recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.si** on Sloveenia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Mairead Corrigan (juuli 2009)
**Mairead Corrigan** (tuntud ka nimega **Mairead Corrigan-Maguire**; sündinud 27. jaanuaril 1944 Belfastis) on Põhja-Iirimaa (Suurbritannia) ühiskonnaaktivist, kes 1976. aastal pälvis koos Betty Williamsiga Nobeli rahuauhinna panuse eest mitme Põhja-Iirimaa konflikti rahulikku lahenduskäiku. Corrigan on organisatsiooni Community of Peace People kaasasutaja.

Corrigan sündis roomakatoliku usku vanemate seitsmelapselises perekonnas. Alghariduse sai ta katoliiklikus koolis, 14-aastaselt asus tööle sekretärina. 

Pärast tema õe Anne Maguire' kolme lapse surma, mille põhjustas IRA terroristi Danny Lennoni põgenemine autoga Briti sõjaväelaste eest (auto ajas põgenemise käigus lapsed alla), otsustas Corrigan hakata osalema rahuliikumises. 

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Budism |
|  |
| 
Kolm kalliskivi

* Buddha
* Dharma
* Sangha

 |
| 
Ajalugu ja levik

* Budism Sri Lankal
* Budism Hiinas
* Budism Jaapanis
* Tiibeti budism
* Budism läänes
* Budism Eestis

 |
| 
Õpetus ja  teostusviisid

* Neli õilsat tõde
* Kaheksaosaline tee
* Sõltuvuslik tekkimine
* Viis takistust
* Kannatus
* Isetus
* Tühjus
* Kosmoloogia
* Meditatsioon

 |
| 
Virgumine

* Šraavaka
* Voolusesse astunu
* Ükskordnaasja
* Mittenaasja
* Arhat
* Bodhisattva
* Pratjekabuddha
* Buda
* Nirvaana

 |
| 
Tekstid

* Paali kaanon
* Tiibeti kaanon
* Mahajaana suutrad

 |
| 
Koolkonnad

* Theravaada
* Mahajaana
* Vadžrajaana
* Chan
* Zen

 |
| * v
* r
 |

**Kolm kalliskivi** (paali keeles *tiratna*, sanskritis *triratna*), ka **kolm kaitset**, on budismis kolm kõige kõrgemalt austatud väärtust: 

* virgunu ehk Buddha ehk Õpetaja,
* seadmus ehk dharma ehk Õpetus ja
* kogudus ehk sangha ehk nende järgijad.

Nende kaitse alla minnes usaldatakse neid täielikult.

Ülevaade
========

Buddha
------

Buda või buddha (sanskriti ja paali keeles "virgunu") on teadvuse kõrgeima võimaliku seisundini jõudnu, kes on vabanenud kõikidest meeleplekkidest. Buda Šākjamuni on budistliku traditsiooni rajaja. Mahajaanas peetakse budaks saamist isiksuse vaimse arengu kõrgeimaks sihiks.

Eesti keeles kirjutatakse sõna "Buddha" suure algustähega, kui viidatakse konkreetselt buda Šākjamunile ning väikese algustähega, kui seda kasutatakse üldmõistena kõikide budade kohta.

 *Pikemalt artiklis Buddha*
 *Pikemalt artiklis Buda*
Dharma
------

Dharma (sanskriti keeles, paali keeles *dhamma*), eesti keeles ka "seadmus", on mitmetähenduslik sõna, mis viitab selles kontekstis eelkõige Buddha õpetusele ja pühadele tekstidele, aga ka teadvust moodustavatele algosakestele, samuti harjutaja enda hüvestavatele mõttemustritele.

 *Pikemalt artiklis Dharma*
Sangha
------

Sangha (paali keeles *saṅgha*; sanskriti keeles *saṃgha*) on Buddha õpetuse järgijatest koosnev kogudus. Koguduse all mõeldakse eelkõige budistlikke munkasid ja nunnasid (paali k. *bhikkhu* ja *bhikkhunī*), õpetajaid, aga ka kõiki ilmikutest budiste ja hüvesõpru.

 *Pikemalt artiklis Sangha*
 *Pikemalt artiklis Bhikkhu*

Viited
======

1. 1 2 3  "Ida mõtteloo leksikon". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2017. Vaadatud 4. juulil 2017.
**Kollom** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kollom 167 inimesel: 82 mehel ja 85 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kollom meeste puhul 1078. kohal ja naiste puhul 1155. kohal.

Kollom oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 55–59 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,84.
Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 9,00 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Võnnu kihelkonnas Ahja mõisavallas talupojale nimeks Kollom.

Nimede eestistamise käigus loobusid 1937. ja 1938. aastal nimest Kollom 3 isikut, kui võeti uueks nimeks Kivioja.

Nime kandjaid
-------------

* Anu Kollom, eesti mükoloog (1948–)
* Eno Kollom, eesti trummar (1976–)
* Ernst Kollom, eesti graafik (1908–1974)
* Merle Kollom, eesti organist (1963–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 18.08.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kollom.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kollom.

Välislingid
-----------

* Kollom statistikaameti andmebaasis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on 1936. aasta filmist; 1979. aasta muusikali kohta vaata artiklit Sweeney Todd: The Demon Barber of Fleet Street (muusikal); 2007. aasta filmi kohta vaata artiklit Sweeney Todd: Fleet Streeti deemonlik habemeajaja.* |

---

**"Sweeney Todd: The Demon Barber of Fleet Street" ehk "Sweeney Todd, Fleet Streeti põrgulik pardur"** on 1936. aasta Suurbritannia mängufilm.

Süžee
-----

Film räägib kutselisest habemeajajast Benjamin Barkerist (Tod Slaughter), kes hakkab külastajatel kõri läbi lõikama, et harjutada kätt kohtunik Turpini tapmiseks. Ta tahab kohtuniku tappa, sest too võttis tema imekauni naise oma abikaasaks. Et naine suurema vaevata endale saada, andis kohtunik Benjaminile valesüüdistuse, misjärel saadeti pardur 15 aastaks maalt välja. 

Benjamin Barker tuleb tagasi uue nimega – Sweeney Todd –, et end mitte tuvastada lasta. Ta tapab harjutamiseks vaesed ja need, kellel pole kedagi, kes neid otsima hakkaks. Kui hr Todd tapab kliendi, saadab ta laiba alla oma abilisele pr Lovettile, kes teeb laipadest pirukaid, mis maitsevad kõigile – sellest saab tulus äri. Kui Sweeney saab teada, et Lovett oli talle valetanud ta endise naise surma kohta, saab ta vihaseks ning lükkab naise tuleahju. Ta leiab maast laipade hunnikust oma endise naise, kelle pr Lovett oli ära tapnud. Lõpuks lõikab Sweeney Todd ka endal kõri läbi, otse ammuse armastatu ees. Kättemaksu sai ta aga enne surma tasutud, sest ka kohtunik Turpin tapeti. Oma kallist tütart Sweeney ei näinudki, sest ta oli kohtuniku hoolealune ja luku taga. Lõpus saab tütar Johanna välja ja lahkub koos madrusega, kes oli Sweeney Toddi tuttav.

Film põhineb vanal Londoni legendil. Fleet Streetil olevat elanud habemeajaja, kellel oli sõltuvus tappa inimesi, kes istusid tema toolile. Samuti tappis ta sellepärast, et pärast pikki aastaid maksta kätte kohtunikule, kes oli andnud talle valesüüdistuse ning varastanud ta naise.

Peaosatäitjad
-------------

* Tod Slaughter (Benjamin Barker ehk Sweeney Todd)
* Stella Rho (pr Lovett)
* John Singer (Tobias Ragg)
* Eve Lister (Johanna Oakley)
* Bruce Seton (Mark Ingerstreet)
* D.J. Williams (Stephen Oakley)
* Davina Craig (memm)
* Jerry Verno (Pearley)
* Ben Soutten (vöörmünder)
* Billy Holland (Parsons)
* Norman Pierce (hr Findlay)
* Aubrey Mallalieu (kaupmees Paterson)
* Henry B. Longhurst (mees, kes räägib Sweeney Toddiga kail)
* Ben Williams (kapten Stephenson)
**Harald Ottomar Triegel** (23. märts 1901 Tallinn – 8. detsember 1918 Järve küla, Jõhvi kihelkond) oli õppursõdur, kes langes Vabadussõjas.

Triegel oli Tallinna Reaalkooli 5. klassi õpilane ning kuulus Kaitseliitu. Ta saadeti 29. novembril Narvasse. Ta oli rahvaväe 4. polgu 1. pataljoni 4. roodus kuulipildujate komandos.

Ta osales 8. detsembri hommikul Viru rindel lahingus Järve mõisas. Punased piirasid 150 mehega nende 28-liikmelise üksuse ümber ja kuigi neil õnnestus sealt murda välja, jäi haavatuna maha lipnik Oskar Alveis, kelle järele minnes sai Triegel surma. Alveis langes haavatuna ikkagi punaste kätte vangi ja mõrvati samas.

Triegel maeti algselt Järve mõisas tundmatuna koos Alveisi ning ühe Eesti sõduri ja ühe punasõduriga ühishauda. Seetõttu arvati 1919. aastal, et ta on väejooksik ja sellepärast teadmata kadunud.

Tema isa leidis Haraldi põrmu pärast pikki otsinguid kaheksa kuud hiljem. Harald Triegel maeti 6. augustil 1919 sõjaväeliste austusavaldustega ümber Tallinna Vana-Kaarli kalmistule.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

9. mail 2000 pani Reaalkool Harald Triegeli kalmule uue mälestusmärgi. Tema langemise päeval 8. detsembril käib kooli õpilasesindus tema haual ja süütab seal küünla.

Viited
------

1. ↑  "Kooliõpilased väerinnal". Tallinna Teataja nr 84, 9. detsember 1918. Lk 3
2. 1 2  "Harald Triegeli matus". Päevaleht nr 164, 6. august 1919. Lk 3
3. ↑  "Sõjaväe-jooksikute nimekirjas". Maaliit nr 60, 16. märts 1919. Lk 3
4. ↑  Miriam Koppel. "Ajatelje teejuht. Tallinna Reaalkool taasiseseisvumise järel". Uurimistöö. Tallinn 2015. Leht 18[*alaline kõdulink*]

Kirjandus
---------

* "Harald Triegeli matus". Päevaleht nr 164, 6. august 1919. Lk 3
* "Esimene, kes langes. Ajaloolisi momente Vabadussõjast". Huvitav Žurnaal, suvi 1934
* "Esimene, kes langes. Ajaloolisi momente Vabadussõjast". // "Koolipoisid Vabadussõjas". Koostajad Merike Jürjo, Aart Nõmm, Hanno Ojalo. Argo. Tallinn 2017. Lk 29–32

Välislingid
-----------

* Wabadussõjaaegne Reaalkool 1918-1920. Langenud
**Dissident** ehk **teisitimõtleja** on laiemas tähenduses keegi, kes aktiivselt vastandab ennast valitsevale poliitikale, ideoloogiale või institutsioonile. Religioosses kontekstis on seda mõistet kasutatud alates 18. sajandist. 

Poliitilises tähenduses on see mõiste olnud kasutusel alates 1940. aastatest ning 1960. aastate teisel poolel tulid mõisted 'dissident', 'dissidentlus' jmt kasutusele Nõukogude Liidus nende kohta, kes olid hakanud avalikult kritiseerima valitsevat režiimi. Varasematel aegadel kasutati põrandaaluse võitluse taktikat, tegutsedes konspiratiivselt ja esitades oma vaateid ja üleskutseid anonüümselt. Konspiratsioonile ja varjatud tegutsemisele lisandus nüüd uue nähtusena ka avalik väljund – pöördumistele ja üleskutsetele oma nimega alla kirjutavad kodanikud, dissidendid.

Dissidentlik liikumine Nõukogude Liidus juhindus peamiselt Nõukogude Liidu Demokraatliku Liikumise (NLDL) programmist ja taktikalistest alustest. Hoiduti vägivallast, nõuti seadustest kinnipidamist ja avalikustamist. Koostati ja levitati "Jooksvate Sündmuste Kroonikat" ning väga palju muid omakirjastuslikke tekste. Tuntumad dissidendid olid Aleksander Solženitsõn ja Andrei Sahharov.

Dissidentlik liikumine Eestis
-----------------------------

Vastupanu Nõukogude okupatsioonivõimule avaldus Eestis okupatsiooni algusest peale paljudes vormides, nii otsese relvastatud vastupanuvõitlusena (metsavennad) kui ka relvastamata vastupanu näol – Eesti iseseisvuse taastamist nõudva kirjanduse, lendlehtede jms levitamisena, rahvuslippude heiskamisena jm tegevusena. 

Eesti Demokraatliku Liikumise ja Eesti Rahvusrinde tegelased Artjom Juskevitš, Mati Kiirend, Kalju Mätik, Sergei Soldatov ja Arvo-Gunnar Varato tegutsesid 1970. aastatel veel varjatult ja anonüümselt. Nende kõige olulisemaks väljundiks kujunes "Memorandum ÜRO Peaassambleele" aastast 1972.

Esimene oma nimedega allkirjastatud dokument oli 1979. aasta 23. augustil avalikustatud Balti apell, millele olid Eesti poolt alla kirjutanud Mart Niklus, Endel Ratas, Enn Tarto ja Erik Udam.

