recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tumso Abdurahmanov** (tšetšeeni keeles *Labdurrokhmani Umaltan Tumso* ; sündinud 19. detsembril 1985 Groznõi rajoonis Tšetšeeni-Inguši ANSVs) on Tšetšeenia poliitilise ja avaliku elu tegelane. Abdurahmanovi pseudonüüm on Abu-Saddam Shishani. 

Ta on Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi poliitilise partei Noxçiyçönan Az ('*Tšetšeenia hääl*') esimees, poliitikablogija, dissident. Ta on Tšetšeenia iseseisvuse toetaja ja Kadõrovi poliitika kritiseerija Tšetšeenia Vabariigi juhina. Abdurahmanovi kanaleid ja videoid Youtube'is on vaadatud üle 200 miljoni korra.

Elulugu
-------

Tema isa Umalt Abdul-Madžidovitš Abdurahmanov mõisteti Nõukogude režiimi vastu võitlemise eest surma, hiljem asendati karistus pikaajalise vangistusega ning ta viibis 18 aastat range režiimiga koloonias. Džohhar Dudajevi ajal töötas Itškeeria valitsuses, sai esimeses Tšetšeenia sõjas haavata. Suri 2000. aastal. Ema on arst, ta juhtis Groznõi Keskrajooni haigla kardioreanimatsiooni osakonda. Vanemaid vendi oli kaks: üks läks 1980. aastatel nõukogudevastase tegevuse eest vangi ja suri 1996. aastal, teine ​​vend hukkus 2001. aastal Groznõis föderaalvägede operatsiooni tagajärjel. Noorem vend Mohmad Abdurahmanov on poliitiline aktivist, blogija, inimõiguste aktivist ja Tšetšeenia inimõiguste ühenduse VayFond esindaja Saksamaal.

Teismelisena töötas ta turul, müües ja transportides Inguššiast Timur Mutsurajevi kassette. Enda sõnul müüs ta hulkuvaid koeri.

2004. aastal lõpetas Groznõi Informaatika ja Arvutitehnika Tehnikumi ning asus tööle Tšetšeenia riigiettevõtte Elektrosvjaz insenerina, hiljem kuni 2015. aastani asedirektor. 2010. aastal lõpetas Groznõi Riikliku Naftainstituudi.

2015. aastal läks tülli Tšetšeenia presidendi Ramzan Kadõroviga ja põgenes riigist. Enda sõnul ei lasknud ta ükskord Islam Kadõrovi autot teelt, misjärel Kadõrovi ihukaitsjad võtsid temalt mobiiltelefoni. Kadõrov vaatas läbi seal talletatud fotod ja sõnumid, esitas hulga küsimusi ning jõudis lõpuks järeldusele, et Abdurahhmanov oli ebausaldusväärne. Seejärel, nagu blogija väitis, viidi ta Ramzan Kadõrovi sugulase korraldusel eramajja ja vestles, misjärel anti talle kolm päeva vabariigist lahkumiseks.

2015. aastal üritas saada Rootsist varjupaika, kuid 31. oktoobril 2016 jätkas Gruusia Pagulasministeerium talle varjupaika andmast. Seejärel siirdus Poola, kust edasi liikus Rootsi.

26. veebruaril 2020 tehti talle tapmiskatse. Ruslan Mamajev sisenes Abdurahhmanovi korterisse ja ründas teda haamriga, kuid blogijal õnnestus tapja kahjutuks teha ja salvestada video, milles esitab küsimusi vereloigus lebavale mehele. Viimane vastas, et tema nimi on Ruslan ja ta saatis "Abdurahman Groznõist". Rootsi kohus mõistis ründajale pärast määratud tähtajaks kandmist Rootsi vanglas 10 aastaks vangi ja riigist väljasaatmise. Abdurahmanovi sõnul osales tapmiskatses ka tema endine naine, kes mõisteti 8 aastaks vangi.

Väidetavalt lasi rühm tundmatuid inimesi ta ööl vastu 2. detsembrit 2022 maha. Hiljem teatati, et ta on elus ja politsei kaitse all.

Viited
------



1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
Puuküttega keris veesärgiga. Kerise küljel on tulekaitsekiht, põrandas õhuvõtuava
Avatav soojusisolatsiooniga elektrikeris
**Keris** kujutab endast kuumenevale alusele (põhiliselt kuumaks köetud ahi) laotud kive.

Ajaloost
--------

Varasem keris oli ahju tulepesa või kolde ümber ja kohale lahtiselt paigutatud raudkivikuhil sooja kogumiseks ja säilitamiseks. Selline keris oli tüüpiline Kirde-Euroopale.

Eestis tehti lihtsaid kividest kuhjatud kerisekujulisi ahjusid saunades ja rannikul kalamajades veel 19. sajandilgi. Vanemate ahjude keris oli lahtine, hiljem hakati kerist katma paekiviplaatidest või tellistest kivilaega või -võlviga. Läbipõlenud või tahmased kerisekivid vahetati aeg-ajalt uute vastu.

Saunakeris
----------

Saunaahjud on tänaseni kerisega. Mida rohkem kive on, seda parem saab leil. Kerisele või tavaliste kivide hulka võib panna **aurukivid**. Need on spetsiaalselt sauna tarbeks valmistatud kivid, mille ühel küljel on augud, kuhu valatakse vesi, millesse on tilgutatud pisut aroomiõli.

Keriseid on mitut liiki:

* puukeris;
* elektrikeris – tänapäeval enam levinud, sest neid on lihtsam kütta;
* kahe funktsiooniga puukeris – vastavalt eelistustele saab visata niisket või kuiva leili;
* mitmeotstarbeline elektrikeris – sobib näiteks perele, kus liikmed eelistavad erinevat saunaefekti – kuiv saun (Soome saun), troopiline saun (keskmiselt kuiv ja keskmiselt niiske) ja Türgi saun;
* puukerise efektiga elektrikeris – kui ei ole viitsimist jännata puudega, on puukerise efektiga elektrikeris;
* aurukeris – võimaldab ühes ja samas ruumis teha nii Soome kui ka Türgi sauna. Mõistagi peab saunas olema sundventilatsioon.

Leiliruumis tasub hoida ka kibu, millega või mille seest kulbiga kerisele leili visata. Kibu on leiliviskamisvee hoidmiseks, soovitatav meeldiva lõhnaga puidust (näiteks kadakas), kuid sobib ka plastist või vasest nõu. Vanemas kõnepruugis tähendab see ka väikest pesunõud.

Viited
------

1. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 78.

Välislingid
-----------

* Sauna keris, Eesti Rahva Muuseum
* Keriseahi, Eesti Rahva Muuseum
**Kerjakauss** on theravaada budistliku munga kauss pindapatal toidu-annetuste kogumiseks ja söömiseks. 

Kerjakauss almuste kogumiseks
See on ümmarguse kujuga keraamiline või metallist anum, mida mungad kannavad almuste kogumise ringil ehk pindapatal toidu kogumiseks. Kerjakauss on tavaliselt kaetud metallist kaanega ja ümbritsetud riidest kotiga, mille küljes on kandmise jaoks sang.

