recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Levy Mwanawasa
**Levy Patrick Mwanawasa** (3. september 1948 – 19. august 2008) oli Sambia kolmas president.

Mwanawsa sündis Mufuliras kümnelapselise pere teise lapsena. Ta omandas juristihariduse Sambia Ülikoolis. Aastatel 1974–1978 töötas mitmes advokaadibüroos, kuni tegi oma firma Mwanawasa & Company. Ta sai 1985. aastal Sambia Vabariigi peajuristiks, kuid juba 1986. aastal naasis erasektorisse.

Sambia president Frederick Chiluba nimetas 1991. aasta detsembris Mwanawasa asepresidendiks. Ta lahkus lõplikult eraettevõtlusest 1992. aasta märtsis.

8. detsembril 1991 sattus Mwanawasal raskesse liiklusõnnetusse, milles hukkus üks tema abi. Ta viidi raskete kehavigastustega ravile Lõuna-Aafrikasse Johannesburgi, kus oli kolm kuud haiglaravil.

Mwanawasa oli Sambia asepresident, kuni ta korruptsioonis süüdistatuna 1994. aastal tagasi astus. Ta konkureeris 1996. aastal president Frederick Chiluba vastaskandidaadina parteijuhi kohale, kuid kaotas. Nii tema kui ka president kuulusid parteisse Liikumine Mitmeparteilisele Demokraatiale (MMD). Pärast parteisisest kaotust loobus Mwanawasa mõneks ajaks aktiivsest poliitilisest tegevusest.

Siiski oli tal piisavalt autoriteeti ning augustis 2000 valiti ta MMD ametlikuks presidendikandidaadiks. Presidendivalimised toimusid 27. detsembril 2001. Mwanawasa kogus 29% häältest, ning võitis valimised. Teiseks tuli Anderson Mazoka 27%-iga. Kokku osales valimistel 11 kandidaati. Valimistulemused vaidlustati mitmete vastaskandidaatide poolt, kuid kohus kuulutas siiski võitjaks Levy Mwanawasa. Uus president astus ametisse 2. jaanuaril 2002.

Jaanuaris 2005 kuulutas president oma peamiseks prioriteediks võitluse vaesusega. Tol momendil pidi 75% Sambia elanikkonnast hakkama saama vähem kui 1 dollariga päevas.

Levy Mwanawasa valiti 28. septembril 2006 43% häältega teiseks ametiajaks Sambia presidendiks. Nendel valimistel oli ta juba eelnevate küsitluste põhjal peafavoriit. Tema teine ametiaeg algas 3. oktoobril 2006.

Isiklikku
---------

Mwanawasa oli abielus Maureen Mwanawasaga ning neil sündis neli last: Chipokota, Matolo, Lubona ja Ntembe. Kaks last (Miriam ja Patrick) oli tal ka esimesest abielust.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Frederick Chiluba** | **Sambia president**2002–2008 | Järgnev**Rupiah Banda** |
**Teoreetiline mehaanika** ehk **absoluutselt jäiga keha mehaanika** on klassikalise mehaanika haru, mis uurib absoluutselt jäikade kehade liikumist ja paigalseisu neile rakendatud jõudude toimel. Laias laastus võib teoreetilise mehaanika jagada staatikaks ja dünaamikaks.

Teise definitsiooni järgi on teoreetiline mehaanika aksiomatiseeritud õpetus nii kehade liikumisest ja jõududest kui ka liikumise põhjustest. See on osa teoreetilisest füüsikast, mis seab klassikalise mehaanika rangele matemaatilisele alusele. Erinevalt eksperimentaalfüüsikast, kus füüsikalisi nähtusi uuritakse vaatluse ja katse abil, uurib teoreetiline mehaanika mehaanilisi nähtusi matemaatiliste mudelite ja abstraktsioonide abil.

Teoreetilise mehaanika harud
----------------------------

* Staatika (kehade tasakaalus püsimist neile rakendatud jõudude mõjul)
* Kinemaatika (kirjeldab kehade liikumist, arvestamata neile mõjuvaid jõude)
* Dünaamika (kirjeldab kehade liikumist neile mõjuvate jõudude mõjul)
* Analüütiline mehaanika (käsitleb teoreetilise mehaanika alternatiivseid formuleeringuid)

Vaata ka
--------

* Mehaanika

Viited
------

1. ↑  Andrus Salupere (2006). "Staatika" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2018-11-26. Vaadatud 2018. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Kasutatud=` (juhend)

Kirjandus
---------

* Jaan Rohusaar. *Tehniline mehaanika I. Teoreetiline mehaanika. Staatika*. Tallinn: Tallinna Tehnikakõrgkool, 2001
* Ülo Lepik, Lembit Roots. *Teoreetiline mehaanika*. Tallinn: Valgus, 1971
Conservatoire national supérieur d'art dramatique
**Conservatoire national supérieur d'art dramatique** on Prantsusmaa riiklik teatrikool Pariisis. See on prantsuse *grande école*.

Ajalugu
-------

See pärineb 1784. aastal asutatud koolist *École royale de chant et de déclamation*, kus rääkimine oli muusikute jaoks üsna kõrvaline teema. See seletab ka terminit konservatoorium, mida üldiselt kasutatakse muusikakoolide, kuid mitte draamakoolide kohta.

1806. aastal sai tõlgendus oluliseks. 1946. aastal konservatoorium jagati, võimaldades teatril säilitada 1811. aastal kontserdisaaliks kujundatud *Théâtre du Conservatoire* ja muusikud liikusid edasi. Konservatoorium kannab oma praegust nime alates 1968. aastast.

Kuulsad lõpetajad
-----------------

* Jean-Paul Belmondo, prantsuse näitleja
* Katarzyna Figura, poola näitleja
* Isabelle Huppert, prantsuse näitleja
* Jeanne Moreau, prantsuse näitleja, laulja, režissöör ja stsenarist

Vaata ka
--------

* Pariisi Konservatoorium

Viited
------

1. ↑  La vente du Conservatoire d'art dramatique de Paris fait grincer des dents
2. ↑  Conservatoire national supérieur d'art dramatique

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
Philipp Mißfelder 2008. aastal
**Philipp Mißfelder** (25. august 1979 Gelsenkirchen – 13. juuli 2015) oli Saksamaa poliitik (CDU). Aastatel 2002–2014 oli ta Saksamaa Junge Unioni esimees, alates 2005. aastast Saksamaa Bundestagi liige ning alates 2009. aastast CDU/CSU Bundestagi fraktsiooni välispoliitika kõneisik.

Haridus
-------

Pärast Märkische Schule lõpetamist Bochum-Wattenschiedis 1999. aastal oli ta sõjaväes. 2008. aastal lõpetas Mißfelder Berliini Tehnikaülikooli ajaloo erialal (magistritöö publitsist Maximilian Hardenist) ning olles Bundestagi liige, tegutses ka kirjastuses teNeues.

Parteiline karjäär
------------------

Mißfelder astus 1993 Junge Unioni (JU) ja 1995 CDU-sse ning oli 1998–2000 Õpilaste Liidu (Schüler Union) esimees. Alates 1999 kuulus ta CDU juhatusse. 18. oktoobril 2002 valiti ta Junge Unioni esimeheks ja aastal 2010 Potsdamis valiti ta uuesti samale ametipostile. Mißfelder on alates 2006. aastast Konrad Adenaueri Fondi liige ja alates 2008. aastast Euroopa Rahvapartei (EVP) juhatuse aseliige.

