recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Champagne'i Adèle
**Champagne'i Adèle**, **Prantsusmaa kuninganna** (ka Adelaide, Alix) (u 1140 – 4. juuni 1206) oli Prantsuse kuninganna. 

Tema isa oli Champagne'i krahv Theobald II ja ema Kärnteni Mathilde. 

Prantsusmaa ja Inglismaa kuningriik 1180. aastal

Abielu ja lapsed
----------------

1160 abiellus ta Prantsusmaa kuninga (1137–1180) Louis VII-ga, kellega sai kaks last.

* Philippe Auguste (1165–1223), kes oli Louis VII ainus poeg, Prantsusmaa kuningas aastail 1180–1223.
* Agnes (1171 – pärast 1204), hilisem Bütsantsi keisrinna Alexios II Komnenosega ja Andronikos I Komnenosega.

Kuninganna roll
---------------

Ta oli poliitiliselt aktiivne ning kaasas Prantsuse poliitikasse ka oma vennad: Champagne'i krahvi Henry I, Blois' krahvi Theobald V ja Williami (Reimsi peapiiskop). Henry ja Theobald abiellusid Louis VII ja ta esimese naise, Akvitaania Eleanori tütardega. Kui Artois' troonipärija Hainaut' Isabelle abiellus Adèle'i poja Philippe Auguste'iga, hakkasid Adèle ja ta vennad kartma oma positsiooni nõrgenemist. 

Adèle sõlmis liidu Burgundia hertsogi Hugh III, Flandria krahvi Philipiga ning püüdis saada isegi Saksa-Rooma keisri Friedrich I Barbarossa poolehoidu. Sellest hoolimata puhkes 1181. aastal sõda ning lõpuks pidi Philippe Auguste 1184. aastal oma abielu Hainaut' Isabelle'iga lahutama.

Kuigi pärast poeg Philippe'i kuningaks saamist 1180 Adèle'i mõjuvõim vähenes, valitses ta 1190. aastal regendina, kui Philippe II oli Kolmandas ristisõjas. Kui Philippe II 1192. aastal naasis, taandus Adèle avalikust elust, kuid osales mitme kloostri rajamisel.

Surm
----

Adèle suri 4. juunil 1206 ja maeti Pontigny kloostri kirikusse Auxerre lähedal.

Vaata ka
--------

* Prantsusmaa kuningriik
Fanny Brate (1861–1940), "Peitus", *s.d.*
**Peitus**, tuntud ka kui **peitusemäng** ja **peitemäng**, on lastemäng, milles üks mängija (otsija), püüab teisi, peitunud mängijaid õigeaegselt üles leida. Mäng on tuntud kogu Euroopas. 

Mängijate hulgast valitud otsija peab kokkulepitud kohas (nt mõnel uksel) lugema valjusti kindla arvuni (nt sajani), mille jooksul teised mängijad ennast peidavad. Peidusolijat märgates peab otsija hüüdma tema nime ja lüües vastu kokkulepitut kohta (nt ust) hüüdma kokkulepitud sõna ("trihvaa", "uka-uka" jms). Peidusolijad püüavad aga ise enne otsijat kokkulepitud kohta jõuda ja märgusõna hüüda. Esimene kohalejõudja saab järgmiseks otsijaks. Uut otsijat võib määrata ka muul viisil, näiteks jääb selleks esimesena nähtud ja kinni hüütud mängija.

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 201

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Peitus** |
**Kolmas Poola jagamine** oli Rzeczpospolita territooriumi lõplik jagamine Venemaa keisririigi, Preisi kuningriigi ja Saksa-Rooma riigi vahel 1795. aastal.

Poola jagamised
Kolmanda Poola jagamise ettekäändeks oli Kościuszko ülestõus (1794). Venemaa, Preisimaa ja Saksa-Rooma riigi Habsburgide monarh otsustasid oktoobris 1795 Rzeczpospolitast pärast esimest ja teist Poola jagamist järele jäänud osa omavahel täielikult ära jagada. 

Rzeczpospolita alad pärast jagamist 1799. aastal
Venemaa Keisririik sai kõik maad Nemunase ja Bugi jõest (langeb üldjoontes kokku hilisema Curzoni liiniga) ida pool (120 000 km²), Preisi sai Varssavi linna, Nemunasest lääne ja Pilicast põhja poole jäävad maad (Masoovia vojevoodkonna põhjaosa koos Varssavi linnaga ja Białystoki vojevoodkonna; kokku eri andmetel 55 000 km² või 48 000 km²) ning Austria sai Põhja-Galiitsia (Krakówi ja Sandomierzi linna ning Lublini ja Radomi vojevoodkonna; kokku 47 000 km²). 

Poola kuningas Stanisław August Poniatowski lahkus siis Varssavist ning siirdus Vene tragunite saatel Hrodnasse Vene asevalitseja hoolduse ja järelevalve alla. Pärast seda ta loobus 25. novembril troonist. Kuningas suri 12. veebruaril 1798 Peterburis.

Rzeczpospolita riiklik iseseisvus kaotati juriidiliselt 1797. aasta Peterburi konventsiooniga (tegelikult 1795), millega kaotati muuhulgas nimetus "Poola Kuningriik" ja Rzeczpospolita kodakondsus. Rzeczpospolita kaotas iseseisvuse rohkem kui sajaks aastaks (kui mitte arvestada lühikest aega eksisteerinud Varssavi Hertsogiriiki ja Krakówi Vabariiki).

Pärast Poola iseseisvuse kaotamist emigreerus palju poolakaid, eriti sõjaväelasi, Saksimaale, Habsburgide valduses olevasse Itaaliasse ja Prantsusmaale. Paljud neist sidusid oma saatuse lootuses Poola riigi taastamisele kindral Napoleon Bonaparte'iga. Tema loal loodi Revolutsioonisõjad Lombardias jaanuaris 1797 kaks Poola leegionit kindralite Henryk Dąbrowski ja Karol Kniaziewiczi juhtimisel, kusjuures nende koosseisu läksid Poola sõjavangid Austria armeest. Juba mais 1797 võtsid Poola leegionid osa lahingutest Austria vägedega Rooma pärast. Juulis komponeeris Józef Wybicki laulu "Mazurek Dąbrowskiego", millest hiljem sai Poola riigihümn. 

Preisi kuningriik kaotas 1807 ja Austria 1809 Teise ja Kolmanda Poola jagamisega annekteeritud maad Napoleoni moodustatud Varssavi Hertsogiriigile, mis 1815 läks Viini kongressi otsusega Kongressi-Poolana Venemaale (neljas Poola jagamine).

Vaata ka
--------

* esimene Poola jagamine
* teine Poola jagamine
* neljas Poola jagamine
* viies Poola jagamine
Kadri Tammepuu, 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Kadri Tammepuu** (sündinud 13. jaanuaril 1967) on proviisor ja Eesti Patsientide Liidu juht.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli.

Töö ja ühiskondlik tegevus
--------------------------

Enne Patsientide Liidus tegevuse alustamist on ta töötanud TÜ Farmaatsia Instituudis, ravimi hulgimüügiettevõtetes ProMed ja Magnum Medical, aastatel 2002–2015 juhtinud Terve Pere Apteek OÜ-d (Apotheka).

