recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib rändrahnust, rahvausu mõiste kohta vaata Kaarnakivi (rahvausund), Juhan Jaigi jutukogumiku kohta vaata Kaarnakivi (Jaik).* |

---

Kaarnakivi (2006)
Kaarnakivi (2006)
**Kaarnakivi** (ka **Pruudikivi**, **Armumiskivi**) gneissgraniidist hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vainupea külas.

Rahnu ümbermõõt on 24,5 meetrit, pikkus 10,6 m, laius 5,6 m, kõrgus 5,5 m ning maht 120 m3.

Rahn on korrapäratu püramiidja kujuga, lagunenud kaheks osaks. Rahn on läbitud arvukatest lõhedest. Lõunapoolse tipu alla jääb koobas, kus võib varjuda vihma eest. Lõunast vaadatuna meenutab rahn avatud lõugadega looma pead, lääne poolt aga meenutab kivi terav nurk linnu nokka.

Rahvajutu järgi olla see kivi ühel udusel ööl Soomest Vainupea randa tulnud, hommikul istunud selle otsas kaaren. Õhtuti roninud rannapiigad kivi otsa ootama oma merelt saabuvaid peigmehi. Ka pulmade aeg ronitud kivi otsa.

Nimi "Pruudikivi" tulnud sellest, et kunagi varem suvitajate teenijad kivi juures viibides olevat rääkinud, et kes kivi otsa pääseb, see saab pruudiks.

Rahn on alates 1939. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Kaarnakivi". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 27.12.2022.
2. ↑  "Kaarna- e. Pruudikivi". *Keskkonnaportaal*. Vaadatud 28.12.2022.

Välislingid
-----------

* Kaarnakivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Kaarnakivi keskkonnaportaalis
**Reinhold Johannes Kleitsman** (17. november 1892 Järvamaa – 4. juuli 1975 Stockholm) oli eesti arst.

Aastatel 1903–1908 õppis ta Paide Linnakoolis, 1912. aastal lõpetas Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi. Lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna 1916. 1916–1920 töötas sõjaväearstina, osales Vabadussõjas.

1921–1922 oli Tartu Ülikooli operatiivse kirurgia instituudis vanemassistent. 1922–1925 oli naistekliinikus nooremassistent ja 1925–1939 vanemassistent. 1925. aastal sai meditsiinidoktori kraadi tööga "Varajase raskejalgsuse diagnoosimisest kunsttehisliku glükosuuria abil". 

Alates 1928. aastast Tartu Ülikoolis naistehaiguste eradotsent, alates 1938 dotsent, alates 1940 titulaarprofessor. Aastatel 1940–1941 oli ta günekoloogia ja sünnitusabi kateedri juhataja.

Aastatel 1941–1944 töötas ta Kuressaare Maakonnahaiglas naistehaiguste ja sünnitusabi osakonna juhatajana.

1944 põgenes Rootsi. Seal töötas algul arhiiviassistendina, alates 1950. aastast arstina.

Ta on maetud Stockholmi Metsakalmistule.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Ta oli E.E.L.K. Konsistooriumi assessor ja Tartu Jaani koguduse nõukogu liige. Eesti Üliõpilaste Seltsi juhatuse liige ja vilistlane. Rootsis Eesti Abi juhatuse liige ja esimees, Eesti Rahvusnõukogu kultuurikomisjoni esimees. Eesti Teaduslikus Seltsis oli ta 1947–1950 abilaekur, 1961–1963 revident, 1964–1974 juhatuse liige. Eesti Skautmasterite Kogu Rootsi Koondise esimees.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Kleitsman, Reinhold TLÜAR väliseesti isikud (vaadatud 8. septembril 2014)

Kirjandus
---------

* Prof. R. Kleitsman surnud. Teataja, 19. juuli 1975, nr. 10, lk. 5.
Taheva mõisa peahoone hävis 1944. aastal
**Taheva mõis** (saksa keeles *Taiwola*) oli rüütlimõis Võrumaal Hargla kihelkonnas. Mõisa keskus jääb Tsirgumäe külla.

Ajalugu
-------

Mõisa on esmamainitud 1627. aastal.

18. sajandil olid mõisa omanikud von Delwigid ja von Koskullid. 1813. aastal võttis mõisa pandile ja hiljem ostis päriseks Bernhard von Wulff. Von Wulffide suguvõsa omanduses oli mõis kuni riigistamiseni 1919. aastal, viimaseks mõisnikuks oli Maximilian von Wulf.

Mõisa uusbarokses stiilis torniga peahoone oli ehitatud August Reinbergi projekti järgi ja valmis 20. sajandi esimesel kümnendil.

1926. aastal avas Töö- ja Hoolekandeministeerium Taheva mõisas vigaste laste kodu, mis 1927. aastal kujundati ümber tuberkuloosihaigete laste sanatooriumiks.

Mõisa peahoone hävis 1944. aastal, säilinud on osa müüre ja fragmendid verandast. 2004. aastani tegutses mõisa hoonetes Taheva Lastesanatoorium. Peale sanatooriumi sulgemist tegutsevad Taheva mõisa kompleksis Sihtasutuse Taheva Sanatoorium asenduskodu, turvakodu ja hooldekodu.

Galerii
-------

* Mõisa peahoone varemedMõisa peahoone varemed
* Aida varemedAida varemed
* Taheva mõisa parkTaheva mõisa park
* JääkelderJääkelder
* KaalukodaKaalukoda
* KarjakastellKarjakastell
* KelderKelder
* Tall-tõllakuurTall-tõllakuur
* Tuuleveski varemedTuuleveski varemed
* ViinakelderViinakelder
* ViinaköökViinaköök
* Taheva mõisa metsniku elamuTaheva mõisa metsniku elamu
* Taheva mõisa metsniku abihooneTaheva mõisa metsniku abihoone

Viited
------

1. 1 2 3  Valdo Praust. Võrumaa mõisad. Tänapäev, 2012
2. ↑  Eesti mõisaportaal. Taheva mõis
3. ↑  SA Taheva Sanatoorium. Ajalugu
4. ↑  Rahvusarhiiv. Vabariigi Valitsuse otsus loa andmise kohta Taheva vigaste laste kodu ümberkorraldamiseks tiisikushaigete laste kodusanatooriumiks, 21.09.1927
5. ↑  SA Taheva Sanatoorium. Teenused

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Taheva mõis** |

* Taheva mõis

Hargla kirik
Hargla kihelkond

**Kirik**: Hargla  

**Mõisad**: Koikküla mõis | Laanemetsa mõis | Mõniste mõis | Saru mõis | Taheva mõis | Tidriküla mõis | Vastse-Roosa mõis
**Reinhold Ludwig von Patkul** (vene Рейнгольд Людвиг Паткуль; 3. mai 1730 – 15. september 1801 Põltsamaa) oli Venemaa sõjaväelane (kindralmajor).

Patkulite suguvõsast pärinev Reinhold Ludwig sündis Venemaa sõjaväelase Karl Gustav von Patkuli (1686–1750) ja tema abikaasa Johanna Charlotte (sündinud von Drenteln) pojana.

1755. aastal astus Saksi rittmeister Patkul porutšikuna teenima Troonipärija kürassiiripolku. Polgu koosseisus osales ta Seitsmeaastases sõjas, kus osales mitmetes lahingutes. 1760. aastal ülendati ta kapteniks ja 1767. aastal secund-majoriks. Bari konföderatsiooni sõjas sai ta 1768. aastal augustis tormijooksus Krakówile vasakusse õlga haavata. Ülesnäidatud vapruse eest ülendati ta 22. septembril Primier-majoriks teenistuskohaga Rjazani karabinjeeripolgus.

12. jaanuaril 1770 sai Reinhold Ludwig von Patkulist esimene Püha Georgi ordeni 4. järgu kavaler. Teda autasustati Dobre küla juures toimunud kokkupõrkes ülesnäidatud vapruse eest. Samal aastal sai ta uuesti kuulihaava ning ülendati alampolkovnikuks.

Paranenuna asus ta teenima Tobolski karabinjeeripolku ja võttis osa Vene-Türgi sõjast. Ta osales Hotini lahingus, kus hõivas kaks vastase suurtükki. 1774. aastal ülendati ta polkovnikuks ja 1779. aastal brigadiriks. 24. novembril 1780. aastal sai ta kindralmajori auastme.

Patkul läks 1784. aastal erru ning elas Põltsamaal, kus ta ka suri.

Perekond
--------

Reinhold Ludwig von Patkul abiellus 20. detsembril 1777 Aurora von Lauw'ga (1756–1795), kes oli Põltsamaa mõisniku Woldemar Johann von Lauw' (1712–1786) ja Aurora von Ficki (1717–1769) tütar ning Heinrich von Ficki (1678–1750) tütretütar. Abielust sündisid:

* Pauline (1779–1816), abiellus Tartu ja Erlangeni ülikooli professori Johann Wilhelm Pfaffiga
* Woldemar (1782–1855), Venemaa sõjaväelane (jalaväekindral), Tallinna sõjakuberner
* Aurora (1788–1839), abiellus Hollandi ja Vene sõjaväelase krahv Gavriil Golovkiniga (hukkus 1805) ja seejärel õukonna- ja majandustegelase vabahärra Karl von Ungern-Sternbergiga (suri 1834)
* kaks noorelt surnud tütart

Esivanemad
----------

|  |
| --- |
| **Reinhold Ludwig von Patkuli esivanemad** |
|  **Reinhold Ludwig von Patkul(1730–1801)**  | Karl Gustav von Patkul(1686–1750) | Karl Friedrich von Patkul(1661–1697) | Friedrich Wilhelm von Patkul(1604–1666) | Hans von Patkul |
| ... |
| Gertrud von Holstfer(suri 1700) | Johann von Holstfer |
| Anna von Uexküll |
| Gertrude Elisabeth von Pfeil | Libbert von Pfeil | Heinrich Pfeil |
| ... |
| Anna von Möller | Wilhelm von Möller |
| Anna von Düren (suri 1648) |
| Johanna Charlotte von Drenteln(1696–1754) | Heinrich Johann von Drenteln(1659–1704) | Hans von Drenteln(suri 1705) | Carsten Drenteln(suri 1670) |
| Elisabeth Römer(1628–1708) |
| ... Falcken | Antonius Falckenklou(suri 1695) |
| ... |
| Lovisa Charlotta von Patkul(sündis 1659) | Johann von Patkul | Johann von Patkul(sündis 1596) |
| Christina Weddich |
| Anna Sophia von Knorring(1638–1711) | Franz von Knorring(suri 1680) |
| Catharina von Schütz |

Viited
------

1. 1 2  "Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften", Teil 2 Estland, Bd. 1, Görlitz, 1930, lk. 180–181
**Reinhold Johann Winkler** (13. august 1838 Rakvere – 17. juuni 1895) oli Eesti vaimulik.[*viide?*]

Õppis aastatel 1857–1861 ja 1863 Tartu ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Oli aastatel 1863–1867 Vormsil koduõpetajaks parun Stackelbergi juures. Oli prooviaastal (1865–1866) Vormsi Püha Olavi koguduses (Jacob Eduard Peterseni juures). Ordineeriti õpetajaks 30. juulil 1867 Kuressaares.[*viide?*]

Oli 1867–1872 Karja Katariina koguduses adjunktõpetaja ning 1872–1895 sama koguduse (introdutseeriti 16. juulil 1872) õpetaja. 1876–1882 oli ta konsistooriumi assessor ning 1882–1890 Saaremaa superintendent (olles selles ametis viimane). 1890–1895 oli ta Saaremaa praost.

Isiklikku
---------

Tema tütar abiellus 1891. aastal Karja kirikus Eugen Joseph von Blossfeldtiga. Tema isa Constantin Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja. Winkleri äi oli Johann Reinhold Hunnius (endine Karja õpetaja). Tema tädimees oli Carl Bernhard Gebhardt (Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja). Tema vanaisa Reinhold Johann Winkler oli Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja.

Esivanemad
----------

|  |
| --- |
| **Reinhold Winkleri esivanemad** |
|  **Reinhold Winkler(1838–1905)**  | Constantin Winkler(1809–1855) | Reinhold Johann Winkler noorem(1767–1815) | Reinhold Johann Winkler vanem(1731–1795) | Reinhold Winkler vanem(1686–1733) |
| Dorothea Kelch(sündis 1697) |
| Juliana Margaretha Salemann | ... |
| ... |
| Catharina Elisabeth Lütkens | ... | ... |
| ... |
| ... | ... |
| ... |
| Julie Sophie Charlotte Hörschelmann(1806–1880) | Friedrich August Hörschelmann(1774–1850) | Ernst August Wilhelm Hörschelmann(1743–1795) | Johann Heinrich Hörschelmann(1704–1774) |
| Christiane Elisabeth Waitz(sündis 1712) |
| Charlotte Salomon(1754–1829) | Georg Salomon(1713–1767) |
| Dorothea Clayhills(1726–1757) |
| Dorothea Luise Hackmann(1773–1808) | ... | ... |
| ... |
| ... | ... |
| ... |

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977

Välislingid
-----------

* Väljavõte Rakvere sünnimeetrikast
**Reinhold Jürgenson** (25. jaanuar 1886 Pärnu – 8. juuni 1965 Pärnu) oli eesti haridus- ja sporditegelane.

Ta lõpetas 1904 Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ja 1909 Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna. 1912–1915 ja 1919–1921 töötas Poolas Pinski naisgümnaasiumi juhatajana ja reaalkooli õpetajana, vahepeal Venemaal, kuhu need koolid kodusõja käigus evakueeriti. Olnud Minski kubermangu haridusvalitsuse juhataja. Naasis Eestisse 1921. 

Pärnus töötas õpetaja ja juhatajana mitmes koolis, põhiliselt Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis. Oli 1935–1940 selle inspektor (õppealajuhataja) ja 1941–1944 direktor.

1944–1946 elas ja töötas Saksamaal, repatrieerus 1946. Alates 1948 kuni pensionile minekuni oli ta õpetaja Abja keskkoolis. 

Võtnud osa mitme seltskondliku organisatsiooni tegevusest. 1924–1932 ja 1934–1940 oli ta Pärnus tegutsenud kultuuriseltsi Eesti Klubi juhataja. Ta oli Pärnu Lawn-Tennise Klubi asutajaliige ja juhatuse liige, ühtlasi klubi tenniseväljakute ehituse juhataja.

Tema isa Georg Carl Jürgenson oli ettevõtja ja Pärnu Linnaduuma saadik.

Oli abielus Sofia Atroshtshenkoga 1913–1932 ja Helene Orasega 1935–1965. Tal on kaks last. Tütar Nelly Osula on pensionär (töötas raamatupidajana) ja poeg Rein Jürgenson emeriitprofessor (töötas TTÜs informaatikaprofessorina).

Tunnustus
---------

* Püha Stanislavi III järgu orden.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Eesti Entsüklopeedia
**Mandani keel** (*Nų́ų́ʔetaa íroo*) on siuu keelkonda kuuluv väljasurnud keel, mida rääkisid Ameerika Ühendriikide Põhja-Dakota osariigi Fort Bertholdi reservaadis elavad mandanite hõimu liikmed.

Keelel on kaks peamist dialekti: nuetare ja nuptare, millest teine püsis 20. sajandini.

1999. aastal oli alles kuus põliskõnelejat. Keele viimane põliskõneleja Edwin Benson suri 9. detsembril 2016. Indiaani keeltega tegelev keeleteadlane Indrek Park tegi Bensoniga tolle kahel viimasel eluaastal koostööd, et jäädvustada mandani keelest võimalikult palju materjali. Pargi pingutustest keele taaselustamisel tegi Liivo Niglas dokumentaalfilmi "Keelepäästja", mis linastus 2020. aastal.

Viited
------

1. ↑  "Man known as last fluent speaker of the Mandan language dies". Associated Press. 16. detsember 2016. Vaadatud 11. märts 2021.
2. ↑  "Dokumentaalfilmis päästab eestlane indiaani keelt". *Postimees*. 8. detsember 2020. Vaadatud 11. märts 2021.

Välislingid
-----------

* Mandani keele taaselustamisprojekti koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Mandani keel** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib psühholoogia ja filosoofia mõistest; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Tahe (täpsustus)* |

---

**Tahe** on psüühiline funktsioon, mis avaldub sihiteadliku püüdlusena ja võimena teha valikuid ning mõtteid teoks teha, üldisemalt igasuguste tegevusimpulssidena. 

Tahe võimaldab kontrollida oma käitumist. Tahtlikku tegu tajutakse isiklikult kontrollituna.

Psühholoogia
------------

Vanemas psühholoogias oli 'tahe' üks põhimõisteid. Muu hulgas psühhoanalüüsi arusaam, mille kohaselt teadlik tahe on illusioon, mis varjab teadvustamata tunge ja "mentalistlike" mõistete kriitika välismõjusid rõhutanud biheiviorismis tõid kaasa selle mõiste väljatõrjumise psühholoogia erialakirjandusest; seda asendavad tungi, vajaduse, motivatsiooni ja otsustamise mõiste. 

Tahe kui enesekontrolli ja eneseregulatsiooni võime on siiski olnud kesksel kohal eksistentsialistlikus psühholoogias, humanistlikus psühholoogias ja uuemas tunnetuspsühholoogias. Mõistet kasutatakse ka positiivses psühholoogias. 

Motivatsiooni tahtelist komponenti on uurinud teiste seas Narziss Ach, Heinz Heckhausen, William James, Kurt Lewin, Rollo May, William McDougall ja Otto Rank.

Filosoofia
----------

Lääne filosoofias on olnud laias laastus kaks erinevat tahtekäsitust. Stoik Seneca käsitas tahet inimese psüühika põhielemendina; ta mõistis seda mõistusega põhjendatud ja määratud püüdlusena. Aleksandria Klemensi järgi seevastu on tahe mõistusest sõltumatu, irratsionaalne tegevusallikas. 

Augustinuse järgi määravad inimese elu tahe ja püüd saavutada seda, mis on püüdlemist väärt, nimelt armastust, ning armastus ja tahe on üks ja seesama. Tunnetus on tahteakt. 

Keskajal vaieldi tahte ja mõistuse vahekorra üle. Duns Scotus jt voluntaristid väitsid, et primaarne on tahe: hea ja tõene on hea ja tõene sellepärast, et Jumal tahab seda. Thomas Aquinas jt intellektualistid väitsid, et Jumal tahab seda, mida ta on tunnetanud hea ja tõesena. 

Voluntarismi jätkavad Niccolò Machiavelli ja Thomas Hobbesi poliitikateooria, milles positiivset õigust mõistetakse valitseja tahte väljendusena, ning 20. sajandi õiguspositivism. 

Johannes Nikolaus Tetens jaotas 1770ndatel inimese konstitutsiooni kolmeks iseseisvaks vallaks – tunnetuseks, tunneteks ja tahteks. 

Immanuel Kant määratles hea tahte ehk moraalitahte mõistust määratleva tahte ehk praktilise mõistusena. 

Johann Gottlieb Fichte järgi on tahe sama mis mina.

Arthur Schopenhaueri filosoofias on pime elu- ja säilimistahe maailma sisim tuum. 

Friedrich Nietzsche järgi on irratsionaalne võimutahe inimeste igasuguse teoretiseerimise ja tegutsemise tõukejõud.

Vaata ka
--------

* Vaba tahe
* Tahtejõud
* Tahtlikkus
* Tahteelu
* Voluntarism
* Akraasia
**Ibeeria hunt** (*Canis lupus signatus*) on hundi alamliik.

Kirjeldus
---------

Ibeeria hunt on hallikas-pruuni värvi karvkattega ja väiksema kehaehitusega kui *Canis lupus lupus*. Näo ülaosale ja sabale on iseloomulik tumedam ning ülamokkadele heledam värvus. 

Täiskasvanud isashundid kaaluvad 30 kuni 40 kilo ja nende turjakõrgus on kuni 70 cm. Emased kaaluvad 20 kuni 35 kilo. 

Nende saakloomadeks on metssead, küülikud, metskitsed, punahirved, pürenee kaljukitsed ja kalad ning koduloomad nagu lambad ja koerad. 

Ibeeria hundid ei moodusta suuri hundikarju, vaid väiksemaid hundiperesid, mis reeglina koosnevad vanematest ja ühe aastakäigu pesakonna noorloomadest.

* AlfaisaneAlfaisane
* Alfaemase hundipojad ootamas söögikorra taasväljutamistAlfaemase hundipojad ootamas söögikorra taasväljutamist
* Emane hunt taasväljutamas osa söögistEmane hunt taasväljutamas osa söögist

Levila
------

Ibeeria hundid elavad Portugali põhjaosas ja Hispaania loodeosas.

Kirjandus
---------

* Isabel Barja, Prey and Prey-Age Preference by the Iberian Wolf Canis Lupus Signatus in a Multiple-Prey Ecosystem, Wildlife Biology, 15(2):147-154.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Iberian wolf seisuga 3.04.2015.*
**Manchesteri kodeering** on andmesides ja andmesalvestusel kasutatav kodeering, mis kannab endas taktsignaali ja mille edastamisel ei teki elektrijuhis alalisvoolu komponenti. Iga andmebiti edastamine toimub kahe takti jooksul.

1110001101 Manchesteri kodeeringus (G. E. Thomas)
Kodeerimisel kasutatakse kahte standardit:

* IEEE 802.3 ehk Ethernet:
	+ andmebitt 0 kodeeritakse kui 10 (toimub üleminek kõrgelt nivoolt madalale),
	+ andmebitt 1 kodeeritakse kui 01 (toimub üleminek madalalt nivoolt kõrgele);
* G. E. Thomas'e vastupidine variant:
	+ andmebitt 0 kodeeritakse kui 01,
	+ andmebitt 1 kodeeritakse kui 10.

Alalisvoolu komponent puudub tänu sellele, et iga andmebiti edastamisel toimub vähemalt üks üleminek kõrgelt nivoolt madalale või vastupidi. Sellist signaali saab edastada induktiivselt ja mahtuvuslikult ning signaalist saab välja lugeda ka taktsignaali. Signaalikuju poolest vastab sellele BPSK faasimanipulatsioon.

Manchesteri kodeeringut kasutatakse näiteks Ethernetis, RFIDs ja RC5es, magnet-andmesalvestites jm. On olemas ka keerulisemaid kodeeringuid nagu 8B/10B, mis kasutavad vähem ribalaiust sama andmemahu jaoks, aga need võivad taluda vähem sagedusvigu saatja ja vastuvõtja taktsignaalides.

Vaata ka
--------

* Faasimanipulatsioon
* Kodeerimine
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2018 | jäähoki |
| **Pronks** | 2021 | jäähoki |

**Tage Nathaniel Thompson** (sündinud 30. oktoobril 1997 Glendale'is Arizonas) on USA jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Buffalo Sabres.

Aastatel 2015–2017 mängis ta Connecticuti Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2016. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i *draft* '​is 26. valikuna. 2017. aasta märtsis sõlmis ta Bluesiga kolmeaastase lepingu ning debüteeris hooaja 2016–17 lõpus American Hockey League'is Bluesi noorteklubis Chicago Wolves.

NHL-is debüteeris Thompson Bluesi meeskonnas 4. oktoobril 2017 mängus Pittsburgh Penguinsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 18. detsembril mängus Edmonton Oilersi vastu. 2018. aasta juulis müüdi tema mängijaõigused Sabresile. 2020. aasta oktoobris pikendas ta Sabresiga lepingu kolme aasta võrra.

Hooajal 2021/22 asus ta mängima Sabresi esimeses ründeliinis koos Jeff Skinneri ja Alex Tuchiga. Hooajal 2021/22 tegi Thompson NHL-is ülekaalukalt oma edukaima hooaja, kui lõi 38 väravat ja andis 30 väravasöötu. 7. detsembril 2022 lõi Thompson mängus Columbus Blue Jacketsi vastu viis väravat, millest esimesed neli esimesel perioodil (Thompson sai NHL-i ajaloos neljandaks mängijaks, kes on esimesel perioodil löönud neli väravat). Enne teda oli Sabresi mängijatest löönud ühes mängus viis väravat vaid Dave Andreychuk 36 aastat varem.. Ameerika Ühendriikide mängijatest oli enne Thompsoni ühes mängus löönud viis väravat ainult Mark Pavelich 1983. aastal.

2015. aastal tuli Thompson USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks ja 2017. aastal juunioride maailmameistriks USA kuni 20-aastaste koondisega. 2018. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Tema isa Brent Thompson on endine jäähokimängija.

Viited
------

1. ↑  Wyshynski, Greg (7. detsember 2022). "Sabres' Tage Thompson ties team record with 5 goals vs. Columbus". *ESPN.com*. Vaadatud 8. detsembril 2022.

Välislingid
-----------

* Tage Thompson NHL.com lehel
* Tage Thompson hockeydb.com lehel

| * v
* r
Buffalo Sabres |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Craig Anderson **·** Eric Comrie **·** Ukko-Pekka Luukkonen |
| 
**Kaitsjad**: Jacob Bryson **·** Kale Clague **·** Rasmus Dahlin **·** Henri Jokiharju **·** Ilja Ljubuškin **·** Lawrence Pilut **·** Owen Power **·** Mattias Samuelsson **·** Riley Stillman |
| 
**Ründajad**: Dylan Cozens **·** Zemgus Girgensons **·** Jordan Greenway **·** Vinnie Hinostroza **·** Tyson Jost **·** Peyton Krebs **·** Casey Mittelstadt **·** Kyle Okposo (*C*) **·** Victor Olofsson **·** JJ Peterka **·** Jack Quinn **·** Jeff Skinner **·** Tage Thompson **·** Alex Tuch |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jõest, eesnime kohta vaata artiklit Rein (eesnimi), perekonnanime kohta Rein (perekonnanimi).* |

---

Reini jõe kaart
Reini hüdrograaf
**Rein** (saksa keeles *Rhein*, prantsuse keeles *Rhin*, hollandi keeles *Rijn*) on jõgi Euroopas. Jõe pikkus on 1230 km.

See algab Alpidest mitme lähtejõena. Peale nende ühinemist voolab see mõnda aega Liechtensteini piiril ja suubub hiljem Bodeni järve. Seejärel murrab Rein läbi Juura mägede, ühinedes vasaku lisajõe Aarega ja moodustades Schaffhausenis joa. Reichenau juures laskub Rein tasandikule, keerab siis põhja ja voolab Prantsusmaa ja Saksamaa piiril. Seal suubub temasse mitmeid lisajõgesid, nagu Neckar ja Ill. Mainzi linnas ühineb Rein Maini jõega ja laskub Bingeni linnas kuristikku läbi Reini Kiltkivimäestiku. Koblenzis ühineb ta vasakpoolse lisajõe Moseliga. Bonnis väljub ta kuristikust ja läbib siis Kölni ja Ruhri. Edasi voolab Rein Hollandisse, kus hargneb. Harude seas on ms. Lek. Kõik harud suubuvad Põhjamerre.

Rein on rahvusvaheline veetee.

Reini järgi on nimetatud element reenium.

Vaata ka
--------

* Reini hiidlinnastu
* Reinimaa

Viited
------

1. ↑  Reini jõgi osutus arvatust lühemaks
Saksimaa hertsogkond, umbes aastal 1000
**Engern** (ladina *Angria* või *Angaria*) on ajalooline piirkond tänapäeva Saksamaal Alam-Saksi ja Põhja-Reini-Vestfaali liidumaades.

Ajalugu
-------

Kroonik Widukind von Corvey märkis oma teoses *Res gestae saxonicae sive annalium libri tres*, et see oli keskaegse Saksimaa hertsogkonna keskne piirkond, mis paiknes piki Weseri keskjooksu Vestfaali ja Ostfaali vahel. Selle nimi tulenes germaani hõimult angrivaaridelt, kes olid ühinenud sakside hõimuliiduga, ja selle keskus oli Minden, piiskopkonna residents aastast 803.

Angrivaaride maad vallutati Karl Suure poolt Saksi sõdades; *Annales regni Francorum* järgi sõlmisid Engerni juhid aastal 775 Bückeburgi lähedal Karolingide impeeriumiga eraldi rahuleppe. 

Seoses Saksi hertsogi Heinrich Lõvi kukutamisega keiser Friedrich I Barbarossa poolt aastal 1180 liideti enamus Engerni osi Vestfaali hertsogkonnaga, mida haldasid Kölni peapiiskopid, samas kui Askania soost Anhalti krahv Bernhard sai Saksi hertsogi tiitli. 

Engerni nimi hääbus pärast seda. 13. sajandil sai Weseri keskala Hoya krahvkonna tuumikuks, mis aastal 1582 läks Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonnale.

Vaata ka
--------

* Enger
**Ethereum** on turukapitalisatsioonilt teine kõige suurem krüptoraha platvorm Bitcoini järel. Ethereum on avatud koodiga ja baseerub plokiahela tehnoloogial. Nagu ka Bitcoin, on Ethereum detsentraliseeritud võrk ega allu keskse organisatsiooni kontrollile, mis võimaldab anonüümselt veebimakseid teha ilma panga või kolmanda osapoole vajaduseta.

Ülevaade
--------

Ethereumi vahetusüksuste tähistamiseks kasutatakse lühendit ETH ja sümbolit kreeka tähe Xi Ξ kujul. Murdosadel on oma nimed: 1/1000 — finney, 1/106 — szabo, 1/1018 — wei.

Ethereumi kaevandamine sarnaneb Bitcoini kaevandamisele, kuid Ethereumi plokiahela lahendamisel teenib kaevandaja endale Ether'i. Ethereumi üheks põhifunktsiooniks on nutilepingud. Ethereumi nutilepinguid täidab Ethereumi virtuaalne masin ehk EVM (inglise keeles *Ethereum Virtual Machine*).

Nagu ka iga teise krüptorahaga, saab ka Ethereumi osta, müüa, sellega maksta, ja seda vahetada. Ethereumi tehnoloogia annab võimalust registreerida mis tahes varadega tehinguid plokiahela tüüpi lepingute jaotatud baasil, ilma et kasutataks traditsioonilisi juriidilisi protseduure. Erinevalt Bitcoinist on Ethereum piiramatu varuga krüptovaluuta. See tähendab, et krüptovaluuta võib olla inflatsiooni all. Ethereumiga kaubeldakse aktiivselt krüptovaluutade vahetusteenustes. Selle kogu kapitalisatsioon 2021. aasta veebruaris ületas 180 miljardit dollarit.[*viide?*]

Oma huvist platvormi vastu on teatanud erinevad organisatsioonid, sealhulgas Microsoft, IBM, JPMorgan Chase. Bloomberg Businessweek väidab, et Ethereumi jaotatud tarkvara saavad kasutada kõik, kes otsivad kaitset loata sekkumise eest. Võite turvaliselt teha äri kellegagi, keda te ei tunne, sest tingimused on täpsustatud plokiahelasse sisse ehitatud nutilepingus.

Ajalugu
-------

Ethereum kuulutati välja Põhja-Ameerika Bitcoini konverentsil Miami, 2014. aasta jaanuaris.

2014. aasta alguses asutati Eetheuma Šveits GmbH Šveitsis.

Viited
------

1. ↑  "Transactions as anonymous as cash are now possible on Ethereum". *finance.yahoo.com*. Vaadatud 16.03.2021.
2. ↑  "Best cryptocurrencies in 2021: Bitcoin, Ether and more". *techradar.com*. Vaadatud 16.03.2021.
3. ↑  "Global action on financing cervical cancer elimination: Funding secondary prevention services in low resource settings". *economistinsights.com*. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.03.2016. Vaadatud 16.03.2021.
4. ↑  "Ethereum, a Virtual Currency, Enables Transactions That Rival Bitcoin's". *nytimes.com*. Vaadatud 16.03.2021.
5. ↑  "This Is Your Company on Blockchain". *bloomberg.com*. Vaadatud 16.03.2021.
6. ↑  "Тhe-prophets-of-cryptocurrency-survey-the-boom-and-bust".

Välislingid
-----------

* Ethereum
**Ceará osariigi hümn** on Brasiilia Ceará osariigi hümn.

Ajalugu
-------

Hümn sündis, kui Ceará osariigi haritlased otsustasid tähistada 300 aasta möödumist Ceará asutamisest, s.o esimeste portugallaste jõudmisest sellele alale (31. juuli 1603). 

Guilherme Studart, Studarti parun oli pidustuste korralduskomisjoni esimees. Alberto Nepomucenole tehti ülesandeks komponeerida pidustustel ettekandmiseks Ceará hümn. Sõnade autor on Thomaz Pompeu Ferreira Lopes. Orkestreerija ning dirigent oli Zacharias Gondim. 

Hümn kanti esmakordselt ette 31. juulil 1903. Laulis Fortaleza normaalkooli naisõpilaste koor, mida saatis Ceará avaliku julgeoleku pataljoni orkester. Ettekanne leidis aset Ceará Seadusandliku Kogu istungil.

Portugalikeelsed sõnad
----------------------

Terra do sol, do amor, terra da luz!
Soa o clarim que a tua glória conta!
Terra, o teu nome a fama aos céus remonta
Em clarão que seduz!
Nome que brilha - esplêndido luzeiro
Nos fulvos braços de ouro do cruzeiro!
Mudem-se em flor as pedras dos caminhos!
Chuvas de pratas rolem das estrelas...
E despertando, deslumbrada ao vê-las,
Ressoe a voz dos ninhos...
Há de florar nas rosas e nos cravos
Rubros o sangue ardente dos escravos.
Seja o teu verbo a voz do coração,
Verbo de paz e amor do Sul ao Norte!
Ruja teu peito em luta contra a morte,
Acordando a amplidão.
Peito que deu alívio a quem sofria
E foi o sol iluminando o dia!
Tua jangada afoita enfune o pano!
Vento feliz conduza a vela ousada
Que importa que teu barco seja um nada,
Na vastidão do oceano
Se à proa vão heróis e marinheiros
E vão no peito corações guerreiros?
Se, nós te amamos, em aventuras e mágoas!
Porque esse chão que embebe a água dos rios
Há de florar em messes, nos estios
E bosques, pelas águas!
Selvas e rios, serras e florestas
Brotem do solo em rumorosas festas!
Abra-se ao vento o teu pendão natal
Sobre as revoltas águas dos teus mares!
E desfraldando diga aos céus e aos mares
A vitória imortal!
Que foi de sangue, em guerras leais e francas
E foi na paz, da cor das hóstias brancas

Tõlge eesti keelde
------------------

Päikese, armastuse maa, valguse maa!
Kõlagu signaaltrompet, mis jutustab sinu aust!
Maa, sinu nime tõstab kuulsus taevastesse
Kütkestavas hiilguses!
Särav nimi – hiilgav valgus
Ristikulla kullakarva kätes!
Mingu teekivid õide!
Hõbedavihmad veeregu tähtedelt...
Ja äratavalt, nende nägemisest imestavalt
Kõlagu vastu laste hääl...
Õitsegu roosides ja punastes
Nelkides orjade veri.
Olgu sinu sõna südame hääl,
Rahu ja armastuse sõna Lõunast Põhja!
Möiraku sinu rind võitluses surma vastu,
Äratades avarust.
Rind, mis tõi kannatajatele leevendust
Ja oli päeva valgustav päike.
**Konstantin Pätsi kolmas valitsus** tegutses 12. veebruarist 1931 kuni 19. veebruarini 1932.

23. jaanuaril 1931 lahkus põllutööminister August Kerem omal soovil ametist ja 3. veebruaril astus Otto Strandmani valitsus tagasi.

Konstantin Pätsi valitsus otsustas 29. jaanuaril 1932 esitada Riigikogule ametist lahkumise teadaande, sest jõudude vahekord Riigikogus oli saadikurühmade ühinemise tulemusel muutunud. Jaan Teemanti neljas valitsus asus ametisse 19. veebruaril 1932.

Valitsuse koosseis
------------------

* Riigivanem – Konstantin Päts
* Välisminister – Jaan Tõnisson, alates 26. veebruarist 1931 ka Riigivanema asetäitja
* Kohtu- ja siseminister – Jaan Hünerson, kuni 20. novembrini 1931
	+ Kohtu- ja siseminister – Johan Reinhold, alates 20. novembrist 1931
* Põllutööminister – August Jürman, kuni 20. novembrini 1931
	+ Põllutööminister – Jaan Hünerson, alates 20. novembrist 1931
* Majandusminister – Mihkel Pung, kuni 20. novembrini 1931
	+ Majandusminister – August Jürman, alates 20. novembrist 1931
* Haridus- ja sotsiaalminister – Jaan Piiskar
* Kaitseminister – August Kerem
* Teedeminister – Aleksander Oinas

Valitsuse tegevus
-----------------

25. märtsil 1931 kaotas Vabariigi Valitsus kaitseseisukorra kehtivuse kitsaroopaliste raudteede piirkonnas.

13. mail 1931 otsustas valitsus esitada Riigikogule Põllutöökoja seaduse eelnõu.

23. septembril 1931 vabastas valitsus Eesti Entsüklopeedia trükkimiseks sisseveetava paberi (16 250 kg neto) sisseeveotollimaksust.

30. septembril 1931 lubas valitsus Pikalaenu Pangal loobuda kirjastusühisuse Postimees võlalt intresside arvestamisest ja nõudmisest viie aasta kestusel.

28. jaanuaril 1932 esitas valitsus Riigikogule Töölistekoja seaduse eelnõu.

5. veebruaril 1932 otsustas valitsus riigiteenistuses vabade kohtade täitmisel võimalust mööda eelistada vabadussõjalasi, kui muud tingimused teiste soovijatega on võrdsed.

Viited
------

1. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus 29. jaanuarist 1932 nr. I
2. ↑
3. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus 25. märtsist 1931 nr. V
4. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus 13. maist 1931 nr. I-1
5. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus 23. septembrist 1931 nr. X-1
6. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus 30. septembrist 1931 nr. XI
7. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus 28. jaanuarist 1932 nr. I
8. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus 5. veebruarist 1932 nr. V

Välislingid
-----------

* Vabariigi Valitsuse koosolekute protokollid alates 13. veebruarist 1931
* Vabariigi Valitsuse koosolekute protokollid alates 29. aprillist 1931


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Otto Strandmani teine valitsus** | **Eesti Vabariigi valitsus**1931–1932 | Järgnev**Jaan Teemanti neljas valitsus** |
**Tor Jonas Sjöstedt** (sündinud 25. detsembril 1964 Göteborgis) on Rootsi poliitik, publitsist ja endine metallitööline. Aastatel 2012–2020 oli ta Vasakpartei esimees ja 1995–2006 Euroopa Parlamendi liige. Pärast 2010. aasta valimisi on ta olnud Riksdagi liige.

Elukäik
-------

Sjöstedt kasvas üles Göteborgis, kuid hüdroenergia valdkonnas insenerina tegutsenud isa töö tõttu pidi pere korduvalt kolima. Sjöstedt elas lapsepõlves muuhulgas ka Sundsvallis, Västeråsis ja Vänersborgis. 

Tema poliitikahuvi tärkas varakult ja 1978. aastal astus ta kommunistlike noorte organisatsiooni.

1990. aastal asus ta elama Umeåsse, kus töötas Volvo veoautode montöörina ning oli aktiivne ametiühingutegelane.

1994. aastal pälvis ta üleriigilist tähelepanu, kui lõi kaasa Euroopa Liitu astumise vastases kampaanias. Kui Rootsi siiski Euroopa Liiduga ühines, kandideeris 1995. aastal Euroopa Parlamenti ja osutus koos kahe teise vasakparteilasega valituks. Ta valiti tagasi ka 1999. ja 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel. Euroopa Parlamendis kuulus ta Euroopa Ühendatud Vasakpoolsete ja Põhjala Vasak-Roheliste (GUE/NGL) fraktsiooni. Euroopa Parlamendi saadikuna vedas ta 2003. aastal Rootsis euro kasutuselevõtu vastast kampaaniat, mis osutus edukaks. 2006. aastal loobus ta europarlamendiliikme kohast, kuna kolis elama Ameerika Ühendriikidesse. 

Aastatel 2006–2010 elas Sjöstedt New Yorgis, kus tema diplomaadist abikaasa Ann Måwe töötas Rootsi Alalises Esinduses ÜRO juures. New Yorgis elades lõi Sjöstedt kaasa erakonna Socialist Party USA rohujuuretasandi tegevuses. Samal ajal debüteeris ta ka kirjanikuna, üllitades muuhulgas Euroopa Parlamendi olustikus toimuva kriminaalromaanide triloogia. Samuti on ta kirjutanud ajaloo teemadel. 

Tagasi Rootsis, valiti ta 2010. aastal Riksdagi liikmeks. 

2012. aasta 6. jaanuaril valiti ta Vasakpartei esimeheks. Parteijuhina on ta korduvalt tõstatanud teema, et tuleks keelustada hoolekandeteenuste osutamise eest saadav kasum.

2020. aasta jaanuaris teatas Sjöstedt kavatsusest mais Vasakpartei juhi kohalt tagasi astuda. Tema abikaasa on alates 2019. aastast Rootsi suursaadik Vietnamis ning Sjöstedt plaanis Vietnamisse pere juurde kolida. Koroonapandeemia lõi tema plaanid segamini, partei kongress lükati edasi 2020. aasta oktoobrisse ning Sjöstedt juhtis erakonda oktoobrini. 31. oktoobril toimunud parteikongressil valiti erakonna uueks juhiks Nooshi Dadgostar.

Isiklikku
---------

Sjöstedt on abielus diplomaat Ann Måwega, neil on 2007. aastal sündinud kaksikud Tor ja Greta. Varasemast abielust on tal tütar Karin.

Viited
------

1. ↑  V-kandidater kommenterade kommunism. SVT Nyheter. 01.09.2011
2. ↑  Tio år sedan Sverige röstade nej till euron. Expressen. 14.09.2013
3. ↑  Swedish Left party inspired by Sanders. Sveriges Radio. 19.04.2016
4. ↑  En svensk socialist i New York. Arena. 14.01.2011
5. ↑  Sjöstedt wins Left Party leadership. Sveriges Radio. 06.01.2012
6. 1 2  För Jonas Sjöstedt kommer familjen alltid först. Ica Kuriren. 09.03.2012
7. ↑  Jonas Sjöstedt avgår – ställer inte upp för omval. SVT. 15.01.2020
8. ↑  Jonas Sjöstedt sitter kvar som V-ledare till oktober. 21.03.2020
**Etalon** on mõõtevahend, mida kasutatakse füüsikalise suuruse mõõtühiku või selle suuruse mõne teise väärtuse määratlemiseks, säilitamiseks ja ülekandmiseks näiteks töömõõtevahenditele. Etaloniks võib olla mõõt, mõõteriist, etalonaine või mõõtesüsteem.

Etalonaine on materjal või aine, mille ühe või mitme omaduse väärtused on piisavalt ühetaolised ja täpselt määratud, et kasutada seda mõõtevahendite kalibreerimisel, mõõtemeetodi hindamisel, materjali või ainet iseloomustavale suurusele väärtuse omistamisel.

1 kilogrammi rahvusvaheline etalon (praeguseks ainus SI põhiõhikute etalon esemelisel kujul)
Kõige paremate omadustega on rahvusvahelised etalonid (primaaretalonid), mis on aluseks väärtuse ülekandmiseks vastava suuruse teistele etalonidele (sekundaaretalonidele). Rahvusvaheline etalon võimaldab luua jälgitavuse ahela, mis seob mõõtevahendi metroloogilised omadused vastava suuruse primaaretaloniga. Jälgitavus on mõõtetulemuse või etaloni väärtuse omadus, mis võimaldab seda seostada riigi- või rahvusvahelise etaloniga katkematu võrdlusteahela (seosahela) kaudu, kusjuures ahela kõikidel lülidel on teadaolev mõõtemääramatus.

Riigisiseselt jagunevad etalonid riigi-, tugi- ja tööetalonideks:

* riigietalon on etalon, mis on õigusaktiga tunnistatud selles riigis teiste etalonide aluseks vaadeldava suuruse väärtuse omistamisel;
* tugietalon on etalon, mis on vaadeldavas organisatsioonis parimate metroloogiliste omadustega ja millele tugineb mõõtmine selles organisatsioonis;
* tööetalon on etalon, mille abil kantakse mõõtühik üle taadeldavale mõõtevahendile; tööetalon on tavaliselt kalibreeritud tugietaloni suhtes.

Allikad
-------

* Mõõteseadus
* Mõõtmised ja mõõtemääramatused
* Mõõtevahendid
Anu Kalm 6. veebruaril 2014 Eesti Rahvusraamatukogus konkursi "25 kauneimat Eesti raamatut ja 5 kauneimat lasteraamatut 2013" autasustamisel
**Anu Kalm** (sündinud 15. jaanuaril 1960 Kuressaares) on eesti graafik.

Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1986. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi graafika erialal.

Eesti Kunstnike Liidu suurkogu valis 9. mail 2007 Kalmu organisatsiooni asepresidendiks.

Ta kuulub Eesti Vabagraafikute Ühendusse.

Lisaks on ta õpetaja Tallinna Kunstikoolis.

Tunnustus
---------

* 1990 – Riia minigraafika triennaali diplom
* 1993 – Tempera OY & G – galerii aastapreemia
* 1995 – Kultuurilehe lasteraamatute kujundusvõistluse üllatusauhind Leelo Kõlari raamatu "Algus. Klaveriõpik lastele" (kirjastus Eesti Raamat 1994) kujunduse eest
* 1995 – Eesti Naise auhind (Est.Fem.)
* 1995 Tallinna graafikatriennaali ostupreemia (As "Paberikunst")

Isiklikku
---------

Ta on Mart Kalmu abikaasa.

Välislingid
-----------

* Anneli Aasmäe, Anu Kalm lapsepõlves tagasi, Õhtuleht, 21. aprill 1999
Asendikaart
**Tagliamento** (ladinakeelsed nimed *Tiliaventum* ja *Taliamentum*; friuuli keeles *Tiliment*, friuuli murretes *Taiament*, *Tilimint*, *Tiument*, *Timent*, *Tuement*; veneetsia keeles *Tajamento*) on jõgi Põhja-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas.

Tagliamento suubub Aadria merre Venezia lahes, Lignano Sabbiadoro ja Bibione vahel. 

Tagliamento kallastel asuvateks peamisteks keskusteks on Latisana ja San Michele al Tagliamento. Jõe vahetus naabruses paiknevad Tolmezzo, Gemona del Friuli, San Daniele del Friuli, Spilimbergo, Casarsa della Delizia, Codroipo ja San Vito al Tagliamento.

Galerii
-------

* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Richard J.A. Talbert, toim (2000). *Barrington Atlas of the Greek and Roman World: Map-By-Map Directory*. Kd I. Princeton, NJ and Oxford, UK: Princeton University Press. Lk 279. ISBN 0691049459.
2. ↑  Toponomastica: denominazioni ufficiali in lingua friulana.

Välislingid
-----------

 Tagliamento – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Anu Iho** (21. jaanuar 1946 – 7. jaanuar 2019) oli eesti raamatukogundustegelane.

Anu Iho lõpetas 1977. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonna raamatukogunduse ja bibliograafia eriala. Ta suunati ENSV TA Teaduslikku Raamatukokku bibliograafiks.

Seejärel asus ta tööle Tallinna Pedagoogilisse Instituuti, kus töötas vanemlaborandi, vanemteaduri ja insenerina. Lühemat aega täitis ta ka ühiskondliku prorektori ülesandeid. 

Alates 1989. aastast oli Anu Iho tihedalt seotud kogude ja komplekteerimisega. Nii sai temast 1989. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli raamatukogu juhataja asetäitja komplekteerimise alal, vahepeal täitis ajutiselt ka raamatukogu infoosakonna ja bibliograafiaosakonna juhataja kohustusi. 
Teaduste Akadeemia raamatukogu järglasse, Tallinna Ülikooli Akadeemilisse Raamatukokku naasis Anu Iho 2004. aastal, kui asutuse juhatamise võttis Anne Valmaselt üle Andres Kollist. Anu Ihost sai raamatukogu peavarahoidja, kellena ta töötas kuni 2017. aastani. 

Aastal 2013 anti talle Tallinna Ülikooli teenetemärk. 

Anu Iho kuulus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingusse ning tegutses ühingu kogude ja koolituste toimkondades. Samuti kuulus ta TLÜ Akadeemilise Raamatukogu juhatusse ja nõukokku.
Jonas Wind 2019. aastal FC Københavni mängijana
**Jonas Older Wind** (sündinud 7. veebruaril 1999 Hvidovres) on Taani jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliigaklubis VfL Wolfsburg ja Taani jalgpallikoondises.

2012. aastal liitus ta Taani klubiga FC København. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2018. aastal. Esimese värava Taani kõrgliigas lõi ta 18. aprillil 2022 mängus AaB vastu. Hooaegadel 2018–19 ja 2021–22 tuli Wind Københavniga Taani meistriks. Hooajal 2020/21 lõi ta Taani kõrgliigas 15 väravat.

2022. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Wolfsburgiga. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi Wind 19. veebruaril 2022 mängus TSG 1899 Hoffenheimi vastu. 14 mänguga lõi ta sel hooajal Saksamaa kõrgliigas viis väravat.

Taani jalgpallikoondises tegi Wind debüüdi 7. oktoobril 2020 mängus Fääri saarte vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus 11. novembril 2020 sõprusmängus Rootsi vastu. Ta kuulus Taani koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Tema isa Per Wind on endine jalgpalli väravavaht.

Saavutused
----------

København
* Taani Superligaen: 2018–19, 2021–22

Viited
------

1. ↑  "Jonas Wind verpflichtet" (saksa). VfL Wolfsburg. 31. jaanuar 2022. Vaadatud 7. veebruaril 2022.

| * v
* r
Taani koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Schmeichel
* 2 Andersen
* 3 Vestergaard
* 4 Kjær (c)
* 5 Mæhle
* 6 Christensen
* 7 Jensen
* 8 Delaney
* 9 Braithwaite
* 10 Eriksen
* 11 Skov Olsen
* 12 Dolberg
* 13 R. Skov
* 14 Damsgaard
* 15 Nørgaard
* 16 Lössl
* 17 Stryger Larsen
* 18 Wass
* 19 Boilesen
* 20 Poulsen
* 21 Wind
* 22 Rønnow
* 23 Højbjerg
* 24 Cornelius
* 25 Christiansen
* 26 M. Jørgensen
* Treener: Hjulmand

 | Taani |

| * v
* r
Taani koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Schmeichel
* 2 Andersen
* 3 Nelsson
* 4 Kjær (c)
* 5 Mæhle
* 6 A. Christensen
* 7 Jensen
* 8 Delaney
* 9 Braithwaite
* 10 Eriksen
* 11 Skov Olsen
* 12 Dolberg
* 13 Kristensen
* 14 Damsgaard
* 15 Nørgaard
* 16 O. Christensen
* 17 Stryger Larsen
* 18 Wass
* 19 Wind
* 20 Poulsen
* 21 Cornelius
* 22 Rønnow
* 23 Højbjerg
* 24 R. Skov
* 25 Lindstrøm
* 26 Bah
* Treener: Hjulmand

 | Taani |
**António José de Sousa Manuel de Meneses Severim de Noronha**, Terceira hertsog (18. märts 1792 Lissabon – 26. aprill 1860 Lissabon) oli Portugali sõjaväelane ja riigimees, mitmekordne Portugali peaminister (1836, 1842–1846, 1851, 1859–1860).