Alates 2008. aasta algusest juhtis Mißfelder koos Seenioride Liidu (Senioren Union) esimehe Otto Wulfiga CDU töögruppi „Generatsioonide solidaarsus", mis pühendub Noorte ja Vanade koostööle. Initsiatiivtoimkonna raames toimusid ühised valimiskampaania üritused Bundestagi valimistel 2009 ja ka liidumaa valimistel (Nordrhein Westfalen) 2009. Alates 2008. aasta detsembrist oli ta Presiidiumi liige, olles seega ka Presiidiumi noorim liige. Viimati kinnitati ta samale ametipostile CDU parteikongressil Karlsruhes novembris 2010.

Saksa Bundestagi liige oli Philipp Mißfelder 2005. aastast. Pärast valimisi 2009 valisid CDU/CSU saadikud ta oma fraktsiooni välispoliitika kõneisikuks. Nimetatud ameti raskuspunktid on suhted Venemaaga, Hiina Rahvavabariigiga ja Saksamaa Liitvabariigi toorainega varustamine.

Poliitiline suundumus
---------------------

Mißfelder tõi erakonnasisestes programmilistes debattides esile ikka ja jälle Junge Unioni konservatiivset suunda. 2007. aasta sügisel esitles ta dokumenti „Moodne kodanlik konservatism – miks Junge Union üha enam oma juurtele mõtlema peab".

Philipp Miβfelder kuulus Saksa-Briti Ühingu Königswinteri konverentside korralduskomiteesse, Saksa Välispoliitika Ühingu presiidiumi täidesaatvasse komiteesse (DGAP) ning sihtasutusse Atlantik-Brücke (Atlandi sild).

Isiklikku
---------

Philipp Mißfelder oli 2006. aastast alates abielus ja aastast 2009 tütre isa. Ta oli roomakatoliku usku.
**Klaus-Dieter Tafelmeier** (sündinud 12. aprillil 1958 Singenis Baden-Württembergi liidumaal) on endine Saksamaa odaviskaja. 

Septembris 1986. aastal viskas Tafelmeier Comos oda 85.74 meetrit ja püstitas esimese ametlik uue odatüübi maailmarekordi. Rekord püsis 1987. aasta maini, mil Jan Železný viskas 87.66 meetrit. Tafelmeier tegi hiljem Gelsenkirchenis karjääri parima viske 86.64 meetrit. See annab talle uue odaga Saksamaa odaviskajate seas seitsmenda koha, Johannes Vetteri, Thomas Röhleri, Raymond Hechti, Boris Henry, Peter Blanki ja Peter Esenweini järel.

Tafelmeier osales olümpiamängudel kahel korral: 1984. aastal Los Angelesis (22. koht) ja 1988. aastal Seoulis (4. koht).

Euroopa meistrivõistlustel 1986. aastal Stuttgartis võitis ta tulemusega 84.76 Euroopa meistritiitli.

Välislingid
-----------

* Klaus Tafelmeier World Athletics veebilehel
* Klaus Tafelmeier Olympedia.org veebilehel
* Klaus Tafelmeier Track and Field Statistics veebilehel
* Klaus Tafelmeier Munzinger.de veebilehel (saksa keelne)
**Santarém** on linn ja omavalitsusüksus Portugalis Alentejo piirkonnas, Santarémi ringkonna halduskeskus. Linn asub Tejo jõe paremal kaldal, 65 km Portugali pealinnast Lissabonist kirdes.

Santarémi omavalitsusüksuses elas 2011. aastal 61,752 inimest. Omavalitsusüksus jaguneb 18 kihelkonnaks (*freguesia*). 2012. aasta andmetel elas Santarémi linnas 29 929 inimest.

Linna rajasid 2. sajandil eKr roomlased, kes andsid sellele nime **Scalabis**. Pärast Rooma riigi hävingut kuulus linn esmalt läänegootidele ja seejärel, alates 8. sajandist, araablastele. Muslimite võimu lõpetas Portugali kuningas Afonso I, kes vallutas linna 15. märtsil 1147. Santarémi rajati kuningapalee ja linnas kogunes keskajal tihti Portugali esinduskogu Cortes.

1755. aasta maavärinas sai Santarém tugevalt kahjustada. Napoleoni sõdade ajal langes linn rüüstamise ohvriks.

1833–1834 oli Santarém Portugali kodusõja ajal kuningas Miguel I residents. Hiljem taandus ta veel Santarémist Évorasse.

Santarémi majandus on tänaseni suuresti sõltuv põllumajandusest ja toiduainetööstusest. Linnas on Portugali kõige suurem ja kõige mitmekesisem gooti stiilis kirikute kompleks.

Santarémi katedraal linna keskväljakul

Sõpruslinnad
------------

* Hispaania Badajoz, Hispaania
* Roheneemesaared Brava, Roheneemesaared
* Portugal Covilhã, Portugal
* Guinea-Bissau Fulacunda, Guinea-Bissau
* Portugal Grândola, Portugal
* Angola Lubango, Angola
* Maroko Meknes, Maroko
* Brasiilia Santarém, Brasiilia
* Brasiilia São Vicente, Brasiilia
* Rumeenia Târgoviște, Rumeenia
* Moldova Tiraspol, Moldova

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 19.09.2018.
2. ↑  "Geminações". *cm-santarem.pt* (portugali). Santarém. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. detsember 2022. Vaadatud 11. detsembril 2019.
Rootsi-Kallavere küla muuseumi peamaja. Käspre talu laut (2023)
Mihkli talu laut (2023)
**Rootsi-Kallavere küla muuseum** on muuseum Jõelähtme vallas Kallavere külas.

Muuseum on rajatud MTÜ Rootsi-Kallavere Küla Seltsi eestvedamisel.

Muuseum avati 2006. aasta kevadel Rootsi-Kallaveres Käspre talu renoveeritud laudas. 2011. aastal avati Mihkli talu vanas laudas muuseumi laiendus. 2023. aastal asuvad muuseumi eksponaadid kolmes hoones: peamajas (Käspre talu laut), kangakojas ja paadikuuris (Mihkli talu laut) ning hoidlas.

Muuseumis saab muu hulgas näha linatöötlemisriistu, tuulamismasinat, Vene tsaariaegseid talude mõõdunõusid jpm.

* Ekspositsioon peamajasEkspositsioon peamajas
* Ekspositsioon paadikuurisEkspositsioon paadikuuris
* Ekspositsioon kangakojasEkspositsioon kangakojas
* TuulamismasinTuulamismasin

Viited
------

1. 1 2  "Rootsi-Kallavere küla koduleht". Vaadatud 31. juulil 2023.
2. 1 2  "Muuseumi koduleht". Vaadatud 31. juulil 2023.

Välislingid
-----------

* Muuseumi koduleht
* Pisikese Rootsi-Kallavere küla hingeks on kasvav muuseum, Maaleht, 10. september 2012
Viimase jääaja maismaid Sundat ja Sahulit kujutav kaart, olenemata madalamerelisusest säilis sügavik Lomboki väinas
**Wallace'i joon** on Indo-Malai riikkonna ja Wallacea vaheline mõtteline piir, mis eraldab sealseid loomastikke. Läänes elavad asiaatsed liigid, idas on need päritolult aga segunenud austraalsete liikidega.

1859. aastal mõtestas erinevuse loodusteadlane Alfred Russel Wallace, kuigi nimetuse andis sellele hiljem bioloog Thomas Henry Huxley. Üleminekuvööndi selgelt eristuvat jagunemist nii maismaaimetajate kui lindude puhul märkas Wallace oma reisidel nn Ida-Indiasse.

Piirjoon kulgeb tänastes Indoneesiale kuuluvates vetes, näiteks Kalimantani ja Sulawesi vahelt Makassari väinas. Bali ja Lomboki vahelisest kitsast Lomboki väinast jõuab see India ookeanisse. Biogeograafiliseks kontrastiks piisas sealsest 20–40 km kitsast kuid 250 m sügavast sügavikust Bali merest.

Wallace'i joon on üks paljudest piiridest, mille alates 19. sajandi keskpaigast on tõmmanud loodusteadlased ja bioloogid. Mõtteliste joonte eesmärk on määratleda Malai saarestiku piirangud *florale* ja *faunale*.

Vaata ka
--------

* Australaasia riikkond
* Lydekkeri joon
* Weberi joon
Ahja valla vapp
**Ahja valla vapp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Ahja valla vapp.

Vapp kinnitati 3. detsembril 1996.

Vapi autorid on Hendriko Heinoja ja Üllar Varik.

Vapi kirjeldus
--------------

Põlvjaotusega rohelise-kuldse kilbi alumisel, kuldsel väljal püstiselt must sipelgas (laanekuklane). 

Värvid: Roheline – Pantone 347, Kuldne – Pantone 132, Must – Pantone Black 3PC.

Põhjendus
---------

Ahja vald paikneb metsarikkas piirkonnas. Selle sümboliks on roheline värv vapi ülaosas. Ahja valla metsades asuvad Eesti ühed suuremad laanekuklaste kolooniad, mida sümboliseerib vapi põlvjaotusega moodustuv kuldne ala ja sipelga kujutis. Ühtlasi on sipelgas ka töökuse sümbol.

Vapi kasutamise kord
--------------------

Ahja valla vappi kasutatakse: 

1. Volikogu, vallavalitsuse ja vallavalitsuse kantselei pitsatitel ja dokumendiplankidel.
2. Ahja valla autasudel, vapimärgil, meenetel.
3. Vallamajal ja valla piiritähistel.
4. Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.

Vaata ka
--------

* Ahja valla lipp

Välislingid
-----------

* Ahja valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Ahja vald.
**Viktoria Elisabeth Aavakivi** (ka **Viktooria Eliisabet**, enne eestistamist perekonnanimi **Espenstein**; 19. september 1897 Pala vald, Tartumaa – 20. veebruar 1951 Tartu) oli eesti raamatukogutöötaja.

Elulugu
-------

Ta õppis aastatel 1912–1915 Ventspilsi Kroonu Tütarlastegümnaasiumis, mille lõpetas kuldaurahaga, ja aastatel 1915–1916 Riia Lomonossovi nimelises Naisgümnaasiumis, mis oli sõja tõttu evakueeritud Tartusse (lõpetas 8. täiendusklassi).

Seejärel õppis ta aastatel 1917–1918 (õpingud katkesid Saksa okupatsiooni tõttu) ja 1920–1935 Tartu Ülikoolis matemaatikat. Õpingute aega pikendasid majanduslikud olud (õppis vaheaegadega ja töö kõrvalt) ja õppeprogrammide muutused. Lõpetas 1935. aastal *cum laude*. ENÜS Ilmatari liige.

Aastatel 1919–1920 töötas ta Rahaministeeriumi Otsekoheste Maksude Peavalitsuses kantseleiametnikuna. Aastatel 1920–1944 töötas ta Tartu Ülikooli Raamatukogus assistendi ja raamatukoguhoidjana (tegeles laenutusletis lugejateenindusega, sõnastikkataloogi koostamisega, üldosakonna raamatute kataloogimisega), aastatel 1944–1951 üldosakonna juhatajana.

Aastatel 1923–1940 oli ta Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu liige.

1947. aastal anti talle medal "Vapra töö eest Suures Isamaasõjas a. 1941–1945" raamatukogu varade reevakueerimise eest 1945. aastal.

Isiklikku
---------

Majandusteadlane Romulus Aavakivi oli tema vend. Romulus suri vangilaagris, Viktoria otsustati mitte küüditada, sest ei elanud vennaga koos.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Aavakivi, Viktoria Eliisabet Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas (vaadatud 4. detsembril 2014)
2. ↑  Okupatsioonide muuseum (vaadatud (4. detsembril 2014)

Kirjandus
---------

* Album academicum universitatis Tartuensis, II köide, Tartu 1994, lk. 29

Välislingid
-----------

* Foto
**Viktoria Elisabeth Hain** (neiuna Zahharjan (ka Sacharjan ja Sakarjanz); 9. märts 1911 Thbilisi – 2. aprill 1986) oli eesti inglise keele õpetaja.

Ta sündis Thbilisis eestlannast võõrkeeleõpetaja Hilda Sellingu ja armeenlasest ajakirjaniku Petros Zahharjani tütrena. Pärast isa surma asus ta koos emaga aastal 1924 Eestisse. Ta lõpetas aastal 1928 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastatel 1928–1932 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas inglise filoloogiat. Ta täiendas end USA-s ja Inglismaal. 14.oktoobril 1943 arreteeriti ta SD poolt ja ta oli Patareis Saksa okupatsiooni lõpuni.

Aastal 1949 küüditati ta Siberisse. Ta viibis Novosibirski oblastis Suzuni rajoonis ja Irkutski oblastis Nižneudinski rajoonis. Siberist vabanes ta 17. märtsil 1956. Seejärel töötas ta ERKIs inglise keele õpetajana. Lisaks tegutses ta ka tõlkijana (tõlkis eesti keelest inglise keelde).

Viktoria Hain suri 2. aprillil 1986 ja ta maeti 6. aprillil 1986 Rahumäe kalmistule.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli Rudolf Hain, nende poeg Jüri Hain on kunstiteadlane.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2015. Vaadatud 29. jaanuaril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2016. Vaadatud 29. jaanuaril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Sirp ja Vasar. 11. aprill 1986. Lk 15 (In memoriam)

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Tüüpiline zooplankter meres – hiilgevähiliste seltsi kuuluv *Meganyctiphanes norvegica*
**Zooplankton** ehk **loomhõljum** on pelagiaalis hõljuvate valdavalt heterotroofse toitumistüübiga loomorganismide (**zooplankterite**) kogum. 

Meredes koosneb zooplankton valdavalt protistidest, vähkidest, ainuõõssetest jt väikestest hõljuvatest selgrootudest. Mageveekogudes domineerivad protistid, keriloomad, vesikirbulised ja aerjalalised. 

Osa zooplankteritest on nähtavad palja silmaga, kuid leidub ka (sub)mikroskoopilisi organisme. 

Zooplankton toitub vees leiduvast hõljumist ja detriidist ehk pudemest, ja on ise toiduks paljudele teistele veeloomadele ja -putukatele. 

Mõnikord eristatakse zooplanktonist ihtüoplankton, mille moodustavad kalade hõljuvad elujärgud, enamasti kalavastsed.

Zooplanktoni jaotus erinevate kriteerumite alusel
-------------------------------------------------

### Ehitustüübi alusel

Organismi üldise ehitustüübi alusel räägitakse sageli üherakulistest zooplankteritest ehk protozooplankteritest ja hulkraksetest ehk metazooplankteritest.

### Suuruse alusel

Zooplanktereid saab suuruse järgi jaotada mikro- ja makrozooplanktoniks. Ühe jaotuse kohaselt kuuluvad mikrozooplanktoni alla 0,035–0,157 mm ja makrozooplanktoni alla sellest suuremad plankterid.

Vaata ka
--------

* Fütoplankton
* Plankton

Viited
------

1. ↑  Kim, H.-W. jt. (2000). Zooplankton grazing on bacteria and phytoplankton in a regulated large river (Nakalong River, Korea). *Journal of Plankton Research* **22**: 1559–1577
**Linnakodanik** (ka **pürjel, bürger**, saksa keeles *Stadtbürger*) oli feodalismiajal linnakogukonna liige, kes oli täieõiguslik ja isiklikult vaba.

Linnakodanikke hõlmav seisus (**linnakodanikuseisus**) tekkis Lääne-Euroopas 10.–12. sajandil.

Linnakodanikuseisuse juures eristati mitut alarühma, nt rae liikmed, kaupmehed ja käsitöölised. Linnakodaniku õigused ja kohustused sõltusid tema elukutsest ja varanduslikust seisust.

Linnakodanikuks saadi kas linnakodaniku perre sündides või rae otsuse põhjal. Rae otsusele järgnes kodanikuvande andmine ja värske kodaniku kandmine kodanikuraamatusse.

Linnakodanikel tekkis feodaalidega vastuolusid peamiselt põgenenud talupoegade pärast. Linnakodanikud toetasid põhimõtet "Linnaõhk teeb vabaks", sest tahtsid odavat tööjõudu, ega andnud põgenikke meelsasti välja.

Linnakodanikuseisus kadus 18.-19. sajandil, kui kaotati seisuslik ühiskonnakorraldus. Kapitalismi süvenedes muutusid linnakodanikud kodanlasteks või proletaarlasteks. Lõplikult kaotati linnakodanikuseisus linnareformiga, mis toimus Venemaa sisekubermangudes 1870 ja Balti kubermangudes 1877.

Eesti linnakodanikud
--------------------

Eesti linnades oli enamik linnakodanikke baltisakslased.

Vaata ka
--------

* Bürgermusse
* Linnaelanikud

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  *Eesti entsüklopeedia.* 5. köide: *KONJ–LÕUNA.* Tallinn: Valgus, 1990, lk 581.
2. 1 2 3 4  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 296.
**Rustem Umjerov** (ukraina keeles Рустем Енверович Умєров, krimmitatari keeles *Rustem Enver oğlu Umerov*; sündinud 19. aprillil 1982 Bulunguris) on krimmitatarlasest Ukraina ettevõtja, poliitik ja riigiametnik, alates 6. septembrist 2023 Ukraina kaitseminister. Eelnevalt oli ta 2022. aasta sügisest Ukraina Riigivarade fondi juht.

Elukäik
-------

Umjerov sündis 19. aprillil 1982 Usbekistanis Bulunguris (tänapäevase Samarqandi vilajeti territooriumil) Aluštast pärit krimmitatarlaste järeltulijana.

2019. aastal valiti Umjerov Ülemraada liikmeks parteituna erakonna Holos nimekirjas. Parlamendiliikmena osales ta ka Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee tegevuses. 2022. aasta 7. septembril nimetati Umjerov Riigivarade fondi juhiks.

Umjerov on krimmitatarlaste Kurultai liige ja tegutsenud Mustafa Džemiljevi nõunikuna.

3. septembril 2023 teatas Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi plaanist esitada Umjerov kaitseministri kandidaadiks. Ülemraada kinnitas Umjerovi ametisse 6. septembril ja seega vahetas Umjerov selles ametis välja Oleksi Reznikovi.

Tunnustus
---------

* 2021 orden Teenete eest, 3. järk

Viited
------

1. ↑  Умєров Рустем Енверович slovoidilo.ua.
2. ↑  Умєров Рустем Енверович itd.rada.gov.ua.
3. ↑  Mr Rustem UMEROV (Ukraine, ALDE) pace.coe.int.
4. 1 2  Рада призначила нардепа Умєрова новим головою Фонду держмайна Ukrajinska Pravda, 7. september 2022.
5. ↑  Зеленський запропонує Раді замінити Резнікова на Умєрова на посаді міністра оборони Suspilne, 3. september 2023.
6. ↑  Рустем Умєров — новий міністр оборони. Що про нього відомо Suspilne, 6. september 2023.
7. ↑  УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №406/2021 Про відзначення державними нагородами України з нагоди Дня Незалежності України president.gov.ua.
Bussiliin. 44 sõitmas mööda Narva maanteed
**Tallinna bussiliin 44** sõidab Paul Pinna tänava lähedal asuva bussipeatuse vahel ja Viru keskuse bussiterminali vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel. Kuni 1. veebruarini 2019 oli see bussiliin ringliin 19. liinile, st sõitis liinil peegelpildis. Väljumised 15-34 minuti tagant.

Marsruut Viru bussiterminali suunal: Peterburi tee, J. Smuuli tee, Punane tänav, Varraku tänav, Liikuri tänav, Narva maantee, Hobujaama tänav.

Marsruut Paul Pinna suunal: Viru väljak, Narva maantee, Liikuri tänav, Varraku tänav, Punane tänav.

Välislingid
-----------

* 44. bussiliini sõiduplaan Tallinna linna veebilehel
* Muudatused Tallinna ühistranspordiliinidel alates 1. veebruarist 2019

  


| * v
* r
Tallinna bussiliinid |
| --- |
| 1–9 | 
1 **·**  2 **·**  3 **·**  4 **·**  5 **·**  6 **·**  7 **·**  8 **·**  9 |
| 10–19 | 
10 **·**  11 **·**  12 **·**  13 **·**  14 **·** 15 **·**  16 **·**  18  **·**  18A |
| 20–29 | 
20 **·**  20A **·**  21 **·**  21A **·**  21B **·**  22 **·**  23 **·**  24 **·**  26 **·**  26A **·**  27 **·**  28 **·**  29 |
| 30–39 | 
30 **·**  31 **·**  32 **·**  33 **·**  34 **·** 35 **·**  36 **·**  37 **·**  38 **·**  39 |
| 40–49 | 
40 **·**  41 **·** 41B **·** 42 **·** 44 **·**  45 **·**  46 **·**  47 **·**  49 |
| 50–59 | 
50 **·**  51 **·** 54 **·** 55 **·** 57 **·**  58 **·**  59 |
| 60–69 | 
60 **·**  61 **·**  62 **·**  63 **·**  64 **·**  65 **·**  66 **·** 67 |
| 70–79 | 
72 **·**  73 |
| Muud bussiliinid | 
52 **·**  81 |
**Kuulmajärve looduskaitseala** on kaitseala, mille eesmärk on kaitsta:

1) kaitsealale iseloomulikke looduslikke järve-, soo- ja metsakooslusi, elustiku mitmekesisust, kaitsealuseid ja ohustatud liike ning nende elupaiku; 

2) elupaigatüüpe, mida nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) nimetab I lisas: huumustoitelised järved ja järvikud (3160)3 , siirde- ja õõtsiksood (7140), vanad loodusmetsad (9010\*), soostuvad ja soo-lehtmetsad (9080) ning siirdesoo- ja rabametsad (91D0\*); 

3) kaitsealuseid linnuliike ja nende elupaiku: väike-konnakotkas (Aquila pomarina), kanakull (Accipiter gentilis), laanerähn (Picoides tridactylus), hiireviu (Buteo buteo), väike-kärbsenäpp (Ficedula parva), laanepüü (Tetrastes bonasia) ja musträhn (Dryocopus martius L.)

Kaitseala asub Põlva maakonnas Põlva vallas Tromsi külas ning Räpina vallas Viira, Timo ja Koolmajärve külas.

Kaitsealal on Kuulmajärve sihkaitsevöönd ja Kuulmajärve piiranguvöönd.

Viited
------

1. 1 2 3  "Kuulmajärve looduskaitseala kaitse-eeskiri–Riigi Teataja". *www.riigiteataja.ee*. Vaadatud 21. novembril 2023.

Välislingid
-----------

* Kuulmajärve maastikukaitseala kaart
Ahja valla lipp
**Ahja valla lipp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Ahja valla lipp.

Lipp kinnitati 13. detsembril 1996.

Lipu autorid on Hendriko Heinoja ja Üllar Varik.

Lipu kirjeldus
--------------

Valla ristkülikukujulise rohelise lipu alumistele nurkadele toetub valge sarikas. Sarika all moodustuv võrdhaarne kolmnurk on kollane.

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

Põhjendus
---------

Ahja vald paikneb metsarikkas piirkonnas. Selle sümboliks on roheline värv lipu ülaosas. Ahja valla metsades asuvad Eesti ühed suuremad laanekuklaste kolooniad, mida sümboliseerib lipu põlvjaotusega moodustuv kuldne ala.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Ahja valla lippu kasutatakse järgmiselt: 

1. Lipp heisatakse alaliselt Ahja Vallavalitsuse haldushoonel kõrvuti riigilipuga.
2. Lippu võib ajutiselt heisata valla pidupäevadel, tähtsündmustel ning suhtlemisel teiste valdadega.
3. Ahja valla elanikel on õigus heisata valla lipp perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul.
4. Ahja vallas tegutsevatel ettevõtetel ja organisatsioonidel on õigus heisata lipp oma üritustel ja tähtpäevade puhul.
5. Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
6. Valla lippu ja vappi võib kasutada ka valla esindamisel väljaspool valla piire.

Valla asutuste ja organisatsioonide lipud ei tohi olla äravahetamiseni sarnased valla ametlikult registreeritud lipuga. Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

Vaata ka
--------

* Ahja valla vapp

Välislingid
-----------

* Ahja valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Ahja vald.
**Põld-harakalatv** (*Erysimum cheiranthoides* L.) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik. 

Tema õitsemisaeg Eestis on maist septembrini.

Botaaniline kirjeldus
---------------------

Üheaastane, ühekojaline talvituv rohttaim. Tema kasv jääb 4-90 cm vahele. Õis on kaheli õiekattega ning mõlemasuguline, tema kroon- ja tupplehed on püstised ning kroonlehtedel asetsevad väikesed karvakesed. Õied paiknevad lühikestel karvastel raagudel ning moodustavad kobara taime tipus. Põld-harakaladva vili on õisikuteljest mõnevõrra eemalehoiduv, tihtipeale kaarjas ning neljakandiline, kust kahe poolmena avanevad kõdrad. Kõrda sees paiknevad paljunemiseks valmivad seemnekesed, mis on piklikud, helepruunid ja õlirikkad. Lisaks on tal hästiarenenud harunenud peajuurega ja rohkete lisajuurtega sammasjuurestik.

Erysiumum cheranthoides

Kasvukohad
----------

Taim kasvab aedades, põldudel, prahipaikadel, teeäärtel ning inimmõjudega kasvavatel pindadel. Eestis peetakse teda tavaliseks ning kõikjal leiduvaks taimeks. Eelistatum kasvukoht on happeline ja liivane pinnas.

Keemiline koostis
-----------------

Sisaldab kardiosteroide ehk südameglükosiide.

Kasutamine
----------

### Kasutamine meditsiinis

Taime pruugiti eesmärgiga vähendada südame- ja vereringehäireid. Kuna põld-harakalatva sisaldavad ravimid on tugevatoimelised, siis saab neid ainult arsti ettekirjutisega. Lisaks kasutati vanasti seemneid siseparasiitide, täpsemalt sooleusside ravimiseks.

### Muud kasutusalad

Kuna taime seemned on äärmiselt õlirikkad (kuni 43%), siis sellest saab valmistada erinevaid seepe, värnitsat ning lakke.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Põld-harakalatv". Vaadatud 18.04.2018.
2. ↑  "Põld-harakalatv Erysimum cheiranthoides". Vaadatud 18.04.2018.
3. ↑  Ain Raal. *Maailma ravimtaimede entsüklopeedia*. Lk 334.
4. ↑  "Erysimum cheiranthoides L." Originaali arhiivikoopia seisuga 19.04.2018. Vaadatud 18.04.2018.
**Sülgoja** ehk **Sülgäjä** ehk **Sülgaja** on küla Põlvamaal Räpina vallas.

Sülgoja asub Räpinast 3 km kagus. Lähimad külad on Räpina servas asuvad Sillapää ja Ristipalo, kirdesse jääb Võõpsu, kagusse jääb Varesmäe ning Suure-Veerksu lõunas. Muudest lähematest kohtadest asub Kuuksi Sülgojast loodes, Lokuta põhjas, Pedäjäalostõ idas, Kürsä ja Parma küla lõunas ning Metsanuka läänes.

Kohanimekäändeks on Sülgojale, mitte -ojasse või -ojja.

Minevikus hõlmas Kuuksi küla kõiki Võhandu jõe paremkalda talusid Sillapäält kuni Mädajõe suudmeni. Selles suurkülas olevat talurühma hakati pidama omaette külaks. Seda esmamainiti 1731 fraasis *Kollowitz oder Kugse et Sülga Dorf*, kust saab välja lugeda, et Kuuksit ja Sülgat peeti sel ajal kõrvuti küladeks. Küla asus Räpina kihelkonnas ja kuulus Kahkva mõisale. Külanime kirjutati 1839 *Silgi*, 1866 Сельги, 1900. aasta paiku Сюльгая, 1923 Sülgoja, 1937 Sülgaja ja 1948 Сюлгая.

20. sajandi keskel rajati Sülgojasse farm. Sel ajal laienes Sülgoja naaberküla Kürsä alale. 1977 liideti Sülgojaga Kuuksi ja Parma küla. Need olid kõik kunagise Kuuksi suurküla osad.

Sülgoja läänepoolseid talusid metsa veerel kutsutakse Mõtsanukaks.

Külanime päritolu pole teada. Selle aluseks võib olla väga vana, 16. sajandi lõpust varasem isikunimi. 19. sajandi teisel poolel hakati küla rahvaetümoloogia mõjul Sülgäjäks kutsuma. Halva kõla vältimiseks hakati küla nimetama Sülgojaks ja see nimekuju muudeti ametlikuks 1970. Kui oja-lõpp oleks vana, siis kasutataks kohanimekäändena -ojasse või -ojja.

Vaata ka
--------

* Tsõõrikmäe meteoriidikraater

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Eesti kohanimeraamat, kaart 41
5. 1 2 3 4 5  Eesti kohanimeraamat, lk. 640

| * v
* r
Räpina valla asulad |
| --- |
| Linn | 
Räpina |  |
| Alevikud | 

* Mehikoorma
* Veriora
* Võõpsu

 |
| Külad | 

* Aravu
* Haavametsa
* Haavapää
* Himmiste
* Jaanikeste
* Jõepera
* Jõevaara
* Jõeveere
* Kassilaane
* Kikka
* Kirmsi
* Koolma
* Koolmajärve
* Kullamäe
* Kunksilla
* Kõnnu
* Köstrimäe
* Laho
* Leevaku
* Leevi
* Lihtensteini
* Linte
* Meeksi
* Meelva
* Meerapalu
* Mõtsavaara
* Mägiotsa
* Männisalu
* Naha
* Nohipalo
* Nulga
* Pahtpää
* Parapalu
* Pedaspää
* Pindi
* Pääsna
* Raadama
* Rahumäe
* Raigla
* Ristipalo
* Ruusa
* Saareküla
* Sarvemäe
* Sikakurmu
* Sillapää
* Soohara
* Suure-Veerksu
* Sülgoja
* Süvahavva
* Timo
* Toolamaa
* Tooste
* Tsirksi
* Vareste
* Verioramõisa
* Viira
* Viluste
* Vinso
* Võiardi
* Võika
* Võuküla
* Väike-Veerksu
* Vändra

 |
Alex Oxlade-Chamberlain (2012)
**Alexander Mark David Oxlade-Chamberlain** (sündinud 15. augustil 1993 Portsmouthis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Beşiktaş ja Türgi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Southamptonis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2000. aastal. 2010. aastal debüteeris ta Southamptoni põhimeeskonnas Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas League One. Ta tegi debüüdi 16 aasta ja 199 päeva vanuselt, saades klubi ajaloo noorimaks debütandiks pärast Theo Walcotti. Hooajal 2010–11 lõi Oxlade-Chamberlain liigas üheksa väravat ja valiti League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

2011. aasta augustis liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Arsenal. Arsenali meeskonnas tegi ta debüüdi 28. augustil 2011 mängus Manchester Unitedi vastu. Esimese värava lõi ta Arsenali särgis 20. septembril 2011 liigakarika mängus Shrewsbury Towni vastu. Inglismaa kõrgliigas lõi ta oma esimesed kaks väravat 4. veebruaril 2012 mängus Blackburn Roversi vastu. Ta mängis Arsenalis kokku kuus hooaega ning võitis klubiga kolm Inglismaa karikat ja kolm Inglismaa superkarikat.

2017. aasta augustis siirdus ta 35 miljoni naelsterlingi eest Liverpooli, kellega sõlmis viieaastase lepingu.

Suvel 2023 liitus ta Beşiktaşiga.

Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Oxlade-Chamberlain 26. mail 2012 mängus Norra vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 12. oktoobril MM-i valikmängus San Marino vastu. Ta on kuulund Inglismaa koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

Tema isa Mark Chamberlain oli samuti jalgpallur, kes kuulus 1982–1984 Inglismaa koondisse.

Saavutused
----------

Arsenal
* FA Cup: 2013–14, 2014–15, 2016–17
* FA Community Shield: 2014, 2015, 2017

Liverpool
* UEFA Meistrite Liiga: 2018–19
* UEFA Superkarikas: 2019

Viited
------

1. ↑  "Alex Oxlade-Chamberlain: Liverpool sign Arsenal midfielder for £35m". BBC Sport. 31.8.2017. Vaadatud 15.8.2019

Välislingid
-----------

 Alex Oxlade-Chamberlain – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Beşiktaş JK kodulehel

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  UEFA Euro 2012 |
| --- |
| 

* 1 Hart
* 2 Johnson
* 3 Cole
* 4 Gerrard (c)
* 5 Kelly
* 6 Terry
* 7 Walcott
* 8 Henderson
* 9 Carroll
* 10 Rooney
* 11 Young
* 12 Baines
* 13 Green
* 14 Jones
* 15 Lescott
* 16 Milner
* 17 Parker
* 18 Jagielka
* 19 Downing
* 20 Oxlade-Chamberlain
* 21 Defoe
* 22 Welbeck
* 23 Butland
* Treener: Hodgson

 | Inglismaa |

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Hart
* 2 Johnson
* 3 Baines
* 4 Gerrard (c)
* 5 Cahill
* 6 Jagielka
* 7 Wilshere
* 8 Lampard
* 9 Sturridge
* 10 Rooney
* 11 Welbeck
* 12 Smalling
* 13 Foster
* 14 Henderson
* 15 Oxlade-Chamberlain
* 16 Jones
* 17 Milner
* 18 Lambert
* 19 Sterling
* 20 Lallana
* 21 Barkley
* 22 Forster
* 23 Shaw
* Treener: Hodgson

 | Inglismaa |
**"Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost"** on 2012. aastal Liberalismi Akadeemia välja antud raamat vabadust ülistavatest teostest. 111 refereeritava teoste autorid on Aristoteles, Cicero, Aquino Thomas, Rotterdami Erasmus, Michel de Montaigne, Charles de Montesquieu, John Locke, Adam Smith, Max Weber, José Ortega y Gasset, Ludwig von Mises, Friedrich August von Hayek, Karl Popper, Milton Friedman jt. 

Liberalismi Akadeemia korraldas 2012. aastal aktsiooni, saates väljaande "Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost" raamatukogudesse üle Eesti.

Väljaanded
----------

* "Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost". Liberalismi Akadeemia, Tallinn 2012, 248 lk. Sisu: raamat vabadust ülistavatest teostest, ülevaated 111 vabadusraamatust või lühemast kirjutisest, taustaks originaaltsitaadid.

Liberalismi Akadeemia poolt välja antud raamatute loend
-------------------------------------------------------

* 1. Ludwig von Mises. Liberalism.
* 2. Siim Kallas. Turumajandus ehk kodanike riik.
* 3. Johnny Munkhammar. Reformide teejuht.
**Dekonstruktsioon** (tarindi eemaldamine) on tekstis oleva tõlgendussüsteemi koost lahti võtmine, mis võimaldab pääseda jutustuse vaikivate eelduste juurde.

Dekonstruktsioon oli Jacques Derridal tausta muutmine lugemistoimingus ja Roland Barthesil lugemisõpetus ehk sunnimehhanismideta kriitiline mõtlemine. Hiljem muutis Derrida dekonstruktsiooni mõtlemise mudeliks, mida kasutas filosoofiliste tekstide tõlgendamisel. Derrida arvates on sõnade ja keele süsteemis igavene tähenduste nihkumine ja teisenemine (vt erinewus). Niimoodi saab iga teksti lõputult tõlgendada. See pani aluse dekonstruktsionismile, milles pole ühtset kõikehõlmavat maailmavaadet.

J. Derrida, tõlkides Martin Heideggeri mõisteid (teosest *Olemine ja aeg*) destruktsioon (*Destruktion*) ja ülesehitus (*Abbau*), hakkas kasutama sõna dekonstruktsioon. Derrida pidas kaasaja filosoofia põhiülesandeks Euroopa senise maailmakäsituse ületamist. Dekonstruktsiooni eesmärk on kunstiliste, eetiliste, ajalooliste, ühiskondlike, poliitiliste või usuliste kontseptide, tähendusraamide, õigusnormide ja institutsiooni struktuuride muundamine avatuteks. Hiljem muutub sõna Derrida kõige levinumaks mõisteks (ja tõlgendamise meetodiks), mis on suunatud kõigile tähenduslikele süsteemidele või normidele.

J. Derridal tähendas dekonstruktsioon vastandite (*opositsioonide* või *binaarsete opositsioonide*) ületamist, st vastanduvad (konfliktsed) mõisted nagu olemus(substants)/vorm; subjekt/objekt, meeleline/mõistuslik; keha/intellekt; loodus/kultuur; ruum/aeg; aktiivsus/passiivsus; teooria/praktika; kõne/kiri jne tuleb eemaldada konfliktne ja alistav struktuur. Vägivaldne vastandus või hierarhia asendatakse rahulikult koosolevaga. Mõistete dekonstruktsioonil avanevad mõtlemise uued võimalused. Enam pole vajalik neid mõisteid tõlgendada vana vastanduse raamides.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Dekonstruktsioon** |

* Dekonstruktsionism
* Mõistekesksus

Viited
------

1. ↑  Rein Raud. *Mis on kultuur. Sissejuhatus kultuuriteooriatesse*. 2013: 184
2. ↑  Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 65.
3. ↑  Neeme Loop. *Jacques Derrida*. - *20. sajandi mõttevoolud*. 2009:709-710.
**Ümberasumisliikumine** (ka **väljarändamisliikumine**) oli 19. ja 20. sajandil Venemaa keisririigis talurahva uutele, vabadele maadele minek; ühtlasi osa keisririigi koloniseerimispoliitikast. 

Balti kubermangudest tehti esimesi katseid ümber asuda 1830. ja 1840. aastatel, samuti 1860. aastate algul. Et nendele katsetele olid kohalikud võimud vastu, siis asus ümber vähe inimesi. Eesti alalt lahkusid esimesed loaga ümberasujad 1855 Väimelast Saraatovi kubermangu. Ümberasumine muutus laialdasemaks pärast 1863. aasta uut passiseadust. 1863. aasta passiseaduse kohaselt said vähemalt 21- aastased talupojad, kes olid kõik oma seaduslikud kohustused täitnud ja kindlustanud oma lähisugulaste ülalpidamise, õiguse taotleda 3 kuuks kuni 3 aastaks endale passi, millega võis elama asuda ükskõik millisesse Venemaa keisririigi linna või paika.

1897. aasta andmete järgi elas Eesti alalt ümberasunud eestlasi Venemaa eri paigus umbes 110 000.

Vaata ka
--------

* eesti külad välismaal
* eestlased Venemaal, Krimmi eestlased, Eestlaste väljaränne Kaukaasiasse
* usuvahetusliikumine

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 707.
Robert Eideman 
**Robert Eideman** (1895–1937) oli läti-eesti päritolu Punaarmee sõjaväelane, kirjanik ja luuletaja.

Ta sündis Tsaari-Venemaal Gulbene piirkonnas Lajasmuižas (tänapäevase haldusjaotuse järgi Lätis), tema isa oli lätlane ja ema eestlane. 

Aastatel 1925–1932 oli ta Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia juht, hiljem Nõukogude korpusekomandör. Ta oli üks neist, kes valmistasid ette Nõukogude sõjaväe entsüklopeedia (Советская военная энциклопедия, СВЭ) koostamist ja kirjastamist, millest jõuti üllitada kaks köidet aastatel 1932 ja 1933. NSV Liidu Kaitseministeeriumi kirjastusüksus Vojenizdat (Воениздат, ВИ) andis selle aastatel 1976–1980 välja kaheksas köites, mille autorid olid Andrei Gretško ja Nikolai Ogarkov. 

1932. aastal sai Eidemanist Revolutsioonilise Sõjanõukogu liige ja OSOAVIAHIM juht. Stalinliku suurpuhastuse jooksul arreteeriti R. Eideman 22. mail 1937 Moskva parteikonverentsi ajal. Eideman hukati 12. juunil 1937 koos Tuhhatševski, Jakiri, Uborevitši ja teistega. Surnukeha tuhastati salaja Moskvas Doni kalmistul ja maeti ühishauda. Eideman rehabiliteeriti 1957. aastal.

Elulooraamat
------------

* Dmitri Pankov "Korpusekomandör Eidemanis", Eesti Raamat 1968.

Vaata ka
--------

* Süvaoperatsiooni teooria

Viited
------

1. ↑  Roberts Eidemanis, literatura.lv
2. ↑  Советская Военная Энциклопедия: Том второй. АЭРОДРОМНАЯ СЛУЖБА - ВАРТА
3. ↑  Korpusekomandör Eidemanis, raamatukoi.ee

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Robert Eideman** |

 mälestusmärk Valkas
**Google Nexus** on elektrooniliste seadmete seeria, mis töötavad Androidi operatsioonisüsteemiga. Google haldab projekteerimist, arendamist, turundust ja toodete operatsioonisüsteemide uuendamist, aga mõned arendustööd ning kogu tootmine on partnerite haldusalas. 2015. aasta novembri seisuga on seeriast saadaval telefonid Nexus 5X (LG toodetud), Nexus 6 (Motorola Mobility toodetud), Nexus 6P (Huawei), tahvelarvuti Nexus 9 (HTC) ja meediapleier Nexus Player (Asus).

Kõiki Nexuse tooteid peetakse Google'i Androidi operatsioonisüsteemil töötavateks lipulaevadeks. Kõik toimivad "puhta" Androidi süsteemiga, kus on säilitatud võimalikult palju algset Androidi ning pole lisatud tootjapoolseid rakendusi. Samas on müügil ka ühele telefonioperaatorile lukustatud telefone, mis kannavad erinevat kaubamärki. Näiteks müüb AT&T Nexus 6, mida saab kasutada ainult AT&T võrkudes ning kus on teistsugune käivituskuva  ja logo telefoni tagaküljel, kuid kõik muu on identne lukustamata tootega. Verizoni Galaxy Nexus sai samuti ühenduda ainult Verizoni võrkudega, ning sealgi oli Verizoni logo seadme tagaküljel. Lisaks sai telefon uuendusi aeglasemalt lukustamata variandist. Nexuse seadmetel on kasutajal ligipääs tervele telefonile, millega saavad nad muuta süsteemifaile ning vajadusel ka operatsioonisüsteemi. Nexus seeria telefonid saavad operatsioonisüsteemi uuendusi kiiremalt teiste tootjate seadmetest.

Viited
------

1. ↑  Engadget: Nexus S review
2. ↑  Android Developers:It’s not "rooting", it’s openness
3. ↑  Engadget:Galaxy Nexus gets rooted, forums burst into applause
4. ↑  Gawker Media:Google Launches Android 2.3 Gingerbread and Nexus S Flagship Phone
5. ↑  Gawker Media:This Is the Samsung Galaxy Nexus, Google's New Official Android Phone
6. ↑  ZDNet:Don’t diss my phone: Nexus S to get Ice Cream Sandwich within weeks

| * v
* r
Google Nexus |
| --- |
| Telefonid | 
Nexus One • Nexus S • Galaxy Nexus • Nexus 4 • Nexus 5 • Nexus 6 • Nexus 5X • Nexus 6P |
| Tahvelarvutid | 
Nexus 7 (1. generatsioon • 2. generatsioon) • Nexus 10 • Nexus 9 |
| Meediaesitajad | 
Nexus Q • Nexus Player |
**Robbie van Leeuwen** (sündinud 29. oktoobril 1944 Haagis) on Hollandi muusik, kelle põhiinstrumentideks on kitarr, sitar ja mandoliin, samuti on ta laulukirjutaja ja taustalaulja. 

Ta on olnud Hollandi ansamblite The Motions, Shocking Blue ja Galaxy-Lin põhiliseks laulude autoriks. Tema Shocking Blue'le kirjutatud lugudest tuntuimad on "Venus" (1969), mis on juhtinud edetabelit Billboard Hot 100 nii 1970. ja ka 1986. aastal tüdrukuteansambli "Bananarama" esitatuna, "Love Buzz" (1969), millest sai "Nirvana" debüütsingel 1988. aastal, ning "Daemon Lover" (1970). 

1960. aastatel mängis ta ansamblites The Atmospheres ja The Ricochets. Seejärel tegutses ta Nederbieti viljelenud ning The Rolling Stonesist ja The Pretty Thingsist mõjutusi saanud ansambli The Motions kitarristina. Pärast tüli The Motionsi solisti Rudy Bennettiga asutas ta 1967. aastal ansambli Six Young Riders. Ansambel andis välja singli "Let the Circle Be Unbroken" ja lagunes veel selsamal aastal. Seejärel otsustas ta moodustada ansambli Shocking Blue, mis oli Hollandi ekvivalent Jefferson Airplane'ile, ühendades raske roki ja võimsa ja atraktiivse naisvokaali. Bändi lugudest tuntumad on veel "Mighty Joe", "Never Marry a Railroad Man", "Hello Darkness", "Shocking You", "Inkpot", "Long Lonesome Road" ja "Blossom Lady".

