recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Teises maailmasõjas hävinud Kivisilla kohale ehitati aastatel 1957–1959 raudbetoonist Kaarsild
**Kivisilla fond** asutati 23. aprillil 1992 eesmärgiga taastada Kivisild. Fondi asutaja oli baltisakslane Patrick von Glasenapp. P. von Glasenapp annetas fondi asutamisel 1200 Saksa marka. Fondi tegevust juhtis Tartu Kivisilla Taastamise Selts.

Kivisilla fondi deviisiks oli P. von Glasenappi üleskutse: "Taastagem Kivisild! Sest sillad ühendavad mitte ainult kaldaid, sillad ühendavad ka inimesi!" Fond seadis eesmärgiks Kivisild taasavada 2005. aastaks.

Fondi tegevused Kivisilla taastamiseks olid peamiselt kahes suunas:

* raha kogumine annetuste kaudu;
* võimaluste leidmine Kaarsilla teisaldamiseks.

Raha kogumine
-------------

Fondi arvestused näitasid, et Kivisilla taastamiseks oleks vaja 15–40 miljonit krooni. Kuid annetuste kulg näitas, et soovitud summat ei ole võimalik koguda. Peamiseks põhjuseks peeti asjaolu, et tartlaste mälust on Kivisild kui linna sümbol kustunud. Selle asemel on sümboliks kujunenud Kaarsild, seetõttu ei soovitagi Kaarsilla asendamist Kivisillaga [*viide?*].

Kaarsilla teisaldamine
----------------------

Kuna "Kaarsild on ehitatud šarniirpõhimõttel, ta ei ole sillapeadele kinnitatud, vaid sinna vabalt asetatud", siis peeti võimalikuks Kaarsilla teisaldamist kahe helikopteriga.

Tegevuse lõpp
-------------

Kivisilla makett Tartus Kaarsilla juures2004. aastal Kaarsilla juures avatud Kivisilla pronksmakett
2002. aastal otsustati aktiivne korjanduskampaania peatada, kogutud raha eest telliti skulptor Tiiu Kirsipuult pronksist Kivisilla makett, mis avati Kaarsilla Raekoja-poolse otsa juures 2004. aastal.

2014. aastal oli selts endiselt äriregistris registreeritud, kuid ainus märk selle tegevusest oli maketiga samal ajal Kaarsillale paigaldatud metallist infotahvel, mis kutsus üles annetama taastamise heaks Hansapanga arvele. Tahvel eemaldati Kaarsilla remondi ajal 2017. aastal. Ajakirjandus pole käsitlenud aastaid ei Kivisilla taastamist ega annetuste saatust, tänapäeva tartlaste seas on aga Kaarsillast saanud uus Tartu sümbol.

Viited
------

1. ↑  Ants Kaasik (16.09.1997). "Tartu Kivisild postmargil". *Postimees*. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.06.2007. Vaadatud 08.09.2007.
2. ↑  Reet Käärik (11.08.2006). "Kivisild". *Tartu linna koduleht*. Tartu Linnavalitsus. Vaadatud 08.09.2007.
3. ↑  Erkki Bahovski (30. aprill 1997). "Kivisilla fond sai viieaastaseks". *Tartu Postimees*. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.06.2007. Vaadatud 09.09.2007.
4. ↑  Argo Taal (22.01.1997). "Kivisilla ehitamiseks tuleb kaarsild ümber tõsta". Postimees. Originaali arhiivikoopia seisuga 13.06.2007. Vaadatud 09.09.2007.
**Kivisoo** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivisoo 8 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivisoo meeste puhul 14993. ja naiste puhul 8560. kohal.

Perekonnanime Kivisoo kandja on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 43). Perekonnanimi Kivisoo on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,67.

19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Gruusvelt, Kruberg, Kruusberg, Kruusvelt perekonnanime Kivisoo vastu. Samas, Kivisoo nime mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.

Nime kandjaid
-------------

* Liina Naaber-Kivisoo (1980–), Eesti jurist, kohtunik

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Kivisoo.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Kivisoo.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Kivisoo.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Kivisoo.
Jonathan Rhys Meyers
**Jonathan Rhys Meyers** (sündinud **Jonathan Michael Francis O'Keeffe**; 27. juulil 1977 Dublinis) on Kuldgloobusega pärjatud iiri näitleja.

Ta on eelkõige tuntud filmidest "Tribla nagu Beckham", "Matšpall", "Võimatu missioon III" ja 2005. aasta telefilmist "Elvis". Lisaks kehastab ta alates 2007. aastast Inglismaa kuningat Henry VIII teleseriaalis "The Tudors".

Elulugu
-------

### Lapsepõlv

Jonathan sündis Dublinis, kuid aasta vanusena kolis tema pere County Corki. Kui Rhys-Meyers oli kolmeaastane, jättis isa pere maha ning Jonny ja tema kolm nooremat venda jäid ema kasvatada. Rhys-Meyers veetis tormilise lapsepõlve, olles mõnda aega lastekodus. Koolist visati ta lõplikult välja 16-aastaselt.

Õnnelikuna, et sai koolist eemale, veetis ta aega kohalikus ujulas, kus ta avastas Hubbard Casting. Tulevaste osatäitjate otsijad soovitasid Rhys-Meyersil osaleda David Puttnami produtseeritud filmi "War of the Buttons" (1994) proovis. Kolme proovipäeva järel ei saanud ta siiski rolli ning loobus mõttest näitlejaks püüelda. Mõne aja pärast sai ta kõne, kus teda kutsuti osalema Knorri supi kampaanias. Kuigi alguses häbenes ta reklaami abil saadud tähelepanu, pakuti talle varsti osa mängufilmis. 

### Karjäär

Tema mängufilmidebüüt oli väike roll filmis "A Man of No Importance" (1994). Rhys-Meyersi esimene peaosa oli filmis "The Disappearance of Finbar" (1996).

Järgnes Michael Collinsi mõrvari roll Neil Jordani filmis "Michael Collins" (1996).

Suure kiituse teenis ta kriitikutelt Brian Slade'i osa eest filmis "Velvet Goldmine" (1998) ning Briti miniseriaalis "Gormenghast" Steerpike'i rolli eest. Sümpaatse rolli tegi ta jalgpallitreenerina filmis "Tribla nagu Beckham" (2002).

2006. aasta Kuldgloobuste jagamisel pälvis ta auhinna kategoorias "Parim meesnäitleja minisarjas või telefilmis" osatäitmise eest telefilmis "Elvis".

