recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Joseph Iléo** (15. september 1921 – 19. september 1994), hiljem tuntud ka kui **Sombo Amba Iléo**, oli Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik ning kahel korral riigi peaminister.

Elu enne Kongo iseseisvust
--------------------------

Joseph Iléo sündis 15. septembril 1921.

Aastal 1956 oli ta üks manifesti „*Manifeste de la Conscience Africaine*", mis nõudis aafriklaste omariiklust, autoritest. Aastal 1958 oli ta üks partei Mouvement National Congolais asutajatest. Kui partei aasta hiljem kaheks lahknes ühines ta Albert Kalonji poolega.

Tegevus pärast iseseisvumist
----------------------------

Iléo valiti 1960. aastal senatisse ja hääletati senati presidendiks. Pärast endise peaministri Patrice Lumumba ametist vabastamist nimetas president Joseph Kasa-Vubu 5. septembril 1960 Iléo Kongo peaministriks. Ta oli ametis sama aasta 20. septembrini. Oma mantlipärija, Justin Marie Bomboko valitsusajal töötas Iléo Kongo teabeministrina. Ta nimetati uuesti peaministriks 9. veebruaril 1961, sellel korral oli ta võimul 2. augustini 1961.

Märtsist detsembrini 1979 oli ta rahvusassamblee presidendina.

Aprillis 1990 rajas ta partei Parti Démocrate Social Chrétien, mille esimees oli ta oma surmani 19. septembril 1994.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Patrice Lumumba** | **Kongo Demokraatliku Vabariigi peaminister**5. september 1960 - 20. september 1960 | Järgnev**Justin Marie Bomboko** |
| Eelnev**Justin Marie Bomboko** | **Kongo Demokraatliku Vabariigi peaminister**9. veebruar 1961 - 2. august 1961 | Järgnev**Cyrille Adoula** |
Hunte Wildeshauseni geestil
**Hunte** on 189 km pikk jõgi Loode-Saksamaal (Alam-Saksimaal), Weseri vasakpoolne lisajõgi. 

See saab alguse Wieheni mägedest. Põhja-Saksa madalikul voolab see läbi Dümmeri järve. See voolab peamiselt põhja suunas läbi Bad Esseni, Diepholzi, Wildeshauseni ja Oldenburgi linna ning suubub Elsflethis Weserisse. Lõik Oldenburgi ja Weseri vahel on laevatatav ranniku kaubalaevadele. Ainult siseveetranspordiks sobiv *Küstenkanal* ühendab Huntet Oldenburgis Emsiga Papenburgi juures. Parempoolsed lisajõed on Wagenfelder Aue ja Ollen. Vasakpoolsed lisajõed on Haaren ja Lethe.

Valgla
------

Hunte valgla on suhteliselt kitsas (selle suurim laius on umbes 40 km) ja see ulatub lõunast põhja peamiselt Alam-Saksimaal, kuid veidi ka Nordrhein-Westfalenis (Minden-Lübbecke ja Herfordi kreisid), pikkusega umbes 110 km. Valgla pindala on 2635 km². Valgla ala kõrgeim punkt on Nonnenstein Wieheni mägedes (275 m üle merepinna), valgla madalaimad piirkonnad asuvad Hunte alamjooksu soodes (osaliselt allpool merepinda). Suurim osa valglast asub ülekaalukalt Põhja-Saksa madalikul, nii et Hunte voolab peamiselt läbi rabade, geesti ja soode. Väike osa asub Keskkõrgustikul.

|  |  |
| --- | --- |
| Hunte Oldenburgis | Dümmeri järv |
J. Butler Wright
Joshua Butler Wright (Irvington New York, 18. oktoober 1877 – 4. detsember 1939, Havanna Kuuba) oli Ameerika Ühendriike esindav diplomaat, kes teenis riiki saadikuna Ungaris, Uruguays, Tšehhoslovakkias ja viimaks Kuubal. Ta oli kahekümnes ja samas viimane riigisekretäri kolmas abi.

Isiklik elu
-----------

Ta oli C. R. Wrighti poeg ning abiellus Maude A. Wolfe'iga 1902. aasta juunis.

Riigiteenistus
--------------

Eesti Wabariigi saadik Ants Piip ning J. Butler Wright; foto on pildistatud pärast esimese volituste üleandmist 1923. aasta vana-aastaõhtul Valges Majas.
J. Butler Wrighti residents-osariigiks oli Wyoming.

1. 1923. aastal teenis ta riigisekretäri kolmanda abina.
2. 1924. aastal teenis ta riigisekretäri asetäitjana president Calvin Coolidge'i ja riigisekretär Charles Evans Hughes'i administratsioonis.
3. 1927. aastal nimetas Coolidge tema USA saadikuks Ungaris.
4. 1930. aastal nimetas Herbert Hoover tema USA saadikuks Uruguays.
5. 1934. aastal nimetas Franklin D. Roosevelt tema USA saadikuks Tšehhoslovakkias.
6. 1937. aastal nimetas Roosevelt tema USA suursaadikuks Kuubal, kus ta ametikohal 1939. aastal pärast operatsiooni suri.

Tema viimasel eluaastal, suursaadikuna Kuubal, suutis aurulaev St. Louis, pardal peamiselt pagevad Saksa juudid, Havannas silduda. See juhtum oli aluseks 1976. aasta filmile "Neetute merereis".

Viited
------

1. ↑
**Antonio Pettigrew** (3. november 1967 – 10. august 2010) oli Ameerika Ühendriikide sprinter ja treener.

Ta võitis 1991. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel kuldmedali 400 m jooksus ja hõbemedali 4×400 m teatejooksus.

Ta võttis omaks, et kasutas aastatel 1997–2001 dopingut, ning jäi seetõttu ilma 1997. 1999. ja 2001. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel ning 2000. aasta suveolümpiamängudel võidetud 4×400 meetri teatejooksu kuldmedalist. Kõik tema alates 1997. aasta algusest tehtud tulemused tühistati.

Ta töötas muu hulgas Põhja-Carolina ülikoolis kergejõustikutreenerina.

Välislingid
-----------

* Antonio Pettigrew Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes

| * v
* r
Meeste 400 m jooksu maailmameistrid |
| --- |
| 

* 1983: Bert Cameron
* 1987: Thomas Schönlebe
* 1991: Antonio Pettigrew
* 1993: Michael Johnson
* 1995: Michael Johnson
* 1997: Michael Johnson
* 1999: Michael Johnson
* 2001: Avard Moncur
* 2003: Tyree Washington
* 2005: Jeremy Wariner
* 2007: Jeremy Wariner
* 2009: LaShawn Merritt
* 2011: Kirani James
* 2013: LaShawn Merritt
* 2015: Wayde van Niekerk
* 2017: Wayde van Niekerk
* 2019: Steven Gardiner
* 2022: Michael Norman

 |
Joseph McCarthy (1954)
**Joseph Raymond McCarthy** (14. november 1908 Grand Chute, Wisconsin – 2. mai 1957 Bethesda, Maryland) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, kes sai 1950. aastatel tuntuks külma sõja aegse kommunistide jälitamise kampaania algatajana. Ta kuulus Vabariiklikku Parteisse.

Ta sündis Wisconsini osariigis ja lõpetas 1935. aastal õigusteaduse alal Marquette'i Ülikooli. Aastatel 1942–1945 teenis ta merejalaväes. Teise maailmasõja lõppedes ülendati ta majori auastmesse.

