recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**David Servan-Schreiber** (21. aprill 1961 Neuilly-sur-Seine – 24. juuli 2011 Fécampi vald) oli prantsuse arst ja neuroteadlane.

Servan-Schreiber lõpetas aastal 1984 Lavali Ülikooli Kanadas Quebecis psühhiaatria erialal. Aastal 1988 rajas ta Pittsburghi Ülikoolis kognitiivse neuroteaduse labori. Koos kolleegidega asutas Servan-Schreiber 1991. aastal organisatsiooni Piirideta Arstid USA osakonna. Aastal 1997 rajas ta Pittsburghi Ülikooli Meditsiinikeskuses integratiivse meditsiini keskuse. 

Servan-Schreiber on töötanud õppejõuna Lyoni ülikoolis Université Claude Bernard Lyon 1 ja kliinilise psühhiaatria professorina Pittsburghi ülikoolis.

David Servan-Schreiber on kirjutanud mitu raamatut, neist aastal 2007 ilmunud "Anticancer: Prévenir et lutter grâce à nos défenses naturelles" (eesti keeles "Vähi vastu. Uus eluviis", 2009), sai bestselleriks ning on tõlgitud paljudesse keeltesse. Neli aastat hiljem (2011) avaldas ta oma viimase raamatu "On peut se dire au revoir plusieurs fois" ("Võib palju kordi öelda "hüvasti""), seda juba koos tuntud ajakirjaniku Ursula Gauthier'ga.

Pärast 20-aastast võitlust kasvajaga suri David Servan-Schreiber ajuvähki Normandias 24. juulil 2011. aastal.

Välislingid
-----------

* Vähi vastu rahvaraamat.ee
* Давид Cерван-Шрейбер прощается с нами psychologies.ru
Gulbinėnai mõisa peahoone
**Gulbinėnai mõis** (leedu *Gulbinėnų dvaras*) on endine mõis Leedus Pasvalysi rajoonis Krinčinase vallas Gulbinėnais.

Mõis tekkis XVIII sajandil. Sel on olnud arvukalt omanikke: Bistrampased, Varasinskid, Karpid. Viimased püstitasid ka praeguse peahoone ja rajasid selle ümber pargi. Aastail 1925–1941 oli mõis Kazys Ladyga valduses. Too rajas mõisa juurde kooli ja kabeli, kandis hoolt asula arengu eest.

Pärast seda, kui Nõukogude Liit oli Leedu hõivanud, mõis riigistati ja Kazys Ladyga arreteeriti. Saksa okupatsiooniväed tagastasid mõisa tema pojale Algisele.

Pärast sõda sai mõisast taas riigi omand. Peahoonesse rajati kool, hiljem laiendati hoonet, et mahutada ära ka kohalik lasteaed. Tänapäeval on hoone tagastatud Kazys Ladyga järglastele koos 2000 ruutmeetri suuruse maatükiga. Aastail 1994–1995 remonditi hoone katust.

Barokne peahoone valmis XIX sajandi teisel poolel. Mõisakompleksist on lisaks peahoonele säilinud veel kontorihoone, tall, ait ja mitu lauta. 

Mõisa peahoone juures asub Upytėni ulatuv 16 hektari suurune looduskaitsealune park, kus on kaks tiiki. Pargis asub 120 meetrit pikk pärnaallee, mida piirab kanal. Ühe paisjärve juures kasvavad akaatsiad.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* Sissekanne Leedu mõisate saidil; fotod (*leedu keeles*)
* Mõisakompleksi kaart
* Fotod mõisakompleksist (*leedu keeles*)
* Video Gulbinėnai mõisast
**Pyrénées-Orientales** (ka *Ida-Püreneed*) on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. Departemang on saanud nime Pürenee mäestiku järgi.

Departemangu on nimetatud ka Roussilloniks ja Prantsuse Katalooniaks.

Departemang moodustati 22. detsembril 1789. Selleks eraldati osa Roussilloni provintsist ja Languedoci provintsist Fenouillèdes. Viimane on departemangu oksitaanikeelne osa. 2015. aastani kuulus departemang Languedoc-Roussilloni piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

| Ringkond | Rahvaarv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Céret | 71 633 | 954 | 5 | 40 |
| Perpignan | 328 878 | 1317 | 20 | 86 |
| Prades | 43 545 | 1845 | 6 | 100 |

Vaata ka
--------

* Pyrénées-Orientalesi departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Tarmo Tammiste** (sündinud 17. augustil 1962 Tartus) on Eesti poliitik, aastatel 2002–2013 ja 2015–2019 Narva linnapea.

Tammiste lõpetas 1989 Eesti Põllumajandusakadeemia. Ta on töötanud tootmisjuhina ning müügijuhina. 2000–2002 oli ta Narva munitsipaalaktsiaseltsi Heakorrastus juhatuse esimees.

Ta on alates 1999. aastast Eesti Keskerakonna liige.

Aastatel 2002–2013 oli Tammiste Narva linnapea. Pärast 2013. aasta kohalikke valimisi sai temast Narva linnavolikogu esimees. Novembris 2015 avaldas Narva linnavolikogu umbusaldust senisele linnapeale Eduard Eastile ning 3. detsembril 2015 valis volikogu häältega 17:12 linnapeaks uuesti Tarmo Tammiste.

2012. aasta jaanuaris saatis Viru ringkonnaprokuratuur Tarmo Tammiste ametialases võltsimises süüdistatuna ja linnavalitsuse nõuniku Pyotr Nyaki kaasaaitajana kohtu alla. Süüdistuse kohaselt esitas Tarmo Tammiste vastuseks linnale võetud rahaliste kohustuste asjaolusid puudutavale rahandusministeeriumi päringule enda allkirjastatud lepingu lisa, mis sisaldas valeandmeid.

Viited
------

1. ↑  "Narva linnapead ootab kohtutee" Postimees, 19.01.2012

Välislingid
-----------

* Sergei Stepanov, Narva uus linnapea on Tarmo Tammiste, Põhjarannik, 14. detsember 2002
Valged malendid. Vasakult paremale: kuningas, lipp, oda, vanker, ratsu, ettur
**Malend** ehk **malenupp** on males kasutatav mängunupp.

Mõlemal mängijal on partii alguses ühepalju erinevat värvi malendeid. Mõlemal mängijal on 1 kuningas, 1 lipp, 2 oda, 2 ratsut, 2 vankrit ja 8 etturit. Kummagi maletaja kõik malendid on ühte värvi. Ühe maletaja malendid on heledamad ja teise omad tumedamad ning tinglikult nimetatakse neid pooli valgeteks ja mustadeks.

Kõiki teisi malendeid peale etturite ja kuningate nimetatakse viguriteks. Lippe ja vankreid nimetatakse rasketeks viguriteks ning odasid ja ratsusid kergeteks viguriteks.

Malendite käigud
----------------

* Vanker liigub mängulaual mööda vertikaale ja horisontaale. Võib osaleda vangerduses.
* Ratsu liigub kaks välja edasi ja üks kõrvale või kaks kõrvale ja üks edasi ja saab ainsana liikuda üle teiste malendite.
* Oda liigub diagonaali mööda (üks oda liigub mööda valgeid, teine musti ruute).
* Lipp liigub mööda horisontaali, vertikaali või diagonaali.
* Kuningas liigub igas suunas, kuid ainult 1 ruudu korraga. Võib osaleda vangerduses.
* Ettur liigub ühe ruudu kaupa vertikaalis edasi (esimesel käigul ka kaks ruutu), kuid lööb ainult diagonaalis edasi. Lisaks tohib ta lüüa *en passant*. Kui ettur jõuab viimasele reale, siis muutub ta viguriks.

Disain
------

Dubrovniki ja Stauntoni stiilis ratsud
Tänapäeval kasutatakse võistlustel enamasti Stauntonmalendeid. Pärast 1950. aastal Dubrovnikis peetud 9. maleolümpiat said tuntuks nn Dubrovniki malendid, mida nii mõnedki tippmängijad on pidanud disainilt paremaks. Dubrovniki malendid olid populaarsed Ida-Euroopas. Enamik NSV Liidus toodetud malendeid olid sarnases stiilis ning neid kasutatakse väiksematel võistlustel tänini ka Eestis. 

Malendid on enamasti valmistatud puidust, kuid kasutatakse ka kehvema kvaliteediga plastmassnuppe. Kui nupumaterjal on kerge võidakse nupu sisse panna metallist lisaraskused. Enamasti kleebitakse nuppude põhja alla riidest (näiteks sametist) või nahast (kunstnahast) pehmendused. Eksklusiivsemate malendite materjalina võidakse kasutada eebenipuud, elevandiluud, väärismetalle, klaasi jm.
Saamide perekond aastal 1900
**Põliselanikud** ehk **pärismaalased** ehk **aborigeenid** on etnos või etnosed, kes on mingil maal elanud teadaolevalt kauem ja varem kui teised, hiljem sisserännanud etnosed või etnoste esindajad. *"Tinglikult nimetame me põlisrahvasteks juba XV sajandil alanud Euroopa suurriikide koloniseerimisprotsessile jalgu jäänud rahvaid, kui me ei võta arvesse koloniaalsõltuvusse sattunud rahvaste omavahelisi migratsioone, vallutussõdu, väljatõrjumisi ja genotsiide."* (museoloog Omar Volmer). Rahvusvaheliselt on levinud seisukoht, et põlisrahvaks saab lugeda etnost, kes on elanud oma maal enne olemasolevate riigipiiride kujunemist. Eesti Vabariigi põlisrahvas on maarahvas ehk eestlased.

Ajalugu
-------

Maailma koloniseerimise käigus on enamik põlisrahvaid välja surnud või väljasuremise ohus ja ÜRO Peaassamblee 12. septembri 2007 resolutsiooni 61/295 järgi "on kannatanud ajaloolise ebaõigluse tõttu, eelkõige nende koloniseerimise ja maade, territooriumide ja ressursside võõrandamise tõttu, mis takistab nende õigust arengule, vastavalt nende vajadustele ja huvidele" 1957. aastal võeti vastu Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (International Labour Organization, ILO) konventsioon nr 107 "Põlisrahvaste ja teiste kaitsest, kes järgivad sõltumatutes maades hõimulist või poolhõimulist elustiili"

Põlisrahvad, nende õigused ja olukord viimastel aastakümnetel
-------------------------------------------------------------

Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon (ÜRO).

Terminoloogia
-------------

Sõnu "pärismaalane" ja "aborigeen" (harvemini "põliselanik") on varem kasutatud halvustavas tähenduses, demonstreerimaks Euroopa tsivilisatsiooni üleolekut teistest kultuuridest-tsivilisatsioonidest. Tänapäevaste seisukohtade järgi on kõik tsivilisatsioonid ja kultuurid võrdselt väärtuslikud, ehk teistpidi sõnastatuna on inimkultuur vaesem, kui mõni selle osadest kaob ajavoolus.[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Austraalia aborigeenid
* pärismaine elustik
* Põlisrahvaste õiguste deklaratsioon
* Rahvusvaheline maailma põlisrahvaste päev

Viited
------

1. ↑
2. 1 2
3. ↑
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2015. Vaadatud 6. augustil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑  Põlisrahvaste deklaratsioon (eesti keeles)

Välislingid
-----------

* Linda Kaljundi. Põlisrahvas ja pärisrahvas – mõisteajaloolisi eskiise. *Vikerkaar* 2020, 9, lk 66−74.
* Aboriginal peoples

**Põlisrahvaste kultuurialane koostöö**

* 
*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib rahvast; sõna "afgaanid" teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Afgaan* |

---

Puštude asuala (rohelisega) 1980. aastatel

|  |
| --- |
| Artiklid teemal |
| Puštud |
| 
* Diasporaa
* Hõimud
* Keel
* Kultuur
* Kunst
* Maa

 |
| Riigid |
| 
* Lodi
* Suri
* Hotaki
* Durrani
* Barakzai
* Karrani
* Azad-khaan Afghan

 |
| * v
* r
 |

**Puštud** ehk **afgaanid** (ka **puštunid** ja **patanid**, puštu keeles پښتون paṣ̌tun) on peamiselt Pakistanis ja Afganistanis elav rahvas.

Nende järgi on Afganistan nime saanud ja neid peetakse Afganistani põhirahvaks. Nad moodustavad umbes 40% Afganistani elanikkonnast.

Puštude koguarvu hinnatakse 50 miljonile; sellest umbes 13,5 miljonit elab Afganistanis ning 35,5 miljonit Pakistanis. Neid elab ka Araabia Ühendemiraatides (338 tuhat), Iraanis (110 tuhat), Suurbritannias (100 tuhat), Kanadas (26 tuhat), Indias (11 tuhat) ja USA-s (8 tuhat).

Nad kõnelevad puštu keelt, mis kuulub iraani keelte, täpsemalt idairaani keelte hulka.

Puštude päritolu on teadmata. Arvatavasti elavad nad samas paigas juba aastatuhandeid. 1700–1100 eKr kirjutatud india hümnide püha kogum Rigveda mainib Ida-Afganistanis elavat pakthade hõimu ja Herodotos mainib sedasama hõimu 1. aastatuhandel eKr Ahhemeniidide impeeriumis Arahhoosia satraapias, mis ulatus idas peaaegu Induseni. On oletatud, et need on tänapäeva puštude eellased.

Kuni 19. sajandi lõpuni nimetati puštusid sageli afgaanideks. Esimene teadaolev selle termini mainimine pärineb 3. sajandist Sassaniidide riigi valitsejalt Šapur I-lt kujul *Abgân*. 6. sajandil kasutas india astronoom Varāha Mihira seda nimetust kujul *Avagānā*.

1893 sõlmisid Afganistani tollane emiir Abdurrahman ja Briti India koloniaalvalitsus lepingu, millega määratlesid oma mõjusfääride piiri. See joon sai tollase Briti India välissekretäri Henry Durandi järgi nimeks Durandi liin. Hiljem kujunes see Afganistani ja Pakistani vaheliseks piiriks. Piir jooksis läbi puštude asuala ja sellest ajast on see jagatud kahe riigi vahel. Tänapäeval tunnustab seda piiri Pakistan, aga mitte Afganistan.

Puštud on sajandeid olnud Afganistanis domineeriv etniline rühm. Sel ajal on peaaegu kõik Afganistani valitsejad olnud puštud. Delhi sultanaadi ajal valitsesid puštu päritolu valitsejad kogu Indiat. Ka Talibani liikmeist on enamus puštud.

Enamik puštudest on sunniidid. Afganistani ja Pakistani piiril elab väike kogukond šiiite. Mõnes piirkonnas on näha sufismi kultuurilist mõju, eriti laulus ja tantsus. India filminäitlejate ja -režissööride Kapooride perekond peab end samuti puštudeks, kuigi nad on hindud.

 Ameerika Ühendriikide maavägede keeltekaart ~2001. aastast
**Tarmo Türkson** (sündinud 17. aprillil 1967 Kohtla-Nõmmel) on Eesti riigiametnik, endine Teabeameti (2001–2011) peadirektor ja Siseministeeriumi kantsler (2011–2012). 

Tarmo Türkson lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikooli ajaloo osakonna *cum laude*. Diplomitöö oli "Eesti-Prantsuse suhted 1934–1940". Sellest ajast oskab ta suhelda prantsuse keeles. Ta oskab ka inglise ja vene keelt. 

Pärast ülikooli lõpetamist 1992. aastal asus ta tööle Eesti Vabariigi Riigikantselei Teabeteenistusse, kus töötas kuni 1995. aastani, kui see oli juba Välisministeeriumi haldusalas. Aastatel 1996–1998 töötas Eesti suursaatkonnas Moskvas ja seejärel taas Eesti Vabariigi Teabeteenistuses, olles selle juhi kohusetäitja. 1. märtsil 2001 asutati teabeteenistuse asemele uus amet – Teabeamet. Tarmo Türkson jätkas selle peadirektori kohusetäitjana ja nimetati mõni kuu hiljem peadirektoriks. Ta juhtis Teabeametit kuni 26. jaanuarini 2011.

3. jaanuaril 2011 esitas siseminister Marko Pomerants Tarmo Türksoni Siseministeeriumi kantsleri kandidaadiks. Alates 27. jaanuarist 2011 kuni 31. oktoobrini 2012 oli ta Siseministeeriumi kantsler. Alates 1. novembrist 2012 asus taas tööle Teabeametis.

Tunnustus
---------

* 2003 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2004 Auleegioni orden (rüütel)

Isiklikku
---------

Tarmo Türksoni abikaasa on kursuseõde, Eesti Kunstimuuseumi peavarahoidja Kersti Kuldna-Türkson. Neil on kaks last.

Ta armastab vabal ajal lugeda. Kogub münte (kogus on tuhatkond eksemplari).

Viited
------

1. ↑  Kärmas, Mihkel. VANA KULD: Eesti välisluure läbi aegade: Türkson, Frosch, Kross ja Bõstrov. Eesti Ekspress, 22. mai 2014.
2. ↑  "Siseminister esitab kantsleri kandidaadiks Tarmo Türksoni". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2011. Vaadatud 3. jaanuaril 2011.
3. ↑  Veskioja, Risto. Siseministeeriumi kantsler Tarmo Türkson naaseb teabeametisse. Delfi, 24. september 2012.
4. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4201
5. ↑  Töötajad. Eesti Kunstimuuseumi veebisait.

Välislingid
-----------

* Mees, kes juhib Eesti välisluuret
* Türkson sai siseministeeriumi kantsleriks, Postimees, 6. jaanuar 2011
**Pärimuskultuuri fond** on Eesti Rahvuskultuuri Fondi üks paljudest allfondidest. Fondi asutas 2000. aastal Eesti Rahvuslik Folkloorinõukogu. 

Fond loodi eesmärgiga toetada kultuuripärandi järjepidevuse hoidmist ja edasikandmist ning juhtimaks avalikkuse tähelepanu pärimuskultuuri kaitse vajadusele. Sellest lähtudes asutas nõukogu pärimuskultuuri auhinna, mis antakse isikutele või isikute grupile sihipärase ja tulemusliku loomingulise, pedagoogilise, teaduslik-populariseeriva või organisatoorse tegevuse eest folklooripärandi järjepidevuse hoidmisel ja edasikandmisel.

Fondi vajaliku 100 000 krooni suuruse kapitali kokkusaamine võttis aega ja seetõttu sõltus auhinna rahastamine toetajate olemasolust. Esimestel aastatel toetasid auhindade väljaandmist Eesti Kultuuriministeerium, Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapital ja Eesti Rahvuskultuuri Fond. 

Kuni 2011. aastani anti pärimuskultuuri auhinda välja igal aastal. Seejärel otsustati teha seda vaid igal kolmandal aastal – mil kolme Balti riigi ühist suurimat pärimuspidu Baltica peetakse Eestis. Järgmine pärimuskultuuriauhind antakse välja Baltica Eesti pärimuspeol 2022. aastal.

Viited
------

1. 1 2 3  Tänavune pärimuskultuuriauhind. Sirp, 22. november 2002.
2. ↑  Folkloorinõukogu annab välja esimesed pärimuskultuuri auhinnad. Eesti Päevaleht, 14. november 2000.
3. ↑  Teotugi ja pärimuskultuuri preemia. Eesti Folkloorinõukogu.

Välislingid
-----------

* Fondist Eesti Rahvusliku Folkloorinõukogu kodulehel (vaadatud 10.03.2013)
* Pärimuskultuuri auhinna laureaadid 2008 on selgunud 2008
* Folkloorinõukogu andis teada pärimuskultuuri auhinna saajad 2016
Kaaliumpermanganaat (tahke)
**Kaaliumpermanganaat** on anorgaaniline aine molekulivalemiga KMnO4. See on sool, mis koosneb kaaliumi katioonist ja MnO4 anioonist. Tugev oksüdeerija. Lillaka värviga sool. Aastal 2000 toodeti 30 000 tonni kaaliumpermanganaati.[*viide?*] Mangaani oksüdatsiooniaste on ühendis VII.

Tootmine
--------

Tehases toodetakse KMnO4 mangaandioksiidist. MnO2 sulatatakse kokku kaaliumhüdroksiidiga ning soojendatakse hapniku olemasolul. Seejärel ühineb saadus süsihappegaasiga ning lõppsaaduseks on KMnO4.

2 MnO2 + 4 KOH + O2 → 2 K2MnO4 + 2 H2O

3 K2MnO4 + 2 CO2 → 2 KMnO4 + 2 K2CO3 + MnO2

Üldandmed
---------

Tihedus on 2,7 g/cm3. Toatemperatuuril lahustub vees 64 g/L. Molaarmass on 158 g/mol.

Kasutusala
----------

KMnO4 vesilahus
Kasutatakse orgaanilisel sünteesil, on apteegis ravimina kättesaadav. KMnO4 vesilahust kasutatakse titrandina tiitrimisel (kus toimub redoksreaktsioon analüüdi ja titrandi vahel). Veidi happelised KMnO4 vesilahused on kasutusel gaasilisel elavhõbeda kogumisel.
**Generation NEX** on 2005. aastal välja lastud mängukonsool, Nintendo Entertainment System (NES) riistvara kloon, mis on Messiah Entertainment, Inc. toode. Nime on ta saanud Generation X ja NES ristamisel. Selle aparaadiga saab kasutada nii Jaapani Famicom 60-pin ning Põhja-Ameerika/Euroopa NES 72-pin originaal Nintendo kassette.

Süsteem toetab ka stereoheli, mida saab programmeerida sisse tulevikumängudele. Hetkel saadaval olevad NES mängud mängivad siiski ainult *dual-mono* heli, sest NES toetas ainult mono heli.

Generation NEX'il on ka sisseehitatud tugi Messiah 2.4 GHz Wireless NES kontrolleritele, mis ei vaja mingisugust eraldiseisvat riistvara. NEX'iga saab ka kasutada originaal NES kontrollerieid ja tarvikuid (*NES Zapper, 4-score, NES Advantage*, jpm).

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. september 2008. Vaadatud 7. septembril 2008.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Generation NEX toote kirjeldus
* IGN.com Ülevaade (9.5/10)
* Ülevaade (4/10)
* 8Bit Joystick.com Ülevaade
* Mängude ühilduvuse tabel
"**Päris kriminaalne lugu**" on esimene osa Eno Raua lasteraamatute triloogiast, mis ilmus 1972. aastal ühiste kaante vahel pealkirjaga "Lugu lendavate taldrikutega" all. Eesti Telefilm on teinud triloogia esimese ja kolmanda osa põhjal 1981. aastal lastefilmi "Keskpäev" (režissöör Raivo Trass).

Sisu
----

Tegevustik saab alguse nimetus Eesti väikealevis, kuhu saabub suvevaheajaks linnatüdruk Kärt. Kärdi võtavad vastu kolm poissi: Meelik, Jürnas ja Kaur. Kärt peatub Jürnase pere juures. Noormehed on esialgu nõutud, millist meelelahutust Kärdile pakkuda, et tal alevis igav ei hakkaks. Nad otsustavad alevipoiss Peetrilt üürida tema väikevenna Madise, hinnaga 20 kopikat tunnis, sest poisid on veendunud, et kõigile tütarlastele meeldib jännata väikelastega. Peetri sõbra Riho eestvedamisel varastatakse laps Jürnase juurest tagasi ning viiakse varjule Peetri tädi juurde maale. Üheskoos otsustatakse last otsima hakata, kuid "taksomeetri tiksumist" tuletatakse üürilevõtjatele silmakirjalikult meelde. 

Olukord saab ootamatu lahenduse, kui Madis, kes kannab ühelt pesunöörilt näpatud kleidikest, alevi tänaval koos Rihoga kleidi omanikule vahele jääb. Käre proua jagab Rihole hulga kõrvakiile. Olukorda sekkub Kärt, kes viib pisipoisi tema vennale Peetrile tagasi. Irooniliselt nõutakse Peetrilt leiutasu. Riho jääb varguse eest koduaresti, ehkki kleidi tegelik näppaja oli siiski Peeter, kes sooritas selle teo Riho abivalmil soovitusel.
Tarmo Urb 2019. aastal  
Foto: Jaan Künnap
**Tarmo Urb** (sündinud 9. septembril 1952 Tartus) on eesti laululooja, laulja, näitleja ja ravitseja.

Ta on õppinud Tartu 8. Keskkoolis ja laulnud Tartu Poistekooris. Ta jätkas õpinguid aastal 1970 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise filoloogia erialal ja aastal 1976 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris. Ta oli mitme piiriületamiskatse ja "nõukogude noortele halva eeskuju andmise" eest aastani 1987 viis aastat mitmesugustes kinnipidamiskohtades ning psühhoneuroloogiahaiglas. Näiteks püüdis ta jalutades lahkuda Nõukogude Liidust Soome Karjala ANSV kaudu. Lahkus aastal 1988 Rootsi, ta on elanud aastast 1989 Ameerika Ühendriikides (Los Angeleses ja New Yorgis).

Muusikaline tegevus
-------------------

Juba aastakümneid on vennad Tarmo ja Toomas Urb nii Eestis kui ka Ameerikas esinenud lüüriliste kammerlike lauludega. 

Üks armastatumaid laule nende esituses on "Imeline laas", mille viisi autor on Tarmo Urb. Selle laulu sõnadeks sai pargist juhuslikult leitud luuletus, mille autoriks osutus Jaan Kross, kes oli selle 1957. aastal kirjutanud tulevasele abikaasale Ellen Niidule. Vennad Urbid esitasid seda laulu Jaan Krossi mälestuseks muusikalise järelehüüdena pärast tema surma nii Kaarli kirikus kui ka matusetalitusel Metsakalmistul, samuti Jaan Krossi 100. sünniaastapäeva tähistamisel Tallinnas veebruaris 2020.

Isiklikku
---------

Tarmo Urb ja Toomas Urb 1997. aastal  
Foto: Jaan Künnap
Tema vend on laulja ja näitleja Toomas Urb. Tarmo Urbi poeg Johann Urb on näitleja.

Viited
------

1. ↑  Ekspressi suur lugu: Saarlasest kaheksakordse maailmameistri maadlus KGBga
2. ↑  Jaan Krossi 100. sünniaastapäev tõi ka vennad Urbid üle aastate taas Eestisse. ERR Menu. 18.02.2020.
3. ↑  Jaan Krossi matused: Meister kirjutas iseendale lahkumislaulu. EPL/Delfi, 07.01.2008.
4. ↑  Jaan Krossi 100. sünniaastapäev tõi ka vennad Urbid üle aastate taas Eestisse. ERR Menu. 18.02.2020.

Välislingid
-----------

* Tarmo Urb IMDb-s Vaadatud 2016-10-01
* Ingrid Peek, Video: Tiit Blaat, AINULT ALKEEMIAS! Tarmo Urb tervisest ja vähist, Obamast ja Monsantost: kõik püha, mis on äriks muudetud, on praktiliselt määratud hukkumisele, 25. jaanuar 2016
* Tarmo Urb ravitsejana saates "The uneXplained"
* Laul "Imeline aas" (viis: Tarmo Urb, sõnad: Jaan Kross, esitavad vennad Urbid) YouTube'is
* Tarmo ja Toomas Urb pakkusid Leigol maailmaklassi kontserdielamuse. Buduaar, 10. august 2011
Sandy Hooki maasäär Sandy Hooki lahe, New Yorgi alamlahe ja Atlandi ookeani vahel
Aerofoto, kus parem külg esitab põhjakaart
**Sandy Hook** on Ameerika Ühendriikide New Jersey osariigis Monmouthi maakonnas asuv maasäär, mille pikkus on 9,7 km ja laius vastavalt 0,16–1,61 km. Maasäär moodustab Jersey rannaala põhjatipu.

Nime etümoloogia
----------------

Uus-Madalmaade kolonistid nimetasid 17. sajandil piirkonda nimega Sant Hoek, mis inglispärastatult tähendab liivast maasäärt.

Ajalugu
-------

Sealne ajalooline Sandy Hooki majakas täitis New Yorgi sadamasse navigeerinud laevade juhatamisel ülitähtsat rolli.

Omandus
-------

Enamik Sandy Hookist kuulub Gateway National Recreation Area allüksusele ning seda haldab National Park Service.

Viited
------

1. ↑  "The Atlantic World: Dutch Place Names / De Atlantische Wereld: Plaatsnamen". *Dutch Place Names*. Library of Congress. Vaadatud 4.09.2016.

Vaata ka
--------

Vaade maasääre põhjarannalt New Yorgi siluetile (2012)
* Sandy Hooki majakas
* Sandy Hooki laht
* Rockaway poolsaar
Ibn Baţţūţah
**Abū ‘Abd Allāh Muḩammad ibn Baţţūţah** (ka *Abū ‘Abd Allāh Muḩammad ibn ‘Abd Allāh al-Lawātī al-Tanjī ibn Baţţūţah*; araabia keeles أبو عبد الله محمد ابن عبد الله اللواتي الطنجي بن بطوطة) või lihtsalt **Ibn Baţţūţah** (24. veebruar 1304 – 1368 või 1377) oli Maroko berberi muslimi teoloog ja reisikirjanik. 

Ta kirjeldab oma reise raamatus تحفة النظار في غرائب الأمصار وعجائب الأسفار (Tuḥfat an-Nuẓẓār fī Gharāʾib al-Amṣār wa ʿAjāʾib al-Asfār), mida tänapäeval tuntakse nime all "Reisid" (الرحلة, Rihla). Tema reisid kestsid väidetavalt umbes kolmkümmend aastat ja hõlmasid peaaegu kogu islamimaailma, Põhja- ja Lääne-Aafrika, Lõuna- ja Ida-Euroopa läänes ning Lähis-Ida, Lõuna-, Kesk-, Kagu-Aasia ja Hiina idas. Tema reiside kogupikkus olevat olnud umbes 117 000 kilomeetrit.

Tema raamat jäi sajanditeks unustusse ning taasavastati 19. sajandil, mil see tõlgiti mitmesse Euroopa keelde.

Tema reisikirjades leidub palju vasturääkivusi ning nende usaldusväärsus seati kahtluse alla juba tema eluajal. Hilisemad uuringud on näidanud, et osa tema loomingust on plagiaat. Kõik teave tema eluloo kohta pärineb temalt eneselt.

Viited
------

1. ↑
**Kylie Kristen Jenner** (sündinud 10. augustil 1997 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide tõsielustaar, ettevõtja ja modell. 

Ta sai tuntuks tõsieluseriaalis "Keeping Up with the Kardashians". Aastal 2012 tegi ta koos õega koostööd rõivabrändi PacSun juures, hiljem lõid nad oma brändi Kendall & Kylie.

Aastal 2014 lisas ajakiri Time õed Jennerid edetabelisse "The 25 Most Influential Teens of 2014".

Aastal 2015 asutas Jenner kosmeetikabrändi Kylie Cosmetics.

Lapsepõlv ja noorus
-------------------

Kylie Jenner sündis Los Angeleses California osariigis. Ta on Caitlyn Jenneri (endise nimega Bruce Jenner) noorim tütar. Tema ema on Kris Jenner, kes on tuntud televisioonist. Tal on vanem õde Kendall Jenner. Tal on emapoolsest suguvõsast veel kolm poolõde: Kourtney Kardashian, Kim Kardashian ja Khloé Kardashian. Lisaks veel poolvend Rob Kardashian.
Jenner õppis Sierra Canyon Schoolis, kus ta oli kisakoori liige. Aastal 2012 otsustas ta tulla tavakoolist ära ning jääda koduõppele.

Isiklikku
---------

Kylie Jenner oli suhtes räppar Tygaga 2014–2017. 2017. aastal hakkas Kylie kurameerima Travis Scottiga. 1. veebruaril 2018 sündis paaril tütar Stormi Webster.

Rollid
------

### Televisioon

| Aasta | Pealkiri | Märkused |
| --- | --- | --- |
| 2007–... | "Keeping Up with the Kardashians" | Peaosa |
| 2010, 2013 | "Kourtney and Khloé Kardashian Take Miami" | Osad: "It's My Life" ja "Dragon Me Down" |
| 2012 | "America's Next Top Model" | Osa: "Kris Jenner" |

Välislingid
-----------

 Kylie Jenner – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Sangaste linnamägi** on linnamägi Valga maakonnas Otepää vallas Mäeküla külas.

Kirjeldus
---------

Kalevipoja sängi tüüpi linnamäe 15 m kõrgused nõlvad on ühtlaselt järsud ja kunstlikult järsustatud. Õueala pindala on 5000 ruutmeetrit. Vallide laius 4 m ja kõrgus 1,5 m.

Ajalugu
-------

Linnusest võetud söeproovid viitavad 11. sajandi ja 13. sajandi algusveerandi vahemikule, keraamikaleiud aga mainitud perioodi lõppjärgule. Ajaloolaste arvates võis linnuse ehitamisel 11. või 12. sajandil osaleda väga suur rahvahulk ja tööde korralduslik tase oli väga kõrge. Võimalik, et suuremad mullatööd tehti üheskoos, kuid siis jäid ehitustööd pooleli ning osaliselt väljaehitatud linnust hakati pärast mõningast mahajäetust taas kaitseks kohandama alles 13. sajandi alguse ristisõdade ajal.

Legendid
--------

Pärimused räägivad linnamäel olnud ja sealt järve uppunud kirikust (siit ka Kirgjärve nimi).

Viited
------

1. ↑  E. Tõnisson, Eesti muinaslinnad, Tartu-Tallinn, 2008, lk 310–311)
2. ↑  ( M. Kirchbaum, Muinasteaduslikke teateid Sangaste ja Rõngu kihelkondadest. 1921, lk 2–9)
3. ↑  (L. Karu, Sangaste. 1928, lk 22–24)
4. ↑  ( E. Laid, Linnamägede kirjeldus. 1924, lk. 1,2)

Välislingid
-----------

* Sangaste linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
*Kyrie* XI, gregooriuse koraal missaraamatust "Liber usualis"
Neumakirjas *Kyrie*, Codex Sangallensis 381 11. sajandist
Josquini Missa de Beata Virgine *Kyrie*
**Kyrie**, translitereeritud vorm kreeka sõnast Κύριε (vokatiiv sõnast Κύριος, Kyrios 'isand'), missa alguses pärast introitust lauldav missa muutumatu osa (*ordinarium missae*) esimene laul, mis on, nagu näitab ta kreekakeelne tekst, üks missa vanimaid osi. Tegemist on väga vana palvetekstiga, (*Kyrie eleison*, vanakreeka Κύριε, ἐλέησον 'Issand, heida armu'), mis on kasutusel kõigis kristlikes jumalateenistustes.

Nagu kõik missa *ordinarium*i osad, võivad *Kyrie* meloodiad olla erinevad, kolmest fraasist koosnev tekst on alati sama:

Κύριε, ἐλέησον
Χριστέ, ἐλέησον
Κύριε, ἐλέησον
*Kyrie, eleison*
*Christe, eleison*
*Kyrie, eleison*
Tavaks on iga fraasi korrata kolm korda, seda juba alates 8. sajandist. Muusikaline vorm tunneb nelja põhilist skeemi:

* aaa aaa aab
* aaa bbb aaa'
* aaa bbb ccc'
* aba cdc efe'

Viimane meloodialüli on alati rikkalikumalt kaunistatud.

Viited
------

1. ↑  T. Siitan. Keskaja muusika enne 1300. Tallinn, 1989
2. ↑

Välislingid
-----------

* *Kyrie* portaalis Choral Public Domain Library (ChoralWiki)
* *Kyrie* Santo Domingo de Silose kloostri koori esituses
* Guillaume de Machaut' Messe de Nostre Dame, *Kyrie* Oxford Camerata esituses
* Josquin des Prez, Missa Pange lingua, *Kyrie* The Tallis Scholars esituses
**Ibuprofeen** ehk 2-(4-isobutüül-fenüül)-propioonhape, C13H18O2) (*ibuprofenum*) on keemiline aine ja põletikust tingitud valu ja palavikku alandavate ravimite toimeaine, mis kuulub mittesteroidsete põletikuvastaste ravimite‎ hulka. 

See sünteesiti esimest korda 1961. aastal Suurbritannias firma Boots Group ravimitehases. Retseptiravimina tuli müüki 1969. aastal ja vabamüüki 1983. aastal.

Nimetus ja tähised
------------------

CAS-i registreerimisnumber on 15687-27-1. 

Ibuprofeen on ravimi geneeriline nimetus. 

Ravimi tootenimed on :

* Burana (Orion)
* Brufen retard (Abbott)
* Ibuprofen (TFT)
* Ibusal (Orion)
* Ibuxin (Merckle)
* Ibumax (Vitabalans)
* Ibumetin (Nycomed)
* Ibuprofen-Ratiopharm (Ratiopharm GmbH)
* Nypren (Nycomed)

Ravimi kuuluvus
---------------

Eestis on ibuprofeeni sisaldavad ravimid saadaval apteegiteenuse pakkujate käest nii käsimüügi- kui ka retseptiravimitena (varieeruvused toimeainesisalduses jm, kas 25, 100, 200, 400, 600 või 800 mg jt).

Välislingid
-----------

* "Ibuprofeen sai 50-aastaseks" Novaator, 12. detsember 2011
* Ibuprofeen pikendab eluiga, 22. detsember 2014
**Vallooni Brabandi provints** on prantsuskeelne provints Belgia keskosas Valloonias. Provints moodustati 1995. aastal endise Brabandi provintsi jagamisega hollandikeelseks Flaami Brabandi provintsiks, prantsuskeelseks Vallooni Brabandi provintsiks ning eraldiseisvaks hollandi- ja prantsuskeelseks Pealinna Brüsseli piirkonnaks.

Vallooni Brabandi provints piirneb põhjas Flaami Brabandi, idas Limburgi, lõunas Namuri ja edelas Hainaut' provintsiga.

Haldusjaotus
------------

Tervikuna Nivellesi haldusringkonda kuuluv provints jaguneb 27 omavalitsusüksuseks.

Provintsi vallad

1. Beauvechain (Bevekom)
2. Braine-l'Alleud (Eigenbrakel)
3. Braine-le-Château (Kasteelbrakel)
4. Chastre
5. Chaumont-Gistoux
6. Court-Saint-Étienne
7. Genappe (*linn*)
8. Grez-Doiceau
9. Hélécine (Heilissem)
10. Incourt
11. Ittre
12. Jodoigne (Geldenaken) (*linn*)
13. La Hulpe (Terhulpen)
14. Lasne
15. Mont-Saint-Guibert
16. Nivelles (Nijvel) (*linn*)
17. Orp-Jauche (Gete)
18. Ottignies-Louvain-la-Neuve
19. Perwez
20. Ramillies
21. Rebecq
22. Rixensart
23. Tubize (Tubeke)
24. Villers-la-Ville
25. Walhain
26. Waterloo
27. Wavre (Waver) (keskus)

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Vallooni Brabandi provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse, hollandi, saksa ja inglise keeles)

Belgia provintsid (*province, provincie*)

Antwerpen **·** Flaami Brabant **·** Hainaut **·** Ida-Flandria **·** Liège **·** Limburg **·** Luxembourg **·** Lääne-Flandria **·** Namur **·** Vallooni Brabant
**Tokushima prefektuur** on Jaapani prefektuur Shikoku saarel Kii väina kaldal.

Sümbolid
--------

Tokushima prefektuuri tunnuslind on valge haigur, tunnuspuu on punane porss (*Myrica rubra*) ja tunnuslill on tsitruselise *Citrus sudachi* õis.

Haldusjaotus
------------

Tokushima prefektuur on jaotatud 24 omavalitsusüksuseks, millest 8 on linnad (市 *shi*).

Sport
-----

Pocarisweati staadion Narutos.
Tokushimas toimusid 2007. aasta ametlikud Aasia korvpallimeistrivõistlused.

Loetletud on spordimeeskonnad Tokushimas.

Jalgpall

* Tokushima Vortis

Pesapall

* Tokushima Indigo socks

### Linnad

* Anan
* Awa
* Komatsushima
* Mima
* Miyoshi
* Naruto
* Tokushima
* Yoshinogawa

Viited
------

1. ↑  徳島県の人口（徳島県推計人口）｜徳島県の統計情報

Välislingid
-----------

* Tokushima prefektuuri koduleht jaapani keeles
* Tokushima prefektuuri koduleht inglise keeles

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
Kyle Connor (2016)
**Kyle David Connor** (sündinud 9. detsembril 1996 Clinton Township'is Michiganis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Winnipeg Jets ründajana vasakäärel.

Aastatel 2012–2015 mängis ta United States Hockey League'i klubis Youngstown Phantoms.

Hooajal 2015–16 mängis ta Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas. Ta oli sel hooajal ülikooliliigas suurim väravakütt (35 väravat) ja resultatiivseim mängija (71 punkti). Samal hooajal valiti ta USA ülikooliliiga hooaja kõige väärtuslikumaks uustulnukaks.

2015. aastal valis Jets ta NHL-i *draft* '​is 17. valikuna. Jetsiga sõlmis ta lepingu 2016. aasta aprillis. Suurema osa hooajast 2016–17 mängis ta American Hockey League'i klubis Manitoba Moose. NHL-is lõi ta Jetsi meeskonnas esimese värava 27. oktoobril 2016 mängus Dallas Starsi vastu. Hooajal 2017–18 lõi ta NHL-is 31 väravat. Samal hooajal jõudis ta Jetsiga Läänekonverentsi finaali, kus kaotati Vegas Golden Knightsile. NHL-is on tema seni resultatiivseim hooaeg olnud 2019–20 (38 + 35). 2019–20 põhihooajal oli ta Jetsi suurim väravakütt ja Mark Scheifele kõrval klubi resultatiivseim mängija. 2020–21 põhihooajal oli Connor taas Jetsi suurim värvakütt (26 väravat).

2014. aastal tuli Connor USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. USA jäähokikoondise koosseisus osales ta 2016. aasta maailmameistrivõistlustel, kus saavutati neljas koht.

Välislingid
-----------

* Kyle Connor NHL.com lehel
* Kyle Connor hockeydb.com lehel
**Linnamäe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Linnamäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Oru vallas. Külanõukogu keskus asus Oru-Linnamäe alevikus.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Linnamäe külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu.

1955. aasta seisuga tegutsesid Linnamäe külanõukogus J. Lauristini nimeline, "Kalevipoja" ja "Esimese Mai" kolhoos. Samuti asus seal Räägu Invaliidide Kodu.

1989. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 172 km² ja elanike arv 940.

Külanõukogu külad asusid Linnamäe sovhoosi alal, vaid Seljaküla jäi riigimetsamaale.

Külanõukogu riigimetsamaad jäid Seljaküla metskonda.

19. detsembril 1991 taastati Linnamäe vald, mis nimetati 1992 Oru vallaks ja ühines 2013 Lääne-Nigula vallaks.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501
2. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
3. ↑   Eesti NSV administratiiv-territoriaalne jaotus seisuga 1. oktoober 1955. Tallinn, Eesti Riiklik Kirjastus, 1955
4. 1 2 3  *Eesti entsüklopeedia.* 5. köide: *KONJ–LÕUNA.* Tallinn: Valgus, 1990, lk 582.
Kyle Naughton (2015)
**Kyle Naughton** (sündinud 17. novembril 1988 Sheffieldis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Swansea City.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Sheffield United, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1996. aastal. Profidebüüdi tegi ta hooaja 2007/08 teises pooles Šotimaa kõrgliigaklubis Gretna, kus ta oli Sheffield Unitedist laenul. 2008. aasta augustis debüteeris Naughton Sheffield Unitedi põhimeeskonnas. Naughton kujunes kiiresti Sheffield Unitedi põhikoosseisu liikmeks. Hooaja lõpus valiti Naughton Sheffield Unitedi hooaja parimaks noormängijaks ja Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu.

2009. aasta juulis siirdus Naughton koos meeskonnakaaslase Kyle Walkeriga Sheffield Unitedist Inglismaa kõrgliigaklubisse Tottenham Hotspur. Hooaja 2009/10 esimeses pooles pääses Naughton Tottenham Hotspuri meeskonnas väljakule vaid kolmes mängus. Hooaja teises pooles oli ta laenul Inglismaa esiliigaklubis Middlesbrough. Hooajal 2010/11 oli ta laenul esiliigaklubis Leicester City ning lõi 34 liigamänguga viis väravat ja valiti hooaja lõpus taas esiliiga sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2011/12 oli Naughton laenul Inglismaa kõrgliigaklubis Norwich City. Tottenham Hotspuri meeskonnas mängis Naughton pärast seda kaks ja pool hooaega.

2015. aasta jaanuaris siirdus Naughton umbes viie miljoni naelsterlingi eest Swansea Citysse. Aastatel 2015–2018 mängis ta Swansea Cityga Inglismaa kõrgliigas.

Aastatel 2008–2010 mängis Naughton Inglismaa kuni 21-aastaste koondises.

Viited
------

1. ↑  "Spurs capture Naughton and Walker". *BBC Sport*. 22. juuli 2009. Vaadatud 31. augustil 2009.
2. ↑  "Kyle Naughton: Swansea City in £5m deal for Tottenham defender". *BBC Sport*. 22. jaanuar 2015. Vaadatud 22. jaanuaril 2015.

Välislingid
-----------

 Kyle Naughton – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Swansea City A.F.C. kodulehel
**Linnar Looris** (sündinud 21. augustil 1981 Viljandis) on eesti balletilavastaja ja endine balletitantsija.

Looris on lõpetanud 2001. aastal Tallinna Balletikooli. Ta oli aastatel 2001–2005 Estonia (2003. aastast esitantsija) ja 2006–2007 Birminghami Kuningliku Balleti balletisolist. 2007. aastast on ta töötanud Ameerika Ühendriikides Houstoni Balletis, alates 2008. aastast solistina, 2011. aastast esitantsijana.

Alates 2019. aastast on Looris Eesti Rahvusballeti kunstiline juht.

Tsitaat
-------

* "Kui oled juba natukenegi tasemel, siis on loogiline, et lähed välismaale ja proovid seal karjääri teha".

Tunnustus
---------

* 2002 – Philip Morrise tantsuauhind kategoorias "Noor tantsija"
* 2004 – Eesti Kultuurkapitali preemia
* 2006 – Eesti Kultuurkapitali preemia

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Looris, Linnar. etbl.teatriliit.ee
2. 1 2  Vastab Linnar Looris. temuki.ee Teater. Muusika. Kino, juuni 2021

Välislingid
-----------

* Meet the Artist: First Soloist Linnar Looris. YouTube, 30. august, 2012
* Eesti Rahvusballeti juhtkond. Linnar Looris. opera.ee
**Kypärämäki** on Jyväskylä 7. linnaosa. See asub kesklinnast lääne pool.

Seal elab umbes 3150 inimest.

Piirkonna põhiosa moodustavad Teise maailmasõja järel ehitatud tüüperamud, mis on säilitanud oma algupärase ilme. Siiski on ka mitmenäolisust, esineb korrus- ja ridaelamuid ja uuemaid eramaju. Eramute ümber on üsna suured krundid, mis annab linnaosale aedlinna ilme. Eramupiirkond on arvatud maakondliku tähtsusega hoonestatud alaks ja mõned ehitised on ka kaitse all.

Kypärämäki valiti 2004. aastal Soome aasta linnaosaks. Tiitli tõid linnaosa ainulaadsus, arhitektuuripärandi väärtustamine ja elukeskkonna eest hoolitsemine. Kypärämäki on hea mainega piirkond. Elanikud peavad seda rahulikuks ja looduslähedaseks elukohaks, kus on head väljas käimise ja ajaveetmise võimalused.

Linnaosa lõunapoolel asuvat kanti nimetatakse Köhniöks, loodes paikneb korrus- ja ridamajadega Köhniönranta. Mõlemad on saanud nime kõrvalasuva Köhniö järve (Köhniönjärvi) järgi.

Viited
------

1. ↑  Kypärämäki–Kortepohja Jyväskylän seutu – ihmistä varten. 2009 (vaadatud 28. aprillil 2015)
2. 1 2  Päivi Andersson & Leena Lindell: Kypärämäen omakotialue Jyväskylän omakotialueita 2009. Jyväskylä: Keski-Suomen museo (vaadatud 28. aprillil 2015)
3. ↑  Kypärämäki ja sen väki kuvina. Toimittaneet Sini Louhivuori, Arja Seppälä & Juha Saltevo, Jyväskylä: Kypärämäen–Köhniön asukasyhdistys, ISBN 952-91-6920-5, lk 7
4. ↑  Vuoden kaupunginosa Kotiseutuliitto (vaadatud 28. aprillil 2015)
5. ↑  Kypärämäen–Köhniön asukasyhdistys (vaadatud 28. aprillil 2015)
6. ↑  Heli Väisänen: Kypärämäki-Köhniön asukastutkimus 1999. Jyväskylä: Kypärämäki-Köhniön asukasyhdistys 1999, lk 5

Välislingid
-----------

* Kypärämäki – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Linnaleht** oli Eesti tasuta ajaleht, mis oli tiraaži ja lugejate arvu poolest Eesti suurim nädalalaleht. Linnaleht oli sõltumatu ajakirjanduslik väljaanne, mida tehti reklaamituludest. Lehte andis välja AS Õhtuleht Kirjastus. 

Linnaleht ilmus Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Ida-Virumaal. Tallinnas ilmus leht nii eesti kui ka vene keeles ning Ida-Virumaal vene keeles. Lehte levitati kaubanduskeskustes, ülikoolides, linnatänavatel, liinirongides jm rahvarohketes kohtades lehe logoga korvide kaudu. 

Esimene Tallinna Linnaleht ilmus 26. märtsil 1997. Lehte levitati Eesti Päevalehe vahel ja postitati tasuta tallinlaste postkastidesse. Trükiarv oli 100 000 eksemplari. Pool aastat hiljem, 5. mail 1998 hakkas Eesti Päevalehe kirjastus Tartus välja andma tasuta lehte Edasi, millest sai hiljem Tartu Linnaleht. 18. septembril lisandus Pärnu tasuta leht Pärnu Päevaleht (millest hiljem sai Pärnu Linnaleht). Leht hakkas ilmuma kaks korda nädalas, kolmapäeviti ja reedeti.

Linnaleht sai 2003. aastal Eesti Ajalehtede Liidu liikmeks.

2005. aasta oktoobris otsustasid Eesti Päevalehe AS ja AS Eesti Meedia asutada iseseisva ettevõtte AS Linnaleht, mis hakkaks välja andma neli korda nädalas kolmes linnas ilmuvat tasuta uudistelehte. Venekeelne Linnaleht (Linnaleht на русском языке) hakkas ilmuma 1. detsembril 2005.  Linnalehest sai loetavuselt kolmas ajaleht Eestis.

2007. aastal alanud ülemaailmse majanduskriisi mõjul vähenes reklaamikäive, leht taandus taas ilmuma vaid reedeti ning arvati 2011. aastal AS-i SL Õhtuleht koosseisu. 2012. aasta sügisel laienes venekeelne Linnaleht Ida-Virumaale.

Linnalehe peatoimetajad on olnud Hannes Rumm, Agne Narusk, Ille Grün-Ots ja Tiina Kangro. 

Lehe väljaandja otsustas koroonapandeemia mõjul reklaamimüügi käibe vähenemise tõttu lehe 2021. aasta oktoobris sulgeda. Viimane Linnaleht ilmus 29. oktoobril 2021.

Viited
------

1. 1 2  Ants Vill (23. märts 2017). "20 aastat Linnalehte". *Linnaleht*. Vaadatud 27. oktoobril 2021.
2. 1 2 3 4  Tiina Kangro (22. märts 2016). "Linnaleht alustab juba 20. ilmumisaastat". *Õhtuleht*. Vaadatud 28. oktoobril 2021.
3. ↑  "Õhtuleht paneb Linnalehe kinni". *ERR*. 25. oktoober 2021. Vaadatud 27. oktoobril 2021.
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Rootsi |
|  |
| Pronks | 1988 | I kerge-keskkaal |
|  |
| 1. ring | 1986 | I kerge-keskkaal |
|  |
| Veerand-finaal | 1985 | I kerge-keskkaal |
| Veerand-finaal | 1987 | II kerge-keskkaalus |

**Lars Mikael Myrberg** (kuni 1987. aastani **Lundgren**; sündinud 23. novembril 1964 Stockholmis) on Rootsi endine poksija.

Myrberg (Lundgren) oli kokku viiekordne Rootsi meister – I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1985-1986 ja 1988 ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1983 ja 1987.

Myrberg võitis 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Grahame Cheney'le (Austraalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Myrberg (Lundgren) osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 4. maailmameistrivõistlustel (Reno, 1986), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Myrberg (Lundgren) osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 26. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1985), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Vjatšeslav Janovskile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 27. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1987), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vassili Šišovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Myrberg poksis 12. jaanuaril 1996 elukutselisena ning võitis selle kohtumise nokaudiga. Ta on tegutsenud hiljem poksitreenerina, poksiajakirjanikuna, televisioonikommentaatorina ning poksiklubi omanikuna.

Viited
------

1. ↑  "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 21. oktoobril 2011.
2. ↑  24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles
3. ↑  4. maailmameistrivõistlused poksis. Reno 1986. Tulemused inglise keeles
4. ↑  26. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1985. Tulemused inglise keeles
5. ↑  27. Euroopa meistrivõistlused poksis. Torino 1987. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Lars Myrberg lehel Ringside. Rootsi keeles
* Lars Myrberg lehel boxningsarkivet.net. Rootsi keeles
* Lars Myrberg veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Lars Myrberg saidil BoxRec