recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Galleria dell'Accademia
**Galleria dell'Accademia di Firenze** ehk **Firenze Kunstiakadeemia galerii** on kunstimuuseum Itaalias Firenzes. Selle asutas 1784. aastal Toscana suurhertsog Leopold II.

See on tuntud kui Michelangelo "Taaveti" originaali asupaik.

2016. aastal külastas galeriid 1 461 185 külalist, millega see oli Uffizi galerii järel külastatavuselt teine kunstimuuseum Itaalias.

Kuigi see jagab nime Firenze Kunstiakadeemiaga, siis tegemist on eraldiseisva asutusega.

Kollektsioon
------------

Michelangelo "Taavet" Firenze Accademia di Belle Arti galeriis
Michelangelo "Taaveti" originaal on asunud Accademia di Belle Arti galeriis alates 1873. aastast. Väidetavalt toodi skulptuur akadeemiasse säilitamise eesmärgil, kuigi selle teisaldamisel eelmisest vabaõhu asukohast Sinjoriia platsil olid mängus ka muud tegurid. Algseks kavaks oli luua kunstniku neljasajanda sünniaastapäeva tähistamiseks algupäraste skulptuuride ja joonistustega nn Michelangelo muuseum (avati 22. juuli 1882). Tänapäeval kuulub galerii väiksesse Michelangelo teoste kogusse kunstniku neli lõpetamata "Vangi" ("Orja", vt alt), mis olid mõeldud paavst Julius II hauale, ja püha Matteuse kuju, mis on samuti lõpetamata. 1939. aastal lisandus neile Barberini kabelist Palestrinas leitud "Pietà", ehkki asjatundjad peavad praegu selle omistamist Michelangelole küsitavaks.

Väljapandud nimetamisväärsete renessansiaja teoste hulgas on väljapaistev kogu 15. ja 16. sajandi Firenze maale Paolo Uccellolt, Domenico Ghirlandaiolt, Sandro Botticellilt ja Andrea del Sartolt ning kõrgrenessansi ajast Giambologna algupärane kipskuju "Sabiinitaride röövimine". Lisaks arvukatele Firenze gooti stiilis maalidele on galeriis ka isikupärane Lorraine'i suurhertsogite kogutud vene ikoonide kollektsioon.

2001. aastal avati kollektsioon *Museo degli strumenti musicali*, kuhu kuulub muuhulgas Antonio Stradivari, Nicola Amati ja Bartolomeo Cristofori loodud muusikainstrumente.

* Botticelli, Maarja kahe ingli ja noore Ristija JohannesegaBotticelli, Maarja kahe ingli ja noore Ristija Johannesega
* Botticelli "Mere madonna"Botticelli "Mere madonna"
* Michelangelo, Palestrina "Pietà"Michelangelo, Palestrina "Pietà"
* Michelangelo "Atlas"Michelangelo "Atlas"
* Michelangelo "Orja ärkamine"Michelangelo "Orja ärkamine"
* Michelangelo "Habemega ori"Michelangelo "Habemega ori"
* Michelangelo "Noor ori"Michelangelo "Noor ori"
* Perugino "Ristilt mahavõtmine"Perugino "Ristilt mahavõtmine"
* Pontormo "Venus ja Amor"Pontormo "Venus ja Amor"
* Raffael "Ristija Johannes"Raffael "Ristija Johannes"

Viited
------

1. ↑  "Official Italian visitor figures, 2016" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. jaanuar 2017. Vaadatud 10. juuli 2019.
2. ↑  Itaalia keeles *Ratto delle sabine* (inglise keeles *The Rape of the Sabine Women*); nimisõna "ratto/rape" tänapäevaseks vasteks on 'pruudirööv'.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Galleria dell'Accademia** |

* Muuseumi koduleht
**Galluccio** on vald (*comune sparso*) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Halduskeskus asub San Clementes.

368 meetri kõrgusel merepinnast asuva Galluccio asustustihedus on keskmiselt 71 inimest ruutkilomeetri kohta. 

Galluccio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Conca della Campania, Mignano Monte Lungo, Rocca d'Evandro, Roccamonfina, Sessa Aurunca.

Galluccio halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Calabritto, Campo, San Clemente (keskus), Sipicciano, Vaglie.

Galluccio halduspiirides asuvad järgmised asulad: Bisanti, Fortinelli, Folchi, Campanili, Murata, Mattei, Ceci, Collinverno, Vandresi, Le Querce, Lottizzazione Damiani, Cisterni, Cavelle, Mieli, Pecorari, Saraceni, Gaudi, Colle Volpano, Colle Pignataro, Pendino, Martucci, Tirelli, Colle Tirelli.

Viited
------

1. ↑  DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 2. november 2013)
2. ↑  Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019.
3. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

 Galluccio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
**Pööring** (inglise keeles *turnaround*) on merematke algus või lõpp sadamas, kus ristluslaeva reisijad vahetuvad: ühe ristluse reisijad lahkuvad ja saabuvad järgmise ristluse reisijad. Eristatakse täispööringut (vahetuvad kõik reisijad) ja poolpööringut (vahetuvad osad reisijad).

Tavaliselt korraldatakse pööring selles sadamas, kuhu teiste riikide reisijail on mugavam saabuda. Sagedamini korraldatakse Läänemere matkete pööringuid Kopenhaagenis ja Stockholmis, kus on rohkesti lennuliine. Linnale on kasulikum olla pööringu- kui külastussadam, sest pööringul olevad turistid vajavad selles linnas rohkem teenuseid - majutust, toitlustust ja transporti - kui ühepäevasel külastusel olevad matkelaeva reisijad.

Tallinna Vanasadam sai pööringusadamaks esmakordselt juunis 2011.

Sõna "pööring" valiti välja Tallinna Lennujaama ja Tallinna Sadama 2011. aasta suvel korraldatud konkursil ingliskeelsele terminile "turnaround" eestikeelse vaste leidmiseks, selle sõna olid välja pakkunud kolm võistlejat.

Viited
------

1. ↑  "Tallinna lennujaama juht: "Oleme perifeerne turg ja lennufirmad võtavad siia tulles riske. Aga me ei jäta võitlust"". *Ärileht*. 02.02.2019.
2. ↑   Kas teate, mida tähendab sõna "pööring"? Reisimaailm 2011, nr 6
γ-laktooni süntees
Laktoonide nomenklatuur: α-, β-, γ- ja δ-laktoonid
**Laktoonid** on orgaanilised ühendid, mida võib vaadelda tsükliliste estritena ehk hüdroksüülrühma ja karboksüülrühma vahelise sisemolekulaarse kondensatsiooni produktidena. Laktoone nimetatakse loetledes tsüklis olevaid küllastatud süsiniku aatomeid: alfalaktoon, beetalaktoon, gammalaktoon, deltalaktoon jne vastavalt 3-, 4-, 5-, 6- jne lüliline tsükkel.

Paljudes taimedes, näiteks tammedes, leidub looduslikke laktoone, eriti 3-metüül-4-oktanoliidi. Laktoonid annavad viskile maitset.

Kõige stabiilsemad on 5- ja 6-lülilise tsükliga laktoonid (ehk γ- ja δ-laktoonid), mille tsüklis on kõige väiksemad steerilised pinged. β-laktoonid küll eksisteerivad, kuid neid võib saada vaid spetsiifiliste meetoditega. α-laktoonide moodustumist ebastabiilse intermediaadina on teatud juhtudel oletatud, seletamaks naaberrühma efekte.

