recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Glatsioisostaasia** on litosfääri vertikaalsihiline liikumine, mille põhjuseks on selle kohal lasuva liustiku lisanduv või vähenev mass.

Mida raskem on maapinna kohal olev liustik, seda sügavamale astenosfääri vajub litosfäär. Kui liustik sulab, siis selle mass väheneb ning plastiline astenosfäär taastab külgnevate litosfääriosade survel oma esialgse kuju ning surub maapinda ülespoole. Seetõttu kerkib maapind aladel, kust liustik hiljuti taandus. Glatsioisostaatilisi liikumisi nimetatakse **glatsioisostaatiliseks korrektsiooniks**.

Ka Eesti maapinna aeglast kerkimist (kagu-loodesuunaline maatõus jääb vahemikku 0,3–3,3 mm/aastas) seostatakse glatsioisostaatilise korrektsiooniga, mis järgnes Weichseli jäätumise lõppemisele. Seda maapinna liikumist on Eestis nimetatud ka **maakerkeks**, **maatõusuks**, **neotektooniliseks maakerkeks** ja **neotektooniliseks maatõusuks**. Lisaks sellele triivib Eesti koos Euraasia laamaga Maa massikeskme suhtes pidevalt kiirusega u 25 mm/a kirde suunas.

Vaata ka
--------

* Isostaasia
* Glatsioeustaasia

Viited
------

1. 1 2  Aive Liibusk, Tarmo Kall: "Eestlaste jalgealune on pidevas liikumises" ERR Novaator, 31. märts 2021
**Shipgaz** on aastail 2009–2012 Göteborgis ilmunud laevandusajakiri, mis kuulub Rootsi Laevaomanike Liidule.

Ajakirja tegi Svensk Sjöfarts Tidningi toimetus ning see oli edasiarendus sama toimetuse aastail 2001–2008 ilmunud ajakirjast Scandinavian Shipping Gazette. Nime sai ajakiri alates 2000. aastast toimetuse kasutuses olnud domeenilt, mis on lühend ingliskeelsest nimetusest *shipping gazette*. 2009. aastal ilmus kaheksa numbrit, 2010.–2012. aastal kuus veidi üle sajaleheküljelist ajakirjanumbrit. Lisaks iga päev kodulehel ilmunud uudistele said tellijad reedeti sama nädala uudised uudistemeilina. Erinevalt laiema temaatikaga eelkäijast Scandinavian Shipping Gazette'ist oli Shipgaz keskendunud ainevaldkonnale, mis võiks huvitada laevapersonali ja laevafirmasid. Kõiki Läänemere maid hõlmanud geograafiline haare taandus peamiselt Põhjamaadesse, toimetusel on püsikorrespondendid Soomes, Norras ja Taanis.

Shipgaz pani suurt rõhku fotodele ning igas numbris oli pildirohke mahukas reportaaž mõnelt laevasõidult, samuti persoonilugu mõne laevafirma juhtkonnaliikmest. Püsirubriigid olid samuti laeva- ja tehnikauudised, uue laeva põhjalikum tutvustus ning tähelepanuväärse ajaloolise laeva tutvustus. Need sisu- ja kujundusmuudatused on üle läinud toimetuse põhiväljaandesse Sjöfartstidningen.

Välislingid
-----------

* Ajakirja Shipgaz koduleht
Haaslava valla vapp
**Haaslava valla vapp** on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Haaslava valla vapp.

Vapp kinnitati 24. augustil 1995.

Vapi kirjeldus
--------------

Sinisel kilbil kuldsest kaarlõikelisest vapitüvest tõusev kuldne mänd. Vapitüve keskel sinine kuusnurkne täht.

Põhjendus
---------

Valla vapi sinine värvus on lootuse värv, ta sümboliseerib ka valla territooriumi piiravat Emajõge ning Kambja ja Võnnu kihelkonna piiriks olevat Mõra jõge. Kuld on jäävuse, kindluse ja tugevuse sümbol. Mänd sümboliseerib visadust, järjepidevust ja arengut. Täht kujutab valla territooriumil asunud terviseallikaid ning sümboliseerib puhtust, vaimsust ja rahva tarkust. Vapi kuldne kaarjas tüvimik on Haaslava Vooremäe kujutiseks.

Vapi kasutamise kord
--------------------

Haaslava valla vappi kasutatakse valla vapipitsatil, samuti valla ametlikel trükistel ja suveniiridel. Haaslava valla vapi kasutamine kujunduselemendina, reklaamidel, toodetel jne on lubatud ainult vallavalitsusega kooskõlastatult.

Vaata ka
--------

* Haaslava valla lipp
* Tartu maakond

Välislingid
-----------

* Haaslava valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Haaslava vald.
**Tööväärtusteks** loetakse nii töö eest saadavatele hüvedele omistatud olulisust kui ka mitmesuguseid sotsiaalselt ihaldatud töötamise aspekte. Tööväärtuste uurijad  liigitavad neid eri motiveerivate tegurite põhjal ehk töö tegemise eest oodatavate hüvede iseloomu kaudu. Tavapärased ehk instrumentaalsed tööväärtused osutavad töö tegemise eest saadavatele töövälistele tasudele või hüvedele. Oma olemuselt on need vahendväärtused ja kujutavad endast tööväliseid tasusid (võimalus omandada positsioon ühiskonnas, suur sissetulek, karjääritegemise võimalused, elukutsega kaasnev prestiiž). Ekspressiivsed ehk eneseväljenduslikud väärtused tulenevad töö tegemisega kaasnevatest hüvedest (töö huvitavus ja loomingulisus, töötamisega kaasnevad enesearendamise võimalused). Sotsiaalsete väärtuste (töötamine meeldivas kollektiivis) alla arvestatakse sageli ka ühistel huvidel baseeruvad ehk altruistlikud väärtused (aidata teisi, panustada ühiskonna heaks).
Eestis on uuritud nii väärtuste struktuuri kui väärtuste hierarhiaid. 
Saarniit nimetab siirdeaja Eestis asetleidnud väärtustemuutust väärtusteadvuse individualistlikuks pragmatiseerumiseks.

Viited
------

1. ↑  Ester, P. Braun, M. Vinken, H. (2006). Eroding Work Values? Ester, P. Braun, M. Mohler, P. (toim.). Globalization, Value Change, Generations (89–113). Leiden, Boston: Brill.
2. ↑  Mortimer, J. T. Lorence, J. (1995). Social psychology of work. Cook, K. S. Fine, G. A. House J. S. (toim.). Sociological Perspectives on Social Psychology (497–523). Massachusetts, Needham Heights: Allyn and Bacon.
3. ↑  Kaasa, A. (2011). Work values in European countries: empirical evidence and explanations. Review of International Comparative Management, 12, (5), 852–862.
4. ↑  Rämmer, A. Titma, M. (2002). Tööorientatsioonide teisenemist mõjutavad tegurid. Titma, M. (toim.). 30- ja 50-aastaste põlvkonnad uue aastatuhande künnisel (209–252). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
5. ↑  Saarniit, J. (2000). Väärtusteadvus ja selle muutused. Eesti Noorsooraport: Eesti noorsoopoliitika ülevaade (217–225). Tallinn: EV Haridusministeerium.
**Helvi Jüssi** (24. september 1934 Tallinn – 8. märts 2014) oli eesti arst.

