recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Nissan Qashqai** on Nissani väike linnamaastur, mida on toodetud alates 2006. aastast. 

Esimese põlvkonna Qashqaid müüdi Jaapanis ja Austraalias Nissan Dualise nime all ning kõikidel muudel turgudel oli auto nimeks Qashqai. Teise põlvkonna autosid Jaapani turul ei müüdud ning kõikidel turgudel oli nimeks Qashqai, välja arvatud USA turg, kus on auto nimeks Nissan Rogue Sport.

Esimene põlvkond (J10, 2006)
----------------------------

Esimest ideeautot tutvustati 2004 Genfi autonäitusel ning tootmisvalmis autot näidati esmakordselt 2006. aasta Pariisi autonäitusel.

2008. aasta lõpus lisandus valikusse ka Qashqai+2, millel oli 135 mm pikem teljevahe ning 7 istekohta. 

2009. aasta lõpus tutvustati Qashqai mudeliuuendust, mis jõudis müügile 2010. aasta kevadel. 

* Nissan Qashqai ideeautona 2004. aastalNissan Qashqai ideeautona 2004. aastal
* 1. põlvkond1. põlvkond
* 1. põlvkond +21. põlvkond +2
* 1. põlvkonna mudeliuuendus1. põlvkonna mudeliuuendus
* 1. põlvkond +2 mudeliuuendus1. põlvkond +2 mudeliuuendus

Teine põlvkond (J11, 2013)
--------------------------

Teist põlvkonda esitleti 2013. aasta novembris ning tootma hakati seda 2014. aastal. See on 5 cm pikem, 2 cm laiem, 1,5 cm madalam ja 1,5 cm pikema telgede vahega. Pearuumi on 1 cm rohkem. 

Märtsis 2014 müüdi Qashqaid Eestis 69 tükki. Klaaskatus röövib pearuumi, 19tollised veljed kaotavad mugavuse. 1,6 dCi mootoril on 130 hobujõudu ja kütusekulu 5,9 l/100 km. Lisaks sellele pakutakse ka 1,6 (163 hj) - ja 1,2-liitrist turbobensiinimootorit (115 hj) ning 1,5-liitrist diislit (110 hj). Sisemus on üsna mugav ja varustus hea, aga hind kallis. Pakiruum mahutab 439 liitrit.

2017. aastal läbis Qashqai mudeliuuenduse ning samal aastal hakati müüma Qashqaid ka Põhja-Ameerika ning seal on Qashqai nimeks Nissan Rogue Sport.

* 2. põlvkond2. põlvkond
* 2. põlvkond2. põlvkond
* 2. põlvkond mudeliuuendus2. põlvkond mudeliuuendus
* 2. põlvkond mudeliuuendus2. põlvkond mudeliuuendus
* Nissan Rogue SportNissan Rogue Sport

Kolmas põlvkond (J12, 2021)
---------------------------

Kolmanda põlvkonna avalikustamine toimus 18. veebruaril 2021. Uus Qashqai on oma eelkäijast välismõõtudelt suurem (35 mm pikem, 32 mm laiem ning 25 mm kõrgem) ning ka 20 mm pikema teljevahega.

Kõik mootorid on bensiinimootorid ning saadaval on ainult poolhübriidid ja täishübriid.

* 3. põlvkond3. põlvkond
* 3. põlvkond3. põlvkond

Viited
------

1. ↑  "Geneva 2004: Nissan Qashqai concept crossover vehicle". 13. veebruar 2004.
2. ↑  "World Premiere of Nissan Qashqai". 6. september 2006.
3. ↑  "2021 Nissan Qashqai Revealed With Sharper Design, Big Tech Boost". 18. veebruar 2021.
4. ↑  "2021 Nissan Qashqai revealed – sharp new looks, tech from X-Trail, new 1.3L mild hybrid, e-Power available". 18. veebruar 2021.
5. ↑  "Uus Nissan Qashqai tuleb ainult hübriidmootoritega". 18. veebruar 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2021. Vaadatud 13. märtsil 2021.
**Xaafuun** (varasem eestikeelne nimi *Hafun*) on asula Somaalias Bari ringkonnas (faktiliselt Puntlandi territooriumil) Xaafuuni poolsaarel 2 km maasäärest ida pool poolsaare lõunarannikul. Geograafilised koordinaadid on 10,42°N
51,26°E. Xaafuun on Aafrika mandri kõige idapoolsem asula. 

Asula elanike arv on eri andmetel 2500, 5000 või 11 000. 

Peamine elatisallikas on kalapüük. 

Teise maailmasõja ajal pommitasid Briti väed Xaafuuni enne selle vallutamist Itaalialt. 

Itaalia okupatsiooni ajal Somaalias 1889–1941 ja 1950–1960 (Itaalia Somaalia) oli asula nimi **Dante**. 

Alates 1920ndatest hakati Xaafuuni sadama kaudu välja vedama soola, mida kaevandati 24 km kaugusel Hordias. Kontsessioon selleks oli Milano firmal Società Saline e Industrie della Somalia Settentrionale "Migiurtinia". Tegu oli maailma ühe suurema soolakaevandusega.

Tsunami
-------

Xaafuuni tabas 26. detsembril 2004 India ookeani maavärinast põhjustatud tsunami. 

Xaafuuni poolsaar oli sellest tsunamist kõige rohkem kannatada saanud piirkond Aafrikas ning ainuke koht lääne pool Ees-Indiat, kus lained enne kaldale paiskumist tagasi tõmbusid. Umbes 2 m allpool merepinda paiknev asula lääneosa ujutati 2 m kõrguselt üle. 812 hoonet hävis ja veel 400 sai kannatada. Leiti 19 surnukeha ja 160 elanikku jäi teadmata kadunuks. Osa liivasäärest ujutati üle, kuid kuskil ei lõiganud vesi ühendust mandriga ära. 

Rahvusvaheline abi jõudis Xaafuuni alles mitme päeva pärast. Asulas ei olnud puhast vett, toitu, ravimeid ega peavarju. inimesed olid hakanud haigestuma. Et tsunami oli teed lõhkunud, oli abi andmine raskendatud. 60 km kaugusel jäid 30 tonni toiduga veoautod liiva sisse kinni. Paljud elanikud põgenesid ajutiselt mandrile.

UNICEF-i andmetel oli enne tsunamit asula 460 6–13-aastase lapse jaoks ainult üks klassituba. Koolis käis 50 last, kellest 15 olid tüdrukud. Rahvusvaheline abiprojekt viis õppida soovijate arvu 340-ni. Esialgu oli ruumi ainult 180 õpilase jaoks.

Vaata ka
--------

* 2004. aasta India ookeani maavärina mõju Somaaliale

Välislingid
-----------

* Video tsunami tagajärgedest Xaafuunis
* BBC artikkel tsunami tagajärgedest Xaafuunis
* BBC artikkel tsunamijärgsest elust Xaafuunis
* Kooliprojekt
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ooperist; eesnime kohta vaata artiklit Elga (eesnimi)* |

---

**"Elga"** on Artur Lemba ooper kolmes vaatuses, viies pildis proloogi ja epiloogiga Julius Oengo (Õngo) vabatõlkelisele tekstile, mis lähtus vene näitleja ja ooperiprodutsendi Dmitri Arbenini libretost Gerhart Hauptmanni samanimelisest unenäolisest draamast (1896). 

Helilooja viimane, kõige rohkem kritiseeritud ja tagasihoidlikuma publikumenuga ooper. Faabula poolest võõrapärane ja sünge, kuid sisaldab meloodilist ja sügavat muusikat. Ooperi komponeerimine lõppes 1932. aastal, kuid teater nõudis viimistlemist ja muusikalugude kohendamist vastavalt solistide soovidele. Pärast väljatulekut pole taaslavastamist leidnud. 

Esiettekanne toimus 15. märtsil 1934 Tallinnas Estonia teatris. Peamistes osades olid Olga Torokoff-Tiedeberg (Elga), Karl Viitol (Starzenski ja Munk), Antonina Romanova (eestistatult Niina Loona) (Mariina), Aleksander Tamm (Rüütel), Arnold Wisman (eestistatult Aarne Viisimaa) (Oginski). Dirigent Artur Lemba ja Raimund Kull. Lavastas Hanno Kompus.

Peamised osad: Starzenski naine Elga (sopran), Starzenski ja Munk (bass-bariton), Oginski (tenor), Rüütel (bariton), Teener (tenor), Starzenski ema Mariina (metsosopran), majavalitseja Timoszka (bass), Elga vend Dimitri (bariton), Elga vend Griszka (tenor). 

Tegevus toimub 17. sajandi teisel poolel Poolas San­domiri maakonnas. Saksa rüütlid leiavad öömaja kloostris. Üks rüütel näeb seal und, milles talle ilmuvad krahv Starzenski ja tema naine Elga. Rüütlile avaneb Elga ja krahvi suhete lugu. 

Poola aadlik krahv Starzenski on abiellunud ilusa noore neiu Elgaga. See abielu pole aga õnnelik, sest Elga ei armasta oma meest, kes on temast palju vanem. Elgat armastab noort aadlik Oginski ja Elga vastab noormehe tunnetele. Armastus areneb niikaugele, et Elga petab oma meest Oginskiga. Krahv aimab, et Elga petab teda. Põhjuse selleks annab ta poja suur sarnasus Oginskiga. 

Krahv meelitab Oginski oma lossi ning kuuleb temalt, et Elga on tõesti temaga rikkunud abielu. Meeleheitel vana krahv laseb oma majavalitseja Timoszkal Oginski une pealt ära kägistada. Kui Elga oma armsama laipa näeb, kaotab ta mõistuse. Krahv kahetseb oma kuritegu, muudab oma lossi kloostriks ja hakkab ise mungaks. Unenägu katkeb ja rüütel ärkab. Ta saab vanalt mungalt teada, et tema ongi krahv Starzenski.
**Hanskarl von Hasselbach** (õieti *Hans Karl von Hasselbach* (2. november 1903 Berliin – 21. detsember 1981 Pullach im Isartal) oli Saksa kirurg ja Adolf Hitleri saatearst. 

Gümnaasiumi lõpetas von Hasselbach Sileesias Hirschbergis. Arstiteadust õppis ta Breslau, Rostocki, Müncheni ja Freiburgi ülikoolis. 1927. aastal kaitses ta Freiburgi ülikoolis meditsiinidoktori väitekirja kaelafibroomi teemal. Von Hasselbach töötas Bochumis Bergmannsheili kiirabihaiglas ja Berliini ülikooli kirurgiakliinikus. 

1932. aastal astus von Hasselbach NSDAP-sse (pilet nr 2 794 377) ja SA-sse ning 1933. aastal *SS*-i (tunnistus nr 264 054), 1943. aastal sai *Sturmbannführer*'i auastme.

Adolf Hitleri saatearst
-----------------------

Von Hasselbach liitus Hitleri saatjaskonnaga 1936. aastal.

Kirurgilist esmaabi pakkus füürerile von Hasselbach. Morell aga manustas Hitlerile valude vaigistamiseks Optalidoni.

8. oktoobril 1944 sai teatavaks, et dr von Hasselbach pagendatakse kaugemasse punkrisse ja tema kohustused võtab üle Ludwig Stumpfegger.

Hitleri arstide konflikt 1944. aastal lõppes Karl Brandti, Hanskarl von Hasselbachi ja Erwin Giesingi vallandamisega.

Ameeriklased otsisid Hitleri arstid ükshaaval üles. Von Hasselbach vahistati 13. aprillil 1945 Harzi mäestikus ja anti kohtu alla.

Neumann ja Eberle on maininud ka Hitleri endise saatekirurgi iseloomu, nimelt näidanud ta end Nürnbergi järelprotsessidel sirgeseljalise mehena. Kohtunikud pidasid teda läbinisti ausaks ja usaldusväärseks süüaluseks, kes polnud Hitlerist "sisse võetud".

Vangistusest vabanedes töötas Hanskarl von Hasselbach 1970. aastani Bielefeldi lähedal Bethelis Bodelschwingi haigla kirurgiaosakonna ülemarstina.

Viited
------

1. ↑  (Irving, 43:1983)
2. ↑  (Irving 178:1983)
3. ↑  (Irving, 61:1983; Neumann ja Eberle, 65:2013)
4. ↑  (Irving, 221:1983)
5. ↑  (Neumann ja Eberle, 65:2013)

Välislingid
-----------

* David Irving,*"*The Secret Diaries of Hitler's Doctor*"*,(1983) ISBN 0-02-558250-X
* Hans-Joachim Neumann ja Henrik Eberle, "Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos", 2013 ("War Hitler krank? Ein abschließender Befund", Gustav Lübbe Verlag, 2009
* Norman Ohler, "Patsient A : Uimastid Kolmandas Reichis". Tallinn: Helios kirjastus, 2017, ISBN 9789949554973

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Hanskarl von Hasselbach seisuga 28.09.2017.*
**Hanswilhelm Beil** (10. august 1924 Stuttgart – 19. detsember 2002 Freiburg) oli saksa arst ja amatöörgeoloog.

Õppis meditsiini Berliini ja Marburgi ülikoolides aastail 1942–1949. Pärast ülikooliõpinguid töötas üldarstina. Aastast 1966 ravis alkoholi- ja uimastisõltlasi ja 1990. aastast praktiseeris peamiselt psühhoterapeudina. Dr Beil on avaldanud palju teaduslikke töid sõltuvushäiretest, nende ravimisest ja sõltuvusainete farmakoloogiast. Aastal 1974 rajas ta väikse kirjastuse, kus hakkas välja andma raamatuid meditsiinist ning ravimikultuurist ja maailmavaatelisi teoseid.

Dr Beili peamiseks hobiks oli kivimite ja mineraalide kollektsioneerimine. Esimesed kokkupuuted "kivimaailmaga" toimusid, kui ta oli seitsmeaastane, siis sai ta oma esimesed mineraalid – mäekristalli, ametüsti ja püriidi. Sellest ajast arenesid tema huvid, algul lihtsalt ilusate kivide ja hiljem ka mineraalide süstemaatika ja üldise maateaduse suunas. Kuni 1970. aastani oli tal aega kollektsiooni intensiivselt täiendada. Seejärel ta aga ehitas maja ja kulude katteks müüs oma kollektsiooni. Harrastus jäi ligi viieteistkümneks aastaks soiku. Taas alustas ta kogumist kaheksakümnendate keskel, keskendudes peamiselt kivimitele ja maakidele. Beili kollektsioonis on kivimeid Kanaaridelt, Rootsist, Saksamaalt, Prantsusmaalt, Itaaliast, Soomest, Hispaaniast ja mujalt. Tema kollektsioon koosneb ligikaudu 7000 kivimist ja mineraalist, mis kokku kaaluvad üle seitsme tonni. 

Aastal 1995 kinkis Beil oma kollektsiooni Tartu Ülikooli geoloogiamuuseumile, kuid soovis seda enne üleandmist veel täiendada. Eestisse jõudis kollektsioon 2001. aasta suvel. Tema kollektsiooni kivimeist tehtud fotosid on kasutatud Vikipeedia artiklite illustreerimiseks.

Ta oli kaks korda abielus ja tal on viis last.
John Adams
Vahejuhtumit kirjeldav karikatuur
**XYZ-i afäär** oli 1797. aastal aset leidnud vahejuhtum Ameerika Ühendriikide ja Prantsusmaa vahel, mis oleks peaaegu viinud sõjalise kokkupõrkeni.

1796. aasta sügisest hakkas Ameerika Ühendriikide suhted Prantsusmaaga kiiresti halvenema. Pärast liidu ühepoolset lõpetamist Ühendriikidega 1778. aastal alustas Prantsusmaa agressiooni Ameerika kaupmeeste suhtes Kariibi merel ja Atlandi ookeanil. Prantsusmaa jätkuv agressioon merel ning ilmsed katsed õõnestada Ameerika poliitikat revolutsioonilise propaganda ja altkäemaksudega viisid kaks suurriiki kuulutamata sõjani, eelkõige merel. 

1797. aasta mais otsustas USA president John Adams, et vaatamata Föderalistliku Partei vastuseisule saadab ta Pariisi kolm diplomaati, kes pidid otsima lahendust läbirääkimiste teel. Kuus kuud hiljem jõudis Philadelphiasse teade, mille kohaselt informeeris Prantsusmaa välisminister vahendajate kaudu Ameerika diplomaate, et läbirääkimised võivad toimuda ainult siis, kui talle makstakse soliidne summa.

Vahejuhtum sai nimeks "XYZ-i afäär", sest Adams käskis vahetada Kongressile edastatud kirjas (teade kolmelt diplomaadilt) vahendajate nimed tähtedega X, Y ja Z. See samm põhjustas meelehärmi terves USA-s. Järgmiste valimiste ajal oli Föderalistliku partei toetus väga kõrge.
Mati Preitof 2009. aasta rogaini EMi autasustamisel
**Mati Preitof** (sündinud 13. veebruaril 1960) on eesti orienteeruja.

Haridus
-------

Lõpetas 1980. aastal Tallinna Polütehnikumi tööstusettevõtete elektriseadmete eriala.

Töö
---

Töötanud OÜ Graben projektijuhina. 2012. aastast OÜ Elektrof juhatuse liige.

Sporditulemused
---------------

Orienteerumisjooksus tulnud veteranide klassis (M50) Eesti meistriks öisel tavarajal aastatel 2010, 2011, 2012, 2014.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis 2007. aastal Smiltenes segavõistkondade arvestuses koos Eduard Pukkoneni ja Marje Viirmanniga pronksi. Veteranide segavõistkondade arvestuses võitis 2008. aasta rogaini MMil kulla koos Eduard Pukkoneni ja Marje Viirmanniga ning 2013. aastal pronksi koos Aleksander Pritsiku ja Heidi Sillaga, rogaini EMil 2007. ja 2009. aastal kulla koos Eduard Pukkoneni ja Marje Viirmanniga.

Viited
------

1. ↑  "Tallinna Polütehnikumi lõpetanute nimekirjad 1921-2007". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2015. Vaadatud 28. jaanuaril 2015.
2. ↑  Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Preitof, Mati
3. ↑  Inforegister.ee Mati Preitof[*alaline kõdulink*]
4. ↑  "Eesti Orienteerumisliidu edetabel. Mati Preitof". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 28. jaanuaril 2015.
5. ↑  "ESBL sporditulemused. Mati Preitof". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 28. jaanuaril 2015.
6. ↑  Rogaini EM-ilt tuli Eestisse viis poodiumikohta. Sportnet, 31.07.2007[*alaline kõdulink*]
**Mehis Pilv** (sündinud 13. jaanuaril 1947 Tallinnas) on Eesti tehnikateadlane ja majandustegelane.

Elulugu
-------

Mehis Pilv on lukksepa poeg (abikaasa Silja Pilv, arst ja sportlane, oli 1965–67 Eesti meister iluvõimlemises; abikaasa isa oli spordipedagoog ja soomepoiss Uno Sahva).

Lõpetas 1965 Tallinna 5. Töölisnoorte Keskkooli, 1970 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) automaatika ja telemehaanika erialal, tehnikakandidaat (1984, Küberneetika Instituut), väitekiri "Улучшение характеристик быстродействующих преобразователей напряжения в код".

Oli 1962–65 Tallinna Raadioelektroonika Konstrueerimisbüroo (TREKB) raadioaparatuuri monteerija, 1970–74 vaneminsener, 1974–85 ENSV Ministrite Nõukogu teaduse ja tehnika osakonna vanemreferent, osakonna juhataja asetäitja, 1985–89 NSVL Helsingi Kultuuri- ja Teaduskeskuse vanemreferent ja direktori asetäitja, 1989–90 ENSV Plaanikomitee esimehe ja majandusministri asetäitja, 1990–92 Eesti Välismajandusameti peadirektor, 1992 Majandusministeeriumi, Estimpeksi ja Tartu Kommertspanga nõunik, 1993 AS Toval direktori asetäitja, 1994–99 Tallinna Maailmakaubanduskeskuse AS arendusdirektor (nõukogu esimees 1994–), 2000– AS Silmet Grupp arendusdirektor (nõukogu liige, esimees 1997–).

Pidanud TTÜ-s ja Estonian Business Schoolis (EBS) loenguid teemal "Haridus ja toimetulek tööturul kõrgtehnoloogilise suurettevõtte vaatevinklist".

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: raadioelektroonika ja rakendusküberneetika. Eesti Inseneride Liidu asutajaliige (1988), Mainori Kõrgkooli nõukogu liige (1995–), Eesti Keemiatööstuse Liidu juhatuse liige (2002–), Sillamäe linnavalitsuse liige (2003–). Olnud Eesti Võimlemise Assotsiatsiooni juhatuse esimees, Eesti Võimlemisliidu president (1990–). 20 teadustrükist, 1 patent, 6 autoritunnistuse autor või kaasautor.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Быстродействующий аналого-цифровой преобразователь с коррекцией погрешности. // Тез. докл. науч.-техн. конф. посвященной Дню радио. Тлн, 1974
* Исследование быстродействующих сравнивающих устройств на интегральных логических схемах (kaasautor P. Aleksejev). // Тез. докл. науч.-техн. конф. посвященной Дню радио. Тлн, 1974
* Использование цифрового моделирования для проверки методов повышения точности ПНК (kaasautor). // Тез. докл. всес. конф. по информационным измерительным системам ИИС-81 (kaasautor). Львов, 1981
* Guide to business partnership in Estonia (kaasautor). Tallinn, 1991
* Eesti Riikliku Välismajandusameti kujundamisest ja Eesti välismajandustegevuse reformidest aastatel 1990–1992. // Majandusreformid. Taasiseseisvunud Eesti esimese valitsuse aeg 1990–1992. Tallinn, 2006.

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 371
* Eesti spordi biograafiline leksikon, 583.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**August Martin** (4. veebruar 1893 Jõhvi vald, Virumaa – 31. august 1982 Kohtla-Järve) oli eesti õpetaja ja kodu-uurija.

Elulugu
-------

August Martin sündis 4. veebruaril 1893 Jõhvi vennastekoguduse palvemajas külakoolmeistri peres. Pere oli paljulapseline.1909. aastal lõpetas August Martin Jõhvi Ministeeriumikooli juures pedagoogikaklassi. Samaaegselt sooritas ta õpetaja kutseeksami Narva Gümnaasiumi juures ja sai õiguse töötada algkooliõpetajana kogu Venemaal. 1909. aastal alustaski ta koolmeistriametit Kudrukülas olles kuueteistkümne aastane. 1910. aastal võttis vastu pakkumise Narva Joaoru kooli ja 1912. aastal Mäetaguse valla Kiikla kooli. Sinnagi sai ta jääda vaid üheks talveks, siis tuli mitte omal soovil lahkuda. 

1912. aastal toimus Peterburis I Ülevenemaaline Rahvahariduse kongress, kus Martin osales muulaste komisjoni töös. Oma kõnes nõudis ta õigust õpetada lapsi emakeeles ja see sai talle saatuslikuks: ta jäeti ilma õigusest töötada õpetajana Baltikumis ja Martin asus Kaukaasiasse, kus pidas ligi kümme aastat koolmeistriametit Ülem-Lindas. Suhhumis osales Martin aktiivselt osa Kaukaasia eestlaste elu organiseerimisel olles 1919 aastal valitud Abhaasia parlamendiliikmeks. 

Tagasi Eestisse tuli August Martin 1921. aastal koos perekonnaga. Abikaasa Annette Tohveriga tutvus ta Kaukaasias. Eestis jätkas ta tööd õpetajana ning 1931. aastal sai August Martinist Vaivara kihelkonnakooli]juhataja. Pärast sõda töötas õpetajana Kundas, Jõhvis, Laagnal ja Mäetagusel. 1957. aastal siirdus pensionile ja siis sai ta pühenduda koduloo uurimisele. Kirjandusmuuseumi kaastöölisena kogus ta andmeid Jakob Hurda kaastööliste kohta, oli ka aktiivne Virumaa rahvaluulekoguja ja eesti kultuuriloo uurija. 

August Martin suri 31. augustil 1982. aastal ja on maetud Jõhvi kalmistule.

Välislingid
-----------

* August Martin Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**Kiriku vandenõud** on rida vandenõuteooriaid, mille kohaselt kirik (eriti katoliku kirik) varjab paljusid saladusi (nt oma tekkimise saladus, katarite hävitamine jms) või on seotud mingite teiste vandenõudega.

Jeesuse küsimus
---------------

Esimesel sajandil pKr polnud Iisraelis Flavius Josephuse järgi Naatsareti-nimelist asulat. Et varjata Jeesuse päritolu, hakati Jeesus Natsoraid (või Jeesus Natsareeni) nimetama hiljem Jeesuseks Naatsaretist. Toomas Paul selgitab: "algteksti sõna *natsoraios* seostamine kohanimega Naatsaret on vaieldav" (UT1989:46).

### Jeesuse vereliin

Religioossetes tõdedes kahtlemine on läbi ajaloo tavapärane. Viimasel ajal on tähelepanu (ja müügiedu) pälvinud autorite Michael Baigenti, Richard Leigh', Henfy Lincolni "Püha veri ja Püha Graal" (1982) ja Dan Browni "Da Vinci kood" (2003).

Kuigi D. Browni teoses on palju ajaloolisi ja teoloogilisi valeväiteid (nt Maarja põgenemisest Prantsusmaale), on tema peateema Jeesuse ja Magdala Maarja lähedaste suhete kohta leidnud toetust Maarja evangeeliumi ja Nag Hammadist leitud Filippose evangeeliumi alusel.

Teemaga on seotud ka Siioni prioraat.

Gnostiline algkristlus
----------------------

Kõik kristlikud organisatsioonid varjavad (salastavad) algkristluse uuringuid, sest olemasolev müüt ja ajalooline olukord esimesel sajandil pKr pole vastavuses. 

Karl Deschner kirjutab oma saksakeelse teose "Abermals krähte der Hahn" (Stuttgart 1961) 21. peatükis, kuidas Paulus võitles apostlite vastu. Järgmises 22. peatükis kirjeldab ta, kuidas Paulus kujundas prohvet Jeesusest hellenistlikule maailmale müüdi Jeesus Kristusest. 

### Gnostilised evangeeliumid

Paavstikiriku tekkimine
-----------------------

Adolf von Harnack oletas, et kristlik organisatsioon on rajatud Markioni kirikule, mitte algkristlusele, sest Vatikani arhiivi vanim dokument on markionlaste oma.

### Katarite hävitamine

Katarite vastu suunatud ristisõda oli esimene, mida paavstlus pidas kaaskristlaste vastu Euroopa pinnal. Katarid olid 13. sajandini säilitanud gnostilised õpetused, budistliku ümbersünniõpetuse ja vägivaldsusetuse, ning heatahtliku (võrdse) suhtumise naisesse. Naised olid preestrid ja õpetajad. 15. märtsil 1244 põletati tuleriidal need katarid, kellel ei õnnestunud põgeneda. See oli keskaegse Euroopa kohutavaim julmus. Põgenenud katarid võtsid kaasa mingi aarde. Selle kohta, mis see olla võis, pole vähematki teavet. Seda on püütud seostada "tarkade kivi" ja Püha Graaliga.

### Rosslyni kabeli mõistatus

Vaata ka
--------

* Da Vinci kood
* Püha Graal
Ave Kovaljov ühiskonnateaduste instituudi jõulupeol (2012)
**Ave Kovaljov** (sündinud Roots, 16. detsembril 1981) on eesti sotsioloog.

Elulugu
-------

Ave Kovaljov on pärit Põltsamaalt ja ta on lõpetanud Põltsamaa Ühisgümnaasiumi.

2000–2004 õppis Kovaljov Tartu Ülikoolis sotsioloogiat bakalaureusekursusel.

2004–2006 jätkas ta samas magistriõpinguid ja lõpetas tööga, mille teema oli "Kas siire Eestis on lõppenud? Sotsiaalse mobiilsuse võrdlus perioodidel 1992–1997 ja 1997–2004". Lõputööd juhendas Mikk Titma.

2006–2013 õppis ta Tartu Ülikoolis sotsioloogia eriala doktorantuuris. Tema doktoritöö teema oli "Occupational and income mobility during post-socialist transformation of 1991–2004 in Estonia". Tööd juhendasid emeriitprofessor Mikk Titma (Tartu Ülikool, Stanfordi Ülikool) ja vanemteadur Mare Ainsaar (Tartu Ülikool).

Töö
---

Ave Kovaljov on Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi sotsiaalpoliitika õppetooli teadur ja õppejõud. Lisaks osaleb ta paljudes teadusprojektides. Ta on uurinud näiteks sotsiaalset mobiilsust. Uurimisteemadest on käsil sotsiaalne stratifikatsioon, seejuures nii tööturul kui ka sugude vahel.

Kovaljov on tihedalt seotud Euroopa Sotsiaaluuringu (ESS) korraldamisega Eestis. See uuring kuulub Euroopa teaduse olulisimate projektide nimekirja ja Eesti on uuringus osalenud alates 2004. aastast. ESSi juurde kuulub ka Euroopa kognitiivsete intervjuude organiseerimine, mille eest samuti Ave vastutab.

Tööturu uuringutest on Kovaljov tegelenud analüüsiga, kus vaadeldakse mitte-eesti rahvusest inimeste töö- ja pereelu ühitamise mõjutegureid. Lisaks on ta vaadelnud, mis tegurid mõjutavad töötamise jätkamist ja lõpetamist hiliskarjääris Eesti näitel võrdlevas perspektiivis.

Viited
------

1. ↑  Occupational and income mobility during post-socialist transformation of 1991–2004 in Estonia, 15.03.2014
2. ↑  CV: Ave Kovaljov
3. ↑  Sotsiaalpoliitika õppetool, Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste instituudi koduleht, 15.03.2014
4. ↑  Roots, A. (2008). Kas siire Eestis on lõppenud? Rämmer, A. (toim.). Vaateid teelahkmelt. Sotsioloogia, sotsiaaltöö ja sotsiaalpoliitika aktuaalseid probleeme Eestis (17–31)

Välislingid
-----------

* Ave Kovaljov Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Kirikulugu** ehk **kirikuajalugu** ehk **kiriku ajalugu** on teadusharu, mis tegeleb kristluse ajaloo uurimisega. Tänapäeval on kirikulugu interdistsiplinaarne uurimisvaldkond, mida võib käsitleda nii osana teoloogiast kui ka ajaloost. 

Kirikuloo käsitlusaineks on antiikmaailmas tekkinud kristlike kirikute arengulugu tänapäevani. Akadeemiliselt ei ole enam pädev arusaam, et Jeesus on kirikute rajaja. Pigem tekkisid esimesed kristlikud kirikud mõnede evangeeliumiteks nimetatavate tekstide ümber.

Kirikulugu kui ajalooteadus
---------------------------

Kirikulugu on ajalooteadus oma meetodi poolest. Kirikulugu on seotud ajalooliste allikatega: kirjalikud allikad (ürikud, aktid, kirjad, kroonikad) või monumentaalsed allikad (raidkirjad, kirikud, kloostrid). Kirikulugu saab välja öelda vaid seda, mida ta suudab allikatest lähtuvalt tõestada, teispool allikaid algab ajalooline romaan. Kirjalike allikate ehtsust tuleb uurida, kriitiliselt laitmatute tekstidena välja anda ja kommenteerida. Seda, kui tähtis allikate taoline editsioon on, mõisteti alles 16. sajandil.

Oluline on allikate töötlemine, interpreteerimine ja usutavuse kontrollimine.

Distsipliini teemad
-------------------

* Algkristlus
* Varaste kirikute kui organisatsioonide kujunemine (ladina, kreeka ja süüria kiriku kujunemine).
* Kirikukogud ja dogmadelugu ning nende seos kuni 6. sajandini.
* Paavstlus, kloostrid, ordud, kirikukoolid.
* Keskaegse kristluse põhijooned.
* Idakiriku kujunemine.
* Patristika
* Lääne kristluse ajalugu kuni reformatsioonini.
	+ Õpetuslikud põhiseisukohad.
	+ Sakramendid
	+ Ristisõjad
* Skolastika.
* Ristiusk Põhjamaades.
* Reformatsioon Euroopas (reformatsiooniliikumiste suhe katoliku kirikuga ja nende liikumiste omavaheline seos).
* Vastureformatsioon ja uute konfessioonide tekkimine. Reformatsiooniajastu vaimsus.
* Uusaja kirikulugu maailma ajaloo taustal. Katoliikluse, luterluse jt konfessioonide omaette arenemine. Uute konfessioonide tekkimine, oikumeeniline liikumine.

* Sümboolika ajalugu (kiriklike usutunnistuslike sümbolite kujunemine ja tähendus. Sümbolite seos Piibliga, dogmadelooga ja kirikulooga).

* Eesti kirikulugu

Kirikuloo mõisteid
------------------

Aabel - Aabraham - Aadam - Apostel - Apostlik suktsessioon - Augustinus

Enchiridion (Augustinus)

Ester - Evangeelium

Jeesus Kristus - Johannese evangeelium - Jumala nimi

Katehhees - Kirik (pühakoda) - Klooster - Kristus

Märter

Nelipühad

Kristus - kristlus - Kirikukogud - 

reformatsioon

Oikumeenia - ordud

Paavst - Patriarh - Paulus - Peapiiskop - Peetrus - Piiskop - Prohvet - Pühitsus

Uus Testament - Vana Testament

Kirjandus
---------

* Riho Saard, "Euroopa üldine kiriku ajalugu selle algusest kuni tänapäevani", kirjastus Argo 2005.
Map
Zasulauksi raudteejaam
**Zasulauksi raudteejaam** on raudteejaam Riia–Tukumsi raudteeliinil ja Riia–Bolderāja raudteeliinil Riia linna Torņakalnsi asumis. Jaam allub tänapäeval administratiivselt Bolderāja raudteejaamale. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 7 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni. Jaamas on kolm teed ja kolm platvormi. Zasulauksis peatuvad Riia ja Dubulti, Sloka, Ķemeri ning Tukumsi vahel liiklevad rongid.

Aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee ja järgmise aastal avati seal Zasulauksi raudteejaam (*Zasenhof*). Aastal 1877 hakkasid jaamas peatuma ka Tukumsisse sõitvad rongid. Tänapäevane jaamahoone valmis aastal 1912. Kuni aastani 1922 järgnes jaamale Bolderāja suunal Dzegužkalnsi raudteepeatus.

Aastal 1950 elektrifitseeriti Tukumsi suunas viiv raudtee kuni Dubultini. Aastal 1954 avati jaama lähistel depoo.

* Vaade raudteejaamaleVaade raudteejaamale
* Vaade jaamast Tukumsi suunasVaade jaamast Tukumsi suunas
* Vaade jaamast Riia suunasVaade jaamast Riia suunas

Viited
------

1. ↑  RailWayz.info
2. ↑
3. ↑  Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М.: Транспорт, 1981. lk 172
4. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 56. lk. ISBN 978-9984-38-698-0
5. ↑  "Alexanderhalt|issueType:P Rigasche Rundshau, Nr. 259 (16.11.1922)". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.04.2016. Vaadatud 7.03.2017.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Zasulauksi raudteejaam** |

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus Läti reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Torņakalns |  **Zasulauks** | Bolderaja poole: |
| Lāčupe  |
| Tukumsi poole: |
| Zasulauka Depo  |
**Ave Taavet** (sündinud 16. oktoobril 1988) on eesti animaator ja karikaturist.

Ta on õppinud Tartu Tamme Gümnaasiumis ja Tartu Lastekunstikoolis, 2007. aastal lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 

Ta on õppinud Tartu Ülikoolis, Voroneži Riiklikus Ülikoolis ja Eesti Kunstiakadeemias, lõpetas 2011. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal. 2015. aastal sai ta magistrikraadi Eesti Kunstiakadeemia animatsiooni osakonnas.

Ta on olnud õpetaja Nukufilmi Lastestuudios, Viimsi Teadmiskeskuses Collegium Eruditionis, Kunstikoolis DAK, Tartu Kõrgemas Kunstikoolis ja Eesti Kunstiakadeemias.

Looming
-------

Ta on loonud muusikavideoid eesti artistidele, joonisfilmi "Õnnesoovid eakatele" (2015) ja dokumentaalfilmi "Monument vanaemale" (2019), mis on edukalt[*viide?*] osalenud rahvusvahelistel filmifestivalidel.[*viide?*]

Ta on kirjutanud artikleid väljaannetele Müürileht, Sirp, Vikerkaar, KesKus.[*viide?*]

### Isikunäitused

* 2015 Eesti Kunstiakadeemia galeriis "Õnnesoovid eakatele"
* 2016 Võru Linnagaleriis
* 2018 Tallinna Kullo Lastegaleriis, karikatuurinäitus "Must täpp"

Viited
------

1. 1 2  "Ave TAaveti isikunäitus - Eesti Kunstiakadeemia". Vaadatud 25. august 2019.
2. ↑  "Õppejõudude välimääraja". *Müürileht*. 13. september 2018. Vaadatud 25. august 2019.
3. ↑  "Eesti film andmebaas - Ave Taavet". Vaadatud 25.08.2019.
**August Kõrbe** (25. september 1933 – 28. aprill 2013) oli eesti õppejõud ja tööõpetuse metoodik.

1956. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnikumi.

1961. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis puidutöö õppejõuna, hiljem oli õppejõutöö kõrval ka üldtehniliste distsipliinide kateedri juhataja, matemaatika-füüsikateaduskonna prodekaan ning tööõpetuse ja metoodikakateedri juhataja.

Ta koostas (nii üksi kui ka kaasautorina) tööõpetuse õpikuid ja metoodilisi materjale.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1987 – Eesti NSV teeneline õpetaja
* 2006 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Tallinna Polütehnikum. Õpilased läbi kahe sajandi". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2017. Vaadatud 16. novembril 2017.
2. ↑  "Tallinna Ülikool. In memoriam: August Kõrbe (1933–2013)". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2017. Vaadatud 16. novembril 2017.
3. ↑  Kalmistute register HAUDI
4. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 5003
Avdullah Hoti (2014)
**Avdullah Hoti** (sündinud 4. veebruaril 1976 Rahovecis) on Kosovo majandusteadlane ja poliitik. Ta oli aastatel 2017–2020 Kosovo Demokraatliku Liidu parlamendigrupi esimees. Ta oli 3. juunist 2020 kuni 22. märtsini 2021 Kosovo peaminister.

Ta sündis aastal 1976 Rahovecis Rahoveci vallas. Aastatel 1994–1998 õppis juhtimist ja informaatikat Priština Ülikooli majandusteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta lühikest aega Priština Ülikoolis assistendina. Seejärel järgnes õppimine Staffordshire'i ülikoolis magistrantuuris ja doktorantuuris. Aastast 2008 töötas uuesti Priština Ülikoolis õppejõuna, seejuures aastast 2012 dotsendina.

Ta on aastast 2010 Kosovo Demokraatliku Liidu juhatuse liige. Aastatel 2010–2013 oli ta Priština aselinnapea. Aastal 2014 valiti ta Kosovo parlamendi liikmeks. Ta oli 8. detsembrist 2014 kuni 2. augustini 2017 Kosovo rahandusminister (Isa Mustafa valitsuses). 3. veebruarist 2020 kuni 25. märtsini 2020 Kosovo asepeaminister.

3. juunist 2020 kuni 22. märtsini 2021 oli ta Kosovo peaminister.

Isiklikku
---------

Tal on kaks last.
**Sint-Niklaas** (ka *Sint-Niklaas-Waas*, prantsuse keeles *Saint-Nicolas-Waes*) on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

1825. aastal linnaõigused saanud asula nimi on pandud 1217. aastal rajatud Püha Nikolause kiriku järgi. Asula on tuntud ka oma turuväljaku poolest, mis on suurim Belgias (3,19 hektarit).

Asulad
------

Sint-Niklaas jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(1.01.2010) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Sint-Niklaas | 31,74 | 50 056 |
| II | Nieuwkerken-Waas | 9,86 | 5920 |
| III | Belsele | 20,26 | 9742 |
| IV | Sinaai | 21,94 | 6094 |
|

 |

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Magistraadihoone (XIX sajand)Magistraadihoone (XIX sajand)

Sõpruslinnad
------------

|  |  |
| --- | --- |
| * Prantsusmaa – Colmar
* Itaalia – Lucca
* Suurbritannia – Abingdon-on-Thames
 | * Saksamaa – Schongau
* Holland – Gorinchem
* Tšehhi – Tábor
 |

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2022

Välislingid
-----------

 Sint-Niklaas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles, osaliselt ka inglise keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
**August Mahoni** (19. august 1889 Kehtnas, Harjumaal – ?) oli eesti notar.

Mahoni sündis taluomaniku pojana. Hariduse omandas ta Treffneri eragümnaasiumis ja lõpetas Pärnus gümnaasiumi. Hiljem õppis Tartu ülikooli õigusteaduskonnas. Töötanud Gattšina notari Bari abina, juhtides seal suuremat notari kontorit. Eesti riikliku iseseisvuse algul oli ta üks esimesi, kes astus Eesti riigi teenistusse. Oli Ajutise Valitsuse esimeseks kantseleiülemaks, hiljem Ajutise Valitsuse Põhja-Eesti peavoliniku asjaajajaks, Kohtuministeeriumi asjade valitsejaks, mille järel nimetatud kohtuministri abiks. Viimases ametis oli ta pikemat aega kuni 1929. aastani, ning ühtlasi oli Vangimajade Peavalitsuse ülemaks. Kohtuministri abina kaasa töötanud loendamatute seaduste väljatöötamisel.

1929. aastal nimetati notariks Tallinna. Eesti Notarite Ühing valis asutamisel, 1933. aastal Mahoni oma esimeheks, see amet püsis 1940. aastani, mil nõukogude võim määras ta notariaalkontori juhatajaks, seetõttu ta Saksa ajal 1941.a sügisel vangistati. Peale notarite kutselise organiseerimistöö töötas Mahoni kaasa ka loendamatutes teistes seltskondlikes organisatsioonides. Pikemat aega oli Vangide Hooldamise Seltsi esimeheks, kuulus Kaitseliidu Toompea malevkonda, oli Toomkoguduse nõukogu liige, Välis-Eesti Ühingu liige ning töötas veel mitmes teises organisatsioonis.Saksa okupatsiooni ajal 1941 vangistati, oli Patareis, hukati sügisel, tõenäoliselt oktoobri teisel poolel.

Tunnustus
---------

* 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Sünnipäevi: Notar A. Mahoni 50-aastane. Uus Eesti, 18. august 1939
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2018. Vaadatud 16. detsembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Ave Vardja** (neiupõlvenimega **Ave Soomets**; sündinud 30. juulil 1971) on eesti võistlustantsija ning 11-kordne Eesti meister standardtantsudes.

Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1994. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi tüdrukute käsitöö õpetaja erialal.

Tantsimist alustas ta 10-aastaselt Tallinna tantsuklubis Staar, kus tema treenerid olid Avo ja Tamara Lossmann. 

Koos oma tantsupartneri ja abikaasa Peep Vardjaga alustas ta 1992. aastal amatööride (täiskasvanute) vanusegrupis.

Ave Vardja lõpetas amatööride karjääri viienda kohaga maailma karikavõistluste jooksvas edetabelis (standardtantsudes).

1999. aastast on Ave Vardja elukutseline tantsuõpetaja ja tantsuvõistluste kohtunik. 

Ave Vardja lõpetas tegevtantsija karjääri 8. kohaga elukutseliste Euroopa meistrivõistlustel 2004. aastal.

Saavutusi
---------

* 11-kordne Eesti meister
* Seitsmel aastal järjest Eesti edukaim tantsupaar (Peep ja Ave Vardja)
* Ida-Euroopa meister
* Mitmel aastal maailma- ja Euroopa meistrivõistlustel poolfinaalis nii standardtantsudes kui ka kümnes tantsus

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**August Laumets** (ka **August Villem Laumets**; 12. jaanuar 1911 Kükita – 19. veebruar 1996) oli eesti vaimulik.

August Laumets sündis Kükita külas, Kasepää vallas. Tema esimeseks õpetajaks sai Raja küla ministeeriumikooli juhataja, luuletaja Hendrik Adamson. Ta lõpetas aastal 1929 Väike-Maarja Gümnaasiumi. Aastatel 1929–1938 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Mustvee koguduses Edgar Hargi juures ja Väike-Maarja koguduses Johannes Hiiemetsa juures. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1940–1941 Väike-Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1941–1991 oli ta Väike-Maarja koguduse õpetaja. Lisaks valiti ta aastal 1971 Viru praostkonna abipraostiks, aastal 1975 sama praostkonna praostiks. Aastal 1991 jäi ta emerituuri, aastal 1994 elas ta Väike-Maarjas. Ta suri aastal 1996.

Viited
------

1. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 11

Välislingid
-----------

* Konservatiivne ja põhimõtte­kindel August Laumets
Kaart
Avenue B
**Avenue B** on New Yorgi edela-kirdesuunaline avenüü, mis asub Manhattanil, Avenua A-st kagus ja Avenue C-st loodes. See kulgeb tänavast East Houston Street kuni East 14th Street tänavani, kus see jätkub Stuyvesant Townis ringteena, ühendudes Avenue A-ga. Houston Street tänavast allpool jätkub avenüü kuni South Streetini kui Clinton Street.

See kulgeb East Village'i naabruskonnas asuvas Alphabet City's. See on samuti kagupiiriks Tompkins Square Parkile.

Vaata ka
--------

* Komisjonäride 1811. aasta planeering

Välislingid
-----------

 Avenue B – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Manhattani avenüüd |
| --- |
| Avenüüd | 
First Avenue **·** Second Avenue **·** Third Avenue **·** Lexington Avenue **·** Fourth Avenue (Park Avenue) **·** Madison Avenue **·** Fifth Avenue **·** Broadway **·** Sixth Avenue (Avenue of the Americas) **·** Seventh Avenue (Fashion Avenue) **·** Eighth Avenue **·** Ninth Avenue (Columbus Avenue) **·** Tenth Avenue **·** Eleventh Avenue **·** Twelfth Avenue (West Side Highway) **·** Avenue A **·** Avenue B **·** Avenue C (Loisaida Avenue) **·** Avenue D |
**Maret Kaik** (sündinud 19. märtsil 1955 Tallinnas) on eesti ajakirjanik, tõlkija ja toimetaja.

Elukäik
-------

Maret Kaik on lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli (1973), Moskva Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal (1979, *cum laude*), EELK Usuteaduste Instituudi kultuuriloo magistriõppes (2009, *cum laude*).

Aastatel 1979–1999 töötas ta ajalehtedes Noorte Hääl ja Sõnumileht ning ajakirjades Nõukogude Naine / Eesti Naine, Aja Pulss ja Luup. Publitsistikat, lühijutte ja värsse on avaldanud ka mitmes muus väljaandes.

Loominguline tegevus
--------------------

2002. aastast on Maret Kaik vabakutseline tõlkija ja toimetaja. Ta on toimetanud ligikaudu 30 ilu- ja aimekirjandusteost. Tema eestindatud teostest võib vast esile tõsta Anna Dostojevskaja mälestusraamatut "Elu Fjodor Dostojevski kõrval", Iris Murdochi romaani "Liivaloss", Nick Hornby romaani "Pikk tee alla", aga ka Esther de Waali keldi kultuuriloo poeetilist käsitlust "Keldi palvemeel", mis hõlmab lisaks hulga vanu palvelaule.

Maret Kaik on avaldanud kaks luulevihikut: "Üle valuläve" (2008) ja "Mustade jälgede rida" (2013).

Tunnustus
---------

* 1993 Eesti Ajakirjanike Liidu publitsistikapreemia
* 1996 Eesti Perefondi auhind pere- ja naisteema mõtestamise eest
* 2003 rahvusvaheline Dostojevski-nimeline kirjandusauhind[*viide?*]

Isiklikku
---------

Maret Kaigi isa oli ajakirjanik ja kirjastaja Lembit Kaik (1923–1988), ema (südame)arst Larissa Kaik (1925–2017). Professor Jüri Kaik (1953–2017), teenekas kardioloog ja arstiteadlane, oli tema vend.

Tema pojad on Anto Kaik ja Indrek Kaik.
Ülem-Reini meister. Rõõmukuulutamine. Tempera puul, u 1410
"Ave Maria" palve algussõnad. Miniatuur Angoulême'i krahvi Charlesi tundideraamatust. "Heures de Charles d'Angoulême", 15. sajand
**"Ave Maria"** on kristluses traditsiooniline palve neitsi Maarja poole.

Allikad
-------

Uue Testamendi Luuka evangeeliumis külastab Maarjat ingel Gabriel, öeldes: „Rõõmusta, sa armuleidnu! Issand on sinuga!" Seejärel külastab Maarja oma sugulast Eliisabetti, kes on samuti lapseootel ning Eliisabett tervitab teda, öeldes: „Õnnistatud oled sina naiste seas ja õnnistatud on sinu ihu vili!"

Tekstid
-------

### Ladina keeles

Ave Maria, gratia plena,
  
Dominus tecum,
  
benedicta tu in mulieribus,
  
et benedictus fructus ventris tui Iesus.
  
Sancta Maria mater Dei,
  
ora pro nobis peccatoribus, nunc, et in hora mortis nostrae.
  
Amen.

### Eesti keeles

Ole tervitatud, Maarja, täis armu,
  
Issand on sinuga;
  
õnnistatud oled sa naiste seas
  
ja õnnistatud on sinu ihu vili Jeesus.
  
Püha Maarja, Jumala ema,
  
palu meie patuste eest nüüd ja meie surma tunnil.
  
Aamen.

### Kirikuslaavi keeles

Бо­го­ро́­ди­це Де́­во, ра́­дуй­ся, бла­го­да́т­ная Ма­ри́е, Гос­по́дь с То­бо́ю, Благослове́нна Ты в же­на́х и бла­го­сло­ве́н Плод чре́­ва Тво­его́, я́ко Спа́­са родила́ еси́ душ на́­ших.

*Bogoróditse Djévo, ráduisja, blagodátnaja Maríje, Gospód s Tobóju, Blagoslovjénna Tõ v ženáhh i blagoslovjén Plod tšrjéva Tvojegó, jáko Spássa rodilá jesí duš nášihh.*

Muusikalised seaded
-------------------

"Ave Maria" palve ladinakeelsele tekstile on muusikat kirjutanud paljud heliloojad. 

Üks tuntumaid on Franz Schuberti "Ave Maria" aastast 1825 (D839, op 52 nr 6), algse pealkirjaga "Ellens dritter Gesang", mis oli üks Walter Scotti poeemi "The Lady of the Lake" saksakeelsele tõlkele loodud seitsmest laulust. See ei põhinenud traditsioonilisel palve tekstil, ehkki algas sõnadega "Ave Maria". Tänapäeval esitatatakse seda tavaliselt ladinakeelse palve tekstiga.

Charles Gounod' "Ave Maria" aastast 1859 lisas Johann Sebastian Bachi esimesele prelüüdile "Hästitempereeritud klaviiri" esimesest osast ladinakeelse palve teksti ja meloodia. 

Antonín Dvořáki versioon pärineb aastast 1877. 

Giuseppe Verdi "Ave Maria" pärineb tema 1887. aasta ooperist "Othello". 

"Ave Maria" palve ladinakeelsele tekstile on kirjutanud muusikat ka Mozart, Liszt, Saint-Saëns, Rossini, Brahms, Stravinski, Hugo Gyldmark ja paljud teised.

Kirikuslaavikeelsele tekstile "Богородице Дево" (*Bogoroditse Djevo;* 'Jumalasünnitaja neitsi') on loonud muusika näiteks Sergei Rahmaninov, Igor Stravinski, Dmitri Bortnjanski ja Arvo Pärt.

Vaata ka
--------

* Salve Regina

Viited
------

1. ↑  Lk 1:28
2. ↑  Lk 1:42
3. ↑  Franz Schubert: music and belief by Leo Black 2005 ISBN 1-84383-135-X page 115.
**Toomas Väinaste** (sündinud 24. jaanuaril 1950 Soonukal) on Eesti poliitik, ta on aastast 2002 Keskerakonna liige. Ta on 23. novembrist 2016 Riigikogu XIII koosseisu liige.

Ta lõpetas aastal 1969 Jäneda Põllumajandustehnikumi agronoomia erialal. Aastal 1993 lõpetas ta Eesti Maaülikooli põllumajandusökonoomika ja juhtimise erialal (vastavuses magistrikraadiga).

Aastatel 1971–1977 töötas ta Roela sovhoosis osakonnajuhatajana, aastatel 1977–1980 töötas ta Seadistustööde Valitsuses, aastatel 1980–1989 töötas ta Roela sovhoosis tootmisdirektorina, aastatel 1989–2002 töötas ta Auto Rasivere OÜ-s juhatajana. Aastatel 2002–2016 oli ta Vinni vallavanem.

Ta on valitud Vinni vallavolikokku aastatel 1993 ja 2002–2013. Ta oli aastatel 2006–2010 Lääne-Viru Omavalitsuste Liidu esimees. 23. novembrist 2016 oli ta Riigikogu XIII koosseisu liige; Riigikogus tegutses ta kultuurikomisjonis.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 6 (Lääne-Virumaa) 309 häält ning ei osutunud valituks.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ning on poja ja tütre isa. Tema huvialadeks on muusika, jahindus ja sport.
**Maret Saar** (aastani 1977 **Murdvee**, sündinud 20. septembril 1946 Tabivere vallas Jõgevamaal) on eesti aerobioloog, aero- ja etnomükoloog.

Elukäik
-------

Maret Saar on meremehe tütar ja Edgar Saare abikaasa.

Lõpetas 1964 Lähte Keskkooli, 1969 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna, 1971–1974 Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI) aspirant. Oli 1969–1971 TRÜ tehnik ja insener, 1975–1991 ZBI vanem ja juhtivinsener, 1991–... ZBI (aastast 2006 EMÜ PKI) teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: 1970.–1980. aastatel aero- ja etnomükoloogia, hiljem aerobioloogia. Selgitanud elektrilaengute jaotumise seaduspärasusi seente viljakehadest vabanevatel eostel ja uurinud Siberi ning Kaug-Ida rahvaste (sh eriti hantide) seenekasutust. Osalenud kümnel ekspeditsioonil Siberis, Kaug-Idas ja Kaukaasias. 1989. aastal pani aluse välisõhus sisalduva õietolmu ja seeneeoste seirele ning nende osakeste sisalduse prognoosimisele. Ta on juhtinud aerobioloogilist seiresüsteemi, pannes sellega aluse aerobioloogia uurimissuunale Eestis. Selgitanud õietolmu ja seeneeoste sesoonset dünaamikat välisõhus, kohalike õietolmuallikate funktsioneerimist ja õietolmu kaugkannet. Näitas (koos T. Saaniga) esimesena Eestis lehtpuude kevadiste fenoloogiliste faaside saabumisaegade varasemaks muutumist 20. sajandil. Teavitanud massimeedias regulaarselt elanikkonda allergiaohust. Üle 10 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Punane kärbseseen animistlik-šamanistlikes kultuurides. // Akadeemia (1990) 3
* Ethnomycological data from Siberia and North-East Asia on the effect of Amanita muscaria. // J. Ethnopharmacol. 31 (1991)
* Fungi in Khant folk medicine. // J. Ethnopharmacol. 31 (1991)
* Puud näitavad, et kevaded on varasemaks muutunud (kaasautor T. Saan). // EL (1993) 2
* Comparative study of airborne pollen concentrations in Tartu, Roma/Gotland and Stockholm (1990–1996) (kaasautor). // Grana 36 (1997)
* Ragweed plants and airborne pollen in the Baltic states (kaasautor). // Aerobiol. 16 (2000)
* Aerobioloogiline kalender. // Publ. Inst. Geographici Univ. Tartuensis 90 (2001)
* Nothing interesting but the origin: annual dynamics of airborne pollen composition in Estonia. // Allergo J. 14 (2005).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* ZBI BL, 89
* Kukk, T. Ettevaatust – õhus on õietolmu. // EL (2004) 4.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*