**Gregorius V** (**Bruno Kärntenist**, **Kärnteni Bruno**; saksa ajalookirjanduses **Bruno von Kärnten**, ka **Brun von Kärnten**; 971 ? –999) oli paavst 996–999. Ta oli 138. paavst.

Bruno von Kärnten sündis 971 või 972 Kärntenis arvatavasti Stainachis Saksa-Rooma keisri Otto I tütrepoja Kärnteni hertsogi Otto von Wormsgau ja Baieri hertsogi Arnulfi pojatütre Judith Luitpoldingi 4-lapselises peres teise lapsena.

Bruno oli Saksa-Rooma keisri Otto III sugulane. Tema venna Heinrichi poeg sai hiljem Konrad II nime all Saksa-Rooma keisriks.

Bruno omandas hariduse Wormsi piiskopi Hildeboldi (Hildibald) juures ja ordineeriti preestriks. Salvador Miranda andmetel määras paavst Johannes XV ta 995 paiku kardinaliks. Ta sai Otto III kaplaniks.

Epitaafi järgi valdas ta saksa, prantsuse ja ladina keelt.

Paavstiks saamine
-----------------

Johannes XV kutsel Itaaliasse läinud Otto III sai 996. aasta ülestõusmispühade ajal Pavias teate paavsti surmast. Ta kohtus Ravennas Rooma aadlike saadikutega, kes soovitasid tal määrata uue paavsti.

Otto III valik langes Brunole, kelle ta saatis koos Mainzi peapiiskopi Willigisega ja Wormsi piiskopi Hildeboldiga Rooma, kus viidi läbi valimisprotseduur.

Gregorius V pühitseti ametisse 3. mail 996. Ta võttis nime Gregorius I järgi.

Gregorius V oli noorim paavstiks saanud isik pärast Johannes XII. Hiljem pole ükski isik nii noorelt paavstiks saanud, kuid Benedictus IX vanus on vaieldav.

Gregorius V oli esimene sakslane, kes sai paavstiks ja ta oli Zachariase järel esimene mitteitaallasest paavst. Mõne varasema paavsti (nt. Stephanus VIII) germaani päritolu on aga vaieldav.

Suhted keisriga
---------------

Gregorius V kroonib Otto III keisriks.
Gregorius V kroonis Otto III Kristuse taevaminemise suurpühal 21. mail 996 Rooma Peetri kirikus Saksa-Rooma keisriks.

Otto III kavatses Johannes XV kohtlemise pärast karistada Rooma valitsejat Crescenzio II Nomentanot, aga Rooma aadliga suhteid parandada soovinud paavsti ettepanekul ei viidud Crescenzio karistust täide, kuid ta jäi ilma patriitsi tiitlist.

Otto III keeldus 25. mail 996 peetud sinodil uuendamast Otto I pakti ega soovinud Kirikuriigile tagastada Pentapolise alasid.

Skisma
------

Otto III lahkus juunis 996 Roomast ja hiljem Itaaliast. Septembris või oktoobris 996 puhkes Roomas Crescenzio II juhtimisel ülestõus ja Gregorius V saadeti linnast välja. Paavst põgenes Spoletosse, kust ta tegi kaks edutut relvastatud katset Rooma tagasivallutamiseks.

Gregorius V siirdus jaanuaris 997 Lombardiasse, kus ta arutas kohalike piiskoppidega tekkinud olukorda. Paavst pidas veebruaris Pavias sinodi, kus Crescenzio II ekskommunitseeriti.

Crescenzio arvates oli paavsti ametikoht vakantne ja koos Bütsantsi saadiku Synnada piiskopi Leoniga määrasid nad sellele kohale Piacenza piiskopi Iōannēs Philagathose, kes võttis nimeks Johannes XVI.

Veebruaris 998 saabus Gregorius V koos Otto III-ga Rooma, mille väravad avati neile vastupanuta. Mais 998 tagandas Gregorius V vastupaavsti ja saatis ta pagendusse kloostrisse, Crescenzio II aga hukati Castel Sant'Angelos.

