recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jaan Järve** (7. oktoober 1894 Ulila vald, Tartumaa – 14. veebruar 1945 Freudenstadt, Saksamaa) oli Eesti poliitik ja vaimulik.

Lõpetas Tartu Aleksandri Gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1914–1918 ja 1920–1923. Vahepealsel ajal võttis osa Vabadussõjast. Õppis Berliini Ülikoolis 1922–1923. *Cand. theol.* 17. septembrist 1923. Ordineeriti pastoriks 25. detsembril 1923.

Oli 1923–1944 Laiuse Püha Jüri koguduse õpetaja.

Korraldas spontaanse meeleavalduse Pärnu Endla teatri ees 23. veebruaril 1918, mille rõdult loeti ette Eesti iseseisvuse manifest. Oli (rahvaerakondlasena) Asutava Kogu liige, I Riigikogu liige (sealhulgas 4. jaanuar 1923 – 4. märts 1923 riigikogu II abiesimees), IV Riigikogu liige (kristliku rahvaerakondlasena). 1920–1921 oli Postimehe vastutav ja tegevtoimetaja.

Aastal 1944 siirdus Saksamaale, kus Stuttgardi lähedal Freudenstadti linnas hukkus pommitamisel.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  "Peeter Järvelaid: Eesti Vabariigi aastapäeval ajalugu uurides ja tulevikku piiludes "Pärnu Postimees, 23. veebruar 2010
3. ↑  Eesti Kirik, aprill 1953

Ajaleheartiklid
---------------

* Kirik pole viinapitsi vastu. Vaba Maa, 13. august 1936, nr 182, lk 5.

Välislingid
-----------

* Kes kandideerivad veel Tartumaal. Postimees, 16. veebruar 1938, nr. 46, lk. 4.
* 23. veebruar 2012, Tiina Suija ja Esta Järve, Jaan Järve omariikluse hälli juures , parnupostimees.ee
**Hansabussiliinid AS** (endine AS Mulgi Reisid) on Eesti bussiettevõte.

Selle eelkäija Viljandi Autobussi- ja Taksopark asutati 1945. aastal. Ettevõte erastati detsembris 1994. Augustis 2005 omandas aktsiaseltsis Hansabussiliinid AS (endine AS Mulgi reisid) enamusosaluse AS Hansabuss ning Hansabussiliinid AS-ist (endine AS Mulgi reisid) sai AS Hansabussi tütarettevõte.

Hansabussiliinid AS on olnud nii takso- kui ka bussiveoteenuse osutaja. Ettevõte hoiab käigus kaugliine Viljandi, Tallinna, Tartu, Pärnu ja Tõrva vahel ning maakonnaliine Võrumaal, Hiiumaal, Raplamaal ja Viimsi valla siseliinidel. Tellimusveoteenust osutatakse nii Eestis kui ka välismaal.

Ettevõtte 2019. aasta käive oli 1,4 miljonit eurot.

Kaugliinid
----------

Viljandi on järgmiste kaugliinide algus- ja lõpp-punkt:

* 372 Viljandi – Abja-Paluoja – Kilingi-Nõmme – Pärnu
* 373 Viljandi–Tartu
* 374 Viljandi–Tallinn
* 375 Viljandi–Tallinn
* 385 Viljandi–Tartu
* 386 Viljandi–Tartu
* 390 Viljandi–Tallinn
* 408 Viljandi–Tartu
* 410 Tallinn–Viljandi
* 415 Viljandi–Tallinn
* 690 Tõrva–Viljandi–Tallinn
* 691 Tallinn–Viljandi–Tõrva
* 706 Tallinn–Viljandi
* 895 Tallinn–Viljandi
* 896 Viljandi–Tallinn

Varem käigus olnud kaugliin 880 Tallinn–Tartu suleti konkureeriva bussiettevõtte Lux Express jõulise laienemise tõttu.

Varem käigis olnud kaugliin 735 Vändra–Järvakandi–Rapla–Tallinn anti Pärnumaa osakonna sulgemise tõttu üle SEBE AS-ile. Nüüd kannab liin numbrit 335 ja seda teenindab SEBE AS.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib toidust; seriaali kohta vaata artiklit Tiramisu (seriaal)* |

---

Tiramisu
**Tiramisu** [t'iramisu] (itaalia sõna *tiramisù* (itaalia hääldus: tiɾamiˈsu) on tõenäoliselt itaalia päritolu kihiline magustoit.

Klassikaline tiramisu koosneb kahest põhikihist – küpsisekiht ja *mascarpone* baasil kreemikiht – ning lisakoostisainetest. 
Klassikalise tiramisu põhikoostisainete hulka kuuluvad toorjuust (näiteks *mascarpone*), toored munakollased, suhkur, espressokohv ning Pavesini küpsised (kulinaarses hädaolukorras võib kasutada poest varutud Savoiardi küpsiseid või Keelekese küpsiseid, küpsiseid ka täidiseta rullbiskviiti, järelejäänud piparkooke), samuti veidi alkoholi (näiteks Amarettot, viskit, marsaalat, likööri Vana Tallinn jm). 

On ka toiduretsepte, kus lisatakse *mascarpone* toorjuustukreemi sisse ka vahustatud munavalgeid või vahukoort, rohelist teed, pähkleid, vaarikaid, kohupiima jm. 

Itaaliakeelne fraas *tira mi su* tähendab sõna-sõnalt 'tõmba mind üles' ning viitab suhkru ja espressokohvi poolt inimorganismile avaldatavale toimele.

Tiramisu päritolu on teadmata. Esimest korda mainiti seda kirjalikult alles 1983 kreeka kokaraamatus ja see annab alust arvata, et tiramisu on kas üsna hiline magusroog  või kohandus teistest kihilistest magusroogadest (nt *english triffle*). 

Tiramisu kui algne magustoit, mida tuntakse ka *Toscana trifle*'i ja *Zuppa Ingelese*'ina, hakkas levima 19. sajandil Toscana piirkonnas Sienas.

Levinuima versiooni kohaselt leiutati tiramisu Trevisos restoranis Le Beccherie ja nimetati kondiitri Roberto Linguanotto õpilase ja ristitütre Francesca Valori (neiupõlvenimi Tiramisu) järgi tema kulinaarsete võimete auks.

Fernando ja Tina Raris väitsid 1998 avaldatud teoses "La marca gastronomica", et tiramisu leiutas Giuseppe di Clemente Trevisos 1971. aastal. On mainitud märksa varasemaidki aastaarve ja teisi linnu.

Originaalretsept ei sisaldanud alkoholi, sest oli mõeldud eeskätt lastele ja vanuritele, ning koogi originaalkuju oli ümmargune. Selle koostisained olid küpsised, muna, suhkur, *mascarpone* juust, kakao, mesi ja gaseeritud vesi.

