recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mai 2020**, kroonika.

2020. aasta mai algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval.

**Kuupäevad:**  
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30
31

1. mai
------

* Eestist sai ÜRO julgeolekunõukogu eesistuja.

10. mai
-------

* Poolas olid kavas presidendivalimised, kuid koroonaviirushaiguse pandeemia tõttu jaoskondi ei avatud.

25. mai
-------

* Politseivägivalla tõttu suri USAs Minneapolises afroameeriklane George Floyd ja sellest said alguse massimeeleavaldused ja -rahutused (George Floydi surm).

Viited
------



Sündmused kuude lõikes

**2018**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2019**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2020**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2021**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2022**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember
Selline näeb kiindrustahm välja enne sideainega segamist
**Kiindrus**, ka **kiindrustahm**, **männitahm** või **lambitahm** (saksa keeles *Kienruß*, vene keeles *сосновая сажа* 'männinõgi'), on must väga peeneteraline (osakeste läbimõõt 0,01–1 μm) pigment, mis koosneb peaaegu puhtast süsinikust. Võib sisaldada ka tõrvaosakesi ja vähesel määral mineraalseid anorgaanilisi aineid (tuhk).

Rahvusvahelises värvainete indeksis on kiindrustahma tähised C.I. PBk6 (Pigment Black 6), ka PBk7, ja CI 77266 (anorgaaniline pigment). Praktiliselt sama koostise ja omaduste tõttu käsitletakse kirjanduses sageli koos viinamarjamustaga (inglise keeles *Vine Black*) ja söega (inglise keeles *Carbon Black*).

Kasutamine
----------

Kiindrust kasutatakse loodusliku värviandjana igasugustes värvides. Sobib kokku kõikide pigmentidega, on püsiv kõigis sideainetes ning vastupidav valgusele ja kemikaalidele. Peente osakeste tõttu kasutatakse seda tuššides, akvarellides ja trükitehnikas.

Toiduainetetööstuses kasutatakse kiindrustahma värvainena (taimse söe nimetuse all) **E 153** nime all toidule musta värvi andmiseks (tuntuim näide on lagrits).

Ajalugu
-------

Kiindrustahma tunti juba 2000 aastat e.m.a Hiinas ning seda saadi taimeõlide mittetäielikul põletamisel. Euroopas hakati tahmavärvi laialdaselt kasutama 18. sajandil. Kiindrust toodeti tööstuslikult ning seda müüdi nii linna- kui ka külapoodides. Muuhulgas kasutati seda ühe komponendina püssirohu koostises.

Eesti Vabariigi Post kasutas enne Teist maailmasõda postitemplite värvina orgaanilise õli ja kiindruse segu, mida lahjendati tärpentini abil, see andis tuhmi ja laialivalguva jäljendi. Seda templivärvi ei ole hilisemal ajal kasutatud ja nii on võimalik eristada musta trükivärviga tehtud võltsinguid originaaltemplitest. Ka rahvapärimus annab teateid kiindrusvärvi kodus ise tegemisest 19. sajandil tattnina tahmast ja värnitsast.

Vaata ka
--------

* Tahm

Viited
------

1. ↑
2. ↑  PBk7. - The Color of Art Pigment Database: Pigment Black, PBk
3. ↑
4. ↑
5. ↑  Kiwilõhkumiseks. Sakala, 19. september 1926, lk 5
6. ↑
7. ↑

Välislingid
-----------

* Kiindrus Majatohtri veebipoes
* Lambitahma kohta Natural Pigments veebilehel (inglise keeles)
* Tahma ja söe kasutuse kohta kunstis veebinäitusel "Pigments through the Ages"
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Võistkond |  | SÜV |
|  |
| Hõbe | 1964 | II keskkaal |
| Riik |  | Lääne-Saksamaa |
|  |
| Veerand-finaal | 1961 | II keskkaal |
| Pronks | 1963 | II keskkaal |
|

**Emil Schulz** (25. mai 1938 Kaiserslautern, Reinimaa-Pfalzi liidumaa – 22. märts 2010 Kaiserslautern) oli Saksamaa ühendvõistkonna ja Lääne-Saksamaa poksija.

Schulz oli viiekordne Lääne-Saksamaa meister II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1960–1964.

Schulz sai Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes II keskkaalus (kuni 75 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Valeri Popentšenkole (NSV Liit).

Schulz sai Lääne-Saksamaa eest võisteldes II keskkaalus (kuni 75 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ion Moneale (Rumeenia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Dragoslav Jakovljevićile (Jugoslaavia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  Lääne-Saksamaa meistrivõistlused poksis 1949–1989. Tulemused inglise keeles
2. ↑  18. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tōkyō 1964. Tulemused inglise keeles
3. ↑  15. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 1963. Tulemused inglise keeles
4. ↑  14. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1961. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Emil Schulz saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
Emil Sutovsky (2010)
**Emil Sutovsky** (vene keeles Эмиль Сутовский *Emil Sutovski*; sündinud 19. septembril 1977 Bakuus) on Iisraeli maletaja ja malefunktsionäär, rahvusvaheline suurmeister (1996). 

Sutovsky oli aastatel 2012–2018 Professionaalsete Maletajate Assotsiatsiooni president. Alates 2018. aastast on ta FIDE peadirektor.

Maletajana täitis Sutovsky 1993. aastal rahvusvahelise meistri nõuded. 1996. aastal tuli ta Medellínis (Colombias) juunioride maailmameistriks. Suurmeistriks sai ta 17-aastaselt 1996. aastal.

Euroopa meistrivõistlustel on ta võitnud kaks medalit: kuldmedali 2001. aastal ja hõbemedali 2007.aastal. 

Aastavahetusel 1999/2000 võitis ta esikoha Hastingsi turniiril. 2005. aastal võitis Moskvas Aerofloti lahtise turniiri.

Võistkondlik esinemine
----------------------

Sutovsky on Iisraeli võistkonna koosseisus osalenud üheksal maleolümpial (1996–2006, 2010–2014). 2010. aastal Hantõ-Mansiiskis peetud olümpial võitis Iisrael pronksmedali, 1998. aastal ja 2006. aastal tuli Iisrael neljandaks, 2000. aastal ja 2004. aastal viiendaks. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel on Sutovsky võitnud Iisraeli võistkonna koosseisus kaks hõbemedalit (2003, 2005).

Välislingid
-----------

* Emil Sutovsky – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Emil Sutovsky FIDE andmebaasis
**Ariège'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. See on saanud nime Ariège'i jõe järgi.

