recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Alarmsõiduk** on kiireloomuliste ametiülesannete täitmiseks mõeldud sõiduk.

Alarmsõiduki omanikud
---------------------

Eesti Vabariigis eraisik alarmsõidukit omada ei saa. Alarmsõidukit saavad omada juriidilised isikud.

Personaalne alarmsõiduõigus
---------------------------

Eestis on teatavate ametikohtadega seotud sõidukid alatiselt alarmsõiduõigusega. Sellisteks ametikohtadega seotud sõidukiteks on presidendi ametiauto, kaitseväe juhataja ametiauto, ministrite ametiautod jmt. Alarmsõidu tegemine ei ole kohustuslik vaid on vajaduspõhiselt võimalik. Alarmsõiduõigusega isik ei pea alati autos olema, kui tema ametisõiduk kasutab alarmsõidu õigust. Näiteks võidakse alarmsõitu kasutada ka ametnikule järgi minemiseks vmt põhjusel.

Ülesandepõhine alarmsõiduõigus
------------------------------

Ülesandepõhine alarmsõiduõigus on politseisõidukil, kiirabisõidukil, päästesõidukil jne. Ülesandepõhisus tähendab, et alarmsõidu vajaduse peab tingima sõidukiga täidetava ülesande kiireloomulisus. Näiteks sõidab päästesõiduk sündmuskohale alarmsõidu õigust kasutades, kuid päästetöö lõppedes lahkub sündmuskohalt kõiki liiklusreegleid järgides. Üldiselt määrab alarmsõidu vajaduse häirekeskus, mille töötaja kasutab appikutsete prioriseerimist. Appikutse klassifitseeritakse varem määratletud tunnuste alusel. Kõik appikutsed ei eelda alarmsõidu kasutamist. Teatud juhtudel võib sõidukiga liikuva meeskonna juht iseseisvalt otsustada alarmsõidu õiguse kasutamise. Näiteks võib kiirabisõidukis patsiendi seisund järsult halveneda ning kiiremaks haiglasse jõudmiseks kasutatakse alarmsõitu, kuigi algne appikutse alarmsõidu luba ei andnud.

Alarmsõidukite nimekiri
-----------------------

Valdkondade ministrid määravad allasutuste alarmsõidukite arvu. Kui arvu soovitakse muuta, siis selleks annab loa minister.

Alarmsõiduki (alarmsõidukijuhi) õigused
---------------------------------------

Alarmsõiduk võib kõrvale kalduda osadest liiklusseaduse nõuetest. Näiteks võib alarmsõiduk ületada kiirust. Samas peab alarmsõidukjuht alati tagama ohutuse. Alarmsõidukijuht peab omama vastava kategooria juhitunnistust ja tema tervis peab vastama nõuetele. Läbitud peab olema spetsiaalne alarmsõidukijuhi täiendõpe. Alarmsõidukijuht peab olema kaine. Tuleb ette olukordi, kus alarmsõidukijuht peab kaaluma, ega tema tegevus appiminekul põhjusta suuremat kahju. Sellisteks olukordadeks võivad olla sõit haljasalal, sõit tihedas rahvamurrus ja sõit vastassuunavööndis.

Jälitussõiduk
-------------

Alarmsõiduk on liigilt jälitussõiduk. Jälitussõiduk ei kanna spetsiaalseid alarmsõidukitunnuseid (vilkurid; värvikombinatsioon), kuid omab alarmsõidukiga võrdseid õigusi. Jälitussõidukeid kasutatakse vaid julgeoleku valdkonnas ning jälitussõiduki juhil peab kaasas olema jälitussõiduki kaart.

Viited
------

1. ↑  Alarm- ja jälitussõidukite loetelu, nende tähistamise ja liiklemise kord Elektrooniline Riigi Teataja
**Giorgio de Chirico** (10. mai 1888 Volos, Kreeka – 20. november 1978 Rooma, Itaalia) oli itaalia maalikunstnik. 

Õppis Ateena polütehnikumis ja Müncheni Kunstiakadeemias. De Chirico oli mõjutatud Arnold Böcklini loomingust ja Friedrich Nietzsche filosoofiast. 

Piiritles 1917. aastal koos kunstniku Carlo Carràga metafüüsilise maali põhimõtted, mis ilmnevad de Chirico kõrgaja (1910–1918) teostes, mis kujutavad ebatavalisi esemeid (mannekeenitaolisi olendeid, kipskujusid või nende osi, kummikindaid, absurdseid mehhanisme jms) salapärastes seostes tühjas pingestatud linnapildis või ruumis. Tema tolleaegsete teoste meeleolu on sageli painava alatooniga, mille esile toomiseks kasutas de Chirico liigselt rõhutud perspektiivi, mõistusevastaseid varje, rongide, kellade ja liialdatud suurusega objektide kujutamist. Nõnda rajas de Chirico looming teed sürrealismile.1920. aastatest alates aga maalis ta akadeemilisemas stiilis. Lisaks maalile on de Chirico tegelenud ka graafika, illustratsioonide ja teatridekoratsioonikavandite loomisega. De Chirico tähtsaimad teosed on "Sügisõhtu mõistatus" (1910), "Ühe tänava saladus ja melanhoolia" (1914) ja "Suur metafüüsiline figuur" (1916). Sylvia Plathi luuletus "Rahutuks tegevad muusad" on inspireeritud de Chirico samanimelisest maalist.

Viited
------

1. 1 2  ENE, 2. köide, Tallinn, kirjastus Valgus, 1987, lk 16
2. ↑  Cumming, Robert "Silmaringi teatmik. Kunst". Tõlkinud Riina Jürgens, kirjastus Varrak, Tallinn, 2007, lk 404
**Obinitsa kool-kirik** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule kuuluv Obinitsas asuv hoone.

Üldandmed
---------

Kunagise kool-kiriku ehitust alustati aastal 1897, Obinitsa kogudus avati 1904. aastal ja kirik pühitseti 2. mail (vkj) 1904. aastal. Sellele eelnes Obinitsa külakogukonna otsus 1894. aasta 16. detsembrist, millega anti krunt nr 34 Obinitsa kiriku kogudusele kiriku ja kooli ehitamiseks ja niikaua kasutamiseks kui kirik ja kool on olemas. Kirikukooli hoone ehitamist, kooli ja koguduse avamist algatas ning toetas VÕK Sinodi ülemprokurör Konstantin Pobedonostsev. Uue koguduse loomiseks eraldati Tailova segakogudusest 21 setu küla ja 1906–1907 aastal arvati Salesje kogudusest lisaks veel 8 küla. Obinitsa kogudusest sai puht rahvuslik kogudus. 

Baltimaades haruldane kool-kirik oli puust kahekorruseline kellatorniga hoone. Hoone ehitamiseks olid esimesed palgid kohale vedanud Orava mõisa metsast Tääglova mehed Trossi Jakim (Kera) ja Trossi Paul (Kund). Obinitsa kool-kirikul on olnud suur kultuurilooline tähendus Obinitsa ja kogu Setomaa jaoks. Hoone mõõtudeks oli 12 sülda pikkust ja 9 sülda laiust. Algul oli alumisel korrusel kaks klassiruumi, poiste elutuba, kaks korterit ja köök. Ülemisel korrusel asus naisõpetaja korter, tütarlaste elutuba, suur kooliruum ja kirikuruum. Kool-kirikust teisel pool teed asus preestrimaja.

Preestriks (1904–1917) määrati Polikarp Muraveiski, rahvuselt venelane, üles kasvanud Värskas, mõistis aga ka eesti keelt. Teiseks preestriks valis kogudus 12. juulil 1917. aastal Nikolai Raagi (1917–1918 ja 1919–1941). 

Esimeseks köstriks oli Ioann Jaanus, pärastpoole Nikolai Tsänk, Rahulane Mihhael, Paul Varask. 1918. a. sügisel olid koolis: juhataja Nikolai Raag, õpetaja Jaan Lukas (hilisem kolonel, 2. diviisi staabülem), prl. H. Vars ja praktikant V. Vahter.

1950. aastal suleti kirik, hoone anti täielikult kooli kasutada. Kellatorn lammutati, hoone ehitati täielikult ümber koolimajaks. Tänapäeval pole Obinitsa kool-kiriku hoone enam kasutuses.

Uus kirik
---------

Obinitsa Issanda Muutmise kirik
Kogudusele anti uue kiriku rajamiseks üks hektar maad ja kaks vana mahajäetud hoonet. 1950. aastal alustas kohalik preester Vilemon Talomees vaatamata takistustele kohaliku kogukonna toetusel uue kiriku ehitamist. Obinitsa uus kirik (Obinitsa Issanda Muutmise kirik) asub Obinitsast Piusale viiva maantee ääres Obinitsa surnuaia kõrval.

Kool-kirik Hiiumaal
-------------------

Ka Hiiumaal Kõpus on kooli ja kiriku ühishoone.

Vaata ka
--------

* Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend, Petserimaa praostkond

Viited
------

1. 1 2  Sillaots, Liidia *Obinitsa ajast aega*, Hilanamoro, 2006
2. ↑  Petserimaa Praost, Ülempreester Nikolai Raag, Petserimaa kogudused, Usuteadusline Ajakiri, X aastakäik, Aprill 1938, No 1, lk 29
**Samaaegne destillatsioon-ekstraktsioon** (SDE) on veeaurudestillatsiooni modifikatsioon, mis võimaldab lenduvaid hüdrofoobseid aineid destilleerida keemistemperatuurist madalamal temperatuuril (praktiliselt 100 °C juures) ja seejärel vahetult ekstraheerida veega mittesegunevasse orgaanilisse lahustisse.

Samaaegne destillatsioon-ekstraktsioon teostatakse spetsiaalses kombineeritud seadmes. Näiteks taimsest materjalist eeterlike õlide eraldamiseks pannakse need veega destillatsioonikolbi. Lenduvad õlid destilleeruvad koos veeauruga ja püütakse kinni jahuti alla paigutatud orgaanilise solvendiga (näiteks heksaan + tetradekaan) ekstraktoris, millest alumine veekiht suunatakse pidevalt tagasi destillatsioonikolbi.

SDE mikroseade on osutunud sobivaks taimsete eeterlike õlide eraldamiseks järgneva kromatograafilise analüüsi tarbeks (proovis ei sisaldu suure molekulmassiga komponente).

Võrdluseks. Samaaegse destillatsiooni-ekstraktsiooni korral tahkest materjalist eraldatakse kergemini lenduvad komponendid koosdestillatsioonil veeauruga, st tänu lenduvusele. Soxhleti ekstraktorit kasutades eraldatakse tahkest materjalist komponendid, mis kasutatavas solvendis paremini lahustuvad, st vastavalt lahustuvusele.

Kirjandust
----------

Bicci, C. D'Amato, A. Nano, M. Frattini, C. (1990) Improved method for the analysis of small amounts of essential oils by microdistillation followed by capillary gas chromatography. *Journal of Chromatography A*, 279, 409-416.

Vaata ka
--------
Sam Shankland (2016)
Sam Shankland (pildil vasakul) mängimas Teymur Rəcəboviga Tata Steeli A-grupi turniiril (2019)
**Samuel L. Shankland** (sündinud 1. oktoobril 1991 Berkeleys) on ameerika maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2011). 

Shankland võitis 2008. aastal Vũng Tàus noorte maailmameistrivõistlustel pronksmedali ja tuli 2010. aastal Ameerika Ühendriikide juunioride meistriks. 

Suurmeistriks sai Shankland 20-aastaselt 2011. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse.

2014. aastal tuli ta Ameerika maailmajao meistrivõistlustel teiseks. Jaanuaris 2015 mängis Shankland Wijk aan Zees Tata Steeli B-grupi turniiril (13. kategooria), kus tuli kolmandaks, edestades seejuures Euroopa eksmeistrit Vladimir Potkinit. 

2018. aastal tuli Shankland USA malemeistriks.

Ta on mänginud kahel maailma karikaturniiril (2011, 2015). 2011. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta avaringis Peter Lekot, kuid kaotas teises ringis Abhijeet Guptale. 2015. aastal Bakuus võitis ta avaringis Ivan Popovi, kuid kaotas teises ringis Hikaru Nakamurale.

Shankland on mänginud USA võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2014–2018) ja 2015. aastal Tsaghkadzoris peetud võistkondlikel maailmameistrivõistlustel (esimesel laual).

Välislingid
-----------

* Sam Shankland – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Sam Shankland FIDE andmebaasis
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2016 |  |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Samson Reinhart** (sündinud 6. novembril 1995 North Vancouveris Briti Columbia provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Florida Panthers.

Karjääri alustas ta Western Hockey League'i klubis Kootenay Ice. Hooajal 2010–11 tuli ta klubiga liiga meistriks. Järgmisel hooajal pälvis ta liiga parimale uustulnukale antava Jim Piggott Memorial Trophy.

2014. aastal valiti ta Buffalo Sabres ta NHL-i *Draft* '​is teise valikuna. Sabresi põhikoosseisus mängis ta aastatel 2015–2021 kokku kuus hooaega.

2021. aasta juulis kaubeldi Reinhart Florida Panthersi.

2016. aastal tuli ta Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

Tema isa Paul Reinhart on endine jäähokimängija. Samuti on NHL-is mänginud tema vennad Griffin ja Max.

Viited
------

1. ↑  "Reinhart traded to Panthers by Sabres". nhl.com. 24.7.2021. Vaadatud 20.10.2021

Välislingid
-----------

* Sam Reinhart NHL.com lehel
* Sam Reinhart hockeydb.com lehel

| * v
* r
Florida Panthers |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Sergei Bobrovski **·** Spencer Knight **·** Alex Lyon |
| 
**Kaitsjad**: Michael Benning **·** Aaron Ekblad **·** Casey Fitzgerald **·** Gustav Forsling **·** Radko Gudas **·** Matt Kiersted **·** Josh Mahura **·** Brandon Montour **·** Marc Staal |
| 
**Ründajad**: Aleksandr Barkov **·** Sam Bennett **·** Nick Cousins **·** Anthony Duclair **·** Patric Hörnqvist **·** Ryan Lomberg **·** Anton Lundell **·** Eetu Luostarinen **·** Sam Reinhart **·** Givani Smith **·** Eric Staal **·** Matthew Tkachuk **·** Carter Verhaeghe **·** Colin White |
**Samuel Cook** (esinejanimega **Sam Cooke**; 22. jaanuar 1931 Clarksdale, Mississippi osariik – 11. detsember 1964 Los Angeles, California) oli USA laulja ja laulukirjutaja. Teda peetakse üheks soulmuusika pioneeriks ja üheks tähtsamaks souli esindajaks. Ta on tuntud ka "Souli kuningana".

Cooke sündis Mississippi osariigis, kuid mõne aasta pärast kolis pere Chicagosse, kus ta hakkas juba lapsena laulmisega tegelema ja sai 1950. aastatel ansambli The Soul Stirrersi solistiks. 

1957. aastal alustas Cooke soolokarjääri. Tema tuntumate laulude hulka kuuluvad "You Send Me", "A Change Is Gonna Come", "Cupid", "Wonderful World", "Chain Gang", "Twistin' the Night Away", "Bring It On Home to Me" ja "Good Times". Karjääri jooksul oli Cooke'il USA singliedetabelis 29 esineljakümne hitti ja 20 esikümnehitti. Ainus esikohahitt oli "You Send Me".

1964. aastal tappis Cooke'i lausuga südamesse ühes Los Angeleses asuvas motellis motelli juhataja, kes väitis, et tegi seda enesekaitseks. Juhtumi üksikasjad jäid segaseks, ametliku aruande järgi oli tegu õigustatud tapmisega.

1986. aastal oli Cooke üks kümnest esimesest artistist, kes võeti Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Aasta hiljem võeti ta Laulukirjutajate Kuulsuste Halli liikmeks. 1994. aastal sai ta panuse eest muusikatööstusse Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe. Ajakiri Rolling Stone on valinud Cooke'i saja kõigi aegade parima artisti seas 16. kohale ja saja kõigi aegade parima laulja seas neljandale kohale.

Diskograafia
------------

* "Sam Cooke" (1958)
* "Encore" (1958)
* "Tribute to the Lady" (1959)
* "Cooke's Tour" (1960)
* "Hits of the 50's" (1960)
* "The Wonderful World of Sam Cooke" (1960)
* "Swing Low" (1961)
* "My Kind of Blues" (1961)
* "Twistin' the Night Away" (1962)
* "Mr. Soul" (1963)
* "Night Beat" (1963)
* "Ain't That Good News" (1964)
* "Sam Cooke at the Copa" (1964)
* "Live at the Harlem Square Club, 1963" (1985)

Viited
------

1. ↑  100 Greatest Arists. Rolling Stone. 3.12.2010. Vaadatud 12.3.2021
2. ↑  "100 Greatest Singers of All Time". Rolling Stone. 27.11.2008. Vaadatud 12.3.2021
Barclay plats aastal 2007
**Barclay plats** asub Tartu kesklinnas Ülikooli, Vallikraavi ja Küüni tänava vahel. Platsil asub Barclay de Tolly monument.

11. novembril 1849 avati feldmarssal Michael Andreas Barclay de Tolly monument. Ligi paarkümmend aastat oli monumendi ümber munakivisillutis, 1868. aastal hakati platsile haljastust rajama. Hiljem piirati monument aiaga ja selle siseserva istutati madalad puud, keskele suuremad puud. Osa platsist jäi tühjaks. 1879. aastal istutati juurde uusi puid, kujundati rohuplatse ja lisati pargipingid. 

1929. aastal korrastati platsi haljastust ja ausamba ümber kujundati lillepeenar. Eraldiasuv kolmnurkne iluplats rajati kaubahoovi ette 1932. aastal. 

Matteuse purskkaev kümbleva leevikesega, taustal Keskpark 20211999. aastal külvati platsile muru ja ehitati purskkaev (autor Arnold Matteus, seadistamine ringvoolule 1999, projekt AS Kobras 1998). Platsi teed said kivikatte aastal 2000 (projekt AS Kommunaalprojekt).

Barclay platsi ääres Ülikooli tänaval asub Barclay hotell.

Pildid
------

* Barclay plats 1860. aastalBarclay plats 1860. aastal
* Barclay plats 19 sajandilBarclay plats 19 sajandil
* 19. sajandi lõpus19. sajandi lõpus
* Barclay de Tolly monumentBarclay de Tolly monument
* Barclay plats 2011. aastal, vaade Küüni tänavaltBarclay plats 2011. aastal, vaade Küüni tänavalt
* Matteuse purskkaev 2021Matteuse purskkaev 2021
Bardowicki tuuleveski
**Bardowick** (alamsaksa: *Bewick*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 23,25 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6993 inimest. Vald asub Lüneburgist põhjas, laevatatava Ilmenau jõe ääres.

Ajalugu
-------

Paika on esmamainitud 795. aastal ja linnaseisuse andis talle 972. aastal Otto I. Selle nimi on tuletatud langobardidest, see hõim elas seal kunagi. Siit algas Lombardia koloniseerimine nende ariaanliku kuninga Alboini juhtimisel.

1146. aastal on esmamainitud Peeter-Pauli kollegiaatkirikut. 1186. aastal andis siis pädev Verdeni vürstlik piiskop Tammo (suri 1188. aastal) kollegiaatkirikule veel eesõigusi.

Linn (peale kirikute) tehti 1189. aastal Heinrich Lõvi poolt maatasa. Selle ajani oli see kõige õitsvam kaubanduslinn Põhja-Saksamaal.

Endise kollegiaat-, vahepeal luterliku kiriku (saksa: *Bardowicker Dom*; sõna Dom kasutatakse saksa keeles – pars pro toto – sünekdohhina kollegiaatkirikute ja katedraalide kohta ühtviisi) praegune hoone püstitati ajavahemikus 1389–1485.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.bardowick.de


Lüneburgi kreisi vallad

* Adendorf
* Amelinghausen
* Amt Neuhaus
* Artlenburg
* Bardowick
* Barendorf
* Barnstedt
* Barum
* Betzendorf
* Bleckede
* Boitze
* Brietlingen
* Dahlem
* Dahlenburg
* Deutsch Evern
* Echem
* Embsen
* Handorf
* Hittbergen
* Hohnstorf
* Kirchgellersen
* Lüdersburg
* Lüneburg
* Mechtersen
* Melbeck
* Nahrendorf
* Neetze
* Oldendorf
* Radbruch
* Rehlingen
* Reinstorf
* Reppenstedt
* Rullstorf
* Scharnebeck
* Soderstorf
* Südergellersen
* Thomasburg
* Tosterglope
* Vastorf
* Vögelsen
* Wendisch Evern
* Westergellersen
* Wittorf
**Hermann Ronneberg** (surnud enne 17. novembrit 1539) oli Kuramaa piiskop (**Hermann II** nime all) aastatel 1524–1539.

Ronneberg pärines Hildesheimist kodaniku perekonnast. Tema varasema elukäigu kohta pole eriti midagi teada, 1501. aastal on teda mainitud Königsbergis viibivana, kui ta oli teel Liivimaale. Selleks ajaks oli ta juba Saksa ordu liige ning saabus mõni aeg hiljem Liivimaale. 1505. aastal sai temast Liivimaa indulgentsikomisjoni alamkomissar Saksamaal, kelleks ta jäi 1510. aastani. 1506. aastal sai ta endale ka Pöide jutlustajakoha. Tõenäoliselt ta aga Liivimaal toona ei viibinud, sest ta sai 1506. aastal Leipzigist kanoonilise õiguse doktori kraadi.

1508–1509 ja võib-olla ka hiljem oli Ronneberg Volmari jutlustaja, selleks ajaks oli ta ka Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi sekretär, 1512. aastal sai ta Plettenbergi kantsleriks. Kaks aastat hiljem osales ta Plettenbergi saadikuna (oraatorina) Lateraani kirikukogul, mille ajal paavst nimetas ta enda notariks ja asepfaltskrahviks. 

1518. aastal on Ronnebergi mainitud Riia toomhärrana, aasta hiljem sai temast Ruhja jutlustaja ning 1523–1524 oli ta tõenäoliselt Riia toomdekaan. Sellel ametikohal polnud ta aga kuigi kaua, kuna Kuramaa toomkapiitel valis ta kas 1523. aasta lõpus või 1524. aasta alguses uueks Kuramaa piiskopiks, 1524. aasta 3. märtsil kinnitas tema piiskopikoha ka paavst Clemens VII. Selle vastu protesteeris kõrgmeister Albrecht von Hohenzollern, kellega Ronneberg oli juba 1520. aastal vastuollu sattunud ning kes soovis piiskopikohale oma soosikut. Kuid et Albrecht oli paavsti silmis juba suure kahtluse all ning temast sai aasta hiljem luterlasest Preisimaa hertsog, siis ei suutnud ta Ronnebergi ametissekinnitamist takistada. Karl V poolt antavad riigivürsti regaalid sai ta kätte alles 1526. aastal, samaaegselt ordumeister Plettenbergile riigivürsti staatuse andmisega. 

Ronneberg jäi ka piiskopina ordu toetajaks. Ta jäi kindlalt truuks ka katoliiklusele ja seetõttu tekkis tal konflikte Riia peapiiskopi koadjuutori ja hilisema peapiiskopi Wilhelm von Hohenzollerniga, kes formaalselt katoliiklaseks jäädes toetas tegelikult protestantlust. Ronnebergi täpne surmaaeg pole teada, viimast korda oli ta kindlasti elus 1539. aasta 9. oktoobril, kuid ta suri enne 17. novembrit.

Viited
------

1. ↑  *Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1534-1540): Regesten aus dem Herzoglichen Briefarchiv und den ostpreussischen Folianten. Köln: Böhlau, 1999. Nr 1045 (lk-d 460–461).*

Kirjandus
---------

* Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Heinrich II Basedow** | **Kuramaa piiskop**1524–1539 | Järgnev**Johann IV Münchhausen**

 |
**Hermann Rubinstein** (eesnime rööpkuju: **Hirš**, 10. november 1871 Radziviliškis – 4. jaanuar 1955 Moskva) oli Eesti arstiteadlane.

Elulugu
-------

Hermann Rubinstein oli juut. Ta oli linnakodaniku poeg.

Lõpetas 1890 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi ja 1896 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna; meditsiinidoktor (1899, TÜ), väitekiri "Материалы к экспериментальной разработки взаймной связи между маткой и ее придатками". 1896–1900 Tartu Ülikooli patoloogilise instituudi prosektori abi, 1900–1901 hospitaalkirurgia kliiniku assistent, 1901–1902 üldpatoloogilise ja patoloogilise anatoomia kateedri eradotsent.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Левицкий II, 111.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Hõõrdeelekter** ehk **triboelektriline efekt** on füüsikaline nähtus, mis seisneb elektrilaengute tekkimises kahe keha vastastikusel hõõrdumisel ja seejärel teineteisest eemaldamisel. Seejuures elektriseeruvad mõlemad kehad ja neil tekivad võrdsed vastandmärgilised laengud. Kui näiteks klaasi hõõruda siidiga, siirdub mingi hulk elektrone klaasilt siidile. Kuna elektron on negatiivse laenguga elementaarosake, siis tekib siidil negatiivne ja klaasil positiivne laeng. Nähtus on tuntud juba antiikajast seoses hõõrutud merevaigu võimega ainekübemeid külge tõmmata (siit tulevad ka nimetused "elekter" ja "elektron": merevaik on kreeka keeles *ēlektron*).

Hõõrumisel elektriseeruvad mõlemad kehad, kui nad on mittejuhtivast ainest ja neile võib elektrilaeng jääda pikaks ajaks püsima. Hõõrdeelektri laeng võib teatud tingimustel koguneda ka elektrit juhtivasse kehasse, kui seda hõõruda mittejuhtivast ainest kehaga.

Ühed ained annavad hõõrdumisel elektrone kergemini ära kui teised ehk ainetel on erinev elektronafiinsus. Selle omaduse järgi saab ained järjestada triboelektrilisse ritta, harilikult positiivsest negatiivse laengu suunas. Niisuguse rea mistahes hõõrdepaaris loovutab eespool olev aine järgmisele elektrone. 

Triboelektrilise rea moodustavad näiteks isoleerained:

**[+]** klaas, nailon, vill, siid, paber, puuvill, eboniit (kõvakummi), polüester, polüetüleen, polüpropüleen, polüvinüülkloriid, räni, teflon **[–]**

Hõõrdeelekter tekib ohtliku kaasnähtusena paljudes tootmisprotsessides, eriti tekstiili- ja paberitööstuses. Võimalike küllaltki suurte elektrostaatiliste laengute kõrvaldamise meetmetena on kasutusel näiteks metallist seadmeosade maandamine ja õhu muutmine elektrit juhtivaks ioniseerimse teel.

Viited
------

1. 1 2  ENE 3. köide, 1988
2. ↑  "Hõõrdeelekter". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2020. Vaadatud 17. märtsil 2020.

Välislingid
-----------

* Triboelektrische Reihe
**Kōchi prefektuur** on Jaapani prefektuur Shikoku saare lõunaosas Vaikse ookeani kaldal.

Sümbolid
--------

Kōchi prefektuuri tunnuslind on võlupita (*Pitta nympha*), tunnuspuu on jaapani krüptomeeria (*Cryptomeria japonica*) ja tunnuslill punane porss (*Myrica rubra*).

Haldusjaotus
------------

Kōchi prefektuur on jaotatud 35 omavalitsusüksuseks, millest 11 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Aki
* Kami
* Kōchi
* Kōnan
* Muroto
* Nankoku
* Shimanto
* Sukumo
* Susaki
* Tosa
* Tosashimizu

Viited
------

1. ↑  高知県推計人口 < 高知県庁ホームページ

Välislingid
-----------

* Kōchi prefektuuri koduleht (*jaapani ja inglise keeles*)

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Suurbritannia parteist; samanimeliste parteide kohta vaata artiklit Tööpartei.* |

---

**Leiboristlik Partei** (*Labour Party*, eesti keeles ka **Tööerakond**, **Tööpartei**) on vasaktsentristlik Briti partei. 

Partei asutati 1900. aastal. Enamusvalitsuse moodustasid leiboristid esimest korda 1945. aastal.

Leiboristid olid Suurbritannias võimul alates 1997. aastast, mil peaministriks sai Tony Blair, kuni 2010. aastani. Aastatel 2007–2010 oli parteijuht tollane peaminister Gordon Brown.

Leiboristlikku Parteid on nimetatud ka **Uueks Tööparteiks** (inglise keeles *New Labour*), mis on pärit 1997. aasta valimisloosungist "New Labour, New Britain" (vaba tõlge: "Uus Tööpartei, Uus Britannia").

25. septembril 2010 valiti partei esimeheks Ed Miliband. Pärast kaotust 2015. aasta valimistel astus Ed Miliband 8. mail 2015 tagasi. Partei esimehe kohusetäitjaks sai Harriet Harman. 2015. aasta 12. septembrist kuni 2020. aasta 4. aprillini juhtis erakonda Jeremy Corbyn. Alates 2020. aasta 4. aprillist on erakonna esimees Keir Starmer.
**Leida** on eesti naisenimi.

Eesnimi Leida esineb juba 1886. aastal Mats Tõnissoni kalendris (nimepäevaks 16. jaanuar). Laialdasemalt hakkas nimi levima tänu Andres Saali jutustustele "Vambola" (1889) ja "Aita" (1891). Andres Saal ise seletab nime sõnast "leidma" (Leida-nimeline tegelane on tema jutustustes leidlaps). Nime pandi 20. sajandi algusaastatest alates kasvava hooga. Kõige rohkem pandi Leida nime Esimese maailmasõja ajal, seejärel langes nime kasutus pidevalt kuni 1940. aastani. Hiljem on nime antud harvadel juhtudel.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leida 1355 naisel. Leida oli Eestis populaarsuselt 138. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Leida vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 139,29 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,08. Leida oli keskmiselt 81 aasta vanune (mediaanvanus oli 82). 

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Leida 955 naisel. Leida oli populaarsuselt 195. naisenimi. Leida oli keskmiselt 82 aasta vanune (mediaanvanus oli 84).

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Leida 9 inimesel.

Nime kandjaid
-------------

* Leida Anting, eesti museoloog ja kodu-uurija
* Leida Aru, eesti näitleja ja telerežissöör
* Leida Kook, eesti arst, arstiteadlane ja pedagoog
* Leida Kudisiim, eesti õpetaja ja kirjanik
* Leida Laius, eesti filmilavastaja
* Leida Leivategija, eesti entomoloog ja põllumajandusteadlane
* Leida Loone, eesti ajaloolane
* Leida Peips, eesti endine lüpsja
* Leida Rammo, eesti näitleja
* Leida Sevruk, eesti rahvasportlane
* Leida Sibul, eesti laulja
* Leida Soom, eesti ooperilaulja, tekstiili- ja eksliibrisekunstnik
* Leida Tarvas, eesti sisearhitekt
* Leida Tigane, eesti lastekirjanik ja prosaist
* Leida Tuulmets, eesti matemaatik

Viited
------

1. ↑  Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 105-106
2. 1 2
3. ↑  Personvārdu datu bāze
**Leibak** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Leibak 25 inimesel: 13 mehel ja 12 naisel. Perekonnanimede levikult oli Leibak meeste puhul 9781. kohal ja naiste puhul 11472. kohal. Perekonnanime Leibak kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 0,80 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonna Inju mõisavallas ja Väike-Maarja kihelkonna Araski mõisavallas ning Järvamaal Türi kihelkonna Türi-Alliku mõisavallas nimeks Leibach ja Leibak.

Nimede eestistamisel loobuti 1935. aastal nimest Leibak kolmel korral ning uueks nimeks võeti Leibar ning kaks korda Leipalu.

Nime kandjaid
-------------

* Eerik Leibak, eesti bioloog ja looduskaitsja (1960–)
* Endel Leibak, eesti kirjastustegelane (1921–1999)
* Kaire Leibak, eesti kolmikhüppaja (1988–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 18.05.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Leibak.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Leibak.

Välislingid
-----------

* Leibak statistikaameti andmebaasis
**Hermann Pauts** (7. september 1915 Leisi vald, Saaremaa – 7. juuni 1991 Tartu) oli eesti majandusteadlane ja kaubandusorganisaator.

Elulugu
-------

Hermann Pauts oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1934. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi, 1948. aastal TPI majandusteaduskonna kaubandusökonoomia erialal, majanduskandidaat (1963, TÜ), väitekiri "Kodanliku Eesti väliskaubandus imperialismi süsteemis". Oli 1935–44 Tallinna Konduktorite Reservi konduktor, 1948–52 TPI kaubandusökonoomia kateedri assistent, 1952–65 TPI ja TÜ sama kateedri vanemõpetaja, 1965–67 TÜ sama kateedri dotsent, 1967–74 TÜ kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri juhataja, 1974–81 dotsent, aastast 1981 pensionil. Õpetas kaubanduse organiseerimist ja tehnikat, kujundas TÜ-s kaubatundmise eriala, koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: kaubanduse organiseerimine. 20 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait.

Teoseid
-------

* Jaekaubanduse kujundamise ja planeerimise alused. Tartu, 1967, 2. trükk 1971
* Tarbijate täiendava teenindamise vormidest kaubanduses. // Uut kaubanduses 5 (1977)
* TRÜ majandusteaduskonna ajaloost ja tänapäevast. Tallinn, 1980.

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Trt, 1994, III, 314
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 331
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 356
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 303, 304
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Kırıkkale provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kesk-Türgis. Provintsi keskus on Kırıkkale.

Haldusjaotus
------------

* Bahşılı ringkond
* Balışeyh ringkond
* Çelebi ringkond
* Delice ringkond
* Karakeçili ringkond
* Keskini ringkond
* Kırıkkale ringkond
* Sulakyurti ringkond
* Yahşihani ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Kırıkkale provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Kōichirō Matsuura (2007)
**Kōichirō Matsuura** (jaapani keeles 松浦 晃一郎 *Matsuura Kōichirō*; sündinud 29. septembril 1937 Yamaguchi prefektuuris) on Jaapani diplomaat, UNESCO peadirektor (1999–2009). 

Matsuura lõpetas 1959. aastal Jaapanis Tōkyō Ülikooli õigusteaduskonna ja 1961. aastal USA-s Pennsylvania osariigis asuva Haverford College'i. Ta töötas aastatel 1992–1994 Jaapani asevälisministrina ja 1994–1999 Jaapani suursaadikuna Prantsusmaal.

Matsuura oli aastatel 1999–2009 UNESCO peadirektor.

2006. aastal võttis ta osa Sahhas toimunud rahvusvahelisest Venemaa põhjaregioonide hariduse, teaduse ja kultuuri arengu foorumist.

2009. aastal anti talle Ungaris üle Ungari Teaduste Akadeemia Pro Cultura Hungarica auhind.

Tunnustus
---------

* Suurvürst Gediminase orden (2001)
* Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli audoktor (2003)
* Sahha (Jakuutia) Vabariigi  Põhjatähe orden (2006)
* valiti Venemaa Kunstide Akadeemia välisliikmeks (2006)
* Seoulis asuva Kyung Hee Ülikooli audoktor (2008)
* Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli audoktor (2008)
* Venemaa Kunstide Akadeemia välismaine liige

Viited
------

1. ↑  Глава ЮНЕСКО побывал в Якутии. un.org
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kōichirō Matsuura** |
**Kłodzko** (saksa *Glatz*) on linn Poola edelaosas Alam-Sileesia vojevoodkonnas, Kłodzko maakonna ja Kłodzko valla halduskeskus. Linn asub Kłodzko oru keskosas Nysa Kłodzka jõe ääres.

Kłodzko sai linnaõigused 1233. aastal.

Sõprus- ja partnerlinnad
------------------------

* Saksamaa Bensheim, Saksamaa
* Prantsusmaa Carvin, Prantsusmaa
* Belgia Fléron, Belgia
* Saksamaa Georgsmarienhütte, Saksamaa
* Tšehhi Náchod, Tšehhi
* Tšehhi Rychnov nad Kněžnou, Tšehhi

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kłodzko** |

* Koduleht

Alam-Sileesia vojevoodkonna vapp
Alam-Sileesia vojevoodkond

**Maakonnaõigustega linnad:** Jelenia Góra |
Legnica |
Wałbrzych |
Wrocław  

**Maakonnad:** Bolesławiec |
Dzierżoniów |
Głogów |
Góra |
Jawor |
Jelenia Góra |
Kamienna Góra |
Kłodzko |
Legnica |
Lubań |
Lubin |
Lwówek Śląski |
Milicz |
Oława |
Oleśnica |
Polkowice |
Środa Śląska |
Strzelin |
Świdnica |
Ząbkowice Śląskie |
Zgorzelec |
Złotoryja |
Trzebnica |
Wałbrzych |
Wołów |
Wrocław
Fail:Leich-frauenlob-fragm.jpgFrauenlobi *Marienleich*, esimene salm koos gooti notatsioonis märgitud meloodiaga. Тип формальной структуры: секвенционный. Colmari laulukäsikiri, u 1460 (D-Mbs Cgm 4997), fo 19r.
***Leich*** (germaani sõnast *laikaz* 'mäng', 'tants', liikumine') on keskülemsaksakeelse rüütliluule žanr, üks minnesingerite luule kolmest põhižanrist *Lied* '​i ja *Spruch* '​i kõrval, mis oli kasutusel 12. sajandi lõpust 14. sajandini ja vastab ligikaudu vanaprantsuse *lai* '​le. Žanri õitseaeg jäi 1190. aastate (esimene säilinud *Leich* Heinrich von Ruggelt) ja 1350. aastate vahemikku. 

Saksa *Leich* on vormilt mõjutatud truvääriluule lüürilisest *lai* '​st, kuid pole vormis ja sisus sellega päris identne, veel sarnaneb see vormilt ladina sekventsi ja *conductus* '​ega, Provence'i itkuga (*planh*) ja *descort* '​iga, samuti estampiiga.

Viited
------

Välislingid
-----------

* Ulrich von Liechtenstein. Ditz ist der leich. - Bibliotheca Augustana
* Walther von der Vogelweide. Der Leich. - Bibliotheca Augustana
* Der Wilde Alexander "Eyn trurecliches clagyn" (Das ist des Wildyn Alexandyrs leych). - Lyrik des Deutschen Mittelalters
* Heinrich von Meissen. Marienleich. - TITUS. - uni-frankfurt.de
* Tannhäuser. Die Gedichte der Großen Heidelberger Liederhandschrift. Leiche. - Bibliotheca Augustana
**Mõrtsuka** oli küla Otepää kihelkonnas. Tänapäeval asuvad küla maad Valgamaal Otepää vallas Päidla küla alal.

Mõrtsuka asub mitmest külast umbes ühekaugusel. Temast lõunasse jääb Päidla, edelasse Räbi, läände Mäelooga, loodesse Ketneri, põhja Laguja, kirdesse Kääni ja itta Nõuni.

Külas on Mõrtsuka järv, mis sai nime talurühmalt nagu külagi.

Seda kohanime esmamainiti 1627, kui nimetati talupoega *Martzug Juergen*. 1638. aasta revisjonis kirjutati tema nimi *Mertschock Jürgen* ja lisati, et ta kolis Tartumaale Pärnumaalt. 1686. aasta kaardil on Päidla mõisa all kirjas juba 5 *Merzica* lisanimega talupoega, kes on arvatavasti kõik Jürgeni järeltulijad, näiteks *Merzica Tinn*. 1749–62 nimetati seda mitut puhku juba külana, kasutades nimekujusid *Mörzika Dorf, Mortsuga külla, Mörtsuga külla* ja *Mörtsugaküll*. Küla asus Otepää kihelkonnas ja kuulus Hellenurme mõisale. 1977 liideti Mõrtsuka küla Päidlaga.

Nime päritolu
-------------

Herbert Ligi uuris välja, et lisanimi *Martzug* või *Merzuck* tuli Lõuna-Eestis kasutusele 1620. aastatel ja enamik selle kandjaid on sisse rännanud. Mujal tarvitati seda lisanime juba pool sajandit varem.

Enn Tarveli arvates tähendas sõna "mõrtsuk(as)" sõjameest, kelleks oli lihtsalt kohalik talumees. Seegi tähendus tuli keelde 17. sajandi algul. Teisalt võib nime aluseks olla mehenimi Mertsi(k) või Mertsin, mis tuleb Läti nimest Smerts. Näiteks 1756 oli Aiaste külas talupoeg *Krisa Merzina Jurri*. Soomeski on esinenud mehenime Mertti või Mertsi. Ajapikku muutusid sõjamehe tähendus ja mehenimi rahvale võõraks. Siis mugandati külanimi rahvale arusaadavamale ja ilmekamale kujule Mõrtsuka.

Mõrtsuka küla nimi on saanud paljude rahvajuttude allikaks. Üks neist on selline. Pärast sõdu käinud rüüstajate salk taludes röövimas ja tapmas. Rahvas põgenenud metsa peitu. Väärsi talu rahvas olnud aga kodus. Rüüstajad tulnud sinna ja vaadanud, et naised keedavad toas süüa. Selgunud, et need olid naisteriietes mehed. Nad piiranud röövijad sisse ja ajanud koos kõigi hobustega järve, kus kõik uppunud.

Viited
------

1. ↑  Eesti kohanimeraamat, kaart 32
2. 1 2 3 4 5  Eesti kohanimeraamat, lk. 396
Jakub Schikaneder, "Mõrv majas", 1890
**Mõrv** on inimese tahtlik ebaseaduslik tapmine.

Mõrva definitsioon Eesti õigussüsteemis
---------------------------------------

Eesti Karistuseadistiku alusel on:

### **Mõrv**

(1) Tapmise eest, kui see on toime pandud:

1) piinaval või julmal viisil;

2) üldohtlikul viisil;

3) kahe või enama inimese suhtes;

4) vähemalt teist korda;

5) seoses röövimisega või omakasu motiivil;

6) teise süüteo varjamise või selle toimepanemise hõlbustamise eesmärgil;

7) lõhkeseadeldise või lõhkeaine kasutamisega;

8) kättemaksuks ametialase tegevuse eest;

9) isiku poolt, keda on varem korduvalt karistatud tahtliku esimese astme kuriteo eest, mille süüteokoosseisu kuuluvaks tagajärjeks on raske tervisekahjustus, 

karistatakse kaheksa- kuni kahekümneaastase või eluaegse vangistusega.

Viited
------

1. ↑  "Karistusseadustik".

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **mõrv** |

Karistusseadustik

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mõrv** |
Mõrdama raba
Mõrdama raba
Mõrdama raba
**Mõrdama raba** on raba Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.

Raba territoorium jääb 2007. aastal loodud Mõrdama hoiuala piiridesse.

Mõrdama raba pindala on umbes 900 hektarit (s.h rabalaamad, siirde- ja õõtsiksood, rabajärved ja laukad).

Mõrdama raba paikneb jääjärvede uhutud moreenitasandikul. Raba turbalasundi paksus ulatub kuni 7,5 meetrini.

Rabas asub rohkelt laukaid ja kaks laugasjärve – põhjapoolne Viluvere järv ja lõunapoolne Mõrdama järv. Veekogude kogupindala on 7,6 ha.

19. sajandil kaevati läbi raba kraav, millega ühendati Sauga jõgi ja Hirve peakraav. Kraavi kasutati arvatavalt palkide parvetamiseks.

Raba haudelinnustikku pole põhjalikult uuritud, üksikvaatluste tulemusena on teada kahe punaselg-õgija paari pesitsemine 2012. aastal.

Kaitsealustest taimeliikidest kasvab Mõrdama rabas ainulehine soovalk (*Malaxis monophyllos*), Wulfi turbasammal (*Sphagnum wulfianum*), kuradi-sõrmkäpp (*Dactylorhiza maculata*), vööthuul-sõrmkäpp (*Dactylorhiza fuchsii*), kahelehine käokeel (*Platanthera bifolia*), harilik ungrukold (*Huperzia selago*).

Viited
------

1. ↑  Hoiualade kaitse alla võtmine Pärnu maakonnas.
2. 1 2 3 4 5 6  Mõrdama hoiuala, Viluvere metsise püsielupaiga, Tootsi must-toonekure püsielupaiga (Mõrdama loodusala) kaitsekorralduskava 2013–2022.
**Mõtištši** on linn Venemaal Moskva oblastis, Mõtištši rajooni keskus. Asub Jauza jõe ääres 19 km Moskvast kirdes. 

1460. aastal on asulat esmamainitud kui **Jauzskoje Mõtištši**. 1925. aastal sai linnaõigused.

Mõtištši raudteejaam

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
Rževi raudteesild Volga ülemjooksul (foto 2011)
Rževi raudteesild Volga ülemjooksul (foto 20. sajandi algusest)
**Rževi raudteesild** on sild üle Volga jõe Rževis Tveri oblastis. 

Raudteesild on üheteeline, tarinduselt kaheavaline paralleelvöödega metallsõrestiksild ülemise sõiduteega.

Volga ülemjooksul asuva silla üldpikkus on 170 m.

Silla rajamine
--------------

1888. aastal anti käiku Rževi–Vjazma raudtee. Selle ehituse raames avati 1888. aastal Rževi raudteesild, mis oli esimene alaline sild üle Volga jõe Rževis. 

Sild oli üheavaline metallsõrestiksild alumise kumera vööga (ülal asuva sõiduteega).

Taastamine ja rekonstrueerimine
-------------------------------

Teise maailmasõja käigus 1941. aasta oktoobris Punaarmee taganemisel sild õhiti. See tekitas linnas paanika ja halvas Punaarmee varustuse evakueerimist. 

Sild taastati aastatel 1943. aasta mais. 1957. aastal sild rekonstrueeriti: olemasolev sõrestik asendati paralleelsete vöödega metallsõrestikfermi vastu.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rževi raudteesild** |
Rŭngrado 1. Mai staadion
Arirang staadionil
**Rŭngrado 1. Mai staadion** (korea 릉라도 5월1일 경기장 *Rŭngrado 5-ŏl 1-il kyŏnggijang*) on Põhja-Koreas Pyongyangis paiknev mitmeotstarbeline staadion.

Staadioni nimi tuleneb tema asukohast Taedongi jõe Rungra saarel ja 1. maist, mis on rahvusvaheline töörahva püha.[*viide?*]

Rŭngrado 1. Mai staadionil on 150 000 istekohta, millega ta kuulub maailma kümne suurema staadioni hulka,[*viide?*] aga kui arvestada välja autode, mootorrataste, hobuste ja muude võidusõitude jälgimiseks ehitatud ringrajad, spordiareenid ja eriotstarbelised staadionid, on ta koguni maailma suurim tänapäevane staadion, mis võimaldab korraldada kergejõustiku- ja eeskätt jalgpallivõistlusi (minevikus on olnud suuremaidki ja kõiki neist pole isegi lammutatud).[*viide?*]

Staadioni väljaku pindala on 2,25 ha. Kogu põrandapind, kaasa arvatud pealtvaatajate ala 8 korrusel, on 20,7 ha. Staadioni katusetipud ulatuvad maapinnast rohkem kui 60 m kõrgusele.[*viide?*]

Staadion valmis 1. mail 1989 13. maailma noorsoo- ja üliõpilasfestivaliks, mis oli kõigist eelnevatest ja järgnevatest suurem mitte küll osalejate arvu (22 tuhat), küll aga osalevate riikide arvu (177) poolest.[*viide?*]

Enamasti kasutatakse seda jalgpallivõistluste jaoks, aga seal on peetud ka mitmesuguseid muusikaüritusi.[*viide?*]

Iga aasta 15. aprillil toimub seal Arirangi festivali ehk riigipea Kim Il-sungi sünnipäeva avapidustused. Need massipropagandaüritused, mis kestavad kaks kuud, on ühed vähestest Põhja-Korea üritustest, kuhu turiste lubatakse. Neil üritustel võib olla osalejaid üle 100 tuhande, rohkem kui pealtvaatajaid.[*viide?*] Oma mastaapsusega on Arirang pääsenud isegi Guinnessi rekordite raamatusse.[*viide?*]

Viited
------

* 

1. ↑
2. ↑  "Rungrado 1st of May Stadium". *World of Stadiums*. Vaadatud 26. mai 2016.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rŭngrado 1. Mai staadion** |
**Sodoomia** on inimese suguühe loomaga (v.a inimesega). 

Sõna "sodoomia" on tuletatud legendaarse Palestiina linna Soodoma nimest. Piiblis on mainitud, et selle linna elanikel oli mitmeid kõlvatuid eluviise.

Ajalooliselt on sodoomiaks nimetatud ka homoseksuaalsust.

Usundid
-------

### Kristlus

Traditsioonilises tõlgenduses nähakse Soodoma peamise patuna homoerootilisi seksuaalseid toiminguid seoses Soodoma looga Kolmanda Moosese raamatu 18. peatükis, kus on loetletud erinevad seksuaalpatud, mis 27. ja 28. salmi järgi oleksid viinud maa "roojastamiseni":

> „sest kõiki neid jäledusi on teinud selle maa mehed, kes on teie eel ja maa on saanud roojaseks, et maa ei sülitaks teid välja, kui te seda roojastate, nagu ta sülitab välja rahva, kes on seal enne teid."
> 
> 
> 

Mõned teadlased, näiteks Per-Axel Sverker, seovad selle lõigu traditsioonilise tõlgendusega, väites, et sõna õudus viitab seksuaalsele kuriteole ja et kuigi homoerootilised teod polnud ainus põhjus, miks Soodom ja Gomorra süüdi mõisteti, mängisid nad siiski olulist rolli.

Sodoomia ingliskeelsetes maades
-------------------------------

Ingliskeelsetes maades viidatakse sellega sõnale anaalseks, oraalseks (eriti homoseksuaalne) ja seoses loomadega.

Sodoomia Eestis
---------------

1748. aastal süüdistati Abruka talupoega Simmot sodoomias ja asja arutas Liivimaa Õuekohus.

Vaata ka
--------

* Zoofiilia

Viited
------

1. ↑  EE 8. köide, 1995.
2. ↑  Robert A. J. Gagnon, *The Bible and Homosexual Practice*, pp. 73–74
3. ↑  Gagnon, *Why the Disagreement over the Biblical Witness on Homosexual Practice*, pp. 46–50
4. ↑  Shirelle Phelps (2001). *World of Criminal Justice: N-Z*. Gale Group. Lk 686. ISBN 0787650730. Vaadatud 13. jaanuar 2014.
5. ↑  Scheb, John & John Scheb II (2013). *Criminal Law and Procedure*. Cengage Learning. Lk 185. ISBN 128554613X.`{{cite book}}`: CS1 hooldus: kasutab parameetrit autorid (link)
6. ↑  David Newton (2009). *Gay and Lesbian Rights: A Reference Handbook, Second Edition*. ABC-CLIO. Lk 85. ISBN 1598843079. Vaadatud 13. jaanuar 2014.
7. ↑

Kasutatud allikad
-----------------

* EE 8. köide, 1995.
Arvutisimulatsioon, mis näitab sooja-kuuma galaktikavahelise gaasi levimust
**Soe-kuum galaktikatevaheline keskkond** (inglise keeles *warm-hot intergalactic medium*; lühend **WHIM**) on hõrendatud plasma temperatuuriga 105–107 K, mis kosmoloogide arvates eksisteerib galaktikatevahelistes ruumides ja sisaldab tänapäevases  epohhis 40–50% universumi barüonainest (so "tavamateeria", mis erinevalt tumeainest eksisteerib plasma, aatomite, molekulide kujul).

Kuigi plasma temperatuuriga 105 K on maapealsete standardite järgi väga kuum, nimetatakse astrofüüsikas sellise temperatuurga plasmat sageli "soojaks", seevastu "kuumaks" plasmaks loetakse plasmat temperatuuriga alles üle miljoni kelvinit. 

WHIM-i võib kirjeldada kui kuuma difuusse gaasi kiulist struktuuri. Suur osa teadmistest, mida selle keskkonna kohta on tänaseks olemas, on saadud Universumi evolutsiooni arvutisimulatsioonil. Arvatakse, et WHIM moodustab ioniseeritud barüonide kiulise struktuuri kontsentratsiooniga 1–10 osakest kuupmeetris.

Vaata ka
--------

* Galaktikatevaheline keskkond
* Galaktikaparvesisene keskkond
Tuule mõõtmine faasijärjestussodariga
**Sodar** on meteoroloogiline mõõteriist, mida kasutatakse tuulte kiiruste ja suundade profileerimiseks. Sodarid kasutavad tuulte kiiruste ja suundade määramiseks atmosfääris turbulentsil tekkivat helilainete hajumist. 

Nimetus "sodar" on tulnud ingliskeelsest nimetusest *SOnic Detection And Ranging* – heliline tuvastamine ja kauguste määramine. 

Sodarisüsteeme kasutatakse maapinnast eri kõrgustel esinevate tuulte kiiruse mõõtmisteks ja maapinnalähedase atmosfäärikihi termodünaamilise struktuuri määramiseks.

Sodarisüsteemid on põhimõtteliselt sonarid, mida kasutatakse veekeskkonna asemel õhus. Täpsemalt on tegu sonarisüsteemi alamtüübiga, mis on tuntud akustiliste Doppleri efektil toimivate voolu profileerijatena. Inglise keeles nimetatakse sodareid ka kajaloodideks (*echo sounder*) ja akustilisteks radariteks (*acoustic radar*).

Vaata ka
--------

* Sonar
* Tuuleenergia

Viited
------

1. ↑  "About Sodar". Atmospheric Research & Technology, LLC. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. mai 2007. Vaadatud 11. märtsil 2020.