Vaata ka
--------

* Küpsisetort
* Šarlott

Viited
------

1. ↑  The History of Tiramisù Cake (inglise keeles) Vaadatud 3. märts 2013.
2. ↑  Angeelika Kang, "Tiramisu", Ajakirjade Kirjastus, lk 4, 2009, ISBN 978 9949 454 09 9

Kirjandust
----------

* Best-ever tiramisu Recipe, Good Food magazine, märts 2009
* TIRAMISÚ LAYER CAKES
* Heston Blumenthal
	+ Tiramisu, "Heston Blumenthal at Home"
* Tessa Kiros
	+ Venezia: Food and Dreams lk 260 - 262
* Nigella Lawson
	+ Irish cream Tiramisu
	+ Tiramisu
	+ Frangelico Tiramisu
	+ Quick and Tasty Tiramisu - Nigellissima - BBC Food
	+ All-star Nigella Christmas: Tiramisu layer cake, 23. november 2014
* Jamie Oliver
	+ Best tiramisù
	+ Chocolate tiramisu
	+ Jamie Oliver Chocolatey Tiramisu
* Gordon Ramsay
	+ Tiramisu - Gordon Ramsay, Gordon Ramsay's The F Word
* "Tordid", Ajakirjade Kirjastus, Tiramisu, lk 58
* Angeelika Kang, "Tiramisu", Ajakirjade Kirjastus, 2009

Välislingid
-----------

* Jane Black, The Trail of Tiramisu, 11. juuli 2007
* Tiramisu Recipe - Tuscan Trifle
**Bretton Woodsi institutsioonid** (inglise keeles *Bretton Woods institutions*) moodustasid rahvusvahelise majanduse valitsemissüsteemi ehk **Bretton Woodsi süsteemi** aastatel 1944–1971, mille eesmärk oli hoida maailmamajandus seotud dollariga ja valuutakursid stabiilsena. 

Teise maailmasõja liitlaste poole esindajad kogunesid 1944. aastal Bretton Woodsi konverentsile linna USAs, et leppida kokku sõjajärgse maailma majandus- ja kaubandusarhitektuur, sealhulgas fikseerida valuutakursid ja luua loodava süsteemi institutsionaalsed alustalad. Nendeks sai kolm niinimetatud Bretton Woodsi institutsiooni: 

* Rahvusvaheline Valuutafond (IMF), mille eesmärk on anda lühiajalist laenu likviidsusprobleemidega riikidele;
* Maailmapank, mis võimaldab riikidel võtta pikaajalisi laene ülesehitustöö ja arenguprogrammideks;
* Üldine Tolli- ja Kaubanduskokkulepe (*General Agreement on Tariffs and Trade*, GATT), millest praeguseks on välja kasvanud Maailma Kaubandusorganisatsioon.

Vaata ka
--------

* Arengukoostöö

Viited
------

\* Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Suurbritannia |
|  |
| Pronks | 1960 | I keskkaal |
| Võistkond |  | Šotimaa |
|  |
| Veerand-finaal | 1959 | I keskkaal |

**William Fisher** (14. märts 1940 Craigneuk, Wishaw, North Lanarkshire – 6. oktoober 2018) oli Šotimaa ja Suurbritannia endine poksija.

Fisher sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Carmelo Bossile (Itaalia).

Fisher osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Giovanni Benvenutile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Fisher poksis veebruarist 1961 kuni juulini 1967 elukutselisena. Ta pidas kokku 33 kohtumist, millest võitis 21 (neist 9 nokaudiga) ja kaotas 12 (neist 9 nokaudiga) kohtumist.

Viited
------

1. ↑  17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Rooma 1960. Tulemused inglise keeles
2. ↑  13. Euroopa meistrivõistlused poksis. Luzern 1959. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* William Fisher veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* William Fisher saidil BoxRec
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnuliigist; perekonna kohta vaata artiklit Krüüsel (perekond)* |

---

 *Cepphus grylle grylle* 
**Krüüsel** (*Cepphus grylle*) on merelind krüüsli perekonnast alklaste sugukonnast.

Levila
------

Krüüsel on levinud Vaikse ja Atlandi ookeani ning Põhja-Jäämere mandri ja saarte randadel. Eestis pesitseb ta vähe. Ta asustab kaljuseid rannikuid, kus võib pesitseda kolooniatena või paariti. Areaali lõunaosas on ta paigalind, põhjaosas hulgulind. Ta peab saama vaba vett ning selleks kõlbavad isegi lahvandused ja jääpraod.

Eestis on krüüsel haruldane haudelind ja väikesearvuline läbirändaja ning talvituja.

Eestis hinnatakse krüüsli pesitsusaegset arvukust 20–40 paarile, talvist arvukust 1000–3000 isendile.
Krüüsel saabub Eestisse mai alguses ja lahkub septembris. Krüüsel on Eestis II kaitsekategooria liik.

Välimus
-------

Krüüsli pikkus on 32–38 cm ja tiibade siruulatus 49–58 cm, kaal 340–500 g. Vanalind hundsulestikus on must, suure valge tiivalaiguga, seljapoolel roheka helgiga, alapoolel pruun, punaste jalgade ja tumeda nokaga. Talvel on ülapruun mustjaspruun valgete tähnidega, alapool valge. Puhkesulestik on ülapool helehall, kirjatud tumeda mustriga. Krüüsli noorlind erineb puhkesulestikus vanalinnust tumedama lauba ja tumedavöödiliste tiivalaikude poolest. Teise eluaasta suvel omandab ta vanalinnuga sarnase sulestiku, ent küünra-kattesulgede tumeda mustri tõttu võib ta näida üleni mustana. Krüüsel lendab sirgjooneliselt ja kiirete tiivalöökidega. Häälitsused on vilistavad.

Pesitsemine
-----------

Krüüsel pesitseb Holarktika kaljustel randadel, kaljudel ja saartel Atlandi ookeani põhjaosa ja Põhja-Ameerika idaosa rannikul.

Pesapaigale saabub krüüsel hilja: juunis, areaali põhjaosas isegi juulis. See tuleb asjaolust, et krüüsel armastab pesitseda kaljulõhedes, aga need võivad olla talvel kõvasti lund täis tuisanud ja sulavad lahti aeglaselt.

Kurnas on kaks, harva üks muna. Muna suurus on 57–65 × 38–44 mm. Vanemad hauvad mune 27–38 päeva. Pojad kooruvad juuli alguses ja keskel. Koorunud pojad on kaetud tiheda pehme süsimusta udusulestikuga. Udusuled on keha alapoolel veidi tihedamad. Nähtavasti kaitseb see poegi alajahtumise eest, sest pesa põhi on niiske ja vahel isegi märg.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Krüüsel** |

1. 1 2 3  "Loomade elu", 6. kd, lk 252–253
2. 1 2 3  Jonsson, L. "Euroopa linnud". Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000, lk 296–297
3. ↑

Välislingid
-----------

* Krüüsel andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib praegusest külast; endise küla kohta vaata Mulgi (Halliste kihelkond)* |

---

**Mulgi** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Seal asub Mulgi külamuuseum. Külast voolab läbi Pale jõgi.

Küla on nime saanud talupoja lisanimest "mulk : mulgi", mida on kirja pandud alates 16. sajandist. Võibre küla all on 1565 mainitud Mullick Mattz.

1977. aastal liideti Mulgi külaga Kirnu ja Võibre. Mulgi küla lõunaosa tuntakse Kosksilla nime all.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Pale jõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016)
5. ↑
6. ↑  Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 28.01.2019)

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**William Cecil, esimene parun Burghley** KG, PC (tuntud ka kui **Lord Burghley**; 13. september 1520 – 4. august 1598) oli Inglise poliitik, Elizabeth I peamine nõuandja suurema osa tema valitsusaja jooksul. 

Cecil sündis Lincolnshires Northamptonshires asuva Burghley mõisa omaniku pojana. Mõis on praegu külastajatele avatud. Seal toimuvad populaarsed hobuste võiduajamised.

Cecil õppis Cambridge'i Ülikoolis ja 1547 sai ta ametikoha Henry VIII õukonnas. Ta oli algul Edward Seymouri, esimese Somerseti hertsogi, endise kuninganna Jane Seymouri venna teenistuses. Kui Somerseti hertsog, kes oli mõjuvõimas tegelane oma õepoja Edward VI valitsemise ajal, langes ebasoosingusse ja hukati, siis Cecil kaotas oma positsiooni, kuid varsti see taastus ning 1550 tehti ta rüütliks. Mary I ajal võttis ta diplomaatiliselt vastu katoliku usu.

Ta valmistas tulevast kuningannat Elizabeth I ette troonile asumiseks. Kui Elizabeth sai 1558 kuningannaks, määras ta Cecili riigisekretäriks. Burghley jäi Elizabeth I administratsioonis domineerivale kohale kuni oma surmani ning aitas väga palju kaasa kuninganna edule.

Cecili noorem poeg Robert Cecil oli isa poliitiline mantlipärija. Ta tagas võimu tõrgeteta ülemineku Inglismaa kuningas James I administratsioonile.

1571 sai William Cecilist esimene parun Burghley. Tema suguvõsa püsib meesliinis aadlikena tänapäevani ja on kaks korda aukõrgendust saanud: 1605 tõsteti tema vanem poeg Thomas Cecil Exeteri krahviks ja 1801 tema järeltulija Henry Cecil Exeteri markiiks.
|  |
| --- |
|  |
| AEC Armoured Car
AEC Mark III Armoured Car |
| Andmed |
| Pikkus | 5,18 m |
| Laius | 2,74  m |
| Kõrgus | 2,54  m |
| Kaal | Mk I: 11 t  Mk II, III: 12,7  t |
| Kiirus | maastikul 58–65 km/h |
| Käiguvaru | maanteel 400 km |
| Suurtükk | Mk I: QF 2-naelane  Mk II: QF 6-naelane  Mk III: 75 mm |
| Kuulipildujad | 1x Besa kuulipilduja, 1x Bren kuulipilduja |
| Soomus | 16–65 mm |
| Mootor | Mk I: AEC 195 diisel  Mk II, III: AEC 197 diisel |
| Mootori võimsus | 105–158 hj |
| Meeskond | Mk I: 3 meest Mk II, III: 4 inimest |

**AEC Armoured Car** oli seeria raskeid soomusautosid, mida Teise maailmasõja ajal tootis Associated Equipment Company (AEC).

Ajalugu
-------

AEC oli veoauto ja busside veermikke tootev ettevõtte Southallis, Middlesexis. Soomusautot hakati eraettevõtmisena ehitama sama firma suurtükitraktori Matador veermikule. Masinat demonstreeriti 1941. aastal Londonis paraadi ajal ametiisikutele ja see avaldas Winston Churchillile muljet. Kokku toodeti aastatel 1942–1943 629 masinat.

AEC üritas luua soomusautot, mille tulejõud oleks võrreldav kaasaegsete tankidega. Esimene kasutas Valentine Mk II torni 2-naelase (40 mm) kahuriga. Järgnevatele versioonidele paigaldati võimsamad kahurid – alguses 6-naelane (57 mm) ja viimaks 75 mm. Soomusautodel oli veel kaks kuulipildujat, suitsugranaadi heitjad ja raadiojaam nr 19.

Mk I masinaid kasutati esmakordselt Põhja-Aafrikas 1942. aasta lõpus, kus osadele masinatele paigaldati 6-naelase kahuriga Crusader tanki torn. Mk II ja Mk III osalesid lahingutes Euroopas Briti ja Briti India armee koosseisus. Tihti kasutati neid koos soomusautodega Staghound.

Seda kasutati edasi pärast sõja lõppu, kuni asendamiseni Alvis Saladiniga. Liibanoni armee kasutas neid vähemalt 1976. aastani.

Mudelid
-------

* **Mk I** – esimene versioon Valentine'i torniga, toodeti 129 masinat.
* **Mk II** – raskema torni, 6-naelase kahuri ja 158 hj diiselmootoriga.
* **Mk III** – tuletoetussoomusauto: MK II 6-naelase kahuri asemel kasutati 75 mm kahurit.
* **AA** – versioon Crusader'i AA torniga. Tornis paiknes kaks Oerlikoni kahurit, mida sai tõsta suure nurga alla, et õhusihtmärke lasta. Kuna Euroopa tandritel kuulus ülekaal õhus liitlastele, siis ei hakatud seda versiooni tootma.

Viited
------

### Kirjandus

* George Forty *World War Two Armoured Fighting Vehicles and Self-Propelled Artillery*, Osprey Publishing 1996, ISBN 1-85532-582-9.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **AEC Armoured Car** |

* Britain's Associated Equipment Company (AEC) Armored Cars
* Бронеавтомобили AEC Armored Car
**William Frank Buckley juunior** (24. november 1925 New York – 27. veebruar 2008) oli Ameerika Ühendriikide publitsist ja ajakirjanik.

Ta asutas 1955. aastal konservatiivse poliitikaajakirja National Review ja 1966. aastal ühiskondlikke teemasid lahkava telesaate "Firing Line", mida juhtis kuni 1999. aastani.

Lapsepõlv
---------

Buckley sündis juristi ja naftamagnaadi William Frank Buckley seeniori ja Aloise Steiner Buckley pojana, nende kümnest lapsest kuuendana. 

Peagi kolis perekond Connecticuti Sharonisse. Seal kasvatasid Williamit mehhiklastest teenijad ning oma esimesed sõnad ütles ta hispaania keeles. 

Varsti asus ta elama Pariisi, kus ta käis esimeses klassis ja õppis prantsuse keelt. Enne seitsmeaastaseks saamist oli ta ühes Londoni koolis õppinud inglise keeles. 

Poisina õppis Buckley armastama hobuseid, muusikat, ujumist, jahti ja lugude jutustamist. Buckley oli ka siiras katoliiklane. Kõik see kajastus tema hilisemas loomingus. 

Olles küll veendunud konservatiiv, oli Buckley sõbralikes suhetes mitmete liberaalidega.

1988. aastal aitas Buckley alistada liberaalsete vabariiklaste hulka kuulunud senaatori Lowell Weickeri Connecticutis. Buckley organiseeris komitee Weickeri vastase kampaania jaoks ja toetas tema oponendi, konservatiivse demokraadi Joseph Liebermani kampaaniat.

Viited
------

1. ↑  National Review Arhiiviversioon
**Cornelius Vanderbilt** (27. mai 1794 Staten Island – 4. jaanuar 1877 New York) oli Ameerika Ühendriikide filantroop ja ärimagnaat raudteenduses ja laevanduses. Ta oli kullatud ajastu alguspoolel üks nimekamaid isikuid.

Elulugu
-------

### Laevandus

Cornelius Vanderbilt (aurulaev)
Cornelius Vanderbilt hilises eas
Ta alustas juba noorena tööd Staten Islandi ümbruses elutsevate austrite vahendamisega Washington Market hulgimüügiturule Lower Manhattanil. Hiljem osales ta New Yorgi parvlaevaliikluses, laiendades seda Hudsoni jõele ja Uus-Inglismaa rannikule. California kullapalaviku ajal pidas ta käigus aurulaevade liiklust New Yorgist Nicaragua kaudu Californiasse.

### Raudteendus

Kullatud ajastu karikatuur, mis kujutab Vanderbilti ja Fiski vahelist rivaalitsemist
Ta omastas ja seejärel ühendas USA kirdeosas opereerivad raudteevõrgustikud hiidkorporatsioonina ühise nime alla New York Central and Hudson River Railroad

### Heategevus

1873. aastal andis ta toetuse Nashville'is asuva Vanderbilti Ülikooli rajamiseks.

Mälestus
--------

Tema auks on nimetatud puiestee – Vanderbilt Avenue – tänapäeval New Yorgi ja Connecticuti osariiki teenindavate raudteeliinide lõppjaama Grand Central Terminali läheduses.

Varandus
--------

Vanderbilt on olnud ajaloo üks rikkamaid inimesi. Tema surma ajal oli tema vara väärtus umbes 105 miljonit dollarit (2016. aasta väärtuses üle kahe miljardi dollari).

Vaata ka
--------

* Vanderbilti häärber

Viited
------

1. ↑  Kurlansky, Mark (2007). The Big Oyster: A Molluscular History of New York. Vintage Publishing. lk 195. ISBN 0099477599.
**Ille-et-Vilaine'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Ta on nime saanud Ille'i ja Vilaine'i jõe järgi.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Fougères-Vitré\* | 172 972 | 2152 | 114 |
| Redon | 101 905 | 1335 | 50 |
| Rennes | 559 110 | 2330 | 111 |
| Saint-Malo | 154 153 | 958 | 70 |
| \* Ringkonna keskus on Fougères. |

Vaata ka
--------

* Ille-et-Vilaine'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Tõnu Karma** (Lätis **Tenu Karma**; 1. mai 1924 Tartu – 9. september 2014) oli Lätis elanud eesti keele- ja raamatuteadlane.

Ta lõpetas aastal 1942 Tartu 1. gümnaasiumi. Aastail 1946–1951 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis soome-ugri keeli, ent heideti enne lõpetamist poliitilistel põhjustel välja. 1960. aastail täiendas ta end Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogunduse alal.

Aastal 1956 asus ta elama Riiga, kus töötas aastatel 1956–1994 Läti Riikliku Ülikooli Raamatukogus (aastast 1973 pearaamatukoguhoidjana). Lisaks õpetas ta lätlastele eesti ja liivi keelt. Aastast 1990 luges ülikoolis liivi keele algkursust. Ta on avaldanud uurimusi liivi keele ja kultuuriloo ning Eesti ja Läti keele- ja kultuurisidemete kohta.

Ta kirjutas ülevaate eesti keele grammatikast Karl Abeni "Eesti-läti sõnaraamatule". Oli kogumiku "Liivi rahvalaule" (Riia, 1980) üks koostajaid, lisaks tõlkis tekstid läti keelde, kirjutas eessõna, ülevaate liivi keele grammatikast ja liivi-läti sõnastiku. Ta on avaldanud Eesti-Läti keele- ja kultuurisuhetest üle 200 artikli.

Ta on tõlkinud läti keelest eesti keelde (Vilis Lācist, K. Baumanist ja Venta Vīgantet).

Tunnustus
---------

* 1995 – Läti Teaduste Akadeemia auliige
* 1997 – Kolme Tähe orden
* 1998 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tõnu Karma abikaasa Marta Rudzīte (1924–1996) oli keeleteadlane, tütar Rūta Karma (sündinud 1958) on tõlkinud läti keelde eesti kirjandust (Mats Traat, Mari Saat, Viivi Luik) ning pälvis selle eest 2012. aastal Maarjamaa Risti V klassi teenetemärgi.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000.
2. ↑

Kirjandus
---------

* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011
* In memoriam. Tõnu Karma - Tiit-Rein Viitso, Keel Ja Kirjandus, 2014.
William Carrier (2018)
**William Carrier** (sündinud 20. detsembril 1994 Montréalis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Vegas Golden Knights ründajana vasakäärel.

Aastatel 2010–2014 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubides Cape Breton Screaming Eagles ja Drummondville Voltigeurs.

2013. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is St. Louis Bluesi poolt 57. valikuna. 2014. aasta veebruaris müüdi ta Buffalo Sabresile. Hooajal 2014–15 asus ta mängima Sabresi nooreklubis Rochester Americans American Hockey League'is. NHL-is debüteeris ta Sabresi meeskonnas 5. novembril 2016 mängus Ottawa Senatorsi vastu ja lõi esimese värava sama aasta 19. novembril mängus Pittsburgh Penguinsi vastu.

2017. aasta juunis liitus ta Golden Knightsiga. 2020. aasta veebruaris pikendas ta klubiga lepingut nelja aasta võrra.

2012. aastal võitis Carrier Kanada kuni 18-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Välislingid
-----------

* William Carrier NHL.com lehel
* William Carrier hockeydb.com lehel
William Cullen Bryant, umbes 1876
**William Cullen Bryant** (3. november 1794 Cummington, Massachusetts – 12. juuni 1878 New York) oli USA luuletaja, jurist ja ajakirjanik. 

Ta oli kauaaegne New York Evening Posti peatoimetaja. Bryant sai tuntuks panteistliku looduslüürikuna. Tema lihtsavormilistes mõtisklevates värssides on mõjutusi romantismist ja kalmistuluulest.

Ta oli puritaanidest sisserändajate järeltulija. 16-aastaselt alustas ta õpinguid Williams College'is, kuid rahalistel põhjustel ja Yale'i Ülikooli astuda soovimise tõttu ta seda ei lõpetanud. Yale'i Ülikooli ta aga sisse ei saanud. Worthingtonis ja Bridgewateris õppis ta eraõpetaja juures õigusteadust. 21-aastaselt asus ta tööle advokatuuris. Ta töötas ligi kümme aastat Plainfieldis ja Great Barringtonis advokaadina.

