recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Koolmeister** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koolmeister 74 inimesel: 34 mehel ja 40 naisel. Perekonnanimede levikult oli Koolmeister meeste puhul 3336. kohal ja naiste puhul 3047. kohal.

Koolmeister oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 5–9 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 0,75. Nimi oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,23 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Saaremaal Valjala, Pöide ja Kärla kihelkonna, Virumaal Jõhvi ja Vaivara kihelkonna, Tartumaal Sangaste kihelkonna ning Läänemaal Emmaste kihelkonna mõisavaldades talupoegadele 9 korral nimeks Koolmeister, Kolmeister, Koelmeister ja Kolmester (normaalkuju Koolmeister).

Nime kandjaid
-------------

* Indrek Koolmeister, Eesti riigikohtunik (1949–)
* Richard Koolmeister, eesti vaimulik (1905–1981)
* Mihkel Koolmeister, eesti kommunist (1893–1919)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 30.08.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Koolmeister.

Välislingid
-----------

* Koolmeister statistikaameti andmebaasis
Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Koonga vald** (saksa keeles *Kokenkau*) oli vald Pärnumaal Mihkli kihelkonnas. Valla pindala oli 270 km² ja elanikke oli 2599 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

Vald loodi 1866. aastal vallaseadusega Koonga ja Võrungi mõisate maa-aladele. Vallamaja asus Pikavere külas.

Vallas oli 631 talundit ja elamut ning need kasutasid 19 938 ha maad.

Vallas asus Koonga asundus, kus tegutses Koonga algkool.

1899 liideti Koonga vallaga Kõima vald.

1939 liideti Koonga ja Veltsa vallad üheks Soontaga vallaks.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti Entsüklopeedia.* 4. köide: *Jaapan–Käolina.* Tartu: Loodus, 1934, lk 218.
2. 1 2 3  Koonga vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016)
3. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 5. köide: *KONJ–LÕUNA.* Tallinn: Valgus, 1990, lk 34.
4. ↑  Maa-ameti kaardirakendused

Välislingid
-----------

* Koonga vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Globaalne rahuindeks (2018). Tumerohelised riigid on kõige rahulikumad, punased riigid kõige rahutumad.
**Globaalne rahuindeks** (inglise keeles *Global Peace Index*, **GPI**) on Austraalias asuva Majanduse ja Rahu Instituudi loodud indeks, mis püüab hinnata ja võrrelda rahulikkuse astet maailma riikides ja regioonides.

Rahuindeksit koostatakse alates 2007. aastast koostöös rahvusvahelise ekspertide rühmaga. Selle aluseks on Economist Intelligence Uniti kogutud andmed. Indeksi koostamisel võetakse arvesse riigisiseseid konflikte ja riigi osalemist rahvusvahelistes konfliktides, samuti püütakse hinnata muudest teguritest (kuritegevus, terrorism, poliitiline ebastabiilsus, jms) tulenevat turvalisuse ja julgeoleku taset riigis või regioonis.

2014. aastal olid indeksi esimesed kolm riiki Island, Taani ja Austria; Eesti paiknes indeksis 162 riigi hulgas 31. kohal.

2020. aastal avaldatud indeksis oli Eesti 30. kohal.

Viited
------

1. ↑  2014 Global Peace Index (vaadatud 19.04.2015)
2. ↑  Eesti sai maailma rahuedetabelis 30. koha
Nyssa Gregorius miniatuuril Basileios II menologionis (985)
Gregorios Nyssast
**Gregorius Nyssast** (القديس غريغوريوس النيصي; Άγιος Γρηγόριος Νύσσης; u 335 – pärast 394) oli väljapaistev 4. sajandi teoloog, Kapadookias asuva Nyssa linna piiskop aastail 372–376 ja uuesti alates aastast 378 kuni oma surmani 395. aastal. Teda austatakse pühakuna paljudes kirikutes: nii katoliku kui ka õigeusu kirikus, vanades idakirikutes ja anglikaani kirikus.

Gregorius oli Basileios Suure noorem vend ja Nazianzi Gregoriuse hea sõber. Mõned teoloogid peavad tema naiseks Püha Theosebiat, teised arvavad, et viimane oli Gregoriuse ja Basileose õde, nagu seda oli ka püha Makrina noorem, veel üks pühak sellest austusväärsest perekonnast.

Elulugu
-------

*De virginitate*
Gregorius otsustas hakata Nyssa piiskopiks aastal 372, tänapäeva Nevşehiri linnas Türgis Kapadookias. Ta vend Basileios nimetas ta piiskopina ametisse, kuna soovis piiskopist liitlast enda metropoliidi läheduses (Basileios oli Caesarea piiskop). Gregorius oli kohal ka teisel oikumeenilisel kirikukogul Konstantinoopolis, kus ta kaitses Nikaia usutunnistust arianismi vastu.

Vaated
------

On väidetud, et Gregorioselt pärineb ontoloogilise vabaduse mõiste.

Viited
------

1. ↑  Bastitta Harriet, Francisco 2023. *An Ontological Freedom: The Origins of the Notion in Gregory of Nyssa and its Influence unto the Italian Renaissance*. Paderborn: Brill-Schoeningh.
**Jaan Roots** (8. oktoober 1908 Polli vald, Pärnumaa – 27. september 1967 Tallinn) oli eesti agronoom ja mesinduse eriteadlane.

Elulugu
-------

Jaan Roots oli kooliõpetaja ja mesiniku poeg.

Lõpetas 1927 Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1934 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna agronoomina, täiendas end 1936–37 Baieri mesinduse instituudis Erlangenis ja Berliini mesinduse instituudis. Oli 1937–40 Põllutöökoja mesinduskonsulent ja 1941–44 Põllutöödirektooriumi mesinduse eriteadlane. 1937–40 ajakirja "Mesinik" ja 1941 ajakirja "Aed ja Mesila" toim ning 1944–67 Põllum-ministeeriumi mesinduse eriteadlane, ühtlasi 1945 Polli Aianduse ja Mesinduse TUI mesinduse osakonna juhataja. 1949–67 Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi juhataja. liige.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: mesindus (tarude ehitus, mesilasperede paljundamine ja talvitumine, mee- ja vahatoodangu suurendamine).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Talts, H. Tegelik mesinik. Tallinn, 1977, 12
* Eesti avalikud tegelased. Tartu, 1932, 279.

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944

Teoseid
-------

* Eesti taru ehituse õpetus. Tartu, 1945
* Kuidas teostada mesilasperede paljundamist. Tallinn, 1947
* Mesilasperede talvitamine. Tallinn, 1950
* Mee- ja vahatoodangu suurendamine. Tallinn, 1960.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**"Väike Tjorven, Pootsman ja Mooses"** on Astrid Lindgreni lasteraamat, mille esmatrükk ilmus 1964. aastal. 

Eesti keeles ilmus teose esmatrükk 1969. aastal Vladimir Beekmani tõlkes.

Teos saavutas esmalt Rootsis tuntuse telesarjana, mille põhjal Astrid Lindgren andis välja ka raamatu. 

