recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mo Yan** (hiina 莫言; pinyin: Mò Yán; kodanikunimega 管谟业 Guǎn Móyè; sündinud 17. veebruaril 1955 Gaomis Shandongi provintsis) on hiina kirjanik. 2012. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Ta kirjutab maagilise realismi laadis sotsiaalküsimustest.

Ta on saanud palju inspiratsiooni William Faulknerilt ja Gabriel García Márquezelt.

Teoseid
-------

* "Läbipaistev porgand" (透明的红萝卜 Tòumíng de hóng luóbo), 1985
* "Punane sorgo" (红高粱家族 Hóng gāoliang jiāzú), 1987, eestikeelne tõlge ilmunud 2014 sarjas "Ajavaim", tõlkija Märt Läänemets.
* "Paradiisi küüslaugulava laul" (天堂蒜薹之歌, Tiāntáng suàntái zhī gē), 1988
* "Kolmteist sammu" (十三步, Shí​sān bù), 1988
* "Rohusööjate pere" (食草家族 Shícǎo jiā​zú), 1989
* "Viinariik" (酒国 Jiǔguó), 1993
* "Suured tissid ja paks tagumik" (丰乳肥臀 Fēngrǔ féitún), 1996
* "Punane mets" (红树林 Hóng shù​lín), 1999
* "Sandlipuu hukkamine" (檀香刑 Tánxiāng xíng), 2001
* "Nelikümmend üks pauku" (四十一炮 Sìshíyī pào), 2003
* "Elust ja surmast vaevatud" (生死疲勞 Shēngsǐ píláo), 2006
* "Konn" (蛙 wā), 2009

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Mo Yani Nobeli loeng (inglise keeles)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mo Yan** |

Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
**Riivo Kallasmaa** (sündinud 11. aprillil 1981 Tallinnas) on eesti oboemängija ja bariton.

Haridustee
----------

* 1988–2000 Tallinna Muusikakeskkool (Tulike Looritsa klass)
* 1999–2002 Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool, klassikaline laul (Tõnu Bachmanni klass, bariton)
* 2000–2004 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia (Olev Ainomäe klass)
* 2002 Brüsseli Kuninglik Konservatoorium (Paul Dombrechti klass)
* 2004–2005 Jeruusalemma Muusika- ja Tantsuakadeemia (juhendaja Dudu Carmel)

Töökäik
-------

Kallasmaa on töötanud Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris, Rahvusooperi Estonia Sümfooniaorkestris ja Vanemuise Sümfooniaorkestris ning Soomes Turu Filharmoonikutes ja Pori Sinfoniettas. Lisaks mängib ta tihti Tallinna Kammerorkestri ridades. Ta on teinud koostööd ka NYYD Ensemble'i, Voces Musicalesi ja Kremerata Balticaga.

Laulja ja oboemängijana on ta musitseerinud vanamuusikaansamblis Vox Clamantis, lauljana kammerkooris Voces Musicales ja Eesti Filharmoonia Kammerkooris.

Solisti[*viide?*] ja kammermuusikuna on Riivo Kallasmaa esinenud Norras kammermuusika festivalil Horten Kammermusikkfest. Kallasmaad silmas pidades on kirjutanud teoseid mitmed Eesti heliloojad nagu Märt-Matis Lill[*viide?*], Timo Steiner[*viide?*], Tõnis Kaumann[*viide?*], Helena Tulve[*viide?*], Rein Rannap[*viide?*], Rasmus Puur[*viide?*], Pärt Uusberg[*viide?*] jt.[*viide?*]

2018. aastal asutas Kallasmaa koos sopran Jaanika Kuusikuga ansambli Duo ObSolute..

Loomingulised saavutused
------------------------

* 1999. aastal II koht vabariiklikul noorte puhkpillimängijate konkursil[*viide?*]
* 2006. aastal I koht interpreetide konkursil Con Brio
* 2006. aastal tunnistati ta Tartu nooreks kultuurikandjaks.

Viited
------

1. ↑  "Riivo Kallasmaa".
2. ↑  "Eesti Muusika Päevad 2020".
3. ↑  "Con Brio võitis oboist".
4. ↑  "Kultuuri aasta aunimetus Kultuurikandja" (PDF).
See artikkel See artikkel räägib fiskaalametnikust Venemaa keisririigis.  Õukonnatiitli kohta vaata artiklit Kammerhärra.  

---

**Kammerhärra** oli fiskaalametnik Venemaa keisririigis.

Kammerhärra oli amet Venemaa keisririigis, mille lõi tsaar Peeter I 1719. aastal ning kammerhärra tegutses fiskaalametnikuna kuni 19. sajandini, keisririigis ministeeriumite loomiseni keiser Aleksander I poolt. Kammerhärra oli ametiisik, kes tegeles raamatupidamisarvestuste, maksude arvestuse ning arvepidamisega.

Kammerkolleegiumi 1719. aasta 11. detsembri korraldusega loodi Venemaa tsaaririigis 5 kammerkontorit, mida juhtisid kammerhärrad, kontorite ametnikud pidid olema *osavad arvepidamises*. Кammerhärra juhtis kubermangus ja provintsis kõikide maksude- ja andamite kogumist, määras ja jaotas kogutu, vastavalt kehtestatud eeskirjadele. Kammerhärra kinnitas loendiraamatu, mille koostasid maakonnakomissarid, kuhu olid üles kirjutatud kõik tuluandvad maavaldused, külad ja majapidamised. Selle arvepidamisraamatu alusel kogusid Kammerhärrad vastavad maksud. Kammerhärra kompetentsi kuulusid ka rendimaksu kogumine riigiküladelt, veskitelt jne. Kammerhärra täitis ka Kammerkolleegiumist saadetava raamatupidamisarvestust, kõikide maksude kohta, kogus kõigi maakonnakomissaride esitatavad aruanded ning koostas igakuiseid ja -kvartaalseid aruandeid Kammerkolleegiumile.

Töökorraldus
------------

Kammerhärra nimetas ametisse senat, ametisse astudes andis ta ametivande maakonnakantseleis. Kubermanguvalitsuse kantseleis oli kammerhärral oma kontor, kus ta pidi viibima 6 tundi päevas. Töölt puudumise eest oli ette nähtud trahv 2 rubla. Pärast hingemaksu sisseviimist jäi kammerhärra ülesandeks kantselei-, kõrtsi- ja mõningad linnamaksude kogumine. 

1726. aastal Venemaa kohalikud kubermangude maksu- ja rahanduskorraldusvõrgustikud (kammerhärra kontorid, rendimeistrid ja maakonnakomissarid) kaotati.

Ülemsalanõukogu otsusega 15. märtsist 1727 jäeti alles kammerhärra ametikohad Liivimaa kubermangus ja Eestimaa kubermangus. Ametikohad jäid alles ka keisririigi keskasutuses kolleegiumites, Väike-Vene kolleegiumis, Riigitulude ekspeditsioonis, Kommertspangas, kus kammerhärrad tegelesid sissetulekute ja väljaminekute arvestusdokumentidega.

Viited
------

1. ↑  Камерир
"Medusa"|  |
| Autor | Peter Paul Rubens |
|
|
| Loomisaeg | ca 1618 |
|
|
|
| Liik | maal |
| Tehnika | õlimaal |
|
|
| Materjal | puittahvel |
|
| Mõõtmed | 68 cm × 119 cm |
|
|
|
|
| Teema | Medusa |
|
|
|
| Asukoht | Kunstiajaloo muuseum Viinis; Moraavia galerii Brnos |
|
|
|
|
|
|
|
|
| Inventarinumber | GG\_3834 |
|
|

"Medusa" Brnos paiknev versioon.
"**Medusa**" on itaalia kunstniku Peter Paul Rubensi (1577–1640) maal, mis kujutab antiikmütoloogia tegelase Medusa maharaiutud pead. See on loodud 1618. aasta paiku vähemalt kahes versioonis. Tänapäeval asub selle üks versioon Austrias, Viini kunstiajaloo muuseumis (Kunsthistorisches Museum), teine versioon või koopia aga Moraavia galeriis Brnos, Tšehhi Vabariigis. Maalil kujutatud madude autoriks on peetud Frans Snydersit.

Enne Rubensit polnud Medusa varauusaegses kunstis kuigi sage motiiv, selle kujutamisega paistsid silma Leonardo da Vinci ja Caravaggio. Da Vinci kaks Medusa versiooni on kadunud, kuid Caravaggiost erineb Rubensi maal tugevalt nii motiivivalikult (Caravaggio kujutab Medusa surmahetke) kui ka kompositsioonilt.

Maali keskne figuur on keskteljest veidi paremale jääv Medusa koolnukahvatu nägu, millel peegelduvad ehmatus ja hirm. Maod, kes antiikmütoloogia järgi olid ta juusteks, on osalt Medusa peast eraldunud, ühtlasi paistab punasteks madudeks muunduvat ka ta veri, mis voolab välja kaelast. Teose heledal esiplaanil on ka ämblikud, skorpionid ja sisalik (või salamander). Tumedale tagaplaanile jääb rustikaalne maastik mäenõlva ja veekoguga.

Hollandi 17. sajandi luuletaja ja riigimees Constantijn Huygens kirjeldas muljet, mille Amsterdamis nähtud "Medusa" talle jättis, järgnevalt: "Näib, nagu kerkiks Rubensi paljudest maalidest mu vaimusilma ette alati ükssama... See kujutab Medusa maharaiutud pead, mida ümbritsevad ta juustest väljailmuvad maod. Maalil on ta kujutanud imepäraselt kaunist naist, kes on endiselt ligitõmbav, kuid tekitab ka õõva, kuna just on saabunud surm ning õelad maod ripuvad ta meelekohtadel, säherduse kirjeldamatu läbimõeldusega, et vaatajat haarab äkitselt õud, kuna pilt on ühtaegu elav ja kaunis."

Viited
------

1. ↑  "Brněnská Hlava Medusy je originálním dílem Rubense, potvrdil výzkum". *iDNES.cz* (Czech). 29. november 2018. Vaadatud 29. november 2018.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  "TZ: Unikátní srovnání – brněnská i vídeňská Hlava Medusy od Petra Pavla Rubense jsou vystaveny společně - Artalk.cz". *Artalk.cz* (tšehhi). 27. november 2018. Vaadatud 29. november 2018.
3. ↑  Rubens Head of Medusa from the collection of the Kunsthistorisches Museum (Vienna), CodArt.nl (Peterburi Ermitaaži näitusekataloog 2007. aastast)
4. ↑  "De jeugd van Constantijn Huygens door hemzelf beschreven", toim. Albert H. Kan (Rotterdam and Antwerp: Donker, 1971), lk 74–75

Välislingid
-----------

* "Medusa" Kunsthistorisches Museumi kodulehel (arhiivikoopia)
* "Medusa", TheHistoryOfArt.org
* "Medusa", PeterPaulRubens.net
* Rubens Head of Medusa from the collection of the Kunsthistorisches Museum (Vienna), CodArt.nl (Peterburi Ermitaaži näitusekataloog 2007. aastast)
Meditsiiniuuringute Nõukogu logo
**Meditsiiniuuringute Nõukogu** (inglise keeles *Medical Research Council*; lühend **MRC**) on teadusorganisatsioon Suurbritannias, mis koordineerib ja rahastab riigis meditsiiniuuringuid. 

MRC loodi 1913. aastal. Alates 2018. aastast on Meditsiiniuuringute Nõukogu
Suurbritannia valitsuse ametkondadevälise riigiorgani UK Research and Innovation allosa. MRC on üks seitsmest uuringutenõukogust Suurbritannias.

MRC peakorter asub Swindonis.

MRC struktuuriüksused
---------------------

Meditsiiniuuringute Nõukogu finantseerimisel on üle riigi kümneid instituute, keskusi ja allüksusi (*units*), sealhulgas ülikoolide akadeemilisi struktuuriüksusi.

### MRC struktuuriüksusi

* MRC molekulaarbioloogia laboratoorium (Cambridge'i Ülikoolis)
* MRC kognitsiooni- ja aju-uuringute allüksus (Cambridge'i Ülikoolis)
* MRC mitokondriaalse bioloogia allüksus (Cambridge'i Ülikoolis)
* MRC inimese geneetika allüksus (Edinburghi Ülikoolis)
* MRC Meditsiiniuuringute Riiklik Instituut (Londonis)
* Francis Cricki Instituut (Londonis)

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Etniline puhastus** ehk **etnotsiid** on üks genotsiidi vorme.

Etniline puhastus on sõnasõnaline tõlge serbohorvaadi väljendist *etnicko čišćenje*. Enne 1990. aastat oli Jugoslaavia Rahvaarmee sõjaväelises doktriinis mõiste *čišćenje terena* ehk "maastiku puhastamine", viitamaks vastaste hävitamisele selleks, et vallutatud ala üle kontroll saavutada. Doktriini päritolu on ebaselge, kuid see võib pärineda partisanisõja ajast. 

1990. aastatel hakkas meedia etnilise puhastuse mõistet kasutama endises Jugoslaavias elavate tsiviilelanikkonna gruppide suhtes toime pandud tegude kohta. Nende gruppide hulka kuulusid moslemid Bosnias ja Hertsegoviinas, serblased Krajina piirkonnas Horvaatias ning albaanlased ja serblased Serbias Kosovos.

On arvatud, et etniline puhastus on pelgalt eufemism genotsiidi kohta; teine seisukoht on, et kui genotsiidi eesmärgiks on inimrühma hävitamine, siis etnilise puhastuse eesmärk on etniliselt ühetaoliselt asustatud maa-alade loomine, mis on saavutatav muuhulgas genotsiidi abil.

Välislingid
-----------

* ÜRO Peaassamblee resolutsioon A/RES/47/80 etnilisest puhastusest ja rassilisest vihkamisest.
* Petrovic, Drazen. *Ethnic Cleansing - An Attempt at Methodology.* 5 European Journal of International Law (1994).
Vaade Planica lennumäe otsast.
**Lennumägi** on suusahüppemägi, kus suusahüppajad sooritavad pikimaid hüppeid, millest ka väljend suusalend. Maailmas on viis lennumäge, millel K-punkt on 185 meetrit, Vikersundil 200 m. K-punkt tähendab või märgib ideaalse, teoreetilise hüppe pikkust, kus hüppajate ohutus pole enam täielikult tagatud. Vahemaa trampliini (hüppemäe) servast kuni K-punktini lennumäel on 200 m ja enam. Mäed ei ole ühesugused, sest HS ehk hüppemäe võimsus vaheldub. 

Lennumäge kasutatakse väga harva ja ainult võistlustega seoses valvatud ilmastikutingimusi arvestades. Suusahüpete maailmarekord 253,5 meetrit on austerlase Stefan Krafti nimel, mille ta hüppas 18. märtsil 2017 Vikersundi lennumäel.

Iga kahe aasta tagant korraldatakse suusalennu maailmameistrivõistlusi.

#### Maailma lennumäed

| Mägi | Riik | K-punkt | Mäe võimsus |
| --- | --- | --- | --- |
| Harrachov |  Tšehhi | K 185 | HS 210 m |
| Kulm |  Austria | K 200 | HS 235 m |
| Oberstdorf |  Saksamaa | K 200 | HS 235 m |
| Planica |  Sloveenia | K 200 | HS 240 m |
| Vikersund |  Norra | K 200 | HS 240 m |

Viited
------

* Fisskijumping.com - Hills
Digiluule Slam 2015. aasta Arvamusfestivalil
**Luuleprõmm** (inglise *poetry slam*) on luulevõistlus, kus autorid ise esitavad oma loomingut. Parima luuletaja väljaselgitamine toimub publiku osalusel. Enamasti hinnatakse kümnepallisüsteemis, sealjuures mängib rolli nii luule sisu kui ka esitus. Igale võistlejale on ette antud kindel ajalimiit, mille jooksul oma luulet esitada. Viimases voorus hinnatakse esinejaid tihtilugu mitte enam punktisüsteemi, vaid publiku aplausi valjuse järgi.

Ajalugu
-------

Võistlusformaadi algatajaks peetakse Marc Smithi, kes korraldas 1984. aasta novembris Chicago salongis Get Me High esimese sellise võistluse. 1986. aasta juulis kolis Slam üle Green Milli džässiklubisse. Esimene USA üleriigiline Poetry Slam leidis aset 1990. aastal San Franciscos.

Nüüdseks on taoline luulevõistluse vorm levinud üle kogu maailma ning neid korraldatakse ka riikidevaheliselt.

Eesti
-----

Eestis on korraldatud luuleprõmmimise võistlust umbes aastast 2003. Traditsiooniliselt kevaditi toimuvad Eesti linnades eelvoorud, mille võitjad pääsevad edasi Tallinnas toimuvasse lõppvooru.

Võistluse tüübid
----------------

Lisaks tavalisele võistlusformaadile võib lisatud olla ka kitsendavaid kriteeriume. Sel juhul peavad kõik esinejad arvestama spetsiaalse teema, žanri või mõne muu formaalse kitsendusega. Kitsendusi võib olla nii esinejate soo, vanuse, kindlasse gruppi kuuluvuse kui ka kõige muu järgi. Näiteks Rootsis korraldavatel "kolmevõistluse" prõmmidel astuvad korraga lavale luuletaja, muusik ja tantsija.
Richard Dawkins
**"Luul Jumalast"** (inglise keeles "The God Delusion") on Richard Dawkinsi anti-teistlik raamat. Raamat avaldati esmakordselt 2006. aastal kõvade kaantega, kuid tänu suurele populaarusele anti 2007. aastal välja raamatu teine trükk. Teine trükk on pehmete kaantega ja sisaldab lisamaterjali, mille Dawkins kirjutas vastukajana kriitikutele.

Dawkins väidab, et usk üleloomulikku loojasse on luul (*delusion*), mida ta defineerib kui kangekaelset valeusku vaatamata kaalukatele vastukäivatele tõenditele. Ta jagab Robert Pirsingi arvamust: "Kui üks inimene kannatab luulu all, on tegemist hullumeelsusega. Kui palju inimesi kannatab luulude all, on tegemist religiooniga"
"The God Delusion" oli 2006. aastal nii Amazon.comi bestsellerite kui ka New York Timesi bestsellerite hulgas.

Eestikeelne väljaanne
---------------------

* "Luul jumalast". Tõlkinud Kaia-Leena Lass. Valgus, Tallinn 2011, 392 lk; ISBN 9789985682500

Viited
------

1. ↑  Dawkins, Richard. Preface *The God Delusion*.

Välislingid
-----------

* Hasso Krull: "Usk ja teadmine", Sirp, 3. august 2007 (retsensioon)
**Promiskuiteet** on inimese seksuaalkäitumises komme pidada sagedasi seksuaalsuhteid eri partneritega. Seda terminit kasutatakse sageli hukkamõistvalt, eriti konservatiivses ideoloogias, mille järgi ideaaliks on traditsiooniline Euroopa peremudel ja pikaajalised kahepoolsed, teisi partnereid välistavad seksuaalsuhted. Tüüpiliseks promiskuiteedi näiteks peetakse üheöösuhteid.

Oletatav promiskuiteet ürgühiskonnas
------------------------------------

Kuni 19. sajandini oli etnoloogias, sotsioloogias, kultuuriantropoloogias jt humanitaar- ja sotsiaalteadustes laialdaselt omaks võetud seisukoht, mille kohaselt ürgühiskonnas, enne abielu ja perekonna tekkimist, valitses promiskuiteet ehk seksuaalne kõiklubatavus. Arvati, et vastassugupooltest koosnev kogukond oli omavahel grupiabielus ning alles hiljem arenesid välja teistsugused abielutüübid (polügaamia, polüandria ja monogaamia).

