Danmarks Nationalbanki peahoone Kopenhaagenis aadressil Havnegade 5
**Danmarks Nationalbank** ehk **Nationalbanken** on Taani keskpank. Pank ei ole euroala liige, kuid kuulub siiski Euroopa Keskpankade Süsteemi. Alates panga asutamisest aastal 1818 on Nationalbankeni kui sõltumatu ja usaldusväärse asutuse eesmärk olnud emiteerida Taani valuutat krooni ja tagada selle stabiilsus. Täielik vastutus panga rahapoliitika eest lasub panga nõukogul.

Panga nõukogu koosneb kolmest liikmest ja nõukogu esimehe määrab ametisse kuningas. Ülejäänud kaks liiget määrab ametisse panga juhatus. Alates 2013. aastast on panga juhataja Lars Rohde.

Danmarks Nationalbank täidab kõiki Taani keskvalitsuse võla haldamisega seotud ülesandeid. Vastutuse jagamine on kehtestatud Taani rahandusministeeriumi ja keskpanga vahelise lepinguga. 2016. aasta seisuga oli panga reservide suurus veidi üle 479 miljardi Taani krooni (üle 64 miljardi euro).

Ajalugu
-------

Nationalbankeni esimene asukoht Kopenhaagenis Slotsholmeni saarel ajaloolise börsihoone kõrval (u 1850)
Aastatel 1866–1870 ehitatud J. D. Herholdti hoone 1899. aasta paiku
Panga asutas 1818. aasta 1. augustil kuningas Frederik VI. Erapangale anti esialgu 90-aastane monopol raha emiteerimiseks ja seda pikendati 1907. aastal kuni aastani 1938. Aastal 1914 sai pangast Taani valitsuse ainus pankur ja aastal 1936 muutus pank valitsusest täielikult sõltumatuks.

Panga praeguse peakontori hoone projekteeris tunnustatud taanlasest arhitekt Arne Jacobsen koostöös kaasmaalaste Hans Dissingi ja Otto Weitlingiga. Pärast Jacobseni surma viis hoone ehituse lõpuni tema büroo, uue nimega Dissing+Weitling.

Taani kroone ja Fääri kroone trükiti kuni aastani 2016 Nationalbankeni enda rahatähtede trükikojas. Trükkimine lõpetati 2016. aasta 20. detsembril ja sularaha vähenenud nõudluse tõttu hakati rahatähtede trükkimist korraldama allhanke korras. Seeläbi kärbitakse aastaks 2020 kulusid 100 miljoni krooni võrra.

Logo
----

Panga ametlik logo on 19. sajandist pärinev Taani vapp, millel on kujutatud Taani, Schleswigi ja Holsteini embleemi. Viimased kaks piirkonda kaotas Taani 1864. aasta Teise Schleswigi sõjaga ja pank on ainus Taani ametiasutus, mis neid embleeme veel kasutab.

Alates 19. sajandi lõpust kannavad panga vermitud mündid südamekujulist rahapaja märki. Enne seda kasutati Taani kuninga Christian V kuningliku krooniga märki.

Vaata ka
--------

* Taani majandus
* Fääri saarte majandus
* Gröönimaa majandus
* Taani finantsinspektsioon

Viited
------

1. ↑  The National Bank of Denmark Act, 1936. Federal Reserve Bulletin. Vaadatud 12.07.2012.
2. ↑  Lars Rohde. Vaadatud 05.05.2018.
3. ↑  Nationalbankens Statistikbank. Vaadatud 27.01.2016.
4. ↑  Nationalbanken // Notes and Coins // Web document // Facts about the banknotes. Vaadatud 27.01.2013.
5. ↑  Frederik Barsøe. I dag er det slut med 1.000 år gammel tradition: 'Det er da med et vist vemod, at vi har truffet den her beslutning'. BT. Vaadatud 20.12.2016.
6. ↑  Ulrik Horn. Nationalbanken lukker og slukker for seddelpressen. Dagbladet Børsen, 20.10.2014. Vaadatud 10.03.2016.

Välislingid
-----------

* Ametlik veebileht

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Danmarks Nationalbank seisuga 05.05.2018*.