West Lothian
Jasenia
Budinská skala
**Ostrôžky** on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. 

Selle regiooni kõrgeim tipp on Ostrôžka (877 m). 800 meetrini küünivad veel kolm tippu: Javor (821 m), Bralce (817 m) ja Stanová (800 m).

Sealne kliima on mõõdukalt soe. Mäed on valdavalt kaetud lehtmetsaga. Mäestiku veed voolavad Ipoly jõkke.

Mäestikus asub Praha küla.

Asend
-----

Ostrôžky piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:

* läänes Krupinská planina;
* põhjas Javorie ja Zvoleni nõo;
* idas Revúca kõrgustiku ja Vepori mäestiku ning
* lõunas Lõuna-Slovakkia nõoga.

Geoloogia
---------

Sealne mägismaa on vulkaanilise tekkega. Sealsed mäed on jäänukid neogeenis tegutsenud vulkaanidest ja neist välja pursanud püroklastilisest materjalist. Mägismaa kõrgema põhjapoolse osa moodustavad graniit ja dioriit.

Hiljem on sealset maastikku kujundanud erosioon. Olemuselt on tegemist lauskmaaga, mille tihedalt paiknevad sügavalt pinnasesse lõikunud jõeorud liigendavad eraldi lamedaharjalisteks mägedeks. Tuhári küla lähistel paiknev kivimurd on Slovakkia ainus marmori leiukoht.

Viited
------

1. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska
2. ↑  Halaj, J. Michal, P. 1985, Novohrad. 1: Príroda Osveta, Martin

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ostrôžky** |

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
**Ostwaldi lahjendusseadus** väljendab nõrkade lahuste dissotsiatsiooniastme ehk dissotsiatsioonimäära sõltuvust lahuse kontsentratsioonist. Nende suuruste vaheline seos avaldub dissotsiatsioonikonstandi kaudu järgmisel kujul: 

{\displaystyle K\_{\text{d}}={\frac {\alpha ^{2}}{1-\alpha }}\cdot c},
kus

{\displaystyle K\_{\text{d}}} on dissotsiatsioonikonstant ehk elektrolüütilise dissotsiatsiooni tasakaalukonstant;
{\displaystyle \alpha } on dissotsiatsiooniaste, mis näitab ioonideks dissotsieerunud molekulide ja lahustunud molekulide koguarvu suhet;
c on lahuse kontsentratsioon.
Lahja lahuse korral on {\displaystyle \alpha } väga väike, nii et {\displaystyle 1-\alpha \approx 1} ja seega {\displaystyle \alpha \approx {\sqrt {\frac {K}{c}}}}.

Siit järeldub, et kui lahust lahjendada (vee lisamisega kontsentratsiooni c vähendada), siis dissotsiatsiooniaste {\displaystyle \alpha } suureneb.

Wilhelm Ostwald tuletas lahjendusseaduse 1888. aastal ja see leidis katsetega kinnitust. Seadusel oli oluline osa elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooria loomisel.

Vaata ka
--------

* Happe dissotsiatsioonikonstant

Viited
------

1. ↑  Füüsikaline keemia - nõrga elektrolüüdi dissotsiatsioonikonstandi määramine
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib moedisainerist; ettevõtte kohta vaata artiklit Tommy Hilfiger (ettevõte)* |

---

Tommy Hilfiger 2010. aastal
**Thomas Jacob Hilfiger** (sündinud 24. märtsil 1951) on Ameerika moelooja, kes rajas omanimelise brändi **Tommy Hilfiger**.

USA New Yorgi osariigist Elmirast pärit Hilfiger sündis iiri-ameerika päritolu perekonnas teise lapsena üheksast. Enda väitel põlvneb ta Šoti luuletajast Robert Burnsist.

18. eluaastast töötas Hilfiger jaekaubanduses, tuues New Yorgist riideid, mida müüs oma kodulinnas. Ehkki seitse aastat pärast oma poe The People's Place avamist pidi ta selle pankroti tõttu sulgema, oli ta hakanud disainima riideid oma poeketi teistele poodidele New Yorgi osariigis. 1984. aastal rajas ta uue firma Tommy Hilfiger Corporation, mis läks 1992. aastal New Yorgi börsile (NYSE:TOM). 2004. aastaks oli ettevõttel 5400 töötajat ning selle tulu ületas 1,8 miljardit USA dollarit.