Mungad ehk bhikkhud (algses tähenduses 'kerjused') elavad üksnes annetustest. Igal hommikul, päikesetõusu ajal, lähevad pühitsetud mungad almuste kogumise ringile (*pindacara*) ning võimaldavad ilmalikel järgijatel annetada neile toitu (*piṇḍapāta*). Kõnnitakse vaikides, silmi maast tõstmata ja kellelegi otsa vaatamata. Aeg-ajalt peatutakse, et annetajad saaksid nende kerjakaussi toidupalu pillata.

Söömise ajal asetatakse kerjakauss väheldasele metallist või punutud alusele.

Kerjakauss ja mungarüü on traditsiooniliselt ainsad asjad, mida kerjusmunk ehk bhikkhu vajab ning needki võib ta endale ise valmistada. Algselt valmistati kerjakauss kõrvitsa või mõne muu taime viljast. Tänapäeval toodetakse neid tööstuslikult ja müüakse kloostrite ja templite läheduses munkadele annetamiseks.

Vaata ka
--------

* Vihaara
See artikkel See artikkel räägib ASL-ist Liibüas.  Sõsarparteide kohta vaata artiklit Araabia Sotsialistlik Liit.  

---

**Araabia Sotsialistlik Liit** (ASL; araabia keeles االإتحاد الإشتراكي العربي في ليبيا) oli Liibüa erakond, mis tegutses aastatel 1971–1977. Seda juhtis esimees Muammar Gaddafi.

Gaddafi võttis enda Liibüa sotsialistliku revolutsiooni ideede formuleerimisel eeskuju Egiptuse presidendist Jamāl ‘Abd an-Nāşirist. Nagu Nassergi, võttis Gaddafi võimu Vabade Ohvitseride Liikumise abil, millest 1971. aastal kasvas välja Liibüa Araabia Sotsialistlik Liit. Nagu ka Egiptuse Araabia Sotsialistlik Liit, oli Liibüa ASL riigi ainus seaduslik erakond, mis tegutses pigem riigivõimu kajakambri kui poliitilise parteina.

Mais 1972 ühinesid Liibüa ASL ja Egiptuse ASL.

Viited
------

1. ↑  *Cairo Press Review*, 1972. p. 11
2. ↑  *Political Culture in Libya*. Routledge. 5. september 2013. Lk 46. ISBN 9781136115868.
3. ↑  *Cairo Press Review*. 21. juuni 1973. Lk 26.
4. ↑  "Libya - The Arab Socialist Union". *countrystudies.us*. Vaadatud 2. juuni 2021.
5. ↑  *The Middle East: Abstracts and index*, Vol. 23, Part 2. Library Information and Research Service. 1999. p. 248
**Maailmapärand** (inglise keeles *world heritage*) on üldmõiste, mille alla kuuluvad kultuuripärand ja looduspärand.

Maailmapärandi kaitseks on vastu võetud UNESCO maailmapärandi kaitse konventsioon.

Maailmapärandi hulka kuuluvaid olulisemaid objekte loetletakse UNESCO maailmapärandi nimistus, mida koostab UNESCO maailmapärandi komitee.

Mõiste
------

UNESCO maailmapärandi keskuse (UNESCO World Heritage Centre) väljaandes World Heritage Information Kit (2008: 5) defineeritakse maailmapärand järgmiselt: "Maailmapärand on meie mineviku pärandus, see, millega me elame koos täna ning mille me anname üle tulevastele põlvedele." ("World Heritage is our legacy from the past, what we live with today, and what we pass on to future generations.")

Kategooriad
-----------

UNESCO määratleb maailmapärandit järgmistes kategooriates:

Kultuuripärand (*cultural heritage*)
Aineline kultuuripärand (*tangible cultural heritage*): 
liikuv kultuuripärand (*movable cultural heritage*), näiteks maalid, skulptuurid, mündid, käsikirjad (*paintings, sculptures, coins, manuscripts*)
liikumatu kultuuripärand (*immovable cultural heritage*), näiteks monumendid, arheoloogilised paigad (*monuments, archaeological sites*)
veealune kultuuripärand (*underwater cultural heritage*), näiteks laevavrakid, veealused varemed ja linnad (*shipwrecks, underwater ruins and cities*)
Vaimne kultuuripärand (*Intangible cultural heritage*), näiteks suuline traditsioon, esituskunstid, rituaalid (*oral traditions, performing arts, rituals*)
Looduspärand (*natural heritage*), sealhulgas kultuurilise aspektiga looduslikud paigad nagu kultuurmaastikud, füüsilised, bioloogilised või geoloogilised formatsioonid (*natural sites with cultural aspects such as cultural landscapes, physical, biological or geological formations*)
**Benue osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria lõunaosas. Osariik on nime saanud Benue jõe järgi.

Jaguneb 23 omavalitsusalaks: 

* Agatu
* Apa
* Ado
* Buruku
* Gboko
* Guma
* Gwer-East
* Gwer-West
* Katsina-Ala
* Konshisha
* Kwande
* Logo
* Makurdi
* Obi
* Ogbadibo
* Ohimini
* Oju
* Okpokwu
* Oturkpo
* Tarka
* Ukum
* Ushongo
* Vandeikya

Peamine majandusharu on põllumajandus. Kasvatatakse jamssi, riisi, kartulit, sojauba, maisi, maniokki jt põllukultuure. Maavaradest kaevandatakse lubjakivi ja kaoliini.

Nigeeria 1. järgu haldusüksused

Abia **·**  Adamawa **·**  Akwa Ibom **·**  Anambra **·**  Bauchi **·**  Bayelsa **·**  Benue **·**  Borno **·**  Cross River **·**  Delta **·**  Ebonyi **·**  Edo **·**  Ekiti **·**  Enugu **·**  Gombe **·**  Imo **·**  Jigawa **·**  Kaduna **·**  Kano **·**  Katsina **·**  Kebbi **·**  Kogi **·**  Kwara **·**  Lagos **·**  Nasarawa **·**  Niger **·**  Ogun **·**  Ondo **·**  Osun **·**  Oyo **·**  Plateau **·**  Rivers **·**  Sokoto **·**  Zamfara **·**  Taraba **·**  Yobe **·**  Föderaalne pealinnaala
**Koduloolane** ehk **koduloouurija** (ka: **kodu-uurija**) on inimene, kes tegeleb oma kodukandi ajaloo uurimise ehk kodulooga enamasti hobi korras.

Koduloolaste tegevust on hinnatud mitmeti. Ühelt poolt suhtuvad elukutselised ajaloolased sellesse sageli kriitiliselt, kuna koduloolaste ettevalmistus ja taustateadmised võivad olla lünklikud ning järeldused seetõttu ebateaduslikud. Kiindumusest oma kodukanti on neil ka oht selle ajaloolist tähtsust üle hinnata. Teisalt teevad paljud koduloolased kohaliku ajalooteabe kogumisel hoolikat ja tänuväärset tööd, valgustades mikroajalugu. Mitmed teaduse seisukohast olulised avastused ajaloos, arheoloogias, paleontoloogias ja geoloogias on pärit just koduloolastelt. Ka tuleb silmas pidada, et teaduslooliselt ei olnud pikka aega ajaloolaste ja koduloolaste vahel kuigi suurt erinevust.

Eestis on koduloolased koondunud arvukatesse ühendustesse nagu näiteks MTÜ Kodulugu, Pärnumaa Koduloolaste Selts jpt.

Eesti tuntumate koduloolaste hulka kuuluvad või on kuulunud näiteks Mihkel Aitsam, August Wilhelm Hupel, Eva Maaring, Voldemar Miller, Helend Peep, Kalev Päid, Jaan Tagaväli, Valdeko Vende ja Gustav Vilbaste.
Kodu
Meil aia-äärne tänavas,  
kui armas oli see,  
kus kasteheinas põlvini  
me lapsed, jooksime.  
  
Kus ehani ma mängisin  
küll lille, rohuga,  
kust vanataat käekõrval mind  
tõi tuppa magama.  
  
Küll üle aia tahtsin siis  
ta kombel vaadata:  
«Laps, oota!» ütles ta, «see aeg  
on kiir küll tulema.»  
  
Aeg tuli. Maa ja mere peal  
silm mõnda seletas -  
ei pool nii armas polnud seal  
kui külatänavas.

**Kodu** on Lydia Koidula luuletus 1865. aastast.

Koidula tõlkis selle luuletuse Klaus Grothi (1819-1899) alamsaksa keeles esmakordselt 1852. aastal ilmunud luulekogust *"Quickborn"*. Luuletuse algpealkiri alamsaksa keeles oli *"Min Platz vær Dær"*.

Viited
------

1. ↑  Klaus Groth. "Min Platz vær Dær". // *Quickborn. Volksleben in plattdeutschen Gedichten dithmarscher Mundart nebst Glossar*. Hamburg 1853. Lk 179

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Kodu** |

* Raul Pettai. "Lydia Koidula loomingu juurtest". Estonian World Review, 26. veebruar 2010
* "Meil aiaäärne tänavas" ei olegi Lydia Koidula luuletus, ERR, 20. mai 2018
**NARIC** (*National Academic Recognition Information Centre*) on Euroopa Komisjoni loodud koostöövõrk välisriigis omandatud hariduse õige ja õiglase tunnustamise lihtsustamiseks ning akadeemilise ja tööalase liikuvuse soodustamiseks Euroopa riikides. Koostöövõrgu moodustavad riiklikud NARIC keskused, kes on määratud vastava riigi haridusministeeriumi poolt. Keskuste poolt pakutav teave akadeemiliste kvalifikatsioonide võrreldavuse kohta, aitab ellu viia Bologna protsessis püstitatud eesmärke.

Riigiti võivad NARIC keskuste tegevused ja ülesanded erineda. Paljudes Euroopa riikides on NARIC keskustel nõuandev roll ehk siis kõrgkoolidel ja tööandjatel on õigus ise otsustada, milliseid välisriigi kvalifikatsioone ja õpinguid nad aktsepteerivad. Sel juhul annavad NARIC keskused teavet välisriigi kvalifikatsioonide ja haridussüsteemi kohta, mis on kõrgkoolidele ja tööandjatele vajalik tunnustamise otsuse tegemisel.

Eesti ENIC/NARIC Keskus (Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus) kuulub Euroopa Nõukogu, UNESCO ja Euroopa Komisjoni koostöövõrkudesse ENIC ja NARIC ja oli kuni 2020. aasta lõpuni Sihtasutus Archimedese struktuuriüksus. Seoses Sihtasutus Archimedese tegevuse lõpetamisega läksid Eesti ENIC/NARIC Keskuse tegevused ja teenused üle Haridus- ja Noorteametisse.

 Vaata ka
---------

* ENIC
* Kõrghariduse rahvusvaheline turundus ehk Study in Estonia
* Euroopa keeleõppe tunnuskiri
* Haridus- ja Teadusministeerium
* Eesti teaduse tippkeskused

Välislingid
-----------

* Sihtasutuse Archimedes koduleht
* ENIC/NARIC võrgustiku koduleht
**Tiit Pärnik** (21. jaanuar 1938 Rakvere-– 14. veebruar 2017) oli Eesti taimefüsioloog.

Elulugu
-------

Tiit Pärnik oli õpetajate poeg.

Lõpetas 1956 Kohtla-Järve 1. Keskkooli, 1962 TÜ füüsikaosakonna, bioloogiakandidaat (1973, TÜ), väitekiri "Исследование фотосинтетического газообмена и метаболизма углерода на изолированных от растений листьях радиометрическим методом". Oli 1962–66 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) vaneminsener, 1966–74 nooremteadur, 1974–75 teadussekretär, 1975–86 vanemteadur, 1986–96 juhtivteadur, 1996–2004 EPMÜ EBI vanemteadur, 2005– 2015 EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi taimefüsioloogia osakonna erakorraline vanemteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: kõrgemate taimede fotosüntees, hingamine ja CO2 metabolism. Võttis 1988–89 osa NSVL Teaduste Akadeemia Kaug-Ida Osakonna Merebioloogia Instituudi, USA ja Vietnami teadlaste ühisekspeditsioonist India ookeani edelaossa, osales 1994, 1995, 1996 Umeås Eksperimentaalbioloogia Instituudi fotosünteesi labori ja Umeå Ülikooli taimefüsioloogia osakonna ühisuurimustes. Kirjeldanud esmakordselt troopilistes vetes kasvava veetaime *Thalassodendron ciliatum* süsiniku assimilatsiooni mehhanismi. Loonud originaalse aparatuuri taimelehtede süsiniku fotosünteetilise metabolismi dünaamilise reguleerimise uurimiseks radiogasomeetrilisel meetodil. Välja töötanud uue metoodika taimelehtede hingamiskomponentide mõõtmiseks ja dekarboksüülimisreaktsioonides vabanenud CO2 reassimilatsiooni määramiseks (koos O. Keerbergiga). ENSV riiklik preemia (1982, kollektiivis). Üle 100 teadustrükise.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Быстродействующая экспозиционная камера для изученя фотосинтеза при помощи 14CO2 (kaasautorid O. Keerberg, E. Jürisma).//Физиология растений 34 (1987)
* Photosynthesis of the seagrass Thalassodendron ciliatum: leaf anatomy and carbon metabolism (kaasautor). // Photosynthetica 26 (1992)
* Light-and CO2-saturated photosynthesis: enhancement by oxygen (kaasautor). // Photosynthesis Res. 88 (2006)
* Advanced radiogasometric method for the determination of the rates of photorespiratory and respiratory decarboxylations of primary and stored photosynthates under steady-state photosynthesis (kaasautor O. Keeberg). // Physiologia Plantarum 129 (2007)
* Photorespiratory and respiratory decarboxylations in leaves of C3 plants under different CO2 concentrations and irradiances (kaasautorid H. Ivanova, O. Keerberg). // Plant, Cell and Envir. 30 (2007) 12.

Kirjandus
---------

* EE 14, 392
* Teadusasutus Harkus. Eksperimentaalbioloogia Instituut. Tallinn, 1989, 33, 36
* Eksperimentaalbioloogia Instituut 40. Harku, 1997, 16, 21
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

Tiit Pärnik Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tiit Purre** (5. detsember 1931 Tallinn – 7. september 2003 Kohtla-Järve) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Tiit Purre oli raamatupidaja poeg.

Ta lõpetas 1949 eksternina Tallinna 2. Keskkooli, 1954 Tallinna Polütehnilise Instituudi mäe-keemiateaduskonna kütuste keemilise tehnoloogia erialal, tehnikakandidaat (1974, TPI) väitekijaga "Исследование дистиллятов коксования высших фракций смолы полукоксования сланца-кукерсита как источника алкилрезорцинов". Ta oli 1954–1957 Harkovis projekteerimisinstituudi Giprokoks insener-projekteerija, 1957–1958 töötas Maardu Keemiakombinaadis, 1958–1963 Kiviõli Põlevkivikeemia Kombinaadi kesklabori juhataja, aastast 1963 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi põlevkiviõli keemia ja tehnoloogia labori juhataja.

Teadustöö
---------

Purre uuris põlevkivi termilise töötlemise saaduste (õli, fenoolid) edasist töötlemist, vääristamist ja kasutamist. Ta tegeles põlevkiviõli puhastamise, destilleerimise, termilise töötlemise (koksistamise) meetodite ja tehnoloogiaga. Ta oli aktiivne osaline Kohtla-Järvel 1963–1964 põlevkiviõli töötlemise tööstusliku kompleksi käikulaskmises ja põlevkiviõlist uute saaduste (tõhusad liipriimmutusõlid, destillaatkütused, elektroodkoks jm) tootmise käivitamises. Ta uuris põlevkiviõlide fenoolide (alküülresortsiinide) saagise suurendamise, puhtuse, kvaliteedi parandamise võimalusi, kristalsete alküülresortsiinide saamise tehnoloogiat ja põlevkiviõlist parandatud omadustega teebituumenite saamist. Ta kuulus Hugo Raudsepa koolkonda.

Aastast 1984 oli ta ajakirja Oil Shale toimetuskolleegiumi liige. Ta oli ka üks keemiatehnoloogia sõnastiku (1996) koostajaid. Ta oli D. Mendelejevi nimelise Üleliidulise Keemiaseltsi (1963–1991), Eesti Keemia Seltsi (aastast 1991) ja Eesti TA põlevkivinõukogu liige.

Tiit Purre on pälvinud NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse hõbemedali ja Paul Kogermani mälestusmedali (1991). Tal on üle 60 teadustrükise, 2 patenti ja 12 autoritunnistust.

Teoseid
-------

* К вопросу образования алкилрезорцинов в процессе коксования высших фракций сланцевой смолы (kaasautorid U. Lille, J. Klesement). // Тр. Ин-та сланцев 19 (1973)
* О схеме извлечения водорастворимых фенолов из дистильятов коксования высших фракций сланцевой смолы (kaasautor). // Тр. Ин-та сланцев 20 (1975)
* Low temperature processing of lump oil shale in retorts with a circular semicoking chamber (kaasautor). // Proc. 25th Oil Shale Symp. Golden 1992
* Väike keemiatehnoloogia sõnastik (kaasautor). Tallinn, 1996.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Oil Shale 9 (1992) 1, 91
* Tiit Purre (1931–2003). In memoriam. // Oil Shale 20 (2003) 4, 529–530.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tiit Pikka** (17. september 1936 Tallinn – 30. september 1976 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja füüsik.

Tiit Pikka oli töölise poeg.

Ta lõpetas 1956 Tallinna Polütehnikumi, 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina, 1966 aspirantuuri NSVL TA Kristallograafia Instituudis Moskvas. Ta kaitses 1970 Vilniuse Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadikraadi. Tema väitekirja pealkiri oli "Фазовые переходы в полупроводниках типа АvВviСvii" ("Faasiüleminekud A5B6C7-tüüpi pooljuhtides"). Ta oli 1961–63 ja 1966–69 TPI füüsika kateedri assistent, aastast 1969 vanemõpetaja.

Tiit Pikka uuris pooljuhtmaterjalide füüsikat. 1970. aastate keskel uuriti TPI-s tema algatusel fotolüüsi fotokujutiste saamiseks pooljuhtide pinnal infrapunakiirguses. Ta kasvatas ja uuris A5B6C7-tüüpi pooljuhtide-senjettelektrikute monokristalle, selgitas kristallide kasvu elektriväljaga mõjutamise võimalusi ning projekteeris ja ehitas pooljuhtmaterjalide omaduste määramiseks originaalseid mõõteseadmeid. Tal oli 10 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Фазовые переходы в сегнетоэлектриках-полупроводниках типа A5B6C7 (kaasautor T. Fridkin). // Физика твердого тела 10 (1968) 11
* Сенсибилизированный фотолиз на поверхности полупроводников (kaasautor E. Tamm). // TPI Toimetised 408 (1976).

Kirjandus
---------

* TPI 1936–1986, 420, 421, 498.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tiit Randveer** (sündinud 26. juunil 1951 Keilas) on eesti zooloog (terioloog) ja jahindusteadlane.

Elulugu
-------

Tiit Randveer on zootehniku poeg.

Lõpetas 1969 Väike-Maarja Keskkooli ja 1974 TÜ; bioloogiakandidaat (1989, Moskva A. N. Severtsovi nimeline Evolutsioonilise Morfoloogia ja Ökoloogia Instituut), väitekirjas käsitles eesti metskitsepopulatsiooni ökol iseärasusi ja majanduslikku kasutamist. Oli 1974–77 Mahtra Rohelise Vööndi Metsamajandi vanemjääger, 1977–96 Eesti Metsamajanduse ja Looduskaitse Teadusliku Uurimise Instituudis: vaneminsener, nooremteadur, teadur ja aastast 1989 vanemteadur, 1993–95 EPMÜ dotsent, 1996– vanemteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: ulukite bioloogia – metskitse ökoloogia, hirvlaste, peamiselt põdra mõju metsaökosüsteemidele.

Teoseid
-------

* Косуля в Эстонии. // Управление популяциями диких копытных животных. М. 1985
* Рождаемость и смертность в Эстонском поселении косули. // TÜ Toim 955 (1992)
* Damage Caused by moose (Alces alces) by bark stripping of Picea abies (kaasautor R. Heikkilä). // Scand. J. of Forest Res. (1995) 11.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EE 14, 405.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**The Beach Boys** on 1961. aastal California osariigis Hawthorne'is tegevust alustanud USA rokkansambel. The Beach Boysi algkoosseisu kuulusid vennad Brian, Carl ja Dennis Wilson, nende onupoeg Mike Love ja nende koolivend Al Jardine. Ansambel oli algselt *surf rock* '​i muusika paremaid näiteid ja mille lauludes esinesid kerged teemad nagu surfamine, tüdrukud ja autod. Ansamblist sai aja jooksul Brian Wilsoni juhtimisel populaarne ja kriitikute poolt tunnustatud koosseis.

Ansambel sai alguse *garage rock* '​i ansamblina ja ansambli esimeseks mänedžeriks oli Wilsonite isa Murry. The Beach Boysi debüütloost "Surfin'" sai 1961. aastal Californias hitt, mis tõusis kahe kuuga singlite edetabelisse Billboard Hot 100. Sama aasta detsembris sõlmisid nad lepingu Capitol Recordsiga. Ansambli esimese singlina jõudis edetabeli Billboard Hot 100 esikohale 4. juulil 1964 "I Get Around". Ansambli äratuntav mitmehäälne laul on puhas ja korrektne. Brian Wilson armastas laululoomingu juures palju eksperimenteerida.