26-aastaselt abiellus Bryant Frances Fairchildiga, kellega ta elas õnnelikult kuni Francesi surmani ligi pool sajandit hiljem. 1825. aastal kolis ta New Yorki, kus sai kirjandusajakirja North American Review kaastoimetajaks. 1827. aastal hakkas ta ajalehe New York Evening Post toimetajaks. 1829. aastal sai ta selle peatoimetajaks ja kaasomanikuks ning oli sellel ametikohal kuni oma surmani. Tema ettevaatlikud investeeringud tegid Bryantist jõuka mehe. Ta oli aktiivne metseen.

William Cullen Bryanti memoriaal Bryant Parkis New Yorgi Rahvusraamatukogu kõrval
Lapsepõlves peale surutud usuline konservatism leidis väljendust Bryanti jumalakartlikes vemmalvärssides; tema isa poliitiline konservatism kannustas kirjutama luuletust "The Embargo", milles 13-aastane luuletaja nõudis president Thomas Jeffersoni tagasiastumist. 17-aastaselt kirjutatud eleegiaga "Thanatopsis" (kreeka: 'vaade surmale') sai ta tuntuks, kui see avaldati 1817. aastal North American Review's. Selles hülgas ta puritaanide dogma deismi kohta; sealt alates oli ta unitarist. Demokraadina tegi ta New York Evening Posti vabakaubanduse, töölisklassi õiguste, sõnavabaduse ja orjuse kaotamist pooldavaks häälekandjaks. Bryant oli üks erakonna Free Soil ja hiljem Vabariikliku Partei asutajaid. Bryant avaldas mitu luulekogu, kirjutas reisikirju ja tõlkis Homerose teoseid.

Bryant suri 1878. aastal 83-aastaselt. Ta on maetud Roslyni kalmistule New Yorgi osariigis. Tema järgi on nimetatud avalik park Bryant Park New Yorgis.

Viited
------

1. 1 2  William Bryant. Tea Entsüklopeedia
2. 1 2  "William Cullen Bryant". Encyclopædia Britannica
3. ↑  "William Cullen Bryant (1794 - 1878) - Find A Grave Memorial

Kirjandus
---------

* Gray, Jeffrey; McAleer Balkun, Mary; McCorkle, James (2015). *American Poets and Poetry: From the Colonial Era to the Present: From the Colonial Era to the Present*. ABC-CLIO. ISBN 978-1-6106-9832-0.
* Muller, Gilbert H. (2010). *William Cullen Bryant: Author of America*. SUNY Press. ISBN 978-0-7914-7828-8.
**Tõnu Kipper** (24. september 1939 Tartus – 18. oktoober 2022) oli eesti astrofüüsik.

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1958. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli astronoomia erialal.
Ta oli üliõpilasseltsi Liivika vilistlane.

Oli aastatel 1963–1968 FAI aspirant.
Alates 1963. aastast on ta töötanud Tartu Observatooriumis nooremteadurina, vanemteadurina, 1973–2010 oli eksperimentaalse astrofüüsika sektori ja tähtede füüsika labori juhataja. 

1975. aastal töötas kuus kuud Kanadas Dominion Astrophysical Observatorys ning 1993. aastal kolm kuud Taanis Niels Bohri Instituudis külalisteadurina. 1992–1993 oli ka Tartu Ülikooli teoreetilise füüsika ja astrofüüsika kateedri dotsent.

Teadustöö
---------

1968. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja ning 1979. aastal Moskva Riiklikus Ülikoolis füüsika-matemaatikadoktori väitekirja "Hilist spektritüüpi tähtede atmosfääride uurimine".

Uurimisalad: jahedate tähtede atmosfääri teooria ja spektroskoopia, täheatmosfääride struktuuri modelleerimine. Osalenud spektroskoopilise aparatuuri loomises.

Juhendanud kolme kandidaadiväitekirja koostamist.

Ta oli Rahvusvahelise Astronoomiauniooni ja Euroopa Astronoomiaseltsi liige.

Teaduspublikatsioone
--------------------

* Kipper, T. Kipper, M. Technetium abundances in red giant atmospheres. Soviet Astronomy Letters 1984, 10(6) 363-365.
* Kipper, T. Kipper, M. The spectrum of FG Sge in 1992. Astronomy & Astrophysics, 1993, 276(2), 389-392.
* Kipper, T. Jorgensen, U.G. Klochkova, V.G. Panchuk, V.E. Chemical composition of metal-poor carbon stars in the halo. Astronomy & Astrophysics, 1996, 306(2), 489-500.
* Kipper, T. Klochkova, V.G. The chemical composition of Sakurai's object. Astronomy & Astrophysics, 1997, 324(3), L65-L68.
* Asplund, M. Lambert, D.L. Kipper, T. Pollacco, D. Shetrone, M.D. The rapid evolution of the born-again giant Sakurai's object. Astronomy & Astrophysics, 1999, 343(2), 507-518.
* Kipper, T. Klochkova, V.G. Annuk, K. Hirv, A. Kolka, I. Leedjarv, L. Puss, A. Skoda, P. Slechta, M. The peculiar variable V838 Monocerotis. Astronomy & Astrophysics, 2004, 416(3), 1107-1115.
* Kipper, T. Klochkova, V.G. A cool R Coronae Borealis star ZUMi. Baltic Astronomy 2006, 15(4), 531-537.

Isiklikku
---------

Akadeemik Aksel Kipper oli tema isa.

Välislingid
-----------

* Tõnu Kipper Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

  

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Liivi ordumeistrist; Tallinna komtuuri kohta vaata artiklist Johann von der Recke (Tallinna komtuur)* |

---

**Johann von der Recke** (umbes 1480 – 18. mai 1551) oli Liivi ordumeister 1549–1551.

Johann von der Recke vanemad olid Johann von der Recke ja Tuba von Torck. Ta astus Liivi ordusse küllaltki hilises eas, sest veel 1514. aastal oli ta Vestfaalis ilmik. Tõenäoliselt 1520. aastate alguses tuli ta Liivimaale, kus oli 1523–1525 majandusametnik (*Schäffeskumpan*) Võnnus, 1531. aastal sai temast aga ühe olulisema orduvalduse, Aluliina (*Alūksne*, saksa *Marienburg*) komtuur. Alates 1535. aastast oli ta Viljandi komtuur. 1541. aastal nimetas ordumeister Hermann von Brüggenei ta enda koadjuutoriks. Nagu Brüggenei, toetas ka Recke ordu säilitamist. Tõenäoliselt toetas ta erinevalt oma protestantlusse kalduvast eelkäijast pigem katoliiklust.

1542. aastal hankis koadjuutor Recke Saksa kuninga Ferdinand I käest reskripti, mis oleks talle andnud õiguse valvata kõigis Liivimaa piiskopkondades, eriti Riia peapiiskopkonnas, selle järele, et seal saavad ametisse ainult katoliiklust toetavad vaimulikud. See oli otseselt suunatud protestantliku peapiiskopi Wilhelm von Hohenzollerni vastu, ent võis piirata ka teiste piiskoppide õigusi, seetõttu lükati see reskript 1546. aastal Liivimaa maapäeval Volmaris tagasi.

Johann von der Recke lühikesel ametiajal valitses Liivimaal rahu. Samas sattus ta ordu sees vastuoludesse, kuna jättis ka ordumeistriks saamise järel Viljandi komtuurkonna enda võimu alla. Lisaks püüdis ta koos oma venna või nõo Tartu piiskopi Jodokus von der Recke ning Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopi Johannes von Münchhauseniga lahendada Riia linna ja peapiiskopi tüli. 1550. aasta sügisel tabas Recket atakk, mis halvendas ta tervist oluliselt. 1551. aastal laastas Liivimaad epideemia, tõenäoliselt katk. Ka ordumeister suri arvatavasti sellesse.

Lisaks Tartu piiskopile Jodokus von der Reckele viibis tema ajal Liivimaal teisigi tema sugulasi, mõned neist ka Liivi ordu liikmetena.

Viited
------

1. ↑  Eesti ajalugu II: Eesti keskaeg, 2012, lk 109.
2. ↑  Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1540–1551). Köln etc: Böhlau, 2002, nr 1220/3.
3. ↑  Herzog Albrecht, nr 1342.
4. ↑  Herzog Albrecht, nr 1506.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 701 (lk 529).
* Bergmann, Gustav (1776). *Geschichte von Livland, nach bossuetischer Art entworfen*. Leipzig: Im Schwickertschen Verlage. Lk-d lk. 41.

Välislingid
-----------

* Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578, lk 38 II jj

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Godeke von Loe** | **Aluliina komtuur**1531–1535 | Järgnev**Johann von Eickel** |
| Eelnev**Rupert de Grave** | **Viljandi komtuur**1535–1549/1551 | Järgnev**Heinrich von Thülen** |
| Eelnev**Hermann von Brüggenei** | **Liivi ordumeister**1549–1551 | Järgnev**Heinrich von Galen** |
|  |
| --- |
|  **Kahevõistlus** |
| Riik |  | NSV Liit |
|  |
| 12. koht | 1968 | Individuaalnekahevõistlus |

**Tõnu Haljand** (1. juuli 1945 Tallinn – 28. august 1997 Ähijärv, Võru maakond) oli eesti ja NSV Liidu suusahüppaja, kahevõistleja ja treener.

Aastatel 1965–1976 sai ta Eesti NSV meistrivõistlustel kahevõistluses 5 kulda ja 4 pronksi ning suusahüpetes 2 kulda ja 2 hõbedat.

Ta osales NSV Liidu koondises 1968. aasta Grenoble'i taliolümpiamängudel, kus sai kahevõistluses 12. koha.

Aastatel 1966–1975 sai ta NSV Liidu meistrivõistlustel kahevõistluses 1 kulla, 1 hõbeda ja 2 pronksi.

Viited
------

1. 1 2 3  Biograafia ESBL-is (vaadatud 18. juuni 2021)
2. ↑  Tõnu Haljandi sporditulemused

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Tõnu Haljandi sporditulemused
* Tõnu Haljand veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* "Kahevõistleja Tõnu Haljand". Foto: Toomas Aring, 1973. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.344.0-84557
* Valeri Maksimov. "Olümpiamehe viimane viibe". Postimees, 9. september 1997
* Haud Elva kalmistul
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Esimene koht | 2016 |  |
| FIFA konföderatsioonide karikas |
| **Pronks** | 2017 |  |
| Euroopa U21 meistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2015 |  |

**William Silva de Carvalho** (sündinud 7. aprillil 1992 Luandas) on Angola sündinud Portugali jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis ja Portugali jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Lissaboni Sportingus, mille noorteakadeemiaga liitus 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2011. aasta aprillis. Hooaja 2011–12 esimeses pooles mängis ta laenul Portugali tugevuselt kolmanda liiga klubis Fátima ja seejärel aastatel 2012–2013 Belgia kõrgliiga klubis Cercle Brugge. Sportingusse naasis ta hooajal 2013–14 ning valiti samal hooajal Portugali kõrgliiga parimaks noormängijaks. 2014. aastal valiti ta lisaks Sportingu aasta mängijaks.

2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Real Betisega.

2015. aastal võitis Carvalho Portugali kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel hõbemedali ning Carvalho valiti turniiri parimaks mängijaks. Portugali jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2013. aasta novembris MM-i valikmängus Rootsi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 13. novembril 2016 MM-i valikmängus Läti vastu. 2016. aastal tuli Portugali koondisega Euroopa meistriks. Ta on kuulunud Portugali koondisse veel ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Sporting
* Taça de Portugal: 2014–15
* Taça da Liga: 2017–18

| * v
* r
Portugali koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Eduardo
* 2 B. Alves
* 3 Pepe
* 4 Veloso
* 5 Coentrão
* 6 William
* 7 C. Ronaldo (c)
* 8 Moutinho
* 9 H. Almeida
* 10 Vieirinha
* 11 Éder
* 12 Patrício
* 13 Costa
* 14 Neto
* 15 Rafa
* 16 Meireles
* 17 Nani
* 18 Varela
* 19 A. Almeida
* 20 Amorim
* 21 Pereira
* 22 Beto
* 23 H. Postiga
* Treener: Bento

 | Portugal |

| * v
* r
Portugali koondis  –  UEFA Euro 2016 võitja (1. tiitel) |
| --- |
| 

* 1 Patrício
* 2 B. Alves
* 3 Pepe
* 4 Fonte
* 5 Guerreiro
* 6 Carvalho
* 7 C. Ronaldo (c)
* 8 Moutinho
* 9 Éder
* 10 J. Mário
* 11 Vieirinha
* 12 Lopes
* 13 Danilo
* 14 William
* 15 Gomes
* 16 Sanches
* 17 Nani
* 18 Rafa
* 19 Eliseu
* 20 Quaresma
* 21 Cédric
* 22 Eduardo
* 23 Adrien
* Treener: Santos

 | Portugal |

| * v
* r
Portugali koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Patrício
* 2 Alves
* 3 Pepe
* 4 M. Fernandes
* 5 Guerreiro
* 6 Fonte
* 7 Ronaldo (c)
* 8 Moutinho
* 9 A. Silva
* 10 João Mário
* 11 B. Silva
* 12 Lopes
* 13 Dias
* 14 William
* 15 Ricardo
* 16 B. Fernandes
* 17 Guedes
* 18 Gelson
* 19 Rui
* 20 Quaresma
* 21 Cédric
* 22 Beto
* 23 Adrien
* Treener: Santos

 | Portugal |
**Tõnu Kibena** (26. september 1937 Koolitare küla, Aleksandri vald, Võrumaa – 13. märts 2021 Võru) oli Eesti võrkpallur ja võrkpalli edendaja. 

Märtsiküüditamisest pääsenuna lõpetas ta 1952. aastal Luutsniku 7-klassilise kooli ning jätkas õpinguid tehnik-tehnoloogi erialal Võru Tööstustehnikumis. 

Lõpetamise järel 1957. aastal asus ta tööle Võru Autobaasi. 1961. aastal sai temast Võru Teedevalitsuse remonditöökoja juhataja. Tema ülesandeks sai ka tee-ehitus- ja hooldusmasinate ennistamine Maanteemuuseumi ekspositsioonide jaoks. 

Võrkpallitreeninguid alustas Kibena tööstustehnikumi päevil ning tuli 1954. aastal Võru meeskonnaga Eesti NSV noortemeistriks. Ta kuulus spordiühingu Jõud võrkpallikoondisse ja osales esimesel Jaan Gutmanni nimelisel rahvusvahelisel võrkpalliturniiril 1959. aastal. Tõnu Kibena tuli Eesti meistriks ka bridžis nii individuaalselt (1974) kui paarismängus (2008) .

Isiklikku
---------

Tõnu Kibena isa oli Voldemar Kibena ja onu Jaan Kibena.

Viited
------

1. ↑  "Eesti Kommunismiohvrid 1940–1991".
2. ↑  "Eesti Individuaalmeistrivõistlused". Vaadatud 06.09.2022.
3. ↑  "Eesti seeniorpaaride meistrivõistlused". Vaadatud 06.09.2022.
Võlaarvesti
Võlausaldajad
**Ameerika Ühendriikide riigivõlg** on USA föderaalvalitsuse võlg oma võlausaldajate ees. USA riigivõla hulka ei kuulu osariikide, ettevõtete ega üksikisikute võlad.

Alates 1960. aastatest ületavad Ameerika kulud tulusid, mis põhjustab eelarve puudujääki. Riigivõla suhe SKPsse oli maksimaalne 1946. aastal, kuna USA-s oli sel ajal liiga suured sõjalised kulutused II maailmasõjas – 121%. Majanduskasv 1940.–1960. aastatel vähendas see suhtarvu 34%-ni. Alates 1980. aastatest hakkas riigivõlg kiiresti kasvama ning 2000. aastatel SKP ja riigivõla vahel sai suur vahemik.

Kriitiline olukord oli 31. detsembril 2012, kui riigivõlg ületas seadusega lubatud piiri ning vabariiklastel ja demokraatidel tuli kokku leppida 10 päeva jooksul eelarvedefitsiiti vähendamist, viivitades sellega langemist.

Kuna Ameerika Ühendriikidel on AAA hinnangupunktid, siis maksejõuetus ei ole tõenäoline ning võib tuleneda tehnilisest põhjustest – sellised riskid olid 2011. aasta jooksul Ameerikas palju korda ning hinnangupunktid olid langenud AAA-st AA+ks.

Võla vähendamise meetmeid
-------------------------

Riigivõla järsk kasv Ronald Reagani ajal tekitas kongressis muret, mis tõi kaasa Grammi-Rudmani-Hollingsi seaduse – puudujääk pidi stabiliseeritama 1991. aastaks, kuid hiljem seda tähtaega pikendati mitu korda.

Vaata ka
--------

* Välisvõlg

Välislingid
-----------

* Riigivõlg reaalajas
* US National Debt Clock
**Muldpink**, Lõuna-Eestis ka **mulder**,) oli rehielamus rehetoa, hiljem ka kambrite välisseinte äärde rajatud madal muldvall, mida ääristas palk või kivirida.

Rõhtpalkidest taluhoonetel süvistati pinnast vundamendi tarbeks väga vähe või üldse mitte. Iga nurga ja seinte liitumiskoha alla pandi nurgakivi e. plint. Vahepealne osa võidi jätta tühjaks või täita kividega, mille vahed tihendati kas savi või lubjaseguga, mõnikord laoti kivid ka ilma sideaineta. Selline tihendatud vundament, mis pakkus kaitset külma, tuule ja kahjurloomade eest, ehitati tavaliselt elumajadele ja tallidele. 

Elamu soojapidavuse tõstmiseks rajati sageli välisseina äärde 20-30 cm kõrgune muldvall, mida kasutati ka istumiseks. Et muld laiali ei vajuks, asetati maapinnale seinast umbes 50-70 cm kaugusele palk, mida nimetati muldpink. Põhja- ja Lääne-Eestis ning saartel ehitati samal eesmärgil nn. kivipingid, kus palki asendas paeplaatidest madal müür.

Ka idaslaavlaste ning soomlaste palkelamutel oli muldpink enamasti sisse ehitatud. Eestis kadus muldpink kasutuselt, kui 19. sajandi lõpul hakati elamutele vundamente ehitama.

Viited
------

1. ↑  Väike murdesõnastik
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 170

Kirjandus
---------

* Ilmari Manninen. Die Sachkultur Estlands. II. Band. Kirjastus: Õpetatud Eesti Selts, Tartu, 1933
* Gustav Ränk. Saaremaa taluehitised. Tartu, 1939.

Välislingid
-----------

* Vundament ja sokkel. Muinsuskaitseamet.
* Toasisene muldpink. Johannes Võerahansu joonis, Eesti Rahva Muuseum.
SMY **Hohenzollern** (SMY saksa keeles *Seiner Majestät Yacht*) oli Saksa keisri ja Preisimaa kuninga Wilhelm II jahtlaev. 

Nimi tuleb keisri suguvõsa nimest. Hohenzollerni-nimelisi laevu oli kokku kolm (I, II, III), millest viimane jäi valmimata.

Hohenzollern I
--------------

Hohenzollern II
---------------

### Läänemerel

5. juulil 1912 toimus Läänemerel ajalooline kohtumine sugulussidemetes Vene keisri ja Saksa keisri kui 3. astme sugulaste vahel. Wilhelm II jõudis jahil oma keiserlikul jahtlaeval Hohenzollern II sõjalaeva Moltke saatel Paldiski reidile. Nikolai II teenistuses oleval jahil Štandart peeti lõuna 50 inimesele ja läbirääkimised poliitilisest olukorrast Euroopas, mis siiski ei mänginud hiljem rolli suure sõja ära hoidmisel.

Hohenzollern III
----------------

Keiserlik jahtlaev Hohenzollern III lasti Stettinis vette 1914. aasta septembris. Tema viimistlus jäi Esimese maailmasõja puhkemise tõttu pooleli ning seda ei lõpetatud kunagi. Jaht lammutati 1923. aastal Kielis Deutsche Werke laevatehases.
**Mulgi vald** on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Viljandi maakonnas.

Vallakeskus asub Abja-Paluojal. Mulgi valla vallavanem on Imre Jugomäe.

Asustus
-------

Vallas on kolm linna, kaks alevikku ja 58 küla.

Linnad: Abja-Paluoja, Karksi-Nuia, Mõisaküla

Alevikud: Halliste, Õisu

Külad: Abja-Vanamõisa, Abjaku, Ainja, Allaste, Atika, Ereste, Hirmuküla, Hõbemäe, Kaarli, Kalvre, Kamara, Karksi, Kulla, Kõvaküla, Laatre, Lasari, Leeli, Lilli, Maru, Metsaküla, Morna, Mulgi, Muri, Mõõnaste, Mäeküla, Naistevalla, Niguli, Oti, Penuja, Polli, Pornuse, Põlde, Päidre, Päigiste, Pärsi, Pöögle, Raamatu, Raja, Rimmu, Räägu, Saate, Saksaküla, Sammaste, Sarja, Sudiste, Suuga, Tilla, Toosi, Tuhalaane, Umbsoo, Univere, Uue-Kariste, Vabamatsi, Vana-Kariste, Veelikse, Veskimäe, Äriküla, Ülemõisa

Ajalugu
-------

Vald moodustati 24. oktoobril 2017 Mõisaküla linna ning Karksi, Abja ja Halliste valla liitumisel.

Moodustamise eel pakuti valla nimeks ka Halliste-Karksi valda. Kohanimenõukogu hinnangul on Mulgi vald eksitav, kuna hõlmab vaid kolmandikku ajaloolisest Mulgimaast, täpsemalt Halliste ja Karksi kihelkonna. Muret on tuntud Abja nime kadumise üle ja juhitud tähelepanu sellele, et samas piirkonnas oli enne 1962. aastal toimunud Viljandi rajooni piiride laiendamist Abja rajoon.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 11.03.2018.
2. ↑  Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 13.06.2021.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Mulgi valla valimiskomisjon kinnitas valimistulemused
5. ↑  Jaak Pihlak: "Mulgi vald – kas nimi rikub meest?" Sakala, 17. november 2016
6. ↑  "Kohanimenõukogu soovitab seitsmel ühendvallal uus nimi leida" ERR, 5. jaanuar 2017
7. ↑  Märt Lond: "Kas ikka Mulgi vald?" Sakala, 23. november 2016

Välislingid
-----------

* Valla koduleht

Viljandimaa vapp
Viljandi maakonna omavalitsusüksused

Mulgi vald **·**  Põhja-Sakala vald **·**  Viljandi linn **·**  Viljandi vald
|  |  |
| --- | --- |
| 118 | 
81832321882 |
| Og
<293> |
| Oganessoon |

**Oganessoon** (lühend **Og**; varasema nimetusega **ununoktium**, lühend **Uuo**) on keemiline element järjenumbriga 118.

Oganessooni omadused sarnanevad tõenäoliselt väärisgaaside omadega.

10. oktoobril 2006 teatasid Venemaal Dubnas asuva Tuumauuringute Ühendatud Instituudi ja ameerika Lawrence Livermore'i Riikliku Laboratooriumi teadlased, et on kaudsel teel kindlaks teinud oganessooni aatomite tekkimise kaliforniumi ja kaltsiumi aatomite põrkumisel.

Oganessooni poolestusaeg on 0,89 ms ja see muutub alfalagunemise teel elemendiks 116.

Juunis 2016 tehti ettepanek nimetada senine ununoktium **oganessooniks** (ladina Oganesson, lühend Og). 28. novembril 2016 muudeti ametlikult elemendi nimetus oganessooniks.

Viited
------

1. ↑  "IUPAC Is Naming The Four New Elements Nihonium, Moscovium, Tennessine, And Oganesson", UPAC. 8. juuni 2016.
2. ↑  Neli uut keemilist elementi: perioodilisustabeli seitsmes rida on nüüd täis Forte (vaadatud 04.12.2016)

Välislingid
-----------

* Postimehe uudis



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Keemiliste elementide perioodilisussüsteem |
| --- |
| Metallid | Poolmetallid | Väärisgaasid | Mittemetallid | Leelismetallid | Leelismuldmetallid | Lantanoidid | Aktinoidid |
| Heelium - Neoon - Argoon - Krüptoon - Ksenoon - Radoon |

 |
Pärast Iraagi sõda koostas Iraagi ajutine valitsus okupatsioonijõudude kaasabil 2005 **Iraagi põhiseaduse eelnõu**. 

Iraagis faktilise põhiseadusena kehtiva Iraagi Riigi üleminekuperioodi haldusseaduse kohaselt tuleb hiljemalt 15. oktoobril 2005 läbi viia põhiseadusreferendum. 

Põhiseaduse teksti valmimise tähtaeg lükkus neli korda edasi. 28. augustil 2005 loeti see ette Iraagi Rahvuskogule. 

Iraagi Riiki nimetatakse seal demokraatlikuks föderaalseks esindusvabariigiks (artikkel 1). Võimude lahusus lükatakse edasi uue parlamendi kokkutulemiseni. Artikkel 2, ütleb, et islam on "riigi ametlik religioon" ja "seadusandluse põhiallikas". Artikkel 3 näeb ette paljurahvuselise, paljuusundilise ja paljusektilise riigi. 

Hoolimata sellest, et islam kuulutatakse riigiusuks, kuulutatakse allpool kõik iraaklased, nii mehed kui ka naised, seaduse ees võrdseteks ega lubata õiguslikku diskrimineerimist soo ega etnilise päritolu alusel. 

Eelnõu koostanud komisjoni 15 sunniidist liikmest viibis eelnõule allakirjutamise tseremoonial ainult kolm ning ükski neist ei kirjutanud sellele alla. Sunniitide liidrid kutsuvad üldiselt üles 15. oktoobri referendumil eelnõu tagasi lükkama. Kui riigi 18 provintsist (millest neljas arvatakse olevat sunniitide enamus) kolmes lükatakse eelnõu vähemalt kahe kolmandiku häältega tagasi, siis tuleb Rahvuskogu laiali saata, korraldada uued valimised ning hakata eelnõu koostamisega otsast peale.

Välislingid
-----------

* Iraagi põhiseaduse eelnõu (ingliskeelne tõlge, PDF)
**Hokkaidō prefektuur** on Jaapani prefektuur, mis hõlmab Hokkaidō saare ja selle ümber paiknevad väiksemad saared, sealhulgas Okushiri, Rebun ja Reshiri.

Sümbolid
--------

Hokkaidō prefektuuri tunnuslind on õnnekurg (*Grus japonensis*), tunnuspuu on ajaani kuusk (*Picea jezoensis*) ja tunnuslill kurdlehine kibuvits (*Rosa rugosa*).

Haldusjaotus
------------

Hokkaidō prefektuur on jaotatud 14 allprefektuuriks (ringkonnaks; 支庁 (*shichō*)), mis omakorda jagunevad 207 omavalitsuseks.

### Allprefektuurid

* Hidaka allprefektuur
* Hiyama allprefektuur
* Iburi allprefektuur
* Ishikari allprefektuur
* Kamikawa allprefektuur
* Kushiro allprefektuur
* Nemuro allprefektuur
* Ohhotski allprefektuur
* Oshima allprefektuur
* Rumoi allprefektuur
* Shiribeshi allprefektuur
* Sorachi allprefektuur
* Sōya allprefektuur
* Tokachi allprefektuur

Välislingid
-----------

* Hokkaidō prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi