recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Robert Rowe Gilruth** (8. oktoober 1913 – 17. august 2000) oli Kosmose rakkerühma juht ja Lyndon B. Johnsoni Kosmosekeskuse esimene direktor.

Gilruth töötas aastatel 1937 kuni 1958 NACA-s ja liitus seejärel selle järeltulija NASA-ga, kus ta töötas kuni 1973. aastani. Ta osales ülehelikiirusel lennu arendustöödel ja rakettmootoriga lennukite ehitusel. Peale nende projektide lõppu, osales ta Mercury, Gemini ja Apollo programmides.

Elulugu
-------

### Haridus

Gilruth sündis 8. oktoobril 1913 Minnesota osariigis Nashwaukis. 1931. aastal lõpetas ta Duluthi keskkooli ja 1935. aastal sai ta Minnesota Ülikoolist bakalaureusekraadi aeronautikainsenerinduses. 1936. aastal sai ta samal erialal magistrikraadi. 

### NASA karjäär

Kui 1958. aastal loodi NASA, määrati Gilruth Kosmose rakkerühma juhiks ja ta rühm sai ülesandeks saata inimene kosmosesse enne Nõukogude Liitu. See ülesanne ebaõnnestus ja Alan Shepard jõudis kosmosesse kolm nädalat peale Juri Gagarinit. Gilruth soovitas seejärel, et Ameerika Ühendriigid peaks seadma suurema eesmärgi nagu näiteks mehitatud lend Kuule. Kennedy nõustus sellega ja kuulutas varsti peale Mercury programmi esimest lendu välja Apollo programmi. Kosmose rakkerühmast sai mehitatud kosmoselendude keskus ja Gilruth sai selle esimeseks direktoriks. Gilruthi ametiajal toimus 25 missiooni, millest esimene oli Mercury-Redstone 3 ja viimane Apollo 15.

Tunnustus
---------

* 1950 – Reed Aeronautics Award
* 1962 – valiti American Institute of Aeronautics and Astronauticsi auliikmeks

Viited
------

1. ↑  "Robert R. Gilruth". *NASA*. Vaadatud 27. oktoober 2022.
2. ↑  "20 Years Ago: Remembering Robert Gilruth". *NASA*. Vaadatud 27. oktoober 2022.
R-12
**R-12 Dvina** (vene keeles *Р-12*, NATO klassifikatsioon *SS-4 Sandal*) oli Nõukogude Liidu strateegilise raketiväe relvastusse kuulunud ballistiline keskmaarakett.

R-12 raketid võeti Nõukogude Liidus kasutusele 1959. aastal. R-12 tüüpi rakettide laskeulatus oli vahemikus 300–3500 km. Rakett R-12 võis kanda tuumalõhkepead.

Plokštinė R-12 Dvina raketibaas.

R-12 rakettide paigutamine Kuubale 1962. aastal põhjustas Kuuba raketikriisi.

R-12 raketid Eestis
-------------------

Nõukogude perioodil Eesti territooriumil asunud NSV Liidu relvajõudude NSV Liidu strateegilise raketiväe rakettidest olid R-12 ballistilised raketid suurimad. Raketibaasid R-12 rakettidega tegutsesid paarikaupa ning paiknesid järgmistes asukohtades Eestis: Lintsi (Harjumaa) ja Piirsalu (Läänemaa), Kadila ja Rohu (Lääne-Virumaa), Uniküla ja Rooni (Valgamaa) ning Nursi ja Sänna (Võrumaa). Lisaks asus Valgamaal Vilaskil maa-alune hoidla R-12U rakettidega.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **R-12 Dvina** |

1. ↑  Lintsi (Siimika) raketibaas Harju maakonnas Nissi vallas
2. ↑  Piirsalu raketibaas Läänemaal Risti vallas
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2011 | jäähoki |

**Robert Åke Nilsson** (sündinud 21. veebruaril 1990 Vetlandas) on Kanadas sündinud Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Leksands IF, mille koosseisus debüteeris ta Rootsi esiliigas hooajal 2001–02. Hooaja 2003–04 lõpus mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis HC Fribourg-Gottéron. Seejärel naasis Nilsson Rootsi, liitudes Rootsi kõrgliiga klubiga Djurgårdens IF.

2003. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is New York Islandersi poolt 15. valikuna. Islandersi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2005–06. Järgmisel hooajal ta Islanderi meeskonda enam ei mahtunud ning ta mängis American Hockey League'is Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers. 2007. aasta veebruaris siirdus ta Edmonton Oilersi, kus ta mängis kuni hooaja 2009–10 lõpuni.

2010. aasta juulis sõlmis Nilsson lepingu KHL-i klubiga Ufa Salavat Julajev. 2011. aastal võitis ta Ufaga Gagarini karika. Hooaja 2011–2012 keskel siirdus ta Nižni Novgorodi Torpedosse.

Alates 2013. aastast on Nilsson mänginud Lionsis. 2014. aastal tuli ta klubiga Šveitsi meistriks.

2011. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.

Tema isa Kent Nilsson on endine jäähokimängija, kes mängis mitmeid aastaid NHL-is.

Välislingid
-----------

 Robert Nilsson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Robert Nilsson hockeydb.com lehel
**Katse-eksituse meetod** on statistiline meetod, mida kasutatakse peamiselt loodusseaduste uurimisel.

Katse-eksituse meetod eeldab, et on olemas hüpotees, mille kontrollimiseks või tõestamiseks tehakse katseseeria. Selline katseseeria koosneb reast katsetest, mille tulemusi on hüpoteesi põhjal võimalik ennustada, kui hüpotees peab paika. Eelistatavalt on need katsed sellised, mille tulemused hüpoteesi järgi on vastuolus olemasoleva sama valdkonna teooriaga. Kui katsete hulk on piisav ja kõikide katsete tulemused on vastavuses hüpoteesiga, siis loetakse hüpotees teooriaks. Vastasel korral see kas visatakse kõrvale või tehakse sinna parandusi.

Katse-eksituse meetodil tõestatud hüpoteesid ei ole tõestatud loogika mõistes, sest isegi miljon valget varest ei tõesta, et ei oleks ühtegi musta varest, isegi kui me neid ei leia.

Ehkki katse-eksituse meetodiga ei saa midagi kindlalt tõestada, saab sellega hüpoteese kindlalt ümber lükata, leides kas või ühe katse, mis sellele ei vasta.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Katse-eksituse meetod** |
R.K.Topkin kirjaniku portreepiltRKTopkin
**R. K. Topkin** (kodanikunimega Katrin Topkin, neiupõlvenimega Leemets; sündinud 13. juunil 1984) on eesti pedagoog ja ulmekirjanik.

Haridus
-------

Katrin Topkin on lõpetanud 2003. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi, 2009. aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiili erialal ja 2013. aastal Tallinna Ülikooli kunstiõpetaja magistriõppe (*cum laude*).

Töö
---

2014. aastast töötas ta Kiltsi põhikoolis kunstiõpetajana. Hiljem on ta töötanud Porkuni Koolis hariduslike erivajadustega laste õpetajana.

Kirjanduslik tegevus
--------------------

RKTopkin on fantaasiakirjanik. Ta hakkas oma esimest romaani kirjutama ülikoolipäevil. "Lumiina ennustus" ilmus 2018. aastal "Lana raamatute" sarja I osana. Sarja teine osa "Kuninganna sügissõda" ilmus 2021. aastal.

