recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Sepistamine
**Sepistamine** on kuumutatud metalli, tavaliselt raua ja selle sulamite töötlemine. Sepistatud ese, toode on **sepis**.

Sepistamine koosneb seitsmest põhivõttest: 

* a. venitamine ja silumine
* b. raiumine
* c. jämendamine
* d. painutamine
* e. augulöömine
* f. väänamine
* g. sepakeevitus

Sepistatakse nii tarbe- kui ka kunstsepiseid; nii käsitööna kui ka tööstuslikult.

Sepistamine Eestis
------------------

Esimesed märgid metallitööst Eestist - arvatavalt võõrsilt toodud metalli sepistamisest - pärinevad eelrooma rauaajast. Märksa täpsemad andmed pärinevad aga hilisest eelrooma rauaajast, mil Põhja- ja Lääne-Eesti kalmetesse ilmub arvukalt rauast ehteid, tööriistu ja isegi relvi. Kuna see oli ühtlasi aeg, mil üle Eesti rajati terve rida kindlustusi (mäepealseid asulaid), siis võib kõnelda uue ühiskondliku eliidi esilekerkimisest, kelle võim vähemalt ühes osas tulenes kontrolli omamisest rauatöö üle. Rooma rauaajast tuntakse juba mitmeid rauasulatuskohti; ühtlasi võib kõnelda rauatöö oskuste tuntavast arengust ja jõudmisest samale tasemele lõuna- ja läänepoolsete naabritega.

Vaata ka
--------

* Karastamine
* Lõõmutamine
* Sepp
* Teras

Viited
------

1. ↑
***Amanuensis*** (mitmuses *Amanuenses*) on elukutseline sekretär või kirjutaja, kes kirjutab või sisestab teksti, mida teine inimene suuliselt ette ütleb ehk dikteerib, või kirjutab täpselt maha, mida teine on ette kirjutanud, samuti võib see viidata allkirjaõiguslikkusele, selle, kelle allkirja kirjutatakse, loal.

Põhjamaades tähendab *amanuensis* teatud kõrgkooli-, raamatukogu-, muuseumi- või arhiiviteenistujat.

Etümoloogia
-----------

Etümoloogiliselt tähendab *amanuensis* ladina keeles kedagi, kes on käeulatuses, käepärast (*manus* – 'käsi'). Vana-Roomas oli see ori, kes täitis kõiki isanda soove. Hiljem hakkas see tähistama vabastatud orja, kes töötas isanda isikliku kirjutaja või sekretärina.

Viited
------

1. ↑  Aland, Kurt 1961. The Problem of Anonymity and Pseudonymity in Christian Literature of the First Two Centuries. Journal of Theological Studies, lk 39–49.
2. ↑  Võõrsõnade leksikon. EKI veebiväljaanne. Vaadatud 06.08.2020.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **amanuensis** |
**Kaie Karpa** (sündinud 4. aprillil 1952) on Noarootsi Gümnaasiumi geograafia- ja usuõpetuse õpetaja.

Haridus
-------

Kaie Karpa on lõpetanud Viljandi 4. 8-klassilise kooli, Karl Robert Jakobsoni nimelise 1. Keskkooli ning õppinud aastatel 1973–1978 Tartu ülikoolis bioloogia-geograafia teaduskonnas geograafia osakonnas. Karpa on õppinud kaks aastat Soomes Vasa rahvaülikoolis usuõpetust.

Töö
---

Pärast keskkooli töötanud kaks aastat masinaarvutusjaamas. Pärast ülikooli lõpetamist asus tööle Noarootsi kooli põhikooliõpetajana, hiljem sai temast Noarootsi gümnaasiumi geograafia- ja usuõpetuse õpetajana.

### Noarootsi Gümnaasiumis

Kaie Karpa õpilased on saavutanud häid tulemusi maakondlikel geograafiaolümpiaadidel ning 2011. aastal valiti Karpa Noarootsi Gümnaasiumi aasta õpetajaks.

2011. aastal saatsid Noarootsi Gümnaasiumi vilistlased Karpa 31. märtsist 7. aprillini tasuta reisile Iisraeli, kuhu õpetaja oli tahtnud minna juba 20 aastat.

Allikad
-------

* 
* Intervjuu Kaie Karpaga
**Integraalsed membraanivalgud** ehk **integraalsed valgud** on membraanivalgud, mis ulatuvad osalt biomembraani sisse või läbistavad selle täielikud. 

Eristatakse transmembraanseid valke ja monotoopseid membraanivalke. 

Erinevalt perifeersetest membraanivalkudest on integraalsed membraanivalgud vastastikuses toimes membraani hüdrofoobse sisekihiga.

Transmembraansed valgud
-----------------------

 *Pikemalt artiklis Transmembraansed valgud*
Transmembraansed valgud on membraanivalgud, mis läbistavad biomembraani lipiidse kaksikkihi mõlemad lehed. Eristatakse bitoopseid transmembraanseid valke, mis läbistavad membraani ainult ühe korra, ja polütoopseid transmembraanseid valke, mis läbivad membraani mitu korda.

Monotoopsed membraanivalgud
---------------------------

 *Pikemalt artiklis Monotoopsed membraanivalgud*
Erinevalt transmembraansetest valkudest ei läbista monotoopsed membraanivalgud lipiidset kaksikkihti mitte täielikult, vaid ainult poole sellest.

Vastastikused toimed
--------------------

Integraalsed membraanivalgud on amfifiilsed ja on oma hüdrofoobse domeeni kaudu vastastikuses toimes hüdrofoobsete rasvhapetega. Sellepärast saab neid membraanist vabastada ainult detergentide abil. Sel juhul detergendid asendavad rasvhapped, nii et moodustuvad detergendi ja valgu mitsellid. 

Integraalsed membraanivalgud ei ole tingimata membraanis ühes kohas kinni, vaid võivad olla ka vabalt liikuvad.

Viited
------

1. ↑  C. Bordier. Phase separation of integral membrane proteins in Triton X-114 solution. – *Journal of Biological Chemistry*, kd 256, nr 4, 1981, lk 1604–1607. Resümee.
**Kaido Uduste** (sündinud 23. detsembril 1968) on Eesti vandeadvokaat, Eesti Advokatuuri liige (1992) ja Balti Rahvusvahelise Vahekohtu (Riia) vahekohtunik (2000). 

Aastast 2000 on Uduste endanimelise advokaadibüroo juht, tema advokaadibüroo kuulub aastast 2003 Eesti Kaubandus-Tööstuskotta.

Aastast 1999 osaleb Kaido Uduste ka Eesti Vabariigi valitsuse moodustatud autoriõiguse asjatundjate komisjoni töös, samuti on teda kaastatud autoriõiguse alaste õigusaktide väljatöötamisse. 

Uduste on Balti Rahvusvahelise Vahekohtu (Riia) vahekohtunik alates 2000. aastast ning International WHO's WHO liige alates 2003. aastast.

Haridus ja õiguspraktika
------------------------

Uduste on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (1992).

Ta on praktiseerinud Londonis (advokaadibürood Sinclair Roche & Temperley, Ince & Co ning Enterprise Chambers) ja Helsingis (advokaadibüroo Borenius & Kemppinen). 

Aastate jooksul on Kaido Uduste läbi viinud koolitusi nii Eestis kui väljaspool, pidanud loenguid ja avaldanud publikatsioone nii erialases kui tava-ajakirjanduses. 

Uduste on autoriõiguste küsimuses teiste seas esindanud ka riigireetmises süüdi mõistetud Herman Simmi perekonda. (Vt Kärt Anvelt "Herman Simm: mind kasutati ära" Eesti Päevaleht, 6. märts 2010 )

Viited
------

1. ↑  Päring inforegister.ee andmebaasis[*alaline kõdulink*]
2. 1 2 3 4 5 6   (vaadatud 27.07.2012)

Kasutatud allikad
-----------------

* (vaadatud 27.07.2012)

Välislingid
-----------

* Advokaadibüroo Kaido Uduste koduleht
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2014 | jäähoki |

**Sten Oscar Hans Möller** (sündinud 22. jaanuaril 1989 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliigaklubis Skellefteå AIK ründajana paremäärel.

Ta alustas jäähoki mängimist Rootsis, kuid profidebüüti Rootsis ta enne Põhja-Ameerikasse minemist veel ei teinud. Aastatel 2006–2008 mängis ta Põhja-Ameerika noorteliiga Western Hockey League'i klubis Chilliwack Bruins.

2007. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i *draft* '​is 52. valikuna. Kingsiga sõlmis ta lepingu 2008. aasta aprillis. Hooajal 2008/09 lõi Möller NHL-is 40 mänguga seitse väravat ja andis kaheksa väravasöötu. Kingsis mängis ta ka veel kahel järgmisel hooajal, kuid sai enam mänguaega American Hockey League'is Kingsi tütarklubis Manchester Monarchs.

Aastatel 2011–2014 mängis Möller Rootsi kõrgliigaklubis Skellefteå AIK. Aastatel 2013 ja 2014 tuli ta Skellefteåga Rootsi meistriks. Hooajal 2013/14 oli Möller Rootsi kõrgliiga väljalangemismängudes meeskonnakaaslase Joakim Lindströmi kõrval suurim väravakütt (5+13). Aastatel 2014–2016 mängis ta kaks hooaega KHL-i klubis Kaasani Ak Bars. Hooajal 2014/15 kaotas ta Barsiga Gagari karika finaalseerias Peterburi SKA-le, kuid oli KHL-is sel hooajal väljalangemismängudes enim võiduväravaid visanud mängija (6).

Alates hooajast 2016/17 on Möller mänginud taas Skellefteås. Rootsi kõrgliigas on Mölleri resultatiivseim hooaeg olnud 2013/14, mil ta lõi 27 väravat ja andis 18 väravasöötu.

Aastatel 2008 ja 2009 võitis Möller Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Rootsi jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2014. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Lisaks kuulus ta Rootsi koondisse 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 4.10.2022)

Välislingid
-----------

* Oscar Möller NHL.com lehel
* Oscar Möller hockeydb.com lehel
**Dysnykštis** on järv Leedus Ignalina rajoonis. 

Järv asub Dysnai järvest lõunas, merepinnast 144,6 meetri kõrgusel. Kaldad on tasased ja liivased, idas ja läänes ka soostunud. Kaldajoone pikkus on 15,46 kilomeetrit. Kaldaid katab võsa, kohati ka metsad. Dysnykštises asuvad 3,47 ha suurune Liepinė saar ja saareke pindalaga 0,22 ha.

Dysnykštis asub jääajal tekkinud lohus. Põhja katavad savi ja sapropeeliga segunenud muda, Liepinė saare ümbruskonnas ka liiv.

Järvest voolab välja Dysna jõgi, sinna suubub Dysnai järvest algav Dysnykščia (Dysna jõe alguse kohalik nimetus). Veel suubub järve 4 nimetut oja. Vee läbipaistvus on suvel 0,5 m, talvel aga 2,4 m. Järve veetaset mõjutab 1959. aastal valminud Padysnise hüdroelektrijaam. Dysnykštise kaldale jäävad küladest Kazlupiškė, Merlieniškė ja Liesniškė.

Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, koha, ahven, linask, karpkala, kiisk, luts, säga, viidikas, säinas ja angerjas.

Viited
------

1. ↑  *Dysnykštis.* Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 14 lk.
2. ↑  *Dysnykštis.* Tarybų Lietuvos enciklopedija, kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 437 lk.
**"Dynamite"** on Lõuna-Korea poisteansambli BTS salvestatud laul, mis avaldati 21. augustil 2020 Big Hit Entertainmenti ja Sony Music Entertainmenti kaudu. See on ansambli esimene täielikult inglise keeles salvestatud lugu.  Laul, mille kirjutasid David Stewart ja Jessica Agombar ning produtseeris Stewart,  on meeleolukas diskopopi laul, milles on funki, souli ja närimispopi elemente, ning see on mõjutatud 1970. aastate muusikast – selles kõlavad plõksatavad käeplaksutused ja kajavad süntesaator ja pidulikud sarved.

Koroonapandeemia ajal kuulajate rahustamiseks mõeldud laul räägib rõõmust ja tunnustusest pisiasjade vastu, mis muudavad elu väärtuslikuks. "Dynamite" sai ilmumisel muusikakriitikutelt positiivseid hinnanguid, kiites selle kaasahaaravuse ja laialdaselt köitva retroheli kohta. See tõi bändile nende esimese Grammy nominatsiooni parima popdueti/-ansambli esituse kategoorias 63. aasta Grammy auhindade jagamisel, tehes sellest esimese Korea popmuusika, kes on sellele nomineeritud.

"Dynamite" koges suurt ärilist[*viide?*] edu kogu maailmas[*viide?*]; see debüteeris edetabelis Billboard Hot 100 esikohal, saades bändi esimeseks singliks USA-s ja tehes BTS-ist esimese Lõuna-Korea esineja, kes on jõudnud Hot 100 esikohale. Laulu müüdi esimesel nädalal 265 000 allalaadimist, mis on suurim puhas müüginädal pärast Taylor Swifti filmi "Look, mida sa tegid mulle tegema "(2017). "Dynamite" püsis Hot 100 tipus kokku kolm nädalat. Spotifys debüteeris "Dynamite" 7,778-ga miljonit voogu, mis tähistab 2020. aasta suurimat laulu avamispäeva. Lisaks saavutas "Dynamite" esikoha nii Billboard Global 200 kui ka Billboard Global Excl. USA edetabelite esikohal kolm nädalat järjest. Laul jõudis edetabelite esikümnesse 25 riigis, sealhulgas Austraalias, Kanadas ja Ühendkuningriigis, ning Ungaris, Iisraelis, Leedus, Malaisias, Singapuris ja Lõuna-Koreas. Kaasasolev muusikavideo jõudis 12. aprillil 2021 1 miljardi vaatamiseni.

Algselt eraldiseisev singel "Dynamite" lisati hiljem BTS-i viiendale koreakeelsele albumile *Be* (2020), mis ilmus 20. novembril

Vaata ka
--------

* 2020. aasta Prantsusmaa singlimüügi edetabeli esikümne laulude loend

Viited
------

1. ↑  Ali, Rasha (19. august 2020). "K-pop stars BTS tackle 'interesting kind of challenge' with first all-English song 'Dynamite'". *USA Today*. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. august 2020. Vaadatud 22. augustil 2020.
2. ↑  Embley, Jochan (19. august 2020). "BTS share teaser video for new song Dynamite - and it sounds like a disco smash". *Evening Standard*. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. august 2020. Vaadatud 19. augustil 2020.
3. ↑   `{{cite magazine}}`: tühi viide (juhend)

Välislingid
-----------

* *Laulu "Dynamite" muusikavideo*
* *Laulu "Dynamite" sõnad*

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Dynamite (BTS song) seisuga {{{2}}}*.
Oscar Peterson (1977)
**Oscar Emmanuel Peterson** (15. august 1925 Montréal, Québeci provints, Kanada – 23. detsember 2007 Mississauga, Ontario provints, Kanada) oli kanada džässpianist ja -helilooja. 

