recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Käsmu Laevaomanikkude lipp.
**Käsmu laevaomanikud** oli Eesti suuruselt teine reeder Tallinna Laevaühisuse järel. Ettevõtte tegevus sai alguse 1923. aastal, kui esimene kaubaaurik Nemrac osteti mitmest omanikust koosneva laevaühinguna.

1934. aastal kuulus ettevõttele 7 kaubaaurikut, 7 purjelaeva ja 2 mootorpurjelaeva, sh "Maia", "Sigrid", "Nemrac", "Lenna", "Minna", "Linda", "Hilda", M/pl. "Merilind", "Elna", P/l "Tormilind", "Anette", "Elfriede", "Julia", "Signe", A/l. "Kotkas", "Romeo", "Julia". 

1940. aastal oli Käsmu Laevaomanike laevade mahutavus kokku 18 600 brt. Sel ajal oli laevakompaniil 15 aurulaeva ja 5 purjelaeva. Nõukogude võim natsionaliseeris Käsmus kaks laeva, teised laevad jäid välismaale.

Viited
------

1. ↑  Eesti Meremuuseumi püsinäitus. (2020)
2. ↑  Urmas Dresen. Shipping community on a graveyard. Scandinavian Shipping Gazette, 23. august 2002
3. ↑  Urmas Dresen, Teele Saar. Mereriik Käsmu. Käsmu, 2021
4. ↑  EESTI LAEVADE LIIKUMINE, Päewaleht, nr. 259, 20 september 1934
5. ↑  Urmas Dresen. Shipping community on a graveyard. Scandinavian Shipping Gazette, 23. august 2002
6. ↑  Madli Vitismann. Aarne Vaik, director of the Käsmu museum: "We could have been the shareholders of ESC". Scandinavian Shipping Gazette, 23. august 2002
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal moodustatud vallast; varasema valla kohta vaata artiklit Varbola vald (Nissi kihelkond)* |

---

**Varbola vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Varbola küla alal.

Varbola vald moodustati maa-aladega, mis moodustus: a) senise Varbola valla maa-alast, välja arvatud Rahula küla maa-ala; b) senise Riisipere valla Terjatu maakoha maa-alast; c) senise Märjamaa valla Lümandu ja Purga külade, Lümandu asunduse, Vaimõisa küla Kükita talu ja Vaimõisa metsakvartaalide nr. 2, 3, 6–8, 17–22, 27–32, 39 ja 40 maa-aladest.
1939. aastal oli vallas 1817 elanikku, territooriumi suurus oli 16 996,22 ha.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Esimene vallavanem oli Jüri Nurmbek, hiljem Eduard Meremaa.

1939. aastal kuulusid Varbola valla koosseisu: Käbi, Metsa, Lestimaa, Ubasalu, Jutapere, Hiietse, Sirgu, Kännu ja Põlli külad, Pajaka asundus ja Põhi asundus, Limandu, Purga, Napa, Jõeääre, Väljataguse, Kännu, Koluta ja Terjatu külad ja Limandu asundus, Russalu asundus, Suurküla, Niine, Piksta ja Ülejõe külad ja Ohukotsu asundus.

Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid. 

Vald kuulus Kohila põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Põlli külanõukogu ja Russalu külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Märjamaa rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776), 32.
3. ↑  588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta. Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
4. ↑  EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
**Metro Luminal** on 1988. aastal moodustatud eesti *post-punk*'i / alternatiivroki ansambel.

Koosseis
--------

* Rainer Jancis (kitarr, vokaal) (alates 1988)
* Kalle Nettan (basskitarr) (alates 1989)
* Toomas Rull (trummid) (alates 2023)

Ajalugu
-------

Bändi moodustasid Tallinnas 1988. aasta märtsis ansambli Ükskõik liikmed Allan Vainola, Rainer Jancis ja Mait Vaik. Ansambel sai tuntuks 1990. aastail, aga teatud ringkonnis[*viide?*] oli ta kultusbänd[*viide?*] juba eelnenud kümnendi lõpupoole[*viide?*]. Koguneti 1986. aastal nime all Ükskõik, mis aasta pärast Metro Luminali vastu vahetus[*viide?*]. Muusikalise poole lõi Rainer Jancis, sõnad kirjutasid eranditult Andres Rodionov ja Mait Vaik. Tänu bändi omanäolisele kõlapildile (mida iseloomustati kui depressiivrokki)[*viide?*] kogusid nad kiirelt[*viide?*] tuntust. 1990. aastate tõeliseks kultuslooks[*viide?*] sai "Isa tuli koju"[*viide?*]. Alates 1996. aastast, kui bändist lahkus Allan Vainola, muutus Metro Luminal pigem eksperimentaalmuusika projektiks, kus peafiguuriks oli Rainer Jancis. 2004. aastal andis bänd välja albumi "Reboot", 2008. aastal ilmus plaat "Sassis".

2014. aastal ilmus Rainer Jancise sulest ansamblist rääkiv raamat "Valgus tunneli lõpus. Unenägu Metro Luminalist".

Diskograafia
------------

* "Metro Luminal" (1995) MC
* "Ainult rottidele" (1995) MC
* "Sinus" (1998) CD
* "Art is everywhere" (1998) singel
* "Ainult..." (2003) CD
* "Coca Cola" (2004) CD
* "Reboot" (2004) CD
* "Sassis" (2008) CD
* "Üheksast Viieni" (2018) CD
* "Ajaja" (2019) CD

Muud
----

Metro Luminal on mõjutanud paljusid Eesti bände. Olulise märgi on jätnud Eesti rokkmuusika ajalukku ka liikmete kõrval- ja jätkuprojektid: Vennaskond, Sõpruse Puiestee – Allan Vainola, Mait Vaik, Alumiinium, Sinu Sädelev Sõber – Allan Vainola, Modern Ethic – Rainer Jancis, Kosmikud – Andres Vana, Kristo Rajasaare.

Viited
------

1. ↑  Arvustus: "Valgus tunneli lõpus. Unenägu Metro Luminalist" - Ajakiri KITARR. Vaadatud 21.12.2014.

Välislingid
-----------

* Metro Luminal andmebaasis MusicBrainz (*inglise keeles*)
* Metro Luminal Eesti Ansamblite Andmebaasis
* Andres Aule intervjuu Allan Vainolaga "Eesti Ekspressile"
* Kuhu kaovad bändid Eestis – Postimees 15.07.00
* Metro Luminal naaseb mürinal – Postimees 20.11.03
* Kunstiliste depressiiv-romantikute tagasitulek – Postimees 12.05.04
* Kogumik "Sassis" võtab Metro Luminali kokku – melu.ee 18.11.08
**Varbla laidude looduskaitseala** (varem Varbla laidude maastikukaitseala) on looduskaitseala Pärnu maakonnas. Kaitseala pindala on 71,7 ha (varasema maastikukaitseala pindala oli 916,5 ha). 

Kaitseala on moodustatud 1976. aastal kaitse alla võetud kümne laiu (Varbla laiud) (aastal 1991 reorganiseeriti *Varbla laidude kaitsealaks*) alusel. Varbla laidude maastikukaitseala kaitse-eeskiri (Vabariigi Valitsuse määrus 2007.aastal)

Kaitstavateks linnuliikideks on: tõmmuvaeras (*Melanitta fusca*), väiketiir (*Sterna albifrons*), punaselg-õgija (*Lanius collurio*), suurkoovitaja (*Numenius arquata*), jõgitiir (*Sterna hirundo*), randtiir (*Sterna paradisaea*) , punajalg-tilder (*Tringa totanus*), luitsnokk-part (*Anas clypeata*), rääkspart (*Anas strepera*), hallhani ehk roohani (*Anser anser*), tuttvart (*Aythya fuligula*), kühmnokk-luik (*Cygnus olor*), kalakajakas (*Larus canus*), jääkoskel (*Mergus merganser*), hahk (*Somateria mollissima*) ja kiivitaja (*Vanellus vanellus*).

Kaitstavad taimeliigid on: emaputk (*Angelica palustris*), liivatüll (*Charadrius hiaticula*).

Viited
------

1. ↑  Varbla laidude looduskaitseala keskkonnaportaalis (vaadatud 27.04.2018)
2. 1 2  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 06.04.2013)
3. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 650.
4. ↑  [www.riigiteataja.ee/akt/13294557?leiaKehtiv "Varbla laidude maastikukaitseala kaitse-eeskiri"]. `{{netiviide}}`: kontrolli parameetri `|URL=` väärtust (juhend)
5. 1 2  Varbla laidude maastikukaitseala kaitse-eeskiri

Välislingid
-----------

* Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
**Kulani** oli küla Läänemaal Noarootsi poolsaarel. 1977. aastast kuulub Sutlepa mere kaldal asunud küla territoorium Pürksi küla koosseisu.

Arvatakse, et küla nimi tuleb sõnadest *kulle* ('mägi') ja *näs* ('nina'). Paul Johansen peab küsitavaks nime rootsi etümoloogiat. Kui nimi ei ole seotud oletatava varasema Kuldere küla nimega, siis on võimalik, et nime lähtekohaks on eesti sõna *küla + nina*.

Küla nime kannab ka 95,4 hektari suurune Silma looduskaitseala Kulani piiranguvöönd.

Varasem ajalugu
---------------

On oletatud, et küla tekkis kohale, kus asus 1351. aastal mainitud *Kuldere* küla. Allikates on Kulanit esmamainitud 1540. aasta paiku nelja adramaa suuruse *Kulnisz* külana. Kulanis asus Noarootsi vanim mõis *Nuckhoff* ning 17. sajandil rajati Kulani mõis. Veel nimekujusid: *Killenisz* (1548), *Kollanes* (1565), *Kullanus*, *Kulleesby* (1615) ning 1627. aastal *Kullanäs* koos mõisaga.

Kulani küla on seotud ka Noarootsi kiriku kellameestega: nimelt on teada, et vähemalt vahemikus 1642–1659 oli kiriku kellamees Bläs Thomasson Kulani külast. 1642. aastal elas ta Paslepa külas ning 1648. aastal ehitati talle varasema kellamehe koha peale elukoht.

Kulani lähedal asus ka üks Noarootsi kihelkonna üheksast teadaolevast külakalmistust.

19. ja 20. sajand
-----------------

Aastatel 1866–1893 oli Noarootsi kihelkonnas Kulani vald, kuhu kuulus vaid Saare mõis. 1893. aastal sai piirkonnast Paslepa valla osa.

Vaata ka
--------

* Kulani peakraav
* Kulani mõis

Viited
------

1. ↑  Külad. Vaadatud 16.01.2020.
2. 1 2 3  I. Allikmaa. "Noarootsi". Tallinn, 1982. Lk 50-1.
3. ↑  Läänemaa (töörühma arvamused). Vaadatud 14.05.2014.
4. ↑  Eesti kohanimede leksikon
5. ↑  Kulani mõis. Eesti ala mõisate register, vaadatud 14.05.2014.
6. ↑  *Baltisches historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (Einschliesslich Nordlivland).* Begonnen von Hans Feldmann, herausgegeben von Heinz von zur Mühlen, bearbeitet von Gertrud Westermann. Böhlau Verlag Köln - Wien, 1985, lk 246.
7. ↑  Rickul/Nuckö Hembygdsförenings Medlemsblad. Nr 1, Mars 2009. Årgång 17. Vaadatud 14.05.2014.
8. ↑  Allar Haav. "Lääne- ja Hiiumaa 13.–18. sajandi külakalmistud". Bakalaureusetöö (juhendaja Heiki Valk). Tartu, 2011.
9. ↑  Kulani vald. Eesti ala valdade register, vaadatud 14.05.2014.
Rõuge valla lipp
**Rõuge valla lipp** on Võru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rõuge valla lipp.

Lipp on kinnitatud 19. juunil 2018.

Lipu kirjeldus
--------------

Valla lipp lähtub vapist ning selle laiuse ja pikkuse suhe on võrdne, lipu normaalsuurus on 105 x 105 cm. 

Rõuge valla vapil on valgel kilbil kumerlõikes jalus, mille jagab roheliseks ja siniseks väljaks valge lainelõikes tala. Jaluse kohal on kolm kuuske. Jalus tähistab valla arvukaid järvi ja jõgesid ning kuppelmaastikku. Kuused viitavad metsarohkusele, mida rõhutab ka roheline värv vapil. Valge tähistab uut algust ja Rõuge valla puhast, rahulikku ning puutumata keskkonda.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Rõuge valla sümbolid ja nende kasutamise kord on kirjas 9. juulil 2018 jõustunud Rõuge valla põhimääruses, 9. peatükis. 

Lipu heiskamise ja kasutamise õigus on igaühel, kuni järgitakse põhimääruses sätestatut ja head tava.

Alaliselt heisatakse Rõuge valla lipp valla ametiasutuste hoonetel või lipumastides.

Valla lippu võib kasutada või heisata:

* alaliselt valla ametiasutuste hallatavate asutuste hoonetel ja vallale kuuluvatel hoonetel;
* kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel, kus osaleb Rõuge vald;
* Rõuge valla avalikel üritustel, valla asutuste üritustel ja muudel üritustel, kus on esindatud Rõuge vald;
* Rõuge valla territooriumil asuvatel elu-, äri- või büroohoonetel teise lipuna riigilipu kõrval riiklikel pühadel;
* muudel juhtudel vallavalitsuse loal.

Masti heisatud lipul peab jääma lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.

Lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemisse otsa 10 sentimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.

Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil.

Endise Rõuge valla lipp
-----------------------

Endise Rõuge valla lipp
Enne 2017. aasta haldusreformi kasutusel olnud Rõuge valla lipp on kinnitatud 21. juunil 1999. Endine Rõuge valla lipp koosnes rohelisest, valgest ja sinisest horisontaalsest värvilaiust. Roheline ja sinine laid moodustavad lipu kõrgusest 1,5 ja valge laid 4 ühikut. Valge laiu keskel seisab kollane lind (ööbik).

Lipu normaalsuurus on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.

Alaliselt heisati valla lipp valla haldushoonel, ajutiselt aga valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel valla avalikel üritustel.

Vaata ka
--------

* Rõuge valla vapp
* Võru maakond

Välislingid
-----------

* Rõuge valla sümboolika valla kodulehel
* Rõuge valla sümboolika Riigikantselei lehel
**Rõuge vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Rõuge valla maa-alast, välja arvatud Kala nr. A-49 talu piirkond, Lükke metsa, metsavahikoha nr. A-43 ja Rõuge metsandiku riigimetsa kvartaalide nr. 27, 28, 29, 40, 41, 42 ja 44 maa-alad; senise Krabi valla Kellamäe küla piirkonnast; senise Viitina valla maa-alast, välja arvatud Mäe-Mahtja, Ala-Mahtja, Mets-Mikita ja Tallikese talude piirkond; senise Nursi valla Mustahamba küla ning Ahitse, Matsi, Lauri, Lustimäe, Liinamäe ja Soekõrtsi talude piirkondadest; senise Haanja valla Nogo küla piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Rõuge külanõukogu, Sänna külanõukogu ja Viitina külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Võru rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
Ideaalse gaasi eri temperatuuridele vastavad isotermid *pV*-diagrammil
Värviline ala iseloomustab sellel isotermil tehtavat tööd
**Isotermiline protsess** on termodünaamiline protsess, mis toimub jääval temperatuuril:

{\displaystyle T={\text{const.}}\quad \Leftrightarrow \quad T\_{1}=T\_{2}}.
Siin tähistavad {\displaystyle T\_{1}} ja {\displaystyle T\_{2}} protsessi alg- ja lõpptemperatuuri. 

, Protsessi muutuvad suurused on aine maht (ruumala) ja rõhk.

Ideaalse gaasi olekuvõrrandist

{\displaystyle pV=nRT={\text{const}}\quad \Leftrightarrow \quad p\sim {\frac {1}{V}}}
tuleneb, et muutumatu temperatuuri {\displaystyle T} korral on mahumuutus ja rõhumuutus omavahel pöördvõrdelises seoses: 

{\displaystyle {\frac {V\_{1}}{V\_{2}}}={\frac {p\_{2}}{p\_{1}}}}.
Isotermilises protsessis gaasi kokkusurumisel või paisumisel tehtav töö

{\displaystyle W=n\,R\,T\_{1}\ln \left({\frac {V\_{1}}{V\_{2}}}\right)=n\,R\,T\_{1}\ln \left({\frac {p\_{2}}{p\_{1}}}\right)},
kus {\displaystyle n} on ainehulk (moolides) ja {\displaystyle R} on universaalne gaasikonstant. 

Isotermiline protsess on näiteks homogeense vedeliku keemine.

Viited
------

1. ↑  1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk
| Hispaania veekoer |
| --- |
|  |
| FCI standard nr 336 |
| Rühm | **8**: retriiverid, linde lendu ajavad koerad ja veekoerad |
|
| Alarühm | **3**: veekoerad |
| Standard nr | **336**   03.09.1999 (en et) |
| Päritolumaa |  Hispaania |
|
| Kohalik nimi | Perro de agua español |
|
|
|
|
| Töökatsed | ei |
|
| Tunnused |
| Turja kõrgus | 44–50 cm (isased)40–46 cm (emased) |
|
| Kaal | 18–22 kg (isased)14–18 kg (emased) |
|
|
|
|
|
|  Meediafailid Wikimedia Commonsis |
| Koer (*Canis lupus familiaris*) |

**Hispaania veekoer** (hispaania keeles *perro de agua español*) on Andaluusia päritolu keskmise kasvu ja lokkis karvkattega koeratõug.

Päritolu
--------

Hispaania veekoer on pärit Lõuna-Hispaaniast Andaluusiast.

Välimus
-------

Hispaania veekoer on keskmist kasvu, turjakõrgus on 38–50 cm, kaal 15–22 kg.

Karvkate on omapärane, lainjas, lokkis, ka nöörjas, vetthülgav ja väga ilmastikukindel.

Värvuselt must-valge, pruun-valge, must, valge või kastanipruun. Karvkatet pügatakse.

Käitumine
---------

Hispaania veekoer on sõbralik ja rahulik. Oma perekonnale on ta ustav, võõraste suhtes umbusklik ja reserveeritud. Tal on ka head valvuriomadused. Teda on kerge koolitada, ta õpib ruttu ja on koostööhimuline. Nad saavad hästi läbi lastega ja ka teiste koertega. Nad on julged ja enesekindlad koerad. Nad on rõõmsameelsed ja mänguhimulised. Sobivad aktiivsele inimesele.

Eluiga
------

Hispaania veekoera eluiga jääb 14 aasta juurde.

Viited
------

1. 1 2  "Hispaania veekoer" (PDF). Eesti Kennelliit. Vaadatud 5.04.2019.
2. 1 2  "SPANISH WATER DOG" (PDF) (inglise). fci.be. Vaadatud 5.04.2019.
3. 1 2  "Hispaania veekoer".
Orlando Bloom 2005. aastal Toronto filmifestivalil
**Orlando Jonathan Blanchard Bloom** (sündinud 13. jaanuaril 1977 Canterburys Inglismaal) on inglise filminäitleja, UNICEF-i hea tahte saadik.

Tuntust on ta kogunud eelkõige "Sõrmuste isanda" ja "Kääbiku" triloogiaga ning filmidega "Kariibi mere piraadid: Musta pärli needus" (2003), "Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst" (2006) ja "Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus" (2007).

Ta on kaasa teinud filmides "Wilde" (1997), "Allatulistatud "Black Hawk"" ("Black Hawk Down", 2001), "Ned Kelly" (2003), "Trooja" (2004) ning "Haven" (2004). 

Esimese peaosa sai filmis "The Calcium Kid" (2004), sellele järgnesid ristisõdadest kõnelev eepos "Taevane kuningriik" (2005) ja romantiline komöödia "Elizabethtown" (2005).

Välislingid
-----------

 Orlando Bloom – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Orlando Bloom andmekogus IMDb (inglise) Muuda Vikiandmetes
* Lisainfo filmiveeb.ee-st
* Actor Orlando Bloom meets children affected by Ukraine war and visits Zelensky. BBC News, 27. märts 2023 (video, 00:59)
Zalesse mõisa peahoone
**Zalesse mõis** (*Сядзіба Агінскіх у Залессі*) on mõis Valgevenes Hrodna oblastis Smarhońi rajoonis, Zalesse külanõukogus Zalesse asulas.

Zalesse mõis sai alguse XVI sajandil Dzierby nimelise karjamõisana. Ehtne mõis sai sellest XVIII sajandil, mil Dzierby omanikuks sai Ogińskite perekond. Nemad muutsid ka asula nime Zalesseks. Mõisa omanike seas olid ka Tadeusz Franciszek Ogiński ja Michał Kleofas Ogiński.

Mõisa puidust peahoone ehitati XVIII sajandi esimeses pooles. Mõisa juurde kuulusid puidust veski ja pruulikoda, majandushoonete enamik oli säilinud veel karjamõisast. Mõisa juurde rajati ka ristküliku kujuline park, kus kasvasid pärnaalleed, nende vahel olid aga karusmarjade ja sõstarde põõsad. Pargis kasvasid ka õunapuud ja pirnipuud.

Mõisale allusid veel kaugemal asunud õigeusu ja katoliku kirikud. Lisaks kuulusid mõisale parv, mis mõisakompleksist põhja pool üle Vilija jõe viis, ja kolm kõrtsi. 

Michał Kleofas Ogiński komponeeris selles mõisas poloneesi "Hüvastijätt kodumaaga", mida tuntakse ka kui Oginski poloneesi. 

* Mõisa peahooneMõisa peahoone
* Kabel Zalesse mõisasKabel Zalesse mõisas
* Amelie paviljon mõisa pargisAmelie paviljon mõisa pargis
* Tiik mõisa pargisTiik mõisa pargis
**Kurnamissõda** on sõjastrateegia, mis seisneb vaenlase järjepidevas "kurnamises" (st kaotuste põhjustamises nii inimjõus kui ressursside näol) kuni punktini, mil vastasel pole enam võimalik sõdimist jätkata. Sellise strateegia korral võidab sõja osapool, kelle varud on suuremad.

Kurnamissõja kasutamise tuntuimaks näiteks on esimese maailmasõja läänerindel asetleidnud sõjategevus. Täpsemalt näiteks 1916. aasta Verduni lahing, mis kestis järjest üheksa kuud. Saksa kindralstaabi ülem Erich von Falkenhayn on hiljem väitnud, et ta eesmärk Verduni all ei seisnenud üldsegi linna enda vallutamises, vaid seda kaitseva Prantsuse maaväe hävitamises, lastes nad järjestikuste rünnakutega "verest tühjaks".

Vaata ka
--------

* Hübriidsõda
* Sissisõda
* Pyrrhose võit

Viited
------

1. ↑  Kaye, C.A. 1957. "*Military Geology in the United States Sector of the European Theater of Operations during World War II*". Bulletin of the Geological Society of America 68(1): 47–54, 1 fig.
2. ↑  Michael Duffy (22. august 2009). "Erich von Falkenhayn on the Battle of Verdun, 21 February 1916". *Firstworldwar.com* (inglise keeles). Vaadatud 25. veebruar 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
**Zalina Petrivskaja** (neiupõlvenimi Zalina Marghieva; sündinud 5. veebruaril 1988 Vladikavkazis) on Moldova vasaraheitja.

2009. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Kaunases võitis ta vasaraheites tulemusega 67.67 kuldmedali.

Suveuniversiaadil Shenzhenis 2011. aastal sai ta tulemusega 72.93 kuldmedali ja universiaadil Kaasanis 2013. aastal tulemusega 71.10 pronksmedali. Mõlemad universiaadi medalivõidud tühistati seoses 2009. aastal antud positiivse dopinguprooviga. Ta sai kahe aasta pikkuse võistluskeelu (24. juulist 2013 kuni 23. juulini 2015).

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis ta 5. koha tulemusega 71.73 ja 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta 6. koha tulemusega 71.80.

2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis ta 8. koha (tulemus 72.38) ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas 4. koha (tulemus 74.33).

2016. aastal Rio de Janeiro olümpiamängudel võitis ta vasaraheites 5. koha tulemusega 73.50.

Tema isiklik rekord vasaraheites on 22. juunil 2019 Chișinăus heidetud **74.70**, mis on ühtlasi Moldova rekord.

Viited
------

1. ↑  "Допинг-контроль" (vene). Originaali arhiivikoopia seisuga 5.10.2013. Vaadatud 27.03.2021.
2. 1 2 3 4  "Zalina Petrivskaja IAAF-i andmebaasis" (inglise). Vaadatud 27.03.2021.

Välislingid
-----------

* Zalina Petrivskaja Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
| 4 | 
22 |
| Be
9,0122 |
| Berüllium |

**Berüllium** on keemiline element järjenumbriga 4, metall.

Sümbol: **Be** (ladina keeles *beryllium*)

Aatommass: 9,012

Stabiilseid isotoope: 1, massiarvuga 9

Radioaktiivsetest isotoopidest stabiilseima massiarv on 10 ja poolestusaeg 1,5 miljonit aastat.

Füüsikalised omadused
---------------------

Berüllium on kerge ja tugev, kuid habras metall.

Tihedus: 1,85 g/cm³
Sulamistemperatuur 1278 °C.

Berülliumi sulamitel on teatud unikaalseid omadusi, mille tõttu näiteks kõige paremad (mehaaniliste kellade jne) vedrud on valmistatud berülliumisulamist.

Keemilised omadused
-------------------

Berüllium on keemiliselt aktiivne.

Stabiilsetes ühendites on ta oksüdatsiooniaste 2.
Berülliumoksiid on amfoteerne, seetõttu lahustub ta leelistes. Ka on berülliumhüdroksiid nõrk alus ega lahustu vees, seetõttu pole berüllium leelismuldmetall.

Saamine ja leidumine
--------------------

Berülliumi leiti esimest korda berüllinimelisest mineraalist, mille järgi see on ka nimetuse saanud.

Universumis on berüllium vähelevinud, sest tema tuumad on energeetiliselt võrdlemisi ebasoodsad.

Ohutus
------

Berülliumi lahustuvad ühendid on inimestele mürgised. Samuti on mürgine berülliumisulamite mehaanilisel töötlemisel tekkiv tolm.



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Keemiliste elementide perioodilisussüsteem |
| --- |
| Metallid | Poolmetallid | Väärisgaasid | Mittemetallid | Leelismetallid | Leelismuldmetallid | Lantanoidid | Aktinoidid |
| Berüllium - Magneesium - Alumiinium - Skandium - Titaan - Vanaadium - Kroom - Mangaan - Raud - Koobalt - Nikkel - Vask - Tsink - Gallium - Ütrium - Tsirkoonium - Nioobium - Molübdeen - Tehneetsium - Ruteenium - Roodium - Pallaadium - Hõbe - Kaadmium - Indium - Tina - Hafnium - Tantaal - Volfram - Reenium - Osmium - Iriidium - Plaatina - Kuld - Elavhõbe - Tallium - Plii - Vismut - Poloonium - Rutherfordium - Dubnium - Seaborgium - Bohrium - Hassium - Meitneerium - Darmstadtium - Röntgeenium - Koperniikium - Nihoonium - Fleroovium - Moskoovium |

 |
Käsmu Majaka sadam (2015)
Sadam 2022. aastal
**Käsmu Majaka sadam** on sadam Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmus.

Sadamast Käsmus, Aaspere mõisa piirides on teateid 19. sajandist (saksa keeles *Kasperwieck*). Teiste allikate kohaselt ei ole Käsmus sadamat olnud (paadisild tõenäoliselt oli) ja Käsmu laevaomanike kaubalaevad seisid 19. sajandil ja 20. sajandi esimesel poolel reidil ankrus. Kuigi Käsmu oli kümnete laevade kodusadam, ei olnud seal korralikku sadamasilda. Raamatus "Mereriik Käsmu" on esitatud Veeteede Ameti tellitud kai jooniseid 1923. aastast, kuid sedagi ei hakatud ehitama.

Alates 2016. aastast plaanitakse Käsmu Majaka sadam laiendamist. Uue sadama ehitamise eest seisab MTÜ Käsmu Majaka Sadam.

Vaata ka
--------

* Käsmu sadam

Viited
------

1. ↑  Urmas Dresen. Shipping community on a graveyard. Scandinavian Shipping Gazette, 23. august 2002
2. ↑  Urmas Dresen, Teele Saar. Mereriik Käsmu. Tallinn, 2021

Välislingid
-----------

* MTÜ Käsmu Majaka Sadama koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; filosoofia mõiste kohta vaata artiklit Imperatiiv (filosoofia)* |

---

**Käskiv kõneviis** ehk **imperatiiv** on tegusõna kõneviis, mille ülesanne on väljendada käskimist, keelamist või lubamist ja suunata keegi sedasi mingile tegevusele. Kõige tavalisem on 2. pöörde kasutamine: ***mine**, **minge***. Käskiv kõneviis kujundab käsklause.

Eesti keel
==========

Käskiva kõneviisi tunnused on *-**gu***, -***ku***, -***ge***, -***ke**:* *õppi**gu***, *haka**ku***, *õppi**ge***, *haka**ke***.

Ainsuse 1. pööre puudub, ainsuse 2. pöördel puudub tunnus: ***õpi***, ***hakka***.

Minevikuaeg puudub. 

### Käskimine ja keelamine

Otsene käsk on suunatud vestluskaaslasele, mistõttu on käskival kõneviisil eesti keeles ainult ainsuse ja mitmuse 2. pööre: ***Jää** minu juurde! **Jätke** mind siia!* ning kuulajat kaasahaarav (inklusiivne) mitmuse 1. pööre: ***Olgem** rõõmsad!*

Eitavas kõnes käsu andmise puhul kasutatakse sõnu ***ära, ärge, ärgu**: **Ära tee**! **Ärge jookske** üle tee! **Ärgem laskem** pead norgu! **Ärgu** nad **arvaku**, et pääsevad!*

#### Kui käskija on rääkija

* Käsk võib olla täitmisele kuuluv: ***Minge*** *juba kooli! **Hakka** lugema!*
* Käsk võib väljendada soovi: ***Tule** külla! **Istu** siia.*

#### Kui käskija pole teada või pole oluline

Kaudset või vahendatavat käsku väljendab harilikult möönev kõneviis (jussiiv), mille tunnuseks on -***gu*** või -***ku***.

* Kaudne või vahendatud käsk võib olla suunatud kõnelejalt kolmandale isikule: *Ütle neile, et **tulgu** nad homme ise kohale. Ta **tehku** see ära!*
* Kaudne või vahendatud käsk võib lähtuda kolmandalt isikult. Käsu adressaadiks on lauses alusega vormistatud tegevussubjekt: *Ema ütles, et mina **katsugu** oma raha paremini hoida. Lapsed nõudsid: **tulgu** sina neile õpetajaks.*
* Möönvat kõneviisi võidakse kasutada veel siis, kui soovitakse, et sellest järelduks käsk kuulajale. Näiteks kui lause aluseks on kuulaja tegevuse objekt: ***Jäägu** ebaoluline märkimata. **Jäägu** see sinu teha.*
* Käsu (võib väljendada ka soovi) andmiseks võidakse kasutada abisõna *las* ja tegusõna kindlas kõneviisis: ***Las** ta **vaatab.*** ***Las** nad **laulavad**.*

#### Seisundipassiivi vormid

Käskiva kõneviisi puhul on välistatud tegumoeline passiiv. Võimalik on elusolendit märkiva subjektiga seisundipassiiv (2. isiku ja kaasahaarava mitmuse 1. isiku vormid). Et subjektisik pole aktiivne sooritaja, siis väljendavad seisundipassiivi vormid

* harva käsku: *Kella kümneks **ole/saa pestud**, **kammitud** ja hommikust **söönud**;*
* tavaliselt lubatushinnangulist väidet: ***Olge laulatatud** või **laulatamata**, registreeritud te igatahes ei ole;*
* vormeliks saanud lauseis soovi: ***Ole tänatud**! **Ole** sa **õnnistatud! Olge tervitatud!***

Viited
------

M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §499-501
**Orlando Magic** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub idakonverentsi kagudivisjoni ja peab kodumänge Amway Centeris.

Ajalugu
-------

1989. aastal Orlandos asutatud klubis on NBA suurimatest tähtedest mänginud Shaquille O'Neal, Penny Hardaway, Grant Hill, Tracy McGrady ja Dwight Howard.

Orlando Magic on 31 hooaja jooksul pääsenud NBA väljalangemismängudele 16 korda, jõudes 1995. ja 2009. aastal ka NBA finaali. Kui 1995. aastal kaotati 0 : 4 Hakeem Olajuwoni juhitud Houston Rocketsile, siis 2009. aastal tunnistati 1 : 4 Kobe Bryanti ja Los Angeles Lakersi paremust.

Mängijad hooajal 2020/2021
--------------------------

* Al-Farouq Aminu
* Cole Anthony
* Dwayne Bacon
* Mohamed Bamba
* Khem Birch
* Michael Carter-Williams
* Gary Clark
* James Ennis III
* Evan Fournier
* Markelle Fultz
* Aaron Gordon
* Jonathan Isaac
* Chuma Okeke
* Terrence Ross
* Nikola Vučević

Endised tuntumad mängijad
-------------------------

* Shaquille O'Neal
* Penny Hardaway
* Grant Hill
* Tracy McGrady
* Dwight Howard
* Hedo Türkoğlu
* Vince Carter
* Gilbert Arenas

Välislingid
-----------

* Orlando Magic
**Käsk** on arvutile edastatav instruktsioon mingi ülesande täitmiseks. Käsu annab tavaliselt kasutaja.

Käsku võib edastada kas

* käsurealt või
* graafilise kasutajaliidese kaudu.

Käsu vorm võib olla ükskõik mis keelne – see sõltub programmi kujundusest. Kuna arvuti instruktsioonid on esitatud kahendkoodis, siis pole oluline, millises inimkeeles konkreetne protsessorile mõistetav juhis on pealkirjastatud. Käsu vorm on oma olemuselt sümbol. Käsu "delete" asemel võib vabalt olla "eteled" või "kustuta". Küsimus on lihtsalt arusaadavuses. Assemblerkeeles on käsud näiteks kolmetähelised, mis tunduvalt raskendab neist arusaamist. Näiteks JMP – jump (hüppa (üle)), MOV – move (teisalda/kopeeri).

Käsk sisaldab tavaliselt mitmesuguseid parameetreid. Näiteks käsk "copy" peab sisaldama infot selle kohta, mida kopeerida ja kuhu kopeerida:

* copy a:\pilt.jpg c:\Minu pildid – fail "pilt.jpg", mis asub "a" kettal (Microsofti operatsioonisüsteemides tavaliselt pehmeketas), kopeeritakse "c" kettal (Microsofti operatsioonisüsteemides tavaliselt kõvaketas) olevasse kataloogi, mille nimi on "Minu pildid".

Vaata ka
--------

* Masinakäsk

Viited
------

1. ↑  Microsofti DOS käsk "copy"
Issaak Boleslavski (1960)
 Issaak Boleslavski mängimas Carlos Guimardiga (pildil vasakul) rahvusvahelisel turniiril Groningenis (1946)
**Issaak Jefremovitš Boleslavski** (vene keeles Исаак Ефремович Болеславский; ukraina keeles Ісаак Єфремович Болеславський *Issaak Jefremovõtš Boleslavskõi*; valgevene keeles Ісак Баляслаўскі *Isak Baliaslaŭski*; 9. juuni 1919 Zolotonoša, Poltava kubermang – 15. veebruar 1977 Minsk) oli Nõukogude Liidu maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1950). 

Boleslavski tuli kolmel aastal järjest Ukraina NSV malemeistriks (1938–1940). NSV Liidu meistrivõistlustel septembris 1940 Moskvas jagas ta koos Mihhail Botvinnikuga 5.–6. kohta. Meistrivõistlustel kuue parema sekka jõudnutele korraldati aprillis 1941 neljaringiline matšturniir NSV Liidu absoluutse meistri tiitlile (võitis Botvinnik Paul Kerese ees), kus Boleslavski jäi neljandaks, edestades seejuures suurmeistreid Andor Lilienthali ja Igor Bondarevskit.

Boleslavski täitis NSV Liidu meistrivõistlustel 1944. aastal (sai kolmanda koha) ja 1945. aastal (teine koht) kahel korral suurmeistrinormi ja sai 1945. aastal NSV Liidu suurmeistri nimetuse. Järgmistel esivõistlustel (1947) tuli ta Kerese järel teisele kohale.

Boleslavski mängis 1946. aastal rahvusvahelisel turniiril Groningenis (6.–7. koht). Augustis 1947 jagas ta 4.–6. kohta meistriturniiril Pärnus (võitis Paul Keres) ja detsembris 1947 jagas ta Moskvas Tšigorini mälestusturniiril 3.–4. kohta. 

1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Boleslavski oli üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal.

Maailmameistrivõistlused
------------------------

Augustis 1948 tuli Boleslavski maailmameistrivõistluste tsoonidevahelisel turniiril Saltsjöbadenis kolmandaks ja pääses mais 1950 Budapestis toimunud pretendentide turniirile, kus jagas esikohta David Bronšteiniga (edestades seejuures Vassili Smõslovi ja Paul Kerest). Juulis-augustis 1950 Moskvas peetud tiitlipretendentide 12-partiilise matši Boleslavski kaotas tulemusega 6½:7½ ja ei pääsenud mängima MM-matši valitseva maailmameistri Botvinnikuga.

Võistkondlik esinemine
----------------------

Boleslavski võitis kuldmedali Nõukogude Liidu võistkonna koosseisus 1952. aastal maleolümpial Helsingis (varumängijana) ja 1957. aastal Viinis Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (mängis 10. laual).

Tunnustus
---------

* 1948 – teeneline meistersportlane
* 1964 – NSV Liidu teeneline treener

.–

Välislingid
-----------

* Issaak Boleslavski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Parroti mäetipp**, ka **J. F. Parrot** ja **J. F. Parroti mäetipp**, on mägi Kesk-Pamiiris Võssokaja Stena ahelikus. Mäetipp on nimetatud Tartu ülikooli rektori Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parroti järgi, kes oli üks varasemaid alpiniste.

Asukoht ja kõrgus
-----------------

Halduslikult asub mägi Mägi-Badahšanis Tadžikistanis.

Parroti mäetipp asub Jazgulomi aheliku haruahelikus Võssokaja Stena. Mäe kõrgus on **6230 m** (alpinismikirjanduses on levinud 6277 m).

Alpinism
--------

1982. aastal korraldati Eesti Pamiiri ekspeditsioon Kesk-Pamiiri Võssokaja Stena ahelikku, et tõusta kahe grupiga samaaegselt kahele seni nimeta olnud ja kellegi poolt käimata mäetipule. Esmavallutatud mäetipud nimetati Tartu Ülikool 350 ja "J. F. Parrot".

Alpinistide grupp, kes tõusis augusti alguses (1.08.–4.08.) Parroti mäetipule, oli koosseisus Alfred Lõhmus (grupi juht), Helme Suuk, Ivo Goldi, Alar Sikka, Toomas Täht ja Ivo Parmas. Tippu jõudmise aeg: 3. august 1982 kella 12 paiku.

Teist korda plaaniti Parroti tippu tõusta 2012. aastal, kuid toimus uus ekspeditsioon mäetipule Tartu Ülikool 350, kuid grupi ohutuse, raskete lumeolude ning ebasoodsa ilmaennustuse tõttu sellest plaanist loobuti.

Marsruut, mis klassifitseeritakse raskuskategooriasse 3B ("küllaltki raskeks"), kulgeb mööda kirdeharja, Tanõmasi II liustiku poolt. Keskmine nõlvakalle on 30 kraadi.

Vaata ka
--------

* Parrotspitze

Viited
------

1. 1 2  Шеститысячники хребта Высокая Стена. risk.ee
2. 1 2 3 4 5 6  Tartu Ülikooli 350 ekspeditsioon 1982.aastal. firn.ee
3. ↑  Хребет Высокая Стена. risk.ee
4. ↑  "Tartu ülikooli mäetipus käinud alpinistid jõudsid koju tagasi" Tartu Ülikool, 21. august 2012

Välislingid
-----------

* Ekspeditsiooni lühikroonika. firn.ee
* Ekspeditsiooni täiskoosseis. firn.ee
* Parroti mäetipu tõusuraport. drive.google.com
* Ekspeditsiooni logistika. firn.ee
Besart Berisha (2015)
**Besart Berisha** (sündinud 19. juulil 1985 Prištinas) on endine Kosovo-Albaania jalgpallur (ründaja).

Ta alustas klubikarjääri Saksamaa klubis Tennis Borussia Berlin, mille meeskonnas debüteeris ta hooajal 2003–04 Saksamaa tugevuselt neljandas liigas. Klubikarjääri algusaastatel mängis ta veel Taani kõrgliiga klubides AaB ja Horsens, Norra kõrgliiga klubis Rosenborg, Saksamaa kõrgliiga klubis Hamburger SV ja Saksamaa esiliiga klubis Bielefeldi Arminia.

Suure osa klubikarjäärist mängis Berisha Austraalia kõrgliiga klubides. Aastatel 2011–2014 mängis ta Austraalia kõrgliigas Brisbane Roari ja 2014–2018 Melbourne Victory ridades. Aastatel 2018–2019 mängis Berisha Jaapani kõrgliiga klubis Sanfrecce Hiroshima, kuid ei suutnud seal edu saavutada, seejärel naasis ta Austraaliasse, liitudes Western Unitediga, kus mängis aastatel 2019–2021. Berisha klubikarjääri viimaseks klubiks jäi Kosovo klubi FC Prishtina.

Brisbane Roariga võitis Berisha hooajal 2013–14 Austraalia kõrgliiga põhihooaja ja finaalseeria. Seda sama saavutas ta järgmisel hooajal Melbourne Victoryga.

Berisha lõi Austraalia kõrgliigas kokku 142 väravat, millega on ta liiga ajaloo suurim väravakütt. Liiga hooaja suurim väravakütt oli ta hooaegadel 2011–12 (21 väravat) ja 2016–17 (19 väravat, suurim väravakütt koos Jamie Maclareniga). Alates 2011. aastast kuni hooajani 2019–20 lõi ta kõigil kaheksal hooajal Austraalia kõrgliigas vähemalt 13 väravat.

28. oktoobril 2011 tegi ta Brisbane Roaris mängides Adelaide Unitedi vastu kübaratriki kuue minutiga, mis on A-League'i ajaloo kiireim kübaratrikk.

A-League'i hooaja sümboolsesse koosseisu on Berisha valitud hooaegadel 2011–12, 2013–14, 2014–15, 2016–17 ja 2019–20. 2015. aastal valiti ta A-League'i kümnendi sümboolsesse koosseisu. 2012. aastal valiti ta Brisbane Roari aasta mängijaks.

Aastatel 2006–2009 mängis Berisha 17 mängu Albaania jalgpallikoondises ja lõi ühe värava, 22. augustil 2007 sõprusmängus Malta vastu. 2017. aastal pidas ta ühe mängu Kosovo jalgpallikoondises.

Saavutused
----------

Brisbane Roar
* A-League'i *Premiership*: 2013–14
* A-League'i *Championship*: 2011–12, 2013–14

Melbourne Victory
* A-League'i *Premiership*: 2014–15
* A-League'i *Championship*: 2014–15, 2017–18
* FFA Cup: 2015
**Orlando di Lasso** (tuntud ka kui **Orlandus Lassus**; 1532 Mons – 14. juuni 1594 München) oli renessansi ajastu üks viljakam ja mitmekülgsem helilooja. Ta oli Madalmaade koolkonna viimane suur meister.[*viide?*]

Lasso alustas muusikakarjääri 12-aastaselt Mantovas Gonzagade perekonna residentsis. Pärast teenistust mitmes Itaalia õukonnas asus ta 1553. aastal 21-aastaselt Rooma Lateraani basiilika kapellmeistri ametikohale, kuid jäi sellesse teenistusse väga põgusalt ja reisis pärast seda mitmel pool Euroopas. 1555./1556. aastal trükiti Antwerpenis ja Veneetsias esimesed kogumikud Lassuse vaimulikke ja ilmalikke vokaalteoseid ning temast sai peatselt Euroopa üks hinnatum helilooja.[*viide?*] 1556. aastal võttis ta vastu kutse Münchenisse, Baieri hertsogi Albrecht V õukonda, kus ta teenis algul tenorilauljana ja sai 1564. aastal õukonna kapellmeistriks, kelleks ta jäi surmani. Münchenis oli Lassusel mitmeid õpilasi nii Saksamaalt kui ka Itaaliast, neist kuulsaim on Veneetsia Püha Markuse basiilika organist Giovanni Gabrieli. Lassus tõsteti 1570. aastal aadliseisusesse ning 1574 tegi paavst temast Kuldkannuse rüütli.[*viide?*]

Looming
-------

Lasso on kirjutanud kokku üle 2000 heliteose, nii vaimulikke kui ka ilmalikke[*viide?*]:

* säilinud on ligi 60 missat (neist 3 reekviemi);
* umbes 100 *magnificat*'i;
* 4 passiooni;
* 500–1200 motetti (olenevalt sellest, mida täpselt motetiks lugeda);
* umbes 450 itaalia-, prantsus- ja saksakeelset ilmalikku laulu.
██ Euroala
██ ERM II liikmesriik, kes on laienemisest loobunud
██ ERM II liikmesriigid
██ Euroopa Liidu ülejäänud liikmesriigid
██ Riigid, mis kasutavad ELiga sõlmitud lepingu alusel Eurot
██ Riigid, mis on ühepoolselt kasutusele võtnud Euro
**Euroala laienemine** on pidev protsess Euroopa Liidus (EL). Kõik liikmesriigid, välja arvatud Taani, on kohustatud kasutusele võtma Euro oma ainsa valuutana. Selleks peab riik vastama teatud kriteeriumidele, mille hulka kuulub Stabiilsuse ja kasvu pakt.

Liikmesriigid
-------------

2023. aastal on euroalas 20 ELi liikmesriiki, millest esimesed 11 (Austria, Belgia, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Holland, Portugal ja Hispaania) võtsid euro kasutusele 1. jaanuaril 1999, kui see oli ainult elektrooniline. Kreeka liitus 1. jaanuaril 2001, aasta enne seda, kui füüsilised euromündid ja rahatähed hakkasid asendama euroala vanu rahvusvaluutasid. Seejärel liitusid nimetatud aasta 1. jaanuaril euroalaga ka järgmised 8 riiki: Sloveenia (2007), Küpros (2008), Malta (2008), Slovakkia (2009), Eesti (2011), Läti (2014), Leedu (2015) ja Horvaatia (2023).

Tulevik
-------

Laienemise päevakorras on kuus ülejäänud riiki: Bulgaaria, Tšehhi, Ungari, Poola, Rumeenia ja Rootsi.

Bulgaaria sai 10. juulil 2020 koos Horvaatiaga Euroopa vahetuskursimehhanismi ERM II liikmeks, kuid 1. jaanuaril 2023 eurole üleminek koos Horvaatiaga ei õnnestunud, kuna 2022. aasta Euroopa keskpanga raporti tõttu ületas Bulgaarias tarbijahindade harmoneeritud indeksi (HICP) inflatsioon lubatud 4.9% piirmäära - 5.9%. Euro kasutuselevõtt oli plaanitud 1. jaanuariks 2024, kuid 17. veebruaril 2023 teatas Bulgaaria rahandusminister Rositsa Velkova, et sisekriisi tõttu lükkub Bulgaaria liitumine aasta võrra edasi, plaanitud uueks kuupäevaks on 1. jaanuar 2025.

Rumeenias oli detsember 2021 seisuga kavandatud euro kasutusele võtta 2029. aastal, märtsis 2023 teatas aga rahandusminister Adrian Câciu, et tahab seda kiirendada 2026. aastasse.

Ungaris ja Tšehhis ei ole kindlat plaani euro kasutuselevõtuks.

Poola endine peaminister Jarosław Kaczyński teatas, et Poola kavatseb liituda euroga, kuid mitte enne, kui Poola SKP ühe elaniku kohta on 85% Saksamaa omast.

Rootsi lükkas eurole ülemineku tagasi 2003. aasta referendumil.

Viited
------

1. ↑  "Horvaatia võttis kasutusele euro". *ERR*. 1. jaanuar 2023.
2. ↑  "Convergence Report June 2022" (PDF). *Euroopa Keskpank*. 1. juuni 2022.
3. ↑  "Bulgaria gives up its goal to join eurozone in 2024". *www.euractiv.com* (Briti inglise). 17. veebruar 2023. Vaadatud 4. juunil 2023.
4. ↑  "Romania to postpone euro adoption target until 2029". *www.intellinews.com* (inglise). 16. detsember 2021. Vaadatud 4. juunil 2023.
5. ↑  "Romania wants to push euro adoption by 2026". *www.euractiv.com* (Briti inglise). 20. märts 2023. Vaadatud 4. juunil 2023.
6. ↑  "Poland's Kaczynski says 'no' to the euro as part of election campaign". *Reuters* (inglise). 13. aprill 2019. Vaadatud 4. juunil 2023.
7. ↑  "Czy Polska zdecyduje się kiedyś na europejską walutę". *www.polityka.pl* (poola). 15. august 2017. Vaadatud 4. juunil 2023.

Vaata ka
--------

* Euroopa Liidu laienemine
Piirkonna asend Sardiinias
**Parteòlla** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare kaguosas.

Piirkonnas on viis Cagliari provintsi valda: Dolianova, Donori, Serdiana, Soleminis ja Ussana. Parteòlla piirneb Campidano di Cagliari, Sarrabus-Gerrei ja Trexenta piirkonnaga.

Kirjandus
---------

* Francesco Floris (a cura di), *Grande Enciclopedia della Sardegna*, Sassari, Newton&ComptonEditori, 2007.

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
**1833. aasta orjuse kaotamise akt** (*Slavery Abolition Act 1833*) oli Suurbritannia parlamendi akt, mis keelustas orjade pidamise Briti impeeriumis. Eranditeks olid Ida-India Kompanii valduses olevad territooriumid, Tseilon (praegune Sri Lanka) ja Saint Helena. Erandites kaotati orjus 1843. aastal. 1998. aastal akt tühistati, kuid hiljem on püsima jäänud orjusvastased õigusaktid.

1722. aasta mais andis lord Mansfield'i kohus ühele Inglise orjale võrdsed õigused inglastega, see võimaldas alustada orjandusvastasel liikumisel. Juhtumi põhiseisukohaks oli, et ükski võim ei peaks nõus olema orjapidamisega Inglismaa või Šotimaa pinnal. 1785. aastal kirjutas Inglise poeet William Cowper:

> "Meie kodudes ei ole orje - Miks omame neid asumaades?
> 
> 
> Orjad ei saa Inglismaal hingata, kui nende kopsudesse
> 
> 
> satub meie õhk, sellest hetkest on nad vabad.
> 
> 
> Nad astuvad meie pinnasele ja nende ahelad langevad.
> 
> 
> See on üllas, ja muudab rahva uhkeks. Ning teised kadedaks.
> 
> 
> 
> Jagage õnnistust. Las see ringleb kõigi veenides."
> 
> 

1783. aastaks oli orjapidamise vastane liikumine levinud üle kogu Briti Impeeriumi. 1793. aastal allkirjastas Ülem-Kanada leitnantkuberner orjapidamise vastase seaduse. Kohalik Seadusandlik kogu võttis seaduse vastu, mis tegi sellest esimese orjakaubandust keelustava seaduse Briti impeeriumis.

1807. aastal võttis Suurbritannia parlament vastu orjakaubandusseaduse, mis keelustas orjakaubanduse, aga mitte orjapidamise. Suurbritannia kuninglik merevägi asutas Lääne-Aafrika eskaadri, mis surus alla üle-Atlandilise orjakaubanduse, patrullides Lääne-Aafrika rannikut. See küll vähendas orjakaubandust, aga ei peatanud seda. Aastatel 1808–1860 võttis Lääne-Aafrika eskaader kinni 1600 orjalaeva ja vabastas 150 000 aafriklast. Nad vabastasid mõned Jamaical ja Bahama saartel. Suurbritannia eeskuju sundis mitmeid teisi riike samuti orjanduse vastaseid seadusi kehtestama ning lubama mereväel orjalaevu kinni võtta.

1823. aastal asutati Londonis orjandusvastane ühing, mille liikmed olid Joseph Struge, Thomas Clarkson, William Wilberforce, Henry Brougham, Thomas Fowell Buxton, Elizabeth Heyrick, Mary Lloyd, Jane Smeal, Elizabeth Pease ja Anne Knight. Briti poliitik ja filantroop William Wilberforce oli juba 1787. aastal oma päevikus seadnud endale eesmärgiks orjakaubanduse vähendamise. 

1831. aasta jõulude ajal puhkes Jamaical laiaulatuslik mäss, mis sai tuntuks kui Baptistlik sõda. Algselt plaanis selle eestvedaja, baptistist pastor, Samuel Sharpe väikest streiki. Mässu surusid 10 päeva pärast maha istanduste valvurid ja briti garnison. Kuna paljud kaotasid mässus elu ja vara, alustas Briti parlament järelepärimise. Järelepärimise tulemused aitasid kaasa orjuse kaotamise seaduse koostamisele 1833. aastal.
**Käsmu kool** avati 1873. aastal Aaspere vallas Käsmu külas. 

Aaspere parun Dellingshausen, tulles vastu rahva soovile, andis kooli tarvis talumaja ja maa ning lubas oma metsast küttepuid. Kooli vajaduste ja koolmeistri palga eest hoolitses vald. Lastele õpetati usuõpetust, lugemist, kirjutamist, rehkendust, geograafiat ja laulmist; vene keeles nõuti lugemist, kirjutamist ja sõnade päheõppimist.

Käsmu koolmeistrina töötas aastatel 1873–1909 Toomas Eintrei, kes oli õppinud Kuuda seminaris. Lisaks pidas ta köstriametit ja täitis Käsmu tuletornis järelevaataja kohuseid. Toomas Eintrei oli ümbruskonnas tuntud ja lugupeetud mees. Ta oli reibas ja heatujuline, õpetas koolilastele palju laule ja ringmänge, vahel visanud ta ukse vahelt kompvekke klassi, kehvematele ostis raamatuid ja vihikuid. Kui moodustati Käsmu merekooli asutamise selts, võttis selle tegevusest osa ka Eintrei. 1887. aastast hakkas selts korraldama pidusid, nende algatajaks ja näitemängude juhatajaks oli T. Eintrei. Koolmeistrina töötas ta üle 36 aasta.

Viited
------

1. ↑  Riina Kolk. Haljala ümbruse külakoolide ajaloost XIX sajandil. Tallinn: TPedI, 1968.
**Orkut** oli Google'i hallatav suhtlusvõrgustik, mille eesmärk oli olla virtuaalne koht, kus maailma eri paigus asuvad kasutajad saaksid sõpradega kohtuda ja suhelda. Lisaks said kasutajad selles keskkonnas luua valitud sõpradest koosnevaid kinniseid suhtlusrühmi (ingl *community)*.

Orkut kui veebiteenus suleti teisipäeval, 30. septembril 2014. Kuni 2016. aasta septembrini said kasutajad oma seal salvestatud failid eksportida muudesse keskkondadesse.

Suhtlusvõrgustik alustas veebiportaalina tööd 22. jaanuaril 2004. Tarkvara kirjutas Google'i töötaja Orkut Büyükkökten oma vabast ajast, mis oli Google'i töötajatele lubatud. Algselt nähti keskkonna kasutajaid privilegeeritud usaldusseltskonnana, sest liituda sai vaid kutsega ja esimesed kasutajad said kutse Orkutilt endalt. Kuid 2004. aasta juuli lõpus ületas kasutajate arv juba miljoni ning septembri lõpus kahe miljoni piiri. Kuni 2006. aasta oktoobrini sai Orkutiga liituda ainult siis, kui olemasolev kasutaja kutsus. Hiljem polnud liitumiseks kutset vaja.

Statistika
----------

2005. aasta juuli seisuga oli 73% Orkuti kasutajatest Brasiiliast, järgmine riik oli ainult 6 protsendiga Ameerika Ühendriigid.

2006. aasta aprillis oli 72% kasutajaid Brasiiliast, järgnes USA 11%-ga. Eesti oli 10. kohal.

2006. aasta juulis Eestis asunud kasutajate arv enam esikümnesse ei kuulunud – 10. koha võttis endale Itaalia.

2010. aasta 29. juuli seisuga oli 50,6% kasutajatest Brasiiliast, 20,4% Indiast ja 17,8% Ameerika Ühendriikidest.

Orkut oli 2010. aasta seisuga külastatavuselt maailmas 68. veebisait, Eestis oli see kaheksas.

Vaata ka
--------

* Sotsiaalmeedia
* Veebifoorum

Viited
------

1. ↑  Time to say goodbye to Orkut
2. ↑  Download your Orkut information
3. ↑  Google: Andmete tööriistad, Andmete koopia allalaadimine, Andmearhiivide seadistamine. Loo arhiiv: Teie fotod esitatakse algses üleslaadimisvormingus. Teie Orkuti profiil esitatakse HTML-failide koguna.
4. ↑  Orkut välja otsitud 29.07.10
5. ↑  Alexa.com välja otsitud 29.07.10

Välislingid
-----------

* Orkuti koduleht
* Jaan Olmaru: Vabatahtlike rahvastikuregister – www.orkut.com, Eesti Ekspress 3. mai 2004
* Mari Kodres: Häkkerid lõid Orkuti uppi, Eesti Päevaleht, 22. juuli 2008