recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
King Diamond 2006. aastal Moskvas esinemas
**King Diamond** (sünninimi **Kim Bendix Petersen**, sündinud 14. juunil 1956 Hvidovres) on Taani *heavy metal*'i muusik, kes on peamiselt tuntud ansamblite Mercyful Fate ja King Diamond lauljana. Lauljana iseloomustab teda suur hääleulatus, eriti falseti kasutamine.

King Diamondi esimene rokkansambel oli Brainstorm, mis tegutses 1970. aastate keskel. Sama kümnendi lõpus saavutas ta laiema tuntuse ansambli Black Rose lauljana, bändi eeskujudeks olid muuhulgas Judas Priest ja Deep Purple. King Diamond oli selleks ajaks kasutusele võtnud talle omaseks saanud teatraalse esinemisviisi: maalingutega kaetud näo ja satanistliku sümboolika, kaasa arvatud inimpealuu Melissa ja -luudest ristikujulise mikrofoni.

1981. aastal sai King Diamondist ansambli Mercyful Fate laulja, kellena ta tegutses 1985. aastani. Seejärel tegeles ta 1992. aastani ansambliga King Diamond. 1992–2000 tegutses ta uuesti kokku tulnud Mercyful Fate'is, kuid ka ansambel King Diamond jätkas tegutsemist. 2000. aasta järel pole Mercyful Fate kuigi aktiivselt tegutsenud, ent on ametlikult laiali saatmata ning on andnud mõningaid kontserte. King Diamond on enam pühendunud aga omanimelise bändi tööshoidmisele.

2010. aasta novembris oli King Diamondil südameoperatsioon, millest taastumine võttis umbes 1 aasta. 2011. aasta detsembris esines ta Metallica 30. aastapäeva tähistamisel koos viimase bändi ja Mercyful Fate'i liikmetega.

Enda peamiste muusikaliste mõjutajatena on King Diamond nimetanud Arthur Browni, David Byronit, Alice Cooperit, Ronnie James Diot, Ian Gillanit, Ozzy Osbourne'i ja Robert Planti. Tema on omakorda mõjutanud muuhulgas Metallica trummarit Lars Ulrichit, Cradle of Filthi ja Cage'i.

Oma vaadetelt on King Diamond satanist, kes järgib Anton LaVey "Saatana piiblit". Tema arvates pole satanism mitte religioon, vaid elufilosoofia.
**Gandantegtšilen hijd** (mongoli *Гандантэгчилэн хийд*, kohalikus kõnepruugis ka lihtsalt **Gandan**) on klooster Mongoolias Ulaanbaataris.

Nimi
----

Nimi: Gan-dan-tegchin-leng

* **Gan** – 'rõõm'
* **Dan** – 'täiuslik'
* **Teg** –' sõiduk' > **Tegchin** = **Mahajaana** ('suur sõiduk')
* **Ling** – 'saar'

Ajalugu
-------

Algselt oli Mongoolias suur hulk väikesi mobiilseid kloostreid, kus laamad elasid jurtades ja kloostrid võisid ka aeg-ajalt asukohta vahetada.

Gandantegtšilen hijd rajati 1838. aastal Dalkha kõrgendiku jalamile eesmärgiga luua uus suur Suutra ja Tantra keskus Mongoolias. See kasvas suurimaks kloostri-kompleksiks Mongoolias, kus on omaette teaduskonnad meditsiini, astroloogia ja muude budistlike distsipliinide jaoks. 

Gandantegtšileni esimese templi ehitas V Bogdo gegeen 1815–1841 V Lobzang Coldam Jigmed, (*Blo-bzang-tshul-khrim-'jigs-med*)(*Chultem-Jigmid-Dambijantsan*?). Ehitati tempel mongoli meistrite poolt ja katus sai kullatud. Samas templis on ka I Bogdo gegeeni Dzanabadzari kuju.

1835. aastal rajati esimene tempel V Jebtsundamba poolt.

1912 ehitati Avalokiteshvara tempel, milles asub Avalokiteshvara (Migjid Janraisig) kuju, mis on 25,6 meetrit kõrge. Originaali, mis asus algselt templis, võtsid maha kommunistid. Uue skulptuuri, mis pandi üles 1996. aastal, lasi ehitada praegune Mongoolia peaminister Nambarõn Enhbajar (sünd. 1958. aastal).

1938. aastal suleti Gandantegchinleng kommunistide poolt.

Gandantegchinlengis on üle 400 laama.

Teaduskonnad Gandantegchinlengis
--------------------------------

* Dashchoimphel – rajas II Jebtsundamba
* Gungaachoiling – rajati 1809. aastal
* Idgaachoinzinling – rajati 1910. aastal
* Astroloogia ja meditsiin
* Jud tantra ja Kalatshakra

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gandantegtšilen hijd** |

* Gandantegchinlen Monastery
* GANDAN MONASTERY
**Ganderkesee** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Oldenburgi kreisis.

Valla pindala on 138,26 km². 31. detsembril 2017 elas seal 31 100 inimest.

Ganderkesee paikneb Wildeshauser Geesti looduspargi põhjaservas. Kogukonna kõige põhjapoolsem osa asub Weseri orus. Lõunasse ulatub liivane, kõrgem ja künklik geesti maastik.

Ganderkesee valda kuulub 25 asundust: Ganderkesee, Almsloh, Bergedorf, Bookholzberg, Bookhorn, Bürstel, Elmeloh, Falkenburg, Grüppenbühren, Habbrügge, Havekost, Heide, Hengsterholz, Hohenböken, Holzkamp, Hoyerswege, Hoykenkamp, Immer, Neuenlande, Rethorn, Schierbrok, Schlutter, Schönemoor, Steinkimmen ja Stenum.

Ajalugu
-------

Ganderkeseed on esmamainitud 860. aastal nime all "Gandrikesarde".

Aerofoto Ganderkeseest (2012)

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* ganderkesee.de


Oldenburgi kreisi vallad

* Beckeln
* Colnrade
* Dötlingen
* Dünsen
* Ganderkesee
* Groß Ippener
* Großenkneten
* Harpstedt
* Hatten
* Hude
* Kirchseelte
* Prinzhöfte
* Wardenburg
* Wildeshausen
* Winkelsett
**Manzikerti lahing** oli lahing 26. augustil 1071 Ida-Rooma keisririigi ja ühendatud seldžukkide vahel; lahing leidis aset Manzikerti linna lähedal (tänapäeva Malazgirt Muşi provintsis Türgi vabariigis).

Ida-Rooma kindel kaotus ja Romanos IV Diogenese vangilangemine mängisid tähtsat rolli Bütsantsi mõjuvõimu nõrgenemises Anatoolias ja Armeenias, sellest sai alguse ka Anatoolia järkjärguline türgistumine.

Tumedaim lilla – Rumi sultanaadi alad aastal u 1100; heledam lilla – Danišmendidelt aastaks 1174 vallutatud alad; veel heledam lilla – Ida-Roomalt aastaks 1184 vallutatud alad; heledaim lilla – vallutused aastaks 1240

Tagajärjed
----------

1075. aastal vallutas Süleyman bin Kutalmış Izmiti ja Izniki linnad. Kaks aastat hiljem kuulutas ta end iseseisva Seldžukkide riigi sultaniks ja tegi Iznikist pealinna. Aastaks 1081 olid Rumi seldžukid vallutanud peaaegu kogu Anatoolia – Armeeniast kuni Bitüüniani – ning asutasid oma pealinna Nikaias, vähem kui 100 km kaugusel Konstantinoopolist.
Bodhisattva. Gandhāra Muuseum. Guimet.
**Gandhāra** on ajalooline piirkond Loode-Indias, tänapäeva Pakistani ja Afganistani territooriumil.

Gandhāra oli Pärsia riigi osa. 4. sajandil eKr vallutas selle Aleksander Suur. Hiljem sai sellest India ja Kreeka kultuuri kohtumispaik. 3. sajandil eKr oli see Ašoka riigi osa. Esimesed sajandid pKr, kui Gandhāra oli Kušaani riigi osa, oli piirkonna õitseaeg. 

Gandhāra on tuntud mahajaana olulise levikualana esimestel sajanditel, mil Gandhārast kujunes Kušaani riigi keskus. Sel ajal rajati Gandhārasse hulgaliselt templeid ja kloostreid ning seal õitsesid mitmed budismi koolkonnad, eriti sarvastivaada. Gandhāras olevat umbes 100. aastal toimunud Kaniška I patroneeritud neljas budismi suurkogu.

Juba enne budismi sinnajõudmist oli Gandhāra piirkond, kus puutusid kokku erinevad tsivilisatsioonid: India, Kreeka-Baktria ning Kesk- ja Sise-Aasia, viimase vahendusel ka Hiina. See lõi tingimused aktiivseks kultuurivahetuseks, tänu millele kujunes seal budismi mõjukaim skulptuurikoolkond.

Kunst
-----

 *Pikemalt artiklis Gandhāra kunst*
Gandhāra koolkond, mille esimesed mälestised pärinevad 2. sajandist eKr, ühendas Kreeka raidkunstile omase meisterliku inimkeha kujutamise budismi ideedega. Selle tulemusel sündis buddhade ja eriti bodhisattvate inimkujulisena kujutamise traditsioon, mida varasemas budistlikus kunstis ei viljeldud. Gandhāra kunst mõjutas oluliselt India ning Sise- ja Ida-Aasia budistliku skulptuuri arengut.

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: Gandhāra
**Mao Zedong** [Helifaili info mau tsõtung i] (26. detsember 1893 Shaoshan – 9. september 1976 Peking) oli Hiina Kommunistliku Partei juht alates 1935. aastast kuni oma surmani 1976. aastal.

Tema juhtimisel sai Hiina kodusõja järel kommunistlik partei võimu suurema osa Hiina üle, samuti aga kritiseeritakse tema poliitikat, sealhulgas majanduspoliitikat. Mao kuulutas Hiina Rahvavabariigi välja 1.oktoobril 1949 Pekingis.

Vaatamata kriitikale on Mao Hiinas siiani väga populaarne. Tema saavutuste hulka arvatakse tasuta haridus ja arstiabi ning tagatud töö. Samas oli Mao eksperimentaalsete programmide ("Suur hüpe" ja kultuurirevolutsioon) ebaõnnestumisel suur kahju kultuurile, ühiskonnale ja majandusele ning näljahädade tõttu hukkus palju inimesi. Alates sellest, kui pärast Mao surma 1976. aastal sai Hiina Rahvavabariigi juhiks Deng Xiaoping, on enamik Mao reforme hukka mõistetud. Tema sotsiaalpoliitiline suund on hüljatud liberaalsemate ja pragmaatilisemate majandusreformide kasuks.

Mao oli radikaal ja dogmaatik ning romantik ja suur unistaja. Tema sotsiaal-poliitilised otsused põhinesid moraalsetel ja ideoloogilistel kavatsustel, mitte tegelikel tulemustel. Mao hoolis vähe inimeste heaolust, kuid oli paljude silmis karismaatiline liider.

Hiina kodusõja võitmise ja Hiina Rahvavabariigi rajamise tõttu sai Hiina Kommunistlikust Parteist tema võimu ajal Mandri-Hiina juhtiv partei. Mandri-Hiinas peetakse Mao suurimaks teeneks välismaise mõjuta ühendatud Hiina riigi rajamist esimest korda pärast oopiumisõdu. Kritiseeritakse aga tema majandust laostavat poliitikat pärast võimu kindlustamist.

Nimi
----

"Mao Zedong" on *pinyin*'i nimekuju (toonimärkidega Máo Zédōng). Traditsioonilises hiina kirjas on see 毛澤東, lihtsustatud hiina kirjas 毛泽东 ning Wade-Gilesi transliteratsioonis Mao Tse-tung. Tema viisakusnimi oli Runzhi (*Rùnzhī*; 润芝).

Mõnikord kasutatakse Mao kohta nime Neli Suurt: Suur Õpetaja, Suur Juht, Suur Ülemjuhataja, Suur Tüürimees (伟大导师，伟大领袖，伟大统帅，伟大舵手), sest paljud hiinlased austasid ja austavad teda praegugi jumalasarnase tegelasena, paljuski nagu dünastiate rajajaid minevikus.

Läänes on nime kasutatud tiitliga *esimees Mao*.

Lapsepõlv ja noorpõlv
---------------------

Mao Zedong sündis 1893. aastal Hunani provintsis praeguse Xiangtan Shi alal Shaoshanis mõõdukalt jõuka talupoja perekonnas. Tema emakeel oli *xiang*'i hiina keel.

Vaata ka
--------

* Noore Mao Zedongi ausammas
* "Meresõit sõltub tüürimehest"
* Punane on ida (Dōngfāng hóng, tàiyáng shēng)

Kirjandus
---------

* Shaun Breslin, "Mao". Inglise keelest tõlkinud Avo Reinvald. Olion, Tallinn 2001, 244 lk.
* Jung Chang, Jon Halliday "Esimees Mao. Rääkimata lugu." Inglise keelest tõlkinud Rein Turu. Varrak 2009, ISBN 9789985319321

Viited
------

1. ↑  "Mao Zedong kuulutas välja Hiina Rahvavabariigi kommunistide võimuhaaramise järel". *Communist Crimes*. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.10.2020. Vaadatud 24.11.2020.

Välislingid
-----------

* Andres Laasik. Kominterni monstrum esimees Mao, EPL.ee, 27. november 2009

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mao Zedong** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mao Zedong** |
**Bolehhiv** (ukraina Болехів, poola Bolechów) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Kaluši rajoonis. Bolehhiv asub Ivano-Frankivskist 65 km lääneloodes ja Strõist ligikaudu 22 km lõunas.

Bolehhivit on esmamainitud 1371. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1603. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi koosseisu. Aastatel 1919–1939 oli linn Poola koosseisus.

Juudid moodustasid Bolehhivi elanikkonnast 1910. aastal 77,9% ja 1921. aastal 77,2%.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bolehhivi elanikest ukrainlasi 98,52%, venelasi 0,87%, poolakaid 0,39% ja valgevenelasi 0,05%.

Viited
------

1. ↑  Болехів. Карта історико-культурної спадщини Shtetl Routes
2. ↑  Історія створення та діяльність Болехівського міського суду Болехівський міський суд Івано-Франківської області
3. ↑  Bolekhiv Jewish Galicia and Bukovina
4. ↑  Національний склад міст Datatowel.in.ua
**Tõive Kivikas** (õieti **Tõivelemb Kivikas**; sündinud 14. juulil 1937 Eesti) on eesti päritolu Rootsi füüsik ja ärijuht.

Pere põgenes 1944. aastal Soome ja sealt edasi Rootsi.

Ta omandas Lundi Ülikoolist 1970. aastal doktorikraadi elementaarosakeste füüsika alal. Ta on töötanud õppejõuna Lundi Ülikoolis ning juhtivatel kohtadel mitmes Rootsi tööstusettevõttes, sealhulgas Studsviki tuumajaama ja investeerimisfirma Estinvest juhina.

Ta on kirjutanud mitu füüsikaõpikut ning avaldanud kirjutisi erialastes ajakirjades.

Aastal 2005 asutas ta Eestis mittetulundusühingu Eesti Demokraatia Uuendamine (E-D-U), mis pühendub poliitika ja poliitikute usaldusväärsuse suurendamisele.

Isiklikku
---------

Tema isa oli kirjanik Albert Kivikas.

Välislingid
-----------

* Elulugu inglise keeles
* Usaldusteemaline ümarlaud Tallinna Ülikoolis
* Eve Rohtla. Intervjuu: "Tõive Kivikas: paljud poliitikud ei esinda rahvast". Sakala, 6. september 2005
* Kalle Kurg. "Usalduse hormoon" (Usaldusprobleemi sisust ja poliitikute eetikakoodeksist). Eesti Päevaleht, 21. september 2005
* "Tõive Kivikas: heade tavade juurdumiseks aitavad eeskujud!". Eesti Päevaleht, 21. detsember 2007
* "Õppigem Rootsi energiapoliitika vigadest". Horisont 2009, nr 5 (september), lk 34–37
* Kalle Kurg. "Demokraatia usaldusinkubaator". Postimees, 13. november 2012
**Lapin Kansa** ('Lapi rahvas') on Soomes Lapi maakonnas Rovaniemis ilmuv soomekeelne ajaleht. Ajaleht ilmub seitsmel päeval nädalas.

Lapin Kansa asutati 1928. aastal Maaliidu Ida-Lapi häälekandjana. 1958. aastast on Lapin Kansa poliitiliselt sõltumatu ajaleht.

Alates 2008. aasta lõpust on ajalehe peatoimetaja Antti Kokkonen.

2013. aasta seisuga oli ühe ajalehe numbri trükiarv keskmiselt 28 992.

Soome valitsus pakub toetust ajakirjandusväljaannetele, mis avaldavad uudiseid saami keeltes. Nii taotles Lapin Kansa aprillis 2011 seda toetust ning on alustanud uudiste avaldamist põhjasaami keeles.

Lapin Kansa peatoimetajad
-------------------------

Lapin Kansa senised peatoimetajad on olnud

* Lauri Kaijalainen 1928–1940
* Eero Lappalainen 1940–1943
* Martti Suontila 1943–1947
* Reino Rinne 1947–1948
* Kalevi Kuusela 1948–1951
* Matti Pekkala 1951–1953
* Eino Hemmilä 1953–1954
* Martti Suontila 1954–1967
* Juhani Nurmela 1967–1986
* Heikki Tuomi-Nikula 1984–2008
* Antti Kokkonen 2009–

Viited
------

1. ↑  CIRCULATION STATISTICS 2013 Finnish ABC
2. ↑  Revitalising Indigenous Languages: How to Recreate a Lost Generation Lk 212
3. ↑  Eero Sauri. Suomen Klondykeen vai Pohjolan punaiseen nyrkkiin. Helsinki, Suomen Sanomalehtimiesliitto ry 2005, lk 126. ISBN 952-91-9160-X

Välislingid
-----------

* Ajalehe koduleht
**Karl I** (ka *Karl von Podiebrad*, *Karel z Minstrberka*; 2./4. mai 1476 – 31. mai 1536) oli Münsterbergi ja Oelsi hertsog ning Glatzi krahv.

Karli isa oli Böömimaa kuninga Jiří Poděbradyst poeg Heinrich (*Jindřich*). Tal oli ka kaks vanemat venda, kellega koos ta pärast isa surma 1498. aastal tolle valduseid valitses. Esialgu oli ta vaid Münsterbergi hertsog, kuid tema vendade surma järel (1502 ja 1511) päris ta ka Oelsi ning Glatzi. Ta oli Böömi kuningate Vladislav II, Ludvik II ja Ferdinand I teenistuses ning jäi reformatsiooni ajal kindlaks katoliiklusele.

Karlil oli 8 last, neist 4 poega. Ühele neist, Johannile, püüdis ta saada Liivi ordumeistri või mõne Liivimaa piiskopkonna koadjuutori kohta, samuti lootis ta temasgt teha Masoovia hertsogit. Tema plaane toetas Preisimaa hertsog Albrecht, sest nad olid sugulussidemetes ja Albrechtile olnuks kasulik, kui tema eiigi naabruses asunuks sõbralik valitseja. Kuid nii ordumeister Wolter von Plettenberg kui ka Liivimaa piiskopid lükkasid Karli ettepaneku tagasi ning Poola kuningas Zygmunt I liitis Masoovia enda pärusvaldustega.
Simuleeritud õhurünnak napalmiga
**Lõhkeainetel** on järgmised omadused:

* Keemiline või energeetiline ebastabiilsus
* Süütamine tekitab aine laienemise, millele järgneb soojuse eraldumine ning suured muutused rõhus (ja tüüpiliselt välgatus või vali heli), mida nimetatakse plahvatuseks.

Lõhkeaineid klassifitseeritakse nõrkadeks või tugevateks lõhkeaineteks vastavalt nende dekompositsiooni (lagunemise) näidule: nõrgad lõhkeained põlevad kiiresti (või deflageeruvad), samas tugevad detoneeruvad. Täpset erinevust nõrkade ja tugevate lõhkeainete vahel on raske leida, kuna ei ole võimalik täpselt jälgida, ega mõõta dekompositsiatsiooni. Keemiline dekompositsioon võib võtta aega aastaid, kuid, päevi, või sekundi murdosa. On kaks dekompositsioonivormi – deflagratsioon ja detonatsioon. Detonatsiooni kasutatakse plahvatusfenomeni seletamiseks, kus dekompositsiooni põhjustab plahvatusjõud. Plahvatusjõud suudab levida läbi tugeva lõhkeaine suurtel kiirustel, tavaliselt tuhandeid meetreid sekundis. Nõrgas lõhkeaines põhjustab dekompositsiooni leek, mis liigub läbi aine aeglasemalt. Suurtes kogustes detoneeruvad ka peaaegu kõik nõrgemad lõhkeained.

#### Oksüdeerijate ja kütuse segu

Must püssirohi: kaaliumnitraat, puusüsi ja väävel.

Välgupulber: metallipulber (tavaliselt alumiinium või magneesium) ning tugev oksüdeerija (nagu kaaliumkloraat või -perkloraat)

Ammonaal: ammooniumnitraat ja alumiiniumipulber

Armstrongi segu: kaaliumkloraat ja punane fosfor. See on väga tundlik segu, mis on peamiselt tugev lõhkeaine. Väävliga on võimalik asendada mõned või kõik fosforid, et vähendada tundlikkust.

ANFO: ammooniumnitraadi ja kütuseõli segu

#### Keemiliselt puhtad ained

**Nitroglütseriin:** väga ebastabiilne ja tundlik vedelik, tuntud kui dünamiit, kui segatud koos saepuruga, ränikivi pulbriga või tavaliselt diatomiitkivimiga, mis töötavad kui stabilisaatorid.

**Atsetoonperoksiid:** väga ebastabiilne valge orgaaniline peroksiid

**TNT (trotüül ehk trinitrotolueen):** kollased mittetundlikud kristallid, mida saab sulatada ja vormi valada ilma detonatsioonita.

**Nitrotselluloos:** Nitreeritud polümeer, mis saab olla tugev või nõrk lõhkeaine, olenevalt nitratsiooni tasemest ja konditsioonidest.

RDX (Tsüklometüleentrinitramiin), PETN (Pentaerütrittetranitraat), HMX (tsüklotetrametüleentetranitramiin): väga tugevad lõhkeained, mida saab kasutada ka plastiliste lõhkeainetena.

C-4 (Kompositsioon-4): RDX plastiline lõhkeaine, tehtud plastiliseks, et see oleks kleepuv ning sepistatav.

Vaata ka
--------

* Brisantlõhkeaine, tüüp A, B, C, D ja E
* Perforsaatorlaeng
* Heksoliit/(heksotool)
* Lõhkeaine brisantsus
* Lõhkeaine tundlikkus
* Lõhkeaine töövõime
**Geomeetriline jada** ehk **geomeetriline progressioon** on matemaatikas jada, milles iga liikme ja sellele eelneva liikme jagatis on konstant.

Jada liikme ja sellele eelneva liikme jagatist nimetatakse geomeetrilise jada teguriks.

Geomeetrilise jada üldliige avaldub kujul

{\displaystyle a\_{k}=a\_{0}q^{k-1}\,,}
kus {\displaystyle a\_{0}} on jada esimene liige ehk **algliige** ja *q* on geomeetrilise jada tegur.

Geomeetrilise jada liikmete summa
---------------------------------

Geomeetrilise jada *n* esimese liikme summa avaldub kujul

{\displaystyle a\_{0}+a\_{1}+...+a\_{n-1}=\sum \_{k=0}^{n-1}a\_{0}q^{k}={\frac {a\_{0}(q^{n}-1)}{q-1}}}.
Geomeetriline rida koondub absoluutselt parajasti siis, kui {\displaystyle -1<q<1}. Selle rea summa on

{\displaystyle \sum \_{k=0}^{\infty }a\_{k}=\lim \_{n\to \infty }{\sum \_{k=0}^{n}a\_{0}q^{k}}={\frac {a\_{0}}{1-q}}}.
Viimased võrdused kehtivad kõikides Banachi algebrates, kui {\displaystyle \|q\|<1} ja {\displaystyle q-1} on pööratav.

Vaata ka
--------

* Aritmeetiline jada
* Kepleri kolmnurk

Viited
------

1. ↑  Matemaatika 11. klassile. Lea Lepmann, Tiit Lepmann, Kalle Velsker.Tallinn: Koolibri, 2001 ([Tartu : Greif]). ISBN 9985010930; lk 17
Reini pfaltskrahv, Baieri hertsog, Veldenzi ja Sponheimi krahv **Karl I** (4. september 1560 – 16. detsember 1600) oli Zweibrücken-Birkenfeldi hertsog aastatel 1569 kuni 1600.

Elu
---

Karl sündis Neuburgis pfaltskrahv Wolfgangi noorima pojana. Pärast oma isa surma aastal 1569 jaotasid Karl ja tema vennad isa territooriumid: Karl sai Pfalzi osa Kaugemast Sponheimi krahvkonnast, väikese territooriumi ümber Birkenfeldi. Karl on Pfalz-Birkenfeldi dünastia asutaja.

Karl suri Birkenfeldis ja maeti Meisenheimi. Karl oli suhteliselt tähtsusetu riigikese vürst ja tema peamine tähtsus on, et Baieri kuningad põlvnevad temast.

Abielu
------

Karl abiellus 23. veebruaril 1590 hertsog Wilhelm VI tütre Dorotheaga ja nad said järgmised lapsed:

1. Georg Wilhelm (6. august 1591 – 25. detsember 1669)
2. Sophie (29. märts 1593 – 16. november 1676)
3. Friedrich (29. oktoober 1594 – 20. juuli 1626)
4. Christian (3. november 1598 – 6. september 1654)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Wolfgang** | **Zweibrücken-Birkenfeldi hertsog**1569–1600 | Järgnev**Georg Wilhelm** |
**Primitiivne veesõiduk** on lihtsa konstruktsiooniga, lihtsalt käsitsetav, kaitstud veekogul piisavalt ohutult kasutatav ja ühtlasi registreerimisele mitte kuuluv veesõiduk.

Kirjeldus
---------

Primitiivse veesõiduki käsitsemiseks või juhtimiseks pole vaja märkimisväärset koolitust. Üldjuhul on primitiivne veesõiduk ilma mootorita. Tavaliselt piisab sellise lihtsa veesõiduki või ujuvvahendi veekogul hõlpsaks käsitsemiseks ja juhtimiseks ühest inimesest. Primitiivse veesõiduki kasutamisel tuleb siiski järgida elementaarset ohutust (näiteks kasutada ohutusvesti) ja põhilisi liiklusreegleid veekogul.

Primitiivset veesõidukit ei käsitleta Eestis väikelaevana ega töölaevana ja see ei kuulu seetõttu registreerimisele.

Jagunemine
----------

Termin pole Eestis otseselt defineeritud, kuid primitiivseteks veesõidukiteks loetakse Eestis Meresõiduohutuse seaduse järgi näiteks: 

* ruhi
* ruup
* süst
* kanuu
* vesijalgratas.

Primitiivseteks veesõidukiteks võib lugeda veel näiteks: 

* mootorita parv
* veesõidulaud
* paat (ka mootorpaat, purjepaat) kogupikkusega alla 2,5 m
* paadilaenutuse aerupaat, mis on lubatud kasutada vaid laenutuskoha lähiümbruses, kaitstud või piiratud veekogul,
* vee-atraktsiooni laev laste lõbustuspargis.

Vaata ka
--------

* Väikelaev
* Paat

Välislingid
-----------

* Meresõiduohutuse seadus (§ 2 p 3)
**Vattenfall AB** on Rootsi elektrienergiatootja. *Vattenfall* tähendab rootsi keeles langevat veejuga või koske.

Vattenfall kuulub täielikult Rootsi riigile. 2009. aasta seisuga oli Vattenfall AB Euroopa suuruselt viies elektrienergia- ja suurim soojusenergia tootja.

2009. aastal sai Vattenfall 51% toodetud elektrienergiast fossiilkütustest, 26% tuumajaamadest ja 21% hüdroelektrijaamadest.

2010. aasta septembris avas Vatenfall Inglismaa kaguranniku lähistel La Manche väinas sajast turbiinist koosneva Thaneti tuulepargi. Jaam võimsusega 300 megavatti on avamishetke seisuga maailmas seni rajatud avamere tuuleparkidest suurim.

Vattenfalli hüdroelektrijaamad asuvalt peamiselt Põhja-Rootsis, kaks tuumaelektrijaama asub Rootsis (Forsmarkis ja Ringhalsis) ja kaks Saksamaal. Maagaasi ja kivisütt põletavad elektrijaamad asuvad Saksamaal ja Poolas. 

Ettevõtte tegevjuht ja president on Øystein Løseth.

2013. aastal oli ettevõtte käive 171,7 miljardit Rootsi krooni.

Viited
------

1. 1 2  "Vatenfalli 2009. aasta aruanne" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. juuli 2010. Vaadatud 25. septembril 2010.
2. ↑  Vatenfalli pressiteade Thaneti avemeretuulepargi rajamisest, 23. september 2010.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vattenfall** |

* Vattenfalli koduleht
**Lapimaa lään** oli 1. järgu haldusüksus Soome põhjaosas aastatel 1938–2009.

Lapimaa lään piirnes idas Venemaa Murmanski oblastiga, põhjas Norra ja läänes Rootsiga. Sellest lõunasse jäi Oulu lään.

Lään oli pindalalt Soome suurim, moodustades 29% riigi pindalast.

Maakonnad
---------

Läänis oli ainult üks maakond – Lapi maakond.

Lapimaa suuremad linnad olid Rovaniemi, Kemi ja Tornio.

Vallad
------

Maakonnas oli 21 kohalikku omavalitsust, sealhulgas 4 linna.

Enontekiö, Inari, Kemi linn, Kemijärvi linn, Keminmaa, Kittilä, Kolari, Muonio, Pelkosenniemi, Pello, Posio, Ranua, Rovaniemi linn, Salla, Savukoski, Simo, Sodankylä, Tervola, Tornio linn, Utsjoki, Ylitornio

Rahvastik
---------

Lapimaal elab vaid 3,6% kogu riigi elanikkonnast. Tegu on kõige hõredamalt rahvastatud piirkonnaga Soomes. Läänis on laialdasi püsiasustuseta alasid, eriti põhja- ja idaosas. Kõige tihedamalt on asustatud Rovaniemi ümbrus ja Kemi-Tornio piirkond.

Vaata ka
--------

* Lapi maakond

Soome läänid (1997–2009)

Ahvenamaa **·**  Ida-Soome **·**  Lapimaa **·**  Lõuna-Soome **·**  Lääne-Soome **·**  Oulu
**Primaarne sektor** ehk **esmassektor** ehk **hankiv majandus** on majandussektor, mis tegeleb hüvede loodusest saamisega. Primaarse sektori koosseisu kuuluvad järgmised majandusharud: põllumajandus, jahindus, mesindus, metsandus ja kalandus. Primaarsest sektorist saadut kasutatakse osaliselt töötlemata, aga suurim osa on sekundaarse sektori ettevõtete tooraine. Primaarse sektori koosseisu kuulub mõnikord ka mäetööstus, kuid põhiliselt on mäetööstusega tegelevad ettevõtted teiste tööstusharude ettevõtted. 

Primaarne sektor oli inimkonna ajaloos esimeseks majandustegevuseks (korilus ja jahindus). Tööstusliku pöörde alguseni oli temal maailmamajanduses suurim osatähtsus, aga sektori sees oli kõige olulisem põllumajandus.

Tänapäevuses majanduses näitab primaase sektori ülekaalus et riik või piirkond on mahajäänud. Selle näidena on Aafrika riikide suurim osa, kus siiani on hõivatud rahvastiku suurim osa põllumajanduses.

Riik, kus primaarne sektor on ülekaalus, on agraarühiskond.

Vaata ka
--------

* Sekundaarne sektor
* Tertsiaarne sektor
* Kvaternaarne sektor
* Viies sektor

Välislingid
-----------

* Info majandussektoride kohta (inglise keeles)
**CITESi** ehk **Washingtoni (1973) konventsioon** (akronüüm ingliskeelsest nimetusest **C**onvention on **I**nternational **T**rade in **E**ndangered **S**pecies of Wild Fauna and Flora – 'Loodusliku loomastiku ja taimestiku ohustatud liikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioon') on rahvusvaheline valitsustevaheline leping, mis reguleerib ülemaailmse kaubitsemise tagajärjel ohtu sattunud liikide riikidevahelist importi ja eksporti. CITESi määratud liike (nn CITESi liigid) on umbes 33 000.

Eesti ühines CITESiga 1992. aastal. 2023. aastaks on selle konventsiooniga ühinenud enamik maailma riike - 184.

Eestis reguleerib CITESi konventsiooni täitmist Kliimaministeeriumi looduskaitse osakond. Teadusüksuseks on Eestis CITESi teaduskomitee, mida juhib Tiit Maran, liikmed on Urmas Laansoo, Eerik Leibak, Märt Kruus ja Uudo Timm. Lisaks komiteele toimivad CITESi teadusüksustena Eestis veel Tallinna Botaanikaaed, Tallinna Loomaaed, Tartu Ülikooli zooloogiamuuseum ja Eesti Loodusmuuseum.

CITESi lisad
------------

Konventsiooni lisades on välja toodud kolm kategooriat:

**I kategooria** – otseses väljasuremisohus liigid, kelle eksisteerimist ülemaailmne kaubandus otseselt või kaudselt (nahk, luud) mõjutab. 

Ühtekokku kuulub I kategooriasse umbes 800 liiki, Eestis merikotkas, rabapistrik, atlandi tuur ja euroopa saarmas.

**II kategooria** – liigid, mis pole otseses väljasuremisohus, kuid kes võivad selleks kontrollimatu kaubitsemise käigus saada. 

II kategooriass kuulub umbes 32 500 liiki, Eestis näiteks hunt, must-toonekurg, sookurg, apteegikaan ja orhideed.

**III kategooria** – liigid, millega kauplemise kvoodid sätestab konkreetne riik ise.

III kategooriasse kuulub umbes 170 liiki, Eestis pole sellesse kategooriasse kantud ühtki liiki.

Viited
------

1. 1 2  CITES. Kliimaministeeriumi veebisait.

Välislingid
-----------

* CITESi ametlik koduleht
Geomeetrilises stiilis amfora,  
u 725–700 eKr.  
Louvre'i muuseum, Pariis
**Geomeetriline stiil** on üks Vana-Kreeka keraamika stiilidest. Geomeetriline stiil sai alguse umbes 900 aastat eKr ja seda kasutati eriti laialdaselt 8.–7. sajandil eKr. Geomeetriline stiil arenes välja Ateenas.

Dekooris kasutati palju geomeetrilisi elemente, millele lisandusid hiljem stiliseeritud inim- ja loomakujutised. Esimesed inimkujutised ilmusid umbes 770. aastal eKr.

Sellele perioodile oli iseloomulik väga suurte vaaside loomine.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vana-Kreeka geomeetriline keraamika** |

| * v
* r
Vanakreeka keraamika |
| --- |
| Veininõud | 
Krateer • Stamnos • *Oinochoe* • Psükteer • *Kyathos* |
| Jooginõud | 
*Kantharos* • *Kylix* • *Rhyton* • *Skyphos* |
| Tualettnõud | 
*Lekythos* • Alabastron • *Aryballos* |
| Hoiuanumad | 
Amfora • Hüdria |
| Majapidamisnõud | 
*Lebes* |
| Tehnikad | 
Eelgeomeetriline • Geomeetriline • Orientaalne • Mustafiguuriline • Punasefiguuriline |
Jaruzelski kaitseministrina 1968. aastal
Jaruzelski 2006. aastal
**Wojciech Witold Jaruzelski** (6. juuli 1923 Kurów – 25. mai 2014 Varssavi) oli Poola sõjaväelane ja poliitik.

Ta oli Poola Rahvaarmee ülemjuhataja (1983. aastast), Poola Ühinenud Töölispartei keskkomitee esimene sekretär (1981–1989), Poola peaminister (1981–1985), Poola Riiginõukogu esimees (1985–1990) ja president (1989–1990). Jaruzelski loobus võimust pärast 1989. aastal toimunud ümarlauakõnelusi, mille kokkulepete kohaselt viidi Poolas läbi demokraatlikud valimised.

1943. aastal astus Jaruzelski Nõukogude Liidus formeeritud teise Poola väkke. Aastatel 1965–1968 oli ta kindralstaabi ülem, seejärel kuni 1983. aastani kaitseminister. 

1981. aasta detsembris, mil Poolat ähvardas väidetavalt Nõukogude Liidu vägede sissetung, kehtestas ta riigis sõjaseisukorra ning keelustas ametiühinguliikumise Solidaarsus tegevuse. Jaruzelski eitas väidet, mille kohaselt ta olevat enne sõjaseisukorra väljakuulutamist palunud oma Moskva sõbralt marssal Viktor Kulikovilt olukorra rahustamiseks sõjaväe sissetoomist Poolasse.

Viited
------

1. ↑  "Interview: Poland's Jaruzelski Again Denies Seeking Soviet Intervention Against Solidarity" (inglise). Vabadusraadio. 12. detsember 2009. Vaadatud 15.10.2017.

Välislingid
-----------

* Wojciech Jaruzelski 1923–2014, yle.fi, 25. mai 2014
**Objektkood** või **objektfail** on üks programmi loomise vaheetappe, kus lähtekoodi failid on kompileeritud, kuid nad ei moodusta veel ühtset tervikut, *programmi*. Erinevatest objektkoodi failidest saab *linkimise* tulemusena panna kokku lõpliku arvutiprogrammi või teegi.

Tehniline kirjeldus
-------------------

Objektfaili vorming on failivorming, mida kasutatakse objektkoodi salvestamiseks kompilaatori või assembleriga, enamasti masinkoodina. Objektfail ei sisalda tihti mitte ainult objektkoodi, vaid ka ümberpaigutamise ehk *relocationi* informatsiooni, mida linkija kasutab objektfailide ühendamisel tervikuks. Samuti võib objektfail sisaldada sümboleid (muutujate ja funktsioonide nimesid) ning veasilumise (*debugging*) informatsiooni.

Objektfailivorminguid on palju, kunagi oli kõikidel eri tüüpi arvutitel oma failivorming. Peale UNIXi ja sarnaste operatsioonisüsteemide loomist on jäänud kasutusse vähem vorminguid, näiteks COFF ja ELF.

Objektfailivormingu disain on tihti operatsioonisüsteemi disaini üks olulisemaid osi, see mõjutab nii linkimise kui ka arvuti kiirust, programmeerija tööviljakust, seega kaudselt ka kasutajat. Enamik objektfaile sisaldab struktureeritud andmeplokke, mis loetakse käivitades arvutiprogrammist operatsioonisüsteemi mällu ning käivitatakse etteantud *koodiplokk*.

Lihtsaim objektfailivorming on DOS COM, mis kujutab endast lihtsalt binaarandmeid, mis loetakse alati kindlaksmääratud aadressile arvuti mällu. Enamus teisi vorminguid sisaldab ka muud infot peale koodi; võimaldades programmil paikneda mälus erinevatel aadressidel.

Vaata ka
--------

* COFF
* ELF
* Microsoft Portable Executable (PE) and Common Object File Format (COFF) Specification
**"Wizards of Waverly Place"** ('võlurid Waverly tänavalt') on Ameerika telesari, Disney Channeli noortesari, mis oli eetris 12. oktoobrist 2007 kuni 2012. aastani Disney Channelis. Selle stsenarist on Todd J. Greenwald, kokku toodeti 106 osa. Sarja peaosatäitjad on Selena Gomez, David Henrie ja Jake T. Austin.

Sarja sisu
----------

Sari keskendub kolmele teismelisele: Alex Russole (Selena Gomez), tema vanemale vennale Justinile (David Henrie), nende väiksemale vennale Maxile (Jake T. Austin) ja Alexi parimale sõbrale Harperile. Alex, Justin ja Max elavad koos oma isa Jerry ja ema Theresaga. Kõik pere liikmed peale ema ja isa on võlurid. Alex, Justin ja Max õpivad võlukunsti oma isa käe all. Nad satuvad igasugustesse sekeldustesse.

Osatäitjad
----------

* Selena Gomez – Alexandra Margarita Russo ehk Alex
* David Henrie – Justin Vincenzo Pepe Russo ehk Justin
* Jake T. Austin – Max Russo
* David DeLuise – Jerry Russo
* Maria Canals Barrera – Theresa Russo
* Jennifer Stone – Harper Finkle

Osad
----

### Hooaeg 1

21 osa, algas 12. oktoobril 2007 ja lõppes 31. augustil 2008

### Hooaeg 2

30 osa, algas 12. septembril 2008 ja lõppes 21. augustil 2009

Film
----

Sarja põhjal tehtud film oli esimest korda eetris Disney Channelis 28. augustil 2009. "Wizards of Waverly Place: The Movie" on filmitud Puerto Ricos, Los Angeleses ja New Yorgis.
Video teele tunginud ja sõidukeid ohustavast liustikust Himachal Pradeshi osariigis, Kinnauri ringkonnas 2020. aastal
**Himachal Pradesh** on osariik India põhjaosas. Ta piirneb põhjas Jammu ja Kashmiri ja Ladakhi liiduterritooriumiga, läänes ja edelas Pandžabi osariigiga, lõunas Haryana ja Uttar Pradeshi osariigiga, kagus Uttarakhandi osariigiga ning idas Tiibetiga.

Osariik on mägine, kõrguste vahe on 350 kuni 6000 meetrit üle merepinna. 25,78% pindalast on kaetud metsaga. Himachal Pradeshis on kaks rahvusparki: Great Himalayan rahvuspark ja Pin Valley rahvuspark.

Himachal Pradesh tähendab hindi keeles lumiste mägede piirkonda. Piirkond oli osa Pandžabist. 1950. aasta moodustati liiduterritoorium, mis 1971. aastal sai osariigiks.

95% rahvastikust on hinduistid. Suuremad linnad on Shimla, Solan, Mandi, Nahan, Sundarnagar, Baddi, Chamba ja Dharamsala.

71% inimestest on hõivatud põllumajanduses. Kasvatatakse nisu, maisi, riisi ja otra.

Haldusjaotus
------------

Osariik jaguneb 12 ringkonnaks: Kangra, Hamirpur, Mandi, Bilaspur, Una, Chamba, Lāhul and Spit, Sirmaur, Kinnaur, Kullu, Solan ja Shimla.

Viited
------

1. ↑  2011 census of India

Välislingid
-----------

 Himachal Pradesh – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Osariigi koduleht

India 1. järgu haldusüksused

**Osariigid**: Andhra Pradesh **·**  Arunachal Pradesh **·**  Assam **·**  Bihar **·**  Chhattisgarh **·**  Goa **·**  Gujarat **·**  Haryana **·**  Himachal Pradesh **·**  Jharkhand **·**  Karnataka **·**  Kerala **·**  Lääne-Bengal **·**  Madhya Pradesh **·**  Maharashtra **·**  Manipur **·**  Meghalaya **·**  Mizoram **·**  Nagaland **·**  Odisha **·**  Pandžab **·**  Rajasthan **·**  Sikkim **·**  Tamil Nadu **·**  Telangana **·**  Tripura **·**  Uttarakhand **·**  Uttar Pradesh

**Liiduterritooriumid**: Andamanid ja Nicobarid **·**  Chandigarh **·**  Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu **·**  Delhi **·**  Jammu ja Kashmir **·**  Ladakh **·**  Lakshadweep **·**  Puducherry
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mäemassiivist; Armeenia linna kohta vaata artiklit Ararat (linn); maakonna kohta vaata artiklit Ararati maakond; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Ararat (täpsustus)* |

---

**Ararat** (armeenia keeles Արարատ, türgi keeles *Ağrı Dağı*, kurdi keeles *Agirî*, pärsia keeles آرارات) on vulkaaniline massiiv Armeenia mägismaal tänapäeva Türgi territooriumil. Ararat asub Türgi kirdeosas 16 km kaugusel Iraani piirist ja 32 km kaugusel Armeenia piirist.

Ararati massiivil on kaks tippu, ühise jalamiga kaks vulkaanikoonust: Ararat ehk Suur-Ararat ja Väike-Ararat peatipust 13 km kagu pool.

**Suur-Ararat** (türgi keeles *Büyük Ağrı dağı*, armeenia keeles Մեծ Արարատ (Mets Ararat) ehk Մասիս (Masis)) on 5137 m kõrge (teistel andmetel 5165 m). 4250 m kõrgemal on ta kaetud igilumega ning temalt laskub umbes 30 liustikku. **Väike-Ararat** (türgi keeles *Küçük Ağrı dağı*, armeenia keeles Փոքր Արարատ (Phokhr Ararat) ehk Սիս (Sis)) on 3925 või 3896 m kõrge. Tippude vahel 2600 kõrgusel asuv sadul kannab nime Serdarbulak.

Ararat on uinunud vulkaan. Teadaolevalt ei ole ta pursanud, kuid 1840. aastal toimus piirkonnas tugev maavärin.

Piiblis jäi Noa laev pärast veeuputust Ararati mäele pidama.

Kuigi Ararat asub tänapäeval Türgis, on see armeenlaste rahvuslik sümbol ja oli kuni Armeenia liitmiseni Nõukogude Liiduga Armeenia territooriumil. Araratti on kujutatud nii Armeenia praegusel vapil kui ka Armeenia NSV vapil.

Suur-Araratile tõusid esimestena 9. oktoobril (vkj. 27. septembril) 1829 pärastine Tartu ülikooli rektor Johann Jakob Friedrich Wilhelm Parrot ning tema viis kaaslast Hatšatur Abovjan, kaks Vene sõdurit Aleksei Zdorovenko ja Matvei Tšalpanov ja kaks armeenia külameest Hovhannes Aivazjan ja Murad Pogosjan. Parrot mõõtis elavhõbebaromeetriga mäe kõrguseks 5250 m. Ta kaevas mäetipus jäässe augu ja püstitas sinna puust risti. Tüki jääd võttis ta pudeliga kaasa, pidades selle sulavett pühaks. Ararat oli tollal teadaolevalt kõrgeim vallutatud mäetipp (inkade mäevallutused Andides polnud siis veel teada) ja vahel loetakse Ararati vallutamist alpinismi alguseks.

Keskel Suur-Ararat ja vasakul Väike-Ararat (Landsat)

Välislingid
-----------

 Ararat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ararat** |

* Ararat 2009
* Friedrich Parrot. Reis Araratile (tõlkinud Heino Pedusaar)
**CIRRUS** on Põhja- ja Baltimaade kõrgkoolide koostöövõrgustik. Võrgustikku kuuluvad regiooni disaini-, meedia- ja kunstikõrgkoolid.

Põhitegevused
-------------

CIRRUS-võrgustiku põhitegevused:

* intensiivkursused,
* ekspressmobiilsus,
* õppejõudude ja üliõpilasvahetus,
* konverentsid,
* teadusuuringud,
* võrgustiku kohtumised

Struktuur
---------

2013. aastast on sekretariaat Eesti Kunstiakadeemias. Võrgustiku juht oli kuni 2022. aasta augustini Lone Dalsgaard Andre Koldingi Disainikoolist. Alates 2022. augustist on võrgustiku juht EKA disainiteaduskonna dekaan Ruth-Helene Melioranski.

Ajalugu
-------

CIRRUS-võrgustik asutati 1990. aastal Põhjamaade kunsti- ja disainiülikoolide koostöö tõhustamiseks Helsingi Kunsti- ja Disainiülikooli initsiatiivil, kus asus 1990–2007 ka võrgustiku sekretariaat.

Rahastamine
-----------

CIRRUS-võrgustiku sekretariaat esitab igal aastal taotluse Nordplusi kõrgharidusprogrammist põhitegevuste rahastamiseks.

Viited
------

1. ↑  CIRRUS organisation, viimati külastatud 30.04.2011.
2. ↑  "Cirrus | Contact". *www.cirrusnetwork.info*. Vaadatud 1. mail 2023.
Wojciech Kilar
**Wojciech Kilar** [voitsehh] (17. juuli 1932 Lwów – 29. detsember 2013 Katowice) oli poola pianist ja helilooja, üks silmapaistvaimaid filmimuusika loojaid.

Looming
-------

### Filmimuusika

Woijcheich Kilar oli esimene[*viide?*] helilooja, kes tõstis filmimuusika filmi eeltähtsaks koostisosaks[*viide?*] ning vähendas ettekujutelma[*viide?*], et filmimuusika on midagi "kommertsiaalset" ja "taustafunktsioonilist"[*viide?*]. Tema muusika avas raja hilisemale poola kino vaimsusele üldse[*viide?*], ennekõike Krzysztof Kieślowski filmidele[*viide?*].

Kilar kirjutas muusika enam kui 130 filmile. Mõned neist:

* "Neli tankisti ja koer" (1966)
* "Juhus" (1981; režissöör Krzysztof Kieślowski)
* "Kronika wypadków miłosnych" (1986; režissöör Andrzej Wajda)
* "Korczak" (1990; režissöör Agnieszka Holland)
* "Dracula" (1992; režissöör Francis Ford Coppola)
* "Death and the maiden" (1994; režissöör Roman Polański)
* "Portrait of a Lady" (1997; režissöör Jane Campion)
* "Pan Tadeusz" (1999; režissöör Andrzej Wajda)
* "The Pianist" (2002; Roman Polański)

### Muu

Filmimuusika kõrvalt tegeles ta ka muu komponeerimisega, olles poola uue muusika liikumise üheks peafiguuriks (näiteks teosed "Krzeszany" või "Kościelec", mis olid palju julgemad helitööd kui aastaid hiljem Henryk Górecki kõiki šokeerinud samas vaimus teosed). 

Kilari töid mängitakse paljudes suurtes rahvusvahelistes orkestrites ja filharmooniates (sh USA Philadelphia Orchestra ja New Yorgi Filharmoonia).

Välislingid
-----------

* Composers: Wojciech Kilar
Timur Vermes (2015)
**Timur Vermes** (sündinud 1967 Nürnbergis) on Saksa kirjanik.

Elu
---

Tema ema on rahvuselt sakslane ja isa ungarlane. Varem töötas Vermes variautorina, kuid aastal 2012 ilmus tema esimene romaan "Ta on tagasi" ("Er ist wieder da").

"Ta on tagasi"
--------------

Romaan "Ta on tagasi" on satiiriline teos Adolf Hitlerist ja 21. sajandi Saksamaast. Teose eestikeelne tutvustus algab järgmiselt: "Suvi 2011. Adolf Hitler ärkab tühermaal Berliini südames. Ilma sõjata, ilma parteita, ilma Evata. Igal pool tuhanded võõramaalased ja ... Angela Merkel."

Romaani on Saksamaal müüdud üle miljoni eksemplari.

Eesti keeles ilmus teos aastal 2013 (tõlkija Piret Pääsuke). Inglise keeles ilmus teos pealkirjaga "Look Who's Back" 2014. aasta aprillis. 

Stuudio Constantin Film on ostnud õigused teha romaani "Ta on tagasi" põhjal film.

Viited
------

1. ↑  "New Books in German". Vaadatud 22.01.2014.
2. 1 2  "Adolf Hitler novel tops German bestseller list but divides critics". The Guardian, 05.02.2013.
3. ↑  "Ta on tagasi". Vaadatud 31.05.2014.
4. ↑  "The Hollywood Reporter". Vaadatud 22.01.2014.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Timur Vermes** |
**Elista** on linn Venemaal, Kalmõkkia pealinn.

Ajalugu
-------

Elista asutati 1865, linnaõigused sai 1930. 1942 vallutasid linna sakslased. 1944 aastal küüditati kogu kalmõkkidest elanikkond Siberisse. Linnale anti uus nimi – **Stepnoi**. Aastal 1957, kui kalmõkkidel lubati kodumaale naasta, sai ka Elista oma endise nime tagasi.

Rahvastik
---------

| Aasta | 1939 | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 2002 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahvaarv | 17 128 | 23 171 | 49 827 | 70 282 | 89 695 | 104 254 | 103 749 |

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Elista elanikest kalmõkke 63,3% ja venelasi 31,7%.

| Rahvusgrupp | 1939 | 2010 |
| --- | --- | --- |
| Arv |  % | Arv |  % |
| Kalmõkid | 3 494 | 20,4 % | 68 303 | 65,8 % |
| Venelased | 13 074 | 76,3 % | 25 931 | 25,0 % |
| Kasahhid | 36 | 0,2 % | 625 | 0,69 % |
| Ukrainlased | 187 | 1,1 % | 467 | 0,45 % |
| Armeenlased | 59 | 0,3 % | 309 | 0,3 % |
| Mustlased |  |  | 309 | 0,3 % |
|

Haridus
-------

Elistas on üks kõrgkool Kalmõki Riiklik Ülikool.

Vaatamisväärsused
-----------------

Elista peaväljakul asuvad Lenini ja Buddha ausammas. 

Linna idaosas asub Malelinn, mis rajati 1998 Elistas toimunud XXXIII maleolümpia jaoks. 

Linnas asub ka uus suur buda tempel, mille asukoha valis välja 1998. aastal linna külastanud dalai-laama.

Sõpruslinnad
------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Hiina Lhasa, Hiina
* Venemaa Ulan-Ude, Venemaa
* Ameerika Ühendriigid Howell (New Jersey), USA
* Mongoolia Ulaanbaatar, Mongoolia

Viited

1. ↑  , vaadatud 27.09.2022.

Välislingid

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Elista** |

* Elista koduleht

 |
**Šimon Hrubec** (sündinud 30. juunil 1991 Vimperkis) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib väravavahina Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions.

Tšehhi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2009–10 České Budějovice Motori meeskonnas.

Aastatel 2012–2019 mängis ta Tšehhi kõrgliigas Třineci HC Oceláři ridades. Hooajal 2016–17 sai ta Tšehhi kõrgliigas väravavahtidest kirja enim võite (28) ja nullimänge (7). 2018. aastal jõudis ta Jäähoki Meistrite Liigas Ocelářiga poolfinaali, kus kaotati hilisemale võitjale JYP-ile. Hooajal 2017–18 oli Hrubec Meistrite Liigas parima tõrjeprotsendiga väravavaht (96,19%) ning ta valiti Meistrite Liiga hooaja väärtuslikumaks mängijaks. 2019. aastal tuli ta Ocelářiga Tšehhi meistriks. Tšehhi kõrgliiga hooaja 2018–19 väljalangemismängudes valiti Hrubec väärtuslikumaks mängijaks.

2019. aasta juunis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Kunluni Red Star. 2020. aasta novembris siirdus ta Omski Avangardi. 2021. aastal võitis ta klubiga Gagarini karika.

2022. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga ZSC Lions. Hooajal 2021/22 lasi ta Šveitsi kõrgliigas endale lüüa keskmiselt kõige vähem väravaid mängus (2,23), lisaks oli ta parima tõrjeprotsendiga väravavaht (92,7%). Lions kaotas sel hooajal väljalangemängudes poolfinaalis.

Tšehhi jäähokikoondise koosseisus on Hrubec osalenud 2019. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 19.5.2021)
2. ↑  "Simon Hrubec and Dean Kukan join ZSC Lions" (saksa). ZSC Lions. 1. juuni 2022. Vaadatud 1. juunil 2022.

Välislingid
-----------

* Šimon Hrubec hockeydb.com lehel
* The Faceoff: Šimon Hrubec. khl.ru. 19.5.2021
Arborist puu otsas.
Näide valest ja ohtlikust langetamisest Tartus. Langetusala on piiramata ja liiklevad inimesed ning masinad oleksid võinud viga saada.
**Puuhooldus** (**puude hooldus**, **arboristika**) on asustatud piirkondades kasvavate puittaimede (peamiselt puude) hooldamine kogu nende eluea jooksul. Puuhoolduse spetsialisti rahvusvaheliselt kasutatav nimetus on arborist.

Terminid "arboristika" (ingl *arboriculture*) ja "arborist" võeti kasutusele 1930ndatel USA-s, kui tekkis vajadus eristada asula- ja pargipuude hooldust metsandusest. 1924. aastal loodi seal esimene erialaühendus, millest hiljem sai rahvusvaheline arboristide organisatsioon ISA (International Society of Arboriculture). 

Euroopas moodustati 1992. aastal EAC (European Arboricultural Council), mille liikmeteks on riikide puuhoolduse ühingud. 2012. aastast kuulub sinna ka Eesti Arboristide Ühing.

Välislingid
-----------

* Organisatsiooni International Society of Arboriculture koduleht
* Organisatsiooni European Arboricultural Council koduleht
* Eesti Arboristide Ühingu koduleht
Elisabeth Pähtz (2008)
Elisabeth Pähtz (2007)
**Elisabeth Pähtz** (sündinud 8. jaanuaril 1985 Erfurdis) on saksa maletaja, naiste suurmeister (2001).

Pähtz võitis 14-aastaselt 1999. aastal Chemnitzis Saksamaa naiste meistrivõistlused. Ta tuli 2002. aastal Irákleios noorte maailmameistriks neidude U18-vanuseastmes ja 2005. aastal İstanbulis naisjuunioride maailmameistriks. 

Ta on mänginud naiste maailmameistrivõistlustel (2001, 2004, 2006, 2008, 2010, 2015, 2017, 2018). 2001. aastal Moskvas MM-i turniiril (64 osavõtjat, nokautsüsteem) pääses ta võitudega esimeses kahes ringis (avaringis Iweta Rajlichi üle) kaheksandikfinaali, kus kaotas Cristina Adela Foișorile. 2004. aastal Elistas võitis Pähtz teises ringis Zhao Xued, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Xu Yuhuale. 2006. aastal Jekaterinburgis kaotas ta avaringis Zhaoqin Pengile.

2008. aastal MM-i turniiril Naltšikis võitis Pähtz avaringis İlahə Qədimovat, kuid kaotas teises ringis Anna Ušeninale. 2010. aastal Antakyas kaotas ta teises ringis Viktorija Čmilytėle ja 2015. aastal Sotšis avaringis Meri Arabidzele. 2017. aastal Bakuus võitis ta avaringis Ātūsā Pūrkāshiyāni, kuid kaotas teises ringis Pia Cramlingule. 2018. aastal MM-i turniiril Hantõ-Mansiiskis sai ta turniiritabelis 10. asetuse, kuid kaotas avaringis Mobina Alinasabile.

2019. aastal Antalyas võitis Pähtz Euroopa naiste meistrivõistlustel pronksmedali. Ta pääses mängima FIDE naiste Grand Prix 2019–2020 sarja (16 osavõtjat).

Ta on mänginud Saksamaa naiskonna koosseisus 11 naiste maleolümpial (1998–2018).

Pähtz sai FIDE-lt 1998. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2001. aastal naiste suurmeistri ja 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Kiirmales mängis ta 2009. aastal Tallinnas rahvusvahelisel turniiril "Meenutades Paul Kerest", kus võitis naisteturniiri.

Isiklikku
---------

Ta on Thomas Pähtzi tütar ja Luca Shytaji abikaasa. Mõlemad on malesuurmeistrid.

Välislingid
-----------

* Elisabeth Pähtz – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Elisabeth Pähtz FIDE andmebaasis
* Paehtz, Yemelin and Dreev Victorious at Paul Keres Memorial. chessdom.com, 12. jaanuar 2009