**Pörtschach am Wörther See** (sloveeni: *Poreče*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas. See on rajatud suvekuurort ja Wörthersee järve äärne linn.

Järveäärne promenaad
Pörtschach asub merepinnast 446–702 m kõrgusel Wörthersee põhjakaldal, u 14 km Kärnteni pealinnast Klagenfurdist läänes. Vallaosad on Pörtschach ja Sallach.

Ajalugu
-------

Ohvrikivi
Tassijälgedega ohvrikivid pärinevad arvatavasti kiviajast ja neid võib siiani näha paljudes Kärnteni osades. Üks on näha ka Pörtschachis, kohe pargipingiga ameerika pärna ja puidust risti kõrval. Kultusetseremoonia ajal asetati ohver, tõenäoliselt veri, väikesesse kivilohku.

Arheoloogiliste leidude kohaselt viis Noricumi peatee Veldeniat Krumpendorfi üle kogukonna territooriumi juba Rooma ajal. Ida-Alpide slaavi asustuse kujunemisel 600. aasta paiku tekkis asula, mis põhines onomastilistel tõenditel (slaavi *porecah* – 'oja ääres elavate inimeste juures'). 1150. aastal on Pörtschachi Kärnteni hertsogkonnas esmakordselt kirjalikes allikates tõendatud. Neil päevil püstitati järveloss, millest tänapäevani on säilinud vaid mõned vähesed müürijäänused. Kihelkonnakirikut on esmamainitud 1328. aastal, algselt Maria Wörthi abikirikuna, tänapäevane ehitis püstitati 1787. aastal ja taastati 1904.–1906. aastal uusrenessansi stiilis.

Ristija Johannese kihelkonnakirik
Leonsteini lossi varemed
Lähedalasuv keskaegne Leonsteini loss oli 17. sajandi lõpuks juba lagunenud, kuid hiljuti on see restaureerimisprogrammist kasu saanud. See asendati u 1490. aastal, kui Leonsteini loss püstitati Pörtschachi keskuse lähedale. Täna on osa renessansslossist hotellina uuesti sündinud. 

Kasvav turismitööstus algas 19. sajandi keskpaigas, mis kiirenes pärast Wörthersee laevastiku loomist 1853. aastal. Varsti pärast seda, 1864. aastal, sai Pörtschach raudteejaama uuel Lõunaraudtee liinil Viinist Veneetsiasse; see tegi sellest eelistatud turismisihtkoha. Viini kuulsate turistide hulka kuulusid Austria keiser Franz Joseph I, Gustav Mahler ja Johannes Brahms, kes töötas seal oma teise sümfoonia ja viiulikontserdi kallal. Pärast 1960. ja 1970. aastate Kärnteni turismibuumi aastaid on Pörtschachis kui ürituste keskuses taassünd käimas. Eesmärk on areneda looduse, kultuuri ja ajalooga seotud "jätkusuutliku turismiatraktsioonina".

Rahvastik
---------

2001. aasta rahvaloenduse andmetel elas Pörtschachis 2670 inimest. 90,3% olid Austria kodanikud, suurimad välismaalaste rühmad olid Horvaatiast (3,0%), Saksamaalt (2,3%) ning Bosniast ja Hertsegoviinast (1,3%).

Religiooni mõttes oli enamus inimesi katoliiklased (75%), neile järgnesid 10% protestandid ja 1,6% muslimid. Ligikaudu 10% rahvastikust ei ole ühegi religiooniga seotud.

Järvevillad
-----------

Villa Miralago, 1893
Villa Venezia, 1891
19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul püstitati arvukalt nn Wörthersee stiilis villasid, arhitektuurikriitik Friedrich Achleitneri sõnul on segu juugend-, saksa romantismi, barokk- ja mõisaarhitektuurist. Kõige olulisemad selle erilise ehitusstiili esindajad olid Franz Baumgartner (1876–1946), Wilhelm Heß (1846–1916), Josef Victor Fuchs ja Carl Langhammer (1840–1906).

Sõpruslinn
----------

* Rivignano, Itaalia

Tuntud inimesi
--------------

Johannes Brahmsi büst Leonstaini lossi hotellis
Johannes Brahms veetis 1877.-1879. aasta suved Pörtschachis. Pörtschachis toimub iga-aastane rahvusvaheline Johannes Brahmsi konkurss.

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Klagenfurti maaringkonna vallad

* Ebenthal
* Feistritz im Rosental
* Ferlach
* Grafenstein
* Keutschach am See
* Köttmannsdorf
* Krumpendorf
* Ludmannsdorf
* Magdalensberg
* Maria Rain
* Maria Saal
* Maria Wörth
* Moosburg
* Poggersdorf
* Pörtschach am Wörther See
* Sankt Margareten im Rosental
* Schiefling am Wörthersee
* Techelsberg
* Zell