Keemilistelt omadustelt sarnanevad laktoonid estritega.

Laktooni kuumutamine leelises hüdrolüüsib laktooni atsükliliseks (sirge ahelaga) kahe funktsionaalrühmaga ühendiks. Nii nagu estritel, on ka laktooni hüdrolüüsi-kondensatsioonireaktsioon pöörduv ja sellel on keemiline tasakaalupunkt.

Laktoone saab redutseerida dioolideks, kasutades liitiumalumiiniumhüdriidi. Reduktsioonireaktsioon lõhub kõigepealt tsükli ja seejärel muundab karboksüülrühma (-COOH) hüdroksüülrühmaks (-OH). Näiteks gammalaktoon redutseeritakse butaan-1,4-diooliks HOCH2-CH2-CH2-CH2OH.

### Näited

* β-propiolaktoon
* γ-butürolaktoon
* D-glüko-δ-laktoon (E575)
* ε-kaprolaktoon

### Vaata ka

* Laktaamid
**Hockenheimring** on võidusõiduringrada Saksamaal Hockenheimis.

Rada asub linna idapoolses ääres. Selle geograafilised koordinaadid on 49° 19′ 40″ N, 8° 33′ 57″ E.

Rada avati 25. mail 1932. Aastal 2001 ehitati rada põhjalikult ümber; seda lühendati (algne pikkus oli 6,823 km) ning lisati järsemaid kurve. Enne ümberehitust oli Hockenheimring kõige kiirem Vormel 1 rada.

Raja pikkus on 4,574 km. Sõidetakse päripäeva; rajal on 13 kurvi.

Praeguse raja rekord on Kimi Räikköse 2004. aastal McLarenil sõidetud 1.13,780.

Tribüünid mahutavad 120 000 pealtvaatajat.

Esimene Vormel 1 GP peeti Hockenheimringil 1970. aastal. Seejärel peeti kuus aastat vahet. Aastatel 1977–2006 toimus võistlus igal aastal, välja arvatud 1985. Alates 2007. aastast peetakse Saksamaa GP kordamööda Nürburgringil ja Hockenheimis. Leping Vormel 1 etapi võõrustajana kestab 2018. aastani.

Vormel 1 roolis on kõige rohkem Hockenheimringil peetud sõite võitnud Michael Schumacher, kes on võitnud neli GP-d; kolm korda on võitnud Ayrton Senna, Nelson Piquet ja Fernando Alonso.

Aastal 1968 hukkus Vormel 2 võistlusel aset leidnud õnnetuse tagajärjel Jim Clark. Vormel 2 roolis on rajal peetud võidusõidul hukkunud veel Uus-Meremaa võidusõitja Bert Hawthorne 1972. aastal ja austerlane Markus Höttinger 1980. aastal. Surmaga lõppenud õnnetus juhtus veel ka 1980. aastal, kui Vormel 1 Saksamaa GP treeningsõidul hukkus prantslane Patrick Depailler.

Hockenheimring 2004. aastal, vaade 13. kurvist (vasakul stardisirge)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hockenheimring** |

* Hockenheimring
Paekivist sepikoda eksponeerituna Eesti Vabaõhumuuseumis (2006)
Tusti mõisa sepikoda
Soome sepikoda
**Sepikoda** (põhjaeesti murdes ka *sepapaja*, *paja*) on endisaegne hoone, kus tehti sepatöid. Sepikojas oli tulekoldeks ääs. Ääsi kõrval asus sepalõõts, ääsi ees paiknes pakule kinnitatud alasi. Sepikojas olid ka kruustangid jt sepatöödeks kasutatud töövahendid.

Tänapäeval tehakse sepatöid töökodade spetsiaalselt ette valmistatud ja vastavate seadmetega varustatud ruumides .

Ajaloost
--------

Arvatavasti võeti Eestis sepikojad kasutusele I aastatuhandel p.Kr. kui sepatöö muutus omaette käsitööalaks.

19. sajandi algupoolel tegutsesid külades kutselised sepad neile valla poolt ehitatud sepikodades (20–40 m²). Samal ajal hakkas peamiselt saartel ja Põhja-Eestis levima kodune sepistamine. Talusepikoda oli poole väiksem (10–20m²) ja see ehitati tuleohutuse pärast teistest hoonetest eemale. Sageli oli ta ehitatud otsakuti kokku suveköögi või saunaga.

Ehitus
------

Sepikojad olid nelinurksed ilma laeta ruumid. Seinad ehitati palkidest, pae- või raudkivist. Katusekatteks olid mitmesugused looduslikud materjalid, ka paeplaadid. Põrandaks oli tasandatud ja tambitud maapind või savipõrand. Sepikoja tagaseinas paiknes ääs, mis oli välisseinte kõrguselt ümbritsetud kivimüüriga. Suurematele sepikodadele paigaldati kahe poolega väravad, mis võimaldasid veoki sisenemist. Ääs asetses vastu välisust(väravat), sest vanemad sepikojad said valgust vaid välisukse kaudu. Hiljem ehitati seina sisse ka luugiga suletavad avad või klaasitud aknad. 

Tagumises välisseinas oli ääsiauk, kust visati välja raua kuumutamisel tekkinud räbu ja tuhk. Vanemad sepikojad olid enamasti korstnata, suits lasti välja viilus oleva ava kaudu. 19. sajandil hakati ehitama ääside müüridele toetuvaid pae- või telliskivikorstnaid. Mõnikord ehitati lõõr otsaseina sisse. Söetagavara hoiti eraldi ehitatud sütekambris.

Vaata ka
--------

* Käku sepikoda

Viited
------

1. 1 2  Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 296
2. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 194
3. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 273
Sergei Paradžanov Armeenia postmargil
**Sergei Jossifovitš Paradžanov** (armeenia keeles Սարգիս Հովսեփի Փարաջանյան (Sarkis Hovsephi Pharadžanjan), ka Սերգեյ Փարաջանով (Sergej Pharadžanov; gruusia keeles სერგო (სერგეი) ფარაჯანოვი (Sergo (Sergei) Pharadžanovi); 9. jaanuar 1924 Thbilisi – 20. juuli 1990 Jerevan) oli armeenia filmirežissöör, kes töötas Armeenias, Ukrainas ja Gruusias.

Elulugu
-------

Sergei Paradžanov sündis armeenia perekonnas Jossif Paradžanovi (Hovseph Paradžanov) ja Siran Bežanova pojana. Aastatel 1942—1945 õppis ta Thbilisi konservatooriumi lauluerialal ning Thbilisi raudteeinstituudi ehitusteaduskonnas. Aastal 1949 asus ta režissööri assistendina tööle A. Dovženko nimelisse Filmistuudiosse, kus ta töötas 1960. aastani. Hiljem oli ta režissöör stuudiotes Armenfilm ja Gruzija-film. 

Aastal 1952 lõpetas Paradžanov režissööri erialal VGIK-i, kus ta õppis Igor Savtšenko käe all. Tema diplomitöö oli film "Moldaavia muinasjutt" (Молдавская сказка). 

Professionaalselt hakkas ta filme tegema 1954. aastal. Tema režissööridebüüt oli film "Andrieș". Seejärel tegi ta peale mõne mängufilmi ka mitu dokumentaal- ja populaarteaduslikku filmi, sealhulgas "Наталия Ужвий", "Думка" ja "Золотые руки".

1964. aastal lavastas Paradžanov Mõhhailo Kotsjubõnski teoste ainetel filmi "Unustatud esivanemate varjud" (Тіні забутих предків) hutsuul Ivani elust. Film sai mitu auhinda rahvusvahelistel festivalidel ning Paradžanov sai tuntuks. 

Tema 1968. aasta film "Granaatõuna värv" (Նռան գույնը) jutustab poeetilise loo 18. sajandi rändlaulikust Sajath-Novast. Selle filmikeel on novaatorlik. Film koosneb mitmest miniatuurist. 

Aastal 1984 valmis Paradžanovil koostöös Davith Abašidzega gruusia legendi järgi film "Surami kindluse legend" (ამბავი სურამის ციხისა).

Aastal 1988 valmis tema viimane film "Ašik-kerib" (აშუღი ქარიბი) Mihhail Lermontovi muinasjutu "Ašik-kerib" järgi. 

Peale filmide lõi Paradžanov kollaaže. Paljusid nendest näidati näitustel. Nende reprosid võib näha Vassili Katanjani raamatus "Параджанов. Цена вечного праздника". Säilinud on ka Paradžanovi joonistused, sealhulgas "margid tsoonist", mis on joonistatud pastakaga tikutoosietikettidele.

Isiklikku
---------

Aastal 1955 abiellus ta kiievlanna Svetlana Štšerbatjukiga. Aastal 1958 sündis poeg Suren. Abielu lagunes 1961. Hiljem suhtles Paradžanov perekonnaga regulaarselt.

Tunnustus
---------

* 1990 Ukraina NSV rahvakunstnik
* 1990 Armeenia NSV rahvakunstnik
* 1990 Nika

Viited
------

1. ↑  Brigitta Davidjants, Armeenia kultuuri päevad toovad Sergei Paradžanovi filmid, Eesti Päevaleht, 25. oktoober 2006
2. ↑  Катанян В. *Параджанов. Цена вечного праздника*, М.: Четыре искусства, 1994.

Välislingid
-----------

* Sergei Paradžanov andmekogus Filmiveeb
Teine maailmasõda erines kõikidest eelmistest sõdadest suure tehnilise edasimineku poolest. Lisaks inimkoosseisude suurusele sai sõja saatusele määravaks ka tehniline üleolek ning uued leiutised.

Radar
-----

Kuigi radari tööpõhimõte oli sisuliselt avastatud juba 1904. aastal Christian Hülsmeyeri poolt, hakati seda avastust aktiivselt kasutama alles Suurbritannia poolt Saksamaa pommirünnakute ennetavaks avastamiseks. Radaritega saavutatav ajavõit lubas varakult evakueerida inimesed ning startida hävituslennukitel. 
On laialt levinud arvamus, et radar just sõja ajal Suurbritannias leiutatigi. Radar on siiski leiutatud varem ning ka töötavad mudelid eksisteerisid varem. Küll aga oli Suurbritannia esimesi praktilisi tarbijaid ja tehnoloogia edasiarendajaid.

Maandumistuled
--------------

Saksamaa kasutas Teises maailmasõjas Londoni pommitamisel ära Inglismaa pidevat udu. Pommituslennukid startisid baasidest Mandri-Euroopas, kus oli selge ilm ja pommitasid Londonit. Inglismaal aga ei saanud hävitajad tihti lennuväljalt tõusta, kuna paksus udus oli hilisem maandumine võimatu. Esmakordselt otsustati probleem lahendada lennuraja servade valgustamise teel. Selleks tehti lennuraja servadesse rennid, mis täideti bensiiniga ja süüdati. Hiljem võeti see leiutis laialdaselt kasutusele kogu lennunduses.

Reaktiivmootorite kasutamine tsiviilotstarbel
---------------------------------------------

Kuigi reaktiivmootorid leiutati niikuinii, oleks kindlasti nende reaalne kasutuselevõtt tsiviilotstarbel viibinud. Reaktiivlennuk vajab stardiks suurt algkiirust, ning sõjaeelsed tsiviillennuväljad olid üldjuhul murukattega väljakud või lennati üldse vesilennukitega. Sõja käigus ehitati raskete pommituslennukite tarvis kõikjale betoonkattega radasid, mis sõja lõppedes muudeti tsiviillennuväljadeks
**Daniel** oli esimene Lielvārde foogt. Arvatakse, et ta oli pärit tolleaegsest Holsteinist Bannersdorfi külast. Piiskop Albert andis Lielvārde talle benefiitsiks Riia linna rajamise ajal 1201. aastal. Reaalselt hakkas ta seal valitsema ja omale linnust ehitama alates 1206. aastast, mil kohalikud liivlased Albertile alistusid.

1208. aastal vallutas Daniel oma kaaskonnaga naabruses asunud Koknese vürsti linnuse. 1212. aastal aitas ta ära hoida liivlaste ülestõusu. Mässu plaanitsemisest teada saanuna vangistas ta vandenõus osalenud Lielvārde liivlaste ülikud ja põletas maha nende linnuse.

Viited
------

1. ↑  Indriķa hronika, V, kommentaar 2
2. ↑  HLK, lk 37
3. ↑  HLK, lk 67
4. ↑  HLK, lk 81, 83
5. ↑  HLK, lk 135

Kirjandus
---------

* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
**Listerioos** on grampositiivse listeeriabakteri (*Listeria monocytogenes*) põhjustatav nakkushaigus, mis levib peaasjalikult loomsete toiduainete kaudu. Sümptomiteks on palavik, pearinglus, iiveldus ja kõhulahtisus.

Listeeriabakter on maapinnas, loomasöötades ja loomade soolestikus levinud bakter. Erinevalt teistest bakteritest suudab see bakter paljuneda ka külmkapi temperatuuril. 

Saastunud toidu tarvitamisel paljunevad bakterid soole limaskesta rakkudes ning levivad organismis. 

Otsesel kontaktil võib tekkida listerioosi nahavorm, listerioosi võib haruharva nakatuda ka sugulisel teel.

Nakkus võib kanduda (emakoogi kaudu) ka emalt vastsündinule , kusjuures umbes veerand listerioosi juhtudest ongi seotud sünnitusega.

Listerioosi haigestuvad eeskätt immuunpuudulikkusega, kasvajatega ning hormoonravi saavad inimesed. Immuunsüsteemi ebaküpsuse tõttu on bakteri suhtes tundlikud ka vastsündinud.

Euroopa Liidus registreeriti 2016. aastal 2536 listerioosi haigestumist (0,47 haigusjuhtu 100 000 inimese kohta) ja neist lõppes surmaga 247 juhtumit. Eestis registreeriti samal aastal 9 haigusjuhtu.

Vaata ka
--------

* Nakkushaigused

Viited
------

1. ↑  Preventing Foodborne Illness: Listeriosis1, University of Florida,Veebiversioon (vaadatud 29.12.2013) (*inglise keeles*)
2. ↑  Roasto, M. Koskar, J. (2018). Listerioosijuhtumid inimestel on tõusuteel. Eesti Loomaarstlik Ringvaade, 3, 8−11.
**Lisette Tammik** (sündinud 14. oktoobril 1998) on Eesti jalgpallur.

