1915

**William Lawrence Bragg** (31. märts 1890 Adelaide, Austraalia – 1. juuli 1971 Ipswich, Inglismaa) oli Briti füüsik, Nobeli auhinna laureaat.

1915. aastal sai ta koos oma isa William Henry Braggiga Nobeli füüsikaauhinna töö eest kristallstruktuuri analüüsimisel röntgenikiirte abil. Ta oli sel ajal 25-aastane ning hoiab sellega tänini Nobeli füüsikaauhinna kõige noorema saaja rekordit.

Elulugu
-------

### Lapsepõlv ja noorus

Bragg sündis Lõuna-Austraalia osariigi pealinnas Adelaides. Juba varases eas näitas ta üles huvi matemaatika ja teaduse vastu. Tema isa William Henry Bragg oli Adelaide'i ülikooli matemaatika ja füüsika vanemprofessor.

Läinud äsja kooli, kukkus Bragg kolmerattalise ratta pealt ning murdis käeluu. Tema isa, kes oli lugenud Wilhelm Röntgeni eksperimentide kohta Euroopas ning eksperimenteeris ka ise, kasutas värskelt avastatud röntgenikiirgust ja oma eksperimenteerimisvarustust, et poja murtud kätt uurida. See oligi esimene dokumenteeritud juhtum röntgenikiirguse kirurgilisest kasutamisest Austraalias.

16-aastaselt läks Bragg Adelaide'i ülikooli matemaatikat, keemiat ja füüsikat õppima ning lõpetas 1908. aastal. Samal aastal võttis ta isa vastu Leedsi ülikooli füüsika vanemprofessori koha pakkumise ning tõi oma pere Inglismaale. 1909. aasta sügisel asus Bragg Cambridge'i ülikooli Trinity College'isse ning sai suure stipendiumi matemaatikas, olgugi et eksami sooritas ta voodis kopsupõletikku põdedes. Saavutanud matemaatikas kõrge taseme, asus Bragg oma õpingute hilisematel aastatel ümber füüsikakursusele, mille ta lõpetas 1911. aastal *summa cum laude*. 1914. aastal valiti Bragg Trinity College'i stipendiaadiks, mis eeldab teesi esitamist ja kaitsmist kandidaadiks.

Braggi huvide hulka kuulus veel teokarbikogumine. Tema kogusse kuulus isendeid 500 liigist, mis kõik olid Lõuna-Austraalias isiklikult kogutud. Bragg avastas uue seepialiigi – *Sepia braggi*, millele pani Braggi auks nime Joseph Verco.

### Karjäär

#### Töö röntgenkristallograafiaga

Bragg on tuntuks saanud eelkõige tänu omanimelisele seadusele, mis käsitleb kristallide põhjustatud röntgenikiirte difraktsiooni. Braggi seadus tegi võimalikuks määrata aatomite positsiooni kristallis selle järgi, kuidas kristall tekitab röntgenikiirte difraktsiooni. Selle avastuse tegi Bragg 1912. aastal, mil ta oli esimest aastat aspirant Cambridge'is. Ta arutas oma ideid isaga, kes oli Leedsis välja töötanud röntgenikiirte spektromeetri. See vahend tegi võimalikuks eri kristallitüüpide analüüsimise.

#### Töö valkudega

1948. aastal hakkas Braggi huvitama valkude struktuur ning ta lõi grupi, mis kasutas füüsikat bioloogiliste küsimuste lahendamisel. Braggil oli oma roll ka DNA avastamises 1953. aastal, nimelt toetas ta Francis Cricki ja James D. Watsonit, kes töötasid tema egiidi all Cavendishis.

Braggi algne teadaanne DNA struktuuri avastusest leidis aset 8. aprillil 1953 Solvay valkude konverentsil Belgias, kuid meedia seda ei kajastanud. Seejärel pidas Bragg 14. mail 1953 Londonis Guys Medicali haiglas kõne, millest Richie Calder kirjutas 15. mail 1953 artikli "Why You Are You. Nearer Secret of Life." ajalehte The News Chornicle of London.

Isiklik elu
-----------

Bragg abiellus Alice Hopkinsoniga (1899–1989) aastal 1921 ning neil oli neli last: Stephen Lawrence (1923–2014), David William (1926–2005), Margaret Alice (sündis 1931 ja abiellus Mark Heathiga) ning Patience Mary (sündis 1935). Alice töötas Withingtoni tüdrukutekoolis, kuni Bragg nimetati riikliku füüsikalabori (National Physical Laboratory) direktoriks 1937. aastal.

Braggi hobideks olid maalimine ja kirjandus, kogu oma elu vältel oli ta suur aiandushuviline. Londonisse kolides hakkas Bragg isiklikku aeda igatsema ning otsustas alustada töötamist osalise koormusega aednikuna. Braggi tööandja ei tundnud teda ära, kuni üks majas peatuv külaline üllatus aednikku nähes.

Bragg suri haiglas oma kodu lähedal Waldringdieldi külas Suffolki krahvkonnas. Ta maeti Cambridge'i Trinity College'i surnuaeda, tema poeg ja sõber Cecil Hopkinson on maetud samuti surnuaeda Cambridge'is.

Tunnustus
---------

* 1915 – Nobeli füüsikaauhind
* 1915 – Barnardi medal
* 1921 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks
* 1930 – Hughesi medal
* 1941 – löödi rüütliks
* 1942 – Daltoni medal
* 1945 – valiti Rahvusliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1946 – Kuninglik medal
* 1948 – Roeblingu medal
* 1961 – valiti Uus-Meremaa Kuningliku Seltsi välisliikmeks
* 1966 – Copley medal

Vaata ka
--------

* XRD (alaosast 2 Difraktsiooniteooria) Braggi seadus

Välislingid
-----------


| Nobeli füüsikaauhinna laureaadid |
| --- |
| 1901–1925 | 

* 1901 Röntgen
* 1902 Lorentz, Zeeman
* 1903 Becquerel, P. Curie, M. Curie
* 1904 Rayleigh
* 1905 Lenard
* 1906 J. Thomson
* 1907 Michelson
* 1908 Lippmann
* 1909 Marconi, Braun
* 1910 Waals
* 1911 Wien
* 1912 Dalén
* 1913 Kamerlingh Onnes
* 1914 Laue
* 1915 W. H. Bragg, W. L. Bragg
* 1916
* 1917 Barkla
* 1918 Planck
* 1919 Stark
* 1920 Guillaume
* 1921 Einstein
* 1922 N. Bohr
* 1923 Millikan
* 1924 M. Siegbahn
* 1925 Franck, Hertz

 | Nobel |
| 1926–1950 | 

* 1926 Perrin
* 1927 Compton, C. Wilson
* 1928 Richardson
* 1929 Broglie
* 1930 Raman
* 1931
* 1932 Heisenberg
* 1933 Schrödinger, Dirac
* 1934
* 1935 Chadwick
* 1936 Hess, Anderson
* 1937 Davisson, G. Thomson
* 1938 Fermi
* 1939 Lawrence
* 1940
* 1941
* 1942
* 1943 Stern
* 1944 Rabi
* 1945 Pauli
* 1946 Bridgman
* 1947 Appleton
* 1948 Blackett
* 1949 Yukawa
* 1950 Powell

 |
| 1951–1975 | 

* 1951 Cockcroft, Walton
* 1952 Bloch, Purcell
* 1953 Zernike
* 1954 Born, Bothe
* 1955 Lamb, Kusch
* 1956 Shockley, Bardeen, Brattain
* 1957 Yang, T. Lee
* 1958 Tšerenkov, Frank, Tamm
* 1959 Segrè, Chamberlain
* 1960 Glaser
* 1961 Hofstadter, Mößbauer
* 1962 Landau
* 1963 Wigner, Goeppert-Mayer, Jensen
* 1964 Townes, Bassov, Prohhorov
* 1965 Tomonaga, Schwinger, Feynman
* 1966 Kastler
* 1967 Bethe
* 1968 Alvarez
* 1969 Gell-Mann
* 1970 Alfvén, Néel
* 1971 Gábor
* 1972 Bardeen, Cooper, Schrieffer
* 1973 Esaki, Giaever, Josephson
* 1974 Ryle, Hewish
* 1975 A. Bohr, Mottelson, Rainwater

 |
| 1976–2000 | 

* 1976 Richter, Ding
* 1977 Anderson, Mott, Vleck
* 1978 Kapitsa, Penzias, R. Wilson
* 1979 Glashow, Salam, Weinberg
* 1980 Cronin, Fitch
* 1981 Bloembergen, Schawlow, K. Siegbahn
* 1982 K. G. Wilson
* 1983 Chandrasekhar, Fowler
* 1984 Rubbia, Meer
* 1985 Klitzing
* 1986 Ruska, Binnig, Rohrer
* 1987 Bednorz, Müller
* 1988 Lederman, Schwartz, Jack Steinberger
* 1989 Ramsey, Dehmelt, Paul
* 1990 Friedman, Kendall, R.Taylor
* 1991 Gennes
* 1992 Charpak
* 1993 Hulse, J. Taylor
* 1994 Brockhouse, Shull
* 1995 Perl, Reines
* 1996 D. Lee, Osheroff, Richardson
* 1997 Chu, Cohen-Tannoudji, Phillips
* 1998 Laughlin, Störmer, Tsui
* 1999 't Hooft, Veltman
* 2000 Alfjorov, Kroemer, Kilby

 |
| 2001–... | 

* 2001 Cornell, Ketterle, Wieman
* 2002 Davis, Koshiba, Giacconi
* 2003 Abrikossov, Ginzburg, Leggett
* 2004 Gross, Politzer, Wilczek
* 2005 Glauber, Hall, Hänsch
* 2006 Mather, Smoot
* 2007 Fert, Grünberg
* 2008 Nambu, Kobayashi, Maskawa
* 2009 Kao, Boyle, Smith
* 2010 Geim, Novosjolov
* 2011 Perlmutter, Riess, Schmidt
* 2012 Haroche, Wineland
* 2013 Englert, Higgs
* 2014 Akasaki, Amano, Nakamura
* 2015 Kajita, McDonald
* 2016 Thouless, Haldane, Kosterlitz
* 2017 Weiss, Barish, Thorne
* 2018 Ashkin, Mourou, Strickland
* 2019 Peebles, Mayor, Queloz
* 2020 Penrose, Genzel, Ghez
* 2021 Manabe, Hasselmann, Parisi
* 2022 Aspect, Clauser, Zeilinger

 |