|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Eesti linnast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Narva (täpsustus).* |

---

**Narva** on linn Eesti kirdeosas Ida-Viru maakonnas Narva jõe alamjooksul Eesti-Venemaa piiri ääres. Narva on rahvaarvult Eesti kolmas linn Tallinna ja Tartu järel ning suurem kui 50 km kaugusel asuv maakonnakeskus Jõhvi. Narva on Eesti linnadest idapoolseim ning üks kahest piirilinnast.

Nimi
----

Baltisaksa keeleteadlane Georg von Sabler esitas 1910. aastal hüpoteesi, et linna nimi tuleneb sõnast, mis 12. sajandil esines ülemsaksa keeles kujul *narva* ja tähendas kitsast kohta. Lauri Kettuneni arvates pole selline germaani algupära usutav, kuna analoogseid nimesid leidub ka Soome sisemaal, kust germaani kohanimesid ei teata. Kettunen pidas tõenäolisemaks, et linna nüüdisaegne nimi on seotud vepsa sõnaga *narva*, *narvane* < *narvainen*, tähendusega 'künnis, künnispakk', mis jõe puhul võiks tähendada koske. Kettuneni teatel leidus lõunavepsa murdes sõna *narv* tähendusega 'künnis'. Samasugust Narva nime etümoloogiat toetab ka Paul Alvre. Marje Joalaiu hinnangul lõunavepsa keeles sellist sõna tegelikult ei tunta ja Kettuneni väide on ekslik. Vepsa netisõnastikus sõna *narvāne* siiski esineb, kuid tähendusega 'uksesoon läves'.

Ajalugu
-------

 *Pikemalt artiklis Narva ajalugu*
Tänapäeva Narva linna piirkonnas elasid inimesed juba kiviajal. Narva asula tekkis ilmselt muinaseestlaste linnuse kohale, mille lähedale ehitasid 13. sajandil oma linnuse taanlased. Vanavene leetopisside hilisemate ümberkirjutuste tekstis on säilinud viide, et aasta 1172 paiku asus Novgorodi linnas kaubaõu *Nerveski* või *Nerovski konets* ('Nerevi õu'). *Narvia* 8 adramaaga küla on esmamainitud Taani hindamisraamatus umbes 1241. aastal.

Narva Hermanni linnus ja Jaanilinna linnus
Narva linnus rajati taanlaste poolt 1256. aastal, esialgu Narva jõe idakaldale. 1277. aastal kinnitasid ürikud, et Taani kuninga esindaja Eylard von Oberge nimetas end Eesti, Narva ja Tallinna komandandiks (*capitaneus per Estoniam, Narwiam atque Revaliam*).

Liivi ordu võimuperioodil, mis algas 1347. aastal, moodustati Narva foogtkond. 1558. aasta jaanuaris algas Vene-Liivi sõda, kui Moskva tsaar Ivan Julma väed tungisid Eestisse ning vallutasid 11. mail 1558 Narva linna. Moskva tsaaririigi võim Narvas püsis üle 23 aasta, kuni 6. septembrini 1581, mil Rootsi kuningriigi väed Pontus De la Gardie juhtimisel vallutasid Narva ja järgmistel päevadel ka Ingerimaa.

1617. aastal sõlmitud Stolbovo rahuga jäi Narva Rootsi kuningriigi valdusse. Ingerimaa kubermangu keskus oli Narva linn, kus resideeris ka Ingerimaa kuberner või asehaldur. 

Narva lahingu plaan
1700. aastal alanud Põhjasõja algul, 30. novembril 1700 toimunud Narva lahingus saavutasid arvulises vähemuses olnud Rootsi väed Vene vägede üle hiilgava võidu. Põhjasõja (1700–1721) võitis siiski Venemaa ning Narva ja kogu Eesti läks Venemaa koosseisu.

Vene väed hõivasid Narva linna 1704. aastal ja pärast Eestimaa muutmist Venemaaga kuulus linn koos Narva maakonnaga Peterburi kubermangu, kuid säilitas oma kohaliku omavalitsuse, rae ja allus kohtuasjus Eestimaa Ülemmaakohtule. 1797. aastal anti Narva maakonna alad Eestimaa kubermangu koosseisu ja liideti Viru kreisiga, kuid Narva linn jäi Peterburi kubermangu Jamburgi maakonna koosseisu.