Abt Nilus taunis Gregoriust vastupaavsti sandistamise pärast, kuid Gregoriuse osa Johannes XVI sandistamises on vaieldav.

Suhted Prantsusmaaga
--------------------

Gregorius V ekskommunitseeris Prantsusmaa kuninga Robert II, kes abiellus oma sugulasega. Kuningas soovis Fleury-sur-Loire'i abti Abboni vahendusel saada paavstilt oma abielule kinnitust, kuid paavst keeldus, kuna pruudi ja peigmehe emad olid õed.

Suhted Ivrea markiiga
---------------------

Gregorius V ekskommunitseeris 997 Ivrea markii Arduino, kes oli mõrvanud Vercelli piiskopi Pietro.

Suhted Briti piiskoppidega
--------------------------

Gregorius V andis 997 palliumi Canterbury peapiiskopile Ælfricile.

Suhted gallikaani piiskoppidega
-------------------------------

Gregorius V tunnustas veebruaris 997 Reimsi peapiiskopina Arnoul'i, mitte Gerbertit.

Ta kinnitas Cambrai (Cameracensi) piiskopkonna privileegid.

Suhted Itaalia piiskoppidega
----------------------------

Gregorius V kinnitas 997 Ravenna peapiiskopkonna privileegid.

Ta tunnustas 998 Gerbertit Ravenna peapiiskopina ja andis talle palliumi.

Suhted Saksa piiskoppidega
--------------------------

Gregorius V kavatses 999 taastada Merseburgi piiskopkonna, mille alad olid 981 liidetud teiste piiskopkondadega.

Simoonia taunimine
------------------

Gregorius V mõistis veebruaris 997 peetud Pavia sinodil hukka simoonia.

Kloostrite privileegide kinnitamine
-----------------------------------

Gregorius V kinnitas Tours'i St. Martini kloostri, Fulda kloostri, Cluny kloostri, Subiaco kloostri, Püha Ambrosiuse kloostri, Besalú Sancto Genesio kloostri ja Konstanzi Petershauseni kloostri privileegid.

Uued kardinalid
---------------

Gregorius V määras 13 uut kardinali. Tema ajal said kardinaliks hilisemad paavstid Silvester II, Johannes XVII ja Clemens II ning vastupaavst Johannes XVI. Gregorius V kinnitas veebruaris 997 paavst Symmachuse otsuse, millega keelati paavsti eluajal arutelud tema järeltulijate üle.

1. Actius (Azzone)
2. Amicus (Amico)
3. Benedictus (Benedetto), Porto piiskop
4. Benedictus (Bendetto), Sabina piiskop
5. Gerbert (Silvester II)
6. Gregorius
7. Iōannēs Philagathos (Johannes XVI)
8. Johannes (Giovanni), Albano piiskop
9. Johannes (Giovanni), preester
10. Petrus (Pietro), Palestrina piiskop
11. Petrus (Pietro), preester
12. Sicco (Johannes XVII)
13. Suidger von Morsleben und Hornburg (Clemens II)

Surm
----

Gregorius V suri veebruaris 999 Roomas malaariasse, mõnede kroonikute arvates võidi ta aga mürgitada.

Kroonik Thietmar von Merseburgi järgi suri ta 4. veebruaril, *Necrologium Augiae divitis* annab tema surmakuupäevaks 11. veebruari, *Necrologium Fuldenses* 12. veebruari, epitaaf 18. veebruari. Vita Meinwerci järgi suri ta aga 12. märtsil.

Gregorius V maeti Rooma Peetri kirikusse, kuid 15. jaanuaril 1609 maeti tema säilmed ümber.

Gregorius V oli surres 27 või 28-aastane ehk umbes sama vana kui Johannes XII. Hiljem pole ükski paavst nii noorelt surnud.

Kirjandus
---------

* August von Jaksch: *Der erste deutsche Papst Gregor V. 996–999, ein Kärntner Herzogssohn*. "Carinthia" 117, 1927: 163.
* J. N. D. Kelly: *The Oxford Dictionary of Popes*. 1996.
* Viktor Langhans: *Die Fabel von der Einsetzung des Kurfürstenkollegiums durch Gregor V. und Otto III*. Iglau, 1874.
* Teta Ernestine Moehs: *Gregorius V*. Stuttgart, 1972.
* Adolf Otto: *Papst Gregor V*. Münster, 1881.
* Jacques Verdier: *Une lettre d'Abbon, abbé de Saint-Benoît, au pape Grégoire V. 997*. "Bulletin trimestriel de ses travaux. Société d'Emulation de l'Arrondissement de Montargis" 36, 1976: 11–13.

Välislingid
-----------

* Artikkel Gregorius V kohta. *(inglise keeles)*
* Artikkel Gregorius V kohta. *(inglise keeles)*
* Gregorius V dokumendid.
* Gregorius V kardinalid.
* Artikkel Crescenzi suguvõsast. *(inglise keeles)*
* Artikkel abt Nilusest. *(inglise keeles)*
* Artikkel abt Abbonist. *(inglise keeles)*

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Johannes XV** | **Rooma paavst**996–999 | Järgnev**Silvester II** |


Roomakatoliku kiriku paavstid

**1.–4. sajand:** Peetrus **·**  Linus **·**  Anacletus I **·**  Clemens I **·**  Evaristus **·**  Aleksander I **·**  Sixtus I **·**  Telesphorus **·**  Hyginus **·**  Pius I **·**  Anicetus **·**  Soter **·**  Eleutherus **·**  Victor I **·**  Zephyrinus **·**  Calixtus I **·**  Urbanus I **·**  Pontianus **·**  Anterus **·**  Fabianus **·**  Cornelius **·**  Lucius I **·**  Stephanus I **·**  Sixtus II **·**  Dionysius **·**  Felix I **·**  Eutychianus **·**  Caius **·**  Marcellinus **·**  Marcellus I **·**  Eusebius **·**  Miltiades **·**  Silvester I **·**  Marcus **·**  Julius I **·**  Liberius **·**  Damasus I **·**  Siricius **·**  Anastasius I

**5.–8. sajand:** Innocentius I **·**  Zosimus **·**  Bonifatius I **·**  Coelestinus I **·**  Sixtus III **·**  Leo I Suur **·**  Hilarius **·**  Simplicius **·**  Felix III **·**  Gelasius I **·**  Anastasius II **·**  Symmachus **·**  Hormisdas **·**  Johannes I **·**  Felix IV **·**  Bonifatius II **·**  Johannes II **·**  Agapetus I **·**  Silverius **·**  Vigilius **·**  Pelagius I **·**  Johannes III **·**  Benedictus I **·**  Pelagius II **·**  Gregorius I Suur **·**  Sabinianus **·**  Bonifatius III **·**  Bonifatius IV **·**  Adeodatus I **·**  Bonifatius V **·**  Honorius I **·**  Severinus **·**  Johannes IV **·**  Theodorus I **·**  Martinus I **·**  Eugenius I **·**  Vitalianus **·**  Adeodatus II **·**  Donus **·**  Agatho **·**  Leo II **·**  Benedictus II **·**  Johannes V **·**  Conon **·**  Sergius I **·**  Johannes VI **·**  Johannes VII **·**  Sisinnius **·**  Constantinus **·**  Gregorius II **·**  Gregorius III **·**  Zacharias **·**  Stephanus II **·**  Paulus I **·**  Stephanus III **·**  Hadrianus I **·**  Leo III

**9.–12. sajand:** Stephanus IV **·**  Paschalis I **·**  Eugenius II **·**  Valentinus **·**  Gregorius IV **·**  Sergius II **·**  Leo IV **·**  Benedictus III **·**  Nicolaus I **·**  Hadrianus II **·**  Johannes VIII **·**  Marinus I **·**  Hadrianus III **·**  Stephanus V **·**  Formosus **·**  Bonifatius VI **·**  Stephanus VI **·**  Romanus **·**  Theodorus II **·**  Johannes IX **·**  Benedictus IV **·**  Leo V **·**  Sergius III **·**  Anastasius III **·**  Lando **·**  Johannes X **·**  Leo VI **·**  Stephanus VII **·**  Johannes XI  **·**  Leo VII **·**  Stephanus VIII  **·**  Marinus II **·**  Agapetus II **·**  Johannes XII **·**  Leo VIII **·**  Benedictus V **·**  Leo VIII **·**  Johannes XIII **·**  Benedictus VI **·**  Benedictus VII **·**  Johannes XIV **·**  Johannes XV **·**  Gregorius V **·**  Silvester II **·**  Johannes XVII **·**  Johannes XVIII **·**  Sergius IV **·**  Benedictus VIII **·**  Johannes XIX **·**  Benedictus IX **·**  Silvester III **·**  Benedictus IX **·**  Gregorius VI **·**  Clemens II **·**  Benedictus IX **·**  Damasus II **·**  Leo IX **·**  Victor II **·**  Stephanus IX **·**  Nicolaus II  **·**  Aleksander II **·**  Gregorius VII **·**  Victor III **·**  Urbanus II **·**  Paschalis II **·**  Gelasius II **·**  Calixtus II **·**  Honorius II **·**  Innocentius II **·**  Coelestinus II **·**  Lucius II **·**  Eugenius III **·**  Anastasius IV **·**  Hadrianus IV **·**  Aleksander III **·**  Lucius III **·**  Urbanus III **·**  Gregorius VIII **·**  Clemens III **·**  Coelestinus III **·**  Innocentius III

**13.–16. sajand:** Honorius III **·**  Gregorius IX **·**  Coelestinus IV **·**  Innocentius IV **·**  Aleksander IV **·**  Urbanus IV **·**  Clemens IV **·**  interregnum **·**  Gregorius X **·**  Innocentius V **·**  Hadrianus V **·**  Johannes XXI **·**  Nicolaus III **·**  Martinus IV **·**  Honorius IV **·**  Nicolaus IV **·**  interregnum **·**  Coelestinus V **·**  Bonifatius VIII **·**  Benedictus XI **·**  Clemens V **·**  interregnum **·**  Johannes XXII **·**  Benedictus XII **·**  Clemens VI **·**  Innocentius VI **·**  Urbanus V **·**  Gregorius XI **·**  Urbanus VI **·**  Bonifatius IX **·**  Innocentius VII **·**  Gregorius XII **·**  interregnum **·**  Martinus V **·**  Eugenius IV **·**  Nicolaus V **·**  Calixtus III **·**  Pius II **·**  Paulus II **·**  Sixtus IV **·**  Innocentius VIII **·**  Aleksander VI **·**  Pius III **·**  Julius II **·**  Leo X **·**  Hadrianus VI **·**  Clemens VII **·**  Paulus III **·**  Julius III **·**  Marcellus II **·**  Paulus IV **·**  Pius IV **·**  Pius V **·**  Gregorius XIII **·**  Sixtus V **·**  Urbanus VII **·**  Gregorius XIV **·**  Innocentius IX **·**  Clemens VIII

**17.–20. sajand:** Leo XI **·**  Paulus V **·**  Gregorius XV **·**  Urbanus VIII **·**  Innocentius X **·**  Aleksander VII **·**  Clemens IX **·**  Clemens X **·**  Innocentius XI **·**  Aleksander VIII **·**  Innocentius XII **·**  Clemens XI **·**  Innocentius XIII **·**  Benedictus XIII **·**  Clemens XII **·**  Benedictus XIV **·**  Clemens XIII **·**  Clemens XIV **·**  Pius VI **·**  Pius VII **·**  Leo XII **·**  Pius VIII **·**  Gregorius XVI **·**  Pius IX **·**  Leo XIII **·**  Pius X **·**  Benedictus XV **·**  Pius XI **·**  Pius XII **·**  Johannes XXIII **·**  Paulus VI **·**  Johannes Paulus I **·**  Johannes Paulus II

**21. sajand:** Benedictus XVI **·**  Franciscus


{{{päis}}}

{{{sisu}}}