Ta sündis töölisperekonnas. Aastal 1953 lõpetas ta hõbemedaliga Tallinna 20. Keskkooli ja aastal 1959 *cum laude* Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Ta oli aastast 1990 Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

Aastal 1959 määrati ta tööle Harju Rajooni Kiirabijaama juhataja ajutise kohusetäitjana; sealt viidi ta sama aasta oktoobris üle Kehra Linnahaiglasse akušöör-günekoloogi ametikohale, kus töötas aastani 1962. Aastast 1962 töötas ta Tallinna Kalinini Rajooni Haiglas (hiljem Tallinna Pelgulinna Haigla, praegu Lääne-Tallinna Keskhaigla alluvuses) ning aastast 1997 Pelgulinna Haigla naistenõuandlas naistearstina, olles I kategooria naistearst.

Ta on tegutsenud haigla ametiühingu komitees ja on olnud rahvakontrolli kaastöögrupi liige. Aastast 1988 lõi ta kaasa Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Rahvarinde tegevuses. Ta oli Eesti Arstide Liidu liige. Aastast 1973 oli ta Tallinna Teadusliku Akušöör-günekoloogide Seltsi liige.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2014. Vaadatud 13. märtsil 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Eesti Naisüliõpilaste Selts: vaateid ajalukku. Tartu: Eesti Naisüliõpilaste Selts, 2011

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960, lk. 668
**Sümfooniline *metal*** on üks *heavy metal*'i alaliike. Sümfoonilise *metal*'i mõjutajateks on olnud *power metal*, *gothic metal* ja progressiivne *metal*. Muusikastiil hakkas arenema välja 1990. aastate keskel. 2000.–2010. aastateks on see saavutanud suure populaarsuse Euroopa põhjaosas ning on kanda kinnitamas ka mujal Euroopas.

Sümfoonilise *metal*'i iseloomustus
-----------------------------------

Sümfoonilises *metal*'is on väga tähtsaks instrumendiks süntesaator. Kitarrid (eriti elektriline) mängivad ka väga suurt rolli. Solistiks on tavaliselt naislaulja, kellel on ooperilaulja hääle laadne hääl. Seetõttu kutsutakse mõnikord seda muusikat ka ooperi-*metal*'iks. Paljud bändid kasutavad muusikasalvestustel orkestreid, et tekitada kuulajates tunnet, nagu oleks tegemist sümfooniaga. Teemadeks on väga tihti üleloomulikud jõud või utoopiad, kuid samas on ka armastusteemalisi laule.
Tuntum sümfoonilist *metal*'it viljelev bänd on Nightwish, kes on küll seganud oma muusikas kokku sümfoonilise ja *power metal*'i.

  


| * v
* r
*Heavy metal* / *Metal*'i stiilid |
| --- |
| 
*Alternative metal* - *Black metal* - *Death metal* - *Doom metal* - *Folk metal* - *Glam metal* - *Gothic metal* - *Grindcore* - *Industrial metal* - *Metalcore* - *Nu metal* - *Power metal* - *Progressive metal* - *Speed metal* - *Symphonic metal* - *Thrash metal* - *Viking metal* |
**Helve Viidalepp** (1945. aastani **Helve Roosileht**; 20. detsember 1921 Paide – 12. november 1979 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.

Elukäik
-------

Helve Viidalepp õppis Paide algkoolis (1929–1935) ja progümnaasiumis (1935–1938), 1941. aastal lõpetas Paide Keskkooli. 1942. aastal jätkas õpinguid Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis, Pallases (1943–1944 ) ja 1944. aastast Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis, oli Johannes Võerahansu õpilane. Lõpetas instituudi 1948. aastal ning töötas aastatel 1948–1950 sealsamas õppejõuna. Seejärel oli Tallinnas vabakutseline kunstnik. 

1948. aastast Kunstnike Liidu liige.

Helve Viidalepp suri pärast rasket haigust 12. novembril 1979 ja on maetud Paide Sillaotsa kalmistule.

Looming
-------

Loonud vahetuil loodusmuljeil põhinevaid särava koloriidiga maastiku- ja lillemaale, natüürmorte, portreid ja lasteainelisi kompositsioone.

Tema isikunäitusi on toimunud Tallinna kunstisalongis (1971, 1976, 1981), Kärdla kultuurimajas (1976), Eesti Majas Stockholmis (1978) ning Paides, Rakveres, Raplas, Käinas ja Pärnus (1980).

Teoseid
-------

* 1956 „Krüsanteemid"
* 1974 „Kevadine kimp"
* 1975 „Kanarbik"
* 1957 „Ema portree"
* 1960 „Sophie Sooäär"

Isiklikku
---------

Helve Viidalepa abikaasa oli Ants Viidalepp. Tema isa oli August Roosileht.

Viited
------

1. 1 2  *Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon*. Tallinn. 1996.

Välislingid
-----------

* Paide kunstnikepere saab mälestuspingi
* Ants ja Helve Viidalepa mälestusnäituse avamine 16. septembril 2016 Paide Kultuurikeskuses
**Pala** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Külas asub Harjumaa kõrgeim punkt, mis ulatub 112,6 meetrit üle merepinna.

Vaata ka
--------

* Kaitseväe keskpolügoon

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
Pakri hoiuala territoorium on märgitud tumepunasega
**Pakri hoiuala** on 16. juunil 2005 elupaigatüüpide ja liikide kaitseks loodud hoiuala, mis hõlmab Vihterpalu lahest Vääna-Jõesuuni ulatuvat rannikumere lõiku. Hoiuala hulka ei kuulu Paldiski Lõuna- ja Põhjasadam ega Pakri saarte maastikukaitseala koosseisu jäävad osad. 

Kaitstavate elupaigatüüpide hulka kuuluvad jõgede lehtersuudmed, laiad madalad lahed, esmased rannavallid, püsitaimestuga kivirannad, väikesaared ja laiud, rannaniidud, hallid luited, vähe- kuni kesktoitelised kalgiveelised järved, kadastikud, lubjarikkal mullal asuvad kuivad niidud, alvarid, lääne-mõõkrohuga lubjarikkad madalsood, liigirikkad madalsood, vanad laialehised metsad ning soostuvad ja soo-lehtmetsad.

Üks hoiuala eesmärke on kaitsta ka hoiualal peatuvaid ja pesitsevaid linnuliike. Nende hulka kuuluvad aul, hahk, hüüp, jääkoskel, kalakajakas, krüüsel, kühmnokk-luik, laululuik, merivart, punajalg-tilder, sinikael-part, sõtkas, tutkas, tuttpütt, tõmmuvaeras, viupart ja väikeluik. Taimeliikidest pööratakse tähelepanu soohiilakale, nõmmnelgile ja emaputkele.

