recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Valtatie 3 asendikaart
**Valtatie 3** on Soome põhimaantee, mis algab Helsingist ja läheb läbi Hämeenlinna ja Tampere Vaasasse. Tee pikkus on 424 kilomeetrit. Valtatie 3 on osa rahvusvahelisest E-teest E12. 180-kilomeetrine lõik Helsingi ja Tampere vahel on kiirtee. Tamperest põhja poole on tee valdavalt kaherealine. Tihedaima liiklusega osa Valtatie 3-st on Kehä I viaduktist põhjas, kust sõidab keskmiselt päevas läbi 90 000 sõidukit.

Marsruut
--------

Tee läbib marsruuti Helsingi – Vantaa – Nurmijärvi – Hyvinkää – Riihimäki – Janakkala – Hämeenlinna – Hattula – Kalvola – Valkeakoski – Akaa – Valkeakoski – Lempäälä – Tampere – Pirkkala – Nokia – Tampere – Ylöjärvi – Hämeenkyrö – Ikaalinen – Parkano – Jalasjärvi – Kurikka – Ilmajoki – Isokyrö – Laihia – Korsholm – Vaasa .

Valtatie 3 algab Helsingist Mannerheimintie lõpust. Kivihaka ja Kehä III vahel on tee kvaliteetne neljarealine maantee, mille kõik ühendused on viaduktid (va kiirtee). Kogu Kehä III ja Ylöjärvi linna vaheline lõik on neljarealine kiirtee. 180 kilomeetri pikkusena on see Soome pikim kiirtee. Suur-Helsingis kutsutakse teed ka *Hämeenlinnanväyläks*, vahel kõnekeeles ka *Tampereenväyläks*. Tee endine nimi on *Nurmijärventie*, mis viitab teel olevale Nurmijärvi vallale. 

Hämeenlinnas kulgeb tee kohe kesklinna kõrval. See osa teest on esimesena ehitatud lõik Valtatie 3-l ja Soome kiirteede kolmas lõik, mis valmis 1964. aastal. Tänapäeval on tee suunatud umbes 200 meetriks tunnelisse.

Valtatie 3 Janakkalas
Valtatie 3 Parolas
Viadukt Tamperes
Tampere kesklinnast lõuna pool läheb tee üle Tampere läänepoolsele ringteele, mis on samuti kiirtee. Kiirtee lõpeb Ylöjärvi kesklinnast veidi lääne pool. Maantee 3 on Ylöjärvi ja Vaasa vahel tavaline Soome kaherealine maantee, mille kvaliteet erineb paiguti. Tee lõpeb Vaasa kesklinnas.
**Paoluccio** ehk **Paolo Lucio Anafesto** (ladina keeles *Anafestus Paulucius* või *Paulicius*) oli arvatav esimene Veneetsia doodž. Olles piirkonna tolleaegse tähtsaima linna Eraclea aadlik, valiti ta aastal 697 kogu Veneetsiat ümbritseva laguuni juhiks. Tema ülesandeks oli lõpetada mitmesuguste tribuunide, kes olid kuni selle ajani piirkonna erinevaid osi valitsenud, omavahelised konfliktid ja koordineerida kaitset nende asundustesse tungivate langobardide ja slaavlaste vastu. Ent Anafesto olemasolu ei kinnita üksi 11. sajandist varasem allikas.

Ajaloolase John Julius Norwich järgi oli Paolo Lucio Anafesto tegelikult eksarh Paulus. Lisaks sellele oli Pauluse ühel kõrgemal sõjaväelasel (*magister militum*) sama nimi, mis Paolucciole järgnenud arvataval doodžil – Marcello Tegalliano (ka Marcellus Tegallianus). See omakorda pani ajaloolase ka doodži ehtsuses kahtlema.

Viited
------

1. ↑  Norwich, John Julius. "A History of Venice". Alfred A. Knopf: New York, 1982. Lk 13.

* Anonüümne autor. *Archivo Storico Italiano, Tomo VIII: Cronaca Altinate*. Firenze, Itaalia, 1845.
**Viljandi kohtuhoone** (ka *Viljandi rahukohtu hoone*) on endisaegse Viljandi rahukohtu hoone Viljandis aadressil Posti tänav 22 / Koidu tänav 5.

Uusrenessanss-stiilis ehitatud hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Tänapäeval tegutseb hoones Tartu Maakohtu Viljandi kohtumaja.

Ajalugu
-------

Enne ehituse algust oli krunt hoonestamata ja sellel asus sõjaväe harjutusväljak.
Hoone valmis aastal 1895 ja selle arhitekt oli Riiast pärit G. Pfeiffer. Ehitas G. Darmeri firma Riiast. Hoone on algselt planeeritud Viljandi kreisikohtu kohtumajaks ja koos sellega valmis krundi sisemuses ka arestimaja, mis ühendati teise korruse galerii kaudu kohtumajaga 20. sajandi alguses.

Hoone on olnud püsivalt kasutusel kohtumõistmiseks. Novembrist 1917 kuni veebruarini 1918 asus seal Viljandi Tööliste, Soldatite ja Talupoegade Saadikute Nõukogu ja VSDTP Viljandi organisatsiooni komitee. Hoone trepilt luges 1918. aasta 24. veebruaril Viljandi linnapea Gustav Talts ette Eesti iseseisvusmanifesti.

1938. aastal asus hoones Viljandi Ringkonnakohtu Viljandi 1. ja 2. jaoskonnakohus.

Viited
------

1. 1 2  Viljandi kohtuhoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 14.09.2015)
2. 1 2  Eesti arhitektuur. 2, Läänemaa. Saaremaa. Hiiumaa. Pärnumaa. Viljandimaa. Villem Raam (üldtoimetaja). Tallinn: Valgus, 1996. Lk 175
3. ↑  Aare Olander (2015). *Viljandi kadunud vaated*. Tänapäev. Lk 284. ISBN 978-9949-27-829-9.
4. 1 2  Ain-Andris Vislapuu (2007). *Viljandi vanadel fotodel*. Tallinn: Tänapäev. Lk 107. ISBN 978-9985-62-590-3.

Välislingid
-----------

* Viljandi kohtuhoone kultuurimälestiste riiklikus registris
Valtatie 21 asendikaart
**Valtatie 21** ('Riigitee 21') ehk **Neljän tuulen tie** ('Nelja tuule tee') on Soome põhimaantee (*valtatie*), mis viib Torniost Muonio kaudu Kilpisjärvile Enontekiö vallas.

Tee kogupikkus on 459 km. Teelõik Torniost Pelloni on 121 km pikkune ning Torniost Muonioni 259 km pikkune.

Kogu tee kulgeb Soome ja Rootsi piiri ning Tornio jõe ja Muonio jõe läheduses. Ta on kogu pikkuses ka osa Euroopa teest E08, mis jätkub lõunas Turuni ja põhjas Tromsøni (Norra.

Teel on asfaltbetoonkate. Tee on kaherealine, kuid väikese liiklustiheduse tõttu sujub liiklus hästi. Kõige põhjapoolsem teelõik Palojoensuust Kilpisjärvini on kitsam.

Valtatie 21 on osa turismiteest Revontultentie, mis kulgeb Keminmaa vallast Tromsøni.

Marsruut
--------

Valtatie 21 (E8) Enontekiö vallas septembris 2007
Norra ja Soome piir, Kilpisjärvi küla
Norra ja Soome piir, Kilpisjärvi küla
Valtatie 21 Kilpisjärvi küla lõunaosas. Vaade põhja poole
Põhjapõdrad tee ääres. Käsivarsi
* Tornio vald
	+ Karunki
* Ylitornio vald
	+ Ylitornio
	+ Aavasaksa
	+ Kaulinranta
* Pello vald
	+ Juoksenki
	+ Turtola
	+ Pello
	+ Orajärvi
* Kolari vald
	+ Sieppijärvi
	+ Ylläsjokisuu
* Muonio vald
	+ Kihlanki
	+ Muonio
	+ Ylimuonio
	+ Kätkäsuvanto
* Enontekiö vald
	+ Palojoensuu
	+ Kaaresuvanto
	+ Kilpisjärvi

Ajalugu
-------

1938. aasta Soome teenumbrite süsteemis oli *valtatie 21* Kemi maavallas (praeguse Keminmaa valla) asunud Laurilast Tornio kaudu Muoniosse kulgev tee. Hiljem jätkati teed Kilpisjärvini. 1965. aasta algusest alates oli Tornio ja Kilpisjärvi vaheline lõik osa Euroopa teest E78 ning Keminmaa ja Tornio vaheline lõik osa E4-st. Kui Euroopa teede süsteemi 1992 uuendati, muutus Tornio ja Kilpisjärvi vaheline lõik E08-ks.

Kui 2001 valmis Keminmaa ja Tornio vaheline automagistraal, sai Keminmaan ja Tornio vahelisest lõigust *valtatie 29* ning *valtatie 21* algus nihkus Torniosse. Aastal 2002 jätkati E08-t Turuni, nii et E4 lakkas Keminmaa ja Tornio vahel olemast.

Teeprojektid
------------

Tee kõige põhjapoolsem lõik Palojoensuu ja Kilpisjärvi vahel on kitsas, mägine ja halvas korras ega täida põhimaanteele esitatavaid nõudmisi. Teisalt on teelõigu liiklustihedus väga väike, ainult 300...450 sõidukit ööpäevas. Teedevalitsus on alustanud tee parandamise kavandamist. Projekti kogukulud on 40,7 miljonit eurot.

Viited
------

1. ↑  "Valtatie 21 Palojoensuu–Kilpisjärvi". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2007. Vaadatud 12. juulil 2008.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Valtatie 21** |

* Soome teedekaart
* Tee kirjeldus, skeem ja kaart
**Kaave mõis** (saksa keeles *Kawa*) oli Kurista mõisa kõrvalmõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva valda Jõgeva maakonnas.

Kaave mõis eraldati iseseisva rüütlimõisana Rutikvere mõisast 1741. aastal, kuuludes Pistohlkorside suguvõsale. 1820–1919 oli Kaave mõis koos Kaavere mõisaga Kurista kõrvalmõisateks ning kuulusid von Samson-Himmelstjerna perekonnale. 

Kaave mõisa peahoone oli pikk kivist ühekorruseline poolkelpkatusega varaklassitsistlik hoone. Mõisa juures asusid kõrvalhooned – ait ja tõllakuur. Praegu on peahoonest alles vaid selle parempoolne tiib, ülejäänud hoone osa on varemeis. 

Kaave mõisas on 1808. aastal sündinud eesti päritolu baltisaksa kunstnik Woldemar Friedrich Krüger.

Kaavelt on pärit ka eesti päritolu kirjamees ja revolutsioonitegelane Ernst Bark.

Mõisa haldusalasse jäid Kaave ja Kõpu külad.

1866. aasta vallaseadusega loodi mõisa territooriumile omavalitsusüksusena Kaave vald.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Viited
------

1. ↑  "Kaave vald". *Rahvusarhiivi Eesti valdade register 1866-1917*. Vaadatud 19.10.2017.

Kirjandus
---------

* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 251 .

Välislingid
-----------

* Kultuurimälestiste riiklik register. Fotod Kaave mõisa peahoonest ja mõisa aidast
* Kaave mõis Eesti mõisaportaalis

Laiuse kirik
Laiuse kihelkond

**Kirik**: Laiuse kirik  

**Mõisad**: Jõgeva mõis | Kaave mõis | Kivijärve mõis | Kurista mõis | Kärde mõis | Laius-Tähkvere mõis | Laiuse mõis | Laiuse kirikumõis | Leedi mõis | Mõra mõis | Pakaste mõis | Reastvere mõis | Ripuka mõis | Rääbise mõis | Tirma mõis | Vaimastvere mõis | Võikvere mõis
Sevani järv
**Sevani rahvuspark** on rahvuspark Armeenias Gegharkhunikhi maakonnas. See asutati 1978. aastal Sevani järve ja selle ümbruse kaitseks.

Rahvuspark kuulub Armeenia looduskaitseministeeriumi haldusalasse. Pargis asub uurimiskeskus, kus jälgitakse ökosüsteeme ja rakendatakse kaitsemeetmeid. Kalapüük on rahvuspargis lubatud vaid erilubadega. 

Tänapäeval on Armeenias vaid kaks rahvusparki, lisaks Sevanile on seal Dilidžani rahvuspark.

Sevani rahvuspargi loomastikust ei ole veel teaduslikku ülevaadet. Levinumate imetajate seas on hunt, šaakal, rebane, nugis, metskass, jänes ja pisinärilised. Pargis leidub mitmesuguseid roomajaid: sisalikulisi (*Darevskia unisexualis*, *Lacerta nairensis*, *Darevskia rostombekovi*, *Darevskia armeniaca*) ja madusid (harilik nastik, harilik silenastik, *Vipera eriwanensis*) ning mageveekalu, sh Armeenia punasesse raamatusse kantud Sevani lõhet (*Salmo ischchan*).

Viited
------

1. ↑  *Sevan National Park*, (vaadatud 31.12.2013).

Kirjandus
---------

* Khanjyan, Nazik. 2004. Specially protected nature areas of Armenia. Ministry of Nature Protection, Rep. Armenia
* Հայկական սովետական հանրագիտարան. Armeenia Nõukogude Entsüklopeedia
* REC Caucasus. 2009. Report on the Status of Environmental Situation in Vardenis.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sevani rahvuspark** |
**Kõlavärvimeloodia** (saksa keeles *Klangfarbenmelodie*) on muusikas helide või meloodiate järgnevus, mille käigus tämber muutub. 

Mõiste võttis kasutusele Arnold Schönberg "Harmooniaõpetuses" ("Harmonielehre, Viin 1911), et viidata tämbrite järgnevusele, milles tämbrite omavahelised suhted sarnanevad helikõrguste loogikaga meloodias („Klangfarben, deren Beziehung untereinander mit einer Art Logik wirkt, ganz äquivalent jener Logik, die uns bei der Melodie der Klanghöhen genügt"). Schönberg komponeeris esimese kõlavärvimeloodia kolmandas palas tsüklist "Viis orkestripala" op. 16 (1909), mille algne pealkiri oli "Värvid" ("Farben").

Kõlavärvimeloodia rakendusi võib aga leida juba Richard Wagneri ooperi "Reini kuld" ("Rheingold", 1869) avamängus, kus staatilist Es-duuris kõlavälja elavdab üksnes instrumentatsioon, st muutused tämbris. Ka impressionistlikus orkestrikäsitluses sai kõlavärvimeloodia laialt levinud väljendusvahendiks.

Vastupidi Schönbergi ideele tämbri sõltumatusest on Anton Webern orkestreerinud Bachi ricercari kuuele häälele teosest "Muusikaline ohver" (1935) helikõrgusstruktuuriga seotud tämbri muutumise struktuurina.