Müügi languse tõttu müüs Hilfiger oma firma 2006. aastal 1,6 miljardi dollari eest investeerimisfirmale Apax Partners. 2010. aasta märtsis ostis selle 3 miljardi dollari eest Phillips-Van Heusen, millele kuulub ka moefirma Calvin Klein.

Hilfigeri on kritiseeritud töölisi ekspluateeriva riidetootmise pärast USA-le kuuluval Saipani saarel Põhja-Mariaani saarestikus. Seal valmistatud rõivad võivad kanda kirja "Made in the USA" ("Valmistatud USA-s"), kuid Saipanil ei kehti USA föderaalne miinimumpalganõue. 2000. aasta märtsis saavutas firma koos teiste kaitsjatega kohtuvälise lahendi kohtuasjas, kus Saipani tekstiilitöölised hagesid enam kui 20 suurt USA tekstiilitootjat töötajate ebaseadusliku kohtlemise süüdistusel.

Kirjalikud väljaanded
---------------------

|
|  |
| Aasta | Raamatu pealkiri | Autorid | Kirjastaja | ISBN |
| 1997 | *All-American* | Hilfiger | Universe | 978-0789300508 |
| 2000 | *Rock Style: A Book of Rock, Hip-Hop, R&B, Punk,Funk and the Fashions That Give Looks to Those Sounds* | Hilfiger, Anthony Decurtis | Universe | 978-0789303837 |
| 2003 | *New England Style* | Hilfiger, Anna Kasabian | Rizzoli | 978-0847825837 |
| 2004 | *New England: Icons, Influences andInspirations from the American Northeast* | Hilfiger | Rizzoli | 978-0847826612 |
| 2007 | *Grace Kelly: A Life In Pictures* | Hilfiger (foreword), Pierre-Henri Verlhac | Pavilion | 978-1862057760 |
| 2009 | *Fashion Etcetera: Tommy Hilfiger Special Edition* | Hilfiger (foreword), Sam Haskins | Private release | 9789111187121 |
| 2010 | *Tommy Hilfiger* | Hilfiger, Assouline | Assouline | 978-2759403134 |
| 2011 | *Iconic America: A Roller Coaster Ride Through the Eye-Popping Panorama of American Pop Culture* | Hilfiger, George Lois | Rizzoli | 978-0789324054 |
| 2016 | *American Dreamer: My Life in Fashion & Business* | Hilfiger, Peter Knobler | Ballantine Books | 978-1101886212 |
**Ālande raudteepeatus** oli raudteepeatus Lätis Liibavi–Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil Lõuna-Kuramaa piirkonnas Grobiņa vallas. Peatus asus Liepāja raudteejaamast 7,1 kilomeetri kaugusel.

Peatuse kohal olid kõrvuti Liepāja-Priekule raudteelõik ja Jelgava–Liepāja raudteelõik, ent rajatised asusid üksnes Priekule poole suunduva tee ääres.

Peatus avati aastal 1919 kui *Grobiņa raudteepeatus*. Juba aastal 1920 hakkas see kandma nime *Bāte raudteepeatus*, kuna aastal 1913 olevat selle kohal asunud Bāte peatus. Aastal 1924 peatus suleti. 

Aastal 1922 valmis Dubeņi–Rucava kitsarööpmeline raudtee, mis hiljem hakkas viima ka Liepājasse. Aastal 1934 avati sellel *Alanda raudteepeatus*. Teise maailmasõja järel hakkasid seal peatuma ka Liepājast Vaiņodesse sõitvad rongid, peatus ise hakkas aga kandma tänapäevast nimekuju. Peatus suleti seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998.

Viited
------

1. ↑  Tēvija, Nr. 34 (23.03.1913)
2. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 50. lk.

Välislingid
-----------

 Ālande raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Peatus vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Dubeņi |  **Ālande** | Liepāja  |
Alexei Giers (1915)
**Alexei Giers** (vene **Aleksei Fjodorovitš Giers**, Алексей Федорович Гирс; sündinud 17. märts vkj / 29. märts 1871 — 11. veebruar 1958 Pariis) oli rootsi päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. 