Teosed
------

* "Lumiina ennustus" (Lana raamat #1, RKTopkin, 2018)
* "Kuninganna sügissõda" (Lana raamat #2, RKTopkin, 2021)

Viited
------

1. ↑  "NRG lõpetajad 2003".
2. ↑  "TKK vilistlased".
3. ↑  "TLÜ lõpetajad 2013".
4. ↑  Mari-Vivian Laht. Kunstiõpetaja Katrin Topkin muudab koolielu rikkamaks. Maaleht, 04.01.2014.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* RKTopkin Goodreads
* Mari-Vivian Laht. Kunstiõpetaja Katrin Topkin muudab koolielu rikkamaks. Maaleht, 4. jaanuar 2014
**Zdeněk Jirotka** (7. jaanuar 1911 Ostrava – 12. aprill 2003 Praha) oli tšehhi kirjanik ja raadioajakirjanik. 

Ta on paljude kuuldemängude, humoristlike romaanide ja följetonide autor.

Elukäik
-------

Zdeněk Jirotka sündis Põhja-Moraavias Ostrava linnas. Õppis algul Ostrava reaalkoolis. Pärast sealt väljaheitmist õppis müürsepaks. Hiljem jätkas õpinguid Ida-Moraavias asuva Hradec Králové kõrgemas tööstuskoolis, mille lõpetas 1933. aastal. Seejärel oli kuni 1940. aastani armees. Pärast Saksa okupatsiooni algust Tšehhoslovakkias likvideeriti armee ning Jirotka asus tööle Avalike Tööde Ministeeriumi veeteede osakonda. 

1942. aastal avaldas ta humoristliku romaani "Saturnin", mida saatis menu, ning Jirotkast sai elukutseline kirjanik ja ajakirjanik. Lisaks romaanidele on Jirotka kirjutanud hulga kuuldemänge ning teinud kaastööd sellistele ajakirjandusväljaannetele nagu Lidové noviny (1940–1945), Svobodné noviny (1945–1951) ja Dikobraz (1951–1953 ja pärast 1962. aastat) ning töötanud Tšehhi raadios.

Teoseid
-------

* Humoristlik romaan "Saturnin" (1942)
* Detektiivromaane parodeeriv teos "Muž se psem" ("Mees koeraga") (1944)
* Anekdoodi- ja lühijutukogumik "Profesor biologie na žebříku" ("Bioloogiaprofessor redelil") (1956)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Zdeněk Jirotka** |
Zdravko Marić (2016)
**Zdravko Marić** (sündinud 3. veebruaril 1977 Slavonski Brodis) on Horvaatia majandusteadlane ja poliitik. Ta oli 22. jaanuarist 2016 kuni 15. juulini 2022 Horvaatia rahandusminister.

Ta sündis aastal 1977 Slavonski Brodis Brodi-Posavina maakonnas Horvaatias. Pärast keskkooli lõpetamist asus ta õppima Zagrebi ülikooli majandus- ja äriteaduskonda, mille lõpetas aastal 2000 rahanduse erialal. magistrikraadi omandas ta aastal 2004 lõputööga "Kapitalivoogude analüüsi mõju üleminekuriikide investeerimisele". Aastal 2007 lõpetas ta Harvardi ülikooli juures oleva John F. Kennedy valitsuskooli avaliku halduse juhtide haridusprogrammis; aastal 2008 omandas ta Ph.D. kraadi lõputööga "Välismaiste otseinvesteeringute mõju Horvaatia ettevõtete tootlikkusele".

22. jaanuarist 2016 kuni 15. juulini 2022 oli ta Horvaatia rahandusminister. Lisaks oli ta 19. juulist 2019 kuni 15. juulini 2022 Horvaatia asepeaminister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on kaks last. Lisaks horvaadi keelele valdab ta inglise ja itaalia keelt.
Maria II  
*Sir Thomas Lawrence'i maal (1829).*
**Maria II** (4. aprill 1819 Rio de Janeiro – 15. november 1853 Lissabon) oli Portugali kuninganna aastatel 1826–1828 ja 1834–1853.

Teda kutsuti valitsejana ka "õpetajaks" (portugali keeles *a Educadora*) ja "heaks emaks" (portugali *a Boa Mãe*).

Dona Maria da Glória Joana Carlota Leopoldina da Cruz Francisca Xavier de Paula Isidora Micaela Gabriela Rafaela Gonzaga sündis Brasiilias Portugali kroonprintsi, hilisema Portugali kuninga ja Brasiilia keisri Dom Pedro tütrena.

1826. aastal Portugalis puhkenud troonipäriluskriisis oli tema isa sunnitud Portugali troonist loobuma, sest oli neli aastat varem vastu võtnud ennast iseseisvaks kuulutanud Brasiilia keisrikrooni. Kompromissina konstitutsioonilise monarhia ja absoluutse monarhia pooldajate vahel sai uueks valitsejaks Dona Maria da Glória, kes pidi täisealiseks saades abielluma absolutistide tiiva juhi, oma onu Dom Migueliga. Regendiks nimetati valitseja alaealisuse ajaks tema tädi Isabel Maria.

Dona Maria da Glória tõusis Maria II nime all Portugali troonile 2. mail 1826, kuid tema esimene valitsusaeg jäi lühikeseks. Veebruaris 1828 pöördus eksiilist tagasi tema onu ja peigmees Dom Miguel, kes sai uueks regendiks. 23. juunil 1828 kõrvaldati Maria ametlikult troonilt ja kaks nädalat hiljem krooniti Miguel uueks kuningaks. Maria ja tema isa Dom Pedro ning tema onu Miguel I pooldajate vahel puhkes kuus aastat kestnud kodusõda, mida tuntakse miguelistide sõdade nime all. Alaealine Maria viibis neil aastatel eksiilis, elades mitmetes Euroopa õukondades.

Pärast Miguel I pooldajate lüüasaamist ja tema troonist loobumist krooniti Maria 26. mail 1834 uuesti Portugali kuningannaks, kelleks ta jäi nüüd oma surmani 1853. aastal.

Maria II oli kaks korda abielus. Esimene abielu Leuchtenbergi hertsogi Auguste de Beauharnais'ga jäi lühikeseks, sest mees suri märtsis 1835 veidi pärast Portugali saabumist. 9. aprillil 1836 abiellus Maria II Saksi-Coburgi ja Gotha printsi Ferdinandiga. Sellest abielust sündis kokku 11 last, teiste seas ka tulevane kuningas Pedro V.

Maria II suri oma 11. lapse sünnitamisel, kes suri koos emaga. Arstid olid Mariat hoiatanud, et ta ei peaks peaaegu igal aastal sünnitama, kuid ta ei hoolinud sellest keelust ja see sai ilmselt tema enneaegse surma põhjuseks.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Pedro IV** | **Portugali monarh**1826–1828 | Järgnev**Miguel I** |
| Eelnev**Miguel I** | **Portugali monarh**1834–1853 | Järgnev**Pedro V** |
Haldi Normet-Saarna ja Terje Luik raamatu "Vallatute kurvide" aegumatu sära" esitlusel Viru Keskuse Rahva Raamatus  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 9. september 2020
Haldi Normet-Saarna 2013. aastal Raadiomajas
**Haldi Normet-Saarna** (sündinud 10. juunil 1953) on eesti ajakirjanik.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1977. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise eriala.

Raadiotöö
---------

1978. aastal asus ta tööle Eesti Raadio noorte- ja lastesaadete toimetusse, hiljem oli ta Eesti Rahvusringhäälingu Vikerraadio toimetaja ja saatejuht.

Aastatel 2020–2022 töötas Haldi Normet-Saarna Põhja-Tallinna Valitsuse kultuuri- ja noorsootöö sektoris.

Teosed
------

Haldi Normet-Saarna sulest on ilmunud viis raamatut: 

* "Valitud sekeldusi "Viitemikserist"" (1994)
* "Kati ja teised" (2014)
* "Kohtumised legendidega" (2015)
* ""Vallatute kurvide" aegumatu sära" (2020)
* "Minu vend Ingo : mälestusi Ingo Normetist" (2023)

Isiklikku
---------

Tema ema oli lastekirjanik Dagmar Normet, isa helilooja ja muusikateadlane Leo Normet, vend oli lavastaja Ingo Normet. Tema abikaasa on ajakirjanik ja meediategelane Ain Saarna.

Tunnustus
---------

* 2002 – Eesti Raadio aastapreemia
* 2008 – Tallinna Teadlaste Maja tänukiri Eesti Raadios kauni eesti keele eeskujuliku kasutamise eest
* 2015 – Eesti Rahvusringhäälingu aastapreemia
* 2016 – Sihtasutuse „Meie inimesed" meediapreemia

Viited
------

Välislingid
-----------

* Kai Siidirätsep, Haldi - väsimatu kaanekangutaja, 11. veebruar 2007
* "Ma elan siin" – kes on kes ja mis on mis, 5. november 2015
**Zbigniew Marcin Bródka** (sündinud 8. oktoobril 1984 Głownos) on Poola kiiruisutaja.

Karjääri algusaastatel võistles Bròdka lühirajauisutamises, kuid polnud seal edukas. Olümpiadebüüdi tegi ta Vancouveri olümpiamängudel 1500 meetri distantsil ja saavutas 27. koha. Esimese medali võitis Bròdka 2013. aasta maailmameistrivõistlustelt, tulles Poola meeskonna koosseisus meeskondliku jälitussõidu pronksmedalile. 2014. aasta taliolümpiamängudelt pälvis ta kuldmedali 1500 meetri distantsilt ja pronksmedali meeskondlikus jälitussõidus.

Isiklikud rekordid
------------------

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 500 m | **35,80** | 16. veebruar 2013 | Norra Hamar |
| 1000 m | **1.07,85** | 19. jaanuar 2013 | Kanada Calgary |
| 1500 m | **1.42,89** | 15. november 2013 | Ameerika Ühendriigid Salt Lake City |
| 3000 m | **3.50,42** | 13. oktoober 2012 | Saksamaa Inzell |
| 5000 m | **6.34,18** | 11. jaanuar 2014 | Norra Hamar |
| 10 000 m | **14.09,29** | 17. veebruar 2013 | Norra Hamar |
Katsuya Okada (2009)
**Katsuya Okada** (岡田 克也 *Okada Katsuya*; sündinud 14. juulil 1953 Yokkaichis) on Jaapani poliitik. Ta oli 16. septembrist 2009 kuni 17. septembrini 2010 Jaapani välisminister. 13. jaanuarist 26. detsembrini 2012 oli ta Jaapani asepeaminister.

Ta on pärit ühe Jaapani suurema jaeketi AEON Group asutaja Takuya Okada perest ning on hariduselt jurist. Tema vanem vend Motoya Okada on AEON Groupi president ja ühtlasi tegevdirektor. Tal on ka noorem vend ja poolõde.

Katsuya Okada on õppinud Harvardi ülikoolis. Ta lõpetas Tokio ülikooli kraadiga õigusteaduse alal ning asus tööle Jaapani väliskaubandus- ja tööstusministeeriumis.

Ta on alates 1988 Jaapani parlamendi alamkoja liige. Ta valiti sinna Liberaaldemokraatliku Partei esindajana. Seal hakkas ta tööle Takeshita fraktsioonis. Koos fraktsiooni juhtide Tsutomu Hata ja Ichirō Ozawaga astus ta 1993 Jaapani Uuenemise Parteisse. Sellele järgnes hulk eraldumisi ja liitumisi, Okada sai Shinshinto, Päikesepartei ja Minseito liikmeks, kuni 1998. aastal ühines Minseito lõpuks Jaapani Demokraatliku Parteiga.

18. mail 2004 valiti Okada Jaapani Demokraatliku Partei esimeheks. Tema ajal toimusid parlamendi ülemkoja valimised 11. juulil 2004, kus Demokraatlik Partei sai juurde 12 kohta, kuid kaotas selgelt Liberaaldemokraatlikule Parteile. Järgnesid üldvalimised 11. septembril 2005, kus Demokraatlik Partei kaotas 480-kohalises alamkojas 64 kohta ja tema esindus vähenes 177 kohalt 113-le. Demokraatlik Partei jäi parlamendis suuruselt teiseks erakonnaks, kuid Okada astus valimiskaotuse tõttu erakonna juhi kohalt tagasi.

30. augustil 2009 toimusid Jaapanis järgmised üldvalimised, kus Demokraatlikku Parteid saatis tohutu edu. Tema esindus alamkojas suurenes 193 koha võrra 308-le. Partei liider Yukio Hatoyama sai uueks peaministriks ja Okada on seejärel olnud välisminister.
**Halduskrahvkond** (inglise keeles *administrative county*) oli haldus- ja omavalitsusüksus Suurbritannias Inglismaal ja Walesis ning Iirimaal.

Inglismaa
---------

Inglismaa halduskrahvkondade kaart, mis kehtis 1965–1974
Inglismaa halduskrahvkondade kaart, mis kehtis 1890–1965
Halduskrahvkonnad Inglismaal olid haldus- ja omavalitsusüksused aastail 1889–1974.

Aastal 1888 kohalike omavalitsuste õigusaktiga moodustati Inglismaal 1889. aastal halduskrahvkonnad ja krahvkond-linnad (*county boroughs*). Halduskrahvkondade võimuorganiteks said valitavad krahvkonnanõukogud (*county councils*).

1890. aastal lisandus Inglismaa halduskrahvkondade nimistusse Isle of Wight, mis algselt oli Hampshire'i krahvkonna koosseisus.

Enamik halduskrahvkondi Inglismaal loodi ajalooliste krahvkondade baasil. Kuid loodi ka täiesti uusi haldusüksusi, näiteks Londoni krahvkond, mille loomiseks tuli kärpida Londonit ümbritsevate krahvkondade (*home counties*) piire. 

Alates 1894. aastast rakendati krahvkondades (välja arvatud Londoni krahvkonnas) kahetasandilist omavalitsusstruktuuri, mille tulemusena halduskrahvkondades moodustati omavalitsusüksused – linnringkonnad (*urban districts*), maaringkonnad (*rural districts*) ja munitsipaallinnaosad (*municipal boroughs*). Londoni krahvkonnas loodi madalama tasandi omavalitsusüksustena aastal 1900 linnaosad (*metropolitan boroughs*).