Hoiuala pindala on 19 011 hektarit, millest maismaad 2067,2 ha ja veekogusid 16 943,6992 ha. Samas on näiteks hoiuala kaitsekorralduskavas pindalaks nimetatud ka 21 039 ha.

Pakri hoiuala keskkonnaregistri kood on KLO2000167.

Välislingid
-----------

* Pakri hoiuala Eesti looduse infosüsteemis
* Pakri maastikukaitseala ja hoiuala kaitsekorralduskava 2007–2016
Need meriroosilised on radiaalsümmeetrilised. Tahvel Ernst Haeckeli teosest "Kunstformen der Natur"
**Sümmeetria** all mõistetakse bioloogias tavaliselt kehaosade või elundite korrapärast asetust kujuteldavate (sümmeetria)tasandite või (sümmeetria)telgede suhtes. Enamik hulkrakseid organisme on vähemal või rohkemal määral sümmeetrilised.

Sümmeetria bioloogias on üks paljudest sümmeetriailmingutest. Looduses ja bioloogias on sümmeetria ligikaudne, sest näiteks taimede lehed, mis on näiliselt sümmeetrilised, on harva keskelt kokkupanduna täpselt ühesugused.

Sümmeetria elemendid
--------------------

Eristatakse kolme sümmeetria elementi: tasand (ehk tasapind), telg (ehk joon) ja kese (ehk tsenter või punkt). Sümmeetriatasand jagab organismi kaheks nõnda, et need on teineteise peegelpildid. Sümmeetriatelg on mõtteline joon, mis tekib kui selle ümber organismi 180° pöörates jääb loomakuju samasuguseks kui algasendis, 360° nurga all on kuju samasugune aga juba teist korda. Sümmeetriakese on telgede lõikepunkt (kuna neid on vähemalt 2).

Loomade ehituses eristatakse bilateraalset ehk kahekülgset, kiirelist ehk radiaalset ja radiaalkiirelist ehk homaksoonset ehk sfäärilist sümmeetriat.

Radiaalne sümmeetria
--------------------

Radiaalne ehk kiireline sümmeetria esineb nii loomadel kui taimedel. See on tekkinud kinnitunud ehk sessiilsetel loomadel, kel on välja kujunenud vaid ülemine ja alumine osa. 

Sümmeetriatasandite alusel võivad organismid olla näiteks 6-, 5- ja 2-kiirelised. 

### Radiaalse sümmeetria erijuhte

Loomi, kellel on lõpmatult sümmeetriatelgi ja -jooni, nimetatakse sfäärilisteks ehk homaksoonseteks. Tavaliselt kuuluvad need organismid planktonisse ehk on hõljuvad. Kehakujult on nad enamasti kerakujulised, kuna ümbritsev keskkond mõjub neile igast küljest samamoodi. Homaksoonsed on näiteks radiolaarid (*Radiolaria*).

Bilateraalne sümmeetria
-----------------------

 *Pikemalt artiklis Bilateraalne sümmeetria*
Bilateraalne ehk kahekülgne sümmeetria esineb enamikul hulkraksetel loomadel ja mõnedel taimedel.

Bilateraalne sümmeetria on aktiivselt liikuvatel loomadel, kuna neil on eristunud ees- ja tagaots, kõhtmine ja selgmine pool ning vasak ja parem külg. Sümmeetriaelementidest on neil esindatud vaid tasand. 

Bilateraalsed on näiteks rõngussid, keelikloomad, kaasa arvatud inimene.

Organisme, kel puudub igasugune sümmeetria, nimetatakse asümmeetrilisteks (näiteks amööbid, mõned käsnad)
**Antalya provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Edela-Türgis Vahemere rannikul. Provintsi keskus on Antalya.

Tahtali mäel
Provintsi külavaheteel
Tuntud on Antalya provintsi supelrannad.

Haldusjaotus
------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Akseki ringkond
* Aksu ringkond
* Alanya ringkond
* Demre ringkond
* Döşemealtı ringkond
* Elmalı ringkond
* Finike ringkond
* Gazipaşa ringkond
* Gündoğmuşi ringkond
 | * İbradi ringkond
* Kaşi ringkond
* Kepezi ringkond
* Kemeri ringkond
* Konyaaltı ringkond
* Korkuteli ringkond
* Kumluca ringkond
* Manavgati ringkond
* Muratpaşa ringkond
* Seriki ringkond
 |  |

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Antalya provints** |

* Koduleht *(türgi, inglise, saksa, prantsuse, vene, araabia ja jaapani keeles)*

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Zach Hyman (2017)
**Zachary Martin Hyman** (sündinud 9. juunil 1992 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Edmonton Oilers ründajana vasakäärel.

Aastatel 2008–2011 mängis Hyman Ontario Junior Hockey League'i klubis Hamilton Red Wings. Seejärel mängis ta aastatel 2011–2015 Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2010. aastal valis Florida Panthers ta NHL-i *draft* '​is 123. valikuna. 2015. aastal omandas Hymani mängijaõigused Toronto Maple Leafs. Suurem osa hooajast 2015–16 mängis Hyman American Hockey League'i klubis Toronto Marlies, mis on Maple Leafsi noorteklubi. NHL-is debüteeris ta Maple Leafsi meeskonnas 29. veebruaril 2016 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 7. märtsil mängus Buffalo Sabresi vastu. Hooajal 2016–17 kindlustas ta koha Maple Leafsi põhikoosseisus. Hooajal 2016–17 püstitas ta Maple Leafsi rekordi, kui lõi uustulnukana enim vähemuses väravaid (kokku neli). Lisaks andis ta samal hooajal kuues järjestikuses mängus vähemalt ühe väravasöödu, mida on suutnud veel vaid kolm Maple Leafsi uustulnukat.

2021. aasta juulis sõlmis ta seitsmeaastase lepingu Edmonton Oilersiga.

Hyman on tegutsenud ka kirjanikuna. Ta on kirjutanud mitu lasteraamatut.

Viited
------

1. ↑  "Maple Leafs acquire rights to Hyman from Panthers". NHL.com. 19.6.2015. Vaadatud 9.8.2020
2. ↑  "Edmonton Oilers agree to 7-year deal with Zach Hyman, re-sign Tyson Barrie". ESPN.com. 28.7.2021. Vaadatud 15.10.2021
3. ↑  "NHL Prospect Zach Hyman Also Has a Career as a Children's Book Author". Sports Illustrated Kids. 22.10.2015. Vaadatud 9.8.2020

Välislingid
-----------

 Zach Hyman – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Zach Hyman NHL.com lehel
* Zach Hyman hockeydb.com lehel
Dimítris Papadópoulos
**Dimítris Papadópoulos** (Δημήτρης Παπαδόπουλος; sündinud 20. septembril 1981 Usbekistanis) on Kreeka jalgpallikoondise endine ründaja, Euroopa meister (2004).

Kreeka rahvuskoondises mängis Papadopoulos aastatel 2002–2013 22 korda ja lõi kaks väravat. Debüüt koondises oli 20. novembril 2002, kui mängiti Iirimaaga.

Klubid
------

* 2000–2001 Akratitos
* 2001–2003 Burnley
* 2003–2008 Ateena Panathinaikos
* 2008–2009 Lecce
* 2009 Dinamo Zagreb
* 2010–2012 Celta Vigo
* 2012: Levadiakos
* 2012–2013: Panthrakikos
* 2013–2014: Atromitos
* 2014–2015: PAOK
* 2015–2016: Asteras Tripolis
* 2016–2017: Atromitos
* 2017: Panetolikós

Saavutused
----------

* 2004 Euroopa meister
* 2004 Kreeka meister
* 2004 Kreeka karikas

Isiklikku
---------

Dimitrios Papadopoulos on 181 cm pikk.

Välislingid
-----------

* 

EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis

1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel
Yivli-Minare mošee minarett
Antalyas on kodutud koerad nummerdatud
**Antalya** ( kreeka *Αττάλεια*) on linn Türgis, Antalya provintsi keskus. Asub Vahemere rannikul. Linna ümbritsevad mäed. Vahemere ääres on liivarannad.

Kliima
------

Linnas valitseb vahemereline kliima. Suvi on kuiv ja palav (juuli keskmine temperatuur 30,6 °C), talv pehme ja vihmane (veebruari keskmine temperatuur 11,1 °C).

Ajalugu
-------

Linna rajas hettide asula kohale Pergamoni kuningas Attalos II 158 eKr. 133 eKr läks linn Rooma riigi koosseisu ja seal asus hiljem Hadrianuse talveresidents. Linna on mainitud Uues Testamendis nimega Attalia.

1970. aastatest on linnast kujunenud suur rahvusvahelise turismi keskus. 2005. aastal külastas linna üle 5 miljoni turisti.

Vaatamisväärsused
-----------------

Tuntumad vaatamisväärsused on 13. sajandist pärinev Yivli-Minare mošee ja Hadrianuse värav.

Haridus
-------

Linnas asub Akdenizi Ülikool (Vahemere Ülikool).

Sport
-----

Linnas asub Mardani staadion, mis on jalgpalliklubi Antalyaspor kodustaadion.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Antalya** |

* Antalya koduleht *(türgi, inglise ja vene keeles)*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kirjanikust ajaloolasest; tema isa, arsti ja rahvaluulekoguja kohta vaata artiklit Zacharias Topelius vanem* |

---

Zacharias Topelius (1866)
**Zacharias Topelius** (ka **Sakari Topelius, Zachris Topelius**; 14. jaanuar 1818 Nykarleby vald – 12. märts 1898 Sibbo vald) oli rootsikeelne Soome kirjanik, ajakirjanik ja ajaloolane.

Topelius oli arsti ja rahvaluulekoguja Zacharias Topelius vanema (1781–1831) poeg. Nende perekond kandis algselt nime Toppila, kuid kirjaniku vanaisa ladinapärastas selle kujule Toppelius ja isa jättis ühe p-tähe välja. Kirjaniku ema oli Katarina Sofia Calamnius.

Topelius tuli Helsingisse 1831 ja ta sai Johan Ludvig Runebergi ümber kogunenud noorte rahvuslikult meelestatud meeste rühmituse liikmeks. Ta isegi elas Runebergi kodus mõnda aega. 1833. aastal astus ta Soome keiserlikku Aleksandri ülikooli ning sai sealt 1840. aastal magistrikraadi, 1844. aastal litsentsiaadikraadi ja 1847. aastal filosoofiadoktori kraadi. Tema doktoritöö kandis pealkirja "De modo matrimonia jungendi apud fennos quondam vigente" ("Vanade soomlaste abielukommetest"). Lisaks ajaloole õppis ta süvendatult teoloogiat ja meditsiini.

1842–1846 oli ta Soome Bioloogiaühingu (*Societas pro fauna et flora fennica*) sekretär. 1846–1861 töötas ta ülikooli raamatukogus. Sel ajal töötas ta Helsingi lütseumis ajaloo, statistika ja rootsi keele õpetajana.

Topelius oli 1854. aastast Helsingi Ülikooli ajalooprofessor ning aastatel 1875–1878 rektor. Topelius oli üks soome rahvusromantilise kirjanduse silmapaistvaimaid esindajaid; ta kirjutas peamiselt rootsi keeles. Ta kirjutas sadu lüürilisi luuletusi, sealhulgas palju loodusteemadel. Tema luules oli tunda soome rahvaluule mõju. Väga tuntuks said tema muinasjutud, laulutekstid ja näidendid.

Topelius oli üks esimesi soome romaanikirjanikke, kes avaldas ka Soome esimese ajaloolise romaani ("Hertiginnan af Finland", 1850). Tema ajaloolised teosed ülistavad patriotismi, jumalakartlikkust ja seisusteühiskonda. Tuntuse on saavutanud on tema romantilised "Velskri jutustused" ("Fältskärns berättelser").

Topelius on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Teoseid eesti keeles
--------------------

* "Velskeri jutustused. Esimene lugu: Kuninga sõrmus", Tõlkinud Ernst Raudsepp, Eesti Kirjanduse Selts 1923
* "Aallotari jäljed", tõlkinud Linda Viiding, Eesti Riiklik Kirjastus 1957
* "Knut Pillimees", tõlkinud Linda Viiding, Varrak 2003, ISBN 9985305590
* "Muinasjutte", tõlkinud Linda Viiding, Eesti Raamat 1990, ISBN 5450008222
* "Sampo Lappelill", tõlkinud Silvia Airik-Priuhka, Välis-Eesti & EMP 1984, ISBN 9186116304

Vaata ka
--------

* Maamme kirja

Välislingid
-----------

* Reet Krusten. Kallimeelne mees läinud sajandist. Postimees, 10. märts 1998
* Zacharias Topelius. 375 Humanitaari. Helsingi ülikooli humanitaarteaduskond. 20.6.2015.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Zacharias Topelius** |
Sõjalised liidud 1914. aastal
**Antant** (inglise keeles *Triple Entente*, prantsuse keeles *Triple-Entente*, vene keeles *Антанта*) oli 31. augustil 1907 sõlmitud liit Venemaa, Prantsusmaa ja Suurbritannia vahel. Kaks viimast olid omavahel liidu sõlminud juba 1904. aastal, Prantsusmaa Venemaaga aga aastal 1894. 

Antant moodustas algselt vastukaalu Saksamaa, Austria-Ungari ja Itaalia Kolmikliidule; 1915. aastal liitus ka Itaalia Antandiga, kes oli Esimeses maailmasõjas Keskriikide vastasjõud.

1917. aasta separaatrahu Saksamaaga ning Brest-Litovski rahuleping viisid Venemaa Antandist välja; Suurbritannia ja Prantsusmaa liidusuhe kestis 1940. aastani, mil Prantsusmaa alistus Saksamaale.