2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Foix | 50 114 | 2078 | 119 |
| Pamiers | 61 058 | 1315 | 91 |
| Saint-Girons | 27 585 | 1497 | 121 |

Vaata ka
--------

* Ariège'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Kategooriad** filosoofias on kõige üldisemad põhimõisted, nagu ruum, aeg, reaalsus, eksistents, paratamatus, substants, omadus, vaim, mateeria, seisundid, faktid ja sündmused.

Etümoloogia
-----------

**Kategooria** - kr κατηγορία, *katēgoria* avalikult välja öeldu, väidetu.

Kategooriad Aristotelesel
-------------------------

 *Pikemalt artiklis Kategooriad*
Aristoteles eristas kümmet kategooriat: substants (olemus), kvantiteet (hulk), kvaliteet (omadus), suhe, koht, aeg, omamine, seisund, toimimine ja sõltumine.

Kategooriad Kantil
------------------

Immanuel Kanti filosoofias on kategooriad algmõisted ehk puhtad arumõisted. Kant tuletas oma kategooriate süsteemi loogiliste otsustuste vormidest, mida tema arvates on 12. Ruum ja aeg ei ole Kanti süsteemis kategooriad, vaid kaemuse aprioorsed vormid.

### Otsustuste loogiline tabel

1. Kvantiteedi järgi

Üldised
Erilised
Üksikud
2. Kvaliteedi järgi

Jaatavad
Eitavad
Lõputud
3. Suhte järgi

Kategoorilised
Hüpoteetilised
Disjunktiivsed
4. Modaalsuse järgi

Problemaatilised
Assertoorilised
Apodiktilised
### Arumõistete (kategooriate) transtsendentaalne tabel

1. Kvantiteedi alusel

1. Ainsus (mõõt)
2. Paljus (suurus)
3. Kõiksus (tervik)
2. Kvaliteedi alusel

1. Reaalsus
2. Eitus
3. Piiramine
3. Suhte alusel

1. Substants
2. Põhjus
3. Vastastikusus
4. Modaalsuse alusel

1. Võimalikkus
2. Eksistents
3. Paratamatus

Kategooriad Peirce'il
---------------------

 *Pikemalt artiklis Kategooriad (Peirce)*

Viited
------

  
**RÖH**

1. 1 2  Simon Blackburn, Oxfordi filosoofialeksikon. Tõlkinud Märt Väljataga ja Bruno Mölder. Tallinn: Vagabund, 2002.
2. ↑  Võõrsõnade leksikon. Koost. Eduard Vääri, Richard Kleis, Johannes Silvet. Tallinn: Valgus 2000.
3. ↑  Immanuel Kant. Prolegomena igale tulevasele metafüüsikale, mis on võimeline esinema teadusena. Tlk Jüri Saar. Tallinn: Eesti Raamat, 1982. Lk 66.
4. ↑  Immanuel Kant. Prolegomena igale tulevasele metafüüsikale, mis on võimeline esinema teadusena. Tlk Jüri Saar. Tallinn: Eesti Raamat, 1982. Lk 67.

Välislingid
-----------

* Categories (Stanford Encyclopedia of Philosophy)
"**Barney versioon"** on 2010. aasta Kanada komöödia-draamafilm, mille lavastaja on Richard J. Lewis. Linateose aluseks on Mordecai Richleri samanimeline raamat. Film oli nomineeritud Kuldlõvile 67. Veneetsia filmifestivalil.

Sisu
----

Barney Panofsky elab oma sõbra Boogiega Roomas. Ta abiellub seal Clara Charnofskyga, kelle vaimne tervis pole raske lapsepõlve tõttu päris korras, ent Clara väidab, et ta on rase ja ootab Barney last. Kuigi hiljem saab Barney teada, et nii see ei ole, ja nõuab lahutust. Clara teeb enesetapu ja endast väljas Barney otsustab koju Montréali tagasi lennata.

Barney saab kiiresti tööd ning kohtub oma tulevase naisega. Nende juudi traditsioone järgivas pulmas kohtub Barney Miriam Granti ja armub temasse esimesest pilgust. Kui Miriam lahkub, jookseb Barney talle järele, ent naine ei soovi temaga elama asuda, tuues ettekäändeks Barney äsjase abielu. Vaatamata sellele saadab Barney Miriamile pidevalt lilli ja kingitusi. Ent kui Barney toob oma vana sõbra Boogie võõrutusravilt mõneks päevaks oma suvekoju, kuhu saabub ka tema naine ja leiab nad koos voodist, on Barney ülirõõmus. Naine lahkub ja nõustub lahutusega. Ent Barney hakkab kahtlema Boogie teguviisis. Ühises kähmluses, kus mõlemad on purjus, komistab Barney, püstol käes, oma paadisillal ning Boogie kukub vette, saades kuuliga pihta. Barney ei usu, et Boogie uppus ja terve filmi loodab, et Boogie tuleb tagasi. Juhtumit uuriv politseiuurija loodab küll Barneylt informatsiooni välja peksta, ent Barney isa Izzy sekkub. Ning kuna politsei ei suuda surnukeha leida, jääb uurimine pooleli.

Kui Barney lõplikult senisest naisest lahutab, kutsub ta Miriami kohtama.
**Katherine Ann Moss** (sündinud 16. jaanuaril 1974 Londonis) on inglise modell.

Ta sündis reisiagent Peter Edward Mossi ja baaridaam Linda Rosina Shepherdi vanima lapsena. Tal on noorem vend Mick, poolõde ja poolvend. Vanemad lahutasid abielu, kui Kate oli 13-aastane.

Koolis oli ta põhiainetes alla keskmise õpilane, kuid edukas spordis.

Modellitööd hakkas ta tegema 14-aastaselt. Kuulsus tuli pikkamööda. Moss sai tuntuks kui saleda figuuri, väikese kehakaalu ja väikeste rindadega modell. Kriitikud on teda nimetanud anorektikuks ja anti-supermodelliks, sest ta erines välimuselt täiesti niisugustest supermodellidest nagu Cindy Crawford, Claudia Schiffer ja Naomi Campbell, kes paistsid silma pika kasvu ja kehakumeruste poolest. Moss on alati anoreksiat eitanud.

29. jaanuaril 2002 sündis Mossi tütar Lila Grace Moss, kelle isa on Briti moeajakirja toimetaja Jefferson Hack. Aastatel 2011–2016 oli Moss abielus Jamie Hince'iga, pärast seda sai ta elukaaslaseks saksa fotograaf Nikolai von Bismarck.

2008. aastal arvas PETA Mossi kõige halvemini riietuvate kuulsuste nimekirja, sest ta kannab sageli karusnahku.

2008. aastal teatati, et Briti Muuseumi näituse jaoks valmis puhtast kullast kuju "Sireen", mis kujutab Mossi. See kaalub 50 kg ja maksab poolteist miljonit naela. Skulptuuri autori Mark Quinni väitel kehastab Moss praegusel ajal ideaalset ilu. Väidetavalt on see suurim kullast valmistatud kuju, kui Vana-Egiptuse kujusid mitte arvestada.

