recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Karl-Theodor zu Guttenberg
**Karl Theodor Maria Nikolaus Johann Jacob Philipp Franz Joseph Sylvester Freiherr von und zu Guttenberg** (sündinud 5. detsembril 1971 Münchenis) on Saksamaa poliitik.

Alates 10. veebruarist 2009 oli ta Saksamaa majandus- ja tehnoloogiaminister. Aastatel 2008–2009 oli ta Baieri Kristlik-Sotsiaalse Liidu (CSU) peasekretär. Aastatel 2002 ja 2005 valiti ta Bundestagi liikmeks. 28. oktoobrist 2009 kuni 1. märtsini 2011 oli ta Saksamaa kaitseminister.

Ta on olnud päevalehe Die Welt toimetaja.

Suguvõsa
--------

Ta pärineb frangi aadlisuguvõsast. Tema isa on dirigent Enoch zu Guttenberg. Tema vanaisa oli Saksa FV konservatiivne poliitik Karl-Theodor von und zu Guttenberg. Vanaema Rosa Sophie von Arenberg pärineb samuti kõrgaadlist. Vanaisa ja vanavanaonu, katoliiklik monarhist vabahärra Karl Ludwig von und zu Guttenberg osalesid 1944. aastal natsirežiimi vastu suunatud 20. juuli vandenõus ning viimane hukati seetõttu.

Tema emapoolne vanaisa Jakob von und zu Eltz on pärit Eltzide suguvõsast, millel on tihedad sidemed Horvaatiaga. Ta on endine Reinimaa veinimeistrite assotsiatsiooni president ja pärast Horvaatia iseseisvumist osales ta Horvaatia poliitikas.

1973 sündis Karl-Theodori noorem vend Philipp-Franz. Vanemad lahutasid abielu 1977. Ema Christiane von und zu Eltz abiellus Joachim von Ribbentropi poja Adolf von Ribbentropiga. Sellest abielust sündisid Rudolf ja Friedrich von Ribbentrop (1989 ja 1990).

Veebruaris 2000 abiellus Karl-Theodor krahvinna Stephanie von Bismarck-Schönhauseniga (sündinud 1976), kelle vanavanavanaisa oli Otto von Bismarck. Neil on kaks tütart. Neil on mitu elukohta, sealhulgas Baieri liidumaal Kulmbachis olev Guttenbergi loss, mis kuulub nende suguvõsale juba 1482. aastast.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Karl-Theodor zu Guttenberg** |

* Karl-Theodor zu Guttenbergi koduleht
* Valimiskampaania on raske töö
**Dominique Marie François René Galouzeau de Villepin** (sündinud 14. novembril 1953 Marokos Rabatis) on Prantsuse diplomaat ja poliitik.

Tema isa Xavier de Villepin oli Prantsusmaa diplomaat ja senaator, isapoolne vanaisa oli mitme ettevõtte nõukogu liige ning isapoolne vanavanaisa oli Prantsuse armee kolonel. Villepan kasvas mitmes välisriigis nagu diplomaatide lapsed ikka, rohkem Ladina-Ameerikas, mistõttu ta valdab vabalt hispaania ja inglise keelt.

De Villepin õppis Pariisi politoloogiainstituudis ning riiklikus halduskoolis, mis koolitab tipptsiviilametnikke ja kuhu on väga keeruline pääseda. Lisaks sellele on tal ülikoolidest saadud kraadid tsiviilõiguse ja prantsuse kirjanduse alal. Seejärel läbis ta ajateenistuse mereväeohvitserina lennukikandjal.

Seejärel asus ta diplomaatilisele tööle. Ta töötas 1980–1984 Aafrika asjade nõukogus, siis 1984–1989 Prantsusmaa saatkonnas Washingtonis, aastani 1987 esimese sekretärina ja pärast seda teise konsulina. 1989–1992 töötas ta Prantsusmaa saatkonnas Delhis, aastani 1990 teise konsulina ja pärast esimese konsulina. 1992–1993 oli ta välisministeeriumi Aafrika asjade peanõunik.

De Villepin oli tihedalt seotud 1994 toimunud Rwanda genotsiidiga. Tema küsitavate otsuste hulgas oli relvade eksportimine vaenupooltele hoolimata kehtestatud relvakaubanduse embargost. Ta oli tihedates suhetes hutu ametnikega, kes vastutasid genotsiidi eest. Ta oli üks Prantsuse ametnikest, kes vastutasid nende vägede ja miilitsa väljaõppe eest, mis hiljem massimõrvu sooritasid. 

Ta oli 31. maist 2005 kuni 15. maini 2007 Prantsusmaa peaminister. 2002–2004 oli ta Prantsusmaa välisminister ja 2004–2005 siseminister.

22. septembril 2009 alustati de Villepini vastu kohtuprotsessi, kus teda süüdistatakse vandenõus, millega ta püüdis mustata poliitilise rivaali Nicolas Sarkozy mainet.

De Villepin on president Sarkozy üks tähtsamaid parempoolseid oponente ja teda peeti võimalikuks kandidaadiks Prantsusmaa presidendi kohale 2012. aasta presidendivalimistel .

De Villepin on Rahvusvahelise Raoul Wallenbergi Fondi auliige.

Ta on abielus Marie-Laure de Villepiniga. Neil on kolm last: Marie (sündis 1986), Arthur ja Victoire (sündis 1989).

Viited
------

1. ↑  Rwanda accuses France directly over 1994 genocide
2. ↑  Dominique de Villepin souhaite pouvoir être candidat en 2012[*alaline kõdulink*]

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jean-Pierre Raffarin** | **Prantsusmaa peaminister**2005–2007 | Järgnev**François Fillon** |
**August Kohver** (ka **August Koffer**; 20. detsember 1888/1. jaanuar 1889 Vana-Kariste vald, Pärnumaa – 19. august 1942 Ussollag, Permi oblast) oli Eesti poliitik.

Ta õppis aastatel 1898–1901 Vana-Kariste-Maru vallakoolis ja aastatel 1901–1904 Halliste kihelkonnakoolis. Seejärel õppis ta põllumajandust Taanis, lõpetades aastal 1911 Dalumi põllumajanduskooli (da:Dalum Landbrugsskole); aastal 1913 lõpetas ta õpingud Neuhaldenslebeni kõrgemas põllutöökoolis ja aastal 1914 Leipzigi Ülikoolis.

Kohver oli Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskseltsi põllutööinstruktor ja hiljem Võru esimese põllutöö talvekooli õpetaja ja juhataja. 

1917. aastast Võru esimese ajutise maavalitsuse toitlus-varustusosakonna juhataja abi.

Aastatel 1919–1921 oli Võru maavalitsuse liige ja aastatel 1921–1940 Võrumaa maavanem. 1926–1929 oli ta III Riigikogu liige ja 1937. aastal Rahvuskogu liige.

1938. aastal kandideeris ta I Riigivolikogu valimistel Riigivolikogu 76. valimisringkonnas, kuid kaotas Albert Kendrale ja valiti maaomavalitsuste esindajana I Riiginõukogusse.

August Kohver arreteeriti NKVD poolt 2. jaanuaril 1941 Võrus, ta suri 19. augustil 1942 Permi oblastis Ussollagi vangilaagris.

Tunnustus
---------

* 1927 Eesti Punase Risti II järgu II astme teenetemärk
* 1929 Kotkaristi III klassi teenetemärk
* 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Eesti avalikud tegelased: eluloolisi andmeid. Toimetanud R. Kleis, Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1932
2. ↑  Maavanemate vana ja uus pere. Nädal Pildis. Nr 8, 1940
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2011. Vaadatud 25. novembril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2013. Vaadatud 13. detsembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* III Riigikogu, 15.06.1926–14.06.1929 liikmed
* Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Münt kuningas Knuti pildiga
Knut Holmgersoni haud Sko kloostris
**Knut Holmgersson** ehk **Knut II** ehk **Knut Långe** (eesti keeles **Knut Pikk**; suri 1234) oli Rootsi kuningas 1229. aastast kuni surmani. 

Tema isa oli Holmger Filipsson ja isapoolne vanaisa oli Filip Eriksson, Erik Püha noorem poeg.

Knut Holmgersson kuulus aastatel 1222–1229 valitsusnõukogusse, mis langetas otsuseid alaealise kuninga Erik Erikssoni eest. Erik tõugati troonilt pärast mässuliste võitu Olustra lahingus 1229. aastal, misjärel haaras kuningatrooni Knut. Aastal 1230 lasi ta enda nimel vermida münte Östra Arosi linnas. Ta lasi rajada Sko kloostri Upplandis, kuhu ta on ka maetud. Ta suri aastal 1234.

Perekond
--------

Knut Holmgersson oli abielus Helena (Helene) Pedersdotter Strangega, kes oli Taani rüütli Peter Strangessoni tütar.

Neil olid lapsed

* Holmger Knutsson (hukati 1248) ja
* Filip Knutsson (hukati 1251).

Mõlemad hukati Birger Jarli vastu suunatud folkungide ülestõusust osavõtmise pärast.
**Chiapas** on osariik Mehhiko kaguosas Vaikse ookeani kaldal. Piirneb põhjas Tabasco, loodes  Veracruzi, läänes Oaxaca osariigiga ja idas Guatemalaga. 

Chiapas.

Ajalugu
-------

Chiapase osariik on loodud 1824. aastal. 1868. aastal toimus indiaanlaste relvastatud mäss keskvõimu vastu. 1994. aastal tõusid Chiapase zapatistid keskvõimu vastu üles. Osa Chiapase territooriumist on siiani sissiliikumise EZLN kontrolli all.

Rahvastik
---------

Umbes 1/3 elanikest moodustavad erinevad maia rahvad.

Haldusjaotus
------------

Chiapase osariik on jagatud 111 kohalikuks omavalitsuseks.

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 1.11.2017.

Välislingid
-----------

* Chiapase osariigi koduleht

Mehhiko administratiivüksused

Aguascalientes **·**  Baja California **·**  Baja California Sur **·**  Campeche **·**  Chiapas **·**  Chihuahua **·**  Coahuila **·**  Colima **·**  Durango **·**  Guanajuato **·**  Guerrero **·**  Hidalgo **·**  Jalisco **·**  Ciudad de México **·**  México osariik **·**  Michoacán **·**  Morelos **·**  Nayarit **·**  Nuevo León **·**  Oaxaca **·**  Puebla **·**  Querétaro **·**  Quintana Roo **·**  San Luis Potosí **·**  Sinaloa **·**  Sonora **·**  Tabasco **·**  Tamaulipas **·**  Tlaxcala **·**  Veracruz **·**  Yucatán **·**  Zacatecas
EZLNi lipp
**Zapatistide Rahvuslik Vabastusarmee** (*Ejército Zapatista de Liberación Nacional*, **EZLN**, tuntud ka nime all *zapatistid*) on Mehhiko poliitiline rühmitus, mis oma algusajal oli militaarse iseloomuga. Poliitilised suunad, mida rühmitus järgib, on zapatism, marksism ja libertaarsotsialism. Sõjalise struktuuri järgi on tegemist geriljarühmitusega. Nende eesmärk on Subcomandante Marcose sõnade kohaselt: "*Võimu haaramine? Ei, vaid midagi keerulisemat: uus maailm.*" Deklaratsioon Lacandoni selvast ütleb järgmist: "/.../ võitlus õiguse eest tööle, maale, eluasemele, toidule, tervisele, haridusele, sõltumatusele, vabadusele, demokraatiale, õiglusele ja rahule /.../ saavutada nende rahva põhinõudmiste täideminemine vaba ja demokraatliku riigivalitsuse moodustamise kaudu."

EZLN tõusis maailma tähelepanu alla 1. jaanuaril 1994, mil nad alustasid Mehhiko kõige lõunapoolsemas Chiapase osariigis relvastatud ülestõusu Mehhiko riigivõimu vastu. Rühmitus püüdis enda kontrolli alla võtta seitset kohalikku omavalitsuskeskust samal päeval, mil hakkas kehtima NAFTA vabakaubanduslepe Mehhiko, USA ja Kanada vahel. Sellega protestiti Mehhiko valitsuse ja presidendi Carlos Salinas de Gortari riigi moderniseerimispoliitika vastu. EZLNi eesmärgiks oli valitud presidendi kukutamine ja osalusdemokraatliku valitsussüsteemi rajamine. Pärast seda, kui Mehhiko sõjavägi oli ülestõusu maha surunud, jätkas rühmitus tegevust peamiselt poliitilises vormis, mida iseloomustas radikaalne vasakpoolsus. Rühmituse juhtorganiks on Põliselanike Salajase Revolutsioonikomitee Üldjuhtkond (*Comité Clandestino Revolucionario Indígena - Comandancia General*, CCRI-CG).

Ülestõusu juhtis CCRI-CG, millele allus Vabastusarmee ülemjuhatus. Vabastusarmee eesotsas oli karismaatiline El Sup, Subcomandante Marcos, kes Vabastusarmee juhatajana on ühtlasi ka CCRI kõneisik, kuna ta on ülestõusnute seas erandlikult mitte põliselanik vaid n-ö valge mehhiklane. El Sup valdab vabalt inglise, itaalia ja prantsuse keelt, kirjutab poliitilisi tekste, raamatuid lastele ja täiskasvanutele.

Viited
------

1. ↑  Subcomandante Marcose kiri Gaspar Morquechole 2. veebruaril 1994. Tsiteeritud Alejandro Raiteri ja Irene Muñoze poolt (1995). Vaadatud 14.04.2014
2. ↑  Esimene deklaratsioon Lacandoni selvast (1993).. Vaadatud 15.04.2014
**Coahuila osariik** on osariik Mehhiko põhjaosas. Piirneb põhjas Ameerika Ühendriikide Texase osariigiga.

Ajalugu
-------

Coahuila y Tejase osariik loodi 1824. aastal. 1836. aastal loodi selle põhjaosas Texase Vabariik.

Haldusjaotus
------------

Coahuila osariik on jagatud 38 kohalikuks omavalitsusüksuseks.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Coahuila osariigi koduleht

Mehhiko administratiivüksused

Aguascalientes **·**  Baja California **·**  Baja California Sur **·**  Campeche **·**  Chiapas **·**  Chihuahua **·**  Coahuila **·**  Colima **·**  Durango **·**  Guanajuato **·**  Guerrero **·**  Hidalgo **·**  Jalisco **·**  Ciudad de México **·**  México osariik **·**  Michoacán **·**  Morelos **·**  Nayarit **·**  Nuevo León **·**  Oaxaca **·**  Puebla **·**  Querétaro **·**  Quintana Roo **·**  San Luis Potosí **·**  Sinaloa **·**  Sonora **·**  Tabasco **·**  Tamaulipas **·**  Tlaxcala **·**  Veracruz **·**  Yucatán **·**  Zacatecas
**Bailey akaatsia** (*Acacia baileyana*) on liblikõieliste sugukonda akaatsia perekonda kuuluv põõsas või puu.

Nimetus
-------

Taim on saanud nimetuse botaanik Frederick Manson Bailey järgi. Nimetuse autor on Ferdinand Mueller.