Vabatahtlikutööna on ta viimased kümme aastat olnud Revali Raeapteegi Muuseumi Ühingu tegemiste eestvedaja.

Viited
------

1. 1 2 3  "Kadri Tammepuu". *Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus*. Vaadatud 24.08.2021.
2. ↑  "Patsiendikeskne tervishoid – mida see ikkagi tähendab?". *Arvamusfestival*. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.08.2021. Vaadatud 24.08.2021.
3. 1 2 3  "Meeskond". *Eesti Patsientide Liit*. Vaadatud 24.08.2021.
4. ↑  Siret Trull (31. märts 2015). "Kadri Tammepuu lahkub ametist". *Meditsiiniuudised*. Vaadatud 24.08.2021.
**Dolgoprudnõi** on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Kljazma jõe ääres Moskvast põhja pool. Piirneb põhjas ja läänes Moskva kanaliga.

Töölisasula rajati 1931 raudtee äärde Vinogradovo küla juurde ja kandis 1938. aastani nime **Dirižablestroi**. 1932 hakkas asulas tööle dirižaablitehas. 1957. aastal sai linnaõigused.

Viited
------

1. ↑  "Rahvaloenduse andmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 20. augustil 2011.

Välislingid
-----------

* Dolgoprudnõi koduleht
* Venemaa rahvusvaenu verevalamine jõudis kooli, epl.ee, 17. detsember 2010

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
**Kari Meronen** (sündinud 16. veebruaril 1947 Helsingis) on Soome endine poksija.

Meronen oli kokku neljakordne 1965. aastal Soome meister – kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1965. aastal, kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1966. aastal, sulgkaalus (kuni 57 kg) 1967. aastal ja I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1969. aastal. Ta sai Soome meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) 1968. aastal II koha.

Meronen osales kolm korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel ja võitis kõik oma kohtumised – 1966. aastal, 1968. aastal ja 1969. aastal.

Meronen osales 16. Euroopa meistrivõistlustel Ida-Berliinis 1965. aastal kärbeskaalus (kuni 51 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 17. Euroopa meistrivõistlustel Roomas 1967. aastal kergekaalus (kuni 60 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis hilisemale Euroopa meistrile ja kuldmedalivõitjale Józef Grudzieńile (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 18. Euroopa meistrivõistlustel Bukarestis 1969. aastal I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg), kuid kaotas oma kohtumise I ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Meronen poksis juulist 1969 kuni märtsini 1974 elukutselisena. Ta pidas kokku 10 kohtumist ning võitis need kõik (neist 6 nokaudiga).

Isiklikku
---------

Ka Kari Merose vennad Erkki ja Risto olid tuntud Soome poksijad.

Välislingid
-----------

* Kari Meronen saidil BoxRec
**Kärkna raudteejaam** on raudteejaam Tartumaal Tartu vallas Kärkna külas. Raudteejaam asub kilomeetril 416,3 km.

Jaama lähedal (üle Kärevere–Kärkna maantee) asub rongipeatus, kus peatuvad Elroni reisirongid liinil Tallinn–Tartu (ekspressrongid Kärknas ei peatu). Peatuses asub üks lühike perroon, mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala.

Kärkna raudteejaamas asub lisaks peateele kolm kõrvalteed, 12 pööret ning silikaadist elektritsentralisatsioonipost. Lisaks saab jaamast alguse kaks haruteed, millest üks suundub Tartu Naftabaasi ja teine tööstusterritooriumile.

Ajalugu
-------

Raudteejaam asub laiarööpmelise Tapa–Tartu raudtee ääres, mis valmis 1876. aastal Balti aadlike initsiatiivil.

Jaam rajati peatusena Tartu-Maarja kihelkonda Maramaa mõisa maadele ja kandis algselt nime Falkenau. Vana puidust jaamahoone lammutati 1997. aasta lõpuks. 

2001. aastal suleti Kärkna jaam reisirongiliiklusele. Kuni selle aastani eelnes jaamale Sootaga raudteepeatus ja järgnes Vasula raudteepeatus.

Varem kulges jaamast ka harutee üle Amme jõe Kärkna kütusebaasi (Sillaotsa), mida kasutati Raadi lennuvälja varustamiseks.

2011. aasta lõpus valmis Kärknas uus lühike perroon, mis asub vana perrooni asukohast 1,1 km kaugusel (Tartu poole) ning ei jää seetõttu enam Kärkna raudteejaama territooriumile. 
Reisirongid hakkasid Kärkna raudteepeatuses uuesti peatuma 2012. aastal. 
Uus Kärkna peatuskoht asub kilomeetril 417,3, selle geograafilised koordinaadid on 58° 27′ 28″ N, 26° 39′ 33″ E.

Pilte
-----

* Perroon KärknasPerroon Kärknas
* Kärkna elektritsentralisatsiooni postKärkna elektritsentralisatsiooni post
* Kärkna raudteejaam (diiselrong DR1B)Kärkna raudteejaam (diiselrong DR1B)
* Sillad üle Amme jõe, paremal vana harutee Kärkna kütusebaasiSillad üle Amme jõe, paremal vana harutee Kärkna kütusebaasi
* Edelaraudtee reisirong KärknasEdelaraudtee reisirong Kärknas
* Kärkna jaam ja Elroni reisirongKärkna jaam ja Elroni reisirong

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus idasuunalistel reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Tabivere |  **Kärkna** | Tartu  |

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Kärkna jaama tehnokorraldusakt[*alaline kõdulink*]; AS Eesti Raudtee
3. ↑  Vallajuhid nõuavad vanade rongipeatuste taastamist (30. august 2001)
4. ↑  AS Eesti Raudtee avaldamata andmed
5. ↑  Kärknasse saab varsti jälle rongiga (6. oktoober 2011)
6. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kärkna raudteejaam** |

* FOTO: Kärkna raudteejaam; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
**Ajahn Chah** (tai keeles ชา สุภัทโท, *Chah Subhaddo* või พระโพธิญาณเถร, *Phra Bodhiñāṇathera*, 17. juuni 1918 – 16. jaanuar 1992) oli budistlik munk ja mõjukas theravaada budismi õpetaja nii Tais kui ka läänemaailmas. 

Kõige lähem oli ta Tai metsatraditsioonile.

Ajahn Chah õpetused paistavad silma oma paradoksaalsuse ja vaimukuse poolest.

Tsitaat
-------

> „Ei ole õige pidada ennast teistest paremaks.  
>  Kui arvame, et me oleme teistest paremad, siis tõuseb esile uhkus.  
>   
> Ei ole õige pidada ennast teistega võrdseks.  
> Kui arvame, et me oleme teistega võrdsed, siis puudub meil õigel ajal lugupidamine ja tagasihoidlikkus.  
>   
> Ei ole õige pidada ennast teistest halvemaks.  
> Kui arvame, et oleme teistest halvemad, siis langeme depressiooni, mõtiskledes oma madalusest, sündimisest halva märgi all ja nii edasi.  
>   
> Laseme lihtsalt kõigel olla!"
> 
> 
>

Viited
------

1. ↑  Rmt: No Ajahn Chah. Reflections. Compiled & Edited by Dhamma Garden, 1995.

Välislingid
-----------

* The Teachings of Ajahn Chah.
* Watnongpahpong.org
* Teachings of Ajahn Chah. All available Dhammatalks by Ajahn Chah in 13 languages.
**Ajajuhtimine** on aja kulutamise teadlik kavandamine, et suurendada tõhusust ja/või tootlikkust. Aja efektiivne kasutamine annab inimesele võimaluse korraldada tegevusi enda valitud ajal ja sobivusel.

See on eesmärgistatud tegevus, et suurendada üleüldist kasu teiste tegevuste koosmõjul piiratud aja jooksul, kuna **aega ennast pole võimalik juhtida**, sest selle kulgemine on selle enda põhiomadus. Ajajuhtimist võivad toetada oskuste hulk, töövahendid ja tehnikad, mida kasutatakse, et hallata aega, kui sooritatakse teatud ülesandeid, projekte ja eesmärke kindla tähtaja piires. 

Algselt viidati aja juhtimisele rääkides äri- või töökohategevustest, nüüdseks on mõiste laienenud ka isiklikele tegevustele. Ajajuhtimise süsteem on disainitud kombinatsioon protsessidest, töövahenditest, tehnikatest ja meetoditest. Tavapäraselt on ajajuhtimine paratamatus ükskõik millise projekti arengus, kuna see määrab projekti lõpuleviimise aja ja mahu.

Peamised teemad, mida kajastatakse kirjanduses aja juhtimise kohta:

* efektiivsust soodustava keskkonna loomine;
* prioriteetide seadmine;
* prioriteetide seadmisel kaasnevate tegevuste elluviimine;
* mitteprioriteetidele kulutatud aja vähendamise protsess;
* stiimulid käitumise muutmisel, et kindlustada tähtaegset sooritust.

Ajajuhtimine on seotud erinevate kontseptsioonidega nagu:

* projektijuhtimine – ajajuhtimist võib pidada projektijuhtimise alamosaks ning tavaliselt viidatakse sellele kui projekti planeerimisele ja ajakavastamisele. Ajajuhtimine on identifitseeritud ka kui üks tuumikfunktsioonidest projektijuhtimisel;
* tähelepanu juhtimine – see on seotud kognitiivsete ressursside juhtimisega, eriti ajahulgaga, mis inimesel kulub mõtestamiseks (ja oma töötajate mõtteprotsessi organiseerimiseks), et läbi viia teatud tegevusi.

Organisatsiooniline ajajuhtimine on identifitseerimise, hindamise ja raisatud aja vähendamise teadus organisatsioonisiseselt. Organisatsiooniline ajajuhtimine identifitseerib, raporteerib ja hindab majanduslikult jätkusuutlikku aega, raisatud aega ja produktiivset aega organisatsioonisiseselt ning arendab ärimudeli, et muundada raisatud aeg produktiivseks.

Viited
------

1. ↑  Stella Cottrell (2013). *The Study Skills Handbook*. Palgrave Macmillan. Lk-d 123+. ISBN 978-1-137-28926-1.[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Project Management Institute (2004). *A Guide to the Project Management Body of Knowledge (PMBOK Guide)*. ISBN 1-930699-45-X.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on muusikastiilist; tantsu kohta vaata artiklit Rock'n'roll (tants), Tom Stoppardi näidendi kohta vaata Rock'n'Roll.* |

---

***Rock'n'roll*** on muusikastiil, mis arenes välja gospelist ja *rhythm and blues*'ist 1940. aastatel USA-s ning muutus populaarseks 1950. aastatel. *Rock'n'roll*'i peetakse esimeseks rokkmuusika žanriks ja Bill Haleyt esimeseks *rock'n'roll*'i lauljaks.

Nimetus *rock'n'roll*
---------------------

Alan Freed, kes oli ühe Clevelandi raadiojaama töötaja ja kelle toimetada oli õhtune klassikalise muusika programm, uuris ühe heliplaadikaupluse omaniku palvel valge noorsoo muusikalist maitset ning avastas, et noorukeid erutas just *rhytm and blues*, mida üldiselt peeti valgete kultuurile täiesti võõraks. Freed palus ülemustelt luba panna oma programmi lõppu erisaade *rhytm and blues*'ist. Saade sai pealkirja "Moondog's Rock and Roll Party" ja Freed edendas selles segu bluusist, kantrimuusikast ja *rhythm and blues*'ist. Sellega oli Alan Freedist – anarhistist, kes kasutas varjunime *Moondog* ('Kuukoer') – saanud uue žanri, *rock'n'roll*'i ristiisa.

David Nœbel on öelnud: "*Rock'n'roll* on anarhistide vandenõu ameerika elulaadi hävitamiseks."

*Rock'n'roll*'i artiste
-----------------------

### Eestis

* Boogie Company
* Lucky Jeans
* Jolly Roger
* Nine Lives
* The Rockin' Guys
* Terminaator
* Rock'n'Roll Band
* The Tramps
* Wild Cats

### Inglismaal

* Billy Fury
* Cliff Richard
* The Shadows
* Tommy Steele
* Marty Wilde

### Prantsusmaal

* Rock’n’Roll Gang

### Soomes

* Hurriganes
* Teddy & The Tigers

### USA-s

* Chuck Berry
* Chubby Checker
* Eddie Cochran
* Alan Dale
* Bo Diddley
* Fats Domino
* Bill Haley & His Comets
* Buddy Holly & The Crickets
* Wanda Jackson
* Jerry Lee Lewis
* Elvis Presley
* Little Richard
* Gene Vincent & The Blue Caps

Vaata ka
--------

* Rokkmuusika
* *Rockabilly*
* Rock'n'rolli Kuulsuste Hall
* Rockerid
* Teddyboyd

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Rock'n'roll** |

* The History of Rock'n'Roll 1954–1963
* Aja jälg kivis. Rock'n'rolli Kuulsuste Hall Saate autorid Helgi Erilaid ja Jarmo Seljamaa. ERR, 2011.
|  |
| --- |
| **Artiklit tuleb tõlkida ja kohandada!** |

**"Kaheksa hullu kuninga laulu"** (inglise keeles *Eight Songs for a Mad King*) on Sir Peter Maxwell Daviesi monodraama, mille kuningas George III tekstidel põhineva libreto autor on Randolph Stow. Monodraama on kirjutatud Lõuna-Aafrika Vabariigi päritolu näitlejale Roy Hartile ja helilooja enda ansamblile Pierrot Players (hiljem Fires of London). Teose esiettekanne toimus 22. aprillil 1969.

Pooletunnine teos on kirjutatud baritonile, kes kasutab suurt hulka uusvokalismi tehnikaid üle viieoktavilises ulatuses ning kuuele instrumendile:

* flööt (ka pikoloflööt)
* klarnet
* löökpillid (1 mängija): railway whistle/Snare drum/ 2 susp.cymbals /foot cyms/ 2 wood blocks / Bass drum/chains/ratchet/tom-toms/tamtam/tambourine/rototoms/toy bird-calls/2tpl.bl/ wind chimes/crotales/sleigh bells/glockenspiel/steel bars/crow/didgeridoo
* klaver (ka klavessiin ja dultsimer)
* viiul
* tšello

Teose kirjastaja on Boosey & Hawkes. Partituur on avaldatud autori faksiimilena ja partiid on olemas trükitud kujul.

Kõik kaheksa laulu põhinevad George III omandis olnud mehaanilisse orelisse salvestatud lugudel, mille saatel kuningas olevat ise proovinud ja lasknud oma leevikestel laulda. Etenduse tegevus toimubki kuninga monoloogina, kusjuures mängijad istuvad laval suurtes linnupuurides, mis lõpeb viiuldajalt tolle viiuli käestkrabamise ja purustamisega.

Seda teost on esitanud veel ameerika baritonid William Pearson, Michael Rippon, Thomas Meglioranza ja Julius Eastman. Bariton Richard Suart on esitanud seda lugu Gelsenkirchenis‚ Milanos‚ Helsingis‚ Strasbourgis‚ Stavangeris ja Pariisis. Rootsi bariton Olle Persson esitas teost Stockholmis 1990. aastatel.

Osad
----

1. The Sentry (King Prussia's Minuet)
2. The Country Walk (La Promenade)
3. The Lady-In-Waiting (Miss Musgrave's Fancy)
4. To Be Sung On The Water (The Waterman)
5. The Phantom Queen (He's Ay A-Kissing Me)
6. The Counterfeit (Le Conterfaite)
7. Country Dance (Scotch Bonnett)
8. The Review (A Spanish March)

Välislingid
-----------

* Roy Harti koduleht
**Otto Nuut** (5./18. detsember 1907 Lüüste küla, Uue-Vändra vald, Pärnumaa – 24. detsember 1996 Tori) oli eesti loomakasvatusteadlane.

Elulugu
-------

Otto Nuut oli talupidaja poeg.

1926. aastal lõpetas ta Vändra Põllumajandusliku Ühisgümnaasiumi. Tegi aastatel 1926–1928 läbi ajateenistuse ratsarügemendis Tartus, õppis Eesti Sõjakooli aspirantide kursustel, kus omandas ratsasõiduinstruktori kutse.

Lõpetas 1932. aastal Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna, põllumajanduskandidaat (1952, TRÜ), väitekiri "Tori hobuse tööjõudlus". Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Ugala.

Nuut oli 1932–1946 põllutöökoolides õpetaja (mõnda aega ka Kuusiku põllutöökooli direktor), 1946–1956 Tori Hobusekasvatuse TUI teadur, 1956–1966 ELVI Tori hobusekasvanduse vanemteadur, 1966–1979 juhataja, ühtlasi Tori Näidissovhoosi direktor.

Teadustöö
---------

Otto Nuudi uurimisvaldkond oli tõuaretus. Loonud Tori tõugu hobuste liinaretuse alused; tegelenud ka veiste aretamisega. Oli 1978. aastani Hobusetõugude Tõuaretuse Nõukogu sekretär ja juhatuse liige.

Teoseid
-------

Üle 50 teadustrükise, sh 3 raamatut ja 3 brošüüri.

* Tori hobusekasvanduse kogemusi hobuste treenimise alalt. Tallinn 1953
* Tori Hobusekasvandus 1856–1956 (koost). Tallinn 1956
* Tori hobune (kaasautor M. Ilmjärv). Tallinn 1957
* Hobuste pidamine ja kasutamine (kaasautor H. Mauring). Tallinn 1960
* Eesti NSV-s aretatavad hobusetõud. Tallinn 1967
* 125 aastat Tori Hobusekasvandust. Tallinn 1981

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24

Kirjandus
---------

* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn 1992. Lk 42
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944, 2. kd. Tartu 1994. Lk 526
* Agraarteadus (1992) 4
* Otto Nuut (in memoriam). // Tõuinfo (1997) 1, 8
* "Otto Nuut". // Tuntud nimesid Vändra vallast. Koostaja Jannu Holsting. Vändra 2004. Lk 87-88

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 24
* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Haud Tallinna Metsakalmistul

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Kahemõõtmeline gaasikromatograafia (GCxGC) skemaatiliselt
**Kahemõõtmeline kromatograafia** on analüüsitava proovi komponentide parema lahutamise eesmärgil kahes staadiumis eri tingimustel teostatav kromatograafiline protseduur.

Kahemõõtmeline (2D) lahutamine tähendab, et esimese lahutamise käigus saadud fraktsioonid suunatakse edasi teistsuguse mehhanismiga lahutamisele või lahutamisele teistsugustes tingimustes. 
Näiteid:

* kahemõõtmeline gaasikromatograafia (GCxGC) – esimeses GC-kolonnis halvasti lahutunud komponentidega fraktsiooni saab saata teistsuguse mehhanismiga toimivasse kolonni, milles toimub selle fraktsiooni komponentideks lahutumine;
* kahemõõtmeline kõrgsurve vedelikukromatograafia;
* kahesuunaline planaarkromatograafia – pärast esimese solvendiga elueerimist korratakse protsessi teise, esimesest erineva solvendiga, kusjuures solventi asetatakse paberi või plaadi teisesuunaline serv.

Võrdluseks: kahesuunaline geelelektroforees (2D-E või 2-DE) on enamasti proteiinide analüüsiks kasutatav tehnika, mis algab 1D-elektroforeesiga, mille järel molekulid lahutatakse mingi teise omaduse põhjal ristsuunas 90-kraadise nurga all. Nii saadakse kahemõõtmeline pilt.

Vaata ka
--------

* Kromatograafia
* Kahemõõtmeline geelelektroforees
Ukraina teenelise meistersportlase rinnamärk
**Ukraina teeneline meistersportlane** (ukraina keeles Заслужений майстер спорту України) on nimetus (kuni 2006 aunimetus) spordi valdkonnas Ukrainas. 

Aunimetus asutati 1992. aastal. Aunimetusega kaasneb rinnamärk. Rinnamärgid on nummerdatud. Märgi number 1 omanikuks sai 1993. aastal Sergi Bubka.

2006. aastal kehtestati Ukrainas ühtne spordiklassifikatsioon.

Aunimetuse andmise üldised kriteeriumid: Ukraina kodakondsusega sportlane on saanud medalikoha olümpiamängudel või olümpiala maailmameistrivõistlustel, kahel korral tulnud olümpiaalal Euroopa meistriks või mitteolümpialal tulnud kahel korral maailmameistriks või võitnud MM-il kolm medalit. 

Enne 1991. aastat kuulus Ukraina Nõukogude Liidu koosseisu ja Ukraina NSV väljapaistvamad sportlased said NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse. Nii näiteks ukraina tippkergejõustiklane Sergi Bubka sai selle aunimetuse 1983. aastal.

Ukraina teenelisi meistersportlasi
----------------------------------

* 1993 – Sergi Bubka, kergejõustik
* 2000 – Vladõslav Terziul, alpinism
* 2005 – Juri Anikjejev, kabe
* 2005 – Darja Tkatšenko, kabe
* 2005 – Sergei Karjakin, male
* 2009 – Oleksandr Kutšer, jalgpall

Aunimetuse on saanud ka kergejõustiklane Inessa Kravets.

  

* Sergi BubkaSergi Bubka
* Juri AnikjejevJuri Anikjejev
* Darja TkatšenkoDarja Tkatšenko
* Sergei KarjakinSergei Karjakin
* Oleksandr KutšerOleksandr Kutšer
* Inessa KravetsInessa Kravets

Viited
------

1. 1 2  Президент Національного олімпійського комітету України. ukrinform.ru
Koerahambaornamendi üksikelement
Koerahambaornament külgvaates nõgusas rihvas, nt portaalikaarel
Mõned keskaegsed ehisliistud: tellistest hammasfriis, kuulfriis õienuputaoliste detailidega (*ball-flower*) ja koerahambaornamendiga friis
**Koerahambaornament** (inglise keeles *dog-tooth*, saksa keeles *Hundszahnornament*) ehk **angeviini vööt** on inglise varagootikas populaarne ornamentaalne ehisliist, mis koosneb reastatud püramiidjaist neliklehemotiividest. Ornamendimotiiv meenutab kaudselt koera purihammast. Levinud kaunistuselement kirikuarhitektuuris, portaalide palendite ja arhivoltide kujunduses. Teine nimetus tuleb Anjou valitsejasoo nimest (inglise keeles *Angevin kings of England*), kes valitsesid Inglismaa troonil 12. sajandil ja 13. sajandi algul.

Eesti arhitektuuris esineb koerahambaornament Valjala kiriku lääneportaali arhivoldil, üksikmotiividena arhivoldi profileeringu süvarihvas.

Sõnavara
--------

Sõna *koerahambaornament* on vahel kasutatud ka näiteks teemantliistu ja sakkliistu kohta.

Pildid
------

* Varemeis Elgini kiriku kooriosa sein, Moray, Kirde-ŠotimaaVaremeis Elgini kiriku kooriosa sein, Moray, Kirde-Šotimaa
* Peterborough' katedraali portaal, Peterborough, CambridgeshirePeterborough' katedraali portaal, Peterborough, Cambridgeshire
* Ely katedraali detail, Ely, CambridgeshireEly katedraali detail, Ely, Cambridgeshire
* Catedral Vieja, SalamancaCatedral Vieja, Salamanca
* San Miguel de Caltojar, lõunaportaal 13. sajandist, Soria, Castilla-LeónSan Miguel de Caltojar, lõunaportaal 13. sajandist, Soria, Castilla-León

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Walter Crane. Line and Form, 1900. lk 78–79
5. 1 2  Eesti arhitektuur: Oskussõnastik. Tallinn: Valgus, 1993
**Põhjavint** (*Fringilla montifringilla*) on linnuliik vintlaste sugukonnast vindi perekonnast.

Levila
------

Põhjavint on levinud Euraasia metsavööndi põhjaosas Skandinaaviast kuni Ida-Siberini. Põhjavint on rändlind. Ta talvitub Euroopa lääne-, kesk- ja lõunaosas, Põhja-Aafrikas, Pakistani ja India põhjaosas, Hiinas ja Jaapanis. Rände ajal satub regulaarselt Alaskale, kus võib jätkata oma teekonda lõunasse kuni USA lääneosani.

Esinemine Eestis
----------------

Eestis on põhjavint kõikuva arvukusega harv haudelind ja sage läbirändaja. Tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 5–50 paarile, talvist püsiarvukust 10–500 isendile. Talvel tegutseb põhjavint üksikult või väikeste salkadena. Teda võib kohata talvel linnas toidumajakeste juures.

Põhjavint saabub märtsi lõpul või aprilli algul, rohkearvuline läbiränne kestab mai alguseni. Sügisene läbiränne algab septembris, muutub rohkearvuliseks septembri lõpul ja oktoobri algul, ja lõpeb novembris.

Välimus
-------

Linnu üldpikkus on 14–16 cm, kehakaal 20–25 g. Kõigis sulestikes erineb metsvindist roostekollase või oranži rinna- ja õlasulestiku ning valge päranipuala poolest.

Häälitsused
-----------

Lennuhäälitsused on kanepilinnu häälitsuse laadne *jäk* ning iseloomulik venitatud kääksuv *djääk*. Põhjavindi laul on ürisev *džrrrrr*, see on rohevindi territooriumihüüu sarnane, kuid ilma tõusva lõputa.
Harva esinev lauluvariant on urvalinnu lennuhäälitsuse sarnane sädistav *tšetšetšetšetše*. Pesapaigas võib kuulda ka teisi hääli.

Elupaik
-------

Asustab taigavööndi põhjaosa ja metsatundra soiseid metsi ja kaasikuid, eriti arvukas on ta mägikaasikutes.

Pesitsemine
-----------

Põhjavindi munad
Pesa on metsvindi omast pisut suurem ja rohmakam ja paikneb tavaliselt kasel. Põhjavindi pesi on Eestis leitud kasel, kuusel ja lepal. Kuusel on pesa sageli oksal tüvest eemal, lehtpuudel paikneb enamasti vastu tüve. 
5–7 munaga kurna on Eestis leitud mais ja juunis. Need sarnanevad metsvindi munadega, ent on rohekama põhitooniga ja peenema ning kahvatuma mustriga. Emaslind haub neid umbes 12 päeva.
Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad lahkuvad pesast kahe nädala vanuselt. Põhjavint võib pesitseda ka pesakastis.
Väljaspool pesitsusaega võib moodustada suuri parvesid, mõnikord koos metsvintidega.

Toitumine
---------

Suvel putukad, muul ajal sööb mitmesuguseid seemneid, marju ja muud. Talvel on oluline toiduallikas pöögipähklid ja valgepöögi viljad,
käib ka toidulaual päevalilleseemneid söömas.

Viited
------

1. ↑  BirdLife International (2004). *Fringilla montifringilla*. *2006 IUCNi punane nimistu*. IUCN 2006. Vaadatud 30. jaanuaril 2010.
2. ↑
3. ↑  Jonsson, L. *Euroopa linnud*. Eesti entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 504-505

Välislingid
-----------

* Põhjavint andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Põhjavint** |
**Anija külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Anija vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Pirga külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Anija külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid Anija külanõukogu piires "Anija Edasi" ja "Edu" kolhoos ning Kehra sovhoos. Külanõukogu halduskeskus asus Kehra alevikus.

Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Anija külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.

1963 detsembris liideti Anija külanõukoguga osa Rakvere rajooni Vohnja külanõukogu senisest territooriumist, millel asus Pavlovi metsamajandi maakasutus.

1968. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Kehra sovhoos, kolhoos Edu ja Pikva kolhoos.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 543
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
4. ↑  Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 1, 1968: 157
**Andres Raska** (10. aprill 1916 Ruhja – 16. juuni 1942 Kirovi oblast) oli Eesti sportlane ja üliõpilastegelane, jurist. 

Õppis 1934–1941 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees. 

Kandis 22. juunil 1940 Tartus toimunud rahvusliku meeleavalduse ajal sinimustvalget rinnalinti ja jagas neid teistele. Vahistati 26. juunil Narva-Jõesuus. Hukkus nõukogude vangilaagris. 

Ta oli kolmikhüppes kahekordne (1937, 1938) Eesti meister ja Eesti rekordi omanik (1938), 1935–1937 teatejooksu Eesti meister.

Jaan Krossi romaan
------------------

Andres Raska on Jaan Krossi romaani "Mesmeri ring" peategelase Indrek Tarma prototüüp. Romaan, mis kannab alapealkirja "romaniseeritud memuaarid nagu kõik memuaarid ja peaaegu iga romaan", ilmus aastal 1995, sai 1996 Virumaa kirjandusauhinna, on taasavaldatud Jaan Krossi "Kogutud teoste" 12. köites (2003) ning on tõlgitud soome (1997) ja hollandi keelde (2000).

Kirjandus
---------

* Jüri Ant, "Andres Raska lugu" – Postimees 1.12.1994, lk 14; järg: 8.12.1994, lk 14

Välislingid
-----------

* Nils B. Sachris, Karl Wilhelmson. "Prototüübid Mesmeri ringis" – Luup, 27. mai 1996, nr 11
* okupatsioon.ee
* Biograafia ESBL-is
**Andres Saag** (sündinud 21. novembril 1955) on eesti botaanik (lihhenoloog).

Elulugu
-------

Andres Saag on teenistuja poeg.

Saag lõpetas 1974. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli ökoloogia erialal. Ta oli aastatel 1979–81 ENSV Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudi looduskaitselabori vaneminsener, 1981–92 TÜ ökosüsteemide labori (hilisema bioindikatsiooni labori) vaneminsener, nooremteadur ja teadur, 1993–97 botaanika ja ökoloogia instituudi mükoloogia õppetooli teadur, alates 1998. aastast vanemteadur.

Teadustöö
---------

1994–98 oli ta TÜ doktorant ning 1998. aastal kaitses filosoofiadoktori kraadi botaanikas ja mükoloogias väitekirjaga "*Evolutionary relationships in some cetrarioid genera (lichenized Ascomycota)*".

Saagi peamised uurimisvaldkonnad on olnud samblike süstemaatika ja selle teoreetilised probleemid ning Eesti samblikuliikide levik. Ta on loonud TÜ samblikekogude andmebaasi. Ta on olnud sarja Folia Cryptogamica Estonica kaastoimetaja (1997–2005) ja peatoimetaja (alates 2006. aastast), samuti üks rahvusvahelise lihhenoloogide sümpoosioni IAL5 korraldajaist (sümpoosion toimus Tartus 2004. aastal, sellel oli u 250 osavõtjat 35 riigist). Ta on avaldanud üle 50 teadustrükise, sh on ta olnud 2 monograafia kaasautor ja -toimetaja.

Tunnustus
---------

* 2005 Tartu Ülikooli aumärk
* 2015 Tartu Ülikooli medal

Teoseid
-------

* Chemical and morphological variation in the genus Cetrelia in the Soviet Union. (kaasautor T. Randlane). // Lichenologist 23 (1991)
* The lichen genus Tuckneraria Randlane & Thell – a new segregate in the Parmeliaceae (kaasautor). // Acta Bot. Fennica 150 (1994)
* Phylogenetic affinities of cetrarioid lichens (kaasautor T. Randlane). // Cryptogamic Bot. 5 (1995) 2
* A second updated world list of cetrarioid lichens (kaasautor). // Bryologist 100 (1997) 1
* Second checklist of lichenized lichenicolous and allied fungi of Estonia (kaastoim T. Randlane). // Folia Cryptogamica Estonica 35 (1999)
* Cetrarioid lichens containing usnic acid from the Tibetan area. // Mycotaxon 80 (2001)
* Eesti pisisamblikud (kaastoim T. Randlane). // Tartu, 2004

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.
3. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Kirjandus
---------

* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), lk 156
* Eesti entsüklopeedia, kd 14, lk 447
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Elulugu
* Andres Saag Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**"Koera süda"** (vene keeles "Собачье сердце") on 1988. aastal valminud Nõukogude Liidu telefilm, mille lavastas Vladimir Bortko.

Filmi aluseks on Mihhail Bulgakovi 1925. aastal kirjutatud jutustus "Koera süda", mis ilmus Nõukogude Liidus esmakordselt 1987. aastal ajakirjas Znamja.

Film võitis 1989. aastal Prix Italia.

Esilinastus Eestis telekanalil ETV+ 7. aprillil 2016 (1. osa) ja 14. aprillil (2. osa).

Süžee
-----

Moskva, mõned aastad pärast oktoobrirevolutsiooni. Kodutu hulkuv koer otsib toitu ja peavarju. Silmapaistev kirurg, professor Filipp Filippovitš Preobraženski on saavutanud märkimisväärseid tulemusi noorendamise alal. Teaduslikke uuringuid jätkates mõtleb ta välja enneolematu eksperimendi – ta otsustab siirata koerale mehe ajuripatsi ja munandid. Professor meelitab koera poest ostetud vorstijupiga koju. Loomale pannakse nimeks Šarik. Ta leiab ulualust ja hoolitsust professori uhkes seitsmetoalises korteris. Ja ikkagi imestab ta, miks ta seal on. Liiga hilja taipab ta, et teda vajatakse katseloomaks. Elundidoonoriks saab Klim Tšugunkin – joomingu ajal kakluse käigus tapetud viinanina ja huligaan. Operatsiooni tulemused ületavad kõik lootused: Šariku jäsemed pikenevad, karvkate kaob, areneb välja kõnevõime. Moskvas levivad kuuldused professori kodus asetleidvatest imedest. Kuid professoril tuleb peagi kahetseda tehtut. Kuigi Šarikust saab justkui inimene, kanduvad talle Klim Tšugunkinilt üle tolle iseloomujooned ja halvad kombed – agressiivsus, ropendamine, joomine –, kuid endiselt ei salli ta kasse. Ta võtab endale nimeks Poligraf Poligrafovitš Šarikov, hakkab tööle Moskva linna puhastusosakonnas, mis tegeleb hulkuvate neljajalgsete püüdmise ja hukkamisega, ning käib läbi revolutsionääridega, kes sepitsevad vandenõu Preobraženski väljatõstmiseks korterist. Šarikov muudab professori ja tema abiliste elu põrguks. Majakomitee esimehe Švonderi ässitamisel kirjutab ta kaebekirju oma looja peale, nõuab endale korterit, varastab raha, lõhub mööblit ja ähvardab revolvriga. Professoril ei jää muud üle, kui tunnistada oma eksperiment nurjunuks ja tehtu tagasi pöörata. Šarikovist saab jälle koer. Šarikuna mäletab ta vähe sellest, mis temaga vahepeal juhtus, kuid see ei tee talle muret. Tema rahuloluks jäetakse ta elama professori korterisse.

Osatäitjad
----------

* Jevgeni Jevstignejev - professor Filipp Filippovitš Preobraženski
* Boriss Plotnikov - dr Ivan Arnoldovitš Bormental, professori assistent
* Vladimir Tolokonnikov - Poligraf Poligrafovitš Šarikov, endine koer
* Nina Ruslanova - Darja Petrovna Ivanova, professori köögitüdruk
* Roman Kartsev - Švonder, majakomitee esimees
* Olga Melihhova - Zinaida Prokofjevna Bunina, professori teenijanna ja abiline operatsioonide juures

Vaata ka
--------

* Koera süda (film 1976)
Eriphyle saadab Amphiaraose sõtta
**Amphiaraos** oli vanakreeka mütoloogias Argose ülik, kes isa poolt põlvnes Argose ja ema poolt Aitoolia kuningasoost. Tema isa oli Oikles ja ema Hypermestra. Tal oli naine Eriphyle ning pojad Alkmaion ja Amphilochos. Tema nimi tähendab kreeka keeles 'topeltneetud'.

Amphiaraosel oli võime tulevikku ennustada. Nõnda nägi ta ette, et sõjakäik Seitse Teeba vastu lõpeb täieliku lüüasaamisega. Sellepärast keeldus ta, kui tema naisevend kuningas Adrastos teda sõtta kutsus. See polnud tal esimene kord Adrastosega riidu minna. Esimesel korral oli Eriphyle nad lepitanud ja pärast seda vandusid mõlemad, et kui nad veel kunagi omavahel tülitsema peaksid, siis otsustab Eriphyle, kummal on õigus. Sõjakäigu organiseerija, Teeba õigusjärgne kuningas Polyneikes võitis Eriphyle soosingu sellega, et kinkis talle oma esiema Harmonia kaelakee, ning naine saatis Amphiaraose sõtta. Amphiaraos pidi minema, ent palus poegi, et kui ta peaks surma saama, maksaksid nad emale kätte.

Amphiaraos tappis sõjas Melanippose, ent siis põgenes sõjaväljalt. Periklymenos jõudis talle järele ja tahtis teda juba surmata, kui Zeus rebestas välgunoolega maa, mis neelas Amphiaraose koos kaarikuga.

Väidetavale Amphiaraose maa alla vajumise kohale ehitati tempel, mis pidi aitama kõigi haiguste vastu. Pärast ohverdamist pidi hädaline templis öö veetma ja oraakel seletas hommikul haige unenäo põhjal, mida haiguse vastu ette võtta. Talle püstitati teisigi templeid, kus unenägusid seletati, ning Atikas Oropose lähedal olev tempel tõrjus tähtsuselt pikapeale Teeba templi tagaplaanile.

Amphiaraose vanem poeg Alkmaion tappis oma ema, nagu oli isale tõotanud, ja seepärast jälitasid teda erinnüsed.

Roomlased uskusid, et Amphiaraosel olevat olnud kolmaski poeg, **Catillus**, kes põgenes teebalaste vasturünnaku kartuses Itaaliasse ning asutas seal koloonia, mis nimetati tema vanema poja järgi Tiburiks. Tänapäeval kannab see linn nime Tivoli.
**Animal Diversity Web** (lühend **ADW**) on internetipõhine andmebaas ja veebientsüklopeedia, kuhu kogutakse loodusajaloolist ja taksonoomilist informatsiooni peamiselt loomade kohta. Lisaks on võimalik tutvuda loomafotode, häälte salvestistega ja külastada virtuaalset muuseumi.

Animal Diversity Webi asutas 1995. aastal Michigani Ülikooli bioloogia professor Philip Myers.

Sissekanded loomaliikide kohta kirjutavad nii Ameerika Ühendriikides asuvate kolledžite õpilased kui ka õpetajad. Sissekandeid redigeerivad professorid ja ADW kaastöölised. 

Animal Diversity Webi kasutades soovitatakse viitamisel kasutada järgmisi andmeid: Myers, P. R. Espinosa, C. S. Parr, T. Jones, G. S. Hammond, and T. A. Dewey. 2014. The Animal Diversity Web (online). Accessed at .

Välislingid
-----------

* Animal Diversity Webi avaleht
* Jim Erickson,Revamped Animal Diversity Web reaching millions worldwide 18 years after launch, News Service, Veebiversioon (vaadatud 11.04.2014) (*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Animal Diversity Web seisuga 11.04.2014.*
**Ainesõnad** ehk **loendamatud (nimi)sõnad** või **jaotatavad (nimi)sõnad** on ainsuslikud mitteloendatavad sõnad.

Eesti keel
----------

Ainesõnad väljendavad

* aineid, nt *liiv*, *sool*;
* nähtusi, nt *sõprus*, *palavik*;
* omadusi, nt *tarkus*, *julgus*;
* abstraktmõisteid, nt *töö*, *aeg*;
* objektikogumeid, nt *rahvas*, *puuvili*;
* mõõdetavaid suurusi, nt *laius*, *pikkus*.

Ainesõnadele vastanduvad asjasõnad, mis on loendatavad. Kui asjasõnadel on olemas ainsuse ja mitmuse vorm (*kass*–*kassid*), siis ainesõnad on oma loendamatuse tõttu kasutatavad üksnes ainsuses. Mitmus on nende puhul võimalik ainult tähendusnihke puhul, nt ***puuviljad*** ’liigid puuvilja’, ***aedviljad*** ’liigid aedvilja’.

### Ainesõnade piiritlemine

Ainesõnad on kvantitatiivselt piiritlemata. Neid saab muuta kvantitatiivselt piiritletuks, kui vastavatele sõnadele lisada mõõdetavat suurust väljendav nimisõna ehk mõõdusubstantiiv, nt ***kott*** *jahu*, ***liiter*** *piima*, ***kilo*** *riisi*.

Kirjandus
---------

* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §504, §595
**Laurits** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laurits 271 inimesel: 125 mehel ja 146 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laurits meeste puhul 596. kohal ja naiste puhul 545. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laurits vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,90. Nimi oli kõige sagedasem Rapla maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 6,47 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Nõo ja Kambja kihelkonnas, Saaremaal Pöide kihelkonnas, Pärnumaal Tõstmaa kihelkonnas, Viljandimaal Paistu kihelkonnas, Võrumaal Karula kihelkonnas, Virumaal Jõhvi kihelkonnas ja Läänemaal Martna kihelkonnas üheteistkümnel korral nimeks Lauritz, Lauriz ja Laurits.

Nimede eestistamisel võeti Laurits 1937. aastal uueks perekonnanimeks isiku poolt, kelle perekonnanimi oli varem Roplik.

Nime kandjaid
-------------

* Karl-Johann Laurits, eesti sõjaväelane (1892—1941)
* Peeter Laurits, eesti fotograaf (1962–)
* Taavi Laurits, eesti jalgpallur (1990–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 14.05.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Laurits.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Laurits.

Välislingid
-----------

* Laurits statistikaameti andmebaasis
**Khorāsān-e Razavī provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb põhjas Türkmenistaniga ja idas Afganistaniga.

Khorāsān-e Razavī provints moodustati 2004. aastal Khorāsāni provintsi keskosast.