1946. aastal valiti McCarthy Wisconsini osariigi esindajana USA Senatisse. Kommunistide jälitamisele pani ta aluse 1950. aasta veebruaris peetud kõnega, kus teatas, et USA välisministeeriumisse on imbunud 200 kommunisti. Tema eesmärgiks oli kõrvaldada avalikest ametitest isikud, kes olid väidetavalt kommunistid või kommunistidega seotud.

Aastatel 1951–1954 korraldatud avaliku arvamuse küsitlustel oli McCarthy vastaseid alati märksa rohkem kui toetajaid. Kuid McCarthy muutus ajapikku järjest tuntumaks: kui 1951. aasta augustis ei osanud 61% küsitletutest tema suhtes seisukohta võtta, siis 1954. aasta augustis oli selliseid üksnes 13%.

McCarthy toetus hakkas vähenema 1954. aastal pärast sõjaväe-kuulamisi, mis tekitasid ajakirjanduses suurt vastukaja, lisaks sooritas McCarthy üks oponenditest senaator Lester C. Hunt 1954. aastal enesetapu. Selleks ajaks oli McCarthy algatatud kampaania tulemusena ameti kaotanud ligi 2000 valitsusametnikku.

2. detsembril 1954 mõistis USA Senat häältega 67:22 McCarthy ametlikult hukka. Demokraadid mõistsid ta hukka ühel häälel, vabariiklaste hääled jagunesid pooleks. Ainus senaator, kes ei hääletanud, oli John Kennedy, kes oli parajasti haiglas seljaoperatsioonil. McCarthy oli esimene ja kuni 1980. aastani ainus kongresmen ning on tänapäevani ainus senaator, kes on hukka mõistetud. Ta jäi senatisse edasi, kuid ülejäänud kongresmenid lihtsalt eirasid teda ja ta sõnavõtte, niisiis oli see mingis mõttes boikott.

Pärast hukkamõistu oli McCarthy veel kaks ja pool aastat senaator, kuid tema maine oli pöördumatult kahjustunud: ka ajakirjandus ei teinud temast kuigivõrd välja. McCarthy alkoholism, mis juba enne oli märgatav, süvenes veelgi ja ta oli korduvalt ka senatis silmnähtavalt purjus.

McCarthy suri 1957. aastal 48-aastaselt. Ametlikuks surmapõhjuseks nimetati hepatiiti, kuid ajakirjandusele vihjati kohe, et tegelik surmapõhjus olevat maksatsirroos. Tänapäeva biograafid selle seisukohaga üldiselt nõustuvad.

McCarthy tegevus pani aluse mõistele "makartism" (*McCarthyism*), mille kõige laiem tähendus on piisavate tõenditeta süüdistamine.
**Evergem** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Asulad
------

Evergem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suuremas kirjas Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Asula | Pindala(km²) | Elanikke (1.01.2006) |
| --- | --- | --- | --- |
| I (V)(VI) | Aalter-Aalter-Aalter-Brug-Maria-Aalter | 46,35    | 13 771    |
| II | Bellem | 12,08 | 2265 |
| III | Lotenhulle | 17,66 | 2314 |
| IV | Poeke | 5,82 | 535 |
|

(\*) kaasa arvatud Kluizen  |

* ErtveldeErtvelde
* KluizenKluizen
* WippelgemWippelgem
* BelzeleBelzele
* ErtveldeErtvelde
* WippelgemWippelgem
* Sint-Kristoffelkerk, EvergemSint-Kristoffelkerk, Evergem

Sõpruslinnad
------------

* Ecuador – Guaranda
* Saksamaa – Großenkneten
* Rumeenia – Daneş
* Poola – Stalowa Wola

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Evergem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Evergemi koduleht (hollandi keeles)
* Praostkonna koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
**Rahvuskongress** oli 8. detsembril 1935 vapside mässukatse puhul moodustatav institutsioon.

Vastavalt "Põhiseadusliku ja õigusliku korra maksmapaneku seadusele" oli kongress "ellu kutsutud" (teadmata kelle poolt) "põhiseadusliku ja õigusliku korra jaluleseadmiseks ning rahva õiguste ja vabaduste uuesti maksmapanekuks Eesti vabariigis". Kongressi koosseisu kuulusid Andres Larka, Artur Sirk, Johannes Holland, August Klassmann, Eduard Kubbo, Paul Laamann, Oskar Luiga, Osvald Mitt, Leonhard Pallon, Karl Podrätsik, Viktor Puskar, Aleksander Seiman, Jaan Teemant, Jaan Tõnisson, Jüri Uluots ja Hans Paris. Jaan Teemant, Jaan Tõnisson ja Jüri Uluots olid kongressi koosseisu arvatud nende endi teadmata. Ametis olevast V Riigikogust on "seaduses" vaikimisi mööda mindud.

Kongress pidi enda kätte võtma "kõrgema riigivõimu otsese teostamise Eesti vabariigis" (kuigi kehtiva põhiseaduse järgi oli kõrgema riigivõimu teostajaks rahvas), ametist tagandama ja vangistama Vabariigi Valitsuse (tähelepanuväärsel viisil ei kuulunud "seaduse" järgi ametist tagandamisele ja arreteerimisele Kaitsevägede Ülemjuhataja Johan Laidoner) ning kinnitama ametisse uue valitsuse, mille koosseisu pidid kuuluma:

* pea-, sise- ja teedeminister Artur Sirk
* kaitseminister Viktor Puskar
* välisminister Kaarel Pusta
	+ välisministri asetäitja Jüri Sammul
* majandusminister Juhan Vaabel
	+ majandusministri asetäitja Hjalmar Mäe
* põllutööminister Heinrich Saar
* haridusminister Hjalmar Mäe
* kohtuminister Aleksander Buldas

Kaarel Pusta oli valitsuse koosseisu arvatud tema enda teadmata.

Tegelikult ei saanud kongress tegevusse astuda, sest päev varem enamik tema liikmeid arreteeriti.

Vaata ka
--------

* Edgar Aavik
* Päästeorganisatsioon

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Rein Marandi. Must-valge lipu all. II. Stockholm, 1997, lk. 142
Ühendi keemiline struktuurivalem
**B13-vitamiin** on vesilahustuv ühend, mida nimetatakse ka **oroothappeks**. Tema bioaktiivne vorm on orotidiinmonofosfaat ehk OMP.

Saamine ja omandamine
---------------------

Toiduga saadud oroothape lõhustub seedekulglas. Oroothapet sünteesib inimorganism pidevalt ise aspartaadi ja karbomüülfosfaadi baasil. Seetõttu ei saa teda lugeda klassikaliseks vitamiiniks, ta on vitamiinilaadne ühend.

Biofunktsioonid
---------------

Orotidiinmonofosfaat on vajalik kui eelühend pürimidiinnukleotiidide sünteesis. Oroothape mõjub ka mõnede ensüümide (nt ksantiini oksüdaas) aktiivsusele ning soodustab regeneratsiooniprotsesse. Oroothape aitab paremini vastu pidada tugevale füüsilisele koormusele ja tõhusamalt taastuda ning parandab maksafunktsioone. Soodustab ka naha regeneratsiooni.

Defitsiit
---------

Oroothappedefitsiidi kohta usaldusväärsed andmed puuduvad, kuna seda sünteesib inimorganism pidevalt ka ise.

