recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Munad
Podiceps cristatus
**Tuttpütt** (*Podiceps cristatus*) on umbes varesesuurune lind pütlaste sugukonnast.

Tuttpütt on väga hea ujuja ja sukelduja, jälitades saagiks olevaid kalu vee all.

Eesti Ornitoloogiaühing valis tuttpüti 2020. aasta linnuks.

Välimus
-------

Tuttpütt on püttidest suurim liik. Peas on tal kaks tutti, mille moodustavad suled. Kaela ülaosa ümbritseb tumepruun kohev vööt. Hea ujumisvõimekus tuleb jalgade paiknemisest, need on rohkem keha tagaosas kui paljudel teistel lindudel.

Levik
-----

Tuttpütt pesitseb nii Euroopas, Aasias, Austraalias kui ka Aafrikas. Eelistab rohke taimestikuga veekogusid.

Alamliik *Podiceps cristatus cristatus* on Eestis tavaline haudelind. Eesti tuttpütid veedavad talve Lõuna-Euroopas.

Tuttpüti pesitsusaegset arvukust hinnatakse 2000–3000 paarile, talvist arvukust 30–300 isendile.

Paljunemine
-----------

Tuttpüti paaritumisrituaal on tähelepanuväärne: sellega kaasnevad omapärased tantsud ja häälitsused. Tuttpütt pesitseb vee piiril, sest maal kõndimine tekitab jalgade asendi tõttu probleeme. Pooleldi üleujutatud pesa ehitatakse kaisla- või pillirootihnikusse, kus on hädaohu korral kõige kergem varju leida. Tavaliselt muneb emane 2 muna. Väikesi vöödilisi poegi kannavad vanemad mõnikord seljal.

Kaitse
------

Tuttpütt ei kuulu Eestis kaitstavate lindude hulka.

Viited
------

1. ↑  2020. aasta lind on tuttpütt
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tuttpütt** |

* Tuttpütt andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Muts, E. 2009. Perekonna *Podiceps* kaks võrratut liiget: perssjalg ja punasilmne sukelduja. Eesti Loodus 1: 20–23.  (Artikli pealkirjas mõeldakse perssjala all tuttpütti)
Narva lipp
**Narva lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Narva lipp.

Lipp on kinnitatud 1935 ja 24. juulil 1992.

Lipu kirjeldus
--------------

Lipp koosneb kahest võrdsest horisontaalribast: ülemine riba on kollast värvi (küpse nisu värvi), alumine riba on rohekassinist värvi (mere värvi). Narva linna lipu normaalmõõtmed on 105 x 165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7 : 11.

Kasutamise kord
---------------

1. Narva linna lipp heisatakse linna tähtpäevadel, ja muude sündmuste korral, milleks Narva linnavalitsus annab sellekohase korralduse. Narva linnavolikogu hoonele heisatakse lipp istungite toimumise ajal.

2. Lipumasti kõrgus on ligikaudu kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus on ligikaudu kolm korda suurem lipu laiusest.

3. Heisatud lippudel jääb lipukanga alumine serv maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.

4. Narva linna lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipu ülemise otsa 100 millimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani, või heisatakse lipp poolde lipumasti.

5. Narva linna lipp heisatakse suveajal kell 8.00, talveajal kell 9.00 ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00.

6. Narva linna lipu võib heisata üksi või koos Eesti riigilipuga. Üks lipp teist ei asenda. Linna lipu mõõtmed ei või koos riigilipuga heiskamisel ületada riigilipu mõõtmeid.

7. Kui Narva linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, linna lipp vasakul.

8. Kui linna lipp heisatakse koos Eesti riigilipuga, mõne välisriigi lipuga ning maakondade ja linnade-valdade lippudega, siis lippude poolt vaadates asetseb paremal Eesti riigilipp, sellest vasakul välisriikide lipud prantsuskeelsete riiginimede tähestikulises järjekorras, seejärel maakondade lipud maakondade tähestikulises järjekorras, seejärel linnade-valdade lipud linnade-valdade tähestikulises järjekorras ja seejärel Narva linna lipp vasakul äärel. Lipud peavad olema ühelaiused, heisatud iga lipp eri lipuvardasse või masti ja samale kõrgusele.

9. Narva linna lippu võib kasutada ka miitingutel, demonstratsioonidel ja pidustustel Narva linnavalitsuse sellekohase korralduse alusel.

10. Narva linnavalitsus võib anda loa Narva linna lipuvärvide kasutamiseks ettevõtete või asutuste kirjablankettidel, reklaamil jne. lepingu alusel.

11. Kasutamiskõlbmatuks muutunud linna lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

Vaata ka
--------

* Narva vapp
* Ida-Viru maakond

Välislingid
-----------

* Narva sümboolika linna kodulehel
**Simmias Teebast** (kreeka Σιμμίας; 5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Sokratese lähikondlane, kes oli pärit Teeba linnast Boiootias. Simmias on peamiselt tuntud Platoni teoste läbi, kus teda on põgusalt nimetatud XIII kirjas, "Phaidroses" ja "Kritonis" ning on koos oma Teeba kaaslase Kebesega Sokratese vestluspartner "Phaidonis". 

Kuigi väidetavasti Simmias kirjutas palju, nimelt Diogenes Laertios loetleb oma teoses "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamatus Simmiasele pühendatud lühikeses peatükis koguni 23 dialoogi ja Sokrates viitab Platoni dialoogis "Phaidros" Simmiase produktiivsusele, siis ei ole tema teosed säilinud ning tema õpetustest pole kuigi palju teada. Simmiase õpetuse ja dialoogide sisu kohta võib teha oletusi Platoni dialoogi "Phaidoni" arutlustele tuginedes, kuid selles kontekstis on raske eristada Simmiase enda tegelikke väiteid ning Platoni kirjanduslikke täiendusi.[*viide?*]

Platoni dialoogis "Kriton" on väidetud, et Simmias ja Kebes soovisid tasuda tarviliku summa Sokratese vangistusest vabastamiseks..