Noronha oli algselt Terceira saarel asuva Vila Flori krahv. Veendunud konstitutsioonilise monarhia toetajana sai temast 1828. aastal puhkenud miguelistide sõdades Dom Pedro ja tema tütre Maria II peamisi väejuhte.

1832–1834 osales ta kõigis tähtsamates sõjalistes operatsioonides ja lahingutes. Ta oli üks konstitutsionalistide väejuhte Ponte Ferreira lahingus ja nimetati pärast seda juulis 1832 Terceira hertsogiks. Juulis 1833 juhtis ta dessanti Algarvesse ja sõjalist ekspeditsiooni lõunast põhja, mille tulemusel vallutati 24. juulil 1833 pealinn Lissabon. Mais 1834 juhtis ta konstitutsionalistide armeed miguelistide sõdade viimases suures ja otsustavaks kujunenud kokkupõrkes, Asseiceira lahingus.

Hiljem oli ta neljal korral Portugali peaminister, selles ametis ta ka suri.
**Jonathan Copete Valencia** (sündinud 23. jaanuaril 1988 Calis) on Colombia jalgpallur, kes mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Avaí. Ta mängib üldiselt vasaku äärepoolkaitsja kohal, kuid võib samuti mängida ründajana.

Copete alustas profikarjääri 2005. aastal Venezuelas.

2011. aastal siirdus ta kodumaa klubisse Santa Fe. 2012. aasta kevadhooajal oli klubi võtmemängijaks riigi meistriks tulekul.

Aastatel 2012–2014 mängis ta Argentinas Vélezi ridades.

9. juulil 2015 liitus ta teise Colombia kõrgliigaklubiga, Atlético Nacionaliga. Ta aitas 2015. aasta sügishooajal Nacional Columbia meistriks tulla.

2016. aasta mais liitus Copete Brasiilia kõrgliigaklubiga Santos. Ta tegi klubi meeskonnas debüüdi 23. mail kõrgliiga mängus Grêmio vastu, sekkudes mängu teise poolaja alguses. Ta lõi selles mängus ka värava, kuid Santos kaotas mängu 2:3. Kokku lõi ta 2016. aasta hooajal Santose kasuks kümme väravat. 9. juulil 2017 sai ta 3:2 võidumängus São Paulo vastu kirja kübaratriki. 2019. aastal mängis ta Santosest laenul Mehhiko kõrgliigaklubis Pachuca ja 2020. aastal Tšiili kõrgliigaklubis Everton.

2021. aastal liitus ta Avaíga.

Copete kutsuti Colombia koondisse 2016. aasta novembris MM-i valikmänguks Tšiiliga. 15. novembril tegi ta Tšiili vastu koondisedebüüdi.

Saavutused
----------

Independiente Santa Fe
* Categoría Primera A: 2012 Torneo Apertura

Vélez Sarsfield
* Argentina Primera División: 2012–13 Torneo Inicial

Atlético Nacional
* Categoría Primera A: 2015 Torneo Finalización

Viited
------

1. ↑  "Santos acerta contratação de Copete e negocia apenas data da chegada". Globo Esporte. 23.5.2016. Vaadatud 19.3.2018
2. ↑  "Salsa tranquila": primeiro pedido de música de Copete quebra a internet". Globo Esporte. 9.7.2017. Vaadatud 19.3.2018
3. ↑  "Convocação da Colômbia tem Copete, Mina e volta de Falcao após um ano". Globo Esporte. 4.11.2016. Vaadatud 19.3.2018

Välislingid
-----------

* Jonathan Copete soccerway.com lehel
Juuso Riikola (2019)
**Juuso Riikola** (sündinud 9. novembril 1993 Joensuus) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis IK Oskarshamn.

Ta alustas klubikarjääri Soome klubis KalPa, debüteerides Soome kõrgliigas hooajal 2012/13.

2018. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Pittsburgh Penguins. NHL-is debüteeris ta 11. oktoobril 2018 mängus Vegas Golden Knightsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 29. detsembril 2018 mängus St. Louis Bluesi vastu. Hooajal 2018/19 sai ta NHL-is 38 mänguga kirja kaks väravat ja kolm väravasöötu. 2019. aasta mais pikendas ta Penguinsiga lepingut ühe aasta võrra. 16. oktoobril 2019 mängis ta mängus Colorado Avalanche'i vastu vasaku ääreründajana, kuna Penguinsil olid mitmed ründajad vigastatud. 2020. aasta septembris pikendas ta Penguinsiga lepingut kahe aasta võrra. Hooajal 2021/22 mängis Riikola põhiliselt American Hockey League'is Penguinsi tütarklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins, kus ta kogus 53 mänguga 35 resultatiivsuspunkti (1+34).

2022. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Oskarshamniga.

Soome jäähokikoondise koosseisus osales Riikola 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Tema vanem vend Simo-Pekka Riikola on samuti jäähokimängija.

Viited
------

1. ↑  "Penguins sign defenseman Juuso Riikola". Pittsburgh Penguins. 18. mai 2018. Vaadatud 18. mail 2018.
2. ↑  "Penguins Re-Sign Juuso Riikola to a One-Year Contract". *Pittsburgh Penguins*. Vaadatud 30. mail 2019.
3. ↑  "Tanev OT goal helps Penguins hand Avalanche first loss of season". *NHL.com*.
4. ↑  "Penguins Re-Sign Defenseman Juuso Riikola to a Two-Year Contract". *Pittsburgh Penguins*. Vaadatud 5. septembril 2020.
5. ↑  "Juuso Riikola joins from Pittsburgh Penguins organization" (rootsi). IK Oskarshamn. 25. mai 2022. Vaadatud 25. mail 2022.

Välislingid
-----------

* Juuso Riikola NHL.com lehel
* Juuso Riikola hockeydb.com lehel
**"Kaelakee hääl"** oli eurolaul, mis esindas Eestit 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitasid Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna. Muusika autor Priit Pajusaar ja sõnad kirjutas Kaari Sillamaa. Lavaesituses osalesid ka taustalaulja Anne Värvimann ning pillimehed Roland Puusepp, Glen Pilvre ja Taavo Remmel.

Eesti eelvoorus sai lugu võrdselt punkte Kadri Hundi lauluga "Me rõõm ei kao", kuid "Kaelakee hääl" võitis, sest teenis rohkem maksimaalseid punkte. 

Solistide valikuni - Maarja-Liis Ilus ja Ivo Linna - jõudis helilooja Priit Pajusaar tänu mitmele juhusele: naisvokaali partii puhul pidas Pajusaar esialgu silmas hoopis Evelin Samueli, kes aga loobus loo esitamisest seoses eesootava reisiga Jaapanisse, mis jäi ära. Ka enne Ivo Linnat kaalus Pajusaar mitmeid muid meessoliste, teiste seas Ivo Vanemat, kellega Evelin Samuel jõudis salvestada loo esialgse demoversiooni. 

"Kaelakee häälest" Ilusa ja Linna esituses sai esimene Eesti laul, mis jõudis Eurovisioonil 10 parima hulka (5. koht 23 osaleja seas; 94 punkti). 

Eurovisiooni lauluvõistlusel oli see üheteistkümnes laul (laulule eelnes Kreeka laul "Emis Forame To Himona Anixiatika", mida esitas Mariana Efstratiou, ja järgnes Norra laul "I Evighet", mida esitas Elisabeth Andreassen).

Välislingid
-----------

* "Kaelakee hääl" andmebaasis MusicBrainz (*inglise keeles*)