Levik
-----

Bailey akaatsia on pärismaine väikesel alal Austraalia Uus-Lõuna-Walesi osariigi lõunaosas, kuid teda kultiveeritakse laialdaselt mujal Austraalias. Victoria osariigis on ta paljudes kohtades naturaliseerunud ning tõrjub välja kohalikke liike. Bailey akaatsiat on laialdaselt introdutseeritud ka Uus-Meremaale.

Välimus ja eluvorm
------------------

Bailey akaatsia on igihaljas põõsas või puu. See lühiealine liik on kiirekasvuline. Taime kõrgus on enamasti 4–8 m, võib ulatuda 10 meetrini. Võra laius kuni 6 m. Lehed on enamasti hõbedased (hallikasrohelised), kahelisulgjad. Õied on peaaegu alati beežid kuni kuldsed. Väikesed õied moodustavad kera- või silindrikujulisi õisikuid, milles torkavad silma tolmukad, seepärast näevad õisikud näevad välja kuldkollased. Neil on tugev lõhn.

Bailey akaatsial on ekstrafloraalsed nektaariumid. Noored kaunad on sinakad.

Kasutamine
----------

Roomav leinavorm
Bailey akaatsiat kasvatatakse kodumaal ilutaimena, Euroopas on ta levinud lõikelillena. Baily akaatsia annab teiste liikidega ristandeid, sealhulgas haruldase liigiga *Acacia pubescens*. Kasvatatakse ka roomavat leinavormi ning populaarset sinakas-purpursete lehtedega teisendit *purpurea* (sort 'Purpurea', tuntuim sort). 

Taim on soojalembene ning vajab poorset, mitte liigniisket mulda. Pikaealised seemned tuleb enne külvi valada üle keeva veega ning leotada 24 tundi. 

Akaatsia on ka meetaim. Alkaloidide sisaldus taimes on alla 0,02%. 

Seemned

Viited
------

1. ↑  Acacia baileyana F.Muell. veebiversioon (tarve 9.08.2015)(*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bailey akaatsia** |

* Bailey akaatsia andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Sissekanne veebisaidil LegumeWeb
* Sissekanne veebisaidil Tela botanica (*prantsuse keeles*)
* Sissekanne GRINi veebisaidil
* Lühikirjeldus lehe joonisega (*inglise keeles*)
* Kirjeldus Austraalia botaanikaaedade veebisaidil
* Lehtede ja ekstrafloraalse nektaariumi foto
**Päevakord** (inglise keeles *political agenda*, *policy agenda*) on poliitiline agenda, kus on erinevad avalikud probleemid ja küsimused, mis vajavad arutamist. Sellise päevakorra puhul on võimalik eristada kaht eri tüüpi: süsteemset päevakorda ja institutsionaalset päevakorda. Süsteemne päevakord sisaldab kõiki neid sotsiaalseid probleeme, mis nõuavad avalikku arutelu ja tähelepanu ning institutsionaalses päevakorras on ainult sellised probleemid, mille puhul otsuste tegijad on arusaamal, et nende osas tuleks midagi ette võtta (nt valitsus riiklikul tasandil).

Päevakorrast räägitakse avalikus poliitikas tihti poliitika kujundamise kontekstis, kus see on kõige olulisem päevakorra seadmise etapis.

Viited
------

1. ↑  Cobb, Roger W.; Elder, Charles D. (1972). *Participation in American politics: the dynamics of agenda-building*. Boston: Allyn and Bacon. ISBN 978-0-8018-1716-8.
2. ↑  Knill, Christoph; Tosun, Jale (2022). *Public policy: a new introduction*. Textbooks in policy studies (2nd edition trükk). London New York Oxford New Delhi Sydney: Bloomsbury Academic. ISBN 978-1-137-57329-2.
Olga Hepnarová
**Olga Hepnarová** (30. juuni 1951 Praha – 12. märts 1975 Praha) oli tšehhi kurjategija, viimane naine, kelle suhtes Tšehhoslovakkias kohaldati surmanuhtlust. 

Olga Hepnarová oli pärit keskklassi perekonnast, ta isa oli pangaametnik ja ema hambaarst. Lapsena õppis ta koolis hästi, kuid teismelisena hakkasid tal ilmnema psüühikahäired, ta ei suutnud enam õieti suhelda oma vanemate ja klassikaaslastega. 1964. aastal sooritas ta enesetapukatse ja oli seejärel aasta aega ravil psühhiaatriahaiglas. Ka seejärel oli ta veendunud, et ta perekond ja kogu ühiskond teda vihkavad. Mõnedel andmetel olevat ta kuulnud ka hääli.

Ta töötas mitmetel erinevatel ametikohtadel, kuid sattus konfliktidesse töökaaslastega ja pidi töökohti vahetama.

10. juulil 1973 rentis Olga Hepnarová veoauto ja sõitis Prahas trammipeatuses seisvate inimeste hulka. Kaheksa inimest hukkus, üksteist said raskeid vigastusi.

Enne seda kirjutas ta 7. juuli ja 8. juuli vahelisel ööl kaks kirja ajalehtede Svobodné slovo ja Mladý svět toimetustele. Kirjad saatis ta ära 10. juuli hommikul. Kirjas kirjutas ta muuhulgas järgmist: "Ma olen üksiklane. Hävitatud inimene. Inimeste poolt hävitatud inimene [...] Mul on valik – kas tappa ennast või teisi. Ma valin kättemaksu nendele, kes mind vihkavad. Oleks liiga lihtne jätta see maailm maha tundmatu enesetapjana. Ühiskond on liiga ükskõikne, tõepoolest. Minu otsus on: Mina, Olga Hepnarová, teie loomalikkuse ohver, mõistan teid surma."

Vahetult kinnipidamise järel uurisid teda kaks psühhiaatrit, kes diagnoosisid tal paranoia ja leidsid, et ta vajaks psühhiaatrilist ravi. 1973. aasta septembris ja oktoobris viidi Hepnarová suhtes läbi põhjalik psühhiaatriline ekspertiis, mis tuli järeldusele, et ta ei ole vaimuhaige ning on vastutusvõimeline ja süüdiv.

Kohtuprotsess Olga Hepnarová üle algas Praha Linnakohtus 2. aprillil 1974. 6. aprillil 1974 mõistis Praha Linnakohus Olga Hepnarová surma. Ta vanemad kaebasid kohtuotsuse edasi Tšehhoslovakkia Ülemkohtusse, kuid see otsustas 24. juunil 1974 jätta Praha Linnakohtu otsuse jõusse. 1974. aasta augustis pöördus Hepnarová advokaat armuandmispalvega Tšehhoslovakkia presidendi poole ja palus ka Ülemkohtul kohtuotsus uuesti läbi vaadata, kuid 5. septembril 1974 teatas Ülemkohus, et Praha Linnakohtu otsus jääb jõusse.

3. märtsil 1975 lükkas Tšehhoslovakkia presidendi kohusetäitja Gustáv Husák Hepnarová armuandmispalve tagasi.

12. märtsil 1975 hukati Olga Hepnarová Prahas Pankráci vanglas poomise teel.

2016. aastal valmis Olga Hepnarovást Tšehhi, Slovakkia, Poola ja Prantsusmaa koostöös mängufilm "Mina, Olga Hepnarová" ("Já, Olga Hepnarová"). Olga Hepnarová rolli mängis poola näitleja Michalina Olszańska.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuni 2013. Vaadatud 29. jaanuaril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
11. ↑
**México osariik** on osariik Mehhiko keskosas. México on rahvaarvult Mehhiko suurim osariik.

Osariigi suurim linn on Ecatepec.

