recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Wartislaw VIII** (1373 - 20. või 23. august 1415) oli Pommeri hertsog Pommeri dünastiast. Ta valitses Pommeri-Wolgastis 1394. aastast koos oma venna Barnim VI-ga. Pärast Barnimi surma 1405. aastal valitses ta üksi.

Elu
---

Wartislaw VIII oli Pommeri-Wolgasti hertsogi Wartislaw VI ja selle naise Anna teine poeg.

Tema isa kavatses algul, et Wartislaw peab ühinema vaimulikkonnaga. 14-aastaselt määrati ta Tribseesi arhidiakoniks. Kuid 1393. aastal jättis ta vaimulikkonna ja abiellus. Traditsiooni kohaselt tegi ta palverännaku Pühale maale, et saada vajalik dispensatsioon. Võimalik, et ta alustas seda palverännakut koos nõbu Pommeri-Stolpi Wartislaw VII-ga, kes pidi reisi haiguse tõttu katkestama.

Pärast isa surma 1394. aastal valitses Wartislaw VIII Pommeri-Wolgastit koos oma vanema venna Barnim VI-ga. Ühise valitsemise ajal liitusid nad mõnikord piraatlusevastases võitluses Hansa Liiduga. Mõnikord tegutses hertsog Barnim VI ise piraadina, mis viis pingeliste suheteni Hansa Liidu ja Saksa orduga. Barnim VI suri 1405. aastal.

Pärast venna surma valitses Wartislaw VIII Pommeri-Wolgastit üksi ning toimis eestkostjana venna kahele pojale Wartislawile (sünd. 1400) ja Barnimile (sünd. u. 1404). Ta lahendas oma vaidluse Saksa ordu kõrgmeistriga 1406. aasta märtsis ja võttis ette palverännaku Rooma, kus paavst Gregorius XII andis talle Kuldse Roosi. Pärast tagasitulekut andis Wartislaw Kuldse Roosi Pudagla kloostrile, kus seda peagi austati kui imelist. Hiljem hävitas selle abt Heinrich, kes valitses 1479–1493, kuna see oli muutunud iidoliks.

Tema valitsemisajal oli Stralsundis juhtum, tuntud kui *Papenbrand thom Sunde*. Vihane rahvahulk põletas tuleriidal kolm preestrit. Wartislaw vahendas lepitust aastal 1409, kuid ei suutnud seda küsimust lõplikult lahendada.

Võitluses Pommeri-Stettini hertsogite, s.o. Swantibor III ja hiljem tema poegade Otto II ja Kasimir V ning Brandenburgi kuurvürsti Friedrich I vahel asus Wartislaw viimase poolele. 1413. aastal sõlmis ta liidu Friedrichiga ja Wartislawi vanem poeg, samuti Wartislaw, kihlus Friedrichi tütre Margaretega. Kuid noorem Wartislaw suri üks või kaks aastat hiljem, enne kui jõudis Margaretega abielluda. Wartislaw VIII ja Friedrich reisisid koos Konstanzi kirikukogule, kus keiser Sigismund võttis Wartislawi kui Pommeri hertsogit. Kuid Wartislaw pidi seejärel rahutuste lahendamiseks Pommerisse tagasi sõitma ega saanud kirikukogul osaleda, nagu näiteks ketser Jan Husi põletamine.

Hertsog Wartislaw VIII suri 20. augustil 1415. Ta maeti Peetri kirikusse Wolgastis. Pärast tema surma toimisid tema lesk Agnes ja regentnõukogu eestkostjatena nende poegadele Barnimile ja Swantiborile, samuti tema venna poegadele Wartislawile ja Barnimile, kuni Wartislaw, neljast vanim, 1417. aastal üle võttis.

Abielu ja lapsed
----------------

Hertsog Wartislaw VIII abiellus Saksi-Lauenburgi hertsogi Erich IV tütre Agnesega. Nad said neli last:

* Wartislaw (u. 1398 – 1414 või 1415)
* Barnim (u. 1406 – 1451)
* Swantibor (u. 1409 – 1432 ja 1436 vahel)
* Sophia (suri pärast 1453)

Lesk Agnes suri 1435. aastal ja maeti Pudagla kloostrisse.
**Lillepärjasuutra** ehk **Põimiksuutra** (sanskriti keeles *Gaṇḍavyūha-sūtra*; tiibeti keeles *sdong pos brgyan pa’i mdo* või *sdong po bskod pa’i mdo*; hiina keeles ⼊法界品 *ru fajie pin*; jaapani keeles *nyū hokkai hin*) on üsna mahukas mahajaana suutra. Hiina ja Tiibeti budismis on see Vanikusuutra osa. Indias ja Nepalis see tuntud iseseisva teosena ja kuulub Nepali mahajaana traditsioonis üheksa seadmuseõpetuse hulka.

Pealkiri
--------

Traditsiooniliselt tõlgitakse *Gaṇḍavyūha-sūtra*t Läänes "Lillepärjasuutraks", nagu ka *Avataṃsaka-sūtra*’t, kuigi sõna-sõnalt tähendab see lihtsalt ‘korrastatud ehk reastatud (sanskriti keeles *vyūha*) koostisosi (sanskriti keeles *gaṇḍa*)’. 

Hoopis erinev on suutra hiinakeelne pealkiri, mis tähendab "Sisenemine seadmusevalda".

Päritolu
--------

Lillepärjasuutra on loodud 1.–2. sajandil Indias, võimalik, et Lõuna-Indias, millele viitavad paljud kohanimed tekstis.

Praegu arvatakse, et mahajaana suutrad olidki juba algusest peale teatud gruppide loodud tekstid, mida ühe ja sama grupi liikmed põlvkondade vältel edasi andsid ja täiendasid.

Sisu
----

Lillepärjasuutra vormiline ülesehitus erineb traditsioonilisest suutra-vormist. See on raamjutustusena esitatud lugu kaupmehepoeg Sudhanast, kes rändab mööda Indiat, otsides õpetusi, mis aitaksid tal saada bodhisattvaks.

Esimesed juhatused saab ta Mandžušrīlt, seejärel külastab järgemööda 52 õpetajat ehk hüvesõpra (sanskriti keeles *kalyāṇamitra*), kellest igaüks annab talle juhatusi selle kohta, kuidas bodhisattval tuleb erinevates olukordades ja eluvaldkondades tegutseda.

Hüvesõprade seas on erakuid, bhikšusid, õpetlasi, kaupmehi ja kuningaid, poisse ja tüdrukuid, rikkaid emandaid ning isegi üks prostituut, samuti mütoloogilisi tegelasi – bodhisattvaid ja jumalannasid.

Kujustanud kõiki hüvesõprade õpetusi, jõuab Sudhana lõpuks bodhisattvate Maitreja ja Samantabhadra juurde, kelle abil süveneb keskendumisse, milles kujustab kogu maailmatervikut kui seadmusevalda (sanskriti keeles *dharmadhātu*), kus kõik on kõigega seotud, tervik sõltub igast üksikasjast ning iga üksikasi on lõimunud tervikusse. Kõike valgustab ja korrastab buda mõistmine ja kaastunne, mida olendite seas teostavad bodhisattvad.

Lillepärjasuutras on kirjanduslikult väga rikkas ja kujundlikus vormis esitatud budismi põhiseisukohad, rõhuasetusega seadmusevalla kontseptsioonil, bodhisattvate tüpoloogiatel ning budade paljususel.

Eesti keeles katkendid Märt Läänemetsa tõlkes (2006, 2008, 2009).

Viited
------

1. ↑  Maailm ei saa paremaks teisiti kui muutustega inimeses. Intervjuu Märt Läänemetsaga. – Sirp 15.07.2022.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
**Lille** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lille 292 inimesel: 139 mehel ja 153 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lille meeste puhul 509. kohal ja naiste puhul 501. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lille vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,94. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 6,81 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Torma, Puhja, Kambja ja Maarja-Magdaleena kihelkondades, Harjumaal Harju-Jaani ja Kose kihelkonnas, Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas, Võrumaal Põlva kihelkonnas, Saaremaal Kaarma kihelkonnas, Virumaal Kadrina kihelkonnas ning Läänemaal Lihula kihelkonnas 12 korral nimeks Lille.

Nimede eestistamisel võeti Lille aastatel 1935–1940 uueks perekonnanimeks 54 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Aatonen, Arhipov, Ever, Grinberg, Grünberg, Gustavson, Johannsohn, Juhanson, Karetnikov, Kaulsohn, Klein, Lamstern, Lange, Lemvald, Libenau, Liesment, Lilienberg, Lilienblatt (4 juhul), Lilienthal (4), Lillebach (4), Lilleberg (5), Lillemann, Lillestern, Madisson, Mahorin, Mangmann, Palberg, Paulmann, Peterson, Rolberg, Silberman, Simson, Starrkopf, Strandson, Tenno, Trohvin, Umberg, Valter ja Veide.

Nime kandjaid
-------------

* Eva Lille, soome estofiil, Soome-Eesti kultuurisidemete arendaja ja tõlkija (1941–)
* Ivo Lille, eesti saksofonist ja muusikapedagoog (1977–)
* Mari-Liis Lille, eesti mänguasjadisainer, kaubamärgi lilleliis looja ja käsitööraamatute autor (1980–)
* Ülo Lille, eesti keemik (1931–2023)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 14.07.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Lille.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Lille.

Välislingid
-----------

* Lille statistikaameti andmebaasis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib katusedetailist; õisiku kohta vaata artiklit Sarikas (botaanika); heraldika mõiste kohta vaata lehekülge Sarikas (heraldika)* |

---

Sarikas ja penn
Sarikad
**Sarikad** on katuse kandekonstruktsiooni detailid, mis moodustavad viilu või viilud ja kannavad katusekatet. 

Sarikad valmistatakse tänapäeval peamiselt prussidest, varem aga ümarpuidust.

Sarikad toetuvad enamasti välisseintele, mõnikord ka laetaladele. Sarikate ülemised otsad seotakse omavahel paarideks. Suurema sildeavaga ja kõrge harjaga katuse ehitamise korral seotakse sarikapaarid omavahel tavaliselt penniga ja/või toestatakse postidega. Sageli kasutatakse ka pärlinit, rõhttala sarikate all ja postide peal, mis ühendab ühe katuse külje sarikad ja postid. Naabersarikad võidakse katuse pikisuunalise jäikuse suurendamiseks ühendada diagonaalidega. 

Sarikatele kinnitatakse roovlatid ja nendele omakorda kinnitatakse laudis ja/või katusekattematerjal.

Eestis kasutatakse sarikate valmistamiseks kõige rohkem 5×15 cm ristlõikega okaspuidust saematerjali.

Vaata ka
--------

* Sarikapidu
**Kanada ratsapolitsei** (ametlikult **Kanada kuninglik ratsapolitsei**; inglise keeles *Royal Canadian Mounted Police* (**RCMP**), prantsuse keeles *Gendarmerie royale du Canada* (GRC)) on Kanada föderaalne ja riiklik politseiüksus, mis tegeleb õiguskaitsega föderaalsel tasemel. 

RCMP on aktiivne kaheksas provintsis (Alberta, Briti Columbia, Manitoba, New Brunswick, Newfoundland ja Labrador, Nova Scotia, Prints Edwardi saar ja Saskatchewan), kolmel alal (Loodealad, Nunavut ja Yukon), 150 väiksemas omavalitsuses, 600 pärismaalaste kogukonnas ja kolmes rahvusvahelises lennujaamas. Ratsapolitsei ei tegutse ei Ontario ega Québeci provintsis.

Hoolimata säilinud nimetusest "ratsapolitsei" kasutab üksus tänapäeval hobuseid vaid tseremoniaalseteks ülesanneteks.

Viited
------

1. ↑  "About the RCMP". *Royal Canadian Mounted Police*. Vaadatud 24. oktoober 2022.
2. ↑  "Royal Canadian Mounted Police". *Encyclopaedia Britannica*. Vaadatud 24. oktoober 2022.
3. ↑  "Canada". *OSCE POLIS*. Vaadatud 24. oktoober 2022.
4. ↑  "The RCMP Musical Ride". *Horse Journals*. Vaadatud 24. oktoober 2022.
**A+** (õieti **André Levins**; sündis 29. augustil 1982 USA-s New Yorgi osariigis Hempsteadis) on USA räppar. 

Poissi kasvatas üksikema. Algul huvitus ta jalgpallist. 

A+ karjäär algas 1995, kui ta 12-aastaselt võitis plaadifirma "Def Jam Records" korraldatud räpivõistluse. Talle pööras tähelepanu D'Angelo mänedžer Kedar Massenburg, kes valis ta uue plaadifirma Kedar Entertainment esimeseks esitajaks.

Oma esimese albumi "*The Latch-Key Child*" avaldas A+ 1996. Laulud rääkisid muuhulgas vaesuses veedetud lapsepõlvest. Plaadil esinesid ka Q-Tip, Prodigy ja AZ. Plaadistamise ajaks palgati talle eraõpetaja. 

Plaat äratas kriitikute tähelepanu. Sellest kirjutati ajakirjades Vibe (ajakiri), Rolling Stone, Black Beat ja Right On. Ühel Vibe'is avaldatud fotol näidati A+ koos Mary J. Blige'iga. Teda peeti lootustandvaks räppariks. 

Aastal 1999 ilmus album "*Hempstead High*". Plaadil esinesid ka Chico DeBarge, Erykah Badu, Lost Boyz ja Canibus. Sellel leidub laul "*Enjoy yourself*", milles A+ ehitab räpi üles Ludwig van Beethoveni viiendale sümfooniale. Selle lauluga jõudis ta rahvusvahelistesse edetabelitesse (veebruaris Suurbritannia edetabelis viies). Kriitikute silmis märgistas see album A+ lähenemist peavoolule. 

Vahepeal oli A+ silmapiirilt kadunud, kuid tema uus album ilmus firma Masta Mix Records väljaandel detsembris 2005. 2009. aastal antud intervjuus lubas A+, et järgmine album "Without A Trace" ilmub samal aastal Smith Brothers'i väljaandel.

Plaadid
-------

### Albumid

* 1996: "Latch-Key Child" (Umvd Labels, ka audiokassett ja vinüülplaat)
* 1999: "Hempstead High" (Umvd Labels, ka audiokassett ja vinüülplaat)
* 2005: "Back 2 Business" (*mixtape* koos DJ Don Demarcoga)
* 2006: "The Lab: Test #1"

### Singlid

* 1996: "All I See" (Umvd Labels)
* 1998: "Enjoy Yourself" (Umvd Labels, ka audiokassett)
* 1999: "It's on You" (Mowtown Records, vinüülplaat)
* 2006: "Throw Your Hands In The Air" (Masta Mix Records, Inc.)

Viited
------

1. ↑  A+: Lost & Found Hiphop Wired, 6. september 2009
2. ↑  Amazon.com: Latch-Key Child
3. ↑  Amazon.com: Hempstead High
4. ↑  Amazon.com: The Lab: Test #1
5. ↑  Amazon.com: All I See
6. ↑  Amazon.com: Enjoy Yourself
7. ↑  Amazon.com: It's on You
8. ↑  Amazon.com: Throw Your Hands In The Air

Välislingid
-----------

* Katkendid albumilt "*The Latch-Key Child*"
* Katkendid albumilt "*Hempstead High*"
* Laulu "*Enjoy yourself*" sõnad
* A+: Lost & Found Intervjuu veebilehele Hiphop Wired, 6. september 2009
Savik Šuster (2016)
**Savik Šuster** (ukraina keeles Савік Шустер, sünninimi **Ševelis Šusteris**; sündinud 22. novembril 1952 Vilniuses) on Ukraina ajakirjanik ja saatejuht. 

Ta oli telesaate "Шустер live" autor ja saatejuht. Saade ilmus teleekraanile 2008. aastal. 2016. aasta detsembris telesaade lõpetati.

Elukäik
-------

Šusteril on Kanada (1978) ja Itaalia kodakondsus, ta plaanib taotleda ka Ukraina kodakondsust. Tema emakeel on leedu keel. Lisaks valdab ta ivriidi , inglise, prantsuse, itaalia, vene, saksa ja ukraina keelt.

1971. aastal emigreerus Šuster koos vanematega Kanadasse. 1976. aastal lõpetas ta Montrealis McGilli Ülikooli biokeemia ja füsioloogia teaduskonna. Seejärel töötas ta mõnda aega Firenzes ühes meditsiiniuurimiskeskuses. 26-aastaselt otsustas ta vahetada kardinaalselt elukutset.

Alates 1978. aastast tegutses ta kümmekond aastat sõjakorrespondendina maailma eri paigus – Afganistanis, Liibanonis, Palestiinas, Iisraelis, Nicaraguas, Tšaadis, seejärel jälle Afganistanis. Tema kaastööd on avaldanud Newsweek, Der Spiegel, Libération, La Repubblica ja teised väljaanded.

Aastail 1988–2001 töötas Šuster Vabadusraadios, algul Münchenis, seejärel oli ta aastast 1992 Vabadusraadio Moskva büroo rajaja ja juht. 

Aastail 2001–2004 töötas ta Moskvas saatejuhina NTV telekanalil, juhtides mitut saadet, sealhulgas jalgpalliteemalisi. Poliitikasaade "Sõnavabadus" ("Свобода слова") sai 2004. aasta juulis Venemaa Televisiooniakadeemia auhinna TEFI. Samal kuul saade suleti.

Venemaa opositsioonipoliitiku Boriss Nemtsovi, kes oli 2005. aastal saanud Ukraina presidendi Viktor Juštšenko nõunikuks, kaasabil pakuti Šusterile võimalust teha oma saadet Ukraina telekanalil ICTV. Septembris 2005 alanud poliitikasaatesari "Sõnavabadus" pälvis 2006. aastal Ukraina telepreemia Teletriumf.

Šuster oli 2008. aastal teleproduktsioonifirma Савік Шустер Студіос kaasasutaja. 2009. aastal ainuomanikuks saanud Šuster muutis firma nime: Студія Савіка Шустера. 

Šusteri meelishuviala on jalgpall. Ta on mänginud Leedu NSV noortekoondises, hiljem Kanadas osalenud Kanada meistrivõistlustel ning asutanud McGilli ülikooli jalgpallimeeskonna.

Tunnustus
---------

* 2012 – Ukraina teeneline ajakirjanik

Viited
------

1. ↑  Савик Шустер намерен получить украинское гражданство focus.eu 19.04.2013
2. 1 2  В гостях у Дмитрия Гордона". Савик Шустер. 2/2 (2006) Teleintervjuu Savik Šusteriga (2. osa)
3. 1 2 3 4  Савик Шустер Savik Shuster Studio

Välislingid
-----------

 Savik Šuster – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Läti 1995. aasta Europa postmark, millel on kujutatud Lāčplēsist
Leedu 2008. aasta astronoomiale pühendatud Europa postmark: Vilniuse Ülikooli observatoorium
**EUROPA postmarkideks** nimetatakse Euroopa riikide poolt igal aastal ühiselt välja antavaid ühe ja sama kujunduse või teemaga postmarke.

Esimesed Europa postmargid anti välja 1956. aastal. 2006. aastal tähistati Europa postmargi 50. sünnipäeva.

Aastatel 1956–1959 vastutasid Europa postmarkide väljaandmise eest Euroopa Ühenduste liikmesriikide postitalitused, aastatel 1960–1992 Euroopa Postiside- ja Telekommunikatsioonitalituste Konverents (CEPT), alates 1993. aastast Euroopa postioperaatorite ühendus PostEurop.

Europa postmarkide ühine kujundus oli kasutusel aastatel 1956–1973, 1974. aastast asendus see ühise teemaga. 1960. aastast kandsid Europa postmargid Euroopa Postiside- ja Telekommunikatsioonitalituste Konverentsi initsiaale CEPT (*Conférence Européenne des Administrations des Postes et des Télécommunications*). 1993. aastal asendus see PostEuropi loodud uue tähistusega, milleks on paremkaldkirjas nimi "Europa". 2011. aastast on kasutusel uus tähistus: nime "Europa" ette on paigutatud postkasti kujutis.

Eesti liitus Europa postmarkide väljaandmisega 1994. aastal. Esimesteks Eesti Europa markideks olid patenditeemalised Eesti Post 071-06-1994 ja Eesti Post 072-06-1994. Esimesel neist on kujutatud Eesti patenti nr 1 – Aleksander Mikiveri leiutatud horisontaalveskikivi paari, teisel Eesti patenti nr 2628 – Walter Zappi leiutatud esimest minikaamerat maailmas.

Viited
------

1. ↑  Eesti Post 480-28.04.11 www.post.ee (vaadatud 28.08.2013)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **EUROPA postmargid** |

* PostEurop (ametlik veebisait)
* Europa postmarkide blogi europa-stamps.blogspot.com
* Europa postmargid viki.filateelia.ee
* Europa postmargid Eesti Posti veebisaidil www.post.ee
**Kanada kobras** (*Castor canadensis*) on näriliste seltsi kopra perekonda kuuluv loom.

Sellesse perekonda kuulub peale kanada kopra veel teine liik, euroopa kobras. Nad on välimuselt ja eluviisilt väga sarnased.

Kanada koprad on väiksemad, väiksema ja ümarama peaga, lühema ja laiema koonuga, paksema, pikema ja tumedama aluskarvaga, laiema ja ovaalsema sabaga ning pikemate sääreluudega, mis võimaldab kanada kopral tagajalgadel paremini liikuda kui euroopa kopral. Ninaava on kanada kopral ruudukujuline, euroopa kopral kolmnurkne. Anaalnäärmed on kanada kopral väiksemad, paksema seinaga ja mahutavad vähem nõret.

Mingil määral erineb ka kobraste jaotus värvi järgi. Kanada kobrastest on 50% helepruunid, 25% punakaspruunid, 19% tumepruunid ja 6% mustad, euroopa kobrastest on 66% helepruunid, 20% punakaspruunid, 8% tumepruunid ja 4% mustad.

Levik ja eluviis
----------------

Kolju
Kanada kobras on levinud Põhja-Ameerika metsavööndis. Tema levila vähenes kunagi küttimise tõttu tunduvalt, kuid on tänapäevaks pärast kaitseabinõude rakendamist ja reaklimatiseerimist peaaegu taastunud. Sellepärast kuulub kanada kobras soodsas seisundis liikide hulka.

Ta suudab elada isegi tiheda inimasustusega aladel. Väikest kopra asurkonda peetakse inimasustatud aladel isegi soovitatavaks.

Vangipõlves on kanada kopra eluiga ulatunud 19 aastani.

Kanada kobras saab vee all olla kuni veerand tundi järjest.

USA Montana osariigis teatakse 700 meetri pikkust kopratammi, mille kuhilpesa kõrgus ulatub iga-aastase juurdeehituse tõttu 13 meetrini.

Euroopas on Kanada kobras introdutseeritud ainult Soome. Ta on levinud Soome kagu- ja idaosas. Soomest on kanada kobras levimas Rootsi.

Euroopa ja kanada kobras ei anna omavahel järglasi. Euroopa kopral on 48 kromosoomi ja kanada kopral 40. Venemaal on tehtud rohkem kui 27 katset neid kaht liiki hübridiseerida, kasutades isast kanada ja emast euroopa kobrast. Tulemuseks oli üks surnult sündinud järglane.

Kobras sümbolina
----------------

Ta on Kanada rahvusloom. Tema kujutis on Kanada 5-sendisel mündil. Mõnes Kanada piirkonnas peetakse teda siiski kahjuriks. 

Kanada kobras on ka USA Oregoni osariigiloom. Ta on paljude insenere ettevalmistavate õppeasutuste, sealhulgas California Tehnoloogiainstituudi ja Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi embleemiks.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Loomade elu", 7. kd. lk. 132
2. ↑  Guy Musser, beaver (genus *Castor*) Encyclopædia Britannica Online
**A-Rosa Viva** on teine A-Rosa Aquaga samasse klassi kuuluv neljatekiline Saksamaa jõereisilaev, mis on ehitatud Neptun Werfti laevatehases Rostockis 2010. aastal.

2008 tellis A-ROSA Flussschiff GmbH kaks samatüübilist neljatekilist ja neljatärnilist kajutijõereisilaeva 99 kliimaseadmetega varustatud topeltkajutitega à 14,5 m². Kiil pandi 23. aprillil 2009 ja laev anti üle Mecklenburg-Vorpommerni transpordiministri Volker Schlottmanni juuresolekul 19. veebruaril 2010. Juba järgmisel nädalal sõitis uus jõereisilaev oma jõuga üle Läänemere, Kieli kanali, Põhjamere, IJsselmere ja Reini Deutzeri sadamasse Kölnis, kus märtsis varustati laev lõplikult. 

26. märtsil 2010 ristiti laev Baselis (Šveits),kus toimus pidulik tseremoonia. Ristiemaks sai miss Šveits 2007 Amanda Ammann ja laev sai nime *A'Rosa Viva*. 

Alates 26. märtsist kasutab laevakompanii A-ROSA Flussschiff GmbH A-Rosa Vivat sõiduplaani järgi. Laev sõidab Saksamaa jõgedel Reini-, Maini- ja Moseli-äärsete linnade vahet. Oma kodusadamas Rostockis pärast valmimist A-Rosa Viva enam pole olnud.

* Jõereisilaev Deutzeri sadamasJõereisilaev Deutzeri sadamas
* Teiste jõereisilaevadega AmsterdamisTeiste jõereisilaevadega Amsterdamis
* Üht Schottel Pump-Jetit kasutatakse ahtris paremaks manööverdamiseksÜht Schottel Pump-Jetit kasutatakse ahtris paremaks manööverdamiseks
* Sõidul Köln-MülheimisSõidul Köln-Mülheimis

Vaata ka
--------

* Jõereisilaevade loend

Viited
------

1. ↑  Laeva info - A-Rosa Viva (inglise keeles)
2. ↑  SPJ Pump Jet (saksa keeles)
3. ↑  Die Decks- und Kabinenpläne A-ROSA AQUA, VIVA & BRAVA (saksa keeles)
4. ↑  NEPTUN WERFT ist der Spezialist für Flusskreuzfahrtsschiffe[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

 A-Rosa Viva – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Sarlakpunane keramalva** (*Sphaeralcea coccinea*) on kassinaeriliste sugukonda keramalva perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Nimi
----

Sarlakpunase keramalva ladinakeelne perekonnanimi on liitsõna, mis on saadud kreekakeelsetest sõnadest *σφαῖρα* (*sphaira*) 'kera; kerapind' (ladina keeles *sphaera*) ja *ἀλκέα* (*alkea*; ladina keeles *alcea*) 'rooskassinaeris', pidades silmas vilja kerakujulisust. Ladinakeelne liigiepiteet on ladinakeelse sõna *coccineus* 'sarlakpunane' naissoovorm.

Morfoloogia
-----------

Madal, 10–30 cm kõrgune lõhekarva või telliskivipunase keraja õisikuga taim, mis on tihedalt kaetud hõbedaste tähtjate karvakestega. Hõbehalli varjundiga lõhised lehed on vahelduvad. Levila tuumikosas õitseb juunist augustini.

Levila
------

Sarlakpunase keramalva levila põhjapiir ulatub Briti Columbia lõunaosast läänes Manitoba lõunaosani idas. Levila lõunapiir ulatub Lääne-Iowa, Lääne-Texase, Arizona ja Oregonini. Põhja-Ameerika rohtlates kõikjal levinud, kuivemates preeriapiirkondades ja teeäärtes tavaline. Enam levinud kuivemas madalrohupreerias.

Kasvutingimused
---------------

Sarlakpunane keramalva on kuivalembene ja äärmiselt põuakindel taim, mille arvukus põuatingimustes suureneb.

Viited
------

1. ↑  Lewis & Short
2. ↑  Lewis & Short
3. 1 2  Fernald, Merritt L. 1950. *Gray's manual of botany.* Kaheksas trükk. New York: American Book Company. Lk. 1003.
4. 1 2  Johnson, James R. ja Gary E. Larson. 1999. *Grassland Plants of South Dakota and the Northern Great Plains: a field guide with color photographs.* Brookings, SD: South Dakota State University. lk. 206.

Pilte
-----

<gallery>
Pilt:Sphaeralcea coccinea2.jpg|Sarlakpunane keramalva juuni alguses Fort Unionis
Pilt:Sphaeralcea coccinea3.jpg|Sarlakpunane keramalva juuni alguses Fort Unionis
|  |
| --- |
|  |
|
| "Presidendi meeskond" |
|
| Originaalpealkiri: | "The West Wing" |
| Žanr: | draama |
| Ühe osa kestus: | umbes 42 minutit |
| Autor: | Aaron Sorkin |
| Peaosades: | Allison JanneyBradley WhitfordMartin SheenRichard SchiffJanel MoloneyJohn SpencerDulé Hill |
| Riik: | Ameerika Ühendriigid |
| Keel: | inglise |
| Originaaltoodang: | september 1999 – mai 2006 |
| Hooaegu: | 7 |
| Osade arv: | 154 |
|

**"Presidendi meeskond"** (originaalpealkiri **"The West Wing"**) on aastatel 1999–2006 toodetud USA draamasari Ameerika Ühendriikide demokraadist presidendi Josiah Bartleti (Martin Sheen) tegevustest Valges Majas.

Sarja peastsenarist oli Aaron Sorkin ja produtsent John Wells. "Presidendi meeskond" pälvis oma eetris oleku ajal rohkesti auhindu, nende hulgas 2 Kuldgloobust ja 26 Emmyt, seejuures neljal aastal järjest (2000–2003) parima draamasarja kategoorias.

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht NBC-s
* The West Wing andmekogus IMDb (inglise)
* "The West Wing" Transcripts
**Sariin** ehk **GB** on 1939. aastal sünteesitud fosfororgaaniline närvimürk, mida saab kasutada keemiarelvana. Võõrkeelne nimetus "Sarin" on moodustatud selle leiutanud saksa teadlaste Gerhard Schraderi, Otto Ambrose, Gerhard Ritteri ja Van der Linde nimetähtedest.

Sariin
Füüsikalistelt omadustelt on tegemist värvitu ja lõhnatu kergestilenduva vedelikuga. Sariini saab kasutada kahekomponendilise relvana, sest tekib kergesti kahe prekursori – metüülfosfonüüldifluoriidi ja isopropüülalkoholi – ning isopropüülamiini segu omavahelisel reaktsioonil.

Sariin mõjub närvisüsteemile, blokeerides pöördumatult ensüümi atsetüülkoliini esteraas (pöördumatu koliinesteraasi inhibiitor).
Koliinesteraas lagundab närviülekandes kasutatud atsetüülkoliini, lõpetades sellega närviülekande. Kui koliinesteraas on inhibeeritud, ei lagundata atsetüülkoliini, mistõttu tekib selle üleküllus ja koliinergiline närviülekanne jätkub lõpmatult. Selline pidev koliinergiline ülekanne viib lihasparalüüsi ja -spasmide tekkeni ning lõpuks organismi surmani.

Sariinimürgistuse esimesed sümptomid on vedela lima tekkimine hingamisteedes ("nina hakkab tilkuma"), survetunne rinnus ja pupillide ahenemine (mioos). Varsti järgnevad hingamisraskused, iiveldus ja rohke süljeeritus. Kontroll keha üle kaob, mürgitatu oksendab, roojab ja urineerib kontrollimatult. Järgnevad lihaste tõmblused. Lõpuks tekib kooma, millele järgnevate lihaste spastiliste kokkutõmmete käigus inimene sureb. Mürgiga kokkupuute tagajärjel võib sõltuvalt doosist ja kokkupuute kestusest lühi- või pikaajaliste tagajärgedena esineda verejooks ninast ja suust, krambihood, kontrollimatu treemor, ülim valgustundlikkus, kõrge palavik, gripilaadsed sümptomid, teadvusekaotus, unehäired, mälukaotus, nägemishäired.

Sariini tappev kontsentratsioon (LC50) on aurude sissehingamisel 35 mg/m3/minutis, läbi naha vedelikuna 1700 mg/m3/minutis, aurudena läbi naha 10 000 mg/m3/minutis.

Vastumürgina kasutatakse tänapäeval atropiini (m-kolinoblokaator, takistab liigse atsetüülkoliini toimet m-kolinoretseptoritel) pralidoksiimi (atsetüülkoliini esteraasi reaktivaator, reaktiveerib atsetüülkoliini esteraasi, nii et see saab taas atsetüülkoliini lagundada) ja diasepaami (krampide leevendamiseks).

Nõukogude sõjaväes kasutati vastumürgina suukaudselt TARENi.

1993. aasta keemiarelvade konventsiooniga on sariini valmistamine ja säilitamine keelatud. Võimaliku keemiarelvana kuulub sariin ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr. 687 järgi 1991. aastast massihävitusrelvade hulka.

Sariini on terrorirünnakutes kasutanud äärmuslik usulahk Aum Shinrikyo eesotsas (guru) Shoko Asaharaga, kes 1995. aastal paiskas viies rünnakus Tokyo metroosse sariini. Rünnakutes hukkus 12 inimest, raskelt kannatanuid oli 50, ligi 1000-l oli kergemaid kahjustusi, haiglasse pöördus üle 5000 inimese.
Jõelähtme rahvamaja juulis 2018 (Jõelähtme silla poolt vaadatuna).
**Jõelähtme rahvamaja** on rahvamaja Harju maakonnas Jõelähtme vallas Jõelähtme külas. Rahvamaja on Jõelähtme valla kultuurikeskuse allasutus. Rahvamaja tegevust juhib Merike Kahu.

Ajalugu
-------

1919. aasta 23. veebruaril toimunud Jõelähtme Põllumeeste Seltsi peakoosolekul arutati muude teemade seas ka Jõelähtme seltside jaoks rahvamaja saamise küsimust. Samal aastal ostis vallavalitsus Irust rohkem vallamaja tarvis ohvitseride söögisaalina kasutuses olnud sõjaväebaraki, mis Jõelähtmes uuesti üles laoti.

Aastal 1923 anti hoone üle Jõelähtme Algkoolile. Kuna algselt plaanitud ümberehitustööd jäid rahapuudusel tegemata, säilitas hoone oma endise väljanägemise ka kooli käsutusse minnes. Jõelähtme Algkool tegutses hoones aastatel 1923–1950 ja kooli esimesteks õpetajateks olid Theodor Koonukõrv ning Amanda Tomberg.

Hoones asunud ruume lubati ürituste läbiviimiseks kasutada juba vallamajaks olemise ajal ja ajapikku muutus see seltsielu keskuseks. Alates 1950. aastast tegutseb hoones Jõelähtme rahvamaja, mille esimeseks juhatajaks oli Evald Nairismägi.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 14.03.2018)
2. 1 2 3  Saamislugu – Jõelähtme Rahvamaja. Vaadatud 16.05.2018.
3. 1 2  Jõelähtme rahvamajas asuv infotahvel. Vaadatud 08.01.2018.

Välislingid
-----------

* Rahvamajast Jõelähtme valla kultuurikeskuse kodulehel
**ETV+** on Eesti Rahvusringhäälingu telekanal, mis edastab venekeelset teleprogrammi. Kanal läks esimest korda eetrisse 28. septembril 2015. 

Kanali eelarve 2015. aastal oli 2,53 miljonit eurot. 

Aastatel 2015–2018 oli kanali peatoimetaja Darja Saar.

2019. aastast on peatoimetaja Ekaterina Taklaja.

Viis aastat hiljem
------------------

Kantar Emori teleauditooriumiuuringute põhjal on teada, et 2020. aastal vaatab kanalit ETV+ kuus keskmiselt 358 000 televaatajat. Kanal on Eesti venekeelse elanikkonna seas kõige suurema katvusega, 29% mitte-eestlastest peab ETV+ kõige usaldusväärsemaks meediakanaliks. 

Kui avahooajal vaatas sellel kanalik "Aktuaalset kaamerat" iga päev keskmiselt 6000 inimest, siis 2020. aasta kevadel 23 000 (rekord on 43 000 vaatajat päevas).

Kanali vaatajarekordeid hoiavad enda käes

* 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste mängud ja
* Eesti Vabariigi presidendi uusaastakõne 2019. aasta viimastel minutitel.

### Saateid 2020. aastal

* "Kofe+" hommikuprogramm
* mälumängusaade "Mis? Kus? Millal?"
* dokumentaalsari "90.ee"
* portreesari "Edulood"
* arutelusaated "Oma tõde" ja "Kes keda"
* "Peegel"
* "Insight"
* "Nädala intervjuu"
* "Narva stuudio. Rahvale tähtis"

Rohkesti vaatajaid leiab ka ETV+ hankeprogramm, näiteks augustis järgnes "Aktuaalsele kaamerale" vaadatavuselt krimisari "Jälg".

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Venekeelne telekanal ETV+". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. juuli 2015. Vaadatud 29. augustil 2015.
3. ↑  ETV+ sai uue peatoimetaja Postimees/Kultuur, 30.10.2018.
4. ↑  ETV+ on viie aastaga kasvanud muukeelse elanikkonna oodatud kaaslaseks ERR Menu, 28.09.2020.
5. ↑  ETV+ on viie aastaga kasvanud muukeelse elanikkonna oodatud kaaslaseks ERR Menu, 28.09.2020.

Välislingid
-----------

* Kanali koduleht
"**She Makes Me Go**" on Rootsi-Iraani poplaulja, meelelahutaja ja produtsendi Arashi viieteistkümnes singel. Kolmas singel albumilt "Superman". Selles laulus teeb kaasa Sean Paul. See singel anti originaalis välja 17. septembril 2012 plaadifirmas EMI Music Sweden. 15. veebruaril 2013 lasti singel Euroopa turule, sealhulgas Saksamaale, Austriasse, Prantsusmaale ja Šveitsi. Teine väljaanne tehti Universal Musicus.

Singli taust
------------

Laulu osad on võetud varajasemast hitist, mille 1994. aastal kirjutas Itaalia laulja, laulukirjutaja ja muusika produtsent Roberto Zanetti (tuntud ka kui Savage või Robyx). Esitas seda laulu siiski British *hip-house*/*eurodance*'i artist ICE MC, pealkirja "Think About the Way" nime all. ICE MC tantsu hitil oli Alexia teiseks vokalistiks. Arashi hitis on laenatud ka originaali lööklauset "Bom Digi Digi Bom".

Originaallaul oli ülemaailmne hitt ICE MC (Ian Campbell) jaoks. Sai edetabelis esikümnesse Belgias, Itaalias ja Šveitsis, esikahekümnesse Prantsusmaal, Saksamaal, Madalmaades ja Rootsis ning 38. kohale UK Top 40 edetabelis.

Aastal 2012 tehti sellest veel teine kaver. Saksamaa tantsumuusika bänd Groove Coverage tegi sellest oma versiooni, kus oli Rameez külalisvokalistiks. Nende versioon osutus populaarseks tantsu kohtades ja sai ka väikseks Saksamaa siseseks hitiks. Groove Coverage jõudis lauluga 54. kohale Saksamaa Media Control AG edetabelis.

Muusikavideo
------------

Muusikavideo filmiti 11. detsembril 2012. Suunajaks Fredrik Boklund, filmijaks Radiant3. See filmiti Atlantas, Ameerika Ühendriikides. Video näitab Arashi ja Sean Pauli basseiniäärsel peol koos tantsivate tüdrukutega. Näitab palju ka inimesi maja sees, majas, kus aastal 2009 lavastati Ameerika õuduskomöödia "Zombieland".

Laulud CD-singlilt
------------------

* **ALLALAADITAV**

1. "She Makes Me Go (Radio)" – 2:59
2. "She Makes Me Go (Mike Candys Remix)" – 4:43
3. "She Makes Me Go (Extended)" – 4:35
4. "She Makes Me Go (Garmiani Remix)" – 5:07

Kohad edetabelites
------------------

* **NÄDALA EDETABELID**

| Riik | Edetabeli nimi (2012/2013) | Koht |
| --- | --- | --- |
| Austria | Ö3 Austria Top 40 | 8. |
| Belgia | Ultratip Flanders | 3. |
| Belgia | Ultratop 50 Wallonia | 24. |
| Tšehhi | Rádio Top 100 | 12. |
| Soome | Suomen virallinen lista | 11. |
| Prantsusmaa | SNEP | 16. |
| Saksamaa | GfK Entertainment Charts | 5. |
| Kreeka | Billboard | 8. |
| Poola | Dance Top 50 | 4. |
| Slovakkia | Rádio Top 100 | 3. |
| Rootsi | Sverigetopplistan | 55. |
| Tšehhi | Schweizer Hitparade | 13. |

* **AASTALÕPU TABELID**

| Riik | Edetabeli nimi (2013) | Koht |
| --- | --- | --- |
| Saksamaa | Media Control AG | 49. |

Ilmumine
--------

| Regioon | Kuupäev | Formaat | Plaadifirma |
| --- | --- | --- | --- |
| Ülemaailmne | 17. september 2012 | allalaaditav fail | EMI Music Sweden |
| Saksamaa | 15. veebruar 2013 | allalaaditav fail | Universal Music |
**Shawn Dwayne Marion** (sündinud 7. mail 1978 Waukeganis Illinoisis) on USA endine korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 16 hooaega ja tuli 2011. aastal Dallas Mavericksiga ka NBA meistriks.

Karjäär
-------

Marion valiti 1999. aasta NBA *draft'*is esimese ringi üheksanda valikuna Phoenix Sunsi meeskonda, kus ta mängis esimesed üheksa hooaega. Hüüdnime The Matrix kandnud ääremängija kogus oma debüüthooajal keskmiselt 24,7 minutiga 10,2 punkti ja 6,5 lauapalli mängus. Marioni roll Phoenix Sunsis kasvas iga aastaga ning hooajal 2005/06 veetis ta kindla põhitegijana väljakul juba keskmiselt üle 40 minuti, tuues selle ajaga karjääri parimad 21,8 punkti ja 11,8 lauapalli mängus. Phoenix Sunsi mängijana valiti ta neljal korral NBA tähtede mängule.

