**Liane** on jõgi Pas-de-Calais' departemangus Põhja-Prantsusmaal. See saab alguse Quesquesis ja voolab Boulogne-sur-Meri juures La Manche'i. Teised vallad jõe kallaste on: Selles, Brunembert, Bournonville, Alincthun, Crémarest, Wirwignes, Questrecques, Samer, Carly, Hesdigneul-lès-Boulogne, Isques, Saint-Léonard, Hesdin-l'Abbé, Condette, Saint-Étienne-au-Mont ja Outreau.

Geograafia
----------

Liane saab alguse Quesquesis, voolab siis läbi Bournonville'i, Wirwignesi, Questrecquesi, Carly, Hesdigneul-lès-Boulogne'i, Isquesi ja Saint-Léonardi valdade. Lõpuks suubub see Boulogne-sur-Meri juures La Manche'i. Enne kanalite ja lüüsidega varustamist aitas Liane'i estuaar otse kaasa *fleuve marin côtier'ile*, mis asub Picardie' estuaarides kuni kahe neeme asukohani. Projekti ühes variandis on tehtud ettepanek, et selle estuaar, ehkki tehnoloogia abil oluliselt muudetud, peaks olema osa oletatavast looduspargist, *Parc naturel marin à l'ouvert des estuaires picards et en mer d'Opale*, ettepanek, mida valmistatakse ette alates 2008. aastast ja mis esitati avalikule uurimisele 2011. aastal.

### Morfoloogia ja lisajõed

Liane'i keskmine langus on 2,8 ‰.

Selle parempoolsed lisajõed on Lamy, Corette ja Echinghem ning vasakpoolsed lisajõed on Lottinghem, Vieil Moutier, Menneville, l'Edre ja Desvres.

Hüdroloogia
-----------

Liane on väga kiire vooluga jõgi, kuid üsna ebakorrapärane. Selle voolukiirust on mõõdetud 27-aastase perioodi (1965–1991) jooksul Hesdigneul-lès-Boulogne'is Boulogne-sur-Meri lähedal, suudmest veidi ülesvoolu. Jõe valgala on sel hetkel 196 km², või ligikaudu 80% selle maksimaalsest väärtusest 244 km².

Liane'i keskmine aastane voolukiirus või vooluhulk Hesdigneul-lès-Boulogne'is on 2,99 m³/s.

Täpselt nagu tema naaber Wimereux, kuid erinevalt enamikust Pas-de-Calais' veeteedest on Liane'is väga märgatav hooajaline kõikumine. Sügise lõpul ja talvel esineb suurvett, mida iseloomustab igakuine keskmine voolukiirus 3,06–5,33 m³/s novembrist märtsini (kaasa arvatud), maksimaalne jaanuaris. Madalvesi esineb suvel juunist septembrini, igakuine keskmine vooluhulk langeb augustis 0,76 m³/s. Voolukiiruse kõikumised on aga palju tugevamad lühikese ajavahemiku jooksul või aasta-aastalt.

Madalvee korral võib 3-aastane madal hetkeline voolukiirus kuiva viieaastase perioodi korral langeda kuni 0,066 m³/s, mida võib kirjeldada kui tõsist.

Üleujutused võivad selle väikese jõe ja selle valgala tagasihoidlikku suurust arvestades olla väga olulised. Hetke maksimaalse voolukiiruse 2 (IMFR2) ja IMFR5 mõõdikud on vastavalt 37 ja 52 m³. IMFR10 ehk kümneaastase üleujutuse põhjal arvutatud voolukiirus on 61 m³/s, IMFR20 on 70 m³/s ja IMFR50 on 82 m³/s.

Kaheaastase mõõtmisperioodi jooksul Hesdigneul-lès-Boulogne'is registreeritud maksimaalne hetkeline voolukiirus oli 1. detsembril 1979 47,3 m³/s, samas kui 6. veebruaril 1988 oli maksimaalne ööpäevane keskmine voolukiirus 41,6 m³/s. Võrreldes esimest neist väärtustest IMFR-i skaalaga, saab selgeks, et 1979. aasta üleujutus oli vaevalt viieaastane sündmus ja seega on sellise suurusega üleujutusi oodata väga sageli.

Liane on väga kiire vooluga väike jõgi, mida toidab suuresti selle valgla suur sademete hulk. Valgala voolukõvera arv on 483 mm aastas, mis on oluliselt suurem kui Prantsusmaa keskmine kõigi selle valgalade põhjal, aga ka näiteks naabruses asuva Lysi valgala keskmine, mis on Wervicq-Sudis 249 mm. Spetsiifiline voolukiirus ulatub 15,3 l/s valgala ruutkilomeetri kohta.

Ökoloogiline seisund
--------------------

Välja arvatud selle lähte lähedal oli Liane'i vee kvaliteet aastatel 1980–1990 keskmiselt kuni väga saastunud, peamiselt tööstus- ja olmejäätmete tõttu. Linnad ja tööstused reostavad nüüd vähem, kuid kündmine on vallutanud põllumaad ja karjamaad, mis olid selles piirkonnas tagasi lükatud, ning põllumaa erosioon ja põllud, mis on talvel ja sügisel viljatud, on Liane'i peaaegu pideva hägususe põhjuseks. Veeagentuuri andmetel oli Liane 2005. aastal hägune ja selle prantsuse veekvaliteediklass *insatisfaisante* (mitterahuldav), Carlyst alates oli liiga palju nitraate ja orgaanilisi aineid. Jõesuus Boulogne'is olid Liane'i veed klassifitseeritud *mauvaise* (halb), kusjuures kõik näitajad olid halvad: makroreostusained, orgaanilised ja oksüdeeruvad ained, asootilised ained (nitraadid) ja fosforiained.

Olukorda võib parandada Veepoliitika raamdirektiiv ja kohalik veemajanduskava *Schéma d'Aménagement et de Gestion des Eaux*.

Mõne aasta jooksul on kalurite liit mitmesuguste tegevustega püüdnud Liane'i teatavaks teha muul viisil kui oma maine tõttu väga saastatuna; kuigi see kehtib Boulogne-sur-Meri ümbruses, on mõned kohad, kus Liane on maaliline jõgi, kus on palju kalu. Kalurite liit *Association des Pêcheurs de la Vallée de la Liane* paigutab isegi regulaarselt forelle (tuntud kui "farios") jõe taasasustamiseks ja nende püütud kalade asendamiseks.