Eesti dissidentide hulka kuulusid veel Jüri Kukk, Viktor Niitsoo, Veljo Kalep, Sven Kreek, Uno Toru, Heiki Ahonen, Arvo Pesti, Lagle Parek, Harri Mõtsnik jpt.

Vaata ka
--------

* hipiliikumine
* punk
* vastupanuliikumine
* vastupanutegevus Eesti NSVs

Viited
------

1. ↑  История советских диссидентов. Мемориал
2. ↑  Tunne Kelam. Tähtis dokument. 1972. aasta memorandum.

Kirjandus
---------

* *Dissidentlik liikumine Eestis aastatel 1972-1987*. Dokumentide kogumik. Koostanud Arvo Pesti. Tallinn: [Rahvusarhiiv], 2009. 664 lk. ISBN 9789985951071 (köites).

* Arvo Pesti. *Kirjad vennale: 15.04.1983 - 29.09.1986*. Tartu: Ilmamaa, 2011. ISBN 9789985773789 (köites)

Välislingid
-----------

* Heiki Suurkask. Teisitimõtlejad Moskvas ja siin.

* Kalju Mätik. Eesti Demokraatlik Liikumine.

* Arvo Pesti. Dissidentlik vastupanuliikumine Eestis.
**Küklaadid** (kreeka ja vanakreeka *Κυκλάδες* (Kyklades)) on saarestik Egeuse mere keskosas. 

Üle 220 saare asetsevad sõõrina paljude legendidega seotud väikese Delose saare ümber. Saarestiku kogupindala on 2572 km², võrreldav Saaremaaga. Suurim on Náxos (429 km²), mis on pindalalt peaaegu võrdne Muhuga; seal on ka saarestiku kõrgeim tipp (1003 m). Pindalalt järgnevad Ándros (380 km²), Tínos ja Páros (kumbki umbes 195 km²) ning Mílos, Kéa, Amorgós, Íos, Kýthnos, Mýkonos, Sýros, Thíra, Sérifos, Sífnos, Síkinos, Anáfi, Kímolos, Antíparos, Folégandros, Makrónisos, Polýegos, Irakliá, Gyáros, Kéros, Rínia, Donoúsa, Thirasía, Schinoúsa, Koufonísia ja Delos.

Paljud saared on vulkaanilise päritoluga, neist kuulsaim Thíra.

Kuuluvad Kreeka Lõuna-Egeuse piirkonda, mille halduskeskus on Ermoúpoli Sýrosel. 

Kogu saarestikus on ligi 120 tuhat elanikku, kuid enamik väiksemaid saari on asustamata.

Välislingid
-----------

 Küklaadid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
"**Sweet Caroline**" on USA laulja Neil Diamondi kirjutatud ja esitatud laul. See anti 1969. aasta mais välja singlina. See on Diamondi üks tuntumaid laule.

2007. aastal antud intervjuus sõnas Diamond, et laulu inspiratsiooniks oli John F. Kennedy tütar Caroline, kes oli toona seitsmeaastane.

Diamond salvestas laulu Tennessee osariigis Memphises American Sound Studios. Singlina jõudis "Sweet Caroline" USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 neljandale kohale, Kanada ja Austraalia singlite edetabelis jõudis see kolmandale kohale. Billboardi aastalõpu singlite edetabelis jõudis "Sweet Caroline" 22. kohale. Suurbritannia singlite edetabelis jõudis see 1971. aastal kaheksandale kohale.

USA-s ja Suurbritannias esitatakse "Sweet Caroline'i" sageli spordivõistlusel. Näiteks lauldi seda Wembley staadionil pärast seda, kui Inglismaa jalgpallikoondis oli 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitnud Saksamaad, ja pärast Emma Raducanu võitu US Openil.

2019. aastal tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning võeti USA Kongressi raamatukogu National Recording Registry'sse.

"Sweet Caroline'i" on teiste seas esitanud Elvis Presley (1970. aasta kontsertalbum "On Stage") ja Frank Sinatra (1974. aasta album "Some Nice Things I've Missed").

Viited
------

1. ↑  Glaister, Dan (21.11.2007). "Neil Diamond reveals secret of Sweet Caroline". *The Guardian*. London. Vaadatud 13.6.2015.
2. ↑  Beggy, Carol; Shanahan, Mark (21.11.2007). "'Sweet Caroline' revealed". *The Boston Globe*. Vaadatud 15.3.2008.
3. ↑  "Top 100 Hits of 1969/Top 100 Songs of 1969". musicoutfitters.com. Vaadatud 11.3.2022
4. ↑  "HAPPY Emma Raducanu belts out Sweet Caroline after historic US Open win as British fans at Flushing Meadows sing anthem that was song of England’s Euro 2020 exploits". talksport.com. 12.9.2021. Vaadatud 11.3.2022
**Harald Rajamets** (kuni 1936 **Reisenbuk**; 13. mai 1924 Tammiku Jõhvi vald, Virumaa – 12. november 2007) oli eesti tõlkija ja luuletaja.

Harald Rajamets sündis taluniku peres. 

Aastatel 1944–1945 oli ta mobiliseeritud Saksa sõjaväkke, aastail 1945–1946 sõjavang Saksamaal, Belgias ja Prantsusmaal.

1947. aastal asus ta õppima Tartu Riiklikus Ülikoolis soome-ugri keeli, kuid oli sunnitud ülikoolist represseerimisähvarduste tõttu lahkuma.

Ta töötas 1951. aastal Kohtla-Järvel ajalehe Kaevur toimetuses, 1951–1956 viibis Ukrainas ja Kamtšatkal, teenides seal lihttöölisena.

Looming
-------

Kodumaale naasnuna alustas ta tööd tõlkija ja toimetajana. Ta on tuntud eelkõige luuletõlkijana (William Shakespeare'i sonetid ja poeemid, Dante "Jumaliku komöödia" osad jpm), ent ta on tõlkinud ka proosat (nt John Steinbecki "Me tusameele talv"). 

Ta on avaldanud tõlkeid ukraina, vene, saksa, inglise, itaalia, poola, taani, rootsi ja leedu keelest.

### Luulekogu

Lisaks suurele hulgale tõlgetele avaldas Rajamets 1997. aastal ka oma luulekogu "Aeg astuda: vemmalvärsse, puhuluulet".

Tunnustus
---------

* 1976 – Juhan Smuuli preemia (Shakespeare'i tõlgete eest)
* 2000 – Valgetähe II klassi teenetemärk
* 2004 – Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia (ilukirjanduslik tõlge võõrkeelest eesti keelde: tõlkeluule antoloogia "Pegasos ja peegel")

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 403.
2. ↑  Ardo Kaljuvee. "Lahkus Shakespeare'i tõlkija Harald Rajamets". Eesti Päevaleht, 16. november 2007
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3328

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Harald Rajamets** |

* Haud Jõhvi kalmistul
**!peatus** on 2002. aastal loodud ja mõne aasta määramata ajani Tallinnas tegutsenud noorte kirjanike rühm. Sellesse kuulusid kolm endist TNT-last Neeme Põder, Hedda Maurer ja Jana Lepik ning prosaist ja kirjanduskriitik Priit Kruus.