Provints jaguneb 19 maakonnaks.

Suuremad linnad on Mashhad ja Neyshābūr.

Provintsi pindala on 118 851 km².

Viited
------

1. 1 2  Khorasan-e Razavi. Statistical Centre of Iran, vaadatud 25.08.2015.

Iraani provintsid

Alborz **·**  Ardabīl **·**  Būshehr **·**  Chahār Maḩāll va Bakhtīārī **·**  Eşfahān **·**  Fārs **·**  Gīlān **·**  Golestān **·**  Hamadān **·**  Hormozgān **·**  Ida-Aserbaidžaan **·**  Īlām **·**  Kermān **·**  Kermānshāhān **·**  Khorāsān-e Razavī **·**  Khūzestān **·**  Kohkīlūyeh va Būyer Aḩmadī **·**  Kurdistan **·**  Lorestān **·**  Lõuna-Khorāsān **·**  Lääne-Aserbaidžaan **·**  Markazī **·**  Māzandarān **·**  Põhja-Khorāsān **·**  Qazvīn **·**  Qom **·**  Semnān **·**  Sīstān va Balūchestān **·**  Zanjān **·**  Teheran **·**  Yazd
**Laussadu** on pikemat aega (mitmetest tundidest mitme ööpäevani) kestev nõrga või mõõduka intensiivsusega vihma- (lausvihm) või lumesadu (lauslumi, sealhulgas ka märg lauslumi ehk lauslörts). Tavaliselt langevad laussademed ulatuslikule maa-alale kihtsajupilvedest ja kõrgkihtpilvedest. Laussadude tekkimine on seotud tsükloni üleminekuga; need tekivad sooja frondi ees, tsükloni keskosas ja külma frondi taga.

Laussajuga kaasneb niinimetatud servaefekt – laussadu algab ja lõpeb sageli tugevamate sademetega kui saju keskel.

Lausvihmad niisutavad hästi mulda, aga kauakestvad lausvihmad võivad põhjustada saagi hävimist, uputusi ja muid kahjustusi.

Lauslumi kaasneb lumetormiga, mistõttu takistab liikumist ja võib põhjustada liiklusõnnetusi.

Viited
------

1. 1 2  Jüri Kamenik: "Ilma ennustamine kohalike tunnuste järgi" ilm.ee, 28. juuni 2009
2. ↑  "Lausvihm Saaremaal põllumeestele kahjusid ei tekitanud" e24.ee, 17. juuni 2009
3. ↑  "Lausvihm põhjustas Ida-Virumaal uputuse" Ilmajaam.ee, 27. august 2008
4. ↑  "Lauslumi takistas Virumaal operatiivsõidukeid" Postimees, 25. november 2008
**Leena Peisa** (esinejanimi **Awa**; sündinud 16. märtsil 1979 Vantaas) on soome muusik, endine ansambli Lordi pianist.

Elulugu
-------

Leena Peisa sündis Vantaas, teismeea veetis Porvoos. Kuueaastaselt hakkas ta mängima klaverit, teismelisena ka süntesaatorit. Tema esimene bänd oli Punaiseet Messiaat, millega ta liitus 1994. aasta sügisel ja kasutas esinejanime Lende Mielihyvä. Pärast seda, kui bänd 1998. aastal laiali läks, keskendus Peisa haridusele ja õppis Helsingi Ülikoolis sotsiaalteadusi. 2003. aastal liitus ta uuesti bändiga, mis sestpeale kasutas nime Dolchamar. 

2005. aastal kutsus Lordi trummar Kita teda asendama bändist lahkunud klahvpillimängijat Enaryt. Bändis Lordi esines ta kõrgest soost vampiiripreilina, kelle nimi Awa tuleneb ingliskeelsest väljendist *be aware* – 'ole teadlik'. 25. juulil 2012 teatati Lordi veebilehel, et Awa lahkub bändist pärast 11. augusti kontserti.

Leena Peisa elab Anconas Itaalias koos kohaliku bändi The Dogma kitarristi Cosimo Binettiga, kellega kohtuti 2006. aasta Lordi turneel, kus The Dogma oli soojendusbänd.

Diskograafia
------------

### Punaiset Messiaat

#### Albumid

* "Back In Bu$ine$$" (1995)

* "Lemmentykki" ("Cannon of Love") (1996); kõrgeim koht nr 26 Soome Top 40-s

* "Älä osta; varasta" ("Don't buy; steal") (1997)

#### EP-d

* "Punainen Iktivisto" (1992)

* "Punk on pop" ("Punk is Hip") (1996)

* "Tuu mun luo" ("Come To Me") (1996)

* "Hornan hovin häät" ("A Wedding at the Abode of Evil Spirits")

#### Singlid

* "Onko tää rakkautta?!" (1996)

* "Oma rotta" (1996)

### Dolchamar

#### Albumid

* ""Rebela Sono"" ("The Rebel Sound") (2005)

### Lordi

#### Albumid

* "The Arockalypse" (2006)

* "Deadache" (2008)

* "Babez For Breakfast" (2010)

#### Singlid ja EP-d

* "Hard Rock Hallelujah" (2006) FIN nr 1, GER nr 5, UK nr 25, IRL nr 4

* "Who"s Your Daddy?" (2006) FIN nr 1, GER nr 33

* "Would You Love A Monsterman?" (2006) (2006)

* "It Snows In Hell (2006) FIN nr 2

* "They Only Come Out at Night" (2007) FIN nr 6

* "Beast Loose In Paradise" (2008)

Välislingid
-----------

* DOLCHAMAR ametlik veebileht
* Lordi – ametlik veebileht
* MonsterDiscoHell
**Lauseliige** on lause moodustaja süntaktiline funktsioon lauses. 

Lauseliikmed jagunevad kaheks:

* lause pealiikmed (alus ja öeldis),
* lause kõrvalliikmed (sihitis, öeldistäide, määrus ja täiend).

Lauseliikme määratlemisel lähtutakse moodustaja sõnaliigist, grammatilise seose tüübist ning moodustaja konkreetsest grammatilisest vormist. 

Praktikas osutub ainult grammatilistest tunnustest lähtumine siiski natuke keeruliseks, sest üks või teine tunnus võib mingite asjaolude tõttu puududa, näiteks öeldisverb võib mitte ühilduda alusega lihtsalt sellepärast, et ta on kaudses kõneviisis, nt *Poisid lugevat*. Seetõttu võetakse enamasti appi ka sisuline tunnus. See on võimalik sellepärast, et tüüpjuhtudel on olemas vastavus süntaktilise ja semantilise funktsiooni vahel.

Lause pealiikmed
----------------

 *Pikemalt artiklis Lause pealiikmed*
* Öeldis ehk grammatiline predikaat
* Alus ehk grammatiline subjekt

Alus ja öeldis on predikatsiooniseoses.

Lause kõrvalliikmed
-------------------

 *Pikemalt artiklis Lause kõrvalliikmed*
* Sihitis ehk grammatiline objekt
* Öeldistäide ehk predikatiiv
* Määrus ehk adverbiaal
* Täiend ehk atribuut