Londoni krahvkond eksisteeris aastani 1965, teised halduskrahvkonnad kaotati 1974. aastal 1972. aastal vastu võetud kohaliku omavalitsuse õigusaktiga, mille alusel 1974. aastal moodustati Inglismaa territooriumil linnkrahvkonnad ja mittelinnkrahvkonnad. 

Vahel on teatmekirjanduses halduskrahvkondadeks nimetatud ka Inglismaa linnkrahvkondi (kuni 1986) ja mittelinnkrahvkondi. 

### Inglismaa halduskrahvkondade nimistu

Halduskrahvkondi moodustati Inglismaal kokku 50. Aastal 1891 olid need alljärgnevad:

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Bedfordshire
* Berkshire
* Buckinghamshire
* Cambridgeshire
* Cheshire
* Cornwall
* Cumberland
* Derbyshire
* Devon
* Dorset
* Durham
* Essex
* Gloucestershire
* Hampshire
* Herefordshire
* Hertfordshire
* Huntingdonshire
 | * Isle of Ely
* Isle of Wight
* Kent
* Lancashire
* Leicestershire
* Holland (Lincolnshire)
* Kesteven (Lincolnshire)
* Lindsey (Lincolnshire)
* London
* Middlesex
* Monmouthshire
* Norfolk
* Northamptonshire
* Northumberland
* Nottinghamshire
* Oxfordshire
* Rutland
 | * Shropshire
* Soke of Peterborough
* Somerset
* Staffordshire
* Ida-Suffolk
* Lääne-Suffolk
* Surrey
* Ida-Sussex
* Lääne-Sussex
* Warwickshire
* Westmorland
* Wiltshire
* Worcestershire
* East Riding of Yorkshire
* North Riding of Yorkshire
* West Riding of Yorkshire
 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Eesti küla kohta, Nigeeria linna kohta vaata artiklit Katsina (Nigeeria); Nigeeria osariigi kohta vaata artiklit Katsina osariik.* |

---

**Katsina** on küla Harju maakonna Kose vallas.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla lõunaosas asub Männiku soo.

Küla idanurka läbib Tallinna–Tartu maantee.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kose valla lippKose valla lipp
Kose valla asulad

**Alevikud:** Ardu | Habaja | Kose | Kose-Uuemõisa | Ravila   

**Külad:** Aela | Ahisilla | Alansi | Harmi | Kadja | Kanavere | Kantküla | Karla | Kata | Katsina | Kirivalla | Kiruvere | Kolu | Krei | Kuivajõe | Kukepala | Kõrvenurga | Kõue | Laane | Leistu | Liiva | Lutsu | Lööra | Marguse | Nutu | Nõmbra | Nõmmeri | Nõrava | Ojasoo | Oru | Pala | Palvere | Paunaste | Paunküla | Puusepa | Rava | Raveliku | Riidamäe | Rõõsa | Saarnakõrve | Sae | Saula | Silmsi | Sõmeru | Sääsküla | Tade | Tammiku | Triigi | Tuhala | Uueveski | Vahetüki | Vanamõisa | Vardja | Vilama | Virla | Viskla | Võlle | Äksi
Maria Guzenina-Richardson
**Maria Guzenina-Richardson** (sünninimi **Maria Stieren**, sündinud 12. jaanuaril 1969 Helsingis) on Soome poliitik, Eduskunna liige. Ta oli alates 22. juunist 2011 kuni 24. maini 2013 Jyrki Kataineni valitsuse sotsiaalteenuste minister.

Maria Guzenina-Richardsonil on keskharidus. Ta on lõpetanud Mäkelänrinte õhtugümnaasiumi.

Ta kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 2004 valiti ta Espoo linnavolikokku. Ta valiti volikokku tagasi ka 2008 ja 2012. Eduskunna liikmeks valiti ta 2007. ja 2011. aasta valimistel. 2011. aasta valimiste järel kinnitati ta Jyrki Kataineni valitsuse sotsiaalteenuste ministriks.

Maria Guzenina-Richardson sai tuntuks, kui ta valiti esimese soomlasena MusicTV saatejuhiks, kus ta töötas aastatel 1993–1997. Ta on hiljem töötanud kolumnistina mitmes ajalehes: Alueuutiset 1996–2001, Aktivist 2002–2003, Ilta-Sanomat 2003–2004, Iltalehti 2004–2007; samuti vabakutselise toimetajana Radio Citys, Yleisradio Radio Ainos ja Radio Novas.

Isiklikku
---------

Tema isa on rahvuselt sakslane ja ema venelane. Ta on olnud kaks korda abielus ja kandnud vahepeal nime Maria Lindell. Teisest abielust on tal 1999 sündinud poeg.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Venäläisen äidin tyttärestä voi Suomessa tulla ministeri", Uusi Suomi, 15. oktoober 2012

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Maria Guzenina-Richardson** |

* Maria Guzenina-Richardson koduleht
* Tutvustus eduskunna kodulehel
**Teine Ungari vabariik** (ungari: *Második Magyar Köztársaság*) oli parlamentaarne vabariik, mis asutati pärast Ungari kuningriigi lagunemist 1. veebruaril 1946. 20. augustil 1949 sai riigist Ungari Rahvavabariik.

Ajalugu
-------

Septembrist 1944 aprillini 1945, teise maailmasõja lõpufaasis, okupeeris Punaarmee Ungari. Budapesti piirati peaaegu kaks kuud ja suur osa linnast hävines piiramise käigus. Ei lääneliitlased ega ka Nõukogude Liit ei pooldanud muutusi Ungari piiride suhtes, nii et 1947. aasta rahulepingus, millele ka Ungari alla kirjutas, oli kirjas, et 1938. aasta Viini lepinguga määratud otsused on kuulutatud kehtetuks. See tähendas, et Ungari piir tõsteti tagasi sinna, kus see oli olnud 1. jaanuaril 1938 ja Ungari kaotas kõik alad, mis olid saadud vahemikus 1938–1941. Aastatel 1946–1948 saadeti umbes pool Ungari saksa vähemusest (250 000 inimest) Saksamaale. Toimus sunniviisiline rahvavahetus Ungari ja Tšehhoslovakkia vahel.

Nõukogude väed seadsid 21. detsembril 1944 enne Budapesti hõivamist Debrecenis sisse uue valitsuse. Zoltán Tildyst sai ajutine peaminister.

Novembris 1945 toimunud valimised võitis Sõltumatute Väikeomanike partei, kes kogus 57% häältest. Ungari Kommunistlik Partei sai vaid 17% häältest. Nõukogude Liidu Ungari kontrollkomisjoni esimees marssal Kliment Vorošilov keeldus lubamast Väikeomanike parteil valitsust moodustada. Selle asemel moodustas Vorošilov ise valitsuse, milles mängisid võtmerolle peamiselt kommunistid. 1946. aastal hääletas parlament presidendiks Väikeomanike partei esimehe Zoltán Tildy. Ferenc Nagyist sai peaminister. Mátyás Rákosist sai peaministri asetäitja.
Amasoonia ürgmetsad
**Ürgmets** on looduslik, inimtegevusest puutumata mets. Tänapäeval on ürgmetsi säilinud üksnes vähese asustusega piirkondades, kus neid enamasti püütakse hoida ja taastada reservaatides.

Ürgmetsa aineringe kulgeb kinnises tsüklis ja seda iseloomustab tootmise-tarbimise tasakaal (P/R=1). Ürgmetsa taimekooslus(ed) on üsna stabiilsed. 

Sageli kasutatakse ürgmetsaga sünonüümselt mõistet **põlismets**, kuid neid on võimalik omavahel eristada. Peamiselt seisneb erinevus metsa inimmõjutuse ajaloos. Põlismets võib olla arenenud ka alale, kus on varem langetatud suur hulk puid, kuid läbi suktsessiooni võib mets olla taastunud ning inimmõjutuse jäljed pole enam märgatavad. Selleks kulub palju aega. Ürgmets on aga ala, kus pole kunagi korraga suurt hulka puid maha raiutud ehk mis on kujunenud ilma igasuguse inimmõjuta. Ürgmetsast on välja kujunenud kõik muud inimmõjudega metsabiotoobid. Ürgmetsa mõiste viitab metsa pikaajalisele puutumatusele. Põlismets viitab kindlate omadustega või vanusega metsale.

Siberi taiga ürgmets Baikali järve juures
Kuulsaimad ning suurimad ürgmetsad on Lõuna-Ameerika Amasoonias, Aafrika ekvatoriaalsed vihmametsad ning Siberis asuvad taigad. Üksikute saarekestena on ürgmetsi igal pool maailmas, suuremad metsad on veel Kanadas ja Indoneesia saartel. Euroopas on ürgmetsi väikeste lapikestena vaid vähestes kohtades. Eestis on Järvselja Õppe- ja katsemetskonnas 1924. aastal kaitse alla võetud 19 ha suurune ürgmetsa kvartal (kvartal 226), kus kasvavas põlismetsas on keelatud igasugune inimese vahelesegamine metsaelu loomulikku käiku.

Vaata ka
--------

* Loodusmets
* Põlismets
* Ürgloodus

Viited
------

1. ↑  Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
2. ↑  Jõgiste, K. Korjus, H. Külvik, M. Lõhmus, A. Palo, A. Viilma, K. 2000: Metsade bioloogilise mitmekesisuse säilitamine. – Eesti Keskkonnaministeerium & DANCEE, 47lk.
3. ↑  Wirth C, Messier C, Bergeron Y, Frank D, Fankhänel A. 2009. Old-growth forest definitions: a pragmatic view. Old-growth forests: function, fate and value. Springer, New York, 11–33.
4. ↑

Kirjandus
---------

* Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn:
Teika asendikaart
Teika
**Teika** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 4,682 km². Teika piirneb põhjas Čiekurkalnsi, läänes Grīziņkalnsi ja Brasa, lõunas Purvciemsi, idas aga Jugla ja Mežciemsi asumiga. 30 968 elanikku (2010). 

Teika asub tasasel alal, mis ulatub 7-8, kohati ka vaid 4 meetrit üle merepinna.

Teika asub tähtsa Vidzemesse viiva tee ääres. Nii tekkisid asumi alale arvukad suvemõisad. Piirkonna tähtsamad mõisad olid Delschau mõis, Hartwissi mõis, Lielā ja Mazā Šmerļa mõis.

Aktiivsem ehitustöö algas Teikas siiski 1920. ja 1930. aastatel. Ajastule omaselt domineeris Teika hoonete juures funktsionalism.

Zemitāna laukums
Teika keskseks väljakuks on polkovnik Jorģis Zemitānsi järgi nime saanud Zemitāna laukums. Nõukogude võimu ajal kandis väljak 21. juuli väljaku nime. Väljaku ääres asub 1933. aastal valminud Teika kino hoone, mis tunnistati aastal 1937 parimaks Riia uusehitiseks.

Tänapäeval asub Teikas mitu teadusasutust. Teikas on ka Läti Teaduste Akadeemia raamatukogu.

Välislingid
-----------

* Teika koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Vidzeme eeslinna asumid |
| --- |
| 
Berģi **·**  Brasa **·**  Brekši **·**  Bukulti **·**  Centrs **·**  Čiekurkalns **·**  Dreiliņi **·**  Jugla **·**  Mežciems **·**  Purvciems **·**  Skanste **·**  Suži **·**  Teika |
**Kindel kõneviis** ehk **indikatiiv** on kõneviisikategooria tähenduslikult neutraalne liige. Seda kasutatakse tavaliselt siis, kui väljendatavat tegevust peetakse reaalseks, teatelaad on otsene ja suhtluseesmärgiks on väite edastamine.

Eesti keel
----------

Kindlal kõneviisil tunnus puudub.

Kindla kõneviisiga on tegemist siis, kui lauses on olemas indikatiivne verbivorm ja puuduvad muudele modaaltähendustele osutavad vormivahendid.

Nt *Mari **sõi** pannkooke.*
***Sõidan** rattaga.*

Kasutades erinevaid keelelisi vahendeid (lekseeme, sõnajärge jms), saab kindla kõneviisi abil väljendada ka teistele kõneviisidele omaseid tähendusi:

* ebareaalne tegevus: ***Pidin** peaaegu nutma hakkama.*

Vrd tingiv kõneviis: ***Oleksin** peaaegu nutma hakanud.*

* teate vahendatus: *Tiina ütles, et Tõnu **on** juba kooli **läinud**.*

Vrd Kaudne kõneviis: *Tiina ütles, et Tõnu **olevat** kooli **läinud**.*

* käsk: *Selle pluusi **pesed** sa nüüd kohe ära!*

Vrd käskiv kõneviis: ***Pese** see pluus kohe ära!*

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, lk 34.
* Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Kolmas, täiendatud trükk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 281.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Narva tänavast; Pärnu tänava kohta vaata artiklit 1. Jõe tänav (Pärnu)* |

---

Kaart
**1. Jõe tänav** on tänav Narvas Sutthoffi linnaosas. Tänava pikkus on umbes 716 m.

Tänav algab Rakvere tänavalt, kulgeb kirdesse kahe haruga (teine haru on Jõe tänava jätk), ristub Taime, 2. Jõe ja Pargi tänavaga ning lõpeb umbtänavana Narva jõe kaldal.

1900. aasta linnaplaanil vastavad selle tänava harudele *Речная улица* (jätkub *Верейская улица* tänavaga) ja *Пешеходная улица*. 1929. aasta linnaplaanil on nende tänavate nimed **Jõe tänav** ja **Jalgraa tänav** (peaks olema **Jalgraja tänav**).

Enne 1990. aastaid kandis 1. Jõe tänav vene keeles nime *улица I Йыэ*.

Viited
------

1. ↑  Об уточнении перечня улиц г. Нарва и пос. Нарва-Йыэсуу. Решение Нарвского городского Совета народных депутатов №72 от 02.03.1982
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mütoloogilisest olendist; organismi kohta, millel on erineva genotüübiga rakud, vaata kimäär (geneetika).* |

---

Arezzo Kimäär - Etruski pronksskulptuur
**Kimäär** (vanakreeka *chimaira* 'kits') on vanakreeka mütoloogias olend, kes Hesiodose järgi on "eestpoolt lõvi, tagantpoolt madu, keskelt kits".

Kimäär pole tingimata pandud kokku lõvi peast, mao sabast ja kitse kerest. Kimääri kirjeldatakse nt ka kahepealisena, kusjuures eespool on lõvi pea, keskel aga kitsepea, mis sülgab tuld. Kimääri tappis Pegasose abiga müütiline kreeka kangelane Bellerophontes.

Tihti nimetatakse kimääriks ka mis tahes veidratest komponentidest kokku pandud soerdit või asja, sh kujutlust millestki, mida tegelikkuses ei eksisteeri.

Kimääriks nimetatakse ka inimest, kellel on mitme inimese geenid (näiteks lapsel on ema poolt päritud nii ema kui ka ema venna geenid), kusjuures erinevates elundites domineerivad erinevad geenid. Pole teada, kui suur on kimääride osatähtsus inimeste seas, kimääriks olemise saab kindlaks teha vaid mitmete geneetiliste testide abil.

Viited
------

1. ↑  Hesiodos, *Theogonia* 323.
**Georg Thomas Sabler** (Venemaal tuntud kui **Jegor Jegorovitš**, vene keeles *Егор Егорович Саблер*) (10. aprill (vkj) 1810 Haljala − 4. detsember (vkj) 1865 Vilno) oli Eesti astronoom.

Elulugu
-------

Georg Sabler oli Haljala pastori Georg Christian Sableri poeg ja Thomas Sableri pojapoeg.

Sabler õppis Tartu Ülikoolis ja 1834 Tartu Ülikooli Professorite Instituudis (F. G. W. Struwe õpilane), dr. phil. (1839, TÜ), väitekiri "Beobachtung über die irdische Stralenbrechung und über die Gesetze der Veränderung derselben". 1833–39 oli ta Tartu Tähetorni assistent. 1839 lahkus koos Wilhelm Struvega Pulkovo observatooriumi, aastast 1861 oli Vilniuse observatooriumi direktor.

Teadustöö
---------

1833 võttis Georg Sabler osa kronomeetrilisest mereekspeditsioonist, mille eesmärk oli määrata rea Läänemere-äärsete punktide geograafiline pikkus. 1833–35 vaatles ta Kuu kulminatsioone ja 1835 Halley komeeti Dollondi passaažiriistaga. 1836–38 osales ekspeditsioonil Kaspia ja Musta mere kõrguste vahe mõõtmiseks.

Teoseid
-------

* Gerade Aufsteigungen des Mondes und benachbarter Sterne in der Jahren 1834 und 1835 auf der Dorpater Sternwarte mit dem actfüsingen Mittagsrohr von Dollond beobachtet von G. Sabler // Astronomische Nachträge 13 (1836).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, II kd, lk 209
* А. С. Пайна. Астрономы А. Н. Савич и Е. Е. Саблер в Тарту (Дерпте). // Из истории естествознания и техники Прибалтики 4. Рига, 1972, lk 81–88

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Kinaverpunane** on erkpunane värvitoon, mis sarnaneb värvipigmendi kinaveri värvusega.

Värvus seostub rikkuse, sära ja ka ohtlikkusega.

Pildid
------

* Kinaverikristallid dolomiidil. Guizhou, HiinaKinaverikristallid dolomiidil. Guizhou, Hiina
* Kinaver pigmendipulbrinaKinaver pigmendipulbrina
* Kinaverpunased on värvinäidised 8 ja 10Kinaverpunased on värvinäidised 8 ja 10

Variatsioonid
-------------

1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" näitab kinaverpunast (*vermilion red*) soojatoonilise punasena, mida saab segada sarlakpunasest (*scarlet red*) natukese lisatud pruunikaspunasega. Värvuse näideteks toob ta punase koralli, jamalaki ja mineraalidest kinaveri.

Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com pakub kinaverpunase (*cinabre*) vasteks toonivahemiku erkpunasest sügavpunaseni                          .

RAL Design värvikaardi toon 030 50 40 *Zinnoberrot* on roosakaspunane      .

Pantone värvikaardi toon 16-1362 *Vermillion Orange* on punakasoranž      , toon 18-1540 *Cinnabar* on loodusliku kinaverikristalli värvusega sarananev tumepunane      .

Vaata ka
--------

* Kaadmiumpunane
* Mennikpunane

Viited
------

1. ↑  Cinabre. - pourpre.com
2. ↑  Cinabre. - pourpre.com
3. ↑
4. ↑  Cinabre. - pourpre.com
5. ↑
6. ↑
7. ↑
**Georg Sommer** (18. märts 1869 Riia – 28. veebruar 1936 Tallinn) oli Eesti majandustegelane.

Georg Sommer sündis Riias õlletehase omaniku pojana. Lõpetas Riia kaubanduskooli, aastatel 1885–1898 töötas Riias erinevates ettevõtetes, sealhulgas Thalheimi lakivabrikus. Aastatel 1898–1901 oli Tallinnas Dvigateli tehase peakassahoidja, 1901–1903 F. Viegandi masinatehase juhatuse volinik. 1903. aastast oli ta Kohila paberivabriku asjaajaja, 1907. aastast Kohila paberivabriku kaubandusdirektor, 1912. aastast juhatuse liige ja direktor. Ta oli ka Kohila paberivabriku osanik.

Tema juhtimisel kujunes Kohila paberivabrik tollel ajal moodsa sisseseadega tööstuseks ja laiendas turgu. Sommeri algatusel parandati tööliste elamistingimusi ja ehitati kortermaju. 1911. aastal asutas ta vabriku töötajate laste jaoks lasteaiarühma.

1920. aastast oli ta Eestimaa Tööstuse ja Kaubanduse Panga nõukogu liige.

Tunnustus
---------

* Karutapja ordeni III järk

Viited
------

1. ↑  Dir. Georg Sommer †. Päewaleht, 29. veebruar 1936
2. ↑  Kohila paberivabriku dir. Sommer suri. Uus Eesti, 29. veebruar 1936
3. ↑  Suri Kohila paberivabriku direktor G. Sommer. Waba Maa, 29. veebruar 1936
4. ↑  Saja-aastase lasteaia lugu. Nädaline, 23. detsember 2011
Kinaver
Punased kinaveri kristallid nõeljate antimoniidikristallidega maatriksis
**Kinaver**, värvipigmendina ka **tsinnoober** on punakat värvi sulfiidne mineraal, mida kasutatakse ka pigmendina maalikunstis.

Kinaveri keemiline valem on HgS (elavhõbesulfiid).

Kinaver kristalliseerub heksagonaalse süngoonia kristallidena. Kristallid on prismalised või nõeljad. Esineb enamasti teraliste agregaatidena. Erikaal on 8...8,2. Kõvadus Mohsi astmikul on 2...2,5.

Kinaver on peamine elavhõbeda maak. Esineb settekivimeis lõhetäitena ning vulkaanilistes piirkondades fumaroolide ümbruses. Moodustab kooslusi püriidi, stibniidi ning realgaariga; lõhedes ka kvartsi, kaltsedoni, kaltsiidi ning barüüdiga.

Kinaveri suurimad leiukohad asuvad Hispaanias.

Pigmendina
----------

Kinaverist jahvatatud värvipigment ja sellest tehtud värv
Pigmendina on kinaveri kasutatud juba alates antiikajast. Varasematel aegadel jahvatati värvi tootmiseks looduslikku mineraali, tänapäeval toodetakse maalimistarvete jaoks sünteetilist kinaveri.

