recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Terje Sørgjerd 2010. aastal Suures kanjonis USA-s
Terje foto Eyjafjallajökulli purskest
**Terje Sørgjerd** (sündinud 8. märtsil 1979) on norra loodusfotograaf ja filmitegija, kes on kogunud tuntust oma *time-lapse*-seeriatega.

Sørgjerd on pildistanud näiteks Eyjafjallajökulli purset Islandil (aprill 2010).

Eriti laia tuntust on kogunud tema vimeo keskkonda postitatud lühifilmid. Tenerifel Teide vulkaani otsas jäädvustas ta meie kodugalaktikat Linnuteed (aprill 2011) ja Põhja-Norras virmalisi (märts 2011) ning öö üleminekut päevaks (juuni 2011). Viimane klipp on päris Lääne-Norrast ja see kujutab vett (august 2011).

Augustis 2011 suundus Sørgjerd aastaks fotoretkele, mille jooksul püüdis pildile saada mõningaid maailma kauneimaks peetavaid paiku. Selle käigus valmib tema debüütfilm, mis peaks välja tulema 2013. aastal.

Terje Sørgjerd on väga populaarne sotsiaalses meedias. Näiteks Facebookis jälgib tema lehte TSOPhotography enam kui 250 000 inimest, Google+'is enam kui 390 000 inimest ja Tenerifel tehtud lühifilmi on 2012. aasta jaanuari seisuga vaadatud 18 miljonit korda.

Viited
------

1. 1 2  "The Mountain" vimeo
2. ↑  "The Aurora" vimeo
3. ↑  "The Arctic Light" vimeo
4. ↑  "The Water" vimeo
5. 1 2  TSOPhotography
6. ↑  Terje Sorgjerd Google+

Välislingid
-----------

* Terje Sørgjerd Vimeos
* TSOPhotography Facebook
* Intervjuu NBC Todayle
* Villu Päärt: "Video: 22 000 fotot virmalistest" Novaator, 5. aprill 2011
* Villu Päärt: "Video: Põhjala valgus" Novaator, 2. juuni 2011
* "Northern lights, like never seen before" PhotoBlog
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Mehhiko linnast; osariigi kohta vaata artiklit Guanajuato osariik; valla kohta vaata Guanajuato vald* |

---

**Guanajuato** on linn Mehhikos, Guanajuato osariigi pealinn ja Guanajuato valla halduskeskus.

Elanike arv 2005. aastal oli 70 798.

1554. aastal asutatud linn paikneb ühes Mehhiko rikkalikumate hõbedaleiukohtade piirkonnas.

Linnas asub üks Mehhiko olulisemaid religioosseid mälestusmärke ja palverännakute objekte, Cristo Rey del Cubilete, mis väidetavalt tähistab riigi geograafilist keskpunkti.

Guanajuato vanalinn ja ümberkaudsed kaevandused kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

* Cristo Rey del CubileteCristo Rey del Cubilete
* Guanajuato ÜlikoolGuanajuato Ülikool
* Basílica Colegiata de Nuestra Señora de GuanajuatoBasílica Colegiata de Nuestra Señora de Guanajuato
* Kohalik kangelane El PípilaKohalik kangelane El Pípila
* Plaza de la PazPlaza de la Paz
* Vaade linnale El Pípila monumendi jalamiltVaade linnale El Pípila monumendi jalamilt
* Vana viljaaitVana viljaait

Guanajuato panoraam

Suurenda
Guanajuato panoraam

1. ↑
**Novouralsk** (algselt **Novo-Uralsk**) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Asub Neiva jõe ääres, Jekaterinburgist 67 km loodes.

Novouralsk on kinnine linn, mis nõukogude ajal kandis koodnime **Sverdlovsk-44**. Seal asuvad tuumatööstuse ettevõtted, kus toimub uraani rikastamine. Linn asub Verh-Neivinsk asula ja nimega raudteejaama lähedal, mis on 1878. aastal ehitatud raudteejaam Jekaterinburgi – Nižni Tagili liinil.

1967. aastal rajatud automootoritehas, kus töötas 25% linna töötajatest, läks 2000. aastal pankrotti. 

Asutati 1941 ja sai linnaõigused 1954. aastal.

Elanike arv
-----------

* 93 400 (2007)
* 92 200 (2009)

Välislingid
-----------

* Linna koduleht

Sverdlovski oblasti vapp
Sverdlovski oblasti linnad

Alapajevsk  | Aramil  | Artjomovski  | Asbest  | Berjozovski  | Bogdanovitš  | Degtjarsk  | Irbit  | Ivdel  | Jekaterinburg  | Kamensk-Uralski  | Kamõšlov  | Karpinsk  | Katškanar  | Kirovgrad  | Krasnoturjinsk  | Krasnoufimsk  | Krasnouralsk  | Kušva  | Lesnoi  | Mihhailovsk  | Nevjansk  | Nižni Tagil  | Nižnije Sergi  | Nižnjaja Salda  | Nižnjaja Tura  | Novaja Ljalja  | Novouralsk  | Pervouralsk  | Polevskoi  | Rež  | Revda  | Serov  | Severouralsk  | Sredneuralsk  | Suhhoi Log  | Sõssert  | Zaretšnõi  | Talitsa  | Tavda  | Turinsk  | Verhni Tagil  | Verhnjaja Põšma  | Verhnjaja Salda  | Verhnjaja Tura  | Verhoturje  | Voltšansk
**Guadeloupe'i departemangu haldusüksuste loend** toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Vallad Les Abymes, Basse-Terre, Capesterre-Belle-Eau, Le Gosier, Morne-à-l'Eau, Petit-Bourg, Pointe-à-Pitre, Sainte-Anne ja Sainte-Rose on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.

Basse-Terre
-----------

Baie-Mahault' kanton

1. Baie-Mahault

Basse-Terre 1. kanton

1. Basse-Terre

Basse-Terre 2. kanton

1. Basse-Terre

Bouillante'i kanton

1. Bouillante

Capesterre-Belle-Eau 1. kanton

1. Capesterre-Belle-Eau

Capesterre-Belle-Eau 2. kanton

1. Capesterre-Belle-Eau

Gourbeyre'i kanton

1. Gourbeyre

Goyave'i kanton

1. Goyave
2. Petit-Bourg

Lamentini kanton

1. Lamentin

Petit-Bourgi kanton

1. Petit-Bourg

Pointe-Noire'i kanton

1. Pointe-Noire

Saint-Claude'i kanton

1. Saint-Claude

Sainte-Rose 1. kanton

1. Sainte-Rose

Sainte-Rose 2. kanton

1. Deshaies
2. Sainte-Rose

Les Saintes'i kanton (keskus Terre-de-Bas)

1. Terre-de-Bas
2. Terre-de-Haut

Trois-Rivières'i kanton

1. Trois-Rivières
2. Vieux-Fort

Vieux-Habitants'i kanton

1. Baillif
2. Vieux-Habitants

Pointe-à-Pitre
--------------

Les Abymes 1. kanton

1. Les Abymes

Les Abymes 2. kanton

1. Les Abymes

Les Abymes 3. kanton

1. Les Abymes

Les Abymes 4. kanton

1. Les Abymes

Les Abymes 5. kanton

1. Les Abymes

Anse-Bertrand'i kanton

1. Anse-Bertrand
2. Port-Louis

Capesterre-de-Marie-Galante'i kanton

1. Capesterre-de-Marie-Galante

La Désirade'i kanton

1. La Désirade

Le Gosier 1. kanton

1. Le Gosier

Le Gosier 2. kanton

1. Le Gosier

Grand-Bourgi kanton

1. Grand-Bourg

Morne-à-l'Eau 1. kanton

1. Morne-à-l'Eau

Morne-à-l'Eau 2. kanton

1. Morne-à-l'Eau

Le Moule 1. kanton

1. Le Moule

Le Moule 2. kanton

1. Le Moule

Petit-Canali kanton

1. Petit-Canal

Pointe-à-Pitre 1. kanton

1. Pointe-à-Pitre

Pointe-à-Pitre 2. kanton

1. Pointe-à-Pitre

Pointe-à-Pitre 3. kanton

1. Pointe-à-Pitre

Saint-François' kanton

1. Saint-François

Saint-Louis' kanton

1. Saint-Louis

Sainte-Anne 1. kanton

1. Sainte-Anne

Sainte-Anne 2. kanton

1. Sainte-Anne
"Nebula" Dallase Hiltoni hotellis
**Reuben Heyday Margolin** on USA skulptor, kes loob peamiselt kineetilisi skulptuure.