Ajalugu
-------

México osariik loodi 1824. aastal.

México osariigis asuvad 1. aastatuhande esimese poole Ameerika suurima linna Teotihuacáni varemed.

Haldusjaotus
------------

México osariik on jagatud 125 kohalikuks omavalitsusüksuseks.

Vaata ka
--------

* México osariigi lipp

Mehhiko administratiivüksused

Aguascalientes **·**  Baja California **·**  Baja California Sur **·**  Campeche **·**  Chiapas **·**  Chihuahua **·**  Coahuila **·**  Colima **·**  Durango **·**  Guanajuato **·**  Guerrero **·**  Hidalgo **·**  Jalisco **·**  Ciudad de México **·**  México osariik **·**  Michoacán **·**  Morelos **·**  Nayarit **·**  Nuevo León **·**  Oaxaca **·**  Puebla **·**  Querétaro **·**  Quintana Roo **·**  San Luis Potosí **·**  Sinaloa **·**  Sonora **·**  Tabasco **·**  Tamaulipas **·**  Tlaxcala **·**  Veracruz **·**  Yucatán **·**  Zacatecas
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loomadest, teeületuskoha kohta vaata artiklit ülekäigurada.* |

---

**Sebrad** on valge-mustatriibulise nahaga liigid hobuse perekonnast.
Nad elutsevad ainult savannides perekondlike karjadena. Karja juhib täkk.

Kirjeldus
---------

Üksteist tunnevad ära triipude, hääle ja lõhna järgi. Vöödid on sebrale vajalik kaitsevärvus, mis aitab varjuda kiskjate eest.

Toitumine
---------

Harilikult sööb sebra rohtu, mõnikord puulehti ja -koort; vett joob ta 8-10 liitrit päevas.

Paljunemine
-----------

Terve aasta kestva tiinuse järel sünnib märal üks varss. Sündinu keha on karvadega kaetud. Umbes ühe tunni vanuselt suudavad nad ringi liikuda. Varsad hoiduvad vanade sebrade lähedusse, kus tunnevad end turvaliselt. Isasloom on väga hoolitsev ega kõhkle ohu korral varssa kiskjate eest kaitsma, tehes seda raevukalt tagant üles lüües, mis on nii hirmuäratav, et nende hoopide eest hoiduvad ka lõvid.

Liigid
------

Sebrasid on tänapäeval kolm liiki:

* *Equus quagga* – savannisebra (kõige levinum)
* *Equus grevyi* – kõrbesebra ehk grevisebra ()
* *Equus zebra* – mägisebra

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sebra** |
**Euroopa saunamaraton** on Eestis Otepääl igal aastal toimuv võistlus. Eesmärgiks ette antud aja jooksul külastada võimalikult paljusid Otepää saunasid. Seda korraldavad Otepää Kultuurikeskus ja Otepää Vallavalitsus.

Saunamaratoni raames saab külastada erinevaid saunatüüpe: soome saun, maasaun, iglusaun, kümblustünn, torusaun, indiaanisaun, tünnisaun, telksaun, suitsusaun, kilesaun ning tantsusaun. Pärast saunas käimist lähevad osalejad jääauku ja jääujulasse. Saunamaratoni lõpetab kontsert ehk *afterparty*.

Reeglid
-------

Võistkonnad on neljaliikmelised. Võistkonna liikmed peavad kõikides saunakategooriates vastu pidama vähemalt kolm minutit. Stardis jagatakse võistkondadele orienteerumis- ja saunakaardid. Saunakaardile lisab sauna omanik kinnituse, et võistkond on saunas käinud vastavalt reeglitele. Võitjaks osutub võistkond, kes läbib võimalikult vähese ajaga kõige rohkem saunu.

Seitsmes saunamaraton
---------------------

2016. aasta 6. veebruaril Kääriku Spordikeskuse juures toimunud seitsmendal saunamaratonil osales 217 võistkonda, millest rahvusvahelisi oli 12 (Kreekast, Leedust, Lätist, Venemaalt, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Inglismaalt). Maratonil osales umbes 900 võistlejat. Võitnud võistkond Here4Beer läbis saunamaratoni 21 sauna 2 tunni ja 55 minutiga. Osalejate arvates tegi parima sauna Sokka Puhkekeskus. Poliitikutest osales seitsmendal saunamaratonil oma meeskonnaga Briti suursaadik Eestis Chris Holtby.

Kümnes saunamaraton
-------------------

10. Juubeli Euroopa Saunamaratonil Otepääl finišeerus kokku 134 võistkonda. Osalejaid oli üle 20-st riigist.

Üheteistkümnes saunamaraton
---------------------------

XI Euroopa Saunamaraton toimus 15.02.2020. Start anti suurele saunapeole Pühajärve äärest lauluväljakult. Uhke auhinnagala peeti maha Otepää Gümnaasiumi spordihoones. Osales 162 meeskonda, läbida tuli 19 saunapunkti. Osalejaid oli 18 erinevast maast.

Kaheteistkümnes saunamaraton
----------------------------

Kahe koroona aasta tõttu ära jäänud Euroopa Saunamaratonid naasesid Eesti spordi- ja festivalimaastikule 2023 aasta, suuremalt ja uhkemalt, kui kunagi varem. Osales ligi 800 inimest 22 riigist ja esmakordselt saunatati kahel päeval.

Viited
------

1. ↑  Euroopa saunamaratonil võeti saunatamises üksteiselt mõõtu, Otepää vald (vaadatud 7.2.2016).
2. ↑  "Euroopa Saunamaraton Otepääl | 2-3. veebruar 2024". *Euroopa Saunamaraton*. Vaadatud 16. novembril 2023.
3. ↑  "Euroopa Saunamaraton Otepääl | 2-3. veebruar 2024". *Euroopa Saunamaraton*. Vaadatud 16. novembril 2023.
4. ↑  "Euroopa Saunamaraton Otepääl | 2-3. veebruar 2024". *Euroopa Saunamaraton*. Vaadatud 16. novembril 2023.

Välislingid
-----------

*
Maḩmūd ‘Abbās (2023)
**Maḩmūd ‘Abbās** (araabia keeles محمود عباس; sündinud 26. märtsil 1935 Ẕefatis) on Palestiina poliitik, alates 15. jaanuarist 2005 Palestiina omavalitsuse president.

Alates 1948. aastast elas tema perekond eksiilis Süürias, kus ta sai ka hariduse. Ta lõpetas Damaskuse Ülikooli ja jätkas õigusteaduseõpinguid Egiptuses. Doktorikraadi kaitses ta 1982. aastal Moskvas, tema väitekirja teema oli "Salajased sidemed natsionaalsotsialistide ja sionistliku liikumise juhtide vahel".

Poliitikas on ‘Abbās tegev juba 1950. aastatest, olles üks poliitilise liikumise Fataḩ asutajaliikmetest. Samuti sai temast sellel perioodil üks juhtfiguure Palestiina Vabastusorganisatsioonis (PVO). Kõik need organisatsioonid tegutsesid tollal peamiselt eksiilis. Hilisematel aastakümnetel kujunes temast PVO mõõdukama tiiva juht.

Märtsist oktoobrini 2003 oli ta Palestiina omavalitsuse peaminister.

Pärast Yāsir ‘Arafāti surma sai Maḩmūd ‘Abbāsist 11. novembril 2004 Palestiina Vabastusorganisatsiooni täitevkomitee esimees. Sellel ametikohal on ta siiani. 

9. jaanuaril 2005 valiti ta Palestiina omavalitsuse presidendiks ja kuus päeva hiljem astus ta ametisse.

12. novembril 2006 valis Fataḩi Revolutsiooniline Nõukogu ta oma üldjuhiks. 

16. detsembril 2006 kutsus ta üles korraldama Gaza sektoris ennetähtaegseid valimisi. Selle tagajärjel puhkesid kähmlused Fatah' ja Hamasi pooldajate vahel. 15. juunil 2007 nimetas ‘Abbās sõltumatu parlamendiliikme Salam Fayyadi Palestiina erakorralise valitsuse peaministriks .

Viited
------

1. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 237
2. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 244
3. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 273

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Rauhī Fattūh (kohusetäitja)** | **Palestiina omavalitsuse president**2005– | Järgnev**–** |


| * v
* r
Araabia Liiga liikmesriikide juhid |
| --- |
| 

* Alžeeria
	+ Abdelmadjid Tebboune
	+ Aymen Benabderrahmane
* Araabia Ühendemiraadid
	+ Muḩammad bin Zāyid Āl Nahayān
	+ Muḩammad bin Rāshid Āl Maktūm
* Bahrein
	+ Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah
	+ Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah
* Djibouti
	+ Ismail Omar Guelleh
	+ Abdoulkader Kamil Mohamed
* Egiptus
	+ ‘Abd al-Fattāḩ Khalīl as-Sīsī
	+ Muşţafā Madbūlī
* Iraak
	+ ‘Abd al-Laţīf Rashīd
	+ Muḩammad Shiyā‘ as-Sūdānī
* Jeemen
	+ Mahdi al-Mashat
	+ Ma‘īn ‘Abd al-Malik Sa‘īd
* Jordaania
	+ ‘Abd Allāh II
	+ Bisher al-Khaşāwina
* Katar
	+ Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī
	+ Muḩammad ibn ‘Abd ar-Raḩmān ibn Jāsim Āl Thānī
* Komoorid
	+ Azali Assoumani
* Kuveit
	+ Nawāf al-Aḩmad al-Jābir aş-Şabāḩ
	+ Aḩmad al-Nawāf al-Aḩmad aş-Şabāḩ
* Liibanon
	+ Mīshāl ʻAwn
	+ Najīb Mīqātī
* Liibüa
	+ Muḩammad al-Manfī
	+ ʻAbd al-Ḩamīd ad-Dubaiba
* Maroko
	+ Mohammed VI
	+ Aziz Akhannouch
* Mauritaania
	+ Mohamed Ould Ghazouani
	+ Mohamed Ould Bilal
* Omaan
	+ Haitham ibn Tāriq
* Palestiina
	+ Maḩmūd ‘Abbās
	+ Muḩammad Ishtayya
* Saudi Araabia
	+ Salmān ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd
	+ Muḩammad bin Salmān
* Somaalia
	+ Maxamed Cabdullaahi Maxamed
	+ Xamse Cabdi Barre
* Sudaan
	+ ‘Abd al-Fattāḩ ‘Abd ar-Raḩmān al-Burhān
* Süüria
	+ Bashshār al-Asad
	+ Ḩusain ‘Arnūs
* Tuneesia
	+ Kaïs Saïed
	+ Ahmed Hachani

 |
**Khuthaisi** (varasem, ebasoovitatav eestikeelne nimekuju *Kutaissi*) on linn Gruusia lääneosas Rioni jõe ääres kohal, kus jõgi jõuab mägedest tasandikule. 

Linna elanike arv oli 147 635 (2014). See on suuruselt teine linn Gruusias, Imerethi keskus ning Lääne-Gruusia majanduslik ja kultuuriline keskus.

Alates 2012. aastast paikneb Khuthaisis Gruusia parlament.

Nimi
----

Linna nimi on tuletatud gruusia sõnast *khuata* ('kivine').

Khuthaisi nimi on inglise keeles *Kutaisi* või *Khuthaisi*, leedu keeles *Kutaisis*, 
prantsuse keeles *Koutaïssi*, saksa keeles *Kutaissi* ja vene keeles *Кутаиси*.

Majandus
--------

Khuthaisi on tähtis liiklussõlm ja tööstuskeskus. 
Linnas toodetakse spetsiaalseid veoautosid mägiteede jaoks, väiketraktoreid, siidi, nahka, jalatseid, keemiatööstuse tooteid.

Rioni jõel, selle lisajõel Ladžanural ja Inguri jõel töötavad hüdroelektrijaamad.

Kultuur
-------

Linnas on mitu kõrgkooli (sealhulgas ülikool). 

Khuthaisi gümnaasiumis, mis ehitati 1840, on õppinud luuletajad Akaki Tseretheli, Galaktion Tabidze ja Vladimir Majakovski, keeleteadlane Nikolai Marr ning psühholoog Dmitri Uznadze. Hoones on praegu Majakovski-nimeline keskkool. 

Linnas on ajaloo-etnograafiamuuseum, helilooja Zakaria Paliašvili majamuuseum, kunstimuuseum.

Linna keskväljakul on Lado Meshišvili nimeline draamateater. Linnas on ka Zakara Paliašvili nimelise Thbilisi ooperiteatri filiaal, nukuteater ja Gruusia Filharmoonia filiaal.

Ajalugu
-------

Khuthaisist on teateid 6.–2. sajandist eKr Kolchise riigi ajast. Ta on olnud Gruusia riigi (10. sajandist kuni 1122. aastani) ja Imerethi kuningriigi (15.–19. sajand) pealinn.

Vaatamisväärsused
-----------------

Jumalaema Uinumise katedraal (Bagrati katedraal)
Ida-Gruusiast Lääne-Gruusiasse Khuthaisini viiva Imerethi maantee ääres on Surami aheliku nõlvadel asuvad külad. 

Linna kohal kõrgub Gabašvili mägi. Sellelt avaneb vaade Khuthaisi vanade majade punastest tellistest katustele, mis on ümbritsetud rohelusega, sildadele ja valget värvi uuselamurajoonidele. 

Linnas asuvad 10. sajandist kuni 11. sajandi algusest pärit Bagrati katedraali ehk kuningas Bagrat III kiriku varemed.

Bussijaama viiva tee ääres on Kuulsuse memoriaal, mis koosneb kolmest kompositsioonist: "Ema lein", "Viinapuud õitsevad jälle" ja "Võidusõnumi tooja". Nende autor on Merab Berdzenešvili. 

Linna lähedal, madalatel metsaga kaetud mägedel on Gelati klooster, mis rajati 12. sajandi alguses. Seal asus ka Gelati Akadeemia (asutatud 12. sajandi alguses), keskaegne ülikool.

Vaata ka
--------

* Khuthaisi rahvusvaheline lennujaam

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 1. juulil 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

 Khuthaisi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Lamborghini Jalpa** on Itaalia autotootja Lamborghini sportauto, mida toodeti aastail 1981–1988.

Jalpa põhines mudelil Lamborghini Silhouette ja seda esitleti esmakordselt Genfi autonäitusel aastal 1981. Bertone disainitud Jalpa oli mõeldud firma mudelivalikus täitma kalli ja võimsa Lamborghini Countachi kõrval odavama V8 mootoriga auto kohta. Auto oli keskmootori ja tagaveoga ning 3,5 liitrise V8 mootori võimsuseks oli 190 kW (259 hj), võimaldades tippkiiruseks 234 km/h. Lamborghini Jalpa nimi tuleb kuulsalt võitlushärgade tõult ning on nagu enamus teisi Lamborghini mudelite nimesid seotud härjavõitlusega.

Algselt olid auto plastikust elemendid (põrkerauad, õhuvõtuavad, mootorikate) mustad ning autol olid kandilised tagatuled, kuid aastast 1984 olid plastikelemendid kerevärvi, ning tagatuled ümmargused. 

Aastaks 1988. olid auto müügiarvud langenud ja firma uus omanik Chrysler otsustas lõpetada Jalpa tootmise. Kokku toodeti 419 Jalpat.

Välislingid
-----------

* Lamborghini Jalpa mitteametlik koduleht (inglise k.)
**Maimets** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maimets 31 inimesel: 16 mehel ja 15 naisel. Perekonnanimede levikult oli Maimets meeste puhul 7973. kohal ja naiste puhul 9247. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Maimets vanuserühmas 65–69, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,68. Perekonnanime Maimets kandja oli keskmiselt 45 aasta vanune

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Maimets aastatel 1936–1938 neljal korral uueks nimeks isikute poolt, kes varem kandsid nimesid Eisenberg (2), Mihkelson ja Mirjam.

Nime kandjaid
-------------

* Matti Maimets, eesti arst (1956–)
* Olev Maimets, Tartu Ülikooli anatoomia õppejõud (1929–1996)
* Olev Maimets, väliseesti insener (1951–)
* Riho Esko Maimets, eesti helilooja (1988–)
* Toivo Maimets, eesti bioloog ja poliitik (1957–)
* Kaire Maimets-Volt, eesti muusikateadlane (1977–)

Viited
------

1. ↑  Maimets Surnames. Vaadatud 07. detsember 2023.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika Vaadatud 07.12.2023.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Maimets. Vaadatud 07.12.2023.

Välislingid
-----------

* Maimets statistikaameti andmebaasis
**Oudova** (venepäraselt **Gdov**) on linn Venemaa Pihkva oblastis. See on Oudova rajooni (Гдовский район) ja Oudova linnaasunduse keskus. Asub Peipsi järve suubuva Gdovka jõe suudmest 2 km ülesvoolu. 

Oudova linnus (*Augdow*) on rajatud aastal 1431 varasema, 14. sajandi alguses seal paiknenud kindlustuse kohale. Ingeri sõjas vallutasid linnuse rootslased ja sealseks asehalduriks oli Wolmar von Ungern.

Oudova sai linnaõigused 1780. aastal. Teises maailmasõjas linn praktiliselt hävitati.

Oudova asub Pihkva–Slantsõ–Kingissepa–Peterburi maantee ääres, seal on lennuväli ja Kingissepast lähtuva raudtee lõppjaam. 

Oudovas on sündinud laulja Voldemar Kuslap ja hüdrogeoloog Erna Sepp.

Elanike arv
-----------

* 5966 (1989)
* 4800 (2006; arvestuslikult)
* 4500 (2009)
* 4300 (2011)
* 3700 (2015)
* 3500 (2017)
* 3400 (2019)
* 3200 (2021)
* 3326 (2023)

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. mai 2019. Vaadatud 13. aprillil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Jonas Hallenberg: Svea rikes historia under konung Gustaf Adolf den stores regering, v.3, 1793, lk.36
**Krupi vald** (vene keeles *Круппская волость*) on vald Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Piirneb läänes Eesti Setomaa vallaga. 1920–1944 kuulus valla ala Eesti Petserimaa koosseisu.

Valla keskus on Kruppi küla.

Vallas oli 2023. aasta alguse seisuga 2207 elanikku. 2020. aasta alguse seisuga 1880 elanikku.

Pihkva oblasti Petseri rajooni vallad, 2009. aastal
Pihkva oblastis Petseri rajooni Krupi valda kuulusid 2010. aastal külad: Krupp, Anohovo, Võlaste, Višnjakovo, Vertuškino, Vedernikovo, Valdino, Gorodištše (Korodissa), Gorbatitsõ, Gverston, Duravino, Zahodõ, Zimnij Borok (Simni-Borok), Isad, Ivanovo Boloto, Kulisko, Kalinets, Kudina Gora, Krivsk, Kukujevka, Lädinka, Litoviž, Moložva, Manjukovo, Molotškovo-Dubinets, Põrste, Podgorje, Pesok, Sluditsõ, Serpovo, Stupino, Soha, Jastrebje, Jamištše, Jatšmenevo (Jatsmani, Jatsmeni)..

Aprillis 2015 liideti Krupi vallaga Petseri rajooni Kulje vald.

Vaata ka
--------

* Lobotka vald ja Järvesuu vald Petserimaal

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. oktoober 2020. Vaadatud 30. märtsil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  Krupi vald,
**Eeldus** on propositsioon (väide), mille tõesus võetakse arutlemisel aluseks, olgugi et selle tõesus pole kindel. Propositsiooni (väite) tõesuse sellist aluseks võtmist nimetatakse propositsiooni (väite) **eeldamiseks**.

Eeldamine võib olla teadlik või ebateadlik. Eeldus, mis pole sõnastatud, on varjatud eeldus.

Matemaatika
-----------

Kui tõestataval teoreemil on kuju "Kui *p*, siis *q*," siis *p* on teoreemi eeldus. Kui *p* on esitatav mitme propositsiooni konjunktsioonina, siis ka neid propositsioone võib nimetada teoreemi eeldusteks.

Loogika
-------

Arutlus on defineeritud eelduste ja järelduse kaudu. Arutluse kehtivuse puhul on tagatud, et juhul kui eeldused on tõesed, on järeldus tõene.

Filosoofia
----------

Filosoofilistes arutlustes ei ole enamasti võimalik propositsioonide tõesuses kindel olla. Arutlus lähtub seetõttu enamasti usutavatest propositsioonidest. Mõnikord eeldatakse midagi ka lihtsalt selleks, et näha, mis sellest järeldub.

Vaata ka
--------

* Oletus
* Hüpotees
* Aksioom
* Postulaat
**Konsensuaalseteks lepinguteks** (*obligatsiones consensu contrahuntur*) nimetatakse üksmeele alusel sõlmitud lepinguid. See lepingute liik tuli Rooma õigusse preetorite tegevuse tulemusel rahvaste õiguse (*ius gentium*) kaudu.

Üksmeele alusel sõlmiti Vana-Roomas ostu ja müügi, kasutamis- (üüri/rendi, töövõtu ja töösuhete), seltsingu- ja käsunduslepingud. Neid lepinguid ei pidanud tingimata kirjalikult vormistama, vaid piisas, kui pooled jõudsid kokkuleppele selles, mida nad üksteisele vastastikku võlgnevad. Need lepingud kohustasid pooli täitma ka hea usu (*bona fides*) nõudeid.

Konsensuaalsed lepingud erinesid teistest lepingu liikidest selle poolest, et nende kehtivuseks piisas ainult poolte kokkuleppest (*consensus*). Teiste lepingu liikide juures nõuti lisaks kokkuleppele ka asja üleandmist, kindlate sõnade lausumist või kirjaliku dokumendi koostamist.

Viited
------

1. ↑  Dig. 19.2.1. Siin ja edaspidi on kasutatud Rooma õiguse allikad teosest: Hesi Siimets-Gross, Merike Ristikivi. Fontes iuris Romani. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2019. ISBN
2. ↑  Inst. 3.22. pr.
3. ↑  Inst. 3.22.1.
4. ↑  Inst. 3.22.3.
5. ↑  Gaiuse lepingute klassifiktsioonis (Inst. 3.13.2.) eristatakse reaalseid, verbaalseid, literaalseid ning konsensuaalseid lepinguid. Reaalsed on need lepingud, mille kehtivuseks oli lisaks kokkuleppele vajalik asja (*res*) ühelt isikult teisele üleandmine; verbaalsete lepingute kehtivuseks tuli lausuda teatud kindlad sõnad; literaalsete lepingute kehtivuseks oli vajalik kirjaliku dokumendi koostamine. Vt ka Elmar Ilus, Rooma eraõiguse alused. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool, 1969. ISBN lk 148.
6. ↑  Ibid.
**Raamatukogu** on raamatukogundusajakiri, Eesti Rahvusraamatukogu ja Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu (ERÜ) ühisväljaanne. Ajakiri ilmub kuus korda aastas ning sisaldab üldteoreetilisi artikleid Eesti ja maailma raamatukogunduse kohta, tutvustab teadus-, eriala-, rahva- ja kooliraamatukogude tööd, käsitleb raamatuloo, vabahariduse, kirjastamise ja muid kultuuriküsimusi (kirjanduse, kirjastamise, raamatukujunduse, bibliofiilia kohta) ning vahendab ERÜ infot. Samuti avaldab korrapäraselt bibliograafianimestikku „Raamatukogunduse uudiskirjandus" ning raamatukogude statistikatabeleid.

Ajakirja loomine ja tänapäev
----------------------------

Ajakirja esimene number ilmus 1923. aastal ERÜ väljaandel (toimetaja Aleksander Karro). A-il 1929–1940 toimetas ajakirja Aleksander Sibul. 1940. aastal ajakirja väljaandmine lõpetati. 1964. aastal hakkas F. R. Kreutzwaldi nimeline ENSV Riiklik Raamatukogu (praegune Eesti Rahvusraamatukogu) Raamatukogu asendajana välja andma info- ja metoodikaväljaannet Huvitavat raamatukogude tööst, mis 1968. aastast alates kandis nime Raamatukogu (toimetaja Kalju Oja jt). Taas ajakirjana ilmub Raamatukogu 1990. aastast. A-il 1990–1992 oli peatoimetaja Kai Maran ja a-il 1992–2016 Ene Riet. 2016. aastast toimetab ajakirja Mihkel Volt.

Kättesaadavus
-------------

Alates 2019. aastast ilmub ajakiri Raamatukogu nii võrguväljaandena kui ka nõudetrüki kujul. Ajakirja e-versiooni on võimalik lugeda Eesti Rahvusraamatukogu saidil, Issuu-keskkonnas ja veebiarhiivis Digar.   Ajakirja Raamatukogu trükieksemplare saab tellida Trükiviis OÜ-lt.

Viited
------

1. ↑  Eesti Entsüklopeedia
2. ↑  Eesti Rahvusraamatukogu
3. ↑  Digar http://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika?id=7803
4. ↑  Digar http://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika?id=7803
5. ↑  Eesti Rahvusraamatukogu https://www.nlib.ee/ajakiri
6. ↑  Issuu.com https://www.issuu.com/nlib
7. ↑  Digar http://www.digar.ee/arhiiv/et/perioodika?id=7803
8. ↑  Trükiviis OÜ https://trykiviis.ee/
Kõbajalaid lõuna poolt
**Kõbajalaid** (**Suur-Kõbaja saar**, **Kõbaja Suurlaid**, **Kõvajalaid**; **1871 Kobbajae**) on 10 hektari suurune laid Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Suures väinas, suurim Kõbajatest. Saarte ühisnime lähtekohaks on *jas*-tuletis sõnast *kõva*, mis läänemurdepäraselt on *kõba*. Laid on pikliku kujuga, edelaosas asub maasäär, mille pikkus madala merevee taseme korral küünib 400 meetrini. Suur-Kõbaja saart läbib pikuti rannavall, millel kasvavad kitsa ribana pilkupüüdvad pihlakad, saared ja haavad, saare keskosas kaunis saarik ja kadastik. Põõsastest on esindatud kuker-, türn- ja kuslapuu, kibuvits ning magesõstar. Suurlaiul valdavad madalad rannaniidud, saare kirde- ja lõunaosas esineb kliburanda. Suur-Kõrbaja laiust mõnikümmend meetrit ida pool paikneb temaga peaaegu kokkukasvanud, suuremas osas roostikku mattunud pisike Maielaid (2 ha), 200 meetrit lääne pool kiviklibune, keskosas üksikute madalate puudega Kingissepalaid ning 700 meetri kaugusel loodes lähestikku, samuti kiviklibused rändrahnurikkad Pihla-, Lammas-, Paljas- ja Plokilaid ning veel mõned tillukesed laiud.

Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.

Pildid
------

* Kõbajalaiu maasäärKõbajalaiu maasäär
* Veised KõbajalaiulVeised Kõbajalaiul
* KingissepalaidKingissepalaid
* Kormoranide pesad KõbajalaiulKormoranide pesad Kõbajalaiul

Välislingid
-----------

* Kõbajalaid Eesti looduse infosüsteemis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Mehhiko osariigist; kastme kohta vaata artiklit Tabasco kaste; pipra kohta vaata artiklit Tabasco pipar* |

---

**Tabasco** on osariik Mehhiko idaosas Guatemala ja Mehhiko lahe osa Campeche lahe vahel. Kirdesse jääb Yucatáni poolsaar. Suurem osa Tabascost paikneb Mehhiko lahe äärsel rannikumadalikul.

Osariigi pindala on 25 267 km²[*viide?*], teistel andmetel 24 661 km²[*viide?*]. 

Rahvaarv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2 238 603. 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli rahvaarv 1 891 829.

Loodus
------

Maastik on troopiline soo.

Kliima on soe ja niiske. Piirkond on sademeterohke; 2007. aasta sügisel jäi paduvihmadest tingitud üleujutuses vee alla umbes 70–80% osariigi alast.

Haldus
------

Pealinn on Villahermosa.

Tabasco osariik on jagatud 17 vallaks.

Majandus
--------

Kasvatatakse kakaopuud, banaani, kookospalmi ja suhkruroogu. 

Tabasco tähtsaim majandusharu on naftatööstus. Toodetakse suures koguses naftat ja maagaasi ning töödeldakse naftat. Pärast nafta- ja gaasivarude avastamist 1960ndatel on Tabasco üks Mehhiko tähtsamaid naftaosariike.

Osariiki külastavad ka turistid.

Ajalugu
-------

3000 aastat tagasi oli piirkond olmeekide keskus.

Tabasco osariik loodi 1824. aastal.

Vaatamisväärsused
-----------------

Osariigi tuntumad turismiobjektid on olmeekide ja maiade asustuse varemed La Ventas ja Comalcalcos.

Välislingid
-----------

* Tabasco ametlik koduleht

Mehhiko administratiivüksused

Aguascalientes **·**  Baja California **·**  Baja California Sur **·**  Campeche **·**  Chiapas **·**  Chihuahua **·**  Coahuila **·**  Colima **·**  Durango **·**  Guanajuato **·**  Guerrero **·**  Hidalgo **·**  Jalisco **·**  Ciudad de México **·**  México osariik **·**  Michoacán **·**  Morelos **·**  Nayarit **·**  Nuevo León **·**  Oaxaca **·**  Puebla **·**  Querétaro **·**  Quintana Roo **·**  San Luis Potosí **·**  Sinaloa **·**  Sonora **·**  Tabasco **·**  Tamaulipas **·**  Tlaxcala **·**  Veracruz **·**  Yucatán **·**  Zacatecas
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Saksa lauljast; eesnime kohta vaata artiklit Heino (eesnimi); Hollandi linna kohta loe artiklist Heino (Holland)* |

---

Heino, september 2012
**Heino** (täisnimega **Heinz Georg Kramm**; sündinud 13. detsembril 1938) on Saksa šlaagri- ja folklaulja. Tema plaate on müüdud kokku üle 50 miljoni eksemplari ning ta on üks Saksamaa ajaloo edukamaid muusikuid.

Heino on tuntud oma baritoni ning heledate juuste ja tumedate päikeseprillide kombinatsiooni poolest (prille kannab ta eksoftalmoosi tõttu). Ta elab Bad Münstereifeli linnas, kus 2012. aasta juunini kuulus talle ka kohvik. Tema muusikahuvi algas siis, kui ema oli talle 1948. aastal kinkinud akordioni, ehkki see oli tema perekonna jaoks üle jõu käiv kulutus.

Viited
------

1. ↑  "Heino vs. Campino: Ich habe 50 Mio Platten verkauft – das schaffen die nicht mehr - Rolling Stone". Rollingstone.de. 21.02.2013. Vaadatud 15.08.2013.
2. ↑  Heino closes his cafe
3. ↑  "Home". Heino.de. Originaali arhiivikoopia seisuga 17.06.2018. Vaadatud 15.08.2013.
4. ↑  "The Stories of 10 People Featured on Historically Bad Album Covers". Mental Floss. 10.10.2011. Vaadatud 15.08.2013.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Heino** |

* Heino koduleht
*
**Ene Valter** (sündinud 1. mail 1952 Tallinnas) on eesti ehtekunstnik.

Haridus
-------

Ene Valter on õppinud Tallinna Reaalkoolis ja lõpetanud 1977. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi metallehistöö erialal.

Töökäik
-------

Pärast instituudi lõpetamist oli ta vabakutseline kunstnik ja tegi palju ehtekavandeid ARS Juveelile.

1994. aastal asutas Ene Valter A-Galerii, kus töötas algul nii müüja kui juhatuse esimehena. Lisaks on Ene Valter ARS-Vasetööd OÜ tegevjuht.

1986. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige.

Looming
-------

Ettevõttes ARS Vasetööd valmivad Ene Valteri kujunduse järgi au- ja teenetemärgid ning medalid. Ene Valter on kujundanud ja valmistanud ametikette Eesti ja Soome kõrgkoolide rektoritele, linnapeadele ja organisatsioonide presidentidele.

Ene Valteri tööd on näiteks Eesti Panga 75. aastapäevaks välja antud viiekroonine metskitse kujutisega münt ning kolme ettevõtte koostöös Eesti Vabariigi 90. aastapäevaks presidendile tellitud kullast ametikett (2008. aastal). Ene Valteri valmistatud on ka praegune Tartu linnapea ametiraha.

Ene Valteril on olnud isikunäitusi nii Eestis kui ka välismaal ja tema töid saab näha A-Galeriis. Ene Valter on olnud auhinna "Aasta ehe 2018" nominent.

Galerii
-------

* Paide JCI osakonna presidendi ametikettPaide JCI osakonna presidendi ametikett
* Ranteloni presidendi ametikettRanteloni presidendi ametikett
* Õigusinstituudi juhi ametikettÕigusinstituudi juhi ametikett
* Kohtla-Järve linnapea ametikettKohtla-Järve linnapea ametikett
* TTÜ rektori ametikettTTÜ rektori ametikett
* Tallinna Reaalkooli direktori ametikettTallinna Reaalkooli direktori ametikett
* Tartu Tervishoiu Kõrgkooli rektori ametikettTartu Tervishoiu Kõrgkooli rektori ametikett
* TTÜ dekaanide ametiketidTTÜ dekaanide ametiketid
* EBS-i rektori ametikettEBS-i rektori ametikett
* Urmas Kruuse 2012. aastal kandmas Ene Valteri loodud Tartu linnapea ametikettiUrmas Kruuse 2012. aastal kandmas Ene Valteri loodud Tartu linnapea ametiketti

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Ene Valter: ma ei väljenda oma ehetes mingisugust maailmavalu, vaid tahan lihtsalt teha ilusaid asju". *ERR*. 10. mai 2021. Vaadatud 21.10.2022.
2. 1 2  "Ene Valter". *A-Galerii koduleht*. Vaadatud 21.10.2022.
3. 1 2  "Ene Valter". *ARS Vasetööd koduleht*. Vaadatud 04.11.2022.
4. ↑  "Pildid: A-Galeriis avati ehtekunstnik Ene Valteri näitus "Tehtu tuules"". *ERR*. 7. mai 2022. Vaadatud 09.11.2022.

Välislingid
-----------

* A-Galerii kunstnikuvestlus Ene Valteriga, A-Galerii Youtube'i video
**Kysucké Nové Mesto** (saksa keeles *Kischützneustadt*, *Oberneustadl*, ungari keeles *Kiszucaújhely*) on linn Slovakkias Žilina maakonnas, Kysucké Nové Mesto ringkonna halduskeskus.

Geograafiline asend
-------------------

Linn asub Kysuca jõe ääres, Žilinast ligikaudu 10 km põhjas.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1254. aastal. Linnaõigused sai Kysucké Nové Mesto 1325. aastal. 19. sajandil ja 20. sajandi alguses sai linn kannatada üleujutusete (1813, 1821) ja tulekahjude (1823, 1904) tagajärjel.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kysucké Nové Mesto elanikest slovakke 93,89%, tšehhe 0,61% ja ungarlasi 0,1%. Rahvus oli teadmata 4,97%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Poola Gogolin, Poola
* Tšehhi Jablunkov, Tšehhi
* Poola Łodygowice, Poola
* Prantsusmaa Rive-de-Gier, Prantsusmaa

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  História mesta Mestský úrad Kysucké Nové Mesto. Vaadatud 12. mail 2023
3. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Kysucké Nové Mesto at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 12. mail 2023
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Mehhiko linnast; osariigi kohta vaata artiklit Veracruzi osariik* |

---

Veracruzi tuletorn, ühtlasi Venustiano Carranza valitsuse residents. Vaade rannapromenaadilt (2005)
**Veracruz** on linn Mehhikos Veracruzi osariigis, mis asub Mehhiko lahe ääres. 

2005. aastal oli linna elanike arv 512 300.

Veracruzi asutasid 1519 Hispaania konkistadoor Hernán Cortés ja tema kaaslased sealkohas varem olnud indiaani asula asemele, mille nimi oli Chalchihuecan.

Nad andsid talle nimeks **Villa Rica de la Vera Cruz**.

"*Villa rica*" tähendab hispaania keeles 'rikas küla' ja see viitab kullale, mida eurooplased sealt kandist leidsid ja lähikonnas veelgi rohkem leida lootsid.

"*Vera cruz*" tähendab hispaania keeles 'usu rist' ja see viitab ristile, millele löödi Jeesus. Niisugune nimi anti asulale sellepärast, et Cortése ekspeditsioon jõudis sinna suurel reedel.

4. juulil 1523 andis Hispaania kuningas ja Saksa-Rooma keiser Karl V Veracruzile vapi ja seega on Veracruz esimene linn Ameerika mandril, mis endale vapi sai.

Kliima
------

Veracruzis on aasta läbi palav. Kõige soojemad kuud on juuni ja august, mille keskmine õhutemperatuur on +27,7 °C. Kõige jahedam on jaanuar, mille keskmine temperatuur on +21,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 1753 mm. Sademed jaotuvad aastas väga ebaühtlaselt. Kõige rohkem sajab juulis (411 mm), kõige vähem veebruaris ja märtsis (17 mm).

Aastas sajab keskmiselt 119 päeval. Kõige rohkem sajupäevi on juulis (21) ja augustis (19), aga jaanuarist aprillini sajab üksnes 4 päeval kuus.

Aastas paistab päike keskmiselt 2243 tundi. Kõige päikesepaistelisemad kuud on august (223 tundi) ja juunis (207 tundi), kõige pimedamad detsember ja jaanuar (146 tundi).

Viited
------

1. ↑
2. ↑