Sellise seisukoha kujunemise põhjusi oli mitmeid. Enamik kultuuriantropoloogilisi uuringuid nn loodusrahvaste kohta tehti 19. sajandil "kabinetiteadlaste" poolt, kes ise polnud kunagi kohapeal käinud ning kelle teadmised tuginesid üksnes reisijate, misjonäride jt ülestähendustele. Ürgühiskonna või inimkonna algse oleku rekonstrueerimisel lähtuti progressi-ideest, mille kohaselt on kõigile kultuuridele omased täiustumise ja komplitseeritumaks muutumise astmed. Tundus loogiline oletada, et kunagi, enne perekonnatüüpide väljakujunemist neid lihtsalt ei olnudki ning ürgühiskonnas olid seksuaalsuhted ilma igasuguste piiride ja tabudeta. Seda seisukohta esindab muuhulgas ka Friedrich Engelsi teos "Perekonna, eraomanduse ja riigi tekkimine", mis koos Karl Marxi teostega võeti kommunistliku ideoloogia teenistusse.

20. sajandil lükati see mõte enamasti tagasi, nt abielu ajaloost põhjalike teadmistega soome filosoof, sotsiaalantropoloog ja sotsioloog Edvard Westermarck esitas tugevaid tõendeid selle kohta, et vähemalt kultuurilise arengu esimestel etappidel on monogaamia olnud täiesti normaalne ja loomulik meeste ja naiste kooseksisteerimise vorm..

On juhitud tähelepanu ka sellele, et 19. sajandi viktoriaanliku moraali tingimustes võisid selliseid fantaasiaid tingida ka sügavalt psühholoogilised põhjused.

Kaasaegne kultuuriantropoloogia ei ole kinnitanud täieliku promiskuiteedi olemasolu üheski teadaolevas ühiskonnas ega kultuuris.

Praktikas
---------

Promiskuiteeti on praktiseeritud 1960. aastatel hipide kommuunides ja muudes alternatiivsetes subkultuurides, traditsioonilise monogaamia kadumisel alates 1960. aastatest on see saanud Läänes üldlevinuks.

Viited
------

1. ↑  Iso tietosanakirja, 1. osa, veerud 1054 ja 1055
2. ↑  Otavan iso tietosanakirja
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1997. aastal sündinud jäähokimängijast; 1996. aastal sündinud jäähokimängija kohta vaata artiklit Sebastian Aho (sündinud 1996).* |

---

|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2016 | jäähoki |

**Sebastian Antero Aho** (sündinud 26. juulil 1997 Raumas) on Soome jäähokimängija, keskmängija ja vasakäär. Ta mängib NHL-i klubis Carolina Hurricanes.

Ta alustas karjääri hooajal 2013–14 Soome kõrgliiga klubis Oulun Kärpät.

2015. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Hurricanesi poolt 35. valikuna. 2016. aasta juunis sõlmis ta Hurricanesiga kolme aasta pikkuse lepingu. Ta tegi NHL-i debüüdi hooaja avamängus 13. oktoobril ning teenis resultatiivse sööduga ka esimese punkti. Sama aasta 12. novembril lõi ta mängus Washington Capitalsi vastu oma esimese värava NHL-is. 31. jaanuaril 2017 tegi ta mängus Philadelphia Flyersi vastu oma esimese kübaratriki, saades sellega Hurricanesi noorimaks mängijaks, kes on kübaratriki teinud.

Ta kogus vähemalt ühe punkti hooaja 2018–2019 kõigis 12 esimeses mängus, ületades sellega Ron Francisile kuulunud klubi rekordi. Liigahooaja kõigis 12 esimeses mängus on suutnud teha vähemalt ühe väravasöödu veel ainult Wayne Gretzky ja Ken Linseman.

2019. aastal osales Aho NHL-i tähtede mängul.

Soome jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2016. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta üheksa värava turniiri parim mängija. Enam punkte suutis temast koguda ainult ameeriklane Patrick Kane (20 Aho 18 punkti vastu). Aho valiti turniiri parimaks ründajaks ja lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu. Soome koondis kaotas veerandfinaalis Šveitsile tulemusega 2:3.

Viited
------

1. ↑  "Marchand scores twice including winner as Bruins beat Hurricanes". sportsnet.ca. 30.10.2018. Vaadatud 22.11.2018

Välislingid
-----------

* Sebastian Aho NHL.com lehel
* Sebastian Aho hockeydb.com lehel
Levinumad Secchi kettad: vasakul traditsiooniline valge ja paremal suhteliselt uuem mustvalge koloratsiooniga
**Secchi ketas** [seki] ehk **valge ketas** on limnoloogias, harvem okeanograafias, kasutatav vahend, mille abil tehakse kindlaks uuritava veekogu vee läbipaistvus. Ketast saab kasutada pinnaveekogudel, näiteks järvedel, lahtedel, ookeanis. 

Secchi ketas on nimetatud itaalia astronoomi Angelo Secchi järgi, kes selle leiutise 1865. aastal avalikustas. Algne ketas oli ühtlaselt valge ja seda kasutatakse merebioloogias siiani. Limnoloogias on üldiselt kasutusele võetud ketta uuem must-valge variant.

Secchi ketta põhimõte seisneb selles, et valge ketas lastakse vertikaalsihis veekogusse ning kaugus veepinnast, mil silm seda ketast enam ei näe, loetaksegi vaadeldava veekogu vee läbipaistvuseks ehk Secchi sügavuseks.

Secchi ketta sügavus on tihedas korrelatsioonis ekstinktsiooniteguriga (k). On empiiriliselt kindlaks tehtud, et siseveekogudes kehtib seos: k = 1,7/zsd, kus zsd on Secchi sügavus meetrites .

Viited
------

1. ↑  Poole, H. H. & Atkings, W. R. G. (1929). Photo-electric measurements of submarine illumination throughout the year. J. Mar. Biol. Assoc. U.K. **16**: 167–172
**Ülo-Ants Mullamaa** (26. jaanuar 1936 Tartu – 11. oktoober 2020 Tartu) oli eesti geofüüsik.

Dr. Ülo-Ants Mullamaa
Ülo-Ants Mullamaa sündis 26. jaanuaril 1936 Tartus. Lõpetas 1959 Tartu ülikooli ja asus tööle Füüsika ja Astronoomia Instituudi atmosfäärifüüsika sektoris.

1965 kaitses Tartu Ülikoolis kandidaadiväitekirja "Lainetava merepinna optiliste omaduste atlas".   

1974 kaitses Tartu ülikoolis doktoritöö optika alal "Stohhastiliste makro-mittehomogeensete struktuuride optika", aga Moskva atesteerimiskomisjon ei kinnitanud doktorikraadi.   

1982 kaitses Leningradis Geofüüsika Peaobservatooriumis doktoritöö geofüüsikas "Looduslike makroebaühtlaste struktuuride poolt moduleeritud kiirgusväli".

1974. aastal võttis vene uurimislaeval "Akadeemik Korolev" osa rahvusvahelisest eksperimendist "TROPEX-74", oli Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi (AAI) viieliikmelise töörühma juht.   

1985 sai aktiivse teadustöö eest NSVL TA Nõukogude Geofüüsikakomitee medali "100 aastat rahvusvahelist geofüüsikat".

Uurimusi pilvede kiirgusrežiimi ja mereoptika alalt.

AAI-st lahkus tervislikel põhjustel 1993. aastal.
**Ülo Ojaveer** (8. juuli 1931 Tartu – 4. august 2019) oli eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Ojaveer lõpetas 1950 Tartu 1. Keskkooli, 1955 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna, 1965 samas aspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1969, EPA), väitekiri "Mõningate maisisortide kasv ja areng Eesti NSV tingimustes". Ta oli 1962–66 EMMI Antsla katsegrupi vanemteadur ja grupijuht, 1966–88 Antsla katsejaama juhataja, 1988–94 EMMI maaviljelussektori mullakaitse grupi vanemteadur ja grupijuht.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: maisi kasvatamise võimalused Eestis; viljavaheldus; põllukultuuride saagikus kergetel muldadel; eelviljade ja kesa osa saagi kujunemisel; kuppelalade kasutamine. Umbes 30 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Liivmuldade saagivõimest. // Aktuaalset põllumajanduses. Tallinn, 1973
* Kultuuride saagivõime liivmuldadel. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 16 (1979)
* Lämmastikväetiste mõju odra- ja kaerasaagile ning seisukindlusele liivmuldadel. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 19 (1979)
* Külvikorralülide produktiivsusest kergetel muldadel. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses 29 (1980).

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Lõunaleht, nr. 29, 8 august 2019, lk 16

Kirjandus
---------

* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 47
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib matemaatikust; majandustegelase kohta vaata artiklit Ülo Kaasik (majandustegelane).* |

---

Mati Abel ja Ülo Kaasik (paremal) 2009. aastal
**Ülo Kaasik** (9. november 1926 Tallinn – 17. aprill 2017 Tartu) oli eesti matemaatik.

Ta lõpetas 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna. 1957. aastal kaitses matemaatikadoktori väitekirja.

Aastatel 1953–1959 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna lektorina. 1959–1979 oli ta ülikooli arvutuskeskuse teaduslik juhendaja, 1979–1993 matemaatikateaduskonna professor, seejärel 1993. aastast Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonna emeriitprofessor. 

Tartu Ülikooli arvutuskeskuse ja programmeerimise kateedri (praeguse arvutiteaduse instituudi) arendamise kõrvalt kirjutas Ülo Kaasik matemaatika- ja programmeerimisteemalisi artikleid ja raamatuid. Ta on koostanud matemaatikateatmikke: leksikone, sõnastikke ja koostöös kolleegidega ka koolimatemaatika entsüklopeedia.

Tunnustus
---------

* 1998 Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal
* 2001 Tartu Ülikooli medal
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2003 Eesti Matemaatika Seltsi auliige
* 2007 Eesti Vabariigi teaduspreemia elutöö eest
* 2007 Tartu Ülikooli suur medal
* 2009 Tartu Ülikooli aumärk
* 2013 Tartu linna aukodanik ja Tartu Suurtähe kavaler

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2017. Vaadatud 21. aprillil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3414
4. ↑  "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 4.12.2022.
5. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
**Saksi külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1982.

Saksi külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaal Lehtse vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Saksi asunduses.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Saksi külanõukogu 1950 septembris Tapa rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Saksi külanõukoguga osa likvideeritud Udriku-Tuha külanõukogu maadest. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel "Punalipu" kolhoos, Käravete sovhoosi Nõmmküla osakond ning Imastu ja Saksi Lastekodu.

1960 oktoobrist liideti Saksi külanõukoguga "Leegi" kolhoosi maakasutuse ala likvideeritud Põima külanõukogu maadest.

1962 veebruaris viidi külanõukogu keskus Saksi külast üle Moe külla.

Seoses Tapa rajooni likvideerimisega liideti Saksi külanõukogu 1962 aprillist Paide rajooniga, kuid 1962 detsembris viidi (koos Kadrina ja Vohnja külanõukoguga) üle Rakvere rajooni.

1964 aprillis eraldati osa Saksi külanõukogu maadest ja liideti need Kadrina külanõukoguga.

1972 veebruaris liideti Saksi külanõukoguga 2146 ha suurune ala varem Ambla külanõukogule kuulunud maadest. 1972 märtsis liideti Saksi külanõukoguga 3125 ha suurune ala varem Kadrina külanõukogule kuulunud maadest.

1974. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 118 km² ja elanike arv 1814. Külanõukogu maadel tegutses Nõmmküla sovhoos.

1982 märtsis Saksi külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Kadrina külanõukoguga.

Viited
------

1. 1 2  Saksi külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 29.11.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
6. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. veebruari 1962 seadlus Tapa rajooni Saksi külanõukogu administratiivkeskuse üleviimise kohta. Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1962, 9, 23
7. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 28. märtsi 1962 seadlus
8. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 21. detsembri 1962 seadlus
9. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25. aprilli 1964 seadlus
10. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25. veebruari 1972 seadlus
11. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 31. märtsi 1972 seadlus
12. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 5. märtsi 1982 seadlus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Eesti teise iseseisvusaja vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Saksi vald (Kadrina kihelkond).* |

---

**Saksi vald** oli vald Lääne-Virumaal. Vallal oli ühine piir Tapa linna, Kadrina valla, Tamsalu valla ja Järvamaaga.

Vallas asus 14 küla: Moe, Saiakopli, Nõmmküla, Piilu, Karkuse, Näo, Vahakulmu, Kiku, Pariisi, Saksi, Imastu, Loksu, Lokuta, Salda.

Ajalugu
-------

Saksi vald kujunes välja 1938. aastaks, kuid 1938. aasta haldusreformi ja maakondade piiride muutmise tagajärjel vald tükeldati ning eri osad liideti Undla, Assamalla ja Ambla vallaga. 

1944. aastal moodustati taas Saksi vald ning 1949. aastal struktureeriti see ümber Saksi külanõukoguks endistes piirides. Saksi külanõukogu tegutses kuni 1982. aastani, mil külanõukogude ühendamise käigus Saksi külanõukogu kaotati. 

Pärast taasiseseisvumist kinnitati Saksi valla staatus 1. aprillil 1991, seejärel aga likvideeriti vald 1. novembril 1992. 11. märtsil 1993 otsustas Riigikogu eraldada Kadrina vallast Saksi valla. Saksi vald taastati 1. septembril 1993.

Saksi valla vaatamisväärsused
-----------------------------

* Saksi mõis
* Imastu mõisa peahoone
* Nõmmküla mõis
* Moe mõisa viinaköök
* Karkuse hiiemägi
* Karkuse kivikalme Toomamägi
* Moe küla kivikalmed
* Moe ohvrikivi
* Saiakopli mõis

Valla liitumine ja likvideerumine
---------------------------------

2005. aastal liitus enamik vallast koos Tapa linna ja Lehtse vallaga uueks, Tapa vallaks, välja arvatud Kiku, Pariisi ja Salda küla, mis liitusid Kadrina vallaga.

Viited
------

1. ↑  Eesti piirkondlik statistika 2004, vaadatud 1.04.2020.
2. ↑  Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 1.04.2020.
3. ↑  Kernu, Saksi, Kaiu ja Kiili valla eraldumisest Nissi, Kadrina, Juuru ja Saku vallast ning Torgu valla taastamisest. Vastu võetud 11.03.1993.
**Andenne** (prantsuse [ɑ̃.dɛn]) on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis.

Asulad
------

Semois' jõe kallastel asuva valla piiridesse kuuluvad järgmised asulad: Andenne, Bonneville, Coutisse, Landenne, Maizeret, Namêche, Sclayn, Seilles, Thon-Samson ja Vezin.

* MaasMaas
* 
* 
* 
* RaekodaRaekoda

Viited
------

1. ↑  Andenne, vaadatud 2.03.2021.

Välislingid
-----------

 Andenne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse keeles)
* Info ja fotod

Namuri provintsi vallad

Andenne **·** Anhée **·** Assesse **·** Beauraing **·** Bièvre **·** Cerfontaine **·** Ciney **·** Couvin **·** Dinant **·** Doische **·** Éghezée **·** Fernelmont **·** Floreffe **·** Florennes **·** Fosses-la-Ville **·** Gedinne **·** Gembloux **·** Gesves **·** Hamois **·** Hastière **·** Havelange **·** Houyet **·** Jemeppe-sur-Sambre **·** La Bruyère **·** Mettet **·** Namur **·** Ohey **·** Onhaye **·** Philippeville **·** Profondeville **·** Rochefort **·** Sambreville **·** Sombreffe **·** Somme-Leuze **·** Viroinval **·** Vresse-sur-Semois **·** Walcourt **·** Yvoir
**Mustajõe külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Võrumaal Laheda vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Mustajõe külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Mustajõe külanõukogu 1950 septembris Põlva rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Mustajõe külanõukoguga likvideeritud Vardja külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Aurora", M. I. Kalinini nimeline ja Hans Valli nimeline kolhoos.

1966 märtsis liideti Mustajõe külanõukogu territooriumiga osa Peri külanõukogu territooriumist, millel asus "Aurora" kolhoosi maakasutus.

1970. aastatel asus külanõukogu keskus Joosu-Suurekülas. Külanõukogus tegutses kolhoos "Koit".

1978. aasta seisuga hõlmas Mustajõe külanõukogu Himma, Joosu, Lahe, Mustajõe, Naruski, Pragi, Roosi, Suurküla, Tilsi, Vana-Koiola ja Vardja küla.

6. detsembril 1990 kinnitati Laheda valla omavalitsuslik staatus ja Mustajõe külanõukogu lõpetas tegevuse.

Viited
------

1. 1 2  Mustajõe külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti NSV territooriumi administratiivne jaotus ja maa-asulad. Tallinn: Valgus, 1978
**Arvi Tammesalu** (aastast 2007 **Hendrik Tomson**; sündinud 30. november 1964 Tallinn) on endine eesti jalgrattur.

Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna 4. Keskkooli. 

1974. aastal alustas ta jalgrattasõidutreeninguid, tema treenerid olid Helvi ja Rein Roosi, hiljem Oleg Ljadov.

Harrastajana
------------

Aastatel 1983–1987 tuli ta maanteesõidus 6 korda (sh 4 korda üksikalal) Eesti NSV meistriks.

### Tunnustus

* 1980 – NSV Liidu meistersportlane
* 1984 – NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane
* 1984 – Eesti NSV parima võistkonna liige

Elukutselisena
--------------

Ta võistles 1989. aasta hooajal elukutselisena.

### Meeskonnad

* 1989 Kelme-Iberia (Hispaania)

### Saavutused

* 1989 Vuelta a España 2. etapi 2. koht

Viited
------

1. 1 2  Biograafia ESBL-is (vaadatud 27.10.2015)
2. ↑  Cycling Archives. Arvi Tammesalu

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Arvi Tammesalu sporditulemused
* Cycling Archives. Arvi Tammesalu. Inglise keeles
* ProCyclingStats. Arvi Tammesalu. Inglise keeles
**Arvi Olkonen** (11. detsember 1932 Petrodvoretsi rajoon, Leningradi oblast – 21. juuni 2022 Tartu) oli Eesti piimandusteadlane.

Elulugu
-------

Arvi Olkonen oli rahvuselt soomlane. Ta oli kooliõpetajate poeg.

### Haridus

Lõpetas 1952. aastal Vana-Võidu Loomakasvatustehnikumi, 1957. aastal Eesti Põllumajandusakadeemia (zootehnikateaduskonna piimandustehnoloogia osakonnas). Tehnikakandidaat (1965, Kaunas), väitekiri "Состав и свойства молока, поступавшего на сыродельные заводы Эстонской ССР, их влияние на нормализацию смеси и выход эстонского и ярославского сыров", põllumajandusdoktor (1991, Žodino, Valgevene), väitekiri "Теоретические и практические разработки путей повышения качества заготовленного молока". Täiendas end 1965–1966 Helsingi Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. 

### Töökäik

Oli aastatel 1960–1992 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi (ELVI) piimanduse labori juhataja, 1992–1999 Eesti Põllumajandusülikooli loomakasvatusinstituudi piimanduslabori juhataja, 1999–2000 vanemteadur.

### Teadustöö

Uurimisvaldkond: piimandus, piima ja juustu kvaliteet, kvaliteetse piima tootmise alused, piimatehnoloogia; juustupiima standardiseerimine, juustu valmimise ning augustuse tekke teoreetilised ja praktilised küsimused. Üldistanud piima kvaliteedi parandamise abinõud, loonud ja evitanud lehmade jõudluskontrolli piimaproovide mehhaniseeritud analüüsimise süsteemi, samuti juustu augustuse tekke röntgenoloogilise uurimise. Kuulub professor P. F. Djatšenko (Moskva) piima biokeemilise uurimise koolkonda. Üle 160 teadustrükise, samuti aimeartikleid.

Tunnustus
---------

* 1977 Nõukogude Eesti preemia

Teoseid
-------

* Piimanduse käsiraamat (koostaja ja kaasautor). Tallinn, 1971
* Veisekasvatuse arendamisest Eestis (kaasautor). Tallinn, 1974
* Производство высококачественного молока. M, 1982
* Meelespea kvaliteetse piima tootmiseks. Tartu, 1995
* Piimanduse käsiraamat (koostaja ja kaasautor). Tartu, 2001
* Ingerisoomlased ajaloo tõmbetuules. Tartu, 2021

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 20, 108, 121, 126, 129
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 74
* Eesti entsüklopeedia 14, 341
* Agraarteadus (1992) 4
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Arvelaud
**Arvelaud** on arvutuslaud, mille puhul raamile on paigaldatud vardad, millele on lükitud nupud. 

Sellega sooritatakse aritmeetikatehteid.

Arvelaual on tavaliselt üks väli (ta ei ole pikuti osadeks jaotatud). Igal traadil on kümme nuppu. Erandiks on üks (tavaliselt kasutaja pool asuv) traat, millel on neli nuppu, mis tähistavad rubla veerandeid). Varem oli kasutusel veel teine nelja nupuga traat veerandkopikate märkimiseks.

Arvelaud paigutatakse sageli vertikaalselt, nii et traadid paiknevad vasakult paremale nagu raamatus. 

Tavaliselt on traadid keskelt kumerad, nii et nupud hoiduvad ühele või teisele poolele. 

Algasendis on kõik nupud paremal. Arvutamisel liigutatakse neid vasakule. Ülevaatlikkuse huvides on igal traadil keskmised kaks nuppu (viies ja kuues nupp) tavaliselt teist värvi kui ülejäänud. Teist värvi võib olla ka tuhandeliste traadi (ning nüüd ka miljoniliste traadi) vasakpoolne nupp. 

Arvelaud on üks vanemaid arvutusseadmeid. 

Arvelaud võeti Venemaal kasutusel 14. sajandil. Eestis kasutati seda näiteks kassaaparaadi asemel veel 20. sajandil. Praegu on see kasutusel paljudes Venemaa ja SRÜ riikide poodides ja turgudel. Koolis arvelaual arvutamist enamasti ei õpetata.

Vaata ka
--------

* Arvutuslaud
* Abakus
* Kassaaparaat
* Kalkulaator
* Arvuti

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **arvelaud** |

* Arvutustehnika areng, Tartu Kutsehariduskeskus, vaadatud 25.06.2019
Bakuus peetud maleolümpia sektorikohtunik Argýris Kythárídis (2016)
**Argýris Kythárídis** (kreeka keeles Αργύρης Κυθάρίδης; sündinud 1969) on kreeka malekohtunik, rahvusvaheline arbiiter (2009).

Kythárídis on arbiitrina tegutsenud paljudel malevõistlustel, sealhulgas olnud peakohtunik noorte maailmameistrivõistlustel kiir- ja välkmales (2017, 2018), koolinoorte maailmameistrivõistlustel (2018), Euroopa noorte meistrivõistlustel kiir- ja välkmales (2017, 2018), Euroopa koolinoorte meistrivõistlustel (2016, 2017) ning Euroopa seenioride meistrivõistlustel (2012, 2015).

Peakohtuniku asetäitja rollis on Kythárídis olnud noorte maailmameistrivõistlustel (2010, 2018), Euroopa noorte meistrivõistlustel (2015), Euroopa maleklubide karikavõistlustel (2013)
FIDE Grand Prix' sarja turniiril (2013) ja Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel (2012).

Sektorikohtunikuna on ta tegutsenud muu hulgas Bakuu maleolümpial (2016) ja Euroopa klubide meistrivõistlustel (2018) ning reakohtunikuna maleolümpial (2012, 2014) ja Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (2017).

Välislingid
-----------

* Argýris Kythárídis FIDE andmebaasis
Sir **Cliff Richard** (sünninimega **Harry Rodger Webb**; sündinud 14. oktoobril 1940 praeguse India Uttar Pradeshi osariigi territooriumil Lucknow's) on Suurbritannia *rock'n'roll*'i ja poplaulja ning ettevõtja.

Varjunime Cliff Richard võttis ta endale kohe karjääri alguses 1958. Varjunimi vihjas tema eeskujule Little Richardile, kes on temast 8 aastat vanem. 1980 võttis ta selle oma ametlikuks nimeks.

Suurbritannia edetabelis UK Top 20 on Richardil olnud rohkem kui 130 singlit, albumit ja EP-d, sealhulgas 67 esikümnes (ainult Elvis Presleyl on rohkem). Tema ja Elvis on ainsad, kes pääsenud Suurbritannia singlite edetabelisse kuuel kümnendil. 14 korda on ta seda edetabelit juhtinud ja ainsana on ta viiel järjestikusel kümnendil Suurbritannia singlite edetabeli eesotsa pääsenud.

1968. aastal saavutas ta Suurbritanniat esindades Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Congratulations" ("Õnnesoovid") teise koha, 1973. aastal osales aga uuesti lauluga "Power to All Our Friends" ("Las jääda kõik, mis hea") ja pälvis kolmanda koha.

1980 sai Richard Briti impeeriumi ordu liikmeks panuse eest popmuusikasse ja heategevusse. 17. juunil 1995 tõsteti Richard rüütliseisusse. Ta oli esimene rokkstaar, kes selle au pälvis.

2010 omandas Richard Barbadose kodakondsuse. Tal on Barbadosel kinnisvara. Sellest ajast on ta Suurbritannia ja Barbadose kodakondne. Ta elab vaheldumisi Barbadosel ja Portugalis, aastast 2019 ka USA-s.

Richard pole kunagi abielus olnud ja tal pole lapsi. Tema sõnul ei suuda popstaarid hoida pikaajalisi armusuhteid ja see on hind, mida ta peab oma kuulsuse eest maksma.

Vaata ka
--------

* Devil Woman

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Cliff Richard** |

* Ametlik koduleht
* Cliff Richard andmekogus IMDb (inglise)
|  |
| --- |
|  **Poks** |
|  |
| Riik |  | Kanada |
| Hõbe | 1920 | Kukk-kaal |
| Riik |  | Kanada |
| 2. ring | 1924 | Kergekaal |

**Clifford John Graham** (eesnimi ka **Cliff** või **Chris**; 18. märts 1900 Toronto – 24. mai 1986 Toronto) oli Kanada poksija.

Graham sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Clarence Walkerile (Lõuna-Aafrika Liit). Ta osales kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Elukutselisena
--------------

Graham poksis märtsist 1925 kuni maini 1930 elukutselisena. Ta pidas kokku 30 kohtumist, millest võitis 21 (neist 5 nokaudiga) ning kaotas 9 (neist 3 nokaudiga) kohtumist.

Viited
------

1. ↑  7. suveolümpiamängude poksivõistlus. Antwerpen 1920. Tulemused inglise keeles
2. ↑  8. suveolümpiamängude poksivõistlus. Pariis 1924. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Clifford Graham veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Clifford (Cliff) Graham lehel *BoxRec*. Inglise keeles
Müoglobuliin (sinisega) seondunud oma ligandi heemiga (oranž)
Biokeemias ja farmakoloogias on **ligand** (ladina keeles *ligandium*, seondumine) bioloogilise eesmärgiga aine, millele on retseptorid ja mis moodustab kompleksi biomolekulidega. Ligandi ainukeseks ülesandeks on retseptoriga seondumine.

Kitsamas mõistes on ta signaali vallandav molekul, seondudes sihtmärk-valguga. Näiteks on adrenaliin looduslik ligand südamelihase beetaretseptoritele (ka adrenergiline retseptor).

Ligandid on ka mitmed ko-faktorid. Seejuures võib ligand samuti olla ka radioaktiivse või muu märkainega seotud orgaaniline molekul.

Lisaks võivad ligandideks olla mitmed kunstlikud ained, mis küll sarnanevad loodusliku signaalmolekuliga, kuid pärast seondumist hoopis blokeerivad selle ning takistavad nõnda signaali ülekannet.

Ligandide rühma kuulub ka klorofüll.[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Ligandi sidumiskatse
* Ko-faktor
* Ensüümid

Viited
------

1. ↑
2. ↑  *Meditsiinisõnastik*. Tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido. 2004, Kirjastus Medicina, ISBN 9985-829-55-7. Lk 410
3. ↑  Rakkudevaheline signalisatsioon
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel kõneleb liganditest anorgaanilises keemias; ligandite kohta biokeemias loe artiklist Ligand (biokeemia), muudes tähendustes aga Ligand (täpsustus).* |

---

Koobalti kompleksühend [HCo(CO)4] viie ligandiga
**Ligand** on ioon või molekul (funktsionaalrühm), mis seondub keskse metalliaatomiga (kompleksühendi tuumaga), moodustades kompleksühendi.

Metalli ja ligandi vahelise sideme moodustudes annab ligand tavaliselt ära ühe või mitu elektronipaari. Metalli-ligandi side võib olla eri tüüpi, kovalentsest sidemest ioonilise sidemeni. Sidemete arv võib ulatuda ühest kolmeni. Ligande käsitletakse Lewise alustena, ehkki vahel harva esineb ka Lewise hapete seas "ligande".

Metallid ja poolmetallid seonduvad liganditega praktiliselt igal juhul, ehkki kõrgvaakumis saab tekitada gaasilisi "paljaid" metalliioone. Kompleksühendis määratlevad ligandid tsentraalaatomi reaktiivsuse, sealhulgas ligandite asenduskiirused, ligandite endi reaktiivsuse ja redoksreaktsioonid. Ligandi valik on mitmel praktilisel alal olulise tähtsusega, sealhulgas bioanorgaanilises keemias, meditsiinikeemias, homogeenses katalüüsis ja keskkonnakeemias.

Ligande liigitatakse mitmel viisil: laengu, suuruse, koordineeriva(te) aatomi(te) ja metallile antud elektronide arvu järgi.

Ajalugu
-------

Ligandivahetuse näide. Esimesel pildil on koobalt(II)kloriid heksahüdraadist tehtud TÜ logo. See on oktaeedriline koobalti kompleks, millele on iseloomulik roosa värvus. Kui koobalt(II)kloriid heksahüdraadile lisada kloriidiooni sisaldava soola, nt tetrabutüülammooniumkloriidi, tekib tetraeedriline koobalti kompleks, millele on iseloomulik hoopis sinine värvus. Nii saame efektse visuaalse tõestuse, et reaktsioon on edukalt toimunud.
Kompleksühendeid on tuntud juba 1800. aastate algusest, näiteks berliini sinist ja vaskvitrioli. Läbimurre saabus, kui Alfred Werner viis kokku valemid ja isomeerid. Muuhulgas tõestas ta, et paljude koobalt(III)- ja kroom(III)ühendite valemid muutuvad arusaadavaks, kui arvestada, et metallil on oktaeedrilises paigutuses kuus ligandi.
Esimesena kasutasid terminit "ligand" Alfred Stock ja Carl Somiesky ränikeemias. Teooria võimaldab mõista erinevust koordineeritud ja ioonilise kloriidi vahel koobalti amiinkloriidide seas ning selgitada mitmeid varem selgitamatuid isomeere. Esimest kompleksühendit heksooli optilisteks isomeerideks lagundades tõestati, et süsiniku kompleksühendid on paratamatult kiraalsed.

Viited
------

1. ↑  Cotton, Frank Albert; Geoffrey Wilkinson, Carlos A. Murillo "Advanced Inorganic Chemistry" 1999 (1355 lk) ISBN 0471199575, 9780471199571
2. ↑  Miessler, Gary L.; Donald Arthur Tarr "Inorganic Chemistry" 1999 (642 lk) ISBN 0138418918, 9780138418915
3. ↑  Jackson, W. Gregory; Josephine A. McKeon, Silvia Cortez (2004-10-01). "Alfred Werner's Inorganic Counterparts of Racemic and Mesomeric Tartaric Acid: A Milestone Revisited". Inorganic Chemistry 43 (20): 6249–6254. doi:10.1021/ic040042e. PMID 15446870
4. ↑  
Bowman-James, Kristin (2005). "Alfred Werner Revisited: The Coordination Chemistry of Anions". Accounts of Chemical Research 38 (8): 671–678. doi:10.1021/ar040071t. PMID 16104690.