Filmograafia
------------

* "A Man of No Importance" (1994)
* "La Lengua asesina" (1996)
* "Michael Collins" (1996)
* "Samson and Delilah" (1996)
* "The Disappearance of Finbar" (1996)
* "Telling Lies in America" (1997) (Valetamine Ameerikas)
* "The Maker" (1997)
* "B. Monkey" (1998)
* "The Tribe" (1998)
* "The Governess" (1998)
* "Velvet Goldmine" (1998)
* "Ride with the Devil" (1999)
* "The Loss of Sexual Innocence" (1999)
* "Titus" (1999)
* "Gormenghast" (2000)
* "Happy Now" (2001)
* "Prozac Nation" (2001) (Prozaci rahvas)
* "Tangled" (2001)
* "Bend It Like Beckham" (2002) (Tribla nagu Beckham)
* "The Magnificent Ambersons" (2002)
* "I'll Sleep When I'm Dead" (2003)
* "Octane" (2003)
* "The Lion in Winter" (2003)
* "The Emperor's Wife" (2003)
* "The Tesseract" (2003)
* "Alexander" (2004)
* "Vanity Fair" (2004) (Edevuse laat)
* "Elvis" (2005)
* "Match Point" (2005)
* "Mission: Impossible III" (2006)
* "Brontë" (2007)
* "Toussaint" (2007)
* "August Rush" (2007)
* "The Children of Huang Shi" (2007)

Varia
-----

* Rhys-Meyers on ka andekas laulja ja muusik, esitades ise laulud "Velvet Goldmine'is". Neid kuuleb filmi helikandjal.
* Ta elab endiselt County Corkis.

Välislingid
-----------

* Jonathan Rhys-Meyers andmekogus IMDb (inglise)
Joniškėlise mõisa vana peahoone
**Joniškėlise mõis** (leedu *Joniškėlio dvaras*) on endine mõis Leedus Pasvalysi rajoonis Joniškėlises.

Mõisat on esimest korda mainitud 1684. aastal. Esimesed omanikud olid ilmselt Švobad. 1723. aastal läks mõis Puzinitelt Karpide valdusse.

Benedykt Karp oli üks Stanisław II troonileaitajaid. Tema poeg Ignacy Karp lasi oma testamendis rajada Joniškėlise haigla ja kihelkonnakooli. Haigla valmis tema järeltulija Eustachy Karpi juhtimisel. Viimase poeg, Felicjan Stefan Karp, oli Kaunase ja Panevėžysi šlahta aadlimarssaliks. XIX sajandil kujunes mõisast Kovno kubermangu suurim maavaldus, mõisale kuulus 47 984 tiinu maad.

Felicjan rajas mõisa ka põllumajanduskooli. Pärast maareformi jäi mõisale 80 hektarit maad. Feliciani järel sai mõisa omanikuks Marija Joana Karp. Seni mõisale kuulunud põllumajanduskooli võttis üle Leedu riik. 1940. aastal mõis natsionaliseeriti.

Mõisakompleks asub Mažupė jõe kaldal. ja selle pindala on 30 hektarit. Säilinud on kakskümmend hoonet, nende seas uus (ehitatud XIX sajandi teisel poolel) ja vana klassitsistlik peahoone (ehitatud XVIII sajandi alguses), kontor, vesiveski, kaks aita, piimatoodete ladu, kasvuhoone, tõllakuur, sepikoda, aedniku maja, kaks lauta, tall ja tallmeistri maja. Uus peahoone rajati pärast tulekahju 1763. aastal, mil hävisid mitmed kõrvalhooned ja vana peahoone sai tules kannatada. Suurem osa mõisakompleksist kuulub 1967. aastast Leedu põllumajandusinstituudile, vanas peahoones asub muuseum.

Mõisa peahoone juures asub nelinurkne park, mille keskmeks on vana peahoone ja selle juures asuv ühe hektari suurune paraadväljak. Kujunduselt on see Prantsuse park. Paraadväljakult viis läände 400 meetri pikkune pärnaallee, aga tänapäeval on seal osad puud teiste liikidega asendatud. Alevi juurde viis väljakult hobukastanialleee.

Pilte
-----

* Mõisa uus peahooneMõisa uus peahoone
* Mažupė mõisa pargisMažupė mõisa pargis
* Vaade mõisakompleksileVaade mõisakompleksile

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Kęstutis Labanauskas. Lietuvos dvarai, Šviesa, 2007, 34 lk.
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 30. novembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Joniškėlise mõis** |

* Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (*leedu keeles*)
* Mõisakompleksi kaart
* [ww.miestai.net/forumas/showthread.php?t=7914 Fotod mõisakompleksist] (*leedu keeles*)
**Karste mõis** (saksa keeles *Karstemois*) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Kanepi valda.

Ajalugu
-------

Karstemõisa (Karstemois) eraldas Valgjärve mõisast Rootsi kapten Claus von Berg (Saaremaalt) 17?8 aastal kasutas seda mõisat pandina Ernst von Gyllenschmidt, 1764. aastal samal alusel oberst parun Conrad von Rosen (pandihind 8200 rubla). 1793. aastal müüsid von Bergi pärijad selle mõisa 18.000 rubla eest parun Friedrich Ungern-Sternbergile. 1838. aastal sai Karstemõisa omanikuks Sophie von Rennenkamf, kes selle mõisa 1843. aastal müüs Kooraste parun Carl Ungern-Sternbergile, ning 1863. aastal liideti Kooraste mõisa külge (ühiseks suureks rüütlimõisaks) järgmised mõisad: Kaagvere, Jeri ühes Mügraga ja Karstemõisa (kokku ühes Koorastega 16 2 /5 adramaad). 

Hilisema ümberkorralduse järele kujunes Jeri mõis ühes Pallavaga ja Karstemõisaga ühiseks Karstemõisaks (kokku 6 9/10 adramaad).

Karste mõisa kõrvalmõis oli Jõksi mõis.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 19.01.2016)
2. ↑  30 küla asemele 5 suurt mõisat, Wõru Teataja, 21 jaanuar 1928

Kanepi kihelkond

**Kirik**: Kanepi kirik  

**Mõisad**: Erastvere mõis | Heisri mõis | Hurmi mõis | Jõksi mõis | Kaagri mõis | Kanepi kirikumõis |Karaski mõis | Karste mõis | Krootuse mõis | Mügra mõis | Piigandi mõis | Pikajärve mõis | Põlgaste mõis | Saverna mõis | Soodla mõis | Sõreste mõis | Tamme mõis | Valgjärve mõis | Vana-Piigaste mõis | mõis |
**Karp** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Karp 250 inimesel: 118 mehel ja 132 naisel. Perekonnanimede levikult on Karp meeste puhul 646. kohal ja naiste puhul 628. kohal.

Karp oli levinumaks nimeks vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 4,00. Perekonnanimi Karp oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,73 inimest.

19. sajandi algul pandi talupoegadele perekonnanimi Karp mitme Eestimaa ja Liivimaa maakonna 14 mõisavallas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanimi Karp välja kahel korral, uued võetud nimed olid Kirsimäe ja Laanelind.

Uueks perekonnanimeks Karp valis sel ajal isik endise nimega Treumann.