Manifest
--------

!peatuse manifestis, mis ilmus 25. oktoobril 2002 ajalehes Sirp, määratleti ennast muuhulgas järgnevalt:

"!peatus ei taha järjekordset ühe hooaja revolutsiooni. Me tahame põhimõtteid, mitte provokatsioone; mõtteid, mitte hüsteeriat; valikuid, mitte stampe! Me tahame vabu isiksusi, mitte kastidesse löödud brände; teostusi, mitte mudeleid; mõistmist, mitte skandaale!

!peatus ei taha leiutada jalgratast, vaid me tahame sellega sõita. Me tahame olla head ja me tahame olla halvad, me tahame olla targad ja me tahame olla rumalad. Me tahame kirjutada, me tahame lugeda!"

Tegevus
-------

!peatus andis 4. detsembril 2002 Tallinna Kirjanike Majas kirjandusõhtu "!peatus musicus" ning !peatuse kui kirjastuse nime kannavad Priit Kruusi proosaraamat "Ring ümber teiste" (2002) ja Neeme Põdra luulekogu "Baile Átha Cliath" (2005). Rohkem rühma tegevus eriti konkreetset väljundit ei leidnud ja kauaks see kirjanduspilti figureerima ei jäänud.

Välislingid
-----------

* Hedda Maurer, Priit Kruus, Neeme Põder, Jana Lepik: "!peatus" Sirp, 25. oktoober 2002, manifest
* "Varjust välja !Peatus" Kultuur ja Elu 2003, nr 1, tutvustav artikkel
* Monica Pikker: "!peatus musta laega saalis" Sirp, 13. detsember 2002, kirjandusõhtust "!peatus musicus"
Oussama Mellouli
**Oussama "Ous" Mellouli** (araabia أسامة الملولي; sündinud 16. veebruaril 1984 Tunisis) on Tuneesia ujuja. Ta on kahekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister.

Mellouli võitis esimese medali maailmameistrivõistlustelt 2003. aasta MM-il Barcelonas 400 m kompleksujumises, kui ta oli kolmas. Võitjale Michael Phelpsile kaotas ta rohkem kui 6 sekundiga. 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Montréalis sai ta kaks pronksmedalit, olles kolmas nii 400 m vabaujumises kui ka sama pikas kompleksujumises.

2007. aasta MM-il Melbourne'is võitis ta algselt 800 m vabaujumises kuldmedali ja 400 m vabaujumises hõbemedali, kuid ta siiski pidi need loovutama, kui selgus, et ta oli andnud positiivse dopinguproovi juba novembris 2006. Ta sai 18-kuulise võistluskeelu, mille alguseks märgiti 30. november 2006.

2008. aasta olümpiamängudel Pekingis tuli Melloulist Tuneesia esimene olümpiavõitja ujumises. See oli läbi aegade alles teine Tuneesia olümpiavõit. Esimese olümpiavõidu oli toonud 1968. aasta OM-ilt Méxicost 5000 m jooksus Mohamed Gammoudi. Mellouli võitis Pekingis 1500 m vabaujumise, jättes teiseks Austraalia sportlase Grant Hacketti, kes üritas võita olümpiamängudelt kolmandat kulda järjest sellel alal.

Roomas toimunud 2009. aasta maailmameistrivõistlustel tuli Mellouli maailmameistriks 1500 m vabaujumises ajaga 14.37,28. Lisaks sai ta veel kaks hõbemedalit 400 ja 800 m vabaujumises.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2008 Hiina Pekingis
	+ **olümpiavõitja** 1500 m vabaujumises **14.40,84**
* 2012 Suurbritannia Londonis
	+ **olümpiavõitja** 10 km maraton **1:49:55,1**
* 2012 Suurbritannia Londonis
	+ pronksmedal 1500 m vabaujumises **14.40,31**

### Maailmameistrivõistlustel

* 2003 Hispaania Barcelonas
	+ Pronks pronksmedal 400 m kompleksujumises **4.15,36**
* 2005 Kanada Montréalis
	+ Pronks pronksmedal 400 m vabaujumises **3.46,08**
	+ Pronks pronksmedal 400 m kompleksujumises **4.13,47**
* 2009 Itaalia Roomas
	+ Kuld **maailmameister** 1500 m vabaujumises **14.37,28**
	+ Hõbe hõbemedal 400 m vabaujumises **3.41,11**
	+ Hõbe hõbemedal 800 m vabaujumises **7.35,27**
* 2013 Hispaania Barcelonas
	+ Kuld **maailmameister** 5 km **53.30,4**
	+ Pronks pronksmedal 10 km **1:49:19,2**

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Oussama Mellouli** |

* Oussama Mellouli veebileht University of Southern California kodulehel
**Harald Perli** VR I/3 (6. august 1891 Kavastu vald, Tartumaa – 16. september 1953 Stockholm) oli eesti arstiteadlane ja günekoloog.

Elulugu
-------

Harald Perli oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1910 Tartu Kroonugümnaasiumi, 1917 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (1931, Tartu Ülikool), väitekiri "Võrdlevaid vereuurimisi etioloogiliselt mitmekesiste hüpofüksiade puhul". Oli 1917–1918 Eesti rügemendi ja tagavarapataljoni arst, 1918–1920 Kalevlaste Maleva vanemarst, Kaitseväe Tervishoiuvalitsuse käsundusarst, statistikaosakonna ülem, 1921–1924 Tallinna Keskhaigla naistehaiguste osakonna arst, 1924–1939 osakonna juhataja, 1939–1940 ja 1942–1944 Tartu Ülikooli günekoloogia ja sünnitusabi erakorraline professor ning Naistekliiniku juhataja, 1942–1944 ka arstiteaduskonna dekaan. Korp! Fraternitas Estica auvilistlane.

1941 oli Saksamaal. Läks 1944 Rootsi, oli esialgu arhiivitööl, hiljem Põhja-Rootsis kirurg, 1953. aastast erapraksis Stockholmis.

Teadustöö
---------

Uurimusi naistehaigustest.