### Omadused

Pigment on nõrgalt mürgine ja mitte eriti valguskindel. Seda on heledamates ja tumedamates toonides, tumedamate kinaveride maalimisomadused on paremad. Kattevõime hea, kuivab aeglaselt. Sobib enamiku värvidega, erandiks on pliid sisaldavad pigmendid, nagu pliivalge.

### Kasutamine

Kinaveri kasutatakse õlivärvides, munatemperas ja akvarellvärvides. Mürgisuse tõttu asendatakse ta enamikul juhtudel oranžika kaadmiumpunasega.

Vaata ka
--------

* Kinaverpunane

Viited
------

1. ↑  Joonistamise ja maalimise õpik. Eesti NSV Kunst, Tallinn, 1963

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kinaver** |
Pöide Maarja kindluskirik
**Kindluskirik** on kirik mille üks oluline funktsioon on lisaks religioossete riituste läbiviimise kohaks olemisele ka arvestatava militaarse ülesande täitmine.

Kindluskiriku arhitektuur lähtub kiriku liturgilise ülesehitusega ruumi ühendamisest kaitseehitise elementidega, näiteks paksud laskeavadega müürid, vähesed kitsad kõrgel asetsevad aknad, kaitsekäigud külglöövi akende all, kirikuruumi põrandast 3–4 meetri kõrgusel asetsevad pääsud müüritrepile, mis viib võlvidepealsesse ruumi või torni, riivpalgiga seestpoolt suletavad uksed.

Kindluskirikud olid kasutusel põhiliselt vastkristianiseeritud, tugevate ketserlike liikumistega või sagedasest sõjategevusest haaratud piirkondades alates 10. sajandist.

Kindluskirikud Eestis
---------------------

Eestis arvatakse kindluskirikute hulka:

* Haljala Püha Mauritiuse kirik
* Jõhvi Mihkli kirik
* Kadrina Katariina kirik
* Karuse Margareeta kirik
* Kose Püha Nikolause kirik
* Lüganuse Ristija Johannese kirik
* Lääne-Nigula Püha Nikolause kirik
* Muhu Katariina kirik
* Märjamaa Maarja kirik
* Noarootsi Püha Katariina kirik
* Nõo Püha Laurentsiuse kirik
* Pilistvere Andrease kirik
* Pöide Maarja kirik
* Pühalepa Püha Laurentiuse kirik
* Suure-Jaani Johannese kirik
* Püha kirik
* Soontagana Mihkli Miikaeli kirik
* Valjala kirik
* Väike-Maarja kirik

Viited
------

1. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klasskakirjastus, 2001
2. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klasskakirjastus, 2001
**Poltár** (saksa keeles *Poltár*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas, Poltári ringkonna halduskeskus.

Geograafiline asend
-------------------

Poltár asub Slovaki maagimäestiku jalamil, Ungari piirist 23 km kaugusel, Lučenecist ligi 15 km kaugusel.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1246. aastal. 1966. aastal liideti Poltáriga Zelené ja Slaná Lehota külad. Linnaõigused sai Poltár 1968. aastal.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Poltári elanikest slovakke 92,07%, ungarlasi 0,36%, tšehhe 0,24%, mustlasi 0,23% ja vietnamlasi 0,15%.

Tuntud inimesed
---------------

Poltáris on sündinud poliitik ja jurist Ivan Gašparovič, kes oli aastatel 2004–2014 Slovakkia president.

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  Poltár : Informácie o obci slovensko.sk. Vaadatud 13. mail 2023
3. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Poltár at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 13. mail 2023
4. ↑  Ivan Gašparovič : President of the Slovak Republic Office of the President of the Slovak Republic. Vaadatud 13. mail 2023
**Robert Looga** (17. mai 1921 Tartu – 6. juuli 2015) oli eesti arstiteadlane ja Tartu Ülikooli professor.

Ta õppis aastatel 1929–1935 Tartu 16. algkoolis, aastatel 1935–1938 Tartu 3. Progümnaasiumis ja lõpetas aastal 1941 Hugo Treffneri Gümnaasiumi kiitusega. Gümnaasiumis õppimise ajal võttis ta osa vaatlustest Tartu Tähetornis Aksel Kipperi juhendamisel. 

Aastal 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse, kus viibis alguses tööpataljonides ja oli aastatel 1942–1945 Eesti Laskurkorpuses. Aastal 1945 astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1951 arstina *cum laude*.

Pärast ülikooli lõpetamist jäi ta aastatel 1951–1954 TRÜ füsioloogia kateedri juurde aspirantuuri, kus tal valmis kandidaadiväitekiri teemal "Südamesageduse reflektoorsetest muutustest punnetuste puhul", mille ta kaitses 26. novembril 1954, omandades meditsiinikandidaadi kraadi. Pärast kandidaadikraadi kaitsmist töötas ta lühikest aega TRÜ anatoomia kateedris assistendina ja aastast 1955 TRÜ patoloogilise füsioloogia ja sisehaiguste kateedri vanemõpetajana. Aastal 1961 sai ta dotsendiks. 

Aastal 1970 valmis tal doktoriväitekiri teemal "Влияние обёма легких и кровотока в малом круги на регуляцию системного кровообращения и дыхания", mida kaitses 18. juunil 1970 Leningradi Riikliku Arstide Täiendusinstituudi Nõukogu ees. Väitekiri kinnitati 12. märtsil 1971 ja ta omandas meditsiinidoktori kraadi. Aastal 1972 sai ta professoriks. Pärast iseseisva patoloogilise füsioloogia kateedri moodustamist määrati ta aastal 1973 selle kateedri professoriks. Patoloogilise füsioloogia kateedri professorina tegutses ta aastani 1984, pärast seda jätkas ta aastani 1994 konsultant-professorina ja erakorralise professorina. Aastast 1994 oli ta emeriitprofessor. Lisaks oli ta aastatel 1959–1961 TRÜ arstiteaduskonna prodekaan.

Välislingid
-----------

* Robert Looga 90, Eesti Arst, mai 2011
**Kindral-sõjakomissar** (vene keeles генерал-кригскомиссар) oli sõjaväeline ametikoht Venemaa keisririigi sõjaväes 18.–19. sajandil.

Kindral-sõjakomissari ametikoht ei olnud riviohvitseri ametikoht, vaid staabiohvitserist armee varustusülema ametikoht. Kindral-sõjakomissar vastutas armee finants- ja majandustegevuse eest ning vägede varustamise eest raha, varustuse, toidu ja vooriga. 

18. sajandi Venemaa keisririigi sõjaväes puudusid sõjaväelised auastmed ning sõjaväeosade komandöride auastmetena (vene keeles чин) kasutati nende ametikohtade nimetusi (polkovnik, polgu komandör; brigadir, brigaadi komandör).

1800. aastal alguses loodi kogu Venemaa keisririigi sõjaväe varustusülema, kindralintendandi ametikoht. 1812. aastal, Napoleoni sõjakäikude Venemaa sõjakäigu ajal, loodi kindral-sõjakomissaride ametikohad, mille said iseseisvate armeede varustusülemad. Lõplikult kaotati kindral-sõjakomissaride ametikohad 1868. aastal.

Vaata ka
--------

* Teenistusastmete tabel
**Polüglükoolõli** on suure oksüdatsioonikindlusega veest raskem sünteesõli. Kasutatakse eelkõige temperatuuridel üle +90 °C: kuivatite, paberimasinate ja kalandrite laagrites.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
**Robert Paiste** (1932 – 16. november 2016) oli eesti päritolu pillimeister, ettevõtte Paiste juht.