Manustamine ja toksilisus
-------------------------

Oroothapet saab kasutada süstevormidena. Regeneratsiooniprotsesside soodustajana on seda kasutatud lihaste düstroofia puhul. Ilmselt sobib oroothapet kasutada ka nende eakate inimeste puhul, kellel on probleeme regeneratsiooniprotsessidega.

Oroothappe väga vähese kasutamise tõttu puuduvad kindlad andmed tema toksilise toime kohta. Mitte mingil juhul ei või seda manustada aga meelevaldselt ja suvalistes annustes. Tema megadoosid võivad põhjustada sügava hüpotoonia ja muid probleeme (nt palavik).
**Chester Charles Bennington** (20. märtsil 1976 Phoenix – 20. juuli 2017) oli ansambli Linkin Park laulja.

Elulugu
-------

Chesteri sündis 1976. aastal USA Arizona osariigi Phoenixi linnas. Tema ema töötas õena ja isa oli politseiuurija.

Tema vanemad lahutasid abielu, kui ta oli 11-aastane. Pärast vanemate lahutust oli Chesteril probleeme uimastitega. 

Enne muusikukarjääri alustamist töötas Chester Burger Kingis. 

Esimene bänd, kuhu Chester kuulus, oli Grey Daze, kust ta 1998. aastal lahkus. Pärast bändist lahkumist pakkus Jeff Blue, tolleaegne Zomba Musicu asepresident, Chesterile kohta Linkin Parkis.

2000. aasta oktoobris ilmus Linkin Parki esimene stuudioalbum "Hybrid Theory", mis tõi ansamblile kiire edu. Bennington ja Mike Shinoda kirjutasid laulude sõnad ning need on kohati seotud Benningtoni noorpõlvekogemustega nagu uimastite tarvitamine, vanemate lahutus ja ebaõnnestunud suhted.

Mais 2013 sai Chester ka lauljaks oma lapsepõlve lemmikbändis Stone Temple Pilots pärast bändi senise laulja Scott Weilandi vallandamist. Lapsena tahtis ta ka saada Stone Temple Pilotsi liikmeks. 9. novembril 2015 teatas Chester, et lahkub Stone Temple Pilotsist ja kavatseb tulevikus keskenduda ainult Linkin Parkile. 

Bennington suri 2017. aastal.

Isiklikku
---------

Suhtest Elka Brandiga oli tal poeg Jaime (sündinud 1996) ning 2006. aastal lapsendas ta ka Brandi teise poja Isaiahi.

Chester abiellus Samantha Marie Olitiga 31. oktoobril 1996. 2002. aastal sündis Samantha ja Chesteri poeg Draven Sebastian. Paar lahutas abielu 2005. aastal.

Pärast lahutust Samanthast abiellus Chester Playboy modelli Talinda Bentleyga. Talindaga on tal poeg Tyler Lee ning kaksikud tütred Lilly ja Lila.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Chester Bennington** |

* Surmateade, Billboard.com, 20. juuli 2017

| * v
* r
Linkin Park |
| --- |
| 
*Rob Bourdon **·**  Brad Delson **·**  Dave Farrell **·**  Joe Hahn **·**  Mike Shinoda*Chester Bennington **·** Kyle Christener **·**  Scott Koziol **·**  Mark Wakefield |
| Stuudioalbumid | 
*Hybrid Theory* **·**  *Meteora* **·**  *Minutes to Midnight* **·**  *A Thousand Suns* **·**  *Living Things* **·**  *The Hunting Party* **·**  One More Light |
| Remiksalbumid | 
*Reanimation* **·**  *Collision Course* |
| Kontsertalbumid | 
*Live in Texas* **·**  *Road to Revolution: Live at Milton Keynes* |
| Demod/EP-d | 
*Xero* **·**  *Hybrid Theory*  **·** *In the End: Live & Rare* **·**  *Live from SoHo* **·**  *Songs from the Underground* |
**Genova mark** või **Ida-Liguuria mark** loodi aastal 961 keiser Otto I poolt. Esialgu kutsuti seda kas *marca Obertenga*, esimese valitseja Oberto I järgi, või *marca Januensis*, esimese pealinna Genova järgi. Selle loomine oli osa Loode-Itaalia üldisest ümberkorraldamisest kolmeks piiriringkonnaks. Ida-Liguuriast sai Montferrat' mark ja sisealadest sai Torino mark. See koosnes Luni, Tortona, Milano ja Genova krahvkondadest. 

Esialgu valitses marki Obertenghi vanem liin, Oberto I järglased. Tiitel *marchio* muutus perekonnas tavaliseks. Alberto Azzo II-st kutsuti *marchio de L(a/o)ngobardia*. Sel ajal kutsuti marki sageli **Milano mark** või **Liguuria mark**. Tema lapselaps Obizzo I sai aastal 1173 esimeseks Este markkrahviks ja talle asutati aastal 1184 keiser Friedrich I Barbarossa poolt "Milano ja Genova markkrahvkond". Sealt alates oli Este tiitel palju tähtsam, eriti seoses Milano kommuuni ja Genova vabariigi kasvuga.

Markkrahvid
-----------

* Oberto I, 961–u.997
* Adalberto, u.997
* Oberto II, u.997–u.1013
* Alberto Azzo I, u.1013–u.1029
* Alberto Azzo II, u.1029–1097
* Folco I, 1097–u.1146
* Obizzo I, u.1146–1193
Hurtsik Chesawis
Hoone Chesawis
**Chesaw** on kummituslinn USA-s Washingtoni osariigis Okanogani maakonnas. 

19. sajandi lõpus avastati Chesaw's kulda, ning see meelitas sellesse piirkonda kaevureid. Kaevanduspiirkonda saabus ka Hiina kaevureid, neist tuntuim oli kullapesija nimega "Chee Saw". Talle kuulus väike rantšo ja pood, mis ei asunud kullakaevurite ajutistest eluruumidest kuigi kaugel. Valged kaevurid hakkasid oma kaupa ostma Hiina kaupmehelt. Veidi ajapärast sai fraasist "Chee Saw’s" kõnekäänd ja lõpuks kujunes selles välja lihtsalt "Chesaw", millest sai asula nimi.

Chesaw'st kujunes oluline kaevanduslinn ja asulas asus nelikümend hoonet. Pärast kullapalavikku elas asulas 200 inimest. 

1906. aastal avati asulas kool. 1914. aastal kaevandused suleti ja inimesed lahkusid suurematesse linnadesse. Kool töötas 1943. aastani, kuni see lammutati.

Aastatel 1950 ja 1959 tabas linna tulekahju ning 1970. aastal elas Chesaw's ainult kümme inimest.

Tänapäeval asub Chesaw's mõned puidust majad, rodeoväljak, kauplus, tavern ja surnuaed.

Viited
------

1. ↑  "Chesaw". *ghosttownsusa.com*. Vaadatud 3.08.2013.
2. ↑  "Chesaw". *Ghost towns and History of the American West*. Vaadatud 3.08.2013.
3. ↑  "Chesaw Tavern". *High Country Real Estate in Chesaw, Washington*. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.12.2013. Vaadatud 3.08.2013.
4. ↑  "Chesaw Cemetery". *interment.net*. Vaadatud 3.08.2013.
**Genoom** on organismi kogu geneetiline informatsioon. Selle informatsiooni kandjaks on enamjaolt DNA (osade viiruste puhul puhul RNA). 

Genoomi täpne määratlus sõltub uurimuse kontekstist. Üldjuhul mõeldakse genoomi all ühes liigiomases haploidses kromosoomikomplektis sisalduvat geneetilist materjali. Lisaks võib genoomi koosseisu arvata kaasa ka mitokondri DNA ja kloroplasti DNA, kuigi neid võib ka täiesti omaette käsitleda. 

Genoomi iseloomustatakse DNA nukleotiidjärjestuse, selle pikkuse, geenide arvu ja vastastikuse paiknemise, kromosoomide arvu ja tüüpide ning muude tunnuste kaudu.

Inimese genoom
--------------

 *Pikemalt artiklis Inimese genoom*
Inimgenoomi pikkus on umbes 3 miljardit aluspaari ({\displaystyle 3\cdot 10^{9}} bp). Kogu see pärilik info on laiali jaotatud 23 erineva DNA lõigu ehk kromosoomi peale. Inimgenoom koosneb 23 kromosoomist: 22 autosoomi ja 1 gonosoom (naistel X, meestel Y). Sugurakkudes on genoom ühes korduses (sugurakud on haploidsed), keharakkudes aga kahes korduses (keharakud on diploidsed).

Genoommutatsioonid
------------------

Genoommutatsioonid tähendavad indiviidi normaalse liigiomase kromosoomistiku arvuline muutus, kas kogu kromosoomikomplekti kordne muutus

1. euploidsus
2. polüploidsus

või üksikute kromosoomide arvu muutus

1. aneuploidsus

Genoommutatsioonid on omased lihtsamatele organismidele, peamiselt taimed ja seened. Loomadel esineb g-mutatsioone harvem ja nende olemus on piiratud. Mõned autosoomid võivad esineda 3-kordsuses. Sugukromosoomide arvu muutusega võib esineda naistel (X, XXX, XXXX jne), meestel (XYY, XXY, XXXY)

### Genoommutatsioonide tekkepõhjused

* Endomitoos
* Viljastumisel osaleb diploidne gameet
* Ristuvad erineva kromosoomi arvuga vanemad
* Häired meioosis

Levinud on ka inimeste poolt tahtlikult muudetud taimede kromosoomide üldarvu muutus, nn polüploidid. See põhjustab teatud taimedel saagikuse suurenemist.

Vaata ka
--------

* Genoomi suurus
* Inimese genoom

Viited
------

1. 1 2  Viikmaa, M. Klassikalise geneetika leksikon. Vaadatud 30.07.2011.
2. ↑  "Human assembly and gene annotation". *Ensembl genome browser*. November 2021. Vaadatud 11.05.2022.

Välislingid
-----------

* Looma genoomi mõõtmete andmebaas
* Taime genoomi mõõtmete andmebaas
Meghnad Saha, NSAI esimene president (1931–1932)
**Rahvuslik Teaduste Akadeemia, India**, akronüüm **NSAI** (*National Academy of Sciences, India*), on India teaduste akadeemia peakorteriga Allahābādis. 

See on India vanim teadusakadeemia, asutatud 1930. aastal.

Akadeemia valib endale presidendi kaheaastaseks ametiajaks. Esimeseks presidendiks sai astrofüüsik Meghnad Saha.

Liikmeskond
-----------

Akadeemial on üle 1600 kodumaise liikme. Välisliikmeid on 101, nende seas Gro Harlem Brundtland, Anny Cazenave, Claude Cohen-Tannoudji, Vadim Ivanov, Helmut Schwarz, Aleksei Starobinski, Peter John Wyllie ja Shing Tung Yau.

Akadeemia valib ka auliikmeid. Neid on 20, nende seas nobelistid James Watson ja Kurt Wüthrich.

Varem on akadeemia välisliikmeks valimise au pälvinud teiste seas Hermann Bondi, Paul Dirac, Albert Einstein, Otto Hahn, Robert Herman, Pjotr Kapitsa, Abdus Salam, Erwin Schrödinger ja Carl Woese.

Vaata ka
--------

* India Rahvuslik Teaduste Akadeemia
* India Teaduste Akadeemia

Viited
------

1. 1 2  Past Presidents. nasi.org.in
2. 1 2  The Academy. nasi.org.in
3. ↑  Foreigen Fellows. nasi.org.in
4. ↑  Deceased Fellows. nasi.org.in

Välislingid
-----------

* National Academy of Sciences, India. Koduleht. nasi.org.in
RumeeniaCluj-Napoca (2015)
Kreeka Thessaloníki (2014)
Sloveenia Maribor (2013)
Portugal Braga (2012)
Belgia Antwerpen (2011)
Itaalia Torino (2010)
Holland Rotterdam (2009)
**Euroopa noortepealinn** (inglise keeles *European Youth Capital*, lühendatult **EYC**) on tiitel, mis antakse igal aastal ühele Euroopa linnale üheks aastaks. Selle aja jooksul on linnal võimalus mitmekülgse programmi abil näidata oma noortega seotud kultuurilist, ühiskondlikku, poliitilist ja majanduslikku elu ja arengut. Tegemist on Euroopa noortefoorumi algatusega ning esimene pealinn valiti 2009. aastal.

Eesmärgid
---------

Euroopa noortepealinnade valimise eesmärk on edendada Euroopa riikide noorte vahelist koostööd. Üks olulisemaid organisatsiooni aspekte on noorte igapäevaelu parandamine pealinnaks valitud linnas ning seda mitte vaid pidustuste ajal, vaid pikas perspektiivis. Lisaks julgustatakse noori osalema pealinna plaanide loomise ja rakendamise juures ning üks ettevõtmise prioriteetidest on seegi, et noored oleksid hästi informeeritud ja ühiskonda kaasatud ning et neile antaks võimalusi paremaks tulevikuks. Noortepealinnaks nimetamise täiendav kasu tuleb turismist ja suurenenud rahvusvahelisest prestiižist.

Noortepealinnad 2009–2016
-------------------------

Esimene noortepealinn valiti 2009. aastal, see oli Rotterdam.

Euroopa noortepealinnad| Aasta | Linn | Riik | Märkused |
| --- | --- | --- | --- |
| 2009 | Rotterdam | Holland Holland |  |
| 2010 | Torino | Itaalia Itaalia |  |
| 2011 | Antwerpen | Belgia Belgia |  |
| 2012 | Braga | Portugal Portugal | Koduleht |
| 2013 | Maribor | Sloveenia Sloveenia | Koduleht |
| 2014 | Thessaloníki | Kreeka Kreeka | Koduleht |
| 2015 | Cluj-Napoca | Rumeenia Rumeenia | teised kandidaadid: Poola Katowice, Hispaania San Cristóbal de La Laguna, Hispaania Badajoz, Venemaa Ivanovo,Leedu Vilnius, Aserbaidžaan Gəncə, Itaalia Lecce ja Venemaa Perm |
| 2016 | Gəncə | Aserbaidžaan Aserbaidžaan | teised kandidaadid: Bulgaaria Varna, Leedu Vilnius, Hispaania San Cristóbal de La Laguna ja Hispaania Badajoz |

Vaata ka
--------

* Euroopa noortefoorum
* Euroopa kultuuripealinn
* Euroopa spordipealinn

Viited
------

1. 1 2  "ABOUT THE EYC". www.youthforum.org/CAPITAL. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.07.2011. Vaadatud 20.05.2010.
2. 1 2  "General Information". www.youthforum.org/CAPITAL. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.07.2011. Vaadatud 20.05.2010.
3. ↑  "EYCs of the Past, Present and Future". www.youthforum.org/CAPITAL. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.10.2010. Vaadatud 20.05.2010.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Braga – European Youth Capital 2012
**Šaukliai** (žemaidi *Šauklē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Erla jõe ääres. Külas tegutseb külaselts, seal on postkontor ja raamatukogu ning Mosėdise kooli algharidust andev filiaal.

Küla jääb Salantai regionaalparki. Šaukliaisse ulatuvad osaliselt Šaukliai maastikukaitseala ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala – Erla ja Salantase jõe ürgorud, tervenisti jääb külla Šaukliai kivikülv. Kivikülvi on rajatud õpperada. Valdavalt on kivikülvi maastik nõmm või kadastik, valdavaim rohttaim on jusshein.

Külla jääb looduskaitsealune Šaukliai kivi, mille pikkus on 5,10 meetrit, laius 2,50 meetrit ja kõrgus 2,8 meetrit. Sellest pool on viidud Palangasse skulptuuri "Jūratė ja Kastytis" rajamiseks, kivi ise on aga küla piirisildiks. Looduskaitse all on ka Šaukliai pärn ümbermõõduga 5,05 meetrit.

Šauklai oli XV–XVII sajandini paganlik pühapaik. 1928. aastal avati seal algkool. Nõukogude perioodil oli küla Aušra kolhoosi keskasulaks. Külas on Šaukliai kalmistu.

Muinsuskaitse all on sealne hiiepaik. Hiiepaigale jäävad ka lohukivi ja ohvrikivi. Hiiepaigal asuvad savised lohud, kus on tehtud tuld ja põletatud ohvreid. Tekkinud glasuuri järgi otsustades on need viimati kasutusel olnud XVIII sajandil. Külas on kokku kolm lohukivi.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 392 (1902)
* 357 (1923)
* 301 (1959)
* 283 (1970)
* 401 (1979)
 | * 422 (1987)
* 455 (1989)
* 467 (2001)
* 349 (2011)
* 307 (2021)
 |

Šaukliai

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
2. ↑
3. ↑   Šauklių riedulynas (Šauklių tundra)]
4. ↑  Šauklių akmuo
5. ↑  Skuodo rajono savivaldybė
6. ↑  Šauklių senovės kulto vieta
7. ↑  Vaitkevičius V. *Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija*, Vilnius 1998, 146-147 lk.

Välislingid
-----------

* Küla portaalis vietoves.Lt

| * v
* r
Mosėdise valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**alevid:** **Mosėdis** |
| 
**külad:** Baksčiai **·**  Bobiliškės **·**  Gandlaukė **·**  Gaubės **·**  Igariai **·**  Krakės **·**  Kusai **·**  Miesto Kalniškiai **·**  Mikulčiai **·**  Naujukai **·**  Nerėpai **·**  Nevočiai **·**  Paeiškūnė **·**  Palaukė **·**  Palšiai **·**  Plaušiniai **·**  Šatraminiai **·**  Šaučikiai **·**  Šaukliai **·**  Šerkšniai **·**  Šilalė **·**  Šniukščiai **·**  Tauzai **·**  Tėveliai **·**  Udraliai **·**  Virbalai |
Kolme tsentriga korvkaare konstrueerimine
**Korvkaar** on lame horisontaalsuunas väljavenitatud ümarkaar (nimetus tuleb sarnasusest korvisangaga, vrd saksa *Korbhenkelbogen*) mis on konstrueeritud kolmest kuni viiest ringikaarest. Kaare raadius on väikseim ja kõverus suurim lähtejoone kohal, lagipunktile lähenedes kasvab raadius ja väheneb kõverus.

Korvkaart kohtab juba hilisgootikas, kuid eriti iseloomulik on see renessanss- ja barokkarhitektuurile. Kaob antikiseerivas klassitsismis, ent tuleb uuesti tagasi neostiilides, juugendis ja isegi uusklassitsismis.

Pildid
------

* Sissepääs kabelisse Metzi St. Maximini kirikus (1452)Sissepääs kabelisse Metzi St. Maximini kirikus (1452)
* Manueli stiilis São Migueli kirik Portugalis (16. sajand)Manueli stiilis São Migueli kirik Portugalis (16. sajand)
* Maja MadridisMaja Madridis
* Barokse korvkaarega kangialune SlovakkiasBarokse korvkaarega kangialune Slovakkias
* Uusklassitsistlik aken Klagenfurtis Wienergasse 10Uusklassitsistlik aken Klagenfurtis Wienergasse 10

Vaata ka
--------

* tuudorkaar

Viited
------

1. ↑
**Gennadi Tolmatšov** (sündinud 16. detsembril 1952 Narvas) on Eesti ja Nõukogude Liidu poksija ja poksitreener. 

Tolmatšov poksis aastatel 1966–1979 Tallinna ja Narva Dünamos. Tema treenerid olid Anatoli Kozlovski ja Vladimir Mazjakin. Kokku pidas ta 233 kohtumist ja võitis neist 218.

Ta tuli II keskkaalus (kuni 75 kg) kahekordseks Eesti NSV meistriks (1973 ja 1974) ja II poolraskekaalus (kuni 81 kg) kolmekordseks Eesti NSV meistriks (1975, 1976 ja 1978).

NSV Liidu meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) võitis ta II koha (1976) ning III koha (1974). Samuti võitis ta NSV Liidu juunioride meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) esikoha aastatel 1971 ja 1972. 

Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) tuli Gennadi Tolmatšov seitsmel korral järjest esikohale (1973–1979).

Neljal korral võistles ta NSV Liidu koondises USA vastu ja võitis kaks oma kohtumist.

Treenerina
----------

Aastast 1979 töötas ta poksitreenerina ning alates 1982. aastast oli ta Eesti NSV koondise vanemtreener. 

Ta on Eesti poksikoondise peatreener.

Tunnustus
---------

* 1972 Nõukogude Liidu meistersportlane
* 1975 Eesti NSV parim sportlane (esimese poksijana)
* 1975 Nõukogude Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane

Kirjandus
---------

* Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001
* Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Gennadi Tolmatšovi sporditulemused
Seljanka pärineb Ukraina rahvusköögist, kuid on levinud paljudesse maadesse
**Rahvusköögiks** nimetatakse mingi rahva, riigi või piirkonna eripärast toidukultuuri: toiduvalmistamisviise, retsepte, maitse- ja toorainete valikut. Iga rahvusköögi omapära tuleneb toiduainete kättesaadavusest, kliimast ja taimestikust, ajaloolistest, usulistest ja kultuurilistest tavadest.

Ehkki enamasti peetakse rahvusköögi all silmas traditsioonilist, ajalooliselt kujunenud kööki, võidakse rahvusköögiks nimetada ka tänapäevast toidukultuuri, mis on omane konkreetsele rahvale või piirkonnale. Näiteks on Eestis viimase poolsajandi vältel levinud hamburgerid, seljanka ja šašlõkk, mis ei ole traditsioonilised eesti toidud, kuid mille valmistamisel ilmneb tihti kohalik eripära. Sellistel pidulikel üritustel nagu näiteks Eesti Vabariigi aastapäeva vastuvõtud esitletakse aga sageli traditsioonilistel motiividel loodud uusi toite (näiteks kamavaht). 

Rahvusköögile vastanduvad moodne *fusion*-köök, mis sihilikult segab eri traditsioone, ning molekulaargastronoomia, mis läheneb toidule teaduslikult ja kõrgtehnoloogiliselt.

Enamasti nimetatakse rahvuskööke rahva või piirkonna järgi, kust nad pärinevad – näiteks Eesti, Hiina, India, juudi, Prantsuse või Vene köök –, kuid leidub ka muul põhimõttel moodustatud nimetusi (nt Cajuni köök).
**Vabariigi Valitsuse määrus** on Vabariigi Valitsuse õigusakti liik.

Vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele on Vabariigi Valitsuse määrus õigustloov akt, mida Vabariigi Valitsus annab seaduse alusel ja täitmiseks.

Määruse kui õigusaktiga sätestatakse sageli seaduse rakendamise detailsem kord. Vabariigi Valitsus annab määrusi ka valitsusasutuste ülesehituse, asjaajamise ja töö korraldamiseks, samuti teenistusliku järelevalve teostamiseks.

Vabariigi Valitsuse määrused peavad tuginema seaduses või Euroopa Liidu õigusaktis antud volitusnormile ning olema kooskõlas seaduses või Euroopa Liidu õigusaktis sätestatud volitusnormi piiride, mõtte ja eesmärgiga.

Vabariigi Valitsuse määruse allkirjastavad peaminister, määrusega reguleeritavate küsimuste valdkonna eest vastutav minister ja riigisekretär. Vabariigi Valitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas.

Vaata ka
--------

* Vabariigi Valitsuse korraldus

Viited
------

1. 1 2  Vabariigi Valitsuse seadus
2. ↑  Hea õigusloome ja normitehnika eeskiri. RT I, 29.12.2011, 228
Lukas Bengtsson 2012. aastal Mora IK-is mängimas
**Lukas Nicke Arne Bengtsson** (sündinud 14. aprillil 1994 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Växjö Lakers.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Mora IK, mille koosseisus debüteeris ta Rootsi esiliigas hooajal 2011–12. Hooajal 2013–14 lõi ta Rootsi esiliigas 13 väravat ja andis 20 väravasöötu ning valiti Rootsi esiliiga hooaja parimaks noormängijaks.

Hooaja 2014–15 lõpus liitus ta Rootsi kõrgliigaklubiga Frölunda HC. Hooajal 2015–16 tuli ta klubiga Rootsi meistriks, lisaks võideti samal hooajal Jäähoki Meistrite Liiga.

Aastatel 2016–2018 mängis ta American Hockey League'i klubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins.

Hooajal 2018–19 mängis ta Rootsi kõrgliigas Linköping HC ridades. Aastatel 2019–2021 mängis ta KHL-is Peterburi SKA ridades. 2021. aasta juunis liitus ta Minski Dinamoga. 2022. aasta mais naasis Bengtsson Rootsi kõrgliigasse, liitudes Växjö Lakersiga.

2014. aastal võitis Bengtsson Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Rootsi jäähokikoondise koosseisus osales ta 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Välislingid
-----------

* Lukas Bengtsson KHL.ru lehel
* Lukas Bengtsson hockeydb.com lehel
**Euroopa tsivilisatsioon** on erinevate rahvusriiklike kultuuriruumide ühisosa.

Euroopa tsivilisatsiooni juured on Vana-Kreekas ning laiemalt antiikmaailmas ja kristluses. Euroopa tsivilisatsioon pärineb renessansi, valgustusaja ja modernsest mõtlemisest (maailmatajust, maailmapildist), mis tänapäeval kohandub üleilmastumisega.

Euroopa tsivilisatsiooni tunnused tänapäeval:

* isikuvabadus
* inimeste võrdsus õigusemõistmisel (võrdõiguslikus)
* eraomand
* turumajandus
* rahva suveräänsus
* demokraatia
* usk inimmõistusesse

Euroopa Liidu keskne tunnus ühise koostöösoovi kõrval on soov vältida edasisi maailmasõdu ja kohanduda üleilmastumisega.

Alates 18. sajandist, kui euroopalikud väärtused (eelkõige isikuvabadused) võeti aluseks USA-s, seejärel Austraalias ja Uus-Meremaal, kasutatakse ühisnimetust **Lääne tsivilisatsioon**.

Euroopa ja Lääne tsivilisatsiooni tunnused (Eduard Tinn):

* subjekti vastandamine objektile
* enese asetamine teistest kõrgemale
* isikulise kultuuri olemasolu
* ilmalik ühiskond
* seadusekuulekus
* aktiivne eluhoiak
* au ja väärikuse tunne

Vaata ka
--------

* Läänemaailm

Kirjandus
---------

* John M. Hobson. *The Eastern Origins of Western Civilisation Cambridge University Press*, 2004; ISBN 0-521-54724-5; 392 lk.
Euroopa mõrukas.
**Euroopa mõrukas** (*Rhodeus amarus*) on mõruka perekonda karplaste sugukonda kuuluv kalaliik. 

Täiskasvanuna on ta kuni 10 cm pikkune. Elab madalaveelistes mageveekogudes. 

Mõrukate pulmamäng vajab tingimusena järvekarbi hingamisvett (mille kalad ära tunnevad). Emane viib marjaterad karbi mantliõõnde, seejärel isane kasutab järvekarbi hingamisvett ära marja viljastamiseks. Nimelt isase seemnevedelik siseneb järvekarbi hingamisel koos veega järvekarpi, mille järel mantliõõndes olevad marjaterad viljastatakse.

Euroopa mõrukas on levinud Kesk- ja Ida-Euroopas ning Väike-Aasias. 

Eestist leiti esmakordselt juunis 2018 Pärnu jõest, varem eeldati kala esinemist Koiva jõe vesikonnas.

Viited
------

1. ↑  Uexküll, Jakob von 2001 [1937]. The new concept of Umwelt: A link between science and the humanities. *Semiotica* 134(1/4): 111–123. (Lk. 118–119.)
2. ↑  Ester Vilgats (07.06.2018). "Pärnu jõest leiti uus kalaliik". *Novaator*. Vaadatud 07.06.2018.
3. ↑  Eesti kalad.
|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Jugapuu** |

**Jugapuu** (*Taxus*) on jugapuuliste sugukonda kuuluv väikeste igihaljaste okaspuude ja -põõsaste perekond. 

Jugapuud on suhteliselt aeglase kasvuga, kuid enamasti pikaealised. Eri liikide tüve pikkus ulatub 1 meetrist 40 meetrini, tüve ümbermõõt kuni 4 m. Puukoor on enamasti punakas.

Jugapuud on mürgised. Mürgised on eelkõige okkad ja seemned.

Taksonoomia
-----------

Maailmas eristatakse ligikaudu 7 liiki jugapuid. Need eristuvad oma vähekattuvate areaalide poolest, kuid on morfoloogiliste tunnuste osas võrdlemisi sarnased. Väga palju on aga jugapuude aretatud vorme ehk kultivare.

Eestis kasvab siia perekonda kuuluv harilik jugapuu (*Taxus baccata*).

Liike
-----

* *Taxus baccata* – harilik jugapuu
* *Taxus brevifolia*  – lühiokkaline jugapuu
* *Taxus canadensis*  – kanada jugapuu
* *Taxus chinensis*  – hiina jugapuu
* *Taxus cuspidata*  – ida-jugapuu (teravaokkaline jugapuu)
* *Taxus floridana*  – florida jugapuu
* *Taxus fuana*  – tiibeti jugapuu
* *Taxus ×media*  – värd-jugapuu (keskmine jugapuu)
* *Taxus sumatrana*  – sumatra jugapuu
* *Taxus wallichiana* –  himaalaja jugapuu
**Bibliotheca-sarjad** on Tallinna Ülikooli Kirjastuses välja antav raamatusarjade tüüp (alasarjade sari), kirjastuse üks kolmest peasarjast.

Bibliotheca-tüüpi sarjades ilmuvad vanemate terviktekstide, sealhulgas ilukirjanduse väärttekstide kommenteeritud tõlked. Samuti võib selles sarjas ilmuda uuemaid, ent mitte akadeemilise iseloomuga kõrgetasemelisi tekste; nõudluse korral avaldab kirjastus ka võtmeliste tekstide kordustrükke.

Bibliotheca-tüüpi sarjade hulk ei ole piiratud valdkondadega (näiteks võib humanitaaria valdkonnas hakata ilmuma "Bibliotheca Philosophica").

Igal Bibliotheca-tüüpi sarjal on oma toimetuskolleegium.

Sarja ühtse kujunduse maketi autor on disainibüroo Rakett. Valdkondlikku kuuluvust annab edasi värvilahendus, mis järgib ülikooli kodulehel kasutatavat värvikasutust. Lisaks eristab eri sarjade spetsiifikat värvile taustaks kasutatud muster. Võrreldes kirjastuse teiste põhisarjadega on "Bibliotheca" sari väiksemas formaadis.

Bibliotheca sarjad
------------------

Seni on ilmunud raamatuid järgmistes Bibliotheca-tüüpi sarjades:

* Bibliotheca Anthropologica
* Bibliotheca Antiqua
* Bibliotheca Artis Poeticae
* Bibliotheca Asiatica
* Bibliotheca Controversiarum
* Bibliotheca Lotmaniana
* Bibliotheca Mediaevalis
* Bibliotheca Philosophica

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Bibliotheca-sarjad. tlu.ee.
2. 1 2  Äsja loodud TLÜ kirjastus esitleb oma esimesi teoseid. kultuur.postimees.ee, 24. mai 2010
3. ↑  Väljaannetest. tlu.ee.

Välislingid
-----------

* Bibliotheca-sarjad. tlu.ee
14. sajandi rõngassõlg Inglismaalt kirjaga IESVS
Aastaist 1340-1350 pärinev vääriskividega kaunistatud kullast rõngassõlg Saksamaalt, praegu Metropolitani muuseumi kogus
20. sajandist pärit väike plekist pressitud rõngassõlg eest- ja tagantvaates
**Rõngassõlg** on lameda sõõriga sõlg, millel on keskmise suurusega suuava ja välisserv kaunistusega. See on nii rõivakinnitusvahend kui ehe.

Ajaloost
--------

Eestis levisid 13.–17. sajandini laialdaselt kitsama sõõriga lamedad rõngassõled ehk *hansasõled*. 
16. sajandil tuli moodi renessansipärane laiema sõõriga rõngassõlg, millest 18. sajandi teiseks pooleks kujunes välja kuhiksõlg.

Kirjeldus
---------

Õhukesest hõbeplekist rõngassõlgedel oli läbimõõt 5–10 cm, suuaval 3–4 cm. Sõle serva joodeti kaunistusega äärevits: nupukeste rida, risti või kaldu sisselõiked jms. Sõle suuava vits võis olla kaunistusega või ilma. Sõõri pinnale olid uuristatud kas mingid sõnad või õisornament, mis oli stiililt lähedane kuhiksõlgedele. 19. sajandi lõpuks oli sõlekirjadele omane geometriseerumine.

Talurahvasõled olid valdavalt hõbedast, lihtsamad sõled vasesulameist, 19. sajandil lisandus ka uushõbeda, hiljem melhiori kasutamine. Valmistajateks olid linnakullassepad.

Vaata ka
--------

* Sõlg
* Hoburaudsõled
* Kaarsõled
* Karpsõled
* Kuhiksõled
* Kupalsõled
* Plaatsõled või ketassõled
* Vitssõled
* Prees
* Pross
* Sõlgpuu

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 76
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 290

Kirjandus
---------

* Ilmari Manninen. Eesti rahvariiete ajalugu (1927, kordustrükid 2009 ja 2017).
* Kaalu Kirme. Eesti sõled, kirjastus: Kunst, 1986.
* Kaalu Kirme. Eesti rahvapärased ehted, kirjastus: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2002.

Välislingid
-----------

* Tekstiga rõngassõlg. Eesti Rahva Muuseum.
* Ornamendiga rõngassõlg. Eesti Rahva Muuseum.
* Hansasõlg. Tartu Linnamuuseum.
* Eesti sõled

* 
* 
* 
* 
*
Rooma panteon
**Panteon** (ladina keeles *Pantheon*, pärineb kreekakeelsest sõnast Πάνθειον 'kõigi jumalate tempel') on ainus täielikult säilinud Vana-Rooma ehitis.

Panteon ehitati kõigi Antiik-Rooma jumalate templina umbes 115–125 pKr Hadrianuse valitsemisajal. See on antiikaja suurim kuppelehitis kõrgusega 43 meetrit ja Rooma vanim kupliga ehitis.

Silindrikujulisse keskehitisse pääseb viilkatusega sammaskoja kaudu. Keskehitises asusid orvad jumalakujudega. Siseruum saab valgust läbi kuplis oleva ava.

Panteonil on kiri "*M·AGRIPPA·L·F·COS·TERTIVM·FECIT*", mis tähendab "*Marcus Agrippa, Lucii filius, consul tertium fecit*", tõlkes 'Marcus Agrippa, Luciuse poeg, konsul kolmandat korda, ehitas selle'. See viitab Marcus Vipsanius Agrippale ja ehitamisajale 27–25 eKr. Agrippa laskis rajada Panteoni eelse hoone, mis 110 pKr välgulöögi tõttu maha põles.

Alates 7. sajandist on panteon olnud kristlik Santa Maria Rotonda kirik. Hoones asub Raffaeli haud.

Rooma Panteoni eeskujul nimetati 1791 Pariisi kaitsepühaku Püha Genevieve'i klassitsistlikus stiilis kirik ümber Pariisi Panteoniks. Sellest sai Prantsusmaa suurkujude austamis- ja matusepaik.

Panteoni on sageli matkitud, ehkki väiksemais mõõtmeis, näiteks Potsdamis.

Vaata ka
--------

* Panteon

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  "Antiigileksikon", 2. kd. lk. 64
MediaWiki logo
MediaWiki vana logo, mis kujutab linkide tegemise moodust (kaks nurksulgu)
**MediaWiki** on tarkvara Viki-tüüpi veebisaitide jaoks. See kirjutati Vikipeedia ja muude Wikimedia projektide jaoks, kuid ka teised vikid kasutavad seda. MediaWiki tarkvara kirjutatakse ja levitatakse GPL litsentsi alusel.

MediaWiki on tüüpiline LAMP-platvormile rajatud tarkvara. Tarkvara käitatakse Linux operatsioonisüsteemil, kasutades veebiserverit. Andmete salvestamiseks on MySQL andmebaas ja tarkvara on kirjutatud PHP programmeerimiskeeles. Kuigi algselt rajati see kasutama Linuxit ja Apache'i, töötab MediaWiki kõigis operatsioonisüsteemides ja kõigil veebiserveritel, millel töötavad MySQL ja PHP. Nii kasutab Wikimedia Foundation praegu ka Vikipeedia käitamiseks oma serverites hoopiski Apache'i asemel parandatud BSD litsentsiga lighttpd'd ja MySQL-i asemel selle arendust MariaDB-d.

Vaata ka
--------

* Teadmusjuhtimine

Viited
------

1. ↑  lighttpd

Välislingid
-----------

* MediaWiki koduleht
* Translatewiki.net – MediaWiki lokaliseerimise viki

### Teisi eestikeelseid MediaWiki tarkvara kasutavaid veebisaite

* Filateelia.ee viki
* Hinnavaatlus.ee Viki
* Kuutõrvaja
* Lambda.ee
* Lohewiki
* Pingviini Viki
* Eesti GTAV.ee Kommuun
**Eesti Põhjala Ühing** (rootsi *Föreningen Norden i Estland*, inglise *Norden Association of Estonia*) on 20. oktoobril 1989 asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on arendada Eesti ja Põhjamaade rahvaste koostööd ja ühistegevust nende ajaloo, ühiste huvide ning kultuuritraditsioonide alusel.

Ühing tegutseb koostöös Taani, Soome, Rootsi, Norra, Islandi, Gröönimaa, Fääri saarte ja Ahvenamaa Põhjala Ühingute ning neid ühendava katusorganisatsiooni Föreningarna Nordens Förbundiga.

Ajalugu
-------

Eesti Põhjala Ühingu loomise ajendas 1989. aasta mais Rahvarinde büroosse sattunud norra ajakirjaniku Morten Bakkeli kiri, kus too juhtis tähelepanu Põhjamaades tegutsevaile Põhjala Ühingutele ja neid ühendavale liidule. Bakkel pakkus välja idee luua Eestis samalaadne ühing, avardamaks Eesti demokraatlike liikumiste kontakte Põhjamaades.

Oleg Kangur ja Rein Tamsalu koostasid seepeale ühingu põhikirja ning kutsusid kokku asutamiskoosoleku, mis leidis aset 20. oktoobril 1989. Asutajaliikmeid oli 12: Mati Hint, Ülo Kaevats, Oleg Kangur, Marju Lauristin, Jüri Luik, Eino Muruste, Rein Tamsalu, Andres Tarand, Mari Tarand, Mart Tarmak, Sirje Trei ja Peeter Vihalemm.

1989 ja 1990. aasta valimiskampaaniate tõttu ühenduse tegevus soikus, kuid elavnes taas pärast esimest suurkogu, mis peeti 12. mail 1990 Kirjanike Maja saalis. Suurkogul osales 47 inimest ning sellel kinnitati põhikiri, kiideti heaks tegevussuunad, valiti juhatus ja esimees, kelleks sai Oleg Kangur.

20. maiks 1991 oli ühingul juba 328 individuaalliiget ning 10 kollektiivliiget. Allorganisatsioonid tegutsesid Tartus, Pärnus, Kilingi-Nõmmes, Kuressaares, Muhus ja Hiiumaal. Ühingul puudusid oma ruumid ning tegutseti Looduskaitse Seltsilt üüritud ruumides Tatari tänaval.

Vaata ka
--------

* Põhjala Ühingud
* Föreningarna Nordens Förbund

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Eesti Põhjala Ühingu koduleht
Gravitatsiooniliselt vastastikmõjustuvad massid
**Newtoni gravitatsiooniseadus** on Isaac Newtoni formuleeritud mudel gravitatsiooni kohta. Selle seaduse kohaselt kaks masspunkti tõmbuvad üksteise poole jõuga, mis on võrdeline nende masside korrutisega ning pöördvõrdeline nendevahelise kauguse ruuduga.

Võrrandi kujul esitatakse see:

{\displaystyle F=G{\frac {m\_{1}m\_{2}}{r^{2}}}},
kus:

*F* on gravitatsioonijõud,
*G* on gravitatsioonikonstant,
*m*1 on esimese keha mass,
*m*2 on teise keha mass,
*r* on kehadevaheline kaugus.
Kuigi valem on sõnastatud masspunktide jaoks, jääb see kehtima ka sfäärilise sümmeetriaga massijaotust omavate kehade korral (näiteks raskuskiirendust planeedi pinnal võib ligikaudselt arvutada sama valemi järgi).

Gravitatsioonikonstandi eksperimentaalseks väärtuseks on saadud 6,674×10−11 N·m2·kg−2.

Kehtivuspiirkond
----------------

Newtoni gravitatsiooniseadus kehtib suure täpsusega suhteliselt nõrkades gravitatsiooniväljades ja väikestel kiirustel. Täpsemalt, Newtoni valem kehtib tingimustel {\displaystyle \varphi /c^{2}\ll 1} ja {\displaystyle v/c\ll 1}, kus {\displaystyle \varphi } on gravitatsioonipotentsiaal, *v* on kiirus ja *c* on valguse kiirus vaakumis. Vastasel korral tuleb kasutada Einsteini üldrelatiivsusteooriat (Newtoni teooria on piirjuht üldrelatiivsusteooriast). Isegi Päikesesüsteemi planeetide liikumises esineb väikseid iseärasusi (periheeli aeglane pretsessioon), mille põhjendamiseks on vaja üldrelatiivsusteooriat. Samuti ei anna Newtoni teooria kvantitatiivselt õiget tulemust valguse kõrvalekaldumisele gravitatsiooniväljas.

Rakendused
----------

Newtoni gravitatsiooniteooria põhilisteks rakendusvaldkondadeks on ballistika (mürskude, rakettide, kosmoselaevade liikumine gravitatsiooniväljas), planeetide jt. taevakehade liikumise analüüs jms. Newton tuletaski oma teooria, lähtudes empiirilistest andmetest planeetide liikumise kohta, mis olid formuleeritud juba varem Kepleri seadustena.

Vaata ka
--------

* Üldrelatiivsusteooria on Albert Einsteini formuleeritud mudel gravitatsiooni kohta.
**Trivimi Velliste** (kuni 29. detsembrini 1935 **Trivimi Ventšikov**, 14. märts 1904 Kükita vald, Torma kihelkond, Tartumaa – 13. september 1960) oli Eesti NSV kohaliku võimu tegelane.

1923–1931 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas metsandust, korporatsiooni Fraternitas Slavia (vahepealse nimega Fraternitas Ruthenia) liige (buršvilistlane).

Oli 1940–1941 kestnud Nõukogude okupatsiooni ajal NSV Liidu Ülemnõukogu valimiste Tartumaa jaoskonna Otepää linna valimiskomisjoni esimees ning Otepää linna täitevkomitee esimees.

Teenis Saksa sõjaväes, langes Prantsusmaal sõjavangi, naasis Eestisse. 

Töötas muuhulgas Raja keskrahvamaja ja Kasepää rahvamaja juhatajana. Elas hiljem Tartus. Ta suri 13. septembril 1960 ja ta maeti Kükita vanausuliste kalmistule.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli Tartu 2. Keskkooli direktor Alide Velliste.

Tema poeg on Trivimi Velliste.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "NSVL Ülemnõukogu valimiste Tartumaa jaoskonnakomisjonid". Tartu Kommunist nr 59, 7. detsember 1940. Lk 4
3. ↑  "Segadusi Pühajärve Saeveskis". Otepää Teataja nr 11, 4. august 1941. Lk 2
4. ↑  "Rahvamaja". Postimees nr 127, 3. juuni 1945. Lk 1
5. ↑  Kalev Vilgats. "Trivimi Velliste. Olen uhke, et kandideerisin riigikokku Pärnumaalt". Pärnu Postimees, 7. mai 2011. Lk 2–3

Kirjandus
---------

* *Album academicum universitatis Tartuensis* II köide. Tartu 1994. Lk 299

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*