recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Matthew Hudson-Smith** (sündinud 26. oktoobril 1994 Wolverhamptonis) on Suurbritannia jooksja.

Ta võitis 2013. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel Rietis võitis ta pronksmedali 200 meetri jooksus ja 4×400 meetri teatejooksus.

2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel võitis Hudson-Smith Suurbritannia meeskonna koosseisus 4×400 meetri teatejooksus kuldmedali. Euroopa meistrivõistlustel Barcelonas võitis ta 400 meetri jooksus ajaga 44,75 Martyn Rooney järel hõbemedali. Teatejooksus tuli Suurbritannia Euroopa meistriks.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis võitis Hudson-Smith Suurbritannia meeskonnaga 4×400 meetri teatejooksus pronksmedali. 400 meetri jooksus ta ei osalenud. Olümpiamängudel Rio de Janeiros pääses ta 400 meetri jooksus finaali ja sai 8. koha. Teatejooksus Suurbritannia võistkond diskvalifitseeriti.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis sai 400 meetri jooksus 9. koha ning jäi esimesena finaalist välja. 4×400 meetri teatejooksus võitis Suurbritannia meeskond Trinidadi ja Tobago ning Ameerika Ühendriikide järel pronksmedali.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis tuli Hudson-Smith 400 meetri jooksus belglaste Kevin Borlée ja Jonathan Borlée ees ajaga 45,08 Euroopa meistriks. 4×400 meetri teatejooksus oli Suurbritannia võistkond Belgia järel teine.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta 400 meetri jooksus ajaga 44,66 Michael Normani ja Kirani Jamesi järel pronksmedali. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis tuli ta 400 meetri jooksus ajaga 44,53 teist korda Euroopa meistriks. 4×400 meetri teatejooksus võitis ta Suurbritannia meeskonna koosseisus kuldmedali.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis võitis ta 400 meetri jooksus ajaga 44,31 hõbemedali. Poolfinaalis püstitas ta Euroopa rekordi 44,26, kui ületas 1987. aasta Rooma maailmameistrivõistlustest sakslasele Thomas Schönlebele kuulunud rekordi seitsme sajandikuga.

Isiklikud rekordid
------------------

Väljas

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 m jooks | **20,56** | 31. märts 2023 | Ameerika Ühendriigid Gainesville |
| 300 m jooks | **32,74** | 7. juuni 2015 | Suurbritannia Birmingham |
| 400 m jooks | **44,26** ER | 28. mai 2022 | Ameerika Ühendriigid Eugene |

Sees

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 m jooks | **21,33** | 24. veebruar 2013 | Suurbritannia Birmingham |
| 300 m jooks | **32,80** | 14. jaanuar 2022 | Ameerika Ühendriigid Birmingham |
| 400 m jooks | **48,76** | 3. veebruar 2013 | Suurbritannia Birmingham |

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

Viited
------

1. 1 2  "Matthew Hudson-Smith". *www.eurosport.com*. Vaadatud 4. mail 2023.

Välislingid
-----------

* Matthew Hudson-Smith Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Matthew Hudson-Smith** |
**Wayland** on kommunikatsiooniprotokoll, mis kirjeldab suhtlust kuvaserveri ja selle klientide vahel. Waylandi nime kannab ka C keeles kirjutatud teek, mis implementeerib seda protokolli. Kuvaserverit, mis kasutab Waylandi protokolli, kutsutakse Waylandi komposiitoriks, sest selline server täidab ka kompositeeriva akendussüsteemi rolli.

Waylandit arendab grupp vabatahtlikke, mida algselt juhtis Kristian Høgsberg, et luua vaba ja avatud allikaga ning kogukonna juhitud tarkvaraprojekt eesmärgiga asendada X Window System tänapäevase, turvalise ja lihtsama akendussüsteemiga Linuxi ja teiste Unixilaadsete operatsioonisüsteemide jaoks. Nagu ka X Windowing Systemi puhul, levitatakse projekti koodi MIT litsentsi tingimustel, mis on lubav vaba tarkvara litsents, mis lubab projekti koodi kasutada ilma muudetud koodi avaldamise kohustuseta. 

Waylandi projekt arendab ka alusnäidet Waylandi komposiitorist nimega "Weston".

Ülevaade
--------

Waylandi kuvaserveri projekti alustas Red Hati arendaja Kristian Høgsberg aastal 2008.

Alates 2010. aastast hakkasid Linuxi töölauagraafika süsteemid liikuma korraldusest, mida juhib "hulk joonistusliideseid... mis kõik räägivad X serveriga, mis on omakorda universumi keskpunkt," korralduse suunas, kus Linuxi tuum ja selle osad (näiteks Direct Rendering Infrastructure (DRI) ja Direct Rendering Manager (DRM)) on "keskmes" ja akendussüsteemid nagu X ja Wayland on "keskpunktist eemal." Sellest saab "palju lihtsam graafikasüsteem, mis pakub palju rohkem paindlikkust ja jõudlust."

Høgsberg oleks võinud lisada laienduse X serverile, nagu ka paljud teised projektid olid varem teinud, kuid eelistas eemaldada X serveri riistvara ja klientide vahelt. Waylandi projekt koosneb protokollist ja alusnäitest Waylandi komposiitorist nimega Weston. Projekt arendab ka versioone rakendusarenduse raamistikest Qt ja GTK, mis joonistavad sisu X-i asemel läbi Waylandi.

Viited
------

1. ↑  Høgsberg, Kristian (30. september 2008). "Initial commit". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. aprill 2020. Vaadatud 3. jaanuaril 2020.
2. ↑  "Wayland & Weston Compositor Ported To DragonFlyBSD - Phoronix". *www.phoronix.com*. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. august 2016. Vaadatud 20. juulil 2016.
3. 1 2  "Wayland". *wayland.freedesktop.org*. Vaadatud 3. detsembril 2023.
4. ↑  Sengar, Shivam Singh (16. juuni 2018). "Wayland v/s Xorg : How Are They Similar & How Are They Different". *secjuice*. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2020. Vaadatud 10. septembril 2020.
5. ↑  Michael Larabel (20. mai 2009). "The State Of The Wayland Display Server". *Phoronix*. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2021. Vaadatud 17. oktoobril 2021.
6. ↑  Corbet, Jonathan (5. november 2010). "LPC: Life after X". *LWN.net*. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. aprill 2016. Vaadatud 17. aprillil 2016.
7. ↑  "Wayland FAQ". *Wayland project*. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2016. Vaadatud 9. mail 2016.

Välislingid
-----------

* Waylandi koduleht
|  |  |
| --- | --- |
| Suuruse nimi | induktiivsus |
| Suuruse tähis | *L* |
| SI-süsteemi ühiku nimi | henri |
| SI ühiku tähis | H |

**Induktiivsus** on elektromagnetilist induktsiooni iseloomustav füüsikaline suurus. Induktiivsuse tähis on *L* (tõenäoliselt Heinrich Lenzi nime järgi). 

Vooluga pooli ümbritsev magnetväli
Igal juhtmel, poolil jm juhtival kontuuril on teatav induktiivsus, sest neid läbiva vooluga kaasneb alati magnetväli:

{\displaystyle \Phi =L\,I.}
Siin on induktiivsus *L* võrdetegur magnetvoogu Φ põhjustava voolu *I* vahel.

Induktiivsus avaldub võimena takistada eneseinduktsiooni tõttu voolu muutumist. Näiteks mida suurem on pooli induktiivsus, seda aeglasemalt alalisvool sisselülitamise järel poolis tugevneb. Vahelduvvooluahelas suureneb koos induktiivsuse ja sagedusega pooli induktiivtakistus.

Matemaatiliselt saab induktiivsust *L* väljendada induktsiooni elektromotoorjõu *E* ja voolu muutumise kiiruse d*I*/d*t* suhtena:

{\displaystyle L={\frac {E}{\mathrm {d} I/\mathrm {d} t}}.}
Valemist tuleneb, et induktiivsus on arvuliselt võrdne induktsiooni elektromotoorjõuga (voltides) vooluringis, milles vool muutub kiirusega üks amper sekundis.

Eneseinduktsioonil põhineva induktiivsuse kohta kasutatakse mõnikord ka nimetust eneseinduktiivsus ehk endainduktiivsus (tähis *L*).

Juhul kui voolu muutus ühes kontuuris (näiteks trafo mähises) indutseerib vastastikuse induktsiooni teel elektromotoorjõu ka teises kontuuris (teises mähises), on tegemist vastastikuse induktiivsusega. Vastastikuse induktiivsuse tähis on *M* või *L*mn , mõõtühik ikka henri.

Induktiivsus sõltub elektrijuhtide mõõtmetest ja kujust, magnetvooga ahelduvate keerdude arvust ning keskkonna magnetilisest läbitavusest, vastastikune induktiivsus lisaks juhtide omavahelisest kaugusest ja asendist.

Induktiivsuse arvutusvalemeid vt Induktiivpool.

Vaata ka
--------

* Vastastikune induktsioon
* Induktiivpool

Välislingid
-----------

* Induktiivsus
* Elektriahelad: 2.2.4 Vastastikune induktiivsus
**Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus** (**EAS**; inglise keeles *Enterprise Estonia*) oli Eesti riiklik sihtasutus, mis tegeles ettevõtluse arendamisega, aidates kaasa ekspordi suurendamise, välisinvesteeringute kaasamise ja turismitulu kasvatamise vallas.

EAS loodi 2000. aastal. Sihtasutuse peakontor asus Tallinnas, regionaalsed esindused olid Tartus ja Pärnus ning välisesindused Ameerika Ühendriikides, Araabia Ühendemiraatides, Kasahstanis, Hiinas, Hollandis, Jaapanis, Norras, Prantsusmaal, Rootsis, Saksamaal, Singapuris, Soomes, Suurbritannias ja Taanis.

2022. aastal liitusid Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus ja KredEx ning moodustati Ettevõtluse ja Innovatsiooni Sihtasutus.

EASi alla kuulus ka e-residentsus ja programm "Work in Estonia". Anti välja iga-aastast ettevõtluse auhinda.

EAS-i juhtimine ja valitsemine
------------------------------

Juhatuse esimees:

* Ülari Alamets (2007–2012)
* Taavi Laur (2013–2014)
* Hanno Tomberg (2014–2016)
* Alo Ivask (2017–2019)
* Peeter Raudsepp (2019–)

Nõukogu esimees:

* Cinzia Siig (2012–2014)
* Erki Mölder (2014–2019)
* Arvi Lossmann (2019–2020)
* Kersti Männik (2020–2020)

Ajalugu
-------

EAS asutati aastal 2000.

Vaata ka
--------

* Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse Tehnoloogiaagentuur

Viited
------

1. ↑  Kredex EAS (vaadatud 3. augustil 2023)
2. ↑  29. juuni 2000, eRT, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse asutamine ja põhikirja heakskiitmine

Välislingid
-----------

* EAS-i koduleht
**Kristian Kullamäe** (sündinud 25. mail 1999 Tallinnas) on Eesti profikorvpallur.

Klubikarjäär
------------

Kristian Kullamäe on Audentese spordikooli kasvandik. Esimesed mängud Korvpalli Meistriliigas pidas ta hooajal 2014/2015 Audentese SG/Noortekoondis eest.

2016. aastal sõlmis Kullamäe lepingu Saksamaa teise divisjoni (ProA) klubi Rockets Gothaga. Kullamäe aitas oma meeskonnal liiga finaalturniirile pääseda ning ta debüteeris hooajal 2017/2018 sama klubi koosseisus korvpalli Bundesligas. 2018. aastal naasis Kullamäe ProA-sse, sõlmides hooajaks 2018/2019 lepingu Baunach Young Pikesiga. 11. juulil 2019. aastal sõlmis ta lepingu Hispaania LEB Oro liiga meeskonnaga Real Canoe.

6. augustil 2020 sõlmis Kullamäe kolmeaastase lepingu Hispaania Liga ACB (kõrgeim liiga) klubi San Pablo Burgosega. Lepingu järgi mängis Kullamäe oma esimese aasta laenul LEB Oro liigasse kuuluvas klubis Palmas. Järgmisel hooajal tegi ta Liga ACB debüüdi Burgose meeskonnas, saades mänguaega vaid piiratud minutiteks. Kullamäe otsustas oma lepingu viimasest aastast loobuda pärast seda, kui klubi Burgos langes hooajaks 2022/2023 LEB Orosse (teine liiga).

1. augustil 2022 sõlmis Kullamäe lepingu Leedu korvpalliliigas (LKL) ja EuroCup liigas mängiva BC Lietkabelis Panevėžysiga. Leedu liiga üks paremaid mänge oli Kullamäel 30. novembril 2022, kui ta sai võidumängus 104:98 Cedevita Olimpija üle kirja 24 punkti, kuus lauapalli, seitse korvisöötu, efektiivsusnäitaja oli 31.

Koondisemängud
--------------

Kullamäe on mänginud Eesti noortekoondistes U16, U18 ja U20 vanuseklassis.

Kristian Kullamäe debüteeris Eesti koondises 25. veebruaril 2018. aastal MM2019 valikmängus Iisraeli vastu, visates 78:62 võidumängus 8 punkti. Aastatel 2018–2022 pidas Kullamäe kokku 39 koondisemängu. Viskerekord ühes koondisemängus on Kullamäel 31 punkti (Põhja-Makedoonia vastu 20.02.2020.), millega ta on Eesti koondise mängijate kõigi aegade edetabelis 18. kohal.

Isiklikku
---------

Tema isa on endine korvpallur Gert Kullamäe.

Viited
------

1. ↑  Kristian Kullamäe hea mäng Real Canoe meeskonda võidule ei viinud. ERR Sport, 18.01.2020 (kasutatud 21.02.2020)
2. ↑  Kristian Kullamäe karjäär jätkub Hispaanias. Korvpall24.ee 11.07.2019.
3. ↑  Kullamae piensa en Europa Diario de Burgos. 8. June 2022.
4. ↑  Gynėjų grandį papildė estas. KK Lietkabelis. 1. august 2022.
5. ↑  Lietkabelis -Cedevita. 30.11.2022.
6. ↑  "Eesti - Iisrael 25.02.2018". Originaali arhiivikoopia seisuga 12.11.2022. Vaadatud 23.02.2023.
7. ↑  Mängijate pingerida. basket.ee, vaadatud 23.02.2023.

Välislingid
-----------

* Kristian Kullamäe. basket.ee
* Kristian Kullamäe. Basketball Player - Proballers
* Kristian Kullamäe: tõestasime, et Eestil on talenti. basket.ee 22. veebruar 2021
* Kristian Kullamäe hakkab mängima Leedu tippklubis. Delfi Sport 1. august 2022
* Kullamäe olulistest puudujatest: korvpall on ikkagi pikkade meeste mäng. ERR Sport, 22. veebruar 2023
* Hispaanias imemängu teinud Kullamäe ohustas rekordit. Bilbao peatreener: tiimi koostades oli Kullamäe võtmemängijaks Delfi Sport, 15. oktoober 2023
Fernando Pessoa
**Fernando Pessoa** (kodanikunimega **Fernando António Nogueira de Seabra Pessoa**; 13. juuni 1888 – 30. november 1935) oli Portugali luuletaja, proosakirjanik, kirjanduskriitik, tõlkija, kirjastaja ning filosoof.

Pessoad on nimetatud 20. sajandi üheks tähtsamaks kirjanikuks ning üheks suurimaist portugalikeelsetest poeetidest. Ta kirjutas ja tõlkis ka inglise ja prantsuse keelest. Pessoa oli tuntud kirjanduslike müstifikatsioonide poolest: ta avaldas oma teoseis mitme pseudonüümi (nn heteronüümi) all, mis kajastasid erinevaid fiktiivseid isiksusi, kes olid varustatud täiemahuliste elulugude ja taustadega.

Kriitik Rein Veidemanni sõnul on Pessoa luule "puhas olemasoluluule, milles pöördumatu mööduvuse taju määrab tegelikkusesuhte. Tõeline on üksnes hajumine ajas ja ruumis. Inimese ülevus ja traagika on selles, et talle on antud võimalus läbi elada ja jälgida seda teed olematusse."

Eesti keeles on ilmunud Pessoa luulevalimikud "Autopsühhograafia" Ain Kaalepi tõlkes (Tallinn: Perioodika, 1973; Loomingu Raamatukogu), Tõnu Õnnepalu tõlkes "Tubakapood" (Tallinn: Pilgrim, 2009) ning "Sõnum" (Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 2010; tõlkinud Ain Kaalep, Maarja Kaplinski, Jüri Talvet ja Anneli Tuulik) ning tema tähtsaim proosateos "Rahutuse raamat" (Tallinn: Salv 2022; tõlkinud Leenu Nigu).

Viited
------

1. 1 2  Rein Veidemann "Fernando Pessoa mõtleva südame hääl" Postimees, 13.06.2010 (vaadatud 10. märtsil 2013)

Välislingid
-----------

* Mart Kuldkepp "Fernando Pessoa (1888-1935)" kultuuriveebis "Kreutzwaldi sajand"
* Rein Veidemann "Fernando Pessoa mõtleva südame hääl" Postimees, 13.06.2010
**Infopäring** (inglise keeles R*equest For Information;* RFI) on päringu liik, millega ostja küsib tarnijailt informatsiooni kaupade ja/või teenuste kohta, mida võiks tarnija talle pakkuda. See on ühtlasi hankeprotsessi etapp, mille puhul on teada üldine või ettevalmistav probleemi või vajaduse kirjeldus ja pakkujatel palutakse anda nõu, kuidas defineerida probleemi, vajadust teha paremini või pakkuda hoopiski alternatiivne lahendus.

Hankija küsib potentsiaalselt tarnijalt informatsiooni kaupade ja/või teenuste kohta, mida võiks tarnija talle pakkuda. Uuritakse välja, mis eristab konkreetset tarnijat ülejäänuist. Infopäringu esitamisega ei näita ostja välja soovi sõlmida tarnijaga ostu-müügileping, kuid üritab näidata end tarnijale võimaliku ja atraktiivse kliendina.

Infopäring peaks olema loogiliselt struktureeritud, lihtne ja sellele vastajale arusaadav. Hästi koostatud infopäring peab võimaldama vastata küsimustele lühidalt, edastades hankijale oma ettevõtte kohta kõige olulisemat teavet. Pärast vastuste saamist selekteeritakse vastavalt varem määratud kriteeriumitele tarnijad, kellele saadetakse järgmises etapis hinnapäring (RFQ) või ettepaneku päring (RFP).

Viited
------

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Ralf Törngren (1957)
**Ralf Johan Gustaf Törngren** (1. märts 1899 Oulu – 16. mai 1961 Turu) oli Soome poliitik.

Alates 1917. aastast õppis ta Åbo Akademis, kus omandas 1922. aastal filosoofiakandidaadi kraadi ja 1927. aastal filosoofiamagistri kraadi. Aastatel 1927–1936 töötas ta Åbo Akademis rahvamajanduse õppejõuna.

Ralf Törngren oli Soome Rootsi Rahvapartei esimees aastatel 1945–1955.

Ralf Törngren oli Soome Eduskunna (parlamendi) liige alates 1. septembrist 1936 kuni 16. maini 1961. Ta oli kolm korda Soome sotsiaalminister (17. november 1944 – 16. aprill 1945, 17. märts 1950 – 16. jaanuar 1951, 20. september 1951 – 25. november 1952), kaks korda Soome rahandusminister (17. juuli 1945 – 25. märts 1946, 26. märts 1946 – 28. juuli 1948) ja neli korda Soome välisminister (9. juuli 1952 – 16. november 1953, 17. november 1953 – 4. mai 1954, 3. märts 1956 – 26. mai 1957, 13. jaanuar 1959 – 15. mai 1961).

Ralf Törngren oli Soome peaminister 1954. aasta 5. maist kuni 20. oktoobrini.

Viited
------

1. ↑  Överdirektörer och generaldirektörer Valtiokonttori
2. ↑  60 år sedan Ralf Törngren var statsminister 5 maj – 20 oktober 1954 Svenska centralarkivet
3. ↑  Ralf Törngren Eduskunta
4. ↑  Törngren, Ralf Johan Gustaf Valtioneuvosto
**Herman Hansson** (26. juuni (vkj)/ 8. juuli 1887 Viljandi – 12. jaanuar 1945 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Õppis aastatel 1912–1916 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.

Oli prooviaastal Tallinna Püha Vaimu ja Suure-Jaani Johannese koguduses. Ordineeriti 28. mail 1917 õpetajaks.

Oli aastal 1917 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1917–1924 Tallinna Jaani koguduse 2. pihtkonna õpetaja. Aastatel 1927–1929 oli ta Tallinna Peeteli koguduse õpetaja, aastatel 1929–1931 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Aastatel 1931–1944 oli ta rändjutlustaja. Aastatel 1944–1945 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna asetäitja õpetaja

Isiklikku
---------

Tema abikaasa vend oli vaimulik Priit Rannut.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem. Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon. EVR. Stockholm 1988
2. ↑  Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag. Köln, Wien

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Kesk-Euroopa kaart aastatel 919–1125, William Robert Shepherdi järgi. Hõimuhertsogkonnad on Saksimaa (kollane), Frangimaa (sinine), Baieri (roheline), Švaabimaa (heleoranž), Alam-Lotring (tumeroosa), Ülem-Lotring (heleroosa) ja Tüüringi (tumeoranž).

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Baieri hertsogist; Frangi riigi keisri kohta vaata artiklit Arnulf (Frangi keiser)* |

---

**Arnulf Halb** (saksa keeles *der Böse* (halb, kuri, paha); suri 14. juulil 937 Regensburgis) oli Baieri hertsog alates 907 kuni oma surmani ja Saksa vastukuningas 919–921. Ta pärines Luitpoldingi dünastiast.

Arnulf mässas legitiimsete Saksa kuningate Konrad I ja Heinrich I vastu. 

918. aastal suri Saksa kuningas (911–918) ja Frangimaa hertsog Konrad I. Tema poeg ja tütar olid sel ajal viieaastased ega saanud riiki valitseda. 919. aastal krooniti Heinrich I Saksi dünastiast Saksa kuningaks.

Arnulf Halb ei tunnustanud Heinrichit Saksa kuningana ja kuulutas end 919. aastal vastukuningaks. Arnulf sai 921. aastal sõjas Heinrichilt lüüa ja pidi tolle ülemvõimuga leppima.

Baieri hertsogina võõrandas ta enda mõju suurendamiseks kiriku maid ning sai seetõttu ka oma hüüdnime.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Luitpold** | **Baieri hertsog**907–937 | Järgnev**Eberhard** |

Vaata ka
--------

* Baieri hertsogkond
* Baieri valitsejate loend
* Saksa-Rooma keisrite ja Saksa kuningate loend
Priit Rannut
**Priit Rannut** (kuni 1937 **Johannes Gottfried Friedrich Bussberg**; 27. jaanuar 1919 Tallinn – 12. detsember 2010 Tallinn) oli eesti vaimulik. 

Õppis 1933–1938 Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi klassikaharus, 1938–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ja 1941–1944 Tallinna Tehnikaülikoolis. 

Seoses kuulumisega Otto Tiefi valitsuse tugiorganisatsiooni arreteeriti tat NKVD poolt 5. veebruaril 1944. Vangina töötas ta metsatöödel Arhangelskis ja Inta söekaevanduses. 

1957. aasta lõpul pääses ta tagasi Eestisse, lõpetas seejärel aastal 1965 Tallinna Polütehnikumi tööstusettevõtete elektriseadmete erialal jätkas seejärel usuteaduse õpinguid EELK Usuteaduse Instituudis ja töötas Tallinna Elektrotehnika Tehases töölise, meistri ja vaneminsenerina.

14. juunil 1979 ordineeriti ta kirikuõpetajaks. Aastal 1979 oli ta Viru-Nigula ja Kunda koguduse õpetaja, aastatel 1979–2000 Märjamaa koguduse õpetaja ja aastatel 1985–1999 Nissi koguduse õpetaja. Hiljem oli abiks Nõva koguduse teenimisel ja jutlustas regulaarselt vennastekoguduse Endla tänava palvemajas. 

Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.

Tunnustus
---------

* Valgetähe IV klassi teenetemärk, 2007
* EELK teeneteristi III järk, 2007
* Märjamaa aukodanik, 2007

Isiklikku
---------

Tema abikaasa Lehte Rannut oli eesti keeleteadlane. Tema poeg Mart Rannut on eesti keeleteadlane. Tema abikaasa õe väimees on piiskop Joel Luhamets. Tema õemees oli vaimulik Hermann Hansson. Tema pojanaise kasuisa oli arst ja vaimulik Jüri Raudsepp.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2018. Vaadatud 16. jaanuaril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 5331

Välislingid
-----------

* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
**JT Conception** (endine **Trump Conception**) on Janno Trumpi loomingut esitav džässi, funki, džässroki ja maailmamuusika piirimail mängiv 10-liikmeline gruuviorkester. Bändi kutsus ta kokku 2015. aasta kevadel. Orkester on välja andnud kaksplaati: "One" (2016) ja "Wait For It" (2017). 

Täidlase bigbändiliku kõla ja intensiivse muusikalise energia poolest peetakse[*viide?*] kollektiivi üheks võimsamaks koosseisuks noores Baltikumi džässis ning 2019. aastal pälvis JT Conception Aasta Jazzansambli auhinna.[*viide?*]

JT Conception on esinenud džässfestivalidel Jazzkaar, Sõru Jazz, Sillamäe Jazz Times, Saulkrasti Jazz Festival, Klaipėda Jazz Festival ja Riia World Jazz Festival.

Liikmed
-------

* Janno Trump – basskitarr, kompositsioonid
* Madis Muul – klahvpillid
* Pent Järve – kitarr
* Dmitri Nikolajevski – trummid
* Caspar Salo – perkussioon
* Danel Aljo – tenorsaksofon
* Keio Vutt – baritonsaksofon
* Allan Järve – trompet
* Jason Hunter – trompet
* Johannes Kiik – tromboon
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kunagisest Mali presidendist; hilisema samanimelise peaministri kohta vaata artiklit Modibo Keïta (1942)* |

---

**Modibo Keïta** (4. juuni 1915 – 16. mai 1977) oli esimene Mali president 1960–1968 ja Mali peaminister 5. aprill 1959–1965. 

Ta sündis Bamako lähedases Bamako-Couras, mis oli Prantsuse Sudaani pealinn. Tema vanemad olid tõsiusklikud moslemid. Hariduse omandas Bamakos ja hiljem Dakaris. 1936. aastal asus tööle õpetajana esialgu Bamakos, hiljem aga ka Sikassos ja Tombouctous.

1937. aastal oli Modibo Keïta kunsti- ja teatrigrupi koordinaator. Koos Ouezzin Coulibalyga aitas asutada Prantsuse Lääne-Aafrika Õpetajate Ühendust. 1943. aastal asutas ta ajakirja L'oeil de Kénédougou, mis suhtus vaenulikult ja kriitiliselt koloniaalvalitsusse. Koloniaalvastase hoiaku tõttu viibis ta 1946. aastal kolm nädalat vanglas.

1945. aastal kandideeris edutult Prantsuse parlamenti. Hiljem samal aastal asutas koos Mamadou Konatéga koloniaalvõimu vastase Sudaani bloki, millest hiljem arenes välja praegune Mali partei Sudaani demokraatlik liit.

Mali president
--------------

Pärast riigi iseseisvumist sai Keïtast Mali esimene president täites esialgu kuni 1965. aastani ka valitsusjuhi kohuseid.

Modibo Keïta oli sotsialist ja juhtis ka riiki sotsialistlike põhimõtete kohaselt. 1960. aastal lasi luua Mali ekspordi- ja impordikompanii, mis omas monopoli kaupade sisse- ja väljaveos. Samas üleüldist natsionaliseerimist riigis ei toimunud. 1962. aastal lasti käibele Mali frank.

Modibo Keïta soovis omada häid suhteid Washingtoniga. Septembris 1961 külastas ta Ameerika Ühendriike ja kohtus muuhulgas president John F. Kennedyga.

Kodumaal lasi Modibo Keïta vangistada oma poliitilisi vastaseid.

19. novembril 1968 organiseeris kindral Moussa Traoré riigipöörde, mis läks edukalt ning Modibo Keïta saadeti vanglasse, kus ta suri 1977. aastal.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev' | **Mali president**1960 – 9. novembrini 1968 | Järgnev**Moussa Traoré** |
| Eelnev**Jean-Marie Koné** | **Mali peaminister**5. aprill 1959 – 1965 | Järgnev**koht oli täitmata, kuni 19. novembrini 1968** |


Mali riigipead

Modibo Keïta |
Moussa Traoré |
Amadou Toumani Touré |
Alpha Oumar Konaré |
Amadou Toumani Touré |
Amadou Sanogo (sõjaväehunta esimees) |
Dioncounda Traoré (kohusetäitja) |
Ibrahim Boubacar Keïta |
Assimi Goïta (sõjaväehunta esimees) |
Bah Ndaw (kohusetäitja) |
Assimi Goïta



Mali peaministrid

Jean-Marie Koné |
Modibo Keïta |
Yoro Diakité |
Mamadou Dembelé |
Soumana Sacko |
Younoussi Touré |
Abdoulaye Sékou Sow |
Ibrahim Boubacar Keïta |
Mandé Sidibé |
Modibo Keïta |
Ahmed Mohamed ag Hamani |
Ousmane Issoufi Maïga |
Modibo Sidibé |
Mariam Kaïdama Sidibé Cissé |
Cheick Modibo Diarra (kohusetäitja) |
Diango Cissoko (kohusetäitja) |
Oumar Tatam Ly |
Moussa Mara |
Modibo Keïta |
Abdoulaye Idrissa Maïga |
Boubou Cissé |
Moctar Ouane (kohusetäitja) |
Choguel Kokalla Maïga |
Abdoulaye Maïga (kohusetäitja)
**Peeter Peedomaa** (sündinud 1. detsembril 1962) on eesti ettevõtja.

Ta lõpetas 1978. aastal Hanikase 8-klassilise kooli ja 1982. aastal Võru Tööstustehnikumi puidutöötlemise eriala. Aastatel 1988–1992 õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis.

1984. aastast töötas Põlva KEK-i liimpuidutsehhis laudsepana, 1986. aastast samas meistrina, 1988. aastast Põlva KEK-i puidutööstuse juhataja asetäitja, 1990. aastast liimpuidutsehhi juhataja. Aastatel 1992–2002 oli ta AS Liimpuit tegevdirektor.

2002. aastast on ta Põlvas tegutseva liimpuiduettevõtte Peetri Puit OÜ osanik ja juhatuse liige.

Tunnustus
---------

* 2013 – Põlvamaa teenetemärk
* 2017 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2018 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk
* 2020 – Põlva valla aukodanik
* 2021 – Põlvamaa Vapimärk

Viited
------

1. ↑  Portree: Peeter Peedomaa: veerand sajandit koos liimpuiduga. Oma Maja, 2. märts 2009
2. ↑  Inforegister. Peeter Peedomaa[*alaline kõdulink*]
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19471
**Konsignatsioonivaru**  (ingl.k. *consignment inventory; consignment stock*) on tarnija omanduses ja kliendi valduses olevad kaubad, mille eest tasutakse tarnijale pärast nende edasimüümist või tootmises kasutamist ehk pärast seda, kui need kliendi poolt ära ostetakse. Kui tavapäraselt on kaubavarud selle omaniku valduses, siis võivad klient ja tarnija leppida kokku, et tarnijale kuuluvaid varusid hoiustatakse kliendi juures. Kaubad võivad seejuures paikneda kliendi laos, müügisaalis, ratastel (veokis või kaubikus) või avatud laoplatsil. 

Konsignatsioonivaruga töötamine on klientide seas populaarne järgmistel põhjustel:

* varuga ei pea siduma ettevõtte käibekapitali;
* varu on igal hetkel olemas edasimüügiks või tootmisvajaduste katmiseks;
* vastutus täiendustarnete eest on täies ulatuses tarnijal;
* pole vaja tegelda varude haldamise ja soetamisega.

Tarnijatele sobib konsignatsioonivaru hoidmine kliendi juures, kuna:

* varud on viidud lähemale nende kasutajatele või edasimüüjatele;
* kliendi nõudlust rahuldatakse maksimaalselt ja defitsiidijuhtumeid esineb harva;
* tarneid saab korraldada tarnija määratud sagedusega;
* koostöökontseptsioon tagab kliendi rahulolu ja enamasti pikaajalise koostöö.

1. 1 2 3  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
**Alexandra von Grünewaldt** (neiupõlves *Aleksandra Voinovna Rimski-Korsakov*; 12. juuli 1868 – 7. veebruar 1945 Pförten, teistel andmetel 1942 Tallinn) oli Eestimaa aadlik, Mäo mõisa viimane võõrandamiseelne omanik.

Sündis 1868. aastal Venemaa keisririigi mereväeohvitseri Voin Andrejevitš Rimski-Korsakovi (1822–1871) ja Maria Mathilda Luisa Rosa Baueri neljanda lapsena; tema lell oli tuntud helilooja Nikolai Andrejevitš Rimski-Korsakov. 1882. aastal abiellus Aleksandra ema Mäo mõisniku kontradmiral Olaf von Stackelbergiga (1818–1903).

Mõisnik Ernst von Grünewaldt (1864–1925), abikaasa Alexandra von Grünewaldtiga ning Mäo mõisa söögitoa interjöör
Olaf von Stackelbergi surma järel pärisid Mäo mõisa tema 9 õelast, kes aga loovutasid mõisa 7. märtsi 1904 kinkelepinguga tolle kasutütrele Aleksandra Rimski-Korsakovile.

1908. aastal abiellus Aleksandra Rimski-Korsakov Ahula mõisast pärit alampolkovnik Ernst von Grünewaldtiga (1864–1925). Nende abielust lapsi ei sündinud.

Helilooja Nikolai Rimski-Korsakov viibis mitmel korral oma vennatütre Mäo mõisas ning andis seal kodukontserte.

25. oktoobril 1919 Mäo mõisa võõrandati, kuid Alexandra von Grünewaldtile jäeti õigus mõisasüdames edasi elada ning ta rajas Mäo mõisa peahoonesse Mäo lastekodu.. See viidi 1942. aastal viidi sõjaolude tõttu üle endise Prääma mõisa ruumidesse ja vastavalt ka Prääma lastekoduks nimetati. Alexandra von Grünewaldti asutatud lastekodu tegutses seal kuni 1980. aastani, mil tulekahju Prääma mõisahoone hävitas.

1939. aastal lahkus ta Umsiedlungi käigus Saksamaale, kus suri 1945. aastal.

Esivanemad
----------

Viited:

|  |
| --- |
| **Alexandra von Grünewaldti (sündinud Rimski-Korsakov) esivanemad** |
|  **Alexandra von Grünewaldt(1868–1945)**  | Voin Andrejevitš Rimski-Korsakov(1822–1871) | Andrei Petrovitš Rimski-Korsakov(1778–1862) | Pjotr Voinovitš Rimski-Korsakov(suri 1815) | Voin Jakovlevitš Rimski-Korsakov(1702-1757) |
| Maria Ivanova Neplujeva(1714–1769) |
| Avdotija Jakovlevna | ... |
| ... |
| Sofia Vassiljevna Skarjatina(1802–1890) | Vassili Fjodorovitš Skarjatin | Fjodor Jakovlevitš Skarjatin |
| Jelizaveta Nikolajevna |
| ... | ... |
| ... |
| Marie Mathilde Luise Rosa von Bauer(1839–1895) | Wilhelm Friedrich von Bauer | Johann von Bauer(1763–1820) | Leopold von Bauer |
| ... |
| ... | ... |
| ... |
| Narzicca Molas(1819–1894) | Salvador Bernardo Molas(1769–1833) | Bernardo Molas |
| Lucia Arimamy |
| Maria Tervona | ... |
| ... |

Viited
------

1. 1 2  Aleksandra Woinovna Rismki-Korsakovi genealoogiline info. Geni.com
2. ↑  Mäo mõis. Rahvusarhiivi kinnistute register
3. ↑  Mäo mõis Eesti mõisaportaalis
4. ↑  Marika Rajamäe "Unustatud mõis: Mäo mõisa saatus sõltub heast ärikavast". Järva Teataja, 4. november 2006
5. ↑  "Mäo lastekodu - Prääma lastekoduks". Järva Teataja nr 58, 21. mai 1942
6. ↑  Aleksandra Woinovna Rismki-Korsakovi genealoogiline info. Geni.com
**Kulupõhine hinnastamine** (inglise keeles *cost-plus pricing*) on kauba- või teenuseühiku hinna kindlakstegemine teatud algoritmi kohaselt toimuva arvutuse tulemusena, mille käigus selgitatakse välja kaubapartii ostmise, tootmise või teenuse osutamisega seotud kulud, määratakse kindlaks soovitav kasumimäär ja jagatakse tulemus toote- või teenuseühikule. 

Kaupade edasimüümisega soovitakse katta kõik selle soetamisega seotud muutuvkulud, proportsionaalne osa ettevõtte püsivkuludest ja teenida seejuures ka täiendavat tulu, mis väljendub enamasti ettevõtte kasumina. Vastavaid tegevusi müüdavate toodete hindade kujundamisel nimetatakse hinnastamiseks. Varem on kasutatud hinnastamise asemel laialdaselt ka terminit „hinnakujundus". 

Kulupõhisel hinnastamisel lähtutakse toote või teenuse omahinnast, millele lisatakse soovitud müügimarginaal. Tegemist on levinud hinnastamise meetodiga, mis ei võta arvesse pakkumise ja nõudluse vahekorda, turuosa omamist ja konkurentide poolt pakutavate tooteanaloogide või teenuste hindu. Uue toote turule toomisel on seda meetodit vahel raske kasutada, kuna toote lõplik omahind saab tihti selgeks alles pärast seda, kui see on olnud mõnda aega masstootmises. 

Kõige levinum hinnastamise meetod hindade arvutamisel on juurdehindlusmeetod (*cost plus price method*). See on kulupõhise hinnastamise meetod, mille puhul toote või teenuse kogukuludele liidetakse hinnalisa. Ostu sooritades nõustub klient tasuma müüjale kõigi muutuv- ja püsivkulude eest, millele lisatakse kasumimarginaal. Toote müügihinna saamiseks kasutatakse lihtsuse mõttes hinnakordajat ja/või juurdehindluse protsenti, kuna lähtutakse toote sisseostuhinnast ja/või soetuskulust.

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
**Mittelikviidne** (mitterealiseeritav) ehk „surnud" varu (ingl.k. *dead stock*) on varu, mille järele puudub nõudlus pika perioodi jooksul. Neid tooteid ei ole võimalik koduturul müüa ega tootmises kasutada. Toodetest üritatakse siiski vabaneda neid odavalt müües või realiseerides turgudel, kus nende järele võib veel nõudlust esineda. Mittelikviidseteks varudeks võib lugeda tinglikult nende tooteartiklite varud, millest ei müüdud või ei tarbitud eelnenud kalendriaasta jooksul ühtki tooteühikut. 

Mittelikviidsed varud võivad olla põhjustatud tehnilisest või tehnoloogilisest aegumisest (nn moraalselt vananenud tooted), realiseerimistähtaegade möödumisest või peatsest saabumisest, toodete mittekomplektsusest, pakendi ja/või toodete vigastamisest jms. Praktika on näidanud, et mittelikviidsed varud võivad olla osades ettevõtetes lubamatult suured, ulatudes 10–20%-ni varude kogumaksumusest. Tuleks arvestada, et mittelikviidsed varud ühes piirkonnas võivad olla realiseeritavad siiski mõnes teises, kaugemas regioonis, kus võib esineda veel nõudlus nende kaupade järele.  

1. 1 2  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
2. ↑  Bragg, S.M. (2018). *Inventory Management*.
**Melba** on aed-õunapuu (*Malus domestica) sort.*

õun Melba
See õunasort on keskmise suurusega, ümar või ümarkooniline, rohekaskollase ja kaetud triibulise karmiinpunaga koorega õun. Viljaliha on magushapu, hästi mahlane ja hea maitsega. Melba õunasort on keskmisekasvuline. Sellest õunasordist saab teha mahla ja magustoite. Puu on keskmise kasvuga, ümara võraga, hakkab varakult ja rikkalikult kandma. Vastuvõtlik kärntõvele ja puuviljamädanikule.  Talvekindel. Külmhoones säilib vaid paar nädalat. Kasvukoha suhtes ei ole väga nõudlik. Kannab praktiliselt igal aastal. Tolmu annavad "Liivi kuldrenett", "Pärnu tuviõun".

Koristusaeg on augusti teine dekaad, säilib hoidlas kuni kaks nädalat. Kasvukoht peab olema päikeseline kuni nõrgalt varjuline, parasniiske, vett läbilaskev, viljakas muld. Talvekindlus on hea. Haiguskindlus: nõrgapoolne või keskpärane, tabab tihti tugevasti nii kärntõbi kui ka puuviljamädanik. Melba istiku suurus on 120-150 cm, kilepott 6L. Kõrgus on 350-400 cm ja laius on 150-200 cm. Suured viljad on üle 150 g. Melba töötas välja WT Macoun Ottawas Central Experimental Farmis 1898. aastal. 1924. aastal ilmus see kaubanduslikult ja kolm aastat hiljem sai see Ameerika Pomoloogiaühingult Silver Wilderi medali. Melba vanemad on McIntosh ja Liveland Raspberry. Melba järglased on: Caravel , Silva , Beverly Hills , Jamba 69 , Ranger , Pirja. Liveland Raspberry, tuntud ka kui madalvaarikas või punane põsk, on varajase hooaja õun, mis pärineb Leedu Livelandi provintsist. Nüüd on see haruldane, kuid see toodi Ameerika Ühendriikidesse 1883. aastal. Kui McIntosh aitab kaasa Melba lõhnavale, magushapukale maitsele, siis Liveland Raspberry mõjutab selle varajast küpsust ning annab selle õrna viljaliha ja õhukese naha.
Avastatud: 1898, Kanada. Vanemad: McIntosh x Liveland Raspberry.

Viited
------

1. Eesti maaülikooli sordivaramu. Melba õunasordi kirjeldus. (07.02.13/Tartu)
2. Hansu puukool. Istiku suurus.
3. Pomiferous. Melba õuna järglased, päritolu. (2016-2021)
4. Silver Creek Nursery. Melba õuna ajalugu, miks seda kasvatatakse.

1. 1 2  "Melba - Õun - Malus domestica Borkh. Sordivaramu.ee". *sordivaramu.emu.ee*. Vaadatud 19. aprillil 2023.
2. 1 2  "Malus domestica 'Melba' - Õunapuu 'Melba'". *www.hansupuukool.ee*. Vaadatud 19. aprillil 2023.
3. 1 2  "Melba". *pomiferous.com*. Vaadatud 19. aprillil 2023.
4. 1 2  "Melba Apple". *Silver Creek Nursery Ltd.* (inglise). Vaadatud 19. aprillil 2023.
See artikkel See artikkel räägib filmilavastajast.  Inglise näitekirjaniku kohta vaata artiklit John Ford (näitekirjanik).  

---

John Ford (1946)
**John Ford** (1. veebruar 1894 Cape Elizabeth, Maine – 31. august 1973 Palm Desert, California) oli USA filmilavastaja, kelle karjäär kestis aastatel 1913–1971.

Ford sisenes filmitööstusse varsti pärast keskkooli lõpetamist. Selle juures oli talle abiks tema vanem vend Francis Ford, kes oli Universal Studiosi üks juhtivaid lavastajaid. Pärast töötamist näitleja, lavastaja abilise ja dublandina – sageli oma venna heaks – andis Universal 1917. aastal ka Johnile ise lavastajana kätt proovida. Ta tegi alguses lühifilme, kuid üsna ruttu läks ta üle mängufilmidele. Tema esimestes mängufilmides mängis peaosas Harry Carey. 1920. aastal lahkus Ford Universalist ja alustas Fox Film Corporationiga.

Ta lavastas karjääri jooksul vesterne, sealhulgas filmid "Postitõld" ("Stagecoach"; 1939), "Otsijad" ("The Searchers"; 1956) ja "Mees, kes tulistas Liberty Valance'i" ("The Man Who Shot Liberty Valance"; 1962), ning 20. sajandi Ameerika romaanide filmiversioone, sealhulgas "Vihakobarad" ("The Grapes of Wrath"; 1940).

Ta on parima lavastaja kategoorias enim Oscareid võitnud filmilavastaja ajaloos – kokku neli auhinda. Ta võitis Oscari filmidega "Informaator" ("The Informer"; 1935), "Vihakobarad" ("The Grapes of Wrath"; 1940), "Kui roheline oli minu org" ("How Green Was My Valley"; 1941) ja "Vaikne mees" ("The Quiet Man"; 1952).

Paljud on Fordi pidanud oma põlvkonna kõige tähtsamaks ja mõjumaks filmitegijaks. Ingmar Bergman nimetas teda kõigi aegade parimaks filmilavastajaks, samuti hindas Orson Welles teda väga kõrgelt. 1960. aastal sai Ford Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe. 1973. aastal tunnustati Fordi Presidendi Vabadusmedaliga. Samal aastal sai pälvis ta esimesena Ameerika Filmiinstituudi Elutööauhinna.

Lavastatud filme
----------------

* "The Iron Horse" – "Raudruun" (1924)
* "The Informer" – "Informaator" (1935)
* "Stagecoach" – "Postitõld" (1939)
* "Young Mr. Lincoln" (1939)
* "The Grapes of Wrath" – "Vihakobarad" (1940)
* "How Green Was My Valley" – "Kui roheline oli minu org" (1941)
* "My Darling Clementine" – "Mu kallis Clementine" (1946)
* "Fort Apache" (1948)
* "3 Godfathers" (1948)
* "She Wore a Yellow Ribbon" – "Ta kandis kollast paela" (1949)
* "Rio Grande" (1950)
* "The Quiet Man" – "Vaikne mees" (1952)
* "The Searchers" – "Otsijad" (1956)
* "How the West Was Won" – "Kuidas alistati Lääs" (1960; koos Henry Hathaway ja George Marshalliga)
* "The Man Who Shot Liberty Valance" – "Mees, kes tulistas Liberty Valance'i" (1962)

Välislingid
-----------

* IMDb link puudub John Ford andmekogus IMDb (inglise)
|  |
| --- |
| **Järvamaa VK** |
| **Tegev:** | 2014–2018 |
| **Kodusaal:** | Paide E-Piim Spordihall |

**Järvamaa VK** oli aastatel 2014–2018 Järvamaal tegutsenud Eesti võrkpalliklubi.

Ajalugu
-------

Järvamaa võrkpalliklubi vedas Veiko Tihemets ning see kasvas välja 2013/14 aastal esiliiga võitnud võistkonnast Paide/Türi/Väätsa. Aastal 2014 liituti sellel sajandil esimese Järvamaa võrkpalliklubina Eesti meistriliiga ja Balti liigaga (viimati enne neid mängis sellel tasemel hooajal 1998/99 Paide Heres). Esimestel aastatel oli peatreeneriks Villi Vantsi, kes taandus abitreeneri positsioonile 2016/17 hooaja eel, kui peatreeneriks palgati Laimons Raudsepp. Peale nelja tegevusaastat otsustati taanduda kõrgematest liigadest rahaliste raskuste tõttu.

Tulemused
---------

| Hooaeg | Eesti meistrivõistlused | Eesti karikavõistlused | Balti liiga | Osalemine Eurosarjades |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2014/15 | 5 | veerandfinaal | 10 | – |
| 2015/16 | 6 | poolfinaal | 12 | – |
| 2016/17 | 5 | poolfinaal | 11 | – |
| 2017/18 | 7 | 1/8 finaal | 10 | – |
|

Viited
------

1. ↑  Karl Rinaldo: Schenker liigaga liituv Järvamaa võrkpalliklubi tõi meeskonda mitu nimekat mängijat Delfi, 07.08.2014.
2. ↑  Märt Roosna: Jänesed šampanjat ei joo. Järvamaa palkas teeneka Laimons Raudsepa Delfi, 07.09.2016.
3. ↑  Karl Juhkami: LIPS LÄBI! Raskustes Järvamaa taandub suurelt areenilt Õhtuleht, 22.06.2018.

Välislingid
-----------

* Järvamaa VC Volleybox
**Maano Männi** (sündinud 23. septembril 1966) on eesti viiuldaja, dirigent ja kontserdikorraldaja.

Ta lõpetas 1985. aastal Tallinna Muusikakeskkooli Tiiu Peäske viiuliklassis ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi prof. Jüri Gerretzi juhendamisel. 

Männi oli aastatel 1993–1996 Tallinna Kammerorkestri kontsertmeister, aastatel 1993–2000 Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri esimene kontsertmeister. 

Aastast 2002 on ta Vaasa Linnaorkestri kontsertmeister. Hooajal 2004/2005 oli ta Estonia orkestri külaliskontsertmeister. 

Männi esineb orkestritöö kõrvalt pidevalt nii solisti kui kammermuusikuna. Ta on Tobiase keelpillikvarteti asutaja ja selle esimene viiul. Ta moodustas aastal 2002 ajastuhõngulise Strauss-orkestri, millega on antud üle 40 kontserdi. 

Männi on ka Tallinna Kammermuusikafestivali kunstiline juht. 

Männi on olnud žürii Eesti noorte keelpillimängijate konkurss-festivalil Tartus ja panustanud õppejõuna ning dirigentina Värska noorte keelpillimängijate ja keelpilliõpetajate suvelaager-kursustel.

Viiulisolistina on Männi teinud koostööd järgmiste dirigentidega – Neeme Järvi, Arvo Volmer, Andrei Boreiko, Tõnu Kaljuste, Vello Pähn, Anu Tali, Juha Kangas, Aleksander Vedernikov, Jüri Alperten.

Maano Männi repertuaar on lai, hõlmates eelkõige klassikalise viiulimuusika tippteoseid, kuid samas esitab ta sageli ka nüüdismuusikat ja džässiainelisi teoseid. Männi on mitmete oopuste esmaesitaja Eestis (Erkki-Sven Tüüri "Conversio", Sergei Dreznin-Issaak Dunajevski fantaasia muusikale filmist "Tsirkus" jt).
**Ostutegevuse eetika** (ingl.k. *purchasing ethics*) ka **hanketegevuse eetika** (ingl.k. *procurement ethics*)  all mõeldakse hanke- ja ostutegevuse valdkonnas kehtivaid eetilisi tõekspidamisi, mille järgimine kindlustab hanget läbi viiva või ostu sooritava ettevõtte töötaja tegutsemise organisatsiooni (tööandja), mitte isiklikes ja/või tarnija huvides. Hanke- ja ostuprofessionaalid peavad lähtuma igapäevatöös valdkonnas kehtivatest eetilistest normidest ja reeglitest. 

Hanke- ja ostujuhi tööga kaasnevad ühest küljest suhteliselt suur otsustusõigus ja –vabadus, teisest küljest aga vastutus oma tööandja ja tarnija ees. Hanke- ja ostujuhtidele on antud tööandja poolt suur otsustusõigus ja –vabadus, kuna eelkõige nende pädevuseks on ostuläbirääkimised, hinnakokkulepped, lepingutingimused ja tarnijate valik. Mida suuremad on hanke- ja ostutöötajate tööalased volitused ja otsustusõigus, seda suurem on paraku võimalus ametieetika osas millegi vastu eksida. 

Hanke- ja ostutöötaja peab lähtuma igapäevatöös oma tööandja huvidest. Paraku interpreteeritakse seda nõuet küllal vabalt lähtuvalt isiklikust vaatenurgast. Lähtumine ainult tööandja huvidest otsuste tegemisel on äärmiselt oluline. Sellest kõrvalekaldumine võib äärmuslikel juhtudel tuua ostutöötajale kaasa ka haldusalase- või kriminaalvastutuse. 

Töötajad, kellel on volitused langetada ainuisikuliselt olulisi otsuseid tarnijate valikul, hinna- ja muude ostutingimuste läbirääkimisel ja ostulepingute sõlmimisel, peaksid tajuma, et koos neile antud volitustega kaasneb suur vastutus ja lojaalsuskohustus oma tööandja ees. Lihtne eetiline põhimõte on langetada kõik hanke- ja ostutegevusega seotud otsused ainult oma ettevõtte, mitte  isiklikest huvidest lähtudes. 

Rahvusvahelised hanke- ja ostutöötajate erialaorganisatsioonid on pidanud õigeks ja soovitanud kehtestada üheselt mõistetavad ja tõlgendamist mitte võimaldava ostuvaldkonna eetilise käitumise reeglistiku. Kui soovitakse, et eetilise käitumise normid aitaksid kontrollida ostutöötajate käitumist tarnijatega suhtlemisel, peab ettevõttes olema eetikakoodeks kirjalikus vormis. 

Alljärgnevalt mõned üldtunnustatud hanke- ja ostutegevuse eetikaga otseselt või lähedalt seotud reeglid:

* Pea kinni kokkulepitud ajagraafikutest.
* Kontrolli, et pead läbirääkimisi otsustajatega.
* Järgi suhtlemisel tarnija esindajate ja kaastöötajatega üldtunnustatud häid kombeid.
* Valmistu alati korralikult tarnijatega kohtumisteks ja läbirääkimisteks.
* Austa kohalikke (rahvuslikke) kombeid ja traditsioone.
* Pea kinni enda antud lubadustest.
* Ära anna lubadusi, mida sa ei suuda täita või milleks sul pole volitusi.
* Eksimuse korral ole aus ja tunnista alati oma vigu.
* Ära sunni tarnijat võtma vastu otsust, mida pole tal võimalik täita.
* Vasta tarnija poolt esitatud küsimustele võimalikult operatiivselt.
* Anna tarnijale regulaarselt tagasisidet.
* Anna tarnijale võimalus tehtud vigu parandada.
* Ära kasuta oma positsiooni või otsustusõigust ebaõigesti ja ebaõiglaselt.
* Kui tarnija pakutav kingitus tundub ahvatlevana, keeldu sellest viisakalt.

1. 1 2 3 4 5 6  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
Visuaalselt on mineraalvesi mageveega täiesti sarnane
**Mineraalvesi** on vesi, mis sisaldab mineraal- või teisi lahustunud aineid, mis annavad veele maitse või terapeutilise omaduse. Soolad, väävliühendid ja gaasid on kõige tavalisemad ühendid, mis võivad olla lahustunud vees. 

Eestis loetakse **mineraalveeks** vett, milles on mineraalainete sisaldus üle 2 grammi ühe liitri kohta. Venemaal ja USA-s loetakse mineraalveeks vett, milles on mineraalainete sisaldus üle 0,25 grammi ühe liitri kohta. 

Traditsioonilist mineraalvett võib kasutada või tarbida kohe leiukohast, näiteks ravilistel eesmärkidel spaad või tavakasutuses kaevud. Sarnaselt antiikajaga on ka tänapäeval paljudesse mineraalvee leiukohtadesse koondunud turismikeskused – nõnda on tekkinud mitmed spaalinnad (näiteks Tšehhis asuv Karlovy Vary) ja vesiravihotellid. 

Eesti tähtsamad mineraalvee leiukohad on: Kärdla, Kuressaare, Häädemeeste, Võru ja Värska (Värska mineraalvesi). 

Tänapäeval on mineraalvett sageli serveeritud pudelites, tehes selle nõnda kättesaadavaks paljudele inimestele. Poest ostetud vesi võib olla kas gaseeritud või naturaalne. Praegu on maailmas üle 3000 mineraalveebrändi.

Tänapäeval on reisid mineraalvee leiukohtadesse, kus saaks otseselt kokku puutuda mineraalveega, väga harvad ja sageli võimatud, sest tavaliselt on need era- või kaitse all olevad alad. 

Mineraalveeallikates ravimist nimetatakse balneoteraapiaks, mineraalvee raviomadused ja mõju tervisele uurib balneoloogia ehk kümblusteadus. Balneoloogia seisukohalt saab mineraalvee liigid jagada kolmeks:

* söögivesi (mineraalainete sisaldus alla 1 g/l);
* ravi-söögivesi (mineraalainete sisaldus 1–10 g/l);
* ravivesi (mineraalainete sisaldus üle 10 g/l).

Viited
------

1. ↑

Pildigalerii
------------

* Looduslik Ramlösa mineraalvee allikas Helsingborgis RootsisLooduslik Ramlösa mineraalvee allikas Helsingborgis Rootsis
* The Grand Hotel Ramlösa mineraalvee allika lähedal Helsingborgis RootsisThe Grand Hotel Ramlösa mineraalvee allika lähedal Helsingborgis Rootsis
* Mineraalvee "Rabe 1" allika pump Rabes PoolasMineraalvee "Rabe 1" allika pump Rabes Poolas
* Vichy, Prantsusmaa: mineraalvee allikas "Cellestine"Vichy, Prantsusmaa: mineraalvee allikas "Cellestine"
* Mineraalvesi klaaspudelites plastkastidesMineraalvesi klaaspudelites plastkastides
* Farris mineraalvesi (Norra)Farris mineraalvesi (Norra)
* Badoit mineraalvesi (Prantsusmaa)Badoit mineraalvesi (Prantsusmaa)
* Bad Kissinger mineraalvesi (Saksamaa)Bad Kissinger mineraalvesi (Saksamaa)
* Rwenzori mineraalvesi (Uganda)Rwenzori mineraalvesi (Uganda)
* Põhja-Korea mineraalvesiPõhja-Korea mineraalvesi
* San Pellegrino mineraalvesi (Itaalia)San Pellegrino mineraalvesi (Itaalia)
* Radenska, SloveeniaRadenska, Sloveenia

Välislingid
-----------

* Mineraalveebrändide loend riigiti
**Otseste hangete** (ingl.k. *direct procurement*) all mõeldakse ettevõtte poolt valmistatavate, tootmiseks vajalike toorainete, materjalide ja tootekomponentide ning teenuste hankeid. Otsesed ostud on seotud ettevõtte tegevuseks vajalike materjalide, tootekomponentide, valmistoodete ja teenuste hankimisega. Otseste hangete ja ostude iseloomustavaks jooneks on ostude pidev jätkumine ja kordumine. Teenindussektoris loetakse kõik klientide teenindamiseks tehtavate kaupade ja teenuste ostud otsesteks. Kui tootmise või teenuste osutamise tarbeks ostetakse kaupu ja teenuseid allhankijailt, loetakse ka need ostud otsesteks. 

Otseste hangete ehk müüdavate toodete ja osutatavate teenuste tarvis läbiviidavate hangete tõhusus (soetuskulud ja ostu kogukulud) mõjutab otseselt nende omahinda ja selle kaudu ettevõtte konkurentsivõimelisust ja müügikäivet. 

Erinevate hanke liikide puhul seatakse veidi erinevad eesmärgid ja nendega on seotud erinevad rõhupunktid. Hanke liik mõjutab tavaliselt ka ettevõtte hanke- või ostuosakonna rolli hanketegevuses. Mõnes ettevõttes on tavaks, et ostuosakond tegeleb ainult otseste hangetega. Muud hanked tehakse firma nende allüksuste töötajate poolt, kus vastavaid tooteid ja teenuseid vajatakse. Enamasti ei saada sel viisil toimides parimat võimalikku tulemust, kuna ostuala professionaalide potentsiaal jääb ettevõtte jaoks kaudsete ostude puhul kasutamata. Ei pruugita saada madalaimat võimalikku ostuhinda, soodsaid maksetingimusi, vajalikke garantiisid jms. 

1. 1 2 3  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.