Tunnustus
---------

* Vabadusristi I liigi 3. järk, 1920
* Valgetähe III klassi teenetemärk, 1940

Teoseid
-------

* Eesti Vabaduse sõda XI 1918 – II 1920: tervishoidlik osa (kaasautor). Tallinn, 1921
* Graviditas intramuralis. // Zentralblatt für Gynäkologie (1924) 52
* Märkmeid püeliidist naistel ja selle ravist. // EA (1931) 5
* Tänapäeva naine. Koguteos igale naisele (kaasautor). Narva, 1932
* Diferentsiaaldiagnostilised raskused appendicitis-adnexititis acuta diagnoosimisel. // EA (1933) 3
* Puerperaalsed infektsioonid Tallinna Linna Keskhaigla sünnitusosakonnas 1920.–1931.a. // EA (1934) 8.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EE 14, 366
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 146
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 91
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 446–447
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Valge mere – Läänemere veetee (sh Neeva ja Sviri jõgi ja Valge mere – Läänemere kanal)
**Valge mere – Läänemere kanal** (vene keeles *Беломорско-Балтийский канал*, lühendatult *Беломорканал*, *ББК*; 1961. aastani Stalini-nimeline Valge mere – Läänemere kanal) on kanal, mis ühendab Valget merd Äänisjärvega. Kanal on 227 km pikk ja sellel on 19 lüüsi. Et kanali sügavus ei ületa nelja meetrit, ei ole see merelaevadele laevatatav ning seal on hõre liiklus. Kuigi kanal lõppeb Äänisjärve ääres, jätkub veetee Äänisjärve kaudu Sviri jõge pidi Laadoga järvele ja sealt edasi Neeva jõge pidi Läänemerele. Valge mere – Läänemere kanal on Volga-Läänemere veetee jätk.

Kanal ehitati aastatel 1931–1933 21 kuuga GULAGi vangide tööjõudu kasutades. Erinevatel andmetel hukkus kanali ehitusel 50 000 kuni 200 000 vangi (ametlikult umbes 11 000). Kanal avati 2. augustil 1933. Kanali valmimist esitleti kui tõendit 1. viisaastaku plaani eduka täitmise kohta.

Välislingid
-----------

* Kalle Kurg.  (luuletus represseeritutest ja Valge mere – Läänemere kanali ehitusest) // Looming 2012, nr 12, lk 1705–1706.
Valeriu Streleț (aastal 2015)
**Valeriu Streleț** (sündinud 8. märtsil 1970 Țareucas) on Moldova poliitik, kes oli 30. juulist kuni 30. oktoobrini 2015 Moldova peaminister.

Ta sündis aastal 1970 Țareucas (praeguse haldusjaotuse järgi Rezina rajoonis). Lõpetas aastal 1993 Moldova Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ning aastal 2005 Moldova Majandusteaduse Akadeemia üldise majandusteaduse ja õiguse teaduskonna.

Ta kuulus aastast 1994 Moldova Rahvuslikku Noorte Liigasse. Samal aastal kandideeris Moldova Rahvusliku Noorte Liiga Sotsiaaldemokraatliku bloki koosseisus Moldova parlamenti, kuid blokk ei pääsenud parlamenti. Aastal 2001 kandideeris Liiga bloki Plai Natal ('sünnimaa') koosseisus parlamenti, kuid ka see blokk ei pääsenud parlamenti. Sama aasta novembris astus Moldova Rahvusliku Noorte Liiga Moldova Sotsiaalliberaalsesse Parteisse, Strelețist sai partei aseesimees. Oktoobris 2007 oli ta Moldova Liberaaldemokraatliku Partei asutajaliige, valiti Moldova parlamenti juulis 2009 ja novembris 2010. Maist 2011 kuni 29. detsembrini 2014 oli ta Moldova parlamendi Moldova Liberaaldemokraatliku Partei fraktsiooni esimees.

27. juulil 2015 esitati ta Moldova peaministri kandidaadiks, 30. juulil 2015 valiti ta Moldova peaministriks.

29. oktoobril 2015 avaldas parlament seoses pangandusskandaalide ja kuid kestnud valitsusvastaste meeleavaldustega tema valitsusele umbusaldust. Järgmisel päeval nimetas president Nicolae Timofti peaministri kohusetäitjaks senise asepeaministri Gheorghe Brega.
**ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon** (inglise keeles **Food and Agriculture Organization of the United Nations**, lühendatult **FAO**; itaalia keeles **Organizzazione delle Nazioni Unite per l'Alimentazione e l'Agricoltura**) on ÜRO hallatav ja juhitav rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb maailma (globaalsete) toidu- ja põllumajandusprobleemidega. Organisatsiooni peakorter asub Roomas.

FAO põhiülesanneteks on näiteks prognoosida globaalseid toiduvarusid, arendada, parandada ja viljeleda uusi ja efektiivsemaid taimesorte, arenenumat ja keskkonnasõbralikumat agrotehnikat. FAO tegeleb ka mitmete maaelu arengu ja sotsiaal-majanduslike pilootprojektidega.

FAO viib tegevust läbi nii arengu- kui ka arenenud riikides.

8. augusti 2008. aasta seisuga oli FAO-l 191 liikmesriiki, assotsieerunud liikmeteks on Euroopa Liit, Fääri saared ja Tokelau.

Ajalugu
-------

FAO asutati 16. oktoobril 1945 Quebecis Kanadas. Aastal 1951 viidi FAO peakontor Washingtonist Itaaliasse Roomasse.

Vaata ka
--------

* FAO mulla klassifikatsioon

Viited
------

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Food and Agriculture Organization seisuga 15.03.2009*.
**Valge auk** on astrofüüsikas hüpoteetiline taevakeha, mis "sülgab välja" mateeriat, nii nagu must auk neelab mateeriat (valges augus kulgeb protsess võrreldes musta auguga ajalises peegelpildis või aeg voolab vastassuunas). 

Valge augu mõiste pärineb 1964. aastast. See saadi Schwarzschildi meetrika laiendamisel Kruskali-Szekeresi meetrikasse. 

Valge augu mõiste ilmneb matemaatilises mudelis, mis abstraheerub massi olemasolust aegruumis. Kui eeldada kas või tillukest massi, siis võrrandid enam valge augu olemasolu ei näita. 

Valgete aukude olemasolu ei ole tõestatud ega vaadeldud. Tavaliselt postuleeritakse, et valge auguga käib paaris must auk, mis on temaga ussiaugu kaudu seotud. Selle ussiaugu kaudu kanduks mateeria lõpmatu kiirusega ühest universumi piirkonnast teise. 

Varem arvati, et musta auku sattuv mateeria jõuab mõnda teise universumisse või meie oma universumi valgesse auku, kust see paiskub välja. Nüüd arvatakse, et valged augud häviksid väga kiiresti, sest neist väljapaiskunud mateeria kuhjuks ja moodustaks musta augu, mis lõpuks neelaks ka tolle valge augu. 

Kuigi valged augud paistavad lahendavat energia jäävuse probleemi, on nende olemasolu seni täiesti oletuslik, sest see paistab rikkuvat termodünaamika teist seadust. 

Peale selle arvatakse, et kui ussiaugud on olemas, siis on nad väga ebastabiilsed. 

