recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.ve** on Venezuela Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.tv** on Tuvalu Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Magnhild Hagelia** (6. mai 1904 Gjerstadi vald, Aust-Agder, Norra – 4. juuli 1996) oli Norra naispoliitik Tööparteist. 

Hagelia vanemad olid talupoeg Peder Jakobsen Hagelia (1874–1941) ja tema abikaasa Karen Tomine Pedersdotter Gryting (1881–1956). 

Ta õppis Jæreni rahvakõrgkoolis (1924–1925), Treideri kaubanduskoolis (1933–1934) ja audiitorite kursustel (1933–1934) ning tegi 1938 põllumajandusliku raamatupidamise eksami. 

Pärast mitut töökohta äris ja büroos sai Hagelia 1939 Gjerstadi varustuskomisjoni ärijuhiks; sellele ametikohale jäi ta 1945. aastani. Aastatel 1945–1947 oli ta vallaaudiitor. Seejärel oli ta 1948–1953 Aust-Agderi maakonnaaudiitori abi ja 1953–1969 maakonnaaudiitor.

Poliitiline tegevus
-------------------

Hagelia alustas poliitilist tegevust Valdade Liidu (Kommuneforbundet) Arendali osakonnas. Ta oli tegev ka IOGT-is. Aastal 1945 sai ta Fjære vallavolikogu liikmeks, 1955–1959 oli Øyestadi vallavolikogus, 1967–1970 Fjære vallavalitsuses ja 1971–1972 Grimstadi linnavolikogus.

Hagelia esindas Stortingis ligi 16 aastat Aust-Agderit. Ta valiti 1945 asesaadikuks. Aastal 1950 valiti ta täissaadikuks; 1954, 1958 ja 1961 valiti ta tagasi. Ta oli vallakomitee, valimiste komitee ja halduskomitee liige. Ta oli Stortingi juhatuse liige, viimati ülemkoja (Lagtinget) asejuhataja 1961–1965. Ta töötas Stortingis 1965. aastani. 

Hagelia oli Stortingi Parlamentidevahelise Liidu ja Põhjamaade Nõukogu delegatsiooni liige.

Tunnustus
---------

1976. aastal nimetas kuningas Olav V ta Püha Olavi ordeni 1. klassi rüütliks "ühiskonnale kasuliku tegevuse eest". 

Ta oli Aust-Agderi uusnorra keele sektsiooni (Aust-Agder mållag) auliige. 1986. aastal sai ta Vest-Agder mållagi murdeauhinna.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Stortingi saidil (*norra keeles*)
**Eesti Geoloogiakeskus OÜ** (EGK) oli Eestis tegutsenud geoloogiateenuseid (nt geoloogiline kaardistamine, ehitusmaterjalide, energeetilise tooraine jms väljaselgitamine jne) osutav osaühing. Eesti Geoloogiakeskus tootis mitmekülgset infot maapõue kohta.

Ajalugu
-------

3. juuni 1937 asutati Eesti Geoloogiline Komitee, mille tegevus lõpetati 1940. aastal.

1957. aastal asutati Eesti NSV Ministrite Nõukogu juurde Geoloogia ja Maapõue Kaitse Valitsus (nimetati 1965. aastal ümber Eesti NSV Geoloogia Valitsuseks). 1964. aastal moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu juurde Riiklik Geoloogia Tootmiskomitee. 1987. aastal moodustati NSVL Geoloogiaministeeriumi juurde riiklik asutus Eesti Geoloogia.

1991. aastal moodustati Tööstus- ja Energeetikaministeeriumi juurde **Eesti Geoloogiakeskus**. Alates 1993. aastast kuulus see Keskkonnaministeeriumi valitsemisalasse. 1. märtsist 1997 muudeti Eesti Geoloogiakeskus riigi osaühinguks. 1993. aastast juhtis Eesti Geoloogiakeskust Vello Klein. 

2018. aasta alguses alustas Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalas tegevust Eesti Geoloogiateenistus, millele anti üle Eesti Geoloogiakeskuse lepingulised õigused ja kohustused. Uue teenistuse loomine lähtus 2017. aasta Riigikogu strateegiadokumendist „Maapõuepoliitika põhialused aastani 2050".

Liikmesus
---------

* 1995. aastal sai Eesti Geoloogiakeskus Euroopa Geoloogiateenistuste Foorumi (FOREGS) liikmeks.
* 1. juulil 2003 sai Eesti Geoloogiakeskus Euroopa Liidu liikmesriikide geoloogiateenistuste ühenduse (EuroGeoSurveys) liikmeks.

Viited
------

1. 1 2 3  "Eesti Geoloogiakeskuse koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. august 2013. Vaadatud 31. juulil 2013.
2. 1 2 3 4 5 6  Ajalugu. Eesti Geoloogiateenistuse veebisait.
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* Eesti Geoloogiakeskuse koduleht (eesti, inglise ja vene keeles)
**Creedence Clearwater Revival** (lühend **CCR**) oli ameerika rokkansambel, mis tegutses 1959–1972.

Ansambli moodustasid kitarrist, laulja ja laulkirjutaja John Fogerty (sündinud 1945), tema vend, rütmikitarrist ja laulja Tom Fogerty (1941–1990), basskitarrist Stu Cook (snd 1945) ning trummar Doug Clifford (snd 1945), kes hakkasid koos esinema 1959. aastal Californias San Francisco lahe piirkonnas asuva El Cerrito linna keskkoolis käies. Algselt kandis ansambel nimesid The Blue Velvets ja Tommy Fogerty and The Blue Velvets. Ansambel saavutas tuntuse nende kodulinnas ja 1960. aastate alguses salvestati kohalikus stuudios paar singlit.

Nime Creedence Clearwater Revival sai ansambel 1967. aastal. Aasta hiljem ilmus ansambli omanimeline debüütalbum. Ansambel viljeles selliseid stiile nagu *roots rock*, *swamp rock*, *blues rock*, *southern rock*, kantrirokk ja *blue-eyed soul*. Ansambli tuntumad hitid olid "Fortunate Son", "Up Around the Bend", "Green River", "Looking Out My Backdoor", "Have You Ever Seen the Rain?", "Travelin' Band", "Proud Mary" ja "Bad Moon Rising". 

1969. aastal esines Creedence Clearwater Revival New Yorgi osariigis toimunud Woodstocki festivali teisel päeval 16. augustil.

1993. aastal võeti ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Ajakiri Rolling Stone on valinud Creedence Clearwater Revivali kõigi aegade saja parima artisti seas 82. kohale. Ansambli plaate on USA-s müüdud umbes 28 miljonit.

Stuudioalbumid
--------------

* "Creedence Clearwater Revival" (1968)
* "Bayou Country" (1969)
* "Green River" (1969)
* "Willy and the Poor Boys" (1969)
* "Cosmo's Factory" (1970)
* "Pendulum" (1970)
* "Mardi Gras" (1972)

Viited
------

1. ↑  Larkin, Colin (2011). *The Encyclopedia of Popular Music*. Omnibus Press. Lk-d 406–410. ISBN 0-857125-95-8.
2. ↑  Metzer, Greg (2008). *Rock Band Name Origins: The Stories of 240 Groups and Performers*. Lk. 59. McFarland. ISBN 978-0-7864-3818-1.

| * v
* r
Woodstocki festival |
| --- |
| 
15.–18. august 1969 |
| 15. august | 
Richie Havens • Swami Satchidananda • Sweetwater • Bert Sommer • Tim Hardin • Ravi Shankar • Melanie • Arlo Guthrie • Joan Baez |
| 16. august | 
Quill • Country Joe McDonald • Santana • John Sebastian • Keef Hartley • The Incredible String The Band • Canned Heat • Mountain • Grateful Dead |
| 17. august | 
Creedence Clearwater Revival • Janis Joplin • Sly and the Family Stone • The Who • Jefferson Airplane • Joe Cocker • Country Joe and the Fish • Ten Years After • The Band |
| 18. august | 
Blood, Sweat & Tears • Johnny Winter • Crosby, Stills, Nash & Young • Paul Butterfield Blues Band • Sha Na Na • Jimi Hendrix |
**Ernst Aastalu** (aastani 1935 **As(s)man(n)**; 13. jaanuar 1889 Tartumaa Vaimastvere vald – 15. detsember 1946 Eutin, Saksamaa) oli Eesti sõjaväelane ja sporditegelane.

Ernst Assman sündis Tartus kaupmehe pojana, õppis Tartu algkoolis ja Peterburis keskkoolis. Esimese maailmasõja ajal lõpetas Oranienbaumis sõjakooli ja määrati ohvitserina teenima 180. jalaväepolku. Hiljem teenis Peterburi sõjaringkonna staabis, oli Peterburi sõjaringkonna ülemate ja vägede ülemjuhatajate kindralite adjutandiks, oli 1917. aastal Petrogradi sõjaväeringkonna ülema kindral Lavr Kornilovi adjutant. 

Ernst Assman oli 1917. aastal Peterburi Eesti Sõjaväelaste Peterburi Keskkomitee esimees ja hiljem Tallinnas Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee liige. Eesti vabadussõjas teenis kapten Ernst Assman, Eesti Sõjaväe Staabis, inspektori jaoskonnas, Sõjaministeeriumi peastaabi komandandina, Tallinna 1. löögipataljoni juhina, seejärel 7. jalaväepolgus. Sai kaks korda haavata, oli rooduülemaks, täitis pataljoniülema kohuseid. Pärast sõja lõppu läks reservi.

Aastal 1922 oli ta Tallinnas toimunud 1922. aasta tõstmise maailmameistrivõistluste peakorraldajaid ja kohtunike kolleegiumi liige. 1936–1939 oli ta Maadlus-, Poksi- ja Tõsteliidu varahoidja.

Viited
------

1. 1 2 3  Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014)
2. ↑  Esimene löögipataljon, Päewaleht, nr. 348, 23 detsember 1938
3. ↑  Täna pühitseb 50 a. sünnipäewa res.kapten Ernst Aastalu (Asmann), kel möödub ühtlasi 35 a. tegewust spordi ja 30 a. tegutsemist tuletõrje alal. Postimees (1886-1944), nr. 12, 13 jaanuar 1939

Välislingid
-----------

* Eesti ohvitseride andmekogu, Ernst Aastalu, EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940
* Biograafia ESBL-is
| Medalikohad |
| --- |
| Itaalia esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1948 | Sulgkaal |

**Ernesto Formenti** (2. august 1927 Cassina Savina, Cesano Maderno vald, Monza ja Brianza provints – 5. oktoober 1989 Seregno vald, Monza ja Brianza provints) oli Itaalia poksija.

Formenti oli sulgkaalus (kuni 58 kg) kahekordne Itaalia meister aastatel 1948–1949.

Ta võitis sulgkaalus (kuni 58 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

Ta osales Euroopa eest 1949. aastal sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitja meeskonnaga ning võitis 18. mail Chicagos oma kohtumises Eugene Robnetti.

Elukutselisena
--------------

Formenti poksis juulist 1949 kuni juunini 1954 elukutselisena. Ta osales kokku 48 kohtumisel ning võitis neist 40 (neist 5 nokaudiga), kaotas 5 (need kõik nokaudiga) ja viigistas 3 kohtumist. 

Ta oli 20. juunist 1950 kuni 8. juulini 1952 Itaalia meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg).

Viited
------

1. ↑  14. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 1948. Tulemused inglise keeles
2. ↑  1949. aasta Euroopa – USA Kuldkinda-võistlused. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Ernesto Formenti veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Ernesto Formenti lehel *BoxRec*. Inglise keeles
Galápagose saared asuvad Vaikses ookeanis Lõuna-Ameerikast läänes
Galápagose saartestikus 13 suuremat ja 6 väiksemat saart
**Galápagose saared** (Ecuadori haldusüksusena **Colóni saarestik**) on saarestik Vaikses ookeanis. Sellesse kuulub 13 suuremat ja 6 väiksemat saart.

Saarestiku pindala on 7994 km². Saared on mägised ja vulkaanilised (kõrgeim tipp 1707 meetri kõrgune Wolfi vulkaan Isabela saarel).

Saared avastas 1535. aastal Panama piiskop Fray Tomas de Berlanga.

Saared on endeemsete hiidkilpkonnade – elevantkilpkonnade – elukoht, saare nimi on tulnud nende kilpkonnade hispaaniakeelsest nimest (hispaania keeles *galápago* 'sadul').

Galápagose saartel elab palju endeemseid loomaliike. Neid uurides töötas Charles Darwin välja oma loodusliku valiku teooria.

Suuremad saared on Isabela, Santa Cruz, San Salvador (Santiago, James), Fernandina, San Cristóbal, Floreana (Santa Maria), Marchena, Española, Pinta, Santa Fe, Genovesa, Pinzón ja Baltra.

Galápagose saartel elab üle 25 tuhande inimese. Neist kolmveerand on mestiitsid.

Suurimaks linnaks on Puerto Ayora Santa Cruzi saare lõunarannikul.

* Galápagose saared
* Elevantkilpkonn Santa CruzilElevantkilpkonn Santa Cruzil

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Galápagose saared** |

* S. Garman, *The Reptiles of the Galapagos Islands, Bulletin of the Essex Institute, Vol 24, lk 73-88, 1862, Salem Mass, Printed by the Salem Press Publishing and Printing Co. Veebiversioon (vaadatud 15.09.2013) (inglise keeles)*
**Leila** on naisenimi.

Statistika
----------

1. jaanuari 2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 442. naisenimi, nimi Leila oli 259 naisel. Vanim Leila on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Kõige populaarsem oli eesnimi Leila vanuserühmas 60–64 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,54.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Leila 269 naisel ning see oli populaarsuselt 442. naisenimi.
Vanim Leila oli üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Kõige rohkem kanti eesnime Leila vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 4,32. Kõige levinum oli eesnimi Leila Valga maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 3,96.

Nime tuntud kandjaid
--------------------

* Leila Abašidze, gruusia filminäitleja (1929–2018)
* Leila Luik, eesti pikamaajooksja (1985–)
* Leila Miller, eesti laulja (1961–)
* Leila Oja, eesti sporditeadlane (1966–)
* Leila Pärtelpoeg, eesti sisearhitekt ja pedagoog (1940–1927)
* Leila Säälik, eesti näitleja (1941–)
* Leila Tael-Mikešin (Liivak), eesti ulmekirjanik ja kunstnik (1984–)

Viited
------

1. ↑  Statistika. (vaadatud 25.04.2019)
2. ↑  Nimede statistika. (vaadatud 19.07.2022)

Välislingid
-----------

* Leila statistikaameti andmebaasis
Claude Vignoni maal
**Kroisos** (umbes 595–546 eKr) oli viimane Lüüdia kuningas, valitses 560–547 eKr.

Kroisos vallutas Väike-Aasia lääneosa, välja arvatud Lüükia ja Kiliikia. Alistatud rahvad, sealhulgas Väike-Aasia kreeka linnad, jäid siiski suhteliselt iseseisvaiks.

Kroisos oli tuntud oma enneolematu rikkuse poolest, mille ta sai maksudest ja sundvõõrandamistest. Eesti keelde on tulnud tema nimest sõna "kröösus". Üldtuntud on ka tema heldus (annetused Delfi heaks). Tema ajal arenes rahamajandus (müntimine).

Ta võõrustas Herodotose järgi (Historia I 30) Ateena riigimeest Solonit, kes nende kohtumisel Kroisost tema upsakuse pärast kritiseeris, väites, et ei saa Kroisost nimetada õnnelikuks (*eudaimoniēs*) enne, kui see on oma elu lõpuni elanud. Enim, mis Solon sellise inimese kohta oli nõus väitma, et ta on rõõmus (*olbios*), kuid mitte hea õnnega (*eutychēs*).

Kui Pärsia, keda valitses toona Kyros II (Suur), oli alistanud Meedia, tekkis tal Lüüdiaga konflikt. Lüüdia plaanis alustada sõda Pärsiaga ja legendi järgi saatis Kroisos käskjala Delfi oraakli juurde, et küsida nõu algavaks sõjakäiguks. Oraakel olevat vastanud: "Kui ületad Halyse jõe, hukutad suure riigi." Kroisos arvas, et ennustus tähendab, et sõjakäik kujuneb võidukaks, aga Pärsia vallutamise asemel hukutas ta hoopis Lüüdia. Kyros pani Kroisose vallutatud alade satraabiks.
**"Gambler's Guitar"** (eestikeelse pealkirjaga "Naerev vagabund (lõbus rändur)") on Jim Lowe' kantrilaul. Laul pärineb aastast 1953. USA-s sai autori esitatud versioonist tuntumaks hoopiski Rusty Draperi versioon samast aastast. Draperi singlit müüdi üle miljoni eksemplari. 1957. aastal salvestas Fred Bertelmann laulust saksakeelse versiooni pealkirjaga "Der lachende Vagabund". 

Soomekeelse versiooni "Naurava kulkuri" salvestas 1958. aastal esmalt Per-Erik Förars, millest on teinud oma versiooni Kalle Palonen ja Tapio Tammilehto. Tänapäevaks tuntuima soomekeelse versiooni, mis on ilmselt tuntuim selle laulu versioon ka eestlaste jaoks, esitas 1985. aastal aga hoopiski näitleja Vesa-Matti Loiri Spede Pasase "Spede Show's" Jean-Pierre Kusela rollis. Selle versiooni laulust esitas ka Jan Uuspõld telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt". Oma versiooni loost on salvestanud saksa keeles ansambel Leningrad Cowboys (2006).

Eestikeelsete sõnade autor on Heldur Karmo ning laulu salvestas 1960. aastal Artur Rinne koos Emil Laansoo ansambliga.

Video
-----

* Vesa-Matti Loiri, Jean-Perre Kusela - "Naurava kulkuri" YouTube'i muusikavideo, 1986
Erni Krusten
**Erni Krusten** (õieti Ernst Krustein) (30. aprill 1900 Muraste – 16. juuni 1984 Tallinn) oli eesti kirjanik.

Elulugu
-------

Õppis Tallinna progümnaasiumis. 1930. aastate alguses asus elama Lääne-Virumaale. Seal töötas ta algul aednikuna Rakvere lihakombinaadi taga Ussimäe talus ning kirjutas sealsest elust-olust kaks värvikat lugu: "Homo homini ..." ja "Härra Krusten, võtke saia!".

1935. aastal asus elama Viru-Jaagupi lähedale Voore külla Kruusimäe tallu, kus oli aednik ja tegeles metsatöödega. Seal kirjutas ta lood, mis avaldati ajakirjas Looming. 1940. aastal töötas ta ajakirja Viisnurk toimetuses sekretärina. Sõja ajal elas ta jälle Voore küla metsatalus ja oli mingi aja ka Kullaaru riigimõisas aednikuks. Saksa okupatsiooni lõpus elas Rakveres Kalinini 39 (nüüdne Pikk tänav).

Aastail 1944–1945 siirdus Krusten aednikutööle Roodeväljale ja seejärel Veltsi, seal kirjutas oma autobiograafilise loo "Õnnestunud külv". 1945. aastal asus kirjanik elama Rakverre Gagarini pst 17 (Kastani puiestee) ja alustas tööd vabakirjanikuna. Valmis romaan "Noorte südamed". 

1950. aastal sai Krusten kutseliseks kirjanikuks. 1956. aastast elas ta Tallinnas Nõmmel.

Looming
-------

Kirjandusse tuli Erni Krusten 1920. aastate algul luule ja lühiproosaga. Tugevasti isikupärases lüürilise käsitluslaadiga proosas on põhiline esteetiliste ja sotsiaal-eetiliste konfliktide psühholoogiliselt sügav eritlemine, hea ja kurja vastuolu jälgimine. Avaldanud ka 6 lasteraamatut ja 2 näidendit ning tõlkeid vene keelest.

Teosed
------

### Romaanid

* "Mineviku jahil" (1929)
* "Org Mägedi armastus" (1939)
* "Pekside raamat" (1946). Oli esimene pärast II maailmasõda Eesti NSV-s ilmunud eesti algupärane romaan.
* "Nagu piisake meres" (1962)
* "Noorte südamed"

### Lühiproosakogud

* "Kanarbik" (1927)
* "Pime armastus" (1941)
* "Rahu nimel" (1951)
* "Piitsa matused" (1957)
* "Õnnetu armastus" (1957)
* "Kevadet otsimas" (1960)
* "Viis lugu" (1968)
* "Rõõmunäljane" (1973)
* "Vurriluu" (1980)
* "Hull pääsuke" (1981)
* "Metalliotsija" (1984)

### Miniatuuri- ja luulekogu

* "Juka" (1963)

### Luulekogu

* "Peegel tänaval" (1978)
* "Hellus" (luulekogu, ilmus postuumselt 1985)

### Jutustused

* "Vana võrukael" (1966)
* "Väga halb hinne" (1967)
* "Okupatsioon" (1969)

### Humoreskikogu

* "Lemmiktoit" (1967)

### Novellikogumik

Tunnustus
---------

* 1959 Eesti NSV teeneline kirjanik
* 1970 Eesti NSV kirjanduse aastapreemia ("Okupatsioon")
* 1972 Eesti NSV rahvakirjanik
* 1984 Friedebert Tuglase novelliauhind ("Rio Grande")

Isiklikku
---------

Erni Krusten on Otto Krusteni ja Pedro Krusteni vend. Tema tütar oli Reet Krusten.

Viited
------

1. ↑  "Ilmub esimene eesti nõukogude algupärane romaan". *Sirp ja Vasar lk 3*. 5. oktoober 1946.
Jaanuaris 2021 toimus Ameerika Ühendriikide videomängumüüja GameStopi aktsia (NYSE: GME) ning mitme teise väärtpaberi lühilüps (*short squeeze*), mis põhjustas laialdasi finantstagajärgi mitmetele riskifondidele ning tõi lühikeseks müüjatele suuri kaotusi. Umbes 140 protsenti GameStopi aktsiatest müüdi väikeinvestoritele lühikeseks ning kui suuromanikud proovisid aktsiaid kokku ostes enda positsioone taastada, tõusis aktsia hind veelgi. *Short squeez*i põhjustasid alguses ning peamiselt sotsiaaluudistelehe ja internetiportaali Reddit alafoorumi r/wallstreetbets kasutajad. *Short squeeze'*i tipus, 28. jaanuaril oli ühe GameStopi aktsia hind üle 500 $ (u 416 €), mis oli ligi 200 korda rohkem aasta madalaimast väärtusest, 2,57 $ (u 2,14 €). Suure tõusu tegid läbi ka paljud teised lühikeseks müüdud aktsiad.

Mõned börsimaaklerid (nagu Robinhood Markets) peatasid 28. jaanuaril mõneks ajaks kauplemise suutmatuse tõttu tagada arvelduskodade kapitalinõudeid ning sattusid seetõttu ulatusliku kriitika alla.

Välislingid
-----------

* Tanel Mütt: "Nädala jagu tormi Wall Streetil" Müürileht, 2. veebruar 2021
* SEC Staff Releases Report on Equity and Options Market Structure Conditions in Early 2021 SEC, 18. oktoober 2021
**Krohvimise järjekord**
Krohvimist alustatakse laest ja tullakse krohvimise käigus ülevalt allapoole. Pärast karniiside tõmbamist ja nurkade krohvimist kantakse lakke ja nurkadesse koos seinte ülemise osaga viimistluskiht ning hõõrutakse siledaks.
Siis viimistletakse aknaavade ja piidavahede ülemised osad. Koristatakse töölavad ja töö jätkub seinte alumiste osade krohvimisega. Kui karniise ei ole, viimistletakse kohe lagi puhtalt. 
Algul kaetakse kogu krohvitav pind sisseviskekihiga 2-5 mm paksuselt. Sissevisekihti ei tasandata ja mõned kohad, mis ulatuvad kõrgemale, lõigatakse maha.
Pärast sisseviskekihi tardumist kantakse sellele krundikiht. Iga järgnev krundikiht kantakse peale pärast eelneva kihi kuivamist, s.t kui see pinnalt enam maha ei valgu. Juhul kui krundikiht on liialt tardunud, tuleb seda hoolikalt veega niisutada. See annab krohvile monoliitsuse. Mördikihid nakkuvad teineteisega paremini.
Mördi tardumisaeg oleneb krohvitava pinna niiskusest ja poorsusest, õhutemperatuurist, mördikihtide paksusest.
Lihtkrohvimise täpsus on väike. Enne krohvimist niisutatakse kõik krohvitavad seinad hästi veega. Kohe peale vee sisseimbumist tehakse sisseviskekiht. See libistatakse rihtlatiga üle, lisatakse teine kiht samalaadselt 10 mm paksuselt ning tasandatakse. Tardunud krundile kantakse viimistluskiht ja silutakse üle. Peale kuivamist hõõrutakse.
Kukemari
**Kukemari** (*Empetrum*  L.) on taimede perekond kanarbikuliste sugukonnast. Varem paigutatud kukemarjaliste (*Empetraceae*) sugukonda.

Eestis on levinud üks liik kahe alamliigiga: 

* *Empetrum nigrum* L.  subsp. *hermaphroditum* – põhja-kukemari (rannikunõmmedel Põhja-Eestis, harva.)
* *Empetrum nigrum* L. subsp. *nigrum* – harilik kukemari (tüüpalamliik, tavaline)

Kirjeldus
---------

Kukemari on üsna tagasihoidlik. Marjad on söödavad, kuid Eestis neid enamasti ei korjata. Paljud arvavad, et mustad, linnusilmi meenutavad marjakerakesed on mürgised. 

Kukemari on igihaljas puhmastaim, mis armastab valgust ja katab kohati tihedalt suuri alasid. 

Kukemarjal on läikivad marjataolised luuviljad, milles on kuus kuni üheksa kolmetahulist seemet, mis saavad küpseks juuli lõpus või augusti algul.

Marjadel pole erilist maitset, need tunduvad veidi lääged, sest orgaanilisi happeid leidub neis võrdlemisi vähe. Marjad sisaldavad aga rohkelt C- vitamiini ja on toimelt tugevad antioksüdandid. Põhja-kukemarja viljad on mahlakamad ja maitsvamad, need on olnud põhjarahvastele oluline vitamiiniallikas. 

Harilik kukemari on meie soodes tavaline taim, kuid marju on tal vähe ja nii on varud väga väikesed.

Kasvupaik
---------

Kukemari kasvab üldiselt rabas rabamätastel, kuid seda võib kohata ka madal- ning siirdesoos.

Taime põhilised kasvumaad on Põhja- Eesti, Norra, Rootsi ja Soome.

Viited
------


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kukemari** |

1. ↑  Heljo Krall, Toomas Kukk jpt (1999). *Eesti taimede määraja*. Tartu: Eesti Loodusfoto. Lk 215.
2. ↑  Kai Kimmel (august 2016). *Eesti Loodus nr 8*. Tartu: MTÜ Loodusajakiri. Lk 30, 31.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib laevast; Sergei Eisensteini filmi kohta vaata artiklit Soomuslaev "Potjomkin".* |

---

Soomuslaev Panteleimon aastatel 1906–1910
**Knjaz Potjomkin-Tavritšeski** (vene Князь Потёмкин-Таврический) (ka **Potjomkin**), oli Venemaa Keisririigi, Venemaa Vabariigi, Vene SFNV ja Nõukogude Liidu Musta mere laevastiku soomuslaev.

Laev kandis aja jooksul erinevaid nimesid:

* 1900–1905 Knjaz Potjomkin-Tavritšeski.
* 1905–1917 **Panteleimon**
* 1917 **Potjomkin-Tavritšeski**
* 1917–1925 **Borets za svobodu**

Ajalugu
-------

Mässajate juhid 7. juulil 1905. a
Soomuslaev Potjomkin ehitati 1898–1905 aastail Mõkolajivis. Sai nime Tauria vürsti Grigori Potjomkini järgi.

Tuntuks sai äsja lõplikult valminud laev 27. juunist – 7. juulini 1905. a pardal toimunud meeskonnaliikmete mässu tõttu, millest aastaid hiljem tehti ka nõukogude propagandafilm. Mäss algas eeldatavalt probleemidest toiduga (liha sees olid ussid) ja sellest tekkinud vastasseisust laeva juhtkonnaga ning kulmineerus poliitilisel tasemel. Mässu mahasurumine osutus võimudele keerukaks, kuid lõpuks lõppesid mässajatel varud ja nad olid sunnitud sõitma laevaga Rumeeniasse pakku.

Pärast mässu tagasi Venemaale toodud laev nimetati ümber Panteleimoniks. Osales 1. maailmasõjas Musta mere laevastiku koosseisus brigaadi lipulaevana.

Vene kodusõja päevil käis laev sadamas seisvana käest kätte ja jäi lõpuks vähekõlblikuna 1920. a bolševike valdusse. Arvati teenistusest välja ja lammutati 1923–1925.

Põhiandmed
----------

* Veeväljasurve – 12500 ... 12900 t
* Pikkus – 115,4 m
* Laius – 22,3 m
* Süvis – 8,2 m
* Masinate võimsus – 7900 kW
* Kiirus – 16 sõlme
* Sõidukaugus – 3200 meremiili
* Relvastus – 2 × 2-305 mm, 16 × 152 mm, 14 × 75 mm, 6 × 47 mm kahurid; 5 × 381 mm torpeedoaparaati.
* Soomuskaitse – 51 ... 254 mm
* Meeskond – 731 inimest
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib isasest kanast; perekonnanime kohta vaata artikleid Kukk (perekonnanimi) ja Kikas (perekonnanimi); muude tähenduste kohta vaata artiklit Kukk (täpsustus).* |

---

**Kukk** ehk **kikas** on täiskasvanud isane kodukana. Kukeks võidakse nimetada ka teiste kanaliste täiskasvanud isaslindu. 

Kuni 30-päevane isane tibu on kukktibu.

Vabapaaritus
------------

Vaatamata maailmas laialdaselt ehitatud töönduslikele linnukasvatusfarmidele, leidub ka kohti, kus kukkesid peetakse koos sugukanadega karjana, ka vabapaarituse eesmärgil.

Kuse-suguelundkond
------------------

Neil on paarilised neerud ja kusejuha, kuid puuduvad kusiti ja kusepõis. 

Kuke suguelund koosneb munanditest, munandimanustest ning paaritust sugutuselundist.Valminud seemnerakud liiguvad seemnejuhades kloaagini. Kukkedel on esileulatumatu suguti (*phallus nonprotrudens*), st. neil peaaegu puudub kopulatsiooniks väljasopistuv suguti, mis ulatuks paaritumisel emaslinnu kloaaki. 
Teadlaste meelest on kukkedel suguti puudumine seotud ühe teatud geeniga - *Bmp4*.

Kukkedel täitub suguti erektsiooni korral lümfiga. 

### Ejakulaat

Kukkede spermat kasutatakse ka tõuaretuses, selleks kogutakse kukkedelt sperma, neile spetsiaalset massaaži tehes. Kukelt saadakse korraga 0,4-1,6 ml ejakulaati. Saadud spermat kasutatakse emaslindude kunstlikuks seemenduseks.

Kukk folklooris
---------------

### Eesti folklooris

Eesti rahvausundis on kuke kujul ilmumist märgitud kuradi ja katku puhul. Punane kukk on pärimuses olnud tuledeemoni kehastus ja ka tänapäeval räägitakse "punasest kukest" siis, kui mõni hoone põleb.

Vaata ka
--------

* Kabun
* Kana
* Kukeaabits

Viited
------

1. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,  *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 423, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,  *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 423, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Carrie Arnold,*Single Gene Explains How the Rooster Lost His Penis* , June 6, 2013, Veebiversioon (vaadatud 03.11.2013) (inglise keeles)
4. 1 2  Petzholdt, L. & R. Hiiemäe, 2010. Väike deemonite ja vaimuolendite leksikon. Tartu, Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond, Eesti Folkloori Instituut. Lk 119

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kukk** |

* Harald Tikk, Matti Piirsalu, Viive Tikk, Liisa Hansson, *LINNUKASVATUSE TERMINID*, Tartumaa Põllumeeste Liit, Eesti Maaülikool, Tartu, 2011, Veebiversioon (vaadatud 03.11.2013)
Organisatsiooni embleem
**Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsioon** (vene keeles *Организация Договора о коллективной безопасности*) on sõjalis-poliitiline liit, mille SRÜ riigid lõid 1992. aastal.

Organisatsiooni eellaseks oli Kollektiivse Julgeoleku Leping, millele kirjutasid 1992. aasta 15. mail Taškendis alla Armeenia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Venemaa ja Usbekistan. 1993. aasta septembris liitusid Gruusia ja Aserbaidžaan, detsembris Valgevene. Leping jõustus 1994. aasta aprillis. Viieks aastaks sõlmitud lepingut pikendati 1999. aastal, kuid kolm riiki: Aserbaidžaan, Gruusia ja Usbekistan, keeldusid.

2002. aastal otsustati lepingu baasil asutada Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsioon. Põhikiri ja asutamiskokkulepe jõustusid 2003. aasta septembris.

2006. aastal liitus organisatsiooniga taas Usbekistan, kuid lahkus sealt 2012. aastal.

2009. aasta veebruaris otsustasid liikmesriikide juhid Moskvas peetud kohtumisel asutada kollektiivsed kiirreageerimisjõud, mida võib kasutada sõjalise agressiooni tõrjumiseks, rahvusvahelise terrorismi- ja ekstremismi, rahvusvahelise kuritegevuse, narkokaubanduse vastastes erioperatsioonides ning erakorraliste olukordade tagajärgede likvideerimiseks. Kiirreageerimisjõudude mehitamiseks on väeüksusi lubanud kõik liikmesriigid peale Usbekistani.

Liikmed
-------

Täisliikmed:

1. Armeenia
2. Kasahstan
3. Kõrgõzstan
4. Tadžikistan
5. Valgevene
6. Venemaa

Endised liikmed:

1. Aserbaidžaan
2. Gruusia
3. Usbekistan

Välislingid
-----------

*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib allilmast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Hades (täpsustus)* |

---

Persephone ja Hades
**Hades** (vanakreeka keeles *ᾍδης*) on vanakreeka mütoloogias nii allilma ehk surnute kuningriigi kui ka selle valitseja ehk surnute jumala nimi. 

Hades oli Kronose ja Rhea poeg, Zeusi, Poseidoni, Hera, Demeteri ja Hestia vend, Persephone abikaasa. 

Sõna *hades* päritolu ja tähendus on üheselt määratlemata, enamasti antakse selle vasteks "nähtamatu". Algselt kasutati sõna nominatiivis ainult jumala tähenduses ja genitiivi vorm *haidou* (kreeka keeles *ᾍδου*) märkis jumal Hadese elupaika. Hiljem võeti ka nominatiiv kasutusele allilma tähenduses.

Vanarooma mütoloogias samastatakse Hadest Pluto või Plutoniga (kreeka keeles *Πλούτων*). Roomas kasutati allilma jumala kohta veel nimesid Dis Pater ja Orcus.

Piiblis ja kristlikus traditsioonis on sõna *hades* tõlgendatud erinevalt. Erinevates kontekstides võib see märkida põrgut, surma või hauda.

Vaata ka
--------

* Allilma jõed
* Allilma kolm kohtunikku
* Hadaikum
Pakalitha Mosisili
**Pakalitha Bethuel Mosisili** (sündinud 14. märtsil 1945) on Lesotho poliitik. 29. maist 1998 kuni 8. juunini 2012 ja 17. märtsist 2015 kuni 16. juunini 2017 oli ta Lesotho peaminister. Kuni oktoobrini 2006 oli ta ühtlasi ka erakonna Lesotho Vabaduskongress juht.

Peale valimisvõitu 1998 süüdistati LCD valimistulemuste võltsimises ning poliitilised vastased organiseerisid rahvameeleavaldused Lesotho Vabaduskongressi vastu. Rahvarahutused haarasid kogu riigi ning kodusõja ärahoidmiseks oli vajalik politsei, armee ja kuninga sekkumine. Aastal 2002 toimunud uutel valimised võitis jällegi LCD. 

Oktoobris 2006 Mosisili lahkus LCD-st ja tegi uue partei. Temaga liitus ka 17 parlamendi liiget, kuid LCD-le jäi parlamendis endiselt napp enamus (120-nest kohast 61). Kuna ette oli näha valitsuskriisi saatis kuningas Letsie III parlamendi 24. novembril 2006 laiali ning kuulutas välja uued valimised, mis toimusid 17. veebruaril 2007. Valimised võitis LCD saades jällegi 61 kohta 121-est.
Kolm tarka ahvi. Puuskulptuur Tōshō-gū pühamu hobusetalli fassaadil. Nikkō, Jaapan.
**Kolm tarka ahvi** (jaapani keeles 三猿 *sanzaru* 'kolm ahvi') on Jaapani rahvatarkust väljendav kujund halbade asjadega suhestumisest. Rahvatarkus soovitab mitte halba vaadata, kuulda ega rääkida ja seda maksiimi väljendatakse kolme ahvi kujul, kellest *Mizaru* (見ざる) hoiab käsi silmil, *Kikazaru* (聞かざる) kõrvadel ning *Iwazaru* (言わざる) suul.

Läänemaailmas on levinud maksiimi negatiivne kuju, millega osutatakse kalduvusele pigistada silm kinni ebaõigluse, korruptsiooni jmt ühiskondlike pahede ees.

Kujundi tõi populaarsesse käibesse 17. sajandi puuskulptuur Tōshō-gū šinto pühamu hobusetalli fassaadil Nikkōs. Kolm ahvi on teisel paneelil kaheksast konfutsiaanlikku moraalikoodeksit väljendavast paneelist. Arvatakse, et ahvid kujutavad inimese elu etappe. Kujundi aluseks olev tendai koolkonna budistlik õpetus aga pärineb ilmselt Nara perioodist 8. sajandil.

Kujund põhineb sõnamängul jaapani keeles, kus さる *saru* tähendab ahvi ja ざる *zaru* on eitav sufiks, mis on lisatud verbidele nägema (見る *miru*), kuulma (聞く *kiku*) ning ütlema (言う *iu*).

Neli tarka ahvi tänavaristil Taipei Konfutsiuse templi juuresHiina mõtteloos esineb sarnase põhimõtte väljendus Kong Fuzi "Vestete ja vestluste" 12. raamatus:

> "Ei ole kombekohane
> 
> 
> ära seda vaata
> ei ole kombekohane
> 
> 
> ära seda kuula
> ei ole kombekohane
> 
> 
> ära sellest räägi
> ei ole kombekohane
> 
> 
> ära seda tee."

Vastavalt sellele kujutatakse kolmele lisaks veel mõnikord neljandat ahvi (jaapani keeles 四猿 *shisaru* 'neli ahvi'), kes hoiab kätt suguelundi ees, nimetusega *Shinazaru* (しなざる, verbist する 'tegema'). Siiski on nelja ahvi kujutamine tänapäeva suveniiritööstuse lisandus.

Samuti leidub internetis pilte, kus neljas ahv, kes käsitseb nutitelefoni, öeldakse olevat ülejäänud kolme summa - ta ei kuule, näe ega räägi mitte kellegagi.[*viide?*]

Kolmel ahvil on oma *Unicode*-tähistused vahemikus U+1F648 kuni U+1F64A (🙈, 🙉, 🙊).

Motiivi kasutamine Eestis
-------------------------

Toomas Kuusingu maal "Kolm ahvi"
Motiivi on kasutanud Toomas Kuusing oma maalidel ja linoollõigetel, see on läbiv kujund Kaija M Kalveti lavastuses "Prohvet".

Vaata ka
--------

* Audi, vide, tace, si vis vivere in pace

Viited
------

1. ↑  Kong Fuzi (1988). *Vesteid ja vestlusi*. Tallinn: Eesti Raamat. Lk 86. ISBN 5450003013.
2. ↑  "Frequently asked questions about the three wise monkeys that hear, see and speak no evil". *Online Musea*.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kolm tarka ahvi** |
**Haeska** on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda. 

Nüüdisajal elatakse pidevalt 40 talus, suvekodusid on 26. Viimase rahvaloenduse järgi elab külas pidevalt 89 elanikku.[*viide?*]

Küla piirneb läänes Saardu, Sinalepa ja Puiatu, loodes Ammuta, põhjas Vätse, idas Oonga, Tuka ja Keravere külaga ning lõunas Matsalu lahega.

Külas asuvad Haeska ohvrikivi ja Tõllukivi.

Ajalugu
-------

Haeska küla on esimest korda mainitud 1278. aastal. 

Haeska mõisa on esimest korda mainitud 1560. aastal ning kool on asutatud 1860. aastal.

15. detsembri 1939 seisuga oli Haeskas 369 elanikku, kes valdade reorganiseerimisel jäid Ridala valla elanikeks. 

Haeska küla koosnes kolmest külast: Haeska 1, Haeska 2, Haeska 3. 23. veebruari 1977 seadusega toimus külade liitmine, mille tulemusena vähendati külade arvu ning kolm küla liideti üheks Haeska külaks.

Haeskas tegutseb 29. jaanuaril 2000 loodud külaselts.

Loodus
------

Haeska küla lõunaosa asub Matsalu rahvuspargi territooriumil. Matsalu lahe rannikul paikneb linnuvaatlustorn.

Pilte
-----

* Haeska linnutornHaeska linnutorn
* Haeska paadisadamHaeska paadisadam
* Haeska rannikHaeska rannik
* Küla talvelKüla talvel
* Haeska rannaniitHaeska rannaniit

Vaata ka
--------

* Haeska peakraav
* Haeska Kabelimägi
* Haeska 360° aeropanoraam / aerofoto

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

| * v
* r
Haapsalu linna asulad |
| --- |
| Linn | 

* Haapsalu

 |  |
| Alevikud | 

* Paralepa
* Uuemõisa

 |
| Külad | 

* Aamse
* Allika
* Ammuta
* Emmuvere
* Erja
* Espre
* Haeska
* Herjava
* Hobulaiu
* Jõõdre
* Kabrametsa
* Kadaka
* Kaevere
* Kiideva
* Kiltsi
* Kiviküla
* Koheri
* Koidu
* Kolila
* Kolu
* Käpla
* Laheva
* Lannuste
* Liivaküla
* Litu
* Lõbe
* Metsaküla
* Mäeküla
* Mägari
* Nõmme
* Panga
* Parila
* Puiatu
* Puise
* Pusku
* Põgari-Sassi
* Rohense
* Rohuküla
* Rummu
* Saanika
* Saardu
* Sepaküla
* Sinalepa
* Suure-Ahli
* Tammiku
* Tanska
* Tuuru
* Uneste
* Uuemõisa
* Valgevälja
* Varni
* Vilkla
* Võnnu
* Väike-Ahli
* Vätse
* Üsse

 |
**Kolletamispäev** on 14. oktoobril ja see on ristiusueelne tähtpäev, millele võib kirikukalendris leida vaste vaid oletamisi: sama päev on paavst Calixtus I mälestuspäev.

Kolletamispäev tähistab talve saabumist loodusesse. Selleks ajaks on lehed oma värvi muutnud ning puud valmistuvad talvisesse puhkeseisundisse jääma.

Maarahva pühad

6. I kolmekuningapäev  • 
13. I nuudipäev ehk kanutipäev  • 
14. I taliharjapäev ehk korjusepäev  • 
17. I tõnisepäev, ka jõuluemapäev  • 
1. II pudrupäev  • 
2. II küünlapäev  • 
9. II luuvalupäev  • 
22. II talvine peetripäev  • 
24. II talvine madisepäev  •
kihlakud: liugupäev ja tuhkapäev  • 
9. III sirgupäev  • 
17. III käädripäev  • 
21. III pendipäev  •
eidepäev  •
urbepäev  •
kevadine pööripäev  •
kiigepüha  •
suur neljapäev  •
suur reede  •
ülestõusmispühad  • 
25. III marjapunapäev  • 
1. IV karjalaskepäev  • 
14. IV künnipäev  •
maahingaus  • 
23. IV jüripäev  •
suvisted  • 
9. V ligupäev, ka kevadine nigulapäev  • 
25. V urbanipäev  •
taevaminemispüha  •
nelipüha  •
suvine pööripäev  • 
23. VI leedopäev  • 
24. VI jaanipäev  • 
29. VI suvine peetripäev  • 
2. VII heinamaarjapäev, ka heinaleedo  • 
10. VII seitsmevennapäev  • 
13. VII karusepäev  • 
25. VII jakobipäev  • 
26. VII annepäev  • 
29. VII olevipäev, ka jakepäev  • 
10. VIII lauritsapäev, ka esimene rukkiema päev  • 
15. VIII rukkimaarjapäev, ka suur rukkiema päev  • 
24. VIII pärtlipäev, ka viimane rukkiema päev  • 
8. IX ussimaarjapäev, ka ussiurguminemisepäev  •
pekopäev  •
sügisene pööripäev  • 
21. IX sügisene madisepäev  • 
29. IX mihklipäev, ka kasupäev  • 
14. X kolletamispäev  • 
26. X midruskipäev  • 
28. X simunapäev  • 
2. XI hingepäev  • 
10. XI mardipäev  • 
25. XI kadripäev, ka hanipäev  • 
30. XI andresepäev  • 
6. XII talvine nigulapäev  • 
7. XII tõnnipäev  • 
13. XII luutsinapäev  • 
21. XII toomapäev  • 
21.–24. XII jõulud  • 
25. XII ajastaja päev
31. XII näärid  •
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib fraasist ja motiivist; Rizali romaani kohta vaata artiklit Noli me tangere (Rizal)* |

---

Tiziani "Noli Me Tangere" Rahvusgaleriis Londonis
**Noli me tangere** (vanakreeka keeles μή μου ἅπτου, 'ära puuduta mind') on Johannese evangeeliumi 20. peatüki 17. salmis Jeesuse poolt pärast ülestõusmist Maarja Magdaleenale öeldud fraas ladinakeelses tõlkes.

Teemat on korduvalt kajastatud kunstis. Sellega seostuvad ka mõnede taimede rahvapärased nimetused nagu häbeliku mimoosi ja mõne lemmaltsa perekonda kuuluva liigi ingliskeelne nimi *touch-me-not*.

Vaata ka
--------

* "Noli me tangere", Tiziani maal
* "Noli me tangere", Correggio maal
* "Noli me tangere", Fra Angelico maal
* "Noli me tangere", Botticelli maal

Viited
------

1. ↑  Jh 20:17 www.piibel.net (vaadatud 04.04.2018)

* Keskaeg
* XII sajand
* Bütsantsi ikoon
* 1305
* 1296–1329
* 1308

* Renessanss
* 1440–1441
* 1491–1493
* 1510
* 1511

* Manerism
* 1532
* 1561
* 1570
* u 1600

* Barokk, uusklassitsism, lähiaja kunst
* 1625
* 1638
* 1653
* 1681
* 1769
* 1835
*

Välislingid
-----------

 Noli me tangere – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Noli me tangere kunstis (valik II aastatuhandel loodud teoseid)
KLU logo
Klaus-Michael Kühne – Olaf Scholz
KLU University
**KLU** (Kühne Logistics University) on Saksamaal Hamburgis asuv riiklik akrediteeritud ülikool, mis koolitab tugeva protsessilise mõtteviisi ja oskustega juhte, võttes aluseks ülikooli peamised pädevusvaldkonnad nagu digitaalne ümberkujundamine, jätkusuutlikkus ja ettevõtlus. Kühne Sihtasutuse toetusel edendab KLU oma teadus- ja õppetegevuse kaudu eelkõige logistikat ning tarneahela juhtimist.

Ajalugu
-------

KLU asutasid 2010. aastal Klaus-Michael Kühne ja tema sihtasutus Kühne Sihtasutus, mis asub Šveitsis Schindellegis. 2013. aastal avati Hamburgi HafenCity ülikoolilinnak Hamburgi endise linnapea ja praeguse Saksamaa kantsleri Olaf Scholzi poolt.  Koos INSEADiga avas KLU 2016. aastal oma humanitaarlogistikakeskuse. Aastal 2021 sai KLU Studyportalsi poolt hinnangu kui Best University Worldwide (ülemaailmselt parim ülikool). KLU kavatseb avada mitu ülikoolilinnakut Aasias, Ladina-Ameerikas ja Aafrikas.

Hinnangud
---------

Kõik KLU kursused on akrediteeritud Rahvusvahelise ärijuhtimise akrediteerimise sihtasutuse (FIBAA) poolt. Tuginedes ainult üliõpilaste hinnangutele, sai KLU 2021. aastal Studyportalsilt ülemaailmse üliõpilaste rahulolu auhinna.

Partnerülikoolid
----------------

* Chalmersi Tehnikaülikool
* EM Strasbourg Business School
* Erasmuse Rotterdami ülikool
* Kõrgem Majanduskool
* Leuveni Katoliiklik Ülikool
* Nottinghami Ülikool
* Reykjavíki ülikool
* Singapuri Riiklik Ülikool
* Tongji Ülikool

Esimehed
--------

* Wolfgang Peiner (2010-2012)
* Thomas Strothotte (2013-2022)
* Andreas Kaplan (alates 2023. aastast)

Viited
------

1. ↑  "Das goldene Ei der neuen Privatuni".
2. ↑  "Insead partners with Kühne Logistics University to open research centre on humanitarian logistics".
3. ↑  "Global Student Satisfaction Awards 2021 - And the winners are…".
4. ↑  "Global Student Satisfaction Awards 2021 - And the winners are…".
5. ↑  "Ex-Finanzsenator Peiner nicht mehr Präsident der Kühne-Uni".
6. ↑  "Rektoren, Präsidenten und Kanzler Juni 2018".
7. ↑  "Andreas Kaplan new President of Kühne Logistics University".

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
Esmatrüki tiitelleht
"**Liikide tekkimine**" (ingl "The Origin of Species") on briti loodusuurija Charles Darwini raamat, mis on üks bioloogia klassikalisi teoseid. Darwin väidab selles, et organismid on välja arenenud evolutsiooni käigus loodusliku valiku toimel. Raamatu täispealkiri on "Liikide tekkimine loodusliku valiku teel ehk soodustatud rasside säilimine olelusvõitluses" ("On the Origin of Species by Means of Natural Selection, or the Preservation of Favoured Races in the Struggle for Life").

Teaduse ajaloo pöördeline teos ilmus 24. novembril 1859 ja müüdi kohe läbi. Raamat põhjustas tollal suurt poleemikat, sest ta eitas Piiblis kirjeldatud loomisloo vajalikkust.

Darwini evolutsiooniteooria sarnaneb põhijoontes tänapäeval tunnistatud teooriatega. Tema õpetus toetub 1830. aastatel, laeva HMS Beaglega, ümbermaailmareisil kogutud andmetele. Ta vastandus tol ajal tunnustatud kreatsionismile.

Raamat on hästi loetav isegi mittespetsialistile, kuigi ta on väga paljusõnaline.

Nagu näitab Darwini hilisem teos "Inimese põlvnemine", oli Darwin täiesti teadlik, millised järeldused tulenevad tema teooriast inimkonna päritolu kohta. Seetõttu venitas ta loomuliku valiku kasuks kogutud tõendite avaldamisega üle kümne aasta. Lõpuks oli ta sunnitud teose avaldama, sest sarnase teooriani oli sõltumatult jõudnud Alfred Russel Wallace, kes saatis 1858 Darwinile oma käsikirja. Mõned leiavad, et Wallace'it tuleb pidada loodusliku valiku teooria võrdseks kaasavastajaks ja et ta on teenimatult varju jäänud.

Kuigi Darwini teooria on tänapäeva teaduses laialt tunnustatud, on ta paljudes maades, eriti USA lõunaosariikides, ikka veel väga vaieldav.

2012. aastal ilmus raamatu tõlge ka eesti keeles. Selle andis välja Eesti Looduseuurijate Selts oma sarjas "Loodusteaduste klassikuid". Teose tõlkis Mart Niklus ning selle toimetasid Mart Viikmaa, Ivar Puura ja Oive Tinn. Eesti keel oli teadaolevalt neljakümnes keel, millesse see Darwini teos tõlgiti.

Viited
------

1. ↑  "Darwini «Liikide tekkimine» ilmub esmakordselt eesti keeles" Postimees, 17. september 2012

Välislingid
-----------

* Teose erinevate väljaannete tekstid
* Ingliskeelne tekst
Okaskroon Rakveres
**"Okaskroon"** on mälestusmärk nõukogude võimu repressioonide ohvriks langenutele. See avati Rakvere tammikus 14. juunil 1991, mil täitus pool sajandit esimesest suurküüditamisest. Samba jalamil on mälestustahvel kirjaga: "Pühendatud Virumaalt pärit represseeritutele 14. 06. 1991". Monumendi autor on arhitekt Allan Murdmaa.

14. mail 1992 istutati mälestusmärgi ümber esimese iseseisvuskevade tammed. Okaskrooni lähedal kasvab Rakverest pärit nimeka loodusteadlase, esimese siinse tammiku elustiku uurija Johannes Lepiksaare mälestustamm.

Mälestussammas on nelja meetri kõrgune, dolomiitplaatidega vooderdatud, pronksist okaskrooniga (autori sõnul sümboliseerib see märtrikrooni).

Mälestussamba rajamisele eelnes ligi aasta kestnud sobiva asukoha otsing. Kaalumisel oli Emumägi kui Virumaa kõrgeim koht, Rakvere Vallimägi, Rakvere rahvaaed, Palermo mets, Tõrma Hiiemägi, samuti koht, kus asus varem Rakvere Vabadussõja mälestussammas.

Ideekavandeid koos makettidega laekus konkursile kokku kuus. Võitjaks osutus Allan Murdmaa. Seejärel oli selge, et mälestusmärk sobib rajada Rakvere tammikusse.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Liigvere mõis** (saksa keeles *Ligfer*) oli Hulja mõisa karjamõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. tänapäeva Orutaguse küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal..

Viited
------

1. ↑  Liigvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018)
2. ↑  Liigvere krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Liigvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kadrina kirik
Kadrina kihelkond

**Kirik**: Kadrina  

**Mõisad**: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hulja mõis | Hõbeda mõis | Imastu mõis | Ilumäe mõis | Jõepere mõis | Jõetaguse mõis | Kadrina kirikumõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Kruusimäe mõis | Kõrve mõis | Lante mõis | Lasila mõis | Liblika mõis | Liigvere mõis | Lepiku mõis | Loksu mõis | Muike mõis | Muusi mõis | Mõndavere mõis | Neeruti mõis | Oonurme mõis | Pala mõis | Pakitu mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Pressi mõis | Päri mõis | Saksi mõis | Sakussaare mõis | Sinnepali mõis | Soomukse mõis | Tuimõisa mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Uku mõis | Vandu mõis | Vasivere mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis | Võduvere mõis | Võsu mõis