recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Brian Friel
**Brian Friel** (9. jaanuar 1929 – 2. oktoober 2015) oli Põhja-Iirimaalt pärit iiri näitekirjanik ja lavastaja. Hiljem elas ta Iirimaal.

Eestlaste lavastusi tema näidendite põhjal
------------------------------------------

Tema näidendi "Imearst" lavastas esmakordselt Eestis 1992. aastal Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris Priit Pedajas. Teist korda lavastas Pedajas sama näidendi Krista Kaera tõlkes Tartu teatris Vanemuine – seda mängiti 12.–28. juunini 2009 Tammistu mõisas.

Pedajas ongi eesti lavastajatest kõige enam Frieli lavastanud – aastal 1984 lavastas ta Pärnu teatris Endla Frieli "Tõlkijad", aastal 2000 tõi ta Eesti Draamateatris lavale Frieli näidendi "Aristokraadid" ja aastal 2001 tõi ta lavale lavastuse "Lõikuspeo tantsud" Moskvas Pjotr Fomenko Stuudioteatris. Frieli näidendit "Kodukoht" mängis Eesti Draamateater Pedajase lavastuses 2006. aastal Keila-Joa mõisas.

Frieli näidendi "Molly Sweeney" lavastas Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli tudeng Laur Kaunissaare 2003 Nukuteatris.

Tema "Jalta mängu" lavastasid Peeter Tammearu ja Kaarin Raid Ugalas, see esietendus Viljandis Kondase Keskuses 23. jaanuaril 2004.

2006. aastal mängis Draamateater ka "Järelmängu".

Viited
------

1. ↑  "Vanemuine: Priit Pedajas lavastab suvel Frieli "Imearsti"". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2015. Vaadatud 20. jaanuaril 2015.
2. ↑  "Draamateater: Inimesed: Priit Pedajas". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2015. Vaadatud 20. jaanuaril 2015.
3. ↑  "Sissekanne Draamateatri veebilehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2015. Vaadatud 20. jaanuaril 2015.
4. ↑  "Lavakunstikooli lendude diplomilavastused". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. jaanuar 2015. Vaadatud 12. juunil 2009.
5. ↑  Sven Karja, "Iiri improvisatsioonid Tshehhovi teemal", Eesti Ekspress, 4. veebruar 2004
6. ↑  Võru ürituste kalender

Välislingid
-----------

* Frieli "Tõlkijad" Eesti Rahvusringhäälingu videoarhiivis (tõlkija Omar Volmer, autori nimi arhiivikirjetes puudub; salvestatud 1986, esmaeetris 02.10.1987)
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2018 | jäähoki |

**Brian Robert Gibbons** (sündinud 26. veebruaril 1988 Braintrees, Massachusettsis) on USA jäähokimängija, kes mängib Saksamaa kõrgliigaklubis ERC Ingolstadt ründajana paremäärel.

Aastatel 2007–2011 mängis ta Boston College'i jäähokimeeskonnas. Aastatel 2008 ja 2010 tuli ta Boston College'iga ülikoolide meistriks.

2011. aasta aprillis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Pittsburgh Penguins. Hooajal 2011/12 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Penguinsi tütarklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins. 2014. aastal valiti Gibbons AHL-i tähtede mängule. NHL-is debüteeris ta Pittsburgh Penguinsi meeskonnas 18. novembril 2013 mängus Anaheim Ducksi vastu. Selles mängus lõi ta oma kõige esimese löögiga kohe ka värava.

Hiljem on Gibbons NHL-is mänginud veel Columbus Blue Jacketsi (2014/15), New Jersey Devilsi (2017/18), Anaheim Ducksi (2018/19), Ottawa Senatorsi (2018/19) ja Carolina Hurricanesi ridades (2019/20. Tema edukaim hooaeg NHL-is oli 2017/18, kui ta lõi Devilsis mängides 12 väravat ja andis 14 väravasöötu.

2020. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga Lausanne HC. Hooajal 2021/22 mängis ta Rootsi kõrgliigaklubis Linköping HC. 2022. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Ingolstadtiga.

2018. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Gibbons USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 20.4.2023)
2. ↑  "Anaheim Ducks at Pittsburgh Penguins". National Hockey League. 18. november 2013. Vaadatud 18. novembril 2013.
3. ↑  "Lausanne announces signing of Gibbons". swisshockeynews.ch. 28. juuli 2020. Vaadatud 29. juulil 2020.
4. ↑  "Center Brian Gibbons completes ERC roster" (German). ERC Ingolstadt. 1. august 2022. Vaadatud 1. augustil 2022.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* Brian Gibbons NHL.com lehel
* Brian Gibbons hockeydb.com lehel
**Brian Cusworth** (sündinud 9. märtsil 1984) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes tuli hooajal 2007/08 Tartu Ülikool/Rocki koosseisus Eesti meistriks ning valiti nii põhihooaja kui ka finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks.

Nooruspõlv
----------

Cusworth hakkas korvpalli mängima 9-aastaselt 1993. aastal Saint Louises. Pärast keskkooli astus Cusworth Harvardi ülikooli ja mängis ka seal korvpalli. Harvardis olid tema keskmised näitajad 17,4 punkti, 9,1 lauapalli ja 1,5 resultatiivset söötu mängus.

Profikarjäär
------------

Pärast nelja aastat Harvardis teenis Cusworth lepingu Eesti klubi Tartu Ülikool/Rockiga, kus ta sai juba algusest koha põhiviisikusse. Enamiku oma punktidest korvi alt ja pealt pannes visanud Cusworth võitis Tartu fännide seas suure populaarsuse. Üheks suuremaks punktiskoorijaks oli Cusworth ka tähtsates mängudes Permi Ural Greati vastu, kui mängiti EuroCupi Final Fouri koha peale. EuroCupi finaalturniiril ei näidanud aga Cusworth ootuspärast mängu ning jäi suhteliselt kahvatuks. 

Eesti korvpalli meistriliiga finaalis mängiti BC Kalev/Cramo vastu. Cusworth näitas kogu finaalseeria jooksul väga head mängu. Esimeses mängus hankis ta 19 lauapalli, teises viskas aga üle 30 punkti. Tartu alistas Kalevi mängudega 4 : 0 ning Cusworth valiti Eesti Meistriliiga põhihooaja ja finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks. 

2008/09. hooajaks siirdus Cusworth Hispaaniasse, kus mängis esiliigaklubis CB Breogán ning hooaegadel 2009/10 ja 2010/11 kõrgliigaklubis Manresa.

2012. aastal sõlmis Cusworth lepingu NBA tütarliiga G League'i klubiga Maine Red Claws, misjärel liitus 2013. aastal Saksamaa kõrgliigaklubiga Ulmi Ratiopharmiga.

Saavutused
----------

* Eesti meister (2008)
* Eesti korvpalli meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (2008)
* Eesti korvpalli meistriliiga finaalide kõige väärtuslikum mängija (2008)
* Eesti karikavõistluste teine koht (2008)

Varia
-----

Peale korvpalli harrastab Cusworth klaverimängu. Vaba aega veedab Cusworth põhiliselt magades, süües või korvpallist mõeldes.

Välislingid
-----------

* Brian Cusworth – ESPN.com
**Komisjoniline kohtupsühhiaatria ekspertiis** on kohtupühhiaatrilise ekspertiisi vorm, mis osutub vajalikuks juhul, kui tuleb kontrollida isiku psüühikahäire diagnoosi ning selle otsest seost teo õigusliku tagajärjega. Mida keerukam ja vastutusrikkam on ekspertiis (mida raskem on süüdistatavale määrav kuritegu), seda vajalikum on komisjonilise ekspertiisi määramine.  Komisjonilist kohtupsühhiaatria ekspertiisi reguleerib kohtuekspertiisiseadus. Komisjonilist kohtupsühhiaatria ekspertiisi teostab Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.

Kuidas algatatakse komisjoniline kohtupsühhiaatriaekspertiis?
-------------------------------------------------------------

Komisjonilise kohtupsühhiaatria ekspertiisi puhul suunab kohtupsühhiaatrilisse ekspertiisi õiguskaitse ametkonna töötaja (politsei, kohus, uurija, prokurör). Peale ekspertiisimääruse koostamist ning konkreetse diagnoosi määramist on võimalik algatada komisjoniline kohtupsühhiaatria. Ekspertiis määratakse juhul, kui on tekkinud kahtlus kohtuasjaga seotud isiku psüühilise tervise suhtes. Ilma ekspertiisimääruseta kohtupsühhiaatrilist ekspertiisi ei tehta. Ekspertiisimäärus sisaldab kindlat psüühikahäire diagnoosi 

Kohtupsühhiaatriaekspertiisi võib korraldada ambulatoorselt või statsionaarselt. Ambulatoorne ekspertiis on oma sisult ühekordne hindamine, statsionaarne ekspertiis aga eeldab pikaajalist vaatlust ja isiku intervjueerimist kontrollitud keskkonnas (nt haiglas või vanglas)  Statsionaarne ekspertiis on vajalik, kui tegemist on kahtlusega tõsiseltvõetavas katses psüühikahäireid stimuleerida.

Kes kuulub komisjoni?
---------------------

Komisjoni kuulub vähemalt kaks sama ala esindajat (kaks psühhiaatrit) Kindlasti tuleb eristada komisjonilist kohtupsühhiaatriat kompleksekspertiisist, kuna kompleksekspertiisi puhul teostavad ekspertiisi mitme ala esindajad (psühhiaater koostöös psühholoogi, seksuoloogi, neuroloogi, kohtuarsti või mitme psühhiaatriga).

Komisjonilise ekspertiisi puhul tutvub toimiku materjalidega psühhiaater, kes annab komisjonile ülevaate kehalisest ja psüühilisest seisundist, kriminaal- või tsiviilasja sisust ja ekspertidele esitatud küsimustest.

Ühine arvamus kinnitatakse allkirjaga. Eriarvamusele jäänud ekspert esitab oma arvamuse eraldi.

Vaata ka
--------

* Kohtupsühhiaatria-kohtupsühholoogia kompleksekspertiis

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Arno Adamsoo (1997). *Kohtupsühhiaatria õiguslikud aspektid juristidele ja psühhiaatritele*. Tallinn: Ilo Print.
2. ↑
3. 1 2  Harkovskaja, Alina 2016. Äkki tekkinud tugeva hingelise erutuse seisundi tuvastamine kriminaalkohtumenetluses. Magistritöö.
**Ministeerium** on mingi ala avalikku haldust juhtiv riigivalitsemise keskorgan, mis moodustab osa riigi täitevvõimust. Tavaliselt juhib ministeeriumi minister, ehkki suurema ministeeriumide arvuga riikides võib seda teha ka vanemametnik.

Üldjuhul alluvad ministeeriumid neid juhtivate ministrite kaudu valitsuskabinetile ja peaministrile, presidendile või kantslerile.

Ministeeriumide liigitus varieerub riigiti. Levinumad on välisministeerium, kaitseministeerium, rahandusministeerium ja tervishoiuministeerium.

Eestis on ministeeriumi poliitiline juht tavaliselt minister (ehkki minister võib tegutseda ka iseseisva ministeeriumita, nn portfellita ministrina) ja administratiivne juht kantsler.

Ministeeriumidega samu funktsioone täitvaid riigiasutusi nimetatakse maailmas ja on nimetatud ajaloos mitmeti. Suurbritannias nimetatakse otsesõnu "ministeeriumideks" vaid kaitse- ja justiitsministeeriumi (vastavalt *Ministry of Defence* ja *Ministry of Justice*), teised analoogsed valitsusasutused kannavad nime *Department* ('osakond'). Kanadas kasutavad kümme provintsivalitsust nimetust "ministeerium", kuus ülejäänut ja keskvalitsus nimetavad oma asutusi aga *Department* või *Agency* ('agentuur'). Hongkongis nimetatakse Eesti ministeeriumidele vastavaid asutusi *Bureau* ('büroo'), Mehhikos aga *Secretaría* ('sekretariaat'). Euroopa Liidus kannavad need nime peadirektoraat. Nõukogude Liidus juhtisid valitsusliikmed 1946. aastani rahvakomissariaate.

Kirjanduses ja filmides esineb ka mitmesuguseid fiktiivseid ministeeriume, näiteks võlukunsti ministeerium Harry Potteri raamatusarjas, tobedate kõnnakute ministeerium ühes Monty Pythoni sketšis ning George Orwelli antiutoopias "1984" tõeministeerium, külluse ministeerium, armastuse ministeerium ja rahuministeerium. ETV telesarjas "Riigimehed" (2010) kulges tegevus sotsiaalse sidususe ministeeriumis.

Vaata ka
--------

* Eesti ministeeriumid
* Eesti ministeeriumide loend (1938)
**Brian Nielsen** (sündinud 1. aprillil 1965 Korsøris Slagelse vallas Sjællandi piirkonnas) on Taani endine poksija.

Nielsen oli üliraskekaalus (üle 91 kg) viiekordne Taani meister aastatel 1988–1992. Ta on võistelnud harrastajana kokku 111 korda ning on võitnud neist 104 ja kaotanud 7 kohtumist.

Nielsen sai 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlusel üliraskekaalus (üle 91 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Roberto Baladole (Kuuba).

Nielsen võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andreas Schniedersile (Saksamaa). Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Nielsen poksis septembrist 1992 kuni aprillini 2002 elukutselisena ning naasis üheks kohtumiseks poksiringi mais 2011. Ta on pidanud kokku 67 kohtumist, millest on võitnud 64 kohtumist (neist 43 nokaudiga) ja kaotanud 3 kohtumist (need kõik nokaudiga).

Viited
------

1. ↑  Taani meistrivõistlused poksis 1915-2000. Tulemused inglise keeles
2. ↑  25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles
3. ↑  29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles
4. ↑  6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Brian Nielsen veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Brian Nielsen lehel *BoxRec*. Inglise keeles
**Cīrava lennuväli** on sertifitseerimata lennuväli Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Cīrava vallas Cīrava keskusest kahe kilomeetri kaugusel Durbe jõe kaldal.