Antant saavutas maailmasõjas suure võidu, kuid mõneti oli see Pyrrhose võit: Venemaal toimus 1917. aastal Veebruarirevolutsioon, millega kukutati Venemaa keiser, ja samal aastal Oktoobrirevolutsioon, millega loodi maailma esimene sotsialistlik riik. Itaalias tulid 1922. aastal võimule fašistid, kukutades senise demokraatliku riigikorra. Suurbritannia ja Prantsusmaa kandsid suuri kaotusi ja sattusid suurtesse võlgadesse, nii et kui enne maailmasõda peeti Briti Impeeriumi maailma võimsaimaks riigiks, siis pärast sõda muutusid maailma võimsaimaks juba Ameerika Ühendriigid.

Siiski läks Antandi vastu sõdinud Keskriikidel keskeltläbi veel halvemini: nii Saksamaa kui Türgi kuulutati vabariigiks ja nad pidid maksma suuri reparatsioone, aga Austria-Ungari lagunes üldse ja lakkas täielikult olemast.

Pärast maailmasõda tekkis Kesk-Euroopas ja Balkani poolsaarel hulk suhteliselt väikeseid riike. Need moodustasid omavahel Väikeseks Antandiks nimetatud liidu ja Balkani Antandiks nimetatud liidu, kuid nendel ei olnud maailma poliitikas suurt tähtsust.

Vaata ka
--------

* Antanti Ülemnõukogu
* Kolmikliit (1882)
**Shiretoko rahvuspark** (jaapani keeles 知床国立公園 *Shiretoko-kokuritsukōen*) on rahvuspark Jaapanis Hokkaidō saarel. Ta hõlmab suurema osa Shiretoko poolsaarest, mis asub saare kirdetipus. Sõna "shiretoko" tuleb ainu sõnadest *sir etok*, mis tähendab 'maailma lõpp'.

See asutati 1. juunil 1964 ja hõlmab 386,33 km².

Shiretoko poolsaar on Jaapani üks kõige eraldatumaid piirkondi. See on ligipääsetav jalgsi või paadiga. Poolsaarelt avanevad vaated Venemaale kuuluvale Kunaširi saarele, mida Jaapan endale nõudleb.

Rahvuspargis on mitu vulkaani ja Shiretoko 5 järve. Seal elab Jaapani suurim pruunkarude asurkond. Ainulaadne on Kamuiwakka kuumaveeallikast alguse saav kuumaveejuga. Ainu keeles tähendab *kamui wakka* 'vete jumal'.

Shiretoko rahvuspargi metsad on parasvöötme ja mägimetsad. Peamised puuliigid rahvuspargis on sahhalini nulg *Abies sachalinensis*, kivikask *Betula ermanii* ja amuuri tamm *Quercus mongolica*. Metsapiirist kõrgemal on kääbus-seedermänni *Pinus pumila* läbipääsmatud tihnikud.

2005. aastast kuulub Shiretoko rahvuspark UNESCO maailmapärandi nimistusse.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Shiretoko rahvuspark** |
Illustratsioon zadžaalivormis villancicost, skeem on AA bb aa AA jne (cc aa AA ...)
Sõna *zaǧal* hääldus
**Zadžaal** (araabia keeles زجل '(vali) hääl'; hispaania keeles zéjel) on keskaegsest hispaania-araabia kultuurist pärinev kindla ehitusega stroofiline luule- ja lauluvorm, araabia *muwaxaha* ehk *muwaššaḥ* Al-Andalusi (muslimitele kuulunud Hispaania) variant.

Hispaaniast keskajal mujale araabia kultuuri levinud zadžaal elab tänaseni edasi Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas rahvalauluna, mida seal nimetatakse *granada lauluks*.

Zadžaalivorm on tugevasti mõjutanud Hispaania ja Portugali keskaegset luulet, sh *cantiga*'sid, samuti võib selle ära tunda 15. sajandi rahvalikes *villancico*'des.

Päritolu
--------

Algselt ei erinenud Al-Andalusi luule kuigivõrd ülejäänud Bagdadi kalifaadi omast. Tollane Araabia poeetika ei tundnud stroofe ja võttis selle vormi esimesena omaks just Hispaanias. Uudse stroofilise luulevormi esmakasutamine omistatakse pimedale Córdoba poeedile Muccádam ben Muáfale, kes tegutses umbes 10. sajandi keskel. Tema järel sai zadžaal andaluusia dialektis kirjutatud luule populaarseimaks vormiks (araabiakeelses poeesias viljelduna nimetatakse seda *muwaxaha*). Araabiakeelse *muwaxaha* viimases stroofis *jarcha*'s luuletati sageli Andaluusia hispaania keeles, *jarcha*'st pärineb ka üldse vanim hispaaniakeelne luuletekst 11.–12. sajandi vahetusest.

Zadžaali päritolus pole siiski lõplikku selgust, on arvatud ka, et seda ei leiutanud Muccádam ben Muáfa ise, vaid tõi kirjandusse kohalike hispaanlaste suulisest loomingust, näiteks leiab zadžaali algeid Vahemere maade vanas mailaulude traditsioonis; samast substraadist võivad osaliselt olla võrsunud *villancico* ja *cantiga de amigo*.

Struktuur
---------

*Muwaxaha* hõlmab reeglina viis kuni seitse beiti, zadžaalis võib olla ükskõik kui palju salme.

### *Muwaxaha* värsiskeem

**aa** *qufl*
**bbb aa** beit (bbb) ja *qufl*
**ccc aa** sama
**... ..**
**xxx AA** viimane beit (xxx) ja viimane *qufl* ehk *jarcha*
### Zadžaali värsiskeem

**aa** refräänne kaksikvärss matla, hispaania keeles *estribillo*
**bbb a** salm ehk *mudanza* 'muutus' (bbb) ja refrään ehk *vuelta* 'tagasipöördumine' (a)
**ccc a** sama
**... .**
**xxx a** viimane salm (xxx) ja *vuelta*
Nagu näha, algab zadžaal paarisriimiga, järgneb kolm omavahel riimuvat salmirida. Neile lisatakse neljandaks rida, mis riimub *estribillo*ga, sellest ka nimetus "tagasipöördumine".

Stiil
-----

Vastandina *muwaxaha*'le, milles luuletatakse kõrgstiilses araabia keeles, välja arvatud *jarcha*, iseloomustab zadžaali rahvakeelsus ja murdelisus. Zadžaali ainus teemamotiiv on armastus.

Viited
------

1. 1 2  J. Talvet. Keskaja Hispaania luule. Tartu Ülikooli kirjastus, 1998
2. ↑  Otto Zwartjes. Love Songs from Al-Andalus: History, Structure, and Meaning of the Kharja. 1997

Välislingid
-----------

* Tundmatu 15. sajandi autori zadžaalivormis *villancico* "Tres morillas" Vikitekstides
* Youtube: Zadžaalivormis tekstiga *villancico* "Entra mayo y sale abril" (Cancionero Musical de Palacio, 15. sajandi lõpp) Grupo Vocal Gregori esituses
Antarktika poolsaare kaart
**Antarktika poolsaar** on umbes 1500 kilomeetri pikkune poolsaar Antarktisel, kus asub selle mandri põhjapoolseim tipp (63°23'S 57°00'W). Poolsaarest lääne pool mandri lähedal asub Antarktika suurim saar – Aleksander I maa. 

Lõuna-Ameerika lõunatipuga ühendab seda veealune 3600 kilomeetri pikkune Scotia ahelik. Lõuna-Ameerikast eraldab seda Drake'i väin.

Antarktika poolsaar on mägine. Seal asuvad mäeahelikud kõrgusega umbes 2800 m. Poolsaare kõrgeim tipp on Mt. Jackson (4189 m). 

Poolsaare kliima on kõige soojem Antarktikas. Siiski on peaaegu kogu poolsaar aasta ringi jääkatte all.

Esimesena nägi Antarktika poolsaart Fabian Gottlieb von Bellingshausen 27. jaanuaril 1820. Esimesena astus Antarktika poolsaarele Suurbritannias sündinud ameerika vaalakütt John Davis 7. veebruaril 1821.

Antarktika poolsaar on Antarktikas ainus koht, kus kasvab kaks katteseemnetaimeliiki. 

Antarktika poolsaarel asub mitu polaarjaama, näiteks General Bernardo O'Higgins (Tšiili) ja Vernadski (Ukraina).

Antarktika poolsaart nõudlevad kas tervikuna või osaliselt Argentina, Tšiili ja Suurbritannia. Need nõuded kattuvad osaliselt ja rahvusvaheliselt pole need tunnustatud.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on põllutööriistast; ajalehe kohta vaata Sirp (ajaleht)* |

---

Sirp
**Sirp** on tööriist teravilja ja rohu (heina) lõikamiseks.

Sirp on üks vanemaid lõikusvahendeid, neoliitikumi maaviljeluses kasutati tulekivist teradega sirpe. 
Ta koosneb eest kitsenevast, kaarjast kõverast terast ning lühikesest puust käepidemest. 
Rohusirbid on lühikesed, kuid väga kõverad.

Muinaskreeklastel oli sirp maaharimise sümbol ning seetõttu ka Demeteri atribuut. 

Sirp ja vasar on talurahva ja proletariaadi liidu sümbol.

Eesti alad
----------

Soontagana linnusest leitud sirp
Pronksiajal Eestis kasutusel olnud sirp oli väike ja suhteliselt sirge teraga. Vanem rauast sirbitüüp, mis võeti kasutusele 1. sajandil pKr, oli 3,5 kuni 4,5 cm laiuse kaarja teraga, mille külge oli needitud kõver vars. Seda kasutati veel 19. sajandil Lääne-Eestis ja saartel. Praegu tuntud vormi omandasid eesti sirbid keskajal. Eestis ja Baltikumis kasutati Vene aladelt siia levinud sirbitüüpi, millel 2,5 kuni 3 cm laiune tugevasti kaardus peenehambuline tera ning lühike sirge, sirbirootsu otsa kinnitatud vars. Sirp oli põhiliselt naiste tööriist, 19. sajandi keskpaigani lõigati sirbiga kõiki vilju, hiljem peamiselt rukist. Sajandi lõpus hakkas vikat sirpi viljalõikusel kõrvale tõrjuma.

Võru murdes nimetatakse seda lõikeriista *tsirp*, sirbiga viljalõikus oli saarte murdes *õsuma*, lõunaeesti murretes *põimima*.

Vaata ka
--------

* heinatööriistad
* lõikeriistad
* põllutööriistad
* vikat

Viited
------

1. 1 2   Eesti Entsüklopeedia. 8. köide. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 1995. lk 521
2. 1 2   Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 277

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sirp** |

* Sirbi pilt EPM-is

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sirp** |
**Munitsipaalmoodustis** (vene keeles муниципальное образование) on rahvastatud territoorium Venemaal, millel teostatakse  omavalitsuslikku haldamist. 

2014. aastast näeb Venemaa Föderatsiooni seadusandlus ette võimaluse luua 7 liiki munitsipaalmoodustisi. Üht liiki munitsipaalmoodustised võivad hõlmata teist liiki munitsipaalmoodustisi. 

Territooriumilt suurimad munitsipaalmoodustised asuvad Krasnojarski krais: põhjaosas Taimõri Dolgaani-Neenetsi rajoon (879 900 km²) ja keskosas Evengi rajoon (763 200 km²). 

Elanike arvult suurimad munitsipaalmoodustised on Novosibirski linnaringkond (1603 tuhat elanikku), Jekaterinburgi linnaringkond (1488 tuhat), Omski linnaringkond (1178 tuhat), Permi linnaringkond (1048 tuhat) ja Volgogradi linnaringkond (1016 tuhat).

Munitsipaalmoodustiste liigid
-----------------------------

2003. aastal välja antud kohalike omavalitsuste moodustamist käsitleva föderaalseaduse alusel kehtestati viis liiki munitsipaalmoodustisi.

* külaasundus
* linnaasundus
* munitsipaalrajoon
* linnaringkond
* keskalluvusega linnade linnasisene territoorium (linnasisesed munitsipaalmoodustised)

2014. aastal välja antud föderaalseaduse alusel lisaks kehtivale viiele liigile kehtestati kaks liiki munitsipaalmoodustisi.

* linnasisese jaotusega linnaringkond
* linnasisene rajoon

Munitsipaalmoodustise organid ja ametiisikud
--------------------------------------------

Kohaliku omavalitsuse organiteks on munitsipaalmoodustise esindusorgan ja täidesaatva organina kohalik administratsioon.

Munitsipaalmoodustise juhti nimetatakse munitsipaalmoodustise **peaks** (глава) ja valitakse kas munitsipaalvalimistel või munitsipaalmoodustise esindusorgani poolt esindusorgani enda liikmete seast. Munitsipaalmoodustise pea ei saa tavajuhul ühitada administratsiooni pea ja esindusorgani esimehe kohuseid.

Viited
------

1. 1 2  Федеральный закон от 6 октября 2003 г. N 131-ФЗ "Об общих принципах организации местного самоуправления в Российской Федерации". rg.ru
**Štandart** (vene keeles Штандартъ) oli Venemaa viimase keisri Nikolai II jahtlaev.

Ajalugu
-------

Laeva tellis Nikolai II isa keiser Aleksander III, see valmis aastatel 1893–1895 Kopenhaageni laevatehases Burmeister & Wain. Alus võeti teenistusse 1896. aastal. 19.–20. sajandi vahetusel oli see suurim monarhi kasutatav jahtlaev. Tsaariperekonna jaoks oli laev sobiv kui omamoodi ujuv palee. Laeva mehitas ja opereeris Venemaa Keiserlik Merevägi.

### Sõidud Läänemerel

1907. aastal sõitis laev Soome rannikul karile ja hakkas lekkima, kuid päästeti ja remonditi.

5. juulil 1912 toimus Läänemerel ajalooline kohtumine sugulussidemetes (kolmanda astme nõbude) Vene keisri ja Saksa keisri vahel. Wilhelm II jõudis jahil Hohenzollern II sõjalaeva Moltke saatel Paldiski reidile. Nikolai II poolt vastu tulnud jahil Štandart peeti lõuna 50 inimesele ja läbirääkimised poliitilisest olukorrast Euroopas, mis siiski ei mänginud hiljem rolli suure sõja ärahoidmisel.

### Sõidud Mustal merel

14. juunist 1914, väljudes Odessast, seilas keisri perekond Štandarti pardal Mustal merel. Nende eesmärk oli Rumeenia sadamalinnas Constanțas sobitada diplomaatilist abielu suurvürstinna Olga ja kroonprints Carol II vahel. Reisil olles kuulsid nad uudiseid Austria-Ungari keisririigi troonipärija Franz Ferdinandi ja tema abikaasa mõrvamisest Sarajevos, mis vallandaski Esimese maailmasõja.

### Nõukogude võimu käsutuses

Miiniveeskja *Marti* (ümberehitatud) 1942. aastal
Pärast 1917. aasta revolutsioone seisis laev dokis uue nimega "18 марта" (18. märts). 

Aastatel 1932–1936 ehitati see ümber miiniveeskjaks ning sai uuema nime "Марти". Teises maailmasõjas osales laev Leningradi kaitsmisel, milles sel oli oluline osa. 1957. aastal muudeti laev õppelaevaks «Ока». 

Laev lammutati 1963. aastal Tallinnas.

Vaata ka
--------

* Pikker (vahilaev)
Sirmiumi teema kaart
**Sirmiumi teema** (kreeka: *Θέμα Σιρμίου*) oli Bütsantsi haldusüksus (teema), mis asus tänapäeva Serbias, Horvaatias ning Bosnias ja Hertsegoviinas 11. sajandil. Selle pealinn oli Sirmium (nüüd Sremska Mitrovica).

Ajalugu
-------

6. sajandil asus selles kohas teine Bütsantsi provints. See oli tuntud kui Pannoonia ja selle pealinn oli samuti Sirmium, kuid see oli palju väiksema suurusega.

11. sajandi alguses laius ala, millest hiljem sai Sirmiumi teema, Esimese Bulgaaria tsaaririigi piirides tsaar Samuili võimu all ning kohalik hertsog (vojevood) Sermon valitses Sirmiumi ja ümbritseva ala üle. Pikas sõjas vallutas Bütsantsi keiser Basileios II Bulgaaria ning rajas selle territooriumil uued Bütsantsi teemad ja muud kohalikud kubermangud kindralite (*strategos*) halduses. Samuili riigi keskosast sai Bulgaaria teema, kirdeosast Paristrioni teema ja loodeosast Sirmiumi teema.

Sirmiumi teema piirid on ebaselged: mõne allika järgi hõlmas teema Sremi piirkonna (Sava jõe põhjakaldal), samuti osi tänapäeva Serbiast ning Bosniast ja Hertsegoviinast Sava jõe lõunakaldal, samas teiste allikate järgi ulatus see piki Doonau lõunakallast ja piki Sava jõge.

Sel ajal kasutati nime "Srem" territooriumi määratlemiseks Sava jõe mõlemal kaldal, samas hiljem juurdusid määrangud "Srem siin pool" (Sava jõest põhjas) ja "Srem teisel pool" (Sava jõest lõunas), kuni lõpuks sai territoorium Sava jõest lõunas nime "Mačva".

Pärast Manzikerti lahingut aastal 1071 ja sellele järgnenud segadust Bütsantsis vallutas Sremi Ungari kuningriik, kuid Bütsantsi kontroll ala üle taastati Komnenostest keisrite ajal. 12. sajandi lõpuaastail Bütsantsi võim kahanes ja Teise Bulgaaria tsaaririigi asutamine tekitas uue kandidaadi piirkonna kontrollimiseks. Lõpuks, 13. ja 14. sajandil saavutasid erinevad Serbia riigid kontrolli piirkonnas. Üks neid riike, Sremi kuningriik, paiknes piirkonnas, kus oli olnud Bütsantsi Sirmiumi teema.

Strategosed
-----------

* Konstantinos Diogenes, 1018–1029
* Theophilos Erotikos, 1040
* Ljutovid, 1039–1042

Vaata ka
--------

* Sirmium
* Pannoonia (Bütsants)
* Sremi kuningriik
Mura Budberg (1974)
**Maria (Moura) Ignatjevna Zakrevskaja-Benckendorff-Budberg** (6. märts 1893  Berjozovaja Rudka mõis, Poltaava kubermang, Ukraina – 2. november 1974 Terranuova Bracciolini, Arezzo provints, Itaalia) oli Jäneda viimane mõisaproua.

Maria Zakrevskaja abiellus 1911. aastal Venemaa Keisririigi välisministeeriumi ametniku ja Venemaa Keisririigi Berliini suursaatkonna II sekretäri Johann Ulrich Nathanael von Benckendorffiga. Johann päris 1910. aastal Aleksander von Benckendorffi valdused Jänedal. Ta ehitas Jänedale uue härrastemaja ning mõisa abi- ja kõrvalhooned.

1918. aastal kolistd von Benckendorffid Venemaal toimunud Oktoobrirevolutsiooni tõttu koos lastega Jänedale. Hans von Benckendorff tapeti 19. aprillil 1919 Jäneda lähedal Kalijärve ääres Kalijärve teel. Väidetavasti tegi seda nelja relvalasuga Eesti Vabadussõjast kolmepäevasel puhkusel viibinud Teoküla elanik Rudolf Rosenstrauch.

Maria Benckendorff abiellus hiljem Nikolai von Budbergiga , ja sai Eesti kodakondsuse.

Maria Zakrevskaja-Benckendorff-Budbergi elu oli täis seiklusi ja lähedasi suhteid kuulsate meestega nagu Robert Hamilton Bruce Lockhart, Maksim Gorki, Herbert George Wells ja teised, mis on heaks materjaliks olnud nii kirjanikele kui filmimeestele. Kirjanik G. H. Wells viibis 1934. aasta suvel Jänedal, Kallijärve mõisas Kalijärve kaldal ja lõpetas seal oma memuaaride kolmanda köite.

Kirjandus
---------

* Alexandra Lapierre, "Mura. Leegitsevad mälestused". Aasta: 2020, 640lk, IBSN 9789985348789

Viited
------

1. ↑  MURA. LEEGITSEVAD MÄLESTUSED, Varrak, 2020
2. ↑  Будберг Николай Александрович, www.grwar.ru
3. ↑  Julia Koppel-Kase, Kallijärve mõisahoone. Kallijärve, Jäneda küla, Tapa vald, Lääne-Viru maakond, EESTI KUNSTIAKADEEMIA Kunstikultuuri teaduskond Muinsuskaitse ja konserveerimise osakond, 2020/2021 õppeaasta, Arhitektuuri konserveerimise ja restaureerimise täiendkoolituse lõputöö, Tallinn 2021

Välislingid
-----------

* Pekka Erelt: "Jäneda luurekuninganna – tabamatu ja väga ohtlik" Eesti Ekspress, 28. juuli 2011
* Heili Reinart: "Gorki ja Wellsi armuke Jäneda mõisaproua Mura pidas oma eluarmastuseks hoopis päris James Bondi" naine24.postimees.ee, 25. juuli 2017
**Siirti provints** (kurdi keeles *Sêrt*) on 1. järgu haldusüksus (provints) Kagu-Türgis. Provintsi keskus on Siirt.

Haldusjaotus
------------

* Baykani ringkond (kurdi: *Hewêl*)
* Eruhi ringkond (kurdi: *Dihê*)
* Kurtalani ringkond (kurdi: *Misirc*)
* Pervari ringkond (kurdi: *Xisxêr*)
* Siirti ringkond (kurdi: *Sêrt*)
* Şirvani ringkond (kurdi: *Şerwan*)
* Tillo ringkond (kurdi: *Tilo*)

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Siirti provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Siroko** [sir'oko] ehk **široko** [šir'oko] (itaalia sõnast *scirocco* [šir'okko] ja prantsuse sõnast *sirocco*) on tugev soe tuul Vahemere keskosas ja Aadria merel, puhub peamiselt kagust ehk Liibüa ja Egiptuse kohalt, tugevaim sügisel ja talvel. 

Kui kõrgrõhkkond asub Aadria merest idas, on siroko soe ja niiske ning sademeid on harva. Kesk-Itaalia kohal asetseva madalrõhkkonna puhul on õhutemperatuur sirokos madalam ning sajab tugevasti. 

Aafrika rannikul puhub siroko lõunast, õhk on kuum, kuiv ja tolmune. Mõnel juhul on liivatolm ulatunud isegi Kesk-Euroopasse. Aafrika siroko kuiv õhk muutub Vahemere kohal niiskeks ja põhjustab Lõuna-Euroopas uduvihma. 

Märtsis ja novembris võib siroko saavutada oma maksimaalse tuulekiiruse (kuni 100 km/h ehk 55 sõlme).

Sirokoga sarnanevaid tolmuseid Sahara kõrbe kohalt pärinevaid tuuli nimetatakse veel *leste* (Madeira ja Kanaari saared), *leveche* (Hispaania), *khamsīn* (Egiptus, Sudaan) ja *sharav* (Iisrael, Palestiina).

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Siroko** |
Štšuka-klassi allveelaev
**Štš-317** (Щ-317) oli Nõukogude Štšuka-klassi allveelaev. 

Lasti vette 24. septembril 1935. Kuulus Balti laevastiku koosseisu kodusadamaga Kroonlinnas. 1939. aastast baseerus Tallinnas, osales Talvesõjas.

Jäi kaduma juulis 1942 ebaselgetel asjaoludel.

Lahinguretked
-------------

29.11.1939 - 05.12.1939

19.12.1939 - 08.01.1940

29.09.1941 - 16.10.1941

09.06.1942 - +

Võidud
------

16.06.1942 06:05 uputatud Soome "Argo" 2513 brt.

18.06.1942 õhtul vigastatud Taani "Orion" 2405 brt.

22.06.1942 12:14 uputatud Rootsi "Ada Gorthon" 2399 brt.

08.07.1942 07:47 uputatud Saksa "Otto Cords" 966 brt.

Kirjandus
---------

Мирослав Морозов: Подводные лодки ВМФ СССР в Великой Отечественной войне 1941-1945 гг. Летопись боевых походов. Часть 1. Краснознаменный Балтийский флот.

Мирослав Морозов, Константин Кулагин: "Щуки". Легенды Советского подводного флота.
Saadikutekoja valimiste tulemused ringkonniti:  

     Paremtsentristlik koalitsioon  

     Viie Tähe Liikumine  

     Vasaktsentristlikud koalitsioonid  

     Valle d'Aosta piirkondlik koalitsioon  

     Bolzano piirkondlik koalitsioon

Senati valimiste tulemused ringkonniti:  

     Paremtsentristlik koalitsioon  

     Viie Tähe Liikumine  

     Vasaktsentristlikud koalitsioonid  

     Valle d'Aosta piirkondlik koalitsioon  

     Bolzano piirkondlik koalitsioon

**2018. aasta Itaalia parlamendivalimised** toimusid 4. märtsil 2018 pärast seda, kui president Sergio Mattarella 28. detsembril 2017 parlamendi laiali saatnud oli.

Alates 1948. aastast 18. parlamendi saadikutekotta valiti 630 ja senatisse 315 saadikut. Üldvalimised toimusid samaaegselt Lombardia ja Lazio kohalike valimistega.

Mõlemas kojas kogus Matteo Salvini Lega Nordi juhitud paremtsentristlik koalitsioon lihthäälteenamuse, parteidest kogus kõige rohkem hääli populistlik Viie Tähe Liikumine, mille juhiks on Luigi Di Maio. Ekspeaminister Matteo Renzi ja tema juhitud vasaktsentristlik koalitsioon sai kolmanda tulemuse.  Ühelgi parteil ega liidul ei õnnestunud parlamendis enamust saada.

Viited
------

1. ↑  "Itaalia valib homme parlamenti". Postimees. 3. märts 2018. Vaadatud 12. märts 2018.
2. ↑  "Kes paneb Itaalias valitsuse kokku?". Postimees. 5. märts 2018. Vaadatud 12. märts 2018.
***Hors de combat*** ('võitlusest väljas') on prantsuskeelne termin, mida kasutatakse diplomaatias ja rahvusvahelises õiguses isikute kohta, kes ei ole võimelised sõja ajal oma lahinguülesandeid täitma. Näiteks hõlmab see inimesi, kes hüppavad oma vigastatud lennukilt langevarjuga, samuti haigeid, haavatuid, kinnipeetavaid või muul viisil vigastatud inimesi. *Hors de combat*' isikutele antakse tavaliselt sõjaseaduste kohaselt erikaitse, mis mõnikord hõlmab ka sõjavangi staatust ja seetõttu saavad nad ametlikult mittevõitlejateks.

1949. aasta Genfi konventsioonide kohaselt antakse *hors de combat* ebaseaduslikele võitlejatele samad privileegid ja neid koheldakse vangistuses inimlikult, kuid erinevalt seaduslikest võitlejatest alluvad nad tsiviilkohtumenetlusele ja -karistamisele (mis võib sisaldada surmanuhtlust, kui kinnipidaval võimul on selline karistus nende toime pandud kuritegude eest).

Genfi konventsioonide protokoll I määratleb:

> 
> Inimene on *hors de combat*, kui:
> 
> 
> a) ta on vastaspoole võimu all;
> (b) ta väljendab selgelt kavatsust alistuda; või
> (c) ta on teadvuseta või muul viisil haavade või haiguse tõttu teovõimetu ja seetõttu ei ole ta võimeline end kaitsma;
> tingimusel, et igal neist juhtudel hoidub ta vaenulikust tegevusest ega ürita põgeneda.
> 
> 
>

Viited
------

1. ↑  "Protocol Additional to the Geneva Conventions of 12 August 1949, and relating to the Protection of Victims of International Armed Conflicts (Protocol I), 8 June 1977, Part III : Methods and means of warfare – Combatant and prisoner-of-war status #Section I – Methods and means of warfare, Article 41 – Safeguard of an enemy hors de combat, Paragraph 2". *International Humanitarian Law*. International Committee of the Red Cross. Vaadatud 23. novembril 2009.