recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Arthur Connaught
**Arthur** Frederick Patrick Albert **Connaught** (13. jaanuar 1883 Windsori loss, Berkshire – 12. september 1938) oli Briti kuningliku perekonna liige, 1920–1923 Lõuna-Aafrika Liidu kindralkuberner.

Sünd
----

Prints Arthuri isa oli kuninganna Victoria ja prints Alberti kolmas poeg, Connaughti ja Strathearni hertsog Arthur. Tema ema oli Preisi printsess Luise Margarete. Prints ristiti 16. veebruaril 1883 Windsori lossis. Tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, Saksamaa keisrinna Augusta, Hollandi printsess Marie, Cambridge'i hertsog George, onu Alfred Saxe-Coburg-Gotha ja Preisi prints Friedrich Leopold. Tema tiitel oli sünnist saadik "tema kuninglik kõrgus".

Arthur oli esimene kuninglik prints, kes õppis Etoni kolledžis. 

1900 suri Alfredi onu ja ristiisa Alfred meessoost pärijata. Talle kuulunud Saksi-Coburg-Gotha hertsogi tiitli pidi pärima Arthuri isa, kuid see loobus enda ja oma poja nimel Arthuri onupoja Carl Eduardi kasuks. Väidetavalt andis Arthur endast aasta nooremale Carl Eduardile peksa, sest see ei tahtnud hertsogitiitlit vastu võtta.

Sõjaväeteenistus
----------------

Pärast Etoni lõpetamist läks Arthur Sandhursti Kuninglikku Sõjaväeakadeemiasse ning teenis 7. husaaride väeosas. Teise Buuri sõja ajal oli prints mitu kuud tegevteenistuses Krugersdorpis. 1902. aastal sai temast kapten ning samal aastal ka oma rügemendi kolonel. 

Esimese maailmasõja ajal teenis prints Arthur kindralite John Frenchi ja Douglas Haigi adjutandina. 1919. aastal sai temast kolonelleitnant ja 1922. aastal reservvägede kolonel. 1922. aasta oktoobris ülendati Arthur kindralmajoriks ning temast sai oma onupoja George V adjutant. 

Kuna George'i lapsed olid maailmasõja järel liiga noored, et täita kuninglikke kohustusi, tegi seda prints Arthur.

Abielu
------

Arthur ja Alexandra Connaughti pulmapäev
12. oktoobril 1913 abiellus Arthur Fife'i hertsoginna Alexandra Duffiga St Jamesi palees. Alexandra oli Edward VII lapselaps, Arthuri onutütre tütar. Pärast abiellumist olid Arthur ja Alexandra "nende kuninglikud kõrgused prints ja printsess Arthur Connaught".

Abikaasadel oli üks laps: Alastair Connaught, hilisem MacDuffi markii ja teine Connaughti hertsog (9. august 1914 – 26. aprill 1943).

Hilisem elu
-----------

1920–1923 oli Arthur Connaught Lõuna-Aafrika kindralkuberner. Pärast Suurbritanniasse naasmist tegutses Arthur heategevuslikes organisatsioonides. Ta kuulus ka vabamüürlaste hulka nagu tema isa. 

Prints Arthur suri 1938. aastal 55-aastaselt maovähki. Tema viimane avalik ülesastumine oli 1937. aastal George VI kroonimisel. Arthuri ainus poeg Alastair sai teiseks Connaughti ja Strathearni hertsogiks ning Sussexi krahviks 1942, kui Arthuri isa suri. Alastairi surmaga 1943 kadusid Connaughti ja Strathearni hertsogkond.
**Arthur Friedrich Wilhelm Hoffmann** (2. november 1871 Koeru – 1. veebruar 1940 Schwetz) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1883–1889 Tallinna Toomkoolis ja seejärel aastatel 1890–1895 Tartu Ülikoolis ajalugu ja usuteadust. Prooviaastal oli ta Kadrina ja Kuusalu koguduses. Ordineeriti 24. juunil 1897 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1897–1900 Kuusalu Laurentsiuse ja Tallinna Jaani koguduse abiõpetaja. Aastatel 1900–1904 oli ta Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Aastatel 1904–1933 oli ta Viru-Jaakobi koguduse õpetaja ja Viru praostkonna praost.

Isiklikku
---------

Tema isa Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru koguduse õpetaja. Kirikuõpetajad olid ka tema emapoolne vanaisa Friedrich Johann Anton Assmuth, kes teenis Kose Püha Nikolause koguduses, ning emapoolne vanaisa Dietrich Georg Mickwitz, kes töötas Koeru Maarja-Magdaleena koguduses. 

Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja Johann Heinrich Brasche oli abielus kahe tema õega (Anna Wilhelminega ja Selma Emiliega), õemees Daniel Burchard Lemm (abielus õe Anna Louisega) oli (Kadrina ja Kuressaare Laurentiuse koguduse õpetaja), õemees Oskar Ernst Emil Tomberg (abielus õe Margarethe Helene Elisabethiga), vend Heinrich Richard Hoffmann oli misjonärina Indias, aastatel 1920–1934 oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, väimees Rudolf Harald Sauerbrei oli Tallinna Kopli koguduse õpetaja, väimees Burchard Johann Friedrich Lieberg oli Eesti abistamise ühingu "Estlandhilfe" rajaja.

Viited
------

Välislingid
-----------

* ARTHUR FRIEDRICH WILHELM HOFFMANN
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on linnast; kirjaniku kohta vaata artiklit Aleksandr Puškin; aadlisuguvõsa kohta vaata artiklit Puškin (suguvõsa)* |

---

**Puškin** (vene *Пушкин*) on linn Venemaal, Peterburi eeslinn. Kuulub Peterburi haldusalasse ja asub Peterburist 20 km lõunas.

Linn nimetati 1937 ümber Aleksandr Puškini järgi, kes käis seal koolis. Enne seda kandis aastani 1918 nime *Tsarskoje Selo* ja aastail 1918–1937 *Detskoje Selo*.

Esimest korda mainiti praeguse linna kohal olevat küla Novgorodi allikates Vadja viiendiku koosseisus. Venekeelne nimi *Sarskaja mõza* on läänemeresoome päritolu. Boriss Godunovi jaoks tehtud kaartidel on Saritsa-nimeline koht. Hiljem kasutati nime *Saarskoje Selo* ja siis Tsarskoje Selo. Kohalikud ingerisoomlased on paika kutsunud nimega *Saari*.

24. juunil 1710 kinkis Peeter I küla oma kallimale Marta Skawronskale, kellega 1712 abiellus ja kellest hiljem sai Katariina I. 1716. aastast alates rajati sinna tsaarile mõeldud paleede kompleks. Romanovite dünastia kasutas seda oma suveresidentsina.

1837. aastal rajati Peterburi ja Tsarskoje Selo vahele Venemaa esimene raudtee.

Elanike arv on 84 600 (2003).

Vaata ka
--------

* Katariina park
* Puškini lennujaam

Välislingid
-----------

 Puškin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

1. ↑  , vaadatud 25.07.2018.
2. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
*Poecile lugubris* 
**Tammetihane** (*Parus lugubris*, sünonüüm *Poecile lugubris*) on linnuliik tihaslaste sugukonnast.

Levila
------

Liik on levinud Balkani poolsaarel, Türgis, Lähis-Idas ja Iraanis. Ta on paigalind.

