**Põimlause** on liitlause, mille osalaused on alistusseoses, näiteks: *Tädi Maali **korjas** maasikaid ja **ostis** poest vahukoort, et küpsetada kooki, mida külalistele pakkuda.*

Põimlause ei ole näiteks lause *Peenral **kasvasid** ilusad lilled* - see on lihtlause.

Põimlause osalaused
-------------------

Põimlause koosneb pealausest ja ühest või mitmest kõrvallausest. 

### Pealause

Pealause on selline osalause, mis võib esineda ka iseseisvalt. Kõrvallause ei saa tavaliselt iseseiseva lausena esineda, vaid alistub pealausele. 

Näiteks lauses *Peeter oli õues, kui vihma sadama hakkas* võib osalause *Peeter oli õues* ka üksinda esineda. Lause teine pool *kui vihma sadama hakkas* ei saa iseseisvalt esineda, vaid moodustab terviku ainult lause esimese poolega.

### Kõrvallause

Kõrvallause täpsustab pealauset või kõrgema astme kõrvallauset. Eesti keeles eraldatakse kõrvallause pealausest alati koma(de)ga, näiteks

* *Vaata**,** kas Tiina juba tuleb*,
* *Mees arvas**,** et koosolek on lõppenud**,** ja väljus ruumist*,
* *Enne kui Mari maale sõitis**,** käis ta turul**,** et toitu kaasa osta.*

Kõrvallause algab tavaliselt

* sidesõnaga *et, sest, kuna, kui, nagu, kuni, kuigi* jne,
* asesõnaga *kes, mis, kelle, mille, keda, mida* või
* määrsõnaga *missugune, kas, miks, kuhu, kuidas, kust* jne.

Kõrvallause võib asetseda

* pealause ees, näiteks ***Et reisile minna**, peab raha koguma*,
* pealause järel, näiteks *Kuulsin, **et ta sõitis koju*** või
* pealause sees, näiteks *Kunstinäitus, **mida vaatama läksime**, meeldis kõigile.*

Kõrvallause võib alistada nõrgema astme kõrvallause, näiteks *Panin plaadi mängima, **et kuulata laule, mis mulle meeldisid**.* Osalause *mis mulle meeldisid* on nõrgema astme kõrvallause, sest see täpsustab eelmist osalauset *et kuulata laule*. 

Kõrvallaused võivad olla samaastmelised, näiteks *Tahtsin, **et lõppeks vihmasadu, et pilved läheksid laiali, et päike tuleks välja**.*

Põimlause kirjavahemärgid eesti keeles
--------------------------------------

Põimlauses eraldatakse kõrvallaused pealausest alati koma või komadega.

Näiteks: 

* *Vaata, kas Tiina juba tuleb.*
* *Mees arvas, et koosolek on lõppenud, ja väljus ruumist.*
* *Enne kui Mari maale sõitis, käis ta turul, et toitu kaasa osta.*

### Koma pannakse

* sidesõnade *et, sest, kuna, kes, kelle, milline, mida* jne ette.

Näiteks:
*Mul on õppimata, sest koer sõi mu koduse töö ära.*
*Piret läks vaatama filmi, mida ta oli juba näinud.*
* kui enne ja pärast sõnu *kui, nagu, kuni* on öeldis

Näiteks:
*Ta vaatas mind sellise näoga, nagu oleks vaimu näinud.*
* sõnade *ja, ning* ette, juhul kui nende ees lõppeb kõrvallause

Näiteks:
*Tüdruku juuksed olid nii pikaks kasvanud, et ulatusid põlvini, ja ta silmad olid tumedad kui öö.*
### Koma ei panda

* kui pärast sidesõna ei ole öeldist

Näiteks:
***Ta seisis kui kivi**, mida polnud võimalik kohalt liigutada.*
* kui kõrvallaused on samaastmelised ning eraldatud sidesõnade *ja, ning, ega, kui* jne

Näiteks:
*Ta vaatas kuud ja mõtiskles ning unistas.*

  

### Ohtlikud kohad

* ühendid *nii et, sellepärast et, enne kui* jms

* koma pannakse, kui rõhutatakse ühendi esimest sõna

Näiteks: *Ma lahkusin **sellepärast**, et mulle ei meeldinud see seltskond.*
* kui ühendi esimest sõna ei rõhutata, siis koma ei panda

* sõnad *nagu, kui, otsekui*

* koma pannakse, kui sõna *nagu* esineb tähenduses *näiteks*

Näiteks: *Mitmed poeketid, nagu Rimi, Säästumarket ja Selver müüvad nii toitu kui ka tarbekaupu.*
* koma ei panda võrdluse puhul

Näiteks: *Riina nagu teisedki ei tahtnud valetada.*
* koma ei panda, kui loetelu algab sõnadega *niisugune, selline, seesugune* jne

Näiteks: *Niisugused seened nagu puravik, kukeseen ja pilvik on söödavad.*