Ansambli põhilised laulukirjutajad olid Brian Wilson ja Mike Love. Alates 1964. aastast ei esinenud Brian Wilson enam kontsertidel koos ansambliga, teda asendas Bruce Johnston. See koosseis, koos tegevuse algusaegadel lühikest aega koosseisu kuulunud David Marksiga, võeti 1988. aastal Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.

Ansambli muusikaline stiil ja koosseis on aastate jooksul palju muutunud. Seda on mõjutanud Brian Wilsoni kõrvalejäämine bändi tegevusest vaimuhaiguse ja narkosõltuvuse tõttu, Dennis ja Carl Wilsoni surmad (vastavalt 1983. ja 1998. aastal) ja kohtuvaidlused ansambli liikmete vahel. Pärast Carl Wilsoni surma vallandas Mike Love algkoosseisu liikme Al Jardine'i. Love ja Bruce Johnston hankisid endale õigused ansambli nimele ja jätkavad The Beach Boysi nime all kontsertide andmist.

Stuudioalbumid
--------------


|  |  |
| --- | --- |
| 
* "Surfin' Safari" (1962)
* "Surfin' U.S.A." (1963)
* "Surfer Girl" (1963)
* "Little Deuce Coupe" (1963)
* "Shut Down Volume 2" (1964)
* "All Summer Long" (1964)
* "The Beach Boys' Christmas Album" (1964)
* "The Beach Boys Today!" (1965)
* "Summer Days (And Summer Nights!!)" (1965)
* "Beach Boys' Party!" (1965)
* "Pet Sounds" (1966)
* "Smiley Smile" (1967)
* "Wild Honey" (1967)
* "Friends" (1968)
* "20/20" (1969)

 | 
* "Sunflower" (1970)
* "Surf's Up" (1971)
* "Carl and the Passions – "So Tough" (1972)
* "Holland" (1973)
* "15 Big Ones" (1976)
* "Love You" (1977)
* "M.I.U. Album" (1978)
* "L.A. (Light Album)" (1979)
* "Keepin' the Summer Alive" (1980)
* "The Beach Boys" (1985)
* "Still Cruisin'" (1989)
* "Summer in Paradise" (1992)
* "Stars and Stripes Vol. 1" (1996)
* "That's Why God Made the Radio" (2012)

 |

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* "ROCKRAPSOODIA. 13. Herman's Hermits. The Beach Boys.". ERR. Digihoidla
Midway saared (Vaikne ookean)Midway saared
Asukoht Vaikses ookeanis
**Midway saared** ehk **Midway atoll** (ka *Midway saar*) on Vaikses ookeanis asuvad saared, mille pindala on 6,2 ruutkilomeetrit.

Varem asus seal USA õhu- ja mereväebaas. Tänapäeval on saared looduskaitseala.

Midway avastati 5. juulil 1859 ja sai nime asukoha järgi, mis on Aasiast ja Ameerikast võrdsel kaugusel.

Seal toimus 4. juunil 1942 Midway lahing.

Geoloogia
---------

Midway saared kuuluvad Hawaii-Imperaatori ahelikku ning on sarnaselt aheliku teiste saartega kuuma täpi vulkanismi tekitatud. Kuum täpp on tänapäeval Hawaii saare all. Saared tekkisid umbes 28 miljonit aastat tagasi ja kujutasid endast algselt üle merepinna ulatuvaid basaltseid vulkaane. Tänapäevaks on saarte vulkaaniline osa jahtumise, erosiooni ja isostaatilise korrektsiooni tõttu merepinnast madalamale vajunud, kuid basaldi peal on ligikaudu 150–400 meetri paksune korallriff, mis moodustab ka saari ümbritseva äärisrifi. Seetõttu koosnevad saared tänapäeval lubjakivist, mitte enam basaldist.

* Midway saared novembris 1941Midway saared novembris 1941
* Midway atolli mitteametlik lippMidway atolli mitteametlik lipp

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide poliitiline jaotus |
| --- |
| Osariigid | 
Alabama **·** Alaska **·** Arizona **·** Arkansas **·** California **·** Colorado **·** Connecticut **·** Delaware **·** Florida **·** Georgia **·** Hawaii **·** Idaho **·** Illinois **·** Indiana **·** Iowa **·** Kansas **·** Kentucky **·** Louisiana **·** Lõuna-Carolina **·** Lõuna-Dakota **·** Lääne-Virginia **·** Maine **·** Maryland **·** Massachusetts **·** Michigan **·** Minnesota **·** Mississippi **·** Missouri **·** Montana **·** Nebraska **·** Nevada **·** New Hampshire **·** New Jersey **·** New Mexico **·** New York **·** Ohio **·** Oklahoma **·** Oregon **·** Pennsylvania **·** Põhja-Carolina **·** Põhja-Dakota **·** Rhode Island **·** Tennessee **·** Texas **·** Utah **·** Vermont **·** Virginia **·** Washington **·** Wisconsin **·** Wyoming |  |
| Liiduringkond | 
Columbia ringkond |
| Sõltuvad alad | 
Ameerika Samoa **·** Guam **·** Põhja-Mariaanid **·** Puerto Rico **·** USA Neitsisaared |
| Hajasaared | 
Bakeri saar **·** Howlandi saar **·** Jarvise saar **·** Johnstoni atoll **·** Kingmani riff **·** Midway atoll **·** Navassa saar **·** Palmyra atoll **·** Wake'i saar |

Austraalia ja Okeaania maad

**Iseseisvad riigid:** Austraalia | Belau | Cooki saared | Fidži | Kiribati | Marshalli Saared | Mikroneesia Liiduriigid | Nauru | Paapua Uus-Guinea | Saalomoni Saared | Samoa | Tonga | Tuvalu | Uus-Meremaa | Vanuatu  

 **Sõltuvad alad:** Ameerika Samoa | Baker | Guam | Hawaii | Howland | Jarvis | Johnston | Kingman | Midway saared | Niue | Norfolk | Palmyra | Pitcairn | Prantsuse Polüneesia | Põhja-Mariaanid | Tokelau | Uus-Kaledoonia | Wake | Wallis ja Futuna

 Aafrika maad | Aasia maad | **Austraalia ja Okeaania maad** | Ameerika maad | Euroopa maad
See artikkel See artikkel räägib laevast.  Maali kohta vaata artiklit Purjelaev (maal).  

---

5-mastiline täis-purjelaev Preussen 1908. aastal
**Purjelaev** on purjedele mõjuva tuule jõul (mida rakendatakse taglase kaudu kerele) liikumiseks ehk purjetamiseks mõeldud laev. Purjelaeva purjepind peab olema piisav tuules abijõuseadmeta edasi liikumiseks ning manööverdamiseks.

Väikest purjelaeva nimetatakse üldjuhul purjejahiks, purjedega paati purjepaadiks.

Purjelaevu liigitatakse taglase järgi.

Keretüübid
----------

Polüneesia katamaraani replika
* Ühekerelised
* Kahekerelised – katamaraanid
* Kolmekerelised – trimaraanid

Purjestus
---------

Purjestuse järgi jagunevad purjelaevad kahte põhirühma – raapurjestusega ja pikipurjestusega purjelaevad, kusjuures nii raapurjestus kui ka pikipurjestus võib olla kas osaline või täielik.

Raapurjestusega purjelaevade põhitüübid on: täislaev, parklaev, barkantiin, prikk, brigantiin, marss-seilkuunar.

Pikipurjestusega purjelaevade põhitüübid on: kahvelkuunar, bermuudakuunar, taakselkuunar, purjejaht, kutter, luup ja lüüger.

Samal ajal võib kohata ka teisi purjelaeva tüüpe, mis oma mastide ja purjede kombineeritud paigutusega purjelaevade ülaltoodud põhitüüpide hulka ei kuulu.

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| * raa
* ladina
* kahvel
* huaari – gunterpuri
* lüüger
* priitpuri
* mattpuri (hiina džonki)
* markooni
* harkpoom ehk kahvelpoom
* bermuuda
 | Raapuri | Ladinapuri | Kahvelpuri | Huaaripuri |
|   | Lüügerpuri | Priitpuri | Bermuudapuri |

Taglased
--------

Peamine artikkel taglase enda kohta on Taglas

* ühemastilised
	+ kat
	+ luup
	+ kutter
* kahemastilised
	+ jaul
	+ ketš
	+ kuunar
	+ Brigantiin
	+ Brikk
* kolme- ja enamamastilised
	+ kuunar
	+ barkantiin
	+ park
	+ täislaev

Ajaloolisi purjelaevatüüpe
--------------------------

ajatabel
* + barkantiin
	+ brigantiin
	+ brikk
	+ dau
	+ džonki
	+ fregatt (esialgne nimi flöit)
	+ galeer
	+ galioon (galeass vähendatud variant)
	+ kaljas (kahvelkuunar)
	+ karakk (koge edasiarendus)
	+ karavell
	+ kat – ilma eespurjeta
	+ ketš
	+ koge
	+ korvett
	+ kotš (Põhja jäämerel)
	+ kutter
	+ kuunar
	+ ladinalaev (Vahemerel)
	+ luup
	+ neff
	+ park
	+ pikklaev – viikingilaev
	+ prau – Indoneesia, Polüneesia(?)
	+ tender
	+ täislaev
	+ viikingilaev

Vaata ka
--------

* Aurulaev
* Purjetamine

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Purjelaev** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Purjelaev** |

* Purjelaev Merevikis
**Roland Matt** (sündinud 24. veebruaril 1991) on üks Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi (FÜS) asutajaid.

Elulugu
-------

Aastatel 1998–2007 õppis Roland Tartu Tamme Gümnaasiumis, keskhariduse omandas aastail 2007–2010 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille lõpetas ainealaste kiituskirjadega. 2010. aastast õpib Tartu Ülikooli Loodus- ja tehnoloogiteaduskonnas (LOTE) füüsika erialal.

Juba kooli ajal paistis Roland silma teadmistega loodusteaduste vallas: 2006. aastal osales rahvusvahelisel loodusteaduste olümpiaadil Brasiilias; 2008. aastal Küprosel toimunud Euroopa loodusteaduste olümpiaadil (EUSO), kus sai hõbemedali; 2009. ja 2010. aastatel osales Mehhikos ja Horvaatias toimunud rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil (IPhO), mõlemal korral sai aukirja.

Organisatsiooniline tegevus
---------------------------

* 2010–... Eesti Füüsikaolümpiaadi žürii liige
* 2010–... TÜ Teadusbussi liige
* 2010–... Eesti Füüsika Seltsi liige
* 2012–... Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi juhatuse liige

Saavutused
----------

* 2013 – teine koht Eesti Televisiooni teadust populariseerivas saates "Rakett 69".

Viited
------

1. ↑   "Rakett 69" võitja: võit tuli väga napilt!

Välislingid
-----------

* Piret Parik. Raketisaate poisid: vahel oleme teadussaate ajal korraldanud ka midagi katastroofilaadset Õhtuleht, 16. märts 2013.
* Saate "Rakett 69" koduleht
**"Guitar Hero"** on muusikaline videomäng, mille töötas välja Harmonix ja avaldas RedOctane videomängukonsoolile PlayStation 2. See on "Guitar Hero" mängude sarja esimene osa.

"Guitar Hero" anti välja 8. novembril 2005 Põhja-Ameerikas, 7. aprillil 2006 Euroopas ja 15. juunil 2006 Austraalias. Mängu väljatöötamine oli Harmonixi ja RedOctane'i koostöö tulemus, et tuua "Guitar Freaksi" sarnane mäng ka Ameerikasse.

Mäng sisaldab kitarrikujulist mängupulti, mida mängija kasutab rokkmuusika mängimiseks. Mängu käik sarnaneb videomängu "Guitar Freaks" omaga, kus mängija vajutab mängupuldil nuppe, et pihta saada ekraanil liikuvatele nootidele. Mäng sisaldab kaverlugusid 30 populaarsest rokkloost, mis ulatuvad viide aastakümnesse. "Guitar Hero" tõusis suureks hitiks, pälvis kriitikute heakskiidu ja võitis palju auhindu suurimatelt videomängude publikatsioonidelt. Lisaks valiti see 21. sajandi esimese aastakümne üheks mõjukamaks mänguks. Mängu edu algatas ainumüügiõiguse, mis teenis üle 2 miljardi dollari. Mängule hakati välja andma järgesid, edasiarendusi ja muid mänguga seotud tooteid.
**Roland Petit** (13. jaanuar 1924 Villemomble, Seine-Saint-Denis' departemang – 10. juuli 2011 Genf, Šveits) oli prantsuse balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister.

Petit õppis Pariisi Rahvusooperi Balletikoolis Serge Lifari käe all. Pärast selle lõpetamist 1940. aastal tantsis ta Pariisi Ooperi kordeballetis. 1945. aastal asutas Petit Jean Cocteau toel omaenda balletitrupi Ballets des Champs-Élysées. 1948. aastal asutas ta juba uue balletitrupi Les Ballets de Paris, kus 1949. aastal spetsiaalselt oma priimabaleriini Zizi Jeanmaire'i jaoks lõi balletilavastuse "Carmen" (Bizet' muusikaga; Petit ise tantsis selles peaosa). 

1976. aastal asutas Petit Marseille meeri ettepanekul balletitrupi Ballets de Marseille (1981. aastast Marseille Rahvusballett). Petit juhtis truppi 26 aastat.

Tunnustus
---------

* 1994 – balletiauhind Benois de la Danse (koreograafia kategoorias)
* 2002 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia (balleti "Padaemand" lavastamise eest Suures Teatris 2001. aastal)

Memuaarid
---------

* 1993 – *J’ai dansé sur les flots*
* 1998 – *Temps liés avec Noureev*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Roland Petit** |

* Koduleht
**Silvio Guillermo Delgado Quinteros** (11. jaanuar 1931 Ica, Peruu − 29. märts 2014 Cádiz) oli Peruu jalgpallur. 

Tema hüüdnimi oli **El León de José Díaz** (**José Díazi lõvi**). Teda peetakse Peruu jalgpalli ajaloos üheks paremaks kaitsjaks Héctor Chumpitazi ja Julio Meléndez Calderóni kõrval. Oma tehniliste oskuste, jõu, ettenägemisvõime, karisma ja vilkusega oli ta üks oma aja paremaid kaitsjaid Lõuna-Ameerikas. 

Peruu jalgpallikoondises mängis ta 36 matši 1952–1957. Ta tuli Club Alianza Lima kaks korda (1954 ja 1955) Peruu meistriks. Jalgpallurikarjääri lõpus mängis ta 1963–1965 Hispaania klubis Cádiz Club de Fútbol, kus ta vanuse tõttu sai hüüdnimeks **Papi**, millega teda Cádizis hiljemgi tunti.

Märkused
--------

1. ↑  Alianza Lima: Falleció 'Papi' Delgado, una estrella sudamericana en el Cádiz, *Cien Años Cádiz CF*, 1. aprill 2014.
2. ↑  Peruu rahvusstaadioni Estadio Nacional del Perú seostatakse José Javier Díaziga kõrval paikneva tänava kaudu.

Välislingid
-----------

* Grandes jugadores de Alianza Lima
Guinea-Bissau lipp
**Guinea-Bissau lipp** on Guinea-Bissau Vabariigi riigilipp.

Ta võeti ametlikult kasutusele 24. septembril 1973, kui Guinea-Bissau kuulutati iseseisvaks.

Kirjeldus
---------

Lipu proportsioonid on 1:2. 

Vardapoolsel küljel on 1/3 laiuse ulatuses punane laid, mille keskel on must viisnurk. 

Ülejäänud osa on jaotatud kaheks võrdseks pikitriibuks, millest ülemine on kollane ja alumine roheline.

Funktsioon
----------

Guinea-Bissau riigilipp on rahvuslipp maal ja merel.

Tõlgendus
---------

Roheneemesaarte lipp 1992. aastani
Värvidel on järgmine tähendus:

* Punane laid meenutab rahva vaeva, võitlust ja kannatusi koloniaalajal ning Guinea-Bissau iseseisvussõda (iseseisvuse eest valatud verd).
* Kollane tähistab töö vilju ja lõikust, mis tagab heaolu. See on kulla värv. Kollane tähistab ka ühtsust: Amílcar Cabral on öelnud, et "meie ja Aafrika vaheline ühtsus on kullast kallim".
* Roheline märgib (riigi lõunaosa) troopilist loodust ja lootust õnnelikule tulevikule (tulevast elu ja lootust võitluses).
* Must viisnurk on Aafrika ja tema rahva ning nende väärikuse, vabaduse ja rahu sümbol. Tähe viis tippu tähistavad viit meelt.

Lipp on meelega valitud sarnasena endise Roheneemesaarte lipuga. See väljendas tolle riigiga ühinemise püüdlusi.

Ajalugu
-------

PAIGC-i lipp
PAIGC-i mässuliste lipurivistus 1974
Koloniaalajal kasutati Portugali Guineas Portugali lippu. 

Aastal 1967 tehti ettepanek lisada iga Portugali asumaa lipule selle asumaa vapp. Seda ei tehtud teoks. 

Guinea-Bissau lipp pärineb iseseisvusliikumise PAIGC-i lipust, mis kasutas punast, kollast ja rohelist kui panaafrika värve. Pärast iseseisvumist 1973 eemaldati kiri "PAIGC" musta viisnurga alt. Nõnda omandas lipp praeguse välimuse. PAIGC oli Guinea-Bissaus esialgu ainupartei. 

PAIGC-i lipu eeskujuks oli Ghana lipp, millel punane tähistab märtrite verd, roheline metsi ja kollane maavarasid. Ghana lipp (1957) kasutas esimesena panaafrika värve.

Varasemad lipud
---------------

* 1385 - 1485
* 1485 - 1495
* 1495 - 1521
* 1521 - 1578
* 1578 - 1640
* 1580 - 1640 (putative flag)
* 1640 - 1667
* 1667 - 1707
* 1707 - 1816
* 1816 - 1826
* 1826 - 1830/1834
* 1830 - 1910
* 1910 - 1975
* Asumaa kuberneri lipp
* Portugali Guinea lipu kavand (1967)

Välislingid
-----------

* Sissekanne saidil crwflags.com
**Nähtamatu gorilla test** on 1999. aastal psühholoogide Daniel Simonsi ja Christopher Chabris' kuulsaks saanud eksperiment, mille käigus lindistati video, kus inimesed loobivad palli. Videoklipi vaatajatel paluti valgetes särkides mängijate pallivisked üle lugeda. Ühel hetkel ilmub mängijate keskele gorillakostüümis inimene, kes taob paar korda vastu rinda ja seejärel lahkub kaadrist. Umbes pooled, kes eksperimentides seda videot on vaadanud, ei pane gorillat tähele. Daniel Simons ja Christopher Chabris said selle töö eest 2004. aastal ka Ig Nobeli auhinna. 

Selle teema uurimist on jätkanud näiteks J. Seegmiller koos kolleegidega ja leidnud, et need, kes ei märka videos gorillat, jäävad hätta ka ülesannetega, kus tuleb tähelepanu mitme asja vahel jagada. Inimene, kes ei märka midagi otse enda nina all, sest on parajasti keskendunud mingile muule tegevusele, on väiksema töömälu mahuga.

Kirjandus
---------

* Seegmiller, Janelle K.; Watson, Jason M.; Strayer, David L.. Individual differences in susceptibility to inattentional blindness. Journal of Experimental Psychology: Learning, Memory, and Cognition, Vol 37(3), May 2011, 785–79

Välislingid
-----------

* The Invisible Gorilla koduleht
* Video
* Daniel Simonsi koduleht
* Christopher Chabris'i blogi

Novaator
* "Tähelepanu on pime VIDEOD" 12.07.2010
* "Nähtamatu gorilla efekt: Miks me ei märka asju otse oma nina all?" 26.04.2011
* "Kes näeb nähtamatut gorillat?" 22.02.2013
**.am** on Armeenia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Bieli suurmeistrite turniiri viiel korral võitnud Maxime Vachier-Lagrave
**Bieli rahvusvaheline malefestival** (saksa keeles *Internationale Schachfestival Biel*; prantsuse keeles *Festival international d'échecs de Bienne*) on Šveitsi linnas Biel/Bienne'is peetav traditsiooniline rahvusvaheline malefestival. 

Malefestivali raames korraldatakse kahte maleturniiri: suurema osavõtjate arvuga Šveitsi süsteemis mängitavat lahtist turniiri (nn meistrite turniir ehk **Biel Open**) ja vähema osavõtjate arvuga ringsüsteemis mängitavat turniiri (nn **Bieli suurmeistrite turniir**). 

Biel Openit peetakse alates 1968. aastast. Võitjaid: Jan Timman (1969), Jaan Eslon (1968), Gennadi Kuzmin (1988), Aleksandrs Šabalovs (1992), Mihhail Ulõbin (2003, 2007), Bartosz Soćko (2006), Aleksandr Rjazantsev (2010), Ni Hua (2011), Mateusz Bartel (2017), Amin Tabatabaei (2019).

Eraldi turniiri tugevamatele suurmeistritele korraldatakse alates 1977. aastast. Võitjaid: Viktor Korchnoi (1979, 2001), Vassõl Ivantšuk (1989), Anatoli Karpov (1990, 1992, 1996), Viktor Gavrikov (1994), Aleksei Drejev (1995), Viswanathan Anand (1997), Pjotr Svidler (2000), Ilya Smirin (2002), Aleksandr Morozevitš (2003, 2004, 2006), Boris Gelfand (2005), Andri Volokitin (2005), Magnus Carlsen (2007, 2011), Jevgeni Aleksejev (2008), Maxime Vachier-Lagrave (2009, 2013–2016), Fabiano Caruana (2010), Hou Yifan (2017), Şəhriyar Məmmədyarov (2018), Vidit Gujrathi (2019).

