recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ludwig I Must** (1424 – 19. juuli 1489) oli Zweibrückeni ja Veldenzi pfaltskrahv ja hertsog aastatel 1444–1489.

Elu
---

Ta oli Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrückeni ja tolle naise, Veldenzi krahvkonna pärijanna Anna noorem poeg. Kuigi Anna suri aastal 1439, ei saanud tema lesk Veldenzit aastani 1444. Sel aastal otsustas Stefan, kuidas tuleb tema territooriume pärast tema surma jaotada, andes Simmerni oma vanemale pojale Friedrichile ja Zweibrückeni oma nooremale pojale Ludwigile, kombineerides selle Veldenzi ja enamuse Sponheimi krahvkonnaga.

Perekond ja lapsed
------------------

Ta abiellus 20. märtsil 1454 Luxembourgis krahv Antoine I de Croÿ ja Margarette de Lorraine-Vaudémonti tütre Joanne'iga. Nad said järgmised lapsed:

1. Margarete (1456–1527)
2. Kaspar (1458–1527)
3. Johanna (1459–1520)
4. Anna (1461–1520)
5. Alexander (1462–1514)
6. David (1463–1478)
7. Albrecht (1464–1513)
8. Katharina (1465–1542)
9. Philipp (1467–1489)
10. Johann (1468–1513)
11. Elisabeth (1469–1500)
12. Samson (1474–1480)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Stefan** | **Zweibrückeni pfaltskrahv**1444–1489 | Järgnev:**Kaspar ja Alexander** |
| **Veldenzi krahv**1444–1489
 |
Moskva linnavalitsuse hoone (*merija*) Tverskaja tänaval
Moskva Linnavalitsuse hoonekomples Uus-Arbati tänaval
Pilvelõhkuja Oko, milles Moskva Linnavalitsus soetas kinnisvarana ametipindu
**Moskva Linnavalitsus** (vene keeles Правительство Москвы) on riigivõimuorgan Venemaal, Venemaa Föderatsiooni pealinna Moskva täitesaatva võimu organ.

Moskva Linnavalitsuse struktuuri kuuluvad täidesaatva võimu harukondlikud ja funktsionaalsed võimuorganid (departemangud, komiteed, peavalitsused, valitsused ja inspektsioonid) ning kohapealseks juhtimiseks territoriaalsed täidesaatva võimu organid (haldusringkondade prefektuurid ja rajoonide administratsioonid (районные управы).

Moskva Linnavalitsuse liikmed
-----------------------------

Moskva Linnavalitsuse liikmeteks on Moskva linnapea, tema asetäitjad (2017. aastal oli neid 7 ), Moskva linnapea ja Moskva Linnavalitsuse aparaadi juht, Moskva Linnavalitsuse ministrid ning Moskva linna haldusringkondade prefektid.

Ajalugu
-------

1991. aastal, veel enne NSV Liidu lagunemist, valiti esmakordselt Vene NFSV-s Moskvas linnapea (meer) ja Moskva Linnavalitsus. Esimestel kuudel tegutses Moskva Linnavalitsus paralleelselt Moskva Linna TSN Täitevkomiteega (likvideeriti 1991. aasta septembris).

Hooned
------

Moskva tsentrumis Tverskaja 13 asub  linnavalitsuse hoone (*merija*). Tsaari-Venemaal asus selles majas Moskva kindralkuberneri residents. Aadressil Uus-Arbat 36 paikneb Moskva Linnavalitsuse hoonekompleks (endine Vastastikuse Majandusabi Nõukogu peakorter).

2016. aastal soetas Moskva Linnavalitsus kinnisvarana 55 000 m² ametipindu Moskva-Siti ärikeskuses asuvas pilvelõhkujas Oko.

Viited
------

1. ↑  Moskva Valitsuse struktuur. mos.ru
2. ↑  "Око" для мэрии. kommersant.ru, 27. juuli 2016

Välislingid
-----------

* Moskva linnapea ametlik koduleht. mos.ru
* Moskva Valitsuse struktuur. mos.ru
* Moskva territoriaalne korraldus (interaktiivne kaart). mos.ru
Foto: Andres Tennus
**Renate Pajusalu** (sünninimi **Renate Elango**; sündinud 13. novembril 1963) on eesti keeleteadlane.

Haridus
-------

Renate Pajusalu lõpetas 1981 Nõo Keskkooli ning 1986 Tartu Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal. 1991 sai ta Tartu Ülikoolist magistrikraadi eesti keele alal, 1999 samast doktorikraadi väitekirjaga teemal "Deiktikud eesti keeles".

Teadustöö
---------

1986–1989 töötas ta Tartu Ülikooli tehisintellekti labori nooremteadurina, 1989–1994 eesti keele (võõrkeelena) õppetooli õpetajana, alates 1994 lektorina. 1996–1997 oli ta Turu Ülikooli eesti keele lektor, 1998–2000 Tartu Ülikooli üldkeeleteaduse lektor, 2000–2007 dotsent. Alates 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli üldkeeleteaduse professor.

Tunnustus
---------

2020 Tartu Ülikooli medal

Isiklikku
---------

Ta on abielus eesti keeleteadlase Karl Pajusaluga, neil on kaks poega ja tütar. Tema isa oli füüsik Mart Elango (1936–1996), vanaisa pedagoogikateadlane ja Vabadussõja veteran Aleksander Elango. Tema õde on haridustegelane Irene Käosaar.

Teoseid
-------

"Sõna ja tähendus" Renate Pajusalu, 2009, EKSA

Viited
------

1. ↑  "Renate Pajusalu". *ETIS*. Vaadatud 6. veebruar 2018.
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 6.12.2022.
3. ↑  "Sõna ja tähendus". *Rahva Raamat*. 2009. Vaadatud 6. veebruar 2018.

Välislingid
-----------

* Renate Pajusalu Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**"Harmonices Mundi"** ("Maailma harmoonia[õpetus]") on Johannes Kepleri raamat, milles ta püüab seletada planeetide liikumise proportsioone ja geomeetriat heliredelite ja muusikaliste intervallide abil.

Raamat ilmus 1619. Ta kirjutas selle Linzis.

Kepleri järgi tekitab iga planeet Päikese ümber tiireldes tooni, mille muutuv kõrgus oleneb planeedi nurkkiirusest Päikese suhtes. Mõned planeedid "laulavad" suhteliselt konstantsel toonil: näiteks Maa toon kõigub üksnes pooltooni (16:15) mi-st fa-ni ja Veenuse tooni kõikumise intervall on vaid 25:24. Maa tooni väikest ulatust seletab Kepler nii: "Maa laulab mi, fa, mi: juba nendest silpidest võib järeldada, et selles meie kodus valitsevad viletsus [*miseria*] ja nälg [*fames*]."

Väga harva laulavad kõik planeedid koos täielikus harmoonias. Kepler arvas, et seda on ehk ainult üks kord ette tulnud, võib-olla maailma loomise ajal.

