recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Matilda II** oli tank, mis töötati välja 1937. aastal ja mida toodeti aastatel 1937–1943. See oli brittide jalaväetank, mida kasutati Teises maailmasõjas.

Teises maailmasõjas
-------------------

### Prantsusmaa

Sõja alguses kui sakslased ründasid Prantsusmaad olid need tankid sakslaste jaoks „raudseinad" kuna Matildal oli sel ajal üks paksemaid soomuseid. Selleks, et neid hävitada pidid sakslased kas kasutama oma 88 mm õhu- ja tankitõrjekahurit või selle ümber manööverdama.

### Põhja-Aafrika

Matildad olid ohtlikud ka Põhja-Aafrikas, kuna nende soomus oli piisavalt paks, et Itaalia kergetankid ei läbistanud seda. Muidugi ei olnud Matilda II palju eeliseid, kuna oli aeglane ja oli kerge selle ümber manööverdada.

### Vaikne ookean

Matilda II olid ohtlikud Jaapani vastu. Jaapanlastel ei olnud eriti tankitõrjevarustust ning Austraalia kasutas seda eelist ära. Selle nõrkuse tõttu kasutati Matilda II eelised ära nagu paks soomus kiire laadimine jne.

Relvastus ja soomus
-------------------

Sõja alguses oli Matilda II üks paksemaid soomuseid sõjas 20–78 mm ja relvastus oli QF -2 pounder (40mm), kuulipildur oli Besa kuulipildur. Kui sakslased tulid oma 88 mm kaotasid Matildad oma parima eelise ära, aga neid kasutati sõja lõpuni.

Viited
------

Õun, Mati; Ojalo, Hanno; Imeline Ajalugu (2018). Teise maailmasõja lahingud õhus, maal ja vees.

1. 1 2  Mati Õun, Hanno Ojalo, Imeline Ajalugu (2017). *Teise maailmasõja lahingud õhus, maal ja vees*. Äripäev. Lk 75.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)

Välislingid
-----------

* (inglise keeles)
* (inglise keeles)
Lise Meitner (1946)
**Lise Meitner** (17. november (levinud on ekslik sünnikuupäev 7. november) 1878 Viin – 27. oktoober 1968) oli silmapaistev Austria tuumafüüsik, kes koos Otto Frischiga kirjeldas 1939. aasta novembris esimesena tuumalõhustumise füüsikalis-teoreetilisi aluseid.

Elulugu
-------

Lise Meitner sündis juudi peres kolmanda lapsena. Perekond oli tugevalt vastu tema ülikooli minekule. Hoolimata sellest astus ta 1901. aastal Viini Ülikooli, kus hakkas Ludwig Boltzmanni käe all õppima füüsikat. Õpingute lõppedes omandas ta füüsika doktorikraadi, olles esimene naine, kes selle ülikoolis on saanud. 

Aastal 1907 siirdus ta Kaiser Wilhelmi Instituuti Berliinis, kus töötas koos Otto Hahniga. Viljakas koostöö Hahniga kestis 30 aastat. Nad uurisid peamiselt radioaktiivsust ja keemiat. 

1918. aastal avastas ta koos Otto Hahniga protaktiiniumi.

1926. aastal sai Meitnerist Berliini Ülikooli professor; ta oli esimene naine Saksamaal, kes professori ametikoha sai.

Aastatel 1917–1938 töötas Meitner Berliinis.

Kui natsid annekteerisid 1938. aastal Austria, siis veenis hollandi füüsik Dirk Coster Meitnerit põgenema Rootsi. Samal aastal põgeneski Meitner Rootsi, kus jätkas oma uurimistööd Manne Siegbahni nimelises õppeasutuses.

Aastal 1960 siirdus ta Inglismaale.

Meitneri auks on nimetatud keemiline element meitneerium.

Tunnustus
---------

* 1949 – Max Plancki medal
* 1955 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
* 1960 – Wilhelm Exneri medal

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lise Meitner** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib saatest; vanarooma jumala kohta vaata artiklit Jupiter (jumal); astroloogia kohta vaata artiklit Jupiter (astroloogia); planeedi kohta vaata artiklit Jupiter; laeva kohta vaata Jupiter (laev); ERRi veebikanali kohta vaata Jupiter (ERR).* |

---

**"Jupiter"** oli Eesti Televisiooni saatesari aastatel 1970–1991, milles tutvustati Eesti kinodes linastuvaid filme.

Esimene "Jupiteri" saade oli eetris 6. detsembril 1970, viimane 15. septembril 1991. 

Sarisaadet juhtis alguses Valdo Pant, hiljem Ahto Vesmes. Saate toimetajad on olnud Toomas Sootna ja Enn Eesmaa.

Sarja eelkäijaks oli 4. septembril 1968 alustanud "Kuu kinoekraan", mida juhtis teleajakirjanik Aivo Barbo.

"Jupiteri" nime ristiisa oli esimene saatejuht Valdo Pant, kes ilmus esimest korda vaatajate ette selle jupiterlambi all istudes detsembris 1970. Pärast Pandi surma 1976 võttis teatepulga üle Ahto Vesmes. 

Aprillis 2020 alustas Eesti Rahvusringhäälingus tööd voogedastusplatvorm Jupiter, mis on saanud nime just selle filmisaate auks.

Viited
------

1. ↑  ETV ajalugu: 1970
2. ↑  "ETV ajalugu: 1968". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2014. Vaadatud 20. novembril 2014.
3. ↑  Jaanus Kulli (25. juuni 2020). "Kuidas sündis omaaegne filmisaade „Jupiter"?". *Õhtuleht*.

Välislingid
-----------

* Jaanus Kulli. Kuidas sündis omaaegne filmisaade Jupiter Õhtuleht, 25. juuni 2020
* Priit Pullerits. Filmisaade "Jupiter" paotas hallil ajal akent maailma Postimees Arter, 27. aprill 2018
**Kuivaveski mõis** (saksa keeles *Drögemühlen*) oli Klooga mõisa kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Lääne-Harju valla Maeru küla territooriumile.

Viited
------

1. ↑  Kuivaveski mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 16.01.2018)
2. ↑  Kuivaveski ms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Kuivaveski mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis
**Kujutav geomeetria** on geomeetria eriharu, milles käsitletakse objektidest tasapinnaliste kujutiste ehk jooniste tuletamist ja ruumigeomeetriliste ülesannete lahendamist kujutiste abil.

Kui geomeetria muudes harudes (stereomeetria, analüütiline geomeetria) lahendatakkse ülesanded arvutuslike meetoditega, siis kujutavas geomeetrias lahendatakse kõik graafiliselt. Seega on siin joonisel eriline koht. Siin on joonis põhivahend, mujal illustreeriva tähendusega. Seega joonis peab üheselt määrama kujutatud objekti kõik geomeetrilised omadused. Kui see tingimus on täidetud siis nimetatakse teda objekti määravaks jooniseks.

Kujutava geomeetria eesmärk
---------------------------

* Teoreetilise aluse andmine jooniste lugemiseks ja valmistamiseks.
* Inimese ruumikujutluse arendamine. Hästi väljaarenenud ruumikujutlus on eriti tähtis konstruktoritel, arhitektidel, ehitusinseneridel jne.

Kujutav geomeetria õppeainena
-----------------------------

Paljudel tehnilistel aladel on kujutav geomeetria alusaine, mis eelneb tehnilisele joonestamisele ja insenerigraafikale. Sealhulgas õpitakse ainet masinaehituses, arhitektuuris, ehituses jne.
**Usielub** (valgevene keeles Уселюб, transkribeerituna **Useljub**) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Hrodna oblastis Navahrudaki rajoonis, Usielubi külanõukogu halduskeskus. Asulas on 593 elanikku (2008). Poola keeles *Wsielub*.

Usielubis on keskkool. Vaatamisväärsusteks on XV sajandil ehitatud katoliku kirik, aastal 1884 ehitatud õigeusu kirik, XIX sajandi lõpus püstitatud sünagoog ja XVIII sajandil ehitatud mõisakompleks.

Ajalugu
-------

Usielubi on esmamainitud 1422. aastal. 1433. aastal sai sellest Niemirade perekonna valdus. Edasi kuulus asula Dowojnodele, seejärel B. Sałamiareckile. 1576. aastal läks asula Radziwillide valdusse, vahetult enne Poola viimast jagamist aga Pacide perele.

XV sajandil ehitati asulasse katoliiklik Ristija Johannese kirik, mis aga ehitati XVIII sajandil barokkstiilis ümber. Veel hiljuti peetigi hoonet toona püstitatuks, kuid hiljutised uurimused näitavad, et tegemist on siiski algse gooti stiilis kirikuga. Seega on Usielubi kiriku näol tegemist ühe vanema säilinud katoliku kirikuga Valgevene territooriumil.

Poola jagamisel 1795. aastal läks Usielub Venemaa koosseisu. XVIII sajandil kuulus asula O'Rourke'idele, kes rajasid asulasse esindusliku mõisakompleksi ja juustutööstuse. Kuni 1917. aastani oli Usielub Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 1940. aastal kaotas asula alevi staatuse.

  

* Usielubi katoliku kirikUsielubi katoliku kirik
* Usielubi mõis enne tulekahjuUsielubi mõis enne tulekahju
* Kabel Usielubis.Kabel Usielubis.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib usust kui religioossest või sarnasest hoiakust; sõna teiste tähenduste kohta vaata artikleid Religioon, Usund, Uskumine, Uskumus, Uskumus (usundilugu) ja Uskkond; teiste tähenduste kohta vaata Usk (täpsustus)* |

---

  

**Usk** on tunne, veendumus või uskumus, et midagi on õige või tegelik. Erinevalt uskumusest
eeldab usk tavaliselt mõne õpetava süsteemi olemasolu (nt mõni religioon, filosoofiline või poliitiline koolkond), millele tahetakse olla lojaalne ka ilma mõistliku seletuseta. Usk teisesse inimesse või asjasse sisaldab samuti lojaalsuse ideed.

**Religioosne usk** vastab eksistentsiaalsete küsimustele ("Mis on minu elu mõte?", "Kas Jumal on olemas?", "Mis juhtub minuga pärast surma?") ja läheb kaugemale empiirilise maailma tõenditest. Religioon on õpetus, mis vastab nendele küsimustele teatud viisil.

Tanahi ja judaismi alus on usk ainujumalasse (monoteism).

Kristlik usk
------------

Piiblis tähendab usk ustavust Jumalale. Kristluses on usu sisu fikseeritud usutunnistuses.

### Uue Testamendi usukäsitlus

Uues Testamendis sõnale "usk" vastav kreeka sõna *πίστις* (*pistis*) tähendab algselt kindlust, usaldust või kindlat veendumust. 

Uue Testamendi järgi on usk usaldus Jumala ilmutusse, lootus Jumala tõotustesse, mis ta Pühakirjas on andnud. Uue Testamendi autorid eeldavad, et nende arusaam usust põhineb Vanal Testamendil.

#### Johannese usukäsitlus

Peale selle võrdsustab Uus Testament usku Jumalasse usuga Jeesusesse. Seda rõhutab eriti Johannese evangeelium, milles Jeesus ütleb: *Isa ei mõista kellegi üle kohut, vaid on andnud kohtumõistmise täiesti Poja kätte, et kõik austaksid Poega, nõnda nagu nad austavad Isa. Kes ei austa Poega, see ei austa ka Isa, kes on tema läkitanud.* (5:22, 23). Küsimuse peale *"Mida me peame ette võtma, et teha Jumala tegusid?"* vastab Jeesus Johannese evangeeliumis: *"See ongi Jumala tegu, et te usute temasse, kelle ta on läkitanud."* (6:28,29)

#### Pauluse usukäsitlus

Usu tähtsuses seoses lepinguga, mis Jumalaga on sõlmitud, ütleb Kiri heebrealastele: *Usk on loodetava tõelisus, nähtamatute asjade tõendus.* (11:1) Sõna *πίστις* on tõlgitud kui "usk", on tavaline antiikaegsetel papüürusele kirjutatud äridokumentidel. Selle sõnaga peetakse silmas, et tagatised vahetatakse, mis tagavad, et lepingus kirjeldatav omand antakse üle. Edasi illustreerib Kiri heebrealastele (11:6) usu tähendust ja praktilist tähtsust: *Aga ilma usuta on võimatu olla* Jumalale *meelepärane, sest kes tuleb Jumala juurde, peab uskuma, et tema on olemas ja et ta annab palga neile, kes teda otsivad*.

Vaata ka
--------

* müüt
* ustavus
* usaldus
* uskumus
* kindlus
* uskumine
* usutavus
* religioon
* usund
* uskkond
* ebausk
* lahkusk
* usupuhastus
* ususõda
* usuteadus
* arvamus

Viited
------

1. ↑  Confidence vs Faith - What's the difference?
2. ↑  Existential questions

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Usk** |

* Lea Altnurme: eestlased usulises pöördes, postimees.ee, 20. märts 2011
* Usk - eesti keelde tõlgitud katekismusest
**Metsise tänav** on tänav Rakveres ja paikneb linna kaguosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 2,2–2,4 km.

Metsise tänav on 298 meetrit pikk, tänava-ala on 25 meetrit lai ning asub Linnuriigi linnaosas. 20. sajandi alguses asus piirkond Rägavere valla territooriumil, siin paiknesid talumaad. Nõukogude okupatsiooni ajal kuulus Metsise tänava ümbrus Vinni külanõukogu alla. 1990. aastatel liideti Linnuriigi tänavate ala Rakvere linnaga.

Tänav saab alguse Kajaka tänava ristmikult, kulgeb lõuna suunas ja lõpeb Kotka tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Tedre ja Rähni tänavatega.

Metsise tänava äärde on 20. sajandi lõpukümnenditel rajatud ühepereelamud abihoonetega, põhjapoolses osas on istutatud kõrghaljastus. Tänav on välisvalgustuse ja asfaltkattega sõiduteega, kõnniteed puuduvad.

Viited
------

1. ↑  Kohalike teede nimekiri Vaadatud 05.11.2021
2. ↑  Rakvere linnaosad
3. ↑   Rakvere interaktiivne kaart

Välislingid
-----------

* Geoportaal
* Vaade Metsise tänavale Kotka tänava ristmikult põhja suunas
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mütoloogilisest olendist; putukaliigi kohta vaata artiklit Metsavana (putukas); putukaperekonna kohta vaata artiklit Metsavana (perekond)* |

---

**Metsavana** ehk **metsataat** ehk **metsaisa** on eesti mütoloogias vanamehe kujul esinev metsavaim.

Metsavana kujutatakse sageli suure kehaehitusega pika vana mehena, kelle silmad on elutarkust täis. Metsahaldja peakatteks on kõrge kasetohust kübar, nägu katab valge puusamblaga läbikasvanud habe ning ta keha katavad kuusekõrva moodi kuued ja püksid, jalas on mehel kasetohust saapad. Olenemata oma suurest east on ta väga ergas ja elav ning nooruslik. Ta mõistab nalja ja vahel mängib metsas ekslejatele ka vingerpussi.

Metsavana oskab loomade ja lindude keelt. Tal on metsas võim kõige üle. Tema on otsustajaks, kas marjuline leiab metsast palju marju ja seeni ning kas jahimehi ootab hea saak. Metsahaldjas võib halva käitumise korral inimese metsa ära eksitada, või austusega metsa suhtumise puhul eksiteelt päästa. Mees hoiab silma peal sellel, et looduses liikujad metsale liiga ei teeks ning hoiab kõike tasakaalus. Halvad inimesed ei jää karistamata ning head ei jää tänuta.

> *„Poisikesepõlves olime Kongimetsa metsas vastu Vara piiri puid raiumas. Vanemad mehed käisivad õhtu Sirkavere kõrtsis, tulivad säält metsa tagasi löövi juurde. Üks poiss oli, see alati hirnus täku viisi. Hakkas see õhtu jälle hirnuma. Sai mõne voori hirnunud, kui korraga täkk alt metsast vastu hirnus. Mida enam ta talle vasta hirnus, seda ligemalle hirnumine tuli, ja kui viimati poiss tule ääres hirnus, siis hirnuti õige koleda häälega vasta, nõnda et maa kohe põrus - siis ehmatasid mehed ära, igaüks katsus aga, et löövi sai tahaotsa minna. Mina, vaene, jäin etteotsa teiste jalgade pääle. Kes poisikest veel taha laskis! Mõned olid läätseleent keetnud, see oli löövi taga. Hommiku leidsime aga, et üks kärnkonn oli leemepadas kui üks viisk. Mõne aasta pärast läksime ühel neljapasel päeval ühe teise mehega Vara metsa kodarapuid vargile. Teine mees raidus kaks loogapuud sääl maha, mina leidsin ühe kaheharulise saare, raidusin selle maha. Tüvikust oli nii, arvata, viie paku pikkus, ja võtsin selga ja hakkasin tulema. Siis oli üks hirmus hääl, nõnda et maa põrus, aga seda aru ei saanud, mis hääl see oli, aga nõnda kõvast, et mets rõkkas. Siis pistsime jooksma. Kui me piiri pääle saime, siis oli mul kui pangega vett kaela visatud, särk oli märg kui vesi, aga tänapäävani ei kanna süda enam sinna kohta minna."* 
> 
>

Viited
------

1. 1 2  Krusten, Reet (2009). *Eesti muinasjuttude kuldraamat*.
2. ↑  Jakobson, August (2016). *Puujalaga katk*.
3. ↑  Järv, Risto (2016). *Metsavaimu heategu*.
4. ↑  "Metsa hoidjad". *Rahvakultuuri Keskus*. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2017. Vaadatud 25.10.2017.
**Metsaühistu** on piirkondlikke ja ühiste huvidega metsaomanikke koondav organisatsioon, kus pakutakse metsanduslikku nõustamist ja mitmesuguseid metsamajanduslikke teenuseid.

Metsaseadusega on määratud, et metsaühistu on mittetulundusühing või tulundusühistu, mille põhikirjaline tegevus on metsa majandamine ning mille liikmed on füüsilised ja eraõiguslikud juriidilised isikud, kellel on metsamaad.

Eestis on ligi 30 aktiivselt tegutsevat metsaühistut. Metsaühistute kontaktid on koondatud erametsaportaalis.

Metsaühistu peamised teenused liikmetele
----------------------------------------

* Organiseerida piirkonnas ühiste huvidega metsaomanikud
* Metsaomanike nõustamine, nõustamisteenuse osutamine
* Ühistegevus, ühisürituste organiseerimine (kokkusaamised, väljasõidud, konkursid, võistlused)
* Teabe edastamine metsaomanikele, teabepäevade korraldamine
* Abistab toetuste taotlemisel, toetuse taotluste koostamine (EMK, PRIA)
* Huvide kaitse kohalikul tasandil (jahiõigus, keskkonnakaitselised piirangud jms)
* Ühise majandustegevuse korraldamine (näiteks puidu ühismüügi organiseerimine, liikmete koostöö organiseerimine metsatööde korraldamisel jne)

Liikmed
-------

Metsaühistu liikmeks saavad astuda kõik füüsilised ja eraõiguslikud juriidilised isikud, kellel on metsamaa.
Eestis on umbes 113 000 erametsaomanikku, kelle seas metsaühistutega liitunuid üle 12 tuhande. Seevastu ühistutesse koondunud metsaomanike omandis oleva erametsamaa pindala on üle 500 000 ha ehk pea pool erametsamaa kogupindalast (aastaraamatu Mets 2016 andmetel on erametsamaa pindala üle 1 miljoni hektari).

Metsaühistu juhtimine
---------------------

Metsaühistud tegutsevad enamasti mittetulundusühingutena või tulundusühistuna, mille kõrgeimaks juhtorganiks on liikmete üldkoosolek, mis otsustab nii põhikirja muutmist, määrab ja kutsub tagasi juhatuse liikmeid ning kinnitab majandusaasta aruande. Üldkoosolekul otsuste tegemisel on igal liikmel üks, teistega võrdne hääl.

Viited
------

1. ↑  www.eramets.ee/metsauhistute-kontaktid
**Metsaülem** on mingi metsaala (Eestis harilikult riigimetskonna) majandamist ja korraldamist juhtiv metsandustegelane. Kui mingis piirkonnas on mitu metsaülemat, siis nendest tähtsaimat nimetatakse **peametsaülemaks**. Metsaülema alluvuses võivad töötada ka **abimetsaülemad**.

Eesti esimese vabariigi ajal oli metsaülem laiade volitustega riigiametnik, kes metsade majandamisel pidi hoidma riigi vara ja esindama riigi huve. Aastatel 1918–1925 töötasid **maakondade metsaülemad**, kes kontrollisid ja juhendasid ka erametsade majandamist, valmistasid ette metsade riigistamist ja uute metskondade moodustamist. 1925. aastal maakonna metsaülema ametikoht kaotati. Metskondade kontrollimiseks ja juhendamiseks loodi ringkonna metsarevidendi ja 1931. aastal revidentmetsaülema ametikoht. 

Hiljem on metsaülema tegevusvaldkonnad ja ülesanded muutunud. Aastast 1997 on metsaülema ülesanne oma metskonna metsade majandamine.

Vaata ka
--------

* metsavaht
* metsnik
* revidentmetsaülem

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 475
2. ↑  Heino Villem. Eesti Vabariigi metskonnad ja metsaülemad 1918–1944. Eesti Metsaselts, lk. 8. Jõgeva, 1998, ISBN 9985605144
**Dūkštas** on järv Leedus Ignalina rajoonis.

Järve valgala on 24,3 km². Järve kaldad on madalad, lõunas ja läänes soostunud, põhjakallas on aga terrassidega. Kaldajoone pikkus on 11,77 kilomeetrit. Järves on kaks saart pindaladega 0,79 ha ja 0,59 ha. Järve säng asub jääajal tekkinud lohus. Dūkštase järv jääb merepinnast 152,7 meetri kõrgusele. Järve põhja katab muda, kalda ääres aga liiv, kuid kui põhjakallas välja arvata, lasub õhukese liivakihi all turvas.

Kaladest elavad järves särg, karpkala, nurg, viidikas, koha, luts, koger, kiisk, säinas, ahven, rääbis, latikas, linask ja haug. Vee läbipaistvus on suvel kuni 3 meetrit.

Järve nimi tuleneb balti keeltest, kus *duksts* tähistab läti keeles sood, leedu keeles *dūksinas* tähistab aga soostunut, ebapuhast.

Viited
------

1. ↑  *Dūkštas (ežeras).* Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 191 lk.
2. ↑  *Dūkštas (ežeras).* Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 465 lk.
3. ↑  Aleksandras Vanagas. *Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas.* 95 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981.
Dārziņi
Dārziņi asendikaart
**Dārziņi** on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 4,380 km². Asub Rumbulast kagus Daugava paremal kaldal, Dole saare vastas. Seal on 2380 elanikku (2010). 

Kagus on asumi piiriks aastal 1974 valminud Riia HEJ tamm. Dārziņi ja Dole vahelisel Daugava lõigul elab ohtralt linde.

Dārziņi
Dārziņi liideti Riia linnaga aastal 1968. Esimesed suvilakooperatiivid olid seal juba varem, aga toona hakkasid suured ettevõtted nagu Riia VEF ja Latvenergo sinna aianduskooperatiive rajama. Lätikeelsest sõnast aialapikeste kohta (*dārzins*) sai asum ka nime. Aastast 2000 hakati suvilaid ja aiamajakesi elumajadeks ümber ehitama ning piirkonda tekkis püsivam asustus. Umbkaudu sel ajal hakati ka asumi teedele tänavanimesid panema; need on asumis aiandusteemalised. 

Aastal 1960 avati Riia–Daugavpilsi raudteeliinil asumi lähistel Salaspilsi piirkonnas Dārziņi raudteepeatus.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dārziņi** |

* Asumi koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Latgale eeslinna asumid |
| --- |
| 
Avotu iela **·**  Centrs **·**  Dārzciems **·**  Dārziņi **·**  Grīziņkalns **·**  Ķengarags **·**  Maskavas forštate **·**  Pļavnieki **·**  Rumbula **·**  Salas **·**  Šķirotava |
***Loxodonta*** on imetajate perekond elevantlaste sugukonnast.

Klassifikatsioon
----------------

1825 andis Georges Cuvier perekonnale nime "*Loxodonte"*. 1827 muutis anonüümne autor kirjapilti "*Loxodonta"* – osade allikate alusel käsitleb *International Code of Zoological Nomenclature* (ICZN) seda autoriteetse allikana.

\* *Loxodonta africana*, Blumenbach, 1797 ) – aafrika elevant ehk aafrika savannielevant
\*† *Loxodonta africana pharaoensis*, Deraniyagala, 1948
\* *Loxodonta cyclotis*, (Matschie, 1900) – aafrika metsaelevant
\*†*Loxodonta atlantica*, (Pomel, 1879)
\*†*Loxodonta exoptata*, (Dietrich, 1941)
\*†*Loxodonta adaurora*, (Maglio, 1970)
Emaste aafrika elevantide kari Tansaanias

Viited
------

1. ↑  Don E. Wilson, DeeAnn M. Reeder, Mammal Species of the World: A Taxonomic and Geographic Reference, 3. trükk, lk 91, 1. köide, 2005, The Johns Hopkins Press

Kirjandus
---------

* Sara Goudarzi. 100 Slaughtered Elephants Found in Africa, *LiveScience*, 2006.

Välislingid
-----------

* Sissekanne andmebaasis ADW
* Sissekanne andmebaasis ITIS
* Sissekanne andmebaasis NCBI Taxonomy database
**Loxstedt** (alamsaksa *Lox*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Vald asub Bremerhavenist lõunas ja selle pindala on 141,24 km². 31. detsembril 2015 elas seal 15 980 inimest.

Ajalugu
-------

Lacstidi (*järvease*), esmamainitud 1059. aastal, kuulus Saksimaa hertsogiriiki. Saksimaa tükeldamisel sai sellest osa Bremeni peapiiskopkonnast, mis oli aastast 1180 otse keisrile alluv. 16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud vastu luterluse. Liiga okupatsiooni ajal Tilly (1628–1630) juhtimisel kannatasid nad vastureformatsiooni katsete all.

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida esmalt valitseti personaalunioonis Rootsiga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri dünastia poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Loxstedtist, sai osa 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

1974. aastal liidendas Loxstedt arvukalt ümbruskonna väikevaldu, nende hulgas Büttel, Dedesdorf, Eidewarden, Maihausen, Overwarfe, Ueterlande ja Wiemsdorf, mis mitte kõik ei olnud kunagi Hannoveri osad, vaid olid osa naabrist Oldenburgist, seega oli neil erinev ajalugu.

Valla külad
-----------

Loxstedti topograafiline kaart
Saksa ajaloolase Heinrich Ludeni reljeef Loxstedtis
Vald koosneb 21 külast, millest mitmesse kuulub väiksemaid asundusi:

* Bexhövede
	+ Hosermühlen
	+ Junkernhose
	+ Nückel
* Büttel
	+ Buttel
	+ Indiek
	+ Schwingenfeld
* Dedesdorf
* Donnern
	+ Böcken
* Düring
	+ Friedrich-Wilhelmsdorf
* Eidewarden
* Fleeste
* Hahnenknoop
	+ Drostendamm
* Hetthorn
	+ Moorhausen
* Holte
	+ Speckje
* Lanhausen
	+ Welle
* Loxstedt
	+ Dünenfähr
	+ Hohewurth
	+ Siedewurt
* Maihausen
* Nesse
	+ Im Zollenhamm
* Neuenlande
* Overwarfe
* Schwegen
	+ Langendammsmoor
* Stinstedt
* Stotel
	+ Sandberg
* Ueterlande
	+ Auf der Jührde
* Wiemsdorf

Sõpruslinnad
------------

* Schwaan (Saksamaa), aastast 1989

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.loxstedt.de
* Local merchantmen organisation


Cuxhaveni kreisi vallad

* Armstorf
* Belum
* Beverstedt
* Bülkau
* Cadenberge
* Cuxhaven
* Geestland
* Hagen im Bremischen
* Hechthausen
* Hemmoor
* Hollnseth
* Ihlienworth
* Lamstedt
* Loxstedt
* Mittelstenahe
* Neuenkirchen
* Neuhaus
* Nordleda
* Oberndorf
* Odisheim
* Osten
* Osterbruch
* Otterndorf
* Schiffdorf
* Steinau
* Stinstedt
* Wanna
* Wingst
* Wurster Nordseeküste
**Lovisa von Burghausen** (20. detsember 1697 Narva – 30. jaanuar 1734 Njurunda, Medelpad, Västernorrlandi lään) oli baltisaksa päritolu Rootsi memuaarikirjanik.

Ta sai tuntuks memuaaridega aastaid kestnud vangistustest Venemaal, kuhu sattus 6-aastase tüdrukuna Põhjasõja 1704. aasta Narva sündmuste ajal.

Teosed
------

* "Biografica.", Autografsällskapets Tidsskrift band 2, 1889–1897

Perekond
--------

Ta sündis Rootsi-aegses Narvas ooberstleitnandi ja aadliku Gustaf von Burghauseni (surnud 1732 Vihtis) ja Dorothea Margareta von Brunderti tütrena. Tema vanaisa Herman von Burghausen oli Eestimaal sündinud Rootsi aadlik (enne aadeldamist 1652 perekonnanimi von Husen) ja Karjala rügemendi ooberst, kes hukkus Skåne sõja Lundi lahingus 1676, ning oli Karl IX teenistuses olnud kapteni ja Haapsalus läänivaldust omanud Hans von Huseni (ka Hausen) poeg. 

Lovisa abiellus Venemaal Solikamskis 1720. aastal endast ligi 30 aastat vanema Västerbotteni rügemendi pastori, magister Lars Östen Sandmarkiga. Pärast abikaasa surma abiellus ta 1731. aastal magister Petrus Olai Sundbergiga.

Viited
------

1. ↑  Jan Eurenius Database: Louise von Burghausen
2. 1 2  Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... 1754, lk.481
3. ↑  Kaija Salminen: Pisaraa aatelisverta eli esiäitini Maria Sofia von Burghausen
4. ↑  Wilhelmina Stålberg, P. G. Berg: Anteckningar om svenska qvinnor. 1864–66 lk.68–69
**Lise Anette Vaher** (sündinud 12. aprillil 1996) on eesti mäesuusataja. Ta on pälvinud nimetuse "Eesti parim noor mäesuusataja".

Aastal 2008 saavutas ta Eesti noorte meistrivõistlustel suurslaalomis 3. koha. Aastal 2009 tuli ta ülisuurslaalomis ja suurslaalomis Eesti noortemeistriks ning slaalomis saavutas noorte meistrivõistlustel 2. koha.

Aastatel 2010 ja 2013 saavutas ta slaalomis ja ülisuurslaalomis Eesti noorte meistrivõistlustel 3. koha ning 2013. aastal suurslaalomis 2. koha. Samuti saavutas Lise 2013. aastal Eesti meistrivõistlustel suurslaalomis 2. koha ning slaalomis ja ülisuurslaalomis 3. koha.

Veel tegeleb Lise purjelauaspordiga ning on pälvinud hinnalisi võite klassis Techno 293 ja Techno 293+. Aastal 2010 oli ta Eesti meistrivõistlustel klassis U16 teine ning aastatel 2012 ja 2013 vastavalt U18- ja O17-klassis kolmas. Samuti on Lise esindanud Eestit aastal 2013 klassis Techno 293 plus maailma marikavõistlustel ning seal saavutanud 20. koha.

Välislingid
-----------

* Lise Anette Vaheri koduleht
* Lise Anette Vaher FIS-i kodulehel
* Tulemused portaalis Sport24
Neuschwansteini lossi lõunafassaad
**Neuschwansteini loss** (tõlkes 'uus luigekivi'; saksa **Schloss Neuschwanstein**; algselt **Neue Burg Hohenschwangau**) on loss Saksamaal Baieris Švaabimaal Ostallgäu kreisis Schwangau vallas Füsseni linna lähedal Hohenschwangaus. 

Lossi projekteeris arhitekt Eduard Riedel. Lossi ehitati aastail 1869–1892 ning osa algselt plaanitust on tänini ehitamata. Selle läheduses asub veel teinegi kuulus loss Hohenschwangau loss.

Neuschwansteini loss
See on üks tuntumaid vaatamisväärsusi Lõuna-Saksamaal, seda kutsutakse ka Muinasjutulossiks. Lossi arhitektuur ja sisekujundus peegeldavad 19. sajandi ehituskunsti tipptaset. Lossist on saanud üks romantismiajastu sümboleid. Lossi lasi ehitada Baieri kuningas Ludwig II. Samal ajal Neuschwansteiniga plaanis Ludwig II lasta ehitada ka veel suhteliselt sarnase välisilmega Falkensteini lossi, kuid see plaan jäi teostamata.

Falkensteini lossi kavand
Lossi seintel olevad freskod kujutavad stseene Richard Wagneri ooperitest "Tannhäuser", "Tristan ja Isolde", "Lohengrin", "Parsifal" ja "Nürnbergi meisterlauljad".

Ajalugu
-------

Varem olid sellel kohal iidse Schwansteini linnuse varemed. Ludwig II otsustas selle koha peale ehitada uue lossi ning nimetas selle Neuschwansteiniks. Lossi ehitamiseks eemaldati vanad alusmüürid. See jäi tema ehitatud lossidest viimaseks. Ta suri 13. juunil 1886. Selleks ajaks oli lossi ehitatud 17 aastat ja valminud vaid kolmandik. Kuningas Ludwig II sai seal elada vaid 172 päeva. Ta oli soovinud, et loss jääks külastajatest puutumatuks, kuid juba kuus nädalat pärast tema surma avati loss külastajatele.

Tänapäeval külastab lossi kõrghooajal kuni 5000 turisti päevas, aastas üle miljoni turisti. Neuschwansteini loss on kandideerinud seitsme uue maailmaime hulka.

Viited
------

1. ↑   Baieri rahandusministeeriumi pressiteade (saksa keeles)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Neuschwansteini loss** |

| * v
* r
Baieri kuninga Ludwig II lossid |
| --- |
| Uued lossid | 
Herrenchiemsee  • Schacheni kuningamaja  • Linderhof  • Neuschwanstein |
| Teised lossid | 
Nymphenburg (sünnikoht)  • Hohenschwangau (noorus)  • Berg (surm) |
| Ehitamata loss | 
Falkenstein |
**Neuropeptiidid** (inglise keeles *neuropeptides*) on enamiku selgroogsete organismide rakkude, peamiselt närvirakkude, eritatavad peptiidid. Neuropeptiid võib olla ka hormoon, näiteks oksütotsiin, muu vahendusaine või signaalmolekul.

Neuropeptiidid osalevad selgroogsetel aju funktsioonides ja neid komplekteeritakse ensümaatiliselt, proteolüütiliste ensüümide poolt, neuronite rakukehas (sooma) sünteesitud valkude ja eel-hormoonide lõhkumise teel. 

Neuropeptiide võivad eritada ka teist tüüpi rakud, nii näiteks komplekteerviad immuunsüsteemi rakud beetaendorfiine. Kesknärvisüsteemi rakud jagavad immuunsüsteemiga retseptoreid neuropeptiidide, neurotransmitterite ja tsütokiinide ringluses. 

Tänapäeval tuntakse rohkem kui mitusada neuropeptiidi, näiteks enkefaliinid, endorfiinid, galaniin ja neuropeptiid Y.

Neuropeptiide eritavad ka taimed, bakterid, viirused ja selgrootute organismid.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 514:2004.

Välislingid
-----------

* Silver Kuusik, Selgus, miks inimesed tunnevad sügelust, 24.05.2013, Veebiversioon (vaadatud 02.04.2014)
**Lisanärv** ehk **XI peaajunärv** ehk **üheteistkümnes kraniaalnärv** (ladina keeles *nervus accessorius [XI]*) on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud motoorne närv.

Imetajatel
----------

Koduloomadel algab lisanärv lisanärvi motoorsete tuumadega. Lisanärvi motoorseid tuumasid on kaks: piklikajus asuv motoorne tuum algab koljujuurtega (*radices craniales*) ja seljaaju motoorne tuum algab seljaajujuurtega (*radices spinales*).

Inimestel väljub lisanärv koljuõõnest kägimulgu kaudu kaelale. XI peaajunärvi kiud lähtuvad piklikajus paiknevate tuumade neuronitest. Lisanärvi kiud paiknevad ka seljaaju ülemistes ja kesksetes segmentides. Motoorsed harud innerveerivad aga rinnaku-rangluunibujätke lihast ja trapetslihast. Tundeharud kulgevad koos uitnärviga pehmesse suulakke, neelu ja kõrisse. 

Lisanärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 432:2004.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 372, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicass A14.2.01.184: Nervus accessorius [XI]. Lisanärv
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

**Neurootik** on neuroosi ehk **närvisüsteemi psüühilise talitluse häire** all kannatav inimene, kelle sümptomiteks võivad olla ärevus, viha, kadedus, süütunne, depressiivsus ning keda iseloomustab stressitalumatus, irratsionaalne mõtlemine ja muretsemine.

**Neurootik** võib olla ka riik või mõni muu institutsioon, mis oma süstemaatilise ja eesmärgipärase tegevusega muudab inimeste isiksusetüüpi, tuues neis sellega esile neurootilisust.

Põhjused
--------

Neurootilisus saab alguse lapsepõlves, seoses lapse pideva normaalsete vajaduste summutamise ja mahasalgamisega, mis viib lapse järkjärgulise sulgumiseni. Tekkinud olukorras on laps n-ö välja lülitatud – on rohkem mittetõeline kui tõeline – ning toimib samuti kahe mina süsteemis, tõelise ja mittetõelise mina süsteemis. Tõeline mina esindab tõelisi vajadusi ja tundeid, mittetõeline mina on nende tunnete varje, millest saab fassaad tema vanemate vajaduste rahuldamiseks. Kui lapse(vanema) oma vanemad teda pidevalt alandasid, võib ta nüüd oma lastelt nõuda, et nad oleksid orjalikud ja alandlikud, ei oleks tema suhtes ninakad ega ütleks talle midagi vastu. Taoline pidev nõudmine käib läbi süütunde tekitamise, mis tähelepanuta jätmisel lõpeb vaimse terrori ja ohvri jaoks alaväärsuskompleksi, omakorda neuroosi, ning erinevate tegurite koosmõjul viimasele ka võimaliku skisofreenia või bipolaarse häirega.

Vaata ka
--------

* Neuroos
* Depressioon
* Energiavampiir
* Kadedus
* Süütunne
* Ärevushäire

Viited
------

1. ↑  Neuroos veebilehel eki.ee
2. ↑  Arthur Janov, *Primaalkarje*. Tallinn: Eesti Transpersonaalne Assotsiatsioon, 2010, ISBN 978-9949-21-098-5. lk 24-25.
3. ↑  "The Trap 1 Fuck You Buddy (BBC) (~19. minut)". *Adam Curtis, BBC, 2007*. @disclose.tv. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2014. Vaadatud 4. veebruar 2014.
4. ↑  "The Trap - Pt.1 "F\*ck You Buddy"". *Adam Curtis, 2007*. YouTube. Vaadatud 10. jaanuar 2014.

Kirjandus
---------

* A. Janov "Primaalkarje", Eesti Transpersonaalne Assotsiatsioon, 2010

Välislingid
-----------

* Haige hingega lapsed: loengu lühikonspekt ja küsimusi mõtisklemiseks, veebiversioon (vaadatud 12.01.2014)
Heinrich XXVII
**Heinrich XXVII** (10. november 1858 Gera – 21. november 1928 Gera) oli viimane Reußi noorema liini valitsev vürst aastail 1913–1918. 

Ta oli Reußi vürsti Heinrich XIV ja tema abikaasa, Württembergi hertsogi Eugeni tütre Agnese poeg. Ta abiellus 11. novembril 1884 Langenburgis Hohenlohe-Langenburgi vürsti Hermann zu Hohenlohe-Langenburgi vanema tütre Elisega.

Sellest abielust sündis kolm poega ja kaks tütart, neist Viktoria Feodora abiellus Mecklenburgi hertsogi Adolf Friedrichiga. Vanuselt järgmine tütar Luise elas 61-aastaseks, kuid ei abiellunud ega saanud lapsi. Kolm noorimat last olid pojad, kellest vanim, Heinrich XL suri esimesel eluaastal, teine, Heinrich XLIII suri 19-aastaselt ja ainult kolmas, Heinrich XLV elas isast kauem.

Tema isa oli saanud 1902 Reußi vanema liini viimase esindaja Heinrich XXIV regendiks, sest viimane oli lapsepõlves juhtunud õnnetuse tõttu võimetu ise vürstiriiki valitsema. Kui isa 1913 suri, sai Heinrich XXVII isa asemel Reußi vanema liini regendiks. Seda oli ta kuni 1918. aastani, mil Saksamaal kõik monarhiad kaotati.

Heinrich XXIV-l lubati oma valdustesse ja suguvõsa lossi elama jääda. Pärast tema surma 1927. aastal sai Heinrich XXVII-st kogu Reußi vürstliku perekonna pea. Kuigi vürstiriik oli kaotatud, päris Heinrich XXVII Heinrich XXIV lähima sugulasena Reußi vanema liini valdused ja muu vara, kuid suri ise juba järgmisel aastal.

Talle järgnes tema poeg Heinrich XLV. Kuid ei tema ega tema vennad abiellunud ega saanud lapsi, mistõttu Heinrich XLV surmaga, mis juhtus arvatavasti 1945. aastal, suri Reußi noorem liin välja. Tema järel sai suguvõsa peaks suguvõsa Reuß-Köstritzi kõrvalharu pea Heinrich IV.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Heinrich XXVII** |
Dag Hammarskjöld
**Dag Hjalmar Agne Carl Hammarskjöld** (29. juuli 1905 Jönköping – 18. september 1961 Ndola lähedal, Sambia) oli Rootsi diplomaat ja 1953–1961 teine ÜRO peasekretär. Aastast 1954 oli ta Rootsi Akadeemia liige.

1961. aastal hukkus Dag Hammarskjöld lennuõnnetuses. Samal aastal sai ta postuumselt Nobeli rahuauhinna.

Tema isa oli Rootsi peaminister Hjalmar Hammarskjöld.

Dag Hammarskjöldi on kujutatud 2015. aastal käibele lastud Rootsi 1000-kroonisel pangatähel.

Mälestus
--------

Tema auks on nimetatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni peakvartali lähedal asuv haljasala Dag Hammarskjöld Plaza, mille kõrval asub kõrghoone One Dag Hammarskjöld Plaza.

Kirjandus
---------

* Viktor Lesiovski, "Hammarskjöldi hukkumise saladus". Vene keelest tõlkinud V. Telling. Olion, Tallinn 1990, 288 lk; ISBN 5450004958

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Trygve Lie** | **ÜRO peasekretär**1953–1961 | Järgnev**U Thant** |

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
**Neurotransmissiooniks** ehk **keemiliseks neurotransmissiooniks** (ladina *neurotransmissio*) (ka **sünaptiliseks ülekandeks**) nimetatakse kahe neuroni vahel toimuva impulsi keemilise vahendamise protsessi. Neurotransmissiooni käigus toimub närvilõpmetest erituva neurotransmitteri sihtrakku (nt presünaptilise neuroni) vastuvõtmine ning aktivatsioon ja/või inhibitsioon teise neuroni (näit postsünatilise neuroni) retseptorite poolt.

Neurotransmissioonil põhineb, kaasaegsete teooriate põhjal, paljude 
kesknärvisüsteemi toimivate ainete ja ravimite ringlus. 

Inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud madude toksiinina toimiv sülg, mille toime on neurotoksiline, toimib ka neurotransmissiooni, olenevalt mürkmao sülje biokeemilisest koostisest kas presünaptiliste või postsünapitliste neuronite, kaudu.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 514:2004.

Välislingid
-----------

* Sissekanne The Merck Manual Online-is

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Neurotransmission seisuga 27.04.2014.*
**Jaanika mõis** (saksa keeles *Janik, Jounick, Jaunack*) oli eramõis Nissi kihelkonnas Harjumaal. tänapäeva Jaanika küla lähedal Saue vallas Harju maakonnas.

Mõisast on teateid alates 17. sajandist (*Jonick*), Laitse, hiljem Munalaskme kõrvalmõis. Mõis kuulus Ulrichi, Mohrenschildti perekonnale. 

Ajavahemikus 1928–1930 ostis talu jurist ja riigitegelane Otto Tief, kes alustas soiste mõisamaade kuivendamist. Tänu Tiefi sidemetele ja mõisa vajadusele tekkis Tallinna–Haapsalu raudteele ka üks lisapeatus – Jaanika teivasjaam, kust mõisa piimatoodang Tallinna turule saadeti. 1944.a. septembris Otto Tief vangistati ning edasi sai mõisast kohaliku sovhoosi osakond.

Mõisahoone hävis tulekahjus ajavahemikus 1976–1986.

Viited
------

1. 1 2 3  Jaanika mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 25.03.2016)
2. ↑  Jaanika ms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Jaanika mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Nissi kirik
Nissi kihelkond

**Kirik**: Nissi  

**Mõisad**: Nissi kirikumõis | Laitse mõis | Lehetu mõis | Munalaskme mõis | Nurme mõis | Pajaka mõis | Põlli mõis | Riisipere mõis | Russalu mõis | Vardi mõis
Dafydd Iwan
**Dafydd Iwan** (sündinud **Dafydd Iwan Jones** 24. augustil 1943 Brynammanis) on kõmri laulja ja poliitik.

Ta lõpetas 1968. aastal Cardiffi ülikooli arhitektina. Ülikooli ajal sai ta tuntuks laulukirjutajana ja kõmrikeelsete folklaulude esitajana. Esialgu esitas ta kõmrikeelseid variante Woody Guthrie', Pete Seegeri ja Bob Dylani lauludest, kuid hakkas peagi ise ballaade kirjutama.

1960ndate lõpus alustas ta poliitilist võitlust kõmri keele õiguste eest. 1970. aastal ta vangistati ingliskeelsete teeviitade sodimise eest mõistetud trahvide mittetasumise tõttu. Ta kandis kolmekuulisest vanglakaristusest ära kolm nädalat. Oma kogemustest kirjutab ta laulus "Pam fod eira'n wyn?" (Miks on lumi valge?). Tema üks tuntumaid laule on patriootiline "Yma o Hyd" (Ikka veel siin).

Aastatel 2003–2010 oli ta erakonna Plaid Cymru esimees.

Tema vennad on poliitik Alun Ffred Jones ja näitleja Huw Ceredig.

Albumid
-------

* *Yma Mae 'Nghân* (1972)
* *Mae'r Darnau yn Disgyn i'w Lle* (1976)
* *Carlo a Chaneuon Eraill* (1977)
* *20 o Ganeuon Gorau*
* *I'r Gad* (1977)
* *Bod yn Rhydd* (1979)
* *Ar Dan* (Live) (1981)
* *Rhwng Hwyl a Thaith* (koos ansambliga Ar Log) (1982)
* *Yma o Hyd* (koos ansambliga Ar Log) (1983)
* *Gwinllan a Roddwyd* (1986)
* *Dal I Gredu* (1991)
* *Caneuon Gwerin* (1994)
* *Cân Celt* (1995)
* *Y Caneuon Cynnar* (1998)
* *Yn Fyw Cyfrol 1* (Live album) (2001)
* *Yn Fyw Cyfrol 2* (Live Album) (2002)
* *Goreuon Dafydd Iwan* (2006)
* *Man Gwyn* (2007)
* *Dos I ganu* (2009)
* *Cana Dy Gân* (Täielik kogu: 219 lugu; 2012)
* *Dafydd Iwan - Emynau/Hymns* (2015)

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2017. Vaadatud 22. augustil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Ristkülikukujuline lainejuhe
Elektromagnetlaine lainejuhtmes; elektriväli on *x*-telje sihiline
**Lainejuhe** ehk **lainejuht** on elektromagnetlaine või helilaine edasikandmise kanal. Elektromagnetlaineks võib olla raadiolaine või valguslaine.

Raadiolainet juhib näiteks kahest rööbitisest elektrijuhist koosnev sümmeetriline liin, samuti asümmeetriline liin ehk koaksiaalliin, mis koosneb traatjuhist ja seda ümbritsevast silindrilisest või ristkülikukujulisest välisjuhist.

Mikrolainete juhtimiseks kasutatakse enamasti ristkülikukujulise ristlõikega metalltoru (ilma sisejuhita), mille ristlõike sisemõõtmed on võrreldavad edasikantava laine pikkusega. Niisuguse lainejuhtme puhul on mikrolaineallikaks magnetron, näiteks radaril ja mikrolaineahjul. 

Trükkplaadil toimib lainejuhina ribaliin, mille moodustab näiteks vaskfooliumi riba fooliumaluspinnaga trükkplaadil.

Valguslainejuhtmeks on klaasist või plastist kiud, milles laine kulgeb kiu kattekihi sisepinnalt peegeldudes.

 *Pikemalt artiklis Valguskaabel*
Detsimeeterlainete ja kõrgemate sagedustega lainete puhul kasutatakse lainejuhet ka induktiivelemendina, mida nimetatakse siis resonaatoriks.

Välislingid
-----------

* Ülekandeliinid
| Medalikohad |
| --- |
| Rootsi esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Teine koht | 1928 | Raskekaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Teine koht | 1925 | Poolraskekaal |
| Esimene koht | 1927 | Raskekaal |

**Nils Arvid (Nisse) Ramm** (1. jaanuar 1903 Stockholm – 8. november 1986 Linköping) oli Rootsi poksija.

Harrastajana
------------

Ramm oli kahekordne Rootsi meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1926-1927.

Ramm sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Arturo Rodríguezele (Argentina).

Ramm võitis raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Thyge Petersenile (Taani).

Elukutselisena
--------------

Ramm poksis oktoobrist 1928 kuni novembrini 1931 elukutselisena. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 17 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist ühe nokaudiga) kohtumist ning üks kohtumine jäi viiki. 

Ta on olnud elukutseliste nii Rootsi kui ka Skandinaavia meister.

Viited
------

1. ↑  "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 6. veebruaril 2012.
2. ↑  9. suveolümpiamängude poksivõistlus. Amsterdam 1928. Tulemused inglise keeles
3. ↑  2. Euroopa meistrivõistlused poksis. Berliin 1927. Tulemused inglise keeles
4. ↑  1. Euroopa meistrivõistlused poksis. Stockholm 1925. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Nils Ramm lehel *Ringside*. Rootsi keeles
* Nils Ramm saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Nils Ramm lehel *BoxRec*. Inglise keeles
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Rootsi |
|  |
| Veerand-finaal | 1956 | Raskekaal |
|  |
| Veerand-finaal | 1955 | Raskekaal |
|

**Gustav Edgar Thörner Åhsman** (30. juuli 1931 Västra Götalandi lään, Sotenäsi vald, Kungshamn – 30. oktoober 2016) oli Rootsi poksija.

Åhsman oli kokku kolmekordne Rootsi meister raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1954–1955 ja 1957. 

Åhsman osales raskekaalus (üle 81 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Lev Muhhinile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Åhsman osales raskekaalus (üle 81 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Horymir Netukale (Tšehhoslovakkia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Åhsman poksis maist 1957 kuni juunini 1962 elukutselisena. Ta osales kokku 16 kohtumisel. Ta võitis neist 11 (neist 5 nokaudiga), kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) ning viigistas 2 kohtumist.

Viited
------

1. ↑  "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 3. juunil 2012.
2. ↑  16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Melbourne 1956. Tulemused inglise keeles
3. ↑  11. Euroopa meistrivõistlused poksis. Lääne-Berliin 1955. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Thörner Åhsman lehel Ringside. Rootsi keeles
* Thörner Åhsman veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Thörner Åhsman saidil BoxRec