  

* Viktor Korchnoi, SM-turniiri võitja
* Aleksandr Morozevitš, SM-turniiri võitja
* Magnus Carlsen, SM-turniiri võitja
* Hou Yifan, SM-turniiri võitja

Välislingid
-----------

* Biel International Chess Festival. bielchessfestival.ch
* Past Winners. bielchessfestival.ch
***Naja mossambica*** on mürknastiklaste sugukonna maoliik.

Kirjeldus
---------

Nende madude soomuste värvus on hall, olliviroheline või pruunikas oranž. Kõhualune on lõheroosat kuni lillakas-kollast värvi, mis vaheldub mustade triipudega. 

Täiskasvanute keskmine kehapikkus on 90–105 cm, pikim isend oli 154 cm pikkune isane.(Durban, KwaZulu-Natali provints Lõuna-Aafrika Vabariik).

### Käitumine

Need maod on väga närvilised ja ärksad. Kui nendeni jõuda, siis võib madu tõsta õhku kuni 2/3 oma kehapikkusest, ajada laiali oma lehvikutaolise kaelanaha 'kapuutsi' ja 'sülitada' valmilt enesekaitseks sülge. Sülje lennukaugus on 2–3 meetrit.

Aga nad võivad ka hammustada ja kui vaja surnut teeselda. 

### Järglased

Emased suguküpsed maod võivad eduka paaritumise ja munade kandluse korral muneda 10–22 muna, millest kooruvad maopojad on 230-250 mm pikkused.

Levila
------

Neid võib kohata roomamas Lüuna-Aafrika Vabariigis, Namiibias, Angolas, Svaasimaal, Mosambiigis, Zimbabwes, Botswanas,Sambias, Malawis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Tansaanias ja Somaalias.

Viited
------

1. ↑  Naja mossambica PETERS, 1854, Roomajate andmebaasi veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(*inglise keeles*)
2. ↑  Naja mossambica, ADW, veebiversioon (vaadatud 6.05.2015)(*inglise keeles*)

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Naja mossambica ja ingliskeelset artiklit en:Mozambique spitting cobra seisuga 6.05.2015.*
Naksurkrevetlased (*Alpheidae*) on kümnejalaliste seltsi kuuluv mereloomade sugukond. Naksurkrevetlastele on iseloomulikud erineva suurusega sõrad, millest suurem on tavaliselt võimeline tekitama valju raksatavat häält.

Naksurkrevetlaste sugukond on väga liigirikas, hõlmates enam kui 1100 liiki. Neid leidub kõikjal troopilistes ja lähistroopilistes rannikuvetes. Enamik naksurkrevetlastest kaevavad urge ja elavad korallrahudel, mererohuga kaetud aladel ja austrirahudel. Eranditena elab *Betaeus* külmades meredes ja *Potamalpheops* ainult magedaveelistes koobastikes.

Suured naksurkrevetlaste kolooniad võivad segada sonarite tööd ja allveekommunikatsiooni. Nende tekitatud helid meenutavad praginat ja on piisavalt valjud, et domineerida oma elupaikade lähedasi helimaastike.

Käitumine ja heli tekitamine
----------------------------

Oma suurema sõra kiire sulgemisega tekitavad naksurkrevetlased valju heli. Sõra kiirel sulgemisel surutakse tema vahele jääv vesi välja joana, mis võib saakloomi uimastada või isegi tappa. Veejoa algkiirus 30 m/s on piisav kavitatsiooni tekkimiseks. Vali heli tekibki kavitatsiooni käigus moodustunud õhumullide implosioonist, mitte sõrast endast.

Vaata ka
--------

* Krevetilised
* Allveeakustika

Viited
------

1. ↑  Urbas, Pille. "Huvitavaid kümnejalalisi". Vaadatud 06.01.2020.
2. 1 2  "Snapping Shrimp". *Ocean Conservation Research*. Vaadatud 06.01.2020.
3. ↑  "Alpheidae Rafinesque, 1815". *WoRMS*. Vaadatud 06.01.2020.
4. 1 2  "Shrimp, bubble and pop". *BBC News*. Vaadatud 06.01.2020.
Naledi Pandor (2012)
**Grace Naledi Mandisa Pandor** (neiuna **Matthews**; sündinud 7. detsembril 1953 Durbanis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik (Aafrika Rahvuskongress).

Naledi Pandori isa oli apartheidivastane aktivist ja poliitik Joe Matthews. Alates 1961. aastast elasid nad eksiilis. Naledi Pandor pöördus eksiilist tagasi 1984. aastal. 1972. aastal lõpetas ta keskkooli Botswanas Gaborones. 1977. aastal sai ta Botswana Ülikoolist bakalaureusekraadi ajaloo ja inglise keele alal. Magistrikraadi sai ta Londoni Ülikoolist. Magistrikraadi keeleteaduse alal sai ta Stellenboschi Ülikoolis 1997. aastal.

1980. aastal oli ta Londonis Ernest Bevini Koolis õpetaja. 1981–1984 töötas ta õpetajana Gaborones. 1984–1986 oli ta lektor Taungi Hariduskolledžis. 1986–1989 töötas ta õppejõuna Bophuthatswana Ülikoolis, 1989–1994 oli õppejõud Kaplinna Ülikoolis.

Alates 1994. aastast oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liige, aastatel 1999–2004 Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi ülemkoja juhataja.

2004–2009 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi haridusminister ja 2009–2012 teaduse ja tehnoloogiaminister.

2. oktoobrist 2012 kuni 26. maini 2014 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi siseasjade minister.

2014–2018 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi teaduse ja tehnoloogia minister. 2018–2019 Lõuna-Aafrika Vabariigi kõrgema hariduse ja kutseõppe minister.

Alates 29. maist 2019 on Naledi Pandor Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvusvaheliste suhete ja koostöö minister.

Isiklikku
---------

Naledi Pandor on abielus Sharif Joseph Pandoriga, neil on viis last. Naledi Pandor pöördus enne abiellumist islami usku.

Viited
------

1. ↑  Isaac Mpho Mogotsi:Naledi Pandor and Joe Matthews Politicsweb, 17. jaanuar 2012
2. ↑  Minister Naledi PANDOR Yidan Prize Summit 2019
3. ↑  Higher education's Naledi Pandor caps string of qualifications with doctorate Times Live, 16. aprill 2019
4. ↑   Grace Naledi Mandisa Pandor] South African History Online
5. ↑  Grace Naledi Mandisa Pandor, Ms South African Government
6. ↑  Minister of International Relations and Cooperation of the Republic of South Africa. Profile: Dr Naledi Pandor Department of International Relations and Cooperation. Republic of South Africa
7. ↑  An interview with Naledi Pandor Vision 2030
8. ↑  South Africa. Ministries, etc. rulers.org
9. ↑  Dr Naledi Pandor People's Assembly
10. ↑  Interview with the Minister of International Relations and Cooperation, Dr Naledi Pandor, 7 June 2019 South African Embassy Bern
11. ↑  10 Things you don’t know about Naledi Pandor youthvillage.co.za