recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Oosterzele** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Asulad
------

Oosterzele jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi | Pindala(km²) |
| --- | --- | --- |
| I | Oosterzele | 11,76 |
| II | Balegem | 12,02 |
| III | Scheldewindeke | 11,84 |
| IV | Moortsele | 3,64 |
| V | Landskouter | 1,96 |
| VI | Gijzenzele | 1,87 |
|

 |

* LandskouterLandskouter
* MoortseleMoortsele
* GijzenzeleGijzenzele

Sõpruslinnad
------------

* Saksamaa – Oberkirch

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Oosterzele – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
**Ameerika Ühendriikide Maaväe Sõjakolledž** (inglise keeles *United States Army War College*; **USAWC**) on 1901. aastal president Theodore Roosevelti asutatud kõrgemat sõjalist haridust (magistritaseme õpet) andev asutus, kus valmistatakse kolonelleitnandi või koloneli auastmes Ameerika Ühendriikide sõjaväelasi ette edasiseks karjääriks.

Õppimine
--------

Koolis õpetatakse sõjaliste operatsioonide strateegilist planeerimist ning sõjalis-strateegilist mõtte- ja ajalugu.

### Õppekorraldus

USAWC õppetöös on võimalik osaleda kahel moel: kümnekuise residentkursuse või kaheaastase distantsõppeprogrammi raames. Mõlema kursuse suurus on ligikaudu 400 õppurit. Distantsõpe eeldab intensiivset kirjalikku tööd, iga õppemoodul lõpeb akadeemilise essee, õppuse või eksamiga (pärast esimest õppeaastat langeb 1/4 tudengitest välja). Residentkursusel on põhirõhk seminari- ja töötubade vormis õppel. Mõlemad õppevormid eeldavad mahukat iseseisvat tööd erialakirjandusega ja ingliskeelse kirjaliku eneseväljendusoskuse kõrgtaset.

USAWC nimekamad lõpetajad
-------------------------

Kooli lõpetajate hulka kuuluvad näiteks armeekindral Omar Bradley, kindral Walter Bedell Smith, kindral George S. Patton, kindral Tommy Franks, kindral H. Norman Schwarzkopf ja paljud teised Ameerika sõjaajaloos märkimisväärset rolli mänginud ohvitserid, aga ka Egiptuse president Abdel Fatah el-Sisi ja Nigeeria president Muhammadu Buhari.

USAWC ja Eesti
--------------

Kool on mänginud olulist rolli Eesti uuema aja ohvitserkonna ja tippametkonna harimisel. Kooli vilistlaste hulka kuuluvad teiste hulgas kindralleitnant Johannes Kert, kindralmajor Meelis Kiili, brigaadikindral Artur Tiganik, riigisekretär Taimar Peterkop, Kaitseministeeriumi kantsler Kristjan Prikk ja Kaitseministeeriumi asekantsler Meelis Oidsalu.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ameerika Ühendriikide Maaväe Sõjakolledž** |

* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Dreiliņi asendikaart
Dreiliņi, Ulbrokas 13
**Dreiliņi** on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 4,155 km². Dreiliņi piirneb põhjas Mežciemsi ja Jugla, läänes Purvciemsi ja lõunas Pļavnieki asumiga. Asumist kagusse jääb veel Stopiņi piirkond, kus paikneb samanimeline küla. 4317 elanikku (2010). 

Dreiliņi asub tasasel alal, mis ulatub 8-9 meetrit üle merepinna. Asumi kõrgeim koht on inimtekkeline; see asub Purvciemsi piiri ääres ja ulatub 23 meetrit üle merepinna.

Dreiliņi on nime saanud Dreiliņi mõisa järgi, mille maad asusid praeguse asumi aladel. Riia linnaga liideti asumi alad aastal 1974. Toona alustati ka korterelamute rajamist, ent kuna infrastruktuur ei võimaldanud seal laialdast ehitustegevust, jäi ehitustöö pooleli. Kummituslinnana seisnud asumi uus elu algas alles XXI sajandil, esimesed Dreiliņi korterelamud valmisid aastaks 2004.

Välislingid
-----------

* Dreiliņi koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Vidzeme eeslinna asumid |
| --- |
| 
Berģi **·**  Brasa **·**  Brekši **·**  Bukulti **·**  Centrs **·**  Čiekurkalns **·**  Dreiliņi **·**  Jugla **·**  Mežciems **·**  Purvciems **·**  Skanste **·**  Suži **·**  Teika |
Map
**Lielvārde vasallilinnus** (saksa keeles *Alt-Lennewarden*) oli Riia piiskopkonna vasallilinnus tänapäeva Lielvārde linna territooriumil Daugava jõe ääres. 

Lielvārde linnusemägi 18. sajandil Johann Christoph Brotze kogust
Suhteliselt väike kompleksi põhiosa oli 2 m kõrguse müüri vastu ehitatud 35 m² suurune hoone, mida ümbritses 3–6 m sügav ja kuni 10 m lai vallikraav.

Riia piiskop Albert andis 1201. aastal Lielvārde piirkonna benefiitsiks Danielile, kes hakkas seal endale residentsi ehitama ilmselt 1206. aastal. Linnus rajati Dievukalnsi mäele, mis varem oli olnud kohalike liivlaste kultuskoht. Otse uue linnuse vastas, teisel pool Daugava lisajõe Rumbiņa orgu asus liivlaste Lielvārde muinaslinnus.

1248. aastal on linnust mainitud juba Riia piiskopile ja 1255. aastal Riia peapiiskopile kuuluvana. Linnus oli kasutusel ilmselt kuni 14. sajandini, mil kunagise Lielvārde muinaslinnuse asukohale ehitati Lielvārde piiskopilinnus.

Pildid
------

* Naaskel ja nuga, nooleotsad, saapa kontsarauad. Kõik leitud Liellvarde vasallilinnuse alalt. 13.-14. sajand.Naaskel ja nuga, nooleotsad, saapa kontsarauad. Kõik leitud Liellvarde vasallilinnuse alalt. 13.-14. sajand.
* Põrandakivid 14.-16. sajand. Leitud Lielvarde vasallilinnuse alalt.Põrandakivid 14.-16. sajand. Leitud Lielvarde vasallilinnuse alalt.

Vaata ka
--------

* Lielvārde muinaslinnus

Viited
------

1. 1 2  Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ābrams Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ēvalds Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. V peatükk, kommentaar 4
2. 1 2  "Lielvārdes (Veclielvārdes) pilsvieta, vasaļa pils. Latvijas Piļu un muižu asociācija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2014. Vaadatud 11. veebruaril 2014.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lielvārde vasallilinnus** |
Floyd Ayité 2018. aastal Fulhami särgis
**Floyd Ama Nino Ayité** (sündinud 15. detsembril 1988 Bordeaux's) on Prantsusmaal sündinud Togo jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Prantsusmaa esiliiga klubis Valenciennes ja Togo jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2008. aastal Bordeaux' Girondinsis. Karjääri esimesed kaheksa aastat veetis ta Prantsusmaa klubides. Lisaks Bordeaux' Girondinsile mängis ta veel Angersis, Nancys, Reimsis ja Bastias.

2016. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Fulham. Hooajal 2017–18 kindlustati pääs kõrgliigasse. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi Ayité 9. märtsil 2019 mängus Leicester City vastu.