Alates 1960. aastatest on tämbrist saanud nüüdismuusikas sedavõrd iseseisev valdkond, et on kadunud vajadus kõlavärvimeloodia mõistet eraldi analüütiliselt nimetada või kirjeldada.
**Kõldkestaks** ehk **koorioniks** ehk **serooskihiks** (ladina *chorion*) nimetatakse roomajatel, lindudel ja imetajatel embrüot ümbritsevat lootepõie väliskesta.

Putukatel on koorion putukamunade välimine kest.

Koorioni areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Imetajatel
----------

### Inimestel

Inimestel on kõldkest raseduse ajal ema ja loodet eraldav ning loodet ümbritsev lootepõie väliskest. Koorion areneb trofoblastist ja lootevälisest mesenhüümist. Harilikult 10.arengunädalal moodustab kõldkest loote kusekotiga liitunult emaka limaskestaga emakoogi.

Kõldkestast arenevad kõldkestahatud varustavad embrüot toitainetega. Kõldkest eritab valke, mis tõkestavad antikehade komplekteerimist ja mõjutab lümfotsüütide deferentseerumist ning osaleb seega emakoogi kaudu loote kaitsmisel emapoolse immuunreaktsiooni (immuunrünnaku) eest.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 307:2004.
2. ↑  Sissekanne Encyclopaedia Britannica-s, Veebiversioon (vaadatud 12.02.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  Gastrulatsioon, Veebiversioon (vaadatud 12.02.2014)
Väljasirutatud propelleritega Adeline kanderaketi Ariane 6 esimese astme kõrval
**Adeline** (inglise keeles ***Ad**vanced **E**xpendable **L**auncher with **In**novative engine **E**conomy*) on Airbus Groupi divisjoni Airbus Defence and Space osaliselt korduvkasutatava kanderaketi kontseptsioon. Kontseptsiooni järgi eraldub kanderaketi esimese astme rakettmootoritega osa pärast ülesande täitmist ülejäänud astmest ja maandub droonina tagasi maapinnale. Seejärel tehakse rakettmootoritega osale hooldus ja seda saab järgmisel raketistardil kasutada.

Kavandit võidakse rakendada tulevasel kanderaketil Ariane 6, ent seda on võimalik rakendada mistahes vedelkütusraketi peal. Projekti arendajad usuvad, et tehnoloogia võimaldab säästa 20–30% raketistardi kulust kasuliku lasti umbes 10% vähenemise arvel.

Kui kanderaketi esimene aste kütusest tühjaks saab/oma töö lõpetab, siis heidetakse rakettmootoritega osa küljest. See kukub alla ja teatud kõrgusel laseb Adeline väikesed vingletid välja ning laugleb maandumisraja poole. Maandumisraja juurde jõudes kasutab moodul horisontaalseks maandumiseks maandumistelikut ja kahte väikest propellerit.

Kavand võimaldaks esimese astme taaskasutust 80% väärtuse ulatuses: rakettmootorid, avioonika ja mootorikamber. Rakettmootoreid oleks võimalik 10 kuni 20 korda taaskasutada.

Airbusi hinnangul on antud lähenemisel SpaceX-i arendatava korduvkasutatava kanderaketi tehnoloogia ees mitmeid eeliseid. Esiteks ei sea see raketiastet vertikaalseks maandumiseks pidurdamise ajal tugeva pinge alla. Teiseks läheb lasti geostatsionaarsele orbiidile toimetamise korral maandumiseks vaja vaid 2000 kg raketikütust, mitte 35 000, nagu arvestuslikult SpaceX-i lahenduse korral.

Airbus Groupi eellane EADS tegi programmiga algust aastal 2010. 2015. aasta mai seisuga on projekti investeeritud 15 miljonit eurot; ettevõte on korraldanud lennukatseid vähendatud suurusega mudelitega. Airbusi esimene prioriteet on kanderaketi Ariane 6 väljatöötamine; uue kanderaketi esimene lend on planeeritud aastaks 2020 ja selle praegusesse kavandisse Adeline ei kuulu. Kuid 
arendustöö Adeline kontseptsiooni kallal toimub paralleelselt, et seda tulevikus kanderaketi Ariane 6 juures saaks kasutusele võtta. Ettevõte loodab, et moodul on kasutusvalmis aastatel 2025 kuni 2030.

Vaata ka
--------

* Korduvkasutatav kanderakett

Viited
------

1. ↑  Coppinger, Rob (11. juuni 2015). "Airbus' Adeline Project Aims to Build Reusable Rockets and Space Tugs". *Space.com*. Vaadatud 11.06.2015.
2. 1 2 3  Amos, Jonathan (5. juuni 2015). "Airbus unveils 'Adeline' re-usable rocket concept". *BBC News*. Vaadatud 05.06.2015.
3. 1 2 3 4  de Selding, Peter B. (5. juuni 2015). "Meet Adeline, Airbus' Answer To SpaceX Reusability". *Space News*. Vaadatud 05.06.2015.

Välislingid
-----------

* Adeline: Airbus Defence and Space’s solution to reuse space Launchers – video
* Airbus is testing concepts to reuse rocket parts  – artikkel, mis sisaldab missiooni lennuprofiili skeemi
**Wechsel** on madal mäestik Ida-Austrias, mille kõrgeim tipp on **Hochwechsel** (1743 m). Veel kaks tippu on üle 1700 m. Mäestik moodustab Alam-Austria ja Steiermargi liidumaade vahelise piiri u. 15 km ulatuses, Semmeringist kagus ja Grazi nõost kirdes, Feistritzi sadula ja samanimelise Wechseli kuru vahel.

Hochwechsel
Wechsel on osa Eelalpidest Murist ida pool. See on – välja arvatud Wienerwald, mis on poole madalam – Alpide idapoolseim ahelik. Selle kõrgeim punkt (1743 m) on *Hochwechsel*, mida varemalt kutsuti *Hoher Umschussiks*, mille tipus asub Austria Alpiklubile kuuluv hütt Wetterkoglerhaus. Siit kulgeb mäehari loodesse *Umschußriegelile* (1720 m), jätkudes *Schöberlriegelile* (1704 m) ja itta *Niederwechselile* (1669 m).

Wechsel on piiriks Steiermargi *Jogllandi* ja *Bucklige Welti* vahel, mis ulatub Viini nõost Alam-Austria äärmisesse kaguossa. Ida pool läheb see piirkond üle Pinka oruks, Günsi mägedeks ja Kesk-Doonau madalikuks.

Wechseli jalamil asuvad olulised asulad, mis saavad kasu mäega seotud turismist, on Aspang, Aspangberg-St. Peter, Dechantskirchen, Feistritz am Wechsel, Friedberg, Kirchberg am Wechsel, Mönichkirchen, Mönichwald, Pinggau, Trattenbach, St. Corona am Wechsel, Sankt Jakob im Walde, Sankt Lorenzen am Wechsel, Vorau, Waldbach ja Wenigzell.

"Hohe Umschuß" (all vasakul) 1873. aasta paiku (Landesaufnahme foto)
**Endokannabinoidsüsteemiks** nimetatakse peaajus paiknevaid ja toimivaid neuromodulatoorsete lipiidide ja nende retseptorite võrgustikku keha eri rakkudes ja elundites, nagu kannabinoidi retseptorid CB1 ja CB2 ja nende ligandanandamiidid jt ning neid metaboliseerivaid ensüüme. 

Endokannabinoidsüsteemi funktsioonideks on embrüoloogilises arengustaadiumis arengu modulleerimine ja neuroplastilisuse, närvide kaitse (neuroprotektsioon), immuunsuse, põletiku, apoptoosi ja kartsinogeneesi, valu ja emotsionaalse mälu, näljatunde, toitumise ja metabolismi modulleerimine. 

Endokannabinoidsüsteemile avaldavad toimet ka alternatiivmeditsiini praktikad, nagu akupunktuur, mitmed manustatavad ravimid ja droogid (näiteks kanep). Ka kohvi ning alkoholi joomine, kanepi ja tubaka suitsetamine jpm. 

CB1 retseptorid paiknevad peaajus ja närvisüsteemi rakkudes, CB2 retseptorid lisaks ka tüümuses. 

Endokannabinoidsüsteemi töö häirumisega seostatakse inimestel *uncompensated schizophrenia*, migreeni, polüskleroosi, Huntingtoni tõbe, *uncompensated Parkinson's*, soole ärritussündroomi, kompenseerimata anoreksiat, liikumistõbe.

Ravimikatsetused
----------------

Prantsusmaa tervishoiuministri Marisol Touraine'i teatel põhjustasid Rennesis läbi viidud ravimikatsetused, mille käigus manustati ligi sajale katsealusele suu kaudu testitavat ravimit, mitu tõsist õnnetust: ühe inimese ajusurm ja viie inimese haiglasse sattumine. Ministri sõnul oli ravim ettenähtud toimimaks endokannabinoidsüsteemi, mida aga seostatakse valuga. 

Katseravim ei sisaldanud kannabinoide, nagu algselt arvati, vaid kuulub nn FAAH inhibiitorite (*Inhibitors of Fatty Acid Amide Hydrolase* (FAAH)-ensüüm) hulka, tegu võis olla toimeainega "BIA 10-2474" 
.

Kõik kuus haiglasse toimetatud meest olid vanuses 28 kuni 49 aastat ja olid 7. jaanuaril, kui ravimikatsetused algasid, terved.

Viited
------

1. ↑  Angelique Chrisafis, 15. jaanuar 2016, French drug trial leaves one brain dead and five critically ill, veebiversioon (vaadatud 16.01.2016)(*inglise keeles*)
2. ↑  "Was man über das Medikamenten-Desaster wiess", Die Welt, veebiversioon (vaadatud 17.01.2016)(*saksa keeles*)
3. ↑  SIMON TOMLINSON, 15. jaanuar 2016, Experimental painkiller that has left one person brain-dead and five seriously ill has been given to NINETY people, warns French health minister – and there is NO antidote. veebiversioon (vaadatud 16.01.2016)(*inglise keeles*)

Kirjandus
---------

* PÁL PACHER, SÁNDOR BÁTKAI, ja GEORGE KUNOS, The Endocannabinoid System as an Emerging Target of Pharmacotherapy, Pharmacol Rev. september 2006; 58(3): 389–462. PMCID: PMC2241751, veebiversioon (vaadatud 22.03.2015)(*inglise keeles*)
* John M. McPartland, Geoffrey W. Guy, ja Vincenzo Di Marzo, Care and Feeding of the Endocannabinoid System: A Systematic Review of Potential Clinical Interventions that Upregulate the Endocannabinoid System, PLoS One. 2014; 9(3): e89566. doi: 10.1371/journal.pone.0089566, PMCID: PMC3951193, veebiversioon (vaadatud 22.03.2015)(*inglise keeles*)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asulast; valla kohta vaata artiklit Weeze vald.* |

---

**Weeze** on asula Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Kleve kreisis, Weeze valla keskus.

Ajalugu
-------

Sankt Cyriakuse kirik
Weezes on Frangi riigi aegne kalmistu umbes 7. sajandist. Vanimad arheoloogilised jäänused praeguse Sankt Cyriakuse kiriku all (hauad, varasemad ehitised) on dateeritud 8.–9. sajandisse 

Weezet on esimest korda kirjalikult mainitud arvatavasti 1100. aasta paiku *Wise* nime all. Esimene kindel mainimine pärineb 1226. aastast, kui Alpide isand Heinrich III kinkis Kampi tsistertslaste kloostrile mõisa Weeze Vornicki külale

Teise maailmasõja ajal veebruaris 1945 peeti Klever Reichswaldis ja Weeze ümbruses Reichswaldi lahing. 80 protsenti Weezest purustati. 1950ndatel ja 1960ndatel taastati majad. Asula planeeriti ümber. 

Weezes korraldatakse laatu, jõuluturge, tänavapidusid ja muid üritusi.

Viited
------

1. ↑  Frank Siegmund. Merowingerzeit am Niederrhein. – *Rheinische Ausgrabungen 34*, Rheinland-Verlag, Köln 1998, lk 436-437, tahvel 218. ISBN 3-7927-1247-4
2. ↑  Siegmund, samas, lk 437-438.
3. ↑  W. Selzer. Die Ausgrabungen in der Pfarrkirche St. Cyriakus in Weeze. – *Geldrischer Heimatkalender* 1954, lk 75-85.
4. ↑  Kurt Böhner. – *Bonner Jahrbücher* 155/156, 1955/56, lk 532-533.
5. ↑  Friedrich Wilhelm Oediger. *Die Kirchen des Archidiakonats Xanten*, Bonn 1969, lk 299jj, märkused 2 ja 15.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on 1979–1991 toimunud Tartu sündmusest; 1909 toimus Tartus Eesti muusika päev* |

---

**Tartu muusikapäevad** olid aastatel 1979–1991 Tartus toimunud levimuusikafestivalid.

Aastatel 1979–1989 toimusid iga-aastased kontserdid Vanemuise kontserdisaalis ja alates 1986. aastast ka vabaõhulavadel.

Tartu muusikapäevade korralduskomitee eestvedajad olid 1979–1989 Riho Illak, Rein Lang, Erki Berends ja Jaan Habicht, 1990–1991 Erik Sakkov.

2009. aastal, kui esimestest Tartu muusikapäevadest möödus 30 aastat, korraldati selle auks **Tartu muusikapäevad 30**.

### Idee tekkimine

Rokkmuusika tegevus enne Tartu Muusikapäevi oli Eestis üsna hajutatud ja süsteemitu. Tehti midagi omaette, aga puudus laiapinnaline Eesti rokkmaastik. 1970. aastatel toimus küll Viljandi rokkfestival, aga see keelati skandaalide tõttu ära. Ajendatuna sellest, soovisid Tartu Ülikooli tudengid luua samalaadse festivali Tartus.

Ülikoolis korraldati iga maikuu üleliidulisi rahvaste sõpruse päevi, mida korraldasid Interklubi ja rahvusvaheliste suhete ring. Ürituse maksis kinni ülikool ja nende päevade raames oli loodud ka kultuuriprogramm. Programmi eestvedajaks oli Interklubi, kuid laiemas plaanis ülikooli komsomolikomitee. Nende päevade raames loodigi Tartu Muusikapäevad.

### Formaat

Tegemist oli loomeinkubaatoriga, kus muusikud said katsetada ideid, mis muudes kontekstides ei oleks tõenäoliselt nõnda kõnetanud (ega võib-olla ka üldse mitte teostatavad). Kõige markantsema näitena Sepapoisid. Tartu Muusikapäevade jaoks loodi spetsiaalseid koosseise ning sõideti ekstra kohale isegi siis, kui oldi bändiga turneel kuskil liiduvabariikides. Festivalil esinemine oli muusikute jaoks (üritusel osalemise eest neid ekstra ei tasustatud) ka staatuse märgiks. Tegev oli žürii, kes jagas lisaks peaauhinnale palju muidki auhindu.