Üldse arendab ta selles raamatus oma esimese raamatu "Prodromus Dissertationum Mathematicarum Continens Mysterium" arvumüstikat.

Oma eelmises raamatus "Astronomia nova" oli Kepler esitanud kaks esimest Kepleri seadust planeetide liikumise kohta. Kolmas seadus, mis ütleb, et planeedi ja Päikese vahelise keskmise kauguse kuup on võrdeline planeedi aasta kestuse ruuduga, on esitatud raamatu "Harmonice Mundi" 5. peatükis mõnel leheküljel pärast pikka kõrvalepõiget astroloogiasse.
**Hirmuküla** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Külas asub Turva vesiveski.

Mööda küla läänepiiri voolab Kõpu jõgi, millele on paisutatud Karksi Turva järv, kirdeosas voolab külast läbi Vidva oja.

Rahvaarv 1. jaanuari seisuga
----------------------------

| Aasta | Rahvaarv |
| --- | --- |
| 1999 | 51 |
| 2000 | 48 |
| 2001 | 47 |
| 2002 | 46 |
| 2003 | 45 |
| 2004 | 45 |
| 2005 | 45 |
| 2006 | 45 |
| 2007 | 45 |

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**Monster Energy** on energiajook, mille 2002. aasta aprillis tõi turule Hansen Natural Company (praegune Monster Beverage). Kokku toodetakse seda 34 maitsega, lisaks tavalistele Monsteri kaubamärgi all müüdavatele jookidele on valikus ka näiteks Java Monster, Extra Strength, Import, Rehab ja Muscle Monster.

Monster Energy on tuntud ka paljude ekstreemspordivõistluste sponsorina, toetatakse Bellator MMA-d, UFC-d, Moto GP-d, BMX-i, motokrossi, *speedway*, lumelaua- ja rulasõidu võistlusi. Järk-järgult on hakatud sponsoreerima ka e-spordi võistlusi. Koostöös ettevõttega Outbreak Presents toetatakse ka muusikuid, näiteks Fetty Wapi, Iggy Azaleat, 21 Savage'it, Asking Alexandriat, Anthraxi, Black Veil Bridesi, The Word Alive'i, Machine Gun Kellyt, Suicidal Tendenciesit, Maximum the Hormone'i, Korni ja Five Finger Death Punchi. Sponsorlepingud on ka Monster Energy NASCAR Cupi, FIA World Rallycross Championshipi ja Professional Bull Ridersi Built Ford Tough Series tuuriga. Lisaks leiab Monsteri logo ka golfimängija Tiger Woodsi kotilt.

Viited
------

1. 1 2  "What's Hot: Hansen Natural". *Businessweek.com*. 5. juuni 2005. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2012. Vaadatud 4. november 2013.
2. ↑  "Fetty Wap and Post Malone Team Up for Monster Energy Outbreak Tour "Welcome To The Zoo" | Hip Hop Weekly". *Hiphopweekly.com* (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuni 2016. Vaadatud 24. august 2017.
3. ↑  "Monster Energy Outbreak Tour Presents Iggy Azalea's 'The New Classic Tour'". *FlashWounds*. 26. veebruar 2014. Vaadatud 24. august 2017.
4. ↑  "Monster Energy Outbreak Tour Presents 21 Savage's "Issa Tour"". *Monsterenergy.com* (inglise). Vaadatud 24. august 2017.
5. ↑  "MONSTER ENERGY AND IDOL ROC ANNOUNCE LINE-UP FOR FOURTH MONSTER ENERGY OUTBREAK TOUR FEATURING HEADLINER KYLE WELCH". *Highwiredaxe.com*. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. aprill 2019. Vaadatud 21. märts 2014.

Välislingid
-----------

* Monster Energy
Mons Porphyritesest pärit keiserlik porfüür, mida roomlased nimetasid *lapis porphyrites*
Nero Domus Aureast leitud monoliitne porfüürkauss, tänapäeval asub Vatikani muuseumis Sala della Rotondas
**Mons Porphyrites**, tänapäeval **Jabal Abu Dukhkhan**, on antiikaegne kivimurd Araabia kõrbes, Punase merega paralleelses Itbāy mäestikus. See oli 1.-5. sajandil koht, kus saadi punast porfüüri.

Kaevandus asub umbes 45 kilomeetri kaugusel merest Niiluse orus asuva Maximianopolise ehk Kainopolise ja Punase mere ääres Myos Hormose (tänapäeval Abu Sha'ar Al-Qibli) vahelisel teel, 55 kilomeetrit Hurghadast lääne pool Djebel Duchani (kõrgeim tipp 1626 m) järsul kirdenõlval. Mäeahelik koosneb eelkambriumi tardkivimeist. Kivimurrus kaevandati lillakaspunast kuni mustja värvusega ja valgete või roosade päevakivi-fenokristallidega porfüüri (andesiiti), mis oli haruldane ja hinnatud. Purpurset porfüüri leidub vaid väikesel, umbes kuue ruutkilomeetri suurusel alal, teistes kaevanduskohtades toodeti musta või rohekasmusta, valgete kuni kergelt rohekate fenokristallidega porfüüri.

Viited
------

1. ↑  Via Porphyrites. - Aramco World, November/December 1998
2. ↑  Via Porphyrites. - Aramco World, November/December 1998
**Mont-de-l'Enclus** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

Asulad
------

Mont-de-l'Enclus jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke1.01.2007 |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Orroir | 4,01 | 828 |
| II | Amougies | 4,73 | 1020 |
| III | Rozenaken | 5,35 | 540 |
| IV | Anserœul | 12,80 | 1029 |

 |

* AmougiesAmougies
* OrroirOrroir
* AnseroeulAnseroeul
* Mont-de-l'Enclus / KluisbergMont-de-l'Enclus / Kluisberg
* MagistraadihooneMagistraadihoone

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Mont-de-l'Enclus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse keeles)

Hainaut' provintsi vallad

Aiseau-Presles **·** Anderlues **·** Antoing **·** Ath **·** Beaumont **·** Belœil **·** Bernissart **·** Binche **·** Boussu **·** Braine-le-Comte **·** Brugelette **·** Brunehaut **·** Celles **·** Chapelle-lez-Herlaimont **·** Charleroi **·** Châtelet **·** Chièvres **·** Chimay **·** Colfontaine **·** Comines-Warneton **·** Courcelles **·** Dour **·** Écaussinnes **·** Ellezelles **·** Enghien **·** Erquelinnes **·** Estaimpuis **·** Estinnes **·** Farciennes **·** Fleurus **·** Flobecq **·** Fontaine-l'Evêque **·** Frameries **·** Frasnes-lez-Anvaing **·** Froidchapelle **·** Gerpinnes **·** Ham-sur-Heure-Nalinnes **·** Hensies **·** Honnelles **·** Jurbise **·** La Louvière **·** Le Rœulx **·** Lens **·** Les Bons Villers **·** Lessines **·** Leuze-en-Hainaut **·** Lobbes **·** Manage **·** Merbes-le-Château **·** Momignies **·** Mons **·** Mont-de-l'Enclus **·** Montigny-le-Tilleul **·** Morlanwelz **·** Mouscron **·** Pecq **·** Péruwelz **·** Pont-à-Celles **·** Quaregnon **·** Quévy **·** Quiévrain **·** Rumes **·** Saint-Ghislain **·** Seneffe **·** Silly **·** Sivry-Rance **·** Soignies **·** Thuin **·** Tournai
Balleti etendus 18. septembril 2015 rahvusooperis Estonia (koreograaf Marina Kesler, kunstnik Madis Nurms)
**"Kratt"** on Eduard Tubina ballett, mis kanti esimest korda ette 31. märtsil 1943 Vanemuises. See on ühtlasi esimene eesti ballett.

Balleti kirjutamist alustas Tubin 1938. aastal. Libreto autor oli Elfriede Saarik.

Estonias esietendus ballett 1944. aasta 24. veebruaril. 
Sama aasta 9. märtsil toimunud neljanda etenduse katkestas märtsipommitamise käigus toimunud õhurünnak, milles hävis teatri hoone.

Ballett on kahes vaatuses, selle ainestik ja muusika tuginevad rahvaluulele.

"Kratt" Marina Kesleri koreograafias
------------------------------------

18. septembril 2015 esietendus Eesti Rahvusballetis Tubina ballett "Kratt". Koreograaf-lavastaja oli Marina Kesler. Kesleri lavastus on seitsmes selle balleti lavastus Eestis.

Balleti kostüümikunstnik oli Gerly Tinn, dekoratsioonikunstnik Madis Nurms, valguskunstnik Karmen Tellisaar, videokunstnik Argo Valdmaa ja graafika autor Joanita Janson. Peaosades tantsisid Eesti Rahvusballeti tantsijad Eneko Amorós (Kratt) ja Denis Klimuk (Peremees).

2015. aasta "Kratile" on Heliloojate Liidu tellimusel kirjutanud uue avamängu Tõnis Kaumann.

Viited
------

1. 1 2 3   (vaadatud 2. veebruaril 2016)
2. 1 2 3  Rahvusooperis Estonia esietendub Eduard Tubina ballett „Kratt". Eesti Muusika Infokeskus, 15. september 2015
Daniel Carriço (2015)
**Daniel Filipe Martins Carriço** (sündinud 4. augustil 1988 Cascaises) on Portugali jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või kaitsva poolkaitsjana Hiina kõrgliiga klubis Wuhan Zall.

Ta alustas klubikarjääri Lissaboni Sportingus, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1999. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Portugali kõrgliigas hooajal 2008–09. Enne seda mängis ta hooajal 2007–08 laenul Portugali esiliiga klubis Olhanense ja Küprose kõrgliiga klubis AEL Limassol. 2010. aastal valiti Carriço Sportingu aasta mängijaks.

2012. aasta detsembris liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Reading.

2013. aasta juulis suundus ta laenule Hispaania kõrgliiga klubisse Sevilla, kellega sõlmis järgmisel aastal püsilepingu. Hooaegadel 2013–14, 2014–15 ja 2015–16 võitis ta Sevillaga UEFA Euroopa Liiga.

2020. aasta veebruaris liitus Carriço Wuhan Zalliga.

Debüüdi Portugali jalgpallikoondises tegi Carriço 16. juunil 2015 sõprusmängus Itaalia vastu.

Saavutused
----------

Sporting
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2008
* Taça da Liga: Teine koht 2008–09

Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2013–14, 2014–15, 2015–16
* Copa del Rey: Teine koht 2015–16
* UEFA Superkarikas: Teine koht 2014, 2016
**Lõhnaküünal** on valmistatud vahast ja erinevatest eeterlikest õlidest, mis põlemisel eritavad erilisi lõhnu. Lõhnaküünlad võivad olla valmistatud erinevatest materjalidest, nagu sojavaha, mesilasevaha ja parafiin. Lisaks erinevatele lõhnadele on lõhnaküünaldele sageli lisatud ka erinevaid värvaineid, et muuta nende välimust. 

Lõhnaküünlaid on laialtaselt maailmas, seda armastavad paljud inimesed ja sellepärast on toodetud paljusid erinevaid lõhnaküünlaid paljude erinevate lõhnadega. Lõhnaküünlad võivad olla valmistatud erinevates suurustes ja kujudes, nagu näiteks teeküünlad, pilariküünlad ja küünlad klaasanumas. Mõned lõhnaküünlad võivad põleda kuni 50 tundi, samas kui mõned ainult paar tundi. Lõhnaküünlad võivad olla ka erinevates stiilides, nagu näiteks romantilised, värskendavad, rahustavad ja energiat andvad. mõned lõhnaküünlad on valmistatud ka erinevate sündmuste jaoks, nagu näiteks pulmad, jõulud ja sünnipäevad.

Lõhnaküünlaid kasutatakse põhiliselt kodu kaunistamisel ja neid kasutatakse ka lõõgastumiseks ja meeleolu loomiseks. Sellepärast on hakkanud paljud meigipoed ja firmad tootma lõhnaküünlaid, neist tuntumad on nt: Yankee candle ja JOIK.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lõhnaküünal**
 |
Amazonase vooluhulga muutmine aasta jooksul
**Vooluhulk** on vooluveekogu ristlõiget ajaühiku jooksul läbiva vee kogus.

Tavaliselt, kui ei ole märgitud teisiti, mõõdetakse vooluhulka jõe suudmes.

Vooluhulka mõõdetakse tavaliselt kuupmeetrites sekundis (m³/s), harvem liitrit sekundis (l/s).

Reeglina on jõe vooluhulk aasta jooksul ebaühtlane, jõe toitumisest sõltuvate maksimumide ja miinimumidega.

Vooluhulga muutumine aasta jooksul põhjustab veetaseme kõikumist veekogudes. Eesti kliimas on talvel ja suvel vooluhulk väike ning veetase langeb. Seda nimetatakse paguveeks ehk madalveeks. Kevadel lume sulamise tõttu jõgede vooluhulk suureneb ja veetase tõuseb. Seda nimetatakse suurveeks. Sood, järved ja veehoidlad ühtlustavad vooluhulka. Suuri järvi ja veehoidlaid läbivatel jõgedel on veetaseme aastane kõikumine väiksem.

Mägijõgede vooluhulk suureneb liustikujää sulamise tõttu, vihmaperioodide ajal jne.

Vooluhulga aastast muutumist näitavat graafikut nimetatakse hüdrograafiks.

Maailma suurima vooluhulgaga jõgi on Amazonas, Eestis on suurimaks Narva jõgi.

Eesti jõgede vooluhulki
-----------------------

| Jõgi | Vooluhulk (m³/s) |
| --- | --- |
| Narva | 399,0 |
| Suur Emajõgi | 70,1 |
| Pärnu | 65,0 |
| Kasari | 30,0 |
| Navesti | 26,9 |
| Halliste | 17,1 |
| Vigala | 14,1 |
| Mustjõgi | 13,4 |
| Jägala | 12,9 |
| Põltsamaa | 12,0 |
| Pedja | 10,9 |
| Väike Emajõgi | 10,7 |
| Võhandu | 10,2 |
| Reiu | 8,2 |
| Velise | 8,0 |
| Ahja | 6,9 |
| Purtse | 6,8 |
| Keila | 6,4 |
| Piusa | 5,8 |
| Kunda | 5,7 |
| Sauga | 5,1 |
| Õhne | 4,8 |
| Kullavere | 4,3 |
| Valgejõgi | 3,9 |
| Elva | 3,8 |
| Avijõgi | 3,0 |

Vaata ka
--------

* Maailma jõgede loetelu vooluhulga järgi
**Nikolai Dmitrijevitš Kondratjev** (16. märts (4. märts) 1892 – 17. september 1938) oli vene majandusteadlane. Kondratjev lõpetas Peterburi ülikooli. 1920. aastatel oli ta juhtivaid nõukogude majandusteadlasi, sattus aga siis põlu alla. 1930 Kondratjev arreteeriti ja mõisteti pikaks ajaks vangi. Uuel kohtuprotsessil mõisteti Kondratjev 1938. aastal surma ja lasti samal päeval Moskva lähedal maha.

Ta oli tsüklilise konjunktuuriteooria üks esimesi esindajaid.

Looming
-------

Vaadeldes majandusnäitajate (näiteks hinnad, intressimäärad, töötasud, väärtpaberikursid, väliskaubanduse vood) 140 aasta jooksul Suurbritannias, Prantsusmaal ja USA-s, jõudis Kondratjev oma 1926. aasta töös järeldusele, et tööstusriikide majanduslik areng kulgeb umbes 50 kuni 60 aasta pikkuste tõusu ja languse lainetena. Teednäitavate baasinnovatsioonide (näiteks aurumasina leiutamine, auto leiutamine, raudtee levik, elektri kasutuselevõtt) toimel pöördub majandus stagnatsioonist tõusuteele. 

Vastupidi marksismi ennustusele ei ole kapitalism Kondratjevi arvates mõistetud lõplikule allakäigule, vaid toibub uue laine tõusufaasis.

Aastal 1939 avaldatud raamatus "Business Cycles" võttis Joseph Schumpeter pikkade konjunktuurilainete kohta kasutusele termini "Kondratjevi lained".
**Moskoviidid** olid Moskoovia – Moskva vürstiriigi, Moskva suurvürstiriigi või Moskva tsaaririigi – elanikud.

Mõiste
------

Mõiste "moskoviidid" ei tähenda kõiki venelasi, vaid rõhutab nende erinevust näiteks novgorodlastest, pihkvalastest, litviinidest ja russidest. Eesti keeles ei tähenda termin ka tänapäeva moskvalasi. Mõistel puuduvad eesti keeles sünonüümid – ei ole ühtegi alternatiivset sõna, mis tähendaks sama asja. 

### Sõimusõna

Sõna "moskoviidid" kasutatakse varieeruvalt ka sõimusõnana Moskva valitsusele lojaalsete kodanike suhtes.

Pilte
-----

* Bojaari pulmad.Bojaari pulmad.
* Bojaarinna aknal.Bojaarinna aknal.
* Moskoovia ratsavägi 16. sajandil.Moskoovia ratsavägi 16. sajandil.
* Ivan Julm ja Maljuta Skuratov.Ivan Julm ja Maljuta Skuratov.

Vaata ka
--------

* Litviinid

Näiteid sõna "moskoviidid" kasutamisest
---------------------------------------

* Moskoviidid ise usuvad, et on head ja külalislahked.
* Moskoviidid häbistavad vürst Mihhaili.
* Moskoviidid nagu sa neid nimetad on alati juutidega vaenujalal olnud.
* Moskoviidid võtsid Uus-Vene impeeriumi loomise ette nonsensina uusaja künnisele.
**Nikolai Järveoja** (sündinud 10. mail 1950 Põlva rajoonis Värskas) on eesti orienteeruja, treener ja kohtunik.

Haridus
-------

1967. aastal lõpetas Värska Keskkooli. 1974. aastal lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna.

Töö
---

1985. aastast töötab Põlva Spordikooli ja Orienteerumisklubi Põlva Kobras orienteerumistreenerina. 2009. aastast on ta V taseme orienteerumistreener.

Sporditegevus
-------------

Aastatel 1972–1985 võitis ta orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 24 kulda (neist 8 orienteerumisjooksus ja 16 suusaorienteerumises), 11 hõbedat ja 6 pronksi.

1972. aastal tuli Eesti Põllumajanduse Akadeemia võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks.

Meistersportlane orienteerumises (1974).

NSV Liidu esivõistlustel on ta võitnud 15 medalit (5 kulda, 7 hõbedat ja 3 pronksi).

Korraldanud mitmeid orienteerumisvõistlusi, olnud rajameister ja joonistanud orienteerumiskaarte. 

Ta on olnud järgmiste Eestis toimunud orienteerumise tiitlivõistluste peakorraldaja: 

* 1995 Rahvusvahelise Koolispordi Liidu (ISF) orienteerumise MM
* 2003 juunioride orienteerumisjooksu MM
* 2008 üliõpilaste orienteerumise MM
* 2014 suusaorienteerumise juunioride ja veteranide MM ning noorte EM

Lisaks olnud paljude orienteerumise Eesti meistrivõistluste peakorraldaja ning 1996. ja 2004. aasta Jüriööjooksu peakorraldaja.

Aastatel 2000–2007 Eesti Orienteerumisliidu juhatuse liige.

Osalemine kohaliku omavalitsuse poliitikas
------------------------------------------

Aastatel 1993–1999 ja 2005–2013 oli Põlva linnavolikogu liige. 1993. aasta kohalikel valimistel kandideeris kohaliku valimisliidu Sõltumatud nimekirjas, hiljem Eesti Reformierakonna nimekirjas.

Tunnustus
---------

* 1980 Spordiühingu Jõud parim sportlane
* 1982–1984 Põlva rajooni parim sportlane
* 1986 Spordiühingu Jõud auliige
* 2003 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Eesti ühe parema orienteerumisklubi Põlva Kobras looja ja treener, Põlvas peetud juunioride maailmameistrivõistluste peakorraldaja)
* 2003, 2008 Eesti Orienteerumisliidu aasta tegija
* 2007 Põlvamaa teenetemärk
* 2010 Põlva maakonna spordi elutööpreemia
* 2018 Põlva valla hariduspreemia
* 2018 Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk
* 2020 Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema poeg on Mihkel Järveoja.

Viited
------

1. ↑  "ESBL sporditulemused". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 17. veebruaril 2015.
2. ↑  Eesti spordi biograafiline leksikon. Järveoja, Nikolai
3. ↑  Vabariigi Valimiskomisjon. 1992-2014 valimistel osalenud kandidaadi otsing
4. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19983

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Moskva 24** (Vene keeles Москва 24) on Venemaal asuv ööpäevaringselt programmi edastav telekanal, mis kuulub Moskva meediumite allikate "Moskva meedias" toimetuse osakonda ja viitab Venemaa riiklikule televisiooni- ja raadiolevivõrguettevõttele (VGTRK). Kanali peakorter asub Moskvas oma tootmisvõimalustega ja operaatsioonidega ning on saadaval Moskvas ja Moskva oblastis. Edendatakse kui peamist linna telekanalit, mis on loodud selleks, et sihtida kõiki Moskva kodanikke ja külastajaid, kes on huvitatud linna uudistest, elust ja võimalustest. Umbes 50 protsenti sisust on pühendatud elavate uudiste edastamise ja teavitamise programmidele. Kanal pakub ka mitmesuguseid meelelahutuslikke ja tarbijale orienteeritud näiteid.

Kanal on asutatud Moskva valitsuse algatusel TV-kanali "Stolitsa" (1997-2011) alusel ja käivitati 5. septembril 2011, alustades kanali elava esitusega Moskva linnapeale Sergei Sobjanini. Aastal 2016 tähistas kanal viieaastast sünnipäeva, teatas tegelikkusega televisioonist oma mitte-informatiivse programmeerimise praeguse suuna.
*Mitte segi ajada mõistega aromaatsed ühendid*

---

**Lõhnaained** on iseloomuliku meeldiva lõhnaga looduslikud või sünteetilised orgaanilised ühendid, mida kasutatakse eeskätt parfümeeria- ja kosmeetikatoodete (sealhulgas seepide), kuid ka toiduainete ja toitude valmistamisel. Lõhnaained on suhteliselt kergesti lenduvad ühendid, et mõjuda inimese haistmismeelele.

Lõhnaaineid kasutatakse ka tehnikas mittelõhnavate ohtlike gaaside lõhnastamiseks, et teha lekete korral gaas inimesele märgatavaks. Näiteks lõhnastatakse (odoreeritakse) maagaas  enne tarbijavõrku suunamist, lisades gaasile väikeses koguses lõhnaaineid (odorante). See, mida tunneme gaasi lõhnana, on tegelikult gaasile lisatud lõhnaaine lõhn, tänu sellele avastame gaasi olemasolu ruumis.

Lõhnaaineid võib eraldada paljudest taimsetest ja loomsetest saadustest ekstraktide või nastoikadena või eeterlike õlidena, mis saadakse veeauruga destillatsioonil. Keemilise klassifikatsiooni järgi on enamik lõhnaaineid kas lineaarsed terpeenid või terpeenalkoholid, -ketoonid või -estrid.

Mitmeid lõhnaaineid toodetakse sünteetiliselt. Eestis on sünteesitud selliseid isoprenoidide klassi kuuluvaid lõhnaaineid nagu tsitraal, geraniool, linalool, jonoon, tsitronellool.

Vaata ka
--------

* Eeterlikud õlid
* Terpenoidid
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib külatüübist; Ridaküla nime kandvad külad on loetletud lehelüljel Ridaküla (täpsustus)* |

---

**Ridaküla** on ühel pool teed tihedas reas asetsevate õuedega küla.
Taluõued paiknevad ridakülas külgepidi koos, ehk ühe taluõue aia tagant hakkab teise talu õu. Kuna iga talu õu järgib oma sisemist planeeringut ja hoonete paigutust, siis taluhooned külatänava suhtes teatud tänavkülale iseloomulikku korrapära ei moodusta. 
Väiksemates külades olid õued tihedalt üksteise vastas, suuremates külades paiknes õuede vahel ka aiamaalappe, mis muutis hoonestuse hõredamaks.

Ridakülad paiknesid põhiliselt Kesk-Eestis voorte nõlvadel, kusjuures kõrgemal asusid põllumaad, madalamal voortevahelisel alal aga karja- ja heinamaad ning koplid. 

Mõni üksik õu võis paikneda ka taluderea vastas üle tee, üksikutes külades olid talud vaheldumisi kahel pool teed. Taolisi korrapäratu ilmega ridakülasid asus enam Eesti lääne- ja lõunapoolses mandriosas.

Vaata ka
--------

* Eesti külatüübid
* tänavküla

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat  vaadatud 08.04.2020
2. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 179
**Shiyali Ramamrita Ranganathan** (9. august 1892 – 27. september 1972)  oli India matemaatik ja raamatukoguhoidja.

Ta töötas välja viis raamatukogunduse seadust ning vähetuntud, aga mõjuka koolonliigituse. Teda peetakse India raamatukogunduse isaks. Ta töötas viis aastat matemaatikaprofessorina Mangalore'i, Coimbatore'i ja Madrase Ülikoolis hoolimata sellest, et töötamise tegi keeruliseks kogelemise kõnehäire.

Esialgu ei kavatsenud Ranganathan raamatukoguhoidjana töötada, aga kui 1923. aastal otsis Madrase Ülikool raamatukokku töötajat, kes korrastaks halvasti organiseeritud kogu, otsustas ta kandideerida ja ta valiti 900 kandidaadi hulgast välja. Tema teadmised raamatukogunduse valdkonnas piirdusid artiklitega Encyclopædia Britannicast, seetõttu läks ta Londonisse raamatukogundust õppima. Seal tekkis tal huvi liigitusega seotud probleemide vastu ja 1933. aastal töötas ta välja koolonliigituse kavandi.

Kui Ranganathan Indiasse tagasi pöördus, oli ta veendunud, et India rahvale on ühtne raamatukogusüsteem väga oluline. Järgmised kakskümmend aastat töötas ta Madrase Ülikooli raamatukogu direktorina. Selle aja jooksul asutas ta Madrase Raamatukogude Ühingu ning osales rahvaraamatukogude ning India Rahvusraamatukogu rajamisel.

1932. aastal sõnastas ta viis raamatukogunduse seadust:

* Raamatud on mõeldud kasutamiseks
* Igale raamatule tema lugeja
* Igale lugejale tema raamat
* Säästa lugeja aega
* Raamatukogu on arenev organism

Pärast 20 aastat töötamist lahkus Ranganathan Madrase Ülikoolist juhtkonnaga tekkinud erimeelsuste tõttu ning asus professorina tööle Vārānasis Banarasi Hindu Ülikooli raamatukogus.
1955–1957 elas Ranganathan Zürichis, sest tema poeg abiellus Euroopast pärit naisega. Taoline ebatraditsiooniline suhe talle aga ei sobinud ja ta pöördus tagasi Indiasse, kuid suutis luua ja säilitada rohkesti kontakte Euroopa raamatukogunduse valdkonnas töötavate inimestega.

1957. aastal anti talle Padma Shri, mis on India neljanda järgu orden tsiviilisikutele.
1962. aastal asutas Ranganathan Bangalore'is Dokumentatsiooni Teadus- ja Koolituskeskuse. 1965. aastal nimetas India valitsus ta panuse eest raamatukogundusse riiklikuks teadusprofessoriks.

Ranganathan suri 27. septembril 1972 pikaajalise raske bronhiidi tagajärjel.

Viited
------

1. ↑  "Shiyali Ramamrita Ranganathan". *Encyclopædia Britannica*. 18.09.2013. Vaadatud 11. märtsil 2015.
2. ↑  Broughton, Vanda (2006). *Essential Classification*. London, Facet Publishing. ISBN 978-1-85604-514-8
3. ↑  Indian Statistical Institute Library and Sarada Ranganathan Endowment for Library Science. "S. R. Ranganathan – A Short Biography." Indian Statistical Institute.
4. ↑  Srivastava, A.P. (1977). Ranganathan: A pattern maker. New Delhi: Metropolitan Book Co. p. 125.
5. ↑  "Five Laws of Library Science". University of Southern California. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2017. Vaadatud 11. märtsil 2015.

Välislingid
-----------

* Kirjandus S. R. Ranganthani kohta Berliini Riikliku Raamatukogu kataloogis
**Nikolai Kristoffel** (5. märts 1932 – 12. märts 2022) oli Eesti füüsik, Tartu ülikooli emeriitprofessor.

1955. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika eriala *cum laude'ga* ja astus kohe aspirantuuri*.* 1959. aastal sai ta Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatika kandidaadi kraadi. 1967. aastal kaitses Leningradis füüsikadoktori väitekirja. 

Aastatel 1976−1997 juhtis ta Tartu ülikoolis tahkiseteooria sektorit ja laborit. Ühtlasi oli ta seal eri aegadel õppejõud, algul assistendi ja hiljem professorina. 

Ta tegutses külalisprofessori ja uurijana ka Stuttgardi, Karlsruhe, Milano ja Kenti ülikoolides ning Max Plancki tahkiseuuringute instituudis Stuttgardis. 
Alates 1997. aastast oli ta Tartu Ülikooli emeriitprofessor. 

Nikolai Kristoffel on teinud uurimistöid eri valdkondadest, näiteks defektidega kristallid, struktuursed faasisiirded ja ferroelektrikud, kristallvõre lokaalne dünaamika, tahkiste spektroskoopia ja optilised efektid ning ülijuhtivus, mis on ta saanud silmapaistvalt olulisi tulemusi. 

Tartu Ülikooli füüsika instituudis töötas ta kuni 2018. aastani.

Tunnustus
---------

* 2004 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 2000 Eesti Füüsika Seltsi aastapreemia
* 1997 Tartu Ülikooli suur medal
* 1985 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 1976 professori kutse teoreetilise füüsika alal
* 1965 Eesti Vabariigi teaduspreemia
* 1963 vanemteaduri kutse

Male
----

Nikolai Kristoffel on silma paistnud ka maletajana. Ta on kuulunud kirimales Eesti koondisse ja aastal 2000 andis rahvusvaheline kirimaleföderatsioon talle rahvusvahelise seeniormeistri tiitli.

Viited
------



1. ↑  "Nikolai Kristoffel". *ETIS*.
2. ↑  "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 4.12.2022.
**Lõhkeaine tundlikkus** väljendab lõhkeaine vastvõtlikkust väliste tegurite mõjule ja iseloomustab seega lõhkeaine ohtlikkust. Mida tundlikum lõhkeaine on, seda kergemini võib see plahvatada. Kõige olulisemad tundlikkuse näitajad on vastupidavus löökidele, hõõrdele ja temperatuurile.

Lõhkeaine tundlikkust tuleb arvesse võtta nii selle kasutamisel, transpordil kui ka säilitamisel.

Tundlikkust erinevate tegurite suhtes määratakse kindlate katsetega. Näiteks löögitundlikkuse leidmisel lastakse 2 kg raskusel terassilindril lõhkeainele kukkuda ja otsitakse kõrgust, mille juures tekib igal juhul plahvatus. Hõõrdetundlikkust määratakse aga spetsiaalse pöörleva katseseadmega, mis teeb 150 pööret minutis ja avaldab samal ajal lõhkeainele survet. Maksimaalne surve, mis kuuel katsel plahvatust ei põhjusta, ongi hõõrdetundlikkuse arvväärtuseks. Soojustundlikkus leitakse aga leekpunkti väärtuse kaudu ning see vastab minimaalsele temperatuurile, mille juures lõhkeaine 5 minuti jooksul süttib.

Erinevate lõhkeainete tundlikkusnäitajad erinevad suuresti. Näiteks väga tundlik on nitroglütseriin, mis plahvatab juba terassilindri 4 cm kõrguselt kukutamisel ja mille leekpunkt on 180 °C. Seevastu näiteks trotüülil on vastavad näitajad 70 cm ja 310 °C. Ammooniumsalpeetriliste lõhkeainete löögitundlikkus ulatub aga juba mitme meetrini.

Vaata ka
--------

* Lõhkeaine brisantsus
* Lõhkeaine töövõime
Moskva Linnaduuma saal
**Moskva Linnaduuma** (vene keeles Московская городская Дума) on Moskva linna seadusandlik kogu. 

Moskva linnaduuma staatus on sätestatud Moskva linna põhikirjaga, valimisprotseduuri reglementeerib linna valimiskoodeks. Moskva Linnaduuma VI koosseis koosneb 45 saadikust, kelle volitused kehtivad aastatel 2014–2019. Enamik linnaduuma liimeid on Ühtse Venemaa liikmed.

Moskva linna eelarve
--------------------

Moskva Linnaduuma võtab vastu linna eelarve. 

Moskva linna eelarve 2019. aastaks on 2,7 triljonit rubla, s.o 38,2 miljardit eurot (enam kui kolm korda Eesti riigieelarvest suurem).

2019. aasta Moskva Linnaduuma valimised
---------------------------------------

Valimised toimuvad 8. septembril 2019. Sõltumatud kandidaadid ja Riigiduumasse mittekuuluvate parteide kandidaadid pidid juunis-juulis korjama igaüks Moskva elanikelt umbes 5000 toetusallkirja. Juuli keskel avaldati valimisringkondade komisjonide otsused. Selgus, et peaaegu ühtki opositsioonipoliitikut valimistele ei lubatud.

Moskvas akadeemik Sahharovi prospektil toimus 20. juulil suur (eri hinnanguil 10 kuni 40 tuhande osavõtjaga) meeleavaldus nõudmaks vabu ja õiglasi valimisi. Meeleavalduse korraldasid Venemaa Libertaarne Partei ja Korruptsioonivastase Võitluse Fond; laval esinesid valimistelt kõrvaldatud kandidaadid, nagu Ilja Jašin ja Dmitri Gudkov). Üle kahe tunni kestnud meeleavaldus kiitis heaks otsuse, et kui võimurid ei registreeri kõiki kandidaate, keda ebaõiglaselt kõrvaldati, siis kogunetakse seitsme päeva pärast, s.o 27. juulil uuesti meelt avaldama Moskva Linnavalitsuse ees.

Ööl vastu 25. juulit korraldas politsei läbiotsimise Dmitri Gudkovi ja veel kolme sõltumatu kandidaadi elukohas. Gennadi Gudkovi ja veel neli sõltumatut kandidaati kutsuti ülekuulamisele. Ajendiks olid üleskutsed tulla 27. juulil Moskva linnavalitsuse ette sanktsioneerimata aktsioonile.

Järgnesid igal laupäeval, 27. juulil, 3. ja 10. augustil mitmesugused, järjest massilisemad protestiaktsioonid, kuni lõpuks tuli kokku Moskva viimaste aastate suurim meeleavaldus – kuni 50 tuhande osalisega kontsert-miiting.

Viited
------

1. ↑  Valitsus kiitis heaks 2019. aasta riigieelarve. valitsus.ee
2. ↑  Показатели бюджета города Москвы на 2019 год. budget.mos.ru
3. ↑  Алексей Венедиктов: Основные бенефициарии протестов в Москве. echo.msk.ru, 25. juuli 2019

Välislingid
-----------

* Moskva opositsioon avaldas valimiskomisjoni vastu meelt. err.ee, 14. juuli 2019
* Moskvas nõudis üle 20 000 inimese õiglasi ja vabu kohalikke valimisi. postimees.ee, 20. juuli 2019
**Tõrva lasteraamatukogu** on Tõrvas tegutsev lasteraamatukogu.

Raamatukogu aadress on Valga 58a, 68606 Tõrva (lasteaed "Mõmmik" maja teisel korrusel).

Ajalugu
-------

Varem lapsi teenindanud Tõrva Rajooni Raamatukogu juures asunud lasteosakonnast sai 8. oktoobril 1953 iseseisev raamatukogu – **Tõrva Linna Lasteraamatukogu**. Lasteraamatukogu teeninduspiirkonnaks loeti Tõrva linn ja linna lähedal asuvad kolhoosid. Lasteraamatukogu sai 14,5 m2 suuruse toa aadressil Araku 4 asunud hoones. 

Lasteraamatukogu inventariks olid 2 kappi ja 2 riiulit. Raamatufondi suuruseks oli 1665 eksemplari. Lugejaid oli 356, laenutusi 3057. 

1959. aastal kolis lasteraamatukogu uutesse ahiküttega ruumidesse kesklinnas, aadressil Veski 2, kuhu jäädi 1992. aastani. Raamatukogu sai enda käsutusse algul 3 tuba, 1964. aastal lisandus veel üks tuba (kokku üldpinda 75 m2). Avaramad ruumid võimaldasid algul üle minna osalisele avariiulite süsteemile (5 riiulit), aasta hiljem aga täielikule avariiulite süsteemile. 1960. aastal kasvas lugejate arv 751-ni. 1967. aastal mindi üle 5-päevasele töönädalale.

1992. aastal sai lasteraamatukogu uued keskküttega avarad ruumid (120 m2) lasteaia Mõmmik majas. Samas majas asusid kuni 1994. aastani Patküla Põhikooli ja Tõrva Keskkooli esimesed klassid. Koht on väga soodne: hoone asub Tõrva paljukorteriliste elamute linnaosas, kus elab valdav osa Tõrva noori peresid. Patküla kooli õpilased ja õpetajad võtsid raamatukogu asukoha meelsasti omaks, kuid keskkooliga kontaktid halvenesid. 

2000. aastal registreeriti lasteraamatukogu riiklikus registris, täisnimi Tõrva Lasteraamatukogu. 2003. aastal saadi juurde kõrvalasuvad vabad ruumid lugemissaali ja internetitoa jaoks. Üldpinda on nüüd kokku 250 m2. 1. septembrist 2004 hakkas lasteraamatukogu taas teenindama lugejaid kuuel päeval nädalas. 2007. aasta mais osteti tööarvuti ja raamatukoguprogramm RIKS. Elektroonilisele laenutusele mindi üle 2010. aastal.

2009. aastaks toimus lasteaiamaja kapitaalremont. Pärast remonti sai lasteraamatukogu uued, sama suured ruumid maja teisele korrusele.

Juhatajad
---------

* Hilda Näkk (Ilves) 1953–1954
* Aliide Ritso (1954–1955)
* Milvi Palmisalu 1955–1957
* Helga Ainvere 1957–1971
* Tiiu Rebane 1971–2003
* Silva Schütz alates 2003

Laenutajad
----------

* Hilda Ilves 1954–1960
* Malle Puhmas (Utsar) 1960–1964
* Tiiu Kukk (Rebane) 1964–1971
* Silva Kirt (Schüts) 1971–2003
* Tiiu Rebane alates 2003

Statistika
----------

Statistika 2014. aasta seisuga

* Kogusid: 11 756
* Kasutajaid: 417
* Külastusi: 7091
* Laenutusi: 14 959
* Töökohti: 2

Vaata ka
--------

* Tõrva Linnaraamatukogu

Kirjandus
---------

* Valgamaa rahvaraamatukogud 1920-2010. Valga, 2010
* Valga Keskraamatukogu arhiiv. Valga rajooni/maakonna raamatukogude aastaaruanded 1956–2014

Välislingid
-----------

* Tõrva Lasteraamatukogu
**Lõhnav neitsikummel** (*Tanacetum parthenium*) ehk **lõhnav püreeter** on korvõieliste sugukonda soolikarohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Kirjeldus
---------

Taime kõrgus on 60–120 cm. Valged, kollase südamikuga õied puhkevad juulis-augustis. Lehed meenutavad härjasilma lehti.

Levila ja kasvukoht
-------------------

Algne levila on Balkani poolsaar, Anatoolia ja Kaukasuse mäestik. Tänu kultiveerimisele on taim nüüdseks levinud kõikjale Euroopas, Põhja-Ameerikasse ning Tšiilisse. Eelistab kuivemat, hästi vettläbilaskvat pinnast.

Kasutamine
----------

### Ravimina

Botaanik John Gerard soovitas kasutada lõhnavat neitsikummelist "peapöörituse ja uimasuse" raviks. 17. sajandil soovitas Culpeper kasutada taime peavalu ja külmetusnähtude leevendamiseks. 18. sajandi lõpus kasutati lõhnavat neitsikummelit oopiumisõltuvusest võõrutamise nähtude leevendamiseks. Tänapäeval valmistatakse neitsikummelist peavaluravimeid.

Käesoleval ajal peab droog Euroopa farmakopöa nõuete kohaselt sisaldama vähemalt 0,2% partenoliidi.

#### Ohud ja vastunäidustused

Lõhnav neitsikummel võib raseduse ajal lootele tugevat farmakoloogilist toimet avaldada, põhjustades nurisünnitusi.

### Homöopaatias

Lõhnav neitsikummel on homöopaatias kasutusel ematinktuuri valmistamisel ja lahjenduses D1 (esimene detsimaallahjendus – 1 osa ematinktuuri ja 9 osa lahjendajat).

### Ilutaimena

Meie kliimas kasvatatakse üheaastasena. Madalad sordid sobivad ideaalselt peenra ääriseks, õuevaasidesse, rõdukastidesse. Lõikelillena säilivad kaua värsked.

Viited
------

1. ↑  "Ravimina määratletud raviomadustega ainete ja taimede nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2014. Vaadatud 7. mail 2014.
2. ↑  McVicar. J. "*Suuri yrttikirja*", WSO, 2004
3. ↑  Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 892–893, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010
4. ↑  Tatjana Brilene, Anu Hedman, Anne Kirss, Anneli Kullamaa, Janika Kõrv, Kersti Oselin, Karin Otter, Tiina Ristimäe, Piret Visnapuu, "Rasedate farmakoteraapia", kirjastus Medicina, lk 115, 2007, ISBN 978 9985 829 82 0
5. ↑  A.Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 892–893, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

Välislingid
-----------

* Lõhnav neitsikummel andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**S/2004 S 12** on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mis olid kogutud 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005

S/2004 S 12 on umbes viiekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 19 906 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1048,541 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 164° (162° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,396.

Välislingid
-----------

* Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
* MPEC 2005-J13: *Twelve New Satellites of Saturn* (andmeid)

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
**S/2004 S 17** on üks Saturni mitmest kaaslasest. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 13. detsembrist 2004 kuni 5. märtsini 2005.

S/2004 S 17 on umbes neljakilomeetrise diameetriga ja tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 19 099 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 985,453 päeva (natuke rohkem kui 2,5 Maa aastat). Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 167° (162° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,226.

Välislingid
-----------

* Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
* Jewitt's New Satellites of Saturn page
* MPEC 2005-J13: *Twelve New Satellites of Saturn* (andmeid, efemeriidid)

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
| Medalikohad |
| --- |
| USA esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1952 | II keskkaal |

**Floyd Patterson** (4. jaanuar 1935 Waco, Clevelandi maakond, Põhja-Carolina osariik – 11. mai 2006 New Paltz, Ulsteri maakond, New Yorgi osariik) oli USA poksija.

Patterson võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

Patterson poksis septembrist 1952 kuni septembrini 1972 elukutselisena. Ta osales kokku 64 kohtumisel. Ta võitis neist 55 (neist 40 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 5 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.

Patterson on olnud mitmekordne ja noorim elukutseliste absoluutne maailmameister. Tema kõige kuulsamad vastased olid Ingemar Johansson, Sonny Liston ja Muhammad Ali.

Viited
------

1. ↑  15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Floyd Patterson veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Floyd Patterson saidil BoxRec
S7 Airlinesi värvides Airbus A320 õhkutõusu
PJSC Siberia Airlines, opereerib nimega **S7 Airlines** on Venemaa odavlennufirma, mille peakorter asub Novosibirskis. Lennufirma kodulennujaam on Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam. 

Venemaa
Venemaa lennufirmad

2nd Arkhangelsk United Aviation Division **·** 
2nd Sverdlovsk Air Enterprise **·** 
Abakan-Avia **·** 
AeroBratsk **·** 
Aero Rent **·** 
Aeroflot **·** 
Aerolimousine **·** 
Air Bashkortostan **·** 
AirBridgeCargo Airlines **·** 
Airstars **·** 
Air Volga **·** 
Alania Airlines **·** 
Alrosa Mirny Air Enterprise **·** 
Alrosa-Avia **·** 
Angara Airlines **·** 
Atlant-Soyuz Airlines **·** 
ATRAN **·** 
Avianova **·** 
Aviacon Zitotrans **·** 
Aviaenergo **·** 
Avial NV **·** 
Aviast Air **·** 
Aviastar-TU **·** 
Bugulma Air Enterprise **·** 
Bural **·** 
Bylina **·** 
Centre-Avia **·** 
Chukotavia **·** 
Dagestan Airlines **·** 
Gazpromavia **·** 
Globus Airlines **·** 
Grozny Avia **·** 
Iraero **·** 
Izhavia **·** 
Jet-2000 **·** 
Kavminvodyavia **·** 
Kazan Air Enterprise **·** 
Kirov Air Enterprise **·** 
Kogalymavia **·** 
Komiaviatrans **·** 
Kosmos Airlines **·** 
Kuban Airlines **·** 
LUKoil-Avia **·** 
Mordovia Airlines **·** 
Moskovia Airlines **·** 
Nefteyugansk United Airline Transportation Company **·** 
Nordavia **·** 
Nordwind Airlines **·** 
Novosibirsk Air Enterprise **·** 
Perm Airlines **·** 
Petropavlovsk-Kamchatsky Air Enterprise **·** 
Polar Airlines **·** 
Polet Airlines **·** 
Pskovavia **·** 
Red Wings Airlines **·** 
Region Avia Airlines **·** 
Rossiya **·** 
RusAir **·** 
RusLine **·** 
Russian Sky Airlines **·** 
Ryazanaviatrans **·** 
S7 Airlines **·** 
Saravia **·** 
SAT Airlines **·** 
Severstal Air Company **·** 
Sky Express **·** 
Tomsk Avia **·** 
UTair **·** 
Ural Airlines **·** 
VIM Airlines **·** 
Volga-Dnepr **·** 
Vologda Aviation Enterprise **·** 
Vostok Aviation Company **·** 
Vyborg **·** 
Yak Service **·** 
Yakutia Airlines **·** 
Yamal Airlines


Oneworldi liikmed

American Airlines •
British Airways •
Cathay Pacific •
Finnair •
Iberia •
Japan Airlines •
LATAM •
Malaysia Airlines •
Qantas Airways •
Qatar Airways •
Royal Jordanian •
S7 Airlines  

**Endised liikmed:**
Aer Lingus •
Air Berlin •
Canadian Airlines •
Malév •
Mexicana de Aviación •
Niki •
US Airways
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keele avaldumisvormist; grammatikakategooria kohta vaata artiklit Kõne (grammatika).* |

---

**Kõne** on keeleteaduses keele kasutamine inimestevahelises suhtluses. Keel kui abstraktne märgisüsteem avaldub kõneaktides, mis võivad olla nii suulised (suuline kõne) kui ka kirjalikud (kirjalik kõne).

Suuline kõne on vanem kui kirjalik kõne ja suur osa kirjalikest ülestähendustest on olnud suulise kõne jäädvustamise vahendid[*viide?*].

Kõne arendamise ja korrigeerimisega tegeleb logopeedia.

Kõne-eelne periood
------------------

1. kisa
2. koogamine
3. lalin

Kõne areng
----------

Kõne arengu oluliseks eelduseks on, et laps kuuleb oma esimese eluaasta vältel inimkõnet – impressiivne kõne. Ekspressiivne kõne areneb lapsel välja umbes 3. eluaastaks. Kõne normaalseks arenguks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

1. eale vastav kehaline ja vaimne areng,
2. arenenud meeleelundid,
3. korras tsentraalne kõneaparaat,
4. korras perifeerne kõneaparaat,
5. terve kõnekeskkond.

Kõne liigid
-----------

* impressiivne kõne
* ekspressiivne kõne
* sisekõne

Vaata ka
--------

* kõnekujundus
* litereerimine