Välimus
-------

Üldpikkus 14 cm. Suur ja pikasabaline tihane. Pealagi ja kurgualune on nõgimustad, põseala on valge. Selg, tiivad ja saba on hallikaspruunid. 
Tugev nokk on must, jalad hallid. Kutsehüüd on kare *tjerr'r'r'r*, Laul koosneb kiiresti korratavatest silpidest, näiteks *džjuviit-viit-viit-...* või *džjüü-džjüü-džjüü*.

Elupaik
-------

Asustab erinevat tüüpi metsasid ja makjat peamiselt mägedes, elab ka põõsastikes, õlipuuistandustes, viinamägedes, parkides ja aedades. Eelistab tammede ja pöökidega segametsi. Paiguti elab ka okasmetsas.

Pesitsemine
-----------

Pesitsusperiood märtsist juulini.  Pesa rajab puuõõnde, mõnikord ka pesakasti või kaljulõhesse. Pesamaterjalina kasutab rohtu ja sulgesid.
Kurnas on tavaliselt 5-7 muna. Poegi toidavad ja nende eest hoolitsevad mõlemad vanemad. Pojad lahkuvad pesast kolme nädala vanuselt.

Toitumine
---------

Toiduks on peamiselt väiksed selgrootud, ka seemned. Kogub toidutagavarasid.

Viited
------

1. ↑   **BirdLife International** (2004). *Parus lugubris*. *2006 IUCNi punane nimistu*. IUCN 2006. Vaadatud 12 May 2006. Database entry includes justification for why this species is of least concern
2. ↑   Harrap, S. Quinn, D. *Tits, Nuthatches and Treecreepers* London, 1996
Sild üle Monsini kanali Liège'is (1938; foto 2010)
Sild üle Alberti kanali Gellikis (1938; foto 2006)
**Vierendeeli sild** on sild, mille peakandjaks on Vierendeeli sõrestik. 

Arthur Vierendeeli järgi nime saanud sillatüüpi on ehitatud peamiselt väljaspool Belgiat, sest selliste sildade metallikulu on suur ja nende inseneriarvutused enne arvutite kasutuselevõttu olid tülikad. Sellegipoolest neid ehitati ka Belgias, vahel olid sellise tarinduse valiku põhjuseks esteetilisted kaalutlused. 

Esimene sild, mis Vierendeeli projekti järgi ehitati, oli 1902. aastal Avelgemi rajatud 42-meetrise sildeavaga Waterhoeki sild üle Schelde jõe. Sild sai kannatada mõlemas maailmasõjas. 1947. aastal võeti vastu otsus sild taastada kaarsillana. 

Hilisemal ajal tema kavandatud sildadest on paljud säilinud ja rekonstrueeritud, sealhulgas tänaseni kasutusel olevad raudteesillad: 1922. aastal Ida-Flandrias ehitatud Grammene ja 1942. aastal Brüsselisse rajatud Laekeni raudteesild.

Hiljem on Vierendeeli sildu projekteerinud ka omal ajal tema käe all Leuveni katoliiklikus ülikoolis õppinud insenerid.

Väljaspool Belgiat
------------------

Vierendeeli sildu on ehitatud mitmes välisriigis: Saksamaal, Hispaanias, Suurbritannias, Prantsusmaal, Jaapanis, Kongo DV-s ja USA-s.

Los Angelese eeslinnas Glendale'is rajati 1937. aastal kolm üheavalist 29-meetrise sildega Vierendeeli silda. 

1997. aastal avati kahekorruseline 750 meetri pikkune Kap Shui Muni sild Hongkongis. Tarinduselt vantsild, kuid alumise korruse, mis on mõeldud nii auto- kui ka rööbastranspordile, tarinduses kasutati Vierendeeli sõrestiku lahendust.

Viited
------

1. ↑  Vierendeel truss bridges. structurae.net

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vierendeelisild** |
**Preester** (ladinakeelsest sõnast *presbyter* < kreekakeelsest sõnast
πρεσβύτερος *presbýteros*, 'vanem') on vaimulik, kes on kindla korra järgi ametisse pühitsetud ja kellel on õigus riituste läbiviimiseks. Naispreestrit nimetatakse **preestrinnaks**.

Laiemas tähenduses on preester kindla rituaali täitja, kes kuulub suuremasse organisatsiooni. Religiooniloos nimetatakse preestriteks kõikide religioonide riituste läbiviijaid (vahel ka ekslikult). Üldisel juhul mõeldakse preestri all ametliku kultuse läbiviijat (näiteks Egiptuse, Assüüria, Kreeka, inkade, maiade, brahmanismi, lamaismi preestrid), kellele vastanduvad näiteks prohvet, šamaan, nõid. Viimaste tegevuses on põhiline kontakt üleloomulike jõududega ja nad ei pruugi kuuluda usulistesse hierarhiatesse. 

Kui mõnes religioonis kasutatakse väljendit "/.../ templipreestrid", peetakse silmas kultuse läbiviijate organiseeritud vormi.

Kitsamas tähenduses on preester katoliku, õigeusu, luterliku või mõne teise kiriku vaimulik, kellel on sakramentide jagamise õigust andev pühitsus.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Preester** |

* pastor
* praost
* ülempreester (ülempreestrinna)
**Absterna järv** (valgevene keeles *Возера Абстэрна*, vene keeles *Обстерно* ehk Obsterno järv) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Miory rajoonis. Järv asub merepinnast 139,7 meetri kõrgusel. Absterna kuulub Absterna järvestikku. Absterna järve kaguosa kutsuvad kohalikud elanikud Łuša järveks.

Kaldajoone pikkus on 18,8 kilomeetrit. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud, edelakadal on järve ääres õõtsik. Kalda ääres (5-6 meetri sügavuseni) on põhi liivane, sügavamal katab põhja sapropeel. Veetaimestik ulatub kaldast 100-150 meetri kaugusele, valdavad järvkaisel ja harilik pilliroog.

Absterna järv on puhta veega, vee läbipaistvus on 3 meetrit. Järve voolab oja Ukla järvest, välja voolab Chrabroŭka jõgi, mis viib Absterna järve vee Nabista järve. Absterna järve valgala on 114 km².

Kaladest elavad järves peipsi siig, koger, säinas, koha, latikas, linask ja luts. Sinna on korduvalt lastud ka angerjat.

Aastal 1967 tõsteti Absterna järve veetaset 1 meetri võrra, mis tõi kaasa järve kallaste soostumise. Veetaseme tõstmise eesmärgiks oli parandada veevahetust Absterna järvede vahel; see eesmärk ka saavutati.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Absterna järv** |

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
"**Prehistorik 2"** on sarnaselt oma eelkäija Prehistorikuga kiviaega imiteeriv platvormmäng.

Mängu ajalugu
-------------

"Prehistorik 2" (kuigi selle kohta öeldakse tavaliselt valesti "Prehistoric 2", mis on erinevalt mängu tegelikust nimest inglise keeles õigekirjaliselt korrektne) on platvormmäng, mille aastal 1993 andis välja arvutimängufirma Titus. Omal ajal (1990. aastate teisel poolel, sest esimesel poolel polnud Eestis veel personaalarvutid meelelahutuseks olulisel määral kasutusel) oli see Eestis paralleelselt "Prehistorik 1-ga" populaarne. Ka tänapäeval on see üks klassikalisi ajaviitemänge. Praegu on ta abandonware.

Mängu sisu
----------

"Prehistorik 1" oli ebarealistlik, koomiksilik ja lihtne, "Prehistorik 2" läks aga sellega võrreldes veel ebarealistlikumaks ja koomiksilikumaks, samas ka keerulisemaks. Tasandid pole enam lihtsalt vasakult paremale liikumine, vaid kohati võib tausta sarnasuse ja kirevuse tõttu asukoht segaseks jääda. Algse "Prehistorikuga" võrreldes on võetud laene teistest mängudest (nt SuperMariolik vastaste peal hüppamine ja peidetud klotside vastu peaga hüppamine). Tunduvalt rohkem on rõhk läinud toidu otsimiselt ja lõpukollide tapmiselt ringihüppamisele (mis oli 1. osas kasulik ainult lõksudest ja kuristikest üle saamiseks).

Välislingid
-----------

* Prehistorik 2
**Preeta** (sanskriti keeles *preta*; paali keeles *peta* ‘lahkunu’; tiibeti keeles *yi dwags*; hiina keeles ⿁ *gui*; jaapani keeles *ki*) on hinduismis surmajärgne seisund, mil lahkunu hing jääb preetana veel inimeste sekka elama.

Et hing jõuaks esivanemate juurde taevasse ja ei saaks elavatele häda teha, on oluline korraliku matusetalituse läbiviimine. Teise uskumuse kohaselt on preetad raske kuriteo sooritanud inimeste hinged, kes ei leia rahu ja käivad kummitamas.

Budismi mütoloogias on preetad olendid, kes ei suuda rahuldada oma ahnust, himusid ja ihasid, mistõttu neid nimetatakse mõnikord igavesti näljasteks vaimudeks. Nad moodustavad budismi kosmoloogias preetamaailma (*pretaloka*), mis on üks neljast õnnetust olekust kuue olemasolu valdkonna seas.

Psühholoogiliselt iseloomustab neid eelkõige iha ja ahnus, nad tunnevad pidevalt millestki puudust, nad pole kunagi rahul, neil on alati vaja midagi veel ja rohkem: raha, võimu, aega vmt.

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: preeta
2. ↑  Mark Epstein, Thoughts Without a Thinker, pp. 29, 30, ISBN 0-465-08585-7.
Abu Simbeli templid: Ramses II suur tempel (vasakul) ja Hathori ja Nefertari väike tempel (paremal)
Ramses II templi sisevaade
**Abu Simbeli templid** on kaks kaljutemplit Nuubias, Egiptuse lõunaosas. Need on nimetatud Abū Sunbuli linna järgi. 

Kaksiktemplid lasi Niiluse kaldale ehitada vaarao Ramses II 13. sajandil eKr. 

Et vältida templite jäämist sügavale vee alla pärast Aswāni paisu ehitamist, koliti kogu kompleks 1968. aastal senisest asukohast kõrgemale. Kolimiseks saeti templid tükkideks ja pandi uues paigas taas kokku. 

Suure templi fassaad on 35 meetrit lai ja 30 meetrit kõrge. Templi sissepääsu külgedel asetseb neli hiiglaslikku istuvat kuju, mille kõrgus on üle 20 meetri. Üks kujudest sai maavärinas kahjustusi, mille tagajärjel murdus selle ülakeha. Hilisemate rekonstruktsioonitööde käigus otsustati kahjustused säilitada ning eraldunud osa asetseb endiselt kuju jalutsis ehk seal, kuhu see maavärina ajal kukkus.

Templisse sisenedes jõutakse aatriumisse, mida toestab kaheksa kaunistatud sammast. Aatriumi taga paikneb väiksem sammassaal, kust pääseb pühamusse, kus istuvad kolm jumalat koos vaaraoga.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Abu Simbeli templid** |

Viited
------

1. 1 2  Ancient Egypt Online Vaadatud 12. detsembril 2019
2. ↑  Famous Historic Buildings Vaadatud 12. detsembril 2019
3. ↑  Roaming Nanny Vaadatud 12. detsembril 2019
|  |  |
| --- | --- |
|  | **Võimalik autoriõiguste rikkumine!**  Kui on olemas/saadud luba teksti kasutamiseks litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel, siis edasta aadressile permissions-etwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et on nõus teksti kasutamisega selle litsentsi tingimustel.

Võimalikuks lahenduseks on ka teksti ümbersõnastamine, sest faktid ei ole autoriõigustega kaitstud. |

   Teksti allikas:  
**Abula-Kalasma matkarada** on matkarada Saaremaal Abula ja Kalasma külas. 

Rada algab Pidula-Veere teelt, algus Abula telkimisalal. Rada on tähistatud ka mitmete piktogrammide ja värvimärkidega puudel.

Õpperada asub Tagalahe idarannikul Koorunõmme looduskaitsealal. Rahulikus tempos võtab kogu raja läbimine 4-5 tundi. Umbes pool õpperajast kulgeb piki mereäärt ja teine pool metsas, ranniku lähedal. Rada tutvustab Saaremaa ranniku ja maastiku kujunemise ja kasutamise lugu, loometsi, taimi ja taimekooslusi. Soostunud niitudel näeb kodumaiseid käpalisi ja metsades metsloomade tegutsemistest jälgi. Tagalaht on sügav ning külmub harva, seetõttu on veelindudele oluline talvitumispaik. Õpperajal kohtab I ja II maailmasõja aegseid kaevikuid, kividest laetud kahurialuseid ning teisi militaarseid objekte.

|  |  |
| --- | --- |
| Asukoht | Kalasma ja Abula küla, Saaremaa vald, Saare maakond |
| Kohalesõitmise õpetus | Sõita Kuressaare-Kihelkonna mnt pidi 30 km, teeristilt keerata paremale Pidula peale. Sõita 9 km. Teeristis sõita vasakule 1 km ja keerata paremale mereäärsele kruusateele. Sõita otse 3 km. Matkarada algab Abula telkimisalalt. |
| Koordinaadid | Long-Lat WGS 84
laiuskraad: 58.474276
pikkuskraad: 22.115466
 L-EST 97 x: 6483103 y: 390061 |
**Kersten Saar** (sündinud 31. detsembril 1944 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Kersten Saar on teenistuja poeg.

Lõpetas 1963 Tallinna 20. Keskkooli, 1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, 1979 NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeeriumi sihtaspirantuuri, majanduskandidaat (1979, Läti Teaduste Akadeemia Majanduse Instituut), väitekiri "Государственно-монополистическое регулирование экономики малых стран Западной Европы в условиях империалистической интеграции (на примере Норвегии)". Oli 1973–1975 hotelli Viru finantsdirektor, 1975–1978 TPI sotsioloogialabori juhataja, 1978–1987 TPI vanemõpetaja ja dotsent, 1987–1993 TPedI dotsent, 1987–1990 ka ühiskonnateaduste kateedri juhataja. Koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Uurinud Eesti rahvusvahelised majandussuhteid. Osalenud mitme firma (Baltlink, Eesti Telecom, Eesti Telefon, EMT, Tallinna Pank, ESTLINE) asutamises ja/või juhtimises. Umbes 200 teadus- ja aimetrükist.

