|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel kõneleb Kurista mõisast Jõgeva maakonnas Laiuse kihelkonnas; Kurista mõisa kohta Tartu maakonnas Võnnu kihelkonnas loe artiklist Kurista mõis (Võnnu).* |

---

Mõisa tall-tõllakuur
Kurista mõisa kabeli varemed
**Kurista mõis** (saksa keeles *Kurrista*) oli rüütlimõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub endine mõisasüda Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Ajalugu
-------

Kurista on ümbruskonna mõisate seas üks vanemaid. Esimesed teated sellest pärinevad 14. sajandist (Coristal), mil mõis kuulus Viljandi komtuurile. 1632. aastal läks mõis Taubede suguvõsa omandusse, kui Kurista, Vedu ja Härjanurme mõisa omanikuks sai ooberstleitnant ja Tartu asehaldur Jobst Taube. 

1720. aastal kinkis Venemaa keiser Peeter I Kurista koos Vana-Põltsamaa, Nõmme, Võisiku, Pajusi, Eistvere, Adavere, Lustivere ja Tapiku mõisaga Heinrich von Fickile.

1725. aastal andis Venemaa keisrinna Katariina I Kurista, Lustivere ja Kaliküla ning osa Tapiku mõisast Sigismund Adam von Wolffile.

1820. aastal läks mõis Samson-Himmelstjernadele, kellele kuulusid ka Kaave ja Kaavere mõis. 1855. aastast oli Kurista mõis fideikomiss koos Kaavere mõisaga. Viimane omanik enne mõisa võõrandamist 1919. aastal oli Harald von Samson-Himmelstjerna.

1866. aasta vallareformiga loodi mõisa territooriumile omavalitsusüksusena Kurista vald.

Mõisa halduspiirkonda kuulusid Aidu, Vägari, Kose, Kurista, Siimusti ja Viruvere külad.

Mõisaansambel
-------------

Mõisa vana peahoone rajati arvatavasti mitmes järgus: kivist esimene korrus 18. sajandi lõpul, ülejäänu 19. sajandi vältel. Hoone oli kahekorruseline, lühike ja kõrge, kolmandal korrusel olid lakaruumid. Suurem osa sellest hävis tulekahjus 1970. või 1971. aastal.

Säilinud müüridele ehitati uus peahoone, mida kasutas Jõgeva metsamajand. Samast ajast pärinevad ka puust karuskulptuurid maja ees. Ärihooneks on maja jäänud tänini.

Ka Kurista mõisa kõrvalhooned on suuresti ümber ehitatud. Kunagise peahoone esise suure auringi servas asub hilisbaroksete elementidega ait, kaugemale jääb maakividest kuivatihoone.

Kalmistu
--------

Mõisaomanike Samson-Himmelstjernade perekonnakalmistu jääb mõisasüdamest 4 kilomeetrit edelasse, Põltsamaa–Laiuse maantee äärde. Kalmistust on säilinud vaid teravkaaravadega uusgooti stiilis kabeli varemed.

Pildid
------

* MõisaparkMõisapark
*

Viited
------

1. ↑  Kurista ja Kaave mõis, EAA.265
2. 1 2 3 4 5  Kurista mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 16. novembril 2012)
3. ↑  "Kurista vald". *Rahvusarhiivi Eesti valdade register 1866-1917*. Vaadatud 19.10.2017.

Kirjandus
---------

* Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 162–165.
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 251 .

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kurista mõis** |

* Kurista mõis Eesti mõisaportaalis

Laiuse kirik
Laiuse kihelkond

**Kirik**: Laiuse kirik  

**Mõisad**: Jõgeva mõis | Kaave mõis | Kivijärve mõis | Kurista mõis | Kärde mõis | Laius-Tähkvere mõis | Laiuse mõis | Laiuse kirikumõis | Leedi mõis | Mõra mõis | Pakaste mõis | Reastvere mõis | Ripuka mõis | Rääbise mõis | Tirma mõis | Vaimastvere mõis | Võikvere mõis