recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Alternatiivsed parempoolsed** (inglise keeles *alt-right*) on ühese tähenduseta üldmõiste, mis hõlmab tavaliselt USA-s tegutsevaid parempoolseid internetiliikumisi, kes ei samastu tavapärase konservatiivse poliitikaga ning kes soosivad valgete ülemvõimu.

### Termini päritolu

Ingliskeelset uudiskeelendit *"Alt-right"* kasutas veebiajakirja Slate väitel esimesena 2008. aasta novembrikuus paleokonservatiivist filosoof Paul Gottfried, kuid tihti peetakse termini loojaks ka USA-s asuva valgete ülemvõimu pooldava mõttekoja National Policy Institute juhti Richard B. Spencerit, kes hakkas seda kasutama 2010. aastal oma veebilehel AlternativeRight.com.

Viited
------

1. ↑  Merriam-Webster Dictionary. "Definition of Alt-Right by Merriam-Webster". *Merriam-Webster*. Vaadatud 30.11.2020.
2. ↑  Nwanevu, Osita (23. märts 2017). "How National Review Helped Build the Alt-Right". *Slate*. Vaadatud 01.12.2020.
3. ↑  Wallace-Wells, Benjamin (5. mai 2016). "Is the Alt-Right for Real?". *New Yorker Magazine*. Vaadatud 01.12.2020.
4. ↑  Bar-On, Tamir (2019). *Key Thinkers of the Radical Right: Behind the New Threat*. Oxford University Press. Lk 224-241.
Grover Cleveland (1892)
**Stephen Grover Cleveland** (18. märts 1837 Caldwell, New Jersey osariik – 24. juuni 1908 Princeton, New Jersey osariik) oli Ameerika Ühendriikide 22. president aastail 1885–1889 ja 24. president aastail 1893–1897. Ta on USA ajaloos ainus president, kes on olnud president kahel mittejärjestikusel ametiajal.

Enne presidendiaega oli Cleveland Erie maakonna šerif (1871–1873), Buffalo linnapea (1882) ja New Yorgi osariigi kuberner (1883–1885). Kubernerina sai Cleveland tuntuks poliitilise süsteemi vastasena ja vetoõiguse rakendajana. Cleveland kodusõjas ei teeninud, vaid palkas enda asemele poola immigrandi.

1882. aasta presidendivalimistel edestas Cleveland napilt vabariiklast James G. Blaine'i, kogudes 219 valijamehe häält Blaine'i 182 vastu. Cleveland oli esimene Demokraatliku Partei kandidaat, kes pärast kodusõda presidendivalimised võitis.

Esimesel presidendiajal püüdis Cleveland vähendada valitsemissektori kulusid ja kaitsetolle. Clevelandi teiseks ametiajaks ei valitud. Neli aastat hiljem, 1892. aasta valimistel, võitis Cleveland Benjamin Harrisoni ees valimised ja alustas aasta hiljem teist ametiaega presidendina. Clevelandi teist ametiaega varjutasid aga majanduskriis ja tema vastandlikud seisukohad sotsiaalküsimustes.

Ta on ainus, kes presidendina abiellunud. Pulmad toimusid 2. juunil 1886. Frances Preston oli abielludes 21-aastane ehk siis USA noorim esileedi läbi aegade.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Chester A. ArthurBenjamin Harrison** | **Ameerika Ühendriikide president**1885–18891893–1897 | Järgnev**Benjamin HarrisonWilliam McKinley** |
| Eelnev**Alonzo B. Cornell** | **New Yorgi osariigi kuberner**1883–1885 | Järgnev**David B. Hill** |

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide presidendid |
| --- |
| 

* Washington
* J. Adams
* Jefferson
* Madison
* Monroe
* J.Q. Adams
* Jackson
* Van Buren
* W. Harrison
* Tyler
* Polk
* Taylor
* Fillmore
* Pierce
* Buchanan
* Lincoln
* A. Johnson
* Grant
* Hayes
* Garfield
* Arthur
* Cleveland
* B. Harrison
* Cleveland
* McKinley
* T. Roosevelt
* Taft
* Wilson
* Harding
* Coolidge
* Hoover
* F. Roosevelt
* Truman
* Eisenhower
* Kennedy
* L. B. Johnson
* Nixon
* Ford
* Carter
* Reagan
* G. Bush
* Clinton
* G. W. Bush
* Obama
* Trump
* Biden

 | Ameerika Ühendriikide presidendi pitsat |
**Möll** (arvatavasti sloveeni: *Mel*, "killustik") on jõgi Austria Kärnteni liidumaa loodeosas, Drava vasakpoolne lisajõgi.

Kulg
----

Jõgi saab alguse Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestikust Pasterze liustikult Großglockneri jalamil, mis on Austria kõrgeim mägi. See suubub 84 km järel Möllbrücke juures Dravasse. Alguses, Pasterze liustiku kaguservas on see tõkestatud Margaritze veehoidla moodustamiseks, kust osa vett suunatakse survetunnelite kaudu läbi Alpide peaaheliku ja Wiesbachhorni mäe Verbund AG hüdroelektrijaama veehoidlatesse Kaprunis Salzburgi liidumaal.

Mölltal Obervellachi juures
Möll voolab seejärel Heiligenblut am Großglocknerisse, paralleelselt Grossglockneri kõrgalpi maanteega, ja edasi lõuna poole, eraldades Schoberi rühma mäed (läänes) Goldbergi rühma mägedest (idas). Winklernis, Tirooli (Ida-Tirooli) piiri ääres Iselsbergi kurus pöördub see itta, voolates läbi Mölltali laia madalama osa piki Kreuzecki rühma põhjaserva.

Stalli lähedal allavoolu paisutatakse Mölli veed taas Gößnitzi veehoidlasse. Obervellachis on jõesäng paralleelselt Tauerni raudteega, mis laskub Mallnitzist ja Tauerni tunneli lõunaväravast. Kolbnitzi lähedal ja suubumiskohas Dravasse on Möll taas paisutatud Rottau tasandusmahuti moodustamiseks. Sealt suunatakse osa veest Malta-Reissecki elektrijaama alumisse astmesse Möllbrückes.

Möll on populaarne kärestikusõidu jõgi ja üks eelistatumaid parvematkajõgesid Kärntenis.

Galerii
-------

* Gößnitzi veehoidlaGößnitzi veehoidla
* Möll Penki juures, vaadatuna ZwenbergiltMöll Penki juures, vaadatuna Zwenbergilt
* Parvematk Napplachi juuresParvematk Napplachi juures
* Rottau tasandusmahuti. Paremal: Oberwasseri kanal, mis viib Mölltali elektrijaama. Vasakul: looduslik jõesäng, läbi mille voolab vaid väike osa veestRottau tasandusmahuti. Paremal: Oberwasseri kanal, mis viib Mölltali elektrijaama. Vasakul: looduslik jõesäng, läbi mille voolab vaid väike osa veest
* Mölltali elektrijaam. Vesi voolab nüüd Dravasse enne Mölli tegelikku suuet (vasakul)Mölltali elektrijaam. Vesi voolab nüüd Dravasse enne Mölli tegelikku suuet (vasakul)
**Kõiguste bioloogiajaam** on mereuurimise välibaas Saaremaa vallas Saaremaal. Rajatud 1972. aastal. Kuulub TÜ Eesti Mereinstituudile. Seal on tegeldud peamiselt merebioloogia ja ihtüoloogiaga.

Praeguse TÜ Eesti Mereinstituudi (varem kandis pikemat aega nime Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakond) Kõiguste välibaas asub Saaremaal Kõiguste lahe ääres. 1972. aastal osteti kohalikult kalakombinaadilt kaks hoonet ja sadam, samal aastal algasid ka väliuuringud - koostöös üleliidulise Kalamajanduse ja Okeanograafia TU Instituudiga katsed sumpades merekalakasvatuse alal. Peale nende, põhilisteks jäänud tööde, on välibaasis tegeldud kalade seire, etoloogia, nn "vee-aluse maja projekti", ihtüopatoloogia, kalade morfoloogia, parasitoloogia jm uuringutega. On kasutatud ka Tartu üliõpilaste ihtüoloogia suvepraktikumi baasina. Välibaasi juhatajaks ja hingeks on olnud Jüri Kolk. Praegu on välibaasi halduriks Urmas Jäe.

Jaamas on töötanud Henn Kukk, Aleksei Turovski, Ahto Järvik jpt.

Välislingid
-----------

* Pilt
Apache **Groovy** on Java süntaksiga ühilduv objektorienteeritud programmeerimiskeel. See on nii staatiline kui ka dünaamiline keel, mille omadused sarnanevad Pythoni, Ruby ja Smalltalki omadega. 

Seda võib kasutada nii programmeerimiskeele kui ka skriptimiskeelena Java platvormi jaoks ning see on kompileeritud Java virtuaalmasina baitkoodi ning teeb sujuvalt koostööd teiste Java koodide ja teekidega. Groovy kasutab Javaga sarnast looksulgudega süntaksit. Groovy toetab funktsiooni sulgemist, mitmerealisi sõnesid ja sõnedesse manustatud väljendeid. Groovy tugev külg on abstraktse süntaksipuu transformeerimises, mis aktiveeritakse läbi märkuste.

Ajalugu
-------

Esimest korda rääkis James Strachan Groovy arendamisest oma blogis augustis 2003. Märtsis 2004 esitati Groovy JCPsse kui JSR 241 ja võeti vastu hääletusega. Aastatel 2004–2006 avaldati mitu versiooni. Pärast JCP standardimisprotsessi muutus versiooninummerdamine ning versioon 1.0 avaldati 2. jaanuaril 2007. Pärast mitut beetaversiooni ja 1.1 kandidaatversiooni avaldati 7. detsembril 2007 Groovy 1.1 ning muudeti kohe Groovy 1.5, et kajastada mitmeid muudatusi.

2012 juulis avaldati Groovy 2.0, mis lisaks paljudele uuendustele lisas staatilise kompileerimise ja staatilise tüübikontrolli.

Omadused
--------

Enamik kehtivaid Java faile on kehtivad ka Groovy failidena. Kuigi Groovy ja Java on sarnased, võib Groovy olla palju kompaktsem, sest see ei vaja kõiki elemente mida Java vajab. Tänu sellele on Java programmeerijatel võimalik õppida Groovyt järk-järgult, alustades tuttava Java süntaksiga enne rohkemate Groovy programmeerimisidioomide omandamist.

Groovy toetab ka mitut märgistuskeelt, näiteks XML-i ja HTML-i, mis on saavutatud kasutades dokumendi objektimudeli süntaksit. See omadus võimaldab mitmete ühtsete ja lühikeste süntaksite ja programmeerimismetodoloogiate defineerimist ja manipuleerimist.

Groovy koodi saab täide viia kui (kompileerimata) skripti kui see sisaldab koodi mis on klassi definitsioonist väljas, kui see on *main* meetodiga klass või kui see on *Runnable* või *GroovyTestCase*. Groovy skript on täielikult parsitud, kompileeritud ja genereeritud enne täideviimist. Kõik see toimub taustal ning kompileeritud versioon ei salvestata protsessi artefaktina.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  James Strachan (5. detsember 2019). "Groovy - the birth of a new dynamic language for the Java platform". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. september 2003.
3. ↑  "Java Community Process JSR 241".
4. ↑  König 2007, lk. 32
5. ↑  "Groovy style and language feature guidelines for Java developers". Groovy.codehaus.org. Originaali arhiivikoopia seisuga 17.01.2015. Vaadatud 5. detsember 2019.
6. ↑  König 2007, lk 37-38
Põhja-Itaalia ISTATi poolt määratud piirid
**Põhja-Itaalia** on kultuuriline ja geograafiline piirkond, millel puudub halduslik staatus.

Põhja-Itaalia koosneb kaheksast maakonnast: Valle d'Aosta, Piemonte, Liguuria, Lombardia, Emilia Romagna, Veneto, Friuli-Venezia Giulia, Trentino-Alto Adige.

2011. aasta rahvaloenduse ajal oli Põhja-Itaalia rahvaarv 27 213 372.

Itaalia Riiklik Statistikaamet (ISTAT) jaotab Itaalia viieks piirkonnaks, kusjuures Põhja-Itaalia jaguneb Kirde- ja Loode-Itaaliaks. Samasugust jaotust kasutab Euroopa Liit statistiliste territoriaaljaotuste nomenklatuuris (NUTS I). Selle alusel määratakse näiteks saadikuid Euroopa Parlamenti.

Vaata ka
--------

* Kirde-Itaalia: Trentino-Alto Adige, Veneto, Friuli-Venezia Giulia, Emilia Romagna,
* Loode-Itaalia: Lombardia, Liguuria, Valle d'Aosta, Piemonte, Lombardia
* Kesk-Itaalia: Toscana, Umbria, Marche, Lazio
* Lõuna-Itaalia: Basilicata, Campania, Calabria, Apuulia, Molise, Abruzzo
* Itaalia saarestik: Sitsiilia, Sardiinia
**Põhja-Kapimaa provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Põhja-Kapimaa provints on kõige suurema pindalaga ja kõige väiksema rahvaarvuga Lõuna-Aafrika Vabariigi provints (moodustab 30,5% riigi pindalast).

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Põhja-Kapimaa provintsi elanikkonast mustanahalisi aafriklasi 50,4%, värvilisi 40,3%, valgeid 7,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 1,6%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,8% rahvastikust, tsvana keelt 33,1%, inglise keelt 3,4% ja sotho keelt 1,3%.

Vaata ka
--------

* Kapimaa

Viited
------

1. ↑  Mid-year population estimates, 2021
2. ↑  South Africa's nine provinces Media Club South Africa
3. ↑  Census in brief : Census 2011. - Pretoria: Statistics South Africa. 2012, lk. 21-25

Välislingid
-----------

* Provintsivalitsus

Lõuna-Aafrika Vabariigi provintsid

Free State **·**  Gauteng **·**  Ida-Kapimaa **·**  KwaZulu-Natal **·**  Limpopo **·**  Loodeprovints **·**  Lääne-Kapimaa **·**  Mpumalanga **·**  Põhja-Kapimaa
**Anne Metsala** (aastani 1959 **Anne Ellerhein**; 13. märts 1934 Tallinn – 13. september 2015) oli eesti muusikapedagoog ja helilooja. Tema isa oli eesti dirigent, kooliõpetaja ning Eesti esimese kuueklassilise kooli puhkpilliorkestri looja Pärt Ellerhein.