Teoseid
-------

* История Норвегии (kaasautor). M. 1980
* Rahvusvahelisele turule orienteeritud teenindussüsteemi väljaarendamisest Eesti NSV-s (kaasautor T. Karing). Tallinn, 1988
* Majanduslike välissidemete ja rahvusvahelise kooperatsiooni arendamine Eesti NSV rahvamajanduses. Tallinn, 1988
* Kasiinokapitalism. Tallinn, 1989
* Aktsiaselts ja aktsiakapital. Tallinn, 1991.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 364–365.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Katlaahel**, ka **pajaahel**, oli raudvarvast ja hambulisest lehest koosnev konstruktsioon, mis riputati rehetoas või suveköögis lee kohale.

Kirjeldus
---------

Sileda varva ülaosas oli konks ahela katlapuu külge riputamiseks, allosas hoiderõngas, millest hambuline leht läbi käis. Katlaahelat sai ülemise konksu abil katlapuu peal vajalikku kohta nihutada. Hambulise lehe ülaosas oli aas, millest sile varb vabalt läbi käis, alumises osas aga konks, mille külge riputati katel. Seda lehte nihutati üles- või allapoole, nii et vastav hammas jäi sobival kõrgusel hoiderõnga peale. Nii sai katelt tõsta või allapoole lasta. 

Mõnel juhul oli varb puust ja hambuline leht metallist. Ketti kasutati katlaahelana harva.

Vaata ka
--------

* Katlaalus
* Katlakook
* Katlapuu
* Katlavinn
* Kolmjalg
* Pada
* Pajapink
* Pajarõngas

Viited
------

1. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 193
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 55

Välislingid
-----------

* Pajaahel, Eesti Rahva Muuseum
**Katood** (kreeka k *kathodos* tee allapoole) on elektriseadme elektrood, millelt väljuvad negatiivse elektrilaengu kandjad ‒ elektronid või anioonid ‒ ja liiguvad seadme sees vastaselektroodile ‒ anoodile. Elektroodipotentsiaalide seisukohast on anioonide liikumisega samaväärne katioonide liikumine anoodilt katoodile. 

Elektrokeemilise seadme elektroodid| Seade | Anood | Katood |
| --- | --- | --- |
| Galvaanielement, kütuseelement | Miinuselektrood (−) Oksüdatsioon | Plusselektrood (+)Reduktsioon |
| Elektrolüüsiseade,nt laetav aku | Plusselektrood (+)Oksüdatsioon | Miinuselektrood (−)Reduktsioon |

See, kas anood on katoodi suhtes positiivne või negatiivne, sõltub seadme liigist.

Energiat tarbiva seadise (näiteks katoodkiiretoru, gaaslahenduslambi, elektrolüüsiseadme) pingestamisel ühendatakse katood vooluallika miinuspoolusega ja anood plusspoolusega; seega on katoodi potentsiaal anoodi suhtes negatiivne.

Elektrokeemilises vooluallikas kui energiat andvas seadises on katoodiks see elektrood, millel toimub reduktsioonireaktsioon. Sel juhul on katood anoodi suhtes positiivne: vooluallika katood on ühtlasi plusspoolus ja anood miinuspoolus.

Vaata ka
--------

* Elektrood
* Anood

Viited
------

1. ↑  Charles E. Mortimer, Ulrich Müller: *Chemie.* 8. Auflage, 2007, S. 352.
**Katmandu** on Nepali pealinn ja suurim linn. Ta asub Katmandu orus Bagmati jõe ääres 1300 m kõrgusel merepinnast. Katmandu orus asuvas kolmiklinnas (Katmandu, Patan ja Bhaktapur koos linnalähipiirkondadega) elab poolteist miljonit inimest.

Linna nimi pärineb sanskriti sõnadest "Kaasth Mandap". Esimene sõna tähendab puitu ja teine ilusat katet või vaipa. Linn oli vanasti[*viide?*] täis puitehitisi ja templeid, nii et maapind tundus olevat puiduga kaetud.

Legendi järgi asutas linna Gupta dünastiasse kuuluv kuningas Gun Kamdev aastal 723. Ent arheoloogiliste uuringute põhjal oli Katmandu org asustatud juba 9. sajandil eKr. Piirkonna vanim linn on Patan, kus on samuti hulgaliselt arhitektuurimälestisi.

Linnas asub Nepali kuninga residents ning palju hinduistlikke ja budistlikke pühamuid. 1979. aastast alates kuulub Katmandu vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Katmandu õhk on väga saastunud.

Elanikest moodustavad umbes 70% nepallased ning 30% Nepali vähemusrahvad: gurungid, nevarid, šerpad, limbud ja teised.

Alates hiljemalt 18. sajandist elab Katmandus hinduistlik puhtuse ja süütuse jumalanna Kumari. Ta kehastub alaealises tüdrukus, kes täiskasvanuks saades ümber valitakse. Kumari elab Durbari väljakul.

2015. aasta aprillis tabas Nepalit tugev maavärin magnituudiga 7,8, milles hukkus tuhandeid inimesi. Linna territoorium kerkis ligi meetri võrra ning sellega kaasnesid ulatuslikud purustused.

5,6 km kaugusel Katmandu keskusest idakagus asub Tribhuvani rahvusvaheline lennujaam.

  

* Katmandu
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  2021 Nepal census
2. ↑  "Katmandu kerkis maavärinaga meetri" ERR Novaator, 30. aprill 2015

Välislingid
-----------

 Katmandu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Tongel** (inglise *dongle*) on väike riistvaraseade, mis on mõeldud teise seadmega ühendamiseks, et anda neile lisafunktsioone. Toortõlkena **tongel**, kirjeldusena **pordilukk**, **adapterkaabel**, **pistikseade**. Tongleid kasutatakse peamiselt tarkvarapiraatluse tõkestamiseks, kuna tongli peale saab lisada krüpteeritud võtme, ilma milleta tarkvara ei töötaks. Tongleid kasutatakse ka selleks, et anda seadmetele lisaviise traadita ühenduse loomiseks (Wi-Fi või Bluetoothi tuge).

Tonglite näiteid
----------------

### Kopeerimiskaitse

Turbetongleid, mida kasutatakse kopeerimiskaitseks, on mõeldud tarkvarapiraatluse ärahoidmiseks. Mõned kõrgema tasemega rakendused nagu professionaalsed audio- ja videotöötluse ning arvutiga projekteerimise programmid vajavad tonglit töötamiseks. Tongel, mis on tarkvaraga kaasas, peab olema sel ajal arvutiga ühendatud, kui programm avatakse. Kui tongli pealt õiget võtit ei leita, siis kuvatakse kasutajale veateade, mis ütleb, et tongel on vaja ühendada.

### Kopeerimiskaitse tongli tööpõhimõte

Igal kopeerimiskaitse tonglil on oma unikaalne seerianumber, mille alusel seda identifitseeritakse. Seadmel on ka teatud hulk krüpteeritud mälu (mõnedel seadmetel kuni 1024 baiti). Igas mälus on olemas kaitstud piirkond salajaste võtmete hoidmiseks. Neid võtmeid ei saa lugeda. Tongliseadmetel on loendurid kasutuskordade ja sündmuste loendamiseks. Mõnedel seadmetel on sees ka sõltumatu reaalaja kell, mille ülesandeks on ajaliselt piirata seadme kasutamist ja ajalist määrata ka erinevate sündmuste toimumise aega. Tavaliselt kopeeritakse tarkvara tongli poolt üks DLL-fail operatsioonisüsteemi juurkataloogi, et liidestada tarkvara kasutavat arvutit ja tonglit. Iga kord kui tarkvara tahetakse kasutada, siis tarkvara kontrollib, kas tongel on arvutiga ühendatud ja kas võti on õige. Tegemist on jookseb-või-ei-jookse kopeerimiskaitsega, mis tagab, et tarkvara saab töötada ainult nendel arvutitel, mis omavad kopeerimiskaitsetonglit. Kontrollitakse ainult tongli olemasolu seerianumbri ja võtme abil. Teine meetod, mida kasutatakse tonglitel, on küsimus-vastus kopeerimiskaitse. Selle meetodi puhul toimub pikkade juhuslike numbrite krüpteerimine tongli riistvara peal. Kaitstud programm saadab avaliku võtmega krüpteeritud sõnumi tongli peale, kus tongel selle salajase võtmega krüpteerib ja saadab programmile tagasi. Seda sõnumit võrreldakse programmis oleva sõnumiga ja kui need klapivad, siis programm saab töötada. 

### Adapterid

Ka reatud liiki adaptereid nimetatakse tongliteks. Tongel võib pakkuda sülearvutile traadita ja traadiga side ühenduse võimalusi. Vanematel sülearvutitel oli vaja laiendustonglit, et seadme saaks ühendada kohtvõrku (LAN). Tänapäeval kasutatakse tongleid, et anda sülearvutile mobiilioperaatorite 3G- ja 4G-ühenduse võimalusi, sest sideoperaatorid on riistvaraliselt piiranud, millised seadmed saavad nende võrkudega ühenduse luua.

Viited
------

1. ↑  AKIT: pordilukk, tongel (dongle (1))
2. ↑  AKIT: adapterkaabel (dongle (2))
3. ↑  AKIT: pistikseade (2) (dongle (3))
4. ↑  VALLASTE
5. 1 2
6. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tongel** |
**Mindaugas Leskauskas** (1974 – 2022) oli leedu alpinist ja arst.

Ta on esimene Baltimaade alpinist, kes on tõusnud kaheksatuhandelise Xixabangma peatippu (kõrvaltippu tõusis varem Ilgvars Pauls).

Leskauskas lõpetas Biržais keskkooli. Ta on erialalt hambaarst ja töötab R. Leskauskase hambakliinikus Biržais.

Alpinism
--------

2004. aasta mais võttis ta ronija ja arstina osa Leedu seitsmeliikmelisest ekspeditsioonist Himaalajas Xixabangmale (8027 m). Ekspeditsiooni juhtis eelmisel aastal Džomolungmale tõusnud Saulius Vilius. Šerpade abi ei kasutatud.

Tippu jõudis ainsana ekspeditsiooni noorim liige 29-aastane Mindaugas Leskauskas. 
Selle tipputõusuga sai ta samal aasta Leedu esivõistlustelt alpinismis kõrgtõusude kategoorias esikoha. Balti mägironijate iga-aastasel kokkutulekul tunnistati see tõus 2004. aasta üheks parimaks tipputõusuks.

2022. aasta sügisel suri Tetnuldi (Gruusia) mäele ronides (grupp kukkus kõrgelt; mäe jäisel harjal libises ilmselt üks kolmikust ja vedas teised alla).

Viited
------

1. ↑  L. birzai.rvb.lt
2. ↑  Istorija, etosas ir vertybės. atzalynas.birzai.lm.lt
3. ↑  Mindaugas Leskauskas. straumann.lt
4. 1 2  Himalajų viršukalnę šturmavę lietuviai grįžo namo. 1.06.2004. delfi.lt
5. ↑  2004 M. LIETUVOS ALPINIZMO ČEMPIONATO PROTOKOLAS. kalnai.lt
6. ↑  Milda Kuizinaitė, Eglė Šilinskaitė-Puškorė „Trijų lietuvių alpinistų žūties mįslė liks amžinai neįminta – artimųjų širdys plūsta skausmu, bet ne kaltinimais." | Lietuvos rytas | 2022-10-08. (arch.)

Välislingid
-----------

* R. Leskauskase hambakliinik Biržais. siaure.lt
Aleksandr Andrejevitš Ivanov "Bellerophontes suundub jahtima kimääri", 1829, õli
**Bellerophontes** (vanakreeka keeles Βελλεροφόντης; ka **Bellerophon**, Βελλεροφῶν) on vanakreeka mütoloogias kangelane, kellele anti ülesandeks tappa koletis Kimäär. Tänu jumalate Athena ja Poseidoni abile ning lendavale hobusele Pegasosele see Bellerophontesel ka õnnestus. Bellerophontes sai karistada hobuse lennuvõimekuse kuritarvitamise eest, kui ta lendas Pegasosega jumalate elupaika Olümpose mäele.

Müüt
----

Bellerophontes oli noor Korinthóse mees, kes saadeti pagendusse ühe mehe maha löömise eest. Talle pakuti varjupaika Tyrinsi kuningriigis, kus valitses kuningas Proitos. Seal armus kuninga naine Stheneboia Bellerophontesesse, kes kuninganna armastusele ei vastanud. Kättemaksuks süüdistas naine Bellerophontest vägistamiskatses. Kuningas Proitos saatis seejärel Bellerophontese Lüükiasse, kus valitses Stheneboia isa Iobates. Proitos palus Iobatesel Bellerophontes tappa, kuid selmet külaline tappa saatis Iobates Bellerophontese tapma koletist Kimääri.

Bellerophontes sai abi Athenalt ja Poseidonilt, kes juhatasid noormehe maagilise tiibadega hobuse Pegasose juurde. Hobuse abiga suutis mees koletisele kallale söösta ülalt ning ta hukata. Selle kangelasteoga vabastas Belleriohontes Lüükia rahva hädaohust. Jumalad lubasid Bellerophontesel hobuse endale jätta. Pegasose abiga sooritas kangelane veel mitmeid vägitegusid. Ta alistas Kimääri isa, tappis mõned hiiglased, kes Iobatese kuningriiki ähvardasid, ja tõrjus tagasi amatsoonid. Bellerophontes avaldas Iobatesele sügavat muljet ja neist said sõbrad. Iobates andis talle ka naiseks oma tütre Philonoe.

Edu muutis Bellerophontese auahneks. Ta kavatses lennata Olümposele, kuhu ükski surelik ei tohtinud kutsumata tulla. See vihastas peajumal Zeusi, kes saatis Pegasosele kallale parmu. Hobune tõusis valust tagajalgadele ning Bellerophontes kukkus ta seljast alla maa peale ja sai surma.

Viited
------

1. ↑  Philip Wilkinson, *"Myths & Legends"* (2009, London, Dorling Kindersley Limited).
**"X&Y"** on inglise alternatiivrokkansambli Coldplay kolmas album, mis avaldati 2005. aasta juuni alguses. 

Albumi esimene singel "Speed of Sound" avaldati 23. mail. 

Album tõusis Suurbritannia albumiedetabelite tippu, seda müüdi esimesel nädalal 464 471 tükki. Sellest paremini oli läinud varem vaid Oasise 1997. aasta albumil "Be Here Now", mida müüdi esimesel nädalal 695 761 tükki.

"X&Y" oli IFPI andmete järgi 2005. aasta maailma müüduim album: aasta jooksul osteti seda 8,3 miljonit. USA-s müüdi aasta jooksul 2 934 716 albumit.

Mõnes piirkonnas müüdi albumit kopeerimisvastase süsteemiga.

Lood
----

Kõik lood on kirjutanud Berryman/Buckland/Champion/Martin, kui pole teisiti märgitud.

1. "Square One" – 4:47
2. "What If" – 4:57
3. "White Shadows" – 5:28
4. "Fix You" – 4:55
5. "Talk" (Berryman/Buckland/Champion/Martin/Hutter/Bartos/Schult) – 5:11
6. "X&Y" – 4:34
7. "Speed of Sound" – 4:48
8. "A Message" – 4:45
9. "Low" – 5:32
10. "The Hardest Part" – 4:25
11. "Swallowed in the Sea" – 3:59
12. "Twisted Logic" – 5:01, lugu lõpeb 4:26, millele järgneb vaikus
13. "Til Kingdom Come" – 4:10
**X'-teooria** [iks-prim-teooria] (inglise keeles *X-bar theory*) ehk **X'-süntaks** on keeleteaduses Noam Chomsky (1970) esitatud ja Ray Jackendoffi (1977) edasiarendatud teooria süntaktiliste moodustajate seesmise struktuuri kohta. 

Teooria eesmärk on tuua välja loomulike keelte süntaksi ühisjooned generatiivse grammatika (transformatsioonilise grammatika) raamistikus (*presupposed framework*). 

X'-teooria järgi on kõigil loomulikel keeltel fraasikategooriate tasandil struktuursed sarnasused. Üks neist, X ehk X' (inglise keeles X-bar, eesti keeles [iks-prim]), ei avaldu keele süntaksi tavalises kirjelduses fraasistruktuurireeglite abil. 

Täht *X* tähistab suvalist sõnaliiki. Konkreetse lausungi analüüsimisel omistatakse sellele muutujale vastavad väärtused, näiteks *N* nimisõna puhul, *V* tegusõna puhul, *A* omadussõna puhul, *P* asesõna puhul. *XP* tähistab fraasi, mis on ekvivalentne X''-ga. 

X'-teooria tugineb kolmele süntaksireeglile. Allpool on need esitatud moodustusreeglitena ja analüüsipuuna. 

**1. Fraas X koosneb fakultatiivsest määratlejast ja X'-st suvalises järjekorras:** XP → (määratleja), X

```
    XP                XP
   /  \      või     /  \
 spec  X'           X' spec

```

**2. Üht liiki X koosneb X-st ja adjunktist suvalises järjekorras:** (X → X, adjunkt)

```
   X'                  X'
  / \       või       / \
 X' adjunct       adjunct  X'

```

Mitte kõik XP-d ei sisalda X-i adjunktidega, sellepärast on see reegel fakultatiivne.

**3. Teist liiki X koosneb X-ist ja suvalisest arvust komplementidest suvalises järjekorras:** X → X, (komplement...)

```
   X'                        X'
  / \          või          / \
 X  complement     complement  X

```

Märkused
--------

1. ↑  Tüpograafilistel põhjustel kasutatakse sageli X asemel X'.

Kirjandus
---------

* Noam Chomsky. Remarks on Nominalization. – R. Jacobs, P. Rosenbaum (toim). *Reading in English Transformational Grammar.* Waltham: Ginn 1970, lk 184–221.
* Ray Jackendoff. Constraints on Phrase Structure Rules. – P. W. Culicover jt. (toim): *Formal Syntax.* New York 1977, lk 249–283.
* W. Culicover. *{\displaystyle {\bar {X}}}-Syntax: A Study of Phrase Structure*, Cambridge, Massachusetts, USA: MIT Press 1977.

Välislingid
-----------

* Martin Ehala. Eesti keele baassõnajärjest
* Robert N. St. Clair. X-Bar Theory
* Leksikoniartikkel
* Sissekanne saidil Linguisticsnet.com
* Sissekanne saidil unlweb.net
* Michelle Sheehan. From Phrase Structure Rules to X-Bar Theory
* Syntax: Basics of X-bar theory
* X-bar Theory: Motivating intermediate projections
**Esko Lepp** (26. märts 1906 Rahumäe, Räpina vald – 31. jaanuar 1977 Tallinn) oli eesti graafik.

Ta sündis sepa pojana peres, kus oli kokku kaks poega ja neli tütart. 

Lepp õppis aastatel 1935–1940 Tallinna Riigi Kunsttööstuskoolis graafikat ja tarbegraafikat ning täiendas end aastatel 1940–1941 Tartus Konrad Mäe nimelises Riigi Kõrgemas Kunstikoolis. 1941. aastal astus hävituspataljoni. 

Aastail 1948–1951 töötas ta Tallinna Riikliku Kunstiinstituudi õppejõuna. Pärast sealt lahkumist oli vabakunstnik. 

Lepp lõi sõja- ja tööstusteemalisi teoseid. Tuntumad neist on "Lohusalu" (1963) ja "Muhu kalureid" (1958). Ta on teinud puugravüürile sarju, millest tuntuim on "Minu kodumaa", valminud aastatel 1945–1950.

1970. aastate keskel lõi Lepp ka akvarelle. Ta on teinud ka raamatuillustratsioone.

Viited
------

1. ↑  Pekka Erelt (23. jaanuar 2018). "Kultuuritegelased hävituspataljonides ehk miks ei saa jätta Ojasoole andestamata". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 22.03.2020.

Välislingid
-----------

* Esko Lepp (elulugu ja loomingu näited) Eesti graafika kogu
Hauatähis Helme kalmistul
**Valter Vaasa** (7. juuni 1915 Himma – 7. november 2006) oli eesti vaimulik.

Vaasa sündis Saarva talus Himma külas Aleksandri vallas Põlva kihelkonnas Võrumaal (praeguse haldusjaotuse järgi Himma külas Põlva vallas Põlva maakonnas) Ta lõpetas aastal 1935 Võru Ühisgümnaasiumi. Aastatel 1937–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ta kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Pärast usuteaduskonna likvideerimist õppis ta aastatel 1940–1942 filosoofiateaduskonnas. Uuesti õppis ta usuteadust aastatel 1943–1945. Aastal 1946 lõpetas ta Usuteaduse Instituudi, oli teadaolevalt selle esimene lõpetaja. Ordineeriti 15. detsembril 1946 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1944–1946 Põlva Püha Neitsi Maarja koguduse jutlustaja. Aastatel 1946–1948 oli ta Rõuge Maarja koguduse õpetaja, aastatel 1948–1998 Helme Maarja koguduse ja Taagepera Jaani koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastast 1984 Valga praostkonna praost.

Tunnustus
---------

* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 296
**Foobia** ehk **haiguslik kartus** on ärevustunne, mis tekib mingi kindla nähtuse või elusolendi ees, mida tajutakse tegelikust ohtlikumana. Selliseid objekte või olukordi hakatakse vältima või talutakse neid väga suure ebamugavustundega. Suurenenud ärevus väljendub kehaliste sümptomitena: südamekloppimine, hingeldamine või hingetus, higistamine, külma- või kuumahood, jalgade, käte ja/või keha värisemine, tasakaalutuse ja/või nõrkustunne, iiveldus, pearinglus, kohin kõrvades, värvilised täpid silme ees või muud nägemishäired, suukuivus, urineerimistung jne. Tavaliselt märgatakse ainult osa neist sümptomitest. Sümptomite subjektiivne tugevus võib varieeruda kergest ebamugavustundest väljakannatamatu paanikahooni.

Kõige levinumaks foobiavormiks loetakse agorafoobiat, mis hõlmab hirmu avalike kohtade, aga ka selliste kohtade ees, kust põgenemine turvalisse kohta on raskendatud: väljakud, kaubanduskeskused, poejärjekorrad, lennukid, bussid, rongid, jne. Agorafoobiat ilma paanikahoota esineb Ameerikas umbes 0,8 protsendil üle 18-aastastest inimestest arvestusliku aasta jooksul.

Lihtfoobiatest, st foobiatest, mis on seotud ühe kindla nähtusega, loetakse sagedasemaiks akrofoobiat (hirm kõrguse ees), arahnofoobiat (hirm ämblike ees), klaustrofoobiat (hirm suletud kitsaste kohtade ees), ahluofoobia (hirm pimeduse ees) ja aviatofoobia (hirm lendamise ees).

Mitmesuguseid lihtfoobiaid esineb Ameerikas 8,7 protsendil üle 18-aastastest arvestusliku aasta jooksul.

Kartust foobiate ees nimetatakse fobofoobiaks.

Ameerikas tehtud uurimuste järgi kannatab foobiate all 5,1–12,5% ameeriklastest.[*viide?*]

Kõnekeeles väljendatakse sõnaga "foobia" vastumeelsust millegi suhtes.

Vaata ka
--------

* Foobiate loend
* Sotsiaalfoobia
* Ärevushäire

Viited
------

1. ↑  "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 1999. Vaadatud 22. detsember 2006.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Mental Illness in America". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 1999. Vaadatud 22. detsember 2006.

Kirjandus
---------

* Richard Waters "Tuntud ja tundmatud foobiad" (tõlkinud Kaia Nurk), Koolibri, 2005
* "Haiguslikud hirmud" (tõlkinud Urve Liivamägi), Ersen, 2002
* Edmund J. Bourne "Ärevushäirete ja foobiate käsiraamat", Pegasus, 2007, 2012, 2021

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **foobia** |
Thomas Edison oma fonograafiga
Edisoni fonograaf umbes 1899. aastast
**Fonograaf** oli esimene heli salvestamiseks ja taasesitamiseks mõeldud seade.

Thomas Alva Edison teatas selle „rääkiva masina" leiutamisest 21. novembril 1877. Edisoni idee järgi oli fonograaf mõeldud kõne salvestamiseks ja taasesitamiseks, kuid peagi leiti, et see sobib ka muusika jaoks. Esimest korda demonstreeris ta seda avalikult 29. novembril 1877 ja patenteeris selle USA patendiametis 19. veebruaril 1878.

Esimese salvestatud fonogrammi luges Edison ise sisse ja selleks oli luuletus "Maryl oli talleke". See salvestis ei ole säilinud, kuid fonogrammi leiutamise 50. aastapäeval 1927 salvestas Edison selle luuletuse uuesti, ja see salvestis on säilinud.

Tööpõhimõte
-----------

Salvestamisel koondas suur ruupor hääle akustilise energia membraanile. Selle küljes olev lõiketera (nõel) jättis pöörlevale vahasilindrile jälje (esialgses variandis oli silinder kaetud tinapaberiga). Vertikaalsuunalise salvestuse korral vastab vao sügavuse kõikumine membraani liikumisele heli toimel. 

Mida tugevam on salvestatav heli, seda suurem on vao sügavuse kõrvalekalle vao keskmisest sügavusest (ehk sügavusest heli puudumisel).

Nõela ja pöörleva trumli omavahelisel pideval nihkumisel kruviajami abil tekib trumlile kindla vahekaugusega kruvijoone kujuliselt paigutuv helivagu.

Taasesitamisel pani helivaos liikuv nõel selle vertikaalsuunalisi võnkumisi järgides võnkuma membraani, mille tekitatud nõrk heli suunati ruupori abil akustiliselt kuulaja poole.

Fonograaf ja grammofon
----------------------

Edisoni varasemad patendid näitasid, et ta oli täiesti teadlik võimalusest salvestada heli kettale, aga ta ise eelistas silindreid, sest siis oli nõela liikumise kiirus vaos muutumatu ja Edison pidas seda "teaduslikult õigemaks". Arvatavasti mõtles ta selle juures sagedusala kitsenemist kõrgemate sageduste osas, mis on heliplaatidel kuni kolmekordne plaadi lõpuosas võrreldes salvestusega plaadi alguses seoses joonkiiruse vähenemisega liikumisel keskkoha suunas.

Fonograafis toimub heli salvestamine andmekandjale samal põhimõttel kui grammofonis, kuid erinevalt tavalisest grammofonist sai fonograafiga heli ka salvestada. Seetõttu oli fonograaf nii ametiasutustes kui ka kodustes oludes kasutusel diktofonina kuni magnetofoni laialdase kasutuselevõtuni 1940. aastail.

Helidokumendid
--------------

* "Iola", Edisoni sõjaväeansambel. Salvestatud augustis 1906. Pikkus 116 sekundit.

* "A Picture no Artist can paint", Florrie Forde. Edison Record #13544. Salvestatud septembris 1906. Pikkus 114 sekundit.

* Ernest Shackletoni kirjeldus lõunapooluse ekspeditsioonist. Salvestatud 30. märtsil 1910.

Vaata ka
--------

* Grammofon
* Magnetofon
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asulast; valla kohta vaata artiklit Aarschoti vald* |

---

**Aarschot** ['aarshot] on linn Belgias Flaami Brabandi provintsi kirdeosas Hagelandis Demeri jõe ääres Leuvenist 15 km kirdes, Aarschoti valla keskus.

Linna kaitsepühak on püha Roch.

Linna kohal kõrgub Aarschoti Jumalaema kirik.

Nimi
----

Legendi järgi laskis keiser Aurelianus maha kotka, ja sellele kohale rajati Aarschot ('kotkalask'). Kohta, kuhu linnu nokk olevat kukkunud, hüütakse Bekaf. Teise versiooni järgi oli kotka laskja Julius Caesar, kes vibu lastes toetas end oma sugulase Aurelianuse õlale; Aurelianus tõi üle jõe ujudes kotka ära. Kotkas sai noole noka pihta; Aurelianus pani kotka kukkumise kohale nimeks Bekaf. Caesar lubas teda õnnitlenud Aurelianusel ehitada kindluse nimega Aurelianustoren, hiljem Orleanstoren.

Linna on teadaolevalt kirjalikult esmamainitud 1107 nimega *Arescod*. See pärineb germaani sõnadest *arnu* ('kotkas') ja *skauta* ('metsane kõrgendik soisel alal'). Selline nimeseletus sobib hästi Aarschoti maastikuga.

Aarschotlast nimetatakse hollandi keeles *Aarschottenaar* või *kasseistamper* 'munakivitrampija'. Viimane hüüdnimi on pandud öösiti linnas ringi käinud linnavalvurite järgi, kes kaitsesid linna varaste ja kelmide eest. Külmadel öödel istusid valvurid parema meelega kõrtsis. Sellega ei olnud nende naised ega linnakodanikud rahul, mistõttu valvuritele anti korraldus puutallaga kingade ning hellebardidega trampida, et oleks kuulda, et nad tööd teevad. Selle meenutuseks rajati 1965 karnevaliselts Gilde van de Kasseistampers.

Ajalugu
-------

### Linna mahapõletamine 1489

Nagu paljud teisedki Flandria linnad, tõstis Aarschot 1488 Burgundia Maximiliaani vastu mässu. Aastal 1488 sundis Brugge linn Maximiliaani alla kirjutama lepingule, mis määras kindlaks Flandria õigused. Niipea aga, kui Maximiliaan flaamlaste haardeulatusest väljas oli, kandis ta hoolt selle eest, et mäss eos lämmatataks. Aastal 1489 piiras ta temaga lootunud mechelenlastega Aarschoti. Aarschotlased tulid linnast välja ning lõid mechelenlasi hävitavalt. Samal õhtul peeti Aarschotis laata ja peaaegu kõik võitlusvõimelised mehed olid joobnud. Kesköö paiku õnnestus Burgundia vägedel linn peaaegu vastupanuta vallutada. Aarschot põletati peaaegu maatasa. Alles 20. sajandil jõuti taas tollase heaolu tasemeni.

### Saksa repressioonid 1914

 *Pikemalt artiklis Saksa repressioonid Aarschotis*
19. augustil 1914 sai Saksa kolonel Johannes Stenger Aarschotis surmavalt haavata. Vastuseks lasksid sakslased maha 168 aarschotlast.

Viited
------

1. 1 2  Sissekanne saidil fotw.net
**Aaro Hazak** (sündinud 8. juulil 1978) on Eesti majandusteadlane. Ta uurib peamiselt finantsanalüüsi ja kapitali struktuuri probleeme.

Haridus
-------

Õppinud aastatel 1985–1996 Tallinna 7. Keskkoolis, jätkas ta õpinguid Tallinna Tehnikaülikoolis ning sai majandusteaduskonnas õppinult 2000. aastal bakalaureusekraadi, 2002. aastal magistrikraadi ja 2008. aastal doktorikraadi.

Tema magistritöö teema oli "Finantsinformatsiooni analüüsilt ettevõtte terviklikule käsitlusele". Doktorikraadi sai ta väitekirjaga "Kapitali struktuur ja dividendiotsused jaotatud kasumi maksustamise tingimustes". Mõlema teadustöö juhendaja oli Enn Listra ja need kaitsti Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse instituudi panganduse ja rahanduse õppetoolis.

2007. aastal pälvis mitu auhinda uurimuse eest, mis moodustas osa tema doktoritööst ning käsitles maksude ja seadusandlike piirangute mõju ettevõtte finantsotsustele.

2008. aastal tegi finantsökonoomika alast järeldoktori teadustööd Šveitsis Zürichi Ülikooli juures.

Ametialane tegevus
------------------

1998. aastast töötab Aaro Hazak aktsiaseltsis PricewaterhouseCoopers Advisors kriisijuhtimise valdkonna juhtivkonsultandina.

2005. aastast on ta osakoormusega ühtlasi Tallinna Tehnikaülikooli õppejõud, algselt erakorraline teadur majandusuuringute teaduskeskuses ja alates 2008. aastast erakorraline vanemteadur rahanduse ja panganduse õppetoolis. Tema juhendamisel on valminud ja valmimisel mitmed ettevõtete jätkusuutlikkust ja kapitali struktuuri puudutavad väitekirjad.

Mitmesugust
-----------

Alates 2006. aastast Eesti Majandusteaduse Seltsi liige. Kuulub ka audiitorkogusse.

Aaro Hazak huvitub filmindusest. Aprillis 2009 pälvis tema esimene lühimängufilm "Distinkt" Eesti Amatöörfilmide Festivalil eriauhinna parima mängufilmi eest täiskasvanute grupis.

Tunnustus
---------

* 2007 – Rein Otsasoni stipendium
* 2007 – Eesti Panga teaduspreemia
* 2007 – maksundusalaste uurimistööde konkursi doktoriõppe taseme auhind

Välislingid
-----------

* Aaro Hazak Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
Aaro Honka
**Eino Johannes Arohonka** (kirjanikunimi **Aaro Honka**; 7. august 1913 Helsingi – 22. mai 2001) oli soome noorsookirjanik ja haridustegelane. 

Tampere klassikalise lütseumi rektor. Soome riigi haridusnõunik. 

Teenis leitnandina Soome armees Jätkusõja ajal koos Eesti vabatahtlikega jalaväerügemendi JR 200 koolitusülema adjutandina. 

Õppis korp! Sakala stipendiaadina Tartu Ülikoolis. Korp! Sakala vilistlane.

Eluloolisi fakte
----------------

Võitis 1932. aastal OY Suomen Autoteollisuus Ab korraldatud veoautode nimekonkursi nimega "Sisu". Seega on praeguse Soome Sisu Auto nime autor.

Tunnustus
---------

* 1998 – Kotkaristi IV järgu teenetemärk

Teosed
------

* "Iloinen internaatti"
* "Riuska ratsupartio"
* "Annosrautaa"
* "Pikatoimisto Pamaus"
* "Juanikkaat virtaheposet"
* "Viakkaat vaeltajat"
* "Osku ja kumpp"
* "Suurleirin seikkailijat"

Avaldanud kirjanduskriitikat.

Eesti keeles ilmunud:

* "Suurlaagri seiklejad". (Skaudijutt; 1994; tõlkija Marika Jürgenson)
**Aarsus** (inglise keeles *arity*) on matemaatikas tehte operandide arv, funktsiooni või operaatori argumentide arv.

Funktsiooni aarsusega *n* ehk *n*-aarset funktsiooni nimetatakse ka n muutuja funktsiooniks.

Et seost saab vaadelda funktsioonina, mille väärtusteks on tõeväärtused, siis saab rääkida ka seose aarsusest, mis on tema kohtade arv.

Universaalalgebra või mudeli signatuuri elemendi aarsus on suvaliselt määratud naturaalarv ning see määrab vastava algebralise tehte või seose aarsuse.

Aarsus omistatakse matemaatilises loogikas ka funktsioonisümbolitele ja predikaadisümbolitele ning see langeb kokku nende poolt tähistatavate funktsioonide (tehete) ja predikaatide (seos)te aarsusega.

Kui tehte aarsus on 0, siis on tegemist nullaarse tehtega, mis määrab konstandi.

1-aarset tehet nimetatakse unaarseks tehteks, 2-aarset binaarseks tehteks ning 3-aarset ternaarseks tehteks. Üldjuhul räägitakse *n*-aarsest tehtest.

Näited
------

* 0-aarsel ehk nullaarsel funktsioonil argumente pole. Nullaarne tehe määrab konstandi.
* 1-aarsel ehk unaarsel funktsioonil on üks argument. Unaarsed tehted on näiteks pöördelemendi võtmine ja maatriksi transponeerimine. Unaarsed funktsioonid on näiteks siinusfunktsioon, eksponentsiaalfunktsioon ja astmefunktsioon.
* 2-aarsel ehk binaarsel funktsioonil on kaks argumenti. Binaarsed tehted on näiteks liitmine, korrutamine ja astendamine.
* 3-aarsel ehk ternaarsel funktsioonil on kolm argumenti. Ternaarne operaator on näiteks ?: programmeerimiskeeltes C, C++, C#, Java ja Perl.