### Toimumispaigad

* Vanemuise kontserdisaal (peamine esinemispaik)
* EPA klubi
* Raudteeklubi
* Tähtvere laululava

### Olulisemad tähthetked

* 1987. aastal esitati fosforiidisõja hümniks kujunenud Jüri Leesmenti sõnadele kirjutatud Alo Mattiiseni lugu "Ei ole üksi ükski maa".
* 1988. aastal esitati Tähtvere laululaval Alo Mattiiseni viis isamaalist laulu ning toodi kohale ka sinimustvalged lipud. Sündmust loetakse laulva revolutsiooni üheks olulisemaks.

Viited
------

1. 1 2 3  EE 12. köide, 2003, lk 586
2. ↑  Artemi Troitski (1987). *Back in the USSR: The True Story of Rock*. London/New York/Sydney/Cologne: Omnibus press. Lk 75.
3. ↑  Juhani Püttsepp; Jaan Habicht; Ilme Tiik (2009). *Tartu Muusikapäevad*. Tallinn: Aasta Raamat OÜ. Lk 4-5.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
4. ↑  "Tartu Muusikapäevad". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2018.

Välislingid
-----------

* Tartu muusikapäevad (vaadatud 04.01.2013)
* 
*
Vjerka Serdjutška (2007)
Vjerka Serdjutška (2013)
**Andri Mõhhailovõtš Danõlko** (ukraina keeles Андрій Михайлович Данилко; esinejanimega **Vjerka Serdjutška**, ukraina keeles Вєрка Сердючка; sündinud 2. oktoobril 1973 Poltaavas) on Ukraina laulja, näitleja, telesaatejuht, muusikaprodutsent ja helilooja. Ukraina rahvakunstnik (2008). 

Aastal 1991 lõpetas ta Poltaava Keskkooli nr 27.

1. aprillil 1993 esines ta esmakordselt Vjerka Serdjutška rollis Poltaava huumorifestivalil "Humoriina".

1. aprillil 1994 pälvis ta samanimelisel festivalil Harkovis peapreemia, misjärel toimus tema teledebüüt kohalikus telekanalis Privat TV (Приват ТВ). 1995. aasta märtsis lisandus peapreemia rahvusvahelisel noorte artistide festivalil «Море смеха».

1995. aastal asus ta õppima Kiievi estraadi ja tsirkuse õppeasutusse ning 1996. aastal alustas koostööd muusikaprodutsent Juri Nikitiniga ja plaadifirmaga Mamamusic, 1997. aastal ilmus esimene plaat lauluga "Lihtsalt Vera" («Просто Вера»).

Aastast 1997 oli ta Ukraina telekanali 1+1 saatejuht, 1998. aastal läks üle kanalisse ТВ-6 ja hiljem kanalisse СТС. 

Aastal 1999 algasid edukaks kujunenud kontserdireisid Venemaal ja SRÜ riikides. 

2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis esindas ta Ukrainat lauluga "Dancing Lasha Tumbai" ning pälvis finaalis 2. koha.

Aastatel 2016–2017 oli ta telesaate "Ukraina X-Faktor" žürii liige.

Ta on mänginud seitsmes filmis.

Tunnustus
---------

* Arkadi Raikini karikas – 2000
* Kuldgrammofoni auhind – 2003; 2004; 2005; 2011
* Ukraina teeneline kunstnik – 2003
* Ukraina rahvakunstnik – 2008
* ordeni "Teenete eest" 3. järk (23. august 2022).

Viited
------

1. ↑  Ukraina presidendi ukaas nr 726/2008
2. ↑  "Золотой граммофон 2011". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. november 2017. Vaadatud 16. juunil 2018.
3. ↑  Ukraina presidendi ukaas nr 557/2003
4. ↑  Указ Президента України № 593/2022 від 23 серпня 2022 року «Про відзначення державними нагородами України з нагоди Дня Незалежності України»

  


| * v
* r
Ukraina esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 

* 2003: Oleksandr Ponomarjov
* 2004: Ruslana
* 2005: GreenJolly
* 2006: Tina Karol
* 2007: Verka Serdutška
* 2008: Ani Lorak
* 2009: Svitlana Loboda
* 2010: Alyosha
* 2011: Mika Newton
* 2012: Gaitana
* 2013: Zlata Ognjevitš
* 2014: Marija Jaremtšuk
* 2016: Džamala
* 2017: O. Torvald
* 2018: Mélovin
* ~~2020: Go\_A~~
* 2021: Go\_A
* 2022: Kalush Orchestra
* 2023: Tvorchi

 |
**Kõla** (saksa keeles *Klang*) on muusikas kompleksne helisündmus, mille moodustavad koostoimes helitekitajate, näiteks muusikainstrumentide helid ja mürad, aga ka ruumikaja ning kuulajani jõudvad soovimatud helid ja mürad. 

Muusikas ja helikunstis võib kõla hõlmata nii harmoonilisi helisidd kui ka kõikvõimalike mitteharmooniliste helide segusid ja mürasid. Kultuuriteadliku lähenemise puhul uuritakse heli lähtuvalt selle ajaloolisest ja kultuurilisest iseloomust ning praktikate ja tehnoloogiate arengust. Kuulaja tajub heli tervikliku helisündmusena, millel võib olla spetsiifiline põhitooniga määratud helikõrgus ning tämber, mille määrab muuhulgas osahelide amplituudide suhe. 

Uuringud on näidanud, et helid on palju keerulisemad, kui muusikas traditsiooniliselt arvatud. Vaid "heli" laiem muusikaline käsitus võtab teadmiseks muusikainstrumentide mängimisega kaasnevad ebaharmoonilised helikomponendid, näiteks õhu liikumise müra flöödi puhumisel. Lisaks sõltuvad heli akustilised omadused musitseerimisel konkreetsest instrumendist, muusiku võimetest ja ettevalmistusest ja lõpuks ka ruumiakustikast. Kõik need tegurid on üksikult või tervikuna koondatud ebamäärase mõiste "kõla" alla. Sellisel moel läheneb kõla mõiste ka tämbri või kõlakarakteristikute mõistele.

Kõla ei tohiks samastada ainult kitsalt heli endaga. Traditsiooniliselt analüüsitavad muusikalised objektid nagu rütm, harmoonia või meloodia üksi ei moodusta kõla. Pigem mõjutavad kõla mängija individuaalne intonatsioon, ajastus, fraseerimine, inimhäälte ja instrumentide kõla ja nende segunemine. Isegi pilli margi, kitarrikeelte tüübi, mikrofonide ja võimendite valik või instrumentatsioon, mängutehnika või mängustiil määravad ka kõla. 

Kõla kui helisündmuse mõiste kasutamine ei piirdu ainult muusikavaldkonnaga. Tööstuslikus kontekstis tegelevad akustilised disainerid tarbekaupade (nagu näiteks autouste või tolmuimejate) kõlaga. Turunduses on avastatud ka nö "brändiheli", mida kasutatakse märksõna all "helibränding". Heliuuringud käsitlevad helisid eelkõige kultuurilisest, ajaloolisest ja etnoloogilisest vaatenurgast ning küsivad näiteks linnade kõla muutumise kohta.

Kuna muusikaprodutsentide väljatöötatud helipiltidel olid teatud tunnused, mida rakendati teatud aja jooksul sarnaselt paljudel salvestistel, said need professionaalses muusikamaailmas erilised nimed. Näiteks on tuntumateks helipiltideks Phil Spectori välja töötatud Wall of Sound, Nashville Sound, Motown Sound või Philadelphia Sound.
**Kvantsurematus** on märksõna, mis märgistab mõttekäiku, mille kohaselt kvantmehaanika Everetti paljumaailmalisest tõlgendusest järeldub, et teadvusega olend ei saa lakata olemast. Sellele mõttele on esitatud tugevaid vastuargumente. 

Tegemist on kvantenesetapu mõttelise eksperimendi variandiga. Oletame, et füüsik paneb enda kõrval plahvatama aatomipommi. Peaaegu kõigis alternatiivuniversumites füüsik aurustub. Ent on ka mõned üksikud alternatiivuniversumid, milles füüsikul õnnestub kuidagi ellu jääda. Idee on selles, et füüsik saab kogeda üksnes neid universumeid, milles ta jääb ellu, olgu neid nii vähe kui tahes. Nii paistab füüsikule tema enda seisukohast, et ta jääb alatiseks elama. 

Paljud peavad seda mõtet absurdseks, väites, et see ei ole loomulik järeldus kvantmehaanika paljumaailmalisest tõlgendusest. Et enamikus maailmades füüsik lakkab olemast, siis oponentide meelest on tuumaplahvatuse kõrval oleva füüsiku kõige tõenäolisemaks kogemuseks olemast lakkamise kogemus (või kogemusetus). Vastuargumendiks võib tuua selle, et kogemuse puudumine ei olegi mingi kogemus. 

Kriitikud väidavad, et teadvuse pidevus ning alatiseks kestmajäämise võimalus on selles stsenaariumis tegelikult eeldusteks, millel pealegi puudub füüsikaline alus. Samuti väidavad nad, et selle mõtteeksperimendi loogikat kasutades saaks tulla ka järeldusele, et teadvusega vaatleja ei saa kunagi teadvust kaotada, järelikult pole tal võimalik ka magama jääda. Vastuargumendina võib öelda, et kuigi võivad olemas olla paralleeluniversumid, milles ei jäädagi kunagi magama, on neid kaduvväike hulk võrreldes nende universumitega, milles jäädakse magama ja ärgatakse jälle üles. Nii et kui eeldada, et teadvus jätkub, siis on palju tõenäolisem, et ta jätkub mõnesse viimast tüüpi universumisse.

Kvantsurematuse idee pooldajad juhivad tähelepanu sellele, et olgugi tegemist väga spekulatiivse mõttega, ei sisalda see midagi, mis oleks vastuolus teadaolevate füüsikaseadustega.

Kuigi kvantsurematuse idee on inspireeritud kvantenesetapu mõttelisest eksperimendist, on kvantenesetapu üks autoritest Max Tegmark öelnud, et ta ei usu, et tema töödest järelduks kvantsurematus. Tema argument lähtub sellest, et üldjuhul eelneb inimese täielikule surmale mittekvantiseloomuga allakäik (mille kestus varieerub mõnest sekundist aastateni). Nii ei saa teha järeldust, nagu inimese eksistents läheks pideval moel ühest maailmast teise üle. Vastuväiteks sellele võib öelda, et "mittekvantiseloomuga" allakäigu idee ei põhine mitte mingitel teadaolevatel loodusseadustel.

Vaata ka
--------

* Surematus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib hädasignaalist; festivali kohta vaata artiklit Mayday (festival); räppansambli kohta vaata artiklit ¡Mayday!; telesarja kohta vaata artiklit Mayday (dokumentaalsari)* |

---

"**Mayday**" on rahvusvaheline hädasignaal, mida kasutatakse vastavalt Rahvusvahelisele laevakokkupõrgete vältimise konventsioonile COLREG siis, kui hädateate edastamiseks kasutatakse raadiotelefoni.

Hädasignaali öeldakse raadiotelefonis tavaliselt kolm korda järjest ("Mayday Mayday Mayday"), et välistada selle segamini ajamine mõne teise sõnaga. 

Mayday hädasignaali, samuti kui teiste hädasignaalide kasutamine muul otstarbel, kui hädaolukorrast ja abivajadusest teadaandmiseks, on COLREG-konventsiooni kohaselt keelatud ja paljudes riikides karistatav.

Vaata ka
--------

* CQD
* GMDSS
* COLREG
* SOS

Viited
------

1. ↑  Rahvusvaheline laevakokkupõrgete vältimise eeskiri - 1972, lisa IV. Veeteede Amet. (COLREG)

Välislingid
-----------

* Rahvusvahelise laevakokkupõrgete vältimise eeskirja konventsioon
**Heaoluturismi** eesmärk on edendada tervist füüsiliste, psühholoogiliste või vaimsete tegevuste abil. See on tihedalt seotud ka meditsiinilise turismiga, sest hea tervis motiveerib inimesi rohkem reisima. Heaoluturistid ei ole meditsiinituristid, sest heaoluturistide reisi eesmärk on eelkõige tervise säilitamine, terviseprobleemide ennetamine või parandamine. Meditsiinituristid seevastu reisivad diagnoositud haiguse ravimiseks.

Tüübid
------

Reisijad kasutavad heaolu nimel mitmesuguseid teenuseid. Nende hulgas on füüsilised treeningud ja sport, iluteenused, tervislik toitumine, lõõgastus ja stressi leevendamine, meditatsioon, jooga ja tervisega seotud haridus. Võidakse leida protseduure või ravimeetodeid kas tavapärase, alternatiivse, täiendava, taimse või homöopaatilise meditsiini abil.

### Hotellid

Paljud inimesed püüavad reisi ajal säilitada tervislikku eluviisi. Mitmed hotelligrupid on välja töötanud programme, et kaasata erinevate sihtrühmade külastajaid. Programmid hõlmavad tervislikke toiduvalikuid, lõõgastusprogramme, spaateenuseid ja sportimisvõimalusi.

### Haiglad ja meditsiiniasutused

Haigla on oluline vahendaja sihtkohtade heaoluprogrammidele. Tüüpilised programmid rõhutavad elustiili parandamist või ennetamist. Arutlusele on võetud mõte, kas heaoluturism sisaldab külastusi ka haiglatesse, kliinikutesse või arstivisiiti. Turismivormi edendajad määratlevad kõik heaoluteenused selle definitsiooni alla, ka need, mida pakutakse väljaspool meditsiiniasutusi spaades, tervisekeskustes, kuurortides või hotellides.

### Puhkekeskused

Tervisekeskused pakuvad lühiajalisi programme konkreetsete terviseprobleemide lahendamiseks, stressi vähendamiseks või toetamaks elustiili paranemist.

Euroopa
-------

Euroopa on suuruselt teine heaoluturismi turg. Usutud on mineraalvanne, talasoteraapiat ja muid looduslikke ja veepõhiseid protseduure. Türgi ja Ungari tervisekeskused võtavad vastu heaoluturiste. Paljusid toetavad võõrustajariigid Norra ja Taani, soovides vähendada kallite operatsioonide maksumust. 

Heaoluturismi toetajad ütlevad, et puhkused parandavad füüsilist heaolu, õnnetunnet ja produktiivsust, mainides, et tervisega seotud reisid avaldavad positiivset mõju loovusele, vastupanuvõimele, probleemide lahendamisele ja stressiga toimetulekuks. Siiani on raske edastada tulemusi tervisega seotud reisimise põhjal.

Viited
------

1. ↑  Anne Dimon (2013). "Wellness Travel: 10 Trends for 2014 and Beyond".
2. ↑  "Wellness Tourism: A Growing Trend for Health-Conscious Travelers". *myMEDholiday.com*. 2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2017.
3. ↑  Katie Rosenbrock (2013). "World's best wellness resorts". *TheActiveTimes.com*.
4. ↑  Derek Thompson (2012). "The Case for Vacation: Why Science Says Breaks Are Good for Productivity". *TheAtlantic.com*.
Maycon 2022. aastal Corinthianse särgis
**Maycon de Andrade Barberan** (sündinud 15. juulil 1997 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians.

Ta alustas Corinthianses ka klubikarjääri. Corinthianse noorteakadeemiaga liitus ta 2009. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2016. aasta veebruaris. 2016. aasta teises pooles oli ta laenul Brasiilia kõrgliigaklubis Ponte Preta. 19. oktoobril 2016 lõi ta 3:0 võidumängus oma esimese värva Brasiilia kõrgliigas. 2017. aastal kuulus Maycon Corinthianse põhikoosseisu ning tuli samal aastal klubiga Brasiilia meistriks.

2018. aasta juunis sõlmis Maycon viieaastase lepingu Ukraina kõrgliigaklubiga Donetski Šahtar. Hooaegadel 2018/19 ja 2019/20 tuli ta Šahtariga Ukraina meistriks.

2022. aasta märtsis naasis Maycon Šahtarist laenule Corinthiansesse.

Aastatel 2013–2020 mängis Maycon Brasiilia noortekoondistes.

Saavutused
----------

Corinthians
* Campeonato Brasileiro Série A: 2017
* Campeonato Paulista: 2017, 2018

Donetski Šahtar
* Ukraina kõrgliiga: 2018–19, 2019–20
* Ukraina karikas: 2018–19
* Ukraina superkarikas: 2021

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 8.6.2023)
2. ↑  "Kоринтианс арендовал Майкона". *shakhtar.com* (vene). FC Shakhtar Donetsk. 31. märts 2022. Vaadatud 31. märtsil 2022.

Välislingid
-----------

 Maycon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Kvantväljateooria**, ka **väljade kvantteooria**, (inglise keeles *quantum field theory*) on teoreetilises füüsikas teoreetiline raamistik, mis ühendab klassikalise väljateooria, erirelatiivsusteooria ja kvantmehaanika ning mida kasutatakse subatomaarsete osakeste (osakestefüüsikas) ja kvaasiosakeste (kondenseeritud aine füüsikas) füüsikamudelite väljatöötamiseks.

Ajalugu
-------

Kvantväljateooria areng algas 1920. aastatel valguse ja elektronide vaheliste interaktsioonide kirjeldamisega, mis kulmineerus 1940. aastatel esimese kvantväljateooria – kvantelektrodünaamika – loomisega. Peamiseks teoreetiliseks takistuseks oli peagi erinevate lõpmatusnähtude ilmumine ja püsimine häiritusarvutustes, probleem lahendati alles 1950. aastatel renormaliseerimise protseduuri leiutamisega. Teiseks suureks takistuseks oli kvantväljateooria võimetus kirjeldada nõrku ja tugevaid vastastikmõjusid. Kalibratsiooniteooria väljatöötamine ja standardmudeli loomine 1970. aastatel viisid kvantväljateooria renessansini.

Kvantväljateooriaid
-------------------

* Konformne väljateooria
* Kvantkromodünaamika
* Kvantelektrodünaamika
* Kvantfleivodünaamika
* Kvanthadronidünaamika
* Schwingeri mudel
* Standardmudel
* Stringiteooria
* Topoloogiline kvantväljateooria
* Wessi-Zumino mudel
* Wessi-Zumino-Witteni mudel
* Yangi-Millsi kvantteooria
* Yangi-Millsi teooria
* Yangi-Millsi-Higgsi mudel
**Meleagriidid** olid vanakreeka mütoloogias Aitoolia pealinna Kalydoni kuningapaari Oineuse ja Althaia lapsed. Neid tabasid üldiselt suured õnnetused.

Selles osas, kui palju Oineusel ja Althaial lapsi oli, lahknevad arvamused suuresti. Nähtavasti oli neil neli poega ja neli tütart.

**Meleagros** läks tülli oma kahe onuga ning tappis nad. Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.

**Toxeus** sai surma Kalydoni metsseajahil. Kalydoni metssiga tappis ta ära.

**Thyreose** kohta ei ole üldse midagi teada. Vanakreeka mütoloogias pole just tavaline, et kuningapoja kohta mitte midagi peale nime ei teata.

**Klymenose** kohta on vähemalt nii palju öeldud, et tal ei olnud lapsi.

**Deianeira** abiellus Heraklesega. Kentaur Nessos pettis Deianeirat ja see tappis tahtmatult oma armastatud mehe. Deianeira tappis end meeleheitest.

**Melanippe** ja **Perimede** muutis Artemis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) kalkuniteks.

Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et pärast tütarde muutumist kalkuniteks poos end üles.

Oineuse abielueelset poega Tydeust ei loeta meleagriidide hulka. Tema langes sõjakäigus Seitse Teeba vastu, olles kaotajate poolel.

Vahel loetakse meleagriidideks ainult need Oineuse tütred, kes kalkuniteks muudeti.

Oineusel oli ainult neli seaduslikku lapselast, sealhulgas mitte ühtki pojapoega. Meleagrosel oli oma naise Kleopatraga tütar Polydora. Deianeiral oli oma mehega poeg Hyllos. Gorgel oli oma mehe Andraimoniga poeg Thoas. Perimedel oli tütar Astypalaia, kelle isa pole nimetatud.

Kes päris Oineuse trooni, on segane. Võimalik, et lühikest aega oli kuningaks tema poeg Klymenos. Esimene valik tema järel, Tydeuse poeg Diomedes, keeldus troonist. Hyllos päris Heraklese vara ega olnud Aitooliast huvitatud. Seetõttu sai Aitoolia kuningaks Thoas. Võimalik, et enne teda valitses kas kuninga või regendina Andraimon.
**Hea Koostöö Hoiu-laenuühistu** on 2015. aastal loodud hoiu-laenuühistu. Ühistu õiguslikuks vormiks on tulundusühistu. Hea Koostöö HLÜ on finantsasutus, mis viib kokku inimesed, kes soovivad et nende raha laenataks ökoloogiliselt ja sotsiaalselt headele projektidele ning teiselt poolt inimesed, ettevõtted ja kogukonnad, kes sedalaadi finantseerimist vajavad. Hea Koostöö HLÜ eesmärgiks on elu edendavatele tegevustele kaasaaitamine.

Tegevus
-------

Hea Koostöö HLÜ tegevus on põhiosas suunatud kolmele rühmale: 

* inimesed, keda aidatakse finantsküsimustes ning samuti soodustab HLÜ liikmete koostööd läbi sarnaste projektide kokkuviimise, ühistulise ettevõtmise toetamise, ühise arveldusvahendi ja muul sobival moel,
* ettevõtted, kelle põhitegevus vastab HLÜ väärtustele, nt mahetootjad, ökopoed,taastuvenergiaühistud, sotsiaalsed ettevõtted jne,
* kogukonnapõhised ettevõtmised, nagu erinevad vabakoolid (sh Waldorf), lasteaiad,kodanikuühendused jt.

HLÜ kasutab oma finantsvahendeid, võrgustikku, tehnoloogilist võimekust jt tööriistu nende kolme sihtrühma toetamiseks. Ettevõtete ja kogukondade (kodanikuühenduste) projektide puhul hindab HLÜ nende vastavust HLÜ põhiväärtustele ning vajadusel aitab projekte arendada suurema positiivse sotsiaalse, majandusliku ja keskkonnamõju suunas. HLÜ koondab kompetentsi ja parimaid praktikaid kogu maailmast ning vahendab neid liikmetele.

Põhiväärtused
-------------

HLÜ põhiliseks eesmärgiks on elu edendavate tegevuste toetamine läbi finantsvahendite ja nõustamise. Selleks kasutab HLÜ erinevaid võimalusi, nagu hoiused, laenud, toetused ja täiendava väärtusevahetuse soodustamine liikmete ja erinevate projektide vahel (vt. sihtrühmad). Elu edendavate tegevustena näeb HLÜ ettevõtmisi, mis teadlikult hoolivad inimesest, kogukondadest ja loodusest ning püüavad ressursse õiglaselt jagada. HLÜ aitab projekte nendest aspektidest analüüsida ja pakub läbi liikmete ning nendega seotud võrgustike tuge projektide arendamisel.

Viited
------

1. 1 2 3  Lihtpäring Hea Koostöö Hoiu-laenuühistu, Äriregistri Teabesüsteem (vaadatud 26.01.2023).
2. 1 2 3  Hea Koostöö Hoiu-laenuühistu – Meist, Hea Koostöö Hoiu-laenuühistu koduleht (vaadatud 26.01.2023).
3. ↑  Hea Koostöö Hoiu-laenuühistu – Põhiväärtused, Hea Koostöö Hoiu-laenuühistu koduleht (vaadatud 26.01.2023).

Välislingid
-----------

* Hea Koostöö Hoiu-laenuühistu
Kunagise Tartu panga hoone asub pildil paremal
**Maximilian Wolfgang Amadeus Rötscher** (23. juuni 1837 Bromberg, Preisimaa – 26. detsember 1886) oli Preisimaalt pärit Eesti arhitekt, kes tegutses Tartu linnaarhitekti ja Tartu ülikooli arhitekti kohusetäitjana.

Rötscher lõpetas Friedrichstadti gümnaasiumi, töötas mitmesugustes ehitusbüroodes ja käis ka Berliini akadeemias, mida aga ei lõpetanud. 1862 tegi müürimeistri eksami. 1863 kutsus Liphardt ta Tartusse, kus Rötscher sai 1864. aastal linnaarhitektiks ja 1874. aastal Tartu ülikooli arhitekti kohusetäitjaks. Aastal 1878 lahkus ta ülikooli ja 1880 linna teenistusest.

Rötscheri tuntuim ehitis Tartus on kunagise Tartu Panga hoone Raekoja platsil.

Viited
------

1. 1 2  Lühibiograafia Voldemar Vaga teose "Tartu Ülikooli arkitektid" (1928) lisas

Välislingid
-----------

* Lühibiograafia Voldemar Vaga teose "Tartu Ülikooli arkitektid" (1928) lisas


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ferdinand Meyer** | **Tartu ülikooli arhitekt, kohusetäitja**1874–1878 | Järgnev**Conrad Robert Sengbusch** |
**Kvindiring** on muusikateoreetiline skeem, mis kirjeldab helide ja helistike omavahelisi suhteid. Kvindiring põhineb seaduspärasusel, et mistahes helist (noodist) puhta kvindi kaupa üles- või allapoole liikudes jõutakse pärast kõikide teiste nootide läbimist enharmooniliselt sama noodi (heli) juurde tagasi. 

| * v
* r
Diatooniline helirida ja helistik |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| KvindiringKvindiring | 

|  | Bemoll | Diees |
| --- | --- | --- |
| Mažoor | Minoor | Mažoor | Minoor |
| 0 | **C** | **a** | **C** | **a** |
| 1 | **F** | **d** | **G** | **e** |
| 2 | **B** | **g** | **D** | **h** |
| 3 | **Es** | **c** | **A** | **fis** |
| 4 | **As** | **f** | **E** | **cis** |
| 5 | **Des** | **b** | **H** | **gis** |
| 6 | **Ges** | **es** | **Fis** | **dis** |
| 7 | **Ces** | **as** | **Cis** | **ais** |

 |
| *Suure algustähega on duurid ehk mažoorid, väikese algustähega on mollid ehk minoorid.* |

 |

  

Ringi parempoolsel küljel suureneb helistiku dieeside arv; vasakpoolsel küljel suureneb bemollide arv. Kvindiring näitab ära ka uute võtmemärkide ilmumise ning nende paiknemise järjekorra noodikirjas noodivõtme järel: esimene diees (võtmemärk) on F, millele järgneb C, G, D jne. Bemollide poole liikudes: B, E, A, D jne. 

Kõrvuti asuvad helistikud erinevad omavahel ühe võtmemärgi võrra ning on **sugulashelistikud**. Päripäeva (dieeside poole) liikudes on järgmine helistik eelmise helistiku dominant(helistik); vastupäeva (bemollide poole) liikudes on järgmine helistik eelmise helistiku subdominant(helistik). 

Vastaskülgedel paiknevad helide (nootide) omavaheline intervall on suurendatud kvart (tritoon).
Afrikaniseerunud meemesilased tolmeldamas opuntiakaktuse õit Mojave kõrbes
Tapjamesilaste pesa USA Arizona osariigis 2016. aastal
**Tapjamesilane** ehk **afrikaniseerunud meemesilane** on inimese sekkumisel meemesilaste (*Apis mellifera*) ristamisel tekkinud hübriid. Agressiivne ristand tekkis Aafrika meemesilase (*Apis mellifera scutellata*) ristamisel eri liiki Euroopa meemesilastega, nagu Itaalia meemesilase (*Apis mellifera ligustica*) ja Ibeeria meemesilasega (*Apis mellifera iberiensis*).

Tapjamesilane viidi esmakordselt Brasiiliasse 1956. aastal, et suurendada sealset mee tootmist, kuid 26 sülemit pääses karantiinist valla 1957. aastal. Alates sellest ajast on see liik levinud kogu Lõuna-Ameerikas ja jõudis Põhja-Ameerikasse 1985. aastal. Nende pesi märgati Lõuna-Texasases Ameerika Ühendriikides 1990. aastal. 

Afrikaniseerunud meemesilased on tunduvalt defensiivsemad kui teised mesilased ja reageerivad häiretele kiiremini kui Euroopa mesilased. Nad võivad inimest jälitada isegi pool kilomeetrit. Nad on surmanud üle tuhande inimese, hulga hobuseid ja muid loomi, kusjuures ohvrid saavad Euroopa mesilastega võrreldes kümme korda rohkem nõelata.
Maxwel Cornet 2016. aastal Prantsusmaa U19 koondises
**Gnaly Albert Maxwel Cornet** (sündinud 27. septembril 1996 Bregbos) on Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib vasaku äärepoolikuna Inglismaa Premier League'i klubis West Ham United ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis Metz, millega liitus 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa tugevuselt kolmandas ligias 2012. aastal.

2015. aasta jaanuaris liitus Cornet Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lyoni Olympique. Esimese värava Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta 23. oktoobril 2015 mängus Toulouse'i vastu.

2021. aasta augustis siirdus ta 15 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliiga klubisse Burnley, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 25. septembril 2021 mängus Leicester City vastu.

Cornet kuulus Prantsusmaa noortekoondistesse, kuid esindab alates 2017. aastast koondises Elevandiluurannikut. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2017 MM-i valikmängus Gaboni vastu. 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Namiibia vastu.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 14.11.2021)
2. ↑  "Burnley sign Maxwel Cornet from Lyon on five-year deal". skysports.com. 29.8.2021. Vaadatud 14.11.2021

Välislingid
-----------

 Maxwel Cornet – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis