recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib geomeetrilisest kujundist; üldkeeles võidakse ringiks nimetada ka ringjoont; ringist algebras on juttu artiklis Ring (algebra); sõna teistest tähendustest on juttu leheküljel Ring (täpsustus)* |

---

Ring
Kontsentrilised ringid
**Ring** ehk **kinnine ring** on ringjoone poolt piiratud tasandi osa. Ring sisaldab kõiki punkte, mis on kas ringjoonel või ringjoone sees. 

Mõnikord nimetatakse ringiks (**lahtiseks ringiks**) ainult ringjoone sees asuvate punktide hulka. 

Ringi keskpunktiks nimetatakse seda piirava ringjoone kõikidest punktidest võrdsel kaugusel olevat fikseeritud punkti, mis asub ringiga (ja ringjoonega) samal tasandil. 

Ringi raadiuseks nimetatakse ringi keskpunkti kaugust ringjoonest (ringi keskpunkti kaugust ringjoone mis tahes punktist), samuti ringi keskpunkti ringjoone ükskõik millise punktiga ühendavat sirglõiku.

Ringi diameetriks nimetatakse niisugust sirglõiku, mis ühendab kaht ringjoone punkti ja läbib ringi keskpunkti, samuti sellise sirglõigu pikkust. Diameeter on raadiusest 2 korda pikem. Diameeter jaotab ringi kaheks võrdse pindalaga sektoriks.

Ühikringiks nimetatakse niisugust ringi, mille raadiuse pikkus on 1 ühik. Üldjuhul on ühikringi keskpunktiks koordinaattelgede nullpunkt.

Rõngas on kujund, mille moodustavad kaks samal tasandil asuvat kontsentrilist (ühise keskpunktiga) ringjoont. Rõngas sisaldab kõiki punkte, mis asuvad kas ükskõik kummal ringjoonel või suurema ringjoone sees, kuid mitte väiksema ringjoone sees.

Ringi ümbermõõt
---------------

{\displaystyle C=2\cdot \pi \cdot r},  

kus C on ringi ümbermõõt, r – ringi raadius, π – pii.

Ringi pindala
-------------

{\displaystyle S=\pi \cdot r^{2}},  

kus S on ringi pindala, r – ringi raadius, π – pii.

Välislingid
-----------

* (ingliskeelne video ringi pindala valemi tuletamisest)
See artikkel See artikkel räägib tänavast Tartus.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kalevi tänav (täpsustus).

---

Kaart
Lipuehtes Kalevi tänav Eesti Vabariigi aastapäeval 2013. aastal.
**Kalevi tänav** (varem **Karlova tänav**) on tänav Tartus.

Selle pikkus on 1,88 km. Tänav algab Riia tänavalt ja lõpeb Tehase tänaval. Teisel pool Riia tänavat jätkub tee Ülikooli tänavana. Algul kulgeb tänav kagusse, aga teeb Lina ja Marta tänava kandis aeglase käänaku ning kulgeb edasi lõunasse.

Tänava alguses Kalevi 1, ristumiskohas Riia tänavaga paikneb Tartu Halduskohus.

Tänava algusest lõpu poole minnes on Kalevi tänaval ühine ristmik Soola tänavaga (vasakult), Lille tänavaga (paremalt), Lao tänavaga (vasakult), Aida tänavaga (vasakult), Pargi tänavaga (paremalt), Lina tänavaga (vasakult), Malmi tänavaga (vasakult), Marta tänavaga (paremalt), Jõe tänavaga (vasakult), Tolstoi tänavaga (paremalt), Õnne tänavaga (paremalt), Sõpruse puiesteega (vasakult), Rebase tänavaga (vasakult), Kuu tänavaga (risti), Vaba tänavaga (risti), Sõbra tänavaga (risti), Saekoja tänavaga (risti) ja Purde tänavaga (risti).

Ajalugu
-------

Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 14. maist 1936. Varem on seda nimetatud, eri kirjaviisides: *Karlova tänav*; *Kaarli tänav*; *Pirogovi tänav*; *Piiskopimõisa tänav*; *Aleviküla tänav*; *Pirogowstraße*; *Pirogoffstraße*; *Karlowastraße*; *Carlowa Straße*; *Carlowastraße*; *Karlowa’sche Straße*; *Die Carlowasche Str.*; *Bischoffhoffsche Strasse*; *Allewekullsche Strasse*; *Allawaküll Strasse*.

Kalevi 1 hoones tegutses Tartu Tütarlaste Gümnaasium

Kalevi tänav 44/48 tegutses enne teist maailmasõda nahavabrik Kalev.

Hooned
------

* Kalevi 11Kalevi 11
* Tartu Loomemajanduskeskus, Kalevi 13Tartu Loomemajanduskeskus, Kalevi 13
* Tartu Loomemajanduskeskus, Kalevi 17Tartu Loomemajanduskeskus, Kalevi 17
* Kalevi 17, vaade 2010. aastalKalevi 17, vaade 2010. aastal
* Tartu Üliõpilasmaja ehk Sõbra maja aadressil Kalevi 24Tartu Üliõpilasmaja ehk Sõbra maja aadressil Kalevi 24
* Hoone, Kalevi 27Hoone, Kalevi 27
* Puitelamu, Kalevi 31Puitelamu, Kalevi 31
* Puitelamu, Kalevi 47Puitelamu, Kalevi 47
* Puitelamu, Kalevi 52Puitelamu, Kalevi 52
* Kalevi tänava tagaaiad KarlovasKalevi tänava tagaaiad Karlovas
* Tartu Salemi kirik Karlovat ja Annelinna ühendava Uue silla lähedalTartu Salemi kirik Karlovat ja Annelinna ühendava Uue silla lähedal

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kalevi tänav** |

Viited
------

1. ↑  Ekspresskataloog 2005, lk 54–55. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000
Pärnu päikeseelektrijaam (Eesti)Pärnu päikeseelektrijaam
Asendikaart
**Pärnu päikeseelektrijaam** ehk **Pärnu päikesepark** on Eesti suurim päikeseelektrijaam. See asub Pärnus endise Rääma prügimäe alal.

2018. aasta märtsis kavandatud detailplaneeringu järgi pidi 30 hektari suuruse pindalaga alast 25% kaetama 22 000 päikesepaneeliga. Park pidi valmima paari aastaga.

17. juulil 2019 avati 16 ha suurune 13 000 päikesepaneeliga Pärnu päikesepark, mis koosneb neljast jaamast, igaüks võimsusega 990 kW. Pargi aastane elektritoodang peaks olema umbes 400 MWh, millest piisab ligi 1000 majapidamise vajaduse rahuldamiseks.

Elektrijaama ehitamiseks loodi ettevõte Pärnu Päikesepargid, mis on Eesti Gaasi AS ja Pärnu linnale kuuluva Paikre OÜ ühisettevõte. Investeeringu maht oli 3,5 miljonit eurot. Jaama ehitas Solar4You.

Viited
------

1. 1 2  FOTOD | Hanschmidt avas Pärnus Eesti suurima päikesepargi. See katab ligi 1000 majapidamise elektrivajaduse, Ärileht.ee, 17.07.2019 (vaadatud 21.07.2019)
2. ↑  Pärnu kavandab vanale prügimäele suurt päikeseelektrijaama, ERR, 02.03.2018 (vaadatud 21.07.2019)
3. 1 2  Pärnus avatakse Eesti suurim päikeseenergiajaam, Pärnu Postimees, 16.07.2019 (vaadatud 21.07.2019)
**Kalevala-mõõt** ehk kalevalamõõt on läänemeresoome rahvaste pärimuses rahvalauludes kujunenud värsimõõt. Nimetus tuleneb Elias Lönnroti koostatud eeposest "Kalevala", mis koosneb seda mõõtu värssidest, ja on anakronistlik, kuna värsimõõt on palju vanem – tekkinud eri hinnangutel 1000–2000 aastat tagasi. 

Kalevala-mõõtu on uurinud Henrik Gabriel Porthan, Elias Lönnrot, Matti Kuusi, Aulis Rintala ja paljud teised Soome asjatundjad.

Klassikalise Kalevala-mõõdu reeglid on täpselt määratletud, kuid elavas pärimuses ei järgitud neid alati täielikult. Kuulsalt Karjala laulikult Arhippa Perttuselt üles kirjutatud rahvalauludes on 2–3% värsimõõdu "vigu" – umbes sama palju kui Lönnroti "Kalevalas". 

Kalevalamõõduline värss koosneb kaheksast silbist – neljast kahesilbilisest trohheilisest värsijalast. Värsijala languses ehk rõhutus osas ei tohi kalevalamõõdu põhireegli järgi olla pikka silpi (mis lõpeb konsonandiga või sisaldab pikka vokaali või diftongi). Esimene värsijalg võib harva olla kolme- või isegi neljasilbiline (sel juhul on need reeglina lühikesed silbid), teised on alati kahesilbilised. Värsi viimases silbis ei tohi olla pikka vokaali ja see ei tohi olla ühesilbiline sõna. Pikemad sõnad esinevad pigem värsi lõpuosas kui algul. 

Kalevalamõõdulise värsi juurde kuulub algriim. Tugev algriim nõuab, et värsis algaks vähemalt kaks sõna sama konsonandi ja vokaaliga. Nõrk algriim tähendab, et sõnad algavad sama konsonandi või vokaaliga. Lõppriimi ei kasutata, kuid lõppriimi efekt võib tekkida parallelismist, kus korratakse sarnast mõtet samu keelelisi vorme kasutades. 

Eesti regilaulu värsimõõt regivärss on Kalevala-mõõduga sama algupära, kuid vormi- ja stiilinõuete suhtes vähem range.

Vaata ka
--------

* Kalevalamõõduline luule

Kirjandus
---------

* Kuusi, Matti 1952: Kalevalaisen säkeen, säeryhmän ja runon painavoituvuudesta. – Virittäjä 56, 241–261.
* Leino, Pentti 1994: The Kalevala Metre and its Development. – Siikala, Anna-Leena & Vakimo, Sinikka (ed.): Songs beyond the Kalevala. Transformations of Oral Poetry. Helsinki: SKS, 56–74.
* Aulis Rintala: Kalevalamitan opas urbaanille runoniekalle. Kalevalaisen Runokielen Seura 1999
* August Anni (Annist): Kanteletar. Soome antoloogia I ja II. 1930–31

| * v
* r
 "Kalevala"  |
| --- |
| Üleloomulikud olendid | 

* Ahti
* Antero Vipunen
* Iku-Turso
* Ilmatar
* Hiisi
* Mielikki
* Nyyrikki
* Tapio
* Tellervo
* Tuoni
* Tuonetar
* Tuoni poeg
* Tuoni tütred
* Ukko
* Vellamo
* Valutar
* Päivatar ja Kuutar

 |
| Tegelased | 

* Aino
* Joukahainen
* Kalervo
* Kullervo
* Kyllikki
* Lemminkäinen
* Lokka
* Marjatta
* Põhjala emand (Louhi)
* Põhjala isand
* Põhjala tütred
* Sampsa Pellervoinen
* Ilmarinen
* Tiera
* Untamo
* Väinämöinen

 |
| Loomad | 

* Hiie hirv
* Kokko
* Suur haug
* Suur härg
* Tuone luik

 |
| Kohad | 

* Ahtola
* Alue järv
* Kaleva
* Põhjala (Sariola)
* Päevala
* Tuonela

 |
| Asjad ja mõisted | 

* Sampo
* Suur tamm
* Kantele
* Kuldnaine
* Tuli
* Üheksa tõve

 |
| Muu | 

* Elias Lönnrot
* Kalevala-mõõt
* Kalevalamõõduline luule
* Kalevala mälestusmärk
* Kalevala päev
* Kalevala Selts
* Kanteletar
* Runolaulik
* Viena runokülad

 |
Saskia Alusalu 2022. aasta Arvamusfestivalil
**Saskia Alusalu** (sündinud 14. aprillil 1994 Jõgeval) on Eesti kiiruisutaja ja rulluisutaja.

Ta on lõpetanud 2013. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ja õppinud Põltsamaa lastemuusikakoolis viiulit.

Ta õppis  Rahvusvahelise Uisuliidu stipendiaadina Inzelli kiiruisuakadeemias Saksamaal.

Ta on treeninud kiiruisutamist alates 2006. aastast Väino Treimani juhendamisel. 

Alusalu võitis 2009. 2010. 2011. ja 2012. aasta Eesti meistrivõistlustel kõik neli distantsi (500 m, 1000 m, 1500 m, 3000 m) ja mitmevõistluse, lisaks sai 3000 meetris ka 2008. aastal esikoha. 
Tema isiklikud ja ühtlasi Eesti rekordid on: 500 m 41,27 (2017), 1000 m 1.20,38 (2016), 1500 m 2.02,44 (2015), 3000 m 4.13,82 (2017), 5000 m 7.30,81 (2015), minimitmevõistlus 178,533 (2011).
Ta sai 2011. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel 3000 meetris 25. ja 2012. aastal 19. koha. 

2010 sai ta noore sportlase preemia.

2018. aasta Pyeongchangi taliolümpiamängude avatseremoonial oli ta Eesti lipukandja. Samadel olümpiamängudel saavutas ta 24. veebruaril ühissõidustardi finaalis 4. koha.

2018. aastal valiti ta Eesti aasta naissportlaseks.

Ta oli Guinnessi rekordina kinnitatud 2018. aasta suvel "Eesti Vabariik 100" ürituste raames korraldatud 100 x 10 km teatejooksu võistkonna liige, jooksis viimast vahetust.

24. augustil 2021 teatas ta, et lõpetab tippsportlase karjääri.

Isiklikud rekordid
------------------

Saskia Alusalu isiklikud rekordid.

| Distants | Aeg | Kuupäev | Võistluspaik |
| --- | --- | --- | --- |
| 500 m | 40,85\* | 23. veebruar 2019 | Kanada Calgary |
| 1000 m | 1.19,01\* | 16. märts 2019 | Kanada Calgary |
| 1500 m | 1.58,64\* | 17. märts 2019 | Kanada Calgary |
| 3000 m | 4.07,43\* | 13. oktoober 2019 | Saksamaa Inzell |
| 5000 m | 7.19,14\* | 30. september 2017 | Saksamaa Inzell |

*Tärniga (\*) on tähistatud Eesti rekordid.*

Isiklikku
---------

Saskia Alusalu õde on endine kiiruisutaja Sandra Alusalu.

Viited
------

1. ↑  Deivil Tserp, Kiiruisutaja, kes mängib viiulit, Õhtuleht, 3. aprill 2010
2. ↑  Anu Säärits, Saskia Alusalu harjutab Saksamaal kiiruisuakadeemias, ERR, 10. november 2012
3. ↑  Sissekanne ESBL-is
4. ↑  "Saskia Alusalu pälvis esimese kiiruisutajana aasta naissportlase tiitli" ERR, 27. detsember 2018
5. ↑  Guinness World Records. Fastest relay 100 x 10 kilometres
6. ↑  Rekord on ametlik! EV100 Guinnessi rekordi jooksu tulemus sai ametliku kinnituse. Delfi Sport, 21.01.2019
7. ↑  Saskia Alusalu lõpetab sportlaskarjääri, ERR, 24. august 2021
8. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Saskia Alusalu** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Saskia Alusalu** |

* Biograafia ESBL-is
* Koduleht
* Tippspordist loobunud Saskia Alusalu: mullis sportimine on nagu vanglas viibimine Delfi, 25. august 2021
**Sassari** on linn Itaalias Sardiinia maakonnas, samanimelise provintsi ja samanimelise haldusüksuse (*città metropolitana*) keskus.

Sardiinia saarel, 225 meetri kõrgusel merepinnast asuva Sassari asustustihedus on keskmiselt 222 inimest ruutkilomeetri kohta (30. IX 2022). 

Sassari piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alghero, Muros, Olmedo, Osilo, Ossi, Porto Torres, Sennori, Sorso, Stintino, Tissi, Uri, Usini.

Sassari halduspiirides asuvad järgmised allüksused (*frazione*): Argentiera, Bancali, Baratz, Biancareddu, Bonassai, Caffè Roma, Campanedda, Canaglia, Caniga, Filigheddu, La Corte, La Crucca, La Landrigga, La Muntagna, La Pedraia, Li Punti, Mandra di l'Ainu, Marchetto, Molafà, Ottava, Palmadula, Pian di Sorres, Platamona (jagatud Sorso ja Porto Torresega), Saccheddu, San Camillo, San Francesco, San Giovanni, Tottubella, Truncu Reale, Villa Assunta (jagatud Algheroga), Villa Gorizia, Fiume Santo (jagatud Porto Torresega), Zuari.

Sassari

Viited
------

1. ↑  "DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana". *dipionline.it*. Vaadatud 14. jaanuaril 2023.
2. ↑  Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019.
3. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

 Sassari – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht
Yelena Dembo (2011)
**Élena Ntémpo** (kreeka keeles Έλενα Ντέμπο; vene keeles Елена Дембо *Jelena Dembo*; (ungari keeles *Jelena Dembo*; sündinud 8. detsembril 1983 Penzas) on Kreeka maletaja, naiste suurmeister (2001).

Ntémpo sündis Vene NFSV-s Penzas maletreeneri perekonnas. 1990. aastal emigreerus ta koos vanematega Iisraelisse, kus vanemad avasid Tel Avivis malekooli. 1998. aastal asuti perega elama Budapesti, et parandada Yelena malemängu võimalusi. 2004. aastal abiellus ta kreeklasega ja asus elama Ateenasse. 
Ta on tegutsenud malepedagoogi ja -ajakirjanikuna.

Ta tuli 2003. aastal Ungari naiste malemeistriks. Euroopa naiste meistrivõistlustel sai ta 2005. aastal Chișinăus pronksmedali, 2008. ja 2010. aastal jagas 2.–7. kohta. 2010. aastal naiste maailmameistrivõistlustel Antakyas (64 osavõtjaga turniir) jõudis ta kaheksandikfinaali. 2008. esines Ntémpo Euroopa lahtistel meistrivõistlustel, kus ta tuli naistest kolme esimese sekka. 2011. aastal võistles ta taas Euroopa lahtistel meistrivõistlustel, kus kogus 4 punkti 8-st ja sai 104. koha 183 osavõtja seast (naistest jõudis temast ettepoole vaid Susan Polgár).

Ntémpo sai FIDE-lt 2000. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2001. aastal naiste suurmeistri ja 2003. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 2005. aastal täitis ta rahvusvahelise suurmeistri esimese normi (nimetuse saamiseks on vajalik saada kolm normitäitmist).

Välislingid
-----------

* Élena Ntémpo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 52 Yelena Dembo FIDE andmebaasis
**Édouard Debat-Ponsan** (25. aprill 1847, Toulouse – 29. jaanuar 1913, Pariis) oli prantsuse akadeemiline maalikunstnik, kes oli tuntud oma allegooriliste teoste, talurahvaelu stseenide ja orientalistlike teoste poolest.

Elukäik
-------

Alexandre Cabaneli õpilane Debat-Ponsan oli kuulus Pariisi jõukate kodanike ja poliitikute portreede, antiikajaloo maalide ja talurahvaelu stseenide poolest. Vabariiklasena ja Prantsuse-Preisi sõja veteranina oli Debat-Ponsan kapten Alfred Dreyfusi nime taastamise eestkõneleja ja eksponeeris 1898. aastal Pariisi salongis oma allegoorilist maali "Vérité sortant du puits", mille ta hiljem andis Émile Zolale.

Aastatel 1882–1883 tegi ta oma kahe õemehe, Jules-Arsène Garnier' ja Henri-Eugène Delacroix'ga (mitte segi ajada Eugène Delacroix'ga), reisi Istanbuli. See reis andis inspiratsiooni ühe tema kuulsaima teose, "Le Massage, Scène de Hammam" ("Massaaž Hammamis") (1883) maalimiseks. Nüüd võib seda teost näha Toulouse'is Augustinsi muuseumis.

Ta oli arhitekti ja 1912. aastal Grand Prix de Rome võitja Jacques Debat-Ponsani isa ning peaministri ja Prantsuse viienda vabariigi ühe alusepanija Michel Debré vanaisa. Teiste järeltulijate hulka kuulub ka poliitik Jean-Louis Debré. Tema tütar Jeanne Debat-Ponsan abiellus Prantsusmaal moodsa pediaatria asutaja Robert Debréga.

 "La Vache bien gardée", 1890
 "Molière et Goudouli", 1907

Looming
-------

Tema maaelu stseenid, väga moekas žanr aastatel 1830–1840, on segu talurahva maailma idealismist ja Gustave Courbet' sõjakast realismist. Maalil "Un matin devant la porte du Louvre" võib olla poliitiline varjund. Sellel on kujutatud Caterina de' Medicit (mustas) rahulikult vaatamas 1572. aasta pärtliöö veresauna ohvrite laipu. Debat-Ponsan võis tegelikult viidata Prantsuse ajaloo uuematele sündmustele, näiteks Pariisi kommuuni verisele mahasurumisele, mis toimus üheksa aastat enne selle maali valmimist.

* "Un matin devant la porte du Louvre", 1880"Un matin devant la porte du Louvre", 1880
* "Nec mergitur" või "La Vérité sortant du puits", 1898"Nec mergitur" või "La Vérité sortant du puits", 1898
* "La Gitane à la toilette", 1896"La Gitane à la toilette", 1896
* "Coin de vigne", 1886"Coin de vigne", 1886

"Massage: Scène de Hammam", 1883
**Valik teoseid**

* *"Le récit de Philetas"* c. 1870 (kadunud)
* *"La Captivité des Juifs à Babylone"* (kadunud)
* *"Daniel Dans la fosse aux lions"* (Mirande katedraal)
* *"Au sortir de la carrière",* c. 1870 (Toulouse, erakogu)
* *"Panorama de la bataille de Montretout",* 1881 (koostöös Jules-Arsène Garnier' ja Henry-Eugène Delacroix'ga)
* *"Panorama de Constantinople",* 1883 (koostöös Jules-Arsène Garnier' ja Henry-Eugène Delacroix'ga)
* *"Massage: Scène de Hammam",* 1883 (Toulouse, Musée des Augustins)
* *"Coin de vigne",* 1886 (Nantes, Musée des Beaux-Arts)
* *"La Gitane à la toilette",* 1896
* *"La Vérité sortant du puits",* 1898 (Amboise, Musée Hôtel Morin).

Viited
------

1. ↑  "Rehs Galleries: Edouard Bernard Debat-Ponsan". Rehs.com. 29.01.1913. Vaadatud 08.06.2012.
**Abhaasi keel** (abhaasi keeles аҧсуа бызшәа [аpʰswa bəzʃʷa], аҧсшǝа) on abhaaside rahvuskeel. Abhaasi keele lähim sugulaskeel on abasiini keel.

Keelesugulus
------------

Ta kuulub abhaasi-adõgee keelkonna abhaasi-abasiini rühma.

Levik
-----

Abhaasi keelt kõneldakse Abhaasias ja Türgis, samuti Lähis-Idas (Jordaania, Süüria, Iraak), Venemaal ja Läänes.

Ametlik staatus
---------------

Abhaasi Vabariigis on abhaasi keel alates 1994. aastast Abhaasia põhiseaduse järgi riigikeel ning koos vene keelega üks ametikeeltest.

Kõnelejate arv
--------------

Kõnelejate koguarv on umbes 125 000, sealhulgas Abhaasias umbes 100 000. Hinnangud, mille järgi kõnelejaid on 500 000 kuni 600 000, on väärad; võib-olla on nende hulka arvatud tšerkessid (adõgeede ja kabardide järglased). 

1989. aastal kõneles abhaasi keelt emakeelena 17,8% Abhaasia elanikkonnast (92 800 inimest). Aastal 1995, pärast Gruusia-Abhaasia konflikti, oli abhaasi emakeelega inimeste osatähtsus Abhaasias üle 50%. 

Türgis oli 1965. aasta rahvaloenduse järgi 4563 abhaasi või abasiini keelt (seal loetakse need üheks keeleks (*abaza*)) emakeelena kõnelevat inimest ning 7836 inimest, kes kõnelesid mõnda neist teise keelena. Arvatakse, et need andmed on allapoole moonutatud, sest 1993. aasta hinnangu järgi oli abhaase ja abasiine Türgis 35 000. 

2010. aasta Venemaa rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal abhaasi keelt 6786 inimest.

Eesti 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Eestis abhaasi keel emakeeleks 4 inimesel.

Keelekoodid
-----------

Abhaasi keele koodid on:

* ISO 639-1 kood: **ab**
* ISO 639-2 kood: **abk**
* ISO 639-3 kood: **abk**

Viited
------

1. ↑  Statistikaameti koduleht

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **abhaasi keel** |
**"Vormelipõhine muusika"** (pr.k *Musiques formelles*, i.k *Formalized Music*) on Iannis Xenakise muusikateoreetiline põhitekst.

232-leheküljeline prantsuskeelne esimene originaalväljaanne "Musiques formelles, nouveaux principes formels de composition musicale" on ilmunud 1963. aastal väljaande "La Revue Musicale" topelterinumbris 253-254 Pariisis Richard Masse kirjastuses ning selle sama väljaande kordustrükk 1981. aastal Pariisis Éditions Stocki kirjastuses.

273-leheküljeline ingliskeelne, parandatud ja laiendatud väljaanne on ilmunud pealkirja "Formalized Music" all 1971. aastal kirjastuses Indiana University Press Bloomingtonis ja Londonis ning sama väljaande parandatud, veel kord laiendatud ja uue materjaliga täiendatud versioon ilmus Sharon Kanachi tõlkes ja toimetusel 1991. aastal kirjastuses Pendragon Press, Stuyvesant (NY).

1963. aasta prantsuskeelse väljaande sisukord
---------------------------------------------

1. *Musiques Stochastiques (générales, libres)*
2. *Musique Stochastique Markovienne*
3. *Stratégie Musicale*
4. *Musique Stochastique libre, à l'ordinateur*
5. *Musique Symbolique*

1991. aasta ingliskeelse väljaande sisukord
-------------------------------------------

1. Vaba stohhastiline muusika (*Free stochastic music*)
2. Markovi stohhastiline muusikateooria (*Markovian stochastic music theory*)
3. Markovi stohhastilise muusika rakendusi (*Markovian stochastic music applications*)
4. Muusikaline strateegia (*Musical strategy*)
5. Vaba stohhastiline muusika arvutikeeles; Sümbolmuusika (*Free stochastic music by computer; Symbolic music*)
6. Peatükkide 1-5 kokkuvõtted ja laiendused (*Conclusions and extensions for chapters 1 to 5*)
7. Metamuusika suunas (*Towards a Metamusic*)
8. Muusika filosoofia suunas (*Towards a philosophy of music*)
9. Uued ettepanekud mikrohelistruktuuri jaoks (*New proposals in microsound structure*)
10. Suhe aega, ruumi ja muusikasse (*Concerning time, space and music*)
11. Sõelad (*Sieves*)
12. Sõelad, kasutusõpetus (*Sieves, a user’s guide*)
13. Dünaamiline stohhastiline süntees (*Dynamic stochastic synthesis*)
14. Veelgi enam stohhastilisest muusikast (*More thorough stochastic music*)
Lisad I ja II: Kaks pideva tõenäosuse seadust (*Two laws of continuous probability*)
Lisa III: Uus UPIC-i süsteem (*The new Upic system*)

Välislingid
-----------

* Xenakis, Iannis 1963: Musiques formelles, nouveaux principes formels de composition musicale
**Kasvatus** oli Eestis aastail 1919–1940 ilmunud kasvatusteaduse ajakiri, Eesti Õpetajate Liidu häälekandja.

Ajakirja Kasvatus toimetajad olid Ants Roos (1919–1921), Jüri Annusson (1921) ja Enn Murdmaa (1921–1940). 1934. aastal moodustati ajakirja toimetuskolleegium, kuhu kuulusid Eesti Õpetajate Liidu esindaja, liidu teadussekretär, liidu pedagoogilise toimkonna juhataja, Haridusministeeriumi esindaja ning ajakirja Kasvatus toimetaja.

Esialgu ilmus ajakirja 24 numbrit aastas, enamik neist kaksiknumbritena (1920–1922), edaspidi keskmiselt kord kuus (v.a suvekuud) 8–12 numbrit aastas.

Kasvatus oli foorumiks, kus käsitlust leidis enamik õpetajaskonna päevaküsimustest. Lisaks Eesti Õpetajate Liidu ja alaliitude teadetele ja tegevusaruannetele esitati regulaarselt ülevaateid ka välismaa koolioludest, tutvustati kodu- ja välismaist kirjandust jne. Aastatel 1919–1921 ilmus ajakirja lisana ametlik osa, kus avaldati Haridusministeeriumi teateid ja korraldusi. Algusest peale oli ajakirjal Kasvatus kandev roll kooliuuenduse tutvustamisel ja selgitamisel. Sel eesmärgil avati 1932. aastal ajakirjas rubriik "Kooliuuendusnurk", mille sisustamise eest hoolitses liidu teadussekretär Johannes Käis. Kokkuvõtlikult annab ajakirja Kasvatus sisu ülevaate kogu Eesti pedagoogilise mõtte olemusest ja arengust perioodil 1919–1940.

1940. aastal nimetati ajakiri ümber Nõukogude Kooliks.

Vaata ka
--------

* Õpetajate Leht

Viited
------

1. ↑  Martinson, E. Kasvatuse lugejaile ja kaastöölisile. // Kasvatus, 1934, nr 1, lk 2.
Aberdeeni krahvkonna asend Šotimaal 1890
**Aberdeeni krahvkond** (inglise keeles *County of Aberdeen*, šoti keeles *Coontie o Aiberdeen*, gaeli keeles *Siorrachd Obar Dheathain*) ehk **Aberdeenshire** on ajalooline krahvkond Šotimaal, praegune registreerimiskrahvkond. Ilma Aberdeeni linnata moodustab ta ka leitnantkonnaala.

Kuni 1975. aastani oli Aberdeenshire üks Šotimaa krahvkondadest, mida 1890. aastast valitses krahvkonnanõukogu. Krahvkonna piirid panid paika piirivolinikud, kes määrati vastavalt Local Government (Scotland) Actile (1889), mis rajas krahvkonnanõukogu. 

Krahvkond piirnes Kincardineshire'iga, Anguse krahvkonnaga ja Perthshire'iga lõunas, Inverness-shire'iga ja Banffshire'iga läänes ning Põhjamerega põhjas ja idas. Rannajoone pikkus oli 65 miili (105 km).

Krahvkonna pindala oli 5112 km² (1951). Keskus oli Aberdeen. Elanike arv oli 133 871 (1811), 312 177 (1911) ja 137 962 (1971). 

Aastal 1975 Local Government (Scotland) Act 1973 Šotimaa kohaliku halduse kaheastmeliseks piirkondade ja ringkondade süsteemiks. Aberdeenshire koos Aberdeeni linna, Banffshire'i, Kincardineshire'i ja suurema osa Moray krahvkonnaga Grampiani piirkonnaks. Endine krahvkond jaotati City of Aberdeeni ringkonna, Banff and Buchani ringkonna, Gordoni ringkonna ning Kincardine and Deeside'i ringkonna vahel. 

Aastal 1996 reorganiseeriti Šotimaa kohaliku halduse süsteem veel kord ning moodustati üheastmeline omavalitsuste süsteem. Aberdeenshire'i nime sai Aberdeenshire'i omavalitsus, millel on teised piirid kui ajaloolisel Aberdeeni krahvkonnal.
**Rüütli 40a** on panga- ja eluhoone Pärnus aadressil Rüütli tänav 40a.

Hoone ehitati aastatel 1939–1945 Eesti Panga Pärnu osakonna jaoks.

Tänapäeval asub hoones Pärnu Uue Kunsti Muuseum. Majas on ka neli korterit.

Pangahoone asub Iseseisvuse väljaku ääres. Sellest põhja poole jääb Pärnu bussijaam.

Ajalugu
-------

Eesti Panga Pärnu osakonnale uute ruumide ehitamisest oli juttu juba 1934. aastal. Eesti Panga nõukogu tegigi 1936. aastal juhatusele ülesandeks eeltööde tegemise ja uue maja maksumuse kalkulatsiooni koostamise. Maja asukohaks sobis Pärnu raudteejaama ala südalinnas, kuna Pärnu linnal oli plaan viia raudteejaam teise kohta. Hoone täpne asukoht selgus peale südalinna kujundamise projektide võistlust, mille võitis arhitekt Harald Arman.

Eesti panga korraldatud hoonekavandite võistluse tulemusena pidid hoone lõpliku projekti kokku panema arhitektid Alar Kotli ja Anton Soans. Projekt valmis 1939. aasta aprilliks.

Hoone ehitus algas 25. juulil 1939 ja nurgakivi pandi sama aasta 2. detsembril. Ehitus jätkus ka vaatamata vahepeal alanud teisele maailmasõjale. Hoone valmis 1945. aastaks.

1944. aastal kolis hoonesse Pärnu Tsentraal Hoiukassa. 1944–1967 töötas pangahoone ruumides ka Endla teater.

1993. aastal erastas Rahandusministeeriumi kantsler Enn Pant, kes kuulus samal ajal Pärnu Maapanga juhatuse koosseisu, hoone riigilt Pärnu Maapangale 3,8 miljoni krooni eest, kuigi kinnisvaraekspertide hinnangul oli hoone väärtus umbes 20 miljonit krooni. Samuti sattusid panga kätte hoones asuvad korterid, kuigi seaduse järgi oleks olnud korteri üürnikel õigus oma elupind erastada.

Kuna kirjavahetus riigi ja pangaga tulemusi ei andnud, pöördusid korterite üürnikud 1997. aastal kohtusse. Vaidlus jõudis Riigikohtusse, mis 2000. aastal otsustas, et riik on rikkunud seadust ja andis üürnikele õiguse oma korter välja osta. 2001. aastal sõlmisid Rahandusministeerium ja Pärnu Maapanga õigusjärglane Ühispank lepingu, et pank saab hoone korterite eest 20 miljonit krooni. Üürnikud said korterid endale tagasi alles 2005. aasta detsembriks.

2007. aastal müüs SEB pangahoone Kanada suurettevõttele Homburg Invest ja asus ise ruume Homburgilt rentima. Seejärel on hoone liikunud erinevate välismaa ettevõtete vahel. Hoone omanik 2020. aasta seisuga on Šveitsi investeerimisfirma Laurus S.a.r.l. SEB sulges oma kontori Rüütli 40a hoones 2021. aasta veebruaris.

Alates 2020. aasta sügisest tegutseb hoone teisel korrusel Pärnu Uue Kunsti Muuseum.

Viited
------

1. 1 2  "Ehitusregister". Vaadatud 03.08.2020.
2. 1 2 3 4 5  Olaf Esna (5. juuli 2012). "Kuidas Eesti Panga Pärnu osakonnale maja ehitati". *Pärnu Postimees*. Vaadatud 03.08.2020.
3. ↑  Urmas Kaldmaa (25. juuli 1997). "Ühispanga hoone erastamine Pärnus võib olla ebaseaduslik". *Postimees*. Vaadatud 03.08.2020.
4. 1 2  Martin Laine (12. november 2016). "SEB hoone käänuline lugu". *Pärnu Postimees*. Vaadatud 03.08.2020.
5. ↑  "Pärnu kontor alustab 1. veebruaril tööd uues asukohas". *seb.ee*. Vaadatud 21.02.2023.
6. ↑  Ester Vilgats (10. veebruar 2022). "Pärnu plaanib Uue Kunsti Muuseumile ruumid osta". *ERR*. Vaadatud 21.02.2023.
See artikkel See artikkel räägib 1998-2013 tegutsenud Šotimaa kõrgliiga kohta.  Praeguse kõrgliiga kohta vaata artiklit Scottish Premiership.  

---


**Scottish Premier League** (**SPL**) oli Šotimaa jalgpalli kõrgeim liiga. 

SPL alustas tegevust 1998–1999 hooajal, ja selle aja jooksul liigas on mänginud 18 jalgpalliklubi. Meistriks on tulnud aga vaid kaks (nn Old Firm) – Celtic ja Rangers, mis baseeruvad Šotimaa suurimas linnas Glasgow's. Iga klubi on pärast 2009–2010 hooaja lõppu kuuekordne Šotimaa meister.

Algul oli Scottish Premier League'is 10 meeskonda, 2000–2001 hooajast alates aga 12.

Võistluse formaat
-----------------

Hooaja jooksul SPL-i jalgpalliklubi kohtub kolm korda teiste klubidega liigast. Pärast seda jagatakse võistkonnad kogutud punktide järgi kahte gruppi ja iga jalgpalliklubi mängib veel viis mängu, üks kord iga oma gruppi kuuluva meeskonnaga. Pärast jagamist jalgpalliklubid on vaadeldavad eraldi (alumisse gruppi sattunud meeskond saab hooaja lõpus maksimaalselt 7. kohta). Niisugune jagunemine viib aga tihti selleni, kus jalgpalliklubil, mis oli seitsmes enne gruppidesse jagamist, on rohkem punkte hooaja lõpus kui klubil, mis oli samal ajal 6. või isegi kõrgemal kohal (alumises grupis on nõrgemad meeskonnad). Näiteks 2005–06 hooajal Inverness Caledonian Thistlee, mis oli seitsmes pärast 33 mängu, sai rohkem punkte (58) hooaja lõpus kui Hibernian (56), mis lõpetas hooaja neljandana.

Hooaja jooksul väiksema punktiarvu kogunud meeskond läheb nõrgema tasemega liigasse – Scottish First Divisioni. Samal ajal Scottish First Divisioni võitnud meeskond kerkib Scottish Premier League'i.

2010.–2011. hooaja võistkonnad
------------------------------

* Aberdeen
* Celtic
* Dundee United
* Hamilton Academical
* Heart of Midlothian
* Hibernian
* Inverness CT
* Kilmarnock
* Motherwell
* Rangers
* St. Johnstone
* St. Mirren
Vormsi kirik
**Vormsi kihelkond** (lühend **Vor**; rootsi keeles *Ormsö*, saksa keeles *Kirchspiel Worms*) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis, Vormsi saarel.

Haapsalu kreis, Eestimaa kubermangus. Liivimaa atlas (1798)
Eraldiseisev kihelkond tekkis Vormsile arvatavasti 15. sajandil. Varem kuulus saar Lääne-Nigula ja Ridala kihelkonna servaalade hulka.

Vormsi kihelkonna mõisad
------------------------

Kihelkonnas paiknes kolm mõisat: üks kirikumõis ja üks riigimõis koos ühe kõrvalmõisaga.

* Vormsi kirikumõis (*Pastorat Worms*)
* Suuremõisa (*Magnushof*) riigimõis
* Söderbi ehk Lõuna (*Söderby*), Suuremõisa kõrvalmõis

Vormsi kihelkonna vallad
------------------------

* Suuremõisa vald (1868–1893)
* Vormsi vald

Vormsi kihelkonna pärand
------------------------

Eesti Rahva Muuseumi vanavarakogujad jõudsid Vormile 1923. aastal. Esimene Vormsi kihelkonnast pärit ese jõudis muuseumi küll juba 1912. aastal.

Viited
------

1. 1 2  Vormsi kihelkond Eesti mõisaportaal (vaadatud 17. mai 2012)
2. ↑  Bienenstamm, H. von (1826). *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner. Lk-d 112–113.
3. ↑  Vormsi kihelkond, Eesti Ajalooarhiiv
4. ↑  Vormsi kihelkond Eesti Rahva Muuseum

Välislingid
-----------

* Vormsi kihelkonnast Eesti mõisaportaalis
* Hupel, August Wilhelm (1782). *Topographische Nachrichten von Lief- und Ehstland. Dritter und lelzter Band*. Riga: zu finden bey Johann Friedrich Hartknoch. Lk-d 567–571.
* Bienenstamm, H. von (1826). *Geographischer Abriß der drei deutschen Ostsee-Provinzen Rußlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland*. Riga: Deubner. Lk-d 112–113.

Läänemaa kihelkonnad 20. sajandi algul

Emmaste – Hanila – Karuse – Kirbla – Kullamaa – Käina – Lihula – Lääne-Nigula – Martna – Mihkli – Märjamaa – Noarootsi – Pühalepa – Reigi – Ridala – Varbla – Vigala – Vormsi


Haapsalu-Lääne kreis

**Kreisilinn**: Haapsalu  

**Kihelkonnad**:Märjamaa kihelkond  | Kullamaa kihelkond  | Vigala kihelkond  | Kirbla kihelkond  | Mihkli kihelkond  | Haapsalu kihelkond  | Ridala kihelkond  | Martna kihelkond  | Lihula kihelkond  | Karuse kihelkond  | Hanila kihelkond  | Varbla kihelkond  | Lääne-Nigula kihelkond  | Noarootsi kihelkond  | Vormsi kihelkond  | Pühalepa kihelkond  | Käina kihelkond  | Reigi kihelkond  | Emmaste kihelkond
| Medalikohad |
| --- |
| Gruusia esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Kolmas koht | 2000 | raskekaal |

**Vladimer Tšanturia** (gruusia ვლადიმერ ჭანტურია; sündinud 1. juulil 1978 Phothis) on Gruusia endine poksija.

Tšanturia sai raskekaalus (kuni 91 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Sultan Ibragimovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene ja on seni ainuke Gruusia poksija, kes on võitnud Gruusia eest võisteldes olümpiamängudel medali.

Tšanturia osales raskekaalus (kuni 91 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning üliraskekaalus (üle 91 kg) 11. maailmameistrivõistlustel (Belfast, 2001) kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Tšanturia osales raskekaalus (kuni 91 kg) 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Siarhej Dyčkoŭ'ile (Valgevene) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning üliraskekaalus (üle 91 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksandr Povetkinile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Tšanturia poksis juulist 2006 kuni maini 2010 elukutselisena. Ta pidas kokku 15 kohtumist, millest võitis 13 (neist 9 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 kohtumise ning 1 kohtumise tulemus ei ole teada.

Viited
------

1. ↑  27. suveolümpiamängude poksivõistlus. Sydney 2000. Tulemused inglise keeles
2. ↑  9. maailmameistrivõistlused poksis. Budapest 1997. Tulemused inglise keeles
3. ↑  11. maailmameistrivõistlused poksis. Belfast 2001. Tulemused inglise keeles
4. ↑  32. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 1998. Tulemused inglise keeles
5. ↑  35. Euroopa meistrivõistlused poksis. Pula 2004. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Vladimer Tšanturia veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Vladimer Tšanturia saidil BoxRec
Hallpõsk-püti munad
**Hallpõsk-pütt** (*Podiceps grisegena*) on pütlaste sugukonda kuuluv veelind.

Levila
------

Hallpõsk-pütt pesitseb paljudel Euroopa, Lääne-Aasia ja Põhja-Ameerika loodeosa mageveejärvedel. Enamik linde veedab talve rannikupiirkondades.
Hallpõsk-püti pesitsusaegset arvukust hinnatakse Eestis 300–400 paarile, talvist arvukust 10–30 isendile.

Välimus
-------

Hallpõsk-püti pikkus on 40–50 cm, tiibade siruulatus 77–85 cm.. Nende kaal on 750–1620 grammi. Täiskasvanud isendeid on hõlpus eristada roostekarva kaela ja hallikasvalgete põsepiirkondade järgi. Nende nokk on mustjas kollaka tüvikuga. 
Tuttpütist on ta pisut väiksem.

Looduskaitse
------------

Eestis kuulub hallpõsk-pütt III kaitsekategooriasse.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Jonsson, L. *Euroopa linnud*. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000, lk 40–41

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **hallpõsk-pütt** |

* Hallpõsk-pütt andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Laimjala Vassilius Suure kirik (august 2009)
**Laimjala Vassilius Suure kirik** (ka *Kahtla Vassilius Suure kirik*) on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtlas.

Koguduse ajaloost
-----------------

Saaremaal oli 1846. aastal kõige enam usuvahetajaid Pöide luterlikus kihelkonnas. 1848. aasta kevadeks oli õigeusu kirikusse siirdunud 68,1% talurahvast, kes jagati 1846. aastal loodud Tornimäe (Jaani) ja 1848. aastal asutatud Laimjala (Kahtla) koguduse vahel. Algul peeti teenistusi üürihoonetes. 1891. aastal oli Laimjala õigeusu koguduses 2307 ja 1913. aastal 2494 liiget.

Vassilius Suure kirik
---------------------

Laimjala kiriku projekteeris Riia arhitekt Heinrich Scheel tüüpprojekti järgi. Kreeka risti kujuline krohvitud viie kupliga ristkuppelkirik valmis 1873. aastal. Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamin (Karelin) pühitses selle Kapadookia peapiiskopi Basilius Suure auks sama aasta 1. jaanuaril. Kivikiriku katused ja tornikiivrid on kaetud plekiga. Esimene selle tüüpprojekti järgi ehitatud kirik valmis Leisis 1872. aastal. Järgmisel aastal valmis Saaremaal veel üheksa Heinrich Scheeli projekti järgi ehitatud õigeusu pühakoda. Enamik neist erines detailide ja mahu poolest. Õigeusu pühakojad mahutasid 150–300 inimest. Laimjala kirikule ehitati juurde 32 m kõrgune kellatorn 1912. aastal ja pikendati hoone läänetiiba.

Tänapäeval kasutab pühakoda EAÕK Laimjala Vassilius Suure kogudus.

Õigeusu kooliharidus
--------------------

Juba üsna usuvahetuse algusjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide loomise. Aastatel 1847–1852 rajati Saaremaal õigeusu kihelkonnakool enamikus kihelkondades. Eesti esimesed talurahvakoolid alustasidki tööd Laimjala vallas 1846. aastal. Aastatel 1850–1918 tegutses Laimjala koguduse juures õigeusu kihelkonnakool ja kaheksa õigeusu abikooli.

* Mägi-Kurdla talurahvakool
* Pahavalla talurahvakool
* Kahtla õigeusu kihelkonnakool
* Tornimäe õigeusu kihelkonnakool

Kalmistud
---------

* Kahtla kalmistu
* Tornimäe kalmistu

Vaata ka
--------

* Laimjala vald
* Pöide kihelkond
* Tornimäe
* Tornimäe Neitsi Maarja kaitsmise kirik
* Kahtla asulakoht

Viited
------

1. ↑

Kirjandus
---------

* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 429–434; lk 924–926
* Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.-20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136–140; lk 288–289
* Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo. Tallinn, 1997; lk 4–5; lk 69
* Jaanus Plaat / Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 408–413
**Stūrīši** (vanasti ka **Stūriņi**) on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene vallas. Küla asub valla keskusest Laucienest 9.5, piirkonna keskusest Talsist 5 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusel. Suurem osa külast jääb Laidze valda ja moodustab ametlikult iseseisva küla.

Stūrīši kujunes Talsi kirikumõisa juurde. Aastal 1896 asutati sinna Talsi leprosoorium. Aastal 2007 liideti sealne haigla Läti Nakkushaiguste keskusega. Haiglakompleksist on osa Läti punase Risti sotsiaalhoolekandekeskuse «Stūrīši» käsutuses.

Külas asub Amenda kalmistu.

Amenda kalmistu

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Talsu pauguraine. Kultūrvēstures objekti". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. oktoober 2017. Vaadatud 4. aprillil 2020.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Stūrīši (Lauciene vald)** |

| * v
* r
Lauciene valla asulad |
| --- |
| 
Čikstiņciems **·**  Fridriķmuiža **·**  Garlene **·**  Ieleja **·**  Jaunokte **·**  **Lauciene** **·**  Lejaslabiņi **·**  Mežmāja **·**  Odre **·**  Okte **·**  Oktes pienotava **·**  Pilskalnciems **·**  Pļavas **·**  Pļavmuiža **·**  Plēsums **·**  Silkakts **·**  Strīķciems **·**  Stūrīši **·**  Vagargals **·**  Vēži |
**Hallutsinatsiooniargument** (*argument from hallucination*) on argument, mis hallutsinatsioonide võimalikkusest järeldab, et tajuelamus ei sõltu objektiivselt olemasolevatest esemetest. 

Argument on üldjoones järgmine. Võimalikud on hallutsinatsioonid, st elamused, mis on subjektiivselt eristamatud ehtsatest tajuelamustest ning on nendega fenomenoloogilise olemuse ehk fenomenilise iseloomu poolest samalaadsed, kuid mille puhul puudub objektiivselt olemasolev tajuobjekt. Sellepärast ei saa taju ja tajuelamuse olemus sõltuda tajutavatest objektidest, nii nagu seda tavaliselt käsitatakse.

Sellest võidakse edasi järeldada, et tajudes me teadvustame mittetavalisi objekte, nimelt meelteandmeid.

Eeldused ja kriitika
--------------------

Hallutsinatsiooniargument eeldab, et

1. hallutsinatsioonid (ehtsatest tajuelamustest subjektiivselt eristatud elamused ilma objektiivsete tajuobjektideta) on võimalikud
2. hallutsinatsioonid ja tajuelamused on olemuslikult ühesugused vaimuseisundid (see eeldus on vaieldav)

Kui eeldada, et tajuelamuse fenomenoloogilise loomuse määrab kogetavate objektide loomus, siis on mõistetav järeldus, et tajuelamuse puhul teadvustatakse alati meelteandmeid. Aga see eeldus on vaieldav.

Vaata ka
--------

* Illusiooniargument

Kirjandus
---------

* Alva Noë. *Action and Perception*, Cambridge, MA: MIT Press 2004.

Välislingid
-----------

* Tim Crane. The Problem of Perception, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2011.
Qingi dünastia keisri Qianlongi (1711–1799) käega kirjutatud "Laulude" esimene laul 
**"Laulude raamat"** (trad. 詩經; liht: 诗经; *pinyin*: *Shījīng* ) on muistsete Hiina rahvalaulude ja rituaalsete hümnide kogu. "Viisraamatusse" kuuluvasse "Laulude raamatusse" on kogutud 305 laulu, mis on koondatud kolme tsüklisse.

Vähemalt pooled neist on algselt olnud rahvalikud laulud, mis tiirlevad armastuse, abielu, töö ja sõja ümber. Teised neist on õukonnalaulud ja ülistuslaulud Zhou dünastia rajajatele. Peale selle on ka ohvritalitlustel kasutatud hümne ja ülikute ohverdustel või pidudel pruugitud laule. 

"Laulude raamat" sai "kaanoni" ehk "lõimeraamatu" (经; pinyin: jing) nimeliite umbes esimesel Kristuse sünni järgsel sajandil peale Hani dünastia poolset ametlikku konfutsionismi vastuvõttu ühiskonna kommete juhendiks.

Sest ajast peale kuulub see konfutsianistlikku kaanonisse, mille tuumikuks on "Viisraamat". Konfutsius viitab ka kuuendale, Hani dünastia ajal kadunuks jäänud, "Muusika raamatule".
**Hallstatt** on väikelinn Austrias Ülem-Austria liidumaal Gmundeni ringkonnas. Linnake asub Salzkammerguti piirkonnas, Salzburgi ja Grazi linnasid ühendaval riigimaanteel, Hallstätteri järve edelakalda ja Hoher Dachsteini järskude nõlvade vahel.

Linna külastajate arv asus plahvatuslikult kasvama pärast seda, kui hakkasid liikuma jutud, et see on animafilmi "Lumekuninganna ja igavene talv" prototüüp. Esmalt hakkasid seda külastama filmituristid ja seejärel suurenes piltpostkaardiliku välimuse tõttu ka tavaturistide arv. Nüüdseks on linn hakanud turistide hulka piirama.

Vaata ka
--------

* Hallstatti kultuur

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.
2. ↑  Francesca Street (10. jaanuar 2020). "How the village that inspired 'Frozen' is dealing with overtourism". *CNN Travel*. Vaadatud Vaadatud 17. detsembril 2021. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)

Välislingid
-----------

 Hallstatt – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Laine** oli Eesti mereväe abilaev ja taastatud mereväe esimesi laevu. Laeva pardatähis oli A432.

Ajalugu
-------

Tegemist oli 1986. aastal Nõukogude Liidus ehitatud kalatraaleriga, mis algselt kandis nime Revalia. 

Pärast Eesti iseseisvumist kuulus laev Eesti-Soome ühisettevõttele ja registreeriti lõbusõidulaevana. 

Laev sai kurikuulsaks 2. veebruaril 1993, kui randus Soomes 108 illegaalse kurdi põgenikuga (sealhulgas umbes 30 last) pardal. Arvatavalt oli Revalia väljunud ööl vastu 2. veebruari Pirita sadamast ja lubatava sõidusuunaga Saaremaale. Soome piirivalve avastas laeva u 10 km kaugusel rannikust ja eskortis Suomenlinna saarele piirivalvekordoni juurde. Enne kohale jõudmist sõitis Revalia veel kividele ja osa põgenikke üritas ujudes maale põgeneda, kuid püüti kinni. Laeva meeskond vahistati ja asja sõitis Soome arutama muuhulgas peaminister Mart Laar.

Eesti võimud otsustasid laeva konfiskeerida ja anda Eesti mereväele, mis oli sel ajal alles taastamisel. Mereväes sai ta 1994. aastal abilaevaks nimega Laine. Meeskond koosnes kahest kaadrimereväelasest (komandör, mehaanik) ja neljast ajateenijast-madrusest. Laevale oli mereväe arenedes aga raske asjalikku otstarvet leida. 2000. aasta paiku arvati Laine mereväe teenistusest välja. Algul plaaniti laev üle anda Kaitseliidule, kuid see ei õnnestunud.

Vaata ka
--------

* Laine (vahilaev)
* Laine (reisilaev)

Viited
------

1. ↑  Kuidas Eesti kurdide transiidimaa oli. Õhtuleht, 28. august 2013.
2. ↑
Sopot 1967
**Lauluvõistlus** on lauljatele mõeldud konkurss, kus lauljad võistlevad, et välja selgitada, kes on parim.

Lauluvõistlused Eestis
----------------------

Esimene lauluvõistlus Eesti NSV-s toimus 1959. aastal. Selle ja järgnevad lauluvõistlused viis läbi Eesti NSV Riiklik Filharmoonia. Esimese lauluvõistluse võitis Arne Oidi laul "Meie Mall" Heldur Karmo sõnadele. Esitajaks oli Anu Anton.   
Lauluvõistlus sai hiljem nime Arne Oidi nimeline lauluvõistlus (1976–1987).

Tippmeloodia oli aastatel 1971–1975 Jüri Roomere eestvõttel korraldatud lauluvõistlus. 

Eurovisiooni lauluvõistlusel Eestit esindava laulu väljavalimiseks hakati 1993. aastal korraldama konkrussi Eesti Eurolaul, hiljem Eurolaul, mis kannab 2009. aastast nime Eesti Laul.

On toimunud ka sellised lauluvõistlused nagu Lepatriinu lauluvõistlus, Kuldleheke, Solistica, Lauluragin, Alo Matiiseni nimeline lauluvõistlus, Looduslaul, Golden rose, Golden talents, Helisev muusika, Viisivärtnake, Tähtede lava, Laulukarussell.

Lauluvõistlused kogu maailmas
-----------------------------

Ajalooliselt on esimesteks rahvusvaheliselt tuntud võistluse vormis toimuvateks laulufestivalideks alates 1951. aastast toimunud Sanremo festival ja selle eeskujul algatatud Eurovisiooni lauluvõistlus (Eurovision Song Contest), mis toimub alates aastast 1956.

Vaata ka
--------

* Muusikafestivalid

Viited
------

1. ↑  EE 12. köide, 2003: 377.
|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Estampii "Retrove" |
|  |
| Anonüümse autori estampii, esitab Ulrich Metzner |
| 

---

 |

 |

"Kalenda Maya" meloodia
**Estampii** (pr. k. *estampie*) on keskaegne tants ja muusikažanr. See instrumentaalžanr oli väga populaarne 13. ja 14. sajandil.

Estampii vorm koosneb neljast kuni seitsmest osast (*punctum*, mitmuses *puncta*) koos kordustega: aa, bb, cc, ... kusjuures osade lõpud on kordamisel erinevad (*ouvert* 'avatud' ja *clos* 'suletud'): a+x, a+y; b+w, b+z; ... Mõnikord on samad avatud ja suletud lõpud kasutusel kogu teose vältel: a+x, a+y; b+x, b+y, c+x, c+y, ...

Sarnane vorm on ka teisel keskaegsel tantsul saltarellol.

Varaseim teadaolev sellises vormis teos on laul "Kalenda Maya", mille arvatavasti kirjutas trubaduur Raimbaut de Vaqueiras (1180–1207), võttes aluseks meloodia estampiist, mida mängisid prantsuse žonglöörid. Kõik ülejäänud näited on täielikult instrumentaalsed.

Kuigi estampiid on reeglina monofoonilised, on näiteid ka kahehäälsetest estampii vormi kasutavatest teostest.

Estampii kohta ei ole säilinud ühtegi tantsukirjeldust. Käsikirjade illustratsioonide ja maalide järgi näib see sisaldavat üsna energilist hüplemist. Mõnede estampiide (näiteks kuulus "Tre fontane") muusika üleskirjutused on kirevad ja virtuoossed, mis on loonud arvamuse, et need olid mõeldud pigem kuulamiseks kui tantsu saateks.

Kirjandus
---------

* P. Aubry: "Estampies et danses royales" (1906) – ISBN 2-8266-0603-4
* L. Hibberd: "Estampie and Stantipes" (1944) – Speculum XIX, 1944, 222 jj.
* Timothy McGee, "Medieval Instrumental Dances" – ISBN 9780253013149
**Laimós** (ka *Lemós*, kr Λαιμός) on küla Kreeka põhjaosas Lääne-Makedoonia piirkonnas. Laimós on administratiivselt Flórina piirkonnaüksusele alluva Préspese valla halduskeskus ning jääb pealinnast Ateena umbes 387 km võrra loodesse ja 56 km võrra piirkonnakeskusest Flórinast lääneloodesse. Elanike arv külas väheneb aasta-aastalt: 1981. aastal 278, 1991. aastal 250 ja 2011. aastal 185 elanikku.

Laimós kuulub Väikest Prespa järve ümbritseva mägipiirkonna ajalooliste külade hulka ja paikneb Alam-Prespa oru kõige kitsamas kohas, mistõttu on saanud nime sõna *laimós* järgi (kreeka keeles 'kael' või 'maasäär').
Lähimad külad on Agios Germanos (1,8 km) ja peaaegu hüljatud Mileonas (1,4 km). Külas leidub bensiinijaam, supermarket ja bütsantsiaegne kirik.

Viited
------

1. ↑  Laimos Destination Guide. Trip Suggest (inglise keeles).
2. 1 2  General Information on Lemos and Map of Lemos, Greece.com (inglise keeles)
3. ↑  Prespa (inglise keeles)
4. ↑  Prespa lakes national park, Greece: the largest dalmatian pelican colony in the world (inglise keeles)
5. ↑  An Insight Guide of Prespa Lakes Region (Cultural Triangle of Prespa. CTP.) (inglise keeles)