On olemas ka oletus, et kvasarid ei ole tegelikult ülimassiivsed mustad augud, vaid valged augud. 

On ka spekulatsioon, et Suur Pauk on valge auk. Valge augu puhul eeldatav singulaarsus on küll sarnane, kuid erinevus on selles, et Suure Paugu teooria järgi enne Suurt Pauku midagi ei olnud. 

Võib olla tekib valge auk siis, kui kollapseerub antimateeriast täht. 

Jorma Saarni, Blake Temple ja Koel Smoller on uurinud universumi mudelit, mille kohaselt me elame valge augu sees olevas mustas augus.
**Valerie Fritsch** (sündinud 1989) on Austria kirjanik ja fotokunstnik.

Elu
---

Sündinud Grazis, asus ta pärast küpsuseksamite sooritamist 2007. aastal õppima fotograafiat ja töötab fotokunstnikuna. Ta on Grazi autorite ühenduse *die plattform* liige ning avaldab tekste kirjandusajakirjades ja antoloogiates. Autori loomingut on tugevasti mõjutanud tema reisid – kuus kuud aastast veedab ta välismaal.

Looming
-------

Valerie Fritschi debüütromaan "Kehastumised" ("VerkörperungEN") ilmus 2011. aastal, aasta hiljem järgnes fotodega reisiraamat "Maailm on minu sisikond" ("Die Welt ist meine Innerei", 2012). 

2015. aastal ilmunud romaan "Winteri aed" ("Winters Garten") osutus tõeliseks läbimurdeteoseks. See valiti Saksa Raamatuauhinna (*Deutscher Buchpreis*) nominendiks, st aasta 20 parima saksakeelse romaani hulka. "Winteri aed" ilmus Terje Looguse tõlkes eesti keeles kirjastuses Eesti Raamat 2016. aasta kevadel. Raamatuesitlusel Tartu kirjandusfestivalil Prima Vista oli külaliseks ka Valerie Fritsch ise.

Tunnustus
---------

Valerie Fritsch on võitnud Ingeborg Bachmanni auhinna konkursil (*Ingeborg-Bachmann-Preis*) 2015. aastal publikupreemia.

Välislingid
-----------

* Koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib praegusest linnaosast; aastatel 1988–2003 eksisteerinud linnaosa kohta vaata artiklit Nordstrandi linnaosa (1988); asumi kohta vaata artiklit Nordstrand* |

---

**Nordstrand** on halduslik linnaosa Norra pealinna Oslo lõunaosas. Ta asub Bunnefjordeni ning maantee E 6 vahel ning piirneb põhjas Ekebergskråningeni ja Kvernerdaleniga ning põhjas Ljanselvdaleniga.

Linnaosa on nime saanud Nordstrandi asumi järgi.

Haldusajalugu
-------------

Aastal 1917 liideti Osloga Norsstrand seoses Ekbergbaneni pikendamiseni Sæterini (1941 pikendati seda Ljabruni).

Praegune linnaosa tekkis 2004, kui linnaosareformiga liideti varasemad Nordstrandi linnaosa, Lambertseteri linnaosa, Karlsrud ja osa Ekeberg-Bekkelageti linnaosast (välja jäi suurem osa Ekebergskrentenist ja Ekebergskråningast, miks läks uue Gamle Oslo linnaosa koosseisu).

Rahvastik
---------

Elanike arv:

* 2004: 42 204
* 2005: 43 297
* 2008: 44 802
* 2009: 45 710 (1. jaanuar)

Nordstrandi linnaosa on elanike arvult Oslo linnaosade seas teisel kohal.

Rahvastikutihedus oli 2004. aastal 2502 in/km²

Keskmine eluiga on Oslos üks kõrgemaid.

Hoonestus ja ilme
-----------------

Hoonestuses on valdavad väikesed majad, mis paiknevad fjordiäärsel kallakul ja idapoolsel lavamaal. Idaserval Lambertseteril on paneelmajad, mis moodustavad Oslo esimese satelliitlinna. 

Oslo fjordile avaneb kaunis vaade.

Majandus
--------

Majandustegevust on vähe. Äri- ja teeninduskeskused on Sæteris ja Lambertseteris.

Nordstrandi linnaosal on Oslos üks jõukamaid elanike sissetulekute taseme ja kinnisvarahindade poolest.

Asumid
------

Nordstrandi linnaosa asumid on:

* Nordstrand
* Bekkelaget
* Ekeberg
* Lambertseter
* Karlsrud
* Holtet
* Ljan

Kirjandus
---------

* M. Hydle. *Nordstrand før og nå*, 1942
* Finn Erhard Johannessen. *Utsikt over Nordstrands historie*, 2000, ISBN 82-7847-061-8

Välislingid
-----------

* Linnaosa koduleht

| * v
* r
Oslo |
| --- |
| Oslo | 
Alna - Bjerke - Frogner - Gamle Oslo - Grorud - Grünerløkka - Nordstrand - Nordre Aker - Sagene - St. Hanshaugen - Stovner - Søndre Nordstrand - Ullern - Vestre Aker - ØstensjøMarka - Sentrum |

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Nordstrand, Norway seisuga 11.04.2009*.
**Valeri Spiridonov** (22. veebruar 1952 Tallinn – 12. märts 1993 Tallinn) oli eesti maadleja.

Ta alustas maadlustreeninguid aastal 1966 Tallinnas Dvigateli spordiklubis Aavo Truu juhendamisel.

Saavutused
----------

Neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1969, 1979, 1975, 1975)

NSV Liidu meistersportlane – 1970.

Suurmeister (rahvusvahelise klassi meistersportlane) Kreeka-Rooma maadluses (1971).

Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
------------------------------------------------

1970. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlused Rootsi Huskvarna – 2. koht.

NSV Liidu rahvaste spartakiaad
------------------------------

1971. aasta – 1. koht (2. koht – Anatoli Kavkajev)

1975. aasta – 2. koht (1. koht – Suren Nalbandjan)

NSV Liidu meistrivõistlused
---------------------------

1970. aasta – 1. koht (noorsoo);

1973. aasta – 2. koht (noorsoo mängud);

1973. aasta – 2. koht; (1. koht – Šamil Hissamutdinov; 3. koht – Anatoli Bõkov)

1974. aasta – 2. koht; (1. koht – Šamil Hissamutdinov)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Elevandid Addo rahvuspargis
**Addo elevandirahvuspark** (afrikaani keeles *Addo Olifant Nasionale Park*, inglise keeles *Addo Elephant National Park*) on üks Lõuna-Aafrika Vabariigi kahekümnest rahvuspargist. Addo rahvuspark asub Ida-Kapimaa provintsis Port Elizabethi lähedal Sundaysi jõe kaldal .