Aastatel 2019–2021 mängis ta Türgi klubis Gençlerbirliği.

2021. aasta augustis naasis ta Prantsusmaale, sõlmides kaheaastase lepingu Valenciennes'iga.

Togo jalgpallikoondises tegi Ayité debüüdi 2007. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 19. novembril 2008 sõprusmängus Rwanda vastu. Ta on kuulunud Togo koondisse 2013. ja 2017. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Tema vanem vend Jonathan Ayité on samuti jalgpallur.
USA iseseisvusdeklaratsioon
Jean Leon Gerome Ferris, "Iseseisvusdeklaratsioon kirjutamine 1776. aastal", 1900. Maalil on (vasakult paremale) Benjamin Franklin, John Adams ja Thomas Jefferson.
**Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsioon** on dokument, mis pani aluse Ameerika Ühendriikidele.

Selle dokumendi võtsid vastu asutavad osariigid ja niinimetatud asutavad isad 2. juulil 1776. Deklaratsiooni ratifitseeris Ameerika Ühendriikide Kongress 4. juulil, mida peetakse Ameerika Ühendriikide iseseisvuspäevaks. Selle dokumendi põhjal moodustati Ameerika Ühendriigid ning määrati ära seaduste põhisus ja isikute õigused ja kohustused vastavalt Magna Cartale.

Teksti põhiautor oli Thomas Jefferson. Õigupoolest moodustati deklaratsiooni väljatöötamiseks komisjon, kuid John Adamsi õhutusel valis komisjon Jeffersoni projekti koostama.

Iseseisvusdeklaratsioonis kuulutasid kolooniad, kes sel ajal olid sõjas oma emamaa Suurbritanniaga, end iseseisvateks ja mitte Suurbritannia osadeks. Nad õigustasid oma iseseisvumist halva valitsemisega, mis neile osaks sai George III valitsuse all, samuti sellega, et igal rahval on võõrandamatud põhiõigused, nende hulgas õigus revolutsioonile.

Iseseisvusdeklaratsiooniga liitusid kolmteist osariiki: Georgia, Põhja-Carolina, Lõuna-Carolina, Massachusetts, Maryland, Virginia, Pennsylvania, Delaware, New York, New Jersey, New Hampshire, Rhode Island ja Connecticut. Esimene neist oli Delaware, mida seetõttu nimetatakse ka Esimeseks osariigiks.

Kuigi iseseisvusdeklaratsiooni sõnastus kiideti heaks 2. juulil ja deklaratsioon ratifitseeriti 4. juulil, kirjutasid selle vastu võtnud isikud sellele alla alles 4. augustil 1776. Iseseisvusdeklaratsiooni allkirjastas 56 isikut, kellest noorim oli 26-aastane Edward Rutledge ja vanim 70-aastane Benjamin Franklin. Allakirjutanute seas oli ka kaks hilisemat USA presidenti: Thomas Jefferson ja John Adams.

Pärast seda, kui iseseisvusdeklaratsioon oli täitnud oma esialgse eesmärgi ja USA oli iseseisvunud, ei pööratud deklaratsioonile aastakümneid suurt tähelepanu. Kuid hiljem hakkas ta järjest tähtsamaks muutuma niihästi orjapidamise vastu kui tänapäeva inimõiguste eest võitlejate jaoks. Abraham Lincoln pidas iseseisvusdeklaratsiooni oma poliitiliste põhimõtete aluseks, millest ta lähtus orjust keelustades. USA iseseisvusdeklaratsioon on innustanud rõhutud inimeste võitlust oma õiguste suurendamise eest kõikjal maailmas.

Iseseisvusdeklaratsiooni esialgne, käsikirjaline puhtand, mida kasutati deklaratsiooni ratifitseerimisel, ei ole säilinud. Siiski on säilinud kaks mustandit ja mitukümmend vastuvõtmise järel trükitud eksemplari iseseisvusdeklaratsioonist.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsioon** |

* Iseseisvusdeklaratsioon (tõlge eesti keelde)
* Facebooki algoritm pidas Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsiooni vihakõneks
**Liepāja piiskopkond** (*Dioecesis Liepaiensis*) on katoliku kiriku diötsees, mis allub Riia peapiiskopkonnale.

Piiskopi residents on Liepājas ja katedraaliks on Liepāja Püha Joosepi katedraal. Diötsesaanpiiskop on 2013. aastast Viktors Stulpins.

Liepāja piiskopkond asetseb Lätis Kuramaal riigi lääneosas. Ta piirneb idas Jelgava piiskopkonnaga, mis eraldati Liepāja piiskopkonnast aastal 1995.

Piiskopkonna pindala on 13 210 km². Seisuga 2004 oli piiskopkonnas 33 000 katoliiklast, kes moodustasid piiskopkonna elanikest 10,5%. Piiskopkonna territooriumil on 39 kogudust.

Praegune Liepāja piiskopkond asutati 8. mail 1937. 

Aastail 1965–1991 oli piiskopkond ilma piiskopita, seda haldasid apostellikud administraatorid.

Tänapäeval kuulub piiskopkonda 32 kogudust. Liepājas asuvad peale katedraali veel Māra kirik, Püha Dominicuse kirik ja püha Meinhardi kirik. Ülejäänud kirikud asuvad Aizputes, Alsungas, Bārtas, Ezeres, Grobiņa, Gudeniekis, Jūrkalnes, Kalnis, Kandavas, Kolkas, Kuldīgas, Lēnases, Pāvilostas, Rojas, Salduses, Talsis, Ugāles, Vaiņodes, Vecpilsis ja Ventspilsis, kabelid aga Brocēnis, Lutriņis, Priekules, Šķēdes ja Zirņis. Dundaga kogudus peab oma jumalateenistusi Dundaga piiskopilinnuses.

Liepāja piiskopid
-----------------

* Antonijs Urbšs (1938–1965)
* Jānis Bulis (1991–1995)
* Ārvaldis Andrejs Brumanis (1995–2001)
* Vilhelms Lapelis (2001–2012)
* Viktors Stulpins (aastast 2013)

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Koduleht
Floyd Landis 2006. aasta Tour de France'il
**Floyd Landis** (sündinud 14. oktoobril 1975) on USA elukutseline jalgrattur.

Floyd Landis võitis 2006. aasta Tour de France'i, kuid oli sunnitud võidust loobuma. Nimelt osutus 20. juulil toimunud 17. etapi järel Landisele tehtud dopinguproov Rahvusvahelise Jalgrattaliidu teate kohaselt positiivseks. Proov näitas liiga kõrget testosterooni taset. Positiivseks osutus ka B-proov. Landis ise teatas enne B-proovi tulemuste selgumist, et ei tunnista ennast olukorras süüdi ning kõrge testosteroonitase on tingitud tema keha iseärasustest. Alles 2010. aastal tunnistas ta, et tarvitas keelatud aineid alates 2002. aastast.

Lisaks üldvõidule kaotas ameeriklane ka auhinnaraha 450 000 eurot ning sai kaheaastase võistluskeelu. Phonaki meeskond teatas tulemuste selgumise järel Landise vallandamisest meeskonnast. Floyd Landisest sai esimene rattur tuuri ajaloos, kellelt võeti võit dopingu kasutamise tõttu.

Prantsusmaa velotuuri üldvõitjaks tõusis Landisele 57 sekundiga kaotanud hispaanlane Óscar Pereiro.

Viited
------

1. ↑  Skandaalne rattur süüdistas Lance Armstrongi dopingu tarvitamises[*alaline kõdulink*]
EMÜSi logo
**Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts**, lühend **EMÜS,** (inglise keeles *Estonian Landscape Architecture Student Organisation*, lühend *ELASO*) on 1999. aastal loodud mittetulundusühing. Selts ühendab Eesti maastikuarhitektuuri tudengeid, pakkudes võimalust kaasa rääkida oma eriala edendamises ning praktiseerida õpitut väljaspool ülikooli. Selts annab liikmetele kasulikke teadmisi ja palju väärtuslikke mälestusi ülikooli ajast.

Visioon ja missioon
-------------------

Visioon on vormida erialameistreid ja ruumiteadlikke inimesi, kes loovad kvaliteetset ja jätkusuutlikku elukeskkonda.

Missioon on ühendada maastikuarhitektuurist huvitatud inimesi ja pakkuda erinevaid tegevusalasid:

* esindada maastikuarhitektuuri üliõpilaste huve eriala õpetavates kõrgkoolides, riigi-, võimu- ning teistes ühiskondlikes ja üliõpilasorganisatsioonides nii kodu- kui ka välismaal;
* erialaseid tutvusi ja sõpruskonda;
* erialaste oskuste arendamist ja silmaringi avardamist;
* praktilisi väljundeid;
* ettepanekuid õppetöö edendamiseks;
* eriala populariseerimist meedia vahendusel;
* sidemete ja koostöö arendamine teiste organisatsioonidega;
* üliõpilasvahetuse hoogustamist;
* maastikuarhitektuuri eriala üliõpilaste seltsielu korraldamist.

Struktuur
---------

EMÜSi juhatus koosneb presidendist, raamatupidajast, asepresidendist, kommunikatsioonijuhist, projektijuhist ja välissekretärist. Kodulehel on ka ülevaade liikmetest ja vilistlastest. Seltsil on olemas oma põhikiri ja kodukord.

Tegevused
---------

EMÜS korraldab erialaseid ja kooliga seotud üritusi ja konkursse nii oma liikmetele kui ka teistele. Kõikidest seltsi tegevustest annab ülevaate seltsi blogi ning mitmetele üritustele pakub nostalgiatunnet ka galerii.

### Aprillikuu

Aprill on ülemaailmne maastikuarhitektuurikuu. EMÜS korraldab selle puhul igal aastal aprillikuu üritustesarja. Selle eesmärk on märgata ise ja aidata ümbritsevatel inimestel näha maastikku ning panna mõtlema, mida igaüks saab selle jätkusuutlikuks arenguks teha.

### ELASA

ELASA ehk Euroopa Maastikuarhitektuuri Õpilaste Ühendus (eng. European Landscape Architecture Student Association) ühendab Euroopa riikide maastikuarhitektuuri õpilasi. Tavaliselt toimub iga aasta kaks kohtumist eri riikides. Niiöelda "mini-meeting" leiab aset kevadel ning varieerub pikkuses, osalejate arvus ja tegevustes. Iga-aastane koosolek toimub suvel ja kestab tavaliselt 14 päeva.

Vaata ka
--------

* Maastikuarhitektuur
* Eesti Maastikuarhitektide Liit
* Maastikuarhitekt

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 18.03.19
2. ↑  , vaadatud 18.03.19
3. 1 2 3  , vaadatud 18.03.19
4. ↑  , vaadatud 18.03.19
5. ↑  , vaadatud 18.03.19
6. ↑  , vaadatud 18.03.19
**Kasti mõisa magasiait** oli magasiait Märjamaa kihelkonnas.

Ajalugu
-------

Märjamaa kihelkonnas asuva Vana-Kasti mõisa uus magasiait ehitati 1882/83. aastal Järgkülas asuvale Hiiekünkale. Selleks eemaldati ehitusele ettejääv hiiepuu. Magasiaida vastas asus Kasti algkoolihoone, mille ühes osas töötas Kasti–Haimre vallavalitsus.

1906. aasta 25. jaanuaril toimus magasiaida ees 1905. aasta detsembrirevolutsioonis osalenud mõisapõletajate karistamine. Esivanemate pühal hiiekünkal anti vitsahoope mõisapõletajaile õiguse nõudmise eest. Peterburist kohale saabunud Bezobrazovi juhitud karistussalk jagas rasket kehalist karistust 17 Haimre mehele. Kohalikud talupidajad olid kohustatud külmal jaanuaripäeval ihunuhtlust pealt vaatama. Kohalolija kirjeldas: "Peks toimus järgmiselt: üks soldat istus pea peal, teine jalgadel, kuus soldatit peksid paljastatud seljale. Mitu raskeid vitsu saanud meest tuli koju viia reel linade vahele keeratuna."

Eesti Vabariigi ajal kohandati magasiait nn pritsikuuriks. Selle katusele ehitati vaatetorn. Pritsikuuris olid hoiul tollele ajale kohased tuletõrjevahendid. Seal tegutses Haimre Vabatahtlik Tuletõrje Ühing. Pritsikuur oli kohaliku kogukonna tuletõrjevahendite hoiukoht ka kolhoosiajal.

Pärast Eesti Vabariigi taastamist hoone erastati ja magasiaida eestvaate arhitektuur on täielikult muutunud. Magasiaida eest läbiv tee on tähistatud teeviidal; Järgküla tee, mis jääb Moka küla alasse.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib eesnimest; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Philipp (täpsustus).* |

---

**Philipp** on saksa mehenimi.

Päritolu
--------

Nimi on pärit Vana-Kreeka nimest Philippos 'hobusearmastaja' (*Φίλιππος*; ladinapäraselt Philippus). Nimi oli eriti tuntud Vana-Makedoonia kuningate nimena. Ristinimena võeti nimi Philippos ja selle rahvuslikud kujud kasutusele apostel Filippuse eeskujul. Kuni kõrgkeskajani ei olnud need Lääne-Euroopas kasutusel, küll aga Bütsantsis ja teistes idakiriku maades. Lääne-Euroopas tulid nimi Philippe ja teised rahvuslikud nimekujud laialt kasutusele populaarse Prantsusmaa kuninga Philippe I nime eeskujul (talle pani selle nime tema ema Anna Jaroslavna (Kiievi Anna), kes oli Vene suurvürsti Jaroslav Targa tütar.

Nimepäevad
----------

* Saksamaal 3. mai, 26. mai, 16. oktoober, 25. september

Philippi-nimelisi valitsejaid
-----------------------------

* **Philipp I** ja **Philipp**i nimelised valitsejad on loetletud leheküljel **Philipp I**.

Eesnime tuntud kandjaid
-----------------------

* Philipp (Hessen)
* Philipp (Pfalz-Neuburg)
* Philipp (Saksa kuningas)
* Philipp von dem Bottlenberg
* Philipp Karell
* Philipp von Krusenstiern
* Philipp Lahm
* Philipp Lenard, saksa füüsik
* Philipp Melanchthon, saksa reformatsioonitegelane
* Philipp Mißfelder
* Philipp von Ratzeburg, Ratzeburgi piiskop
* Philipp Reis
* Philipp Otto Runge
* Philipp Schall von Bell
* Philipp von Scheiding
* Philipp Schörghofer
* Philipp Stramm
* Philipp Willigerod

Vaata ka
--------

* Filipp
* Philippe
* Philip
**Eesti Maaülikooli Tehnikainstituut** on Eesti Maaülikooli instituut.

Instituut paikneb Tartus Maaülikooli linnakus Fr. R. Kreutzwaldi tänav 56.

2010. aastal lõpetas instituudi 77, 2011. aastal 102 üliõpilast.

Instituudis tegutseb Maaülikooli Tehnikaüliõpilaste Selts, mis loodi 2009. aasta talvel. Instituudis korraldatakse üliõpilaskonkurssi "Tudeng leiutab".

Ajalugu
-------

Tehnikaõpe algas EPAs juba selle loomisest 1951. aastal, kui hakati õpetama põllumajanduse mehhaniseerimise eriala.

Tehnikainstituut loodi 1991. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna põhjal. Oma praegusel kujul on see aga Maaülikooli struktuuris alates 2005. aastast. Samast aastast kuulub instituudi koosseisu ka matemaatikaosakond.

Direktorid
----------

* Margus Arak (alates 2008)

Viited
------

1. ↑  "Eesti Maaülikooli tehnikainstituut" Tartu: Eesti Maaülikooli tehnikainstituut, 2011, lk 8
2. ↑  "Eesti Maaülikooli tehnikainstituut" Tartu: Eesti Maaülikooli tehnikainstituut, 2011, lk 24
3. ↑  "Eesti Maaülikooli tehnikainstituut" Tartu: Eesti Maaülikooli tehnikainstituut, 2011, lk 28-29
4. ↑  "Eesti Maaülikooli tehnikainstituut" Tartu: Eesti Maaülikooli tehnikainstituut, 2011, lk 4

Kirjandus
---------

* "Eesti Maaülikooli tehnikainstituut" Tartu: Eesti Maaülikooli tehnikainstituut, 2011

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Santa Clara de Asíse misjon** on Hispaania misjon Ameerika Ühendriikides California osariigis Santa Claras. Frantsisklased rajasid misjoni, mis oli California kaheksas, 12. jaanuaril 1777. Misjon on nimetatud Assisi Franciscuse teekaaslase ja Klarisside ordu asutaja Klaara järgi. See oli esimene California misjon, mis on saanud nime naise järgi.

Sama nime kannavad nii linn, maakond kui ka misjoni ajajärgul ehitatud ülikool. Tegu on ainsa ülikooli linnakus asunud misjoniga, misjonist jäänud asula küll hävis korduvalt, kuid seda ei jäetud maha. Tänapäeval on asub misjonis Santa Clara Ülikooli kabel.

Vaata ka
--------

* Hispaania misjonid Californias

Viited
------

1. ↑  "Santa Clara de Asís". *California Missions Foundation* (Ameerika inglise). Vaadatud 22. jaanuaril 2020.

Välislingid
-----------

* Early photographs, sketches of Mission Santa Clara de Asís, via Calisphere, California Digital Library
* Howser, Huell (8. detsember 2000). "California Missions (106)". *California Missions*. Chapman University Huell Howser Archive.
**Philipp Schall von Bell** (surnud detsembris 1560 Moskvas) oli Liivi ordu viimane maamarssal.

Philippi päritolu pole suudetud täpselt kindlaks teha, tõenäoliselt pärines ta Vestfaalist. Oluline ordukäsknik (Kuldīga komtuur) oli ka ta vend Werner Schall von Bell.

Schall von Bell astus ordusse tõenäoliselt enne 1540. aastat. 1541 sai ta Võnnus ordu majandusülema (*Schäffer*i) kumpaniks (abiliseks), neli aastat hiljem aga Riia linnusekomtuuriks, mis oli juba küllaltki oluline orduamet. 1551. aastal sai Schall von Bellist aga Aluliina komtuur, millega ta tõusis olulisemate ordukäsknike sekka, kuuludes ordut juhtinud siseringi. Koadjuutorivaenuse ajal (1556–1557) vastutas ta vangistatud Riia peapiiskopi Wilhelm von Hohenzollerni kinnipidamise ja eluolu eest. Wilhelm oli paigutatud Aluliinale alluvasse Koivaliina (*Adsel*, *Gaujiena*) linnusesse. 1558. aastal, pärast Liivi sõja algust, sai Schall von Bellist uus maamarssal. Ta paistis selles ametis silma pühendunud katoliiklasena, mis toonases Liivi ordu juhtkonnas oli küllaltki haruldane.

Schall von Bell juhtis Härgmäe lahingus umbes 500-mehelist orduväge. Valeinformatsiooni tõttu ründas ta üle 10 000-mehelist Vene väeüksust ning langes koos mitme teise ordukäskniku ja üle 100 saksa aadlikuga venelaste kätte vangi. Tema vangistajad allusid Aleksei Adaševile, kes koos oma lähikonnaga kohtles vangilangenud sakslasi esialgu üsna hästi. Andrei Kurbski andmetel soovitas Adaševi lähikond tsaar Ivan IV-l Philipp Schall von Bellist koguni Liivimaa asevalitseja teha, lootes nõnda Vene võimu Liivimaal oluliselt kergemini kehtestada. Vangistatud ülikud viidigi tsaari juurde Moskvasse, kuid Ivanile nende, eriti Schall von Belli käitumine, ei meeldinud ning ta lasi tema ja ta venna, Werner Schall von Belli samal aastal hukata.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr 761 (lk 565–566).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jasper von Münster** | **Aluliina komtuur**1551–1558 | Järgnev**Eberhard von Syburg zu Wischlingen** |
| Eelnev**Christoph Neuhof** | **Liivi ordu maamarssal**1558–1560 | Järgnev**puudus**

 |
**Esche** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.

Valla pindala on 11,01 km². 31. detsembril 2015 elas seal 556 inimest.

Esche asub Vechte jõe ääres Nordhorni ja Emlichheimi vahel. See kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Neuenhaus.

Ajalugu
-------

Valla nimekaim oli Haus Esche, tuntud ka kui Oedinghof. Haus Esche ja Schulenburg (loss) Veldhausenis olid mõlemad van Münsteri perekonna omanduses.

Hollandi iseseisvussõjas, 1593. aastal, kui hispaanlased edutult Coevordeni kindlust piirasid, otsisid Esche talukogukonna elanikud selles majas varjupaika, kuigi vaid lühikest aega. Toidu- ja ruumipuudus soodustasid katku puhkemise, mis tappis päevas palju. Ellujäänud visati välja, misjärel neid paljaks varastati ja armetult koheldi. Täna on Esche vald moodne eluasemekogukond, kuid ikka veel tugevalt maalähedane.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Grafschaft Bentheimi kreisi vallad

* Bad Bentheim
* Emlichheim
* Engden
* Esche
* Georgsdorf
* Getelo
* Gölenkamp
* Halle
* Hoogstede
* Isterberg
* Itterbeck
* Laar
* Lage
* Neuenhaus
* Nordhorn
* Ohne
* Osterwald
* Quendorf
* Ringe
* Samern
* Schüttorf
* Uelsen
* Wielen
* Wietmarschen
* Wilsum
Shen Yang (2007)
**Shen Yang** (hiina keeles 沈陽; *pinyin*'is *Shěn Yáng*; sündinud 23. jaanuaril 1989 Nanjing Shis) on hiina maletaja, naiste suurmeister (2013).

Shen Yang tuli 2001. aastal noorte maailmameistriks neidude U12-vanuseastmes ja 2006. aastal Jerevanis naisjuunioride maailmameistriks. Ta on 2009. aasta Hiina naiste malemeister. 

Ta on mänginud naiste maailmameistrivõistlustel. 2006. aastal MM-turniiril Jekaterinburgis (64 osavõtjat), kus ta sai turniiritabelis 41. asetuse, kaotas ta avaringis Natalja Žukovale. 2008. aastal Naltšikis võitis Shen teises ringis Zhao Xued ja kaheksandikfinaalis Nadežda Kossintsevat, kuid kaotas veerandfinaalis Humpy Konerule. 

2010. aastal MM-turniiril Antakyas ja 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta avaringis ja 32 parema hulka ei saanud. 2015. aastal Sotšiis võitis ta avaringis Alina Kašlinskajat, kuid kaotas teises ringis Aleksandra Kostenjukile. 

Järgmisel MM-il 2017. aastal Teheranis sai ta turniiritabelis 12. asetuse. Ta võitis avaringis Maritza Arribas Robainat, teises ringis Anastassija Savinat, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Nana Dzagnidzele.

Shen on võitnud Hiina naiskonna koosseisus naiste maleolümpiatel kuldmedali (2018) ja pronksmedali (2006).

Ta sai FIDE-lt 2006. aastal naiste suurmeistri ja 2013. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.

Välislingid
-----------

* Shen Yang – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Shen Yang FIDE andmebaasis
**Shenzhen** (hiina keeles 深圳市 (toonimärkidega Shēnzhèn Shì)) on allprovintsilinn (2. järgu haldusüksus) Hiinas Guangdongi provintsis. Asub Zhu Jiangi deltas Hongkongist vahetult põhjas.

1979. aastal elas tänapäeva linna alal umbes 30 000 inimest. 1980 muudeti linn Hiina poliitiku Deng Xiaopingi eestvõtmisel erimajandustsooniks. Sellest kujunes seejärel üks Hiina tehnoloogiatööstuse keskusi ning see oli 1990. ja 2000. aastatel maailma kõige kiiremini kasvavate linnade seas. 40 aastaga jõudis linna elanike arv üle 12 miljoni.

Linnas asuvad paljude suurettevõtete (ZTE, Huawei, Tencent, Vanke, Hytera, OnePlus, DJI, BYD Company, China International Marine Containers, SF Express, Shenzhen Airlines, China Nepstar, Hasee, Ping An Bank, China Merchants Bank jt) peakontorid. Shenzeni börs on Shanghai börsi järel Hiina RV teine väärtpaberibörs. 

Shenzheni sadam on maailmas suuruselt kolmas konteinersadam. Linna teenindab Shenzhen Bao'ani rahvusvaheline lennujaam.

Linna kõrgeim hoone on 384 m kõrgune Shun Hing Square.

Haldusjaotus
------------

Shenzeni asend Hongkongi (roheline) suhtes
Shenzhen on allprovintsilinn. Halduslikult jaguneb 8 linnarajooniks.

■ Futian (福田区), 78,04 km², 1 206 100 elanikku (2009) 
  
■ Luohu (罗湖区), 78,36 km², 938 200 elanikku (2009) 
  
■ Nanshan (南山区), 182,12 km², 943 200 elanikku (2007) 
  
■ Bao'an (宝安区), 697,34 km², 3 593 300 elanikku (2009)  
  
■ Longgang (龙岗区), 844,07 km², 378 000 elanikku (2009) 
  
■ Yantian (盐田区), 72,63 km², 225 200 elanikku (2008) 
  
■ Guangming Xin (光明新区), 156,1 km², 800 000 elanikku (2007) 
  
■ Pingshan Xin (坪山新区), 168 km², 600 000 elanikku (2009) 

Viited
------

1. ↑  Seventh National Population Census of the People's Republic of China
2. ↑  Olev Remsu (12. juuli 2017). "Maailma suurim linnastu". *Eesti Ekspress*. Ekspress Meedia AS. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuli 2017.
3. ↑  "Futiani omavalitsus". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2010. Vaadatud 18. augustil 2011.
4. ↑  "Luohu omavalitsus". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2010. Vaadatud 18. augustil 2011.
5. ↑  Nanshani omavalitsus
6. ↑  "Bao'ani omavalitsus". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2010. Vaadatud 18. augustil 2011.
7. ↑  "Longgangi omavalitsus". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuli 2011. Vaadatud 18. augustil 2011.
8. ↑  "Yantiani omavalitsus". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. september 2006. Vaadatud 18. augustil 2011.
9. ↑  "Guangming Xini omavalitsus". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2010. Vaadatud 18. augustil 2011.
10. ↑  "Pingshan Xini omavalitsus". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2010. Vaadatud 18. augustil 2011.

Välislingid
-----------

* Shenzheni koduleht
**Mathangi Arulpragasam** (sündinud 18. juulil 1975), tuntud kui **M.I.A.**, on briti räppar, laulja, muusikaprodutsent ja aktivist. Tema muusikas on ühendatud alternatiiv- ja tantsumuusika, elektroonilise muusika, hiphopi ja maailmamuusika elemendid. Ta on esimene Lõuna-Aasiast pärit inimene, kes on olnud samal aastal nomineeritud nii Oscari kui ka Grammy auhinnale. 2019. aastal sai Arulpragasam Briti impeeriumi ordu (MBE) liikmeks muusikasse panustamise eest.

Elu ja karjäär
--------------

### Noorpõlv

Mathangi Arulpragasam sündis Londonis Sri Lanka tamilite peres. Kui ta oli kuuekuune, kolis pere Sri Lanka põhjaosas asuvasse Jaffnasse. 1983. aastal algas Sri Lankas kodusõda, mistõttu põgenes pere tagasi Londonisse, kui Arulpragasam oli 11-aastane. Kodusõda oli hiljem M.I.A. loomingu suureks inspiratsiooniks.

### Karjäär

Enne muusikukarjääri alustamist 2002. aastal oli ta visuaalkunstnik ja disainer. M.I.A. saavutas oma edu suuresti põrandaaluse artistina interneti kaudu. 2004. aastal pälvisid tähelepanu tema singlid "Galang" ja "Sunshowers". Tema esimene album "Arular", mis sai nime tema isa järgi, avaldati 22. märtsil 2005. Kuigi seda ei saatnud eriline edu, pälvis see siiski kriitikute tunnustuse ning mõned nimetasid seda 2005. aasta üheks parimaks albumiks. Albumilt avaldati ka kolmas singel "Bucky Done Gun".

2007. aastal avaldas ta teise albumi "Kala", mis sai nime M.I.A. ema järgi. Albumilt ilmusid singlid "Bird Flu", "Boyz", "Jimmy" ja "Paper Planes", millest viimane saavutas edetabelis Billboard Hot 100 4. koha. "Kala" pälvis samuti kriitikute heakskiidu.

Kolmas album "Maya" avaldati 2010. aastal. "Maya" on M.I.A. albumitest edukaim, jõudes mitmes muusikaedetabelis esikümnesse. Tema neljas stuudioalbum "Matangi" (2013) sisaldab singlit "Bad Girls", mis võitis kaks MTV videomuusikaauhinda. Tema viies stuudioalbum "AIM" avaldati 9. septembril 2016 ning kuues stuudioalbum "Mata" 14. oktoobril 2022.

Diskograafia
------------

* "Arular" (2005)
* "Kala" (2007)
* "Maya" (2010)
* "Matangi" (2013)
* "AIM" (2016)
* "Mata" (2022)

Viited
------

1. ↑  Goodwyn, Tom (7. september 2012). "One Direction, Chris Brown, MIA win big at MTV VMAs". *NME*. Vaadatud 23.04.2022.
2. ↑  Yoo, Noah (8. juuni 2019). "M.I.A. Named Member of Most Excellent Order of the British Empire". *Pitchfork*. Vaadatud 23.04.2022.
3. ↑  Denney, Alex (21. september 2018). "How M.I.A. Reimagined Art for the Internet Age". *AnOther*. Vaadatud 23.04.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **M.I.A.** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kõnest kui hääle kasutamisest keeleliseks suhtluseks; kõne teiste tähenduste kohta vaata Kõne (täpsustus).* |

---

Ingliskeelse kõne puhu inimhääle tekitamine kujutatuna läbi reaal-aja MRT
**Kõne** ehk **kõnelemine** ehk **rääkimine** on inimeste poolt hääle kasutamine keelelises suhtluses. 

Kõne akustilisi omadusi uurib akustiline foneetika.

Kõnehelide füüsikalised omadused
--------------------------------

Tavaline kõne sisaldab peamiselt helisid sagedusribas 100-10 000 Hz. Seejuures on keskmiselt meeste kõneheli kõige valjum sagedusribas 100–200 Hz ja naiste kõneheli sagedusribas 200–400 Hz. Täishäälikud jäävad peamiselt keskmistele sagedustele ja kaashäälikud kõrgematele > 1 kHz sagedustele. Seejuures on täishäälikute helirõhutase kõrgem kui kaashäälikutel. Kõne hea arusaadavuse eelduseks on seejuures kaashäälikute eristamine. Kõne helirõhutase ja sagedusjaotus oleneb keelest mida räägitakse, rääkija soost ja vanusest. Seejuures võivad individuaalsed erinevused olla väga suured.

Vaata ka
--------

* Hille Pajupuu

Viited
------

1. ↑  Mikko Kylliäinen, Valtteri Hongisto (2009). *Hoonete akustiline projekteerimine*. Tallinn: ET-INFOkeskuse AS. Lk 55.
**Lūžni kihid** (inglise keeles *Lūžni Beds*) on siluri ajastu Ohessaare lademe Tārgale kihistu ülemised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.

Kihid on nime saanud Lūžņa külalt. Kihtide stratotüüp on Lūžni 4 puurauk, kus nende kivimid esinevad 172.0..188.0 meetril. Kihtide neostratotüüp on Ventspilsi D-3 puurauk, milles kihtide kivimid esinevad 267.5..283.0 meetril.

Kihtide all lamavad Gārzde kihid. Lūžni kihid koosnevad erinevatest mergli kihtidest, millest osad on osaliselt dolomiidistunud.

Viited
------

1. ↑  Lūžni kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 18.09.2020)
2. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2021. Vaadatud 18. septembril 2020.
3. ↑  A bio-chemostratigraphical test of the synchroneity of biozones in the upper Silurian of Estonia and Latvia with some implications for practical stratigraphy-- Dimitri Kaljo, Rein Einasto, Tõnu Martma, Tiiu Märss, Viiu Nestor, Viive Viira

Välislingid
-----------

* Lūžni kihid Eesti geokogude infosüsteemis
**Handlová** (saksa keeles *Krickerhau*, ungari keeles *Nyitrabánya*) on linn Slovakkias Trenčíni maakonnas Prievidza ringkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Handlová asub Prievidzast ligikaudu 11 km idakagus, Banská Bystricast umbes 28 km läänes ja Trenčínist 58 km idakagus.

Ajalugu
-------

Handlová on asutatud 1376. aastal, mil saabus palju saksa ümberasujaid. Kivisütt hakati piirkonnas kaevandama 18. sajandi teisel poolel. 1945. aastal saadeti linna saksa rahvusest elanikkond riigist välja. Linnaõigused sai Handlová 1960. aastal.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Handlová elanikest slovakke 89,82%, tšehhe 0,36%, ungarlasi 0,31% ja mustlasi 0,19%. Rahvus oli teadmata 8,83%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Poola Konopiska vald, Poola
* Ungari Sárisáp, Ungari
* Saksamaa Voerde, Saksamaa
* Tšehhi Zábřeh, Tšehhi

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  História mesta Mesto Handlová. Vaadatud 30. aprillil 2023
3. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Handlová at 1. 1. 2021 informácie Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 30. aprillil 2023
**Osmanite interreegnum** (ka **Osmanite kodusõda**) türgi keeles:*Fetret Devri* (20. juuli 1402 – 5. juuli 1413) nimetatakse sultan Bayezid I poegade vahelist kodusõda pärast nende isa kaotust Kesk-Aasia sõjapealik Timurile Ankara lahingus 1402. aastal. Olenemata sellest, et Timur oli sultaniks määranud Mehmed Çelebi, keeldusid ta vennad İsa Çelebi, Musa Çelebi ja Süleyman Çelebi ning hiljem Mustafa Çelebi, talle allumast ning nõudsid tiitlit endale. Interreegnum kestis 10 aastat ja 350 päeva ning lõppes Çamurlu lahinguga mille võitis Mehmed Çelebi.

Esialgu olid võitluses edukaimad Süleyman ja İsa, kes said oma võimu alla Osmanite valdused vastavalt Euroopas (pealinnaga Edirnes) ja Aasias (pealinnaga Bursas). Tulevase Mehmed I võimu all olid esialgu vaid mõningad alad Kesk-Anatoolias, kuid tema positsioon paranes pärast Timuri surma 1405. aastal, misjärel tal õnnestus mitmed naaberemiraadid Anatoolias oma vasallideks teha. Samal aastal võitis ta ka İsat ja sai kõigi Osmanite Aasia-valduste valitsejaks. Järgnevatel aastatel toetas ta venna Musa võitlust Süleymani vastu Euroopas, kuni too 1411. aastal Süleymani võitis ja Edirne valitsejaks sai. Seejärel puhkes võimuvõitlus Musa ja Mehmedi vahel, milles viimane osutus edukamaks: 1413. aasta 5. juulil toimunud Çamurlu lahingus praeguse Bulgaaria aladel võitis ta Musat ja sai seejärel kõigi Osmanite valduste isandaks. Mehmedi võidule aitas olulisel määral kaasa see, et ta sõlmis liidu Bütsantsi keisri Manuel II-ga, kellega Musa oli konflikti sattunud ja Konstantinoopolit piiranud.

Viited
------

1. ↑  Kastritsis (2007)
2. ↑  Fine 1994, lk 499

Allikad
-------

* Dimitris J. Kastritsis, The Sons of Bayezid: Empire Building and Representation in the Ottoman. Civil War of 1402-1413, Brill, 2007, ISBN 978-90-04-15836-8. xi.
* Fine, John Van Antwerp, The Late Medieval Balkans, (University of Michigan Press, 1994).
Basaltsed daikid Alaskal
Kiviaeda meenutav daik Šotimaal Mulli saarel
**Daik** on plaatjas enamasti aluselise koostisega kivimeist koosnev intrusioon.

Daikide paksus on palju väiksem pikkusest ja laiusest, jäädes reeglina vahemikku vähem kui sentimeetrist kuni kümne meetrini. Daikide pikkust saab määrata siis, kui nad paljanduvad maapinnal. See võib ulatuda sadadesse kilomeetritesse. 

Daikid on enamasti vertikaalse või pigem vertikaalse kui horisontaalse orientatsiooniga, mis eristab neid sillidest. Daiki definitsiooni seisukohalt pole see siiski määrav, sest hilisemate tektooniliste liikumiste tulemusena võib daikil olla mistahes orientatsioon. Oluline on see, et daikid lõikavad neid ümbritsevaid kivimeid ega jälgi ümbritsevate kivimite kildalisust või kihilisust, olles neist seega nooremad (lõikumissuhete printsiip).

Daikid on või olid seotud suurema magmakehaga, mis neid toidab või toitis. Daikid moodustuvad siis, kui magma on täitnud lõhed, mis on venituspingete tõttu maakoores tekkinud. Pingeid võibki tekitada ülespoole liikuv intrusioon, mis lõhestab teda ümbritsevaid kivimeid, täites lõhed seejärel magmaga. Kui vedelat magmat sisaldav daik jõuab maapinnale, nimetatakse teda lõhevulkaaniks. Sellised vulkaanid on levinud ookeani keskahelikes. Ka suur osa ookeanilisest maakoorest koosneb nn püstdaikide kompleksist.

Sageli esinevad daikid mitte üksikuna, vaid daikiparvedena. Daikiparved moodustavad sageli radiaalseid või kontsentrilisi kujundeid mingi plutoonilise intrusiooni, näiteks neki või vulkaanikoonuse ümber. Kontsentrilisi daike nimetatakse rõngasdaikideks.

Daikid on reeglina aluselise ehk basaltse/gabroidse koostisega. Sellest saab järeldada, et Maa ajaloos on vahevööst litosfääri tunginud väga palju basaltset magmat. Siiski võib koostis olla ka muusugune, ulatudes diabaasist graniidi ja rüoliidini.

  

Kuigi daikid koosnevad tardkivimeist, võivad ka settekivimid daikisarnaseid struktuure moodustuda. Need võivad tekkida näiteks igikeltsaga kaetud aladel, kus kivimite poorides olev vesi on täiesti külmunud. Kui niisugusse kivimisse tekib pragu, võib see täituda ülevalt langevate setetega, mis hiljem kivimiks moonduvad.

Eestile lähimad kohad, kus daikid maapinnal paljanduvad, on Soomes (näiteks Häme daikiparv) ja Rootsis (näiteks Breven-Hälleforsi daikiparv). Daikisarnaseid struktuure sisaldavad Eestis Osmussaarel Hunnebergi ja Billingeni lademed ning Pakri kihistu.

Viited
------

1. ↑  Geology and Mineral Resources of Estonia. Kunda stage Tõnu Meidla

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Daik** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **daik** |
See artikkel See artikkel räägib perekonnanimest.  Muude tähenduste kohta vaata artiklit Dahl.  

---

**Dahl** (või **Dahle**) on germaani päritolu perekonnanimi. *Dahl* tähendab põhjagermaani keeltes orgu (*tal* saksa keeles, *dale* Põhja-Inglismaa inglise keeles) ning on levinud perekonnanimi Saksamaal, Norras, Taanis, Rootsis ja Fääri saartel. Eestis oli 1. jaanuaril 2021 Dahl perekonnanimeks 17 inimesel.

Tõenäoliselt on nimi pärit keskaegsest Vestfaalist. Saksamaal on ligi 11 koha nimi Dahl. Hollandi vanima linna Nijmegeni eeslinna nimi on Heyerdaal, milles "daal" tähendab samuti orgu. Nimest on mitmeid variante, kuna tihti lisati sellele järelliide, et täpsustada nime kandja päritolu või ametit. Dahli ees on kasutatud ka eesliidet (nt Heyerdahl).

Eestis on perekonnanime Dahl eesti talupoegadele pandud Loopre mõisavallas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal, Tapa mõisavallas Ambla kihelkonnas Järvamaal ja Laius-Tähkvere mõisavallas Laiuse kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Dahli-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Taal.

Nime kandjad
------------

* Bente Dahl, taani poliitik
* Joachim Heinrich Dahl, eesti vaimulik
* Johan Christian Dahl, norra kunstnik
* John Kristian Dahl, norra murdmaasuusataja
* Jon Dahl Tomasson, taani jalgpallur
* Niels Fredrik Dahl, norra luuletaja
* Ole-Johan Dahl, norra informaatik
* Roald Dahl, norra kirjanik
* Sophie Dahl, inglise kirjanik
* Vladimir Dal, vene leksikograaf

Vaata ka
--------

* Dahlin
* Dahlen (perekonnanimi)
* Dolly Sods
* Dale (perekonnanimi)

Viited
------

1. ↑  "Dahl". *Dictionary of American Family Names*. Oxford University Press. 2013.
2. ↑
3. ↑  Axel Gröblinghoff: Großhau - Von altem Eisen und Wäldern bis zum Horizont, Germany 1995
Ikarus ja Daidalos
**Daidalos** (vanakreeka keeles *Δαίδαλος*; ladina keeles *Daedalus*) oli vanakreeka mütoloogias osav kunstnik, ehitusmeister, käsitööline ja leiutaja. 

Ta tegutses algselt Ateenas või Atikas. Tema ema oli Iphinoe ja isa Metion. Tal oli õde Polykaste. Mõne allika järgi oli tema ema Alkippe ja isa Eupalamos. 

Tema taid oli laialt tuntud. Tema loodud figuurid nägid välja nagu elus. Tema õepoeg Perdix (mõnikord ka Talos) saadeti Daidalose juurde õppima. Poiss osutus nii targaks, et Daidalos heitis kadedusest ta kaljult alla. Athena päästis poisi ja muutis ta nurmkanaks (*Perdix perdix*). Ateena areopaag pagendas seepeale Daidalose, ent ta leidis varjupaiga Kreeta saarel. Seal rajas ta kuningas Minosele labürindi, kuhu peideti härjapeaga koletis Minotauros. 

Daidalos andis Ariadnele nõuande, millest Theseusel oli kasu pärast võitlust Minotaurosega: Theseus kasutas labürindist lahkumiseks Ariadne lõnga. Karistuseks hoiti Daidalost koos tema poja Ikarosega vangis. Vangistatud Daidalos valmistas linnusulgedest ja küünlavahast endale ja Ikarosele tiivad ning lendas nendega ära. Hoolimata isa hoiatustest lendas Ikaros liiga kõrgele ning sattus päikesevankrile liiga lähedale. Vaha tema tiibade vahel sulas ning ta kukkus merre, mida nüüd kutsutakse Ikaría mereks. 

Daidalos mattis Ikarose saarele, mida nüüd kutsutakse Ikaría saareks. Teda jälgis nurmkana, kes lõpuks häälitses "Perdix". See oli nurmkanaks muudetud Polykaste, Daidalose õde ja Perdixi ema. Nüüd oli tema poja eest kätte makstud. 

Daidalos leidis lõpuks pelgupaiga Sitsiiliast sikaanide kuninga Kokanose juurest. Minos püüdis oma laevastikuga Daidalost Sitsiiliast üles leida. See õnnestus tal mõistatuse abil, mille ta Kokalosele andis. Kuningas Kokalos reetis end ja Minos nõudis Daidalose väljaandmist. Kokalos teeskles külalislahkust, kuid tappis Minose saunas (ühe versiooni järgi uputades, teise järgi keeva veega). Minose saatjad tapsid kuninga ning jäid Sitsiiliasse kauaks. Nendelt pärinevat Herakleia Minoa linna nimi. Palju hiljem, pärast 480. aastat eKr, leidis Akragase türann Theron väidetava Minose haua ning saatis säilmed Kreetale tagasi. 

Daidalos tegi kuningas Kokalosele veel leiutisi. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Daidalos**
 |
**Marpessa** oli Aitoolia kuninga Evenose imekaunis tütar.

Evenos lubas Marpessa anda naiseks sellele, kes teda sõjavankrivõitluses võidab. Sõjavankrivõitlus lõppes tol ajal sageli kaotaja surmaga ning Evenos oligi kõik kosilased tapnud. Marpessa oli sellest masenduses ja lubas mitte abielluda; liiati ei tahtnud ta sugugi abielluda oma isa tapjaga. Seetõttu oli ta meeldivalt üllatunud, kui tema juurde ratsutas läbi õhu tuntud kangelane, Messeene kuningapoeg Idas Pegasosel. Marpessa nägi selles võimalust oma isa elu päästa ja nõustus põgenema. Ta istus Idase taha sadulasse ja nad lendasid ära. Evenos nägi seda ja hakkas neid taga ajama, kuid uppus Lykormase jõe ületamisel. Sellest ajast nimetatakse seda jõge Evenoseks.

Nad ei olnud veel pääsenud. Enne, kui nad Messeenesse jõudsid, peatas nad Apollon, kes tahtis Marpessaga abielluda. (See on ainus kord, kus Apollon abielluda tahtis.) Idas ei loovutanud neidu ja asus Apolloniga maadlema. Jumal ei saanud temast sugugi jagu. (Samamoodi võitles jumalaga Joosep Esimeses Moosese raamatus.) Võitlus oli nii äge, et nad peatusid alles siis, kui Zeus välgunoole nende vahele virutas. Kui Zeus oli kakluse põhjuse ära kuulanud, lubas ta Marpessal valida, kumba tahab. Marpessa valis sureliku Idase, kahtlustades (ja kindlasti põhjusega), et jumal ei jää talle truuks. Liiatigi oli Idas olnud niivõrd peenetundeline, et polnud Evenost tapnud.

Idasel ja Marpessal oli üks tütar, kelle nimi oli **Kleopatra**. See nimi tähendab kreeka keeles 'isa järgi kuulus' ja sobis neiule, sest ta ei saanud kuidagi kuulsaks.
Kaadõr-ool Bitšeldei
**Kaadõr-ool Bitšeldei** (vene keeles Каадыр-оол Алексеевич Бичелдей, tõva keeles Каадыр-оол Алексей оглу Бичелдей; sündinud 2. jaanuaril 1950) on Venemaa poliitik, Tuva Ülemnõukogu esimees (1991–1993).

On sündinud Pestunovka alevis Ulug-Hemi kožuunis tööliste perekonnas, rahvuselt tõvalane.

1968. aastal lõpetas keskkooli. 1968–1970 õppis Kõzõli riikliku pedagoogilise instituudi filoloogiateaduskonnas. 1975. aastal lõpetas Mongoolia riikliku ülikooli idamaade asjatundja ja filoloogi erialal, filoloogia kandidaat. 

1975–1990 oli Tõva keele, kirjanduse ja ajaloo teadusinstituudis teadlane.

1990. aastal valiti ta Tõva Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni deputaadiks, Venemaa Föderatsiooni Ülemnõukogu liikmeks.

1991–1993 oli Tuva ANSV Ülemnõukogu esimees. 1993. aasta detsembris valiti ta Tõva Vabariigi Ülemnõukogu deputaadiks, alates 6. jaanuarist 1994 kuni 29. juunini 1998 oli ta Tõva Vabariigi Ülemnõukogu esimees. 1996–1998 oli Venemaa Föderatsiooninõukogu liige.

1999. aastal valiti ta Venemaa Riigiduumasse, mille liige ta oli kuni 2003. aastani.

Aastatel 2012–2015 oli ta Tõva Vabariigi haridus- ja teadusminister.

Kaadõr-ool Bitšeldei on 5. klassi tõva keele õpiku, sõnastiku ja venelaste jaoks koostatud tõva keele õpiku autor. Tal on ilmunud üle 40 artiklit tõva keele, kultuuri, religiooni ja filosoofia kohta.

On abielus, tal on kolm last.
**Kalmetemägi**, ehk **Kalmetemäe kääpad** on Süvahavva küla territooriumil, Võhandu jõe ürgoru pervel asuvad keskmisest rauaajast kuni hilisrauaajani kasutatud kääpad. 

Kalmetemägi talvel
Kääbastik koosneb 12 ümarast kääpast mille läbimõõt on 6–13 m ja kõrgus kuni 1,4 m. Kääbastest on leitud tuhka ja luutükikesi mis viitavad põletusmatustele. Kääbastest edelasse jäävat Võhandu jõe urgoru järsku liivakiviseina kutsuvad kohalikud Kalmetemüüriks.

Kääpaid käis kaardistamas 1848. a. Friedrich Reinhold Kreutzwald kes märkis, et paari kääbast ümbritsevad kiviringid.
1/3 kääbastest on hästi säilinud, ning et paaril kääpal on märgata mõne nädala vanuseid varanduseotsijate kaevamiste auke.

Kääpaid on uuritud arheoloogilise väljakaevamisega 1980 aastal Silvia Laul juhendamisel. Ühel kääpal tehti vertikaalne läbilõige ja teisel horisontaalne kaevamine (kohalike inimeste mäletamist järgi). Väljakaevamiste aruannet pole avaldatud

Viited
------

1. 1 2  Muinsuskaitseameti kultuurimälestiste register 11691-11702
2. ↑  O. Ugart. (1922).*Põlva kihelkonna kirjeldus*. käsikiri Ajaloo Instituudis. Lk 34.
3. ↑  Mare Aun, Süvahavva Kääbaskalmistu ("kalmetemägi") arheoloogiline pass (1972)
4. 1 2  Friedrich Reinhold Kreutzwald. (1851).*Archiv für die Geschichte Liv-, Esth- und Curlands Bd.VI, H.1*. Dorpat. Lk 94.
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2021. Vaadatud 30. detsembril 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)