Lugu algab varasuvel, kui Stockholmist pärit Melkersonide perekond jõuab Soolavarese saarele suvepuhkust veetma. Soolavares on pisike kauge saareke Stockholmi saarestikus, kus talvel elab kõigest paarkümmend inimest, suvel tänu suvitajatele rohkem. Perekond koosneb leskisast Melker Melkersonist ning tema neljast lapsest, täisikka jõudnud Malinist, teismelistest vendadest Johanist ja Niklasest ning pere pesamunast Pellest, kes on 7-aastane. Laste ema on surnud siis, kui Pelle sündis. 

Peatutakse Tisleritalus, mille Melkerson on suvilaks üürinud. Melkersonidel tekib kohe sõbralik läbikäimine naabritega, abielupaar Märta ja Nisse Grankvistiga, ning nende tütarde Teddy (Teodora), Freddy (Frederika) ja 6-aastase Tjorveniga, viimase tegelik täisnimi on Karin Maria Eleonora Josefina. Tjorvenist ja Pellest saavad suurimad sõbrad, ehkki Pellega soovib samavõrra tihedat lävimist pisike naabriplika Stina, kes suvitab saarel oma vanaisa juures. 

Teose üks peategelasi on Tjorveni koer Pootsmann - hiigelsuur bernhardiin, kes on Tjorvenile kingitud mõne aasta eest. Kuhu Tjorven ka ei läheks, koer järgneb talle alati ning hoiab silma peal ka kõigil teistel lastel ning tõmbab nad veest välja, kui keegi paadisillalt vette sulpsatab.

Jutustus kirjeldab haaravalt saarel aset leidvaid sündmusi nagu jaanipäeva tähistamine, kalalkäigud, paadisõidud, aga ka mitmesugused õnnetused ja äpardused nagu tihedas udus eksimine keset merd, lemmiklooma hukkumine jne. Jälgitakse Malini väikseid romaanikesi ühe või teise kena noormehega ning vendade kiivust oma õe lubamisel ükskõik missugusele peigmehekandidaadile. Tegevusse põimub ka kirev saarerahvas. Melkersonid külastavad oma suvist saart ka talvel jõulude ajal ning teos lõpeb üks aasta pärast sündmuste algust, kui Melkeril õnnestub Tisleritalu oma perele päriseks osta ja täita sellega oma unistus pakkuda lastele kõige kaunimaid suvesid armsas paigas, mida võib pidada päris enda omaks. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Väike Tjorven, Pootsman ja Mooses** |
Ólöf Arnalds

**Ólöf Arnalds** (sündinud 1980) on Islandi laulja-laulukirjutaja ja *indie*-muusik. 

Aastatel 1988–2002 õppis Ólöf viiulit ja klassikalist laulu ning aastatel 2002–2006 õppis ta heliloomingut ja uut meediat Islandi Kunstiakadeemias.

Lisaks hiljutisele muusika tegemisele ning ringreiside ajal ansambli múm liikmeks olemisele on ta teinud koostööd selliste bändide ja esinejatega nagu Stórsveit Nix Noltes, Mugison, Slowblow ja Skúli Sverrisson. Aastal 2007 ilmus plaadifirma 12 Tónar väljaandel tema debüütalbum "Við Og Við". Album koosneb valikust lauludest, mis on esitatud traditsioonilises trubaduuristiilis.

2010. aasta septembris andis plaadifirma One Little Indian välja Ólöfi teise albumi "Innundir skinni". Erinevalt esimesest albumist sisaldab album ka inglise keeles lauldud laule, sh singlit "Surrender", kus teiste seas teeb kaasa ka Björk. Albumi produtsendid olid Kjartan Sveinsson (ansamblist Sigur Rós) ja Davíð Þór Jónsson.

2011. aasta novembris ilmus EP Ólöf Sings, mis sisaldab viit kaverit.

Aastal 2013 ilmus plaadifirma One Little Indian väljaandel Ólöfi kolmas täispikk album "Sudden Elevation", mis on ühtlasi tema esimene album, kus ta laulab vaid inglise keeles. Album salvestati 2011. aasta sügisel ja selle produtseeris Skúli Sverrisson.

Diskograafia
------------

### Albumid

* "Við Og Við" (12 Tónar, 2007)
* "Innundir skinni" (One Little Indian, 2010)
* "Sudden Elevation" (One Little Indian, 2013)

### EP-d

* "Ólöf Sings" ("One Little Indian", 2011)

Viited
------

1. ↑   "LARM artist profile: Ólöf Arnalds". *LARM - Nordic sound art festival*. Vaadatud 24.11.2007.
2. ↑  "Iceland Airwaves 2006 artist profile: Ólöf Arnalds". *Iceland Airwaves*. Originaali arhiivikoopia seisuga 23.02.2007. Vaadatud 24.11.2007.
3. ↑  Olof Arnalds - Olof Sings. Drowned in Sound, 11. november 2011.

Välislingid
-----------

* Videod Ólöf Arnaldsi *live*-esinemistest veebilehel lofi.tv

| * v
* r
Ólöf Arnalds |
| --- |
| Stuudioalbumid | 
*Við Og Við* (2007) **·**  *Innundir skinni* (2010) |
| EP'd | 
*Ólöf sings* (2011) |
Chris Kyle (2012)
**Christopher Scott Kyle** (8. aprill 1974 Texas, USA – 2. veebruar 2013) oli USA merejalaväelane ja üle 160 inimese tapnud snaiper.

Enne mereväkke astumist oli ta rodeotšempion. Pärast 11. septembri terrorirünnakuid sattus ta terrorismivastase sõja eesrindele ning leidis oma kutsumuse tippsnaiprina. Tema käes on rekord USA sõjaajaloos 160 kinnitatud surmava lasuga. Varem oli USA rekord 109. 

Iraagi mässulised kartsid teda niiväga, et kutsusid teda Al-Shaitaniks (saatanaks) ning panid tema pea eest välja vaevatasu. Ta sai legendi staatuse kaitstes surmava täpsusega katuselt ja peidupaikadest oma kaasüksuslasi, merejalaväelasi ja USA maaväe sõdureid. Chris Kyle'i rekordlask toimus Bagdadi lähedal, kus ta tabas sihtmärki 1920 meetri kauguselt. 

Kyle vabastati 2009. aastal Ameerika Ühendriikide mereväest auväärselt ja avaldas 2012. aastal oma bestselleriks osutunud autobiograafia "Ameerika snaiper". Kaks aastat hiljem lavastas Clint Eastwood raamatu põhjal samanimelise filmi.

Endine mereväelane Eddie Ray Routh tappis Chris Kyle'i 2013. aastal Texases Creek Lodge'i tulistamisplatsil. Posttraumaatilise stressihäirega tulistajale mõistis kohus eluaegse vanglakaristuse.

Viited
------

1. 1 2  Cole, Matthew; McNeill, Sheelagh. ""American Sniper" Chris Kyle Distorted His Military Record, Documents Show". *The Intercept* (inglise). Vaadatud 19. aprillil 2023.
2. ↑  West, Lindy (6. jaanuar 2015). "The real American Sniper was a hate-filled killer. Why are simplistic patriots treating him as a hero?". *The Guardian* (Briti inglise). ISSN 0261-3077. Vaadatud 19. aprillil 2023.
**Éva Ruttkai** (sünninimi **Éva Russ**; 31. detsember 1927 Budapest – 27. september 1986 Budapest) oli ungari näitleja.