Park loodi Sydney Skaife algatusel 1931, et kaitsta seal säilinud 11 elevanti. Algset parki laiendati hiljem. Tänapäeval on tema pindala 1640 km².

2009. aastal on pargi pindala 1640 km² ja seal elab ligi 450 elevanti. Rahvuspargis elab ka 400 kahvripühvlit, lõvid, 48 teravmokk-ninasarvikut, leopardid, mitut liiki antiloope, tähnikhüäänid ja palju muid liike.

Aastas käib rahvuspargis keskmiselt 120 tuhat turisti, neist 54% välismaalased.

Pargis on kaks silmusekujulist asfalteeritud teed, ülejäänud on kruusakattega. Pargis on 5 laagrit matkajatele. Pealaagris on restoran ja ujula.

Addo rahvuspargis on paljud liigid ohustatud. See tuleb osalt elevantide ja ninasarvikute ülepopulatsioonist, mistõttu paljud taimeliigid kannatavad üleliia söömise ja trampimise all.

Viited
------

1. ↑  Suur maailma atlas, lk. 118

Välislingid
-----------

* Pargi koduleht
**Matsi rand** asub Lääne-Pärnumaal Lääneranna vallas (endine Varbla vald). Matsi ranna meri on pikalt madalapõhjaline ja liivane, milles esineb üksikuid suuremaid kive. Kohati on põhjas läbivaid kruusaseid jooni. Rannaosal esineb ka kiviseid lõike. Matsi rand on looduslikult tekkinud ehk metsik rand.

Randa ümbritsevad kadastikud ja männimetsad, samuti ka ranna- ja puisniidud. Rannapiirkonda on rajatud rohkesti puhkemaju ja matkaplatse. Matsi rand ei ole ametlikult suplusrand.

Ajalugu
-------

Varblat on esmamainitud 1426. aastal. 1883–1889 läksid paljud kohalikud talupojad üle vene õigeusku. Varbla valla vapp kinnitati 3. juuni 1996. Vapil kujutatakse sinisel kilbil hõbedast ujuvat kühmnokkluike ja hõbedasel lainealusel sinist lainelatt. Varbla valla vapil kujutatud laine viitab 60 km pikkusele rannaäärele.

Esialgu oli rand kalurite ja hülgeküttide sadam, millest on säilinud mõrrakuur. Mõrrakuuris korraldatakse tänapäeval meelelahutusüritusi.

Varbla murre
------------

Matsi ranna teevad eriliseks sealsed elanikud, kellest mõned kasutavad kõnekeeles kohalikku murret. Selle murde näiteid saab helisalvestistena kuulata Eesti Keele Instituudi eesti murrete ja soome-ugri keelte arhiivis (kataloogis "Kihelkond Varbla").

Üritused
--------

Matsi rannas korraldab Riigimetsa majandamise keskus iga aasta augusti alguses liivaskulptuuride meisterdamist. 2007; 2008; 2009; 2010. aastal toimus rannajalgpalli turniir. Igal aastal, enamasti suvel, toimuvad komöödiaõhtud, kontserdid ja muud meelelahutusüritused.

Filmivõtted
-----------

Matsi rannas on toimunud mitme suursuguse filmi võtted. 

Saksa-Austria-Eesti koostöös filmitud ajalooline mängufilm "Polli päevikud" pälvis Rooma rahvusvahelise filmifestivali eripreemia. Filmi otstarbeks püstitati merre suurejooneline mõis. 

August Gailiti romaani põhjal loodud mängufilmi "Karge meri" põhiline võttekoht oli Matsi rand. Seal on filmitud ka "Mehed ei nuta", "Tuletorn", "Tuuline rand" ja "Tütarlaps mustas".

Viited
------

1. 1 2 3  "Matsi rand".
2. 1 2 3  Tiit Saare (2013). *Eesti omavalitsuse taskuentsüklopeedia: Illustreeritud ülevaade omavalitsuste ajaloost ja sümboolikast*. Tallinn: TEA kirjastus. Lk 312.
3. ↑
4. ↑  Joosep Laik (25.07.2018). "RMK liivakujude meisterdamispäev tuleb taas". *Pärnu Postimees*.
5. ↑
6. ↑
7. ↑  Eno-Gerrit Link (9.11.2010). "Pärnumaal vändatud film võitis Rooma festivalil mitu auhinda". *Pärnu Postimees*.
8. ↑
Adel Taarabt 2019. aastal Lissaboni Benficas mängimas
**Adel Taarabt** (araabia keeles عادل تعرابت; sündinud 24. mail 1989 Fèsis) on Maroko jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või vasaku äärepoolkaitsjana Portugali kõrgliiga klubis Lissaboni Benfica ja Maroko jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis RC Lens, millega liitus 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2006–07.

2007. aasta jaanuaris läks ta Lensist laenule Inglismaa kõrgliiga klubisse Tottenham Hotspur, kellega sõlmis sama aasta juunis püsiva lepingu. Tottenham Hotspuri põhimeeskonnas sai ta kolme hooaja jooksul kirja 16 mängu, sh kümme mängu Inglismaa kõrgliigas. 2009. aasta märtsis läks ta laenule Inglismaa esiliiga klubisse Queens Park Rangers, kuhu jäi ka hooajaks 2009–10, mil murdis ennast Queens Park Rangersi põhikoosseisu ja sõlmis 2010. aasta augustis klubiga püsiva lepingu. Taarabt tegi muljetavaldav hooaja 2011–12, kui lõi Inglismaa esiliigas 19 väravat ja andis lisaks 19 väravasöötu – väravasöötude arvestuses oli ta liigas esimesel kohal. Samal hooajal valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu ja kogu liiga parimaks mängijaks. Rangers võitis lisaks sel hooajal esiliigas ja tõusis Premier League'i. Inglismaa kõrgliigas ei suutnud Taarabt nii suurt edu saavutada, lüües hooajal 2011–12 kaks väravat ja hooajal 2012–13 viis väravat. Hooajal 2013–14 oli ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Fulham ja Itaalia kõrgliiga klubis AC Milan. Taarabt mängis Queens Park Rangersis veel ka hooajal 2014–15, kuid ta pääses sel hooajal väljakule vaid kaheksas mängus ega löönud ühtegi väravat. Rangers jäi 2014–15 Premier League'is viimaseks ja langes esiliigasse.

2015. aasta juunis sõlmis Taarabt viieaastase lepingu Lissaboni Benficaga. 2017. aasta jaanuarist kuni 2018. aasta juunini oli ta Benficast laenul Itaalia kõrgliiga klubis Genoa. Benficaga tuli ta hooajal 2018–19 Portugali meistriks, kuid klubis hakkas ta regulaarselt mänguaega saama alles järgmisel hooajal.

Taarabt mängis Prantsusmaa kuni 17-aastaste ja kuni 19-aastaste koondises, kuid otsustas rahvuskoondises hakata esindama Marokot. Maroko jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 11. veebruaril 2009 sõprusmängus Tšehhi vastu. Sama aasta 31. märtsil lõi ta sõprusmängus Angola vastu koondisekarjääri esimese värava. Taarabt kuulus Maroko koondisse 2012. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Saavutused
----------

Queens Park Rangers
* Football League Championship: 2010–11

Benfica
* Primeira Liga: 2018–19
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2019
Inuitid hülgejahil
**Hülgepüük** (ka **hülgeküttimine**, **hülgejaht**) on jahinduse haru, mis seisneb hüljeste küttimises. Ehkki tänapäeval on hülgepüük muutunud teisejärguliseks, on see paljude rahvaste jaoks pikka aega olnud traditsioonilise elulaadi tähtis osa.

Hüljeste levila ja eluviisi tõttu on hülgepüük olnud tähtis eelkõige põhjarahvaste seas piirkondades, kus meri talviti jäätub, mistõttu on võimalik küttida hülgeid lahvanduste lähedasel jääl. Nii on see inuittide jaoks olnud oluline elatusallikas kala- ja vaalapüügi kõrval. Eestis on hülgepüüki harrastanud peamiselt saarte elanikud, vähemal määral mandri rannarahvas. Tuntud on Kihnu ja Ruhnu rannarootsi hülgekütid.

Tänapäeval praktiseeritakse hülgepüüki eelkõige viies riigis: kõige ulatuslikumalt Kanadas (sealse hülgetööstuse suurim turg on Norra), seejärel Namiibias, Gröönimaal, Norras ja Venemaal. Paljud riigid on seevastu keelustanud nii hülgepüügi kui ka mereimetajate püügi laiemalt.

Hülgesaadustest on tarvitatud eelkõige nahka ja liha. Hülgepüügiks on pruugitud mitmesuguseid vahendeid sõltuvalt sellest, kas jahi käigus püütakse nahka kahjustustest hoida või mitte: harpuune, odasid, kirkasid, püsse, võrke jms.

Hülgepüüki on harrastud juba aastatuhandeid. Arvatakse näiteks, et Vahemere munkhüljeste arvukus vähenes inimtegevuse tulemusel oluliselt juba Rooma riigi ajal.

Vaata ka
--------

* Hülgevõrk
* Hülgeõng
* Hülgeoda
* Käks
* Hülgepüss
* Vaalapüük

Viited
------

1. ↑  "Antiikaeg andis hoobi vahemere munkhüljestele" ERR Novaator, 6. juuni 2022

Kirjandust
----------

* Eesti kalanduse minevikust II, Stockholm: Eesti Kalurite Koondis
Matside Matsi esikaas (1907)
**Matside Mats** – *ajutine politiline ja majandusline pilkenalja ja pildi kogu* oli huumoriajakiri, mis ilmus Meie Matsi augutäiteks 1907. aastal Tallinnas, kui Meie Mats oli tsensuuri poolt keelatud. Väljaandja oli Jakob Ploompuu kirjastus ja toimetaja Juhan (Johhanes) Kruberg. Selle ajakirja väljaandmise eest määras 1907. aasta oktoobris Riias asuv Baltimaade kindralkuberneri parun Aleksandr Möller-Zakomelski toimetajale 500 rubla trahvi või 2 kuud kartsa, kuna Matside Matsis olid avaldatud järgmised read:

> *— "Kauem raudu me kanda ei taha, ütlesiwad taadid, kui tuleraud ja taelad ära wiskasiwed ja tuletikud ostsiwad.*
> *— Ike kaelast ja köidikud käest, ütlesiwad pojad, kui kraed ja manshetid ära wõtsiwad.*
> 
> 

Need read olid kirjutanud *Mart Mõru* varjunime all Gustav Tikerpuu ja *Meie Mihkli* varjunime all Mihkel Aitsam.

Kindralkuberner nägi neis ridades keelatud "Marseljeesi" sõnade äratoomist ja sellest piisas juba karistuse määramiseks.

Kuna 1000 rubla eest võis osta juba maja ja ajakirja väljaandja Jakob Ploompuu ei soovinud trahvi tasuda (vastates lakooniliselt: *Ja, ega mina ei ole teid käskinud midagi valitsusevastast lehte panna. Olete ise selle supi keetnud, siis peate seda ka söömal*"), siis toimetaja Johhanes Kruber valis vangistuse kaks kuud, mida tal tuli kanda Toompeal rahukogu hoovi peal asuvas arestimajas. 

Ajakiri oli 16-leheküljeline ja seda trükiti 5000 eksemplari Tallinnas V. Ehrenpreisi trükikojas. Ajakirja ilmus vaid üks number, selle hind oli 10 kopikat.

Järgnevalt ilmus Sakste Mats.

Vaata lisaks
------------

"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)

Viited
------

1. ↑  Rahvaleht nr.24 25. veebruar 1935 (lk 5)
2. 1 2 3 4  "500 rubla trahwi ehk kaks kuud aresti". *Tallinna Post*. 14. veebruar 1932.
3. ↑  "Mihkel Aitsam". *Eesti biograafiline andmebaas ISIK*. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
4. ↑  "ERB Matside Mats". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2018. Vaadatud 7. mail 2018.
**Hüdroõliks** nimetatakse hüdrosüsteemis töövedelikuna kasutatavat õli.

Vaata ka
--------

* Pidurivedelik

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib pargist; Kuressaare tänava kohta vaata artiklit Lossipark (Kuressaare tänav)* |

---

**Lossipark** on lossi ümber rajatud park. Kuna harjumuspäraselt nimetatakse lossideks üsna mitmesuguseid ehitisi, võib lossipark tegelikult ümbritseda ka linnust või mõisa.

Euroopa lossipargid on tihti klassitsistlikud. Neid iseloomustavad avarad teed, ridadesse või keerukate skeemide järgi istutatud ja pügatud puud või põõsad, ulatuslikud lillepeenrad, kujud (sageli antiikkujude koopiad) ning maalilise vaatega kohtadesse ehitatud aiamajakesed.

Eestis asuvad lossipargid näiteks Kuressaare linnuse (Kuressaare lossipark), Viljandi ordulinnuse (Viljandi lossipark), Sangaste mõisahoone ehk nn Sangaste lossi, Haapsalu linnuse (Haapsalu lossipark ja Krahviaed) ning Rõngu mõisa ja linnuse (Rõngu lossipark) läheduses. Lossipargiks võib pidada ka Kadrioru parki.

Maailmakuulsad on näiteks Versailles' lossipark ja Tuileries' lossipark ehk Tuileries' aed Prantsusmaal, Sanssouci lossipark Saksamaal Potsdamis ja Powerscourti lossiaed Iirimaal.

Vaata ka
--------

* Loss
* Mõisapark
* Park