Viited
------

1. ↑  Kate Moss Statue: largest since Ancient Egypt

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kate Moss** |

* Triin Tael, "Miks Kate Moss nii trööbatud välja näeb?", Õhtuleht, 2. oktoober 2009
**Emil Johann Heinrich Bruhns** (13. veebruar/25. veebruar 1843 Narva – 11. oktoober 1928 Riisipere) oli Eesti vaimulik.

Bruhns õppis aastatel 1854–1861 Kuressaare gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1862–1865. Oli seejärel koduõpetajaks Laimjalas. Sooritas aastal 1866 Tartus usuõpetuse ülemõpetaja eksami. Töötas aastani 1868 õpetajana Moskvas Kreimanni eragümnaasiumis. Ordineeriti 23. novembril/5. detsembril 1869 Tallinnas õpetajaks.

Oli 1868–1870 Eestimaa vikaarõpetaja. Oli aastatel 1871–1916 (kutsuti 30. novembril/12. detsembril 1870, introdutseeriti 31. jaanuaril/12. veebruaril 1871) Nissi Maarja koguduse õpetaja. Jäi aastal 1916 emerituuri.

Tema (ja eestlasest ehitusmeistri Willenthali) initsiatiivil ehitati uus ühelööviline Nissi kivikirik. Ta oli Eestimaa Sinodi väljaande *Eesti rahva kalender* toimetaja aastatel 1880–1885, samuti tegi ta kaastööd *Ristirahva Pühapäeva Lehele* ja *Misjonilehele*. Eestikeelses epistlite raamatus on ilmunud kaks tema jutlust.

Isiklikku
---------

Tema poeg Oskar Alexander Bruhns oli Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Tema äi Friedrich Wilhelm Anton Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
2. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

Välislingid
-----------

* Emil Johann Heinrich Bruhns Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Katehhupulber
Katehhu apteegipurgis
Katehhupastillid, illustratsioon 1879. aasta trükises
Katehhu
Cachou lagritsakommid
**Katehhu** (rõhk teisel silbil; malai keelest *kachu* ladina *catechu* kaudu), ka **kašuu** (prantsuskeelse *cachou* kaudu) on katehhu-akaatsiast ehk beetliakaatsiast (*Acacia catechu*) saadav ekstrakt, mida kasutatakse värv- ja parkainena ning ravimina.

Saamine
-------

Katehhut toodetakse Lõuna- ja Kagu-Aasias kasvava katehhu-akaatsia lülipuidust. Puitu keedetakse vees ja saadav puder aurutatakse kuivaks, nii et saadakse pruun pulber.

Omadused ja kasutamine
----------------------

#### Parkainena

Katehhu sisaldab rikkalikult parkainet tanniini. Inglise keemik Sir Humphry Davy avaldas 1802. aastal uurimistöö parkimise kohta, milles tõestas, et katehhu on sama efektiivne, ent märgatavalt odavam traditsioonilisest tammekoorepulbriga parkimisest. Peale nahaparkimise on katehhuga parkimist kasutatud kalavõrkude vastupidavamaks muutmiseks nii Inglismaal (traditsiooniline nimetus *cutch*) kui Eestis.

Kootava komponendina kuulub katehhu närimistubaka koostisse.

#### Värvainena

Rangelt võttes pole katehhu puhul tegemist värvainega, ent seda kasutatakse tekstiilide jm pruuniks ja mustaks värvimisel. Tavaline on pruun värvitoon, must värv saadakse rauaühenditega peitsides. Värvainet *katehha* on Venemaal kasutatud siid- ja puuvillkangaste värvimiseks 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.

#### Toidulisandina

Katehhu on oluline komponent Lõuna-Aasia traditsioonilistes vürtsisegudes *pan masala* ja *guthka*. Seda lisatakse ka mõningatele suuvärskendajatele ja lagritsapastillidele (näiteks prantsuse pastillid "Cachou").

Blavod Drinks Ltd. turustab viinasorti Blavod Original Black Vodka, mis on värvitud katehhuga mustaks.

#### Ravimina

Pikk ajalugu on katehhul olnud ajurveeda meditsiinis. Tähtsaim raviomadus on ta tugev põletikuvastane toime. Tänapäeval kasutatakse katehhut seespidiselt seedeprobleemide puhul, samuti suuloputamiseks hammaste ja suuõõne põletike puhul. Välispidiselt kasutatakse seda hemorroidide ja nahaprobleemide raviks.

Muud
----

Katehhu järgi (kuna esmakordselt eraldati katehhust) on nime saanud järgmised keemilised ühendid:

* polüfenoolide rühm katehhiinid, tuntud antioksüdantidena. Katehhiine sisaldab muuhulgas roheline tee.
* katehhool C6H4(OH)2.

Vaata ka
--------

* Gambiir

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Kalapüüniste pidevustamine. - Meie Maa, 19. aprill 1940
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2019. Vaadatud 15. aprillil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  "Eve Järvoja. Välismaised värvained. - Renovatum anno 1991" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2018. Vaadatud 15. aprillil 2019.
6. ↑
7. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2019. Vaadatud 15. aprillil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Katehhu 1911. a Encyclopædia Britannicas Vikitekstides
* Õpetus katehhuga värvimiseks (inglise keeles)
* Katehhuga värvitud tekstiilide näidiseid värvija blogis
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Bulgaaria |
|  |
| Veerand-finaal | 1988 | Kergekaal |
|  |
| Pronks | 1986 | Kergekaal |
|  |
| Kuld | 1983 | Kergekaal |
| Kuld | 1985 | Kergekaal |
| Hõbe | 1987 | Kergekaal |

**Emil Todorov Čuprenski** (bulgaaria keeles *Емил Тодоров Чупренски*; sündinud 14. septembril 1960 Sofias) on Bulgaaria endine poksija.

Čuprenski oli kergekaalus (kuni 60 kg) vähemalt kolmekordne Bulgaaria meister aastatel 1981, 1987 ja 1989.

Čuprenski osales kergekaalus (kuni 60 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Romallis Ellisele (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Čuprenski sai kergekaalus (kuni 60 kg) 4. maailmameistrivõistlustel (Reno, 1986) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Engels Pedrozale (Venezuela).

Čuprenski võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 25. Euroopa meistrivõistlustel (Varna, 1983) ning 26. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1985) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai 27. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1987) hõbemedali, kaotades finaalis Orzubek Nazarovile (NSV Liit).