1917. aastal toimunud Narva linnavolikogu valimiste järel sai Narva linnapeaks Ants Dauman, kelle juhtimisel viidi linnas läbi rahvahääletus Narva liitumiseks Eestimaaga, eraldi Narva maakonnana. 21. detsembril 1917 tunnistas seda otsust (Narva eraldumist Jamburgi maakonnast ja eraldi Narva maakonna loomist) ka Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee.

Esimese maailmasõja lõpuetapil 1918. aasta 4. märtsil jõudsid Saksa väed Narva ning linnas valitsenud Nõukogude võimuorganid ja punakaart taandusid Jamburgi piirkonda. Saksa okupatsioon kestis 1918. aasta märtsist novembrini. 11.–14. novembril 1918 andsid Saksamaa esindajad kõrgema poliitilise võimu Balti riikides formaalselt üle rahvuslike valitsuste kätte ning Saksa väed hakkasid pärast Saksamaa kaotust Esimeses maailmasõjas, Compiègne'i vaherahu sõlmimist ja Novembrirevolutsiooni Saksamaal Narvast taganema 28. novembril ning 29. novembril võtsid eesti bolševikud Nõukogude Venemaa Punaarmee relvastatud jõudude abil linnas võimu.

Teise maailmasõja järgne Peetriplats
Vabadussõja käigus, 18.–19. jaanuaril 1919, vabastasid Eesti väed ja Soome vabatahtlikud Utria dessandiga linna bolševikest. Linnas tegutses Ivironi Jumalaema nunnaklooster.Jaanuaris 1919 läks kogu Narva linn Eesti Vabariigi kontrolli alla ning Nõukogude Venemaa tunnustas seda ametlikult Tartu rahulepingus (1920). Narva linnaosana oli Jaanilinna ametlik nimi Jaani eeslinn.

Narva oli 1944. aastal kuus kuud rindelinn. Suurem osa Narva hoonetest, sealhulgas ajalooline vanalinn sai kannatada Nõukogude lennuväe pommirünnakute ja suurtükitule tagajärjel (märtsipommitamine Narvas). Narva 3550 sõjas purustatud kivihoonest olid taastamiskõlblikud vaid 198 hoonet. Enne sõda Narvas elanud 34 000 elanikust elas pärast sõda 1946. aastal seal vaid mõni üksik eestlane, põhiliselt linna äärealadel. Kuigi Narva vanalinna oli võimalik taastada ning enamiku majade ja kirikute müürid olid püsti, otsustas uus võim kõik maatasa teha. 1950. aastate alguses allesjäänud varemed õhiti ja vanalinna asemele ehitati suures osas praeguseni säilinud korterelamud. 

Pärast Teist maailmasõda asustas Nõukogude okupatsioonivõimud linna peamiselt mujalt Nõukogude Liidu aladelt pärit migrantidega. Endistele narvalastele, kes pärast sõda soovisid oma kodukohta Narvas tagasi tulla, ei andnud võimuorganid luba Narvasse elama asuda. Tänapäeval on Narva elanikest eestlasi vaid 4%. Narva jõe paremkaldal asuv Jaani linnaosa ("Jaanilinn") eraldati Narvast ja liideti Vene NFSV-ga 1945. aastal. Narva rahvaarv jõudis 1973. aastaks 66 000 elanikuni.

Loodus
------

Narva kosk ja Kreenholmi Manufaktuur 1866. aastal
Narva linn asub Eesti kirdeosas Narva jõe läänekaldal 12 km kaugusel jõe suudmest Tallinna–Peterburi maantee ja raudtee ääres Eesti-Venemaa piiril Jaanilinna vastas. See paikneb 200 km kaugusel Tallinnast ida pool ning 20 km kaugusel Kingisseppast ja 130 km kaugusel Peterburist lääne pool. Ida-Virumaa keskasulast Jõhvist asub Narva 50 km kaugusel ida pool.

Narva linna pindala on 68,95 km², sh linna põhiosast eraldatud ja Narva-Jõesuu linna territooriumiga ümbritsetud linnaosade Kudruküla ja Olgina pindala on vastavalt 5,08 km² ja 0,58 km².

Narva asub Narva jõe kanjonis, mille kaitseks on moodustatud maastikukaitseala. Linna läbib Narva klindilõik.

Linnaosad
---------

Narva linna asend
1940. aastal oli Narva jaotatud järgmisteks linnaosadeks: Südalinn, Peetri eeslinn, Joaorg, Kreenholmi linnaosa, Siivertsi, Kadastiku, Paemurru ja Jaanilinn. Enne 2002. aastat oli Narva linn jaotatud kuueteistkümneks mikrorajooniks. 

Narva linnaosad
Narva linnas (6204 hektarit) on linnaosad: 

* Narva linn
	+ Siivertsi
	+ Sutthoffi
	+ Pähklimäe
	+ Kalevi
	+ Vanalinn
	+ Joaoru
	+ Kerese
	+ Soldina (Narva)
	+ Kreenholmi
	+ Paemurru
	+ Kulgu
	+ Veekulgu
	+ Elektrijaama
* Kudruküla (560 ha)
* Olgina (58,15 ha)

Rahvastik
---------

 *Pikemalt artiklis  Narva rahvastik*
1. jaanuari 2017 seisuga elas Narvas 57130 inimest. Suurim rahvusrühm on venelased, keda oli 83% linna elanikest. Eestlasi oli neist 2 150 ehk 4%. Ukrainlasi – 1 417 (2%), valgevenelasi – 1 161 (2%), soomlasi – 394 (0,6%), ja tatarlasi – 298 (0,5%).

15. sajandil moodustasid Narva elanikkonnast 40–50% sakslased, 10–20% taanlased, soomlased, venelased, ülejäänud aga eesti ja vadja soost elanikud. 16. sajandi keskpaigas oli Narvas 40–50 maja, elanike arv ei ületanud 500–800 inimest: 20% olid sakslased, ülejäänud vadjalased, eestlased ja venelased. 1570. aastal elas Narvas umbes 5000 inimest. 1650. aastatel elas Jaanilinnaga ühendatud Narvas umbes 3300 elanikku, kelle seas oli seoses Narva kujunemisega kaubalinnaks Venemaa tsaaririigi piiril sakslasi, šotlasi, rootslasi, soomlasi, venelasi, eestlasi ja isureid.


Narva elanikkonna rahvuslik koosseis| Rahvus | 1881 | 1897 | 1913 | 1922 | 1934 | 1938 | 1970 | 1979 | 1989 | 2000 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| arv | % | arv | % | arv | % | arv | % | arv | % | arv | % | arv | % | arv | % | arv | % | arv | % | arv | % |
| Kokku | 10 195 | 100 | 16 599 | 100 | 21 038 | 100 | 26 912 | 100 | 23 512 | 100 | 22 760[*küsitav*] | 100 | 57 863 | 100 | 72 800 | 100 | 81 221 | 100 | 68 680 | 100 | 58 663 | 100 |
| eestlased |  |  | 7313 | 44,1 |  | 58 | 17 501 | 65,03 | 15 227 | 64,76 | 14 421 | 63,36 | 3984 | 6,9 | 3538 | 4,9 | 3224 | 4,0 | 3331 | 4,9 | 3031 | 5,2 |
| sakslased |  |  | 1000 | 6,0 |  |  | 502 | 1,87 | 499 | 2,12 | 548 | 2,41 |  |  | 279 | 0,4 | 251 | 0,3 | 218 | 0,3 | 141 | 0,2 |
| venelased |  |  | 7217 | 43,5 |  | 35 | 7927 | 29,46 | 6980 | 29,69 | 7173 | 31,52 | 48 205 | 83,3 | 61 971 | 85,1 | 69 763 | 85,9 | 58 702 | 85,5 | 51 434 | 87,7 |
| soomlased |  |  | 99 | 0,6 |  |  |  |  | 145 | 0.62 | 201 | 0,88 | 689 | 1,2 | 780 | 1,1 | 727 | 0,9 | 682 | 1,0 | 406 | 0,7 |
| ukrainlased |  |  | 7 | 0,0 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1448 | 2,5 | 2092 | 2,9 | 2626 | 3,2 | 1774 | 2,6 | 1219 | 2,1 |
| valgevenelased |  |  | 63 | 0,4 |  |  |  |  |  |  |  |  | 1526 | 2,6 | 1904 | 2,6 | 2182 | 2,7 | 1529 | 2,2 | 1034 | 1,8 |
| muud |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |


Linnaelanike arv| Aasta | Rahvaarv |
| --- | --- |
| 1782 | 3000 |
| 1825 | 3500 |
| 1861 | 8100 |
| 1881 | 10 195 |
| 1884 | 11 000 |
| 1897 | 28 600 (16 599 
ilma Jaanilinnata) |
| 1922 | 27 022 |
| 1939 | 22 400 |
| 1941 | 25 100 |
| 1942 | 19 800 |
| 1945 | 6600 |
| 1950 | 15 200 |
| 1955 | 22 500 |
| 1959 | 30 400 |
| 1965 | 44 000 |
| 1970 | 57 900 |
| 1973 | 66 100 |
| 1980 | 73 500 |
| 1990 | 82 200 |
| 2000 | 73 300 |
| 2005 | 69 400 |
| 2009 | 65 886 |
| 2010 | 65 506 |
|

Põhjasõjas, pärast 1704. aastal toimunud linna vallutamist Venemaa sõjaväe poolt, enamik vana Narva elanikke deporteeriti Venemaale: Vologdasse, Kaasanisse, Astrahani ja Moskvasse. 3000 elanikust 1708. aastal, jäi Narva elama kõigest 300. Aastatel 1770–1780 saavutati rahvastiku sõjaeelne arv. 1779. aastal elas Narvas juba 2456 inimest, 1782. aastal 2614 inimest ja 1819. aastal umbes 3500 inimest.

Taristu
-------

Narva on Eesti idapoolseim piiripunkt, mida läbivad Tallinna–Peterburi raudtee ja Peterburi maantee, mis suunduvad Loode-Venemaale ja Peterburi.

Üle jõe kulgevad Sõpruse sild ja Narva raudteesild.

* Sõpruse sildSõpruse sild
* Sõpruse sild 2009. aastalSõpruse sild 2009. aastal
* RaudteesildRaudteesild

Majandus
--------

### Tööstus

Tänapäeval on Narva nagu paljud Euroopa tekstiilitööstuse keskused hääbuva tööstusega linn.

Tähtsamad tööstusharud on (osatähtsus müügitulust, 2021. aastal kokku umbkaudu 220 mln €):

* Metallitoodete tootmine, masina- ja elektroonikatööstus ning masinate hooldus ja remont (umbes 60%). Märkimist väärivad välisomanduses ettevõtted: Fortaco (endine Komas), Hanza Mechanics, ETAL, Amphenol, oluline on ka Enefit Solutions Narva tehas.
* Tekstiili-, rõiva- ja nahatööstus on juhtiva koha loovutanud, ettevõtted andsid müügitulust 17%. Tööstusharu veteran Kreenholmi Manufaktuur lõpetas tegevuse 2010. aasta lõpus. Tegutseb väikseid riideviimistluse ja õmblusvabrikuid ning Nakro nahavabrik.
* Puidu-, mööbli-, plastitööstus.
* Lisaks jäävad Narva tööstusareaali Narva karjäär ja energiaettevõtte Narva Elektrijaamad, mille Balti soojuselektrijaam asub linna piiril ja suurem Eesti soojuselektrijaam Narva-Jõesuu linna territooriumil. Viimase juures töötavad Eesti Energia Õlivabrikud.

Kultuur
-------

Mälestusmärk "Rootsi lõvi" Narvas
Narvas on kaks kultuurimaja, tegutseb Narva Muuseum, Narva Sümfooniaorkester ja teatristuudio Ilmarine. Linnas korraldatakse Frédéric Chopini loomingule pühendatud rahvusvahelist noorte pianistide konkurssi. Samuti tegutseb Narvas Kaitseliidu Narva malevkond ja Narva Eesti selts.

### Narva kirikud

Narva Aleksandri Suurkirik, Narva Jaani kirik, Narva Peetri kirik, Narva Issanda Ülestõusmise peakirik, Püha Miikaeli kirik, Narva Püha Antoniuse kirik, Jumalaema Uinumise kirik, Jumalaema Tunnustähe ikooni kirik, Narva Jumalaema Ibeeria ikooni kirik, Narva Ibeeria Jumalasünnitaja naisklooster, Vladimiri vennaste koguduse kirik, Jumalaema Narva pühakuju kirik, Narva Aleksander Nevski kirik. Narva Issanda Muutmise katedraal, Narva Pühade Kirilluse ja Metoodiuse kirik

Vt ka Narva ja Ingerimaa superintendentide loend
### Narva spordirajatised

* Narva Kreenholmi staadion
* Kalev-Fama staadion

Narvas on loodud nii lastele kui ka täiskasvanutele suurepärased tingimused sportimiseks, linnas on kaks spordikooli ja mitukümmend spordiklubi. Narva Spordikeskus pakub mitmekülgseid võimalusi sportimiseks, treeninguteks ning spordiürituste läbiviimiseks.

Narvas on sündinud maailmakuulus maletaja Paul Keres. Täna kannab üks linna tänavatest tema nime.

Narva spordikoolides on võimalus tegeleda mitmete spordialadega: lauatennis, sõudmine, aerutamine, ujumine, kergejõustik, korvpall, võrkpall, jalgrattasport, poks, judo, laskesport, motosport, ilu- ja rühmvõimlemine, iluuisutamine, jäähoki, laskesuusatamine. Lisaks spordikoolidele saab ka Narvas tegutsevates spordiklubides harrastada erinevaid spordialasid.

* Narva jõe joad suurvee ajalNarva jõe joad suurvee ajal
* Vaade Kreenholmi hoonetele ja kuivale jõesängileVaade Kreenholmi hoonetele ja kuivale jõesängile
* Narva raekoda vaadatuna Narva linnusestNarva raekoda vaadatuna Narva linnusest
* Narva Victoria bastioni kasematidNarva Victoria bastioni kasematid
* GE C36-7 vedur NarvasGE C36-7 vedur Narvas
* Narva Issanda Ülestõusmise peakirikNarva Issanda Ülestõusmise peakirik
* Purskkaev PimeaiasPurskkaev Pimeaias

Haridus
-------

Narva Raekoda ja Narva kolledž
Esimene kool Narvas oli Narva linnakool, mida on esimest korda mainitud 1501. aastal ja mis suleti 1846. aastal.

Käesoleval ajal tegutsevad Narvas Narva Kesklinna Kool, Narva Eesti Põhikool, Narva Eesti Gümnaasium, Narva Keeltelütseum, Narva 6. Kool, Narva Kreenholmi Kool, Narva Paju Kool, Narva Pähklimäe Kool, Narva Soldino Kool, Narva Täiskasvanute Kool, Narva Vanalinna Riigikool ja Narva Õigeusu Gümnaasium.

Tartu Ülikooli Narva kolledži avamisega tekkis võimalus omandada akadeemilist haridust ning õppida avatud ülikoolis täiendõppes. Kolledž on ka rahvusvaheliste konverentside, näituste ja seminaride toimumise koht ning noorte kohtumispaik. 2012. aastal avati vana Raekoja kõrvale ja sõjas hävinud börsihoone kohale kolledži uus hoone.

Täiskasvanute õppega tegeleb Narva Kutseõppekeskus, kus õpib üle 2000 inimese. Keskus õpetab välja spetsialiste teeninduse, ettevõtluse, kergetööstuse, infotehnoloogia, energeetika, ehituse, autoteeninduse ning keevitustööde alal.

2000. aasta sügisel avatud Narva Vanalinna Riigikool tegutseb keelekümbluspõhimõttel. Sügisest 2009 tegutseb koolis ka gümnaasiumiosa.

Noorte tegevust koordineerib Narva Noortekeskus. Traditsiooniks on kujunenud iga-aastane Noortekeskuse korraldatav infomess Orientiir, kus soovijad saavad infot õppimisvõimaluste kohta Eestis ja kaugemalgi.

Aastast 1957 tegutseb Narvas linnavalitsuse toel Narva Noorte Meremeeste Klubi, mis oma ~200 liikme ja ~10 töötajaga on ainus omataoline nõukogude perioodist tänaseni tegevust jätkav regulaarne merenduslik huvikool Eestis.

Narva jõe promenaad. Päikese plats

Linnavalitsemine
----------------

Narva linna omavalitsusorganid on Narva linnavolikogu, mis valitakse hääleõiguslike linnaelanike poolt ja Narva linnavalitsus, mis moodustatakse linnavolikogu poolt. Narva linnavolikogu esimees on Irina Janovitš, Narva linnavalitsuse juht on Narva linnapea. 

14. sajandist kuni 1585. aastani elati Narvas Lübecki linnaõiguse järgi, alates 1585. aastast Rootsi linnaõiguse järgi. Kuni Venemaa keisririigi linnaseaduse kehtestamiseni tegutses linnas kohaliku omavalitsusorganina Narva raad. Rae koosseisu kuulusid kaks bürgermeistrit ja kaheksa raehärrat. Üht bürgermeistrit nimetati justiits-, teist kommerts- ja politseibürgermeistriks.

Raad koosnes bürgermeistritest ja raehärradest, kelleks olid linnas kinnisvara omavad mõjukamad linnakodanikud, enamasti suurkaupmehed või literaadid, ja juristiharidusega sündikust.

1870. aastal oli kehtestatud Venemaa üldine linnaseadus, mille järgi linnades pidi moodustama linnaomavalitsust ehk linnavolikogu ja linnavalitsust. Balti kubermangude linnades kehtestati seda 26. märtsil 1877 Aleksander II ukaasiga, aga kui Narva kuulus Peterburi kubermangu koosseisu, siis moodustati seal linnaomavalitsust aastal 1873.

Aastatel 1917–1918, 1940–1941 ja 1944–1990 tegutses linnavalitsusasutusena Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu ja selle täidesaatva organina Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee.

### Narva linnapead

 *Pikemalt artiklis  Narva linnapea*
* 1993–1998 – Raivo Murd
* 1998–2000 – Eldar Efendijev
* 2000–2002 – Imre Liiv
* 2002–2013 – Tarmo Tammiste
* 2013–2015 – Eduard East
* 2015–2019 – Tarmo Tammiste
* 2019–2020 – Aleksei Jevgrafov
* 2020–2021 – Katri Raik
* 2021–2021 – Ants Liimets
* 2021–2023 – Katri Raik
* Alates 2023 – Jaan Toots

Narva aukodanikud
-----------------

* 2017 – Aleksandr Brokk
* 2016 – Anatoli Štšura
* 2015 – Aleksandr Sutõrin
* 2014 – Boriss Paršin
* 2014 – Oskar Ida
* 2013 – Vladimir Mižui
* 2011 – Julia Dmitrijeva
* 2007 – Konstantin Sentšugov
* 2006 – Karin Taidre
* 2003 – Sergei Ivannikov
* 2003 – Liidia Šapkina
* 2002 – Vilma Talberg
* 2002 – Valentin Šidlovski
* 2000 – Anatoli Kozlovski
* 1999 – Anatoli Paal
* 1999 – Sergei Sovetnikov
* 1999 – Anelja Varul
* 1998 – Kristel Urm
* 1998 – Tatjana Jegorova
* 1984 – Ivan Gudimov
* 1984 – Leonhard Kronk
* 1974 – Karl Aru
* 1974 – Pjotr Romanenko
* 1974 – Anatoli Kozijev
* 1939 – Konstantin Päts

Vaata ka
--------

* Narva Hermanni linnus
* Narva tänavate loend
* Narva hüdroelektrijaam
* Narva Lasteülikool
* Narva värav Peterburis (1814)
* Rootsi aukonsulaat Narvas
* Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud Narvas
* Siivertsi monument
* Monument Põhjasõjas Narva piiramisel langenud vene sõjaväelastele
* Narva Mihkli kirik
* Rootsi lõvi mälestusmärk
* Narva Kunstigalerii
* Vestervalli 21
* Teises maailmasõjas langenud punaarmeelaste mälestussammas Narvas
* Narva haigla
* Narva Laste Loomemaja
* Narva teenetemärk
* Narva kultuurimaja Rugodiv
* Narva anglikaani kogudus
* Narva tank

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 28.08.2023.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Lauri Kettunen. Narva nime algupära. Eesti Kirjandus 1920, nr 6, lk 195–197.
5. 1 2  Marje Joalaid. Vepslastest ja vepsa keelest, Fenno-Ugria, Lk 23
6. ↑  Paul Alvre. Eesti ja liivi keeleaines Henriku Liivimaa kroonikas, III : Kohanimed. *Keel ja Kirjandus, 1985, nr 2, lk 100*
7. ↑  Narva. Kohanimeraamat
8. ↑  Kloostri müüride taga. Esmaspäev, 1. detsember 1930, nr 48, lk 3.
9. ↑  Maa-amet on täpsustanud Eesti haldusüksuste piire ja pindala
10. ↑  "Kudruküla teemaplaneeringu keskkonnamõju strateegiline hindamine. Tartu, 2013" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. august 2016. Vaadatud 7. jaanuaril 2016.
11. ↑  Statistikaameti andmebaas
12. ↑  Invest in Narva
13. ↑  Pavel Naidjonov, NARVA EESTIKEELNE ELANIKKOND LÄBI AJALOO, NENDE IDENTITEET JA KEEL, Tartu Ülikool Filosoofiateaduskond Eesti ja Üldkeeleteaduse Instituut
14. ↑  Roman Bode, Victoria bastion. Tallinn 1990 lk 28
15. ↑  Население районов, городов и поселков городского типа Эстонской ССР : по данным Всесоюзной переписи населения на 15 января 1970 года. Таллинн, 1972.
16. ↑  Eesti Vabariigi maakondade, linnade ja alevite rahvastik. 1. osa, Rahvaarv rahvuse, perekonnaseisu, hariduse ja elatusallikate järgi : 1989. a. rahvaloenduse andmed : statistikakogumik. Tallinn, 1990, lk 27
17. ↑  Eesti Vabariigi maakondade, linnade ja alevite rahvastik. 1. osa, Rahvaarv rahvuse, perekonnaseisu, hariduse ja elatusallikate järgi : 1989. a. rahvaloenduse andmed : statistikakogumik. Tallinn, 1990, lk 32
18. ↑  Päring Statistikaameti andmebaasist
19. ↑  Päring Statistikaameti andmebaasist
20. ↑  159 juuti, 73 lätlast, 149 poolakat, 18 rootslast, 14 inglast, 3 prantslast, 2 taanlast, 3 hollandlast, 6 šveitslast
21. ↑  "Narva arvudes/Narva in figures 2008" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. november 2010. Vaadatud 18. jaanuaril 2010.
22. ↑  KIRIKUD, Narva usuelu
23. ↑  "Koolid ja gümnaasiumid Narva kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2009. Vaadatud 3. juulil 2009.
24. ↑  Fondiloend. 3.2. Linnaomavalitsused
25. ↑  "Narva volikogu valis Jaan Tootsi linnapeaks". *ERR*. 05.10.2023.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Narva** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Narva** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Narva** |

* Narva koduleht
* Eesti Geoloogiakeskus. Eesti geoloogiline baaskaart, Tallinn 2009
* Narva piiramine ja lahing a. 1700 Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiiv
* 30. juuni 2018 kell 08:49, Jaan-Juhan Oidermaa, Narvast leiti kiviaegne asulakoht, err.ee
* Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
* Narva ja Jaanilinna topokaart 1978
* Tim Marshall. On the Border: Narva. BBC, 26. oktoober 2022 (inglise keeles, audio, 27 min)

Eesti linnad

Abja-Paluoja | Antsla | Elva | Haapsalu | Jõgeva | Jõhvi | Kallaste | Karksi-Nuia | Kehra | Keila | Kilingi-Nõmme | Kiviõli | Kohtla-Järve | Kunda | Kuressaare | Kärdla | Lihula | Loksa | Maardu | Mustvee | Mõisaküla | Narva | Narva-Jõesuu | Otepää | Paide | Paldiski | Põltsamaa | Põlva | Pärnu | Püssi | Rakvere | Rapla | Räpina | Saue | Sillamäe | Sindi | Suure-Jaani | Tallinn | Tamsalu | Tapa | Tartu | Tõrva | Türi | Valga | Viljandi | Võhma | Võru


Ida-Virumaa vapp
Ida-Viru maakonna omavalitsused

Alutaguse vald  **·** 
Jõhvi vald **·** 
Kohtla-Järve linn **·** 
Lüganuse vald **·** 
Narva linn **·** 
Narva-Jõesuu linn **·** 
Sillamäe linn **·** 
Toila vald