Tema ettevõte töötas välja löökpillide taldrikuid ja tootis neid Šveitsis. Viimased 13 aastat juhib pereäri Robert Paiste vennapoeg Erik.

Ettevõttele pani aluse Roberti vanaisa Mihkel Toomas Paiste 1906. aastal Peterburis ja 1917. aastal jätkas ettevõte tegevust Tallinnas. 

Pärast seda, kui Robert Paiste isa Michail M. Paiste oli ettevõtte taas tööle pannud esmalt 1940. aastal Poolas ja seejärel siirdunud perega 1945. aastal Põhja-Saksamaale, hakkas isa ettevõttes tööle ka Robert Paiste. 1957. aastal asus perekond Šveitsi. Pereettevõttes töötas ka Roberti noorem vend Toomas Paiste (sünninimi Kurt Paiste).

2008. aastal tegi Switzerland Paiste AG taldrikud ka näiteks ansamblile Metsatöll.

Viited
------

1. ↑   Ala, Janar, Suri maailmakuulus eesti päritolu pilliarendaja. Postimees: Kultuur, 17. nov 2016.
2. ↑  Marlen Rein. Trummitaldrikute tippklass. Arter, 26. november 2016
3. ↑  In Memory of Robert Paiste (inglise keeles)

Välislingid
-----------

* Perekonnalugu ettevõtte kodulehel (*inglise keeles*)
**Borgundi püstpalkkirik** (bokmål *Borgund stavkirke*, nynorsk *Borgund stavkyrkje*) on püstpalkkirik Norras Borgundis.

Tõenäoliselt 12. sajandi lõpus ehitatud kolmelööviline kirik on Norra 28-st siiamaani alles olevast püstpalkkirikust kõige paremini säilinud. Borgundi kirikus pole selle rajamisest saati toimunud suuremaid ümberehitusi.

Praeguse kiriku kohalt on leitud jälgi varasemast ehitisest. Tõenäoliselt oli see samuti kirik või paganlik pühakoda, mida kasutati hiljem kristliku kirikuna. Dendrokronoloogiliste uuringute kohaselt langetati kiriku ehituspalgid 1180–1181 aasta talvel. Valminud kirik pühitseti apostel Andreasele.

Kiriku sisemuses ei leidu peale 16. sajandil valminud kantsli ja 1620. aastal valminud altari muid reformatsioonijärgseid kunstiesemeid. Hoone seintel on ruunikirjas tekste.

Kirikut valdab Foreningen til norske Fortidsminnesmerkers Bevaring or Fortidsminneforeninga (Norra muinasmälestiste säilitamise ühing).

Välislingid
-----------

* Borgundi püstpalkkirikust lehel Stavkirke.org (norra k.)
* Borgundi püstpalkkirikust Norra muinasmälestiste säilitamise ühingu lehel (inglise k.)
**Polyus Gold** (venekeelse nimega **ОАО «Полюс Золото»**) on Venemaa kaevandus- ja metallurgiaettevõte, mille põhitegevusalaks on kullatootmine Venemaal ja Kasahstanis. Polyus Gold on Venemaa suurim kullatootja. 2009. aastal toodeti 39,2 tonni (1261 untsi) kulda.

Peamised omanikud on Suleiman Kerimovi struktuurid (37% aktsiatest), Mihhail Prohhorovi Onexim (umbes 40%). Suleiman Kerimovi varad kuulusid 2009. aasta kevadeni Vladimir Potaninile.

Ettevõtte aktsiatega kaubeldakse Venemaa börsidel RTS ja MICEX, New Yorgi börsil OTC ning Londoni börsil.

Polyus Gold moodustati 2006. aasta märtsis Norilsk Nickeli kontrollitud kullatootmise aktivate eraldamisel eraldi ettevõttesse.

2009. aasta augustis teatas ettevõte, et omandas 50,1% osaluse Kasahstani kullatootmisettevõttes KazakhGold.

2010. aastal kiitis Venemaa valitsuse välisinvesteeringute komitee heaks Polyus Goldi pööratud ülevõtmise (*обратное поглощение / reverse takeover*), mille käigus Jersey saarel registreeritav KazakhGold pidanuks omandama Polyus Goldi aktivad ja saama grupi juhtivettevõtteks. Tulemusena moodustuv Polyus Gold International koteeritaks Londoni börsil, 73,6 % tema aktsiatest omandaksid Prohhorov ja Kerimov.

2010. aasta juuni lõpus andis Polyus Gold Londonis kohtusse KazakhGoldi varasemad juhid -- ettevõtte varasemate omanike, Asaubajevite perekonna liikmed. Hageja nõuab 450 miljoni dollari tasumist, väites et Asaubajevid esitasid neile valeväiteid kullatootmise kohta Kasahstanis. 2010. aasta juulis tühistas Kasahstan oma heakskiidu pööratud ülevõtmise tehingule, väites, et Polyus Gold on rikkunud maavarade seadust.

Välislingid
-----------

* Ettevõtte koduleht
**Baali keel** (ehk **bali, kibali, libaali keel**) kuulub Nigeri-Kordofani hõimkonda, bantu keelte D-rühma. Baali keelt räägitakse Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Seda keelt räägib 42 000 inimest (1987. aasta seisuga). Baali keel on elujõuline keel.

Põhiarvsõnad
------------

Põhiarvsõnad 1–10 baali keeles:

|  |  |
| --- | --- |
| 1 | mo |
| 2 | ole |
| 3 | tiru |
| 4 | n:na |
| 7 | ntsaamu |
| 9 | bwa |
| 10 | kfumi |

Dialektid
---------

Baali keel koosneb neljast dialektist: Bafwandaka, Bakundumu, Bekeni, Bemili.

Sõnavaraline sarnasus järgmiste keeltega:

|  % | KEEL |
| --- | --- |
| 52 | lika |
| 40–45 | bua ja pagibete |
| 46 | komo |
| 40 | bhele, bila ja bera |
| 30 | budu ja ndaka |
| 25 | lega ja lingala |

Ka neid keeli räägitakse Kongos.

Tüpoloogia
----------

* Eessõnad
* Artiklid
* Omadussõnad
* Arvsõnad
* Küsisõna pannakse lause lõppu
* 1–3 eesliidet
* 1–5 järelliidet
* Liide tähistab isikut
* Olemas on aktiiv, passiiv ja refleksiiv
* 2 kausatiivi (põhjustavat verbi)
* Aspekt
* Võrdlusastmed
* 9 vokaali .

Keele kasutus
-------------

Baali keele positsioon selles piirkonnas on kõrge, sest see on peamine räägitav keel. Lisaks baali keelele räägitakse seal suahiili, lingala ja prantsuse keelt.

Kongo suahiili keelt kasutavad juhtpositsioonil olevad isikud, peaaegu kõik noored ja mehed. Naised ja vanemad mehed kasutavad seda keelt vähem, vanemad naised ja väikelapsed veel vähem.

Lingala keelt kasutavad peamiselt need, kes on ajateenistuses või reisivad palju.

Prantsuse keelt kasutavad vähem kui 5% keskkooli haridusega inimesi..

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Ethnologue
2. ↑