1973. aastal lahkus ta ootamatult ansamblist ja alustas soolokarjääri. 1970. aastate keskel liitus ta folk-džässiansambliga Galaxy-Lin. Robbie produtseeris ka endise Shocking Blue laulja Mariska Veresi singlid "Too Young" ja "Lovin' You". 1979. aastal tegi van Leeuwen edutu katse Shocking Blued uuesti kokku tuua, samuti on üritas ta seda veel 1984. ja 1994. aastal.

Singleid
--------

* "Venus" (Shocking Blue; 1969)
* "Starship 109" (Mistral; 1978)
* "Venus" (Bananarama; 1986)
* "Venus" (Sandra van Nieuwland; 2012)

Välislingid
-----------

* Biograafia IMDb-s

| * v
* r
Shocking Blue |
| --- |
| 

Mariska Veres •
Robbie van Leeuwen •
Cor van der Beek •
Klaasje van der Wal •
Fred de Wilde
 |
| Albumid | 

"Shocking Blue"  • 
"At Home  • 
"Scorpio's Dance"  • 
"Third Album"  • 
"Inkpot"
 |
| Olulisemad lood | 

"Venus" • 
"Love Buzz"
 |
| 

**Vaata ka:**
Nederbiet •
Nederpop
 |
Pinnase ja veeosakeste õhkupaiskumine vihmapiisa kokkupõrkel pinnasega
**Vihmalõhn** ehk petrikoor on iseloomulik aroom, mis tekib vihmasajul teatud tingimuste kokkulangemisel.

Tekkemehhanism
--------------

Lõhna tekitavad peamiselt taimeõlid ja mulla järgi lõhnav geosmiin. Vihmapiisa maapinnale paiskumise järel laialivalguv veetilk püüab lõksu veemullid, mis seejärel tilga pinnale sööstavad ning sõltuvalt piiskade kiirusest ja pinnaomadustest võib selle käigus vallanduda peentest veetilkadest koosnev udupilv. See pilv haarab endaga kaasa ka aromaatseid molekule, mis hakkavad tuule mõjul õhus levima ja ninna jõudes tajumegi spetsiifilist vihma lõhna.

Tingimused
----------

Võimalikult suure aerosoolipilve tekitamiseks peaks piisad olema teatud suurusvahemikus: need ei tohiks olla liiga suured ega liiga väiksed, just seetõttu ei teki arvatavasti vihmavärsket lõhna äärmiselt tugevate või väga nõrkade sadude järel. Vihma lõhna tekkimiseks peab ka pinnas olema sobiva kuivustasemega, see ei tohiks olla liiga kuiv ega märg. Sobivate omadustega on näiteks savimuld.

Nimetus
-------

Lõhnale on pandud 1964. aastal Austraalia teadlaste poolt nimetus *petrichor* – tuletis kreekakeelsetest sõnadest *petra* 'kivi' ja *ichor* 'kuldne vedelik, mis voolavat surematute soontes'.

Vaata ka
--------

* vihm
* aroom
* lõhnataju

Viited
------

1. 1 2  Jaan-Juhan Oidermaa (16.01.2015). "Kuidas tekib vihmavärske lõhn?". *ERR Novaator*. Vaadatud 11.9.2021.
2. ↑  "Mis tekitab vihma ajal meeldivat lõhna?". *Õhtuleht*. 4. august 2014. Vaadatud 11.9.2021.
3. ↑  Paul Brown (11.9.2021). "Weahterwatch: science behind the 'heaven scent' aroma of rain". *Guardian*. Vaadatud 11.9.2021.
Luiz Araújo 2018. aastal Lille'i mängijana
**Luiz de Araújo Guimarães Neto** (sündinud 2. juunil 1996 Taquaritingas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib äärepoolikuna Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo.

Ta alustas klubikarjääri Mirassolis. 2013. aastal liitus ta São Pauloga. 2016. aasta alguses mängis ta laenul Novorizontinos. Sama aasta 5. juunil debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas São Paulo meeskonnas mängus Cruzeiro vastu. Brasiilia kõrgliigas lõi Araújo esimese värava 5. novembril 2016 mängus Corinthianse vastu.

2017. aasta juunis siirdus ta umbes 10,5 miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Lille. Prantsusmaa kõrgliigas lõi Araújo esimese värava 14. oktoobril 2017 mängus Troyes' vastu. Debüüthooajal lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas kokku kuus väravat. Hooajal 2020/21 tuli ta Lille'iga Prantsusmaa meistriks. Sel hooajal jäi Araújo arvele Prantsusmaa kõrgliigas neli väravat ja kaks väravasöötu.

2021. aasta augustis sõlmis lepingu Major League Socceri (MLS) klubiga Atlanta United.

2023. aasta juunis naasis Araújo Brasiiliasse, kui sõlmis lepingu Flamengoga.

Saavutused
----------

Lille
* Ligue 1: 2020–21
* Trophée des Champions: 2021

Viited
------

1. ↑  "Official: Lille sign Luiz Araujo from São Paulo for €10.5m". *Get Football News France*. 14. juuni 2017. Vaadatud 21. augustil 2021.
2. ↑  "Atlanta announce signing of Luiz Araujo from Lille". *ESPN*. 6. august 2021. Vaadatud 21. augustil 2021.
3. ↑  "Atlanta United agrees to transfer Luiz Araújo to Flamengo | Atlanta United FC". *atlutd*.
**Hiiu vald** oli vald Hiiu maakonnas aastatel 2013–2017. 2017. aasta haldusreformiga moodustati kogu Hiiumaad hõlmav Hiiumaa vald.

Vald tekkis 2013 aastal Kärdla linna ja Kõrgessaare valla ühinemisel Hiiu Vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval. Pühalepa vald eraldas Kärdla linna ülejäänud Hiiu vallast. 20. detsembril 2016 kirjutasid Hiiu vald ja Käina vald alla ühinemislepingule, millega loodi Hiiumaa vald. Hiljem sundliideti tulevase vallaga kõik ülejäänud Hiiumaa maakonna ja saare vallad.

Hiiu vallal oli nelja aasta jooksul kaks vallavanemat: Georg Linkov ja Reili Rand.

Asustus
-------

Hiiu vallas asusid Kärdla linn, Kõrgessaare alevik ja 58 küla:

Heigi, Heiste, Heistesoo, Hirmuste, Hüti, Isabella, Jõeranna, Jõesuu, Kalana, Kaleste, Kanapeeksi, Kauste, Kidaste, Kiduspe, Kiivera, Kodeste, Koidma, Kopa, Kurisu, Kõpu, Laasi, Lauka, Lehtma, Leigri, Lilbi, Luidja, Malvaste, Mangu, Mardihansu, Meelste, Metsaküla, Mudaste, Mägipe, Napi, Nõmme, Ogandi, Ojaküla, Otste, Palli, Paope, Pihla, Poama, Puski, Reigi, Risti, Rootsi, Sigala, Suurepsi, Suureranna, Sülluste, Tahkuna, Tammistu, Tiharu, Viita, Viitasoo, Vilima, Villamaa, Ülendi.

Vaata ka
--------

* Kõrgessaare vald
* Kärdla

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
3. ↑  Siseministeerium Tekib seitse tugevat valda, 2013.
4. ↑  Samm lähemale ühtsele Hiiumaale. Hiiu valla koduleht, vaadatud 21.12.2016.