Éva Russ sündis 31. detsembril 1927 Budapestis pere kuuenda lapsena. Juba kaheaastaselt mängis ta koos vend Ivániga Budapesti Komöödiateatris (ungari keeles *Vígszínház*), seejärel Artúr Lakneri lasteteatris, kus ta tutvus selliste näitlejatega nagu Lili Darvas ja Artúr Somlay.

Éva Ruttkai näitlejaanne jäi silma Budapesti Komöödiateatri direktorile Dániel Jóbile, kes ta komöödiateatrisse tööle kutsus. 16-aastaselt sai Évast Komöödiateatri näitleja. Selles teatris töötas ta surmani, kui välja arvata ajavahemik 1948–1951, mil ta töötas Budapesti Rahvusteatris. Lisaks teatrirollidele mängis ta umbes 50 filmis.

1950. aastal abiellus ta Miklós Gáboriga, sündis tütar Júlia Gábor. 

1960. aastal tutvus ta Zoltán Latinovitsiga, kellesse armus. Nad elasid koos kuni mehe surmani 1976. aastal.

1984. aastal diagnoositi tal rinnavähk. Ta suri Budapestis 1986. aasta 27. septembril 58-aastaselt. Ta on maetud Farkasréti kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1955 – Mari Jászai preemia
* 1959 – Mari Jászai preemia
* 1960 – Kossuthi preemia
* 1966 – Ungari teeneline kunstnik

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Biograafia". *Magyar életrajzi lexikon IV: 1978–1991 (A–Z)*. Vaadatud 29. aprillil 2023.
2. ↑  "Ruttkai Éva biograafia". *Magyar színházművészeti lexikon*. Vaadatud 29. aprillil 2023.

Välislingid
-----------

* Éva Ruttkai andmekogus IMDb (inglise)
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Brasiilia |
|  |
| 1. ring | 2008 | Kergekaal |
|  |
| Veerand-finaal | 2009 | Kergekaal |
| Kuld | 2011 | I kerge-keskkaal |

**Éverton dos Santos Lopes** (sündinud 8. augustil 1988 Salvadoris Bahia osariigis) on Brasiilia poksija.

Lopes osales kergekaalus (kuni 60 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Lopes osales kergekaalus (kuni 60 kg) 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Albert Selimovile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta võitis I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles
2. ↑  15. maailmameistrivõistlused poksis. Milano 2009. Tulemused inglise keeles
3. ↑  16. maailmameistrivõistlused poksis. Bakuu 2011. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Éverton Lopes saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
"**Être et avoir**" on Gabriel Marceli filosoofiline raamat, mis ilmus 1935 Aubier' väljaandel.

Kokkuvõte
---------

### I Metafüüsiline päevik (1928–1933)

10. november 1928

Kas saab öelda, et idee on olemas? Niivõrd kui ideed kujutletakse objekti mustri järgi, on ta mitteolemasolev, nagu ka objekt kui niisugune. Objekt on olemas ainult niivõrd, kui tal on sama loomus nagu minu kehal, st niivõrd, kui temast ei mõelda kui objektist. Idee saab olemas olla ja on olemas, kuid täpselt niivõrd, kui see ei taandu pseudoobjektiivsetele kujutlustele, mis me temast kujundame. Materialistlik tõlgendus on küll iseenesest absurdne, kuid kätkeb ähmast arusaama sellest, mis ma siin öelda tahan. Idee on olemas niivõrd, kui ta on rohkem või vähem külgejääv. Pöörasin ideed (või see pöördus) nagu täring, vaatasin selle eri tahke. 

22. november

Kas mitte süüdistus või vajadus kedagi süüdistada pole igasuguse põhjusliku seletuse aluseks? See tundub olevat lähedal Friedrich Nietzsche psühholoogiale. 

Märkmed (ettekandmata jäänud) ettekandeks filosoofiaseltsis (1927 või 1928)

Kui ma väidan, et mingi asi on olemas, pean ma alati silmas, et ta on seotud minu kehaga, et selle ja minu keha vahel saab olla kokkupuude, olgu see siis kui tahes kaudne. Prioriteet, mille ma oma kehale annan, sõltub sellest, et minu keha ei ole mulle antud kui eksklusiivselt objektiivne, st sellest, et ta on minu keha. Müstiline ja intiimne side minu ja minu keha vahel annab värvingu kõigile eksistentsiaalsetele otsustustele.
**Kalju Schaffrik** (sündinud 4. aprillil 1938 Lääne-Virumaal Väike-Maarjas Kiltsi asulas) on eesti füüsikaõpetaja.

Kalju Schaffrik õppis aastatel 1945–1952 Kiltsi Põhikoolis. Aastal 1956 lõpetas ta Väike-Maarja Keskkooli. Aastatel 1956–1961 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis ning omandas keskkooli matemaatika- ja füüsikaõpetaja kutse.

Elukäik
-------

Alates 1961. aasta sügisest töötas ta õpetajana Tallinna 21. Keskkoolis. Novembris 1962 võeti Schaffrik armeesse, kus sai tankimehaaniku väljaõppe. Ta teenis Ventspilsis ja Kaliningradis.[*viide?*]

Alates 1964. aasta sügisest jätkas Schaffrik tööd õpetajana Tallinna 46. Keskkoolis kuni 1973. aastani.[*viide?*] Alates 1974. aastast töötab ta Tallinna Ühisgümnaasiumis. Aastal 1977 lõpetas selle kooli 29. lend, mille üks klassijuhatajatest oli Kalju Schaffrik. Ta on olnud klassijuhataja sama kooli 32. lennule (1980), 35. lennule (1983), 42. lennule (1990) ja 58. lennule (2006).

Ta oli Tallinna Ühisgümnaasiumi (Tallinna 20. Keskkooli) direktor aastatel 1990–2003. Tallinna Linnavalitsus vabastas ta direktori ametikohalt 3. detsembril 2003. Füüsikatunde andis edasi kuni 2013. aasta kevadeni.

Isiklikku
---------

Ta on Richard ja Hilda Schaffriku poeg.

Viited
------

1. 1 2  "Tallinna Ühisgümnaasium 1920–2000", lk 67 / [koostaja Ene Liivaste], ilmunud 2000 (Tallinn : Infotrükk), ISBN 9985607880.
2. ↑  "Sissekanne Väike-Maarja Kiltsi põhikooli vilistlaste saidil". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2008. Vaadatud 18. augustil 2008.
3. ↑  "Sissekanne Väike-Maarja Keskkooli vilistlaste saidil". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. veebruar 2015. Vaadatud 6. märtsil 2008.
4. ↑  Sissekanne Tallinna Ühisgümnaasiumi vilistlaste saidil
5. ↑  Tallinna Linnavalitsuse korraldus (3. detsember 2003 nr 2766-k)
6. ↑  "Okupatsioon.ee küüditatute nimekirjad". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. aprill 2008. Vaadatud 24. mail 2009.

Kirjandus
---------

* Arvamus klassi suuruse kohta
* Tuhkatriinu näeb päikest – Õhtuleht, 8.11.2000.

Välislingid
-----------

* Foto
* Foto põhikooli lõpetamisel
* Videolõik tema tunnist 2011

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Aksel Koppel** | **Tallinna 20. Keskkooli direktor**1990–1996 | Järgnev**kool vahetas nime** |
| Eelnev**–** | **Tallinna Ühisgümn. direktor**1996–2003 | Järgnev**Mehis Pever** |
**Elektrotehnika** on teaduse ja tehnika haru. Teadusharuna käsitleb elektrotehnika elektri ja magnetismi nähtuste teoreetilisi aluseid. Elektrotehnika kui tehnikaharu tegeleb nende nähtuste rakendamisega. Elektrotehnika rakendusliku osa põhiliigid on tugevvoolutehnika ja nõrkvoolutehnika.

**Seosed elektrotehnika põhisuuruste vahel** (alalisvoolu korral)  
**I** ‒ vool (amprites), **E** ‒ pinge (voltides),  
**P** ‒ võimsus (vattides), **R** ‒ takistus (oomides)
Tugevvoolutehnika (nagu ka sellega suures osas kattuv elektroenergeetika) tegeleb elektrienergia tootmise, muundamise, jaotamise ja tarbimise tehniliste vahenditega (elektrienergia allikad, elektrimasinad ja -aparaadid, elektrijaamad ja -võrgud, elektriajamid, elektervedu, elektervalgustus jm).

Nõrkvoolutehnika hõlmas 20. sajandi algupoolel peamiselt side- ja raadiotehnikat. Valdkondadena järgnesid elektroautomaatika, elektrimõõtetehnika, infotehnoloogia, andmetöötlus ja andmeedastus. Nõrkvoolutehnika tugineb riistvaraliselt elektroonika rakendustele ja tarkvaraliselt digitaalsignaalide kasutamisele.

Vaata ka
--------

* Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend
* Elektrotehnika mõisteid
* Elektroenergeetika
* Elektroonika
* Mehhatroonika
* Eesti elektrotehnikateadlased

Välislingid
-----------

* Alalisvool
* Vahelduvvool
* Energiatehnika
**Elektrooniline tsentraliseeritud lennuki monitor** (ECAM) on seade, mille töötas välja Airbus ja seda kasutati esmakordselt lennukil A310. „Sellele on omane reaalajas reageerimine: niipea kui rike avastatakse, kuvatakse ülemisel ekraanil vastav tegevusloend. See kaob automaatselt pärast seda, kui piloot on toimingu sooritanud".

Süsteemi tööpõhimõte
--------------------

ECAM jälgib õhusõiduki mitut süsteemi, koondades seire ekraanile, et hoiatada lennumeeskondi ja anda kõrvalekallete korral asjakohast nõu. Näidustused liigitatakse järjest olulisemaks: memo (kasutatakse tavalise või automaatse valiku funktsiooni tagasikutsumiseks), nõuanne (kasutatakse, kui jälgitavad parameetrid erinevad tavapärastest töövahemikest), ettevaatus (kasutatakse sündmuste puhul, mis nõuavad meeskonna tähelepanu, kuid mitte kohest tegutsemist) või hoiatused (sündmused, mis nõuavad meeskonna viivitamatut tegutsemist).

Mitme rikke korral korreleeritakse asjakohased näidud vastavalt nende olulisusele.

* Tase 3: liigne kiirus, tulekahju või seiskumine põhjustab korduva helisignaali koos ereda punase vilkuva tulega.
* Tase 2: süsteemi rike, kuid mitte lennuohutuse probleem, mis põhjustab ühe helisignaali ja püsivalt kollase valguse.
* Tase 1: süsteemi halvenemiseni viiva rikke korral süttib kollane tuli.

Süsteemi staatus: kui kõik on töökorras, süttib roheline tuli.

Meeskonna hoiatussüsteemid
--------------------------

ECAM-ekraan asub tavaliselt kabiini keskel ja koosneb ülemisest ja alumisest ekraanist. Ülemisel ekraanil on põhiteave peamiste süsteemide (peamiselt mootori parameetrite) kohta, näiteks: 

* Airbus A320 ECAMmootori põhiparameetrid (tõukejõu režiim, heitgaasi temperatuur, kütusevool jne);
* üldine ja staatiline õhutemperatuur;
* pardal oleva kütuse kogus;
* esi- ja tagatiiva asendid;
* teliku asend;
* kokkuvõtlikud teated või remondijuhised.

Alumine ekraan sisaldab tavaliselt sekundaarseid mootoriandmeid õhusõiduki süsteemide oleku kohta või protseduure süsteemi talitlushäirete või rikete korral. See teave kuvatakse mitmel lehel, mis võib hõlmata järgmist: 

* mootori sekundaarsed parameetrid (kasutatud kütus, õli kogus, õlirõhk, õli temperatuur, mootori vibratsioon, rõhk jne);
* süsteemi olek ja kokkuvõte (AC/DC toide, abijõuallikas, ventilatsioon, salongi rõhk ja hapnik, lennujuhtimissüsteem, hüdrosüsteem, uksed, telik jne);

* parandusprotseduurid elektrooniliste kontrollnimekirjade kujul.

Viited
------

1. 1 2  G. de Brito, „Study of the use of Airbus flight-deck procedures and perspectives for operational documentation". 1998.
2. 1 2 3 4  Y. Lim *et al.*, „Avionics Human-Machine Interfaces and Interactions for Manned and Unmanned Aircraft", *Prog. Aerosp. Sci.*, kd 102, lk 1–46, okt 2018, doi: 10.1016/j.paerosci.2018.05.002
3. 1 2  J. Wasson. *Digital Techniques / Electronic Instrument Systems: Module 5 (B2)*. Tabernash, Colorado, United States of America: Aircraft Technical Book Co.
**Elektroonilised termomeetrid** on termomeetrid, milles keskkonna või keha temperatuurile vastava mõõtetulemuse saamiseks kasutatakse elektroonikalülitusi.

Üks võimalus on kasutada tundliku elemendina termopaari. Elektroonikalülituse ülesandeks on sellisel juhul vaid termopaarist saadava madalanivoolise pingesignaali võimendamine ja vigade korrigeerimine.

Teine võimalus on kasutada temperatuuri mõõtmiseks takistustermomeetrit või termistori. Sellisel juhul võib olla mõõtelülitusena kasutatud ka sildlülitust. Elektroonikalülituse ülesanded jäävad sellisel juhul põhimõtteliselt sarnasteks nendele, mis tal olid termopaari kasutamise puhul. Muutuda võivad üleasannete osakaalud, kuna võimendada on üldjuhul vaja vähem, aga vigade kompenseerimise osakaal on suurem (seda eriti termistori kasutamise puhul).

Kolmanda võimalusena saab kasutada p-n-siirde pingelangu temperatuurisõltuvust. Suhteliselt madalate temperatuuride diapasoonis on sellisel põhimõttel toimivad termomeetrid saanud väga laia leviku (näiteks meditsiinilised termomeetrid).

Numbrilise temperatuuri näidu saamiseks tuleb teostada analoog-digitaal-muundamine. Digitaalses vormis mõõtetulemust saab mõõtevea vähendamiseks vajaduse korral veelgi täpsemini korrigeerida ja vajadusel ümber arvutada teise temperatuuri skaalasse.
**Poolklassikalised kvantteooriad** olid kvantfüüsika algusjärgus tehtud katsed seletada hiljem kvantmehaanikaga seletatud nähtusi, kombineerides klassikalise füüsika vahendeid postulaatidega, mis on klassikalise füüsika raamides seletamatud või koguni on sellega vastuolus. Sääraseid teooriaid kasutatakse tänapäeval ainult kvantmehaanika näitlikustamise otstarbel.

Bohri-Sommerfeldi aatomimudel
-----------------------------

 *Pikemalt artiklis Bohri-Sommerfeldi aatomimudel*
Üks tuntud näide on Bohri-Sommerfeldi aatomimudel, mis kujutab endast Arnold Sommerfeldi poolt täiustatud Bohri aatomimudelit. Nende mudelite esitamise ajal puudus veel kvantmehaanika. Aatomit kujutati "miniatuurse päikesesüsteemina", milles aatomituum vastab Päikesele ja elektronid planeetidele. Elektronide ellipsikujulised trajektoorid kvantiseeriti nii, et tekiks vastavus mõõtmistulemustega.

Kvantmehaanikas vaadeldakse selgete ellipsikujuliste trajektooride elektroni mingis kohas viibimise tõenäosuse tihedust. Sissejuhatavates õpikutes tutvutakse sageli siiski ka Bohri-Sommerfeldi aatomimudeliga, mis on väga näitlik ning võimaldab paljusid füüsikalisi nähtusi interpreteerida ja arvutada. Aatomispektrite peenstruktuuri ja hüperpeenstruktuuri arvutamine ei ole selle mudeli raamides siiski võimalik.
Poska maja (september, 2011)
**Poska maja** (ka **Poska villa**) on maja Tallinna kesklinnas aadressil Jaan Poska tänav 8. Maja on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Krundile ehitati maja 1870. Aastal 1877, 1900 ja 1908 tehti majale juurdeehitusi.

1908–1920 elas majas riigimees Jaan Poska. 1920. aastatel tegutses majas eestlaste salong, kus käis koos eesti rahvuslik eliit. 1930. aastatel tegutses majas Eesti Naisliit.

Nõukogude ajal tegutses majas ALMAVÜ.

Alates 1990. aastast oli maja kasutuseta. Hiljem Tallinna linna eestvõttel maja restaureeriti ja avati taas 24. jaanuaril 2008. Tänapäeval tegutseb majas Jaan Poska muuseum. Hoone kuulub jätkuvalt Tallinna linnale ja seda kasutatakse vastuvõttudeks, nõupidamisteks, seminarideks ning kultuuriürituste läbiviimiseks.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Poska maja kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 29.10.2017)
2. ↑  "Ülevaade: kui kulukad on Tallinnale tema residentsid" ERR, 2. juuli 2020

Välislingid
-----------

* Poska maja kultuurimälestiste riiklikus registris
**Piebalga raudteejaam** on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Cēsise piirkonna Jaunpiebalga vallas Jaunpiebalgas. Avamisaegse haldusjaotuse järgi jäi see Jaunpiebalga kihelkonda Jaunpiebalga kirikumõisa maadele.

Jaam asus Riia jaamast 130 km kaugusel. 

Jaam avati koos raudteega. Tegemist oli liini ühe tähtsama jaamaga, millel olid suurimad nii kaubaveo kui ka reisijate veo näitajad. Algselt sai jaam nime Koiva jõelt, mida ületas jaama juures raudteesild. *Jaunpiebalga* nime hakkas jaam kandma aastal 1918, ent aastal 1920 muudeti selle nimi *Gauja* jaamaks tagasi. Piebalga jaama nime kannab see aastast 1925.

Algne jaamahoone oli väike puidust rajatis, mille asemele Pēteris Federsi projekti järgi aastal 1926 uus kahekorruseline kivist jaamahoone ehitati. Uus jaamahoone hävis teise maailmasõja ajal. Nõukogude perioodil ehitati üks jaama hoonetest piletikassaks ja ootepaviljoniks ümber; see punastest kividest ehitis on tänapäeval halvas seisus. Jaam suleti raudtee sulgemisel aastal 1999, kuigi reisiliiklus lõppes seal juba aastal 1988.

Jaamas oli kaks teed ja üks perroon, lisaks veel jaamast algav juurdeveotupikee, mis oli mõeldud kaupade laadimises. Lisaks jaamahoonele on säilinud veel üks majandushoone.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 123. lk. ISBN 978-9984-38-698-0

Välislingid
-----------

 Piebalga raudteejaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Ubeja |  **Piebalga** | Ranka  |
**Positsiooniline arvusüsteem** on arvusüsteem, mis esitab arve järjestikku kirjutatud numbritena, kusjuures numbrile omistatav väärtus sõltub tema asukohast ehk **numbrikohast** selles järjestuses.

Positsioonilise arvusüsteemi **aluseks** nimetatakse naturaalarvu *k*, mis tähistab, mitut numbrit (null kaasa arvatud) arvusüsteem kasutab. Näiteks kümnendsüsteemi alus on kümme: see kasutab numbreid 0 kuni 9. Igas arvusüsteemis (va juhul kui alus on 1) on aluse tähis 10, sest see on esimene arv, mida ei saa tähistada *k* numbri abil. Iga number arvus korrutatakse läbi aluse mõne astmega, mis sõltub numbrikohast. Täpsemalt tähistab kirjutusviis

{\displaystyle n\_{t}n\_{t-1}\ldots n\_{1}n\_{0},n\_{-1}\ldots n\_{-m},}
*k*-ndsüsteemis summat

{\displaystyle n\_{t}k^{t}+n\_{t-1}k^{t-1}+\ldots +n\_{1}k+n\_{0}+n\_{-1}k^{-1}+\ldots +n\_{-m}k^{-m},}
kus nj on *k*-ndsüsteemi number ja koma eraldab täisosa murdosast.

Näiteks kümnendsüsteemis:

* {\displaystyle 57069=5\cdot 10^{4}+7\cdot 10^{3}+0\cdot 10^{2}+6\cdot 10^{1}+9\cdot 10^{0}}
* {\displaystyle 88,05=8\cdot 10^{1}+8\cdot 10^{0}+0\cdot 10^{-1}+5\cdot 10^{-2}}

Tuntumad arvusüsteemid
----------------------

Tuntumad arvusüsteemid on:

* Kahendsüsteem on valdavalt arvuteis kasutatav arvusüsteem,
* Kaheksandsüsteem,
* Kümnendsüsteem on tänapäeval levinuim arvusüsteem,
* Kuueteistkümnendsüsteem,
* Kuuekümnendsüsteem on üks vanimaid arvusüsteeme, mis pärineb sumeritelt.

Mittepositsioonilised süsteemid on näiteks Rooma numbrid ja morsekood.

Vaata ka
--------

* Liitmisprintsiibil põhinev arvusüsteem

Viited
------

1. ↑  Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
**Maidan Nezaležnosti** (ukraina keeles Майдан Незалежності 'Iseseisvuse väljak') on Ukraina pealinna Kiievi keskväljak. See asub Ševtšenko rajoonis. Hreštšatõku tänav poolitab seda. Väljakul on olnud erinevaid nimesid, kuid sageli nimetatakse seda lihtsalt Maidan ('väljak').

Ajalugu
-------

19. sajandil asusid väljaku ääres Kiievi raekoda ja aadliraada hoone. Ukraina iseseisvusliikumise tekkest saadik 1990. aastal on väljak olnud traditsiooniline poliitiliste meeleavalduste paik. Seal on toimunud ulatuslikke protestimiitinguid: 1989. aastal tudengite Graniitrevolutsioon, 2001. aastal "Ukraina ilma Kutšmata", 2004. aastal Oranž revolutsioon ning 2013.–2014. aastal Euromaidan. Maidanil toimuvad ka mittepoliitilised üritused nagu linna jõulupidu, Ukraina iseseisvuspäeva ja Kiievi linna päeva pidustused.

Nimed ja etümoloogia
--------------------

"Maidan" tähendab ukraina keeles väljakut. Samatüvelised sõnad on ka teistes keeltes nagu araabia ميدان *maydān* või *maiadan*, urdu *maidān*, pärsia *maidān*, ja türgi *meydan*. Praeguse nime sai väljak 1991. aastal, pärast Ukraina iseseisvumist. *Nezaležnost* ('iseseisvus') tähistab Ukraina iseseisvumist 1991. aastal, Nõukogude Liidu kokkuvarisemise järel.

* 1869: Hreštšatiku väljak (Hreštšatitskaja ploštšad)
* 1876: Duuma väljak (Dumskaja ploštšad)
* 1919: Nõukogude väljak (Sovetskaja ploštšad)
* 1935: Kalinini väljak (Ploštšad Kalinina)
* 1941: Duuma väljak (Dumska ploštšad)
* 1943: Kalinini väljak (Ploštšad Kalinina)
* 1977: Oktoobrirevolutsiooni väljak (Ploštšad Žovtnevoi Revolutsii)
* 1991: Iseseisvuse väljak (Maidan Nezaležnosti)

Asukoht
-------

Maidan Nezaležnosti on üks kolmest väljakust, mis paiknevad Hreštšatiku tänava kirdeotsa lähedal. See jääb Euroopa väljaku lähedale, kus Hreštšatiku tänav lõpeb. Lisaks Hreštšatikule, mis väljakut poolitab, viivad Iseseisvuse väljakule veel mitu tänavat. Nende seas on Arhitekt Horodetski tänav, Instõtutska tänav, Mõhhailivska tänav, Kostjolna tänav, Väike-Žõtomõri tänav, Sofia tänav, Tarass Ševtšenko tänav ja Boriss Hrintšenko tänav.

Väljak ise on mitmetasandiline. Maapinnaga ühetasa jääb ristumine Hreštšatikuga, mis on risti Instõtutska ja Mõhhailivska tänavaga. Väljaku all paikneb Kiievi metroo Kurenivsko-Tšervonoarmiiska liini jaam Maidan Nezaležnosti.

Galerii
-------

* Kaitsjate marss 2019. aastalKaitsjate marss 2019. aastal

Viited
------

1. ↑  Kiev: Encyclopedic Handbook. Main Edition of Ukrainian Soviet Encyclopedia. Kiev 1982
2. ↑  Why Ukraine Is So Important, Business Insider (28 January 2014)
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2015. Vaadatud 24. veebruaril 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Maidla mõis**, varem **Mäemõisa mõis** (saksa keeles *Tockumbeck*) oli rüütlimõis Kullamaa kihelkonnas Läänemaal.

Ajalugu
-------

Maydelli suguvõsa aadlivapp
Mõis rajati 1631.

Mõisa nimest
------------

Praegune nimi on tulenenud Maydelli suguvõsa järgi, kellele valdus kuulus aastatel 1594−1801. Saksakeelse nimekuju *Tockumbeck* aluseks on arvatavasti vana eesti kohanimi *Tokunmäki*. XVIII sajandi alguseni tunti mõisa eesti keeles **Mäemõisa** nime all (*Mäe mois*).

Vaata ka
--------

* Maydell

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.03.2016)
2. ↑  Maidla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 22.03.2016)
3. ↑  KNR. Maidla4.

Välislingid
-----------

* Maidla mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Maidla mõis Eesti mõisaportaalis

Kullamaa kirik
Kullamaa kihelkond

**Kirik**: Kullamaa  

**Mõisad**: Jõgisoo mõis | Kasenurme mõis | Kalju mõis | Kohatu mõis | Koluvere mõis  | Kuijõe mõis | Käända mõis | Kääsla mõis | Kütke mõis | Leevre mõis | Leila mõis | Liivi mõis | Loodna mõis | Luiste mõis | Maidla mõis | Ohtla mõis | Piirsalu mõis | Päri mõis | Sipa mõis | Sooniste mõis | Suure-Kullamaa mõis | Teenuse mõis | Tolli mõis | Ubasalu mõis | Vaikna mõis | Väike-Kullamaa mõis
Keskmine läbi lõikamata osa on pideriba
Langetatud puu känd. Keskel on näha pideriba, millesse on puu jämeduse tõttu tehtud veel ribaga ristuv sisselõige
**Pideriba** on langetatava puu riba, mis jäetakse langetussälgu ja langetuslõike vahele. Pideriba hoiab langetatavat puud peaaegu langetuse lõpuni kännu küljes, toimides liigendina ja tehes sellega langetuse ohutumaks ning võimaldades ka langemise suunda mõjutada.

Pideriba paksust ja kuju varieeritakse vastavalt puuliigile, puidu seisukorrale, ilmastikutingimustele, maastikule, ümbritsevatele tingimustele (teised puud, hooned), aastaajale jne. Pideriba laius on kuni 40 cm jämeduste puude korral 2 cm, 40–60 cm jämedusega puudel 3 cm, jämedamatel 4 cm. Seest osaliselt pehkinud puule jäetakse laiem pideriba, samuti on pideriba koonusja kujuga võimalik langemissuunda mõjutada. Kui on väga jäme puu, siis tehakse pideriba keskele, langetussälgu ava poolt veel üks ribaga ristuv ja seda läbistav sisselõige, mis lõigatakse kuni langetuslõikeni välja.

Vaata ka
--------

* metsaraie
* metsanduse mõisteid
* langetussälk
* langetuslõige

Viited
------

1. ↑  "OHUTUSJUHEND METSAMAJANDUSTÖÖDEL" (PDF). *RMK*. Vaadatud 01.03.2021.[*alaline kõdulink*]
2. ↑  "Kuidas langetada puid". *Saestuudio*. Vaadatud 01.03.2021.
3. ↑  "HOW TO FELL A TREE". *Chainsawacademy*. Vaadatud 01.03.2021.
**Maidla kihistik** (inglise *Maidla Member*) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe Viivikonna kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistik on nimetatud Maidla mõisa järgi.

Kihistiku stratotüüp on Purtse jõe kaldapaljand. Paljand asub Savala külas, kus esinevad ligi 125 meetri pikkusel lõigul paekivipaljandid, kus paljandub 1,5 meetri kõrgune Maidla kihistiku savikas lubjakivi.

Kihistik on Viivikonna kihistu keskmine kihistik, sellel lasub Peetri kihistik ja see lamab Kiviõli kihistikul. See koosneb põhiliselt lubjakivist, milles on kukersiidi vahekihte. Kihistiku kihte iseloomustab võrkjas tekstuur. Kuigi kihistiku kukersiidikihid on üldiselt õhukesed, kuulub sellesse ka kukersiidikihtidest kõige paksem kiht III, mis on Tapa põlevkivimaardla aladel põhiline tootlik kiht.

Viited
------

1. ↑  Maidla kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 17.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Eesti stratotüüpsed paljandid
4. ↑  K.Suuroja, T.Mardim, E.Morgen, T.All, M.Kõiv, M.Otsmaa, M.Niin. *Eesti geoloogilise baaskaardi Kiviõli (6443) leht. Seletuskiri.* Tallinn, 2007
5. ↑  *Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1: 400 OOO Seletuskiri.* Lk. 21

Välislingid
-----------

* Maidla kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Óliver Torres (2018)
**Óliver Torres Muñoz** (tuntud ka kui lihtsalt **Óliver**; sündinud 10. novembril 1994 Navalmoral de la Matas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsja või ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Madridi Atléticos, millega liitus 2008. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2012–13. Järgmise hooaja teises pooles mängis ta laenul Villarrealis. Kogu 2014–15 mängis ta laenul Portugali kõrgliiga Portos. Hooajaks 2015–16 naasis ta Madridi Atléticosse, kuid mängis hooajal 2016–17 taas laenul Portos ning sõlmis Portoga 2016. aasta veebruaris püsiva lepingu. Hooajal 2017–18 tuli ta Portoga Portugali meistriks.

2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Sevillaga.

2012. aastal tuli Óliver Hispaania kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.

Saavutused
----------

Atlético Madrid
* La Liga: 2013–14
* Copa del Rey: 2012–13
* Supercopa de España: Teine koht 2013
* UEFA Meistrite Liiga: Teised kohad 2013–14, 2015–16

Porto
* Primeira Liga: 2017–18
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2018

Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2019–20

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Óliver Torres – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Rajasthan** (ka *Radžastan*; hindi keeles 'kuningamaa') on India osariik.

Osariigi suuremad linnad on Jaipur, Jodhpur, Kota, Bikaner, Ajmer ja Udaipur.

Viited
------

1. ↑  2011 census of India

Välislingid
-----------

 Rajasthan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajasthani koduleht

India 1. järgu haldusüksused

**Osariigid**: Andhra Pradesh **·**  Arunachal Pradesh **·**  Assam **·**  Bihar **·**  Chhattisgarh **·**  Goa **·**  Gujarat **·**  Haryana **·**  Himachal Pradesh **·**  Jharkhand **·**  Karnataka **·**  Kerala **·**  Lääne-Bengal **·**  Madhya Pradesh **·**  Maharashtra **·**  Manipur **·**  Meghalaya **·**  Mizoram **·**  Nagaland **·**  Odisha **·**  Pandžab **·**  Rajasthan **·**  Sikkim **·**  Tamil Nadu **·**  Telangana **·**  Tripura **·**  Uttarakhand **·**  Uttar Pradesh

**Liiduterritooriumid**: Andamanid ja Nicobarid **·**  Chandigarh **·**  Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu **·**  Delhi **·**  Jammu ja Kashmir **·**  Ladakh **·**  Lakshadweep **·**  Puducherry
Raja vanausuliste palvela kellatorn
**Raja vanausuliste palvemaja** (ka *Raja vanausuliste kirik*) on vanausuliste palvela Mustvee vallas Raja külas.

Vanausuliste palvemaja esimene hoone ehitati 1879. aastal ümber elumajast. Aastal 1902 algas pühakoja ümberehitus, mille eestvedaja ja suur annetaja oli kuulsa ikoonimaali koolkonna rajaja Gavriil Frolov. Ehitus lõppes 1910. aastal, kiriku kaunistamine aga 1920. aastal.

Palvemaja hävis tules Teise maailmasõja ajal 30. augustil 1944. Külaelanikel õnnestus päästa unikaalne raamatukogu, mis asutati juba 1718. aastal ning sisaldas üle 200 raamatu ja osa ikoonidest. Samuti jäi alles üheksa kellaga kellatorn (hiljem üks kell varastati, praegu on neid kaheksa). Pärast seda hakkasid usklikud kasutama 1903. aastal valminud ning talviti kasutusel olevat väikest puidust palvemaja.

Aastal 1990 taastati Raja palvemaja 10-meetri kõrgune kellatorn. Aastal 1999 kanti kellatorn Kultuurimälestiste riiklikusse registrisse.

Palvemaja muuseum
-----------------

Palvemajas asub muuseum.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Vene vanausulised Eestis
2. ↑  Jõgeva Maavalitsuse koduleht
3. ↑  Raja vanausuliste palvemaja kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* Raja vanausuliste palvemaja kultuurimälestiste riiklikus registris
Kalju Orro Tallinna Linnateatri 48. hooaja avamisel augustis 2012
Kalju Orro 15. mail 2010 ETV lastesaate "Saame kokku Tomi juures" hooaja lõpetamisel
**Kalju Orro** (sündinud 27. märtsil 1952 Tartus) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas 1971. aastal Tartu 17. Kutsekeskkooli ja 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 7. lennu näitlejana. 

Ta on näitlejana töötanud aastatel 1971–1972 Vanemuises ja 1976–1978 Eesti Draamateatris. Alates 1978. aastast kuni 31. maini 2023 töötas Kalju Orro näitlejana Tallinna Linnateatris, kus on ka lavastanud. 

Õppejõuna on ta töötanud aastatel 1976–1994 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris, aastatel 1995–1999 Tallinna Pedagoogikaülikooli režii õppetoolis ja alates 1998. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis.

Näitlejatöid
------------

Kalju Orro on mänginud filmides "Enn Vetemaa kinovariatsioonid teemal "Püha Susanna ehk Meistrite kool"" (Eesti Telefilm 1984), "Lammas all paremas nurgas" (Tallinnfilm 1992) ning telelavastustes "Kuidas kuningas kuu peale kippus" (1976), "Pärast viimast ööd" (ETV 1979), "Kollane mask" (ETV 1979), "Üle linna Vinski" (ETV 1983) ja "Wikmani poisid" (ETV 1995), osalenud lastesaates "Saame kokku Tomi juures" (ETV 2007–2011). Alates 2013 – Kanal 2 komöödiasarjas "Naabriplika" (Insener).

Orro on teatriloo talletajana koostanud erialaseid raamatuid (kaheköiteline "Lavakooliraamat") ning valmistanud rohkesti fotosid eesti teatrielust.

Tunnustus
---------

* 1998 – Eesti Teatriliidu meespeaosatäitja auhind
* 1998 – Raadioteatri näitlejaauhind
* 1999 – Priit Põldroosi nimeline auhind
* 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2007 – Karl Adra nimeline auhind
* 2023 – Tallinna raemedal

Isiklikku
---------

Kalju Orro abikaasa oli teatriteadlane ja teatrikriitik Reet Neimar. Poeg on arhitektuuriteadlane Oliver Orro.

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4662

Välislingid
-----------

* Elulugu Linnateatri kodulehel
* Eesti Raadio näitlejapreemia saab Kalju Orro. Õhtuleht, 27. märts 1999
* Eesti hõivatuim näitleja on Kalju Orro. Eesti Päevaleht, 15. veebruar 2002
Chris Mepham 2019. aastal
**Christopher James Mepham** (sündinud 5. novembril 1997 Londonis) on Inglismaal sündinud Walesi jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis AFC Bournemouth ja Walesi jalgpallikoondises.

Aastatel 2008–2012 kuulus Chelsea noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Brentfordiga. Brentfordi meeskonnas debüteeris Mepham 2017. aasta jaanuaris Inglismaa karikavõistlustel. Inglismaa esiliigas tegi ta Brentfordi meeskonnas debüüdi hooajal 2017–18.

2019. aasta jaanuaris siirdus ta umbes 12 miljoni euro eest Bournemouthi. Hooajal 2018–19 sai ta Bournemouthi meeskonnas Inglismaa kõrgliigas kirja 13 mängu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 10. augustil 2019 mängus Sheffield Unitedi vastu.

Walesi jalgpallikoondises debüteeris Mepham 22. märtsil 2018 mängus Hiina vastu. Ta kuulub Walesi koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Välislingid
-----------

 Chris Mepham – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Chris Mepham AFC Bournemouthi kodulehel

| * v
* r
Walesi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Hennessey
* 2 Gunter
* 3 N. Williams
* 4 B. Davies
* 5 Lockyer
* 6 Rodon
* 7 Allen
* 8 Wilson
* 9 T. Roberts
* 10 Ramsey
* 11 Bale (c)
* 12 Ward
* 13 Moore
* 14 C. Roberts
* 15 Ampadu
* 16 Morrell
* 17 Norrington-Davies
* 18 J. Williams
* 19 Brooks
* 20 James
* 21 A. Davies
* 22 Mepham
* 23 Levitt
* 24 Cabango
* 25 Colwill
* 26 Smith
* Treener: Page

 | Wales |

| * v
* r
Wales koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Hennessey
* 2 Gunter
* 3 N. Williams
* 4 B. Davies
* 5 Mepham
* 6 Rodon
* 7 Allen
* 8 Wilson
* 9 Johnson
* 10 Ramsey
* 11 Bale (c)
* 12 Ward
* 13 Moore
* 14 Roberts
* 15 Ampadu
* 16 Morrell
* 17 Lockyer
* 18 J. Williams
* 19 Harris
* 20 James
* 21 A. Davies
* 22 Thomas
* 23 Levitt
* 24 Cabango
* 25 Colwill
* 26 Smith
* Treener: Page

 | Wales |
Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Rajangu vald** oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.

Vald kuulus Riigivolikogu 38. valimisringkonda, kust valiti Oskar Gustavson.

1. aprillil 1939 oli vallas 1702 elanikku.

Augustis 1944 nimetas Pärnu maavanem senise vallavanema Arnold Jänese asemele August Mürgi.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88
----------------------------------------------

12. Rajangu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Laatre valla maa-alast; b) senise Abja valla Peraküla ja Sarja külade maa-aladest ning Mõisaküla linna ümbruse piirkonnast; c) senise Voltveti valla Räägu küla ja Voltveti metskonna Voltveti metsandiku kvartaalide nr. 328–350, 371, 372, 377, 378 ja 384 maa-aladest; d) senise senise Jäärja valla Romu, kahe Kõrvi, Kure, Vingi, Soo-Vingi, Uus-Vingi, Märksi, Mardi, Mardisaadu, Uue-Kaie, Vana-Kaie, Arjakse, Paistu, Põllu, Mälgu, Tammiku, Loksu, Kaie, Tamme, Sibula, Asula, Välipõllu, Nahtava ja Koidu talude ning Jäärja metskonna Jäärja metsandiku kvartaali nr. 85 maa-aladest.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

1945 augustis moodustati Rajangu vallas Kangru külanõukogu keskusega Kangru külas ja Rajangu külanõukogu keskusega Mõisaküla linnas. 1950. aastal Rajangu vald likvideeriti ja selle alad arvati Abja rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Rajangul uus vallavanem. Eesti Sõna, 26. august 1944, nr. 198. lk. 3.
2. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
3. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501
4. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
**Kalju Kudu** (16. märts 1930 Tallinn – 13. juuli 2001 Tartu) oli eesti füüsik.

Elulugu
-------

Ta sündis raamatupidaja ja velskri peres.

Lõpetas 1949. aastal Tallinna Õpetajate Seminari, 1951. aastal Tallinna Õpetajate Instituudi, 1955. aastal A. Herzeni nimelise Leningradi Pedagoogilise Instituudi ja 1958. aastal samas aspirantuuri. 

Töötas aastatel 1958–1996 Tartu ülikoolis üldfüüsika kateedri assistendina, vanemõpetajana, dotsendina, 1961–1971 kateedrijuhatajana. Töötas külalisteadlasena 1981 ja 1987 Moskva Ülikooli elektroonikakateedris, 1994 Norra Tehnikaülikoolis, 1996 Prantsuse Elektrikõrgkooli gaaslahenduslaboris.

Teadustöö
---------

Füüsika-matemaatika-kandidaadi väitekirja "Teraviklahenduse varased staadiumid õhus" kaitses 1961 Leningradi Pedagoogilises Instituudis.

Uurinud teraviklahendust õhus alalis- ja kõrgsageduspinge korral. Algatanud Tartu Ülikoolis gaaslahenduse uurimise ja rajanud 1960. aastal sellekohase labori. Teinud kindlaks alalispinge teraviklahenduse vormide ja kõrgsagedusliku teraviklahenduse vahelise seose, avastanud hapniku ja lämmastiku segus uue teraviklahenduse vormi – pulsivaba positiivse koroona. Konstrueerinud õhu ionisatsiooniastme ja niiskuse määramiseks ning elektronegatiivsete lisandimolekulide avastamiseks segapingel töötava striimerloenduri.

Ta oli Eesti Füüsika Seltsi asutajaid, 1989–1991 aseesimees, mitme teadus-metodoloogilise komisjoni ning gaaslahendusealase komisjoni liige. Avaldanud üle 75 teadustrükise.

Tunnustus
---------

* 1996–1997 Tartu Ülikooli medal

Publikatsioone
--------------

* Laan, M.; Korge, H.; Kudu, K. (1979). Field-strength and electron-density calculations for the corona pulses. Journal de Physique, 40, 351-352.
* Aints, M.; Haljaste, A.; Kudu, K.; Adamson, V. (1995). The role of negative-ions in high-frequency discharges. Journal of Physics D: Applied Physics, 28(1), 81-89.
* Aints, M.; Haljaste, A.; Kudu, K.; Plank, T. (1997). Repetition rate of streamers as a measure of content of electronegative additives in the air. Journal of Physics D: Applied Physics, 30(2), 210-220.
* Kudu, K.; Lagstad, IH.; Sigmond, RS. (1998). Positive point-to-plane corona discharge forms in O-2-N-2 mixtures. Czechoslovak Journal of Physics, 48(10), 1180-1192.
* Aints, M.; Kudu, K.; Haljaste, A.; Plank, T. (2001). Origin of photoionizing radiation in corona discharges in air. Journal of Physics D: Applied Physics, 34(6), 905-908.
* Aints, M.; Haljaste, A.; Kudu, K.; Plank, T. (2001). Corona based detector of electronegative trace gases. Measurement Science & Technology, 12(5), 557-565.

Viited
------

1. 1 2  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 2. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Välislingid
-----------

* Kalju Kudu Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*