**Megreli keel** (samuti ka Margaluri, Megrel, Megruli) kuulub kartveli keelkonna sani rühma. Megreli keelt kõneldakse põhiliselt Gruusia lääneosas, Samegrelo ja Abhaasia piirkonnas. 1989. aasta andmete järgi kõneles megreli keelt 500 000 inimest, 2015. aasta andmete järgi 345 530.

Kartveli keelte jaotus
Megreli keele kasutusala

Foneetika ja fonoloogia
-----------------------

Megreli keeles on viis põhivokaali a, e, i, o, u. Zugdidi-Samurzaqano dialektis on kuues vokaal ə.

Vokaalid|  | Eesvokaal | Tagavokaal |
| --- | --- | --- |
| ümardamata | ümardatud |
| Kõrge | i [i] | (ə [ə]) | u [u] |
| Keskkõrge | e [ɛ] |  | o [ɔ] |
| Madal |  | a [ɑ] |  |

Konsonandid|  | Huulhäälik e  labiaal | Hammashäälik e  dentaal | Hambasombuhäälik e  alveolaar | Pehmesuulaehäälik e  velaar | Kurgunibuhäälik e  uvulaar | Kõrihäälik |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaal | m [m] | n [n] |  |  |  |  |
| Sulghäälik | heliline | b [b] | d [d] |  | g [ɡ] |  |  |
| helitu | p [p] | t [t] |  | k [k] |  | ʔ [ʔ] |
|  | ṗ [pʼ] | ṭ [tʼ] |  | ḳ [kʼ] | qʼ [qʼ] |  |
| Afrikaat | heliline |  | ʒ [d͡z] | ǯ [d͡ʒ] |  |  |  |
| helitu |  | c [t͡s] | č [t͡ʃ] |  |  |  |
|  |  | ċ [t͡sʼ] | čʼ [t͡ʃʼ] |  |  |  |
| Frikatiiv  (hõõrdhäälik) | heliline | v [v] | z [z] | ž [ʒ] | ɣ [ɣ] |  |
| helitu |  | s [s] | š [ʃ] | x [x] | h [h] |
| Tremulant  (värihäälik) |  |  | r [r] |  |  |  |
| Aproksimant | kesk- |  |  | y [j] |  |  |  |
| külg- |  | l [l] |  |  |  |  |

Morfoloogia
-----------

Megreli keeles on 9 käänet: nominatiiv, ergatiiv, daativ, genitiiv, latiiv, ablatiiv, instrumentaalkääne, adverbiaal, benefaktiiv.

| Kääne | Ainsus |  | Mitmus |
| --- | --- | --- | --- |
| Megreli | Laz | Gruusia | Svan |  | Megreli | Laz | Gruusia | Svan |
| Nominatiiv | -*i* | -*i/-e* | -*i* | -*i* |  | -*ep-i* | -*ep-e* | -*eb-i* | -*är* |
| Ergatiiv | -*k* | -*k* | -*ma* | -*d* |  | -*ep-k* | -*epe-k* | -*eb-ma* | -*är-d* |
| Daativ | -*s* | -*s* | -*s* | -*s* |  | -*ep-s* | -*epe-s* | -*eb-s* | -*är-s* |
| Genitiiv | -*iš* | -*iš* | -*is* | -*iš* |  | -*ep-iš* | -*epe-š* | -*eb-is* | -*are-š* |
| Latiiv | -*iša* | -*iša* | *n/a* | *n/a* |  | -*ep-iša* | -*epe-ša* | *n/a* | *n/a* |
| Ablatiiv | -*iše* | -*iše* | *n/a* | *n/a* |  | -*ep-iše* | -*epe-še* | *n/a* | *n/a* |
| Instrumentaal | -*it* | -*ite* | -*it* | -*šw* |  | -*ep-it* | -*epe-te* | -*eb-it* | -*är-šw* |
| Adverbiaal | -*o(t)* | -*ot* | -*ad* | -*d* |  | -*ep-o(t)* | *n/a* | -*eb-ad* | -*är-d* |
| Benefaktiiv | -*išo(t)* | *n/a* | -*isad* | -*išd* |  | -*ep-išo(t)* | *n/a* | -*eb-isad* | -*är-išd* |

Asesõnad
--------

|   | **Megreli** | **Laz** | **Gruusia** |
| --- | --- | --- | --- |
| Mina | ma | ma | me |
| Sina(ains.) | si | si | šen |
| Seda(kõnelejale  lähedane) | ena | aya | es |
| Seda | ina | ia | is |
| Meie | čki/čkə | čki | čven |
| Teie | tkva | tkvan | tkven |
| Neid | enepi | antepe | eseni |
| Need | inepi | entepe | isini |

### Omastavad asesõnad

|   | **Megreli** | **Laz** | **Gruusia** |
| --- | --- | --- | --- |
| Minu | čkimi/čkəmi | čkimi | čemi |
| Sinu | skani | skani | šeni |
| Tema,  selle | muši | muši | misi |
| Meie | čkini/čkəni | čkini | čveni |
| Teie | tkvani | tkvani | tkveni |
| Nende | inepiš | mutepeši | mati |

Süntaks
-------

Sõnajärg gruusia (sh ka megreli) keeles ei ole väga range. Tavalise lause struktuur on järgnev: *alus* – *kaudsihitis* – *otsesihitis* – *tegusõna*. Näiteks lause ‚ma kirjutan kirja oma emale’ võib kõlada alljärgnevalt:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| *Me* | *dedas* | *ts'erils* | *vts'er.* |
| Mina-NOM | minu emale-DAT | kirja-DAT | kirjutama-PRES |

Ingl. k – I am writing a letter to my mother (NOM-nominatiiv, DAT-daativ,PRES-present screeve)

See lause võib samuti ilmneda ka sellisel viisil: *alus* – *tegusõna* – *otsesihitis* – *kaudishitis*. Kuna tegusõna sisaldab selle argumendi kogu informatsiooni, siis igaühe nendest võib välja jätta. Asesõna argumentide väljajätmine on tavaline nähtus.

Keelenäited
-----------

Mu rjokh(x)o? – Mis su nimi on?

Soishe req(t)? – Kust sa pärit oled?

Man saat re? – Mis kell on?

Did madloba! – Suur aitäh!

Kirjaviis
---------

Megreli keeles on kasutusel gruusia tähestik. Gruusia kiri on aramea kirjast kreeka kirja kaasmõjul tekkinud kiri. Tegelikult aga gruusia tähestiku ajalooline teke on vaieldav. Erinevatele teooriatele toetudes on see tekkinud kas aramea, kreeka või kopti keeltest.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Gruusia** | **Transkriptsioon** | **IPA transkriptsioon** |
| **ა** | **a** | **ɑ** |
| **ბ** | **b** | **b** |
| **გ** | **g** | **ɡ** |
| **დ** | **d** | **d** |
| **ე** | **e** | **ɛ** |
| **ვ** | **v** | **v** |
| **ზ** | **z** | **z** |
| **თ** | **t** | **t** |
| **ი** | **i** | **i** |
| **კ** | **ḳ** | **kʼ** |
| **ლ** | **l** | **l** |
| **მ** | **m** | **m** |
| **ნ** | **n** | **n** |
| **ჲ** | **y** | **j** |
| **ო** | **o** | **ɔ** |
| **პ** | **ṗ** | **pʼ** |
| **ჟ** | **ž** | **ʒ** |
| **რ** | **r** | **r** |
| **ს** | **s** | **s** |
| **ტ** | **ṭ** | **tʼ** |
| **უ** | **u** | **u** |
| **ჷ** | **ə** | **ə** |
| **ფ** | **p** | **p** |
| **ქ** | **k** | **k** |
| **ღ** | **ɣ** | **ɣ** |
| **ყ** | **qʼ** | **qʼ** |
| **ჸ** | **ʔ** | **ʔ** |
| **შ** | **š** | **ʃ** |
| **ჩ** | **č** | **t͡ʃ** |
| **ც** | **c** | **t͡s** |
| **ძ** | **ʒ** | **d͡z** |
| **წ** | **ċ** | **t͡sʼ** |
| **ჭ** | **čʼ** | **t͡ʃʼ** |
| **ხ** | **x** | **x** |
| **ჯ** | **ǯ** | **d͡ʒ** |
| **ჰ** | **h** | **h** |

Varasematel sajanditel oli kasutusel vanagruusia kiri *asomtavruli* (ka *mrglovani/mrgvlovani*). 9. sajandist alates arenes *nuskhuri* (*khutsuri*) kiri. Khutsuri kirjas oli 38 suur-ja väiketähte. 11. sajandil aga võeti kasutusele *mkherduli* kiri, mille tähestikus on 33 tähte, millest 28 tähistavad konsonante ja 5 vokaale; suuri ja väikesi tähti ei eristata. *Mkhedruli* kiri on tänapäevani kasutusel.

*Asomtavruli* kiri erines vormide ümaruse ning ühesuguse tähesuuruse poolest ning oli kasutusel 9.-10. sajandil. Seda asendas *nuskhuri* kiri, mis oli nurkliku kallakuga ning ökonoomsem. 10. sajandil kujuneb *nuskhurist* *mkhedruli* kiri, mis oli erisuguste vertikaalsete suuruste ning ümaramate kujudega. *Nuskhuri* ja *mkhedruli* eksisteerisid mitu sajandit, kusjuures esimene oli kasutusel vaimulikus ning teine ilmalikus kirjanduses. 17. sajandil kadus *nuskhuri* kõnepruugist ning tähtede kirjakujud stabiliseerusid.

| *Asomtavruli* kiri |
| --- |
| Ⴀ | Ⴁ | Ⴂ | Ⴃ | Ⴄ | Ⴅ | Ⴆ | Ⴡ | Ⴇ | Ⴈ | Ⴉ | Ⴊ | Ⴋ | Ⴌ |
| Ⴢ | Ⴍ | Ⴎ | Ⴏ | Ⴐ | Ⴑ | Ⴒ | Ⴣ | ႭჃ, Ⴓ | Ⴔ | Ⴕ | Ⴖ | Ⴗ | Ⴘ |
| Ⴙ | Ⴚ | Ⴛ | Ⴜ | Ⴝ | Ⴞ | Ⴤ | Ⴟ | Ⴠ | Ⴥ |   |

| *Mkhedruli* kiri |
| --- |
| ა | ბ | გ | დ | ე | ვ | ზ | ჱ | თ | ი | კ | ლ | მ | ნ |  |
| ჲ | ო | პ | ჟ | რ | ს | ტ | ჳ | უ | ფ | ქ | ღ | ყ | შ |
| ჩ | ც | ძ | წ | ჭ | ხ | ჴ | ჯ | ჰ | ჵ | ჶ | ჷ | ჺ | ჸ | ჹ |

Huvitavat
---------

Megreli ja üleüldse gruusia keelele on omane konsonantide rohkus. Eestlasel on väga raske hääldada megreli või gruusia sõnu (nt Gruusia linn Mtshetha).

Foneetlised protsessid: Kindlad vokaalide paarid muutuvad ühekordseks:
*ae* ning *ai* → *ee* → *e*
*ao*, *oa* ning *oo* → *aa* → *a*
*ou* → *uu* → *u*

Zugdidi-Samurzaqano dialektis vokaalid *i* ja *u* samuti muutuvad sageli *ə*-ks.

Arvsõnad megreli keeles
-----------------------

1 – arti [ɑrti]

2 – žiri / žəri [ʒiri] / [ʒəri]

3 – sumi [sumi]

4 – otxi [ɔtxi]

5 – xuti [xuti]

6 – amšvi [ɑmʃwi]

7 – škviti [ʃkviti]

8 – bruo / ruo [bruɔ] / [ruɔ]

9 – čxoro [t͡ʃxɔrɔ]

10 – viti [viti]

#### Vaata ka

* Megrelikeelne Vikipeedia

Viited
------

1. 1 2  Mingrelian | Ethnologue
2. ↑  Mingrelian phrasebook – Wiktionary
3. 1 2  Eesti entsüklopeedia
4. ↑  The Geogian Alphabet and Script