Viited
------

1. ↑  Bulgaaria 1981. aasta meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles
2. ↑  Bulgaaria 1987. aasta meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles
3. ↑  Bulgaaria 1989. aasta meistrivõistlused poksis. Tulemused inglise keeles
4. ↑  24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles
5. ↑  4. maailmameistrivõistlused poksis. Reno 1986. Tulemused inglise keeles
6. ↑  25. Euroopa meistrivõistlused poksis. Varna 1983. Tulemused inglise keeles
7. ↑  26. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1985. Tulemused inglise keeles
8. ↑  27. Euroopa meistrivõistlused poksis. Torino 1987. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Emil Čuprenski saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Aritz Aduriz** (sündinud 11. veebruaril 1981 Donostias Gipuzkoa provintsis Baskimaal) on baski päritolu endine Hispaania jalgpallur (ründaja).

Ta mängis kogu klubikarjääri Hispaanias. Hispaania kõrgliigas mängis ta Bilbao Athleticu (2002–03, 2006–2008 ja 2012–2020), Mallorca (2008–2010) ja Valencia (2010–2012) ridades. Tema karjääri edukamad aastad olid 2012–2017, kui ta Bilbao Athleticu meeskonnas lõi Hispaania kõrgliigas viiel hooajal järjest vähemalt 14 väravat. Hooajal 2015–16 lõi ta liigas 20 väravat. 2015. aastal võitis ta klubiga Hispaania superkarika, kui alistati FC Barcelona. Superkarika esimeses mängus võideti Barcelonat tulemusega 4:0 ja Aduriz tegi selles mängus kübaratriki. Aduriz lõi värava ka teises mängus, mis lõppes tulemusega 1:1. 2015. aastal mängis ta Bilbao Athleticuga ka Hispaania karika finaalis, kus Barcelonalt tuli võtta vastu 1:3 kaotus.

Hispaania koondisse kutsuti Aduriz esimest korda 8. oktoobril 2010 toimunud mänguks Leeduga. Esimese värava Hispaania koondises mängides lõi ta 24. märtsil 2016 sõpruskohtumises Itaalia vastu. Koondisekarjääri teise värava lõi ta 12. novembril 2016 MM-i valikmängus Makedoonia vastu. Ta kuulus Hispaania koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Kokku mängis ta Hispaania koondises 13 korral.

Aastatel 2006–2019 kuulus Aduriz ka Baskimaa jalgpallikoondisse. 25. mail 2011 toimunud sõpruskohtumises Baskimaa ja Eesti jalgpallikoondise vahel lõi Aduriz kaks väravat.

Karjääri lõpetamisest teatas Aduriz 2020. aasta mais.

Saavutused
----------

Bilbao Athletic
* Supercopa de España: 2015
* Copa del Rey: Teine koht 2014–15

Viited
------

1. ↑  Friendlies go well for Aduriz, Turkey and Ukraine UEFA. Viidatud 27.6.2016.
2. ↑
3. ↑  "Bilbao Benjamin Buttoni vaikne hüvastijätt". soccernet.ee. 21.5.2020. Vaadatud 24.5.2020

| * v
* r
Hispaania koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Casillas (c)
* 2 Azpilicueta
* 3 Piqué
* 4 Bartra
* 5 Busquets
* 6 Iniesta
* 7 Morata
* 8 Koke
* 9 Vázquez
* 10 Fàbregas
* 11 Pedro
* 12 Bellerín
* 13 De Gea
* 14 Thiago
* 15 Ramos
* 16 Juanfran
* 17 San José
* 18 Alba
* 19 Bruno
* 20 Aduriz
* 21 Silva
* 22 Nolito
* 23 Rico
* Treener: Del Bosque

 | Hispaania |
Stefan Spirovski 2017. aastal FK Vardari särgis
**Stefan Spirovski** (makedoonia keeles Стефан Спировски; sündinud 23. augustil 1990 Bitolas) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Küprose kõrgliiga klubis AEK Larnaca ja Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises.

Aastatel 2007–2009 mängis ta Põhja-Makedoonia klubis FK Pelister. Seejärel siirdus ta Serbia kõrgliiga klubisse Čačaki FK Borac. 2014. aastal mängis ta Bulgaaria klubis Beroe. Aastatel 2015–2017 mängis ta Põhja-Makedoonia klubis FK Vardar, kellega tuli kolmel aastal järjest riigi meistriks.

Aastatel 2017–2019 mängis ta kaks hooaega Ungari kõrgliiga klubis Ferencvárosi ning tuli hooajal 2018–19 klubiga Ungari meistriks. Hooajal 2019–2020 mängis Iisraeli kõrgliiga klubis Tel Avivi Hapoel. Seejärel liitus ta AEK Larnacaga.

Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises debüteeris Spirovski 10. augustil 2011 sõprusmängus Aserbaidžaani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2017 sõprusmängus Valgevene vastu. Ta kuulub Põhja-Makedoonia koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 17.6.2021)

| * v
* r
Põhja-Makedoonia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Dimitrievski
* 2 Bejtulai
* 3 Zajkov
* 4 Ristevski
* 5 Ademi
* 6 Musliu
* 7 Tričkovski
* 8 Alioski
* 9 Trajkovski
* 10 Pandev (c)
* 11 Hasani
* 12 Jankov
* 13 S. Ristovski
* 14 Velkovski
* 15 Kostadinov
* 16 Nikolov
* 17 Bardhi
* 18 Stojanovski
* 19 Velkoski
* 20 Spirovski
* 21 Elmas
* 22 Shishkovski
* 23 Radeski
* 24 Avramovski
* 25 Churlinov
* 26 M. Ristovski
* Treener: Angelovski

 | Põhja-Makedoonia |
**Deprotoneerimine** on vesinikiooni ehk prootoni eemaldamine (äravõtmine) molekulist või ioonist. Aine deprotoneerub teise aine toimel, kui viimane on tugevamate aluseliste omadustega, s.t. on võimeline prootonit vastu võtma ehk protoneeruma. 

Aine **deprotoneerumise** võimet näitab pKa (see on logaritmiline happe dissotsiatsiooni konstant) väärtus. Deprotoneerivate agentidena kasutatakse tihti hüdroksiide (näiteks NaOH). Väga vähe happelise prootoni eemaldamiseks kasutatakse hüdriide, mis on tugeva deprotoneeriva võimega (näiteks NaH).