Viited
------

1. ↑  Xenophon, "Mälestusi Sokratesest" I raamat, 2. peatükk, lõik 48
2. ↑  Platon, "Kirjad" XIII kiri, 363a
3. 1 2  Platon, "Phaidros" 242b
4. 1 2  Platon, "Kriton" 45b
5. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 124
**Ruhja raudteejaam** (läti *Rūjiena*) oli raudteejaam Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Ruhja lähedal. Jaam asus Riia raudteejaamast 148,2 km kaugusel. 

Esialgne Ruhja raudteejaam rajati 1897. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ehitusega. Valka raudteejaamast jäi see 43,7 kilomeetri kaugusele. Toona jäi see Lõuna-Ruhja kihelkonda Lõuna-Ruhja kirikumõisa maadele. Läti keeles oli jaama nimekuju *Rujene*, Rūjiena raudteejaamaks nimetati see aastal 1937 seoses Riiast Ruhja viiva laiarööpmelise raudtee valmimisega. 

Koos kitsarööpmelise raudteega valmis ka puidust ühekorruseline jaamahoone, mis ehitati ühtse tüüpprojekti järgi sarnaselt Mõisaküla ja Paide vaksalihoonetega. Jaamahoone hävis sõjas 1944. aastal. Hiljem on jaamahoone funktsiooni täitnud ajutised ehitised, millest viimane oli diiselrongi DP reisivagun.

Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rinde tarbeks Ruhjast Valka viivat raudteed laiarööpmeliseks ümber ehitama. Punaarmee edasitungi tõttu jäid aga tööd pooleli ja hiljem neid lõpule ei viidud. Nii kujunes Ruhja Riiast tuleva laiarööpmelise ja Eestist tuleva kitsarööpmelise raudtee lõppjaamaks.

Kui 1972. aastal hakati raudteed uuendama, rajati selle käigus ka uus laiarööpmeline Riia–Mõisaküla vaheline raudteelõik, mis avati 1976. aastal.
Raudtee ümberehitamisel viidi jaam Ruhja linnast tunduvalt kaugemale. 1981. aasta suvel, kui Eesti poolel oli valminud Pärnu–Mõisaküla raudteelõik, avati Tallinna–Pärnu–Riia raudteeliin. 
Ruhja naaberjaam Riia suunal oli Mazsalaca ja Tallinna suunal Mõisaküla. 

Viimane reisirong peatus Ruhjas 21. septembril 1996, kui suleti Aloja–Ruhja vaheline raudteelõik. 

Ruhja raudteejaama naaberpeatused erinevad raudteepõhiselt. Algsel Valga–Ruhja–Pärnu raudteel olid need Nausküla ja Pendiga raudteepeatus. Tallinna–Pärnu–Riia raudteel asus jaam Virķēni ja Ķirbiļi raudteepeatuse vahel.

Viited
------

1. ↑  Infot jaama kohta; fotod
2. ↑  FOTO: Endine Ruhja jaam aastal 2005; Baltic Trains Picture Gallery
3. ↑  "Dzelzceļa līnijas Vidzemē: Rīga - Ipiķi". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. märts 2016. Vaadatud 5. märtsil 2016.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Virķēni |  **Ruhja** | Ķirbiļi  |

Välislingid
-----------

* Jaam vanal kaardil (vanas asukohas)
* Jaam vanal kaardil (uues asukohas)
Vaade Ruhnu kirikuaiale. Esiplaanil valge nn neitsirist
**Ruhnu katusristid** on Ruhnu saarel elanud rootslastele iseloomulikud katustatud hauatähised.

Ülevaade
--------

Rannarootslaste matmiskultuurile omaste katusristide ristipuusse lõigati reeglina surnu nimi, eluaastad ja vahel ka peremärk (kuigi mõne risti põikpuule kinnitati eraldi nimesilt). Hauaplatsid paiknesid kirikuaias ida-lääne suunal ja puidust katusrist asetses haua peatsis.

Tüübid
------

Esiplaanil saarelt lahkunud ruhnurootslaste mälestusrist. Tagaplaanil tundmatu sõduri hauamonument
Katusristid ei olnud kõik ühesugused. Erikujulised katusristid peegeldavad 20. sajandi keskpaigani Ruhnus püsinud kogukondlikke suhteid, traditsioone ja etnograafilist eripära. Selle kinnituseks on ka 1944. aastal saarelt lahkunud rannarootslaste mälestuseks püstitatud suur katusrist, mille avasid 1997. aastal enam kui 30 saarele kogunenud ruhnurootslast.

Tüdrukutele ja vallalistele abiellumiseas naistele püstitatud neitsi hauatähist iseloomustas siksakmustriga kroon katuse kaunistusena. Neitsiriste on säilinud neli. Sünnitusel surnud naise katusristi põikpuu peale püstitati väike katusrist ka sünnitusel surnud lapsele (tütre puhul risti vasakpoolsesse ossa ja poja puhul parempoolsesse ossa). Selliseid ema ja lapse ühisriste on säilinud vaid üks, kuid seegi ilma lapse risti katuseta ja mitte hauaplatsil.

Ka meeste ja abielunaiste katusristidel oli väike erinevus. Nimelt oli mehe haua puhul "katuse" laudadest pealpoolne parempoolne laud ja naise haua puhul vasakpoolne laud.

Materjal ja säilimine
---------------------

Ristide ehitamiseks kasutatud puit ei olnud väga vastupidav ja paarikümne aastaga risti kandepuu maa sees olev osa mädanes, põhjustades hauaristi murdumise. Kohaliku pärimuse järgi riste ei parandatud ega asendatud uutega. Seetõttu on katusristide hulk viimastel aastakümnetel kiiresti vähenenud. Kui varem hoiti murdunud ja kirikaias lebanud riste puukiriku seinal räästa all, siis tänapäeval seisavad lagunenud katusristid kas kirikaia piirde või puude najale tõstetuna; samas lebab neid jätkuvalt ka maas.

Vaata ka
--------

* Ruhnu kirikuaed
* Ruhnu uus kirik
* Ruhnu puukirik

Viited
------

1. ↑  Sten Juur, Ülle Jõgar, Mari Nõmmela, Henri Sainast, Kätlin Umal. Ruhnu kalmistu hoolduskava. L 18. Tartu, 2019.
2. 1 2 3  Sten Juur, Ülle Jõgar, Mari Nõmmela, Henri Sainast, Kätlin Umal. Ruhnu kalmistu hoolduskava. L 20. Tartu, 2019.
3. ↑  Epp Alatalu. "Ruhnu uus kirik tähistas 85. aastapäeva". Postimees, 21.07.1997.
4. ↑  Sten Juur, Ülle Jõgar, Mari Nõmmela, Henri Sainast, Kätlin Umal. Ruhnu kalmistu hoolduskava. L 19-20. Tartu, 2019.
**Sutlema** on küla Rapla maakonna Kohila valla läänepoolses osas. 

Esmateated Sutlema külast ning mõisast pärinevad aastast 1425. Sutlema endised nimed on Suttelmode ja Sutlem. Praegune külakeskus kujunes välja seoses Mahtra RV Metsamajandi moodustamisega 1966. aastal. Aastatel 1920–1997 tegutses Sutlemas üks Eesti vanemaid metskondi – Sutlema metskond.

Sutlema küla vaatamisväärsusteks on Sutlema mõisa park koos oma ainulaadse tiikide süsteemiga, mis suviti küll täiesti ära kuivavad, kuid kevadvetega taas täituvad. Sutlema mõisa omapärasest kompleksist on kõige paremini säilinud üks unikaalsemaid mõisaarhitektuuri esindajaid Eestimaal – väravatorn. Sutlema mõisa viimane omanik oli Eduard von Stackelberg. Mõisaesisele ehitati Nõukogude ajal aga kahekorruseline maja, kuid tallid selle kõrval on nüüdseks täiesti lagunenud.

* Sutlema mõisa väravatornSutlema mõisa väravatorn
* Viinavabriku varemedViinavabriku varemed

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kohila valla vapp
Kohila valla asulad

**Alev:** Kohila  
 **Alevikud:** Aespa | Hageri | Prillimäe  

**Külad:** Aandu | Adila | Angerja | Hageri | Kadaka | Lohu | Loone | Lümandu | Masti | Mälivere | Pahkla | Pihali | Pukamäe | Põikma | Rabivere | Rootsi | Salutaguse | Sutlema | Urge | Vana-Aespa | Vilivere
**Eesti Filatelist** (ka **Eesti filatelist**) oli algselt väliseestlaste poolt välja antud ja siiani Eestis ilmuv filateelia jätkväljaanne.

Väljaanne ilmub ebaregulaarselt 1955. aastast. Esimesed kümme aastat anti seda välja New Yorgis, kümme aastat hiljem anti ajakirja toimetamine alates 11. numbrist üle Eesti Filatelistide Ühingule Rootsis. 12. kuni 35. numbrini oli ajakirja toimetaja Elmar Ojaste. Tema eestvõttel lisati alates 12. numbrist artiklite lühikokkuvõtted inglise keeles, hiljem avaldatigi artikleid kahes või kolmes keeles. 35. numbris 1993. aastal avaldati kõigi seni ilmunud numbrite sisukorrad.

Eesti Filatelisti auhinnati hõbemedaliga maailmanäitusel Stockholmia 74, kuni 1993. aastani sai väljaanne veel kakskümmend näituseauhinda.

Esimesed 35 köidet andis välja New Yorgi Eesti Filatelistide Selts (köited 11–35 koos Eesti Filatelistide Ühinguga Rootsis).

Viited
------

1. ↑  Elmo Viigipuu. In Memoriam Elmar Ojaste 1920-2017. Eesti Päevaleht (Rootsi), 25. oktoober 2017
2. ↑  Eesti Filatelist E-kataloogis ESTER (vaadatud 10.11.2014)
Julian Tuwim
**Julian Tuwim** (13. september 1894 Łódź – 27. detsember 1953 Zakopane) oli juudi päritolu Poola luuletaja ja proosakirjanik.

Juliam Tuwim oli pärit assimileerunud juudi keskklassi perekonnast. Ta lõpetas Łódźis vene gümnaasiumi ja õppis aastatel 1916–1918 Varssavi ülikoolis õigusteadust ja filosoofiat. 

Juliam Tuwimi esimene luuletus ilmus ajakirjanduses 1913. aastal. Tema esimene luulekogu "Czyhanie na Boga" ("Jumalat varitsemas") ilmus 1918. aastal. 1919. aastal oli ta üks kirjandusliku rühmituse Skamander rajajaid.

Pärast Saksamaa kallaletungi Poolale 1939. aasta septembris põgenes Juliam Tuwin Rumeeniasse. Mõni aeg hiljem asus ta elama Prantsusmaale. Pärast Prantsusmaa kapituleerumist 1940. aasta juunis põgenes Tuwim Portugali kaudu Brasiiliasse. Alates 1942. aastast elas ta New Yorgis. 1946. aastal pöördus ta Poolasse tagasi.

Eesti keeles on 1989. aastal ilmunud Julian Tuwimi lasteraamat "Linnuraadio : luuletusi lastele".

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Mats Tõnisson** (23. märts 1853 Aidu vald – 23. september 1915 Petrograd) oli eesti kirjamees.

Tõnisson lõpetas Viljandi kihelkonnakooli ja töötas 1873–1880 Vändra Pumbioja Aleksandri vallakoolis õpetajana. 1880. aastast oli Kirikaru talu peremees. Talupidamise kõrval tegeles ta rahvaluule kogumisega, oli ajalehe Sakala kirjasaatja, lõi kaasa Jakobsoni organiseeritud kampaaniates, oli agar sõnavõtja haridusküsimustes. Juba kooli kõrvalt hakkas Tõnisson tegelema rahvaluule kogumisega. Koos Jakobsoniga andsid nad 1882 ja 1883 välja kalendri. Juba kolm aastat varem oli Tõnisson välja andnud kukeaabitsa. Oma kulu ja kirjadega andis ta 1896 välja raamatu „Mesilaste kasvatus".

Üheks hobiks oli Tõnissonil ka fotograafia. 1894 avas ta Vändras koos poeg Aveliniusega Päevapildi Töökoja. 1909. aastal sattus Tõnisson konflikti kohaliku mõisniku von Ditmariga, kes keeldus eraldamast haridusseltsile maad tütarlastekooli ehitamiseks. Tõnisson andis vajaliku maatüki oma krundist. 

1912. aastal kolis Tõnisson koos abikaasaga poja juurde Türile. Ühes tema kalendris ilmunud seletus sõna "kurat" päritolu kohta tõi kaasa kohtukaasuse, mille tulemusena määrati Tõnisson kaheksaks kuuks Petrogradi vanglasse, kus ta ka suri. Mats Tõnisson on maetud Türi vanale kalmistule.

Tõnisson tõi eesti keelde mitmeid uusi eesnimesid. Neist tuntuimad on näiteks Meeli, Õie, Õnne ja Milvi.

Viited
------

1. ↑  Madis Aesma: "Eestlaste kirjut nimemaastikku läbivad tuhanded käänulised teed" Eesti Päevaleht, 11. mai 2016

Välislingid
-----------

* Mats Tõnisson Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Hiie Piirsalu, Kilde Mats Tõnissoni eluteest, 24.03.2013 Vändra Teataja
Julia Ryjanova (2015)
**Julia Ryjanova** (sünninimi **Julija Galjanina**; vene keeles Юлия Рыжанова *Julija Rõžanova*; sündinud 15. mail 1974 Orenburgis) on vene päritolu Austraalia maletaja, maletreener ja malekohtunik, naiste suurmeister (2000). 

Ryjanova jagas 2000. aastal Venemaa naiste meistrivõistlustel 2.–6. kohta. 2001. aastal mängis ta Moskvas nokautsüsteemis peetud naiste maailmameistrivõistlustel (64 osavõtjaga turniir), kus sai turniiritabelis 45. asetuse. Kaotas avaringis Tatjana Grabuzovale ja langes edasisest konkurentsist välja.

Ta mängis 2015. aastal Austraalia lahtisel turniiril, kus võisteldes koos meesmaletajatega jagas 4.–12. kohta (võitis Hiina suurmeister Ni Hua). 2019. aastal tuli ta nii Austraalia kui ka Austraalia ja Okeaania naiste malemeistriks.

Ryjanova esines 2018. aastal Austraalia naiskonna koosseisus (mängis teisel laual) Bathumis naiste maleolümpial.

Ta tegutseb ka treeneri ja kohtunikuna. FIDE-lt on ta saanud FIDE treeneri nimetuse. 2003. aastal asus treenima Katari malenaiskonda ja alates 2008. aastast oli Katari olümpianaiskonna kapten. Aastatel 2017–2019 oli ta Victoria osariigi välkmale meistrivõistlustel peakohtuniku asetäitja.

Viited
------

1. ↑  Unstoppable Ni Hua crushes the Australian Open. en.chessbase.com, 14. jaanuiar 2015

Välislingid
-----------

* Julia Ryjanova FIDE andmebaasis
Julian Green (2017)
**Julian Wesley Green** (sündinud 6. juunil 1995 Tampas, Floridas) on USA jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või äärepoolkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Greuther Fürth.

Tema isa on ameeriklane ja ema sakslanna. Ta kolis emaga Saksamaale, kui oli kaheaastane.

Kogu klubikarjääri on Green mänginud Saksamaal. 2010. aastal liitus ta Müncheni Bayerni noorteakadeemiaga. Bayerni põhimeeskonnas debüteeris ta 27. novembril 2013 UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus Moskva CSKA vastu, kui sekkus lõpuminutitel vahetusest mängu Mario Götze asemele. Sama aasta detsembris osales Green vigastada saanud Arjen Robbeni asemel klubide maailmameistrivõistlustel. Bayerni põhimeeskonnas lõi ta ainsa värava 29. oktoobril 2016 karikavõistluste teise ringi mängus FC Augsburgi vastu, kuid Saksamaa kõrgliigas ei pääsenud ta Bayerni särgis kordagi platsile. Hooaegadel 2013/14 ja 2015/16 mängis Green põhiliselt Bayerni reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas ning lõi kahe hooajaga seal 25 väravat. Hooajal 2014/15 oli ta laenul Saksamaa kõrgliigaklubis Hamburger SV.

2017. aasta jaanuaris siirdus Green Saksamaa esiliigaklubisse VfB Stuttgart. 2017. aasta augustis läks ta Stuttgardist laenule Greuther Fürthi, kellega sõlmis 2018. aasta juunis püsiva lepingu. Hooajal 2021/22 mängis Green Greuther Fürthiga Saksamaa kõrgliigas.

2011. aastal debüteeris Green Saksamaa kuni 16-aastaste koondises, kuid otsustas hiljem USA koondise kasuks. USA jalgpallikoondises mängis Green aastatel 2014–2018 kokku 15 korda ja lõi neli väravat. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2014. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis Belgia vastu.

Saavutused
----------

Müncheni Bayern
* DFL-Supercup: 2016
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2013

VfB Stuttgart
* 2. Bundesliga: 2016–17

Viited
------

1. ↑  Young, James. "Bayern's Julian Green stays even keel, patient with international choice". Sports Illustrated. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2014. Vaadatud 14. veebruaril 2014.
2. ↑  "Julian Green signs for VfB". VfB Stuttgart. 21. detsember 2016. Vaadatud 21. detsembril 2016.

| * v
* r
USA koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Howard
* 2 Yedlin
* 3 Gonzalez
* 4 Bradley
* 5 Besler
* 6 Brooks
* 7 Beasley
* 8 Dempsey (c)
* 9 Jóhannsson
* 10 Diskerud
* 11 Bedoya
* 12 Guzan
* 13 Jones
* 14 Davis
* 15 Beckerman
* 16 Green
* 17 Altidore
* 18 Wondolowski
* 19 Zusi
* 20 Cameron
* 21 Chandler
* 22 Rimando
* 23 Johnson
* Treener: Klinsmann

 | Ameerika Ühendriigid |
**Tõrvandi** on Tartumaal Kambja vallas asuv alevik. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ülenurme valda.

Tõrvandi asub Tartu kesklinnast 5 km lõunas ja Ülenurmest kilomeetrijagu loodes.

Tõrvandit on esmamainitud 1426. aastal kujul *Tarwen*, mil Tõrvandi mõis läänistati Claus Walmesele. Hiljem sai sellest Tähtvere mõisa karjamõis. Tänapäeval jääb selle keskus Soinaste külla. Karjamõisa saksakeelne nimi oli *Törwant*.

Tõrvandi küla asus karjamõisast lõunas. Seda on mainitud 1533. aastal kujul *Tarwenn*, 1582. aastal kujul *Derwenth* ja 1638. aastal kujul *Terwanto kyllo*.

1920. aastate alguses rajati karjamõisa maadele asundus, mis oli asundusena kirjas 1970. aastateni. Tõrvandisse moodustati Tartu masina-traktorijaam, millest hiljem sai Eesti Põllumajandustehnika Tartu osakond. Tähtsa asutuse tõttu nimetati Tõrvandi 1977. aastal alevikuks.

Lauri Kettunen on arvanud, et asula nimi on tekkinud sõnast "tõrvand", mis tähendab tõrvast puitu. See on tulnud sõnast "tõrv" nd-liite abil. Kettuse meelest tuleb kohanimi tõmmu esmaasuka lisa- või hüüdnimest, näiteks Rõuge kandis tähendas tõrvand musta olendit või eset.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Eesti kohanimeraamat, tabel 32
5. 1 2 3 4  Eesti kohanimeraamat, lk. 690

| * v
* r
Kambja valla asulad |
| --- |
| Alevikud | 

* Kambja
* Külitse
* Räni
* Tõrvandi
* Ülenurme

 |
| Külad | 

* Aakaru
* Ivaste
* Kaatsi
* Kammeri
* Kavandu
* Kodijärve
* Kullaga
* Kõrkküla
* Laane
* Lalli
* Lemmatsi
* Lepiku
* Läti
* Madise
* Mäeküla
* Oomiste
* Paali
* Palumäe
* Pangodi
* Pulli
* Pühi
* Raanitsa
* Rebase
* Reola
* Reolasoo
* Riiviku
* Sipe
* Sirvaku
* Soinaste
* Soosilla
* Sulu
* Suure-Kambja
* Talvikese
* Tatra
* Täsvere
* Uhti
* Vana-Kuuste
* Virulase
* Visnapuu
* Õssu

 |
Tõstamaa valla vapp
**Tõstamaa valla vapp** on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tõstamaa valla vapp.

Vapp kinnitati 21. mail 1997. Pühaliku õnnistuse said lipp ja vapp esimestel valla päevadel Tõstamaa kirikus.

Vapi kirjeldus
--------------

Põigiti poolitatud sini - kuldsel kilbil kuld - must kaheksakodaraline ratas, mille ülemisel poolel on laevarooli käepidemed.

Põhjendus
---------

Sinine tähistab merd, tõde ja lootust. Neitsi Maarja tunnusvärvidena viitab ta ka Tõstamaa kirikule. Kollane tähistab maad, Tõstamaa liivaluiteid ning märgib õnne ja heaolu. Kollane ja must on Pärnumaa vapivärvused. Ratas on päikese ja elu, liikumise ning arengu sümbol. Rooliratas osutab rannasõidule ja kalapüügile.

Vapi kasutamine
---------------

Valla värvides või värvideta vappi kasutatakse:

1. Volikogu, valitsuse, valitsuse hallatavate asutuste dokumentidel, trükistel, suveniiridel, valla pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel ja ametimärkidel, samuti valla ametiasutuste ja ametiasutuste hallatavate asutuste ametlikel trükistel.
2. Volikogu ja valitsuse hoonel, valla piiritähistel ning valla ametiasutuste siltidel.
3. Muudel juhtudel, võib valla vappi kasutada üksnes valitsuse loal.
4. Valla vapi kasutamine etalonist erineval kujul kuulub igakordsele läbivaatamisele ja kinnitamisele valitsuse poolt.

Vaata ka
--------

* Tõstamaa valla lipp

Välislingid
-----------

* Tõstamaa valla sümboolika valla kodulehel
* Tõstamaa valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Jonoonid
**Jonoon** või **jonoonid** on koondnimetus koosesinevatele isomeersetele tsüklohekseeni derivaatidele (C13H20O), mille külgahelas on oksorühm. Jonoonid on tuntud looduslike (terpenoidsete) lõhnaainetena, mida leidub mitmetes eeterlikes õlides, sealhulgas roosiõli. Jonoone kasutatakse parfümeerias ja beetajonoon on lähteaine retinooli sünteesis.

Lõhnaainetena on kasutatavad ka jonoonide metüülanaloogid, sealhulgas iroon. Mõnel juhul on ka jonoonide metüülanaloogid arvatud koondnimetuse jonoonid alla.

Süntees
-------

Jonoone saab sünteesida tsitraalist (4) kondensatsioonireaktsioonis atsetooniga (1), mis annab pseudojonooni (7), mis edasi tsükliseeritakse jonoonideks (10 ja 11). 

  

TA Keemia Instituudis aastatel 1960–1990 töötati välja ja juurutati pooltööstuslikul katseseadmel jonooni ja metüüljonoonide süntees lähtudes isopreenist ning varieerides teist lähteainet. Sünteesiprotsessis moodustusid analoogühendid kõigis viies põhietapis: 

1. isopreeni telomerisatsioonil (SnCl4 juuresolekul) kolme allüülset tüüpi kloriidiga nagu 1-kloro-3-metüül-2-buteeni või 1-kloro-2,3-dimetüül-2-buteeni või ja 2-kloro-4-metüül-3-penteeniga saadakse komplitseeritud kloroproduktide segud, millest
2. Sommelet' reaktsiooni abil eraldatakse primaarsete allüülsete kloriidide kompleks urotropiiniga, mille
3. hüdrolüüs annab vastava aldehüüdi (tsitraali või selle metüülanaloogid), mille
4. kondensatsioon atsetooniga (CaO toimel) annab pseudojonooni või selle metüülanaloogid, mille
5. tsüklisatsioonil happelise katalüsaatoriga (H+ või BF3) saadakse jonoon või 5-metüüljonoon (ehk iroon) või 4-metüüljonoon.

СН2=С(СН3)–СН=СН2 + CH3–С(СН3)=СR1–СHR2–Cl → → → → 
СН3–С(СН3)=СR1–СHR2–CH2–С(СН3)=СН–CH=CHCO(СН3) → isomeersed jonoonid (R1, R2 = H) või isomeersed 5-metüüljonoonid (ehk iroon: R2 = H ja R1 = Me) või isomeersed 4-metüüljonoonid (R1 = H ja R2 = Me).

Toodud valemis on vahesaadusena näidatud pseudojonoonid. Selles sünteesiprotsessis võrreldes tsitraaliga, olid metüülanaloogide saagised märgatavalt paremad.
**John Dramani Mahama** (sündinud 29. novembril 1958 Damongos) on Ghana poliitik, alates 24. juulist 2012 Ghana president.

Mahama oli enne seda alates 7. jaanuarist 2009 Ghana asepresident ja vannutati presidendiametisse pärast senise presidendi John Atta Millsi surma.

Elulugu
-------

John Dramani Mahama sündis poliitiku Emmanuel Adama Mahama perekonnas. Keskkooli lõpetamise järel õppis ta Ghana Ülikoolis, mille lõpetas 1981. aastal ajaloolasena. Hiljem jätkas ta samas ülikoolis õpinguid kommunikatsiooniteooria alal, mille lõpetas 1986. aastal. Magistrikraadi sotsiaalpsühholoogias sai ta 1988. aastal Moskva Sotsiaalteaduste Instituudist.

Pärast õpingute lõppu pöördus Mahama tagasi kodumaale, kus töötas aastatel 1991–1996 pealinnas Accras Jaapani saatkonna ametnikuna informatsiooni, kultuuri ja teaduse alal. Aastatel 1996–1997 oli ta rahvusvahelise abiorganisatsiooni Plan Ghana büroo rahvusvaheliste suhete, sponsorsuhete ja toetuste koordinaator.

Suurde poliitikasse sisenes Mahama 1996. aastal kui ta valiti Rahvusliku Demokraatliku Kongressi nimekirjas Ghana parlamendi liikmeks. Parlamenti valiti ta tagasi ka 2000. ja 2004. aasta valimistel. Aprillis 1997 määrati ta Ghana sideministri asetäitjaks ja novembrist 1998 kuni jaanuarini 2001 oli ta sideminister. 

2002. aastal nimetati Mahama Rahvusliku Demokraatliku Kongressi kommunikatsioonijuhiks. 2003. aastal sai temast ka Pan-Aafrika Parlamendi liige.

Jaanuaris 2009 nimetati ta Ghana asepresidendiks ja pärast president John Atta Millsi surma juulis 2012 vannutati Mahama vastavalt Ghana põhiseadusele riigi uueks presidendiks.

Detsembris 2012 valiti ta ametisse tagasi, kuigi opositsioon ei pidanud valimisi ausateks. Tema uus ametiaeg algas 7. jaanuaril 2013.

Isiklikku
---------

Mahama on abielus, tema peres on seitse last. Usutunnistuselt on ta nelipühilane.

Suvel 2012 ilmus tema memuaaride kogumik "My First Coup d'État and Other True Stories From the Lost Decades of Africa".

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**John Atta Mills** | **Ghana president**2012– | Järgnev**–** |
Kõpu-Vaessoo hoiuala ja teiste Kõpu poolsaare kaitsealade paiknemine.
**Kõpu-Vaessoo hoiuala** asub Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas Kõpu poolsaare keskosas 142 hektaril. Hoiualal asuvad hästisäilinud traditsioonilise külamaastikuga Kõpu, Ojaküla ja Ülendi küla.

Poollooduslikest kooslustest on alal eriti kõrge looduskaitselise väärtusega kuivad niidud lubjarikkal mullal, liigirikkad niidud lubjavaesel mullal, puisniidud ja puiskarjamaad. Looduslikest kooslustest kuuluvad siia kuivad nõmmed ja kadastikud. 

Alal leidub arvukalt arheoloogiamälestisi (kivikalmeid, muinasasulaid ja -põlde jms, kokku 16 riikliku tähtsusega kultuurimälestist ja 31 registreerimata kohaliku tähtsusega kinnismuistist). Ojakülas asub kaks looduskaitsealust üksikobjekti: Põrgukivi ja Suurikpõllu suurkivi.

Hoiuala on kaitse all alates 1. oktoobrist 2005 Vabariigi Valitsuse määrusega. 2008. aasta kevadel kinnitati ka Kõpu-Vaessoo hoiuala kaitsekorralduskava aastateks 2008–2016.

Vaata ka
--------

* Eesti kaitsealade loend
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal moodustatud vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Võisiku vald (Kolga-Jaani kihelkond).* |

---

**Võisiku vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950.

Vald moodustati senise Võisiku valla maa-alast; senise Soosaare valla maa-alast, välja arvatud Otiküla ja Metsanurga küla ning Paenaste asunduse piirkonnad; senise Uue-Võidu valla Parika küla ja Kalle asunduse piirkonnast; senise Uue-Põltsamaa valla talude loodepool Pedja jõge asuvate lahus-heinamaatükkide maa-aladest; senise Vana-Põltsamaa valla Epra raba osa piirkonnast; senise Kõo valla Laissaare talu piirkonnast; senise Olustvere valla Aasu talu ja osa Laisaare talu piirkonnast; senise Vana-Võidu valla osa Ojaküla piirkonnast; senise Kurista valla talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest senise Võisiku valla piires; senise Lustivere valla talude lahus-heinamaatükkide maa-aladest senise Võisiku valla piires.

1939. aastal oli vallas 3833 elanikku.

Võisiku vallavanem Leonid Laar valiti 15. aprillil 1939 Viljandi maavolikogu liikmeks.

Viited
------

1. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
**.to** on Tonga Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Domeeni haldab Tonga Network Information Center (Tonic).

Kuna *to* on inglise keeles tihtikasutatav eessõna, millega väljendatakse kuhugi suundumist, on domeeni kasutatud näiteks URL-ide ümbersuunamisplatvormi go.to jms jaoks. Seda on kasutatud ka saitide nagu cr.yp.to või p.ota.to jaoks. Lisaks kasutavad seda mõned Toronto ja Torinoga seotud saidid.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
"**Romeo, Julia ja pimedus**" on 1960. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm.

Film on lavastatud Tšehhi kirjaniku Jan Otčenášeki jutustuse "Romeo, Julia ja pimedus" põhjal.

Süžee
-----

Filmi tegevus leiab aset Prahas 1942. aastal. Praha kesklinnas elav juudi rahvusest Würmide perekond asub teele raudteejaama poole, et sõita laagrisse, kuhu nad on määratud. Varsti pärast nende lahkumist saabub kohale nende perekonnatuttav juudi tüdruk Hanka, kes on laagrisse transportimisest kõrvale hoidnud ning tal ei ole kuhugi minna. Würmide naaber abiturient Pavel teeb Hankale ettepaneku varjata end nende perekonna kasutuses olevates pööningukorruse ruumides. Mõnevõrra kõheldes Hanka nõustub. Paar päeva hiljem sooritatakse atentaat riigiprotektor Reinhard Heydrichile ning registreerimata isikute varjamine muudetakse surmanuhtlusega karistatavaks. Olukord muutub tõsiselt ohtlikuks. Lisaks sellele peab Pavel käima maal Hankale vahetuskaubanduse korras toiduaineid hankimas. See tekitab aga Paveli emal kahtlusi ning ta saab aru, et midagi kahtlast on teoksil. Vähehaaval saavad ka teised majaelanikud sellest aimu, et pööningukorrusel kedagi varjatakse. Siis aga avastavad sakslased lähedal asuvas kirikus Heydrichi tapjad. Sakslased hakkavad maju läbi otsima. Naabrinaine ja Paveli ema keelitavad Hankat lahkuma, et see kogu majarahvale hukatust kaela ei tooks. Pavel veenab aga Hankat jääma. Hanka tormab tänavale ja hukkub automaaditules.

Osatäitjad
----------

* Ivan Mistrík – Pavel
* Daniela Smutná – Hanka
* Jiřina Šejbalova – Paveli ema
* František Smolík – Paveli vanaisa
* Blanka Bohdanová – Kubiasova
* Eva Mrázová – Alena
* Miroslav Svoboda – Würm
* Karla Svoboda – Marticka Würmova
* Vladimír Ráž – klassijuhataja
* Miloš Nedbal – koolidirektor
* Karla Chadimová – Josefka
**"Võitlused Leegionis"** on Ats Surva lavastatud amatöörfilm, mis kujutab sündmusi Teisest maailmasõjast. 

Filmiti 2007. aasta märtsis ja septembris, siis 2008. aasta augustis ja septembris ning viimane osa filmiti juunis 2009. Kogu materjal on üles võetud üheksa päevaga.

Filmis näitlevad Mikk Puustusmaa, Rauno Mertsin, Martin Vals, Meelis Pruks, Olav Surva, Janno Surva, Ats Surva, Marko Kelder, Maario Kullam, Wolfgang Lang, Ardo Mertsin, Andre Leppik, Priit Kirotar ja Jaan Rõõmus.

Sisu
----

Filmi tegevus leiab aset Teise maailmasõja ajal. Sõjakeeris on maad kõvasti materdanud. Terve oma elu vabas Eestis elanud noortel polnud nüüd muud võimalust kui võidelda. Näinud kord punaterrorit rüüstamas kodu ja tegemas ülekohut omadele, otsustas peategelane Mart samuti Eesti leegioniga ühineda. Leidus palju ka neid, kes otsustasid end metsas varjata ja võidelda. Ühel järjekordsel sõjasaagi kogumisel leiavad metsavennad lahingutandrilt ootamatu ellujääja. Mart otsustatakse päästa ning nad ravivad teda linna lähedal, maja pööningul. Ühtäkki hakkab peategelane oma läbielatud lahingutest rääkima ühele metsavennale, kes otsustab need lood oma märkmikusse üles kirjutada. Mööduvad mõned päevad ning Mart kosubki, ta on väga tänulik päästjatele. Lõpuks huvituvad ka teised kaaslased tema läbielamistest sõjas. Samal ajal Saksa väed taanduvad Eestist ning punased on taas maad üle võtmas. Võidelnud leegionär otsustab ühineda vastupanuvõitlejatega.

Välislingid
-----------

* Võitlused leegionis andmebaasis IMDb (inglise keeles)
* Filmi koduleht
* Vaata filmi (Youtube)
**.yt** on Mayotte'i Interneti tippdomeen. Domeen eraldati 1997. aastal, kuid kahjuks ei ole enam kasutusel.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Romnõ** (ukraina keeles Ромни) on linn Ukrainas Sumõ oblastis. Oblastilise alluvusega Romnõ on Romnõ rajooni halduskeskus, kuid ise rajooni koosseisu ei kuulu.

Kirjalikes allikates on Romnõt mainitud esimest korda 1096. aastal.

1239. aastal hävitasid mongolid linna. 16. sajandil etendas Romnõ olulist rolli Venemaa lõunapiiri kaitses. Deulino vaherahuga läks Romnõ Poolale. 1648. aastal vallutasid Bogdan Hmelnõtskõi väed linna. Ametlikult läks Romnõ Vene riigi koosseisu 1654. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Romnõ elanikest ukrainlasi 93,68%, venelasi 5,42%, valgevenelasi 0,31%, juute 0,08% ja armeenlasi 0,08%.

Galerii
-------

* Romnõ kesklinn Romnõ kesklinn
* Auruveski hoone Auruveski hoone
* Vana haiglahoone Vana haiglahoone
* Vana kaubandushoone Vana kaubandushoone
* Romnõ bussijaam Romnõ bussijaam

Viited
------

1. ↑  Ромны: история одиннадцати веков day.kyiv.ua
2. ↑  Ромны, Роменский район our-travels.info
3. ↑  Національний склад міст Datatowel.in.ua
**Hafelekarspitze** on mägi niinimetatud Põhjaahelikus (*Nordkette*) Innsbruckist põhjas, Austrias.

Asukoht ja maastik
------------------

Tipust madalamal ja läänes on *Hafelekari* tipujaam, Nordkette köisraudtee teine lõik kõrgusel 2269 m üle merepinna, kust võib Hafelekarspitzele jõuda mõne minutiga jalgsi metallrada pidi.

Sealt mitte kaugel asub Hafelekari mõõtejaam, mis on Innsbrucki Ülikooli kosmilise kiirguse jälgimisjaam ja ainus omataoline Austrias.

* Hafelekarspitze tipuristHafelekarspitze tipurist
* Nordkette köisraudtee tipujaam Hafelekari amfiteatrisNordkette köisraudtee tipujaam Hafelekari amfiteatris
* Uurimisjaam ja amatöörraadiohütt (vasakul)Uurimisjaam ja amatöörraadiohütt (vasakul)

Marsruudid
----------

Suvel on Hafelekarspitze mägimatkade ja ekskursioonide alguspunkt piki Goethe teed (*Goetheweg*) Gleirschspitzele, Mandlspitzele (2366 m), Gleirschtaler Brandjochi sadulale või Rumer Spitzele. Goethe tee idapoolses otsas on Pfeisi hütt Rumer Spitzest põhjas ja madalamal, mida kasutatakse baasina pikemaks marsruudiks *Wilde Bande-Steigi* kaudu *Lafatscher Jochile* (2081 m) ja Hallerangerhausile. Talviti on siin *Skiroute* tipujaamast *Seegrubele* (1905 m), mis on Põhjaaheliku suusaala keskus.

Tunigskari amfiteater: vaade põhja Gleirsch-Halltali ahelikule

Suurenda
*Tunigskari* amfiteater: vaade põhja Gleirsch-Halltali ahelikule
**.tk** on Tokelau Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.tw** on Taiwani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ug** on Uganda Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Cristian Borja (2016)
**Cristian Alexis Borja González** (sündinud 18. veebruaril 1993 Calis) on Colombia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis Alanyaspor ja Colombia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2015. aastal Colombia klubis Cortuluá. 2016. aastal liitus ta Colombia kõrgliiga klubiga Santa Fe.

2018. aastal siirdus Borja Mehhikosse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Deportivo Toluca. 2017–18 kevadhooajal valiti ta Mehhiko kõrgliiga sümboolsesse koosseisu. 2019. aasta jaanuaris liitus ta Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Sporting. 2021. aasta veebruaris siirdus ta Bragasse. 2021. aastal suundus ta Bragast laenule Alanyaspori.

Colombia jalgpallikoondises tegi Borja debüüdi 2018. aastal. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Colombia olümpiakoondisse. Ta kuulus Colombia koondisse 2019. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Santa Fe
* Categoría Primera A: 2016 (Torneo Finalización)
* Superliga de Colombia: 2017
* Copa Suruga Bank: 2016

Sporting
* Taça de Portugal: 2018–19
* Taça da Liga: 2020–21

Välislingid
-----------

 Cristian Borja – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**.us** on Ameerika Ühendriikide Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1985. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Eesti Folkloorinõukogu** (kuni 8. märtsini 2014 **Eesti Rahvuslik Folkloorinõukogu**, lühend: **EFN**; inglise keeles Estonian Folklore Council) on aastal 1992 asutatud folklooriliikumise katusorganisatsioon, mille ülesanne on oma põhikirja järgi "rahvusliku ja rahvusvahelise folklooriliikumise toetamine ja arendamine ning folkloorialase koostöö korraldamine ja koordineerimine"

EFN esindab Eestit Rahvusvahelises Folkloorifestivalide ja Rahvakunsti Organisatsioonide Nõukogus (CIOFF ehk Conseil international des organisations de festivals de folklore et d'arts traditionnels).

EFN korraldab CIOFFi egiidi all olevat rahvusvahelist Eestis toimuvat folkloorifestivali Baltica.

Tunnustus
---------

* 2016 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (rahvusvahelise folkloorifestivali Baltica korraldamisele loova lähenemise eest)
* 2019 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (koostöö ja kultuurikorralduse aastapreemia pärimuspeo Baltica korraldamise eest)

Vaata ka
--------

* Eesti Folkloori Selts

Viited
------

1. 1 2 3  Ajalugu. Eesti Folkloorinõukogu veebisait.

Välislingid
-----------

* Eesti Folkloorinõukogu veebisait