recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Katrin Merisalu Kaukaasias 2010  
Foto: Jaan Künnap
**Katrin Merisalu** (sündinud 23. juunil 1968) on eesti alpinist ja filmilooja.

Ta on esimene Eesti naisalpinist, kes on tõusnud kaheksatuhandelise mäe tippu, milleks oli Manaslu (8163 m). Varem on üle 8000 meetri tõusnud ka Helme Suuk ja Anu Nõulik.

2023. aastal tõusis ta ka Džomolungma (8848 m) tippu.

Mägironimine
------------

2015. aasta veebruaris käis eesti alpinistide rühm järjekordselt Lõuna-Ameerika mandri kõrgeimat mäge vallutamas. Ligi 7000 meetri kõrgusele Andides asuva Aconcagua tippu tõusis Katrin Merisalu koos kuue kaaslasega.

Sama aasta juulis ronis ta eestlaste rühmaga Alpides eesmärgiga tõusta Matterhorni (4477 m) tippu. Teel tippu sattus rühm kivivaringu alla. Suuremad kivid lendasid neist üle, kuid väiksemad põhjustasid kivitabamusi. Rühm jätkas küll tõusu, kuid Carelli hütis Merisalu enesetunne halvenes. Otsustati ta evakueerida. Nelja tunni pärast viis kopter ta alla.

2016. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiri Lenini mäetippu, mille käigus üheksa eesti alpinisti tõusis 24. juulil tippu, teiste seas ka Katrin Merisalu.

2022. aastal juhtis ta 8-liikmelist ekspeditsiooni Denali (6190 m) tippu. Tippu jõuti kogu meeskonnaga üheaegselt. See oli Eesti alpinismi ajaloo esimene täielikult õnnestunud ekspeditsioon mandri kõrgemasse tippu.[*viide?*]

### Tõusud

* 2012 – Mont Blanc (4810 m)
* 2013 – Ararat (5137 m)
* 2014 – Elbrus (5642 m)
* 2015 – Aconcagua (6962 m)
* 2016 – Lenini mäetipp (7134 m)
* 2017 – Kilimanjaro (5895 m)
* 2017 – Korženevskaja mäetipp (7105 m)
* 2018 – Damāvand (5609 m)
* 2018 – Ismoili Somoni mäetipp (7495 m)
* 2019 – Razdelnaja (6100 m)
* 2019 – Manaslu (8163 m)
* 2022 – Denali (6190 m)
* 2023 – Džomolungma (8848 m)

Film
----

Ta on dokumentaalfilmide "Teel Leninile" ja "Valgele mäele" autor (operaator-stsenarist).

"Valgele mäele" valiti ülemaailmse ringhäälingukonverentsi INPUT 2020 programmi.

Tunnustus
---------

* 2019 – aasta matkaja
* 2022 – aasta matk
* 2022 – aasta matkategelane

Viited
------

1. ↑  Katrin Merisalu jõudis esimese Eesti naisena üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu. menu.err.ee, 26. september 2019
2. 1 2  Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee
3. ↑  24.07 Tõus Carelli hütti ja kivivaring. sternthing.wordpress.com
4. ↑  ""Pealtnägija": alpinist Katrin Merisalu kummitab maailma kõrgeim tipp" ERR, 16. märts 2023
5. ↑  "Mäejumal oli sellel korral armuline. Katrin Merisalu jõudis Džomolungma tippu" Eesti Päevaleht, 23. mai 2023
6. ↑  "Teel Leninile" ERR
7. ↑  "Valgele mäele" ERR
8. ↑  Aasta matkaja 2019. matkaliit.ee

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Katrin Merisalu** |

* Kärt Anvelt "Esimene Eesti naine vallutas üle 8000 meetri kõrguse mäe" Delfi, 26. september 2019
* Merili Luuk "Võistlusmoment mägedes oleks halvim, mis võib juhtuda!"
* Kristina Traks "Kõrgmägede kutse ja ohud" Tervis Pluss, 4. oktoober 2018
* Kärt Anvelt "Eesti alpinistid lähevad vallutama kaht Pamiiri mäetippu"
* Lauri Stern "Matterhorn-Monte Cervino". sternthing.wordpress.com, 16. juuli 2015
**Vasarhai** (*Sphyrna*) on perekond vasarhailaste sugukonnast.

Taksonoomia
-----------

Perekonna esmakirjeldaja on Constantine Samuel Rafinesque-Schmaltz (1810).

Elupaigad
---------

Vasarhaid elavad soojades vetes rannikul ja mandrilaval.

Välimus
-------

Vasarhaide pikkus on 2...6 m. 

Kõigil liikidel on kummalgi pool pead eend, mistõttu neil loomadel on lamedaks löödud peaga vasara kuju. Silmad ja sõõrmed paiknevad nende kehaosade otstel.

Suu on neil suhteliselt väike.

Füsioloogia
-----------

Varem arvati, et vasarhaide vasarakujuline pea toimib nagu tiib, mis aitab täpselt manööverdada ning teha järske pöördeid tasakaalu kaotamata. Nüüd on aga leitud, et pöördeid õigesti teha võimaldab neil selgroog. Arvatakse ka, et pea kuju aitab kaasa elektrolokatsioonile, sest nii saavad elektroretseptorid asetseda üksteisest kaugel. Nad suudavad registreerida elektrisignaali, mille pinge on pool miljardiku volti. Samuti on vasarhaidel peakuju tõttu suurem ninaõõs, mille tõttu on nende lõhnatundlikkus kümme korda suurem kui tavalistel haidel.

Toitumine
---------

Vasarhaid söövad kalu, sealhulgas raisid ja haisid, peajalgseid ja vähilisi. 

Nad toituvad suure osa ajast merepõhjas.

Käitumine
---------

Päeval kogunevad vasarhaid parvedesse, mis võivad olla rohkem kui sajapealised. 

Õhtul peavad nad üksinda jahti.

Liigid
------

Perekonnas on 9 liiki:

* Perekond vasarhai (*Sphyrna*)
	+ alamperekond *Sphyrna*
		- indopatsi vasarhai (*Sphyrna lewini*)
		- hiid-vasarhai (*Sphyrna mokarran*)
		- harilik vasarhai (*Sphyrna zygaena*)
		- *Sphyrna couardi*
		- *Sphyrna gilberti*
	+ alamperekond *Mesozygaena*
		- *Sphyrna corona*
	+ alamperekond *Platysqualus*
		- *Sphyrna media*
		- *Sphyrna tiburo*
		- *Sphyrna tudes*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **vasarhai** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Vasarhai** |
**Katrin Kello** (sündinud 24. juunil 1977) on eesti ajaloolane ja ühiskonnateadlane.

Kello on lõpetanud Tartu Ülikooli cum laude ajaloo erialal 2000. aastal. Magistrikraadi sai ta samas ajaloo erialal 2003. aastal.

2014. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi väitekirjaga teemal "The functions and contexts of general education history teaching: social and professional representations in Estonia and Latvia" (Üldharidusliku ajalooõpetuse funktsioonid ja kontekstid: sotsiaalsed ja professionaalsed representatsioonid Eestis ja Lätis).

Ta on 2016. aastast Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste instituudi teadur.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. jaanuar 2012. Vaadatud 27. juulil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2012. Vaadatud 27. juulil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Katrin Kello Eesti Teadusportaalis
**Katrin Saarsalu-Layachi** (sündinud 10. jaanuaril 1967 Tallinnas) on Eesti diplomaat. 2019. aastast on ta Eesti suursaadik ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis.

Elulugu
-------

Saarsalu-Layachi on lõpetanud 1979. aastal Laupa põhikooli ja 1990. Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1990–1991 töötas ta advokaadina Niguliste Advokaadibüroos. 1994. aastal lõpetas Saarsalu Baseli Ülikooli Euroopa instituudi magistrantuuri, olles üks esimesi eestlasi, kes sai magistrikraadi Euroopa Liidu õiguse alal.

1991. aastast on ta töötanud Eesti välisministeeriumis. 1996. aastani oli Saarsalu-Layachi välisministeeriumi juriidilise osakonna nõunik. Aastatel 1996–1999 oli ta nõunik Eesti Vabariigi alalises esinduses Euroopa Liidu juures ja 1999–2003 välisministeeriumi Euroopa integratsiooni osakonna peadirektor.

2003–2009 oli Saarsalu-Layachi Eesti Vabariigi erakorraline ja täievoliline suursaadik Austria Vabariigis, Sloveenia Vabariigis, Slovaki Vabariigis ja Šveitsi Konföderatsioonis ning oli akrediteeritud ÜRO Viini peakorteri, IAEA ja CTBTO juurde. 2009.–2019. aastatel töötas ta välisministeeriumi peamajas personaliosakonna peadirektorina. 

2019. aasta 30. augustist on Saarsalu-Layachi Eesti suursaadik ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis.

Saarsalu-Layachi räägib võõrkeeltena saksa, inglise, prantsuse ja vene keelt.

Tunnustus
---------

* Ernst Jaaksoni preemia (2001)
* Valgetähe III klassi teenetemärk (2004)
* Välisministeeriumi teeneterist (2020)

Viited
------

1. ↑  "Külas käis Eesti suursaadik". *Laupa Põhikool*. 15.04.2022.
2. 1 2  "Permanent Representative of the Republic of Estonia to the United Nations Office and other International Organizations in Geneva: KATRIN SAARSALU-LAYACHI - Curriculum vitae". *Permanent Representative of the Republic of Estonia to the United Nations Office and other International Organizations in Geneva*. Vaadatud 05.12.2022.
3. 1 2 3  "Eesti suursaadik ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Genfis andis üle oma volikirja". *Delfi*. 30.08.2019.
4. ↑  Anu Jõesaar (27.08.1997). "Tartu Ülikool annab euroteadmisi". *Eesti Päevaleht*.
5. ↑  "Uudiseid Presidendi Kantseleist". *Vaba Eestlane*. 05.04.2001.
6. ↑  "President annab teenetemärgid 447 inimesele". *Õhtuleht*. 06.02.2004.
7. ↑  "Välisministeerium andis esmakordselt välja teeneteristid". *Õhtuleht*. 20.02.2020.
Hachberg-Sausenbergi markkrahv **Rudolf III** (1343–1428) oli markkrahv Rudolf II ja Thiersteini Katharina poeg. Ta päris Hachberg-Sausenbergi pärast oma isa surma 1352. aastal. Kuna ta oli sel ajal alaealine, oli tema eestkostjaks tema onu Otto I. Kui Rudolf III jõudis täisikka, valitsesid tema ja Otto I koos kuni Otto surmani 1384. aastal. Rudolf III peetakse kõige olulisemaks Hachberg-Sausenbergi markkrahviks.

Valitsemine
-----------

### Ehitustegevus

Rudolf III algatas mitmeid ehitusprojekte. Tema residentsile Röttelni linnusele lisati 1360. aastal kaks väravahoonet, üks suur hoone ja torn. 1387. ja 1392. aastal lisati muid suuri hooneid. 1401. aastal ehitas ta Röttelni külla kiriku. 1418. aastal arendas ta selle kiriku oma territooriumi peakirikuks. Rudolfi hauda ja tema teise naise Anna hauda, mõlemad selles kirikus, peetakse Reini ülemjooksul gooti kunsti peamisteks näideteks.

### Riigi suveräänsuse laiendamine

Oma pika valitsusaja jooksul suutis Rudolf oluliselt laiendada oma riigi suveräänsust:

* 1365. aastal vahetas ta Huttingeri küla Höllsteini vastu (Baseli piiskopiga)
* 1366. aastal sai ta oma onult Otto I-lt osa Sausenbergist
* 1368. aastal ostis ta Münchi rüütlilt Konradilt Weil am Rheini, Wintersweileri, Welmlingeni külad, lisaks mõned Haltingeni mõisad ning Otlikoni linna ja kreisi. Ta ostis ka Hauensteini Wilhelmilt ja tolle pojalt Henmannilt Dossebachi
* 1394. aastal läänistas Münchi piiskop Konrad talle Breisgau lääni
* 1400. aastal ostis ta Neuensteini isandkonna, sealhulgas Gersbachi, Schlechtbachi, Raitbachi, Kürnbergi ja Schweigmatti külad. Neuensteini linnus oli antud Püha Blasiuse kloostrile, kuid 1401. aastal loobus klooster oma õigustest sellele.

Abielud ja lapsed
-----------------

Rudolf III esimene abikaasa oli Lichtenbergi Adelheid ja teine oli Freiburg-Neuenburgi Anna. 13. veebruaril 1387 sõlmis Rudolf abielulepingu Freiburgi Konradi ja Neuenburgi Elsega Konradi 13-aastase õe Anna jaoks. Tema kaasavara oleks 12 000 floriini kujul: Sennheimi linn ja kreis väärtusega 7500 floriini, Isteini linnus väärtusega 3000 floriini, 1500 floriini sularaha tingimusel, et ta kasutab seda mõisate loomiseks Hauensteini, metsade ja mägede jõe mõlemal kaldal vahelisele alale ühe aasta jooksul pärast pulmi. Annaga sai ta seitse poega ja kuus tütart. Üks poeg ja kolm tütart langesid 1420. aastal katku ohvriks. Tema poeg Otto (1388–1451) oli aastatel 1411-1434 Konstanzi piiskop Otto III von Hachberg ja võõrustas 1415. aastal Konstanzi kirikukogu. Sellisena osales ta tšehhi reformaatori Jan Husi tuleriidal põletamises. Ainus poeg, kes ta üle elas, oli noorim, Wilhelm, kes sai 1428. aastal tema järglaseks.

Vaata ka
--------

* Badeni markkrahvkond
* Badeni valitsejate loend

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Rudolf IIkoos Otto I** | **Hachberg-Sausenbergi markkrahv**1352-1428 koos Otto I aastani 1384 | Järgnev**Wilhelm** |

Galerii
-------

* 
* 
* 
* 
*
John Fordi suguvõsa vapp
**John Ford** (17. aprill 1586 Ilsington, Devon, Inglismaa – u 1639) oli inglise renessansiaegne näitekirjanik ja luuletaja, Charles I valitsusaja üks tuntumaid dramaturge.

Ehkki Fordi esimesed teosed avaldati juba 1606. aastal, sai ta tuntuks alles draamateostega, mida ta oli kirjutama hakanud 1620. aastatel. Algul tegutses Ford koostöös tuntud näitekirjanikega nagu Thomas Dekker, John Webster ja William Rowley, kümnendi lõpupoole aga omal käel. Fordi tuntuim teos on intsestiteemaline tragöödia "'Tis Pity She's a Whore" (1633), mille pealkirja on hiljem sageli muudetud. Skandaalsusele vaatamata kuulub näidend inglise kirjandusklassikasse ning sellest on tehtud kaks filmiversiooni (Rootsis 1966. ja Belgias 1978. aastal). Konfliktid kire, südametunnistuse, moraali ja seaduste vahel on Fordi näidendite läbiv teema, samuti kui huvi abnormaalse psühholoogia vastu. Tugevat mõju ta teostele avaldas Robert Burtoni "Melanhoolia anatoomia".

"'Tis Pity She's a Whore" andis nime inglise laulja David Bowie laulule "'Tis a Pity She Was a Whore" (2014; plaadil "Blackstar" 2016).

Teosed
------

Nagu mitmete teistegi Inglise kodusõja eelsete näitekirjanike puhul, on ka Fordi paljud teosed hävinud. Teada on kuus näidendit, mille ta lõi kaasautorina (autorsuse üle vaieldi tihti kuni 2017. aastani, mil ilmunud John Fordi kogutud teoste II köites toimetaja Brian Vickers autorsusprobleeme põhjalikult analüüsis) ning kaheksa säilinud sooloteost.

Kaasautorina:

* "The Laws of Candy" (1620; trükis 1647), koos Philip Massingeriga;
* "The Witch of Edmonton" (1621; trükis 1658), koos Thomas Dekkeri ja William Rowleyga;
* "The Welsh Ambassador" (1623; trükis 1920), koos Dekkeriga;
* "The Spanish Gypsy" (litsents 9. juuli 1623; trükis 1653), koos Dekkeri, Thomas Middletoni ja Rowleyga;
* "The Sun's Darling" (litsents 3. märts 1624; revideeritud 1638–39; trükis 1656), koos Dekkeriga;
* "The Fair Maid of the Inn" (1626; trükis 1647), koos Massingeri, John Websteri ja John Fletcheriga.

Ainsa autorina:

* "The Queen" (1627; trükis 1653);
* "The Lover's Melancholy" (litsents 24. november 1628; trükis 1629);
* "The Broken Heart" (1629; trükis 1633);
* "'Tis Pity She's a Whore" (1631; trükis 1633);
* "Love's Sacrifice" (1632; trükis 1633);
* "Perkin Warbeck" (1633; trükis 1634);
* "The Fancies Chaste and Noble" (1636; trükis 1638);
* "The Lady's Trial" (litsents 3. mai 1638; trükis 1639).

Ford kirjutas ka ohtralt luulet, sealhulgas 1613. aastal pika usulise poeemi "Christ's Bloody Sweat" ("Kristuse verine higi"). 1920. aastatel lõi Fordi palale "Beauty's Beauty" muusika Austraalia helilooja John Gough.

Kirjandus
---------

* Stavig, Mark. John Ford and the Traditional Moral Order. Madison, WI, University of Wisconsin Press, 1968.

Välislingid
-----------

* The John Ford Editorial Project at the Institute of English Studies, Brian Vickers
* John Fordi kogutud teoste 1831. aasta väljaanne Internet Archive'is: I köide, II köide
**Rudolf Kiviranna** (**Rudolf Steinmann**; 22. märts 1912 Võru – 9. oktoober 1994 New York) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Võru gümnaasiumi. Õppis aastatel 1931–1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lõpetas ülikooli *cum laude* ja mag. theol. astmega. Oli Konsistooriumi stipendiaadina aastatel 1937–1938 ennast Ungaris täiendamas. Prooviaastal oli ta Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 26. detsembril 1938.

Oli 1939–1940 Tallinna praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1936–1940 oli ta Noorte Juhi ja Laste Sõbra toimetaja (juba üliõpilasena). 1940–1944 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna õpetaja. Ning kui võim lubas, teenis ta koguduseõpetaja töö kõrvalt laiemaid hulki raadiopalvuste, gümnaasiumi usuõpetaja ja kirikunoorte juhina.

1944. aastal põgenes Rootsi, kus organiseeris koos Voldemar Takkeli ja teistega Eesti NMKÜ tegevust. 

1947. aastal emigreerus ta USA-sse. Kuna Conrad Klemmer soovis emerituuri minna, sai temast New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteri Usu koguduse õpetaja. Torontos rajas ta Toronto Peetri koguduse. Aastatel 1954–1964 oli ta USA Chicago praostkonna abipraost, pärast praost Valter Viksi surma 1964. aastal sai praostiks. Aastatel 1964–1977 oli ta ühtlasi konsistooriumi assessor. Ta oli ka E.E.L.K. Usuteadusliku Instituudi õppejõud ning paljude organisatsioonide liige. Emerituuri jäi ta 1992. aastal. Tema ametijärglaseks sai Uudo Tari.

Rudolf Kiviranna suri 1994. aastal ja on maetud Võru kalmistule.

Ta on välja andnud mitu jutlusekogumikku.

Viited
------

1. 1 2  Eesti Kirik nr. 1, 1982
2. 1 2  Konrad Veem, Eesti Vaba Rahvakirik: Dokumentatsioon ja leksikon, Stockholm: EVR, 1988

Välislingid
-----------

* Sissekanne Väliseesti isikuloolises andmebaasis (VEPER)
* New Yorgi Eesti Ev. Luteri Usu kogudus 110-aastane
**Rudolf IV Badenist** (suri 25. juunil 1348) oli of Badeni markkrahvi Hermann VII ja Truhendingeni Agnese poeg.

Talle kui nooremale pojale oli talle esialgu määratud kiriklik karjäär. Temast sai kanoonik Speyeris. Kui tema isa 1291. aastal suri, Baden jagati ja ta sai Baden-Pforzheimi. Esialgu valitses ta Baden-Pforzheimi koos oma venna Hermann VIII-ga. 1300. aastast kuni oma surmani valitses ta üksi.

Austria hertsogi Leopold I ja keiser Ludwig IV vahelises konfliktis asus ta esialgu Leopoldi poolele. Mõne aja pärast vahetas ta poolt ja asus Ludwig IV poolele, kes 1334. aastal pantis Rudolf IV-le Ortenburgi lossi, Offenburgi, Gengenbachi ja Zell am Harmersbachi linnad ning keiserlikud valdused Ortenau piirkonnas.

1335. aastal päris ta oma nõolt Rudolf Hessolt Baden-Badeni.

Pärast Rudolf IV surma jagasid tema pojad pärandi, Friedrich III sai Baden-Badeni ja Rudolf V sai Baden-Pforzheimi.

Abielud ja lapsed
-----------------

Rudolf abiellus 28. veebruaril 1318 Bolandeni Philipp V tütre Luitgardiga (suri 1324/25). See abielu jäi lastetuks. Pärast Luitgardi surma abiellus ta 18. veebruaril 1326 Oettingeni krahvi Friedrich I tütre Mariaga (suri 10. juunil 1369). Nad said kaks poega:

* Friedrich III (u 1327 – 2. september 1353)
* Rudolf V (suri 1361)

Vaata ka
--------

* Badeni valitsejate loend

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Hermann VII** | **Baden-Pforzheimi markkrahv**1291–1348koos Hermann VIII-ga aastani 1300 | Järgnev**Rudolf V** |
| Eelnev**Rudolf Hesso** | **Baden-Badeni markkrahv**1335–1348 | Järgnev**Friedrich III** |
John Hancock Center
**John Hancock Center** on 344 m kõrgune sajakorruseline pilvelõhkuja Chicagos. 

Hoone aadress on 875 North Michigan Avenue, 175 East Delaware Place. 

Hoone valmis aastatel 1965–1969. Valmimise ajal oli see USA kõrgeim hoone väljaspool New Yorki. Seda oli ta kolm aastat, kuni 1972 valmis Chicagos Aon Center. Selle kõrgus on maapinnast ülemise korruseni 329 m, katuseni 344 m ja katusele paigaldatud antennide tipuni 457 m.

Aon Center on John Hancock Buildingust kõrgem, ehkki sel on korruseid vähem, ainult 92. Praegu on John Hancock Building USA kõrguselt kuues hoone. Sellest kõrgemad on Willis Tower, Empire State Building, Bank of America Tower, Trump Tower Chicago ja Aon Center. Kui kõrgust arvestada katuseantennide kõrgeima tipuni, on see maailma kõrguselt viies hoone: sellest kõrgemad on Burj Khalifa, Willis Tower, Shanghai World Financial Center ja Taipei 101.

Materjalina on kasutatud klaasi ja terast.

Hoones on elu- ja bürooruumid. 95. korrusel asub restoran ja 94. korrusel vaateplatvorm. 44. korrusel asub Ameerika maapinnast kõrgeimal asuv siseujula. Liftiga saab sõita maapinnalt 95. korrusele, kusjuures lift suudab arendada kiirust kuni 33 km/h.

Kasulikku pinda on 260 126 m². Hoones on seitsesada korterit. Üksnes Chicago Trump Toweris ja Burj Khalifas leidub maapinnast veel kõrgemal asuvaid kortereid.

Iga aasta veebruari viimasel pühapäeval korraldatakse trepijooks John Hancock Centeri välisuksest Michigan Avenuel hoone 95. korrusele. 2008. aastal püstitati rekordiks 9 minutit ja 38 sekundit.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **John Hancock Center** |

* Vaateplatvormi koduleht
**Katrin Aller** (sündinud 28. aprillil 1975 ) on eesti muusikapedagoog ja helilooja.

Aller lõpetas 1994. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi klaveri ja muusikateooria erialal, 1998. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia muusikateaduse erialal (juhendaja Toomas Siitan) ja 2001. aastal kompositsiooni erialal (juhendaja Jaan Rääts). 

2003. aastal kaitses ta EMTA-s kompositsiooni erialal ka magistrikraadi (juhendaja Jaan Rääts).

Katrin Aller töötab Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis muusikateoreetiliste ainete  (solfedžo, muusikalise vormi analüüs, muusikalugu, kompositsioon) õpetajana ning Tartu Pauluse kirikus organistina .

Tunnustus
---------

* Tartu aasta õpetaja 2014
* Kandlepalade konkurss 2019 I preemia ning 2 diplomit

Viited
------

1. ↑  Estonian Music Foundation (vaadatud 8. septembril 2019)
2. ↑  "Katrin Aller H. Elleri nimelise Tartu muusikakooli kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2014. Vaadatud 8. septembril 2019.
3. ↑  "SA Pauluse Kiriku töötegijad". Vaadatud 25.09.2019.
4. ↑  Tartu tunnustab tublimaid õpetajaid Tartu Postimees, 2. oktoober 2014 (vaadatud 8. septembril 2019)
5. ↑  "2019 Kandlepalade konkurss". *Eesti Kandleliit*. Vaadatud 25.09.2019.
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Tšehhoslovakkia |
|  |
| 2. ring | 1936 | Raskekaal |
|  |
| 1. ring | 1937 | Raskekaal |
| Riik |  | Slovakkia |
|  |
| 1. ring | 1942 | Raskekaal |
|

**Rudolf Kus** (23. veebruar 1915 Trnava - 2. juuli 2006 Bratislava) oli Slovakkia ja Tšehhoslovakkia poksija, rahvuselt slovakk.

Kus oli raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) Tšehhoslovakkia meister vähemalt 1935. aastal ning Slovakkia meister vähemalt 1941. aastal.

Kus osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) Tšehhoslovakkia võistlejana 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Herbert Rungele (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Kus osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) Tšehhoslovakkia võistlejana 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas 1. ringis Nemesio Lazzarile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning Slovakkia võistlejana 1942. aasta Euroopa meistrivõistlustel (Breslau, 1942), kuid kaotas 1. ringis Willie Quentemeijerile (Holland) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  Tšehhoslovakkia meistrivõistlused poksis. Brno 1935. Tulemused inglise keeles
2. ↑  Slovakkia meistrivõistlused poksis 1941. Tulemused inglise keeles
3. ↑  11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles
4. ↑  5. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1937. Tulemused inglise keeles
5. ↑  1942. aasta Euroopa meistrivõistlused poksis. Breslau 1942. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Rudolf Kus saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
"Nautsi" suunab siia. Pärnumaa endise küla kohta vaata artiklit Nautsi (Pärnumaa).

**Nautse** (1977. aastani **Nautsi**) on küla Saare maakonnas Muhu vallas. Tuntud jaanalindude poolest, nimelt paikneb Nautses, Laasu talus jaanalinnufarm. Peale jaanalindude peetakse seal ka känguruid.

Vaata ka
--------

* Eesti külade loend

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Muhu valla vapp
Muhu valla asulad

**Külad:** Aljava | Hellamaa | Igaküla | Kallaste | Kantsi | Kapi | Kesse | Koguva | Kuivastu | Külasema  | Laheküla | Lalli | Leeskopa | Lehtmetsa | Lepiku | Levalõpme | Liiva | Linnuse | Lõetsa | Mõega | Mõisaküla | Mäla | Nautse | Nurme | Nõmmküla | Oina | Paenase | Pallasmaa | Piiri | Põitse | Pädaste | Päelda | Pärase | Raegma | Rannaküla | Raugi | Rebaski | Ridasi | Rinsi | Rootsivere | Rässa | Simiste | Soonda | Suuremõisa | Tamse | Tupenurme | Tusti | Vahtraste | Vanamõisa | Viira | Võiküla | Võlla
**Erling Skakke** (u 1115 – 18. juuni 1179) oli Norra jarl 12. sajandil.

Erling Skakke sündis Kyrpinga-Ormi pojana. Aastail 1152–1155 võttis koos Orkney krahviga osa ristiretkest pühale maale. Esmalt purjetasid nad pühale maale, seejärel Konstantinoopolisse ning viimaks Rooma. Sitsiilias pidasid nad lahingut araablastega ning Erling sai kaelast haavata. Selle vigastuse tõttu jäi tema pea ühele poole viltu, millest sai ta hüüdnime Skakke ("vildakas"). 

Erling oli abielus kuningas Sigurd Magnussoni tütre Kristinaga, kellega sai poja Magnuse. Erling Skakke sai omale tugevaks liitlaseks Nidarosi peapiiskopi Øystein Erlendssoni, kelle abiga pani ta võimule oma poja Magnuse. Magnus Erlingsson oli aastail 1161–1184 Norra kuningas. Erling Skakke oli oma poja nooruse tõttu riigi tegelik valitseja, ning jäi võimule ka isegi pärast poja täisealiseks saamist. Oma võimu kindlustamiseks lasi ta tappa mitmed varasemate kuningate järeltulijad, kes oleksid võinud troonile pretendeerida.

1164. aastal asutas ta Halsnøy kloostri.

Kui Sverre Sigurdsson sai *Birkebeinerne* juhiks, algas võitlus tema ja Erlingi vahel.

Erling Skakke langes 1179. aastal Kalvskinneti lahingus. Kuningas Sverre austas langenud vastast ning pidas tema matustel kõne.

Kirjandus
---------

* Snorri Sturluson "Heimskringla"
* Katherine Holman "The Northern Conquest: Vikings in Britain and Ireland". Signal Books. 2007. Lk. 206–207

Välislingid
-----------

* Kuningas Sverre kõne Erlingi matustel (inglise k.)
Kroonita vapp
**Blekinge vapp** on Rootsi Blekinge ajaloolise maakonna ning praeguse Blekinge lääni vapp. 

Sinisel vapikilbil on kuldne tammepuu, mille tüve ümber on kolm kuldset krooni. 

Maakonnavapil, on vapikilbi kohal hertsogikroon. Läänivapil ei ole hertsogikrooni, kuid läänivalitsus võib vapil kasutada kuningakrooni. 

Blekinge oli Skånelandi maakondadest teadaolevalt ainus, millel oli *härad*'itele ühine pitser. Sellel oli lehtedega kaunistatud küngas, mis kõrgus lainetest ning oli kroonitud krooniga. Vapi värvid pole teada. On arvatud, et vapikilp oli sinine, lained vaheldumisi sinised ja valged ning kroon kuldne. Anders Thiseti arvates oli vapikilp punane ja küngas roheline. 

Pärast Blekinge üleminekut Rootsile Roskilde rahuga 1658 võeti Karl X Gustavi matuste puhul 1660 kasutusele praegune vapp, mille aluseks oli üks 15. sajandi pitser. Kolm krooni tüve ümber tähistavad Rootsi võimu.

Teised vapid
------------

Blekinge *härad*'ite ja linnade vappidest on keskajast teada ainult kaks: Medelstadi ja Elleholmi vapp. Mõlemal on püha Laurentiuse röst.
**Erlend Lõwi** (aastani 1989 **Erlend Lõbin**; sündinud 13. veebruaril 1954 Tallinnas) on eesti vioolamängija, kulturismivõistleja ja -treener. Eesti Teatriliidu liige (1975–1998).

Haridus ja teatritegevus
------------------------

Lõpetas 1975 Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli altviiuli erialal (Ants Toominga klass). Mänginud 1975–1998 Estonia teatri orkestris. Kirjutanud ja lavastanud ELTA Stuudios näidendid „Doktor Saimoni võlusau" ja „Jaboloni jüngrid" (2000).

Tegevus kulturismis
-------------------

Tegeles 1975–1984 Innar Mardo õpilasena kulturismiga, oli kuuekordne vabakava Eesti meister poseerimises. Asutas 1998 enesearendusalase Erlend Lõwi Keha Kooli.

Viited
------

1. ↑  Ene Pilliroog. Eesti teatri biograafiline leksikon, 2015

Artiklid
--------

* Külli Kriis. *Erlend Lõwi ei püüa seletamatut seletada.* – Põhjarannik, 26. august 2000
* Marju Õunpuu. Europaradiisita nukud elada ei saa. – Sirp, 24. november 2000
* Anu Saagim. „Puuduta mind" 186. saade | Imemees Erlend Lõwi. – Õhtuleht, 6. juuni 2021

Välislingid
-----------

* Erlend Lõwi Keha Kooli koduleht
Atmosfääri ehitus
**Tropopaus** on Maa atmosfääri osa, atmosfäärikiht troposfääri ja stratosfääri piiril. Paikneb 8 km (pooluste kohal) kuni 15–17 km (ekvaatori kohal) kõrgusel maapinnast.

Tropopausi paksus on mitusada meetrit kuni 2–3 km. Tropopausi kõrgus oleneb geograafilisest laiusest, tsüklonaalsest tegevusest ja aastaajast (suvel on ta kõrgemal kui talvel). Lähistroopikas esinevad tropopausis augud, mille põhjuseks on tugevad jugavoolud. Kohati tropopaus hävib tihti ja tekib uuesti.

Tropopausis on õhutemperatuur umbes 215 K, vertikaalne temperatuuri gradient on väike, mõnikord esineb temperatuuriinversioon.

Viited
------

1. 1 2  Kalju Eerme. Keskkonnaõpetus, lk 12 (PDF)

| * v
* r
Maa atmosfäär |
| --- |
| 
Troposfäär  **·**  Stratosfäär  **·**  Mesosfäär  **·**  Termosfäär  **·**  Eksosfäär |  |
| 
Tropopaus  **·**  Stratopaus  **·**  Mesopaus  **·**  Termopaus  **·**  Eksobaas |
| 
Osoonikiht  **·**  Kármáni joon  **·**  Homosfäär  **·**  Turbopaus  **·**  Heterosfäär |
| 
Ionosfäär  **·**  D-kiht  **·**  Appletoni kiht  **·**  Kennelly-Heaviside'i kiht |
Hanalei, Kauai
**Troopiline ookeaniline kliima** on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik ookeanide troopikas paiknevatele osadele. Et piirkonnas valitsevad aastaringselt passaadid, siis nimetatakse seda mõnikord **passaatkliimaks**.

Troopilisele ookeanilisele kliimale on iseloomulikud mõõdukalt kõrged õhutemperatuurid, mis kasvavad suvel ekvaatori suunas temperatuurini +20 kuni +27 °С. Talvel muutuvad kõrgematel laiuskraadidel õhutemperatuurid madalamaks ning ulatuvad kuni +10...+15 °С.

Et atmosfäär on ebastabiilne ja seal esineb inversioon, siis tekib palju rünk- ja kihtrünkpilvi, keskmine pilvisus on üle 50%. Aga sademete hulk on suhteliselt väike, välja arvatud saarte tuulepealsetel külgedel. Näiteks Hawaii saarte hulka kuuluva Kauai saare tuulepealsel küljel on aasta keskmine sademete hulk umbes 12 000 mm aastas, mille põhjuseks on niiskete õhumasside tõus kirdeküljel. Sama saare tuulealusel küljel on aasta keskmine sademete hulk vaid 560 mm.

Avatud ookeanis on ilm tavaliselt kuiv, mõnikord sajab nõrka vihma. Harva sajab tugevat vihma seoses troopiliste tsüklonite tegevusega.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Тропические климаты[*alaline kõdulink*].
**Blessig** (vene keeles *Блессиг*) oli Elsassist Wasselnheimist pärit käsitöölise- ja literaadisuguvõsa.

Ajalugu
-------

Teateid suguvõsa kohta on XVII sajandist, mil Wasselnheimis sündinud Mathias Blessig (1623−1688) oli Elsassis väikeses Steinmetzi linnas müürsepp ja hiljem raehärra. Temaga algab ka perekonnaliin. Pojapoeg Johann Blessig (1688−1746) asus elama Strassburgi, kus pidas võõrastemaja. Viimase pojapoeg Philipp Jakob Blessig (1762−1832) rändas noore kaupmehena Tallinna, sai seal 1793. aastal kodanikuks ja oli veel 1807. aastal I Gildi kaupmees. 

Hiljem kolis ta Peterburi ja sai osanikuks Friedrich Kümmeli ettevõttes, mis alates 1813. aastast kandis nime Blessig & Co. Tema järeltulijad jäidki Venemaaga seotuks kuni XX sajandi alguseni, samuti pidasid nad Inglismaal Liverpoolis kaubamaja. Philipp Jakobi pojapoeg Georg Blessig (1830−1884) omandas 1863. aastal Rāmuļi pandimõisa, mille ta sai hiljem päriseks ja mis jäi tema järeltulijate majandada kuni võõrandamiseni 1920. aastal. Suguvõsa kustus meesliinis 2007. aastal.

Suguvõsa liikmeid
-----------------

* Friedrich Johann Blessig (1818−1887), filoloogiakandidaat, tõeline riiginõunik
* Wilhelm Blessig (1866−1939), Riia linnanõunik, Riia linnamõisate valitsuse direktor, mõisaomanik
* Ernst Friedrich Blessig (1859−1940), meditsiinidoktor, tõeline riiginõunik, Tartu ülikooli professor

Blessigi suguvõsa mõisavaldused
-------------------------------

* Liivimaa Läti distrikt:
	+ Rāmuļi (*Ramelshof*) (1863−1866 ja 1866−1869 pandi-, 1869−1920 pärusvaldus), Sprēstiņi (*Spurnal*) (1876−1920)

Kirjandus
---------

* Seuberlich, Erich. *Stammtafeln deutsch-baltischer Geschlechter*. − Deutsche Stammtafeln in Listenform. Band IV. 3. Reihe. Hrsg. Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V. Leipzig: Verlag Zentralstelle für Deutsche Personen- und Familiengeschichte E. V. 1931. Veerg 48-57 .
Nava Starr (1982)
**Nava Starr**, varem **Nava Shterenberg**, (sünninimi **Nava Gordon**; sündinud 4. aprillil 1949 Riias) on Kanada maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1978). 

Pärast abiellumist emigreerus Starr koos abikaasaga 1975. aastal Nõukogude Liidust Kanadasse. Elama asuti Torontosse.

Ta on 8-kordne Kanada naiste malemeister (1978, 1981, 1984, 1986, 1989, 1991, 1995, 2001). Starr kvalifitseerus FIDE tsooniturniiri võiduga kuuel korral naiste maailmameistrivõistlustele. Tsoonidevahelistel turniiridel sai ta 1979. aastal Alicantes 18 osavõtja seas 15. koha, 1982. aastal Bad Kissingenis 16 osavõtja seas 13. koha, 1990. aastal Genting Highlandsis 18 osavõtja seas 15. koha ja 1993. aastal Jakartas 39 osavõtja seas 36. koha. 2001. aastal Moskvas sai ta MM-i turniiril (64 osavõtjat, nokautsüsteem) turniiritabelis 55. asetuse. Starr kaotas avaringis Corina Peptanile ja 32 parema hulka ei pääsenud.

Starr on mänginud Kanada võistkonna koosseisus 12 naiste maleolümpial (1976–1984, 1988, 1992–1996, 2002–2006).

Välislingid
-----------

* Nava Starr FIDE andmebaasis
**Megan Quartet** oli 1997. aasta kevadel Meggani mantlipärijana Tallinnas Tarvo Kaspar Toome moodustatud Eesti džässroki instrumentaalansambel. Koosluse muusikas olid ühendatud nii roki, klassikalise, minimalistliku, psühhedeelse, alternatiivse kui ka džässmuusika elemendid. Festivalidest on ansambel mänginud Tudengijazzil, Tartu ja Pärnu džässifestivalidel, Kuri Progel ja Pilvepillerkaarel.

1996. aasta sügisel läks Tarvo Kaspar Toome juhitud vokaalinstrumentaalansambel Meggan muusikaliste erimeelsuste tõttu laiali.

1997. aasta kevadel pani Toome kokku Megan Quarteti koosseisus Mihkel Mälgand (bass ja kontrabass), Rauno Rebane (löökriistad), Aulis Nemvalts (saksofonid) ja Tarvo Kaspar Toome (klahvpillid, kitarr). Külalisesinejatena on kontsertidel üles astunud Tõnis Tüür (kontrabass), Meelis Ainsalu (bass), Jaan Pehk (vokaal) ja vanamuusikaansambel Kampsun (flöödid).

2000. aastal ilmus kontsertplaat festivali Pilvepillerkaar'00 salvestisega "Megan Projekt. KATUS".

2001. aasta kunsti- ja muusikafestivalil Mantika esines Megan Quartet erinevatel asjaoludel juba nimega Lippajad koosseisus Mihkel Mälgand, Rauno Rebane, Aulis Nemvalts, Tarvo Kaspar Toome ja Raun Juurikas (klahvpillid) ja Arno Kalbus (löökriistad).

2002. aastal esines Megan Quartet Hiiumaal progefestivalil Kuri Proge.

2003 – Megan Quarteti "mantlipärijana" hakkas tegutsema kvartett MESI koosseisus: Mihkel Mälgand (bass), Ahto Abner (löökriistad), Iljo Toming (kitarr) ja Tarvo Kaspar Toome (klahvpillid)).

2003. aastal ilmus Megan Quarteti teine kontsertplaat "Are You Insured?".

2008. aasta detsembris ilmus Megan Quarteti stuudiosessioonidega CD "Väljasõit rohelisse"

Ansambel lõpetas aktiivse tegutsemise umbes aastal 2000, kuid Megan Quartet-i alustatud liini jätkab 2001. aastal tegutsema hakanud ansambel Lippajad.

Vaata ka
--------

* Meggan
* Lippajad

Välislingid
-----------

* Megan Quarteti ametlik koduleht
Klement Gottwald (1947)
**Klement Gottwald** (23. november 1896 Vyškov – 14. märts 1953 Praha) oli Tšehhoslovakkia partei- ja riigitegelane.

Alates 1912. aastast võttis Klement Gottwald osa sotsiaaldemokraatlikust noorsooliikumisest. Mobiliseerituna osales ta aastatel 1915–1918 Austria-Ungari armee koosseisus Esimeses maailmasõjas. 1921. aastal oli ta üks Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei asutajatest. 1925. aastast alates oli ta partei keskkomitee ja selle poliitbüroo liige, alates 1929. aastast kommunistliku partei keskkomitee peasekretär ja samuti ka parlamendi liige.

Gottwald põgenes 1938. aastal Moskvasse, kus ta juhatas kuni 1945. aastani Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei välismaise keskuse tööd. 1928–1943 kuulus ta Kominterni Täitevkomiteesse, oli aastatel 1935–1943 selle sekretär.

4. aprillil 1945 sai ta Košices moodustatus Rahvusrinde valitsuse esimehe asetäitjaks. 2. juulist 1946 kuni 15. juunini 1948 oli Klement Gottwald Tšehhoslovakkia koalitsioonivalitsuse peaminister. 14. juunist 1948 kuni oma surmani oli ta Tšehhoslovakkia president.

Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretärina mängis Klement Gottwald juhtivat rolli kommunistide võimuhaaramisel Tšehhoslovakkias 1948. aasta veebruaris.

11. märtsil 1953 saabus Gottwald Moskvast tagasi Stalini matustelt. Ta kaebas juba lennujaamas halba enesetunnet. Esialgu usuti, et tegemist on lihtsalt külmetusega, kuid olukord oli palju tõsisem ning kolm päeva hiljem suri ta aneurüsmi tagajärjel.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Klement Gottwaldi surnukeha palsameeriti ning paigutati mausoleumi. Surnukeha oli aga liiga hilja ja oskamatult palsameeritud ning hakkas ilmutama lagunemise tundemärke. 1962. aastal viidi ta surnukeha mausoleumist ära ja kremeeriti.
Zlíni linn kandis aastatel 1949–1989 nime **Gottwaldov**. Ukrainas Harkivi oblastis kandis Zmijivi linn aastatel 1976–1990 nime **Gotvald**.

Klement Gottwaldi oli kujutatud 1989. aastal välja antud Tšehhoslovakkia 100-kroonisel pangatähel, mis sai aga mõni kuu hiljem Sametrevolutsiooni ajal rahva seas nii ebapopulaarseks, et see kõrvaldati käibelt ja selle asemel kasutati vana seeria 100-kroonist. See jäi kasutusele kuni Tšehhoslovakkia lagunemiseni 1993. aastal.

Viited
------

1. ↑  Klement Gottwald Czech Radio
2. ↑  Klement Gottwald \* November 23, 1896 Dedice † March 14, 1953 Prague Prague Castle
3. ↑  Klement Gottwald Vláda České republiky
**Klenovský Vepor** on mägi Vepori mäestikus Slovakkias. Tegemist on selle mäestiku suurima suhtelise kõrgusega tipuga, kuigi mäestiku kõrgeimaks tipuks on Fabova hoľa. Samas on tegemist selle Balogi mäestikuks nimetatava piirkonna kõrgeima tipuga. Mäe kõrgus on 1 338,2 m. 

Mäel kasvavad nulud, kuused ja pöögid moodustavad puutumatu metsa, mille kaitseks on moodustatud Klenovský Vepori looduskaitseala. Mäe madalamatel nõlvadel kasvab segamets, kus eelnevatele puudele lisndub veel harilik pihlakas.

Mägi on moodustunud Miotseenis Tisoveci juures tegutsenud vulkaani purskel moodustunud andesiidist laavavälja erodeerumisel.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. august 2018. Vaadatud 27. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Biely, A. (Editor), Bezák, V. Elečko, M. Gross, P. Kaličiak, M. Konečný, V. Lexa, J. Mello, J. Nemčok, J. Potfaj, M. Rakús, M. Vass, D. Vozár, J. Vozárová, A. 1996: Geologická mapa Slovenska (1 : 500 000). GÚDŠ, Bratislava

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Klenovský Vepor** |
Navarino (roosa)
**Navarino** on Tšiilile kuuluv saar Lõuna-Ameerika mandri lõunatipu lähedal.

Navarino on Tulemaa saarest eraldatud Beagle'i väinaga, mida mööda kulgeb ühtlasi Tšiili ja Argentina piir. Saarest itta jäävad väiksemad saared Lennox, Picton ja Nueva. Läände jääb suurem Hoste saar. Lõunasse jäävad tillukesed Wollastoni saared.

Navarino pindala on 2473 km². Saar on mägine, selle kõrgeim tipp Pico Navarino on 1195 m kõrgune.

Navarino kuulub Magalhãesi ja Tšiili Antarktika piirkonda ning on osa Tšiili ja kogu maailma kõige lõunapoolsemast omavalitsusüksusest Cabo de Hornose vallast.

Navarino põhjapoolsel rannaribal, kus asub ka Puerto Williams, on aastas sademeid keskmiselt 467 mm ja need jaotuvad aastas ühtlaselt. Merelise kliima tõttu on aastased temperatuurikõikumised väikesed: aasta keskmine õhutemperatuur on +6 °C, kõige soojemal kuul +9,6 °C ja kõige külmemal kuul +1,9 °C. Ushuaias on kliima samasugune. Saare lõunaosas on kliima veelgi merelisem: talvised temperatuurid on kõrgemad, suvised madalamad ja sademete hulk tublisti suurem, kuni 800 mm aastas.

Valdav osa saareelanikest elab Puerto Williamsis (2700 elanikku), mis on rahvaarvult piirkonna 4. asula. Seal asub ka Tšiili mereväebaas. Tšiili loeb Puerto Williamsit linnaks, mis on maailma lõunapoolseim. Saarel on veel kaks asulat: Puerto Toro, kus 2002. aastal elas 36 inimest, ja Puerto Navarino. Navarino saarel asuvad Antarktikale kõige lähemad asulad.

Navarinole pääseb piirkonnakeskusest Punta Arenasest helikopteriga iga päev, välja arvatud pühapäeviti, ja kord nädalas parvlaevaga. Parvlaevasõit kestab 30–36 tundi. Märgatavalt lähemal Navarinole kui Punta Arenas asub Argentina linn Ushuaia, kust 2006. aastal oli Navarinoga mootorpaadiühendus.

Viited
------

1. 1 2 3  Suur maailma atlas, lk. 142
Troopilise mandrilise kliimaga piirkondadele on iseloomulikud kõrbed. Sahara kõrbe luited
Troopilise mandrilise kliima kliimadiagramm (Aden, Jeemen)
**Troopiline mandriline kliima** on kliimatüüp Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi, mis on iseloomulik mandrite sisealadele. See kliimatüüp on levinud Aafrika põhja- ja lõunaosas, Araabias, Austraalia territooriumi suures osas, Mehhikos, Lõuna-Ameerika keskosas, st nendes piirkondades ekvaatorist põhja ja lõuna pool, kus puuduvad mussoonid ja aastaringselt valitseb troopiline õhk.

Nendes piirkondades paiknevad troopilised kõrbed (sh Sahara kõrb, Araabia kõrb, Austraalia kõrbed jne). Selle tõttu nimetatakse mõnikord seda kliimat **troopiliste kõrbete kliimaks**. Kuna aasta jooksul valitsevad seal laskuvad õhuvoolud, siis pilvisus ja sademete hulk on seal väga väikesed. Maapinna kiirgusbilanss on kuiva õhu ja maapinna suure albeedo tõttu väiksem kui ekvatoriaalses vöötmes. Õhutemperatuur on kogu aasta jooksul väga kõrge, sest soojuskaod aurumisena on väikesed. Suvi on palav, soojema kuu keskmine õhutemperatuur on üle +26 °С, aga kohati kuni +40 °С. Troopilistes kõrbetes ongi maksimaalsed õhutemperatuurid maakera kõrgeimad (+58 °С). Ka talv on soe: külmima kuu keskmine õhutemperatuur jääb +10 ja +22 °С vahele. Aastane temperatuuriamplituud on suur, keskmiselt on see 15–20°. Ka ööpäevased õhutemperatuurikõikumised on suured, mõnikord kuni 40 °С.

Sajab harva, aga esinevad ka tugevad vihmad (Saharas kuni 80 mm ööpäevas). Aastane sademete hulk on tavaliselt alla 250 mm, kohati isegi alla 100 mm.

Tuuled on nõrgad, aga esinevad tolmutormid (samuumid), mis kannavad edasi tohutus koguses liiva. Need tormid on seotud õhu alamkihi ülesoojenemisega.

Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastab troopilisele mandrilisele kliimale BW kliimatüüp.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Тропические климаты[*alaline kõdulink*].
Megadeth aastal 2010 Haapsalus

**Megadeth** on USA *heavy metal*i bänd, mida juhib Dave Mustaine. Bänd loodi 1983. aastal, saadeti laiali 2002. aastal ja tuli uuesti kokku 2004. aastal. Megadethi kutsutakse vahel üheks "suure *thrash metal*'i neliku" liikmeks Metallica, Anthraxi ja Slayeri kõrval.

Megadethi liider Dave Mustaine mängis aastatel 1981–1983 Metallicas soolokitarri.

Megadeth on aastatel 1986–2019 välja andnud 18 stuudioalbumit.

16. juulil 2010 esines Megadeth Eestis Haapsalus, teda soojendasid kohalikud ansamblid Oort ja Metsatöll.
28. juunil 2012 külastas Megadeth Eestit teist korda, seekord esineti Rock Cafes. Soojendusbänd oli Nevesis.

Stuudioalbumid
--------------

* *Killing Is My Business... And Business Is Good!* (1985)
* *Peace Sells...But Who's Buying?* (1986)
* *So Far, So Good... So What!* (1988)
* *Rust in Peace* (1990)
* *Countdown To Extinction* (1992)
* *Youthanasia* (1994)
* *Cryptic Writings* (1997)
* *Risk* (1999)
* *The World Needs A Hero* (2001)
* *The System Has Failed* (2004)
* *United Abominations* (2007)
* *Endgame* (2009)
* *TH1RT3EN* (2011)
* *Super Collider* (2013)
* *Dystopia* (2016)
* *The Sick, the Dying... and the Dead!* (2022)
Vasco da Gama sild
**Vasco da Gama sild** (portugali keeles *Ponte Vasco da Gama*) on vantsild Portugalis Lissaboni lähedal.

Vasco da Gama sild ulatub üle Pürenee poolsaare pikima jõe Tejo. Sild on 12,3 kilomeetrit pikk ja pikim sild Euroopas.

Sild leevendab Lissaboni teise silla (25. aprilli silla) koormust.

Silla ehitus jaotati neljaks osaks, millest iga osa ehitas erinev ettevõte. Ehitust koordineeris iseseisev konsortsium. Ehitusel töötas korraga kuni 3300 töölist. Nii silla ettevalmistuseks kui ka ehituseks kulus 18 kuud. Silla ehitamine ei maksnud Portugali valitsusele midagi, kuna silla ehitas erakonsortsium Lusoponte, kes sai õiguse nõuda endale mõlema Lissaboni silla ületamise eest maksu järgmise 40 aasta jooksul. Silla ennustatav kasutuskestus on 120 aastat. 

Sild avati liiklusele 29. märtsil 1998, 18 kuud pärast ehitamise algust. Sild valmis pisut enne Expo '98 maailmanäitust Lissabonis, mis tähistas 500 aasta möödumist maadeavastaja Vasco da Gama jõudmisest Indiasse. Sellega avastas ta meretee Euroopast Indiasse. Sild nimetati selle sündmuse auks tema järgi.

Vaade sillale Vasco da Gama tornist

Suurenda
Vaade sillale Vasco da Gama tornist

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ponte Vasco da Gama** |
*Psittacula krameri*
**Kaeluspapagoi** (*Psittacula krameri*), varem ka **kaelus-väärispapagoi**, on papagoiliste seltsi kuuluv lind.

Levila
------

Elutseb Aafrikas (levila kulgeb ühtse sirge joonena Roheneemesaartest kuni Põhja-Etioopiani) ja Aasia lõunaosas (India). Introdutseeritud Euroopasse ja USA-sse. Liigi arvukus kasvab, kaeluspapagoid on küllaltki populaarsed lemmiklindudena.

Kirjeldus
---------

Kaeluspapagoi on paigalind, kes on tuntud oma roheka sulestiku ja valju hääle poolest. Kaeluspapagoid on üldjoontes rohekad, ent pea muutub kukla suunas sinakaks, kurgualune on must, samuti kui nokast silma poole kulgev kitsas riba,  Tiiva pikkus on 16 cm, üldpikkus 42 cm.

Toitumine
---------

Kaeluspapagoi toitub suuremalt jaolt puuviljadest ja pähklitest; lendab ka põldudele, kus sööb kultuurtaimede seemneid.

Lemmikloomana
-------------

Kaeluspapagoid on olnud populaarsed lemmikloomad juba sajandeid. Vanas-Kreekas ja Roomas peeti neid kodustatutena.

Alamliigid
----------

Kaeluspapagoil on kokku neli alamliiki, kuid nende erinevus pole suur.

* Aafrikas:
	+ *Psittacula krameri krameri*
	+ *Psittacula krameri parvirostris*

* Aasias:
	+ *Psittacula krameri manillensis*
	+ *Psittacula krameri borealis*

Viited
------

1. ↑  Loomade elu 6. köide
2. ↑  Loomade elu 6.köide
3. ↑  Loomade elu 6.köide
4. ↑  Loomade elu 6.köide

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaeluspapagoi** |
Peasissepääs
Arkaadidega areen
**Plaza de Toros de la Maestranza**; ka **Maestranza areen** on härjavõitluse areen Hispaanias Sevillas.

Areen valmis järk-järgult aastail 1749–1881 ja on vanim säilinud ümmargune härjavõitluse areen.[*viide?*] See mahutab umbes 13 000 pealtvaatajat.

Barokkstiilis fassaad on valge ja ookrivärvi. Areen on arkaadidega. Peasissekäik on Paseo de Cristóbal Colóni promenaadi ääres. Lääneküljel on Puerta del Príncipe, mille alt kantakse pärast härjavõitlust võidukaid matadoore läbi. Maestranza areeni juurde kuulub veel muuseum, kiirabihaigla, kabel ja tall, kus hoitakse pikadooride hobuseid.

Härjavõitluste hooaeg algab aprillilaadaga ja jätkub vaheaegadega oktoobrini.

Peasissekäigu esisele on püstitatud tuntuimate toreadooride monumendid ja Prosper Mérimée novelli "Carmen" peategelase Carmeni monument, kes teose järgi just sellel areenil surma sai.

Galerii
-------

* 
* Puerta del Príncipe (Printsivärav)Puerta del Príncipe (Printsivärav)
* Curro RomeroCurro Romero
* María MercedesMaría Mercedes
* Manolo VázquezManolo Vázquez

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Plaza de Toros de la Maestranza** |

* Koduleht
**Meghalaya** on osariik India idaosas. Piirneb lõunas Bangladeshiga ning põhjas ja idas Assami osariigiga.
Meghalaya tähendab sanskriti keeles pilvede kodu. See on India ja kogu maailma kõige vihmarohkemaid paiku, kus aastane sademete hulk võib paiguti ulatuda üle 1200 cm. Meghalaya on mägine, kõrgeim tipp Shillongi mägi kõrgub 1961 m üle merepinna. Sealseid subtroopilisi metsi iseloomustab suur elurikkus.

Meghalaya moodustati aastal 1972, kui Assami osariigist eraldati kaks piirkonda: Khasi Hills ja Jaintia Hills ning Garo Hills.

Enamiku rahvastikust moodustavad hõimud: suurim hõimugrupp on khasid, seejärel teiste seas garod ja pnarid.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel on levinuim usund kristlus (70,25%, peamiselt presbüterlased ja katoliiklased. 13,27% on hindud, 4,27% moslemid ja 11,53% elanikkonnast tunnistab animistlikke usundeid.

Levinumad keeled on khasi keel, mis kuulub austroaasia keelkonna moni-khmeeri harusse, garo keel Tiibeti-Birma keelkonnast, bengali keel, nepali keel ja khasi keelele lähedane pnari keel. Laialdaselt kasutatakse ka inglise keelt.

Meghalayas kehtib matrilineaarne ehk naisliinis pärimisõigus, kus kogu vara pärib noorim tütar, kes jääb ka koju vanemate eest hoolitsema. Tütarde puudumisel võib perekond pärijanna adopteerida.

Välislingid
-----------

 Meghalaya – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Meghalaya koduleht

India 1. järgu haldusüksused

**Osariigid**: Andhra Pradesh **·**  Arunachal Pradesh **·**  Assam **·**  Bihar **·**  Chhattisgarh **·**  Goa **·**  Gujarat **·**  Haryana **·**  Himachal Pradesh **·**  Jharkhand **·**  Karnataka **·**  Kerala **·**  Lääne-Bengal **·**  Madhya Pradesh **·**  Maharashtra **·**  Manipur **·**  Meghalaya **·**  Mizoram **·**  Nagaland **·**  Odisha **·**  Pandžab **·**  Rajasthan **·**  Sikkim **·**  Tamil Nadu **·**  Telangana **·**  Tripura **·**  Uttarakhand **·**  Uttar Pradesh

**Liiduterritooriumid**: Andamanid ja Nicobarid **·**  Chandigarh **·**  Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu **·**  Delhi **·**  Jammu ja Kashmir **·**  Ladakh **·**  Lakshadweep **·**  Puducherry