Ta oli kolleegiuminõunik (1905), Eestimaa asekuberner 12. augustist 1906 kuni 18. maini 1908, riiginõunik, kammerhärra (1908), Kiievi tsiviilkuberner 18. maist 1908 kuni 17. detsembrini 1912, tõeline riiginõunik (1911), Minski tsiviilkuberner 26. novembrist 1912 kuni 1915, Nižni Novgorodi tsiviilkuberner 1915 kuni 1917.

Perekond
--------

Ta oli tõelise salanõuniku ja Evangeelse Luterliku Kiriku Konsistooriumi presidendi (1891) Fjodor Giersi (1824–1891) poeg, Karl Ferdinand Giersi (1777–1835) ja Anna von Lütke (Friedrich Benjamin von Lütke õde) pojapoeg. Tema onu oli Venemaa välisminister Nicholas de Giers (1820–1895), kelle poeg Alexander Giers oli samuti Eestimaa asekuberner.

Viited
------

1. ↑  Erik-Amburger-Datenbank: Giers Aleksej Fedorovič[*alaline kõdulink*]
2. ↑  "r-g-d.ru: ГИРС КАРЛ КАРЛОВИЧ (КАРЛ-ФЕРДИНАНД) 1777-1835". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2009. Vaadatud 14. juulil 2009.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Alexander Giers** | **Eestimaa asekuberner**1906–1908 | Järgnev**Vürst Andrei Širinski-Šihmatov** |
| Eelnev**Krahv Pavel Ignatjev** | **Kiievi tsiviilkuberner**1909–1912 | Järgnev**Nikolai Sukovkin** |
| Eelnev**Jakov Jerdeli** | **Minski tsiviilkuberner**1912–1915 | Järgnev**Andrei Tšernjavski** |
| Eelnev**Viktor Borzenko** | **Nižni Novgorodi tsiviilkuberner**1915–1917 | Järgnev**...** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib rehepartest; sõna "pars" teiste tähenduste ja nime "Pars" kandjate kohta vaata lehekülge Pars (täpsustus).* |

---

**Parred** ehk **reheparred** olid peened latid (palgid), mis olid asetatud rehetoa laealustele aampalkidele ehk taladele (lõsnadele) vilja kuivatamiseks sügisel pärast koristust ja enne viljapeksu.

Need kujutasid endast mustaks suitsunud ja tahmunud ümarpalke, mille läbimõõt oli umbes 15 cm. Parred asetsesid lahtiselt kahel tugeval pikitalal ja nende arv oli olenevalt rehetoa suurusest 9...18 (keskmiselt 12...15). Neid sai liigutada ning tavaliselt olid nad jaotatud kolmeks või neljaks rühmaks (**lauguseks**). 

Igal parrel võis kuivada kolm-neli püstiasendis viljavihkude koormat. Kuivatamise eesmärk oli ära hoida vilja hallitamist. Vilja säilimisele aitas kaasa suits, mis ühtlasi puhastas vilja. Viljavihud pandi kuivama (**aheti**) lauguste kaupa. Alustati rehetoa rehealusepoolsest osast ja lõpetati ahju ääres. Vilja kuivama panemist nimetati **ahtmiseks** (Lõuna-Eestis *atmine***)**. Parsil kuivavat vilja või ka ühel laugusel kuivavat viljaportsjoni nimetati **ahteks** (nimetav: **ahe**).

Ka linnaseid kuivatati parsil. 

Kui partel parajasti vilja ei olnud, olid nad kaheks rühmaks kokku lükatud, nii et nendel sai magada või kuivatada küttepuid, pirde või nõude tegemiseks ette nähtud puid. Magamiseks kasutati parsi juhul, kui kõik ei mahtunud alla magama või tuba ei pidanud sooja. Tavaliselt magasid partel ehk parsil teenijad või nooremad inimesed. 

Lääne- ja Põhja-Eestis, kus rehetuba kasutati ka saunana, võidi partel vihelda. 

Soomaal käibib legend, et kui teid ei olnud, suitsutati surnuid parsil, kuni neid sai surnuaiale viia.

Mõistatusi parte kohta
----------------------

* Haud pääl, haud all, tedrekeele kesken? (Rõuge kihelkond)
* Lagi all, lagi peal, kandlekeeled keskel? (Kuusalu kihelkond)
* Must ase, valge magaja? (pirrud parsil, Kanepi kihelkond)
	+ Musta sängü, valgõ magaja seen? (pirrud parsil, Kanepi kihelkond)
	+ Must voode, valge magaja? (pirrud parsil)
* Neli sulast saunas, peremees parsil? (käsi kindas, Rakvere kihelkond)
* Mees parsil, lihavaage pääs? (kukk, Reigi kihelkond)

Vanasõnu
--------

* Laisk laps parsil, hea laps loeb raamatut.
* Oma mees tuleb ikka järele, kas situ parsilt maha.
* Parem see, kes tuppa situb, kui see, kes parsil magab.
* Laisal pernaesel süüb siski pere söömätä, ehk küll puu parsil ja leib laudil, terä paan ja tuli all.

Tsitaat
-------

Eduard Vilde "Pisuhännas" ütleb Ludvig Sander: "Ainult parsil elab luule, ainult vommil sigib suur idee, kõik meie kultuur on tulnud laudast ja aganikust."

Vaata ka
--------

* abiparred

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **pars** |
**Torkav mänd (*Pinus Pungens*)** on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu.

Torkav mänd

Levila ja alamliigid
--------------------

Looduslikult levib USAs järgmistes piirkondades: Pennsylvania, New Jersey, Delaware, Maryland, Virginia, Lääne-Virginia, Põhja-Carolina, Tennessee, Lõuna-Carolina ja Georgia. Kasvab Apalatši mäestikus. Areaal on katkendlik. Eestis ei ole kodumaine liik.

Suurim puu kasvab Põhja-Carolina osariigis Stokesi maakonnas. Selle puu tüve diameeter on 78 cm, kõrgus 29 meetrit.

Kliima
------

Torkava männi käbi
Kasvab kuivades tingimustes ja leidub kaljustes nõlvades, eelistab kõrgemaid kõrgusi vahemikus 300–1760 m. Erinevalt teistest mändidest kasvab ta tavaliselt üksikute puudena või väikeste gruppidena. On külmakartlik liik. Eelistab kuivi ja liivaseid muldi. Talub kuni –23° kraadi külma, ei talu varju.

Kirjeldus
---------

Torkav mänd ei kuulu ohustatud liikide hulka. Torkav mänd on ümara või ebakorrapärase jämeda võraga, horisontaalsete okstega. Oksad laasuvad halvasti. Koor on punakaspruun kuni hallikaspruun. Vanemas eas muutub koor tumepruuniks.

Okkad kinnituvad enamasti kahekaupa, harvemal juhul kolmekaupa. Okkad on 4–7 cm pikkused ja 1–1,5 mm laiused, värvuselt kollakasrohelised.

Kasutamine
----------

Kasutatakse kütte- ja palgipuiduna. On kasutusel ka haljastuses, kuna talub saastunud õhku.

Okkad, pungad
-------------

Okkad kinnituvad võrsele näsakesega ja on 2–3 cm pikad. Okkad on kaetud vahakihiga, igihaljad, värvuselt sinakasrohelised või rohekashallid. Noortel okstel on hõbedane värvus tugevam kui vanematel okstel.

Lehepungad on munajad kuni silindrikujulised, värvuselt punakaspruunid, pikkusega 6–9 mm, vaigused.

Paljunemine ja kasv
-------------------

Kasvab enamasti 6–12 m kõrguseks, tüve diameeter kuni 0,6 meetrit. Võra kuju on noores eas ümar, vanemas eas ebakorrapärane. Enamasti kasvab kivistel nõlvadel.

Seemnekoonused on lühikese varrega, munakujulised, heleroosa kuni kollaka värvusega, 4–9 cm pikad. Õitseb kevadel, mais-juunis, seemned valmivad teise aasta sügiseks septembris-oktoobris ja variseb talve lõpuni. Seeme kinnitub lusikataolisesse õnarusse.

Käbid
-----

Isaskäbid on kujult ovaalsed, asuvad eelmise aasta okaste vahel. Emaskäbid püstised õitsemise ajal, hiljem rippuvad. Värvuselt punakad või rohelised. Valminud käbid on helepruunid, 5–11 cm pikkused.

Viited
------

* https://conifersociety.org/conifers/pinus-pungens/Torkav mänd (*Pinus Pungens*)
* https://www.conifers.org/pi/Pinus\_pungens.php?Torkav mänd (*Pinus Pungens*)
* http://dendro.cnre.vt.edu/dendrology/syllabus/factsheet.cfm?ID=114Torkav mänd (*Pinus Pungens*)
* https://www.hariduskeskus.ee/opiobjektid/dendro/torkav\_kuusk.htmTorkav mänd (*Pinus Pungens*)

1. ↑  [*alaline kõdulink*]
2. ↑  Torkav mänd (Pinus Pungens)
3. ↑
4. ↑  [*alaline kõdulink*]
Alexej Čepička
**Alexej Čepička** (18. august 1910 Kroměříž – 30. september 1990 Dobříš) oli Tšehhoslovakkia kommunistlik riigitegelane ja sõjaväelane.

Alexej Čepička astus Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse 1929. aastal. Õppis Prahas Karli ülikoolis õigusteadust. Ülikooli lõpetamise järel töötas Ostravas advokaadibüroos. Arreteeriti 1942. aastal Gestapo poolt. Aastatel 1942–1945 hoiti teda kinni Auschwitzi ja Buchenwaldi koonduslaagris.

Aastatel 1947–1948 oli ta Tšehhoslovakkia sisekaubanduse minister.

25. veebruarist 1948 kuni 25. aprillini 1950 oli Čepička Tšehhoslovakkia justiitsminister ja 25. aprillist 1950 kuni 25. aprillini 1956 Tšehhoslovakkia kaitseminister.

1949–1958 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige ja 1951–1956 Keskkomitee Eestseisuse (hiljem Poliitbüroo) liige. 1956. aastal vabastati ministriametist ja töötas kuni 1959. aastani Riikliku Patendiameti juhatajana. 1963. aastal heideti ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikust Parteist välja.

Isiklikku
---------

Alexej Čepička oli Klement Gottwaldi väimees.

Viited
------

1. ↑  Alexej Čepička Filmová databáze
2. ↑  Rudolf Belan:Pyžamová revolúcia Nové slovo, 24. veebruar 2016
3. ↑  Czechoslovakia. Ministries, etc.
4. ↑  Alexej Čepička totalita.cz
5. ↑  Wolf Oschlies:Geschichte aktuell: Der erfundene Verrat : Vor 50 Jahren: Der Fall Rudolf Slánský – Schauprozesse in den Satellitenstaaten Deutschlandfunk
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Olümpiamängud  |
| **Kuld** | 2022 | jäähoki |
| **Pronks** | 2014 | jäähoki |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2022 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2014 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2016 | jäähoki |

**Juuso Hietanen** (sündinud 14. juunil 1985 Hämeenlinnas) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliigaklubis HPK. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ta on klubikarjääri jooksul mänginud Soome kõrgliigaklubides HPK ja Lahti Pelicans, Rootsi kõrgliigaklubides Brynäs IF ja HV71, KHL-i klubides Nižni Novgorodi Torpedo ja Moskva Dinamo ning Šveitsi kõrgliigaklubis Ambrì-Piotta.

2006. aastal tuli ta HPK-ga Soome meistriks. Aastatel 2014 ja 2020 on ta valitud KHL-i tähtede mängule.

2022. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Soome jäähokikoondise koosseisus kuldmedali ja 2014. aasta taliolümpiamängudel pronksmedali. Lisaks on ta võitnud maailmameistrivõistlustelt ühe kuldmedali ja kaks hõbemedalit.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 16.12.2021)

Välislingid
-----------

 Juuso Hietanen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Juuso Hietanen KHL.ru lehel
* Juuso Hietanen hockeydb.com lehel
**Trinidadi ja Tobago Vabariigi president** (inglise keeles *President of the Republic of Trinidad and Tobago*) on Trinidadi ja Tobago riigipea ning relvajõudude ülemjuhataja.

Presidendi ametikoht loodi seoses vabariigi väljakuulutamisega 1976. aastal, enne seda oli Trinidadi ja Tobago riigipea kuninganna Elizabeth II. Esimese presidendina vannutati 1. augustil 1976 ametisse senine kindralkuberner Ellis Clarke. Esialgu täitis ta presidendi kohuseid ajutiselt, ametlikult valiti ta sellesse ametisse sama aasta 24. septembril. Esimese presidendi ametisse valimise päeva tähistatakse Trinidadis ja Tobagos vabariigi päevana.

Vastavalt 1976. aasta põhiseadusele on Trinidad ja Tobago parlamentaarne vabariik, mis tähendab, et presidendi volitused võimu teostamisel on võrdlemisi piiratud. Tegelik täidesaatev võim riigis kuulub peaministri juhitavale valitsuskabinetile. Presidendi volituste hulka kuulub peaministrikandidaadi ja Senati 9 liikme nimetamine.

President valitakse ametisse viieks aastaks valijameeste kogus, mille moodustavad parlamendi mõlema koja liikmed. Presidendikandidaat ei tohi olla noorem kui 35-aastane ja peab olema valimiste ajaks elanud riigis katkematult vähemalt 10 aastat.

Alates märtsist 2023 on Trinidadi ja Tobago president Christine Kangaloo.

Vaata ka
--------

* Trinidadi ja Tobago riigipeade loend
* Trinidadi ja Tobago peaminister

Välislingid
-----------

* The Office of the President (Trinidadi ja Tobago presidendi ametlik veebileht, inglise keeles, vaadatud 9. aprillil 2013)
Kunda Lammasmägi
**Kunda Lammasmägi** on mesoliitikumi arheoloogiline leiukoht Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Linnuse külas.

See leiukoht on andnud nime Kunda kultuurile.

Asukoht
-------

Asulakoht jääb endisele järvesaarele, mis tänaseks on väike künkake. Toonane järv oli tekkinud Balti jääpaisjärve veetaseme alanedes.

Dateering
---------

Nõukogude perioodil usuti, et Kunda Lammasmäe asulakoht oli kasutusel VII-V aastatuhandeni eKr. 1996. aastal tehtud raadiosüsiniku analüüside põhjal on tegemist ühe Eesti vanima asulaga. Kalibreeritud tulemuste põhjal esines vähemalt kolm kasutusperioodi - 8590–8030 eKr, 7530–6820 eKr ja 2490–1780 eKr.

Leiumaterjal
------------

Kunda Lammasmäe asulakohalt on leitud nii keraamikat, sealhulgas Narva tüüpi keraamikat ja kammkeraamikat, luust ja sarvest esemeid (nt ahingud), loomaluid (nt põdraluid) kui ka tulekivist ja kvartsist esemeid.

Uurijad
-------

Juba 19. sajandil tuntud muistist on uuritud põhjalikumalt mitmel korral:

* 1881.aastal - Constantin Grewingk
* 1933.-1937. aastal - Richard Indreko
* 1949. ja 1961. aastal - Lembits Jaanits
* 1981. aastal - Tanel Moora ja Kaarel Jaanits
* 1992. aastal Kaarel Jaanits ja Agneta Åkerlund
* 2013.-2014. aastal - Aivar Kriiska ja Kristjan Sander

Viited
------

1. 1 2  Sander, Kristjan (2014). Kunda Lammasmäe kiviaja asulakoht. Tartu Ülikooli magistritöö, lk 3.
2. ↑  "10776 Kiviaja asulakoht "Lammasmägi"". *Kultuurimälestiste register*. 3. november 2006. Vaadatud 18. juunil 2023.
3. ↑  Sander 2014, lk 28.
4. ↑  Sander 2014, lk 50-51.

Välislingid
-----------

* Kunda Lammasmägi veebiportaalis eestigiid.ee
* Kunda Lammasmägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Noynoy Aquino (2007)
**Benigno Simeon Cojuangco Aquino III** (8. veebruar 1960 Manila – 24. juuni 2021) oli Filipiinide poliitik. Ta oli alates 30. juunist 2010 kuni 30. juunini 2016 Filipiinide president.

Aquino on neljandat põlve poliitik. Tema vanavanaisa Servillano Aquino oli 1896–1898 toimunud Filipiinide revolutsiooni ajal Filipiinide kindral ja pärast Filipiinide esimese parlamendi liige. Tema vanaisa Beningno Aquino vanem oli palju kordi parlamendi liige ja 1943–1944 parlamendi spiiker. Isa Benigno Aquino noorem oli senaator ja presidendi Ferdinand Marcose vastase opositsiooni liider ning mõrvati 1983. Ema Corazon Aquino oli Filipiinide president 1986–1992.

Ta on õppinud majandusteadust. Ta lõpetas eraülikooli Manila Ateneo Ülikool 1981 ja läks seejärel USA-sse, kus tema perekond eksiilis oli. 1983 naasis isa kodumaale ja tapeti president Marcose käsilaste poolt. Sellegipoolest läks temagi samal aastal kodumaale tagasi ja töötas erasektoris mitmes ametis.

Noynoy Aquino kuulus Liberaalsesse Parteisse. Samasse erakonda kuulus ka tema isa, kuid mitte ema ja vanaisa. Aastatel 1998–2007 oli ta parlamendi alamkoja liige ning seejärel, kui ta enam alamkotta kandideerida ei tohtinud (oli seal juba liiga kaua olnud), kandideeris ta ülemkotta ja sai senaatoriks.

Kui tema ema 1. augustil 2009 suri, hakkasid paljud soovima, et Aquino kandideeriks ka ise presidendiks. 9. septembril 2009 teataski ta ametlikult, et kandideerib Filipiinide 2010. aasta presidendivalimistel. 10. mail 2010 valiti ta 42,08 protsendiga häältest presidendiks. Tema peamine vastaskandidaat oli Joseph Estrada, asepresident 1992–1998 ja president 1998–2001, kes oli varem kohtu poolt korruptsioonis süüdi mõistetud. Estrada kogus 26,25% häältest. Kuid asepresidentide valimisel läks vastupidi ja asepresidendiks ei saanud Aquino soosik Mar Roxas, vaid Estrada kandidaat Jejomar Binay.
**Trinidadi ja Tobago peaminister** (inglise keeles *Prime Minister of Trinidad and Tobago*) on Trinidadi ja Tobago valitsusjuht. 

Peaministri ametikoht loodi 1950. aastal, mil Trinidad ja Tobago sai Suurbritannia kolooniana laiendatud omavalitsuse. Saarte esimeseks peaministriks sai Albert Gomes. Kui 1958. aastal moodustati Lääne-India Föderatsioon, säilitas Trinidad ja Tobago selle koosseisus ka kohaliku valitsuskabineti eesotsas peaministriga. Pärast Föderatsiooni lagunemist võttis Trinidad ja Tobago kursi iseseisvusele, mis kuulutati välja 31. augustil 1962. Iseseisva Trinidadi ja Tobago esimeseks peaministriks sai Eric Williams, kes pidas seda ametit oma surmani 1981. aastal. Alates vabariigi väljakuulutamisest 1976. aastal on valitsusjuhi täielik ametinimetus **Trinidadi ja Tobago Vabariigi peaminister**.

Vastavalt 1976. aasta põhiseadusele on Trinidad ja Tobago parlamentaarne vabariik, mis tähendab, et reaalselt kuulub igapäevane täidesaatev võim peaministrile ja tema juhitud valitsuskabinetile. Peaministrikandidaadi esitab parlamendile kinnitamiseks president, olles kohustatud kandidaadiks nimetama parlamendis suurima toetusega erakonna esimehe. 

Aastatel 2010–2015 oli esimese naispeaministrina ametis Kamla Persad-Bissessar. Alates 2015. aastast on peaminister Keith Rowley.

Vaata ka
--------

* Trinidadi ja Tobago valitsusjuhtide loend
* Trinidadi ja Tobago president

Välislingid
-----------

* Office of the Prime Minister (Trinidadi ja Tobago peaministri ametlik veebileht, inglise keeles, vaadatud 10. aprillil 2013)
**Jätkusuutlikkuse teadus** on valdkondadevaheline teadusharu, mis püüab mõista looduse ja ühiskonna vaheliste seoste põhiolemust.

Jätkusuutlikkuse teadus lähtub arusaamast, et traditsiooniline teaduslik lähenemine on ebapiisav komplekssete organisatsioonide ning loodusnähtuste vaheliste seoste ja toime uurimiseks. Selle tõttu erinevad jätkusuutlikkuse teaduse meetodid, struktuur ja sisu oluliselt traditsioonilisest teadusest.

Üldiselt analüüsib jätkusuutlikkuse teadus lühi- ja pikaajalisi dünaamilisi seoseid kohalike ning globaalsete loodus- ja ühiskonnasüsteemide vahel. 

Jätkusuutlikkuse teaduse alustekstiks loetakse juhtivate loodusteadlaste, ühiskonnateadlaste ja poliitikaanalüütikute ühisartiklit "*Sustainability Science*" (Kates et al. 2000), mis ilmus ajakirjas *Science* 2000. aastal. Ajakiri *Sustainability Science* ilmub kirjastuse Springer väljaandena alates aastast 2006.

Viited
------

1. 1 2  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)
2. ↑  Sustainability Science, Kates et al.  (vaadatud, 18.03.2013)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)
Väikene Saarjärv Antsla vallas
Varstu paisjärv Varstu vallas
Kubija järv Võru linnas
Lavatsi järv Mäksa vallas
**Eesti järved** on Eestis asuvad siseveekogud, millel puudub vahetu ühendus merega. 5% Eesti pindalast on kaetud järvede ja tehisveekogudega. Eestis on ligikaudu 1200 järve ja veehoidlat, mille pindala on üle 1 hektari.[*viide?*]

Suurimad järved on Peipsi ja Võrtsjärv. Peipsi järv on koos Pihkva järvega Euroopas suuruselt viies (maailmas viienda kümne lõpus). 

Valdav osa Eesti järvedest on madalad: enamasti alla 10 meetri; sügavaim on Rõuge Suurjärv (38 m).

Järved paiknevad väga ebaühtlaselt. Suuremad järvepiirkonnad asuvad Kagu- ja Lõuna-Eestis. Lääne- ja Kesk-Eestis on seevastu suuri maa-alasid, kus pole ühtegi järve. 

Enamik Eesti järvi on mandrijäätekkelised. Leidub ka laukajärvi, rannajärvi, jõelookeist moodustunud järvi, karstijärvi, tehisjärvi ja meteoriiditekkeline Kaali järv.

Riikliku vaatluse alla kuuluvad Peipsi järv, Võrtsjärv ja kaheksa väikejärve, Nohipalu Mustjärv, Nohipalu Valgejärv, Pühajärv, Uljaste järv, Rõuge Suurjärv, Ähijärv, Viitna Pikkjärv ja Mullutu Suurlaht.

Eesti järvetüübid
-----------------

 *Pikemalt artiklis Järvetüübid*
Praegu liigitatakse Eesti järved tüpoloogia järgi 12 tüübiks: 

* alkalitroofsed järved
* oligotroofsed järved
* semidüstroofsed järved
* atsidotroofsed järved
* düstroofsed järved
* pehmeveelised eutroofsed järved
* kalgiveelised eutroofsed järved
* pehmeveelised miksotroofsed järved
* kalgiveelised miksotroofsed järved
* makrofüüdijärved
* hüpertroofsed järved
* halotroofsed järved

Vaata ka
--------

* Järvetüübid
* Eesti järvede loend

Viited
------

1. ↑   I. Ott, T. Kõiv. *Eesti väikejärvede eripära ja muutused*. Tallinn, 1999.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Eesti järved** |

* Eesti Maaülikooli hüdrobioloogide Eesti jõgede ja järvede pildigalerii maakondade kaupa
* Tamre, Ruta. *Eesti järvede nimestik* (PDF) (Keskkonnaministeerium ed.). ISBN 978-9985-881-40-8. Vaadatud 06.02.2017. `{{cite book}}`: välislink kohas ``|edition=`` (juhend)