Lennuväli rajati Nõukogude vägede poolt baaside lepingu järel aastal 1939 sõjaväele kuuluva lennuväljana. Teise maailmasõja ajal kasutasid seda maini 1945 Saksa väed. Sõja järel oli see kasutusel ALMAVÜ lennuväljana. Seda kasutas purilendu harrastav Kurzeme aeroklubi.

Lennuväljal on kaks rada: kaheksasaja meetri pikkune betoonkattega rada ja selle kõrval paralleelselt sama suur haljaskattega maandumisrada. Seal seisab Nõukogude ajast saati MiG-15. Tänapäeval kasutavad seda Kurzeme lennuklubi amatöörlendurid ja deltaplaanid, samuti kasutatakse seda vigurlendudeks.

Cīrava lennuväli

Viited
------

1. ↑
2. ↑  «Kurzemesavio.ru About the company»
3. ↑  Liepājnieka ikdienas piezīmes Aigara P. fotoblogs par dažnedažādām lietām Agronoms Bezdelīgu tusiņš benzīntankā Cīravas
4. ↑  MyAirfields.com

Välislingid
-----------

 Cīrava lennuväli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Fred Ise** (20. aprill 1925 Tallinn – 23. september 2019) oli eesti insener.

Ta lõpetas aastal 1944 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1946–1949 Müncheni Tehnikaülikoolis, ta on õppinud Johns Hopkinsi Ülikoolis, lõpetanud Texas Western University.

Ta on töötanud Johns Hopkinsi ülikoolis elektronmikroskoopia tehnika arendamise alal. Hiljem kaitsetehnika arendamise alal. 

Ta on olnud 1978–1985 Baltimore Eesti Seltsi esimees; samuti on ta olnud Baltimore'i eesti koguduse kauaaegne esimees.

Isiklikku
---------

Tema isa Rudolf Ise oli Eesti diplomaat ja Eesti konsul Brasiilias; vend, kolonelleitnant Sven Ise (1923–2009) oli üks soomepoiste juhte ja üks Eesti relvajõudude taastajaid.

Fred Ise oli üks 1941. aasta Toompea torni sinimustvalge lipu heiskajatest. (Vt )

Tunnustus
---------

* EELK 3. järgu teeneterist
* 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Juubeliartikkel temast Vaba Eesti Sõnas". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2015. Vaadatud 25. detsembril 2015.
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 5143

Välislingid
-----------

* Fred Ise 90 Vaba Eesti Sõna 22. mai 2015
* 
* ?
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2021 | jäähoki |

**Brian Paul Boyle** (sündinud 18. detsembril 1984 Hinghamis, Massachusettsis) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Pittsburgh Penguins.

Aastatel 2003–2007 mängis ta neli hooaega Boston College'i jäähokimeeskonnas.

2003. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i *draft* '​is 26. valikuna. Kingsi meeskonnas debüteeris Boyle 2008. aasta veebruaris.

Hiljem on Boyle NHL-is mänginud veel New York Rangers (2009–2014), Tampa Bay Lightningi (2014–2017), Toronto Maple Leafsi (2017), New Jersey Devilsi (2017–2019), Nashville Predatorsi (2019) ja Florida Panthersi (2019–2020) ridades. 2021. aasta septembris liitus ta Penguinsiga.

2018. aastal osales Boyle NHL-i tähtede mängul. Samal aastal pälvis ta Bill Masterton Memorial Trophy.

2017. aastal teatas ta, et tal on diagnoositud krooniline müeloidleukeemia.

2021. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Boyle USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Viited
------

1. ↑  "Devils forward and former Ranger Brian Boyle has leukemia". nypost.com. 19.9.2017. Vaadatud 7.8.2020

Välislingid
-----------

* Profiil NHL.com lehel
* Profiil lehel hockeydb.com
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib näo ees hoitavast esemest, filmi kohta vaata artiklit Mask (film), Bauhausi albumi kohta vaata artiklit Mask (Bauhausi album).* |

---

Maailma vanimaks maskiks peetav kivimask (7000 eKr)
**Mask** on ese, mida tavaliselt hoitakse näo ees kaitse-, varje-, moondamis-, rituaal-, esinemis- või meelelahutuseesmärgil. 

Maskid on ajaloo vältel kogu maailmas olnud väga tähtsad rituaalide läbiviimisel. Koos näitekunsti arenemisega rituaalidest said maskid ka oluliseks teatri osaks. Naervast (komöödia) ja nutvast (tragöödia) maskist on saanud teatri ja näitekunsti sümbol. Rituaalsed ja teatris kasutatavad maskid on näokatted, mille eesmärk on muuta kandja mittetuntavaks või teha ta teatud inimese või olendi näoliseks.

Kaitsemaskid
------------

Kaitsemaskide põhiline eesmärk on hingamisteid kaitsta bakterite, viiruste, tolmu, saastunud vedeliku pritsmete eest. Meditsiinilised maskid kaitsevad nii patsienti kui ka arsti bakterite eest. Respiraator (klapiga mask) on põhiliselt kasutusel tolmustes tingimustes, aga on ka respiraatoreid, mida tarvitatakse bakterite ja viiruste tõrjeks.

Praktilised maskid
------------------

 
Maske kasutatakse ka praktilistel eesmärkidel, enamasti on neil kaitsefunktsioon.

* gaasimask
* hapnikumask
* keevitusmask
* kirurgimask
* kirurgiline mask
* narkoosimask
* sukeldumismask
* tolmumask
* vehklemismask

Keevitusmaske
-------------

* 
* 
* 
*

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mask** |

* Agamemnoni kuldmask
* Maskeraad
* Respiraator
* Surimask

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinilise maski valmistamise juhised ettevõtjatele & Isetehtud maski valmistamise soovitused eraisikutele" (PDF). *EAS*. Vaadatud 11.03.2021.
Kalev eksponaadina Lennusadamas 2010. aasta merepäevade ajal
Kalev Lennusadamas kaldale tõstetuna
Vaindlo erakätesse müüdud ja väärismetallist puhastatud kere Lennusadamas, 2011
Olev kai ääres Noblessneri sadamas, 2013
Loreley kere kai ääres Peetri sadamas, 2013

  

**Frauenlob-klassi miinitraaler** (klass 394) on külma sõja ajal Lääne-Saksamaal ehitatud rannikumere miinitraaler. Ei ole enam kasutuses.

Ajalugu
-------

Laevade ehitamist alustati 1966. Kokku ehitati 3 aastaga 10 laeva. Lisaks ehitati sarnase kerega 8 Adriane-klassi (klass 393) laeva. Frauenlobid teenisid Saksa mereväes algul 5. ja hiljem 7. miinitraalerite divisjonis. 

1997. aastal kingiti kaks 1995. aastal Saksamaal teenistusest välja arvatud traalerit Eesti mereväele, saades nimedeks Kalev ja Olev. Meeskonnad läbisid selleks mitmekuulise väljaõppe Saksamaal. 2003. aastal kingiti Eestile veel üks traaler, mis sai nimeks Vaindlo. Samuti pukseeriti vahepeal Eestisse ühe traaleri (Loreley) kere varuosadeks (kinnitamata andmetel taheti sellest arendada ohvitseride kasiino). 

Tänaseks on kõik Frauenlobid teenistusest välja arvatud. Kalev on eksponaadiks Lennusadamas. Veel üks laev, Atlantis, on eksponaadiks Dresdeni Militaar-ajaloo muuseumis.

Frauenlob-klassi laevad
-----------------------

1. **Frauenlob** – 1966
2. **Nautilus** – 1966
3. **Gefion** – 1967
4. **Medusa** – 1967
5. **Undine** – 1967
6. **Minerva** – 1967
7. **Diana** – 1967
8. **Loreley** – 1968
9. **Atlantis** – 1968
10. **Archeon** – 1969

Kirjeldus
---------

Frauenlobi kere on valmistatud puidust ja ka muidu on kasutatud võimalikult mittemagnetilisi materjale. Relvastuseks on 40 mm kahur Bofors. Varustuses on mitu miinitraali ja mürapoid. Samuti on laeval miinirajad meremiinide veeskamiseks.
**Hillar Muidar Rootare** (26. aprill 1928 Tallinn – 2. oktoober 2008 Atlanta, USA) oli eesti päritolu keemik.

Elulugu
-------

Põgenes 1944 Rootsi ja sealt 1946 USA-sse. Lõpetas 1949 Lincolni Keskkooli Jersey Citys (New Jersey, USA) ja 1952 Wagneri Kolledži New Yorgis, Ph.D. (1973, Michigani Ülikool, Ann Arbor), väitekiri "Free suface energies, heats of solution and heats of immersion of calcium apatite powders". Oli keemik mitmes koondises aastast 1957, 1966–1973 Michigani Ülikooli stomatoloogiakooli uurimisassistent ja 1973–1977 vanemuurija, 1977–1982 uurija ettevõttes Micromerities Instrument (Georgia) ja aastast 1982 ettevõttes Quantachrome (New York).

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: tehisluude saamiseks sobivad materjalid, nende paakumisprotsess, pooride suuruse jaotumise mõõtmine ja reguleerimine poorsetes materjalides. Ameerika Keemiaühingu, Sigma Xi, Ameerika Metallide Ühingu jm liige. Üle 40 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Surface areas from mercury porosimeter measurements (kaasautor C. Prenzlow). // J. Phys. Chem. 71 (1969) 8
* A review of mercury porosimetry. // Adwanced Experimental Techniques in Powder Metallurgy. New York, 1970.

Viited
------

1. ↑
2. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 106
* American Men and Women in Science 6 (1986), 274.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Moritz von Wrangel** (ka **Mauritius von Wrangel**; mõnikord kasutati tema nime ka ilma aadliseisusele viitava partiklita "von") oli Tallinna piiskop (täpsemalt elekt ehk valitud piiskop) aastatel 1558–1560.

Moritz pärines Wrangeli aadlisuguvõsast ja oli sündinud Tartu piiskopkonnas. Tema nooruse ja ülikooliõpingute kohta pole aga midagi teada. 1546. aastaks oli temast aga saanud juba Tartu toomkapiitli dekaan ning 1549. aastal on teda esimest korda mainitud Tartu toompraostina. 1550. aasta esimesel poolel on teda aga taas mainitud dekaanina, kuid aasta lõpus oli temast uuesti saanud toompraost. Tõenäoliselt oli see ametikohtade vahetus seotud Tartu piiskopi Jodokus von der Recke viimastel valitsusaastatel toimunud segadustega piiskopkonna valitsemises; näib, et eelmine toompraost Johann von Stackelberg keeldus 1549. aastal ametist lahkumast ning seetõttu saigi Wrangel end lõplikult praostikohal sisse seada alles aasta hiljem.

Wrangelil olid tihedad seosed ka Tallinna piiskopkonnaga. Tõenäoliselt sai temast 1557. aastal või isegi varem piiskop Friedrich von Ampteni koadjuutor. Kuid et sellele ei õnnestunud hankida paavsti toetust, oli tema koadjuutoripositsioon kanoonilise õiguse koha pealt siiski õigustühine. Ampten suri tõenäoliselt 1557. aasta oktoobris ning seejärel valis Tallinna toomkapiitel Wrangeli uueks piiskopiks. Pole selge, millal see täpselt juhtus, Wrangelit on esimest korda elektina mainitud 1558. aasta märtsis. Paavsti kinnitust oma piiskopikohale ta ei saanudki.

1560. aastal, kui Ivan IV oli ligi pool Liivimaad vallutanud ning Liivi ordu osutus võimetuks vastupanu osutama, otsustas Wrangel oma piiskopikoha Kuramaa ja Saare-Lääne piiskopi Johann von Münchhauseni eeskujul hertsog Magnusele maha müüa. Et tegemist oli ainult vaimuliku ametikohaga ja Magnus kunagi Tallinna ei jõudnud, on kaheldav, et ta tegelikult Tallinna piiskopina tegutses. Wrangel siirdus aga Magnuse juurde Kuressaarde, kus teda on mainitud veel 1562. aastal.

Kirjandus
---------

* Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Friedrich von Ampten** | **Tallinna piiskop**1558–1560 | Järgnev**Hertsog Magnus**

 |
Moritz von Kotzebue
**Moritz von Kotzebue** (vene keeles *Маврикий Евстафьевич Коцебу*; 30. aprill 1789 Kiikla – 22. veebruar 1861 Varssavi) oli baltisakslasest Venemaa kindralleitnant ja rännumees.

Ta osales (koos vanema venna Otto von Kotzebuega) aastatel 1803–1806 Adam Johann von Krusensterni juhtimisel toimunud ümbermaailmareisil.

Isiklikku
---------

Tema isa oli saksa kirjanik August von Kotzebue, kes elas mõnda aega ka Eestis, ema oli Friederike Julie Dorothea von Essen (1763–1790), emapoolne vanaisa oli Tallinna komandant ja Kiideva mõisnik kindralleitnant Reinhold Wilhelm von Essen. Tema vend oli Triigi mõisnik, maadeuurija ja mereväeohvitser Otto von Kotzebue (1787–1846), kes osales ka Adam Johann von Krusensterni ekspeditsioonil 1803–1806; poolvennad olid kindraladjutant, Odessa sõjaväeringkonna vägede ülemjuhataja, Varssavi kindralkubermangu kindralkuberner ja Ravila mõisnik krahv Paul Demetrius Kotzebue, Venemaa diplomaat ja publitsist, Oru mõisnik Wilhelm von Kotzebue ning maalikunstnik Alexander von Kotzebue.

Teoseid
-------

* *Der russische Kriegsgefangene unter den Franzosen* Leipzig, 1815 (eesti keeles "Vene sõjavang prantslaste seas", Loomingu Raamatukogu nr 39-40, 2021, tlk Agur Benno).
* *Reise nach Persien : mit der Russisch Kais. Gesandtschaft im Jahre 1817.* Weimar : In der Hoffmannischen Hofbuchhandlung, 1819 (eesti keeles "Teekond Pärsiasse", Loomingu Raamatukogu nr 15-17, 2018, tlk Agur Benno).

Välislingid
-----------

* Moritz von Kotzebue saidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Brian Greene (2012)
**Brian Randolph Greene** (sündinud  9. veebruaril 1963 New Yorgis) on juudi päritolu Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik ja teaduskirjanik. 

Ta on tunnustatud stringiteoreetik. 1996. aastast on ta Columbia ülikooli teoreetilise füüsika professor. Ta tegeles peegelsümmeetria uuringutega, ka arendas ta ideed hüpoteetilisest mustast august, mille mass ja laeng võrduks elektroni omadega. Praegu on tema uurimisvaldkondadeks stringikosmoloogia ja braanikosmoloogia.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Ta lõpetas 1984. aastal Harvardi Ülikooli füüsika erialal bakalaureusekraadiga ja kaitses 1987. aastal Oxfordi Ülikoolis doktoritöö füüsikas "Superstrings: Topology, Geometry and Phenomenology and Astrophysical Implications of Supersymmetric Models".

1990. aastal asus ta õppejõuna tööle Cornelli Ülikooli, 1995. aastal sai seal täisprofessoriks. Järgmisel aastal värbas ta endale tööle Columbia Ülikool, pakkudes talle professori kohta. Selles ametis on ta tänini, ühtlasi on ta ülikooli allasutuse – Stringide, kosmoloogia ja osakeste astrofüüsika instituudi kaasdirektor.

Tunnustus
---------

* 2000 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("The Elegant Universe")
* 2003 – Ameerika Füüsikainstituudi Andrew Gemanti auhind füüsika populariseerimise eest
* 2012 – Kuningliku seltsi teadusraamatu auhinna nominent ("The Hidden Reality")

Raamatud
--------

* *The Elegant Universe: Superstrings, Hidden Dimensions, and the Quest for the Ultimate Theory* (1999)
* *The Fabric of the Cosmos: Space, Time, and the Texture of Reality* (2005)
* *Icarus at the Edge of Time* (2008)
* *The Hidden Reality: Parallel Universes and the Deep Laws of the Cosmos* (2011)

Isiklikku
---------

Ta on taimetoitlane. 1997. aastal võttis omaks veganluse eluviisi.

Ta õppis keskkoolis füüsik Lisa Randalliga samas klassis.

Viited
------

1. 1 2  Brian Greene Biography. notablebiographies.com
2. ↑  Gemant Award Winners. aip.org
3. ↑  Dark Matter and the Astounding Interconnectedness of Everything. onbeing.org

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Brian Greene** |

* Brian Greene TED. ted.com
**Sõjatööstuse Korporatsioon Masinaehituse Teadus-Tootmiskoondis** (vene keeles Военно-промышленная корпорация "Научно-производственное объединение машиностроения"; lühendnimi **Masinaehituse NPO**) on Venemaa aktsiaselts, juhtivaid raketi- ja kosmosetehnika tootmiskoondisi. 

Asub Moskva oblastis Reutovis.

Tootmiskoondise ettevõtetes töötatakse välja ning toodetakse kanderakette, tehiskaaslasi, kosmoselaevu, orbitaaljaamu ja nende mooduleid, ballistilisi rakette, tiibrakette ja muid rakette.

Tootmiskoondis loeb enda asutamisaastaks 1944. aastat, kui Reutovis loodi Vladimir Tšelomei juhtimisel lennukmürsu katse-konstrueerimisbüroo **OKB-51** (eesmärk oli luua pöördprojekteerimise teel trofeeraketist V1 vene analoog). 

Tootmiskoondise peakonkurent on Koroljovi Raketi- ja Kosmosetehnika Korporatsioon Energia.

Juhtimine
---------

* Vladimir Tšelomei (1944–1984)
* Gerbert Jefremov (1984–2007)
* Aleksandr Leonov (2007–)

Tooteid
-------

* Kanderakett Proton
* Tehiskaaslane Proton
* Laevatõrjerakett Tsirkon
* Hüperhelikiiruseline juhitav lendkeha Avangard
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Viljandimaa külast; seriaali "Õnne 13" väikelinna kohta vaata artiklit Morna (Õnne 13) ning muusikastiili kohta artiklist Morna (muusika).* |

---

**Morna** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Külas asus Morna mõis. Morna ja Pärsi küla piiril (katastrikaardi järgi ei kulge piir täpselt mööda jõge) voolab Kõpu jõgi, küla kirdepiiril voolab Vidva oja, mis läbi samuti kirdepiiril asuvat Paluküla järve.

Rahvaarv 1. jaanuari seisuga
----------------------------

| Aasta | Rahvaarv |
| --- | --- |
| 1999 | 73 |
| 2000 | 71 |
| 2001 | 68 |
| 2002 | 57 |
| 2003 | 53 |
| 2004 | 51 |
| 2005 | 54 |
| 2006 | 52 |
| 2007 | 50 |

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Välislingid
-----------

* Jüri E. Kukk "Morna memmed saavad kokku mõisas" Sakala, 08.11.2005

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**Hillar Hans Põld** (7. september 1911 Kose, Kose kihelkond – 29. aprill 1980 Tallinn) oli eesti vaimulik ja Usuteaduse Instituudi professor.

Ta lõpetas 1929. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja 1935 Tallinna Konservatooriumi klaveriklassi klaverkunstniku diplomiga. Õppis aastatel 1935–1940 ja 1942–1943 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (*cand. theol.*). Prooviaasta oli ta Tartu Peetri koguduse II pihtkonnas õpetaja Jaan Muru juures. Ordineeriti 4. aprillil 1943 Tallinna Piiskoplikus Toomkirikus piiskop Johan Kõpu poolt.

Oli aastatel 1943–1944 Tartu Pauluse koguduse I pihtkonna abiõpetaja, 1944 Mõisaküla koguduse õpetaja asetäitja, 1945-1953 Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, 1945–1953 Pärnu praostkonna praosti kohusetäitja, 1946 Tori koguduse hooldajaõpetaja, 1953–1974 Simuna Siimona ja Juuda koguduse õpetaja, 1974–1980 Juuru Mihkli koguduse õpetaja ja Vahastu koguduse hooldajaõpetaja ning 1974–1977 Ida-Harju praostkonna abipraost. 

Lisaks oli ta Usuteaduse Instituudi ajaloolise usuteaduse õppeülesannete täitja 1955–1962, nimetatud professoriks (tõenäoliselt) 1962–1980. Oli samuti EELK piiblitõlke- ja agendakomisjoni liige.

Ta kuulus ka Eesti Kristlik Üliõpilasühingusse (esimees 1937–1940) ja Eesti Akadeemiline Usuteadlaste Seltsi.

Hillar Põld suri 29. aprillil 1980 Tallinnas ja ta on maetud Simuna kirikuaeda.

Isiklikku
---------

Tema isa Harald Põld oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Eesti Misjoni Seltsi välismisjoni juhataja, onu Peeter Põld oli teoloogiharidusega eesti kooli-, karskus- ja riigitegelane. Tema vend Eerik Põld oli kunstiajaloolane ja restauraator, teine vend Naan (Naatan) Põld oli Hamburgi muusikaülikooli lauluprofessor ning oratooriumide ja kantaatide solist. 

Hillar Põld laulatati 1943. aastal Tori kirikus Irene Reidakuga, Püha Jakobi koguduse ja Tori koguduse õpetaja Juhan Reidaku tütrega. Sellest abielust sündisid lapsed Joel Siimo (1944) ja Anna Leena (1947–2002). Leseks jäänuna abiellus ta uuesti ja laulatati 1977. aastal Juuru kirikus Selma Sotnikuga.

Viited
------

1. ↑  "Riho Saard. *Hillar Põld – 100.* 2. osa. – Eesti Kirik 7.09.2011".
2. ↑  EELK Pärnu Eliisabeti kogudus
3. 1 2  "Riho Saard. *Hillar Põld – 100.* 1. osa. – Eesti Kirik 31.08.2011".

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Riho Saard. *Hillar Põld – 100.* 1. osa. – Eesti Kirik 31.08.2011
* Riho Saard. *Hillar Põld – 100.* 2. osa. – Eesti Kirik 7.09.2011
* Riho Saard. *Hillar Põld – 100.* 3. osa. – Eesti Kirik 14.09.2011
* Riho Saard. *Hillar Põld – 100.* 4. osa. – Eesti Kirik 21.09.2011
* Riho Saard. *Hillar Põld – 100.* 5. osa. – Eesti Kirik 28.09.2011
Õigustatud kasutuse logo
**Õigustatud kasutus** (inglise keeles *fair use*; eesti keeles ka **õiglane kasutus**, **õiguspärane kasutus**, **aus kasutus**) on angloameerika riikide (eelkõige USA) autoriõiguse üks keskseid termineid, mis tähistab õigust kasutada autoriõigusega kaitstud teost autorilt luba küsimata ja talle tasu maksmata. Selliseid erandeid autoriõigustes tehakse näiteks kriitika, kommenteerimise, parodeerimise, uudiste, õppetöö, raamatukogu- ja arhiivitöö, teaduse ja teatmeteoste jaoks. Õigustatud kasutuse üle otsustades lähtub kohus neljast kriteeriumist: kasutusviisi iseloomust ja eesmärgist, kasutatava teose loomusest, teose kasutusmahust (terviklik või osaline) ning kasutusviisi mõjust teose potentsiaalsele turule või väärtusele. Õigustatud kasutust ei loeta autoriõiguste rikkumiseks.

Suuremal või vähemal määral on õigustatud kasutus kehtestatud näiteks USA-s, Iisraelis, Poolas, Malaisias ja Lõuna-Koreas; mitmes Briti Rahvaste Ühenduse liikmesriigis (Suurbritannia, Austraalia ja Kanada) on tarvitusel sarnane, kuid mitte samatähenduslik mõiste *fair dealing*. Eestis ja enamikus Euroopa Liidu maades õigustatud kasutus õigussüsteemi ei kuulu ning mujal (nt Ameerika Ühendriikides) õigustatud kasutuse alusel avaldatud teoste avaldamine Eestis võib rikkuda autoriõiguse seadust.

Õigustatud kasutus piirab teose autori õigusi, tasakaalustades autoriõigusega kaitstavaid erahuve avaliku huviga, et teosed oleksid avalikkusele ligipääsetavad ning neid saaks hõlmata laiemasse kultuuri tuletatud teoste kaudu. Õigustatud kasutuse väärtusest ja nüanssidest on pikemalt kirjutanud nt Lawrence Lessig raamatus "Vaba kultuur".
**Mongoliidne rass** ehk **mongoliidid** (kõnekeeles ka **kollane rass**) on sageli kasutatav, kuid täpselt piiritlemata inimkonna rassiline alajaotus, mis põhineb inimeste tinglikule jaotamisele vastavalt nende nähtavamatele välistele tunnustele. Nendeks tunnusteks on eelkõige nahavärv, kasv ning pea ja selle osade kuju ja värv. Tavakasutuses eristatakse nn. mongoliide (ehk "kollast rassi") nende tunnuste alusel sageli nn. europiididest ("valgest rassist") ja nn. negriididest ("mustast rassist").

Nõukogude antropoloogilised alajaotused
---------------------------------------

Vastavalt ühele Nõukogude perioodil ametlikult tunnustatud ning Nõukogude antropoloogide poolt enamlevitatud teooriale on mongoliidne rass üks kolmest põhirassist. Vastavalt sellele teooriale jaotuvad mongoliidid omakorda põhja-aasia, kaugida, lõuna-aasia ja arktiliseks rassiks, peale selle on mongoliidide kõrvalharuks ameerika rass.

Põhja-aasia rass erineb teistest mongoliidsetest rassidest heledama nahavärvuse poolest, osal on silmad suhteliselt heledad. Nägu on eriti lame ja suur, põsenukid ulatuvad tugevasti esile, habemekasv väga vähene, mongolikurd tugevasti väljenduv. Asustab Ida-Siberit.

Kaugida rassil on eelmisega võrreldes tumedam nahavärvus, jäigemade juuksed, paksemad huuled, kitsam nägu ja suurem kasv. Kõige tüüpilisem on see rass Põhja-Hiinas, Koreas ja Jaapanis.

Lõuna-aasia rassil on nahk veel tumedam, huuled paksud, nägu väiksem, nina laiem, mesognaatsus tugevamini väljenduv, kasv väiksem. Enamik mainitud tunnuseid viitab neegriidsele mõjule. Asustab Lõuna-Hiinat, Tiibeti lõunaosa, Indohiinat ja Indoneesiat.

Arktilisse rassi kuuluvatel eskimotel on ühist põhja-aasia rassiga, kuid nahk on tumedam, juuksed paljudel jäigemad, nägu pisut kitsam ja nina kitsas.

Ameerika rass, kuhu kuuluvad indiaanlased, sarnaneb sirgete ja jäikade tumedate juuste, tumedate silmade, tõmmu naha, lameda näo ja vähese habemekasvu poolest tüüpiliste mongoliididega, kuid silma ülalau kattevolt ei moodusta mongolikurdu, ninajuur on kõrge ja ninaselg paljudel kumer.

Kirjandus
---------

* ENE 3. köide (1988), lk 637-638
**Lennart Peep** (sündinud 23. juunil 1984 Tartus) on eesti lavastaja ja harrastusteatrijuht.

Ta lõpetas 2002. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 2002–2006 õppis Tartu Ülikoolis teatriteadust, kuid õpingud jäid pooleli. Aastal 2015 lõpetas Lennart Peep TÜ Viljandi Kultuuriakadeemia lavastaja ja harrastusteatrite juhi erialal ning 2019. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistrikraadi.

Ta on olnud Tartus kooliteatrite ja näiteringide juhendaja, aastatel 2007–2011 Noorte Teatritehase juht ja lavastaja. Aastal 2014 oli ta üks teatri Must Kast asutajaist ja selle lavastaja.

Rolle
-----

* "Noorte Hääl" – Raimo
* "Keskaeg – julm aeg" – Pontu
* "Mikamaka" – Aasper
* "Lõvi, nõid ja riidekapp" – hunt
* "Ninasarvik" – juhataja

Lavastusi
---------

* "Erak ja Kuuevarbaline"
* "Ameerika"
* "Metamorfoos"
* "Eks ta ole"
* "Üles taevasse"
* "Ringmäng"
* "Ihata vihata"
* "Edasi?!"
* "Ühel mehel oli nii madal lagi, et ta sai ainult lesta süüa"
* "Kanala"
* "And you will know us by the trail of dead"
* "Hamlet"
* "Tüdruk nimega Maricruz"

Viited
------

1. ↑  Peep, Lennart, *Quo vadis*, Eesti lavastajaõpe? Teater. Muusika. Kino, jaanuar 2020.
**Mongoolia lipp** on Mongoolia ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

 Mongoolia riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 1:2.
Riigi- ja rahvuslipp määratleti praegusel kujul 1992. aasta 13. jaanuari põhiseadusega, mis jõustus sama aasta 12. veebruaril. Plagu on vertikaalsete laidudega puna-sini-punane trikoloor. Vardapoolsel punasel väljal on mongolite müstiline sümbol sojombo, mille valmistas 1686. aastal Bogdo Dzanabadzar.

Punane sümboliseerib sotsialistlikku revolutsiooni.

Sinine kujutab rahvast ja isamaalisust ning on mongolite rahvusvärv. Samuti tähistab ta Tšingis-khaani aegset hiilgust.

Kollane on vankumatu sõpruse värv.

Sojombo pärineb 17. sajandist ning sümboliseerib vabadus- ja iseseisvustahet. Sümboli igal detailil on oma tähendus, ülalt alla:

Tuli tõotab õnne ja edu, selle kolm leeki sümboliseerivad minevikku, olevikku ja tulevikku.

Päike ja kuu kinnitavad, et mongoli rahvas elab igavesti.

Kolmnurk moodustab noole- või odaotsa, mis ennustab hävingut mongoolia rahva vaenlastele. Kolmnurk on ka sümboli kõige alumine kujutis.

Kaks kitsast triipu kujutavad tasast steppi ning iseloomustavad mongolite otsekohesust ja õiglust.

*Yin-yang*'i sümbol, mis on ülevõetud Vana-Hiinast, tähistab vastandite ühtsust. Mongoolia lipul moodustub see kahest pärani silmadega kalast, mis sümboliseerivad valvsust.

Sambad sojombo külgedel esindavad jõudu ja iseseisvust ning ütlevad, et kaks sõpra on tugevamad kui kivimüür.

Mongoolia ajaloolised lipud
---------------------------

Mongoolia riik, mis oli end aastal 1911 iseseisvaks kuulutanud, võttis endale kollase lipu, mille keskel oli sinine sojombo. Kuid 1919 vallutas Hiina Mongoolia ning lipp kõrvaldati. 

Aastal 1921 kukutati rahvuskangelase Sühbaatari juhtimisel ja Vene Punaarmee toel Hiina ülemvõim ning lipuks võeti punane kangas, mille vardapoolses ülanurgas olid kuldne poolkuu ja päike. 

Aastal 1924, kui Mongoolia kuulutati rahvavabariigiks, eemaldati lipult poolkuu ja päike, lipu keskele aga lisati sinine sojombo. 

Aastal 1940 sai lipp peaaegu praeguse kuju (sojombo kohale oli lisatud kuldne viisnurkne täht).

* Mongoolia lipp 1911-1919Mongoolia lipp 1911-1919
* Mongoolia Rahvavabariigi lipp 1921-1924.Mongoolia Rahvavabariigi lipp 1921-1924.
* Mongoolia Rahvavabariigi lipp 1924-1940.Mongoolia Rahvavabariigi lipp 1924-1940.
* Mongoolia Rahvavabariigi lipp 1940-1992.Mongoolia Rahvavabariigi lipp 1940-1992.

Vaata ka
--------

* Mongoolia vapp

Välislingid
-----------

* Mongoolia lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
***Frazione*** (mitmus *frazioni*) on Itaalias, San Marino ja Šveitsi haldusüksus, mis on madalam kui vald ehk *comune* ning millele eesti keeles ligikaudselt vastab termin "osavald".

Kirjeldus
---------

Üldjuhul kasutatakse terminit *frazione* külade kohta, mis ümbritsevad valla ehk *comune* keskust (*capoluogo*). Mõne Itaalia valla sees pole ühtki osavalda, mõnel on aga mitukümmend. Tavaliselt, kuid mitte alati, kannab vald vallakeskuse nime.

Enamasti on *frazione* küla, kuid mitte iga küla pole *frazione*; selliseid külasid nimetatakse sageli *località*. Vahel on *frazione* elanike arv suurem kui vallakeskusel. Sellistel puhkudel võidakse kolida vallavalitsus osavalda, ehkki nominaalne vallakeskus ja valla nimi jäävad samaks.

Ajalugu
-------

Ajalooliselt loodi paljud osavallad Itaalias fašistliku valitsuse ajal, kui riigi haldusjaotust püüdi konsolideerida. Vahel loodi osavallad endistest valdadest nende liitmise käigus.

2000. aastani lõi osavallad ja määras nende piirid Itaalia keskvalitsus, välja arvatud viies autonoomses piirkonnas, kus seda tehti piirkonna tasandil. Itaalia põhiseaduse muudatuse 267/2000 kohaselt määrab nüüd iga vald ise oma osavallad.

Osavallavalitsus
----------------

Varasema korra kohaselt võis osavallal olla oma *prosindaco* (asevallavanem), kelle määras vallavanem (*il sindaco*). Tihti toimus see vallavolikogu (*consiglio*), *giunta* või teiste esindusorganite soovituse või kohalike elanike petitsiooni alusel. Tänapäeval aga kehtestab seaduse 267/2000 paragarahv 54, et vallavanem võib delegeerida oma ülesanded osavalla tasandil vallavolikogu liikmele.

Paljudes valdades on osavaldadel mitte üksnes nõuandev roll, vaid ka oma ametnikud, kuid mitte oma arhiivi.
**Läbipaistev puit** on uudne puitmaterjal, mis on 90% läbipaistev ning mille mehaanilised omadused on paremad kui tavalisel puidul. 

Kui läbipaistev puit muutub laiemalt kättesaadavaks, asendatakse klaas ja plast tõenäoliselt paljudes valdkondades läbipaistva puiduga, sest puit on vastupidavamam ja biolagunev. Pikaajalisel kasutusel võib probleemiks olla läbipaistva puidu vastupidavus, mis on halvem kui klaasil ja plastil.

Ajalugu
-------

Läbipaistva puidu lõi 1992. aastal saksa teadlane Siegfried Fink puidu struktuuri analüüsimiseks. 

Kuningliku Tehnikainstituudi professori Lars Berglundi ja Marylandi Ülikooli professori Liangbing Hu koostöös taasavastati läbipaistev puit 2015. aastal. Puidult eemaldati värvus ja mõningad keemilised ained, mille tulemusel muutus puit läbipaistvaks.

Protsess
--------

Puidu läbipaistvaks muutmisel on kolm etappi.

Esmalt tuleb puidutükki leotada keemistemperatuuril vee, naatriumhüdroksiidi ja naatriumsulfiidi lahuses. See lahus võimaldab puidu rakkudel ligniini välja tõrjuda. Mida suurem on puidutükk, seda kauem tuleb seda lahuses leotada.

Teiseks tuleb puutükk panna vesinikperoksiidi ligunema, mis viib ligniini väljatõrjumise lõpule.

Kolmandaks tuleb puutükki immutada epoksüvaiguga ning panna katsekeha vahelduvalt vaakumi ja atmosfäärirõhu alla, mille tulemusel muutubki puit läbipaistvaks.

Läbipaistvaks muuta saab kõiki puuliike.

Tulevik
-------

Läbipaistev puit muudaks arhitektuuri oluliselt, see annaks muuhulgas võimaluse teha läbipaistvaid puitkonstruktsioone ja kandvaid aknaid. Selliste akendega tulevikumajad oleksid palju energiasäästlikumad, kuna puit on klaasist oluliselt parem isolatsioonimaterjal.

Läbipaistev puit võib olla ka uueks võimaluseks vastupidavate nutitelefonide ja muude elektroonikaseadmete loomisel, kus seni kasutatakse palju klaasi.
| Medalikohad |
| --- |
| Tai esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Kolmas koht | 1976 | Helveskaal |

**Payao Poontarat** (tai **พเยาว์ พูนธรัตน์**; 18. oktoober 1957 Prachuap Khiri Khani provints, Tai – 13. august 2003 Bangkok) oli Tai poksija ja poliitik.

Poontarat sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Byong-Uk Lile (Põhja-Korea) Ta oli esimene Tai poksija ja üldse sportlane, kes on võitnud olümpiamedali.

Poontarat poksis oktoobrist 1981 kuni aprillini 1985 elukutselisena. Ta osales kokku 14 kohtumisel ning võitis neist 10 (neist 7 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 1 nokaudiga) kohtumist. Ta oli 1983–1984 WBC poksiorganisatsiooni maailmameister helveskaalus.

Poontarat töötas pärast poksimise lõpetamist politseinikuna. Ta valiti 2001. aastal oma koduprovintsi esindajana riigi parlamenti. Ta haigestus 2002. aastal ravimatusse lihas- ja närvihaigusesse ning suri aasta pärast.

Viited
------

1. ↑   ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Payao Poontarat veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Payao Poontarat saidil BoxRec
**Mongoli selge kiri** (mongoli keeles тодо бичиг *todo bichig*) on kiri mongoli, kalmõki ja oiraadi keele kirjutamiseks.

Tähestiku koostas 17. sajandil Zaya Pandita, kes oli Dzanabadzari kaasaegne ja rahvuselt kalmõkk.

Selget kirja kasutasid Volga ääres elavad kalmõkid kuni 1924. aastani, mil võimul olnud kommunistid keelustasid selle kasutamise, asendades selle kirillitsaga. See on siiani levinud Hiinas elavate kalmõkkide seas.

Tähemärgid
----------

Vokaalid| Tod bichig | Kirillitsa | Ladina |
| --- | --- | --- |
| ᠠ | А | A |
| ᡄ | Э | E |
| ᡅ | И | I |
| ᡆ | О | O |
| ᡇ | У | U |
| ᡈ | Ө | Ö |
| ᡉ | Ү | Ü |
|

Native konsonandid| Tod bichig | Kirillitsa | Ladina |
| --- | --- | --- |
| ᡋ | Б | B |
| ᡌ | П | P |
| ᡏ | М | M |
| ᠯ | Л | L |
| ᠰ | С | S |
| ᠱ | Ш | Sh |
| ᠨ | Н | N |
| ᡍ | Х | X |
| ᡎ | Һ | Q |
| ᡐ | Т | T |
| ᡑ | Д | D |
| ᡔ | Ц | C |
| ᡒ | Ч | Ch |
| ᠴ | З | Z |
| ᡓ | Ж | J |
| ᡕ | Й | Y |
| ᠷ | Р | R |
| ᡊ | Ң | Ng |
|

Võõrsõnades kasutatud tähed| Tod bichig | Kirillitsa | Ladina |
| --- | --- | --- |
| ᡙ | Г | H |
| ᡘ | К | K |
| ᡗ | Қ | Kh |
| ᡚ | Җ | J |
| ᡛ |  |  |
| ᡜ |  |  |
| ᢘ |  |  |
| ᢙ |  |  |
| ᡖ | В | W |
|
**Pałanečka** (valgevene keeles Паланэчка, transkribeerituna **Palanetška**, poola keeles *Połoneczka*) on küla (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Baranavičy rajoonis Volna külanõukogus. Asulas on 664 elanikku (1998). Pałanečka asub merepinnast 154 meetri kõrgusel.

Pałanečkas on keskkool, raamatukogu, klubihoone. Asulas on katoliku kirik aastast 1899, vesiveski aastast 1819, suurim vaatamisväärsus on aga XVIII sajandist pärit Radziwillide loss.

Ajalugu
-------

Pałanečka asulat on esimest korda mainitud XVI sajandil. Toona oli Pałanečka Navahradaki vojevoodkonda ja Navahradaki maakonda kuulunud alev. Sajandi lõpus läks asula Radziwillide valdusse, nemad ehitasid sinna XVIII sajandil ka klassitsistlikus stiilis lossi. 1777. aastal peatus lossis kirjanik Deniss Fonvizin.

Poola jagamisega läks Pałanečka 1795. aastal Venemaa koosseisu. Alev kuulus Navahrudaki kubermangu. Asula elanikud võtsid osa Kastuś Kalinoŭski juhitud ülestõusust. XX sajandi algul rajati Pałanečkasse raudteejaam, toona oli asulas 190 elanikku.

Kuni 1917. aastani oli Pałanečka Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu. Nõukogude Liiduga liitmisel kaotas asula alevi staatuse. Kuni 26. oktoobrini 2013 oli Pałanečka samanimelise külanõukogu halduskeskuseks.

* PałanečkaPałanečka
* Pałanečka kirikPałanečka kirik
* Pałanečka vesiveskiPałanečka vesiveski
* Radziwillide lossRadziwillide loss

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuni 2015. Vaadatud 25. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pałanečka** |

* Pałanečka
* Küla Valgevene fotoentsüklopeedias