Deprotoneerumine kui kõrvalreaktsioon
-------------------------------------

Karbokatioon kui positiivse laenguga ebastabiilne intermediaat omab kalduvust anda ära prooton H+ ja moodustub hoopis stabiilsem neutraalne alkeeni molekul. Selleks on vajalik süsteemis piisavas kontsentratsioonis piisavalt aluselise (nukleofiil]]se) komponendi kui prootoni vastuvõtja olemasolu. 
Paljudes karbokatioonsetes protsessides esineb β-deprotoneerumine nukleofiili osalusel. Teada-tuntud on SN1 ja E1 reaktsioonide konkurents. β-Deprotoneerumine on sisemiselt omane just tertsiaarsetele karbokatioonidele RR’R"C+. Liitumisreaktsioonide korral lisandub eelnimetatud soodustavatele faktoritele veel kvaternaarse süsinikuaatomi tekke raskendatus, eriti kui liitumisproduktis tekiks kõrvu kaks suure hargnemisega tsentrit. 

Me3C+ + Nu → Me3CNu+ + H2C=CMe2 + HNu+ (Nu on süsteemis esinev nukleofiil, näit ROH, Cl-, nukleofiilne alkeen jm)
Deprotoneerumine esineb kõrvalreaktsioonina paljudes katioonsetes protsessides.
Märkimisväärset tähtsust omab tertsiaarsete karbokatioonide oluline kalduvus deprotoneerumisele isoalkeenidele liitumise reaktsioonides. 
Trialküülasendatud eteenidest RCH=CR’R" (isoalkeenid) ei ole võimalik happelisel katalüüsil saada kõrgpolümeere, sest ahela katkestab kasvavast kabokatioonist prootoni ülekanne monomeeri alustades nii uut ahelat. Ka ei saa isoalkeenide ioonsel kloorimisel (madal temperatuur, gaasiline Cl2) normaalseid AdE adukte (dikloriide), vaid saadakse allüülsed kloriidid (nimetatakse allüülne kloorimine). Ioonse kloorimise reaktsiooni võib vaadelda kui vastava karbokatiooni deprotoneerumisele kalduvuse indikaatorit: tetrametüületüleen (99%), isobuteen (87%), trimetüületüleen (85%), metallüülkloriid (80%), isopreen (50%), stüreen (46%), tsüklohekseen (20%), 1- või 2-buteen (3%).

Vaata ka
--------

* Protoneerimine
* Ahela ülekanne
Pärak naisel 
**Pärak** (ladina keeles *anus*) on loomadel, sealhulgas inimesel, seedekulgla (pärasoole) avaus keha pinnal, mille kaudu väljutatakse roe. Pärak asetseb tavaliselt keha kaudaalses osas.

Päraku kaudu vabaneb loom sellistest soovimatutest pooltahketest ainetest, mis on tekkinud seedimise käigus. Sõltuvalt loomaliigist võivad nende hulka kuuluda niisugused ained, mida loom ei suuda seedida, näiteks luud, niisugune toidumaterjal, millest kõik toitained on eraldatud, näiteks tselluloos või ligniin, niisugused ained, mis oleksid mürgised, kui nad seedeelundkonda jääksid, ning surnud või üleliigsed seedebakterid või muud endosümbiondid.

Kahepaiksetel, roomajatel ja lindudel on sama avaus niihästi vedela ja tahke rooja eritamiseks, kopulatsiooniks kui ka munemiseks. Sellist avaust nimetatakse kloaagiks. Ainupilulistel imetajatel on samuti kloaak. Selle tunnuse nad pärisid varastelt amniootidelt terapsiidide kaudu. Kukrulistel on sama avaus tahke ja vedela rooja jaoks ning emastel lisaks eraldi vagiina paljunemiseks. Emastel pärisimetajatel on täiesti eraldi avaused defekatsiooni, urineerimise ja paljunemise jaoks. Isastel pärisimetajatel on urineerimise ja paljunemise jaoks küll sama avaus, aga selleni viivad kusejuha ja seemnejuha paiknevad peaaegu täiesti eraldi.

Päraku arenemine on mitmerakuliste loomade evolutsioonis tähtis sündmus. Nähtavasti on see juhtunud vähemalt kaks korda, eraldi algsuustel ja teissuustel. Sellega kas kaasnes või see soodustas muud evolutsiooniliselt tähtsat arengut: kahekülgset keha põhiplaani, tsöloomi ja metameeriat, mille korral keha koosneb korduvatest "moodulitest", mis võivad hiljem evolutsiooni käigus spetsialiseeruda, näiteks enamiku lülijalgsete pea koosneb mitmest kokkukasvanud ja spetsialiseerunud segmendist.

Kõigil loomadel, kes on vähemalt nii keerukad kui vihmauss, moodustub embrüo ühele küljele blastopooriks nimetatav sälk, mis süveneb ja muutub arhenteroniks, söögitoru arengu esimeseks astmeks. Teissuustel muutub esialgne sälk pärakuks, aga söögitoru uuristub lõpuks läbi kogu embrüo ja moodustab selle teise otsa teise avause, millest saab suu. Sellest pärinebki teissuuste nimi, et suu tekib teises järgus. Esmassuused nimetati niimoodi sellepärast, et arvati, et blastopoor moodustab kõigepealt suu ja pärak moodustub hiljem, kui söögitoru läbi embrüo uuristub. Kuid hilisem uuring näitas, et esmassuustel söögitoru ei uuristugi läbi embrüo. Selle asemel painduvad blastopoori servad kaheksakujuliselt kokku ning ühe ava asemele tekib niimoodi kaks, mis hiljem arenevadki suuks ja pärakuks.

Loomadel harva esineva väärarenguna võib vastsündinul pärak puududa. Sel juhul tuleb loom (põrsas) kas hädatappa või luua kunstlik pärak operatsiooniga.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Anus** |
Kalmistu kabeli varemed (2012)
**Kurista mõisa kalmistu** on kalmistu Laiuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kurista külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Kalmistu jääb Kurista mõisa südamest linnulennult umbes 1,2 km kaugusele edelasse.

Kalmistu rajasid Kurista mõisa tollased omanikud Samson-Himmelstjernad millalgi pärast 1820. aastat ning selle lõunaossa rajati arvatavasti 19. sajandi teisel poolel väravaehitis-kabel, mis praegu on varemetes. 

Kalmistule maetute arv pole teada. Kalmistut on oluliselt lõhkunud selle põhjaossa rajatud kruusakarjäär ja sellesse hiljem rajatud motokrossirada.

Kirjandus
---------

* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
* Alo Särg. "Kurista (*Kurrista*)". // Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2012. Lk 46-47
* Ketlin Sirge. "Eesti mõisakalmistud". Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

Välislingid
-----------

* Kultuurimälestis nr 5833 "Kurista mõisa kalmistu ja kabeli varemed"
* Kurista mõisa kalmistu Jaan Vali kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
* Kurista mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
Uppholmi tulepaak (2013)
**Uppholmi tulepaak** (ka *Upholmi tulepaak*) on tulepaak Väinameres Vormsi saarest kagus. Halduslikult jääb see Lääne maakonna Vormsi valla alale.

Paak jääb Vormsi saare kagurannal olevast Obholmeni neemest umbes 1,1 kilomeetrit idasse ja Obholmsgrunnest (Uppholmist) umbes 450 meetrit põhjakirdesse.

Punase metallsõrestiktorni kõrgus jalamist on 10,2 meetrit, millel on musta püsttriibuga valge täisnurkne tahvel. Tule kõrgus merepinnast on 15 meetrit.

Tulepaak on Uppholmi sihi ülemine märk, alumine on Hobulaiu põhja-tulepaak. Märkide vahekaugus on 2514 meetrit ja sihi asimuut 185°.

Tulepaak ehitati 1977. aastal.

Viited
------

1. ↑  Jaan Vali. "Hobulaiu lõuna tulepaak" alaosa "Hobulaiu–Uppholmi sihi tulepaagid". // Eesti tuletornide ajalugu. *History of Estonian Lighthouses*. Tallinn 2011. Lk 326.

Kirjandus
---------

* Jaan Vali. "Hobulaiu lõuna tulepaak" alaosa "Hobulaiu–Uppholmi sihi tulepaagid". // Eesti tuletornide ajalugu. *History of Estonian Lighthouses*. Tallinn 2011. Lk 325–326.
* Robert Treufeldt. "Unustusest taasavastamiseni. Lennusadam 1940–1990" alaosa "Meretuletornide ehitamine". // Vesilennukite angaar. Lennukuurist muuseumiks. Eesti Meremuuseum. Tallinn 2014. Lk 62.

Välislingid
-----------

* Uppholmi tulepaak navigatsioonimärkide andmekogus
Steffi Lemke (2014)
**Steffi Lemke** (sündinud 19. jaanuaril 1968 Dessaus) on Saksamaa poliitik, erakonna Liit 90/Rohelised liige. Ta on 8. detsembrist 2021 Saksamaa keskkonna-, looduskaitse-, tuumaohutuse ja tarbijakaitseminister.

Ta sündis 1968. aastal Dessaus. 1984. aastal lõpetas ta Dessaus polütehnilise keskkooli ning 1986. aastal sai loomakasvatustehniku ​​kutsekvalifikatsiooni. 

Kuni 1988. aastani töötas ta postiljonina ning õppis õhtukoolis ja mainekas Dessau gümnaasiumis: Philanthropinumis. 1993. aastal lõpetas ta Berliini Humboldti Ülikooli, kus õppis põllumajandusteadusi. Lõpetas ülikooli 1993. aastal põllumajandusinsenerina, spetsialiseerudes loomakasvatusele.

1989. aastal oli ta üks roheliste partei asutajatest Saksa Demokraatlikus Vabariigis. Aastatel 1993–1994 oli ta Saksi-Anhalti liidumaa Roheliste eestseisja.

Aastatel 1994–2002 oli ta Bundestagi liige. Aastatel 2002–2013 oli ta erakonna Liit 90/Rohelised peasekretär.

2001. aastal kuulus ta Bundestagis nende kaheksa "rohelisi" esindava liikme hulka (erakond kuulus siis valitsevasse puna-rohelise koalitsiooni), kes valitsuse poliitikale vastandudes keeldus hääletamast Saksa sõjaväekontingendi Afganistani saatmise poolt. Neil päevil postitas ta oma veebilehele Kurt Tucholsky tsitaadi: "Jubel über militärische Schauspiele ist eine Reklame für den nächsten Krieg" ("Sõjalise vaatemängu põnevus on järgmise sõja reklaam").

2013. aastal naasis ta Bundestagi, juhtis fraktsiooni sekretariaati ja vahendas ajakirjandusele keskkonnakaitsealast tööd.

8. detsembrist 2021 on ta Saksamaa keskkonna-, looduskaitse-, tuumaohutuse ja tarbijakaitseminister.

Isiklikku
---------

Perekonnaseisult on ta lahutatud. Ta on poja ema.
**"*Der er et yndigt land*"** on Taani riigihümn, mida kasutatakse siis, kui kuningliku perekonna liikmed ei viibi kohal. (Kuningliku perekonna liikmete juuresolekul kasutatakse kuningahümni "*Kong Christian stod ved højen mast*".)

Hümni sõnade aluseks oleva luuletuse kirjutas 1819 Adam Gottlob Oehlenschläger. Luuletusel oli moto Horatiuselt: "*Ille terrarum mihi praeter omnes Angulus ridet*".

Hümni viisi kirjutas 1835 Hans Ernst Krøyer. Hiljem on seade teinud Th. Laub ja Carl Nielsen.

Taanikeelsed sõnad
------------------

Der er et yndigt land,  

det står med brede bøge  

|: nær salten østerstrand :|  

Det bugter sig i bakke, dal,  

det hedder gamle Danmark  

|: og det er Freja's sal :|

Der sad i fordums tid  

de harniskklædte kæmper,  

|: udhvilede fra strid :|  

Så drog de frem til fjenders mén,  

nu hvile deres bene  

|: bag højens bautasten :|  

Det land endnu er skønt,  

thi blå sig søen bælter,  

|: og løvet står så grønt :|  

Og ædle kvinder, skønne mø'r  

og mænd og raske svende  

|: bebo de danskes øer :|

Hil drot og fædreland!  

Hil hver en danneborger,  

|: som virker, hvad han kan! :|  

Vort gamle Danmark skal bestå,  

så længe bøgen spejler  

|: sin top i bølgen blå :|

Sõnasõnaline tõlge eesti keelde
-------------------------------

On üks armas maa,  

ta on laiade pöökidega  

|: soolase idaranna lähedal :|  

Ta lainetab mäeks, oruks,  

tema nimi on vana Taani  
 
|: ja ta on Freyja saal :|

  

Seal istusid vanadel aegadel  

raudrüüdes hiiglased,  

|: puhkasid lahingutes :|  

Siis nad läksid vaenlasi ründama,  

nüüd puhkavad nende luud  

|: künka väikese kääpa taga :|  

  

See maa on ikka veel ilus,  

sest meri lainetab nii siniselt,  

|: ja lehed on nii rohelised :|  

Ja õilsad naised, ilusad neiud,  

ja mehed ja vahvad noormehed  

|: elavad taanlaste saartel :|

  

Olgu tervitatud kuningas ja isamaa!  

Olgu tervitatud iga kodanik,  

|: kes teeb, mida suudab :|  

Meie vana Taani jääb püsima,  

niikaua kui pöögid peegeldavad  

|: oma latvu sinistes lainetes :|

Välislingid
-----------

* Hümni aluseks olev luuletus
Kurista mõisa peahoone 2006. aastal
**Kurista mõis** (saksa keeles *Kurrista*) oli rüütlimõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal.

Ajalugu
-------

Mõis rajati pärast Põhjasõda Ahja mõisast eraldatud alast. Mõisa asutamisest saadik kuni aastani 1902 olid mõisa omanikud Villebois'd. Mõisa viimane omanik oli Martha Paul (sündinud Reichelt).

Mõisaansambel
-------------

Mõisa peahoone ehitati 19. sajandi II poolel. Peahoone on tellistest ja enamikus ühekorruseline. Peahoone on säilinud tänapäevani. Peahoonet ümbritseb suur park.

Viited
------

1. 1 2 3  Kurista mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.02.2016)
2. ↑  Kinnistute register. Nr 83. Kurista mõis .

Kirjandus
---------

* Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 46.
* Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 166-7.

Välislingid
-----------

* Kurista mõis Eesti mõisaportaalis

Võnnu kirik
Võnnu kihelkond

**Kirik**: Võnnu  

**Mõisad**: Ahja mõis | Issaku mõis | Kaagvere mõis | Kiidjärve mõis | Kriimani mõis | Kurista mõis | Kõnnu mõis | Leevi mõis | Lootvina mõis | Mäksa mõis | Poka mõis | Rasina mõis | Sarakuste mõis | Tammepee mõis | Uue-Kastre mõis | Vana-Kastre mõis | Vastse-Kuuste mõis
Kate Millett (1970)
**Kate Millett** (täisnimi **Katherine Murray Millett**; 14. september 1934 Saint Paul, Minnesota – 6. september 2017 Pariis) oli ameerika feministlik kirjanik ja aktivist. Tuntud on tema 1970 ilmunud raamat "*Sexual Politics*" ("Seksuaalne poliitika"), mis kritiseerib lääne ühiskonna ja kirjanduse patriarhaalsust. Millett süüdistab seksismis ja heteroseksismis selliseid kirjanikke nagu D. H. Lawrence, Henry Miller ja Norman Mailer, vastandades neid homoseksuaalse kirjaniku Jean Genet'ga.

Kate Millett sai korraliku hariduse St Hilda's College (Oxford)is. 1961 kolis ta Jaapanisse ja abiellus 1965 skulptor Fumio Yoshimuraga, kuid nad lahutasid hiljem. Millett tuli tagasi Ameerikaase ning kirjutas oma abielust raamatu "*Flying*" ("Lendamine", 1974). 1979 läks ta Iraani naiste õigusi kaitsma ja kirjutas sellest raamatu "*Going to Iran*" ("Minek Iraani"). Raamat "Sita" (1977) kirjeldab tema armuafääri kooli naisadministraatoriga. Raamat "*The Loony-Bin Trip*" ("Hullumaja reis") (1990) arutleb tema psühhiaatrilist diagnoosi, haiglasse paigutamist ja liitiumiravist loobumist.
See artikkel See artikkel räägib linnast USA California osariigis.  New Mexico osariigis asuva linna kohta vaata artiklit Carlsbad (New Mexico).  

---

**Carlsbad** on linn USA-s California osariigis San Diego maakonnas Santa Catalina lahe ääres. See asub Los Angelese kesklinnast 140 km kaugusel lõunas ja San Diego kesklinnast 56 km kaugusel põhjas. Carlsbad piirneb põhjas Oceanside'i, läänes Vista ja San Marcose ning lõunas Encinitase linnaga.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 114,746. Aastal 2010 oli elanikke 105 328. See on elanike arvult maakonna viies linn. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid 82,8% elanikest valged, 7,1% aasialased ja 1,3% afroameeriklased. Ladinaameeriklaste osatähtsus oli 13,3%.

John Frazieri kuju
Esimesena uuris California lõunaosa sisemaa piirkonda 1769. aastal hispaanlaste Portolá ekspeditsioon. 1880. aastatel rajas praeguse Carlsbandi piirkonda kaevu John Frazier. Ta hakkas raudteejaamas vett pakkuma ja peagi sai see koht nimeks Frazier's Station. Mõni aeg hiljem rajati teine kaev, mille vett uurides selgus, et see sarnaneb vetega, mis on maailmas tuntud tervistava toime poolest. Tänu sellele nimetati linn Euroopas Böömimaal asuva Karlsbadi (praegune Karlovy Vary) järgi, mis on tuntud oma spaade poolest. 1880. aastate teisel poolel hakati piirkonnas ulatuslikult tegelema põllumajandusega. Muuhulgas kasvati seal tsitrusi, avokaadosid ja oliive.

Carlsbad sai linnaõigused 16. juulil 1952.

Carlsbadis valitseb vahemereline kliima. Talved on pehmed ja mõõdukate sademetega. Alla nulli langeb õhutemperatuur harva. Maist septembrini sajab väga harva, kuid suvekuudel võib esineda udu. Kõige soojem on ilm septembris ja oktoobris, mil Carlsbadini küündivad sisemaalt ookeani poole puhuvad kuumad Santa Ana tuuled.

Keskmine sissetulek leibkonna kohta aastas on Carlsbadis umbes 105 000 dollarit, millega kuulub Carlsbad California viie jõukama linna hulka.

Linnas asub 1999. aastal avatud teemapark Legoland California. 1976. aasta märtsis avati Carlsbadis California osariigi esimene rulapark. See pole küll säilinud, sest selle kohale rajati hiljem tööstuspiirkond.

Linna läbib kiirtee Interstate 5.

Carlsbadi sõpruslinnad on Futtsu Jaapanis (alates 1998. aastast) ja Karlovy Vary Tšehhis.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Carlsbad** |

* Koduleht
Olgu funktsioon {\displaystyle \ f(x)} määratud ja pidev piirkonnas {\displaystyle [a,\infty ),} siis funktsiooni **päratuks integraaliks** piirkonnas {\displaystyle [a,\infty )} nimetatakse piirväärtust

{\displaystyle \int \_{a}^{\infty }f(x)dx=\lim \_{b\to \infty }\int \_{a}^{b}f(x)dx.}
Kui piirväärtus on olemas, siis öeldakse, et päratu integraal koondub. Kui seda piirväärtust ei eksisteeri või kui ta on lõpmatu, siis öeldakse, et päratu integraal hajub.

### Näide

{\displaystyle \int \_{0}^{\infty }{\frac {dx}{1+x^{2}}}=\lim \_{b\to +\infty }\int \_{0}^{b}{\frac {dx}{1+x^{2}}}=\lim \_{b\to +\infty }\arctan x{\Big |}\_{0}^{b}=\lim \_{b\to +\infty }(\arctan b-\arctan 0)={\frac {\pi }{2}}-0={\frac {\pi }{2}}.}
Seega antud päratu integraal koondub ja selle väärtus on π/2.

Päratu integraal teiste lõpmatute vahemike korral
-------------------------------------------------

Analoogselt defineeritakse päratu integraal piirkonnas {\displaystyle (-\infty ,b]:}

{\displaystyle \int \_{-\infty }^{b}f(x)dx=\lim \_{a\to -\infty }\int \_{a}^{b}f(x)dx.}
Vahemikus {\displaystyle (-\infty ,+\infty )} defineeritakse päratu integraal järgmiselt (kasutades aditiivsust):

{\displaystyle \int \_{-\infty }^{\infty }f(x)dx=\int \_{-\infty }^{c}f(x)dx+\int \_{c}^{\infty }f(x)dx=\lim \_{a\to -\infty }\int \_{a}^{c}f(x)dx+\lim \_{b\to +\infty }\int \_{c}^{b}f(x)dx,}
kus {\displaystyle \ c} on suvaliselt valitud arv.

Päratu integraali geomeetriline tähendus
----------------------------------------

Kui piirkonnas {\displaystyle [a,\infty )} on funktsiooni {\displaystyle \ f(x)} graafik x-telje kohal ({\displaystyle f(x)>0}), siis on päratu integraali geomeetriline tähendus analoogiline määratud integraali geomeetrilise tähendusega. Päratu integraal 

{\displaystyle \int \_{a}^{\infty }f(x)dx}
on võrdne sellise *xy*-tasandi piirkonna pindalaga, mida piiravad *x*-telg, vertikaalne sirge *x=a* ja funktsiooni {\displaystyle \ f(x)} graafik.

Funktsiooni {\displaystyle f(x)=1/(1+x^{2})} graafik
### Näide

{\displaystyle \int \_{-\infty }^{\infty }{\frac {1}{1+x^{2}}}dx=\int \_{-\infty }^{0}{\frac {dx}{1+x^{2}}}+\int \_{0}^{\infty }{\frac {dx}{1+x^{2}}}}
on võrdne sellise *xy*-tasandi piirkonna pindalaga, mida piiravad *x*-telg ja funktsiooni {\displaystyle f(x)={\frac {1}{1+x^{2}}}} graafik. Eespool selgus, et 

{\displaystyle \int \_{0}^{\infty }{\frac {dx}{1+x^{2}}}={\frac {\pi }{2}}.}
Seega 

{\displaystyle \int \_{-\infty }^{\infty }{\frac {1}{1+x^{2}}}dx=\int \_{-\infty }^{0}{\frac {dx}{1+x^{2}}}+{\frac {\pi }{2}}=\lim \_{a\to -\infty }\int \_{a}^{0}{\frac {dx}{1+x^{2}}}+{\frac {\pi }{2}}=\lim \_{a\to -\infty }\arctan x{\Big |}\_{a}^{0}+{\frac {\pi }{2}}=0-(-{\frac {\pi }{2}})+{\frac {\pi }{2}}=\pi .}

Vaata ka
--------

* Määramata integraal
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| CONCACAF Gold Cup |
| **Kuld** | 2019 |  |

**Carlos Joel Salcedo Hernández** (sündinud 29. septembril 1993 Guadalajaras) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Major League Socceri klubis Toronto FC ja Mehhiko jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2013. aastal Major League Socceri klubis Real Salt Lake. 2015. aastal liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Guadalajara. Hooajal 2016–17 mängis ta laenul Itaalia kõrgliiga klubis Fiorentina ja hooajal 2017–18 Saksamaa kõrgliiga klubis Frankfurdi Eintracht. 2018. aasta mais sõlmis ta Frankfurdi Eintrachtiga nelja-aastase lepingu, kuid juba 2019. aasta jaanuaris siirdus ta kodumaale, liitudes Tigres UANL-iga. 2019. aasta *Clausura*-hooajal tuli ta Tigres UANL-iga Mehhiko meistriks. 2020. aastal võitis ta UANL-iga CONCACAF-i Meistrite Liiga.

2022. aasta jaanuaris naasis ta Major League Socceri, liitudes Toronto FC-ga.

Debüüdi Mehhiko jalgpallikoondises tegi Salcedo 15. aprillil 2015 sõprusmängus USA vastu. Ta on kuulunud Mehhiko koondisse 2015. aasta Copa Américal, 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2019. aasta CONCACAF Gold Cup'il ja 2021. aasta CONCACAF Gold Cup'il. 2019. aasta CONCACAF Gold Cup'il valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu. Lisaks oli ta Mehhiko olümpiameeskonna liige 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.

Saavutused
----------

Guadalajara
* Copa MX: Apertura 2015
* Supercopa MX: 2016

Frankfurdi Eintracht
* DFB-Pokal: 2017–18

UANL
* Liga MX: Clausura 2019
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2020

Viited
------

1. ↑  "Toronto FC acquire Mexican International defender Carlos Salcedo". Toronto FC. 31.1.2022. Vaadatud 11.4.2022

| * v
* r
Mehhiko koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Jo. Corona
* 2 Ayala
* 3 Salcedo
* 4 Márquez
* 5 Gutiérrez
* 6 J. dos Santos
* 7 Layún
* 8 Fabián
* 9 Jiménez
* 10 G. dos Santos
* 11 Vela
* 12 Talavera
* 13 Ochoa
* 14 Hernández
* 15 Moreno
* 16 Herrera
* 17 Je. Corona
* 18 Guardado (c)
* 19 Peralta
* 20 Aquino
* 21 Álvarez
* 22 Lozano
* 23 Gallardo
* Treener: Osorio

 | Mehhiko |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Armeenia parteist; Sambia partei kohta vaata artiklit Pärandipartei (Sambia)* |

---

**Pärandipartei** (armeenia keeles Ժառանգություն, *Žaranguthjun*) on 2002. aastal rajatud Armeenia läänemeelne liberaalne rahvuslik opositsioonipartei. Kuni tagasiastumiseni 2009. aasta septembris juhtis seda endine välisminister, USAs sündinud Raffi Hovhannisjan, kuid teda tuntakse tänini partei liidrina.

Oma esimeste, 2007. aasta parlamendivalimiste järel oli Pärandipartei 7-kohaline fraktsioon Rahvuskogus suuruselt viies, valimistel kogus partei 5,81% häältest.

2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Pärandipartei kuuendaks, saades 7,08% häältest (86 998 häält) ning 5 kohta 131-kohalises Rahvuskogus. Erakond kuulus opositsiooni koos Armeenia Rahvuskongressi (7 kohta) ja Dašnaktshuthjuniga (5 kohta).

2017. aasta Armeenia parlamendivalimistel Pärandipartei parlamenti ei pääsenud.

Euroopa Parlamendis on Pärandipartei vaatlejastaatuses Euroopa Rahvapartei juures.

Välislingid
-----------

* Pärandipartei koduleht