Ta mängib ründaja ja poolkaitsjana Eesti meistrivõistlustel Tallinna FC Flora naiskonnas alates 2014. aastast. Tammik on tuntud on hea tehnika ja liidriomaduste poolest.

Klubikarjäär
------------

Tammik alustas oma mängijakarjääri Tallinna JK Kotkad võistkonnas, mängides kuni C-klassini poiste võistkonnas. Aastatel 2009–2013 lõi ta mitmes poisteliigas Kotkaste võistkonnas 51 mängus koguni 31 väravat.

### Tallinna FC Flora (N)

2014. aastal liitus ta Tallinna FC Flora naiskonnaga.

2015. aasta sügisel liitus Tammik Sunderlandi jalgpalliklubiga Inglismaal,  kus tal esindusnaiskonnas jäi debüüt tegemata. Inglismaalt naasnult liitus Tammik uuesti Tallinna FC Floraga.

Koondisekarjäär
---------------

Lisaks arvukatele mängudele noortekoondises on Tammik 20 korda kaasa teinud Eesti naiste A-koondise mängudes. Koondisedebüüdi tegi Tammik 25. veebruaril 2015 Tallinnas Leedu vastu, lüües samas mängus 90+2. minutil ka oma debüütvärava.

### Koondiseväravad

| # | Toimumisaeg | Mängupaik | Vastane | Tulemus | Võistlus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2015-02-25 | EJL Jalgpallihall, Tallinn. | Leedu Leedu | 3:0 | sõpruskohtumine |

Saavutused
----------

### Individuaalsed

Tammik on kolm korda olnud nomineeritud Eesti parima naisjuuniori kategoorias (2014, 2015, 2016), võites selle autasu korra (2016).

2017. aasta hooajal oli Tammik Eesti meistrivõistluste edukaim väravakütt, lüües 17 mängus kokku 33 väravat.

### Naiskondlikud

* Eesti Naiste Meistriliiga
	+ Eesti meistrivõistluste hõbe 2014, 2015, 2016, 2017.

Statistika
----------

| Klubisooritused | Liiga | Balti liiga | Karikas | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Klubi | Liiga | Hooaeg | Mänge | Väravaid | Mänge | Väravaid | Mänge | Väravaid | Mänge | Väravaid |
| Eesti |
| Eesti | Liiga |  |  | Karikavõistlused | Kokku |
| Tallinna FC Flora (N) | Naiste
Meistriliiga | 2014 | 16 | 7 | 0 | 0 | 2 | 0 | 18 | 7 |
| 2015 | 15 | 13 | 0 | 0 | 2 | 2 | 17 | 15 |
| 2016 | 14 | 9 | 0 | 0 | 0 | 0 | 14 | 9 |
| 2017 | 17 | 33 | 4 | 3 | 1 | 0 | 22 | 36 |
| Koondis |  |
| Karjääri jooksul kokku | Eesti | 20 | 1 |  |  |  |  | 20 | 1 |
| Eesti U-19 | 27 | 5 |  |  |  |  | 27 | 5 |
| Eesti U-17 | 11 | 3 |  |  |  |  | 20 | 1 |
| Karjääri statistika | 58 | 9 | 4 | 3 | 5 | 2 | 138 | 74 |

Isiklikku
---------

Tammiku lemmikmängija on Alex Morgan.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2016. Vaadatud 26. juulil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lisette Tammik** |
"**Face Off**" on USA teleseriaali "Halvale teele" ("Breaking Bad") neljanda hooaja kolmeteistkümnenda osa ning ühtlasi selle hooaja lõpposa (kogu seriaali 46. osa) pealkiri. "Face Off" esilinastus USA-s AMC kanalil 2011. aasta 9. oktoobril.

Selle osa eriefektide ettevalmistamisel oli abiks seriaali "Elavad surnud" ("The Walking Dead") eriefektide meeskond (vt lipsu kohendavat pooliku näoga näitleja kujutist ingliskeelse Wikipedia lehel). Seriaali peaosatäitja Walter White (Bryan Cranston) korraldatud atentaadi tulemusel hävis pool sarja negatiivse kangelase Gus Fring'i näost. Eriefekti ettevalmistamisele kulus kuid, osa näitamisele sekundeid. Efekti tootmisel kasutati hoolikalt välja töötatud grimmi näitleja näol, mis ühendati  arvutigraafikaga loodud kujunditega, toodeti kaks eraldi kaadrit ja ühendati need sujuvalt. Monteerija Skip MacDonaldi tööd telesarja osa loomisel peeti auhinna vääriliseks.

Märkused
--------

1. ↑  Ingliskeelne väljend "*face off*" tähendab tõlkes 'lahtiviset' (hokis); 'otsest vastasseisu', 'vastasseisu', 'konfrontatsiooni'; 'laupkokkupõrget'; sõna *face* tähendab tõlkes 'nägu', sõna *off* vasteks võib olla 'küljest', 'ära', 'maha' vms.
2. ↑  Sarja viimane, viies hooaeg, on jaotatud kaheks 8-osaliseks jaoks ning 47. osa esilinastub 2012. aasta 15. juulil.
3. ↑  Giardian, Carolyn. "ACE Eddie Awards: Editors Honor 'The Descendants,' 'The Artist'". "The Hollywood Reporter". Vaadatud 2012-06-03
Bensüülkloriid
**Bensüülkloriid** ehk **klorometüülbenseen** ehk **α-klorotolueen** (keemiline valem C6H5CH2Cl) on orgaaniline ühend. Bensüülkloriid on terava lõhnaga värvitu vedelik, mille keemistemperatuur on 179 ºC ja sulamistemperatuur −39 ºC; vees ei lahustu. Bensüülkloriidi aurud ärritavad silmi (on lakrimaator), hingamisteid ja nahka, sest hüdrolüüsil tekivad bensüülalkohol ja vesinikkloriid. Võrreldes alküülkloriididega on bensüülkloriid tunduvalt reaktsioonivõimelisem tänu fenüülrühma intermediaati stabiliseerivale osavõtule. 

Bensüülkloriidi saadakse kloori juhtimisel keevasse toluooli. Bensüülkloriidi kasutatakse keemiatööstuses bensüülalkoholi, bensoehappe estrite, bensüültselluloosi ja muude produktide saamiseks. Bensüülkloriidi kui lakrimaatorit on kasutatud ka sõjagaasina. Orgaanilises sünteesis saab seda kasutada alkoholide ja karboksüülhapete korral kaitsva rühma sisseviimiseks (vastavalt bensüüleetrina või bensüülestrina). Et bensüülkloriidi saab kasutada ka amfetamiini tüüpi ühendite sünteesis, siis selle turustamist jälgitakse.

Vaata ka
--------

* Bensüülrühm
Sergei Rublevski (2012)
Võitjaks tulnud Venemaa naiskond maleolümpial İstanbulis. Istuvad Tatjana Kossintseva (1. laud), Valentina Gunina, Aleksandra Kostenjuk ja Natalja Pogonina. Mängijate selja taga seisab kapten-treener Sergei Rublevski (2012)
**Sergei Vladimirovitš Rublevski** (vene keeles Сергей Владимирович Рублевский; sündinud 15. oktoobril 1974 Kurganis) on vene maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1994), FIDE vanemtreener (2012). 

Rublevski võitis 1993. aastal Kozhikodes juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Suurmeistriks sai ta 20-aastaselt 1994. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 2004. aastal võitis ta Aeroflot Openi ja 2005. aastal tuli ta Venemaa malemeistriks.

Rublevski on mänginud FIDE maailmameistrivõistlustel. Detsembris 1997 Groningenis (100 osavõtjat, nokautsüsteem) kaotas ta kolmandas ringis Alexander Beliavskyle. 1999. aastal Las Vegases sai ta turniiritabelis 13. asetuse. Ta võitis teises ringis Alex Yermolinskyt, kuid kaotas kolmandas ringis Aleksei Drejevile. 2004. aastal Tripolis kaotas ta kolmandas ringis Zdenko Kožulile ja kaheksandikfinaali ei pääsenud.

2002. aastal maailma karikaturniiril Hyderabadis (24 osavõtjat) kaotas ta veerandfinaalis Alexander Beliavskyle. 2005. aastal maailma karikaturniiril Hantõ-Mansiiskis (128 osavõtjat) kaotas ta veerandfinaalis Étienne Bacrole, kuid kvalifitseerus 10 parema seas juunis-juulis 2007 Elistas peetud pretendentide turniirile (16 osavõtjat, nokautsüsteem). Ta võitis seal kaheksandikfinaalis eksmaailmameistrit Ruslan Ponomarjovi tulemusega 3½:2½, kuid veerandfinaalis kaotas Aleksandr Grištšukile ja ei pääsenud nelja hulka, kes said edasipääsu 8 osavõtjaga MM-turniirile.

Novembris-detsembris 2007 Hantõ-Mansiiskis toimunud maailma karikaturniiril võitis ta teises ringis David Navarat, kuid kaotas 3. ringis Pjotr Svidlerile.

Rublevski on võitnud Venemaa võistkonna koosseisus võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kaks kuldmedalit (1997, 2005) ja maleolümpiatel neli kuldmedalit (1996, 1998, 2000, 2002).

Maletreener
-----------

Rublevski määrati 2012. aastal Venemaa malenaiskoondise peatreeneriks. Tema juhtimisel on naiskond tulnud kahel korral naiste maleolümpia (2012, 2014) ja ühel korral naiste võistkondlike maailmameistrivõistluste (2017) võitjaks.

Tunnustus
---------

* 1998 – Venemaa teeneline meistersportlane
* 2016 – Venemaa teeneline treener

Välislingid
-----------

* Sergei Rublevski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Sergei Rublevski FIDE andmebaasis
**Benoît Mandelbrot** [benuaa mändelbroot] (20. november 1924 Varssavi – 14. oktoober 2010 Cambridge) oli juudi päritolu prantsuse-ameerika matemaatik, fraktali leiutaja.

Mandelbrot sündis Poolas. Tema isa oli riidekaupmees ja ema oli hambaarst. Matemaatikaga tutvustasid teda ta onud, sealhulgas Szolem Mandelbrojt, kes oli matemaatikaprofessor Pariisis Collège de France'is.

1936 kolis pere Prantsusmaale, tunnetades Natsi-Saksamaalt lähtuvat ohtu juutidele. Algul elas pere Pariisis, kus Mandelbrot õppis Lycée Rolinis. Teise maailmasõja algul kolis pere Limousinis olevasse Tulle'i, mis jäi Vichy vabariigi maa-alale. Kuigi ümbruskonnas oli teada, et nad on juudid, ei andnud keegi nende peret üles ja nad pääsesid eluga.

1944 naasis perekond Pariisi. Benoît õppis Lyonis Lycée du Parcis ning 1945–47 École Polytechnique'is Gaston Julia ja Paul Lévy juures, seejärel 1947–49 California Tehnoloogiainstituudis, kus sai magistrikraadi aeronautikas. Siis tuli ta Prantsusmaale tagasi ja sai Pariisi Ülikoolist 1952 doktorikraadi matemaatikas.

Enamiku oma elust on ta elanud Prantsusmaal ja USA-s ning tal on mõlema riigi kodakondsus. 1958 asus ta tööle IBM-i, kuhu jäi 35 aastaks. Ta pälvis 1974 tiitli *IBM Fellow*. See on ettevõttesiseselt määratav kõrgeim autasu, mida teadlane, insener või programmeerija võib IBM-is pälvida. See määratakse igal aastal 1–9 inimesele.

Juurdepääsu tõttu võimsatele arvutitele oli Mandelbrot üks esimesi, kes kasutas arvutigraafikat fraktaalsete geomeetriliste kujundite loomiseks ja kuvamiseks. See viis ta Mandelbroti fraktali avastamiseni 1979. Selle abil sai ta näidata, kuidas lihtsate reeglite abil saab luua keerukaid kujundeid. Ühtlasi näitas ta, et asjad, mida tavaliselt nimetatakse karedateks, segasteks või kaootilisteks, näiteks pilved või kaldajoon, on sageli sisemise korrapäraga. Teaduse propageerija Arthur Clark nimetas Mandelbroti fraktalit kogu matemaatika ajaloo kõige hämmastavamaks avastuseks.

Oma karjääri lõpul oli Mandelbrot Yale'i ülikoolis matemaatika sterlingprofessor, mis on Yale'i ülikooli sisene kõrgeim akadeemiline kraad. Ta oli läbi aegade vanim isik, kes sterlingprofessoriks sai.

Tunnustus
---------

Elu jooksul pälvis Mandelbrot hulgaliselt auhindu, mille seast tähtsaimad on Franklini medal (1986), Harvey auhind (1989), Wolfi füüsikaauhind (1993), Jaapani auhind (2003) ja Auleegioni orden. Ta on üle 15 ülikooli audoktor.

Mandelbroti fraktal
-------------------

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |
| Pildijada Mandelbroti fraktali eri sügavusega vaadetest |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Benoît Mandelbrot** |
**Separatiivne määrus** on lauses lähtekohta väljendav määrus.

Eesti keel
----------

Separatiivseks määruseks võib lauses olla

* seestütlevas käändes käändsõna, mis vastab küsimusele *kellest? millest?*
* alaltütlevas käändes käändsõna, mis vastab küsimusele *kellelt? millelt?*
* *mast*-vorm
* kaassõnafraas, mille peasõna on separatiivne kaassõna ja laiendosa nimisõna
* separatiivne määrsõna *sealt, kaugelt* vms.

### Separatiivne valdajamäärus

Separatiivne valdajamäärus laiendab tegusõnu *ostma; paluma; teada, kuulda, riielda saama* vms. Vastab küsimusele *kellelt?*. Separatiivseks valdajamääruseks võib lauses olla

* alaltütlevas käändes nimisõna või vastava peasõnaga nimisõnafraas: *Mari ostis **sõbralt** raamatud*; *Ära **temalt** seda päri*; ***Noorelt autorilt** on vaid mõned teosed ilmunud*
* kaassõnafraas: *Laps sai **ema käest** riielda*

### Separatiivne kohamäärus

Separatiivne kohamäärus näitab mittesihilise lause aluse või sihilise lause sihitise referendi lähtekohta. See on tegusõna seotud laiend, mis laiendab tegusõnu *minema, tulema, jooksma, sõitma* vms. Vastab küsimusele *kust?*. Lauses võidakse lisaks separatiivsele kohamäärusele kasutada ka liikumise teed märkivat kohamäärust: *Ta sõitis **maalt linna***; *Sõitsime **Tallinnast Paidesse***. Separatiivne kohamäärus laiendab olemasolulauses tekkimist või kadumist väljendavaid tegusõnu *ilmuma, kasvama, kaduma* vms: ***Õuest** kostis laste kilkeid*; ***Uksest** ilmus uusi külalisi*

Separatiivseks kohamääruseks võib lauses olla

* seestütlevas käändes nimisõna: *Ta tuli **kodust***; *Saabusime **Tallinnast***.
* alaltütlevas käändes nimisõna: *Võtsin **laualt** õuna*; *Ta on pärit **Alajõelt***
* kaassõnafraas, mille peasõna on *alt, eest, tagant* vms: *Mari võttis **pliidi eest** puid*; *Varas põgenes **trellide tagant***
* *mast*-vorm: *Mari tuli **jalutamast***; *Vanaema väsis **küpsetamast***
* kohamäärsõna *kust, alt, sealt, väljast* vms: *Tule **sealt** ära*; ***Väljast** kostis vihmasadu.*

### Separatiivne seisundimäärus

Separatiivne seisundimäärus väljendab lähteseisundit, millest väljutakse. Separatiivseks seisundimääruseks võib lauses olla 

* määrsõna *haagist, lukust, riidest* vms: *Ta tegi ukse **haagist** lahti*; *Ta võttis lapse **riidest** lahti*
* seestütlevas käändes nimi- või omadussõna: *Kuidas küll **majast** pääseda? Sain **hambavalust** lahti.*
* kaassõnafraas, mis sisaldab nimisõna või nimisõnafraasi: *Päästa sõber **õnnetuse seest** ära*; *Päästa end **suure nälja käest***.

Viited
------

M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §-d 516, 520, 529 ja 548
Kodukass (*Felis catus*) on üks levinumaid koduloomi.
**Koduloom** on loomaliik, -alamliik või varieteet, kelle inimene on kodustanud ja sageli ka tõuaretusega geneetiliselt arendanud. 

Koduloomad jagunevad produktiivloomadeks (neilt saadakse liha, piima, villa, nahka jms), tööloomadeks (veo- või valveloomad jt) ning lemmikloomadeks. Need kategooriad osaliselt kattuvad ning eri koduloomade funktsioonid on ka ajaloo vältel muutunud: nii näiteks on kasside tähtsus närilisetõrjes arenenud riikides minimaalseks langenud ning ka hobuseid, kes on kuulunud kõiki kolme kategooriasse, peetakse kogu maailmas üha vähem töö- ja rohkem lemmikloomana.

Vaata ka
--------

* koduloomade loend
* kodulind
* metsloom
* jahiloom
* loomakasvatus
* kalakasvatus
* lemmikloomad
* toaloom
* kariloom
* produktiivloom
* lihaloom
* lüpsiloom
* karusloom
* katseloom
* akvaariumikalad
* loomaaed
* tsirkuseloomad

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Koduloom** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Koduloom** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; eesti ajakirja kohta vaata Kodulind (ajakiri)* |

---

**Kodulind** on linnuliik, -alamliik või varieteet, kelle inimene on kodustanud ja sageli ka tõuaretuse teel geneetiliselt arendanud.

Majanduslikult peetakse kodulinde enamasti nende liha kui toiduaine, samuti linnumunade pärast. Hanede ja partide puhul on mõnes riigis eriti hinnatud nende maks. Munade saamiseks kasvatatakse eelkõige kanu, harvem hanesid ja vutte. Varem on hanesid kasvatatud ka hanesulgede pärast, mida kasutati kirjutusvahendina; tänapäeval peetakse vahel kirevate sulgede pärast paabulinde. Levinumad kodulinnud põllumajanduses on kanad, haned, pardid ja kalkunid, kuid kasvatatakse ka näiteks faasaneid, püüsid, vutte ja jaanalinde.

Jahinduslikul otstarbel peetakse mitmesuguseid haukaid ja pistrikke.

Lemmiklindudena on levinud väiksemad papagoid ja aarad, kanaarilinnud jts, keda hinnatakse eelkõige kireva sulestiku või laulu pärast.

Vaata ka
--------

* Hanemaja
**Nvu** (kääldatakse "N-view" või eestipäraselt "en-vjuu") on veebiautoriseerimisprogramm, mille edasiarendus on lõpetatud ja mis baseerub Mozilla Suite Composeri komponendil ja Geckol. 

Kui Mozilla Internet Suite lõhuti eraldi osadeks (brauser, meiliklient, jne) siis Nvu korjas Composeri üles ja arendas teda edasi, lisades mõned seni puudunud funktsioonid. Nvu on vabavara ja sobivaks alternatiiviks näiteks Microsoft FrontPage'ile ja Macromedia Dreamweaverile. See tähendab, et erinevalt teistest samal põhimõttel töötavatest programmidest saab Nvu'd tasuta ja legaalselt alla laadida ning vajadusel ja oskuste olemasolul ka enda vajadustele kohandada. Nvu on disainitud olema võimalikult mugav algajale kasutajale, kes ei pea isegi HTML-i või CSS-i tundma. Kasutaja vormistab oma kodulehe justkui tekstitöötlusprogrammis, millega saab lihtsalt lisada pilte, tabeleid, linke, jne. Projekti alustas ja sponsoreeris Linspire. Linspire palkas Daniel Glazmani, endise Netscape Communications Corporationi töötaja juhtivaks arendajaks. 
Nvu on saadaval Linuxi, Mac OS X ja Microsoft Windowsi kasutajatele ja teda saab üles sättida peaaegu igale platvormile.

Nvu arendus
-----------

Esialgne plaan 2005. aasta juunis nägi ette Nvu muudatuste pookimine Mozilla Composerisse, kuid Mozilla Suite arendamine lõpetati ja seda ei tehtud. 
Daniel Glazman lõpetas 2006. aasta käigus Nvu ametliku arendamise ja hakkas arendama successor Mozilla.org projektina selle järglast, mida kutsutakse lihtsalt Composeriks (või Mozilla Composer 2.0-ks) ja mis hakkab toetama nii PHP-d kui ka CSS-i. 
Vabavaralised omaalgatuslikud arendajad on Nvu lähtekoodi kasutanud, et luua ajutine järglane, mille suurim erinevus peale disainelementide on lihtsalt veaparandused ja mis väidetavalt vajub unustusse niipea, kui Daniel Glazman saab valmis Composeri.

Standardivastavus
-----------------

Nvu sobitub W3C veebistandarditega. Vaikimisi luuakse lehed HTML 4.01 veebikeeles ja kasutatakse CSS-i stiliseerimiseks, kuid neid sätteid saab ka muuta, kasutamaks vanemaid standardeid. 
Programm sisaldab ka sisseehitatud HTML validaatorit, mis laeb lehe W3C HTML validaatorisse ja kontrollib ühtivust.
Erinevalt konkureerivatest programmidest on Nvu loodud kood üpris lihtne ja kasutajale mõistetav, kui võrrelda näiteks Microsoft Frontpage'i loodud veebilehekoodiga, mis sisaldas liialt ülearust koodi ja oli kasutajale mõistetamatu.
Brice Samba 2013. aastal Prantsusmaa U-19 koondises
**Brice Lauriche Samba** (sündinud 25. aprillil 1994 Linzolos) on Kongo Vabariigis sündinud Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib Prantsusmaa kõrgliigaklubis RC Lens.

Klubikarjääri alguses kuulus ta sellistesse Prantsusmaa klubidesse nagu Le Havre, Marseille Olympique ja Nancy, kuid kõigis neis klubides oli Samba varuväravavaht ja sai klubi põhimeeskondades mänguaega harva. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta 17. mail 2014 Marseille Olympique'i meeskonnas mängus Guingamp' vastu, kui sekkus esimesel poolajal Steven Mandana asemele.

2017. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Caen. Hooajal 2018/19 tõusis Samba Caeni esiväravavahiks. Samba tegi sel hooajal Prantsusmaa kõrgliigas üheksa nullimängu, kuid Caen langes sellest hoolimata esiliigasse.

2019. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Nottingham Forest. Samba tõusis hooajal 2019/20 Arijanet Murici asemel klubi esiväravavahiks. Hooajal 2019/20 valiti Samba Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu.

2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Lensiga.

Prantsusmaa jalgpallikoondisse kutsuti Samba esmakordselt 2023. aasta märtsis EM-i valikmängudeks Hollandi ja Iirimaa vastu.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 4.5.2023)
2. ↑  "Brice Samba rejoint Nottingham Forest". *Stade Malherbe Caen*. 7. august 2019.
3. ↑  "Samba signs". *nottinghamforest.co.uk*.
4. ↑  "Brice Samba: Nottingham Forest sign goalkeeper from French side Caen". *BBC Sport*. 7. august 2019.
5. ↑  "Samba departs for Lens".
6. ↑  rclens.fr. "Brice Samba, de l'explosivité dans les buts | RC Lens" (prantsuse). Rclens.fr. Vaadatud 15. septembril 2022.
7. ↑  "Thuram and Samba in France squad". *Ligue 1* (inglise). Vaadatud 17. märtsil 2023.
8. ↑  "La liste des vingt-trois Bleus". *FFF* (prantsuse). 16. märts 2023. Vaadatud 17. märtsil 2023.

Välislingid
-----------

 Brice Samba – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Kodukant** (täisnimega **Eesti Külaliikumine Kodukant**; varem Eesti Külade ja Väikelinnade Liikumine KODUKANT) on Eesti külaliikumine (õiguslikult vormilt MTÜ), mis püüab aidata kaasa regionaalarengule külade aktiivsuse ja ettevõtlikkuse toetamise teel.

Kodukant on algatanud Kohaliku Omaalgatuse Programmi, aidanud kaasa Euroopa Liidu Leader-meetme rakendumisele ning korraldanud Eestis 10 Külade Maapäeva (2014. aasta seisuga).

2011. aastal pälvis Kodukant konkursil Hea Eesti Asi 4. koha. 2012. aastal nimetas EMSL Kodukandi projekti "Avatud külaväravad" kodanikuühiskonna aasta teoks.

Juriidilise isikuna on liikumine 28. mail 1998. aastal registreeritud MTÜ. 2014. aasta lõpul oli Kodukandi aadress äriregistri andmeil Sirge 2, Tallinna linn; juhatuse liikmed olid Anneli Kana, Krista Habakukk, Liia Lust, Urmas Kristal ja Tõnu Leitsmaa.

Liikumine valib alates 2010. aastast aasta küla.

Välislingid
-----------

* Kodukandi koduleht
* Kodukant Facebookis
* Kodukandi koolituskeskus
Oscar Hammerstein (1906)
**Oscar Hammerstein**, ka **Oscar Hammerstein I** (8. mai 1846 Stettin, Preisi kuningriik – 1. august 1919 New York) oli ameerika ettevõtja ja impressaario. Ta oli Oscar Hammerstein II vanaisa.

Hammerstein sündis Stettinis (tänapäeval Poola linn Szczecin) saksajuudi perekonnas. 18 aasta vanuses põgenes kodunt. New Yorki saabus ta 1864. aastal, kus sai ettevõtjaks. 

Eduka ettevõtjana ja ooperihuvilisena lasi Hammerstein New Yorgis ehitada kaheksa teatrimaja (sealhulgas Olympia Theatre, 1895) ning ühe teatri Philadelphias (Philadelphia Opera House, 1908). 1906. aastal, olles rahulolematu Metropolitan Operas etendavate ooperilavastustega, lasi Hammerstein ehitada oma kaheksanda teatri Manhattan Opera House'i (avati 1906), et Metropolitan Operaga konkureerida ja asutas Manhattan Opera Company. Ooperitrupp konkureeris küll üliedukalt, kuid ootamatult 1910. aastal lõpetas oma tegevuse. 

Väiksemal määral tegeles Hammerstein ka loometegevusega. Nii näiteks kirjutas ta muusika ja libreto operetile "Santa Maria". Operett lavastati 1896. aastal Olympia Theatre's.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Oscar Hammerstein I** |

* Oscar Hammerstein Internet Broadway Database'is
**"Koduhani"** on eesti kirjaniku Alfred Teppani 1919. aastal ilmunud rahvalik koomiline näidend ehk jant.

Raamatu esmatrüki avaldas 1919. aastal Tartus Noor-Eesti kirjastus žanrimääratlusega "nali ühes vaatuses". 1924. aastal ilmus samas kirjastuses 2. trükk. "Eesti kirjarahva leksikon" iseloomustab kirjaniku teost ühena tema "vähenõudlikest näidenditest", mis "olid mõeldud külalavadele, kus nad omaaegse aktuaalsuse ja koomiliste situatsioonide tõttu rohket ettekandmist leidsid".

Telelavastus
------------

Populaarne näidend vajus sõjajärgsel ajal unustusse, kuid muutus taas populaarseks, kui 1987. aasta veebruaris tegid režissöör Toomas Kirss ja toimetaja Vahur Kersna "Koduhanest" Eesti Televisioon 40-minutise telelavastuse sarjas "Kõverpeegli klassikat", kaasates Eesti toonased tippnäitlejad. Telelavastuses lisati algsele näidendile väliseid elemente, näiteks tutvustas Kersna saate eel "kaheksa aasta eest poolelijäänud" sarja "eelmisi 104 seeriat", kasutati telesarja "Dallas" tunnusmuusikat ning näidendi vahele näidatud pilareklaamide seas oli ka "Singid, vorstid, süldid Kristjan Londi vorstiärist Suure Kondi uulitsast".

Näidend andis nime telebrändile Hani Televisioon ehk H-TV. Televersioonile on järgnenud ka uuslavastusi, näiteks rahvateatritrupi Tõrva Tilgad ettekandes.

### Näitlejad

* Eva – Anu Lamp
* Paul – Andrus Vaarik
* Tungal – Aarne Üksküla
* vorstikaupmees Lont – Evald Hermaküla
* proua Lont – Maria Klenskaja
* teenija Kata – Helene Vannari

Sisu
----

Näidendi tegelased on taluperemees Tungal, tema linnas elav poeg Paul, poja teenija Kata ja endise vorstikaupmehe perekond. Tegevus toimub 1920-ndatel linnaoludes. Süžee aluseks on klassikaline eksituste komöödia võte, kus kaks heades ärisuhetes pereisa tahavad naita oma lapsed, kes aga on omapäi juba tutvunud ja armunud ning ilmutavad vastuseisu sundabielule, teadmata, et vanema põlvkonna plaan on panna nad paari teineteisega.

Viited
------

1. ↑  "Koduhani" 1919, Eesti Rahvusbibliograafia
2. ↑  "Koduhani" 1924, Eesti Rahvusbibliograafia
3. ↑  "Eesti kirjarahva leksikon". Tallinn, 1995, lk 590
4. ↑  Koduhani ETV fotoarhiivis
5. 1 2 3 4  Koduhani ETV arhiivis
6. ↑  Koduhani[*alaline kõdulink*], kultuur.info, *s.a.*
7. ↑  "Koduhani: nali ühes vaatuses"

Välislingid
-----------

* Koduhani ETV arhiivis
* Koduhani ETV fotoarhiivis
**Amasya provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. Provintsi keskus on Amasya.

Tänapäeval on provints tuntud oma väikeste, kuid väga hea maitsega õunte poolest, samuti tubaka ja mooniseemnete poolest.

Haldusjaotus
------------

* Amasya ringkond
* Göynüceki ringkond
* Gümüşhacıköy ringkond
* Hamamözü ringkond
* Merzifoni ringkond
* Suluova ringkond
* Taşova ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Koduleht

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Mihály Babits (1923). Portree autor József Rippl-Rónai
**Mihály Babits** (26. november 1883, Szekszárd – 4. august 1941, Budapest) oli ungari luuletaja, romaanikirjanik ja tõlkija.

Aastail 1901–1905 õppis ta Budapesti Ülikoolis õpetajaks. Pärast seda töötas ta õpetajana Bajas (1905–1906), Szegedis (1906–1908), Făgărașes (1908–1911) ja Budapestis (1912–1918). Hiljem töötas mõnda aega taas Budapesti Ülikoolis.

Mihály Babits oli tihedalt seotud kirjandusliku liikumise ja ajakirjaga Nyugat (ungari keeles *Lääs*). Nyugatis avaldas ta oma luulet ja romaane, hiljem oli ta selle ajakirja toimetaja.

Babits tõlkis ungari keelde Dante Alighieri "Jumaliku komöödia". Lisaks tõlkis ta ungari keelde selliseid autoreid nagu Sophokles, Goethe, William Shakespeare, Oscar Wilde ja Charles Baudelaire.

Teoseid eesti keeles
--------------------

* "Kurgkaliif". Tõlkinud Edvin Hiedel, Loomingu Raamatukogu, Tallinn: Perioodika 1986.

Viited
------

1. 1 2  European Cultural Review – Mihály Babits
"Oscar Wilde"
"**Oscar Wilde**" on ettevõtte Irish Ferries parvlaev, mis sõidab liinil Rosslare (Iirimaa) – Cherbourg (Prantsusmaa).

Laev valmis Wärtsilä Perno laevatehases Turus 1987. aastal ja sai nime **Kronprins Harald**. Ta kuulus algul ettevõttele Jahre Line ja sõitis liinil Oslo–Kiel. 1990 ühinesid ettevõtted Jahre Line, Norway Line ja Fred. Olsen Lines ettevõtteks Color Line. Laev jätkas samal liinil, üksnes värviti Color Line'i värvidesse.

2007. aasta jaanuaris müüdi laev Iirimaa ettevõttele Irish Ferries. Color Line tellis tema asemele veel suurema laeva "Color Magic". Viimase reisi Oslo–Kieli liinil tegi laev 31. augustil 2007. Seejärel ehitati laev ümber ja ta sõitis Rosslare'sse, kuhu saabus 21. novembril. Laev alustas sõitmist Rosslare–Cherbourgi liinil 30. novembril 2007, vahetades välja sellel liinil varem sõitnud laeva "Normandy".

Laeva veeväljasurve oli valmimise ajal 31 122 t, praeguseks on seda suurendatud 31 914 tonnini. Laev on 166,3 m pikk, 28,41 m lai ja süvisega 6,5 m. Laeva maksimumkiirus oli valmimise ajal 22 sõlme, hiljem suurendati seda 26 sõlmeni. Valmimise ajal mahutas laev 1440 reisijat, kellest igaühele oli magamiskoht, ja 700 autot, praegu mahutab ta 1458 reisijat ja 580 autot.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Oscar Wilde (laev)** |

* Ametlik koduleht
* Oscar Wilde joins Irish Ferries fleet
Oscar Fantenberg (2017)
**Oscar Fantenberg** (sündinud 7. oktoobril 1991 Ljungbys) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Linköping HC.

Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2009–10 HV71 meeskonnas.

Aastatel 2014–2016 mängis ta Rootsi kõrgliigas Frölunda HC ridades. 2016. aastal tuli ta klubiga Rootsi meistriks ja võitis samal aastal veel ka Jäähoki Meistrite Liiga.

Hooajal 2016–17 mängis Fantenberg KHL-is HK Sotši ridades. 2017. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.

2017. aasta mais sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Los Angeles Kings. NHL-is debüteeris ta 5. oktoobril 2017 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 9. novembril mängus Tampa Bay Lightningu vastu. 2019. aasta veebruaris siirdus ta Calgary Flamesi. Hooajal 2019–20 mängis ta Vancouver Canucksis.

2020. aasta oktoobris naasis Fantenberg KHL-i, sõlmides üheaastase lepingu Peterburi SKA-ga.

2022. aasta mais naasis Fantenberg Rootsi kõrgliigasse, kui sõlmis nelja-aastase lepingu Linköpingiga.

Fantenberg kuulus Rootsi jäähokikoondisse 2016. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑  "Oscar Fantenberg ansluter till LHC". *LHC.eu*. 24. mai 2022. Vaadatud 24. mail 2022.

Välislingid
-----------

* Oscar Fantenberg KHL.ru lehel
* Oscar Fantenberg NHL.com lehel
* Oscar Fantenberg hockeydb.com lehel
**Värvikeha** on värvimudeli või värvisüsteemi kolmemõõtmeline esitus (kolmemõõtmeline vaste kahemõõtmelisele värviringile), milles igal värvil on kindel koht. Tegemist on kokkuleppelise kujundiga.

Värviteooria ajaloos on erinevad teoreetikud konstrueerinud erineva kujuga värvikehasid. Värvi kolm dimensiooni, mis kujusse sobitatakse, on enamasti värvitoon, heledus ja küllastatus (on ka muid variante, näiteks Ostwaldi värvisüsteemis heledus, mustasus, värvitoon, või RGB-kuubis kolm primaarvärvi *red*, *green*, *blue*).

Näiteid
-------

* Runge värvikera kahes vaates ja kahes läbilõikesRunge värvikera kahes vaates ja kahes läbilõikes
* Ostwaldi värvisüsteemi kaksikkoonusOstwaldi värvisüsteemi kaksikkoonus
* Wilhelm Ostwaldi kaksikkoonuselise värvikeha mudelWilhelm Ostwaldi kaksikkoonuselise värvikeha mudel
* Munselli ebakorrapärase kujuga värvipuu (pärast 1943. aasta ülemõõtmisi)Munselli ebakorrapärase kujuga värvipuu (pärast 1943. aasta ülemõõtmisi)
* HSV silinderHSV silinder
* HSL kaksikkoonusHSL kaksikkoonus
* RGB-värviruum värvikuubinaRGB-värviruum värvikuubina
* sRGB värviruumi kujutav värvikeha CIELAB koordinaadistikussRGB värviruumi kujutav värvikeha CIELAB koordinaadistikus

Vaata ka
--------

* Värvimudel
* Värviruum
* Värvisüsteem