Järgmistel hooaegadel hakkas Marioni roll Phoenixis tasapisi vähenema ja ta vahetati 2008. aasta algul esmalt Miami Heati ja aasta hiljem Toronto Raptorsisse. Püsivama kodumeeskonna leidis Marion 2009. aasta suvel, kui sõlmis 5-aastase lepingu Dallas Mavericksiga. Just Dallases mängides võitis Marion 2011. aastal oma ainsa NBA meistritiitli.

Oma viimasel NBA hooajal mängis Marion Cleveland Cavaliersis ning tõi keskmiselt 19,3 minutiga 4,8 punkti ja 3,5 lauapalli mängus. 16 hooajaga 1163 põhihooaja kohtumises kaasa teinud Marioni NBA karjääri keskmisteks näitajateks kujunesid 15,2 punkti ja 8,7 lauapalli mängus.

Saavutused
----------

* NBA meister (2011)
* 4 korda valitud NBA tähtede mängule (2003, 2005–2007)
* 2-kordne NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (2015, 2016)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2005, 2006)
* NBA uustulnukate teine viisik (2000)

Välislingid
-----------

* Shawn Marion – NBA.com
* Shawn Marion – Basketball-Reference.com
**Julius Alexander Nordgren** (17. veebruar / 29. veebruar 1836 Vormsi – 18. jaanuar 1923 Haapsalu) oli Eesti vaimulik.

Aastatel 1850–1855 õppis ta Pärnu gümnaasiumis. Aastatel 1855–1859 õppis Tartu Ülikoolis algul filoloogiat, kuid 1856. aastast usuteadust. Oli seejärel Eestimaal koduõpetaja. Ordineeriti 29. oktoobril / 10. novembril 1867 Peterburis õpetajaks.

Ta oli aastatel 1867–1869 pastor hiiurootslaste asunduses Gammalsvenskbys (praeguse haldusjaotuse järgi Ukrainas Hersoni oblastis Berõslavi rajoonis; praegu osa Zmiivka (ukraina keeles *Зміївка*) külast). Aastatel 1870–1902 oli ta (kutsuti septembris 1869, oli kohal aasta lõpus ja introdutseeriti 5. juulil / 17. juulil 1870) Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Jäi 1902. aastal emerituuri, emerituuris olles elas Haapsalus.

Isiklikku
---------

Tema isa William Alexander Nordgren oli samuti Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998
2. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Nõukogude Liidus toodetud tsiviilotstarbeline filtreeriv gaasimask GP-5, mis oli ette nähtud elanikkonnale väljajagamiseks erakorralises olukorras
Gaasimaskide kasutamise õppused 1974. aastal
**Gaasimask** ehk **gaasitorbik** on individuaalne keemiakaitsevahend hingamiselundite, silmade ja näo naha kaitsmiseks radioaktiivse tolmu, mürgiste aurude ja gaaside (sealhulgas ründemürkide), suitsu ja bakterite eest.

Filtreeriv gaasimask filtreerib sissehingatavat välisõhku vahetatava kurnaga. See kaitseb teatud mürkainete eest.

Isoleeriv gaasimask isoleerib välisõhust ja annab hingamiseks gaasisegu ning absorbeerib süsihappegaasi.

Voolikuga gaasimaski korral antakse gaasitorbikusse õhku 10–40 m kaugusel paiknevast kompressorist. Seda kasutatakse tavaliselt tootmises kinnistes ruumides, näiteks tsisternvagunite puhastamisel.

Anttik- ja keskajal kasutati gaasimaski asemel käsna või hingati läbi märja riide. Respiraatori leiutas 1785 Prantsusmaa lennunduspioneer Jean-François Pilâtre de Rozier. Esimesena võttis selle praktilisse kasutusse Alexander von Humboldt 1799 Preisimaa kaevanduses, kus töötas kaevandusinsenerina.

Tänapäevase gaasimaski eelkäija leiutas 1847 ja patenteeris 1849 ameeriklane Louis Haslett. See võimaldas hingata nina ja suu kaudu läbi sibulakujulise filtri ning suunas väljahingatava õhu atmosfääri tagasi. Pole teada, et seda oleks kasutama hakatud. Gaasimaski leiutasid ka šotlased John Stenhouse 1854 ja John Tyndall 1870. aastatel.

Masskasutusse võeti gaasimaskid Esimese maailmasõja ajal, sest selles sõjas hakati kasutama keemiarelvi.

Adolf Hitler hakkas kandma väikeseid ninaaluseid vuntse Esimese maailmasõja ajal. Varem olid tal suured kikkvuntsid, kuid sõduritel keelati nende kandmine, sest suurte vuntsidega oli ebamugav gaasimaski pähe tõmmata.

Viited
------

1. 1 2 3  Tehnikaleksikon, lk. 119
2. ↑  Tony Peterson. Hitler was ordered to trim his moustache The Telegraph, 6. mai 2007. Vaadatud 4. mail 2022
3. ↑  Rich Cohen. Hitler was ordered to trim his moustache Vanity Fair. November 2007. Vaadatud 4. mail 2022

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gaasimask** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Gaasimask** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib paljanditest Heinaste vallas; loodusobjekti kohta Liepupe vallas vaata artiklit Veczemi punased kaljud; liivakivipaljandite kohta Raiskumsi vallas vaata artiklit Raiskumsi liivakivi; paljandite kohta Ežurga jõe kaldal vaata artiklit Ežurgi punased kaljud* |

---

Sarkanās klintis
**Sarkanās klintis** ('punased kaljud') ehk **Pietrags** ehk **Pietragsi kaljud** (*Pietraga klintis*) ehk *Mačperu klintis* on liivakivipaljandid Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas Salatsi jõe alamjooksu vasakul kaldal raudsilla ja endise raudteetammi lähedal. Paljandid asuvad Salatsi oru looduspargis.

Seal paljandub Burtnieki lademe (Balti keskdevon) liivakivi. Paljandi kogupikkus on 400 m. Kalda kõrgus on umbes 10 m. Kalda sees on väikesi koopaid ja grotte, kuhu pääseb ainult jõe poolt. Jõkke ulatub suur terav kiil.

Punased kaljud on maalilised, eriti loojuva päikese kiirtes.

Vastaskaldal Ziedoni käärus on turistide puhkekoht.

Salatsi jõe mõlemal kaldal umbes 3 km Punastest kaljudest allavoolu on veel liivakivipaljandeid. Paremal kaldal on rändkivid ja Upeskalnsi kaljud (*Upeskalna klintis*), pisut kaugemal Zvīguli kaljud (*Zvīguļu klintis*). 2,8 km edasi on 150 m pikkuselt 4–5 m kõrgused Junču klintis, edasi Rostu klintis mõne väikese koopa ja paljandiga.

Välislingid
-----------

* Sissekanne saidil opengreenmap.org (foto)
**Keskkurdi keel** (کوردیی ناوەندی *kurdîy nawendî*), ka **sorani keel** (سۆرانی *soranî*), on üks kurdi keeltest, mis kuulub indoeuroopa keelte hulka, indoiraani keelte harru ja loodeiraani keelte alamrühma.

Keelt räägitakse Iraagis, peamiselt Iraagi Kurdistanis, samuti Lääne-Iraani territooriumil Kurdistani provintsis ja Lääne-Aserbaidžaani provintsis. Keskkurdi keel on araabia keele kõrval üks kahest ametlikust keelest Iraagis. Poliitilistes dokumentides viidatakse sellele lihtsalt kui kurdi keelele.

Seda kõneleb emakeelena umbes 7,25 miljonit inimest, kellest 4 miljonit elavad Iraagi Kurdistanis.

Terminit *sorani* (nimetatud endise Sorani emiraadi järgi) kasutatakse enamasti selleks, et viidata kirjalikule ja standardiseeritud keskkurdi keele kujule. Soranit kirjutatakse sorani kirjas, mille arendasid araabia kirjasüsteemist 1920. aastatel Sa'id Sidqi Kabani ja Taufiq Wahby.

Alates 2009. aastast on olemas soranikeelne Vikipeedia.

Vaata ka
--------

* Kurdi kiri
* Põhjakurdi keel
* Lõunakurdi keel
* Sorani emiraat
* Sorani grammatika
**Albiit** ehk **naatriumpäevakivi** on päevakivide hulka kuuluv mineraal.

Et albiit on otspunktiks nii plagioklassi kui ka leelispäevakivi seeriale, on teda loetud nende mõlema hulka kuuluvaks. Enamasti käsitletakse albiiti siiski koos plagioklassidega. Kuni 10% albiidi kristallstruktuuris olevast naatriumist võib olla asendunud kaltsiumiga. Suurema kaltsiumisisaldusega plagioklassi nimetatakse oligoklassiks.

Albiit on tavaline mineraal paljude tard- ning moondekivimite seas. Suurte kristallidena võib ta esineda hüdrotermaalsetes lõhedes. Albiiti leidub ka päevakivirikkas liivakivis ehk arkoosis. K-päevakivi mikrokliini kristallstruktuur on stabiilne kõrgel kristalliseerumistemperatuuril. Madalatel temperatuuridel toimub aga tahke lahuse lagunemine, mille käigus tekivad kaaliumirikkas mineraalis naatriumist rikastunud albiidist eraldised. Sellist nähtust nimetatakse pertiidistumiseks.

Mineraali nimi tuleb ladinakeelsest sõnast *albus*, mis tähendab 'valge'.

Valged jooned mineraalis on albiidist eraldised kaaliumirikkas mikrokliinis (pertiitne struktuur). Pildil kujutatu laius tegelikkuses on umbes 5 cm.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Albiit** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kujutava kunsti mõistest, asula kohta Šotimaal vaata artiklit Portree (Šotimaa).* |

---

Albrecht Düreri autoportree 1500. aastast
Friedrich Reinhold Kreutzwaldi portree nimega "Kaugelt näen kodu kasvamas". Ants Laikmaa 1924.
**Portree** on teatavat isikut või isikuid kujutav kunstiteos ja -žanr skulptuuris, maalikunstis, graafikas, fotograafias. Peale välise sarnasuse püütakse sageli tabada ja edasi anda ka portreteeritava psühholoogilisi iseärasusi Portreekunsti viljeleja on **portretist**.

Portreekunst tänapäevases mõistes tekkis 16. sajandi alguse Itaalias ja Saksamaal. Barokiajastul õitses portreemaal eriti Flandrias ja Hollandis ning 18. sajandi Inglismaal. Euroopa kuningakodade juures tegutsesid õueportretistid. 19. sajandil kaotas portreemaal fotokunsti tekkimise tõttu suuresti oma tähtsuse.

Liigitamine
-----------

Portreid liigitatakse:

* figuuri edasiandmise ulatuse järgi
	+ pea ja büst
	+ poolfiguur
	+ põlvedeni figuur
	+ täisfiguur

* peahoiaku järgi
	+ *en face* ehk otsevaade
	+ profiil
	+ poolprofiil
	+ "pagev" profiil

* portreteeritave arvu järgi
	+ üksik-, kaksik- ja grupiportree

* kujutatava sotsiaalse seisundi järgi
	+ näiteks autoportree, ratsaportree, valitseja- või õpetlaseportree

Portree võib olla idealiseeriv, realistlik, ekspressionistlik vms.

Viited
------

1. ↑  Kunstileksikon, Kunst, Tallinn, 2000. lk 410

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Portree** |
Sheffieldi Ülikooli vapp
**Sheffieldi Ülikool** on ülikool Sheffieldis Lõuna-Yorkshire'is Inglismaal.

Ülikool on asutatud aastal 1905, tema eelkäija Sheffieldi Meditsiinikool aga juba aastal 1828.

2011. aastal nimetas ajakiri Times Higher Education Sheffieldi Ülikooli aasta ülikooliks.

Ülikoolis on viis teaduskonda:

* kunstid ja humanitaaria
* inseneeria
* meditsiin, hambaarstiteadus ja tervis
* alusuuringud (või fundamentaalteadus)
* sotsiaalteadused

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Albiorix** on Saturni looduslik kaaslane, mis tiirleb planeedi pöörlemisega samas suunas (prograadsel orbiidil). Albiorixi avastas 2000. aastal Matthew J. Holmani juhitud uurimisrühm.

Albiorix on Saturni kaaslaste gallia grupi kuudest suurim.

Oma nime sai ta 2003. aasta augustis Gallia hiiu Albiorixi järgi. Arvatakse, et Albiorix ja Rooma jumal Mars on samad jumalused ehk Albiorix on Gallia tuletis Marsist.

Saturni kaaslaste gallia grupp on märgitud punasega, inuiti grupp sinisega. Ära on märgitud orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes (kaar paremal) ja kaugus Saturnist (horisontaalteljel)
Albiorix on umbes 32-kilomeetrise läbimõõduga ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 783,5 ööpäeva. Orbiidi pikem pooltelg on 16 182 000 km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 33,98° ja ekstsentrilisus 0,478. Näiv tähesuurus on 20,5.

Illustreerival pildil on võrreldud Albiorixi orbiiti teiste gallia ja inuiti gruppi kuuluvate Saturni kuudega. Kollasega on näidatud orbiitide ulatused peritsentrist apotsentrini. Kraadid paremal kaarel märgivad orbiidi kallet ekliptika tasandi suhtes ja all horisontaalteljel on märgitud kaugus Saturnist (gigameetrites). On näha, et Albiorixi orbiit on teiste Saturni gallia grupi kaaslastega (Erriapuse ja Travosega) sarnane, erineb aga inuiti grupi kaaslastest.

Saturni gallia grupi kuude orbiitide ja ka teiste füüsikaliste näitajate sarnasuse tõttu arvatakse, et need kuud võivad pärineda ühelt taevakehalt või kunagiselt Saturni kaaslaselt, mis on millalgi kokkupõrkel teise taevakehaga purunenud.

Viited
------

1. Images. Cassini Solstice Mission, NASA/JPL/Space Science Institute. Vaadatud 12.11.14
2. ↑  Images. Cassini Solstice Mission, NASA/JPL/Space Science Institute. Vaadatud 12.11.14
3. 1 2 3 4  Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.

Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot