recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Heinrich Wilhelm Christoph Paucker** (6. veebruar 1797 Simuna – 21. november 1833 Simuna) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1812–1813 Tartus gümnaasiumis, aastatel 1813–1815 Jelgavas gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1815–1818. Oli seejärel Väinjärvel koduõpetaja. Ordineeriti õpetajaks 15. augustil 1819.

Oli aastatel 1819–1833 (kutsuti 1. juulil 1819) Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja.

Oli 6. septembril 1833 asutatud Eestimaa ajaloo sõprade ühingu asutajaliige. Asutas Simunas aastal 1832 esimese kihelkonnakooli Eestimaal.

Isiklikku
---------

Tema isa Heinrich Johann Paucker oli Nissi ja Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, vanaisa Johann Christoph Paucker oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, poeg Pontus Heinrich Johannes Paucker oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja. Tema äi Jakob Pontus Haller oli Käina Martini koguduse õpetaja, naisevend (oli ta lastele koduõpetajaks) Eduard Pontus Haller oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
keskmistatud ühtlane surve
**Ruumpaisumismoodul** või **mahtelastsusmoodul** ({\displaystyle K}või {\displaystyle B}) on elastsusmoodul, mis iseloomustab mingi keskmistatud normaalpinge (mõjub keha kõikidele pindadele) muutuse korral avalduva ruumdeformatsiooni (suhtelise mahumuutuse) suurust.

Definitsioon
------------

Ruumpaisumismoodulit {\displaystyle K>0} võib formaalselt defineerida valemiga

{\displaystyle K=-V{\frac {dP}{dV}}}
kus {\displaystyle P} on rõhk, {\displaystyle V} is ruumala ja {\displaystyle dP/dV} tähistab rõhu tuletist ruumala suhtes. 

Arvestades ühikulist massi,

{\displaystyle K=\rho {\frac {dP}{d\rho }}}
kus *ρ* on tihedus ja d*P*/d*ρ* tähistab rõhu tuletist tiheduse suhtes (ehk rõhu muutumise kiirust ruumala muutumisel). Ruumpaisumismooduli pöördväärtus on tuntud kui aine kokkusurutavus.

Valitud väärtusi
----------------

Tavamaterjalide ligikaudseid mahtelastsusmooduli (K) väärtusi| Materjal | Mahtelastsusmoodul ühikutes GPa |
| --- | --- |
| Kautšuk | 1,5 to 2 |
| Naatriumkloriid | 24,42 |
| Klaas (vaata ka allolevat tabelit) | 35 to 55 |
| Teras | 160 |
| Teemant (temp. 4K)  | 443 |
| Graniit | 50 |
| Savikilt | 10 |
| Lubjakivi | 65 |
| Kriit | 9 |
| Liivakivi | 0,7 |

Valitud lisandite mõju teatud tüüpi klaasi mahtelastsusmoodulile.
Materjal mille mahtelastsusmoodul on 35 GPa kaotab ühe protsendi oma ruumalast, kui talle mõjub väline rõhk suurusega 0.35 GPa.

Teiste ainete ligikaudseid mahtelastsusmooduli (K) väärtusi| Vesi | 2,2 GPa (väärtus kasvab suurematel rõhkudel) |
| Metanool | 823 MPa (temp. 20 °C ja 1 Atm) |
| Õhk | 142 kPa (adiabaatiline- või isentroopne mahtelastsusmoodul) |
| Õhk | 101 kPa (isotermiline mahtelastsusmoodul) |
| Tahke heelium | 50 MPa (ligikaudu) |

Vaata ka
--------

* Elastsusmoodul
* Normaalelastsusmoodul

Viited
------

1. ↑  "Silicone Rubber". *AZO materials*.
2. ↑  Page 52 of "Introduction to Solid State Physics, 8th edition" by Charles Kittel, 2005
3. ↑  Fluegel, Alexander. "Bulk modulus calculation of glasses". *glassproperties.com*.
Rachel Keke (2021)
**Rachel Keke** (sündinud 30. mail 1974 Abobos) on Elevandiluurannikul sündinud Prantsusmaa poliitik, töökorraldaja ja majahoidja. Ta valiti 2022. aastal Prantsusmaa Rahvuskogu liikmeks Val-de-Marne'i departemangust.

Ta sündis 1974. aastal Abobos Elevandiluurannikul. Tema isa oli bussijuht ja tema ema müüs riideid; ta oli 12-aastane, kui ema suri. Ta kolis Prantsusmaale aastal 2000 (pärast riigipööret, millega kukutati Henri Konan Bédié) ja sai prantsuse kodanikuks naturalisatsiooni korras aastal 2015. Ta töötas juuksuri, toateenija ja majahoidjana, CGT ametiühingu esindajana, aastatel 2019–2021, ta oli Pariisis Batignolles'i hotellis Ibis toimunud majahoidjate eduka streigi üks juhte. 20 alltöövõtjana töötavat töötajat püüdsid alates 2019. aasta juulist parema palga ja paremate töötingimuste nimel ning allkirjastasid 2021. aasta mais lepingu, mis täitis peaaegu kõik nende nõudmised.

2022. aasta Prantsusmaa parlamendivalimiste esimeses voorus oli Keke kandidaat La France Insoumise (LFI) uue ökoloogilise ja sotsiaalse rahvaliidu (NUPES) nimekirjas (*Nouvelle Union populaire écologique et sociale*), mis on vasakpoolne erakondade liit. Val-de-Marne'i osakonna 7. valimisringkonda kandideerinud Keke sai 37,22% häältest esikoha; teiseks tuli endine spordiminister ja olümpiahõbeda võitnud ujuja Roxana Maracineanu, kes sai teise vooru 23,77% häältega. Keke kampaania keskendus mittehääletajate poole pöördumisele, samas kui Maracineanu kutsus üles "vabariiklikule rindele vasakäärmuslaste vastu"; see pälvis kriitikat NUPES-i poolt, kes nägid selles nende võrdsustamist Prantsusmaa paremäärmuslastega. Teises voorus võitis Keke 177 häälega, saades 51,38% häältest Maracineanu 48,62% vastu.

Isiklikku
---------

Ta on viie lapse ema. 2016. aastal abiellus ta teist korda, tema abikaasa on zouglou muusik.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Liivi ordu maameistrist, samanimelise rüütelvenna kohta vaata: Heinrich von Böckenförde (Liivi ordu rüütelvend)* |

---

**Heinrich von Böckenförde**, teise nimega  **Heinrich Schüngel** (ka *Bockenvorde*, *Bokenevorde* jne; surnud detsembri lõpus 1437) oli Liivi ordu maameister aastatel 1435–1437.

Heinrichi vanemad olid Degenhard von Böckenförde ja Wibbecke. Ta pärines Vestfaalist Kurkölnist Neheimist. Tema suguvõsa liikmed olid Kölni peapiiskopi juures mitmetes olulistes ametites. Orduvennad Heinrich ja Wilhelm von Böckenförde oli tema üpris lähedased sugulased.

1419. aastal oli Böckenförde Liivi ordu maamarssali kumpan, 1426 sai aga Narva foogtiks. 1430. aastal sai ta Aizkraukle ja 1432 Tallinna komtuuriks. 1434. aastal sai temast maamarssal ja aasta hiljem valiti ta ainsa kandidaadina maameistriks. Böckenförde ajas kõrgmeistrist sõltumatut poliitikat ja püüdis Poola-Leeduga rahu teha. Juba 1433 olid liivimaalased ta üheks oma kandidaadiks esitanud, kuid toona oli ta kaotanud reinimaalasele Frank Kirskorfile. Böckenförde suri ootamatult, olles teel kõrgmeistri juurde, kellega tal oli mitmeid lahkarvamusi.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 83 (lk 123–124).
* Bergmann, Gustav (1776). *Geschichte von Livland, nach bossuetischer Art entworfen*. Leipzig: Im Schwickertschen Verlage. Lk-d lk. 27.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Hermann von Gimble** | **Narva foogt**1426–1428 | Järgnev**Tham Wolf von Sponheim** |
| Eelnev**Lambrecht von Merkenich** | **Aizkraukle komtuur**1430–1432 | Järgnev**Johann von Gilsa** |
| Eelnev**Simon von Gundheim** | **Tallinna komtuur**1432–1434 | Järgnev**Heinrich von der Vaerst** |
| Eelnev**Frank von Kirskorf** | **Liivi ordu maamarssal**1434–1435 | Järgnev**Gottfried von Rodenberg** |
| Eelnev**Frank von Kirskorf** | **Liivi ordu maameister**1435–1437 | Järgnev**Heidenreich Vincke von Overberg**



 |
Miikse Jaanikivi 2013. aasta sügisel
**Jaanikivi** on ohvrikivi Võrumaal Setomaa vallas Miikse külas Miikse kiriku lähedal Miikse oja ääres.

Üldandmed
---------

Legendi kohaselt olevat Jaanikivil omal ajal istunud ja jalgu puhanud Püha Jaan (Ristija Johannes). Veel tänapäevalgi usutakse kivi imettegevasse jõusse ja tuuakse kivi juurde haigeid, hoitakse valutavat kätt või jalga kivi vastu. Ravitoime olla ka ojaveel ja kaldast voolaval selgeveelisel allikal – nn silmaallikal. Jaanikivi on registreeritud arheoloogiamälestisena.
Mõisaajal lõhkus kohalik mõisnik kivi ja viis selle tükid karjalauda müüri sisse. Selline teguviis olevat kaasa toonud mõisa karja hukku ja haigusi, misjärel mõisnik lasi kivi tükid viia oma kohale tagasi.

Kohapärimus
-----------

1915. aastast pärinev teade Eiseni rahvaluulekogus:

*Vastseliina kihelkonnas Meeksi küla juures (Setu küla Pihkva piiril) ühe veikse jõe ääres, mis Liivi kubermangu Pihkva kubermangust lahutab, on üks kivi, kuhu setu rahvas veel nüüdki ohvrit toob. Kivi seisab Liivi kubermangus. Kivi hüütakse Jaanikiviks. Rahvasuu räägib: seal kivi peal olla Püha Jaan maganud. Iga jaanipäeva tuleb vene preester sinna kivi juure ja igast Setumaa nurgast tulevad setud selle kivi juure Püha Jaanile ohvrit tooma. Ohvri on enamiste: võid ja munad. Kui jumala orjus mööda, siis võtab preester poole sellest ohvrist ja teine pool vaestele. Sel ajal, kui jumala orjust peetakse, olla selles jõekeses vesi püha ja kui haiged endid selles vees pesevad, siis kaduvad haigus ära. Kord olla Meeksi külas lauta tehtud, siis olla võetud Jaanikivi küljest tükk ja müüritud lauda seina sisse, et mitte lehmad ära lõpeks (sureks). Kui laut valmiks saanud, siis olla lõpnud iga aasta kaks-kolm elajat ära. Siis olla võetud Jaanikivi tükk müüri seest ära ja elaja lõppemist ei tulnud ette.* (E 49367 (1) < Vastseliina khk — R. Tamm (1915)

1953. aastast pärit pärimusteate järgi on Jaanikivile viidud selleks otstarbeks eraldi tehtud kohupiima ja villa:

*Nädal aega enne jaanipäeva võeti jaanipiim: piim kooriti ära, tehti kohupiima. See viidi Meeksi, pandi Jaanikivile. Kivile pandi ka villa. Mis kivile viidi, võtsid vaesed pärast endale. Meeksi Jaanikivi juurde sõitsid jaanipäeval kokku need, kel midagi viga. Kel olid silmad haiged, pühkis käterätiga silmi, pani räti kivi peale. Kivi juures on allikas, sealt võeti vett, "hämmäti" silmi.* (RKM II 44, 481/2 (11) < Vastseliina khk, Obinitsa < Setumaa, Navike k — U. Mägi < Anna Kuusik, u 70 a (1953)

Viited
------

1. ↑  puhkaeestis.ee
2. ↑  Vaiko Tigane. *Võrumaa vaatamisväärsused*
3. ↑  Pühad kivid Eestimaal. Koostanud Mall Hiiemäe. Tallinn: Tammerraamat, Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Rahvaluule Arhiiv 2011, lk 27–28.
4. ↑  Pühad kivid Eestimaal. Koostanud Mall Hiiemäe. Tallinn: Tammerraamat, Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Rahvaluule Arhiiv 2011, lk 28.

Välislingid
-----------

* Jaanikivi kultuurimälestiste riiklikus registris
* Miikse Jaanikivi Hiite Maja SA andmekogus.
Kuivdokk Inglismaal Gloucesteris
**Kuivdokk** on ehitis (dokk), mille põhiosa on varjaga (dokivari) suletav veetihe bassein ehk dokikamber. Dokkimiseks tuuakse laev kambrisse, dokivari suletakse ja vesi pumbatakse kambrist välja. Laev jääb kuivale, toetudes dokikambri põhjale paigaldatud alustugedele ehk kiilplokkidele. 1980. aastail oli suurim 970 m pikk ja 100 m lai sügavusega 14,5 m Jaapanis 1972. aastal valminud kuivdokk, mis oli kavandatud, et ehitada laevu dedveidiga kuni miljon tonni.

Leidub ka selliseid kuivdokke, millesse pärast dokivarja sulgemist pumbatakse vett juurde ning veepinna tõustes tõmmatakse laev sissesõidukanali kõrvale veekogu tavalisest tasemest kõrgemal asuva astangu kohale, kus on alustoed, millele laev vee dokist väljalaskmisel laskub. Niisugust dokki nimetatakse täidetavaks kuivdokiks.

Eestile lähimad kuivdokid on Helsingi lähedal Suomenlinnas ja Liepājas Tosmare laevatehases.

Viited
------

1. ↑  Mereleksikon. Tallinn, 1996. Lk 55.
2. ↑  Tehnikaleksikon, lk. 72.
Pafawagi reisivagun
Vagunid Kiievi lasteraudteel 2009
**Pafawagi reisivagun** (mudelid 1Aw, 2Aw, 3Aw) on kitsarööpmelise raudtee reisivagun, mida toodeti Poolas Pafawagi tehases Nõukogude Liidu tellimusel 1950. aastail.

Ajalugu
-------

Esimesed Pafawagi reisivagunid toodeti Wrocławis. Mudeli 2Aw tootmine algas 1956. a. Vaguni katsetused toimusid Eesti NSV-s. Selle tulemusena valmistati Mõisakülas Pafawag 2Aw-le uus parandatud alusvanker. Alates 1958. a vahetati Nõukogude Liidus kõik Pafawagide originaalalusvankrid Mõisaküla näidise põhjal valmistatute vastu. Uus tähistus oli 3Aw. Vaguni tootmine lõpetati 1960. Kokku toodeti kuni 560 vagunit. Valmistati ka modifikatsioonina pakivagunit, platskaartvagunit ja kupeevagunit.

Tänapäevaks on alles olevad Pafawag reisivagunid jäänud enamasti vaid mõnedele lasteraudteedele või raudteemuuseumidesse. 

Järeltulijaks on saanud praktiliselt samal ajal tootmisse läinud reisvagun seeriast PV-40.

Kirjeldus
---------

Tegemist oli oma ajastu kohta moodsate ja uudsete täis-metallist kerega reisivagunitega. Vagunil olid sõidu ajal ratastelt käitatav elektrigeneraator ja seistes voolu saamiseks ka akud. 

Puudustena ilmnesid vaguni suur pöörderaadius, mis tulenes vaguni pikkusest ja kehvavõitu püstivus kohati viletsama kvaliteediga raudteedel

**Vaguni tehnilised andmed:**

* Rööpmelaius – 750 mm
* Pikkus – 14200 mm
* Laius – 2260 mm
* Kõrgus – 3170 mm
* Istekohti – 38
* Seisukohti – 22
* Kaal – 16,8 t
* Minimaalne pöörderaadius – 60 m
**Jaanika raudteepeatus** (varem **Ingu raudteepeatus**) on raudteepeatus Harju maakonnas Saue vallas Jaanika külas.

Peatus asub Keila–Turba raudtee ääres ning seal peatuvad AS Elroni elektrirongid liinil Tallinn–Turba. 
Peatusele eelneb Laitse ning järgneb Riisipere.

Alates märtsist 2010 on kasutusel 30 meetri pikkune ja 0,55 m kõrgune (rööpapeast) perroon. Rongi sisenemine ja väljumine toimub vaid C-vaguni kaudu. Perrooni juurde viib lääne poolt Jaanika jaama tee, mis umbes 800 meetrit enne peatust jätkub metsateena.

Enne uue perrooni ehitust oli kasutusel ligikaudu 200 meetri pikkune kõrge (rööpapeast 1,1 m) perroon, mis on nüüdseks lammutatud.

Peatust läbib iga päev mõlemas suunas vähemalt 8 reisirongi koosseisu. Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni.

Viited
------

1. ↑  Endel Sulepi: Otto Tief 1889-1976, veebiviide
2. ↑  Anti Poolamets: Laitse seltsimajas mälestati riigimees Otto Tiefi[*kõdulink*], Kernu vald, 29.09.2008
3. ↑  Allar Viivik (25. märts 2010). "Harjumaa rongijaamad saavad madalad platvormid". *Harju Elu*.
4. ↑  "Elektriraudtee koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2012. Vaadatud 9. märtsil 2009.
5. ↑

Välislingid
-----------

* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)

Pildid
------

* Perroon (2009)Perroon (2009)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus läänesuunalistel reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Laitse |  **Jaanika** | Riisipere  |
**Jaanilinna tank** on Narva linna vallutamisele Teises maailmasõjas Punaarmee poolt 1944. aastal pühendatud mälestusmärk. Monument asub Venemaal Jaanilinnas Kingissepa maantee ääres suunaga läände.

Monument koosneb postamendile asetatud tankist T-34/85. 

Venemaa Jaanilinna piirkonna juht Viktor Karpenko teatas 2022. aasta augusti lõpus, et Narva-Jaanilinna piiripunkti Venemaa-poolsesse otsa püstitatakse Narva tanki koopia. Tankimonumendi pidulik avamine toimus 11. septembril 2022. Mälestusmärgi küljes oleval tahvlil öeldakse, et see tank toodi Jaanilinna ajutiselt ning lõpuks õiglus võidutseb ja Narva tank viiakse oma algsesse asukohta tagasi.

Viited
------

1. ↑  Venemaa paigaldab Jaanilinna Narva punatanki koopia. ERR, 31. august 2022
2. ↑  В Ивангороде 11 сентября установят танк "Т-34" – точную копию перенесенного из Нарвы памятника. ERR, 31. august 2022
3. ↑  "Vene blogija Ilja Varlamov: Narva on ilus, Ivangorod täielik häving. See-eest on seal nüüd tank" Delfi, 6. september 2022
4. ↑  VIDEO JA FOTOD | Orkester, aupaugud ja propagandistlikud sõnumid: Jaanilinnas avati Narva tankimonumendi koopia. Delfi, 11. september 2022
**Browni Ülikool** (*Brown University*) on Ameerika Ühendriikides Providence'is (Rhode Island) asuv eraülikool. Asutatud 1764 kui *College of Rhode Island*. *Pembroke College* ja Browni ülikooli kõik naiste kolledžid ühinesid 1971. aastal.

Browni loetakse esimeseks kolledžiks, mis ei arvestanud vastuvõtmisel üliõpilaste religiooniga.

1960. ja 1970. aastail oli Browni ülikooli slaavi keelte osakond koht, mille kaudu Juri Lotmani tööd said Ameerikas tuntuks. Seal töötasid sel ajal näiteks Thomas Winner, Victor Terras ja Robert Scholes.

Tuntud vilistlasi
-----------------

Browni ülikoolis on õppinud mitmeid USA tuntud poliitikuid, ajakirjanikke, ärimehi, näitlejaid. Nende seas on olnud näiteks USA justiitsminister Charles Evans Hughes (1881), IBM-i president Thomas J. Watson, meediamogul Ted Turner, Nobeli laureaat Craig C. Mello (1982), John F. Kennedy, Jr. (1983) näitleja John Krasinski (2002).

Viited
------

1. ↑  Brown endowment earned 12.6% in FY 2013
2. ↑  USCMS 2010, May 6-8 at Brown University

Välislingid
-----------

* Koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib paikkonnast; Rõuge valla küla kohta vaata artiklit Paganamaa küla* |

---

Vaade Piiriorule ja Paganamaa MKA-le vaatetornist
Üks Vanapagana jäljehaudadest Paganamaal, Võrumaal.
**Paganamaa** on paikkond Võrumaal Haanja kõrgustiku edelaserval. Paganamaa jääb Krabi külast lõunasse ning selle lõunapiiriks on mööda Eesti-Läti piiri kulgev Piiriorg. Paganamaa on tuntud soostunud sulglohkude poolest, mida vanarahvas vanapagana jäljehaudadeks kutsub.

Vanapagana jäljehaudade ja seikluste järgi sai Paganamaa endale ka nime. Lisaks on väidetud, et Paganamaa metsades ja raskel maastikul varjasid ennast tsaariajal salapiirituse vedajad ja hobusevargad ning sellest ka sajatus: "Pagana maal!"

Paganamaa Arendamise MTÜ korraldab igal aastal Paganamaal kohalikku kultuuri tutvustavaid Paganamaa päevi.

Vaata ka
--------

* Paganamaa maastikukaitseala

Viited
------

1. ↑  "Paganamaa maastikukaitseala" (PDF). LKK. Vaadatud 10.02.2009.[*alaline kõdulink*]
2. ↑  "Paganamaa päevad". Paganamaa Arendamise MTÜ. Vaadatud 10.02.2009.

Kirjandus
---------

* Vello Denks, "Paganamaa". Tallinn: Eesti Raamat, 1972, 64 lk.
* Timo Palo. 2016. Pagana tore maa Eesti Loodus 11: 52-55
* Julius Ungru, "Paganamaa mehe mälestusi", Võru 1996
* Julius Ungru, "Minu lapsepõlve Paganamaa". Tallinn: Eesti Raamat, 1987, 112 lk.

Välislingid
-----------

* Paganamaa koduleht
**Kapten H. M. "Howling Mad" (Huilgav Hull) Murdock** on üks seriaali "A-Rühm" peategelasi. Teda kehastas 1980. aastatel Dwight Schultz ja 2010. aasta filmis kehastab teda Sharlto Copley.

Murdock oli Vietnami sõjas parim helikopteripiloot, kuid ta on ametlikult kuulutatud hulluks. Ehkki ta osales "kuriteos, mida A-Rühm ei sooritanud", ei kuulatud teda üle.

Murdock on tavaliselt USA sõjaveteranide psühhiaatriahaiglas, aga ta põgeneb sealt tihti, enamasti Face'i abiga, et aidata A-Rühma nende missioonidel. Tema "hulluse" sümptomid varieeruvad igas osas: ta kujutab ette väljamõeldud tegelasi, näeb viirastusi ja usub elutute asjade "tarkusesse". 

Ta on A-Rühmas kõige lapsikum ja vaatab multifilme nagu "Rähn Woody" ja "Looney Tunes" ning mõnikord teeb järgi mõne Looney Tunesi tegelase fraasi, nagu Porky "o-o-ongi kõik, rahvas". Ta viitab tihti ka Billyle, oma "nähtamatule koerale".

Kõik see vihastab B.A-d ja too kutsub sellepärast Murdockit hulluks tolaks.

Kuigi Vietnami sõjas oli ta kopteripiloot, oskab ta lennata ka reisilennukite, hävitajate ja autožiirodega.

Osas "Must päev Bad Rockis" selgus, et Murdockil ja B.A-l on sama veregrupp – AB negatiivne, kõige haruldasem tüüp. Selles osas sai B.A. Murdockilt vereülekande, kuigi ta protesteeris (kartes, et Murdocki veri teeb ta "hulluks".) Kui kord sai Murdock haavata, siis pakkus B.A. Murdocki päästmiseks enda verd.

Palju detaile Murdocki elust on teadmata. "A-Rühma" esimeses osas oli öeldud, et Murdocki ema suri, kui Murdock oli viieaastane. Arvati, et ta kasvas üles oma vanaema (H. Emma Murdocki) ja vanaisa juures. Ühes kolmanda hooaja osas ütles B.A. et Murdock läks hulluks, kui ta lennuk alla kukkus.

Murdock oskab viit keelt: peale inglise ka hispaania, vietnami, hiina ja vene keelt.

Ühes viienda hooaja osas sai Murdock psühhiaatriahaiglast välja, saades oma mõistuse tagasi ja ta olevat olnud hull vaid katteks.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on tekstiiltootest; püünise kohta vaata Pael (püünis); video kohta vaata KanadonMuhedad* |

---

**Pael** (Lõuna-Eestis *paal*) on pikk kitsas ribakangas, harvem lõngadest punutud nöör, mida kasutatakse kaunistamiseks, tugevdamiseks, kooshoidmiseks, kokkusidumiseks jms; on ka kitsam lint ja peenem nöör. Punutud paelu valmistatakse erinevatest kiudmaterjalidest, tuntumad sidumisvahendid on näiteks saapa-, kingapaelad, juuksepaelad, põllepaelad, pakipaelad jne. 

Eesti etnograafias nimetati varem paelaks kitsast ja lühikest ilma koelõngata vööd, mida valmistati palmitsedes või kuni 2 cm laiust koelõngadega vööd, mida kasutati köitmiseks, kaunistamiseks, tugevdamiseks jms. Eristati erinevate kirjade ja keermetega paelu.

Kasutusel olid säärepaelad, peapaelad, pulmapaelad jm. Eesti talupojapulmas seoti paelu pulmamõõga, õllekannu ja torupilli ümber.

Tänapäeval valmistatakse Eestis villasest ja puuvillasest materjalist eri laiusega dekoratiivseid ja kaunistuspaelu, aga ka vööpaelu, nii käsitööna kui ka tekstiilitööstuse toodanguna. Kasutatakse rohkesti eesti rahvuslikke motiive, ornamente ja mustreid. 
Laiad vööpaelad on leidnud laialdast kasutamist kooride, tantsurühmade jm riietusse rahvusliku nüansi toomisel.

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 27.05.2020
2. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 134

Välislingid
-----------

* Põimitud pael, Eesti Rahva Muuseum
**Pael** (ka silmus) on tugevast nöörist püünis metsloomade ja lindude püüdmiseks.

Pael on ürgne silmusekujuline püünis, mida Eestis valmistati vanasti hobusejõhvidest ja vahatatud nöörist. Uuemal ajal tehti lihtsaid pehmest traadist silmuseid, mis kinnitati lindude söögi- ja liikumispaikades pulkadega maa külge või mitu paela korraga ühele aluslauale. Aiaaukudesse jäneste käiguradadele seati üles jänesepaelad.

Tihti kinnitati pael kasvavast puust või tugevamast oksast vibu külge, mis püsis painutatud asendis puupulga abil või kasutati maasse löödud looga ja tallalauast(-pulkadest) luku abi. Sööta haarav lind või loom mässis end silmusesse või vedas silmuse kokku.
Oks tõmbas saagi üles või vabanes lukk linnu või looma raskuse mõjul. Samal põhimõttel, kuid tugevamate paeltega püüti metskitsi või rebaseid. Kepi külge kinnitatud jõhvsilmusega on püütud isegi hauge ja ahvenaid.

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 7.06.2020
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 197
3. ↑  Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 103
Brooks Brothersi kauplus
**Brooks Brothers** on Ameerika Ühendriikide kõige vanem meesterõivaste tootja. 

Selle 1818. aastal loodud perefirma peakontor asub New Yorgis Madison Avenuel. Ettevõtte asutas Henry Sands Brooks (1772–1833). 1833. aastal võttis tema äri üle vanim poeg Henry Jr, kes tegi seda kuni 1850. aastani, mil juhtima asusid nooremad vennad Daniel, John, Elisha ja Edward ja muutsid ettevõtte nime Brooks Brothersiks. Brooks Brothers on olnud rõivatööstuse innovaator ja paljude uute materjalide Ameerika Ühendriikidesse tooja. Näiteks hakati esimesena pakkuma võimalust osta poest valmisülikond.

2001. aastast kuulub firma Retail Brand Alliance'i gruppi ning tootevalikusse lisandusid ka naisterõivad ja kodutekstiilid. Ettevõte on loonud rõivad paljudele kuulsustele ja võimuesindajatele. Näiteks on Brooks Brothersi rõivaid kandnud 39 Ameerika Ühendriikide presidenti 44-st.

2012. aastal asusid Brooks Brothersi poed lisaks Ameerika Ühendriikidele veel 70 riigis.

Allikad
-------

* Brooks Brothersi Eesti fännileht

Välislingid
-----------

* Brooks Brothersi koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mõisast Šeimena vallas; mõisa kohta Šiauliai rajoonis vaata artiklit Paežeriai mõis (Šiauliai rajoon)* |

---

Paežeriai mõisa peahoone
**Paežeriai mõis** (leedu *Paežerių dvaras*) on endine mõis Leedus Vilkaviškise rajoonis Šeimena vallas Paežeriais. Hoone asub aadressil Dvaro g. 6.

Mõis on saanud alguse XVI sajandi lõpus. Vanimad teadolevad omanikud olid Glinskid. XVII sajandil läks see Zabiełłode valdusse. Aastal 1799 ehitas Szymon Zabiełło mõisakompleksi esinduslikult välja. Pärast Szymoni surma läks mõis Gauronskite valdusse; neile kuulus see aastani 1939. Viimane omanik (aastani 1944) oli Jonas Vailokaitis Kuigi ametlikult kuulus see temale ka veel Saksa okupatsiooni ajal, kasutasid tema asemel siiski Saksa võimud. Pärast sõda oli peahoones ajutiselt kohaliku sovhoosi kontor, aastast 1952 asusid seal aga maaparandajad. Aastail 1954–1957 ja 1968–1970 hoonet remonditi, aastail 1979–1981 hoone restaureeriti. Tänapäeval asub seal muuseum.

Aastal 1799 püstitati praegune, klassitsistlik peahoone. Hoone projekteeris Marcin Knakfus. Hoone interjöör pärineb XIX sajandist. Mõisa juures asub XIX sajandi alguses ehitatud kontorihoone (aastast 1922 oli kasutusel koolimajana). Selle juures asub sajandi teisel poolel ehitatud uusgooti stiilis vaatetorn. Säilinud on veel jääkelder, tall, sealaut, lehmalaut, magasiait, ait ja viinaköök. Mõisakompleksi juurde viib kastanipuude allee. Teine allee mõisa juures on palitest. Mõisa peahoone juures asub Paežeriai järveni ulatuv 12 hektari suurune looduskaitsealune park (koos alleedega on kaitsealuse territooriumi pindala 16 hektarit), kus asuvad pärnaalleed. Pargis asub kolmest eri tasapinnal tiigist kaskaad.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2015. Vaadatud 16. oktoobril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2015. Vaadatud 16. oktoobril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (*leedu keeles*)
* Mõisakompleksi kaart
* Infot mõisa kohta (*leedu keeles*)
* Muuseumi koduleht (*leedu keeles*)
* Mõis kultuuriväärtuste registris (*leedu keeles*)
* Mõis Leedu kunstimuuseumi lehel (*leedu keeles*)
**Broomfield**, ametlikult **Broomfieldi linn ja maakond (**inglise keeles *City and County of Broomfield*) on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis ning see moodustab ka omaette maakonna.

Linn inkorporeeriti 1961. aastal Boulderi maakonna kaguosas. Linn sai nime arvatavasti piirkonnas olevate sorgopõldude järgi (inglise keeles *broomcorn –* sorgo, *field –* põld). Kolmel järgmisel aastakümnel kasvas linn territooriumi annekteerides, mis tihti ulatus ka maakonnapiiridest välja Adamsi, Jeffersoni ja Weldi maakonda. 1990. aastatel hakkas linna juhtkond kavandama linna loomist eraldi maakonnaks, esitades selleks 1998. aastal Colorado osariigi põhiseadusesse parandusettepaneku, põhjendades, et omaette maakonnana on linnas lihtsam avalikke teenuseid osutada kui nelja maakonna osana. Colorado osariigi seadusandlik kogu nõustus, ning sellele lisati kolmeaastane üleminekuperiood. 15. novembril 2001 sai Broomfieldist ametlikult Colorado 64. maakond. Kui mitte arvestada Alaskal Skagway, Wrangelli ja Petersburgi "maakonnaga võrdväärseid üksusi", mis loodi aastatel 2007–2012, on Broomfieldi linn-maakond USA uusim loodud maakond.

2004. aasta presidendivalimistel andis linn 51,7% hääli George W. Bushi ja 47,1% John Kerry poolt. Pärast seda on linnaelanikud hääletanud eeskätt Demokraatliku Partei kandidaatide poolt.

Naabermaakonnad
---------------

* Weldi maakond (kirdes)
* Adamsi maakond (kagus)
* Jeffersoni maakond (edelas)
* Boulderi maakond (loodes)

Viited
------

1. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

| * v
* r
Colorado maakonnad |
| --- |
| 
Adams **·**  Alamosa **·**  Arapahoe **·**  Archuleta **·**  Baca **·**  Bent **·**  Boulder **·**  Broomfield **·**  Chaffee **·**  Cheyenne **·**  Clear Creek **·**  Conejos **·**  Costilla **·**  Crowley **·**  Custer **·**  Delta **·**  Denver **·**  Dolores **·**  Douglas **·**  Eagle **·**  El Paso **·**  Elbert **·**  Fremont **·**  Garfield **·**  Gilpin **·**  Grand **·**  Gunnison **·**  Hinsdale **·**  Huerfano **·**  Jackson **·**  Jefferson **·**  Kiowa **·**  Kit Carson **·**  La Plata **·**  Lake **·**  Larimer **·**  Las Animas **·**  Lincoln **·**  Logan **·**  Mesa **·**  Mineral **·**  Moffat **·**  Montezuma **·**  Montrose **·**  Morgan **·**  Otero **·**  Ouray **·**  Park **·**  Phillips **·**  Pitkin **·**  Prowers **·**  Pueblo **·**  Rio Blanco **·**  Rio Grande **·**  Routt **·**  Saguache **·**  San Juan **·**  San Miguel **·**  Sedgwick **·**  Summit **·**  Teller **·**  Washington **·**  Weld **·**  Yuma |  |
**Paepealse raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu 1982. aastal asutatud haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Paul Pinna tänav 8. Praegustes ruumides Linden Passaaži teisel korrusel paikneb raamatukogu alates 2003. aastast, enne seda teenindati Lasnamäe täiskasvanuid Laagna raamatukogus Võru tänavas ja lapsi tavalistes korteriruumides paiknenud Laagna lasteraamatukogus.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

Külastuste arv Paepealse raamatukogus:

* 2018 – 69957
* 2017 – 68659
* 2016 – 63406

Viited
------

1. ↑  Tooming, Rando (7.10.2003). "Lasnamäel avatakse moodne raamatukogu". *Eesti Päevaleht*. Vaadatud 26.08.2019.
2. 1 2  Tallinna Keskraamatukogu (märts 2019). "Tallinna Keskraamatukogu 2018. a tegevuse aruanne" (PDF). Vaadatud 26.08.2019.
3. ↑  Tallinna Keskraamatukogu. "Tallinna Keskraamatukogu aastaaruanne 2017" (PDF). Lk 26. Vaadatud 26.08.2019.

Välislingid
-----------

* Paepealse raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
Pierre Teilhard de Chardin
**Pierre Teilhard de Chardin** (1. mai 1881 Orcines, Prantsusmaa – 10. aprill 1955 New York) oli prantsuse paleontoloog, geoloog, filosoof ja 
jesuiidi preester. Ta oli üks Pekingi inimese avastajatest. Ta lõi oomegapunkti mõiste ja arendas Vladimir Vernadski noosfääri mõistet.

Oma peateoses "Inimese fenomen" ("Le Phénomène Humain", 1955) muutis ta Katoliku kiriku traditsioonilisi arusaamu loomisest lõdvemaks. Kirik leidis, et see on vastuolus Augustinuse pärispatu doktriiniga ning keelas tema eluajal ta teoste avaldamise.

Loengud
-------

* Teilhard de Chardin, väljavõte loengust "On Love & Happiness", Peking 28. detsember 1943.

Teosed
------

* *On Love & Happiness*.

Kirjandus
---------

* Ignace Lepp, *The faith of men; meditations inspired by Teilhard de Chardin*. tõlk, Bernard Murchland. New York, Macmillan 1967.
* Tadeusz Plužański, "Teilhard de Chardini vaadete mõningaid jooni" – kogumikus "Rotterdami Erasmusest Bertrand Russellini. Kaasaegse kodanliku humanismi ja vabamõtlemise probleeme". Vene keelest tõlkinud M. Lumi. Eesti Raamat, Tallinn 1972, lk 117–157

Välislingid
-----------

* Teilhard de Chardin, *On Love & Happiness*.
Suur H-II-piirkond NGC 604, mis asub Kolmnurga galaktikas
**H-II-piirkond** on tähtedevahelisest ioniseeritud vesinikuaatomitest koosnev piirkond. Tavaliselt on see osaliselt ioniseeritud gaasist koosnev pilv, milles on hiljuti toimunud täheteke ja mille suurus varieerub ühest kuni sadade valgusaastateni ning tihedus mõnest kuni miljoni osakeseni kuupsentimeetri kohta. 1610. aastal avastas Nicolas-Claude Fabri de Peiresc Orioni udukogu, mis on tänapäeval teada kui H-II-piirkond ja on seega esimene avastatud H-II-piirkond.

Piirkonnad võivad olla ükskõik millise kujuga, sest tähtede ja gaasi jaotus piirkonnas on ebaühtlane. H-II-piirkondi seostatakse sageli molekulipilvedega. H-II-piirkonnad võivad tekitada mitme miljoni aasta vältel tuhandeid tähti. Tavaliselt hajutavad supernoovad ja massiivseimate tähtede tugevad tähetuuled H-II-piirkondade gaasid viimaks laiali ning järgi jäävad täheparved, näiteks Plejaadid.

H-II-piirkonnad on vaadeldevad suurte vahemaade tagant ning nende uurimine on oluline, tegemaks kindlaks galaktikate kaugust ja keemilist koostist. Spiraal- ja ebaregulaarsed galaktikad sisaldavad paljusid H-II-piirkondi, samal ajal kui elliptilistes galaktikates need peaaegu puuduvad. Spiraalgalaktikates, sealhulgas Linnuteel, on need piirkonnad koondunud spiraalharudesse, kuid ebaregulaarsetes galaktikates paiknevad need kaootiliselt. Mõned galaktikad sisaldavad suuri H-II-piirkondi, mis sisaldavad kümneid tuhandeid tähti.

Viited
------

1. ↑  "H II region". *Oxford Reference*. Vaadatud 8. juuni 2019.
2. 1 2  "HII Region". *Swinburne University of Technology*. Vaadatud 8. juuni 2019.
3. ↑  "Messier 42: Orion Nebula". *Messier Objects*. Vaadatud 8. juuni 2019.
4. ↑  "H II Regions" (PDF). *Georgia State University*. Vaadatud 8. juuni 2019.
Vaade Olevimäele Sulevimäelt
**Brookusmägi** (ka *Brokusmägi*[*viide?*]) on ajalooline piirkond Tallinna vanalinna Tallinna all-linna kirdeosas. Paikkond sai nime vanalinna Pika tänava ääres maju omanud Brockhusenite kaupmehesuguvõsa järgi. Johannes Bruckhusen, omandas juba 1380. aastal kinnisvara praegusel Sulevimäel, vana vene kiriku vastas (1410. aastal on mainitud vene kirikut asuvat juba uues kohas – Vene tänaval). Ka hiljem leidus seal sama perekonnanimega majaomanikke, seetõttu on raske tänavanime tekkeaega ja konkreetset nime andjat kindlaks määrata. Brookusmäge on esmamainitud 1648. aastal.

Tallinnas on Brookusmäe nime kandnud kaks tänavat: Suur Brookusmägi ja Väike Brookusmägi (saksa keeles vastavalt *Grosser Brokusberg* ja *Kleiner Brokusberg*; vene keeles *Большая Брокусова гора*, *Малая Брокусова гора*). Piirkonna vanimad nimed olid *mons arene* (1332) ja *Zantberg* (1337), mõlemad tõlkes 'liivamägi'. Sellest tulenevalt nimetati ka Väikest Rannaväravat 1368. aastal *porta sant*.

Tallinna Magistraadi otsusega 3. veebruarist 1872 määrati hilisemate Suure ja Väikese Brookusmäe nimelistele tänavatele ühiseks nimeks *Brockusstrasse* ja nende hargnemise kohale *Brockusplatz*. Hiljem anti pikemale tänavale nimeks *Grosser Brokusberg* ('Suur Brookusmägi') ja lühemale, põiktänavale *Kleiner Brokusberg* ('Väike Brookusmägi'). 

1935. aastal nimetati Suur-Brookusmäe tänav Olevimäe tänavaks ja Väike-Brookusmäe tänav Sulevimäe tänavaks. Nende ristumiskohta nimetati 1989. aastal Brookusplatsiks.

Viited
------

1. ↑  Aleksander Kivi, Mäed ja mäenimelised tänavad Tallinnas, Keel ja Kirjandus, 1964 nr 7
2. ↑  L. Arbusow, Das älteste Wittschopbuch der Stadt Reval. Reval, 1888, nr. 358 ja 460; E. Nottbeck, Das zweitälteste Erbebuch der Stadt Reval. Reval, 1890 ( = EB2), nr. 274.
Noored usbekid
**Usbekid** (endanimetus O‘zbeklar või O‘zbekler) on turgi rahvas Usbekistanis ja teistes Kesk-Aasia riikides. Kõnelevad usbeki keelt, mis kuulub turgi keelte tšagatai rühma ehk karluki rühma. Usklikud on islamiusulised (sunniidid). Endistes Nõukogude vabariikides järgivad usbekid mõõdukamat islamit, Afganistanis elavad usbekid peavad usukommetest rangemini kinni.

Ühtekokku on usbekke 27–29 miljonit, neist Usbekistanis 22–23 miljonit, Afganistanis 1,5–2,7 miljonit, Tadžikistanis 1,13 miljonit, Kõrgõzstanis 800 000, Kasahstanis 494 000, Türkmenistanis 250 000 – 500 000, Venemaa Föderatsioonis 289 862, Türgis 50 000, Hiinas 25 000, Ukrainas 22 000 ja Ameerika Ühendriikides 16 000.

Eestis elas 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 132 usbekki ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 121 (neist 67 Tallinnas).

Usbeki rahvas on tekkinud kohaliku varasema iraanikeelse elanikkonna segunemisel mitmes laines 11.–15. sajandini saabunud turgikeelsete sisserändajatega. 

Etnonüüm "usbekk" on arvatavasti pärit 14. sajandi algusest, mil Uzbek-khaani valitsusajal hakati nii kutsuma Kuldhordi islamistunud tuumikut. 1499. aastal tungisid Timuriidide valdustesse rändusbekid (Šeibaniidide dünastia). Hiljem hakatigi kohalikku rahvast nende järgi usbekkideks kutsuma.

1860. aastate lõpus ja 1870. aastate algul sattusid usbekid Venemaa keisririigi võimu alla.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. september 2018. Vaadatud 15. juunil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Päring Statistikaameti andmebaasist
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Hõbe** | 2018 | jäähoki |

**Brooks Macek** (sündinud 15. mail 1992 Winnipegis Manitoba provintsis) on Saksamaa-Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Jekaterinburgi Avtomobilistis.

Ta sündis Kanadas ja alustas klubikarjääri Saskatchewan Junior Hockey League'is. 2008. aastal liitus ta Western Hockey League'i klubiga Tri-City Americans. Hooajal 2010–11 keskel liitus ta samasse liigasse kuuluva Calgary Hitmeniga.

2010. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Detroit Red Wingsi poolt 171. valikuna, kuid NHL-is ei ole ta kunagi mänginud.

2013. aastal suundus Macek Saksamaale, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Iserlohn Roosters, kus mängis kokku kolm hooaega. Aastatel 2016–2018 mängis ta kaks hooaega teises Saksamaa kõrgliiga klubis, EHC Münchenis. Mõlemal hooajal tuli ta Müncheniga Saksamaa meistriks. 2017–18 põhihooajal lõi ta Saksamaa liigas 26 väravat, millega oli liiga suurim väravakütt. Hooajal 2018–19 mängis ta NHL-i klubi Vegas Golden Knightsi farmklubi Chicago Wolvesi rivistuses AHL-is. Ta jõudis Wolvesiga samal hooajal Calder Cupi finaali, kus kaotati Charlotte Checkersile.

2019. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu Jekaterinburgi Avtomobilistiga.

2018. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Saksamaa jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.

Välislingid
-----------

* Brooks Macek KHL.ru lehel
* Brooks Macek hockeydb.com lehel
**Uslar** on linn ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 113,4 km². 31. detsembril 2017 elas seal 14 278 inimest. Uslar asub Sollingist lõunas, viimane on Weserberglandi osa.

Geograafia
----------

Uslar asub Hesseni ja Nordrhein-Westfaleni piiride lähedal. Hannover on 110 km põhjas, Hesseni suurim linn Frankfurt am Main on 240 km lõunas ja Berliin on 350 km kirdes.

### Vallaosad

Uslari valda kuulub 19 linna ja küla: Ahlbershausen, Allershausen, Bollensen, Delliehausen, Dinkelhausen, Eschershausen, Fürstenhagen, Gierswalde, Kammerborn, Offensen, Schlarpe, Schönhagen, Schöningen, Sohlingen, Uslar, Vahle, Verliehausen, Volpriehausen ja Wiensen.

Ajalooline Uslari raekoda

Ajalugu
-------

Uslarit on esmamainitud aastal 1006/1007. 12. sajandi teises pooles hakkasid Welfid Uslarit valitsema (kuni 19. sajandini). 1599. aastal ehitati Freudenthali loss, mis põles 1612. aastal maha. 1819. aastal põles suur osa Uslari linnast maha.

Majandus
--------

Uslari tööstus kasutab piirkonna loodusvarasid puitu, liiva ja vett. 20. sajandil oli maailmakuulus Uslari mööblitööstus (*Ilse-Möbel*, 1950. aastatel umbes 2000 töötajat). Tänapäeval mängib Uslari piirkonnas (*Uslarer Land*) olulist rolli ainult turism. Seal on ka *Privatbrauerei Haffner*, mis pruulib Bergbräu perekonna õlut, mis on villitud *pop-top* pudelitesse, nagu Schleswig-Holsteini Flensburgeri õlu ja Hollandi Grolsch.

Uslari vald on kaelani võlgades. Näiteks kohalik ujula tuli sulgeda 2011. aasta mais ja taasavati alles 2012. aasta novembris, kohaliku algatuse abil. 2005. aastast on elanikkond pidevalt vähenenud, keskmiselt 168 inimest aastas.

Sõpruslinn
----------

* Człuchów, Poola, aastast 1999.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.uslar.de


Northeimi kreisi vallad

* Bad Gandersheim
* Bodenfelde
* Dassel
* Einbeck
* Hardegsen
* Kalefeld
* Katlenburg-Lindau
* Moringen
* Nörten-Hardenberg
* Northeim
* Uslar
HAKA Plast OÜ tootmishoone
**HAKA Plast OÜ** on Lääne-Virumaal Kadrinas asuv polüetüleentorusid tootev ettevõte, mis asutati 2003. aasta alguses. 

Tootmist alustati sama aasta oktoobris ühe tootmisliiniga. Aasta aastalt on firma kasvanud ja arenenud. 2006. aastal pälviti Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse välja antav aasta areneja nimetus. 2014. aasta seisuga töötas ettevõttes 27 inimest.

HAKA Plastil on tänaseks kuus tootmisliini, millel on võimalik toota torusid läbimõõduga 20–630 mm. Tootmises kasutatakse Euroopas tuntud toorainetarnijate toorainet. HAKA Plasti survetorud on sertifitseeritud EN12201 ja ISO4437 standardi alusel nii Eesti kui ka Leedu sertifitseerimise asutuste poolt.

HAKA Plasti tootevalik hõlmab polüetüleensurvetorusid nii vee kui ka kanalisatsiooni tarbeks, maaküttetorusid, pontoone ujuvsildade tarbeks ja kaevutorusid. Samuti valmistab ettevõte eriotstarbelisi polüetüleentorusid. 

Oma toodangut müüb HAKA Plast Eestis, Leedus, Lätis ja Soomes. 

HAKA Plast on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja (EKTK) liige ja Eesti Ehitusmaterjalide Tootjate Liidu (EETL) liige.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 26.01.2014)

Välislingid
-----------

* "Kadrina kannab viimaseid kuid torupealinna nime" (23.10.2003, Virumaa Teataja)
* "Kadrina firma pälvis aasta areneja tiitli" (13.09.2006, Virumaa Teataja)
**Uskmatu** e. **ilmalik** ("truudusetu") on mõnes religioonis kasutatav mõiste nende kohta, keda süüdistatakse uskmatuses oma religiooni kesksetesse tõekspidamistesse, mõne teise religiooni esindajate või uskmatute vastu.

Uskmatu on kristlik kiriklik termin, mille ümber kirik töötas välja teoloogilise kogumi, mis tegeleb truudusetuse kontseptsiooniga, mis teeb selge eristuse nende vahel, kes ristiti ja järgisid kiriku õpetusi, võrreldes nendega, kes on väljaspool usku. Kristlased kasutasid mõistet truudusetus, et kirjeldada neid, keda peetakse kristluse vaenlasteks.

Kristlased kasutasid ajalooliselt mõistet uskmatu nimetades nii inimesi, kes olid aktiivselt kristluse vastu.

Vaata ka
--------

* Uskumus
* Usund
* Ateism
* Ebausk
* Ilmalikustamine
* Ilmalik muusika
* Ilmalik humanism

Viited
------

1. ↑  "infidel". *The Oxford Pocket Dictionary of Current English*. Oxford University Press. 2009. a person who does not believe in religion or who adheres to a religion other than one's own.
**"Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis"** oli tsensuurivaba omakirjastuslik kroonika, mis ilmus Eestis aastatel 1978–1987 (kokku 25 kogu).

"Lisanduste..." esimene tegevtoimetaja oli Jüri Adams, seejärel Viktor Niitsoo, tema arreteerimise järel Arvo Pesti. Arvo Pesti vahistamise järel oli tegevtoimetaja vangist vabanenud Mati Kiirend.

"Lisandused..." ilmusid kirjutusmasinal paljundatult põranda all, ning pärast seda, kui Eestis ägenesid nõukogude võimu repressioonid sõnavabaduse vastu, ka välismaal – Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskuse hoole all Stockholmis. 

"Lisandustes..." avaldati NSV Liidus inimõiguste rikkumisi käsitlevaid pöördumisi maailma avalikkuse poole ning kirjeldati inimõiguste rikkumisi ja kohtuprotsesse dissidentide üle. Avaldati ka artikleid Eesti ajaloost, olukorrast Lätis, Leedus ja Ida-Euroopa riikides.

Vaata ka
--------

* Omakirjastuslik tegevus Eestis

Viited
------

1. ↑  Peep Pillak. Arvo Pesti mälestuseks *Tuna* nr 4, 2010; lk 151.

Kirjandus ja välislingid
------------------------

* *Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis*. 1. kd, kogud 1-7: 1978-1980. Stockholm: Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus, 1984. ISBN 9789949363537
* *Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis*. 2. kd, kogud 8-13: 1980-1981. Stockholm: Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus, 1984. ISBN 9789949363544
* *Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis*. 3. kd, kogud 14-19: 1982-1984. Stockholm: Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus, 1986. ISBN 9789949363551
* *Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis*. 4. kd, kogud 20-25: 1985-1987. Stockholm: Eesti Vangistatud Vabadusvõitlejate Abistamiskeskus, 1988. ISBN 9789949363568
**Lisa Valerie Kudrow** (sündinud 30. juulil 1963 Los Angeles) on USA filminäitleja.

Kudrow sündis ülemkeskklassi juudi peres. Tema ema töötas turismiagendina ja isa peavalule spetsialiseerunud arstina. Tal on vanem õde ja vanem vend. 

Kui Lisa oli 16-aastane, tehti talle iluoperatsioon, mis muutis tema nina märgatavalt väiksemaks.

Tema tuntuim roll on Phoebe Buffay aastatel 1994–2004 toodetud komöödiasarjas "Sõbrad".

Kudrow mängis "Simpsonite" 1998/99. aasta hooaja avaosas "Lard of the Dance" moeteadlikku vahetusõpilast, kes kõik sõbrad Lisa juurest ära meelitab. Sarjas on hulganisti vihjeid "Sõpradele".

Kudrow on nimetatud Emmy kandidaadiks seitse korda: peaosaga telesarjas "The Comeback" (2006) ning kõrvalosaga telesarjas "Sõbrad" 1995 ja 1997–2001. Ta võitis Emmy ainult 1998. Osaga "Sõprades" nimetati ta 1996. aasta Kuldgloobuse kandidaadiks, kuid ei võitnud seda.

Emmyle kandideerimisega "The Comebacki" eest sai Kudrow'st esimene "Sõprade" seriaali näitlejatest, kes saavutas pärast "Sõprade" lõpetamist jälle suurt edu.

Kudrow oli "Sõprade" peaosalistest esimene, kes abiellus: 27. mail 1995 prantslasest reklaamijuhi Michel Sterniga. Neil on poeg Julian Murray, kes sündis 1998. aastal. Nad elavad Beverly Hillsis. Kudrow' rasedus kirjutati "Sõpradesse" sisse: tema tegelaskuju kandis surrogaatemana oma venna ja selle abikaasa kolmikuid lapsi, sest vennanaine polnud ise võimeline lapsi saama.

Kudrow räägib vabalt inglise ja prantsuse keelt.

Filmirolle
----------

| Aasta | Pealkiri | Eestikeelne pealkiri | Roll |
| --- | --- | --- | --- |
| 1997 | "Romy and Michele's High School Reunion" | "Romy ja Michele'i kooli kokkutulek" | Michele Weinberger |
| 1999 | "Analyze This" | "Ka gängster on inimene" | Laura MacNamara Sobel |
| 2000 | "Hanging Up" |  | Maddy Mozell |
| 2000 | "Lucky Numbers" | "Õnnenumbrid" |
| 2001 | "All Over the Guy" | "Poiste asjad" |
| 2001 | "Dr. Dolittle 2" | "Doktor Dolittle 2" |
| 2002 | "Analyze That" | "Gängster on ikka veel inimene" | Laura Sobel |
| 2002 | "Bark!" |  | Dr. Darla Portnoy |
| 2003 | "Marci X" |  | Marci Feld |
| 2003 | "Wonderland" |  | Sharon Holmes |
| 2005 | "Happy Endings" |  | Miriam 'Mamie' Toll |
| 2007 | "P.S. I Love You" | "P.S. Ma armastan sind" |  |
| 2009 | "Hotel for Dogs" | "Koerte hotell" |  |
| 2010 | "Easy A" | "Häbimärk" |  |

Seriaalirollid
--------------

* "Mad About You" (Ursula Buffay, 23 osa, 1992–1999)
* "Bob" (3 osa, 1993)
* "Sõbrad" (Phoebe Buffay, 236 osa, 1994–2004)
* "Hercules" (Aphrodite, 4 osa 1998–1999)
* "The Comeback" (Valerie Cherish, 13 osa, 2005)
* 15 telerolli (1–2 osa, 1989–2006)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lisa Kudrow** |

* Lisa Kudrow andmekogus IMDb (inglise)
* Lisa Kudrow Twitteris Muuda Vikiandmetes
**Kärdla (linna)staadion** on Hiiu maakonnas Kärdla linnas Põllu tänaval asuv staadion. Staadioni omanik on SA Hiiumaa Spordikool.

Staadion ehitati 1948. Staadion renoveeriti 2017. EASi regionaalsete investeeringutoetuste programmist, projekti "Hiiu maakonna sportimisvõimaluste parandamine" toel. Projekti kogumaksumus: 91 926€, millest EASi toetus: 68 944,50€.

Staadionile ehitati 2020a juurde riietevahetamisvõimalused ning teenindavale personalile parkla. Seda tehti Leader-meetme 2. külaarendus ja kogukonnateenused toel, projekti nimetus: "Hiiumaa esindusstaadioni sportlaste tingimuste parandamine". Projekti kogumaksumus: 20 640€. Leader meetmest toetati projekti 12 384€.

2020a lisaks soetati riikliku huviharidustoetuse toel Hiiu maakonda esimene IAAFi sertifikaadile vastav kõrgushüppematikomplekt.

Staadioni jalgpalliväljak on muruväljak ning on FC Hiiumaa koduväljakuks.

Kärdla staadion on üks kahest täismõõtmetest staadionist Hiiumaa maakonnas.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 11.03.2016)
2. ↑   (vaadatud 11.03.2016)

Välislingid
-----------

* Staadionist Hiiumaa Spordiliidu kodulehel
* Kärdla staadion Eesti spordiregistris
**"Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu"** on 2013. aastal esilinastunud Eesti muusikaline 3D-nukufilm. See on Eesti esimene 3D-film, mida on nimetatud ka maailma esimeseks täispikaks nukuooperiks.

Peategelane on Aafrika apelsinipoiss Maroc Orange, kes sõidab paadiga Sitsiiliasse, et pääseda vaesusest. Euroopas aga pannakse ta raskele tööle tomatiistandusse. Siis aga hakkab tema vastu huvi tundma ketšupimõisniku tütar, sidrunitüdruk Lisa Limone.

Filmi režissöör on Mait Laas, stsenaristid Kati Kovács ja Peep Pedmanson, operaator Ragnar Neljandi ja helilooja Ülo Krigul. Filmis kõneldakse itaalia, prantsuse, inglise ja eesti keelt ning sel on eesti subtiitrid. "Lisa Limone ja Maroc Orange'i" pikkus on 72 minutit. Filmi helindanud näitlejate seas on Iiris Vesik, Peeter Volkonski, Omar Nõmm, Risto Joost ja Hardi Volmer.

Viited
------

1. 1 2 3  "Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu" Tartu elektriteatri kodulehel (vaadatud 8. märtsil 2013)
2. ↑  Filmi tutvustus portaalis kino.ee (vaadatud 8. märtsil 2013)