Ta alustas muusikaõpinguid aastal 1943 eraviisiliselt oma tädimehe ja ristiisa Cyrillus Kreegi juures. Aastatel 1949–1950 õppis ta Tallinna Lastemuusikakoolis ja aastatel 1950–1952 Tallinna Muusikakoolis klaverit (mõlemas juhendajaks Anna Klas), kuid lõpetas Tallinna Muusikakooli aastal 1953 muusikateooria erialal (juhendajateks Edgar Arro ja lühikest aega Villem Kapp). Aastal 1959 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal (Villem Kapi ja Mart Saare klassis). Ta täiendas ennast aastatel 1988–1989 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis praktilise harmoonia alal (juhendajaks Olav Ehala).

Anne Metsala on töötanud muusikateoreetiliste ainete ja klaveriõpetajana Tallinna Pedagoogilises Instituudis (1959–1960), Tallinna 21. Keskkoolis (1960–1962), Tallinna Muusikakoolis (1961–1999), Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (1982–1997) ja Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakoolis (1999–2006). 

Ta on koostanud laulukogumikke ja õpiku „Solfedžo algastmele: I–II klass" (1996) ning pidanud õpetajate koolitustel metoodikaloenguid. Ka on ta tegutsenud Oleviste kirikus abiorganistina.

Anne Metsala suri 13. septembril 2015 ja ta maeti 17. septembril 2015 Rahumäe kalmistule.

Viited
------

1. ↑  "Geni.com. Anne Metsala". Vaadatud 14.01.2018.
2. ↑

Välislingid
-----------

* Anne Ellerhein-Metsala 13.03.1934–13.09.2015
**Jarõna Ilo** (sündinud 6. märtsil 1955 Kiievis) on ukraina päritolu Eesti kunstnik (graafik).

Ta on õppinud Kiievi Tööstusgraafika Tehnikumis[*viide?*], Praha Filmiakadeemias ja lõpetanud 1981. aastal Eesti Kunstiakadeemia. 

On olnud Eesti Kunstiakadeemia joonistuskateedri õppejõud ja õpetanud joonistamist Vanalinna Hariduskolleegiumis, Euroülikoolis ja Austraalia Rahvuslikus Ülikoolis Canberras.[*viide?*] Ta on töötanud ka Eesti Televisioonis lastesaadete autorina[*viide?*].

Jarõna Ilo on tegutsenud vabakutselise kunstnikuna, raamatuillustraatorina ning alates 1987. aastast esinenud näitustel nii Eestis kui ka välisriikides. 

Ta on paljudele tuttav raamatu „Pinocchio ehk Puunuku seiklused" (1985) illustratsioonide autorina.

Viited
------

1. ↑  Kaarin Kivirähk, Rebeka Põldsam. Jarõna Ilo: joonistamine muutus minu jaoks keeleks, milles saan end vabalt ja selgelt väljendada. Eesti Ekspress / Digi, 13.03.2017

Välislingid
-----------

* Jarõna joonistuste kogu Flickris
* Vano Allsalu. Jarõna Ilo valitud joonistused, Sirp, 7. oktoober 2009
* Kaarin Kivirähk, Rebeka Põldsam. Jarõna Ilo: joonistamine muutus minu jaoks keeleks, milles saan end vabalt ja selgelt väljendada. Eesti Ekspress / Digi, 13.03.2017
Imanta asendikaart
Imanta
**Imanta** on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 9,003 km². Asub Riia läänepiiril Tukumsisse viivast raudteest põhjas ja Kleistist lõunas. Asumi idapiiriks on Bolderājasse viiv raudtee. Asumis on 49 867 elanikku (2010).

Valdav osa asumist asub madalal alal (4–6 meetrit üle merepinna). Asulat läbib aga luidete ahelik, kus absoluutkõrgused ulatuvad 16–20 meetrit üle merepinna. Suurim haljasala on Anniņmuiža park.

Asumi aladele jagati juba XV sajandil suvemõisate jaoks maad. Tähtsamad mõisad asumi aladel olid Anniņmuiža mõis ja Zolitūde mõis. 1877. aastal valmis Tukumsisse viiv raudtee, selle äärde aga Zolitūde raudteejaam. Anniņmuiža elanike protestide tõttu aga nihutati jaama asukohta. 1928. aastal sai jaama nimeks Imanta. Zolitūde raudteejaama vanasse asukohta rajati 1989. aastal aga Zolitūde peatus.

Asumi aladel algas aktiivsem ehitustegevus 1920. aastatel, mil rajati nn **Imanta liinid**, kaheksa tänavat raudtee ääres. Neid maju haldas elamukooperatiiv Imanta, selle järgi sai piirkond ka nime – **Imantciems**, millest sai hiljem Imanta. Sel ajal (1924. aastal) liideti ka Imanta maad Riia linnaga. Teine piirkond, kus toona maju ehitati, oli ala Bolderāja raudtee ääres.

Imanta asumis algasid aktiivsemad ehitustööd aga 1960. aastatel. Sel ajal planeeriti paneelidest korruselamud ümber asumi keskse haljasala – Anniņmuiža pargi. Valmis ka asumi suurim ettevõte – Riia Raadioelektroonika Tehas.

Kultuuriloolise väärtusega paigad on Imanta asumis Anniņmuiža mõisa mõisakompleks ja **Sudrabkalniņš** – bermondtiaadi ajal Bolderājas ja Anniņmuiža all langenud Läti sõdurite mälestusmärk.

* LāčupīteLāčupīte
* Jūrmalas gatveJūrmalas gatve
* Kurzemes prospektsKurzemes prospekts
* Tāšu ielaTāšu iela
* Zolitūdes ielaZolitūdes iela

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Imanta (Riia)** |

* Imanta koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Kurzeme rajooni asumid |
| --- |
| 
Āgenskalns **·**  Bolderāja **·**  Daugavgrīva **·**  Dzirciems **·**  Iļģuciems **·**  Imanta **·**  Kleisti **·**  Ķīpsala **·**  Rītabuļļi **·**  Spilve **·**  Voleri **·**  Zasulauks |
**Eugen Juštšuk** (ka **Jevgeni Juszuk** ja **Eugen Jushtshuk**; 24. aprill 1921 Tartu – 11. november 2003 Stockholm) oli eesti tehnikateadlane ja puiduspetsialist.

Ta sündis aastal 1921 Tartus, tema isa oli tuntud kui puidukeemia ja ehitusmaterjalide spetsialist, tal oli Poola kodakondsus, kuid 1936. aastal sai ta Eesti kodakondsuse, ema oli eestlane. Ta on õppinud Tartu Poeglaste Gümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 1939 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1940–1943 Tallinna Tehnikaülikoolis ning oli aastatel 1943–1944 soomepoisiks.

Sõja lõpus põgenes ta Soomest Rootsi, kus lõpetas aastal 1947 puidutehnoloogia insenerina Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli, spetsialiseerudes edaspidi puidutööstuse ökonoomikale. Ta oli korporatsiooni Rotalia liige.

Aastatel 1949–1952 oli ta Puidusaaduste Uurimise Laboris (Svenska Träforskningsinstitutet'is) osakonnajuhatajaks; aastatel 1952–1955 töötas ta Växjö Puidutöötlemisfirmas asedirektorina. Aastatel 1955–1957 oli ta juhtival kohal Rootsi Vineeritööstuse Assotsiatsioonis. Ta oli aastatel 1967–1976 ÜRO Toitlus- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) teenistuses. Aastast 1976 oli ta Saksamaal asuva konsultatsioonifirma (*Lignitechnik*) kaasosanik. Ta on olnud eksperdiks nii Soome kui Rootsi firmades.

Välislingid
-----------

* Puidutööstuse spetsialist Eugen Juštšuk 24.04.1921–11.11.2003
*
Slovakkia krooni kurss euro suhtes 1999–2009
**Slovakkia kroon** (slovaki keeles *slovenská koruna*) oli Slovakkia rahaühik 1939–1945 ja alates 8. veebruarist 1993 kuni 1. jaanuarini 2009, kui selle asendas euro.

Enne Slovakkia krooni kasutuselevõtmist käibis Slovakkias Tšehhoslovakkia kroon. 

Slovakkia krooni ISO 4217 kood oli **SKK** ja lühend oli **Sk**. 

Üks kroon jagunes 100 helleriks (slovaki keeles *halier*, lühend **hal** või **h**).

Mündid 1993–2009
----------------

Mündid olid väärtuses 50 h, 1 Sk, 2 Sk, 5 Sk ja 10 Sk.

10- ja 20-hellerised mündid eemaldati kasutusest 31. detsembril 2003.

Münte saab Slovakkia Riigipangas eurode vastu ümber vahetada kuni 31. detsembrini 2013.

Rahatähed 1993–2009
-------------------

Paberrahatähed olid väärtuses 20, 50, 100, 200, 500, 1000 ja 5000 Sk.

Slovakkia paberraha saab Slovakkia Riigipangas eurode vastu vahetada tähtajatult.

Valuutakursid 1993–2009
-----------------------

Sedamööda, kuidas Slovakkia majandus kosus, tugevnes ka Slovakkia kroon teiste valuutade suhtes. Slovakkia ühines Euroopa II Valuutavahetusmehhanismiga 28. novembril 2005 kursiga 1 euro = 38,4550 krooni. Lubatud oli kursi kõikumine 15%. 17. märtsil 2007 revalveeriti krooni 8,5% ja kursiks sai 1 euro = 35,4424 krooni. 28. mail 2008 revalveeriti krooni veel 17,7% ja kursiks sai 1 euro = 30,1260 krooni. Enam krooni kurss oluliselt ei muutunud.

Valuuta korduva revalveerimise ja tugevnemise tõttu teiste valuutade suhtes oli Slovakkias inflatsioon suhteliselt väike: 2,2% aastas.

1 Slovakkia kroon = 0,421553 Eesti krooni (seisuga 6. oktoober 2006).

Seisuga 16. september 2006:

* 1 EUR = 37,4481 SKK
* 1 GBP = 55,5920 SKK
* 1 USD = 29,6080 SKK
**Eugen Joseph von Blossfeldt** (15./27. veebruar 1863 Anna mõis – 11. aprill 1947 Ludwigslust) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.

Ta õppis Tartu Kubermangugümnaasiumis ja aastatel 1883–1887 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal 1887–1888 oli ta Audru Püha Risti koguduses. Blossfeldt ordineeriti õpetajaks 29. mail 1898.

Ta oli aastatel 1888–1889 Viljandis abiõpetaja ning andis ka koolis usuõpetuse tunde.

1889. aastal läks ta Saaremaale, kus oli 1901. aastani Valjala Martini koguduse õpetaja ja 1901. aastast tegutses ta Kuressaare Laurentiuse koguduses Aastatel 1901–1905 oli Blossfeldt Kuressaares diakon ja seejärel koguduse ülemõpetaja. 1915. aastal saadeti ta asumisele Siberisse, kust naasis 1918. aastal Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetajaks.

1919. aastal põgenes Blossfeldt Saksamaale, kus tegutses 1924. aastani Ludwigslusti diakonisside majas haiglavaimulikuna.

Isiklikku
---------

Blossfeldt abiellus 1891. aastal Karja kirikus praost Reinhold Winkleri tütrega. Abielust sündis kaks poega ja tütar. Ainuke tütar abiellus Arnold Habichtiga.

Välislingid
-----------

* Eugen Joseph von Blossfeldti elulugu
**Põhja-Euroopa korvpalliliiga** (inglise keeles **North European Basketball League** ehk **NEBL**) oli 1998. aastal asutatud regionaalne korvpalliliiga.

Liiga loomise eestvedajaks oli Šarūnas Marčiulionis.

Riho Soonik oli aastatel 1998–2003 Põhja-Euroopa korvpalliliiga (NEBL) asepresident.

NEBL-i slogan
-------------

*"Break the ice!"*

Promotion Cup
-------------

1999. aastal toimus 8 meeskonna osavõtul turniir Promotion Cup, hooaega ei mängitud.

Hooajad
-------

1999–2000 oli esimene ametlik NEBL-i hooaeg.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Hooaeg** | **Võitja** | **Skoor** | **Teine koht** | **Meeskondi** | **Riike** |
| 1998–1999 | Leedu Kaunase Žalgiris | 83:81 | Läti ASK/Brocēni/LMT | 8 | 5 |
| 1999–2000 | Venemaa Moskva CSKA  | 95:77 | Leedu BC Lietuvos Rytas | 14 | 9 |
| 2000–2001 | Venemaa Permi Ural Great | 88:81 | Leedu Kaunase Žalgiris | 16 | 12 |
| 2001–2002 | Leedu BC Lietuvos Rytas | 79:74 | Venemaa Permi Ural Great | 31 | 19 |
| 2002–2003 | Venemaa  Kaasani UNICS  | 93:90 | Leedu BC Lietuvos Rytas | 4 | 3 |

Välislingid
-----------

* NEBL slogan: Break the ice! The Baltic Times, 20. aprill 2000
* Biograafia ESBL-is
**Celebrity Solstice** on ettevõttele Celebrity Cruises kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud Meyer Werfti tehases Papenburgis Saksamaal 2008. aastal.

Celebrity Solstice on esimene topeltpõhjaga Solstice-klassi ristluslaev, ta sõsarlaevad on Celebrity Equinox, Celebrity Eclipse, Celebrity Silhouette ja 2012. aastal valminud Celebrity Reflection. Solstice-klassi laevad on keskkonnasõbralikud: neil on päikesepatareid, nende kere projekti ja värvkatet on täiustatud ja valgustussüsteem kasutab valgusdioode. Nende täiustuste tõttu kasutab Solstice-klassi laev 30% vähem energiat kui teised sama suured laevad.

Ajalugu
-------

Laeva projekt telliti novembris 2005 Londonist Francis Designilt. Kiil pandi Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 17. märtsil 2007 ja esimene topeltpõhjaga laev tehasenumbriga 675 tõmmati dokist välja 10. augustil 2008. 24. oktoobril 2008. aastal anti valmis laev omanikule üle. Laeva ehitamine maksis kuussada miljonit eurot. Laev ristiti 14. novembril 2008 Fort Lauderdale'is (Florida), ristiema on Sharon L. Smith.

Laeva kasutamine
----------------

Celebrity Solstice asus oma esmareisile 23. novembril 2008. aastal Fort Lauderdale'ist Kariibi mere suunas. Suviti sõidab Celebrity Solstice Euroopas ja reisid väljuvad Barcelonast. Talviti sõidab laev lõunapoolkeral ning reisid väljusid 2012. aasta lõpul Sydneyst ja Aucklandist. Laev sõidab Malta lipu all.

Celebrity Solstice võib peale võtta 2850 reisijat, laevaperes on 1271 liiget.

Tehnilised andmed
-----------------

Celebrity Solstice on 317,192 m pikk ja 36,9 m lai, süvisega 8,3 m ja kogumahutavusega 121 878. Laeval on 17 tekki.

Celebrity Solstice'il on 4 Wärtsilä diiselmasinat W16V46, mille koguvõimsus on 67,2 MW, laeva kiirus on 24 sõlme. Laeva sõuseadme moodustavad 3 Wärtsilä põtkurit CT300, millest igaühe võimsus on 3 MW.

Vaata ka
--------

* Kruiisilaevade loend

Viited
------

1. 1 2  Det Norske Veritas (inglise keeles)
2. 1 2 3 4  "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.08.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles)
3. ↑  Schlüsselübergabe der Celebrity Solstice (saksa keeles)
4. ↑  Det Norske Veritas (inglise keeles)
5. ↑  Neues Traumschiff liegt im Sommer an der Ausrüstungspier (saksa keeles)
6. ↑  "Celebrity Solstice" auf dem Weg in die Nordsee[*alaline kõdulink*] (saksa keeles)

Välislingid
-----------

* *Celebrity Solstice* Celebrity Cruises kodulehel (inglise keeles)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Rakvere kihelkonna rüütlimõisast; sama kihelkonna kirikumõisa kohta vaata artiklit Rakvere kirikumõis.* |

---

Rakvere mõisa peahoone ja teatrihoone
Mõisa park
**Rakvere mõis** (saksa keeles *Schloß Wesenberg*) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal.

Mõis loodi 1618. aastal, mil Rakvere linnuse ala läänistati Reinoud van Brederodele (1567–1633), kelle Rootsi kuningas Gustav II Adolf oli 12. juunil 1616 teinud Rakvere vabahärraks ja kes Hollandi saadikuna oli osalenud Stolbovo rahuläbirääkimistel. 1631. aastal andis Gustav II Adolf Brederodele ka Rakvere linna.

Mõisahoonetena kasutati algul ilmselt linnuse tervemaid osi, hiljem rajati uus mõisasüda frantsisklaste kloostri varemeile.

1669. aastal omandasid mõisa Tiesenhausenid ning 19. sajandi keskel Rennenkampffid. Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Vao ja Rakvere mõisa pärushärra Carl August Edler von Rennenkampff (1874–1934).

1783. aastal kehtestati Venemaa keisririigis asehalduskord ja loodi Tallinna asehalduskonna Rakvere kreis. Rakvere linn osteti Tiesenhausenilt 45 011 rubla eest ära ning nimetati kreisilinnaks.

Mõisakompleks
-------------

Rakvere mõisakompleks rajati 18.–19. sajandil. Mõisa historitsistlik algselt ühekorruseline härrastemaja rajati 1850. aastatel. 

Hoone ehitati 1920. aastatel kahekorruseliseks. Mõisa härrastemaja oli nüüd Rakvere Rahvamaja ning oli Rakvere Haridusseltsi omanduses. Mõisapark oli aga Rahvaaed. 1920. aastate teisel poolel ehitati endise härrastemaja ühte otsa teatrihoone, mis valmis lõplikult alles 1930. aastate lõpus. 

 *Pikemalt artiklis Rakvere mõisa peahoone-teatrihoone*
Tänapäeval kasutab kunagist mõisakompleksi Rakvere Teater.

18. sajandi keskelt pärineb mõisa ait, mille kolmnurkfrontooni ilmestab rokokoostiilis kaunistus. Aidahoones asub teatri väike saal.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Rakvere mõisast Eesti Mõisaportaalis
2. ↑  Tiina Kolk "Rakvere, põneva ajalooga linn" Äripäev. 1. oktoober 2007[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Rakvere mõis (Rakvere khk)

Rakvere kirik
Rakvere kihelkond

**Kirik**: Rakvere  

**Mõisad**: Arkna mõis | Kaarli mõis | Karitsa mõis | Karivärava mõis | Katku mõis | Kloodi mõis | Kohala mõis | Korjodi mõis | Kullaaru mõis | Laanemõisa mõis | Lepna mõis | Mädapea mõis | Nurme mõis | Piira mõis | Rakvere kirikumõis | Rakvere mõis | Roodevälja mõis | Sämi-Silla mõis | Sõmeru mõis | Tobia mõis | Toomla mõis | Ubja mõis | Uhtna mõis
**Nagano prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas.

Loodus
------

Prefektuur asub sisemaal ja on mägine, lääneosas asub Hida ahelik.

Sümbolid
--------

Nagano prefektuuri tunnuslind on lumepüü (*Lagopus mutus*), tunnuspuu on lamedalehine kask (*Betula platyphylla var. japonica*) ja tunnuslill emajuur (*Gentiana scabra var. buergeri*).

Haldusjaotus
------------

Nagano prefektuur on jaotatud 81 omavalitsusüksuseks, millest 19 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Azumino
* Chikuma
* Chino
* Iida
* Iiyama
* Ina
* Komagane
* Komoro
* Matsumoto
* Nagano
* Nakano
* Okaya
* Omachi
* Saku
* Shiojiri
* Suwa
* Suzaka
* Tomi
* Ueda

Viited
------

1. ↑  毎月人口異動調査／長野県

Välislingid
-----------

* Nagano prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
Aururõhu diagramm: keemistemperatuuri (T, ºC) sõltuvus rõhust (p, atm): propaan, metüülkloriid, butaan, neopentaan, dietüüleeter, metüülatsetaat, fluorobenseen, 2-hepteen

**Keemistemperatuur** ehk **keemispunkt** ehk **keemistäpp** on temperatuur, mille juures vedeliku aururõhk saab võrdseks välisrõhuga (atmosfäärirõhul), see tähendab aine hakkab keema. Keemistemperatuur sõltub välisrõhust ja tõuseb rõhu suurenedes (Clapeyroni-Clausiuse võrrand). Keemistemperatuur (normaalrõhul) on aine põhilisi füüsikalisi karakteristikuid, mis on abiks aine identifitseerimisel ja võimaldab hinnata aine puhtust.

Keemise kestmiseks on vaja soojuse (energia) pidevat juurdevoolu. Energiat, mis on vajalik kindla koguse aine gaasifaasi viimiseks, nimetatakse aurustumissoojuseks, mõõdetuna keemistemperatuuril nimetatakse seda ka keemissoojuseks.

Tabel. Valitud ainete keemistemperatuur (ºC) ja keemissoojus (kJ/kg) normaalrõhul:

| Aine | Keemistäpp 
°C | Keemissoojus 
kJ/kg |
| --- | --- | --- |
| Vesinik | –252,8 | 454 |
| Lämmastik | –195,8 | 198 |
| Hapnik | –183,0 | 213 |
| Freoon-12 | –24,9 | 162 |
| Metanool | 64,5 | 1100 |
| Etanool | 78,3 | 840 |
| Benseen | 80,1 | 395 |
| Vesi | 100,1 | 2256 |
| Tolueen | 110,6 | 364 |
| Elavhõbe | 356,6 | 285 |
| Väävel | 444,6 | 290 |
| Alumiinium | 2450 | 10 900 |

Keemistemperatuur sõltub rõhust: vaakumis on keemistemperatuur madalam, kõrgendatud rõhul kõrgem. Aine keemistemperatuuri leidmiseks mingil etteantud rõhul soovitatakse kasutada käsiraamatutes või muudes andmebaasides olevaid keemistemperatuuri (T) ja rõhu (p) vahelisi sõltuvusi teljestikus log p – T. Et neid graafikuid kasutada, peab olema teada keemistemperatuur mingi kindla rõhu juures (nt 760 mmHg), ja siis liigutakse graafikul sellele punktile kõige lähemal olevate kõveratega samas suunas.

Lahuste keemistemperatuur sõltub ainete kontsentratsioonist.

Vaata ka
--------

* Keemine
* Keetmine (laboris)
* Aurustumissoojus
* Aurustumine
* Agregaatolek
* Tagasikeetmine
* Destillatsioon
Monika Soćko (2022)
**Monika Soćko** (sünninimi **Monika Bobrowska**; sündinud 24. märtsil 1978 Varssavis) on poola maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2008).

Soćko on 8-kordne Poola malemeister (1995, 2004, 2008, 2010, 2013, 2014, 2016, 2017). Ta võitis 2010. aastal Rijekas Euroopa naiste meistrivõistlustel pronksmedali.

Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel. 2008. aastal MM-i turniiril Naltšikis (64 osavõtjat, nokautsüsteem) kaotas Soćko teises ringis Hoang Thanh Trangile ja 2010. aastal MM-i turniiril Antakyas kaotas ta teises ringis Zhu Chenile. 2012. aastal MM-i turniiril Hantõ-Mansiiskis võitis ta avaringis Almira Skripchenkot ja teises ringis Hou Yifani, kuid kaheksandikfinaalis kaotas ta Antoaneta Stefanovale. 2015. aastal MM-i turniiril Sotšis võitis ta avaringis Deimantė Daulytėt, kuid teises ringis kaotas selle turniiri võitnud Marija Muzõtšukile.

Soćko sai FIDE-lt 1994. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1995. aastal naiste suurmeistri ja 2008. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. 

Ta on abielus malesuurmeister Bartosz Soćkoga.

Välislingid
-----------

* Monika Soćko – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Monika Soćko FIDE andmebaasis
Kristiine Linnaosa Valitsuse heakorratööline lehti riisumas 2015 oktoober
Koerteväljaku avamine 6.07.2016
**Cederhelmi park** (ka **Cederhilmi park**) on park Tallinnas Kristiine linnaosas endisel Cederhilmi suvemõisa kinnistul. 

Endla ja Mooni tänava nurgal asunud suvemõisa omandas 9. oktoobril 1856 Louise Cederhilm, kelle järgi hakkas mõisa-ala kandma nime Cederhelm. Kasutusel on mõlemad nimekujud, nii *Cederhilm* kui ka *Cederhelm*, millest viimane on ka mitmes kaardirakenduses, nagu Tallinna veebikaart, Maa-ameti kaart jt.

Park tänapäeval
---------------

Pargi pindala on 1,0 ha ja selle aadress on Mooni 30d.

18. sajandist pärinevast mõisakompleksist on säilinud häärber (ehitati 1850) ja kaev (Mooni 61 territooriumil) ning vana kartulikelder (Mooni 30a). Häärberi taga on osa endist mõisaparki ning Eesti ühed vanimad lehised (üle 120 aasta vanad). Häärberi juures on siiani alles tõeliselt mõisalik paraadtrepp ning sealsed elanikud on asunud vana maja korrastama. Roheala, mis kuni vähemalt 1880. aastani oli heinamaana kasutuses, millest osa moodustabki tänapäeval tuntud Cederhelmi pargi.

Viited
------

1. ↑  Nerman, Robert. Lilleküla ajalugu 1940. aastani. AS Pakett Trükikoda. 2011 Tallinn.
2. ↑  Cederhilm'i suvemõisa peahoone ja park kultuurimälestiste riiklikus registris
3. ↑
4. ↑  EAA, f. 2840, n. 1, s. 5718, 1. 3-16.
Servatiuse büstrelikviaar
Pühaku haud Maastrichti Püha Servatiuse basiilika krüptis
Püha Servatiuse kujuga palverännumärgid
**Servatius Tongerenist** (sündinud võib-olla 4. sajandi alguses Armeenias, surnud 13. mail 384 Maastrichtis) ehk Servatius oli misjonär ja Tongereni piiskop, keda austatakse pühakuna. Ta on Maastrichti, Schijndeli ja Grimbergeni kaitsepühak ja tema mälestuspäev on 13. mail.

Pärimus
-------

Pärimuse järgi sündis Servatius juudi perekonda Armeenias ja põlvnes pühast hõimkonnast. 340. aastal sai temast Tongereni esimene piiskop. 4. sajandi keskpaiku võttis ta osa paljudest kirikukogudest ning kõneles seal ariaanluse vastu: 343. aastal Sardica (Sofia Bulgaarias) kirikukogust, 346. aastal Kölni kirikukogust ja 359. aastal kirikukogust Riminis. Et teda saadeti 350. aastal keiser Constantinuse juurde saadikuks, näiteb tema kirikupoliitilist kaalu.

On arvatud, et püha Servatiuse kujus on põimunud kaks ajaloolist isikut. Üht mainib Toursi Gregorius oma 6. sajandi lõpul kirjutatud teoses "Historia francorum" nimetusega "Servatius episcopus tungrorum", kes suri 450. aasta paiku, veidi enne hunnide invasiooni Euroopasse. See oli tõesti Tongereni esimene piiskop, kes kiriku pärimuse järgi reisis Rooma, sai seal Peetruselt ilmutuse hunnide sissetungist ja hoiatas tagasi tulles Tongereni elanikke. Ta viis piiskopitooli üle Maastrichti ja suri mõni aeg pärast seda. Teine isik on kirikukogudel osalejana mainitud Servatius või Sarbatios Galliast, keda mainib ajalookirjutaja Sulpicius Severus.

Austamine
---------

### Maastrichtis

Pärimuse järgi on pühaku säilmed maetud Maastrichti Püha Servatiuse basiilikasse ja tema haud on olnud sajandeid palverännusihtpunktiks. Seda on külastanud Karl Suur, Karl V, Felipe II ja paavst Johannes Paulus II. Ka Maasrichtis asuv Konstantinoopoli oikumeenilise patriarhaadi õigeusu kirik on pühitsetud Servatiusele. Vanim sild üle Maasi kannab nime Sint Servaasbrug 'Püha Servatiuse sild'.

Basiilikas seisab 12. sajandist pärinev kullatud kirstrelikviaar, Maasi koolkonna hinnaline kullassepateos, pühaku säilmetega (hollandi keeles *Noodkist* 'murekirst'), mida kanti protsessioonis ringi linna tabanud hädade puhul. Iga seitsme aasta tagant toimub suur palverännak pühaku reliikviate juurde (*Heiligdomsvaart*). Lisaks kirstrelikviaarile on basiilika varakambris muu "Servatiana" (pühakuga seotud esemed, nagu piiskopisau, rinnarist, karikas, pateen ja võti).

### Mujal

Pühale Servatiusele on pühitsetud paljud kirikud Hollandis, Belgias, Prantsusmaal ja Saksamaal. Tuntumad neist on Grimbergeni kollegiaatkirik ja Quedlinburgi Püha Servatiuse kirik, kus samuti hoitakse tähtsaid reliikviaid.

Pildid
------

* Maastrichti Püha Servatiuse basiilikaMaastrichti Püha Servatiuse basiilika
* Pühaku kuju Servatiuse sillalPühaku kuju Servatiuse sillal
* Püha Servatiuse kaevPüha Servatiuse kaev
* Palveränduritele eksponeeritud kirst ja büstrelikviaarPalveränduritele eksponeeritud kirst ja büstrelikviaar
* ProtsessioonProtsessioon
* Servatiuse rinnaristServatiuse rinnarist
* Servatiuse võtiServatiuse võti

Viited
------

1. ↑  Servatius von Tongern. - Ökumenische Heiligenlexikon
**Rakvere külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Rakvere vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Tõrma külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rakvere külanõukogu 1950 septembris Rakvere rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Rakvere külanõukoguga likvideeritud Karitsa ja Kloodi külanõukogu maad ning osa Porkuni külanõukogu maadest. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Energia", "Sõpruse", "Vapruse", "Sädeme" ja "Valguse" kolhoos, Kullaaru Puukool, Tõrma Karusloomakasvandus ja Paide Rajoonidevahelise Elusloomade Ostu-müügi Kontor. Külanõukogu keskus asus Tammikualuse külas.

1963 juunis viidi külanõukogu keskus Tammikualuse külast üle Rakvere linna.

1972. aastal liideti Rakvere külanõukoguga Assamalla sovhoosi maad, samas eraldati Rakvere külanõukogust Vinni näidissovhoosi maad, mis liideti Kaarli külanõukoguga.

1974. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 189 km² ja elanike arv 3274.

1982. aastal eraldati Rakvere külanõukogust 3230 ha suurune maa-ala koos Assamalla, Kullenga ja Lemmküla külaga, mis liideti Tamsalu külanõukoguga.

Viited
------

1. 1 2  Rakvere külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 28.11.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 1. juuni 1963 seadlus Põlva rajooni Ihamaru ja Rakvere rajooni Rakvere külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1963, 23, 99
**Monito saar** (hispaania *Islote Monito*) on palju suuremast Mona saarest 5 kilomeetrit loodes asuv asustamata Puerto Rico saar. *Monito* on meessoost sõna (vaste naissoost *Mona*'le). Saar on üks kolmest Mona väila saarest ja osa *Isla de Mona e Islote Monito* ringkonnast, mis on Mayagüezi maakonna alljaotus. Saar on ligipääsmatu, viljatu, kuni 65 meetri kõrgune ja pindalaga 0,147 km².

Taimestik ja loomastik
----------------------

Monito saare taimestik koosneb 37 liigist, 36 perekonnast ja 23 sugukonnast. Suuremad perekonnad on Cactaceae, Poaceae ja Malvaceae. Liikide vähesus (vähem kui 9% Mona saare liikide arvust) on tingitud mitmetest mõjuteguritest: Monito väiksus; väike elupaikade mitmekesisus, konkreetsemalt öeldes rannaelupaikade puudumine, saar on madal jm; ja eksootiliste liikide puudumine. Samal ajal tekitavad pesitsevad linnud, eriti *Sula leucogaster*, saarel segadust. Rohttaimede taksonoomilise rühma leidumine on seostatav lagedamate aladega põõsastiku vahel. Mona platoole iseloomulike vabalt levivate liikide (nt orhideede) puudumine on märkimisväärne.

Monito geko, ohustatud liik, on unikaalne just Monito saarele.

Vaata ka
--------

* Mona saar
* Desecheo

Välislingid
-----------

* Puerto Rico Mayagüez´i Ülikooli Bioloogia Herbaariumi osakonna kokkuvõte Monito saarest
**Ebonyi osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria kaguosas. 

Ebonyi jaguneb 13 omavalitsusalaks: Abakaliki, Põhja-Afikpo, Lõuna-Afikpo, Ebonyi, Põhja-Ezza, Lõuna-Ezza, Ikwo, Ishielu, Ivo, Izzi, Ohaozara, Ohaukwu ja Onicha.

Osariik eraldati 1996. aastal Abia ja Enugu osariigist.

Osariigi peamine majandusharu on põllumajandus. Osariigis on suured soolalademed.

Välislingid
-----------

* Ebonyi Online

Nigeeria 1. järgu haldusüksused

Abia **·**  Adamawa **·**  Akwa Ibom **·**  Anambra **·**  Bauchi **·**  Bayelsa **·**  Benue **·**  Borno **·**  Cross River **·**  Delta **·**  Ebonyi **·**  Edo **·**  Ekiti **·**  Enugu **·**  Gombe **·**  Imo **·**  Jigawa **·**  Kaduna **·**  Kano **·**  Katsina **·**  Kebbi **·**  Kogi **·**  Kwara **·**  Lagos **·**  Nasarawa **·**  Niger **·**  Ogun **·**  Ondo **·**  Osun **·**  Oyo **·**  Plateau **·**  Rivers **·**  Sokoto **·**  Zamfara **·**  Taraba **·**  Yobe **·**  Föderaalne pealinnaala
Monika Oit 2011. aastal
**Monika Oit** (22. mai 1952 Tallinn – 2. september 2013) oli eesti küberneetik.

Elulugu
-------

Lõpetas 1970. aastal Tallinna 1. keskkooli, 1975. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatikateaduskonna ja 1989. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia erialal; 1978–1980 Küberneetika Instituudi aspirant, tehnikakandidaat 1984 (samas), väitekiri "Исследование взаимосвязанности в многомерных системах управления с дискретным временем". 

Oli aastatel 1975–1987 Küberneetika Instituudi vaneminsener, noorem- ja vanemteadur, 1988–1996 juhtimistarkvara sektori juhataja ja juhtivteadur, aastast 1997 AS Cybernetica teadusdirektor. Hiljem töötas Oit samas infoturbesüsteemide osakonna juhataja, juhatuse liikme ja juhatuse esimehena.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: juhtimissüsteemide masinprojekteerimine, juhtimissüsteemide analüüsi ja sünteesi meetodid, tehisintellekti meetodid juhtimissüsteemide projekteerimisel, ka arvutite kasutamise ja arvutisüsteemide kasutajaliidesega seotud psühholoogilised probleemid. 30 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Влияние периода дискретности на свойства связанности многомерных линейных систем с дискретным временем. // TA Toim. Füüs-mat 34 (1985) 2
* Human-computer interface in computer-aided control system design. // Human Jobs and Computer Interfaces. North-Holland, 1991
* Stroop-like inference in chess players' imagery: An unexplored possibility to be revealed by the adapted moving-spot task. // Psychol. Res. 54 (1992)
* On the Aspects of Data Base Security (kaasautor Tarvi Martens). // Proc. Baltic Workshop on National Infrastructure Databases: Problems, Methods, Experiences (1994)
* Data Security in State Registers: Theory and Practice (kaasautorid Ahto Buldas, M. Sarv). // Information Technologies and Telecommunications in the Baltic States. Riga, April 28–30, 1999
* Database Security: General Mechanisms (kaasautor U. Puus). // A&A 6 (2001)

Tunnustus
---------

* 2000 Mälestusmedal "10 aastat taastatud piirivalvet"
* 2013 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema ema oli Lydia Oit, isa oli Edgar Oit ja tema vend oli Henn Oit.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti TA Küberneetika Instituut 1990. Tallinn 1990. Lk 45

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 197-198

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Stopiņi valla külast; Salaspilsi valla küla kohta vaata artiklit Cekule (Salaspilsi vald)* |

---

**Cekule** on küla (*vidējciems*) Lätis Ropaži piirkonna Stopiņi vallas. Küla asub valla idaosas endise Riia–Ērgļi raudtee ääres merepinnast 12 meetri kõrgusel Nabiņurga jõe kaldal.

Cekule jääb piirkonna keskusest Ulbrokast 10 ja Riia keskusest 21 kilomeetri kaugusele. Asula on tekkinud sõjaväelinnakuna endiste laskemoonaladude juurde. Algselt kasutasid seda Läti sõjajõud, hiljem Nõukogude ja Saksa väeosad. Sealsed laskemoonalaod olid kasutusel aastail 1920–1995. Küla koosneb sõjaväelinnaku korterelamutest ja nende ümbruskohta ehitatud individuaalelamutest. Külla jääb Cekule bussipeatus. Külas asus varem Cekule raudteepeatus.

2021. aastal oli külas 198 elanikku.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija

| * v
* r
Stopiņi valla asulad |
| --- |
| 
Cekule **·**  Dreiliņi **·**  Dzidriņas **·**  Līči **·**  Rumbula **·**  Saurieši **·**  **Ulbroka** **·**  Upeslejas **·**  Vālodzes |
**Viktor Piirsoo** (kuni 30. maini 1936 **Viktor Piskun**; 7. veebruar 1917 – 4. september 1941 Kehra) oli eesti komsomolitegelane (ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretär).

Ta töötas lukksepana Tallinna Arsenali relvatehase autotöökojas, kuni liitus komsomoliliikumisega 1940. aastal. 

Piirsoo toetas juunipööret rongkäikude organiseerimisega ja oli ka tehase komsomolialgorganisatsiooni juhataja.

1940. aasta lõpus, pärast senise ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretäri Aleksander Klingbergi suunamist tööle Eesti NSV prokuratuuri, määrati Viktor Piirsoo ELKNÜ Tallinna linnakomitee sekretäriks.

Pärast Nõukogude-Saksa sõja algust määrati Piirsoo ühe Tallinna hävituspataljoni juhiks, aga lahingute lõppemise järel jäi ta taganevatest Nõukogude vägedest maha, varjas ennast vanaonu juures, kasutades Jakob Saalmanni nimel olevaid dokumente, kuid tabati Peningi valla Omakaitse poolt ning toimetati Kehrasse. 

Kehras asunud Saksa sõjaväe välikohtu otsusega mõisteti Viktor Piirsoo surma kommunistliku tegevuse eest ning surmaotsus viidi ka kohapeal täide.

Viktor Piirsoo hukkamise kohta väljastati tema emale Minna Piirsoole Julgeolekupolitsei B IV osakonna ülema Ervin Viksi poolt surmateade 3. oktoobril 1942.

> „
> 
> 
> Julgeolekupolitseiameti
> B IV osakond
> Nr. IV/2428
> Tallinn, 3. okt 1942
> Kod. Minna Piirsoo
> Vastuseks Teie poolt 3. okt 1942 Kindralkomissarile esitatud palvele teatan Saksa Julgeolekupolitsei ülesandel, et Viktor Piirsoo, sündinud 7.02.1917, on Saksa sõjaväe välikohtu otsusega kommunistliku tegevuse eest surma mõistetud ja otsus täide viidud.
> 
> 
> E. Viks"
>  – 
> 
>

Viited
------

1. ↑  "Sirgjoonel". Mälestusi Tallinna kommunistlike noorte tegevusest 1917–1986. Ants Saar. "Lugu tundmatust", Tallinn: Eesti Raamat 1988, lk 74
**Ants Orgulas** (sündinud 10. novembril 1945 Tartus) on eesti ametnik ja poliitik, Jõgeva linnapea 1993–1996.

Orgulas lõpetas Tartu Ülikooli kaugõppes ajaloo erialal. 1975. aastal pälvis ta auhinna võistlustööga "Kuuba Kommunistliku Partei kujunemine aastatel 1959–1965".

Nõukogude ajal oli Orgulas ELKNÜ Jõgeva rajoonikomitee teine sekretär, hiljem EKP Jõgeva rajoonikomitee instruktor, rajooni täitevkomitee haridusosakonna juhataja ning täitevkomitee aseesimees ja plaanikomisjoni esimees. 

1982. aastal lõpetas ta Leningradi Kõrgema Parteikooli, misjärel temast sai EKP Jõgeva rajoonikomitee teine sekretär. 1984. aastal määrati Orgulas Valga rajooni täitevkomitee etteotsa, kust ta naasis Jõgevale 1988. aastal EKP rajoonikomitee esimeseks sekretäriks. 1990. aastate algul juhtis ta Jõgeva maakonna volikogu.

1997. aastast oli Orgulas pikka aega Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu tegevdirektor

Orgulas on Härjanurme Maarahva Seltsi liige.

Ants Orgulas on abielus. 

Tal on kaks last: poeg Ants, kes on Nordecon Betooni eelarvestusgrupi juhataja ning tütar Ingrid, kes on Jõgeva maakonnas muusikaõpetaja.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  E. Kalmet "Ülesandeid raamatukogudele ja komsomolile" Punalipp 16. mai 1974, nr. 57, lk 1
3. ↑  "Jõgeva maavanema kandidaat jäi omavalitsuste toetuseta" ERR, 13.08.2009
4. ↑

Välislingid
-----------

* Riina Mägi "Ants Orgulas — omavalitsusliidu juht ja talusulane" Vooremaa, 14.11.2005

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Otto Anslan** | **Jõgeva linnapea**1993–1996 | Järgnev**Kalev Lillo** |