recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**David Hulme** (sündinud 1946 Boltonis) on inglise päritolu Ameerika Ühendriikide evangelist.

Hulme sai hariduse teoloogia ja filosoofia alal. Doktorikraadi kaitses ta Lõuna-California Ülikoolis rahvusvaheliste suhete alal, spetsialiseerudes Lähis-Ida regioonile.

Alates 1970. aastatest töötas Hulme Herbert W. Armstrongi rajatud Ülemaailmses Jumala Kirikus ja sellega seotud organisatsioonides.

Aastatel 1977–1979 oli ta kirikule kuulunud ajakirja Quest Magazine Aafrika regiooni levidirektor. Aastatel 1986–1995 oli ta kirikuga seotud sihtasutuse Ambassador Foundation asepresident, vastutades kultuuriürituste korraldamise eest Pasadenas asuvas konverentsikeskuses Ambassador Auditorium. Ühtlasi oli Hulme sel perioodil kiriku telesaate "The World Tomorrow" üks saatejuhte.

Pärast Ülemaailmse Jumala Kiriku lagunemist oli Hulme üks vaimulikke, kes kuulus 1995. aastal Ühendatud Jumala Kiriku asutajaliikmete hulka. Samal aastal valiti ta selle kiriku esimeseks presidendiks. 1998. aastal avaldati talle umbusaldust seoses autoritaarse juhtimisstiili, meediakulutuste suurendamise ja soovimatusega kiriku peakorterit Ohio osariiki ümber kolida. Hulme astus ametist tagasi.

Pärast presidendiametist vabastamist asutas Hulme uue kirikuorganisatsiooni, mis kannab nime Jumala Kirik, Rahvusvaheline Kogukond. Alates 1998. aastast on Hulme olnud selle organisatsiooni president. Kiriku juurde asutas ta samal aastal meediaettevõtte Vision Media Productions, mis annab välja neli korda aastas ilmuvat populaarteaduslikku ajakirja Vision (alates 2016. aastast ilmub ainult elektroonilise väljaandena).

Hulme on kirjutanud artikleid ja raamatuid ning teinud dokumentaalfilme.

Teoseid
-------

### Raamatud

* "Identity, Ideology and the Jerusalem Question". Palgrave, 2006.
* "Apostles: First Followers and Their Faith". Artiklikogumik. Vision Media, 2010.
* "Gospels for the 21st Century". Artiklikogumik. Vision Media, 2010.

### Filmid

* "Cheating God Out of Christianity". Vision Media, 2002.
* "Quest for the Real Paul". Vision Media, 2005.
* "End Time Revelation: John's Apocalyptic Message to the Seven Churches". Vision Media, 2005.

Viited
------

1. 1 2  David Hulme LinkedIn portaalis (vaadatud 26.03.2018)
2. ↑  Flurry, Stephen. Where Is God? The Trumpet, March 2011 (vaadatud 26.03.2018)
3. ↑  Church of God, an International Community (vaadatud 26.03.2018)
4. ↑  About Vision Vision.org (vaadatud 26.03.2018)
Osmanid piiramas Ateena akropoli, millel kõrgub veel Frangi torn (Georg Perlbergi maalil)
**Kreeka vabadussõda**, tuntud ka kui **Kreeka revolutsioon** (kreeka keeles: Ελληνική Επανάσταση, *Elliniki Epanastasi*; kreeklased nimetasid 19. sajandil seda lihtsalt kui Αγώνας, *Agonas* ehk "võitlust"; osmanitürgi keeles: يونان عصياني *Yunan İsyanı* "**Kreeka ülestõus**"), oli aastatel 1821–1830 Kreeka revolutsionääride poolt Osmanite riigi vastu peetud edukas iseseisvussõda. Kreeklasi abistasid hiljem Venemaa Keisririik ja Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik ning restaureeritud Prantsusmaa Kuningriik, osmaneid abistasid aga Põhja-Aafrika vasallid, eriti Egiptuse riik. Sõda viis moodsa Kreeka moodustumiseni.

|  |
| --- |
| Artiklid teemal |
| Kreeka ajalugu |
|  |
| 
Neoliitikumi Kreeka

Neoliitikumi Kreeka

 |
| 
Pronksiaegne Kreeka

Helladi **·**  Küklaadi **·**  Minose **·**  Mükeene

 |
| 
Vana-Kreeka

Kreeka pimedad sajandid **·**  Arhailine Kreeka **·**  Klassikaline Kreeka **·**  Hellenistlik Kreeka **·**  Rooma Kreeka

 |
| 
Keskaegne Kreeka

Bütsantsi Kreeka **·**  Frankokraatia

 |
| 
Varauusaeg

Veneetsia Kreete **·**  Veneetsia Joonia saared **·**  Osmanite Kreeka

 |
| 
Kaasaegne Kreeka

Seitsme Saare Vabariik **·**  Vabadussõda **·**  Esimene Kreeka Vabariik **·**  Hellenite kuningriik **·**  Rahvuslik skisma **·**  Teine Kreeka Vabariik **·**  4. augusti režiim **·**  Teljeriikide okupatsioon (koostöörežiim, Vaba Kreeka) **·**  Kodusõda **·**  Sõjaväehunta **·**  Kolmas Kreeka Vabariik

 |
| 
Ajalugu teemade kaupa

Kunst **·**  Põhiseadus **·**  Majandus **·**  Sõjavägi **·**  Nimed

 |
| * v
* r
 |

Revolutsiooni tähistatakse Kreekas ja kreeklaste seas kogu maailmas iseseisvuspäevaga 25. märtsil.

Vaata ka
--------

* Esimene Kreeka Vabariik
Uuskreeka keele murded
**Kreeka keel** on üks indoeuroopa keeli.

Praegusel **uuskreeka keelel** oli kaks kirjakeeleteisendit: ametlikus asjaajamises ja teaduslikus kirjanduses kasutatav *katharévousa*, mis matkib vanakreeka keelt, ja ilukirjanduseski kasutatav rahvakeel *dimotiki*. Alates 1974. aastast on ametlikult kasutusel üksnes *dimotiki*.

Kreeka keel on flekteeriv keel.

Vanakreeka keel
---------------

 *Pikemalt artiklis Vanakreeka keel*
Vanakreeka keel, mille vanimad raidkirjad pärinevad 8.–7. sajandist eKr, oli antiikajal tähtis kultuurkeel, peale Kreeka eriti idapoolsetel Vahemere maadel ja Ees-Aasias. Ladina keele ja teiste keelte kaudu on kreeka keele elemente kandunud ka eesti keele sõnavarasse (näiteks *akadeemia*, *bioloogia*, *-graaf*, *tele-*).

Kreeka tähestik
---------------

 *Pikemalt artiklis Kreeka tähestik*
Kreeka tähestiku suur- ja väiketähed on esimeses ja teises reas. Kolmandas reas on toodud uuskreeka nimede kirjutamisel kasutatav 1987. aastal kehtestatud kreeka omaladina tähestik. Rohkete erandite tõttu kreeka nimede kirjutamisel ei saa seda tabelit kasutada kreeka nimede latiniseerimiseks.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Α | Β | Γ | Δ | Ε | Ζ | Η | Θ | Ι | Κ | Λ | Μ | Ν | Ξ | Ο | Π | Ρ | Σ | Τ | Υ | Φ | Χ | Ψ | Ω |
| α | β | γ | δ | ε | ζ | η | θ | ι | κ | λ | μ | ν | ξ | ο | π | ρ | σ/ς | τ | υ | φ | χ | ψ | ω |
| a | v | g | d | e | z | i | th | i | k | l | m | n | x | o | p | r | s | t | y | f | ch | ps | o |

Vaata ka
--------

* Katharévousa
* Kreekakeelne Vikipeedia

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Kreekakeelne Vikipeedia** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Uuskreeka keel** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kreeka keel** |

* Kreeka nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus


Euroopa Liidu ametlikud keeled

bulgaaria | eesti | hispaania | hollandi | horvaadi | iiri | inglise | itaalia | kreeka | leedu | läti | malta | poola | portugali | prantsuse | rootsi | rumeenia | saksa | slovaki | sloveeni | soome | taani | tšehhi | ungari

*Allikas: Euroopa Liidu ametlik võrgukoht*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib katoliku kiriku harust; kreekakatoliku kirikuks on varem nimetatud ka õigeusu kirikut* |

---

Kristluse levik 2.–14. sajandini
**Kreekakatoliku kirik** on katoliku kiriku haru, mis järgib Bütsantsi (Konstantinoopoli) liturgilist traditsiooni (Bütsantsi riitust). 

Kreekakatoliku kiriku nimetust kasutatakse eristamaks seda roomakatoliku kirikust ning Armeenia, Süüria, Kopti jt kirikutest, milles järgitakse teisi liturgilisi riitusi. Koos eelnimetatutega kuulub kreekakatoliku kirik idakirikute hulka.

Terminit "uniaadikirik" kasutati pärast Bresti uniooni sõlmimist Rzeczpospolitas ning hiljem Venemaa keisririigis. NSV Liidu ajaloo- ja propagandakirjanduses kasutati Venemaa ja NSV Liidu territooriumil tegutsenud kiriku kohta ka nimetust "uniaadikirik", Austria-Ungari territooriumil tegutsenud kiriku kohta kasutati terminit "kreeka-uniaadi kirik".

Kreekakatoliku kiriku piiskopkonnad Austria-Ungaris

Kreekakatoliku kirikud
----------------------

* Albaania Kreekakatoliku Kirik
* Valgevene Kreekakatoliku Kirik
* Bulgaaria Kreekakatoliku Kirik
* Ungari Kreekakatoliku Kirik
* Makedoonia Kreekakatoliku Kirik
* Venemaa Kreekakatoliku Kirik
* Rumeenia Kreekakatoliku Kirik
* Ruteenia Kreekakatoliku Kirik
* Slovaki Kreekakatoliku Kirik
* Ukraina Kreekakatoliku Kirik
* Horvaatia Kreekakatoliku Kirik
* Kreeka Katoliku Kirik
* Itaalia-Albaania Katoliku Kirik
* Melkite Katoliku Kirik

Vaata ka
--------

* roomakatoliku kirik
* katoliiklus
* Katoliku kirik Eestis
* ketserlus
* hereesia
* klooster
* kongregatsioon
* Maavalla Katoliiklik Liikumine
* kanooniline õigus

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kreekakatoliku kirik** |
Vassili Jegorov (2019)
**Vassili Mihhailovitš Jegorov** (vene keeles Василий Михайлович Егоров; sündinud  16. septembril 1993 Megino-Kangalassõ ulussis Sahhas) on jakuudi poksija.

Ta saavutas 2015. aasta poksi  maailmameistrivõistlustel helveskaalus (kuni 49 kg) hõbemedali ning tuli kahel korral Euroopa meistriks (2015, 2017). 

2016. aastal lülitati ta Venemaa olümpiakoondisse  olümpiamängudel Rio de Janeiros, kuid tema esinemine ebaõnnestus – ta ei pääsenud veerandfinaali. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Hamburgis pääses Jegorov veerandfinaali, kuid edasi ei pääsenud, sest kaotus Kasahstani esindajale sulges tee poolfinaali.

Haridustee
----------

Ta lõpetas 2016. aastal  Tšuraptša Riikliku Kehakultuuri ja Spordi Instituudi bakalaureuseõppe punase diplomiga. Ta õppis päevases õppes, kuid individuaalgraafiku alusel. Paralleelselt õpingutega Tšuraptšas asus ta 2014. aastal omandama teist kõrgharidust kaugõppes  Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli õigusteaduskonnas.

Venemaa teenelise meistersportlase rinnamärk

Tunnustus
---------

* 2016 – Venemaa teeneline meistersportlane

Viited
------

1. ↑  Боксер Егоров проиграл в 1/8 финала олимпиады. sport-express.ru
2. ↑  19.World Championships. amateur-boxing.strefa.pl
3. ↑  Якутский боксер Василий Егоров окончил вуз. sakhalife.ru
4. 1 2  «У меня никогда не было кумиров и вряд ли будут». nu.s-vfu.ru
5. ↑  Приказ о присвоении почетного звания. minsport.gov.ru

Välislingid
-----------

* Vasilii Egorov – 49 kg. aiba.org
* Egorov Vasilii. worldseriesboxing.com
* "Знать наших". Василий Егоров. Бокс. youtube.com, 27. oktoober 2015
* Студенты СВФУ – боксер Василий Егоров. s-vfu.ru, 28. juuli 2016
* Vassili Jegorov Euroopa MV-l 2017. aastal. youtube.com, 24. juuni 2017
**Kreem** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kreem 59 inimesel: 27 mehel ja 32 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kreem meeste puhul 4419. kohal ja naiste puhul 4029. kohal.

Perekonnanime Kreem kandja oli keskmiselt 51 aasta vanune. Kõige levinum oli perekonnanimi Kreem vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,28. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,76 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Harjumaal Kose kihelkonnas Alavere mõisavallas, Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas Vasta mõisavallas ja Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas Saunja mõisavallas talupoegadele nimedeks Krem(Kreem).

Nime kandjaid
-------------

* Anni Kreem, eesti näitleja ja muuseumiteadur (1942–)
* Enn Kreem, eesti ajakirjanik ja merendustegelane, Antarktika-uurija (1939–)
* Jaagup Kreem, eesti muusik (1973–)
* Juhan Kreem, eesti ajaloolane (1971–)
* Robert Kreem, eesti sotsiaaltöö eriteadlane ja ühiskonnategelane (1923–2006)
* Tiina-Mall Kreem, eesti kunstiajaloolane (1971–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 16.11.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (normaalkuju): Kreem.

Välislingid
-----------

* Kreem statistikaameti andmebaasis
**Helen Plado** (sündinud **Helen Koks**; sündinud 6. juulil 1981 Võrus) on eesti keeleteadlane.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud 1999. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi ning 2003. aastal Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga ja 2006. aastal magistrikraadiga eesti ja soome-ugri keeleteaduses. Olnud vahetusüliõpilane Turu Ülikoolis. 2013. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Kausaalsuhete adverbiaallaused eesti keeles" ja sai doktorikraadi.

Töö ja teadus
-------------

Aastatel 2007–2008 töötas ta Keelehooldekeskuse koordineerijana. 2007. aastast töötab Tartu Ülikoolis eesti ja üldkeeleteaduse instituudis teaduri, lektori ja projektijuhina ning 2015. aastast ka Võru Instituudis grammatika teadurina.

Uurimisvaldkonnad: eesti keele süntaks (eelkõige komplekslause), adverbiaallause, grammatiseerumine.

Ta on Eesti Kognitiivse Keeleteaduse Ühingu asutajaliikmeid, kuulub ka Emakeele Seltsi, Philological Societysse ja Societas Linguistica Europaeasse.

Viited
------

1. 1 2  "Helen Plado". *ETIS*. Vaadatud 7. juuli 2018.

Välislingid
-----------

* Helen Plado võru- ja eestikeelne käsitööblogi
**David Jonsson** on rootsi toitumisfüsioloog (toitumisspetsialist) ja tervisestrateeg.

Ta on saanud kõrghariduse (*fil.kand.*) toitumisteaduse alal. Ta tegutseb toitumisnõustajana, korraldab kursusi ja loenguid, nõustab ettevõtteid, huvirühmi ja sportlasi. Ta peab loenguid dieetidest, füüsilistest harjutustest ja tervislikust eluviisist. Tema kitsam huvivaldkond on sportlase toitumise vastu. Ta on töötanud ujumistreenerina.

Isiklikku
---------

Lisaks ujumisele harrastab ta maratonijooksu, triatloni ja sukeldumist. Ta on võistelnud Stockholmi maratonil ja Ironman Kalmaril.

Ta elab perega Nackas. Peres kasvab kaks last.

Raamatud
--------

* David Jonsson. *Magsmart: mat för en lugnare mage och bättre hälsa*. Fitnessförlaget. Stockholm 2015. ISBN 9789173630795

#### Tõlked eesti keelde

* David Jonsson. *Kõhusõber. Toit, mis rahustab kõhtu ja toob parema tervise*. Tõlkinud Birgit Neider. Pegasus. Tallinn 2017. ISBN 978-9949593590

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Magsmart. Om mig[*alaline kõdulink*]. kostdavid.blogspot.com.ee
2. 1 2 3 4  NY GÄSTBLOGGARE DAVID JONSSON. xn--kbkhlsocamp-o8a.se
3. ↑  Kostdavid. instagram.com

Välislingid
-----------

* Så får du en glad mage - Nyhetsmorgon (TV4). 15. veebruar 2016. youtube.com (rootsi keeles)
* David Jonsson. Kõhusõber (Pegasus, 2017). triinuraamatud.wordpress.com
**Käitumisteraapia** on psühhoteraapia vorm, kus lähtutakse inimese käitumise analüüsist ja teraapia meetodid keskenduvad kas ainult inimese käitumisele või ka inimese mõtetele ja tunnetele, mis võivad käitumist põhjustada.

Käitumisteraapias vaatlevad terapeudid peamiselt õpitud käitumist ja jälgivad, kuidas keskkond käitumist mõjutab. Terapeudid üritavad leida objektiivset mõõtmist võimaldavaid ravimistulemusi. Käitumisteraapias pole ühte konkreetset meetodit, on vaid erinevad tehnikad, et ravida inimese psühholoogilisi probleeme.

Käitumisteraapia jaguneb neljaks: rakenduslik käitumisanalüüs (*applied behaviour analysis* – ABA), õppiva perekonna mudel (*teaching-family model* – TFM), positiivse käitumise toetamine (*positive behavior support* – PBS) ja kognitiivne käitumisteraapia (KKT).

### Kliinilised rakendused

Probleemid, mida käitumisteraapia on analüüsinud: intiimsus paarisuhtes, andestamine paarisuhtes, krooniline valu, stressiga seotud käitumisprobleemid (nt kuidas toime tulla alkohoolikust lapsevanema täiskasvanud lapsena), anoreksia, krooniline stress, narkomaania, depressioon, ärevus, unetus ja ülekaalulisus.

Vaata ka
--------

* Ratsionaal-emotiivne käitumisteraapia

Viited
------

1. 1 2  O'Leary, K. Daniel, and G. Terence Wilson.
2. ↑  Antony, M.M. & Roemer, E. (2003).
3. ↑  Cordova, J. (2003).
4. ↑  Stuart, R.B. (1998).
5. ↑  Christensen, A.; Jacobson, N.S. & Babcock, J.C. (1995).
6. ↑  Cordova, J.; Cautilli, J.D.; Simon, C. & Axelrod-sabag, R. (2006).
7. ↑  Sanders, S.H. (2006).
8. ↑  Ruben, D.H. (2001).
9. ↑  Lappalainen and Tuomisto (2005): Functional Analysis of Anorexia Nervosa: Applications to Clinical Practice.
10. ↑  Holmes, Dykstra Williamns, Diwan, & River, (2003) Functional Analytic Rehabilitation: A Contextual Behavioral Approach to Chronic Distress.
11. ↑  Smith, J.E.; Milford, J.L & Meyers, R.J. (2004).
12. ↑  Kanter, J.W.; Cautilli, J.D.; Busch, A.M. & Baruch, D.E. (2005).
13. ↑  Hopko, D.R.; Robertson, S. & Lejuez, C.W.(2006).
14. ↑  Kyle, S. (2011).
15. ↑  Stuart, R.B. (1967).
|  |
| --- |
|  |
|  |
| Kuld | 2018 | jäähoki |
|  |
| Kuld | 2009 | jäähoki |
| Hõbe | 2010 | jäähoki |
| Pronks | 2007 | jäähoki |

**Vassili Vladimirovitš Košetškin** (vene keeles Василий Владимирович Кошечкин; sündinud 27. märtsil 1983 Togliattis) on Venemaa jäähokimängija (väravavaht). Ta mängib KHL-i klubis Magnitogorski Metallurg.

2002. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Tampa Bay Lightningi poolt 233. valikuna.

Košetškin alustas profikarjääri hooajal 2003–04 Venemaa kõrgliiga klubis Togliatti Lada, kuhu ta jäi kuni hooaja 2009–10 teise pooleni. Hooaja 2009–10 teise poole veetis ta Magnitogorski Metallurgis. Pärast seda mängis ta kolm hooaega Tšerepovetsi Severstali ridades. Magnitogorski Metallurgis mängib ta taas alates hooajast 2013–14. Hooaegadel 2013–14 ja 2015–16 on ta klubiga võitnud Gagarini karika. Hooajal 2016–17 valiti ta KHL-i väljalangemismängude väärtuslikemaks mängijaks. Hooaegadel 2013–14 ja 2016–17 valiti ta KHL-i hooaja parimaks väravavahiks.

Venemaa jäähokikoondise koosseisus tuli ta 2009. aastal maailmameistriks. 2018. aasta taliolümpiamängudel tuli ta Venemaa olümpiakoondisega olümpiavõitjaks. Košetškin valiti olümpiaturniiri sümboolsesse koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Vasili Koshechkin. eliteprospects.com. Vaadatud 22.9.2018

Välislingid
-----------

* Vassili Košetškin KHL.ru lehel
* Vassili Košetškin hockeydb.com lehel
**Kreen** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kreen 40 inimesel: 16 mehel ja 24 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kreen meeste puhul 7873. kohal ja naiste puhul 5509. kohal. Perekonnanime Kreen kandja oli keskmiselt 46 aasta vanune.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Virumaal Jõhvi, Viru-Jaagupi ja Väike-Maarja kihelkonnas, Harjumaal Kuusalu ja Keila kihelkonnas, Läänemaal Kullamaa kihelkonnas, Järvamaal Peetri kihelkonnas ning Tartumaal Kursi kihelkonnas asuvates mõisavaldades 11 korral talupoegadele nimeks Kreen, Green, Gren, Grehn, Krehn (normaliseeritult Kreen).

Nimede eestistamise käigus loobuti 1937. 1938. ja 1939. aastal nimest Kreen 4 juhul ning uueks nimeks võeti Kaasiku, Kiir, Kreek ja Kaerpõld.

Nime kandjaid
-------------

* Anita Kreen, eesti pedagoog ja tantsujuht (1967–)
* Ivi Kreen, eesti endine telediktor (1935–)
* Kaido Kreen, eesti võrkpallur ja rannavõrkpallur (1965–)
* Reeda Kreen-Toots, eesti näitleja ja lavastaja (1961–)
* Toomas Kreen, eesti näitleja (1959–2018)
* Uno Kreen, eesti laulja (1928–1996)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 19.11.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (normaliseeritud nimekuju): Kreen.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kreen.

Välislingid
-----------

* Kreen statistikaameti andmebaasis
**Käkk** on odrajahust (harvemini rukkijahust) ning vee või petipiimaga segatud tihkest tainast umbes rusikasuurune pätsike, mida keedetakse soolases vees või lihaleemes (supis).

Eesti
-----

Käkk oli varem põhiline eesti rahvatoit.

Mõnel pool lisati käkitainale ka rasva või pekitükke ning sibulat. Käkid tõsteti peale keetmist lihaleemest välja ning neid söödi keedust peale rüübates. Levinud ning veidi pidulikumaks toiduks olid verikäkid. Peale sügisest lamba- või seatappu valmistati verikäkke ka pikemaks ajaks varuks. Eesti loodeosas ja saartel oli 19. sajandi lõpuni kombeks käkitainas või tainapätsid hapendada ning aidas säilitada. Lõuna-Eestis valmistati ka kamakäkke.

Euroopa
-------

Käkk oli kogu Euroopas laialdaselt tuntud toit.

Vaata ka
--------

* kakk (toit)
* verikäkk
* kamakäkk
* verileib

Viited
------

1. ↑  Arvi Ränk. Eesti etnograafia sõnaraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 84
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 108
**Vassil Ridala** (aastani 1930 **Vassil Grünthal**; 9. märts 1906 Muhu-Suure vald, Saaremaa – 19. veebruar 1985 Tartu) oli eesti loomaarst, veterinaariadoktor (1933), professor (1936).

Elulugu
-------

Vassil Ridala lõpetas 1925. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi ja 1930. aastal *cum laude* Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna. Alates 1951. aastast töötas Eesti Põllumajanduse Akadeemias.

Ta huviorbiidis oli loomade, lindude ja kalade mittenakkavate, nakkus- ja parasitaarhaiguste põhjused, teke ja tõrje.

Ridala oli aastatel 1953–1954 EPA spordiklubi esimees.

Koos EPA üliõpilastega rajasid V. Ridala ja tema abikaasa Elfriede Ridala Tartusse Narva maantee äärde sõjas hävinud veterinaariakliiniku kohale pargi.

Tunnustus
---------

* 1967 Nõukogude Eesti preemia
* 1969 Eesti NSV teeneline teadlane

Isiklikku
---------

Vassil Ridala abikaasa oli Elfriide Ridala.

Viited
------

1. ↑  Vilistlased. Kuressaare Hariduse Kooli veebisait.

Kirjandus
---------

* Prof. dr. V. Ridala poeg Valvo – esimene Hollandi printsessi hõbepeekri saaja. Uus Eesti, 4. veebruar 1938, nr 34, lk 3.
* M. Mäessa. Tartu omapäraseim muuseum. Uus Eesti, 16. oktoober 1938, nr 284, lk 5.
* *Teadus Eesti põllumajanduse arenguloos. II osa (1918–1940)* Tartu 2003. Lk 181
**Vassili Bežanitski** (24. juuli 1863 Kuigatsi – 10. november 1916) oli Eestis tegutsenud vene rahvusest õigeusu vaimulik (preester).

Elulugu
-------

Ta  sündis 1863. aastal Tartumaal Sangaste kihelkonnas Kuigatsi vallas Priipalu külas ülempreester Stefan Bežanitski ja Anna Bežanitskaja (Jegorova) peres. Tema vend Aleksander Bežanitski oli samuti vaimulik.

Bežanitski lõpetas Riia Vaimuliku Kooli ja Seminari 1885. aastal, ta oli II järgu lõpetaja ja omandas köster-kooliõpetaja kutse. Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) pühitses ta diakoniks 31. jaanuaril 1888 Riia Püha Aleksei kirikus ja preestriks 7. veebruaril 1888 Riia Pühade Apostlite Peetruse ja Pauluse katedraalkirikus. Seejärel teenis ta preestrina Väike-Lähtru Jumalaema Sündimise koguduses (1888–1890), Uduvere Apostel Jaakobuse koguduses (1888–1907) ja Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute koguduses (1907–1916). Ta oli Kergu praost aastatel 1895–1900. Preester Bežanitski suri 1916. aastal ja maeti Tartu Uspenski kalmistule.

Teenistuskäik köster-kooliõpetajana
-----------------------------------

* Kõrgessaare Kristuse Sündimise koguduses 1885–1887
* Helme-Tõrva Kristuse Sündimise koguduses 1887–1888
* Võnnu-Kärsa Kristuse Sündimise koguduses 1887–1888

Teenistuskäik preestrina
------------------------

* preester Väike-Lähtru Jumalaema Sündimise koguduses 1888–1890
* preester Uduvere Apostel Jakobuse koguduses 1888–1907
* preester Kärkna-Lähte Kõikide Pühakute koguduses 1907–1916

Autasud
-------

* puusaehe (nabedrennik) 1892
* peaehe 1898

Isiklikku
---------

Vassili Bežanitski oli abielus Sofia Bežanitskajaga. Neil oli viis last: Ludmilla Bežanitskaja, Konstantin Bežanitski, Leonid Bežanitski, Boris Bežanitski, Sergei Bežanitski.

Viited
------

1. 1 2  "Vaimulike andmebaas/Vassili Bežanitski".
2. ↑  "Köstrite ja koorijuhtide andmebaas/Vassili Bežanitski".
Levon Ter-Petrosjan
**Levon Ter-Petrosjan** (armeenia: Լևոն Տեր-Պետրոսյան; sündinud 9. jaanuaril 1945 Ḩalabis Süürias) on Armeenia poliitik ja riigitegelane. Ter-Petrosjan oli Armeenia president aastatel 1991–1998.

Ter-Petrosjan sündis Armeenia genotsiidi eest Süüriasse pagenute perekonnas. Tagasi Armeeniasse kolis pere 1946. aastal.

Levon Ter-Petrosjan õppis Jerevani Riiklikus Ülikoolis ja Leningradi Riiklikus Ülikoolis orientalistikat ja kaitses viimases 1987. aastal doktorikraadi.

10. detsembrist 1988 kuni 31. märtsini 1989 viibis Ter-Petrosjan vangistuses, kuna osales Karabahhi komitees. Samal aastal valiti ta Pan-Armeenia Rahvusliku Liikumise juhatusse (sai hiljem selle esimeheks) ja Armeenia NSV Ülemnõukokku. 1990. aastal valiti Ter-Petrosjan Armeenia Vabariigi Ülemnõukogu esimeheks.

1991. aasta septembris valiti ta ülekaalukalt Armeenia esimeseks presidendiks. Ter-Petrosjani presidendiaega jääb võidukas sõda Mägi-Karabahhis, kuid ka suur majanduslik kitsikus. 1994. aastal keelustas ta suurimaks opositsiooniparteiks kerkinud Dašnaktshuthjuni.

1996. aastal valiti Ter-Petrosjan taas presidendiks, kuid seekord tabasid teda süüdistused valimiste võltsimises, aga ka majandushädade põhjustamises. Ter-Petrosjani ebapopulaarsusele aitas kaasa see, et ta oli asunud toetama lepituspoliitikat Aserbaidžaaniga, eeldades, et sõjas lüüa saanud Aserbaidžaan läheb aastatega aina tugevamaks. Karabahhiast pärit peaministri Robert Kotšarjani juhitud jäiga liini toetajad sundisid Ter-Petrosjani 1998. aastal ametist lahkuma.

Ter-Petrosjan tõmbus aastateks tagasi, pühendudes teadustööle.

2007. aasta lõpul teatas ta aga, et kandideerib 2008. aasta presidendivalimistel president Kotšarjani leeri kuuluva, tol ajal peaministriametit pidanud Serž Sargsjani vastu. Ter-Petrosjan tõusis populaarseimaks opositsioonikandidaadiks. Kampaaniat saatsid rängad vastastikused süüdistused.

19. veebruaril 2008 toimunud valimised võitis ametlikel andmetel esimeses voorus Serž Sargsjan, kogudes enam kui 50% häältest. Ter-Petrosjan, kes ametlikult sai 21% häältest, kuulutas valimised võltsituks ja ennast võitjaks. Opositsiooni protestimeeleavaldused kestsid 1. märtsini, mil protestijate laager jõuga laiali aeti. Hukkus 8 inimest, kuulutati välja erakorraline olukord, Ter-Petrosjan palus rahval laiali minna ning suleti koduaresti.

Ter-Petrosjan on teatanud kavatsusest kandideerida 2009. aasta kohalikel valimistel Jerevani linnapeaks (linnapeaks nimetatakse enim hääli saanud nimekirja esinumber).
*"Pak sar zamin" suunab siia; muude kasutuse kohta vaata lehekülge Pak sar zamin (täpsustus).*

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Pakistani riigihümn |
|  |
|  |
| 

---

 |

 |

**"Qaumī Tarānāh"** (urdu keeles قومی ترانہ‎, otsetõlkes *riigihümn*), rohkem tuntud pealkirjaga **"Pāk Sarzamīn"** (پاک سرزمین, *püha maa*) on Pakistani islamivabariigi riigihümn. Sõnad kirjutas aastal 1952 Hafeez Jalandhari, viisi aastal 1949 Ahmed Ghulam Ali Chagla. Hümni sõnad on urdukeelsed, palju mõjutusi on saadud pärsia keelest.

Laulust sai ametlikult Pakistani hümn augustis 1954, samal aastal laulsid selle linti 11 Pakistani kuulsamat lauljat: Ahmed Rushdi, Kaukab Jahan, Rasheeda Begum, Najam Ara, Naseema Shaheen, Zawar Hussain, Akhtar Abbas, Ghulam Dastagir, Anwar Zaheer ja Akhtar Wasi Ali.

Viited
------

1. ↑  "Information of Pakistan". Infopak.gov.pk. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. oktoober 2007. Vaadatud 31. jaanuar 2013.
2. ↑  "Death Anniversary of Ahmed Rushdi". Duniya News. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2016. Vaadatud 1. september 2016.
**Klaasarmatuur** ehk klaasplastsarrus on klaaskiust ja polümeerepoksiidist koosnev sarrus, mille diameeter jääb vahemikku 4 mm kuni 20 mm. Materjal on vastupidavam, tugevam, odavam ja kergem kui metall ning mittetoksiliste omadustega. Klaasplastarmatuuri saab kasutada pingbetooni paigaldatuna, tee-, silla-, ja sadama ehituses. Materjal väga korrosioonikindel ning tema eeldatav eluiga on umbes 80 aastat.

Klaasplastsarrus on ökoloogiline. Toode arendati külma sõja ajal, et ehitada tuumavarjendeid materjalist, mis ei salvesta radioaktiivsust. Samuti oli seda satelliitidelt raske avastada ning kerguse tõttu lihtne kasutada.

Klaasarmatuuri omadused
-----------------------

Kollased-valged klaasarmatuurid
* tõmbetugevus umbes 1506 MPa;

* elastsusmoodul umbes 60 000 MPa;
* soojusjuhtivus umbes 0,35 (W/(m·K));
* tihedus 2 g/cm3;
* elektrijuhtivus puudub;
* korrosioonikindel;
* keskkonnasõbralik.

Klaaskiudude eelised
--------------------

* kergem kui teras;
* sama tugev kui teras;
* vastupidavus vedelikele, leelistele ja kemikaalidele;
* lihtne ja kiire töödeldavus;
* niiskuskindel;
* hea soojusisolatsiooniga.

### Armasteki klaasplastsarrus

Sarruse tootmisel on kasutatud kiude ja epoksüüdvaiku, maksimaalse nakke saavutamiseks on neile peale põimitud spiraalne kattekiht. Kuna UV-kiirgus muudab materjali nõrgemaks on soovitatav seda hoida varjus. Klaasplastsarrusega töötamisel on oluline kanda spetsiaalseid kindaid ja riideid, kaitseks sellest eralduvate kiudude eest. Sarruse lõikamisel tuleks kasutada respiraatorit. 

Võrreldes klaasplastarmatuuri terasega on tõmbetugevus ligikaudu 2,5 korda suurem ja tiheduse 3,8 korda väiksem. Kuna klaasplastsarrusel puudub voolepiir, siis sellest valmistatud betoonist element ei paindu vaid puruneb, seevastu terasega betoonil sellist probleemi pole.

Viited
------

1. ↑  "Klaasarmatuur". *DonLeon*. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.12.2021. Vaadatud 12.03.2022.
2. ↑  Antson, Henrik (1. mai 2013). "Klaasplastsarrus" (PDF). *Keskkonnatehnika.ee*. Vaadatud 24.03.2022.
3. ↑  "Klaasplastsarruse katsetulemused" (PDF). *Tallinna Tehnikaülikooli Sertifitseerimisasutus*. 31. jaanuar 2013. Vaadatud 24.03.2022.
4. ↑  "Advantages of fibreglass". *FIBERLINE*. Vaadatud 24.03.2022.
5. ↑  Turja, Ivar (2018). "Klaasplastsarrusega betoontalade paindetõmbetugevuse tulekahjujärgne uurimine" (PDF). *Eesti Maaülikool*. Vaadatud 24.03.2022.
**Vassili Jantševetski** (pseudonüüm **Vassili Jan**, vn. **Василий Григорьевич Янчевецкий**, **Василий Ян**; 23. detsember/4. jaanuar 1875 Kiiev – 5. august 1954 Zvenigorod) oli vene kirjanik, ajalooliste romaanide autor.

Jantševetski sündis Kiievis kooliõpetaja kreeka klassikute tõlkija perekonnas. Ta elas aastatel 1876–1886 Riias, aastatel 1886–1892 Tallinnas, kus ta ka lõpetas gümnaasiumi.

Teosed eesti keeles
-------------------

* "Tšingis-khaan" (*Чингиз-хан*; ajalooline romaan). Vene keelest tõlkinud ja järelsõna: Leo Metsar. Sari Seiklusjutte maalt ja merelt, Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1959, 368 lk; 2 trükk: Hotger, Tallinn 2005, 378 lk; ISBN 9985952677
* "Batu-khaan". Vene keelest tõlkinud Leo Metsar. Sari "Seiklusjutte maalt ja merelt", Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1959, 436 lk
* "Viimase mere poole: Batu-khaani rada". Vene keelest tõlkinud Leo Metsar. Sari "Seiklusjutte maalt ja merelt", Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1961, 324 lk

Isiklikku
---------

Tema isa Grigori Jantševetski oli kreeka klassikalise kirjanduse tõlkija, vanade keelte õpetaja ning koolijuht; oli sealhulgas Tallinna Aleksandri gümnaasiumi ja Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi direktor. Tema ema Varvara Jantševskaja oli esimesi vene naisajakirjanikke.

Välislingid
-----------

*
Klaasihaamer, millel on lisaks turvavöölõikur
**Klaasihaamer** on tööriist klaasi purustamiseks ja väljapääsutee loomiseks.

Enamikul klaasihaamritel on terav metallist tipp ning turvavööde lõikamiseks väike nuga. Klaasihaamer võib kuuluda ka mitmeotstarbelisse taskutööriistakomplekti.

Taust
-----

Klaasihaamer on vahendiks armeeritud klaasi või muu tõkkeekraani purustamiseks põgenemistee loomiseks avariiolukorras hoonest, sõidukist või muust kaitsekestast. 

Paljudel näidetel on haamri väliskest ehitatud peamiselt plastist. Sellise mass ei pruugi olla suur ega sisalda tavapäraseid lisafunktsioone.

Ajalugu
-------

Helmut Lechner sai klaasihaamri patendi 18. novembril 1982.

Patenteeritud seade on T-kujuline, kinnitusplaadiga, millel on avad ja kinnitusklambrid. Lisaks on seadme käepideme alumises otsas terav serv turvavöö lõikamiseks.

Viited
------

1. ↑  "Leatherman Z-REX Multi Tool With Glass Breaker & Sheath Emergency". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2018. Vaadatud 5. märtsil 2018.
2. ↑  "Escape hammer".
3. ↑  "Device installed in passenger cars for smashing windows after traffic accidents".

Välislingid
-----------

*
**Krei** on küla Harju maakonna Kose vallas Kose ja Kose-Uuemõisa alevike vahel.

Küla edelanurk puutub kokku Tallinna–Tartu maanteega. Samast kulgeb läbi ka Kose–Jägala maantee.

Krei küla läbib Pirita jõgi.

Seal asus varem Breinthali karjamõis.

Vaata ka
--------

* Krei allikad

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Pärandkultuuri objekt: Breinthali karjamõis (338:MOA:001)

Kose valla lippKose valla lipp
Kose valla asulad

**Alevikud:** Ardu | Habaja | Kose | Kose-Uuemõisa | Ravila   

**Külad:** Aela | Ahisilla | Alansi | Harmi | Kadja | Kanavere | Kantküla | Karla | Kata | Katsina | Kirivalla | Kiruvere | Kolu | Krei | Kuivajõe | Kukepala | Kõrvenurga | Kõue | Laane | Leistu | Liiva | Lutsu | Lööra | Marguse | Nutu | Nõmbra | Nõmmeri | Nõrava | Ojasoo | Oru | Pala | Palvere | Paunaste | Paunküla | Puusepa | Rava | Raveliku | Riidamäe | Rõõsa | Saarnakõrve | Sae | Saula | Silmsi | Sõmeru | Sääsküla | Tade | Tammiku | Triigi | Tuhala | Uueveski | Vahetüki | Vanamõisa | Vardja | Vilama | Virla | Viskla | Võlle | Äksi
Mosaiik 3. sajandist Llírias Valencia lähedal. Herakles püüab Kreeta sõnni
**Kreeta sõnn** oli vanakreeka mütoloogias imekaunis pull, kelle Poseidon kinkis Kreeta kuningale Minosele ja kelle äratoomine oli Heraklese seitsmes vägitöö.

Poseidon kinkis pulli Minosele, et see tolle jumalatele ohverdaks. Ent Minose naisele Pasiphaele hakkas loom meeldima ja ta rääkis mehele augu pähe, et see pulli tõuparanduseks alles jätaks.

Poseidoni kättemaks oli hirmus: et Pasiphae pulli armastas ja selles tõuparandajat nägi, siis pani ta naise pulli armuma, nii et see loomaga suguühtesse astus ning tõi ilmale inimese keha ja härja peaga inimsööja koletise Minotaurose. Lisaks saatis Poseidon pullile hulluse, nii et see rändas mööda saart ja külvas kõikjal hävingut.

Herakles viskas loomale lasso kaela ja kui loom merre jooksis, hüppas talle selga. Ta laskis härjal ujuda Argolída lahte ja ratsutas temal sealt Tirynsisse Eurystheuse juurde.

Eurystheus tahtis ohverdada sõnni Herale, kes aga Heraklest ei sallinud ja palus seda mitte teha, sest sõnni äratoomine oli Heraklese kuulsust veelgi suurendanud. Niisiis ei osanud Eurystheus muud teha kui käskis looma vabaks lasta, nagu ka eelmised loomad, kelle Herakles oli Eurystheusele elusana näha toonud, olid vabaks lastud.

Seejärel hulkus loom mööda Peloponnesost. Teda hüüti **Maratoni sõnniks**. Hull oli ta endistviisi ja kimbutas inimesi, kuni Theseus ta lõpuks surmas.

Zeus tõstis sõnni lõpuks taevasse Sõnni tähtkujuks.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kreeta sõnn** |
**Iğdıri provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Ida-Türgis, sellest põhjas ja kirdes asub Armeenia, kagus asub Iraan. Provintsi keskus on Iğdır.

Haldusjaotus
------------

* Aralıki ringkond
* Iğdıri ringkond
* Karakoyunlu ringkond
* Tuzluca ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Iğdıri provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Išimi jõe asendikaart
**Išim** (kasahhi keeles Есіл (Jesil), vene keeles Ишим) on jõgi Aasias Obi jõgikonnas, Irtõši vasakpoolne ja kõige pikem lisajõgi.

Išim on 2450 km pikk ja tema valgla on 177 000 km².

Išim algab Kasahstanist Karagandõ oblastist Sarõarka kõrgustiku põhjaosast. Ülemjooksul voolab Išim Akmola oblastis valdavalt läände, läbides Aršalõ, Kasahstani pealinna Astana ja Astrahhanka. Seejärel suubuvad temasse paremalt Aršalõ jõgi ja vasakult Terisakkan. Siis jõuab Išim Deržavinski ehk Barankõli linna, kus pöördub põhja ning voolab edasi Torgaj lavamaal, läbib Jesili ja ületab Põhja-Kasahstani oblasti piiri. Novoišimskis pöördub jõgi kirdesse ning läbib Sergejevka, Javlenka ja oblasti keskuse Petropavli, pöördub põhja, ületab Venemaa piiri ning satub Tjumeni oblastisse. Išim laskub Lääne-Siberi madalikule. Išimis pöördub jõgi itta, aga Abatskojes taas põhja, läbib Vikulovo ja ületab Omski oblasti piiri.

Išim suubub Ust-Išimis vasakult Irtõši. Tema veed jõuavad lõpuks Obi kaudu Põhja-Jäämerre.

Raudtee kulgeb Išimi kaldal ajuti: Aršalõst Astanani ja sealt edasi Atbasarini ning Deržavinskist Jesilini. Kuid ka põhja pool (Novoišimskis, Petrpavlis ja Išimis) ületab jõge mitu ida-läänesuunalist raudteed. Seevastu maantee kulgeb Išimi kaldal enam-vähem pidevalt: Aršalõst Astrahhankani ja Deržavinskist Abatskojeni.

Jõgi toitub peamiselt lumesulamisveest. Ta jäätub novembris ja vabaneb jääkattest aprillis-mais. Sellele järgneb suurvesi mais-juunis. Keskmine vooluhulk on sadakonna kilomeetri kaugusel suudmest Vikulovos 56,3 m³/s, aga maksimaalne 686 m³/s. Suurvee ajal on jõgi alamjooksul kuni 15 km lai.

Viited
------

1. 1 2  Suur maailma atlas, lk. 99
2. ↑  Suur maailma atlas, lk. 84
Kreenholmi tänav Haigla tänavast Gerassimovi tänavani
Majad aadressil Kreenholmi 29, 33 ja 37
**Kreenholmi tänav** (vene keeles *улица Креэнхольми*) on tänav Narvas Kerese ja Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Tallinna maanteelt, ristub Võidu prospekti, Energia põigu, Lasteaia tänava, Kerese, Gerassimovi, Haigla, Proletariaadi, Maslovi ja Mängu tänavaga ning lõpeb Kulgu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 2,42 km.

Ajalugu
-------

Tänavat on kujutatud 1900. aasta linnaplaanil nimeta tänavana, 1912. aasta linnaplaanil on see **Suur-Kreenholmi prospekti** nimega (vene keeles Большой Кренгольмскій проспектъ). 1929. ja 1940. aasta linnaplaanil on tänava nimi **Suur-Kreenholmi promenaad** ja see kulgeb üle raudtee Hele tänavani.

Oletatavasti on tänav saanud nime selle järgi, et see viis Kreenholmi linnaossa.

Kreenholmi tänav 22 asub kunagine Zinovjevi malmitöökoja hoone.

Tänava järgi oli aastatel 1999–2007 nimetatud ajaleht Krengolmski Prospekt (praegu Viru Prospekt).

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kreenholmi tänav** |

Viited
------

1. ↑  Eesti Ajalehtede liidu uus liige Viru Prospekt
Tallinna Kreiskooli ja Tallinna Linnakooli hoone, Vene tänav 22
**Kreiskool** oli 19. sajandil Venemaa keisririigi (sh Eesti ala) kubermangude kreisi- ehk maakonnakeskuses olev 2–3 õppeaastaga riiklik poeglastekool, mis eelnes gümnaasiumile.

1802. aastal loodi Venemaa Rahvahariduse Ministeerium ja korraldati ümber kogu Venemaa keisririigi haridussüsteem. Ministeerium töötas välja uued koolikorralduse alused ja 5. novembril 1804 kinnitatud ülikoolidele alluvate õppeasutuste põhimäärus nägid ette igas kubermangulinnas ja maakonnalinnas, maakonna- ehk kreiskooli asutamise.

Võru Kreiskooli hoone (2013)
Venemaa keisri 4. veebruari (vkj. 24. jaanuari 1803) ukaasi alusel jaotati Venemaa õpperingkondadeks eesotsas kuraatoritega. Tartu õpperingkonda kuulusid Eesti-, Liivi- ja Kuramaa kubermang ja kuni 1812. aastani ka Viiburi kubermang. Tartu koolihalduspiirkonna keskuseks sai Tartu ülikool; selle eesotsas seisis Peterburis resideeriv kuraator. Kuraatori kantselei asus kuni 1835. aastani keisririigi pealinnas Peterburis, seejärel aga aastatel 1835–70 ja 1876–86 Tartus ning 1870–76 ja 1886–1915 Riias. Kuraatorile allusid Tartu ülikool, kubermangugümnaasiumid, kreiskoolid, elementaarkoolid ja eraõppeasutused. 1837. aastani teostas kuraator järelevalvet talurahvakoolide üle, 1873 allutati talle Vene õigeusutunnistusse üle läinud talupoegade laste talurahvakoolid ja 1885 ka luteri talurahvakoolid.

Kreiskoolid reorganiseeriti 1872. aasta määruse alusel linnakoolideks ja 1913. aastal kõrgemateks algkoolideks.

Vaata ka
--------

* Tallinna Kreiskool
* Rakvere Kreiskool
* Paide Kreiskool
* Haapsalu Kreiskool, Kalda tänav 6
* Tartu Kreiskool
* Võru Kreiskool, hoone Seminari väljak 1
* Viljandi Kreiskool kreiskooli maja asus Viljandis nüüdse Johan Laidoneri platsi ääres
* Kuressaare Kreiskool, Pikk tänav 31 Kuressaare
* Valga Kreiskool, Kesk tänav 22
* Pärnu Kreiskool, Pargi tänav 1

Viited
------

1. ↑  T. Hallik, 2009. Ajaloo mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 81
2. ↑  Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.  (vaadatud 01.06.2013)
3. ↑  27013/225 F. J. Wiedemanni tn 15, register.muinas.ee
4. ↑  Kuressaare kreiskool: usuti, et kohalikud ehitusmeistrid poleks ilmselt osanud sedavõrd moodsat maja kavandada, kodu.postimees.ee, 14. veebruar 2021
5. ↑  Valga linnakooli hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.08.2022)
6. ↑  Olaf Esna (2. juuli 2003). "Pärnu: Pargi tänava ainsas majas on alati olnud kool". *Pärnu Postimees*. Vaadatud 28.11.2020.

Välislingid
-----------

* Kreisikoolist Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
**Hele timpnarmik** (*Hydnum repandum*) on narmikuliste sugukonda timpnarmiku perekonda kuuluv seen.

Hele timpnarmik meenutab mõnevõrra kukeseent, kuid kübara all kannab ta nimele sobivalt narmaid. Kasvab tihti suurtes gruppides.

Kirjeldus
---------

Kübar on kuni 12 cm lai, kumera või mõnikord keskelt nõgusa, ebaühtlaselt ümara, lainja servaga, palja või pisut karvase, valkja, kollaka või kreemi kübaraga. Jalg on 1–3 cm jämedune. Selle ülemine osa on kaetud lühikeste, laskuvalt paiknevate valkjate või kollakate narmastega, narmaline on ka kübara alakülg. Seeneliha on kollakasvalge ja tugev.

Kasutamine
----------

Hea maitsega söögiseen. Noored viljakehad on kupatamata söödavad ja heamaitselised. Vanemad võivad valmistada pettumuse. Kasutatakse nagu põdramokka. Sobib marineerimiseks ja külmutamiseks.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hele timpnarmik** |

* Hele timpnarmik andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Iļķēni mõis 1905. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Rigaschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1905). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 18
**Iļķēni mõis** (saksa keeles *Hilchensfähr*, läti keeles *Iļķēnes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Ādaži kihelkonnas.

Kirjandus
---------

* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 218.
* Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. Lk 54 .
* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 64-65 .

Ādaži kirik
Ādaži kihelkond

**Kirik**: Ādaži kirik  

**Mõisad**: Ādaži kirikumõis | Ādaži mõis | Alderi mõis | Baloži mõis | Berģumuiža mõis | Bukulti mõis | Iļķēni mõis | Kluse mõis | Remberģi mõis | Skrīvermuiža mõis | Stāle mõis | Vesterotsi mõis
Irakli Alasania
**Irakli Alasania** (gruusia ირაკლი ალასანია; sündinud 21. detsembril 1973 Bathumis) on Gruusia poliitik ja diplomaat, 2009. aastast partei Meie Gruusia – Vabad Demokraadid juht.

11. septembrist 2006 kuni 4. detsembrini 2008 oli Alasania Gruusia alaline esindaja ÜRO juures. Alasania on tegutsenud presidendi eriesindajana Gruusia-Abhaasia kõnelustel.

Elulugu
-------

Alasania on lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli rahvusvahelise õiguse erialal (1995). Töötanud Gruusia USA, Kanada ja Mehhiko saatkonnas. Aastatel 1998 kuni 2001 töötas välisministeeriumi SRÜ ja Venemaa asjade osakonnas. 2001–2002 Rahvusliku Julgeolekunõukogu julgeolekuküsimuste osakonna juht. 2001–2004 riigijulgeoleku ministri esimene asetäitja. 2004. aastal kaitseministri esimene asetäitja, seejärel Rahvusliku Julgeolekunõukogu sekretäri asetäitja.

2004. aasta sügisel määrati Alasania Abhaasia eksiilvalitsuse juhiks. Seda ametit pidas ta 2006. aasta märtsini. 2005. aastal sai ta ühtlasi presidendi eriesindajaks Gruusia-Abhaasia kõnelustel. 2006. aastal sai temast presidendi nõuandja konfliktide reguleerimise küsimustes. Alasania töötas välja suhete reguleerimise plaani, mis võitis Lääne diplomaatide poolehoiu, kuid mida Gruusia presidendi administratsioon heaks ei kiitnud.

11. septembril 2006 sai Alasaniast Gruusia alaline esindaja ÜRO juures.

2008. aasta detsembris loobus Alasania sellest ametikohast. Pärast loobumist teatas ta, et ühineb Mihheil Saakašvili valitsusele vastanduva opositsiooniga. Ta nõudis Saakašvili taandumist ametist ja teda peeti üheks tõenäolisemaks presidendikandidaadiks pärast Saakašvilit.

2009. aasta veebruaris sai Alasaniast opositsiooniliste parteide ühenduse Allianss Gruusia Eest juht. Juulis asutas ta allianssi kuuluva partei, mis kannab nime Meie Gruusia – Vabad Demokraadid. Allianss lõpetas tegevuse 2010. aasta juunis, mõni nädal pärast mai lõpus toimunud kohalikke valimisi.

Kohalikel valimistel kandideeris Alasania Thbilisi linnapeaks, jäi aga senisele linnapeale Gigi Ugulavale selgelt alla, ehkki sai opositsiooni kandidaatide seas parima tulemuse. Eristudes radikaalsematest opositsioonipoliitikutest, kellest mõnigi valimistel kandideerimisest keeldus, teatas Alasania ka kaotatud valimiste järel, et väljakutse valitsusele saab esitada üksnes valimiste kaudu ja muud teed viivad kaose ning anarhiani.

Erinevalt paljudest Saakašvilile vastanduvatest Gruusia poliitikategelastest on Alasania väljendanud toetust presidentaalsele riigikorrale. Ta on end ettevaatlikult määratlenud tsentristina.

Ta oli 25. oktoobrist 2012 kuni 4. novembrini 2014 Gruusia kaitseminister (Meie Gruusia – Vabad Demokraadid oli koalitsioonis Gruusia Unistusega). Seejärel peaminister Irakli Garibašvili asendas ta Mindia Džanelidzega.

Isiklikku
---------

Irakli Alasania on abielus, tal on kaks last; tema abikaasa Natia isa Guram Pandžikidze (1933–1997) oli gruusia ulmekirjanik, abikaasa õde Maia Pandžikidze oli aastatel 2012–2014 Gruusia välisminister.

Alasania isa Mamia Alasania hukkus 27. septembril 1993 Suhhumi langemisel Abhaasia separatistide kätte. Sellest hoolimata tunnustasid abhaasid Irakli Alasaniat tasakaaluka ja usaldusväärse läbirääkijana.
Helen Keller
**Helen Adams Keller** (27. juuni 1880 Tuscumbia, Alabama – 1. juuni 1968) oli pimekurt ameerika kirjanik, poliitiline aktivist ja lektor. Heleni kui pimekurdi õpetas teiste inimestega normaalselt suhtlema Anne Sullivan.

Ameerika Sotsialistliku Partei ja ametiühingu IWW (*Industrial Workers of the World*) liikmena oli ta veendunud sõjavastane ning propageeris naiste valimisõigust, tööliste õigusi ja sotsialismi.

Keller külastas ka paljusid riike, näiteks Soomet 1957. aasta kevadel.

Elukäik
-------

Helen sündis kapten Arthur H. Kelleri ja Kate Adams Kelleri, kes oli Robert E. Lee teine nõbu, peres. Kellerite juured ulatusid Saksamaale. Sündides ei olnud Helen pime ega kurt. Aasta ja seitsme kuuselt jäi ta raske haiguse tõttu pimedaks ja kurdiks, pisut hiljem kaotas ka kõnevõime. Toona teda ravinud arst ei osanud last tabanud haigust diagnoosida, alles hiljem on oletatud, et tegu võis olla kas meningiidi, punetiste või sarlakite tüsistusega. 

Seitsmeaastaselt oli ta leiutanud üle 60 märgi, mille abil sai kontakteeruda oma perega. 1886. aastal luges Heleni ema Charles Dickensi kirjutatud märkmeid, kus räägiti pimedast lapsest Laura Bridgmanist – loetu inspireeris Kate'i, et rääkida Baltimore'i spetsialistidega, kelle soovitusel hakkas Heleniga tegelema Alexander Graham Bell, kes tollal töötas just kurtide lastega. Bell omakorda soovitas perel viia Helen Perkinsi Pimedate Instituuti, kus Helen ka õpinguid alustas. Heleni õpetajaks hakkas 20-aastane Anne Sullivan. Nende lähedane sõprus kestis 49 aastat. 

Heleni õpingud jätkusid New Yorgi kurtide koolis. Hiljem õppis ta koos tavaliste tüdrukutega Cambridge'i Noorte Daamide Koolis, aastatel 1900–1904 Radcliffi kolledžis. Õpingute järel valdas Helen peale emakeele ka prantsuse, saksa ja ladina keelt.

Tunnustus
---------

* 1933 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

Looming
-------

Helen kirjutas mitu autobiograafilist teost.

* 1902 "Minu elu" (eesti k. 1995)
* 1903 "Optimism"
* 1938 "Päevik"

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Helen Keller** |