|  |  |
| --- | --- |
| 11 | 
182 |
| Na
22,9898 |
| Naatrium |

**Naatrium** on keemiline element järjenumbriga 11, leelismetall.

Naatrium on maakoores leiduvatest metallidest levikult neljas ja kõige levinum leelismetall.

Naatriumi omadused
------------------

Naatriumi reaktsioon veega
Välimuselt on naatrium hõbevalge metall. Naatrium on pehme, seda saab noaga lõigata. Naatriumi tihedus on 0,97 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 98 Celsiust. Ta on keemiliselt väga aktiivne, mistõttu hoitakse teda hapnikukindla kihi all, eemal veest. Naatrium reageerib paljude lihtainete, vee ja hapetega. Hapetest ja veest tõrjub ta välja vesinikku ning tekib vastavalt sool ja hüdroksiid. Suurem osa naatriumisooli lahustub vees hästi.

Omadustelt on naatrium leelismetall. Sellisena on ta oksüdatsiooniaste ühendites 1. Naatriumi reageerimisel hapnikuga tekib kergesti naatriumperoksiid, mitte naatriumoksiid.

Naatriumi avastamine
--------------------

Naatriumiühendid on tuntud antiikajast, kuid esimest korda eraldas naatriumi lihtainena Sir Humphry Davy aastal 1807. Davy avastas elemendi elektrolüüsimeetodiga. Et Davy kasutatud lähteainet nimetati tol ajal kaustiliseks soodaks, siis nimetas ta soodast eraldatud metalli *sodium'*iks.

Naatriumi kasutamine
--------------------

Naatriumi hoiustamine õlis
Metallilist naatriumi saadakse tänapäeval naatriumkloriidi elektrolüüsil.

Eraldi metallina kasutatakse naatriumi teiste metallide saamisel nende sooladest ja metallide puhastamiseks. Palju laiem on naatriumiühendite kasutus. Kõige tuntum naatriumiühend on naatriumkloriid, tavaline keedusool, mis leiab laialdast kasutust inimeste igapäevaelus. Naatriumhüdroksiidi ehk seebikivi kasutatakse seebi valmistamisel. Naatriumkarbonaat ehk pesusooda on samuti üks igapäevaelus tuntud aine, mida kasutatakse pesupulbris. Naatriumvesinikkarbonaat ehk söögisooda on kasutusel saiatoodete valmistamisel.

Uuritakse naatriumi kasutuselvõttu võimalusi akuelemendina liitiumi asemel.

Naatriumi isotoobid
-------------------

Naatriumil on üks stabiilne isotoop massiarvuga 23.

Omadustelt on naatrium leelismetall. Sellisena on ta oksüdatsiooniaste ühendites 1. Naatriumi reageerimisel hapnikuga tekib kergesti naatriumperoksiid, mitte naatriumoksiid.

Tema tihedus on 0,97 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 98 °C. Ta on pehme ja keemiliselt väga aktiivne. Reageerib paljude lihtainete, vee ja hapetega. Hapetest ja veest tõrjub ta välja vesinikku ning tekib vastavalt sool ja hüdroksiid. Suurem osa naatriumisooli lahustub vees hästi.

Vaata ka
--------

* Naatriumioonaku

Viited
------

1. ↑  Ronald Väli: "Teadusvideo: Naatrium – uustulnuk energeetikas?" Novaator ERR, 15.10.2015

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **naatrium** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Naatrium** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Naatrium** |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Keemiliste elementide perioodilisussüsteem |
| --- |
| Metallid | Poolmetallid | Väärisgaasid | Mittemetallid | Leelismetallid | Leelismuldmetallid | Lantanoidid | Aktinoidid |
| Liitium - Naatrium - Kaalium - Rubiidium - Tseesium - Frantsium |

 |