Nime kandjaid
-------------

* Atlan Karp, eesti laulja (1972–)
* Edmund Karp, eesti jalgpallur (1913–2000)
* Kadri Karp, eesti aiandustegelane (1958–)
* Kenneth Karp, eesti kabetaja (1979–)
* Leelo Karp, eesti estraadilaulja ja lauluõpetaja (1941–2000)
* Paul Karp, eesti dirigent, tromboonimängija ja muusikapedagoog (1905–1981)
* Raine Karp, eesti arhitekt (1939–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 03.05.2022)
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Karp.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Karp.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Karp.

Välislingid
-----------

* Karp statistikaameti andmebaasis
Sarnased varvid eri läbilõigetes
**Varvokronoloogia** ehk **varvomeetria** on vanuse määramine, mis põhineb viirjärvesetetena kujunenud viirsavi varvide loendamisel ja korreleerimisel. Varvokronoloogia abil saab määrata viirsavi kuhjumist, kiirust, millega mandriliustik taandus, jääjärvelise keskkonna ajalist kestust ning sette absoluutset vanust .

Varvokronoloogia koostamiseks tuleb mõõta viirsavi varvid, selle nii heledad kui ka tumedad kihid, ning koostada graafik. Graafiku kõverad näitavad aastakihtide suhtelist paksust ning kõveraid korreleeritakse omavahel nende kujude põhjal. Kui mitmes läbilõikes on varvide paksuste intervallide muutused samad, siis järelikult pärinevad need samast ajast ning on ühevanused. 

Kui niimoodi kõrvutada eri läbilõikeid, siis saab koostada pika ajarea – kronoloogia, mis hõlmab rohkemat kui ühte läbilõiget. 

Varvokronoloogiat on kasutatud näiteks Billingeni katastroofi toimumise aja määramisel.

Vaata ka
--------

* dendrokronoloogia
* stratigraafia
* Before Present

Viited
------

1. ↑  Eesti Entsüklopeedia, 2006. Viirsavi.. Viimati vaadatud 30.10.2016.

Kirjandus
---------

* Bakhmutov, V.; Zagnii, G.; Karukäpp, R. 1987. Paleomagnetism and varvometry of varved clays in Estonia and Leningrad district. In: Punning, J. -M. Ivanova, I. Kind, N. & Chichagova, O. (eds.), New Data in Quaternary Geochronology. Moscow: Nauka.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1061. aastal aset leidnud lahingust, teiste samanimeliste kohta vaata: Pihkva lahing* |

---

**Pihkva lahing** toimus 1061. aastal sossolite (tõenäoliselt mõni muinaseestlaste hõim) ja Pihkva ning Novgorodi vägede vahel. Lahingut mainivad Vana-Vene kroonikad.

Lahingule eelnevalt, 1060. aastal, oli Kiievi suurvürst Izjaslav I maksustanud sossoliteks nimetatud hõimu. Järgmisel kevadel ajasid sossolid maksukogujad minema, põletasid alates umbes 1030. aastast Kiievi võimu all olnud Tartu (Jurjevi) ja külad selle ümber ning tungisid kuni Pihkvani. Seal astusid neile vastu pihkvalased ja novgorodlased, kellega puhkes suur lahing. Lahingus olevat hukkunud 1000 venelast, sossoleid aga arvutult. Et kroonikates pole lahingu võitjat nimetatud, on võimalik, et selles olid edukamad sossolid – nii suure hulga oma poolel langenute tunnistamine on Vene kroonikates ebatavaline ja pärast seda lahingut lakkasid mõneks ajaks Eesti alale suunduvad sõjakäigud. Samas on ka võimalik, et lahingu tulemus jäi "viiki": kumbki poolt ei saavutanud otsustavat edu ja pooled sõlmisid omavahel mingisuguse kompromissi. Lahingut võib lugeda ka sündmuseks, mis lõpetas esimese teadaoleva Kiievi-Vene võimuperioodi praeguse Eesti alal. Venelaste retki Eesti alale pole teada järgneva poole sajandi jooksul.

Allikateksti tõlge
------------------

> „Samal suvel läks Izjaslav sossolite vastu ja pani neid maksma andamit 2000 grivnat aastas. Nemad aga olles [algul] nõus maksma, ajasid maksukogujad minema; kevadel [seega aastal 1061] aga tulid ja vallutasid külad Jurjevi ümbruses, põletasid linnuse ja majad ning tegid palju kurja, jõudes sõdides kuni Pihkvani. Ja nende vastu läksid taplusse pihkvalased ja novgorodlased, venelasi langes 1000, sossole aga arvutult."
> 
> 
>  – Sofia I leetopiss
> 
>

Viited
------

1. ↑  Mart Laar, 101 Eesti ajaloo sündmust. Lk 19.
2. ↑  Ain Mäesalu
3. ↑  Setomaa. 2, vanem ajalugu muinasajast kuni 1920. aastani. Lk 176.
4. ↑  Andres Tvauri. Muinas-Tartu, lk-d 226–227.

Kirjandus
---------

* Mart Laar, 101 Eesti ajaloo sündmust. Tallinn: Varrak, 2010, lk-d 18–19.
* Setomaa. 2, vanem ajalugu muinasajast kuni 1920. aastani. Koostajad ja toimetajad Heiki Valk, Anti Selart ja Anti Lillak. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, 2009. Lk-d 175–176.
* Andres Tvauri, Muinas-Tartu. Uurimus Tartu muinaslinnuse ja asula asustusloost. Tartu-Tallinn, 2001. Lk-d 226–229.
* Sulev Vahtre, Kiovan Venäjä ja Viro 1030–1061. In: Suomen varhaishistoria. Rovaniemi, 1992. Lk-d 623–630.
* Ain Mäesalu, Vene kroonikate Jurjev oli tõenäoliselt siiski Tartu. *Sirp* 12.10.2001
**Pada II linnus** ehk **Pada väike linnus** on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Pada jõe idakaldal. Linnus asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Pada külas.

Kirjeldus
---------

Pada II linnus asub Pada jõe kääru ääres I linnusest 300 m edelas. Linnuse nõlvad on järsud, kõrgus ulatub 14 meetrini, kohati 12 meetrini. Neemiku kaguküljel asub 2,8 m kõrgune otsavall. Poolringikujulise õueala pindala on 7500 ruutmeetrit. Seda katnud kultuurikiht on põllutöödega enamjaolt hävinud, kuid kihiti on säilinud valli sisejalami vööndis. Leiumaterjali põhjal on linnuse kasutamise aeg dateeritud 7.–10. sajandisse.

Linnuse ehitusjärgud
--------------------

### Esimene ehitusjärk

Valli kõrgusest pooles ulatuses oli see kuhjatud liivast ning ülemised osad olid kaetud kividega. Välisküljelt toetas valli paekividest kuivmüür. Söestunud palgijäänused viitavad valliharjal olnud puitkonstruktsioonidele. Pärineb 6.–8. sajandist.

### Teine ehitusjärk

Valle oli tunduvalt kõrgendatud ja laiendatud. Ka puitkonstruktsioone oli tugevdatud. Valli ette kaevati 2 m laiune ja meetri sügavune vallikraav.

Vaata ka
--------

* Pada linnus
* Pada asulakoht

Viited
------

1. ↑  Eesti arhitektuur III. Üldtoimetaja V. Raam. Tln. 1997.

Välislingid
-----------

* Pada II linnus kultuurimälestiste riiklikus registris
* Pada II linnus veebiportaalis eestigiid.ee
Logo SPDK
**Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei** on partei Kõrgõzstanis. Partei juht on Almazbek Atambajev.

Partei registreeriti 1993. aastal.

2000. aasta presidendivalimistel jäi partei kandidaat Atambajev Askar Akajevi ja Ömürbek Tekebajevi järel 6 protsendiga kolmandaks.

2004. aasta oktoobris ühines partei parlamendivalimisteks valmistudes suurema parteiga (El?).

Sotsiaaldemokraatlikul Parteil oli oluline osa 2005. aasta Tulbirevolutsioonis.

2006. aastal astus parteisse juhtiv parlamendiliige Temir Sarijev, kuid lahkus juba 2007. aastal konflikti tõttu Atambajeviga.

2007. aasta parlamendivalimistel sai partei 11 kohta, teiste seas pääses sotsiaaldemokraatide nimekirjas parlamenti Roza Otunbajeva, kellest 2009. aastal sai sotsiaademokraatide parlamendifraktsiooni juht.

Partei toetab parlamentaarset riigikorda ja propageerib sotsiaalse suunitlusega arengut.

2010. aasta parlamendivalimiste eelse küsitluse põhjal oli parteil enam kui 10% valijate toetus, mis tähendas, et partei oli üks populaarsemaid.

Oktoobris läbi viidud valimistel oli partei edukas riigi põhjaosas ja sai Ata Džurti järel paremuselt teise tulemuse. Detsembri keskpaigas sõlmitud valitsuskoalitsioonis sai valitsusjuhi koha Atambajev.

Viited
------

1. ↑  История СДПК, külastatud 1. oktoobril 2011.
2. ↑  Кыргызстан: В результате опросов выявлено семь фаворитов предвыборной кампании, Фергана.Ру, 4. oktoober 2010.

Välislingid
-----------

* Partei koduleht
* Partei programm
Badia (Abtei)
Badia valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
**Badia** (saksa: *Abtei*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis, Põhja-Itaalias. See on üks viiest ladiinikeelsest vallast Badia orus.

Valla pindala on 82 km² ja seal elas 2010. aasta seisuga 3356 inimest.

Geograafia
----------

### Naabervallad

Badia naabervallad on: Cortina d'Ampezzo, Corvara, Mareo, Livinallongo del Col di Lana, San Martin de Tor, La Val ja Sëlva.

### Frazioni

Badia vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) La Ila (La Villa, Stern), San Ciascian (San Cassiano, St. Kassian) ja Badia ise.

Vana tee San Linêrti kohal Badias.

Kogukond
--------

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 94,07% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 4,17% itaalia keelt ja 1,76% saksa keelt.

Vaatamisväärsused
-----------------

### Loodusalad

L'Ciaval (Kreuzkofel)
Badia on Puez-Geisleri ja Fanes-Sennes-Pragsi looduspargi osa. Selle lähedal on Lagazuoi (2778 m), Conturines (3064 m), La Varela (3055 m), L'Ciaval (Kreuzkofel) (2907 m) ja Gardenaccia (2500 m) mäed.

Palverännukirik Püha Risti kirik, paikneb Püha Josef Freinademetzi sünnikoha lähedal.

Kultuur
-------

### Märkimisväärsed inimesed

* Micurà de Rü (1789–1847), sündis Rüs, San Cascianis, ladiini keeleteadlane.
* Josef Freinademetz (1852–1908), sündis Oiesis, katoliku pühak ja misjonär Hiinas.

Majandus
--------

Nagu ka teistes ladiinikeelsetes valdades Lõuna-Tiroolis, on turism kõige tähtsam Badia majandusse panustaja. Umbes 69% rahvastikust töötab teenindussektoris, umbes 21% töötab tootmises ja umbes 10% töötab põllumajanduses, kuid enamik neist peab kõrvalt ka teisi ameteid ja talu.

Osa vallast asub Alta Badias, suusakuurordis Badia oru ülemises otsas, mida ümbritsevad Dolomiitide tipud.

Transport
---------

Badiasse pääseb Badia oru kaudu St. Lorenzenist Pusteri orus, samuti üle Dolomiitide kurude kaudu, nagu Valparola kuru ja Gardena kuru, mis on läbitavad ainult lumevabadel kuudel.

Sport
-----

### Maratona dles Dolomites

Maratona dles Dolomites start La Ilas.
Iga-aastase ühepäevase seitset mäekuru läbiva Maratona dles Dolomites jalgrattasõidu start toimub igal aastal La Ilas.

Välislingid
-----------

* Valla koduleht (ladiini, itaalia ja saksa keeles)
Lê Quang Liêm (2016)
Lê Quang Liêm (2017)
**Lê Quang Liêm** (sündinud 13. märtsil 1991 Hồ Chí Minhis) on vietnami maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2006). 

Lê Quang Liêm tuli 2005. aastal Belfortis noorte maailmameistriks U14-vanuseastmes. Suurmeistriks sai ta 15-aastaselt 2006. Eelnevalt, kuid samuti 2006. aastal, oli Lê FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta on kahekordne Vietnami malemeister (2007, 2010) ja kahel korral võitnud Moskvas peetud Aeroflot Openi A-turniiri (2010, 2011).

Lê tuli 2013. aastal Filipiinidel peetud Aasia meistrivõistlustel neljandaks. Ta mängis 2017. aastal Thbilisis maailmakarikavõistlustel (128 osavõtjat), kus kaotas teises ringis ja langes edasisest konkurentsist välja. Juunis 2019 võitis ta Hebeis Xingtais toimunud Aasia meistrivõistlused.

Lê on mänginud Vietnami võistkonna koosseisus seitsmel maleolümpial (2006–2018).

Välislingid
-----------

* Lê Quang Liêm – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Lê Quang Liêm FIDE andmebaasis
**Kõrksaar** (ka **Kõrgesaar, Kõrgessaare laid, Kõrksa**) on 91 hektari suurune saar Pärnumaal Lääneranna vallas Saulepi küla territooriumil.

Asend
-----

Kõrksaar asub Tõstamaast 12 kilomeetrit läänes ja Sõmeri poolsaarest idas. Saarest umbes 700 meetrit itta jääb Rootsiklaid.

Loodus
------

Saar on pikliku kujuga ja madal. Saarel kasvavad valdavalt kadakad ja männid.

Saar kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.

Ajalugu
-------

Nõukogude ajal toimusid saarel Pärnu Noorte Tehnikute Maja korraldatud sõjalis-sportlikud poistelaagrid, nõukogude tingimustele kohandatud versioon skautlikust liikumisest. Seetõttu hüüti saart ka **Poistesaareks**. Veel nimetati saart **Kõrglaiuks**. 1990. aastatel toimusid saarel ka skautide ja gaidide suurlaagrid, millest teadaolevalt viimane[*viide?*] toimus 1996. aastal Sissisaare suurlaagri nime all.

Saarel on osaliselt säilinud ka mõned laagriehitised: laagri köök, saun, kämpinguhooned. Saare tipus on alles vana hoone vundament.

Saarele saab kas veesõidukiga või jalgsi mööda vana kitsast muuli. Muul on enamjaolt vee all. Suurem osa saarest on tänapäeval eraomandis. Saarel asub 2003. aastal valminud suvila.

Viited
------

1. ↑  Kõrksaar Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 12. juulil 2019.

Välislingid
-----------

* Kõrksaar Eesti looduse infosüsteemis
* Fotod: privaatne Kõrksaare suvila, kuhu pääseb vaid paadi või märja jalaga. Kodustiil.ee 18. august 2017.
* Poiste klubi. Suvelaager Kõrksaarel. Eesti Rahvusringhääling, 1970.
**Paavo Tapio Lipponen** (sündinud 23. aprillil 1941 Turtolas) on Soome poliitik.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1971. aastal Helsingi Ülikooli magistrikraadiga rahvusvaheliste suhete alal. Õpingute ajal töötas ta ajakirjanikuna.

Tööalane ja poliitiline karjäär
-------------------------------

Paavo Lipponen on olnud Eduskunna liige 1983–1987 ja 1991–2007. Aastatel 1993–2005 oli ta  Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.

Paavo Lipponen oli kahe järjestikuse Soome valitsuse peaminister aastatel 1995–2003. Seejärel oli ta 2003–2007 Eduskunna esimees.

Paavo Lipponen lahkus poliitikast 2007. aasta parlamendivalimiste eel.

15. augustil 2008 teatas Paavo Lipponen, et sõlmis Põhja-Euroopa gaasijuhet rajava rahvusvahelise kontsortsiumiga Nord Stream AG lepingu, mille kohaselt asub üheks aastaks tööle ettevõtte nõustajana. 

2011. aastal naasis ta poliitikasse ning oli Sotsiaaldemokraatliku Partei kandidaat 2012. aasta Soome presidendivalimistel. Ta kogus 1. voorus vaid 6,7% häältest jäädes viiendaks.

Tunnustus
---------

* 1995 Valgetähe I klassi teenetemärk
* 2001 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

Teoseid
-------

* "Muutoksen suunta" (1986)
* "Kohti Eurooppaa" (2001)
* "Seitsemän veljeksen perilliset" (2008)

Isiklikku
---------

Paavo Lipponen oli nooruses Soome tipptasemel veepallur ja ujuja ning on tegutsenud ka veepallitreenerina.

Ta on teist korda abielus (abikaasa Päivi Lipponen). Tal on kolm tütart.

Välislingid
-----------

* Soome ekspeaminister Lipponen läks Nord Streami teenistusse, Postimees.ee, 15. august 2008
* Lipponen: praegu pole õige aeg liituda NATOga, Postimees.ee, 27. oktoober 2008
* Kaarel Kressa. Paavo Lipponen: tulevikku ei saa rajada loodusvaradele EPL.ee, 14. märts 2009
* Läbipaistvad Põhjamaad, Eestis tegutsev KGB kasutab Soome baase, Postimees.ee, 26. august 1997
* Paavo Lipponen ja KGB, osa 1
* Paavo Lipponen ja KGB, osa 2

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Esko Aho** | **Soome peaminister**1995–2003 | Järgnev**Anneli Jäätteenmäki** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal moodustatud vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Undla vald (Kadrina kihelkond).* |

---

Virumaa valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Undla vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kadrinas.

1939. aasta vallareform
-----------------------

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Undla valla maa-alast, välja arvatud osa Kõrgemäe ja osa Saukse külade maa-aladest, Tõrma küla ja Imastu asunduse, Männiku nr. 26, Kassisaba-Ann nr. 29 ja Saare nr. 91 talude, Ojaveski ja Karjametsa külade talude senise Undla valla sisse ulatuvate osade ning Tapa metskonna Tapa metsandiku kvartaalide nr. 4–8, 12 ja 13 maa-alad; senise Saksi valla Aruküla, Kiku, Pariisi, Nõmme ja Metsapere külade ning Saksi asunduse Kuriste nr. a-8 talu maa-aladest. Senise Undla valla Tõrma küla ja Imastu asunduse ning Tapa metskonna Tapa metsandiku kvartaalide nr. 4–8, 12 ja 13 maa-alad liideti Lehtse vallaga.

Undla valda kuulusid: Kadrina alevik, Raudtee majad, Jõetaguse asundus, Kruusimäe-Kadapiku ja Lante-Sirgu külad, Undla-Vinnimäe ja Undla-Tuulemäe asundused, Saari, Sootaguse, Teliskopli, Nagala-Leikude, Mäoküla ja Väljataguse külad, Polli asundus ja Päri asundus, Võduvere-Tagaküla, Võduvere küla, Hulja, Hulja-Uusküla, Hulja-Väljataguse, Tirpiku, Härjadi, Orutaguse ja Saukse külad ning Raudtee majad, Vandu-Tagaküla, Vandu-Eesküla, Kriska küla, Neeruti asundus, Neeruti-Lustimäe asundus, Uduküla, Jõepere asundus, Jõepere-Ristmetsa asundus, Valgma küla, Valgma-Mägede, Pariisi, Aruküla, Kiku, Salla, Kõrbse-Orapere, Nõmme ja Metspere külad, Vanamõisa, Koplimetsa, Põima, Kääbaste, Pakitu-Sorgi, Tokolopi, Udriku-Pankase, Imastu-Pankase ja Männiku külad, Udriku asundus, Vabaduse Risti Kavaleride Kodu.

Vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Penno, ja Kadrina põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Esimene Undla vallavanem oli August Saaga. 18. detsembril 1939 valiti vallavanemaks Heinrich Kübarsepp, kes samal päeval sai 30-aastaseks.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kruusimäe-Kadapiku külanõukogu, Neeruti külanõukogu, Pakito-Sorgi külanõukogu ja Udriku-Tuha külanõukogu. 25. veebruaril 1949 arvati valla koosseisu Tapa külanõukogu, mis oli seni kuulunud Lehtse valda Järvamaal. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Tapa rajooni koosseisu.

1950. aasta oktoobris, päev enne vallamaja (kahekorruseline kortermaja Kadrinas, Viru tn 7) põlengut, nimetati Undla vald ümber Kadrina külanõukoguks.

Vaata ka
--------

* Undla mõis

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
4. ↑  590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta, Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
**Paavlipäev** on 25. jaanuaril ja kirikukalendris Sauluse Pauluseks pöördumise päev.

Eesti rahvakalendris on see päev vähe tuntud. Mõningal määral on tähistatud 20. sajandi alguses saartel, paiguti ka Läänemaal ja Harjumaal. Neis kohtades tähistas see päev talve keskpaika, talvevarudest pidi pool alles olema.

Kui päike paistis, tähendas see ilusat suve, head heina- ja viljasaaki. Ennustused sarnanesid tõnisepäeva omadega, kuid olid rohkem seotud mere ja hüljestega. Paavlipäeval pidi uss pesas teise külje pöörama, pragu merre lööma, hülged poegima ja kõrs lund vihkama hakkama.

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 196
2. ↑   Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA)  (vaadatud 16.07.2013)
3. ↑   Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 134

Välislingid
-----------

* Sissekanne Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
Satelliidifoto Rikersi saarest
Tagaplaanil Rikers Island, esiplaanil LaGuardia lennujaam
**Rikers Island** on 167,2 hektari suurune saar, mis paikneb East Riveri estuaaris New Yorgis, Queensi ja Bronxi linnaosa vahel. 

1932. aastal rajati sinna Ameerika Ühendriikide suurim vanglalinnak, kus hoitakse umbes 10 000 kinnipeetavat, kuigi mahutaks kuni 15 000 inimest. Päevasel ajal võib saarel viibida koos personali, külastajate ja tavakodanikega korraga üle 20 000 inimese. Ametlikult ei peeta seda vanglaks, vaid 15 eraldi parandusasutuseks, mis kuuluvad New York City Department of Correctioni alla.

Saart piiravad lehtersuudmes LaGuardia lennujaama lennuradade pikendused ja nende orientiirid. Saart ühendab Long Islandiga 1,28 kilomeetri pikkune Francis Buono sild. Kuigi saar kuulub Bronxi linnaossa, hallatakse seda Queensist ja sellel on ka Queensi posti sihtnumber.

Ajalugu
-------

Saar on arvatavasti nimetatud hollandlase Abraham Ryckeni järgi, kes ostis saare 1664. aastal. Mehe järglased omasid saart kuni 1884. aastani, mil see 180 000 $ eest linnale müüdi. Esialgne saar oli enne maatäiteid neli korda väiksem.

| * v
* r
New Yorgi linnapiirides asuvad saared |
| --- |
| Suursaared | 

* Long Island
* Manhattan
* Staten Island

 |
| Pelhami saarterühm | 

* The Blauzes
* Chimney Sweeps Islands
* City Island
* Green Flats
* Hart's Island
* High Island
* Hunter Island
* Rat Island
* Twin Island

 |
| New Yorgi lahe saared | 

* Governors Island
* Liberty Island
* Ellis Island
* Hoffman Island
* Swinburne Island

 |
| Jamaica lahe saared | 

* Barren Island
* Coney Island
* Canarsie Pol
* Mau Mau Island
* Ruffle Bar
* Rulers Bar Hassock

 |
| Arthur Kill · Kill van Kull | 

* Isle of Meadows
* Prall's Island
* Shooters Island

 |
| East Riveri saared | 

* Mill Rock
* North and South Brother Islands
* Randalls and Wards Islands
* Rikers Island
* Roosevelt Island
* Belmont Island

 |
Riiulpilv. Pildistatud Varblas 12. augustil 2017. Kristian Pikneri foto
Riiulpilv. Pildistatud Varbla vallas 22. juunil 2014. Kristian Pikneri foto
**Riiulpilv** (inglise keeles *shelf cloud*) on madal kiilukujuline pilvemoodustis, üks arcus-pilve tüüpe.

Võrreldes teist tüüpi *arcus*-pilvega – rullpilvega – esineb riiulpilve taevas märksa sagedamini.

Ta on kinnistunud emapilve külge, milleks on tavaliselt rünksajupilv. Kui selline pilvemoodustis oleks emapilvest eraldi, moodustaks ta teist tüüpi *arcus*-pilve erimi (rullpilve).

Riiulpilv tekib rünksajupilve laskuvate õhuvoolude ees. Sellise arcus-pilve üleminekuga kaasneb tuul, mis on vahel väga tugev ja äkiline puhang (pagi), samuti tugev hoovihm ja suur õhutemperatuuri langus. Tihti järgneb riiulpilvele äike.

Viited
------

1. 1 2  Riiulpilv. ilmateenistus.ee
2. ↑  Jüri Kamenik. "Eesti pilveatlas". Kirjastus Varrak, 2015. Lk 203
3. 1 2  Pilvede rünnak. ilm.ee

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Riiulpilv** |

* The Best Shelf Cloud Photos. weather.com
**Rikke Møller Pedersen** (sündinud 9. jaanuaril 1989 Odenses) on endine rinnuliujumisele spetsialiseerunud Taani ujuja ja praeguse 50 m basseinis ujutud maailmarekordi omanik 200 m rinnuliujumises (2.19,11 ujutud 2013. aastal). Oma 27 rahvusvahelise medaliga on ta Team Denmarki (*Team Denmark on Taani valitsusorganisatsioon, mis tegeleb Taanis tippspordi toetamisega. Seda juhib Lone Hansen. Taani koondvõistkonda rahastab valitsusorganisatsioon oma näpunäidete kaudu, mis on neile aastas andnud 116 miljonit Taani krooni.*) 141 maailmatasemel sportlase üldarvestuses teisel kohal.

2008. aasta detsembris toimunud lühiraja ujumise Euroopa meistrivõistlustel püstitas ta Taani rekordi 100 meetri rinnuliujumises ajaga 1.06,55 sekundit.

2009. aasta oktoobris toimunud lühiraja Taani meistrivõistlustel parandas ta oma rekordeid 100 m ja 200 m rinnuliujumises, püstitades samal ajal uued Euroopa rekordid aegadega vastavalt 1.04,59 ja 2.18,52. 

Pedersen lõpetas sportlaskarjääri 2019. aasta jaanuaris. Nüüd on ta TV2 Sport uudistejuht.

Välislingid
-----------

 Rikke Møller Pedersen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rikke Møller Pedersen The-Sports.org leheküljel
* Rikke Møller Pedersen Swimrankings.net leheküljel
* Rikke Møller Pedersen FINA leheküljel
**Anderlecht** on kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Belgias Pealinna Brüsseli piirkonnas.

Anderlechti asumid on Veeweyde, Aa, Het Rad, Vogelzang, Meylemeersch, Neerpede, Vlasendaal, Bon Air, Broeck, Scherdemaal, Peterbos, Klein Eiland ja Scheut.

Anderlechti läbib Brüsseli metroo 5. liin.

Sport
-----

Jalgpalliklubi RSC Anderlecht on 30-kordne Belgia meister.

Sõpruslinnad
------------

Anderlechti sõpruslinnad on:

* Prantsusmaa Boulogne-Billancourt, Prantsusmaa
* Saksamaa Neukölln, Saksamaa
* Suurbritannia Londoni linnaosa Hammersmith ja Fulham, Ühendkuningriik
* Holland Zaandam, Madalmaad
* Itaalia Marino, Itaalia

Anderlechti raekoda

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2020

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Anderlecht** |

* Anderlechti koduleht

Brüsseli piirkonna vallad

Anderlecht | Auderghem | Berchem-Sainte-Agathe | Brüssel | Etterbeek | Evere | Forest | Ganshoren | Ixelles | Jette | Koekelberg | Molenbeek-Saint-Jean | Saint-Gilles | Saint-Josse-ten-Noode | Schaerbeek | Uccle | Watermael-Boitsfort | Woluwe-Saint-Lambert | Woluwe-Saint-Pierre
Anton Alihhanov (2016)
**Anton Andrejevitš Alihhanov** (vene keeles Антон Андреевич Алиханов; sündinud 17. septembril 1986 Suhhumis Abhaasia ANSV-s) on Venemaa poliitik, kuberner, majandusteaduste kandidaat. 

Ta määrati 6. oktoobril 2016 Kaliningradi oblasti kuberneri kohusetäitjaks. 2017. aasta septembris toimunud kubernerivalimistel sai ta 81,1% valijate häältest. Ametisse astus 29. septembril. Alihhanov on noorim Venemaa Föderatsiooni föderaalsubjekti kõrgem ametnik (pea).

Haridustee ja töökäik
---------------------

Alihhanov on lõpetanud Venemaa Föderatsiooni Valitsuse juures asuva Finantsakadeemia kahel erialal: rahandus ja krediidi ning jurisprudentsi erialal. 2010. aastal asus ta tööle Venemaa justiitsministeeriumi. 2012. aastal kaitses ta Moskvas Plehhanovi-nimelises Venemaa Majandusülikoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Управление издержками на развитие организационной культуры компании". 

2015. aasta septembris suunati ta tööle Kaliningradi oblasti valitsuse aseesimeheks. 30. juunil 2016 edutati ta valitsuse esimehe kohusetäitjaks. Pärast Kaliningradi oblasti kuberneri kohusetäitja Jevgeni Zinitševi ootamatut tagasiastumist 6. oktoobril 2016, määrati Alihhanov Venemaa Föderatsiooni presidendi Vladimir Putini seadlusega oblasti kuberneri kohusetäitjaks kuni valimisteni, mis pidid toimuma 2017. aasta septembris. 

#### Kuberneriks valimine

2017. aasta juulis esitas Ühtne Venemaa Anton Alihhanovi kubernerikandidaadiks. 10. septembril toimunud valimistel sai Alihhanov ülekaaluka võidu (üle 80% häältest; teised kandidaadid said alla 10% häältest). Ametisseastumise tseremoonia peeti Kaliningradi Draamateatris. Alihhanovi ametisseastumise puhul saatsid välisriikidest oma õnnitlused Valgevene, Poola, Leedu, Saksamaa ja Korea Vabariik.

Isiklikku
---------

Anton Alihhanovi isa põllumajandusülikooli lõpetanud Andrei Alihhanov (sündinud 1960) on kreeka ja doni kasaka päritolu; ema meditsiinikandidaat Liana Alihhanova on gruusia-vene päritolu. 1992. aastal põgenesid Alihhanovid sõja jalust Venemaale; elama asuti Moskvasse. 

Alihhanov harrastab võitluskunste. Ta on tegelenud *wushu*, judo ja sportliku vabavõitlusega, praegu harrastab kudot. 

Anton Alihhanovi 2015. aasta deklareeritud aastatulu oli 2,2 ja 2016. aastal 2,6 miljonit rubla.

Viited
------

1. 1 2  Биография Антона Алиханова. ria.ru, 11. september 2017

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Anton Alihhanov** |

* Один день с Антоном Алихановым. youtube.com, 31. oktoober 2016
* Инаугурация Антона Алиханова. youtube.com, 30. september 2017
* Ведущего "бомбит" от наглости губернатора. youtube.com, 24. oktoober 2017
**Ainukultuur** ehk **monokultuur** (inglise *monoculture*) on ühe kultuuri pidev viljelemine (ka **monokultuursus**) samal kasvukohal või nii kasvatatav kultuur.

Ainukultuuri vastand on segakultuur.

Monokultuuri pikaajaline viljelemine põhjustab mulla vaesumist ning soodustab taimehaiguste ja -kahjurite levikut. Samuti väheneb sageli põllu elurikkus.

Monokultuur on vähem stabiilne ja väiksema summaarse saagiga kui segakultuur. 

Monokultuuride (nt kohviuba, banaan, puuvill) kasvatamine on paljude arengumaade majanduse peamine tuluallikas. Seega ebasoodsate ilmastikutingimuste ja ikalduste või muude monokultuuri saagikusele negatiivsete nähtuste tõttu on need riigid väga haavatavad.

Vaata ka
--------

* Mullaväsimus
* Segakultuur
* Mahepõllumajandus

Viited
------

1. ↑  Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
2. 1 2 3  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 18.12.2011)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 18.12.2011)
**Aino Mälkönen** VR II/3 (11. jaanuar 1900 Kirvu vald, Viiburi kubermang – 2. juuli 1920 Viiburi) oli Soome kodusõja ja Eesti Vabadussõja ajal halastajaõde ning sõjaväelane.

Mälkönen liitus Soome valgete vägedega 1917. aasta lõpul. Ta teenis halastajaõena ja kuulipildujalintide laadijana Karjala rindel sõja lõpuni mais 1918, hiljem oli ta Viiburi Kaitseliidus kirjutaja.

Mälkönen liitus Eesti Vabadussõtta minevate Martin Ekströmi juhitud Soome vabatahtlikega 3. jaanuaril 1919. Ta varjas oma sugu, lõikas juuksed lühikeseks ja kirjutas oma eesnime mehenimena Aimo. Ta võttis osa Narva vabastamisest 18. jaanuaril ning teda autasustati Narva vabastamise mälestusmedaliga.

Veebruaris 1919 liideti Ekströmi vabatahtlikud Hans Kalmu Põhja Poegade üksusega. Mälkönen võttis kagurindel osa seitsmest lahingust. Ta oli hiljem Tartus dislotseeruvate Põhja Poegade üksuses masinakirjutaja.

Mälkönen pöördus Soome tagasi 1919. aasta suvel. Ühes lahingus saadud põrutus koos hilisema vigastusega põhjustas hiljem tal alakeha halvatuse. Ta suri hooldamatusest põhjustatud vaevuste tõttu Viiburi diakonisside haiglas ning maeti Ruokolahti kalmistule (praegu Soome poolel).