Tema tööd on inspireeritud eelkõige looduses nähtust ning sageli jäljendavad need looduslikke laineid või lindude ja putukate liikumist. Skulptuure käitab mehaaniline ajam. Toormena kasutab ta peamiselt puitu, kuid ka metalli, plasti ja muid materjale. Osa tema töödest on väikesed mudelid, osa aga lakke riputatud monumentaalteosed. Ta viljeleb ka joonistamist, maalimist ja traditsioonilist skulptuuri ning ehitab rikšasid.

Reuben Margolin õppis Berkeley keskkoolis ning seejärel omandas Harvardi ülikoolis bakalaureusekraadi inglise keele alal. Hiljem on ta kunsti õppinud Firenzes ja Peterburi kunstiakadeemias.

Tema teoseid eksponeeritakse peamiselt USA-s California osariigis, kuid ka näiteks Šveitsi teaduskeskuses Technorama. 2010. aastal valmis tal 14 000 jalgrattahelkurist koosnev kineetiline skulptuur "Nebula", mis paigaldati USA Texase osariigis asuva Dallase Hiltoni hotelli lakke.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Video Reuben Heyday Margolini loomingust
Andrew Ng (2017)
**Andrew Yan-Tak Ng** (lihtsustatud hiina kirjas 吴恩达 ; traditsioonilises hiina kirjas 吳恩達; sündinud 18. aprillil 1976 Londonis) on hiina päritolu Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide arvutiteadlane ning ettevõtja.

Andrew Ng sündis Londonis Hongkongist pärit vanemate lapsena.

Bakalaureusekraadid matemaatika/arvutiteaduse ja statistika alal omandas ta Carnegie Melloni Ülikoolis 1997. aastal. Magistrikraadi elektriinseneri teaduse ja arvutiteaduse alal sai ta Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis 1998. aastal. Doktorikraadi arvutiteaduste alal omandas ta 2002. aastal California Ülikoolis Berkeleys.

Tööd professorina Stanfordi ülikoolis alustas ta 2002. aastal, hiljem sai temast seal tehisintellekti labori juhataja. 2011–2012 töötas ta Google'is. 2012. aastal oli üks Coursera kaasasutajatest ja selle tegevjuht. 2014–2017 töötas ta juhtivteadlasena Baidus. Varsti seejärel lasi ta käiku veebikeskkonnad Deeplearning.ai ja Landing.ai. Ta on ka firma Woebot juhatuse esimees.

Teda peetakse üheks kõige suuremaks asjatundjaks tehisintellekti ja süvaõppe alal.

Viited
------

1. ↑  Andrew Ng, who co-founded Coursera, driven by desire to improve world South China Morning Post, 15. juuni 2015
2. ↑  Curriculum Vitæ—Andrew Y. Ng Stanford Artificial Intelligence Laboratory
3. ↑  How Andrew Ng Perceives The AI-Powered World Analytics India Magazine, 25. mai 2018
4. ↑  Free New Book by Andrew Ng: Machine Learning Yearning Data Science Central
**Börzsöny** (saksa *Pilsengebirge*, slovaki *Novohradské vrchy*, *Novohradské hory* või *Brežany*) on mäestik Kesk-Euroopas Ungaris, osa Karpaatidest, täpsemalt Põhja-Ungari keskmäestikust. Mäestik asub Pesti ja Nógrádi komitaadis. Mäestiku põhja- ja läänepiiriks on Ipoly jõe org, mis eraldab seda Burda mäestikust, kagus eraldab Doonau org seda Visegrádi mäestikust. Kõrgus kuni 938 meetrit (Csóványos).

Sealne kliima on suhteliselt niiske, seda läbivad arvukad ojad. Mäestikus on 427 allikat. Puudest domineerib harilik kuusk, ent seal kasvavad ka jalakas, harilik saar ja erinevad vahtrad. Alustaimestikus kasvavad nurmenukud, mets-kuukress ja harilik näsiniin, alpiaasadel lumi-piiphein.

Suur osa mäestikust on looduskaitse all; seal asub Doonau-Ipoly rahvuspark.

Geoloogia
---------

Erinevalt kõrvalasuvatest Cserháti mägedest on see mäestik vulkaanilise tekkega – valdav osa sealsetest kivimitest on Miotseenist pärinevad vulkaanilised kivimid, põhiliselt andesiit ja datsiit. Mäestiku lõunaosa moodustavad subtroopilises kliimas moodustunud settekivimid, dolomiidid ja lubjakivi. Ka põhjaosas esineb settekivimeid (kristalliseerunud kildad), mis on vulkaaniliste kivimitega segunenud. Mäestiku lääneosa moodustavad kilp- ja kihtvulkaanide erodeerunud jäänused.

Hiljem, Pleistotseenis, erodeerus sealne vulkaaniline maastik tugevasti ja madalamatesse kohtadesse ladestusid algselt ojade poolt kantud purdkivimid, hiljem aga löss.

* CsóványosCsóványos
* Nagy-mánaNagy-mána
* Oszlopó allikasOszlopó allikas

Viited
------

1. ↑  Dr. Torma István: *Börzsöny földrajzi helyzete*. Börzsöny és Ipoly völgye turistakalauz. Cartographia / Ipolymente-Börzsöny Natúrpark Egyesület, 2008.
2. ↑  Dr. Torma István: *A Börzsöny éghajlata és vízrajza*. Börzsöny és Ipoly völgye turistakalauz. Cartographia / Ipolymente-Börzsöny Natúrpark Egyesület, 2008.
3. ↑  Adatok a Börzsöny-hegység flórájához. kitaibelia.unideb.hu.
4. ↑  Duna-Ipoly National Park Directorate
5. ↑   Dr. Torma István: *A Börzsöny földtani múltja*. Börzsöny és Ipoly völgye turistakalauz. Cartographia / Ipolymente-Börzsöny Natúrpark Egyesület, 2008.
6. ↑  '*Magyarország földrajza*. Szerk.: Frisnyák Sándor. Tankönyvkiadó, Budapest, 1977. lk. 224.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Börzsöny** |

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
Andrew Durante
**Andrew James Durante** (sündinud 3. mail 1982 Sydneys) on endine Uus-Meremaa jalgpallur (keskkaitsja).

Ta alustas klubikarjääri 2001. aastal kodulinnas Sydney Olympicus, kellega tuli kohe esimesel hooajal Austraalia meistriks. Hooajal 2003–2004 mängis ta teises Austraalia kõrgliiga klubis, Parramatta Poweris. 2004. aastal mängis ta mõnda aega ka Singapuris Balestier Khalsas.

Alates 2005. aastast mängis Durate A-League'is. Kuni 2008. aastani mängis ta Newcastle Jetsis, kellega tuli 2008. aastal Austraalia meistriks. Aastatel 2008–2019 mängis ta Wellington Phoenixis. Aastatel 2010 ja 2013 valiti ta Wellington Phoenixi aasta mängijaks ning hooaegadel 2011–12 ja 2014–15 A-League'i sümboolsesse koosseisu.

2019. aastal sõlmis ta lepingu Austraalia kõrgliigaga liituva Western United. Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2020–21.

Durante on mänginud 349 A-League'i kohtumises, millega on ta läbi aegade enim mänge liigas pidanud mängija.

2013. aastal sai Durante Uus-Meremaa kodakondsuse. Ta mängis Uus-Meremaa jalgpallikoondises aastatel 2013–2017. Ta kuulus Uus-Meremaa koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

Saavutused
----------

Sydney Olympic
* National Soccer League'i Championship: 2001–02

Newcastle Jets
* A-League'i Championship: 2008
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Prantsuse kuningast 1824–1830; 1589. aastal Püha Liidu poolt Charles X nime all Prantsusmaa kuningaks nimetatud Bourboni kardinali kohta vaata artiklit Charles (Bourboni kardinal)* |

---

Charles X
**Charles X** (9. oktoober 1757 – 6. november 1836) oli Prantsusmaa kuningas 1824–1830. Charles X oli viimane kroonitud kuningas Prantsuse troonil ning ühtlasi viimane Püha Vaimu ordu suurmeister.

Charles X tuli võimule 1824. aastal Louis XVIII surma järel, mõlemad olid Louis XVI vennad. Troonile saades oli ta juba 66-aastane. Varem oli ta Artois' krahvina juhtinud ultramonarhiste ning tema vaated olid tunduvalt konservatiivsemad kui tema vendadel.

Charles X kuningaks kroonimine leidis aset vana kombe kohaselt Reimsi katedraalis 1825. aastal. Vana kombe taastamine ei olnud samas eriti arukas, kuna ühelt poolt oli selleks ajaks juba niigi palju kuningate jumalikus päritolus kahtlejaid, samuti teadis rahvas väga hästi, et nii **pühitsetud palsam** kui ka **püha ampull** (pudel) pidid olema vähemalt ühe korra hävitatud.

Kuninga populaarsust vähendas veelgi võrdlusmoment 1821. aastal surnud Napoléoni reformimeelse ja tema enda küllaltki tagurliku poliitika vahel.

Oma valitsemisaja lõpul astus Charles samme, et võimu tugevdada, kitsendades näiteks ajakirjandusvabadust, ent kuna tegemist oli siiski piisavalt muutunud ühiskonnaga, ei suudetud seda enam välja kannatada ning 27. juulil 1830 algas Pariisis ülestõus, mida kutsutakse Juulirevolutsiooniks.
Charles X põgenes Pariisist, loobus 2. augustil troonist ning läks eksiili, leides peavarju Euroopa riikidest. Ta suri 6. novembril 1836 **Görzi** linnas Austrias (praegu Nova Gorica Sloveenias) koolerasse.

Charles X loobus troonist oma poja Louis-Antoine'i kasuks, kes aga keeldus tiitlit vastu võtmast. Siiski on teda mõnikord peetud **Louis XIX** nime all mõnikümmend minutit riigipeaks olnuks. Seejärel valitses ametlikult seitse päeva (2. kuni 9. august) Louis-Antoine'i poeg Henri V nime all. Tema järel tõusis Prantsusmaa valitsejaks Bourbonide noorema, Orléansi haru esindaja Louis-Philippe I, kelle isa Louis Philippe Joseph d'Orléans (tuntud ka Philippe d'Orléansi või Philippe Égalité'na *(pr. k. võrdsus)*) oli mänginud olulist rolli Prantsuse revolutsiooni alguses.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Louis XVIII** | **Prantsusmaa ja Navarra kuningas**1824–1830 | Järgnev**Louis XIX** |
Guaniini struktuurivalem
G-C-aluspaari struktuurivalem
**Guaniin** on lämmastikalus, mis kuulub puriini derivaatide hulka. 

Guaniini esineb nii DNA kui ka RNA ning bioloogiliselt aktiivsete ja makroergiliste molekulide koostises (GMP, GDP, GTP).

Kirjeldus
---------

Guaniini keemiline valem on C5H5N5O. Selle molaarmass on 151,13 g/mol ja sulamispunkt on 360 °C.

Guaniin on üks kahest puriini nukleobaasist (teine on adeniin), mida kasutatakse nukleiinhapete nukleotiidide sünteesimisel. DNA koosseisus seondub guaniin (G) tsütosiiniga (C) kolme vesiniksideme abil.

Guaniini nukleosiid on DNAs desoksüguanosiin ja RNAs guanosiin.

Guaniini lagunemisel tekib ksantiin ja seejärel kusihape.

Looduses
--------

Guaniini on lindude, nahkhiirte ja roomajate väljaheidete koostises. Lindude ja nahkhiirte väljaheidetest tekib lubjarikkal pinnasel guaano, mille järgi guaniin on nime saanud.

Kasutamine
----------

Esimesena eraldas kristalset guaniini kalasoomustest 1656. aastal François Jaquin, valmistades pärliessentsi, mida kasutati kunstpärlite tegemiseks. Hiinas oli niisuguse essentsi valmistamine tuntud hoopis varem.

Tänapäeval kasutatakse kristalset guaniini teatud kosmeetikumide, näiteks šampoonide ja küünelakkide koostisosana. See annab neile sillerdava efekti.

Viited
------

1. ↑  Guaniin. - Kalapeedia
2. ↑  Guaniin. - Kalapeedia
Padespann
**Padespann** (ka *padespaan*; prantsuse *pas d'Espagne* 'hispaania samm') on 3/4-taktimõõdus tants, tempo u 190 lööki minutis. Algupäralt on arvatavasti tegu Hispaania rahvatantsuga, millest 19. sajandi lõpul arenes peo- ja ballitants, mis sai eriti populaarseks Ida-Euroopas ja ka Venemaal. 

Ballitantsu praegune meloodia on pärit Venemaalt 19. sajandi lõpust, selle autor on Aleksandr Aleksandrovitš Tsarman. 

Eestis tuntud ja kindla meloodia järgi tantsitav rahvalik padespaan erineb tugevasti algsest sellenimelisest ballitantsust. Tantsijad on ringis kodarjoonel rinnuti või seljati, sirged käed ühendatud. Liikumine toimub peamiselt mööda ringjoont vahetussammudega, mille juurde algselt kuulus õõtsumine, osa figuure tantsitakse valsikeerutusega.

Padespanni meloodia variant
Üks rahvaliku padespaani variant:

Tantsijad on kodarjoonel rinnati, mees ringi keskme pool, mehe parem ja daami vasak käsi all ühendatud. Mees alustab vasaku, daam parema jalaga. Esimesel taktil tantsitakse vahetussammuga (samm - paus - juurde - samm - paus - paus) tantsusuunas edasi, teisel taktil pöörduvad partnerid seljati, ühendatud käed viiakse koos pöördega endi vahel läbi ette. 3. ja 4. taktil liigutakse sama vahetussammuga seljati tantsusuunas edasi. 5. ja 6. taktil liigutakse tantsusuuna vastassuunas, pöördudes kuuendal taktil taas lähteasendisse. 7. ja 8. taktil liigutakse endiselt tantsusuuna vastassuunas, tantsib mees vahetussammu paremale ja daam vasakule. 9. ja 10. taktil tantsib mees vahetussammu vasakule, pöördudes pisut vasakule. Daam tantsib vahetussammu paremale, pöördudes veidi paremale. Ühendatud käed viiakse endi vahelt läbi ette. 11. ja 12. taktil tantsib mees vahetussammu paremale, daam vasakule, 12. takti lõpuks jäädakse tantsuvõttesse. 13.–16. takt on valsikeerutus paremale.

Välislingid
-----------

* Tsarmani Pas d'Espagne
**Andrew Christian Wiggins** (sündinud 23. veebruaril 1995 Torontos) on Kanada elukutseline korvpallur, kes mängib 2020. aastast NBA klubis Golden State Warriors.

Karjäär
-------

Enne NBA-sse siirdumist mängis Wiggins Kansase ülikooli korvpallimeeskonnas.

2014. aastal valiti Wiggins NBA *draft*'ist esimesena Cleveland Cavaliersi, kust ta vahetati paar kuud hiljem Kevin Love'i vastu Minnesota Timberwolvesi. 

2015. aastal valiti debüüthooajal keskmiselt 16,9 punkti ja 4,6 lauapalli toonud Wiggins NBA aasta parimaks uustulnukaks.

Wigginsi senise karjääri resultatiivseim oli 2016/17. hooaeg, mil ta viskas keskmiselt 23,6 punkti mängus.

2020. aasta veebruaris vahetati Wiggins D'Angelo Russelli vastu Golden State Warriorsi.

Saavutused
----------

* NBA aasta parim uustulnuk (2015)
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2015)

Vaata ka
--------

* NBA drafti esimeste valikute loend

Viited
------

1. ↑  "NBA aasta uustulnuka tiitel läks Minnesota mängumehele". Postimees Sport. Vaadatud 01.05.2015.

Välislingid
-----------

* Andrew Wiggins – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Andrew Wiggins – NBA.com
* Andrew Wiggins – Basketball-Reference.com
**Reverberaator** on seade, milles kunstlikult pikendatakse ülekantavaid helisid, lastes neil aeglaselt sumbuda. See jätab kuulajale mulje, nagu toimuks ülekanne suure reverberatsiooniajaga ruumist.
  

Reverberaator sisaldab ühe või mitu viitlüli ja tagasisideahela. Läbi tagasisideahela antakse osa ajaliselt nihutatud väljundsignaalist uuesti reverberaatori sisendisse, millest tekib signaali ringlemine. Tänu sellele saadaksegi ülekantavate helide kunstlik pikenemine ning aeglane sumbumine.
  

Reverberaatoril peab olema suur kajaimpulsside tihedus (1000 impulssi sekundis) väljundis, konstantne sageduskarakteristik kogu kuuldesageduse piirkonnas ja müratase alla -60 dB. Reverberatsiooniaeg peab olema reguleeritav vahemikus 1...5 s.
  

Viite saamiseks kasutatakse kas kajaruumi, magnetofoni, diskreetset mäluseadet või mingit muud viitseadet metallplaadi, spiraalvedru või torujuhiga.

Liigid
------

* Kajaruumreverberaator
* Magnetlintreverberaator
* Magnettrummelreverberaator
* Plaatreverberaator
* Vedrureverberaator
* Digitaalne reverberaator
* Torureverberaator

Kirjandus
---------

* Eiskop-Sillart 1988: Ilmar Eiskop ja Aleksander Sillart. "Akustika ja helitehnika". Tallinn Valgus. 1988.
Thomas Tuchel (2019)
**Thomas Tuchel** (sündinud 29. augustil 1973 Krumbachis) on Saksamaa jalgpallitreener ja endine mängija (kaitsja).

Mängijakarjääri jooksul mängis ta 1992–1994 Stuttgarter Kickersis ja 1994–1998 SSV Ulmis. Jalgpallurikarjääri pidi ta lõpetama 25-aastaselt põlvevigastuse tõttu.

Treenerikarjääri alustas Tuchel VfB Stuttgarti noortevõistkondade juures. Aastatel 2007–2008 oli ta FC Augsburgi reservmeeskonna peatreener. Aastatel 2009–2014 oli ta Saksamaa kõrgliiga klubi Mainz 05 ja 2015–2017 Dortmundi Borussia peatreener.

2018. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Paris Saint-Germain. Hooaegadel 2018–19 ja 2019–20 tuli ta Paris Saint-Germainiga Prantsusmaa meistriks, lisaks jõuti hooajal 2019–20 UEFA Meistrite Liiga finaali.

2021. aasta jaanuaris sai ta Inglismaa kõrgliiga klubi Chelsea peatreeneriks, asendades Frank Lampardi. Hooajal 2020–21 võitis ta Chelsega Meistrite Liiga.

Saavutused peatreenerina
------------------------

Dortmundi Borussia
* DFB-Pokal: 2016–17

Paris Saint-Germain
* Ligue 1: 2018–19, 2019–20
* Coupe de France: 2019–20
* Coupe de la Ligue: 2019–20
* Trophée des Champions: 2018, 2019
* UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2019–20

Chelsea
* UEFA Meistrite Liiga: 2020–21

Viited
------

1. ↑  "Tuchel joins Chelsea". Chelsea F.C. 26.1.2021. Vaadatud 14.4.2021

Välislingid
-----------

 Thomas Tuchel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Chelsea FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Arrizabalaga
* 4 Badiashile
* 6 Silva
* 7 Kanté
* 8 Kovačić
* 9 Aubameyang
* 10 Pulisic
* 11 Félix
* 12 Loftus-Cheek
* 13 Bettinelli
* 14 Chalobah
* 15 Mudrõk
* 16 Mendy
* 17 Sterling
* 18 Broja
* 19 Mount
* 20 Zakaria
* 21 Chilwell
* 22 Ziyech
* 23 Gallagher
* 24 James
* 26 Koulibaly
* 27 D. Fofana
* 28 Azpilicueta
* 29 Havertz
* 30 Chukwuemeka
* 31 Madueke
* 32 Cucurella
* 33 W. Fofana
* 56 Hutchinson
* 67 Hall
* Treener: Potter

 |
**Reka** on jõgi Horvaatias ja Sloveenias. Jõgi voolab läbi Karsti platoo. Jõe maapealse osa pikkus on 54 km (sellest Lätis 46 km) ja valgla on 365 km².

Reka algab Klane lähistelt Slovenski Snežniku mäelt merepinnast 720 meetri kõrguselt. Horvaatia aladel kannab see ka nime *Vela Voda*. Jõgi voolab loodesse Sloveenia territooriumile, kus see ülemjooksul kannab ka nimetust *Velika voda* (samatähenduslik Vela Vodaga, tähendab suurt vett). Sloveenias asuvad jõe ääres Ilirska Bistrica ja Prem. Škocjani küla lähistel merepinnast 271 meetri kõrgusel kaob Reka maa alla.

Edasi läbib jõgi Škocjani koopaid. Koobastes asub maailma suurimate hulka kuuluv maa-alune kanjon, mille jõgi on lubjakivisse uuristanud. Kanjoni lõpus on sifoon, mis ei suuda suurvee ajal kogu jõevett läbi lasta, nii võib veetase koopas tõusta enam kui 100 meetri võrra. 160 meetri sügavusel kaob jõe vesi maa-aluses järves ja edasi pole selle kulg jälgitav.

Reka jõe vesi tõuseb taas maapinnale 38 kilomeetrit eemal, pannes aluse Timavo jõele. Siiski pole see ainus koht, kus Reka vesi maapinnale tõuseb - vesi ilmub nähtavatele ka teistes Trieste ja Monfalcone vahelistes allikates; samuti panevad Timovale kahe kolmandiku ulatuses aluse teised veeallikad.

Viited
------

1. ↑  Perko, Drago, & Milan Orožen Adamič. 1998. Slovenija: pokrajine in ljudje. Ljubljana: Mladinska knjiga, lk. 251.
2. ↑   Andrej Kranjc: Historical overview and description of the caves
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2015. Vaadatud 29. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  Civita, M.; Cucchi, F.; Eusabio, A.; Garavoglia, S.; Maranzana, F.; Vigna, B. (1995). "The Timavo hydrogeologic system: an important reservoir of supplementary water resources to be reclaimed and protected."

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Reka jõgi** |
**Bojkovice** (saksa keeles *Bojkowitz*) on linn Tšehhis Zlíni maakonnas Uherské Hradiště ringkonnas. Linn asub Bílé Karpaty mägedes Olšava jõe kaldal merepinnast 280 meetri kõrgusel. Linna läbib raudtee.

Vaatamisväärsusteks on koduloomuuseum, Nový Světlovi loss ja aastail 1651–1656 ehitatud kirik.

Ajalugu
-------

Piirkonda on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1086, mil Bojkovice talud sai endale Rajhradi klooster. Asulana on Bojkovicet esimest korda kirjalikult mainitud siiski aastal 1362, mil selle sai oma valdusse Aleš Sternberkist. Algaastatel rüüstasid asulat nii tatarlased kui ka kumaanid. Aastal 1421 sai Bojkovicest alev. Šternberkide järgi on Bojkovice saanud ka omale tähekujulise vapi. Aastal 1466 rajati Bojkovice juurde kindlus.

Aastal 1936 rajas Vítězslav Kyšer linna juurde sõjatehase. Pärast Tšehhi alade hõivamist võtsid selle kasutusele sakslased. Teise maailmasõja järel tehas natsionaliseeriti. Aastast 1969 tegutseb see nimega Zeveta Bojkovice.

Linn sai Bojkovicest aastal 1965.

Pilte
-----

* BojkoviceBojkovice
* RaudteejaamRaudteejaam
* Bojkovice kirikBojkovice kirik
* Jan Nepomucký kujuJan Nepomucký kuju

Tuntud elanikke
---------------

* Karel Urbánek – Tšehhoslovakkia riigitegelane
* Vítězslav Kyšer – Tšehhi tööstur
* Jan Šabršula – Tšehhi romanist
* Josef Stolařík – Tšehhi võrkpallur

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bojkovice** |

* Linna koduleht
**ISSN** (*International Standard Serial Number*) on rahvusvaheline perioodiliste väljaannete standardnumber, mis on paika pandud ISO 3297 standardiga. Number antakse nii trükistele kui ka elektroonilistele väljaannetele. 

ISSN on kordumatu tunnus, mis koosneb kaheksast neljakaupa rühmitatud ja sidekriipsuga eraldatud numbrist. Numbrites ei sisaldu informatsiooni väljaande keele, ilmumiskoha ega kirjastuse kohta.

ISSN võeti kasutusele 1975. aastal.

Eestis annab väljaannetele ISSN-koodi alates 1995. aastast Eesti Rahvusraamatukogus tegutsev Eesti ISSN Keskus.

Vaata ka
--------

* Rahvusvaheline raamatu standardnumber

Välislingid
-----------

* Mis on ISSN?

| * v
* r
ISO standardid |
| --- |
| 1–9999 | 
3 • 216 • 261 • 262 • 269 • 639(-1, -2, -3) • 1538 • 1989 • 2108 • 3166(-1, -2:EE, -2:US) • 3297 • 4217 • 7089 • 7098 • 7498 • 8601 • 8879 • 9000 • 9001 • 9075 • 9293 • 9594 • 9945 |
| 10000–19999 | 
10206 • 13211 • 13616 • 14396 • 14496(-10) • 15445 • 16262 • 18004 • 19501 • 19505 • 19510 |
| 20000+ | 
26300 • 26324 • ISO 27000 • 32000 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Vene bojaaridest; Rumeenia bojaaride kohta vaata artiklit Bojaar (Rumeenia)* |

---

Vene bojaarid 16.-17. sajandil.
**Bojaarid** olid Vene ja Moskva vürstiriigi kõrgaadlikud 18. sajandi alguseni.

Bojaariseisus arenes 6. ja 7. sajandil slaavi vürstiriikide vürstide ihukaitsest družiinast. Algul oli bojaar vürsti poolt antav nimetus, hiljem päritav seisus. Mõnes vürstiriigis oli bojaaride mõjuvõim nii tugev, et see takistas tsentraliseeritud vürstivõimu kujunemist. 

Kiievi-Vene riigi lagunemise järel, erineva ühiskonna arenguteega Ruteenia aladel oli bojaar keskajal väiketeenisaadel.

Bojaarid moodustasid Moskva vürstiriigis ja Moskva suurvürstiriigis suurvürstile ja tsaarile nõuandva bojaaride duuma, mille suurus oli algul 30 liiget, kuid Peeter I ajaks umbes 100 liiget. 

Ivan Julm lasi 16. sajandil, isevalitsemise kehtestamise käigus palju bojaare hukata või küüditada, sest nad olid oma seisulike õiguste kärpimist kartes tsaari vastu vandenõusid sepitsema asunud. Bojaariseisuse kaotas lõplikult Peeter I 1711. aastal. Bojaaride duuma ülesanded läksid üle senatile.
Auväärne isik (mütsi ja pikka mantlit kandev istuv figuur vasakul) kuulab žonglööri (narmasteks lõigatud rüüga fiidlimängija keskel), keda rütmiliselt saadab väike tütarlaps pandeirol (parempoolne figuur). Cancioneiro da Ajuda, illustratsioon fo 21r
**Žonglöör** oli keskajal rändav muusik ja meelelahutaja, kes valdas mitmesuguseid etenduskunste. Žonglöörid rändasid ringi kas üksinda või väiksemas seltskonnas ning teenisid elatist lauldes, trikke tehes ja musitseerides. 

Žonglööre peeti ühiskonna heidikuteks ja neil puudus kiriku õnnistus. 

Nad võisid ühineda ka rändmuusikute vennaskondadega, millest hiljem kujunesid muusikute gildid, kus oli võimalik omandada ka muusikaharidust.

### Etümoloogia

Sõna on jõudnud eesti keelde prantsuse sõna *jongleur* vahendusel ladina keelest, milles *joculator* (sõnast *iocus* 'ajaviide', 'nali') tähistas kutselist naljategijat ja meelelahutajat.

### Tänapäeval

Tänapäeval nimetatakse žonglööriks tsirkuses esemete manipuleerimise ja žongleerimisega esinevat osavus- ja tasakaalukunstnikku.

Vaata ka
--------

* menestrel
* kloun
* miim
* narr

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* Žonglööri kutsest Encyclopaedia Britannicas
* Jongleurs. History, Facts and interesting information about Medieval music, specifically, Jongleurs
**Niels Egmont Christensen** (1927 Frederiksberg – 1980) oli taani filosoof, professor. 

Ta töötas Århusi Ülikoolis.

Looming
-------

 *Pikemalt artiklis Kasutamine\_ja\_mainimine#Christensen:\_eri\_kasutamisviisid,\_mitte\_kasutamine\_ja\_mainimine*
Raamatus "On the Nature of Meanings" esitab Christensen oma tähendusteooria. Ta võrdleb märki või sümbolit ametikoha täitjaga ning tähendust ametikohaga. Märgi tähenduse moodustavad ülesanded, mida see märk peab täitma. 

Artiklis "The Alleged Distinction Between Use and Mention" (1967) eitas Christensen kasutamise ja mainimise eristuse vajalikkust. "Me lihtsalt ei pea enam ütlema, et me kas kasutame mingit väljendit või siis, kui me tahame selle väljendi kohta midagi öelda, mainime teda nimepidi, olgu mainitav siis kas väljend või tema tähendus. Selle asemel me teeme oma kolmese eristuse väljendi kasutamise eri liikide vahel: kasutamine osutamiseks, kasutamine palja häälikute ja tähtede kompleksina ja kasutamine koos tähendusega näidatava väljendina." (Lk 365) Neid kolme kasutamisviisi seostas ta vastavalt formaalse supositsiooni, materiaalse supositsiooni ja endaleiutatud semantilise supositsiooniga.

Publikatsioone
--------------

* Er grundlovens § 88 en del af grundloven? – *Juristen*, 1960.
* *On the Nature of Meanings: A Philosophical Analysis*, Copenhagen: Munksgaard 1961. Teine trükk 1965. Hispaania keeles: *Sobre la naturaleza del significado*, 1968.
	+ Retsensioon: *Philosophical Review*, 1962. JSTOR
	+ Retsensioon: *Linguistics, kd 1, 1963, nr 2, lk 85–119. Algus*
* A non-truth-functional interpretation of mathematical logic. – *Analysis*, 1965, 25 (Suppl-3), lk 129–132.
* The Alleged Distinction Between Use and Mention. – *Philosophical Review*, kd 76, 1967, nr 3, lk 358–367.

Isiklikku
---------

Ta abiellus esimesel aastal pärast Kopenhaageni ülikooli astumist 1945 tulevase neuropsühholoogi Marie-Lisega, kellega ta oli viis aastat ühes klassis õppinud. Aastal 1947 sündis neil poeg Mads Edmond.

Viited
------

1. ↑  litteraturpriser.dk
2. ↑  Anthony Y. Stringer, Eileen L. Cooley, Anne-Lise Christensen. *Pathways to prominence in neuropsychology: reflections of twentieth century pioneers*, Psychology Press 2002. Google'i raamat
**Sola vald** on vald Norras Rogalandi maakonna lääneosas Jæreni piirkonnas. See piirneb Stavangeri, Kleppi ja Sandnesi vallaga. Valla lääneosas on Põhjamere rannikul 5 km pikkusega liivarand.

Aastal 1930 jagati endine Hålandi vald Sola ja Madla vallaks. Sola valla keskus on Sola.

Kaks hõbedat lainet sinisel kilbil sümboliseerivad Sola valla liivarannikut.

Sola vallas paikneb Stavangeri lennujaam. Tugeva tuule ja suurte lainete tõttu on Sola valla liivarannik populaarne purjelauaspordi koht.

* Purjelaud Sola valla rannikulPurjelaud Sola valla rannikul
* Sola valla liivarandSola valla liivarand
* Stavangeri lennujaam Sola vallsStavangeri lennujaam Sola valls

Viited
------

1. ↑  Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2022

Välislingid
-----------

 Sola vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Rogalandi maakonna vallad

* Bjerkreim
* Bokn
* Eigersund
* Gjesdal
* Hå
* Haugesund
* Hjelmeland
* Karmøy
* Klepp
* Kvitsøy
* Lund
* Randaberg
* Sandnes
* Sauda
* Sokndal
* Sola
* Stavanger
* Strand
* Suldal
* Time
* Tysvær
* Utsira
* Vindafjord
Lossi 3, Tartu
Lossi 3 talvel
**Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakond** on Tartu Ülikooli Tartu Ülikooli maailma keelte ja kultuuride kolledži koosseisu kuuluv allüksus, kus õpetatakse klassikalist filoloogiat bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes. Kuni 2014. aasta lõpuni oli see germaani, romaani ja slaavi filoloogia instituudi allüksus.

Osakond avati 1990. aastal, siis kandis see klassikalise ja romaani filoloogia kateedri nimetust, alates 2008. aastast on nimetuseks klassikalise filoloogia osakond. Klassikalise filoloogia korraline professor oli 1990. aastast kuni emeriteerumiseni 2012. aastal Anne Lill, 2012–2017 oli professoriks Kristi Viiding, alates 2018 Janika Päll. Osakonna õppejõudude ja teadustöötajate hulka kuuluvad Maria-Kristiina Lotman, Kadri Novikov, Ivo Volt, Kaidi Kriisa ja Neeme Näripä.

Osakond on olnud üks konverentsisarja Colloquium Balticum korraldajaid.

Osakond tegutseb Tartus, Lossi tänav 3.

Viited
------

1. 1 2

Välislingid
-----------

* TÜ klassikalise filoloogia osakonna koduleht
Foto, millel võib olla kujutatud France Prešeren
Prešereni portree
**France Prešeren** (3. detsember 1800 Vrba, Sloveenia – 8. veebruar 1849 Kranj, Sloveenia) oli Sloveenia rahvuspoeet.

Prešereni peetakse sloveeni luule juhtkujuks, kes on saanud rohkesti tunnustust nii kodumaal kui ka mujal Euroopas. Teda peetakse ka üheks Euroopa parimatest romantismi perioodi kirjanikest. Mõnikord kirjutatakse tema nime saksapäraselt kujul "Franz Prescheren", eriti dokumentides, mille koostamise ajal oli Sloveenia osa Austriast.

Elu ja luule
------------

France Prešeren sündis 3. detsembril 1800 talupoja perekonnas Sloveenias Vrba külas. Ema soovis, et pojast saaks preester, aga tulevane luuletaja tegi teistsuguse valiku. Ta õppis Viini ülikoolis filosoofiat ja hiljem õigusteadust. Pärast õigusteaduse doktori kraadi kaitsmist sai Prešeren ühte Ljubljana õigusbüroosse assistendi koha. Ta unistas oma õigusbüroost, kuid see unistus sai teoks alles 1846. aastal, kui Prešeren asus elama Kranji.

Prešeren suri Kranjis 8. veebruaril 1849.

France Prešeren kirjutas luuletusi vabal ajal. Tema tuntuim teos "Sonetni venec" ("Sonetipärg") on inspireeritud Prešereni õnnetust armastusest jõuka kaupmehe tütre Julija Primici vastu (saksapäraselt "Julia Primita") ning Prešereni filoloogist ja luuletajast sõbra Matija Čopi ("Matthias Tschop") surmast.

Iga soneti viimane värss kordub järgmise soneti esimese värsina. Kõigi 14 soneti esivärsid moodustavad magistraali ehk meistersoneti, mille värsside esitähed moodustavad sõnad "Primicovi Julji" ehk "Julija Primicile" (akrostihhon).

Prešeren kirjutas lisaks sloveeni keelele ka saksa keeles. Tema kui luuletaja keelelisest andekusest annab tunnistust fakt, et kui Prešereni luuletusi esmakordselt ajakirjanduses avaldati, ilmusid need paralleelselt nii saksa kui sloveeni keeles.

Mõju Sloveenia kultuurile
-------------------------

Prešereni luuletuse "Zdravljica" ("Toost") seitsmes stroof on 1991. aastast Sloveenia hümn. Prešereni surma-aastapäev 8. veebruar on sloveeni kultuuri päev, mida kutsutakse ka Prešereni päevaks. Tema pilt oli ka tuhandetolarilisel rahatähel ja on alates 2007. aastast Sloveenia 2-eurosel mündil.

Ljubljanas Prešereni väljakul asub France Prešereni ausammas, mis silmitseb väljaku teisel serval asuvat Julija Primici reljeefi.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Author:France Prešeren** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **France Prešeren** |

* Elulugu ning enamik luuletusi sloveeni, inglise ja saksa keeles
**Fraktsioneeruv kristalliseerumine** on kristalliseerumise mudel, mille puhul tahkete faaside gravitatsioonilisel sadestusel või muudel sarnastel juhtudel lakkab eralduvate tahke ja vedela faaside vastastikmõju toimimast.

Magmade moodustumisel toimub fraktsioneeruv kristalliseerumine sageli kristallisatsioonilise diferentseerumise vormis, mis on üks peamisi viise diferentseerida looduslikke sulamagmasid. Fraktsioonilise kristallisatsiooni käigus tekkinud kristallid isoleeritakse magmast kohe ning mineraali ja magma vahel ei toimu enam ühtegi keemilist reaktsiooni.

Mõiste "fraktsioneeruv kristalliseerumine" võttis kasutusele USA petroloog Norman Levi Bowen. 1922. aastal pakkus ta välja mudeli (Boweni skeem), mis selgitab, kuidas kristallid tekkejärgselt magmast isoleeritakse.

Viited
------

1. 1 2  Геологическая энциклопедия Геологический словарь: в 2-х томах. Москва: Недра. Под редакцией К. Н. Паффенгольца и др. 1978.
2. 1 2  Magmatism ja magmakivimid. Magma diferentseerumine / Fraktsioneeruv kristallisatsioon. Kåre Kullerud, Tromsø Ülikool. Geoloogia õppemoodul.
3. ↑  Norman Levi Bowen – Biographical Memoirs of the National Academy of Sciences.
Atmosfääri ehitus
**Heterosfäär** on atmosfääri osa, mis paikneb homosfääri kohal, kõrgemal kui 95–100 km maapinnast. Homosfääri ja heterosfääri eraldab turbopaus.

Heterosfääri alumine kiht koosneb dilämmastiku molekulidest ja vähemal määral ka dihapniku molekulidest. See kiht ulatub umbes 240 km kõrguseni. Selle kohal on atomaarse lämmastiku ja hapniku kiht, kus molekule esineb väga harva. Ülekaalus on atomaarne hapnik. Gaasimolekulide lagunemise põhjustab päikese ultraviolettkiirgus. Selle kihi ülemine piir on umbes 960 km kõrgusel.

Sellest kõrgemal paiknev kiht koosneb heeliumi aatomitest. Selle kohal on vesiniku kiht.

Heterosfääri kujunemise põhjustab asjaolu, et kõrgusel üle 90 km puudub turbulentne segunemine ning seetõttu toimub gaaside gravitatsiooniline jaotumine. Iga kõrgema kihi gaasidel on eelmise omadest väiksem aatommass. Kihi paksus sõltub Maa gravitatsioonivälja intensiivsusest.

Viited
------

1. 1 2 3  "Piia Post. Meteoroloogia. Materjalid Üldmeteoroloogia kursuse jaoks" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. juuli 2011. Vaadatud 15. aprillil 2010.
2. 1 2 3  Изменение состава атмосферы

| * v
* r
Maa atmosfäär |
| --- |
| 
Troposfäär  **·**  Stratosfäär  **·**  Mesosfäär  **·**  Termosfäär  **·**  Eksosfäär |  |
| 
Tropopaus  **·**  Stratopaus  **·**  Mesopaus  **·**  Termopaus  **·**  Eksobaas |
| 
Osoonikiht  **·**  Kármáni joon  **·**  Homosfäär  **·**  Turbopaus  **·**  Heterosfäär |
| 
Ionosfäär  **·**  D-kiht  **·**  Appletoni kiht  **·**  Kennelly-Heaviside'i kiht |
Hôtel Tassel
**Hôtel Tassel** on Brüsselis asuv hoone, mille projekteeris Victor Horta. Seda peetakse esimeseks terviklikuks juugendstiili näiteks ning see kuulub alates 2000. aastast UNESCO maailmapärandi nimekirja.

Hôtel Tassel oli Victor Horta esimene täiesti iseseisev projekt ning valmis aastatel 1893–1894. Hoone tellis Hortalt tema kolleeg Emil Tassel.

Kirjeldus
---------

Horta kasutas nii Hôtel Tasseli, Hôtel Solvey kui ka Hôtel Van Eetvelde puhul sarnast majaplaani ja lahendas neis suurepäraselt Brüsselile omase ruumikitsikuse probleemi. Majad olid mõeldud avalikuks näitamiseks, pidude pidamiseks ja intellektuaalsete kokkusaamiste tarbeks. 

Horta mängis avatud majaplaani ja looklevate konstruktsioonidega, mis muutsid valguse levikut ruumis. Lisaks olid hoonetes klaaslaed. Valguse muutmisega tõi arhitekt veelkord välja juugendstiili liikuvuse, ülespoole pürgimise ja teatava feminiinsuse, mis justkui oleks kasutatud metalli ja klaasi vastand. 

Inspireeritud Viollet-le-Duci töödest, ei peitnud Victor Horta kasutatavaid materjale, vaid hoopis näitas raudkonstruktsioonide ilu. Tänu klaasile mõjusid ruumid avaramalt, kui nad tegelikult olid.

Majaplaan jaotati kolmeks. Keskmisse ossa paigutati hästi valgustatud uhke trepikoda, mis oli mõeldud maja sotsiaalseks keskuseks. *Piano nobile*'l ehk hoone esimesel, esinduskorrusel paiknesid vastuvõturuumid ja talveaiad. Horta nõudis, et tal kui hoone arhitektil oleks õigus kujundada ka sisemust, et kogu hoone oleks terviklik. Hôtel Tasseli interjööri kujundas Horta egiptuspäraselt, kuid elu- ja söögitoas eelistas hoopis inglise stiilis tapeeti. Ruumides oli mosaiikpõrandad ning hoones valitsesid looduslikud toonid: rohelised, kollased ja oranžid.

Pildid
------

* 
* 
* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hôtel Tassel** |
**Hõbeakaatsia** (*Acacia dealbata*) on liblikõieliste sugukonda akaatsia perekonda kuuluv puu või põõsas. 

Jaguneb kaheks alamliigiks, *Acacia dealbata dealbata* ja *Acacia dealbata subalpina*, mis annavad omavahel hübriide.

Levik
-----

Kasvab looduslikult Austraalias Uus-Lõuna-Walesis, Victorias ja Tasmaanias. Lisaks on teda introdutseeritud mitmele poole Kesk-Aasiasse, Indiasse, Lõuna-Euroopasse, USA-sse ja Brasiiliasse.

Kirjeldus
---------

Tüvi tavaliselt kuni 8 m, maksimaalselt 30 m kõrge, võra kuni 4 m lai. Koor pruun, heleda jahuja kirmega kaetud. Lehed (fülloodid) peened, kahelisulgjad, kuni 12 cm pikad. Noored lehed sageli kollakate tippudega. Väikesed õied on koondunud okste tippudes paiknevatesse kahvatukollastesse kobaratesse. Kaunad seemnete vahelt veidi kitsenenud, sinakad kuni (küpsenuna) purpurjad.

Ökoloogia
---------

Vajab kergeid muldi ja tuulevarjulist kasvukohta, samuti piisavalt niiskust. Külmakindel, kuid ei talu kestvat põuda. Erinevalt teistest akaatsiatest kasvab isegi soostunud aladel. Suhteliselt kiirekasvuline.

Majanduslik tähtsus
-------------------

Kultiveeritakse nii koores leiduvate (kuni 20% kuivkaalust) parkainete pärast, kui ka ilutaimena. Oluline on ka parfümeeriatööstuses kasutatava eeterliku õli tootmiseks (Euroopas oluline majanduslik tähtsus näiteks Prantsuse Riviera ümbruses). Lõuna-Prantsusmaalt eksporditakse ka mujale Euroopasse hõbeakaatsia oksi, tuntud mimoosiokste nime all. Samuti turustatakse neid mimoosidena Musta mere piirkonnas.

Kultuuriline tähtsus
--------------------

Vt. majanduslik tähtsus.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hõbeakaatsia** |

* Hõbeakaatsia andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Biobío Concepciónis
**Bío-Bío** (ka **Bío Bío** või **Bio-Bio**) on Tšiili pikkuselt teine jõgi (pikim on Loa).

Bío-Bío saab alguse Icalma ja Galletué järvedest Andides ning voolab 380 km Arauco laheni Vaikses ookeanis.

Bío-Bío suurimad lisajõed on Malleco ja Laja jõgi. Selle valgla on Tšiilis suuruselt kolmas pärast Loa ja Bakeri jõe valglaid.

Bío-Bío on ka Tšiili kõige laiem jõgi, keskmise laiusega 1 km. Suudmes on jõgi 2 km lai.

Concepcióni linnastus, kus jõgi merre suubub, on jõel neli silda: Bío-Bío raudteesild (1889), Bío-Bío sild (1942), Juan Pablo II sild (1973) ja Llacoléni sild (2000).

Jõe järgi sai nime Bío-Bío piirkond.

Bío-Bío oli sajandeid piirijõgi põhjas asuva ja Hispaania valitsetud Tšiili kuningriigi ning lõunas asuva maputšede omavalitsusliku ala Araukaaria vahel. Araukaania vallutati ja liideti Tšiiliga alles 1883.

Bío-Bío oli kunagi laevatatav kuni Nascimento linnani. Liigne metsaraie jõe kallastel tekitas 20. sajandil ulatusliku erosiooni, mis ummistas jõe saviga ja muutis sellel laevaliikluse võimatuks.

1980. aastatel sai Bío-Bío tuntuks ühena maailma parimatest raftingujõgedest. Süsta või paadiga sõideti ülemjooksult allavoolu ja see reis kestis terve nädala läbi Tšiili hõredalt asustatud alade. See muutus võimatuks siis, kui eraomanduses olev energiaettevõte Endesa rajas 1996 jõele Pangue hüdroelektrijaama, mille võimsus on 467 MW. Ühtlasi asustati ümber kohalik indiaanihõim pehuentšed, kes oli sealkandis elanud juba sajandeid.

Viited
------

1. ↑  Bío-Bío River, Encyclopædia Britannica Online
2. ↑  Bio-Bio River Encyclopaedia Britannica 1911. aasta väljaanne (inglise keeles)
3. ↑  The Bio-Bio River Case, Chile Inventory of Conflict and Environment, American University
Béla Kun (1923)
Béla Kun kõnet pidamas 1919. aastal
**Béla Kun** (sünninimi **Béla Kohn**; 20. veebruar 1886 Lele, Transilvaania (tänapäeval Rumeenia) – 29. august 1938 Moskva) oli Ungari kommunistlik poliitik ja rahvusvahelise kommunistliku liikumise tegelane.

Béla Kun sündis juudi rahvusest notari perekonnas, tema ema oli ungari rahvusest, kuid läks abielludes üle juudi usku. Juba 1902. aastal astus ta Ungari Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 1904. aastal madjariseeris ta oma perekonnanime, võttis Kohni asemel uueks nimeks Kun. Samal aastal asus ta õppima Kolozsvári Ülikoolis (tänapäeval Cluj-Napoca) õigusteadust. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta kindlustusametniku ja ajakirjanikuna.

Esimeses maailmasõjas mobiliseeriti Béla Kun Austria-Ungari sõjaväkke, 1916. aasta kevadel langes ta idarindel Vene vägede kätte sõjavangi. 1917. aastal vabanes Béla Kun sõjavangide laagrist ja astus Venemaa Sotsiaaldemokraatlik Tööliste (bolševike) Partei liikmeks. Ta moodustas 1918. aasta märtsis VK(b)P ungari grupi, oli KV(b)P Välismaagruppide Keskföderatsiooni esimees ja üks internatsionaalsete väeosade organiseerijaid.

1918. aasta novembri keskel pöördus Kun Ungarisse tagasi. Ta osales Ungari Kommunistliku Partei asutamises ja valiti selle esimeheks. 21. märtsil 1919 moodustati Ungari Nõukogude Vabariik. Béla Kun oli selle välisasjade rahvakomissar ja hiljem ka sõjaasjade rahvakomissar. Ta oli Ungari Nõukogude Vabariigi tegelik juht.

Pärast Ungari Nõukogude Vabariigi kukutamist põgenes Béla Kun 1919. aasta augusti algul Viini. Ta vahistati ja interneeriti. 1920. aasta juulis vahetati ta välja Austria sõjavangide vastu ja saadeti Nõukogude Venemaale. 1920. aastal oli Kun Lõunarinde Revolutsioonilise Sõjanõukogu liige ja kuulus Ülevenemaalisesse Kesktäitevkomiteesse. Ta oli üks Kominterni asutajaid ja oli alates 1921. aastast Kommunistliku Internatsionaali täitevkomitee liige.

Suure terrori ajal süüdistati Béla Kuni trotskismis ja ta vahistati 28. juunil 1937. 29. augustil 1938 mõisteti ta surma ja lasti maha.

Béla Kun rehabiliteeriti postuumselt 1956. aastal.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

1986. aasta NSV Liidu postmark nr 5701
Béla Kuni järgi on nimetatud väljak Moskvas ja tänav Peterburis.

Aastani 1994 oli Narvas Pähklimäe tänava nimi **Béla Kuni tänav**.

Béla Kuni auks oli ilmunud Ungari postmargid 1966. ja 1986. aastal ning NSV Liidu postmark 1986. aastal (nr 5701).

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑  11.05.1994 Narva linnavolikogu otsus nr 68/11
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2018 | jäähoki |

**Charles Patrick McAvoy Jr.** (sündinud 21. detsembril 1997 Long Beachis New Yorgi osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Boston Bruins.

Aastatel 2015–2017 mängis ta Bostoni Ülikooli meeskonnas.

2016. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Bruinsi poolt 14. valikuna. NHL-is debüteeris ta Bruinsi meeskonnas 12. aprillil 2017 väljalangemismängudes Ottawa Senatorsi vastu. Alates järgmisest hooajast on ta kuulunud Bruinsi põhimeeskonda. NHL-is lõi ta oma esimese värava 5. oktoobril 2017 põhihooaja esimeses mängus Nashville Predatorsi vastu. Hooajal 2017–18 valiti McAvoy uustulnukate hooaja sümboolsesse koosseisu (*NHL All-Rookie Team*).

2015. aastal tuli ta USA kuni 18-aastaste koondisega omaealiste maailmameistriks. USA jäähokikoondise koosseisus võitis McAvoy 2018. aasta maailmameistrivõistlustelt pronksmedali. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel kogus ta kaitsemängijatest turniiri peale enim punkte (3+6).

Välislingid
-----------

* Profiil NHL.com lehel
* Profiil hockeydb.com lehel