Oscar Peterson on välja andnud üle 200 heliplaadi ning võitnud seitse Grammy auhinda ja palju väiksemaid auhindu. 

Ta on teinud koostööd selliste suurkujudega nagu Ella Fitzgerald, Louis Armstrong, Stéphane Grappelli, Count Basie, Dizzy Gillespie, Coleman Hawkins, Ben Webster jpt. 

Kuulus USA džässikriitik Scott Yanow on nimetanud Oscar Petersoni kõigi aegade üheks parimaks pianistiks.[*viide?*]

Novembris 1974 esines ta Tallinnas, kus andis kolm kontserti: kaks Estonia kontserdisaalis ja ühe tollases Laevastiku Ohvitseride Majas. Kontserdi järelpidu toimus hotellis Tallinn.

Oscar Petersoni kuulsaimad albumid
----------------------------------

* "Ben Webster Meets Oscar Peterson"
* "Blues Etude"
* "Canadiana Suite"
* "Ella and Oscar"
* "Eloquence"
* "Night Train"
* "Oscar Peterson in Russia" (salvestatud Tallinnas 17. novembril 1974)
* "Oscar Peterson Trio + One"
* "Oscar Peterson Trio with Milt Jackson - Very Tall"
* "Soul Espanõl"
* "The Sound of the Trio"
* "The Trio"
* "We Get Requests"
* "West Side Story: Oscar Peterson Trio"
* "Where Or When"
* "With Respect to Nat"

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Oscar Peterson** |

* Ametlik koduleht
* Valter Ojakäär: "Gruusias pandi Oscar Petersoni kontserdi pilet raamitult seinale." Õhtuleht, 28. detsember 2007
* Etv24.ee uudis: Suri džässilegend Oscar Peterson
* Video:Oscar Peterson Trio - A Gal In Gallico
Mārtiņš Karsums
**Mārtiņš Karsums** (sündinud 26. veebruaril 1986 Riias) on Läti jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Riia Dinamo ründajana paremäärel.

Karsums alustas jäähoki mängimist Lätis. 2003. aastal suundus ta Põhja-Ameerikasse, liitudes Quebec Major Junior Hockey League'i klubiga Moncton Wildcats.

2004. aastal valis Boston Bruins ta *draft* '​is 64. valikuna. Hooajal 2006–07 debüteeris ta American Hockey League'i klubis Providence Bruins. 2009. aastal valiti AHL-i tähtede mängule. NHL-is mängis Karsums hooajal 2008–09 Boston Bruinsi ja Tampa Bay Lightningi meeskonnas.

Aastatel 2010–2013 mängis ta Riia Dinamos, 2013–2018 Moskva Dinamo ja 2018–2020 Moskva Spartaki ridades. 2012. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule. 2020. aasta detsembris sõlmis ta üheaastase lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga lepingu Krefeld Pinguine. 2021. aasta mais naasis ta Riia Dinamosse.

2008. aastast kuulub ta Läti jäähokikoondisse. Ta on kuulunud Läti koondisse viitel maailmameistrivõistlustel ning 2010. 2014. ja 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Ta on 178 cm pikk ja kaalub 90 kg.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. jaanuar 2013. Vaadatud 9. veebruaril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Mārtiņš Karsums NHL.com lehel
* Mārtiņš Karsums hockeydb.com lehel
**Faenza** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Emilia Romagna maakonnas Ravenna provintsis. Faenza on saanud tuntuks keraamika, eelkõige majoolika valmistamise poolest.

35 meetri kõrgusel merepinnast asuva Faenza asustustihedus on keskmiselt 272,46 inimest ruutkilomeetri kohta.

Ajalugu
-------

Esimesed säilinud teated asulast on II sajandist eKr, kui seda nimetati peatuspaigana Aemelia teel.

Haldus
------

Faenza piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bagnacavallo, Brisighella, Castel Bolognese, Cotignola, Riolo Terme, Russi, Solarolo, Forlì (FC).

2020. aasta seisuga asusid Faenza piirides järgmised asulad ja asumid (*frazioni*): Albereto, Borgo Tuliero, Cassanigo, Castel Raniero, Celle, Còsina, Granarolo, Errano, Fossolo, Marzeno, Merlaschio, Mezzeno, Pieve Cesato, Pieve Corleto, Pieve Ponte, Prada, Reda, Sarna, Sant'Andrea, Santa Lucia, Tebano, San Barnaba.

* Faenza keraamika
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  "Faenza" (itaalia). DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana. Vaadatud 9.8.2020.
2. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.
3. ↑  "Faenza" (inglise). Britannica. Vaadatud 10.8.2020.

Välislingid
-----------

 Faenza – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* *Grotte di Faenza (Amantea – Cosenza)*, Enzo dei Medici. Centro regionale di speleologia
**Katapõõsas** (*Catha edulis*) on kikkapuuliste sugukonda kuuluv igihaljas põõsas või puu.

Morfoloogia
-----------

Katapõõsas on 2–2,5 m kõrgune. Lehed paiknevad õitsevatel okstel vastakuti, muidu vahelduvalt. Lehed on nahkjad, 3–12 cm pikad, ovaalsed või elliptilised, täkilise või hambulise servaga, pealt läikivad ja oliivrohelised, vanemad lehed võivad olla punakasvioletsed. Väikesed helekollased õied kasvavad kobarates. Korjatud lehed tuleb 24 tunni jooksul ära tarvitada.

Levila
------

Katapõõsas pärineb Ida-Aafrikast (Etioopiast, Keeniast), Lõuna-Araabiast (Põhja-Jeemenist) ja Põhja-Madagaskarilt. Katapõõsale meeldib kasvada kõrgustikualadel.

Saadused ja kasutusviisid
-------------------------

 *Pikemalt artiklis Katapõõsa lehed*
Noored võrsed ja lehed keeratakse banaanilehte, paberisse või kilesse, et need enne kasutamist ära ei kuivaks. Neid võib ka panna sügavkülma või ära jahvatada. Lehti näritakse või neist tehakse teed või pastat. Lehtedest võib mee ja suhkru lisamisel teha ka maiustusi. Samuti segatakse neid kohvi hulka. Kuivatatud lehte võib suitsetada paljalt või hašiši hulka segatuna. Kata lehti näritakse mõned minutid ja hoitakse suus nagu närimistubakat, mida aeg-ajalt näkitsetakse või neelatatakse.

Toime
-----

Kata mõjutab tõenäoliselt kolinergilisi ja adrenergilisi närviimpulsse. Kata toime põhineb suures osas katinoonil, mis stimuleerib serotoniini, dopamiini ja norepinefriini vabanemist, mistõttu kata toimib stimulandina. Kata ergutab meeli, parandab füüsilist vastupidavust ja keskendumisvõimet, kõrgendab meeleolu ning vähendab une- ja toiduvajadust. Kata on ka pikaajalise toimega valuvaigisti, mille toime võib kesta poolest tunnist ööpäevani.