Kirjandus
---------

* "Soomlanna Eesti Vabadussõjas" – *Rahva Hääl*, 23. veebruar 1994;
* Leena Laulajainen. "Aino Mälkönen – sotilas (neiti)" – *Inkerin Kulttuurikanava* 2/2009, lk 10–15.
* "Aino Mälkönen". *Estofilia*. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 18.05.2018.
* Heili Reinart. "Mehena meie vabaduse eest võidelnud soomlanna Aino Mälkönenile andis saatusliku hoobi selga hüpanud põngerjas." *Postimees* 18. veebruar 2020.
**Aino Thoen** (aastani 1936 **Aino Andrusson**; 30. juuni 1913 Tallinn – 17. detsember 2010) oli eesti kirjanik.

Ta sündis Tallinnas töösturi tütrena. Ta lõpetas Hans Kubu eraalgkooli ja aastal 1932 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi.

Aastatel 1932–1941 töötas ta raamatupidajana oma isa ettevõttes, pärast isa arreteerimist aastal 1941 natsionaliseeritud A. M. Lutheri tehase peakontoris.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, elades alguses Baieris Würzburgis ja aastatel 1946–1947 Lääne-Saksamaal Klein-Heubachi põgenikelaagris. Aastal 1947 siirdus ta Belgiasse ja sealt aastal 1949 Kanadasse, kus elas Torontos.

Tema esikromaan "Võlaraamat" (Göteborg/Toronto 1951) kujutab II maailmasõja raskeid katsumusi: 1941. aasta augustis Tallinnast mobiliseeritud elavad üle laevahuku Soome lahel ning saadetakse tööpataljoni Siberisse, kust viiakse aastal 1942 Eesti Laskurkorpusse sõjalisele väljaõppele ning Velikije Luki all satuvad nad vangi. Saksa okupatsiooni Tallinnas kujutab romaan "Igaviku veskid" (Lund 1952), kus ajajärku iseloomustavad detailid põimuvad seiklusromaani elementidega.
**Aino Raudsepp** (sündinud: **Aino Esken**, sündinud 17. märtsil 1910 Volossovo, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang – ?) oli Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1932 Leningradi Köögiviljanduse Instituudi agronoomina, täiendas end samas aspirantuuris 1938–41 ja 1945–47; põllumajanduskandidaat (1949, Leningradi Köögiviljanduse Instituut), väitekirjas käsitles baklažaani ja maguspipra kultuuri avamaal Leningradi oblastis. Oli 1947–53 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Polli filiaali köögiviljanduse labori nooremteadur, 1953–56 EMMI Kuusiku filiaali köögiviljanduse laboris, 1956–58 osakonnajuhataja. Aastast 1958 NSVL Loodetsooni Põllumajanduse Instituudis. Köögiviljanduse teadusuuringute rajaja sõjajärgses Eestis, paljude sortide, sh rahvaselektsioonisortide uurimise eestvedaja. Need uuringud kujunesid sel ajal köögiviljasortide rajoonimise ja seemnekasvatuse aluseks Eestis. Juhendanud ka köögiviljade agrotehnika uurimist. Üle 10 teadustrükise.

Viited
------

1. 1 2  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EMaI 1946–2006, 62.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Aino Paves** (aastani 1956 **Aino Põdra**, sündinud 9. augustil 1931 Kõrgesaare vallas Läänemaal) on eesti arstiteadlane.

Elulugu
-------

Aino Paves on metsapraakeri tütar, Harri Pavese abikaasa ja Heiti Pavese ema.

Lõpetas 1950 Rakvere 1. Keskkooli, 1956 TRÜ arstiteaduskonna, 1968 TRÜ aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1972, TRÜ), väitekiri "Vedeliku ja valgu transkapillaarse vahetuse tasakaalu muutustest ägeda pneumooniaga varaealistel lastel". 

Oli 1956–64 Tartu Linna Kliinilise Haigla lastearst, 1968–81 TRÜ pediaatria kateedri assistent, 1981–92 dotsent ja 1985–91 ka kateedri juhataja, 1992–97 TÜ lastekliiniku dotsent.

Õpetanud peamiselt lastehaigusi, sh kardioreumatoloogiat, propedeutikat ja hospitaalpediaatriat; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: lapseea südame-veresoonkonna- ja liigesehaigused. Olnud mitme üleliidulise uurimisprogrammi Eesti-poolne juhendaja. Uurinud südame-veresoonkonna haiguste riskitegureid eesti lastel koostöös Helsingi Ülikooli pediaatritega. Uurinud ka lastehaiguste õpetamise ajalugu. Olnud 1983–1994 TÜ arstiteaduskonna nõukogu teadussekretär, mitme nõukogu ja komisjoni liige. Eesti Lastearstide Seltsi (1956), Eesti Kardioloogide Seltsi (1976) ja Eesti Reumatoloogide Seltsi 1979) liige. Üle 80 teadustrükise, sh 10 õppevahendit.

Tunnustus
---------

1996–1997 Tartu Ülikooli medal

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Teoseid
-------

* Lapse tervishoid (kaasautor). Tallinn, 1967
* 3. trükk 1981
* Об изменениях содержания белков крови у детей раннего возраста, больных острой пневмонией и бронхитом. // Уч. зап. ТГУ 373 (1975)
* Электрокардиографические изменения при вирусном миокардите у детей (kaasautor). // Уч. зап. ТГУ 496 (1979)
* Reuma lapseeas (kaasautor L. Tamm). Tartu, 1980, 2. trükk 1986
* L. Kavasaki sündroom ehk äge lümfomukokutaanne sündroom (kaasautor Lia Sildver). // NET (1986) 6
* Lastehaigused (kaasautor). Tallinn, 1993
* Kardiomüopaatia Duchenne'i ja Beckeri tüüpi lihasdüstroofiaga lastel (kaasautor). // EA (1999) 2.

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 109
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), II, 127
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 269
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 893–894
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Yamaguchi prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas.

Sümbolid
--------

Yamaguchi prefektuuri tunnuslind on munkkurg (*Grus monacha*), tunnuspuu on kalmumänd (*Pinus densiflora*) ja tunnuslill mandariiniõis.

Haldusjaotus
------------

Yamaguchi prefektuur on jaotatud 19 omavalitsusüksuseks, millest 13 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Hagi
* Hikari
* Hōfu
* Iwakuni
* Kudamatsu
* Mine
* Nagato
* Sanyō-Onoda
* Shimonoseki
* Shūnan
* Ube
* Yamaguchi
* Yanai

Viited
------

1. ↑  山口県/統計分析課/人口・人口移動統計調査(令和3年3月1日現在), vaadatud 25.03.2021.

Välislingid
-----------

* Yamaguchi prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi