recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**"007 ja igavene homne"** (originaalpealkirjaga **"Tomorrow Never Dies"**) on Roger Spottiswoode'i lavastatud Bondi-film aastast 1997, Bondi-sarja 18. film. Selles linateoses kehastas MI6 agenti James Bondi teist korda Pierce Brosnan.

Sisu
----

Osavalt salarelvadega terroriseeriv meediamogul Elliot Carver (Jonathan Pryce) tahab Suurbritannia ja Hiina väed III maailmasõjaga teineteisele kallale ässitada ja miljardilise auditooriumiga satelliittelekanali käivitada. James Bond (Pierce Brosnan) osutub ainsaks ja otsustavalt vintskeks takistajaks, kes tungib Carveri korralikult õlitatud masinavärki. M (Judi Dench) palub Bondil kasutada oma kunagist suhet Carveri naisega (Teri Hatcher), et infiltreeruda Carveri rahvusvahelisse organisatsiooni. Carver aga aimab Bondi püüdlusi. Siiski pääseb Bond Hiina armee naisagent Wai Lini (Michelle Yeoh) abil lähemale ja lähemale, kuid kas ta suudab takistada Carveri püüdlusi Pekingile pomm visata?

Osatäitjad
----------

* Pierce Brosnan – James Bond
* Jonathan Pryce – Elliot Carver
* Michelle Yeoh – Wai Lin
* Teri Hatcher – Paris Carver
* Ricky Jay – Henry Gupta
* Götz Otto – Stamper
* Joe Don Baker – Jack Wade CIA'st
* Vincent Schiavelli – Dr. Kaufman
* Judi Dench – M
* Desmond Llewelyn – Q (see oli Llewelyni viimane Bondi-film)
* Samantha Bond – Miss Moneypenny
* Colin Salmon – Charles Robinson

Sõidukid ja Q (Desmond Llewelyni) vidinad
-----------------------------------------

BMW 750iL: Bond kasutas seda Saksamaal Hamburgis. Lisad: mobiiltelefoni teel kontrollitav turvasüsteem, sõrmejäljelugeriga kindalaegas, katuseluugi alt lastavad raketid, naelte pillamine (tagaosast), taastäidetavad rehvid, traadilõikamisseade BMW logo all ja telefoni teel juhitav.

Välislingid
-----------

* IMDb
**Boeing C-17 Globemaster III** on USA-s loodud neljamootoriline suur sõjaväe transpordilennuk, mille esmalend tehti 1991. aastal. Neid lennukeid valmistati aastatel 1995–2015. 

Peale USA õhujõudude on lennuk kasutusel ka Suurbritannia, Austraalia, Kanada, Katari, Araabia Ühendemiraatide, India ja Kuveidi õhujõududes. Lisaks on kolm lennukit kasutusel NATO-s.

Kirjeldus
---------

C-17 on 53 meetrit pikk ja 52-meetrise tiivaulatusega. Lennuki jõuallikateks on neli Pratt & Whitney PW2000 turboventilaatormootorit. Iga mootor annab 180 kN tõukejõu. Mootorite reverseerimisel ruleerimise ajal suunatakse mootori düüsist väljuvad gaasid üles ette. Nii vähendatakse võimaliku võõrkeha mootorisse sattumist, lennuk on võimeline oma mootorite reversil ka tagurpidi ruleerima.

Lennuki meeskond koosneb kolmest liikmest (2 pilooti ja laadungispetsialist). Varustust saab lennukile laadida kere tagumise, rambiga varustatud luugi kaudu. Ramp kannab ka 63-tonnist M1 Abramsi tanki. Lastiruum on 26,8 meetrit pikk, 5,5 meetrit lai ja 3,7 meetrit kõrge. Lastiruumi põrand on varustatud rullikteega kaubaaluste või konteinerite lükkamise lihtsustamiseks. Rullikuid ümber pöörates saab tekitada tasase põranda, mis sobib sõdurite ja sõidukite paigutamiseks.

C-17 stardi- ja maandumisraja minimaalne pikkus on 1064 meetrit ja laius 27 meetrit. Lennuk võib õhku tõusta ka kõvakatteta lennuväljalt.

NATO strateegilise õhutranspordivõime programmi raames C-17 Hollandis

Kasutajad
---------

C-17 kasutajad
 **Austraalia**

* 6 kasutusel ja 4 tellitud

 **Kanada**

* 4 kasutusel ja 1 tellitud

 **India**

* 10 tellitud, millest 6 on tellijale tarnitud

 **NATO**

* 3 kasutusel NATO SAC-programmis. Kõik lennukid asuvad Ungari õhuväebaasis

 **Kuveit**

* 1 kasutusel ja 1 tellitud

 **Katar**

* 4 kasutusel

 **AÜE**

* 6 kasutusel

 **Suurbritannia**

* 8 kasutusel

 **USA**

* 223 kasutusel
**Amarandipunane** on lillaka varjundiga ja kergelt pruunika poole kalduv tumepunane värvitoon, mis vastab õistaime rebasheina ehk amarandi (*Amaranthus*) õite värvusele.

Värvus on karakterilt soe ja sametine, see seostub võimsuse, külluse ja luksuslikkusega. Värvitooni, mis on karmiinpunasest pruunikam, on kirjeldatud ka heleda bordoopunasena.

Pildid
------

* Õitsev Amaranthus caudatusÕitsev *Amaranthus caudatus*
* Rebashein Amaranthus tricolorRebashein *Amaranthus tricolor*
* Sorbonne'i ülikooli doktorid talaaridesSorbonne'i ülikooli doktorid talaarides
* 1867. aasta Austria-Ungari sõjaväemundrite värvinäidised 1912. aasta väljaandes - amarandipunane ülal paremal1867. aasta Austria-Ungari sõjaväemundrite värvinäidised 1912. aasta väljaandes - amarandipunane ülal paremal

Variatsioonid
-------------

Veebivärv *Amaranth* on fuksiapunast meenutav erepunane värvitoon.

Kasutamine
----------

Prantsusmaa ülikoolisüsteemis eristab traditsioonilisi teaduskondasid (teoloogia, õigusteadus, meditsiin, täppisteadused, loodusteadused, humanitaaria/kunstid) talaari värvus ja täppisteaduste teaduskonna (*Sciences exactes et expérimentales*) talaari värvus on amarandipunane.

1878. aastal Prantsusmaal ilmunud põhjalik käsiraamat liturgilise riietuse kohta märgib, et punane toon, mida kannavad piiskopid, peab erinema kardinalide sarlakpunasest ja olema tume purpurjas amarandi- või karmiinpunane. Värvus arvatakse olevat kehtestatud juba alates 6. sajandist ja eristab tänapäeval piiskoppe monsenjööri autiitli kandjatest, kes kannavad piiskopilillat. Mõnikord käsitletakse amarandipunast piiskoppide ja peapiiskoppide mitte-liturgilise lillana.

Amarandi või amarantvärvi nime kannab punakaspruun asovärv E123, mida kasutatakse toiduainetetööstuses ja farmaatsias.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2020. Vaadatud 22. juulil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑
4. ↑  X. Barbier de Montault. Traité pratique de la construction, de l'ameublement et de la décoration des églises, selon les règles canoniques et les traditions romaines, avec un appendice sur le costume ecclésiastique. Pariis, 1878. lk 536
5. ↑  E. Obikeze. How to differentiate between a Monsignor, a Bishop and a Cardinal – yeahcatholic.com
6. ↑  Liturgical colors. - Catholic Online
7. ↑
**Amasoonase kaapiväät** (*Banisteriopsis caapi*) on Lõuna-Ameerika vihmametsades ja Lääne-India saarestikus kasvav ronitaim (liaan) malpiigialiste sugukonnast.

Kirjeldus
---------

Amasoonase kaapiväädi liaan on sile ja pruuni värvusega. Üsna pikad lehed, 8–18 sentimeetri pikkused, paiknevad taimel vastakuti. Õied on roosa värvusega.

Keemiline koostis
-----------------

Amasoonase kaapiväät sisaldab alkaloide – harmiini, harmaliini ja tetrahüdroharmiini, mis on beetakarboliinide rühma kuuluvad monoamiinide oksüdaasi inhibiitorid (MAOI). Need ained hoiavad ära *ayahuasca* teisi koostisosi sisaldavates taimedes (nt nägemuse-rögajuur) sisalduva psühhoaktiivse dimetüültrüptamiini (DMT) lagundamise organismi ensüümide poolt, võimaldades DMT-l suu kaudu manustatuna psühhoaktiivset toimet avaldada.

Saadused
--------

 *Pikemalt artiklis Ayahuasca*
*Ayahuasca* on selle taime ketšuakeelne nimi, mis tähendab "vaimude liaani". Samamoodi nimetatakse ka sellest taimest tehtud ravi- ja nõiajooki. Amazonase vihmametsade põlisrahvad kasutavad amasoonase kaapivääti traditsioonilise *ayahuasca*-nimelise taimetee peamise koostisosana.

Lõuna- ja Kesk-Ameerikas valmistab ligi 72 hõimu *ayahuasca* '​le vastavat hallutsinogeenset jooki – pea iga hõim nimetab seda jooki isemoodi.

### Droogina

Amasoonase kaapiväädi kasutamine droogina on uurimisjärgus. Tulemused on esialgsed, kuid taimes sisalduvad ained avaldavad soodsat toimet neuroloogiliste haigusseisundite korral ja ka antioksüdantset toimet.

Viited
------

1. ↑  Banisteriopsis caapi information from NPGS/GRIN. GRIN.
2. 1 2  Sinikka Piippo, Ulla Salo, "Meelte ja tunnete taimed". T tõlkija Mari Vihuri. Lk 213. 2007. Kirjastus Varrak. ISBN 978-9985-3-1442-5
3. ↑  Paul Dargan, David Wood. "Novel Psychoactive Substances: Classification, Pharmacology and Toxicology". Academic Press Elsevier. 2013. Lk 355.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **amasoonase kaapiväät** |

* Sissekanne GRIN-is
**Kalju Reesalu** (20. veebruar 1924 Loksa – 22. mai 2015 Partille) oli soomepoiss, ettevõtja ja eesti aktivist Rootsis.

Ta õppis Tallinnas Riiklikus Inglise Kolledžis. Kool jäi sõja tõttu pooleli viimases klassis, kui ta põgenes Soome ja astus Soome armeesse.

24. aprillist 1943 oli Soome armees ja võitles rindel Rajajoel JR 47 koosseisus. 5. novembril 1943 lahkus ta omavoliliselt väeosast (arvatakse ka, et lahkus eriülesandega), naasis Eestisse ja tegeles põgenike üleveoga Soome. Ta vahistati Saksa okupatsioonivõimude poolt jaanuaris 1944 ja teda hoiti 9 kuud Patarei vanglas. Pärast vanglast põgenemist septembris 1944 põgenes ta Soome kaudu Rootsi.

Rootsis suunati ta metsatööle, sealt pääses vabrikutööle Göteborgi kandis. Õppis õhtukoolis ehitust ja sai ehitusinseneri kutse kätte kahe aastaga (nelja asemel). Ta moodustas ehitusfirma Byggnadsfirma Estnia. Göteborgi eeslinnas Partilles tegutseb siiani tema firma Partille Industriservice AB. Tema ehitusalased teadmised tulid kasuks 1960. aastatel Göteborgi Eesti Maja muretsemisel, mil ta vastutas ostetud majas vajalike ümberehitustööde korraldamise eest. Temast sai Eesti Maja suurim aktsiate omanik ja juhatuse esimees. 21. sajandi alguses oli tema teadmistest abi, kui Eesti Maja müüs kinnisvara südalinnas ja muretses uued (nüüdsed) Eesti Kodu ruumid, mis samuti vajasid ümberehitamist. 

Pärast seda, kui Eestis oli taastatud iseseisvus, laiendas ta oma ehitustehnilise äritegevuse Eestisse. Tema loodud ettevõte AS Reldor ehitas ning omab Eesti esimest tööstusküla ja ehitab nüüdisaegseid eramuid. 

Mõnda aega oli ta ka Pärnu sadama kaasomanik. Lisaks kuulusid talle restoran ja ööklubi Hispaanias ning mitu võidusõiduhobust, lühikest aega oli tema kui reederi valduses ka mõni kaubalaev Läänemerel.

Kalju Reesalu suri 22. mail 2015 Göteborgi eeslinnas Partilles.

Isiklikku
---------

Tema poeg on vaimulik Jaak Peeter Reesalu.

Kirjandus
---------

* Soomepoiste elulood. Soome sõjaväes II maailmasõja aastatel teeninud eestlased ja Eesti vabatahtlikud. Koostanud Peep Pillak ja Heini Vilbiks, konsultant Vello Salo. Eessõnad: Toomas Hendrik Ilves, Sauli Niinistö. Tallinn, Grenader 2015.
* Mart Mägi. Kalju Reesalu *in memoriam* Stockholmi Eesti Päevaleht 10. juuni 2015, lk.19

Välislingid
-----------

*
Roheline – Euroopa Liit, oranž – Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik
**Euroopa Liidu ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhted** ulatuvad tagasi Euroopa Majandusühenduse loomisse 1957. aastal. Suurbritannia on olnud oluline naaber, olnud Euroopa Majandusühenduse suurliige alates ühinemisest 1. jaanuaril 1973 (kui kuus riiki olid liikmed) ja olnud Euroopa Liidu liige kuni lahkumiseni 31. jaanuaril 2020.

Ajalugu
-------

Suurbritannia ühinemistaotlustele 1963. ja 1967. aastal pani veto Prantsuse president Charles de Gaulle, kes ütles, et "Suurbritannia majanduse mitmed aspektid, alates tööpraktikadest kuni põllumajanduse", on muutnud Suurbritannia Euroopaga kokkusobimatuks ja et Suurbritannia tekitas, mis tahes üleeuroopaliste projektide suhtes sügavat vaenu. Kui de Gaulle oli tagasi astunud Prantsuse presidendi töökohalt 1969. aastal, esitas Suurbritannia kolmanda ja eduka liitumistaotluse.

Alates 1977. aastast on nii Euroopa-meelsed kui ka Euroopa-vastased vaated erinevatel aegadel enamuse toetust saanud, kahe poole vahel on toimunud dramaatilisi muutusi. Suurbritannia Euroopa Ühenduse 1975. aasta rahvahääletusel toetas kaks kolmandikku Suurbritannia valijatest jätkuvat EÜ liikmesust. Liikmestaatuse kõigi aegade kõrgeim tagasilükkamine oli 1980. aastal, mis oli peaminister Margaret Thatcheri ametiaeg esimesel täisaastal. 65% oli vastu ja 26% pooldas liikmesust.

Kaubandus
---------

Suurbritannia kaupade ja teenuste eksport muudesse EL-i riikidesse oli 2017. aastal 274 miljardit naelsterlingit 616 miljardi naelsterlingi suurusest koguekspordist, mis on üldiselt vähenemas, kuna eksport muudesse riikidesse väljaspool EL-i on kiirenenud.

Vaata ka
--------

* Suurbritannia välissuhted
* Euroopa Liidu välissuhted

Viited
------

1. ↑  Jen Kirby (28. oktoober 2019). "The new Brexit deadline will be January 31". *Vox* (inglise keeles). Vaadatud 01.02.2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  "1967: De Gaulle says 'non' to Britain – again". *BBC News*. 27. november 1976. Vaadatud 01.02.2020.
3. 1 2  Roger Mortimore. "Polling history: 40 years of British views on 'in or out' of Europe". *The Conservation*. Vaadatud 01.02.2020.
4. ↑  "Everything you might want to know about the UK's trade with the EU". *The Full Fact*. 28. august 2018. Vaadatud 01.02.2020.
**Raske nafta** on nafta, mille API-indeks on väiksem kui 20.

Rasked naftad on nn tavalisest naftast suurema tihedusega, viskoossemad, väiksema vesiniku ja süsiniku suhtega, sisaldavad enam raskeid metalle (põhiliselt vanaadiumit ja niklit) ja väävlit ning suhteliselt vähem kergeid süsivesinikke. Raske nafta ammutamine on tema suure viskoossuse tõttu keerukas ja kallis, mis teeb selle kaevandamise vedelama nafta olemasolul majanduslikult mittetasuvaks. Seetõttu on rasked naftad nende levimusega võrreldes vähekasutatud. Rasked naftad on tavalise nafta degradeerumise tulemiks. Selleni viib naftapüünistesse kogunenud süsivesinike kokkupuude meteoorse vee ja sellega kaasnevate bakteritega. Vesi viib naftast minema paljud vees lahustuvad kerged molekulid ning bakterid lagundavad mitmeid nafta koostises olevaid süsivesinikke, näiteks parafiine. Algsest naftakogusest võib sellise degradeerumise tagajärjel alles jääda kõigest 10%.

Tootmine
--------

Nafta ammutamisel pumbatakse reservuaari tavaliselt vett, et sellest kergem nafta koguneks reservuaari ülaossa ning oleks lihtsamini kättesaadav. Raskete naftade puhul on selline metoodika nende halva voolavuse tõttu mõttetu. Raske nafta kättesaamiseks tuleb teda kuumutamise läbi vedeldada, milleks kasutatakse peamiselt reservuaari juhitud kuuma veeauru. Peamiselt see teebki raske nafta vedelamast naftast kallimaks, sest vee aurustamisele kulutatav energia võrdub umbes kolmandikuga sellest, mida saadaks selle meetodi abil ammutatud nafta põletamisel. Tõrvaliivadest nafta eraldamiseks on kõige mõistlikum kaevandada setted koos naftaga ning eraldada nafta liivast maapinnal.

Raske nafta moodustab nafta kogutoodangust umbes 2% ning selle osatähtsus on suurenemas.

Leiukohad
---------

Rasket naftat leidub põhiliselt seal, kus ka tavalist naftat. Peamised leiukohad on Pärsia lahe ümbrus, Ameerika Ühendriigid (California), Kanada (Alberta), Kesk-Aasia, Itaalia, Kariibi meri, Mehhiko laht, Venemaa jne.

Suurem osa raske nafta reservuaaridest paikneb Kriidi ja Paleogeeni kivimeis. Erandiks on Paleosoikumi vanusega leiukohad Kanadas ja Venemaal. Kanada Alberta provintsi leiukoht on maailma suurim.

Vaata ka
--------

* Asfalt
**Euroopa Liidu politseimissioonid** on Euroopa Liidu Nõukogu otsuse alusel Euroopa Liidu osalisriikide, Euroopa Liitu mittekuuluvate riikide, kes on NATO liikmed, ja ühinemiskandidaatriikide, samuti mitteliikmesriikide, kes on OSCE liikmed, korrakaitseorganisatsioonide liikmete abil läbiviidavad korratagamisoperatsioonid kriisipiirkondades.

Euroopa Liidu politseimissioon Bosnias ja Hertsegoviinas
--------------------------------------------------------

Esimene missioon EL-i ühise välis- ja julgeolekupoliitika raames oli politseimissioon Bosnias, mis algas jaanuaris 2003.

* politseimissioon EUPM Bosnias ja Hertsegovinas

Euroopa Liidu politseimissioon Gruusias
---------------------------------------

* vaatlusmissioon EUMM Gruusias

Euroopa Liidu politseimissioon Palestiina aladel
------------------------------------------------

Euroopa Liidu väljaõppemissioon EUPOL Afganistanis
--------------------------------------------------

* Politseimissioon EUPOL Afganistan abistab Afganistani politseijõudude ülesehitamisel. Missioon on nõuandjaks, ülevaatajaks ja väljaõpetajaks mitmel tasandil – Afganistani siseministeeriumis, regionaalsel ja provintsitasandil.

Missiooni tegevuse aluseks on 30. mail 2007 vastu võetud EL-i ühismeede, mille alusel alustas missioon tegevust 15. juunil 2007. Missioonil osaleb 23 Euroopa Liidu liikmesriiki ja 4 EL-i mittekuuluvat riiki.

Välislingid
-----------

* Pärnu politseinik ELi politseimissioonist ja Bosniast
* Kuusalu juhtivkonstaabel HEIGO REINEK töötas ligi aasta Bosnia ja Hertsegoviina Vabariigis
* Kelam: ELi politseimissioon oleks panus Gruusia olukorra stabiliseerimisse
* Eesti politseinik aitab Afganistani politseijõude arendada ja õpetada
* Eesti toetab politseimissiooni Afganistanis ligi poole miljoni krooniga
* Afganistani julgeolekujõud ja riigi tulevik
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaloolisest piirkonnast; tänapäeva haldusüksuse kohta vaata artiklit Švaabimaa ringkond; endise riigi kohta vaata artiklit Švaabimaa hertsogkond* |

---

1572. aasta Švaabimaa kaart
**Švaabimaa** (saksa keeles *Schwaben*) on ajalooline piirkond Saksamaa edelaosas Baden-Württembergi liidumaal ja Baieri liidumaal, kus elavad švaabid – sakslased, kes räägivad saksa keele švaabi murret. 

Sellel piirkonnal puuduvad selged piirid, riigiti on need määratud erinevalt. 

Mõned arvavad, et see piirkond on ainult Saksamaa territooriumil, teiste arvates kuuluvad sinna ka Prantsusmaa ja Šveitsi saksa keelt rääkivate elanikega alad. 

Lisaks Švaabimaale elavad švaabid ka Šveitsi põhjaosas ja Prantsusmaa kirdeosas (Alsace'i piirkond), samuti elavad švaabid väikeste rühmadena Doonau-äärsetes riikides: Serbias, Sloveenias, Ungari lõunaosas, Rumeenias.

Prantsusmaal ja Šveitsis nimetatakse švaabideks sageli kõik sakslasi.

Vaata ka
--------

* švaabisaksa murre
Kolmiku ministrid ja Iraani tippläbirääkija Hassan Rouhani (praegune president) Teheranis 2003. aasta oktoobris
Kolmiku välisministrid koos Javier Solanaga aastal 2006
**Euroopa Liidu kolmik** (inglise keeles *EU 3*, vahel ka *G-3*) viitab Prantsuse Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile. Kõiki neid riike peetakse suurteks jõududeks nende mõju tõttu nii Euroopa Liidu sees kui ka sellest väljaspool. Pärast 2004. aastal toimunud Euroopa Liidu laienemist on senise kolmiku asemel liidu poliitikat sagedamini juhtimas kuut riiki ühendav G6. Eriti üritatakse juhtida liidu välispoliitikat, näiteks kui riigid juhivad Euroopa Liidu pingutusi Iraani tuumaprogrammi lõpetamiseks.

Tähis *EU 3+3* (ka *E3+3* või *E3/EU+3*) viitab riikide grupile, mis hõlmab Euroopa liidu kolmikut ning Hiinat, Venemaad ja Ameerika Ühendriike. Tähis võeti kasutusele siis, kui need kuus riiki ühendasid enda ja Iraani diplomaatilised püüdlused viimase tuumaprogrammi asjus. Ameerika Ühendriikides ja Venemaal tuntakse kuuikut pigem nimega *P5+1*, mis viitab ÜRO Julgeolekunõukogu viiele alalisele liikmele ja Saksamaale.

Vaata ka
--------

* Visegrádi grupp
* Jõudude tasakaal Euroopas
* G6

Viited
------

1. ↑  Bretherton, Charlotte; Vogler, John (2006). *The European Union as a Global Actor*. Routledge. Lk-d p.174. ISBN 9780415282451. `{{cite book}}`: parameetris `|pages=` on üleliigne tekst (juhend)
2. ↑  *Strategic Vision: America & the Crisis of Global Power*, Dr. Zbigniew Brzezinski, pp 43-45. ISBN 9780465029556. Avaldatud aastal 2012.
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. september 2014. Vaadatud 25. veebruaril 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Iran’s nuclear programme, Strategic Comments, Volume 10, Issue 9, November 2004, International Institute for Strategic Studies.
* EU calls for UN action over Iran, BBC News, 12.01.2006.
* Kaveh L Afrasiabi (01.04.2006). "Iran: Options for a face-saving solution". Asia Times. Vaadatud 17.06.2009.
**Viljuiski uluss** ehk **Bülüü uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Viljui alamjooksul.

Ulussi halduskeskus on Viljuisk. Suurem asula on veel Kõssõl-Sõr.

1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 28 924. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 25 696, neist 83% jakuudid ja 12% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 25 219.

Uluss jaguneb 21 kohalikuks omavalitsuseks (1 linn, 1 alev ja 19 *nasleg* '​i).

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
2. ↑  Административно-территориальный состав

Sahha ulussid

Abõi |
Aldan |
Allaihha |
Amga |
Anabar |
Bulun |
Eveeni-Bõtantai |
Gornõi |
Hangalassõ |
Kobjai |
Lensk |
Megino-Kangalassõ |
Mirnõi |
Moma |
Namtsõ |
Nerjungri |
Nižnekolõmsk |
Njurba |
Oimjakon |
Olenjok |
Oljokminsk |
Srednekolõmsk |
Suntar |
Žigansk |
Tatta |
Tompo |
Tšuraptša |
Ust-Aldansk |
Ust-Jansk |
Ust-Maja |
Verhnekolõmsk |
Verhneviljuisk |
Verhojansk |
Viljuisk
**NLKP 23. kongress** toimus Moskvas 1966. aasta 29. märtsist kuni 8. aprillini.

Aruandekõnedega esinesid Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei esimene sekretär Leonid Brežnev ja NLKP Keskrevisjonikomisjoni esimees Nonna Muravjova.

Direktiivid Nõukogude Liidu rahvamajanduse arengu kohta 8. viisaastakul aastatel 1966–1970 esitas NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees Aleksei Kossõgin.

Kongress valis NLKP Keskkomitee ja NLKP Keskrevisjonikomisjoni uued koosseisud.

Kongress kaotas NLKP Keskkomitee Presiidiumi ja taastas NLKP Keskkomitee Poliitbüroo. Kaotati NLKP Keskkomitee esimese sekretäri ametikoht ja taastati NLKP Keskkomitee peasekretäri ametikoht.

Viited
------

1. ↑  XXIII съезд Коммунистической партии Советского Союза. 29 марта - 8 апреля 1966 года. Стенографический отчет. Том 2[*alaline kõdulink*] twirpx.com
2. ↑  Дарья Сапрыкина.
 Как Брежнев пришел к власти : 50 лет назад было восстановлено Политбюро и пост генерального секретаря ЦК КПСС gazeta.ru
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib poolestusajast radioaktiivsel lagunemisel; poolestusaja kohta ainevahetuses vaata artiklit Poolväärtusaeg* |

---

**Poolestusaeg** on aine lagunemise (eeskätt radioaktiivse, kuid ka keemilise lagunemise) kiirust iseloomustav suurus. See näitab, kui pika ajavahemiku möödumisel muutub aine kogus poole väiksemaks.

Mida suurem on poolestusaeg, seda kauem aine säilib. Stabiilsete isotoopide poolestusaeg radioaktiivsel lagunemisel loetakse lõpmata suureks.

Poolestusaeg radioaktiivsel lagunemisel
---------------------------------------

Radioaktiivse isotoobi poolestusaeg loetakse konstantseks. See vastab olukorrale, kus aatomid eksisteerivad nii-öelda omapead, olemata kontaktis teiste aatomitega. Kui koondunud aine kogus on väike, siis vastab see hästi tegelikkusele. Kui koondunud aine kogus ületab kriitilise massi, siis laguneb aine plahvatades. Seda nimetatakse tuumaplahvatuseks (poolestusaeg on 0).

Radioaktiivsete isotoopide poolestusaeg võib olla üsnagi pikk. Kõige pikema poolestusajaga on samaarium-148 (7×1015 aastat, mis ületab universumi vanuse). Ent paljude isotoopide poolestusaeg on kõigest sekundi murdosa.

Poolestusaja tähis on {\displaystyle T\_{1/2}}.

Aatomi keskmine oodatav eluiga {\displaystyle \tau =T\_{1/2}/\ln(2)\approx 1,443T\_{1/2}}.

Tõenäosust, et aatom laguneb ajaühiku jooksul, nimetatakse radioaktiivse lagunemise konstandiks ja tähistatakse \lambda. Seejuures {\displaystyle \lambda =1/\tau }.

Poolestusaeg keemilisel lagunemisel
-----------------------------------

Keemilistes reaktsioonides ei ole keemilise lagunemise kiirust iseloomustav poolestusaeg konstantne, sest keemilise reaktsiooni kiirust mõjutavad temperatuur, ainete puhtus ja peenestatus, katalüsaatorite juuresolu jm asjaolud.

Vaata ka
--------

* Bioloogiline poolestusaeg
* Efektiivne poolestusaeg
* Radioaktiivse lagunemise seadus
**NIHILIST.FM** oli Eesti kultuuri- ja arvamusportaal, mis tegutses 2014–2017.

Portaal koosnes kasutajate loodud sisust, mis tihti seisnes ühiskonnakriitikas ja ilukirjanduses. Portaali käivitasid Kaur Kender, Randel Uibo ja Jüri-Franciscus Lotman, kes olid tegevad kultuurirühmituses ZA/UM; selle toimetajate hulka on kuulunud Siim Sinamäe ja Mikk Pärnits. Väljaanne juhtis muuhulgas tähelepanu fentanüüliprobleemile Eesti ühiskonnas; 2016. aastal avaldati raamatuna "Kuidas minust sai HAPKOMAH" varem portaalis ilmunud ja palju tähelepanu pälvinud väidetava fentanüülisõltlase lood. 

2014. aasta lõpus avaldas Kaur Kender NIHILIST.FM-is novelli "Untitled 12", mis tõi talle kaasa süüdistuse lastepornograafia levitamises. Aastal 2017 ilmus veebikeskkonnas avaldatud tekstidest kogumik "Nihilist.fm. Final Cut", mis tähistas portaali aktiivse tegevuse lõppu.

Viited
------

1. ↑  Madli Kullaste, Henri Kõiv. "Nihilist.fm - must materjal". *Müürileht*.
2. ↑  Stefan Peetri. "Arvustus. "FINAL CUT" kui post-eestlaslik arhiiv". *kultuur.err.ee*.

Kirjandus
---------

* Madli Kullaste, Henri Kõiv. Nihilist.fm – must materjal, muurileht.ee, 16. juuni 2015
* Made Luiga. Uksed ühisele väljale, sirp.ee, 10. juuli 2015
* Meelis Oidsalu. Nihilist.fm-i vastuoluline võitlus horisontaalse tsensuuriga. – Vikerkaar, 2016, nr 7/8. Sama tekst, kultuur.err.ee, 25. august 2016
* Tiit Hennoste Nihika viimne ohe Eesti Ekspress, 13. september 2017

Välislingid
-----------

* nihilist.fm
**Valter Raidna** (aastani 1936 **Valter Reinbaum**; 15. märts 1913 Tallinn – 10. detsember 1993 Tallinn) oli eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1931 Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumi, 1941 Tallinna Tehnikaülikooli tööstus- ja tsiviilehituse erialal ning 1955 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi (Ehituse TUI) aspirantuuri; tehnikakandidaat (1955, Tallinna Polütehniline Instituut (TPI)), väitekiri "Исследование вопроса о применении силикатных и пеносиликатных изделий в малоэтажном строительстве Эстонской ССР". Oli 1938–1941 TTÜ ajutine abijõud ning tugevus- ja tehnilise mehaanika labori nooremassistent, 1942–1944 Sverdlovskis Uraali Industriaalinstituudis ehitusinsener, 1949–1952 "Eesti Projekti" peainsener, 1955–1957 ENSV Ehituskomitee esimehe asetäitja, 1957–1961 ENSV Rahvamajanduse Nõukogu ehitusvalitsuse juhataja asetäitja, 1961–1963 Ehituse TUI ehituskonstruktsioonide sektori juhataja, 1948–1983 ka TPI ehituskonstruktsioonide kateedri õppejõud (aastast 1965 dotsent).

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: raudbetoon- ja kivikonstruktsioonid, tuhkbetooni deformatsioon. Koostanud õppevahendeid.

Tunnustus
---------

* 1970 – Nõukogude Eesti preemia

Isiklikku
---------

Ta on kuulunud Eesti paremikku lauatennises.

Teoseid
-------

* Kivikonstruktsioonid. Tallinn, 1960

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti spordi biograafiline leksikon, 524
* Tallinna Tehnikumi ja TTÜ õppe- ja abijõud 1918–1944, 51
* Ehitusinsenerid Tallinna Polütehnilisest Instituudist, 224
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 106, 233–234

Välislingid
-----------

* Valter Raidna Eesti spordi biograafilises leksikonis
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 949-950

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär** oli Nõukogude Liidus kõrgeim parteiline ja poliitiline ametikoht.

Peasekretäri ametikoht loodi VK(b)P Keskkomitee juurde 1922. aastal. Peasekretäri ülesannete hulka kuulusid Keskkomitee Sekretariaadi juhtimine ja administratiivne töö. Esimeseks peasekretäriks valiti Jossif Stalin, kes sellel kohal hakkas järk-järgult omandama üha rohkem võimu. 1920. aastate lõpuks oli partei peasekretärist saanud kogu partei ning kogu riigi tegelik juht. 

Partei peasekretäri ametikohal oli Stalin kuni 26. jaanuarini 1934. Siitpeale, kõigil neil partei Keskkomitee pleenumitel, kus valiti Sekretariaadi koosseis (10.02.1934 , 22.03.1939  ja 16.10.1952 ), valiti Jossif Stalin Keskkomitee sekretäriks, seetõttu alates 1934. aastast kuni oma surmani hakkas ta dokumentidele alla kirjutama lihtsalt "KK sekretär", ehkki ta jäi faktiliselt partei ainuliidriks kuni oma surmapäevani (5. märts 1953).

Partei Keskkomitee pleenumil 7. septembril 1953  valiti senine Keskkomitee sekretär Nikita Hruštšov Keskkomitee esimeseks sekretäriks.

1966. aastal võeti kasutusele ametinimetus "NLKP Keskkomitee peasekretär".

Viimane NLKP Keskkomitee peasekretär Mihhail Gorbatšov pani ameti maha 24. augustil 1991.  Mõni kuu hiljem – 6. novembril – keelustas Vene NFSV president Boriss Jeltsin oma seadlusega NLKP tegevuse Vene NFSV territooriumil.

VK(b)P Keskkomitee peasekretär 1922–1925
----------------------------------------

* Jossif Stalin (1922–1925)

ÜK(b)P Keskkomitee peasekretär 1925–1934
----------------------------------------

* Jossif Stalin (1925–1934)

NLKP Keskkomitee I sekretärid 1953–1966
---------------------------------------

* Nikita Hruštšov (1953–1964)
* Leonid Brežnev (1964–1966)

NLKP Keskkomitee peasekretärid 1966–1991
----------------------------------------

* Leonid Brežnev (1966–1982)
* Juri Andropov (1982–1984)
* Konstantin Tšernenko (1984–1985)
* Mihhail Gorbatšov (1985–1991)

Viited
------

1. ↑  "Сталин Иосиф Виссарионович" (vene).
2. ↑  Секретариат ЦК: 1934-1939. praviteli.org
3. ↑  Секретариат ЦК: 1939-1952. praviteli.org
4. 1 2  Секретариат ЦК: 1952-1956. praviteli.org
5. 1 2  "KK Sekretariaadi koosseis 1990–1991" (vene).

Välislingid
-----------

* Состав Политбюро (Президиума) (1919 - 1990 гг.), Оргбюро (1919 - 1952 гг.) и Секретариата ЦК (1919 - 1990 гг.). vivovoco.astronet.ru
* Справочник по истории Коммунистической партии и Советского Союза 1898 - 1991. knowbysight.info
**Poolkaitsja** on jalgpallis mängija, kelle positsioon on tavaliselt kaitsjate ja ründajate vahel.

Kõiki poolkaitsjaid kokku nimetatakse **keskväljaks**.

Jalgpalliklubi poolt mängu jooksul kasutatav poolkaitsjate arv sõltub võistkonna mängustiilist ja iga mängija ülesandest. 

Mõned poolkaitsjad mängivad rohkem kaitses, teised ründavad rohkem aega vastaste väravat. Mõnikord on raske vahet teha, kas on tegemist poolkaitsja või ründajaga.

Poolkaitsjate positsioonid
--------------------------

Eristatakse kaitsvaid poolkaitsjaid, keskpoolkaitsjaid, ründavaid poolkaitsjaid ja äärepoolkaitsjaid.

### Kaitsev poolkaitsja

Kaitsvad poolkaitsjad asendavad tänapäeval varematel aegadel populaarseid vabakaitsjaid. Nad võtavad sisse koha kaitsjatest väljaku keskme pool ning nende ülesandeks on vastase ründemängu kahjustada. 

Peale selle nõutakse neilt sageli osalust mängu ülesehitamisel. Neil peab olema hea väljakutunnetus ja söödutäpsus. Nad peavad kiiresti ära tundma mängusituatsioonid, näiteks kui pall on just saadud ning on võimalik on alustada vasturünnakut. 

Sageli nimetatakse kaitsva poolkaitsja positsiooni positsiooniks number 6. Kuni viimase ajani on kaitsvad poolkaitsjad enamasti kandnud särginumbrit 6. 

### Keskpoolkaitsja

Keskpoolkaitsja on paljudes mänguskeemides kaitsjate ja ründajate vaheline ühenduslüli. Nagu ka kaitsev keskpoolkaitsja, peab ta palli kätte saama, kuid ta peab suutma ka rünnakuid algatada. Peale kaitsvalt poolkaitsjalt nõutavate omaduste peab ta olema väga hea jooksja, sest ta peab tegutsema nii kaitses kui ka ründes. Ta pendeldab sageli ühe karistusala juurest teise juurde, kattes pikki vahemaid.

### Ründav poolkaitsja

Ründav poolkaitsja on ette nähtud väljaku keskelt algavate rünnakute jaoks ning ta täidab sageli rünnaku algataja rolli. Üks tema põhiülesandeid on väravate ettevalmistamine ning ka väravate löömine. Tähtis on ka tema koostöö kaitsva poolkaitsjaga. Ilma koostööta äärtel tekivad lüngad, mida vastane saab hõlpsasti ettelöökideks ära kasutada. Ta mängib sageli vastase karistusalal ja selle lähedal. Enamasti on ta väga hea söötja ning omab väga head väljakutunnetust; need omadused tulenevad sageli väga heast perifeersest nägemisest. Ründav poolkaitsja kannab sageli särginumbrit 10.

### Äärepoolkaitsja

### Ääremängija


| * v
* r
Positsioonid jalgpallis |
| --- |
| 
Väravavaht **·**  Kaitsja **·**  Poolkaitsja **·**  Ründaja |
**Valter Mihhailovitš Zapašnõi** (vene keeles Вальтер Михайлович Запашный; 2. aprill 1928 Moskva – 27. august 2007 Moskva) oli Venemaa tsirkuseartist (kiskjataltsutaja).

Venemaa riikliku tsirkuse 100. sünniaastapäevale pühendatud Venemaa margiplokk (2019). Pildil (allservas): Valter Zapašnõi
Valter Zapašnõi vanemad olid tsirkuseartistid Mihhail Zapašnõi ja Lidia Zapašnaja (saksa päritolu tsirkuseekstsentriku Karl Tomsoni tütar). Valter debüteeris 16-aastaselt tsirkuseareenil Saratovi tsirkuses (akrobaadina koos ema ja vend Mstislav Zapašnõiga). Esines tsirkusegrupis Vennad Zapašnõid, mis näitas oskusi akrobaatikas, džigiteerimises ja voltižeerimises. Suuremat edu saavutas 1960. aastatel, kui hakkas tegelema dressuuriga. 1998. aastal andis Zapašnõi oma atraktsiooni "Kiskjate keskel" üle poegadele Edgard ja Askold Zapašnõile.

Zapašnõi on maetud Moskvas Trojekurovo kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1969 – Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1988 – Vene NFSV rahvakunstnik
**Piret Kruuspere** (sündinud 2. juulil 1961) on eesti kirjandusteadlane ja teatriloolane.

Haridus
-------

Aastatel 1968–1979 õppis ta Tallinna 7. Keskkoolis. 1979–1986 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogia erialal. 1998. aastal sai ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi (lõputöö "Eesti näitekirjandus paguluses: tekstid ja taustad").

Töökäik
-------

Aastatel 1979–1984 töötas ta Eesti Riiklikus Noorsooteatris kassapidaja ja rekvisiitorina. 1984–1993 oli ta Keele ja Kirjanduse Instituudi kirjandusajaloo sektoris ja kirjandusosakonnas laborant, vanemlaborant, nooremteadur, osakonnajuhataja. Alates 1993. aastast töötas ta Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses, kus 1993–1996 oli direktori kohusetäitja, 1996–2000 teadur, 2000–2005 teadussekretär ning alates 2005. aastast jälle teadur. 2005. aastast töötas ta ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis eesti teatriajaloo dotsendina. Ta on olnud õppejõud ka Eesti Humanitaarinstituudis ja Tartu Ülikoolis.

Teadustöö
---------

Tema peamised uurimissuunad on eesti näitekirjandus, eesti kirjanduse teatriretseptsioon ja eesti teatri ja teatrikirjutuse ajalugu.

Tunnustus
---------

* 2007 Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema isa oli tõlkija Valdek Kruuspere ning vanaisad ajaloolased Aleksander Kruuspere ja Peeter Tarvel.

Välislingid
-----------

* Temast Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuse lehel
* Piret Kruuspere Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Valtu kolhoos** oli kolhoos Rapla rajoonis Kehtna külanõukogus. 

Kolhoosi keskus asus Kaereperes, kolhoosi maad ulatusid 8 küla – Hertu, Ingliste, Kaerepere, Kumma, Lau, Pae, Põrsaku ja Saksa küla – maadele.

Valtu kolhoos asutati 1971. aastal kolhooside Tee Kommunismile ja Võit ühinemisel.

Kolhoosi kogupindala oli 6615 ha, millest 3310 ha haritavat maad. 1976. aasta seisuga oli kolhoosil umbes 450 töötajat.

Kolhoos oli tugev maaviljeluses, tegeleti teravilja-, kartuli- ja põldheinakasvatusega, samuti veise- ja seakasvatusega. Lisaks oli kolhoosil mitmeid abitootmisi – Valtu veinitehas, Valtu aiand ja keemiatehas Estosteriil.

Kolhoosil oli oma ujula ja staadion ning hoolitseti Kaerepere ja ümbruse haljastuse eest.

Kolhoosi esimees asutamisest kuni likvideerimiseni (1971–1990) oli Tenno Teets. 1990. aastal moodustati Valtu kolhoosist Valtu põllumajanduslik osaühistu.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Arvi Paidla. Raplamaa. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Olion, 1991, lk 70
2. ↑  Nõukogude Eesti: Entsüklopeediline teatmeteos. Tallinn:Valgus, 1978, lk 375
3. ↑  Kehtna vald. Kehtna valla ajaloost
4. ↑  Viio Aitsam. Isepäise kolhoosiesimehe sada minutit. Maaleht, 25. november 2011

Kirjandus
---------

* Endel Maltsar. Valtu kolhoos. Tallinn: Olion, 1989
**Kalvinistlik kirikumuusika** on üldnimetus Johann Calvini algatatud muusikastiilile ja esituspraktikale, mida viljeldakse lisaks kalvinistlikele ka muudes reformeeritud kirikutes.

Kuna Johann Calvin samastas muusikainstrumendid ikoonidega, siis pildirüüste ajal lõhuti kirikutest välja ka orelid. 

Kalvinistlik kirikumuusika on

* ainult vokaalmuusika;
* emakeelne;
* enamasti ühehäälne;
* loodud vaid piiblitekstile või piibliteksti, näiteks Vana Testamendi laulude, rahvakeelsetele parafraasidele.

Ühehäälse kalvinistliku kirikumuusika põhiline kogumik on Genfi psalter.

Ühehäälne kalvinistlik muusika
------------------------------

Ühehäälse kalvinistliku muusika põhiliseks kogumikuks on 1562. aastal valminud Genfi psalter ehk hugenottide psalter, mis kujutab enesest värsistatud Vana Testamendi laulude ehk psalmide tõlgete kogumikku. Kogumik on koostatud Johann Calvini juhendamisel ning mõeldud kasutamiseks Genfi kalvinistlikes kirikutes. Enamiku tõlgete autor on Clément Marot ning enamiku meloodiate autor on Louis Bourgeois.

Genfi psaltri 

* meloodiad on ühehäälsed
* meloodiate ulatus ei ületa oktavi
* meloodiates esinevad helivältused piirduvad poolnoodi ja veerandnoodiga ning laulu lõpus on täisnoot
* meloodiates on eelistatud astmeline liikumine

Mitmehäälne kalvinistlik muusika
--------------------------------

Kalvinistide koduses musitseerimises säilis siiski ka mitmehäälne laulmine, milleks kasutati kirikus lauldavate psalmide mitmehäälseid seadeid. Mitmehäälsete seadete põhiline autor on Claude Goudimel.

Kalvinistlik kirikumuusika ja kunstmuusika
------------------------------------------

Kalvinistlikku psalmilaulu on oma loomingus kasutanud näiteks Jan Sweelinck ja Zoltán Kodály.
NLKP 22. kongressi puhul välja antud Nõukogude Liidu postmark
**NLKP 22. kongress** toimus Moskvas 1961. aasta 17. oktoobrist kuni 31. oktoobrini.

Aruandekõnedega esinesid NLKP peasekretär Nikita Hruštšov, Aleksandr Gorkin ja Frol Kozlov. Nikita Hruštšov ütles oma kõnes, et Nõukogude Liidus ehitatakse kommunistlik ühiskond üles 1980. aastaks.

Kongress võttis vastu Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei uue põhikirja, mis sisaldas ka kommunismiehitaja moraalikoodeksit.

Kongressil võeti vastu ka NLKP kolmas programm, milles lubati, et praegune nõukogude inimeste põlvkond hakkab elama kommunismi tingimustes.

Kongressil jätkati stalinismi kriitikat. 30. oktoobril tegi NLKP Leningradi oblastikomitee esimene sekretär Ivan Spiridonov ettepaneku viia Stalini surnukeha Lenini mausoleumist kuhugi mujale. Ööl vastu 1. novembrit 1961 viidi Stalini surnukeha Lenini mausoleumist välja ja maeti Kremli müüri äärde.

30. oktoobril 1961, kongressil eelviimasel päeval, korraldas Nõukogude Liit Novaja Zemljal maailma suurima tuumapommi plahvatuse, lõhates vesinikupommi, mille võimsus oli eri hinnangutel 50 kuni 57 megatonni.

Viited
------

1. ↑  XXII съезд КПСС или 30 лет без обещанного коммунизма Дмитрий Панкратов
2. ↑  Моральный кодекс строителя коммунизма antimodern.ru
3. ↑  XXII съезд КПСС октябрь 1961 История России
4. ↑  День, когда Сталин оставил Ленина лежать одного ria.ru
5. ↑  Испытание водородной бомбы, она же "Кузькина мать" История государства
**Kalvre** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asub RMK Viljandimaa metskonna keskus ja Õisu mõisa kalmistu. Külas asub suurem osa Õisu põrguorust, mööda oru põhja voolab Vidva oja. Oru ülaosa juures on ojale paisutatud Kalvre järv. Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016)

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**Kalvet** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kalvet 179 inimesel: 92 mehel ja 87 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kalvet meeste puhul 914. kohal ja naiste puhul 1119. kohal.

Perekonnanimi Kalvet oli kõige levinum vanuserühmas 60–64 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,17. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,68 inimest.

Nimede eestistamise käigus võeti 1935–1940 aastal Kalvet uueks nimeks kokku 50 juhul, kui loobuti nimedest Zapp kolmel korral, Karlson, Kraus, Klement, Krevald, Krieger, Kruhberg, Paalberg ja Peterson kahel korral, lisaks veel nimedest Gerasimov, Karlssohn, Kirp, Konks, Kontrakt, Krämann, Krestjanson, Kutusov, Trelen, Vingar jne.

Nime kandjaid
-------------

* Kaija M Kalvet, eesti lavastaja ja näitleja (1989–)
* Mart Kalvet, eesti muusik, tõlkija ja kolumnist (1975–)
* Tõnu Kalvet, Eesti ajakirjanik ja poliitik (1970–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 19.06.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kalvet.

Välislingid
-----------

* Kalvet statistikaameti andmebaasis
Arturs Neikšāns (2012)
**Arturs Neikšāns** (sündinud 16. märtsil 1983 Valkas) on läti maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (2012). 

Neikšāns on neljakordne Läti malemeister (1999, 2011, 2015, 2019). 2001. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai Neikšāns 29-aastaselt 2012. aastal. 

Ta on mänginud Viljandis peetaval Ilmar Raua mälestusturniiril: 2013. aasta turniiril jagas 3.–6. kohta ja 2015. aasta turniiril tuli esikohale. 

2016. aastal jagas Neikšāns esikohta koos Loek van Wely, Vassõl Ivantšuki ja Alexander Shabaloviga Jūrmalas peetud Vladimirs Petrovsi mälestusturniiri A-turniiril, kus osales 31 suurmeistrit.

Neikšāns on mänginud Läti võistkonna koosseisus kuuel maleolümpial (2000, 2006, 2012, 2014–2018).

Ta tegutseb ka treenerina Riia malekoolis. 2012. aastal sai ta FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.

Viited
------

1. ↑  Loek Van Wely wins Vladimir Petrov Memorial on tie-break. chessdom.com, 7. märts 2016

Välislingid
-----------

* Arturs Neikšāns – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Arturs Neikšāns FIDE andmebaasis
**Vaakumõli** (inglise *vacuum oil*) on mineraalõli või sünteetiline õli, mille eriomaduseks on madal küllastunud auru rõhk. Kasutatakse peamiselt vaakumpumpades määrdeõli või töövedelikuna, aga ka lõtkude tihendamiseks.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
**Artšid** on Põhja-Kaukaasia kaguosa asustav rahvas. Nad räägivad Kagu-Dagestani keelte hulka kuuluvat artši keelt.

Artšid elavad Artšibi külanõukogus. Nende elupaik asub kõrgel mäenõlvadel (u 2 km ü.m.p), Kara Koisu valglas Suur-Kaukasuse Kõrvalahelikus. Lisaks Artšibile, mis on vanem küla, asustavad artšid veel seitset küla. Tütarkülade elanikud on seotud emakülaga hooajaliste talgutööde kaudu. Varem elati püsivalt ainult Artšibis, kuid alates 1930. aastatest on hakatud aastaringselt elama ka endistes karjatamisega seotud ajutistes asulates. 

Elutingimused mägises piirkonnas on rasked. Vegetatsiooniperiood lõpeb varakult, ilmad on ka suveajal tuulised ja niisked. Loodusolud sobivad karjakasvatuseks, leidub nii vett kui ka rohumaid. Metsi ümbruskonnas ei ole. Artšide naabriteks samas orus on avaarid, kes elavad allavoolu külades. Rutulid elavad lõunas, teisel pool mägesid. Lakid elavad artšidest kirdes ja idas.

Artšide külad moodustavad ühtse omavalitsuse. Artšibi (Artši) külanõukogu asub Dagestanis Tšaroda rajoonis. Artšide asuala läheduses asub mitu avaari küla. Alates 1960. aastast, kui artšid ühendati autotee kaudu Tsuribiga, on varasem peamine ühendustee, mägirada laki asulasse Kumuhhi, kaotanud oma tähtsuse.

Viited
------

1. 1 2  Kolga M.; Tõnurist I.; Vaga L.; Viikberg J. Vene impeeriumi rahvaste punane raamat. Tallinn: a/s "Nyman&Nyman LNT", 1993: 43.
2. ↑  Кибрик, А. Е.; Кодзасов, С. В.; Оловянникова, И. П.; Самедов, Д. С. Γеографическое положение Aрчи. *Опыт структурного описания арчинского языка. Том I: Лексика. Фонетика*. Москва: издательство Московского университета, 1977: 5-7.

Allikad
-------

* Kolga M.; Tõnurist I.; Vaga L.; Viikberg J. Vene impeeriumi rahvaste punane raamat. Tallinn: a/s "Nyman&Nyman LNT", 1993: 43
Beotukke kujutav muuseumieksponaat
Beotukkide asuala Atlandi-Kanadas
**Beotukid** olid Newfoundlandi saarel elanud indiaani põlisasunikest kütid-korilased. Umbes 1. aastatuhandel pKr rändasid nende eelkäijad Labradori aladelt Kanada kõige idapoolsemale saarele. Nende kultuur kujunes välja 16. sajandi alguseks. Tänaseks on nad koos oma beotuki keelega välja surnud.

Kontakt eurooplastega
---------------------

Tõenäoliselt olid beotukide esivanemad kõige esimesed põlisameeriklased, kellel tekkis 11. sajandil kontakt Euroopast pärinevate vanapõhjala kultuuri esindajate viikingitega. Viimased kutsusid neid nimega *skrælingjar*, pidades neid barbariteks. 2010. aasta DNA-analüüs paljastas Islandi võimaliku seotuse beotukist naisega (tõenäoliselt röövitud).

Alates 1497. aastast, Inglise krooni egiidi all seilava itaallase John Caboti saabumisega, tekkis saareelanikel laineteviisi kontakte Euroopa maadeavastajatega.

Erinevatalt teistest põlisameeriklastest vältisid beotukid otsest kontakti, liikudes ümberasujate eest sisemaale. Konkurents käis hülge-, lõhe- ja linnupüügi pärast.

Vaata ka
--------

* Põlisameeriklased
* Atlandi-Kanada
**John Henry Schwarz** (sündinud novembril 1941 North Adamsis Massachusettsis) on ameerika füüsik, stringiteooria loojaid.

Ta lõpetas 1962. aastal Harvardi Ülikooli bakalaureusekraadiga matemaatika alal ja sai 1966. aastal California Ülikoolist Berkeleys doktorikraadi (PhD) teoreetilises füüsikas (doktoritöö juhendaja oli Geoffrey Chew).

Schwarz töötas aastatel 1966–1972 Princetoni Ülikoolis algul abiprofessorina, 1969. aastast kaasprofessorina. Seejärel asus tööle California Tehnoloogiainstituuti, kus 1985. aastal sai teoreetilise füüsika professoriks. 1983. aastal töötas ta külalisprofessorina Londoni Ülikooli Queen Mary College'is, kus samal ajal töötas ka Michael Green, kellega koos avaldas stringiteooria-alaseid uurimusi. 
2015. aastal Schwarz emeriteerus.

Teadus
------

Koos Michael Greeniga 1984. aastal tehtud avastus, et I tüüpi stringiteoorias anomaaliad taanduvad (Greeni-Schwarzi mehhanism), viis esimese superstringirevolutsioonini teoreetilises füüsikas. 1980. aastate keskel jõudis Schwarz koos Greeniga järeldusele, et supersümmeetria, mis on stringiteooria keskne lüli, saab selle koosseisu lülitada mitte ühel, vaid kahel viisil: esiteks ringi maailmapinna supersümmeetriana, teiseks aegruumi supersümmeetriana.

Tunnustus
---------

* 1989 – Diraci medal (ICTP)
* 1997 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2002 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind
* 2007 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2014 – Füüsika Eesliini auhind
* 2014 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas

Teoseid
-------

* 1988 – Michael B. Green, John H. Schwarz, Edward Witten. *Superstring Theory. Vol. 1, Introduction*. Cambridge Monographs on Mathematical Physics. Cambridge, UK: Cambridge University Press, ISBN 978-0521357524
* 1988 – Michael B. Green, John H. Schwarz, Edward Witten. *Superstring Theory. Vol. 2, Loop Amplitutes, Anomalies and Phenomenology*. Cambridge, UK: Cambridge University Press, ISBN –978-0521357531

Viited
------

1. 1 2  John H. Schwarz. theory.caltech.edu