Islamimaades kasutatakse katat suhtlemis- ja esinemisoskuse parandamiseks, samuti peetakse seda armurohuks ning võetakse masenduse, peavalu, gonorröa, maovaevuste, maohaavandite, köha, astma ja palaviku korral.

### Hoiatus

Kata põhjustab erutust, ängistust, maaniat, isutust, pupillide laienemist, hüperaktiivsuse suurenemist, vererõhu ja kehatemperatuuri tõusu, mao-, kurgu-, ja söögitorupõletikku, seedetrakti haavandeid, maksa- ja neerukahjustusi, bronhiiti, vähki, migreeni ja ajuverejooksu. Kata omamine on Eestis karistatav.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  S. Piippo, U. Salo, *Meelte ja tunnete taimed*, Tallinn: Kirjastus Varrak, 2007
2. ↑  MTA ametnikud pidasid kinni rekordilise koguse khati taimi

Välislingid
-----------

* Khat Timeline

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Katapõõsas** |
**Cohoha järv** (inglise *Lake Cohoha*, prantsuse *Lac Cohoha Sud*, *Lac Cyohoha Sud*) on järv Burundi ja Rwanda piiril. Suurem osa järvest paikneb Burundi territooriumil. Burundi poolel piirneb ta Kirundo provintsi Bugabira ja Busoni vallaga.

Järve pindala on 69 km²[*viide?*].

Kallas oli pikk ja ebakorrapärase kujuga. Ta oli kohati kaljune, kohati kivine või mudane rohu või rooga.

Järve pinna kõrgus merepinnast on 1350 m.

Alates 1990ndate lõpust on järve pindala põua tõttu märgatavalt vähenenud. Teda toitvad jõed on kuivanud ning ta toitub põhjaveest.

Enne põuda oli aasta keskmine õhutemperatuur järve ääres 21 °C ning aasta keskmine sademete hulk umbes 1000 mm. Kuivaperiood kestis juunist oktoobrini.

Järvele on olnud iseloomulik papüürus-lõikhein.

1979. aasta Burundi rahvaloenduse järgi oli järveäärse ala rahvastiku tihedus umbes 150 in/km². Järve ääres elas umbes 30 000 inimest. Nad elasid hajali põldude vahel ning tegelesid toidukultuuride ja kohvipuu kasvatamisega ning kalapüügiga. Nüüd on need elatusallikad põua tõttu peaaegu kadunud.

Viited
------

1. ↑  Kirundo provintsi kaart
2. 1 2 3  B. Gryseels, L. Nkulikyinka, E. Kabahizi, E. Maregeya. A new focus of *Schisostoma mansoni in the highlands of Burundi*. – *Ann. Soc. belge Méd. trop.*, 1987, 67, lk 247–257.
3. ↑  BURUNDI: Shrinking lakes and denuded forests irinnews.org, 5. juuni 2007
4. ↑  BURUNDI: Shrinking lakes and denuded forests irinnews.org, 5. juuni 2007

Välislingid
-----------

* Foto
**Urbepüha ehk urbepäev** on maausuliste püha, mis on eraldatud kristlikest palmipuudepühadest. 

See on püha, kus karja viljaõnne taotlemiseks viiakse pajuurbi lauta, põllule ja tuuakse tuppa. Nõnda soovitakse täita igipõlist kommet, mis õnne ja elujõudu toob, haigusi ja kurja peletab.

Pajuurvaoksad muretseti varakult valmis, et neid pühapäeva varahommikul kasutada. Hommikul vara löödi magajaid unepealt pajuurbadega, et virkust ja edu majja tuua. Urbimise reegel: urbida sobib nii kaua, kuni urbitav lubab luna anda. Selleks sobivad kõige paremini värvitud munad, mis tuleb järgmisel pühapäeval lihavõtte ajal urbijale kätte anda. Urbepüha hommikul käivad poisid pajuurbadega tüdrukuid äratamas, et siis selle tasuks pühade ajal mune saada. Kes aga urbadega äratamas ei käi, sel ei ole ka õigust mune saada. Usutakse ka, et urbadega löömine toob tervist terveks aastaks ja kaitseb nakkushaiguste eest. Käidi urbimas ka naabrite juures, lauldes või lugedes sinna juurde maagilise sisuga tekste. Urbimas on käidud ka kiigepüha hommikul.

Välislingid
-----------

* Jüri Kuuskemaa: 24 märts - urbepäev
* Palmipuude- ehk urbepüha Päewaleht, nr 84, 26. märts 1934
**Leo Tepaks** (ka **Pavlov-Tepaks**; 26. mai 1913 Novouzenski maakond, Samara kubermang – 23. detsember 1984 Tallinn) oli eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane. 

Ta lõpetas 1930. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ja 1933. aastal Grenoble'i Ülikooli Polütehnilise Instituudi hüdrotehnikainsenerina. Ta õppis aastatel 1933–1934 Tartu Ülikoolis matemaatikat. Akadeemiliselt oli ta EÜS Põhjala liige. 

Tehnikakandidaat 1950. aastal Tallinna Polütehnilises Instituudis väitekirjaga "Energiakaod voolamisel prismaatilistes sängides". Tehnikadoktor 1977. aastal V. Kuibõševi nimelises Moskva Inseneri-Ehitusinstituudis väitekirjaga "Равномерное турбулентное движение в трубах и каналах". 

Oli 1934–1936 Tartu Ülikooli tehnikateaduskonna assistent, 1936–1937 TTÜ vee-ehituse ja aluspõhjamehaanika labori vanemassistent, 1937–1941 Teedeministeeriumi Raudteevalitsuse insener, 1941–1944 Tallinna Õhtutehnikumi õpetaja.

Oli 25. detsembrist 1944 kuni 13. augustini 1945 poliitilistel põhjustel vangistatud Nõukogude okupatsioonivõimu poolt.

Aastatel 1944–1946 oli ta Tallinna Polütehnilises Instituudi ehitiste kateedri assistent, 1946–1950 teede ja vesiehitiste kateedri assistent ja vanemõpetaja, aastatel 1950–1956 hüdrotehnika ja geodeesia kateedri ning aastatel 1956–1968 sanitaartehnika ja hüdraulika juhataja ja dotsent, ühtlasi 1962–1964 sanitaartehnika probleemlabori teaduslik juhendaja, 1968–1984 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi vanemteadur.

Teadustöö põhisuunad
--------------------

Turbulentne voolamine torudes ja kanalites, hüdraulika ja hüdraulilised masinad, veepuhastustehnoloogia.

Teoseid
-------

28 teadustrükist.

* August Velner, Leo Tepaks. "Veeolude uurimise tulemusi 1920-1940 Eesti NSV territooriumil". Tallinna Polütehniline Instituut. Tallinn 1947. 64 lk
* "Hüdraulika". Valgus. Tallinn 1967. 422 lk
* "*Равномерное турбулентное движение в трубах и каналах*". Tallinn 1975. 256 lk

Isiklikku
---------

Tema ema Stepanida (1875–1953) vennad (onud) olid haridustegelane ja poliitik Nikolai Kann ning sõjaväelane ja riigikohtunik Peeter Kann.

Viited
------

1. ↑  Tallinna Prantsuse Lütseumi vilistlased

Kirjandus
---------

* ENE 7. Tallinn 1975. Lk 542
* "Ehitusinsenerid TPI-st". Tallinn 1986. Lk k 235
* EE 14. Tallinn 2000. Lk 527
* "Leo Tepaks. Eesti hüdrotehnilise hariduse suurmees". Koostanud Maire-Liis Hääl, toimetanud Arvo Järvet. Eesti Veeühing. Tallinn 2018. 122 lk

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 4. köide: *Sar-Y. Lisa* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 730
* Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Ohvitseri asetäitja** (lühidalt *aseohvitser*, mereväes gardemariin) oli Vabadussõja ajal antud ohvitseride ja allohvitseride vaheline auaste, mida anti ohvitseride ametikohtadel teenivaile alamväelastele, kel ei olnud keskharidust. Ohvitseri ametikohal teenivaid alamväelasi, kellele ei antud ohvitseri asetäitja auastet, nimetati ohvitseride kohustetäitjateks (o. k. t.). 

Vabadussõja algul nimetati ohvitseri auastmeta juhte ja endiste Vene sõjakoolide õpilasi segaste ja ebaühtlaste nimetustega (ohvitseri asetäitja, aseohvitser, ohvitseri kohustetäitja, aselipnik, alam-lipnik, portupeijunker, lipnik). Ohvitseri asetäitja auaste asutati ametlikult Sõjavägede Ülemjuhataja käskkirjaga 21. jaanuaril 1919, Vene alamlipniku (подпрапорщик) auaste kaotati 13. märtsil 1919 ja aselipniku auaste (зауряд-прапорщик) 13. mail 1919. Pärast Vabadussõja lõppu, tegid 56 ohvitseri asetäitjat, ohvitseri kohustetäitjat ja junkrut eksternidena ära eksami Sõjakooli juures ja ülendati lipnikeks vanusega 22. aprillist 1920 (Käsk Vabariigi sõjavägedele nr. 642-a, 30. maist 1920). Neist ohvitseri asetäitjad:

* Herman Anderson
* Raimond Hindper
* Karl Tuvikene
* Viktor Stahlberg
* Emil Heimberg
* Jaan Soe
* August Schiller
* Gustav Kalkun
* Oskar Angelus
* Johannes Sinkelmann
* Aleksander Zeemann
* Rudolf Kehkla
* Johannes Mitt
* Theodor Balbatov
* Friedrich Siimon
* Erich Pebusch
* Elmar Kogger
* Paul Pommer
* Voldemar Prins
* Aleksander Lest
* August Martinson
* Martin Vilibert
* Robert Kirschbaum
* Ernst Saar
* Aleksander Arro
* Ernst Heinrikson
* Harald Luik
* Gustav Simmo
* Ferdinand Silmann
* Kristjan Leinberg
* Jaan Innus
* Edmund Seppik
* Otto Nurmberg
* Johannes Grauberg
* Gustav Oamer
* Johannes Kiilas
* Nikolai Villberg
* August Sander
* Ernst Reinap
* Ado Kuum
* Johannes Martins
* Kristoph Manke
* Hans Ingerman
* Robert Perlits
* August Alles
* August Einok
* Ludvig Saar
* Johannes Parvei

Ohvitseri asetäitjad, keda ei ülendatud lipnikeks, võeti reservi minnes arvele ühesugustel alustel ohvitseridega ja ohvitseri asetäitja auaste säilis kuni 1940. aastani. Ohvitseri asetäitjail oli õigus kuuluda väeosa ohvitseride kogu reservohvitseride sektsiooni.

Ohvitseri asetäitjaid, keda ei ülendatud ohvitserideks
------------------------------------------------------

* Udo Einsild
* Karl Haas
* Adolf Johannes
* Julius Kasper
* Peeter Kass
* Roman Kuul
* Edgar Johan Kuusik
* Voldemar Luik
* Raiu Mullari
* Jakob Tabur
* Harald Tammer

Kirjandus
---------

* Ohvitseri-asetäitjaist Vabadussõjas. Vabadussõja Tähistel, nr. 4 (13), 11. mai 1935, lk. 6.
Julianus Apostata aegsed solidused, u 361
**Solidus** oli Rooma keisririigi hilisema perioodi kuldmünt.

Esimesena vermis solidused Diocletianus 301 aastal pKr. Kuna ringlusse läinud müntide arv oli väike, ei omanud see majanduslikku efekti. 

Lõplikult asendas endise kuldmündi aureuse solidustega Constantinus Suur. Kuldmünt kaalus u 5,5 grammi ja 72 münti vastasid ühele Rooma naelale kullas. Hiljem oli solidus kasutusel Bütsantsi riigis kuni selle riigi lõpuni. Soliduse järgi on saanud nimetuse itaalia hõbemünt soldo ja prantsuse münt sou.

Eestist on leitud kaks solidust: Ida-Rooma keiser Theodosius II münt Vilsandilt ja Lääne-Rooma keisri Valentinianus III münt Saaremaalt Pajumõisast.

Viited
------

1. ↑   "Antiigileksikon" 2. köide, Tallinn, Valgus, 1983 lk 178
2. ↑  Dieter Quast: *Ein skandinavisches Spathascheidenmundblech der Völkerwanderungszeit aus Pikkjärve (Polvamaa, Estland)*. "Jahrbuch des Römisch-germanischen Zentralmuseums Mainz" 51 (2004): 243-281

Välislingid
-----------

* Solidus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Leo Ojakäär** (26. aprill 1926 Valga – 23. november 2015) oli Ameerika Ühendriikides tegutsenud eesti keemik.

Elulugu
-------

Lõpetas Valga Gümnaasiumi, 1953 Illinoisis Millikini Ülikooli orgaanilise keemia alal; keemiamagister (1961 Virginia Polütehniline Instituut ja Riiklik Ülikool), Ph.D. (org keemia, 1964 samas), väitekiri "The synthesis and study of new aromatic polycyclic hydrocarbons". Oli 1956–59 Rutgersi Ülikooli uurimisassistent ja 1964–1994 ettevõtte E. I. duPont de Nemours & Co eksperimentaalosakonna (Wilmingtonis) keemik-uurija.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: uued keemilised ühendid ja polümeermaterjalid, nende tööstuslik rakendus. Sünteesis ja uuris uusi kõrgmolekulaarseid aromaatseid süsivesinikke ja fluorosüsivesinikke, uusi isotsüanaate, uretaane ja neopreenühendeid, sünteetilist kummit ja elastomeere. Ameerika Keemiaühingu (ACS), Sigma X, Philambda Y liige. Avaldanud teadustrükiseid, üle 35 USA jt maade patendi.

Viited
------

1. ↑
2. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* The Synthesis and Study of the New Aromatic Polycyclic Hydrocarbons. // Tetrahedron 847 (1966)
* Invention and Development of a New duPont Co Polyisocyanurate "Hylene" TRF and a Foam Insulation System. US Patent (1971), Can Patent (1970), Germ Patent (1967)
* Invention and Development of a New Tire Cord Adhesive Component for duPont Co. US patent (1974).

Kirjandus
---------

* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 84
* American Men and Women of Science V (1986), 929
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Vaesus
**Vaesus** on täisväärtusliku elu alalhoidmiseks vajalike piisavate materiaalsete ja ka kultuuriliste vahendite puudus.

Jagatakse absoluutseks ehk primaarseks vaesuseks ja suhteliseks ehk sekundaarseks vaesuseks. Absoluutne vaesus viitab sellele, et rahuldamata on esmatähtsad vajadused elu alalhoidmiseks – puuduvad toit ja peavari. Suhteline vaesus tähendab, et inimene elab allpool toimetulekupiiri, sügavas materiaalses ilmajäetuses ning kui leibkonnas on tööealisi liikmeid osalevad nad tööturul üldse mitte või minimaalselt. Suhtelises vaesuses inimesed kogevad oma väikese sissetuleku tõttu sageli sotsiaalset tõrjutust, kuna nad ei saa endale lubada elementaarseid elutingimusi, maksta üüri või kommunaalkulusid, maksta hambaravi eest, süüa täisväärtuslikku toitu või osta endale vajalikke esemeid. 

2019. aasta seisuga elas Eestis suhtelises vaesuses 20,7% ja absoluutses vaesuses 2,3% elanikkonnast. 2020. aastal elas absoluutses vaesuses 2,2% ja suhtelises vaesuses 20,6% Eesti elanikkonnast. Seega elas Eestis 2020. aastal ligi 28 700 inimest absoluutses vaesuses (kuusissetulek oli väiksem kui 220 eurot) ning suhtelises vaesuses ligi 270 800 inimest (kuusissetulek oli väiksem kui 631 eurot). 2020. aasta seisuga elab Eestis suhtelises vaesuses 17% lastest (see erineb piirkonniti: Ida-Virumaal elab suhtelises vaesuses 30% ja Valgamaal iga teine laps). Iga teine pensionär Eestis on vaesusriskis, üksi elavatest pensionäridest on vaesusriskis 80%. Kõige suurem oli suhtelise vaesuse määr 2020. aastal Ida-Virumaal (31,4%), Võrumaal (30%) ja Valgamaal (29,3%). Kõige madalam Harjumaal (16,5%), Tartumaal (18,8%) ja Lääne-Virumaal (19,5%). Absoluutse vaesuse määr oli kõige kõrgem Lõuna-Eestis (2,5%) ja kõige madalam Lääne-Eestis (1,4%).

Vaata ka
--------

* Korruptsioon
* Laste vaesus
* Suhteline vaesus
* Vaesusindeks
* Vaesuse tsükkel

Viited
------

1. 1 2 3  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn. (Vaadatud 04.09.2012).
2. ↑  "Sotsiaalne tõrjutus ja vaesus". *Eesti Statistikaamet*.
3. 1 2  "Statistikaamet: vaesus püsib samal tasemel". *Eesti Rahvusringhääling*. 8. november 2021.
4. ↑  Koppel, Kaupo (9. märts 2020). "Eesti vaesus on võtnud uue näo". *Praxis*.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Vaesus** |

* Andrus Kivirähk, Vaeste tagasitulek, epl.delfi.ee, 4. märts 2016
Leo Väisänen 2018. aastal RoPS-is mängimas
**Leo Väisänen** (sündinud 23. juulil 1997 Helsingis) on Soome jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Rootsi kõrgliiga klubis IF Elfsborg ja Soome jalgpallikoondises.

Soome kõrgliigas debüteeris ta 2016. aasta aprillis Helsingi JK meeskonnas. 2016. aasta teises pooles mängis ta Soome kõrgliigas Helsingi JK-st laenul PK-35 Vantaas. Aastatel 2017–2018 mängis ta Soome kõrgliigas RoPS-i võistkonnas.

2018. aasta augustis sõlmis ta lepingu Hollandi esiliiga klubiga FC Den Bosch. 2020. aasta augustis siirdus ta IF Elfsborgi, kellega sõlmis kolme ja poole aasta pikkuse lepingu.

Soome jalgpallikoondises tegi Väisänen debüüdi 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Liechtensteini vastu. Ta kuulub Soome koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Tema vanem vend Sauli Väisänen on samuti jalgpallur.

| * v
* r
Soome koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Hrádecký
* 2 Arajuuri
* 3 O'Shaughnessy
* 4 Toivio
* 5 L. Väisänen
* 6 Kamara
* 7 Taylor
* 8 Lod
* 9 Jensen
* 10 Pukki
* 11 Schüller
* 12 Joronen
* 13 Soiri
* 14 Sparv (c)
* 15 S. Väisänen
* 16 Lam
* 17 Alho
* 18 Uronen
* 19 Kauko
* 20 Pohjanpalo
* 21 Lappalainen
* 22 Raitala
* 23 Jaakkola
* 24 Valakari
* 25 Ivanov
* 26 Forss
* Treener: Kanerva

 | Soome |
Miiduranna tähtfordi varemed

Miiduranna tähtfort (Eesti)Miiduranna tähtfort
Asendikaart
**Miiduranna tähtfort** on Tallinna lähedale 1726–1727 Vene võimude poolt rajatud Tallinna kindluse suhtes ettenihutatud kindlustis (tähtfort), mille eesmärk oli eelkõige Tallinna sõjasadama ning selle idapoolse (Aegna-poolse) sissesõidu kaitsmine.

Miiduranna tähtfordi rajamise põhjustas Vene keiser Peeter I surmale 8. veebruaril 1725 järgnenud ootus, et Venemaa sõjaline võimsus Läänemerel ei suurene enam oluliselt. Seepärast tõid Suurbritannia ja Taani 1726. aasta suvel Soome lahele oma laevastikuüksuse. Venemaa vastas sellele jõunäitamisele Tallinna ümbrusesse vanade ettenihutatud rannakindlustiste (Läänepatarei, Idapatarei) korrastamise ja suurendamisega ning uute ehitamisega (Väike-Paljassaare tähtfort ja Naissaare bastionaalfort ning Tsitadell).

Miiduranna tähtforti tugevdati oluliselt keiser Paul I 1796. aasta kaitsekava järgi ning sealsed muldvallid vooderdati kividega. Hiljem pole tähtfort enam sisaldunud Tallinna kaitsekavades ning seda on tasapisi lammutatud.

Tänapäeval on tähtfordist säilinud selle lääne- ja keskosa, ida- ja lõunaosa jääb Miiduranna küla 1990. aastatel rajatud Uus-Miiduranna elamurajooni alla.

Miiduranna tähtfort on alates 18. augustist 1997 Eesti Vabariigi kultuurimälestis nr 8896.

Vaata ka
--------

* Väike-Paljassaare tähtfort

Viited
------

1. ↑  "Kultuurimälestiseks tunnistamine" kultuuriministri 18.08.1997 määrus nr. 57, (RTL 1997, 165/166, 937) Kuupäev: 18.08.1997

Kirjandus
---------

* Rudolf Kenkmaa, Gustav Vilbaste. "Tallinna bastionid ja haljasalad". Eesti Raamat. Tallinn 1965. Lk 43
* Heino Gustavson. "Tallinna rannakaitse kuni 1864. aastani". // ENSV TA Toimetised, Ühiskonnateadused 37/ 2. Tallinn 1988
* Heino Gustavson. "Tallinna vanemad merekindlused". Olion. Tallinn 1994. Lk 16–17, 26
* Erki Varma. "Vaidlusalusel maal asub haruldane arhitektuurimälestis". Eesti Päevaleht, 13. veebruar 2003

Välislingid
-----------

* Miiduranna tähtfort kultuurimälestiste riiklikus registris
**Tamanrasseti provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Alžeeria lõunaosas. Piirneb Mali ja Nigeriga. Asub Sahara kõrbes. Provintsi jääb ka osa Ahaggarist.

Provints on pindalalt suurim Alžeeria provints. Elanikud on peamiselt tuareegid.

Jaguneb 6 ringkonnaks:

* Abalessa ringkond
* In Ghari ringkond
* In Guezzami ringkond
* In Salahi ringkond
* Tamanrasseti ringkond
* Tazrouki ringkond
* Tin Zaouatine'i ringkond

Alžeeria 1. järgu haldusüksused

Adrar  **·**  Ain Defla  **·**  Ain Temouchent  **·**  Alžiir  **·**  Annaba  **·**  Batna  **·**  Bechar  **·**  Bejaïa  **·**  Biskra   **·**  Blida  **·**  Bordj Bou Arreridj  **·**  Bouira  **·**  Boumerdes  **·**  Chlef  **·**  Constantine  **·**  Djelfa  **·**  El Bayadh  **·**  El Oued  **·**  El Tarf  **·**  Ghardaia  **·**  Guelma  **·**  Illizi  **·**  Jijel  **·**  Khenchela  **·**  Laghouat  **·**  Mascara  **·**  Médéa  **·**  Mila  **·**  Mostaganem  **·**  M’Sila  **·**  Naama  **·**  Oran  **·**  Ouargla  **·**  Oum el Bouaghi  **·**  Relizane  **·**  Saïda  **·**  Sétif  **·**  Sidi bel Abbes  **·**  Skikda  **·**  Souk Ahras  **·**  Tamanrasset  **·**  Tébessa  **·**  Tiaret  **·**  Tindouf  **·**  Tipaza  **·**  Tissemsilt  **·**  Tizi Ouzou  **·**  Tlemcen
**Peterburi Riiklik Arhitektuuri- ja Ehitusülikool** (vene keeles *Санкт-Петербургский государственный архитектурно-строительный университет*) on tehnikaülikool Venemaal Peterburis, kus koolitatakse ehitusinsenere ja arhitekte. 

Ülikooli deviis on "Ehitame koos tulevikku".

Ajalugu
-------

Peterburi Riikliku Arhitektuuri- ja Ehitusülikooli asutas 1993. aastal Venemaa Föderatsiooni Teaduse ja Kõrghariduse Ministeerium.

Ülikool ise peab oma asutamisaastaks 1832. aastat, kui tegevust alustas Tsiviilinsenerde Kool, millest hiljem kujunes **Tsiviilinseneride Instituut**. 

Pärast Vene impeeriumi kukkumist jätkas instituut uute nimede all:

* 1917–1924 **Petrogradi Tsiviilinseneride Instituut**
* 1924–1930 **Leningradi Tsiviilinseneride Instituut**
* 1930–1931 **Leningradi Kommunaalehituse Instituut**
* 1931–1941 **Leningradi Kommunaalehitusinseneride Instituut**
* 1941–1992 **Leningradi Ehitusinstituut** (akronüüm **LISI**)
* 1992–1993 **Peterburi Ehitusinstituut**
* alates 1993 Peterburi Riiklik Arhitektuuri- ja Ehitusülikool

Rektoreid
---------

* 1923–1927 Grigori Perederi

Õppejõude
---------

* Grigori Perederi

Vaata ka
--------

* Peterburi tsiviilinseneride instituut

Viited
------

1. ↑  Контакты. spbgasu.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Peterburi Riiklik Arhitektuuri- ja Ehitusülikool** |

* Koduleht
**Kalvi Kõva** (sündinud 16. novembril 1974 Rõuge vallas) on Eesti poliitik, aastast 2023 Võru linnapea. 

Ta on olnud Riigikogu liige (2007–2023) ja on aastast 2001 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta oli 17. jaanuarist 2010 kuni 5. juunini 2011 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna peasekretär.

Haridus
-------

Kalvi Kõva on lõpetanud Võru Tööstustehnikumi puidutöötlemise tehnoloogia erialal 1994. aastal.

Töökäik ja tegevus ühingutes
----------------------------

Kõva töötas aastatel 1993–1995 Rõuge Põhikooli õpetajana, 1995–1996 Rõuge vallavalitsuses ehitusspetsialistina, 1996–1997 Nursi Põhikoolis õpetajana ja 1997–1999 ettevõtjana. Ta on Eesti Korvpalliliidu juhatuse liige ja MTÜ Rõuge Priitahtlikud Pritsimehed juhatuse liige. Alates 2016. aastast on Kõva Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liige. Veel kuulub ta Rõuge Noorteklubi MTÜ juhatusse, Võru Tarbijate Ühistu nõukogusse, Võrumaa Arenguagentuuri nõukogusse ja Jaanipeebu külaseltsi.

Poliitiline tegevus
-------------------

Kalvi Kõva oli Rõuge vallavanem aastatel 1999–2007. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige on ta alates 2001. aastast. 2007. aastal kandideeris ta Võru-, Valga- ja Põlvamaa valimisringkonnas Riigikokku ja osutus valituks. 2011. aastal valiti ta 2889 häälega taas Riigikokku. XII Riigikogus oli ta maaelukomisjoni esimees ja Vana Võrumaa saadikurühma esimees. 2015. aasta Riigikogu valimistel kogus Kõva 2081 häält ja osutus valituks. XIII Riigikogus oli ta alul Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni aseesimees, alates 2016. aasta novembrist töötas ta fraktsiooni esimehena.

Tunnustus
---------

* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kalvi Kõva** |

Ta on abielus, tal on tütar Katri ning pojad Kaur ja Karl. Tema hobid on korvpall ja maatöö.
Thomas Hitschler
**Thomas Hitschler** (sündinud 27. juunil 1982 Landaus) on Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei poliitik; liidukaitseministeeriumi parlamentaarne riigisekretär Olaf Scholzi koalitsioonivalitsuses (2021. aastast) ja Rheinland-Pfalzi esindajana Liidupäeva liige (2013. aastast).

Poliitiline karjäär
-------------------

Hitschlerist sai 2013. aasta Saksamaa föderaalvalimistel Liidupäeva liige, esindades Südpfalzi piirkonda.
Aastatel 2014–2021 kuulus ta kaitsekomisjoni, kus töötas oma parlamendirühma raportöörina Bundeswehri infrastruktuuri küsimustes. Aastatel 2018–2021 oli ta ka siseasjade komisjoni liige. Aastal 2020 liitus ta parlamentaarse järelevalve paneeliga (PKGr), mis teostab parlamentaarset järelevalvet Saksamaa luureteenistuste BND, BfV ja MAD üle.

2017. aasta föderaalvalimistele järgnenud läbirääkimistel kantsler Angela Merkeli juhtimisel koalitsioonivalitsuse moodustamiseks kuulus Hitschler välispoliitika töörühma, mida juhtisid Ursula von der Leyen, Gerd Müller ja Sigmar Gabriel.
Lisaks komisjoni ülesannetele on Hitschler alates 2019. aastast Prantsuse-Saksamaa Parlamentaarse Assamblee Saksamaa delegatsiooni liige.
2021. aasta valimisteks valiti Hitschler SPD kampaaniat juhtima Rheinland-Pfalzis. Valimisjärgsetel läbirääkimistel SPD, Roheliste ja Vabade Demokraatide (FDP) nn foorikoalitsiooni moodustamiseks kuulus ta oma erakonna delegatsiooni sisejulgeoleku, kodanikuõiguste ja tarbijakaitse töörühmas, kaasesimeesteks Christine Lambrecht, Konstantin von Notz ja Wolfgang Kubicki.

Muu liikmesus
-------------

* Saksamaa Ühinenud Teenuste Ametiühingu (ver.di) liige
* 1. FC Kaiserslauterni liige

Viited
------

* Uus föderaalvalitsus: paigas on ka teine ​​rida Süddeutsche Zeitung, Mike Szymanski 7. detsember 2021
* "Thomas Hitschler | Liikmete jälgimine" www.abgeordnetenwatch.de (saksa keeles), 19. märts 2020
* Thomas Hitschler, MdB SPD parlamendirühm (saksa keeles), 23. september 2013
* "Saksamaa Bundestag - Kaitse" www.bundestag.de (inglise keel)
* "Saksamaa Bundestag - Siseasjad ja kogukond" www.bundestag.de (inglise keel)
* SPD, rohelised, FDP: need poliitikud peavad valgusfoori läbirääkimisi Westdeutsche Allgemeine Zeitung, Britt-Marie Lakämper 21. oktoober 2021

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht (saksa keeles)
* Bundestagi elulugu (inglise keeles)
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Thomas Chabot** (sündinud 30. jaanuari 1997 Sainte-Marie's, Québeci provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Ottawa Senators. Ta on klubi meeskonna asekapten.

Aastatel 2013–2017 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Saint John Sea Dogs. Chabot paistis silma juba noorteliigas, kui pälvis 2017. aastal muuhulgas liigahooaja parimale kaitsjale antava Emile Bouchard Trophy ja väljalangemismängude väärtuslikumale mängijale antava Guy Lafleur Trophy.

2015. aastal valis Senators ta NHL-i *draft* '​is 18. valikuna. NHL-is debüteeris Chabot 18. oktoobril 2016 mängus Arizona Coyotesi vastu. Senatorsi põhikoosseisus on ta mänginud alates hooajast 2017–18. Esimese värava lõi ta NHL-is 1. detsembril 2017 mängus New York Islandersi vastu. 2019. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Hooajal 2019–20 kogus ta Chabot NHL-is keskmiselt kõige enam mänguminuteid (26 minutit mängu kohta).

2015. aastal võitis Chabot Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2017. aastal võitis ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Chabot tegi turniiril 4+6 ning valiti esimese kaitsjana juunioride maailmameistrivõistluste ajaloos turniiri väärtuslikumaks mängijaks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Chabot Kanada jäähokikoondise koosseisus hõbemedali, lüües turniiril kaks väravat ja andes kaks väravasöötu.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 1.2.2022)

Välislingid
-----------

* Thomas Chabot NHL.com lehel
* Thomas Chabot hockeydb.com lehel

| * v
* r
Ottawa Senators |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Anton Forsberg **·** Magnus Hellberg **·** Cam Talbot |
| 
**Kaitsjad**: Erik Brännström **·** Thomas Chabot **·** Travis Hamonic **·** Nick Holden **·** Jake Sanderson **·** Nikita Zaitsev **·** Artjom Zub |
| 
**Ründajad**: Drake Batherson **·** Derick Brassard **·** Alex DeBrincat **·** Tyler Ennis **·** Alex Formenton **·** Dylan Gambrell **·** Claude Giroux **·** Mathieu Joseph **·** Parker Kelly **·** Tyler Motte **·** Josh Norris **·** Shane Pinto **·** Tim Stützle **·** Brady Tkachuk **·** Austin Watson |
**Kalvi vald** (saksa keeles *Pöddes*) oli vald Viru-Nigula kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, 1866–1939. Vallamaja asus Viru-Nigulas.

Eesti haldusjaotus 1925. aastal
Valla pindala oli 132 km² ja elanikke oli 3949 (1922. aasta seisuga).

Vallas oli 562 talundit ja need kasutasid 8613 ha maad.

Vallas asus Kalvi asundus, Aseri tsemendivabrik.

Kalvi vald moodustati 1866. aastal, kuid sama aasta oktoobris liideti see vald Unukse vallaga ja sama aasta detsembris liitmisotsus ka tühistati. 1891. aastal liideti Kalvi vallaga Unukse, Aseri ja Vasta vald.

1939. aasta vallareformiga moodustati Kalvi, Pada ja Kunda-Malla vallast, Mahu vald.

Viited
------

1. 1 2  Kalvi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016)
2. ↑  *Eesti nõukogude entsüklopeedia.* 4. köide: *IST–KONI.* Tallinn: Valgus, 1989, lk 263.
3. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
4. 1 2 3  *Eesti Entsüklopeedia.* 4. köide: *Jaapan–Käolina.* Tartu: Loodus, 1934, lk 377.
5. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938

Välislingid
-----------

* Kalvi vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
**FC Bestra** oli Viljandis tegutsenud jalgpalliklubi. 

Klubi kandis kuni 2010. aasta oktoobrini nime **JK Liverpool Pub**, Viljandis tegutseva pubi Liverpool pub järgi. Nimest loobuti, kuna seda ei peetud noortetöö jaoks sobivaks ja klubi ei olnud pubiga seotud. Uus nimi tuli sponsorfirma AS Bestra Engineering nimest.
Aastal 2006 hakkas klubi mängima IV liiga lõunapiirkonnas. Saavutati neljas koht ja jõuti üleminekumängudele, mis võideti, ning klubi pääses III liigasse.

2010. aasta hooajal oli JK Liverpool Pub ainus ühegi kaotuseta klubi, tänu sellele nimetas ajakiri Jalka klubi aasta meeskonnaks. 

2011. hooajal mängisid FC Bestra mängijad JK Viljandi Tulevikus, Viljandi Tuleviku mängijad Meistriliiga klubis FC Viljandi. Viljandi JK Tulevik alustas mängimist Eesti meistrivõistluste II liigas Lõuna/Lääne piirkonnas senise Viljandi JK Tulevik II meeskonna asemel ja Viljandi JK Tulevik II meeskond Eesti meistrivõistluste III liiga Lõuna piirkonnas FC Bestra asemel.

### FC Bestra varasemad liigahooajad

| Hooaeg | Liiga | Koht | M | + | = | – | Väravad | Punktid | Parim väravakütt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2006 | IV liiga lõuna | 4. | 22 | 12 | 4 | 6 | 69:31 | 40 | Tõnis Kivi – 16 |
| 2007 | III liiga lõuna | 4. | 22 | 11 | 6 | 5 | 57:38 | 39 | Martin Ant ja Margus Susi – 16 |
| 2008 | III liiga lõuna | 8. | 22 | 9 | 3 | 10 | 36:55 | 30 | Martin Ant – 13 |
| 2009 | III liiga lõuna | 12. | 22 | 2 | 3 | 17 | 36:77 | 9 |  |
| 2010 | IV liiga lõuna | 1. | 20 | 17 | 3 | 0 | 79:19 | 54 | Raiko Mutle – 23 |
| M – mänge; "+" – võidud; "+/–" – viigid; "–" – kaotused1 – kogupunktide arvestamisel on antud kolm punkti võidu eest |

Viited
------

1. ↑  Viljandi Tulevik läheb kohalike pallurite kätte ja hakkab mängima II liigas

Välislingid
-----------

* Viljandi JK Tulevik jätkab kohalike mängijatega
* Jalka valis FC Bestra Aasta Meeskonnaks