recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kuueteistkümnendarv** (ka **heksadetsimaalarv**) on kuueteistkümnendsüsteemis kujutatud arv. Selle numbrikohal saab olla 16 väärtust ehk numbrid 0-st 9-ni ja 9-st suuremate numbrite jaoks tähed A-st F-ini.

Kuueteistkümnendarvud võivad olla näiteks kujul 9A2, FCC jne. Kümnendsüsteemis arv 10 on kuueteistkümnendsüsteemis A, arv 16 on 10, arv 20 on 14, arv 30 on 1E jne. Kuueteistkümnendarve kasutatakse laialdaselt informaatikas, kuna nende üks numbrikoht vastab kindlale bittide arvule – 4 bitile, seega on nende abil mugav kujutada arvutis olevaid andmeid. Arvutid opereerivad riistvara tasandil küll kahendsüsteemis, kuid kahendarvud on inimestele raskemini loetavad. Varem kasutati vähemal määral ka kaheksandarve, kuna nendegi numbrikoht vastab kindlale bittide arvule – 3 bitile.

Arvud 0–16
----------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Kümnendarv | 16-ndarv | Kahendarv |
| --- | --- | --- |
| 0 | 0 | 0 |
| 1 | 1 | 1 |
| 2 | 2 | 10 |
| 3 | 3 | 11 |
| 4 | 4 | 100 |
| 5 | 5 | 101 |
| 6 | 6 | 110 |
| 7 | 7 | 111 |

 | 

| Kümnendarv | 16-ndarv | Kahendarv |
| --- | --- | --- |
| 8 | 8 | 1000 |
| 9 | 9 | 1001 |
| 10 | A | 1010 |
| 11 | B | 1011 |
| 12 | C | 1100 |
| 13 | D | 1101 |
| 14 | E | 1110 |
| 15 | F | 1111 |

 | 

| Kümnendarv | 16-ndarv | Kahendarv |
| --- | --- | --- |
| 16 | 10 | 10000 |

 |
**Äriõigus** ("commercial law") on õigusvaldkond, millega reguleeritakse kaubandust ja äritegevust. Selle raames uuritakse tegureid, mis mõjutavad ettevõtte tegevust. Äriõigust peetakse tsiviilõiguse alaliigiks ja see hõlmab nii era- kui ka avalik-õiguslikke küsimusi. Äriõigusega reguleeritakse ettevõtetevahelisi lepinguid, töölevõtmise menetlust ning tarbekaupade tootmist ja müüki.

Äriõigus jaguneb kahte põhikategooriasse: esimene neist puudutab äriüksusi, tuginedes partnerlust, äriühinguid, pankrotti ja asutusi reguleerivatele seadustele; teine hõlmab äritehinguid, tuginedes lepinguid reguleerivatele seadustele. Äriõiguse üks põhieesmärke on ennetada küsimusi, mis võivad ettevõttele kahju tekitada või põhjustada õiguslikke konflikte. Äriõiguse kohaldamisala on määratletud nii riigisiseste seaduste kui ka rahvusvaheliste lepingutega.

Äriõigusel on riigi äritavade reguleerimisel oluline roll. Esiteks tegeleb äriõigus ettevõtete kompensatsiooni probleemidega ehk ettevõtted saavad vaidluste lahendamisel abi küsida kvalifitseeritud äriadvokaatidelt. Advokaadil on kohustus võtta kasutusele kõik mõistlikud meetmed, et vältida olukorda, kus klient rikub hüvitise- ja tasustamis seadust. Teiseks kaitseb äriõigus ettevõtete aktsionäre. Äriõiguse ekspert käsitleb vähemusaktsionäridega seotud konflikte, põhikirjasätteid, vahekohtu lahendeid ja muid küsimusi. Kolmandaks tugineb iga ettevõte äriõigusele kui nurgakivile, sest ettevõtluse alustamisega on seotud arvukalt õiguslikke menetlusi, rendilepinguid ja lube. Äriõiguse advokaat peab tundma kõiki asjakohaseid seadusi, et saaks ettevõtetel aidata oma tegevust edukalt alustada.

Viited
------

1. ↑  Buisness law definition. Upcounsel. https://www.upcounsel.com/business-law-definition.
2. ↑  Business law. Britannica. https://www.britannica.com/topic/business-law.
3. ↑  Business law. Britannica. https://www.britannica.com/topic/business-law.
4. ↑  Johnston. T. What is business law and why is it important. https://johnstonthomas.com/what-is-business-law-and-why-is-it-important/.
5. ↑  Johnston. T. What is business law and why is it important. https://johnstonthomas.com/what-is-business-law-and-why-is-it-important/.
6. ↑  Johnston. T. What is business law and why is it important. https://johnstonthomas.com/what-is-business-law-and-why-is-it-important/.
**"Naksitrallid"** on Eno Raua lastele suunatud romaanitetraloogia esimese raamatu pealkiri.

Sisu
----

Jutustus saab alguse kolme naljaka mehikese – Muhvi, Kingpoole ja Sammalhabeme – juhuslikust kohtumisest ühe linnakese jäätiseputka ees. Selgub, et kõik kolm on üksikud, ning nad otsustavad kampa lüüa ja Muhvi mugava furgoonautoga üheskoos edasi rännata. Linnakest aga painab kassinuhtlus, kuna üks vanainimene toidab arutult kasse – loomadele läheb kogu piim ja kala, mis tekitab linnas pööraseid liiklusummikuid.

Naksitrallid meelitavad kassid Kingpoole mänguasja, ratastel hiire abil metsa. Sellega aga lugu ei lõpe, kuna vanainimene on teiste kasside hulgas kaotanud oma kassi – Alberti ning naksitrallid otsustavad vanainimest aidata. Muhv ja Kingpool põgenevad furgoonautoga kasside eest järve peale, kus nad otsustavad keeduspiraali abil järvevee ära keeta ning enne keedetud vee mahasadamist kassid järve keskel olevale saarele meelitada. Plaan õnnestubki ning kassid jäävad saare peale lõksu. Samal ajal on metsa jäänud Sammalhabeme habemesse teinud pesa lind ning hoolimata kasside ohust aitab Sammalhabe linnul järglased üles kasvatada. Üks hall kass, kes otsustab neid rünnata, kukub aga püünisesse ning ta viiakse vanainimese juurde tagasi, kus pärast kassi pesemist selgub, et tegemist on tema Albertiga. Loo lõpuks saavad naksitrallid aurahad edukalt lõppenud kassivastase võitluse eest.

Samast raamatusarjast
---------------------

* "Naksitrallid. Teine raamat" (1975)
* "Jälle need naksitrallid. Esimene raamat" (1979)
* "Jälle need naksitrallid. Teine raamat" (1982)

Välislingid
-----------

* Naksitrallid. Kohtumine jäätiseputka juures (katkend raamatust)
**Kuulo Kalamees** (sündinud 15. aprillil 1934 Tartus) on eesti mükoloog, bioloogiadoktor (1977).

Elukäik
-------

Aastatel 1964–1969 töötas Tartu Riiklikus Ülikoolis, aastast 1969 töötab Zooloogia ja Botaanika Instituudis. 1992–1997 oli mükoloogiaprofessor, seejärel emeriitprofessor.

Tema eestvõttel alustati Eesti seenekoosluste ja nende produktiivsuse uurimist. Ta on koostanud Eesti seente määrajaid ja muid seeni tutvustavaid raamatuid ning propageerinud seente kaitsmist. 

Aastast 1969 Rahvusvahelise Bioloogiaprogrammi Eesti rahvusliku komitee teadussekretär. Aastatel 1976–1985 oli Eesti Looduseuurijate Seltsi president.

Teosed
------

Ta on 1998. aastal ilmunud Eesti punase raamatu kaasautoreid.

* Kalamees, Kuulo; Liiv, Vello 2005. *400 eesti seent*. Tartu: Eesti Loodusfoto.
* Kalamees, Kuulo; Liiv, Vello 2007. *100 söögiseent*. Tartu: Eesti Loodusfoto.

Tunnustus
---------

* 2005 Tartu Ülikooli aumärk
* 2009 Eesti Eluteaduse Hoidja
* 2012 Valgetähe IV klassi teenetemärk

* 2014 Tartu Ülikooli medal

Pere
----

Tema isa oli kehakultuuripedagoog Aleksander Kalamees.

Külli Kalamees-Pani on Kuulo Kalamehe tütar ja Vallo Kalamees tema poeg.

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.
2. ↑  Eesti Loodus, juuni 2009
3. ↑  "President Ilves annab teenetemärgi taas 99 inimesele" postimees.ee, 1. veebruar 2012
4. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Välislingid
-----------

* Universitas Tartuensis, 70. juubeli puhul
* Kuulo Kalamees Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
Najat Vallaud-Belkacem (aastal 2012)
**Najat Vallaud-Belkacem** (sünninimi **Najat Belkacem**; sündinud 4. oktoobril 1977 Beni Chikeris) on Maroko päritolu Prantsusmaa poliitik, Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 26. augustist 2014 kuni 10. maini 2017 Prantsusmaa haridusminister.

Ta sündis aastal 1977 Marokos Orientaalregioonis Nadori provintsis Beni Chikeris teise lapsena seitsmelapselises peres. Aastal 1982 sõitis tema ema koos lastega Prantsusmaale, kus ta isa töötas Amiensis ehitustöölisena. Amiensis kasvas ta üles ja lõpetas keskkooli. Ta lõpetas aastal 2002 Pariisis kooli Institut d'études politiques de Paris.

2007. aasta Prantsusmaa presidendivalimiste ajal osales ta valimiskampaanias Ségolène Royali sekretärina. 

16. maist 2012 kuni 25. augustini 2014 oli ta Prantsusmaa naisõigusluse minister. 26. augustil 2014 sai temast Prantsusmaa esimene naisharidusminister.

Isiklikku
---------

Ta on 27. augustist 2005 abielus oma ülikoolikaaslase Boris Vallaud'ga. Ta on juurtelt maroko ja hispaania verd. Usundilise kuuluvuse kohta ütleb ta end olevat *mittepraktiseeriv moslem*.
**Õhne kihistu** (inglise keeles *Õhne Formation*) on siluri ladestu Juuru lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Lilita-Ilga Gailite aastal 1967. Kihistu on nime saanud Õhne jõe järgi.

Kihistiku stratotüüp on Holdre puurauk, kus see esines 389.00..427.50 meetril; neostratotüüp on aga Puikule 42 puurauk, kus kihistu esineb 435.10..460.60 meetril.

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:

* Rozēni kihistik
* Rūja kihistik
* Puikule kihistik.

Kihistu vastab Lõuna-Eestis Juuru lademele. Kihistu koosneb põhiliselt merglist, kildast ja kildataolisest lubjakivist, milles sisaldub vähe kivistisi.

Viited
------

1. 1 2  Õhne kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018)
2. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2021. Vaadatud 13. septembril 2020.
3. ↑  Juuru Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3.

Välislingid
-----------

* Õhne kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
**Kuulmekäik** ehk **välimine kuulmekäik** (ladina keeles *meatus acusticus externus*) on paljudel selgroogsetel peas paiknev kõrva osa, mis algab välimise kuulmeavaga ning lõppeb trummikilega.

Välimine kuulmekäik moodustub oimuluust ja kõhrest. Oimuluu vastav kanal on välimise kuulmekäigu luulise osa toeseks ja kõhreline osa on kõrvalesta kõhre jätkuks.

Välimisele kõhrelisele kuulmekäigule kinnitub kõrvalest (olemasolul). Kõhrelist osa vooderdav nahk on õhuke ning seda katavad karvad ja kõrvavaigunäärmed. Kõrvavaigunäärmed komplekteerivad kõrva kaitsvat nõret – kõrvavaiku (*cerumen*).

Välimise kuulmekäigu areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Imetajatel
----------

### Inimestel

Kuulmekäigu ülesanne on edasi juhtida helilainete võnkeid. Akustiliselt toimib väline kuulmekäik resonaatorina, mille maksimum on umbes 4 kHz.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 850:2004.
2. ↑  Meeli Roosalu."Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 235, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

Välislingid
-----------

* Spider Found Living In Woman's Ear Canal (PHOTO), veebiversioon (vaadatud 11.02.2014) (*inglise keeles*)
* Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
* Sissekanne Terminologia Anatomicass A15.3.01.045: Meatus acusticus externus. Välimine kuulmekäik
**H. Lundbeck A/S** või ka lihtsalt **Lundbeck** on Taanis Kopenhaageni satelliitlinnas Taastrupis asuv ravimifirma, mis on spetsialiseerunud kesknärvisüsteemi mõjutavate ehk psüühikahäirete ja neuroloogiliste haiguste raviks ette nähtud ravimite tootmisele.

Firma asutas 1915. aastal Hans Lundbeck.

Algul tegutses firma kui tavaline kaubandusettevõte, importides Taani turule mitmesuguseid kaupu. Alates 1924. aastast hakkas firma importima ka ravimeid ja kosmeetikatarbeid. 1930. aastate lõpu poole hakkas firma ise ravimeid valmistama.

2013. aasta seisuga toimub Lundbecki ravimite tootmine neljas riigis: Taanis, Itaalias, Mehhikos ja Prantsusmaal. Teadustööd tehakse Taanis ja Ameerika Ühendriikides. Ravimeid turundatakse 57 riigis, sealhulgas ka Eestis. 2013. aastal oli Lundbecki käive 15,2 miljardit Taani krooni (2,04 miljardit eurot), keskmine töötajate arv oli 5530.

Lundbeck on Kopenhaageni börsil noteeritud ettevõte.

Lundbeck toodab näiteks selliseid ravimeid nagu

* Cipralex – antidepressant,
* Ebixa – Alzheimeri tõve ravim,
* Azilect – Parkinsoni tõve ravim,
* Serdolect – skisofreenia ravim,
* Circadin – unehäirete ravim.

Kirjandus
---------

* Mis on Lundbeck?
* Lundbecki koduleht

Taani
Kopenhaageni börsi indeksi C20 ettevõtted

A.P. Møller-Mærsk – Carlsberg – Chr. Hansen – Coloplast – Danske Bank – DSV – FLSmidth & Co. – GN Store Nord – Lundbeck – NKT Holding – Nordea – Novo Nordisk – Novozymes – Pandora – TDC – Topdanmark – Tryg – Vestas Wind Systems – William Demant

(detsember 2012)
**Mauno Henrik Koivisto** (25. november 1923 Turu – 12. mai 2017 Helsingi) oli Soome poliitik, endine peaminister ja president aastatel 1982–1994. Ta oli esimene sotsiaaldemokraat, kes valiti Soome presidendiks.

Talvesõjas osales 16-aastane Koivisto vabatahtlikus tuletõrjeüksuses. Jätkusõja ajal võitles ta alguses vabatahtlikuna tuletõrjes, kuid läks reservõppustele Hyrylässe. Pärast 6-kuuse kursuse lõppu suundus ta rindele Karhumäele ja septembris 1942 Poventsasse. Veebruarist 1944 võitles ta Lauri Törni juhitud jäägrikompaniis. 1949 alustas ta õpinguid Turu Ülikoolis, mille lõpetas filosoofia kandidaadi ja litsentsiaadina 1953 ning doktorina 1956 sotsioloogias professor Esko Aaltose juhendamisel.

Koivisto oli Soome peaminister aastatel 1968–1970 ja 1979–1982. 1968–1982 oli ta ka Soome Panga peadirektor.

Mauno Koivisto suri 12. mail 2017 Helsingis Meilahti haiglas Alzheimeri tõve tagajärjel. Ta on seni vanimaks elanud Soome president. Ta maeti Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Mauno Koivisto abikaasa oli Tellervo Koivisto. Neil on üks tütar.

Tunnustus
---------

* 2001 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

Teoseid
-------

* "Vene idee", Olion 2002

Viited
------

1. ↑  (Soome) President Mauno Koivisto on surnud

Välislingid
-----------

* Kadri Ratt. Koivisto: Soome poleks saanud Eesti iseseisvumisele kaasa aidata EPL.ee, 21. märts 2009
* Suri Soome endine president Mauno Koivisto, err.ee, 12. mai 2017
* "Mauno Koivisto". *Estofilia*. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 04.05.2018.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Urho Kaleva Kekkonen** | **Soome president**1982–1994 | Järgnev**Martti Ahtisaari** |
| Eelnev**Rafael Paasio** | **Soome peaminister**1968–1970 | Järgnev**Teuvo Aura** |
| Eelnev**Kalevi Sorsa** | **Soome peaminister**1979–1982 | Järgnev**Kalevi Sorsa** |

Soome presidendilipp
Soome presidendid

Kaarlo Juho Ståhlberg • Lauri Kristian Relander • Pehr Evind Svinhufvud • Kyösti Kallio • Risto Ryti • Carl Gustaf Emil Mannerheim • Juho Kusti Paasikivi • Urho Kekkonen • Mauno Koivisto • Martti Ahtisaari • Tarja Halonen • Sauli Niinistö
Jäsemete kasutamine liikumisel
**Jäsemed** (*membra*, ainsuses *membrum*) on loomade tugi-liikumisaparaadi paarilised jätketaolised osad, inimesel käed ja jalad. Jäsemete peamiseks funktsiooniks on elusolendi ruumiline ümberpaigutamine kulgemise ja liikumise teel.

Paljudel loomadel on jäsemeil ka teisi funktsioone – löömine, haaramine, esemete teisaldamine, kaevamine, kratsimine jm. Inimese liikumisorganeiks on peamiselt jalad, kätega saab aga sooritada hulgaliselt keerukamaid toiminguid eneseväljendamisest (žestid ja kehakeel) kuni käsitöö, tööriistade käsitsemise, pillimängu, kirjutamise ja joonistamiseni.

Kuigi saba kasutavad loomad ka liikumisel ja esemete haaramisel, ei liigitata seda jäsemeks, sest saba on paaritu kehaosa, ning olles selgroogsetel selgroo osa, ei moodusta ta sedavõrd iseseisvat anatoomilist üksust. Jäsemeteks ei loeta ka kalade uimi.

Tiivad on lindudel ja nahkhiirtel seevastu muundunud jäsemed. Putukate tiivad aga pole jäsemed.

Selgroogsete jäsemeid liigitatakse:

* üla- ja alajäsemeteks (käed ja jalad) – kahejalgsetel olenditel
* ees- ja tagajäsemed (jalad) – neljajalgsetel olenditel.

Ülajäsemed on käed või tiivad, alajäsemed on jalad.

Anatoomiliselt võetuna on ülajäsemed ja eesjäsemed ühendatud õlavöötmega, alajäsemed ja tagajäsemed puusavöötmega.

Jäsemete arv
------------

Selgroogsetel on jäsemeid 4, putukatel 6, ämblikel 8. Selgrootutel võib jäsemete arv ulatuda sadadesse (näiteks tuhatjalgsel *Illacme plenipes*'il kuni 750).

Vaata ka
--------

* Jäseme areng tetrapoodidel
* *membrum virile*

Pildid
------

* Putuka jäse
* Jäsemed tõugul
* Inimese alajäse – jalg
* Inimese ülajäsemed – käed
**Forsseerimine** on hulgateoorias meetod, mille abil konstrueeritakse mudeleid, mida rakendatakse peamiselt suhtelistes kooskõlalisustõestustes. 

Forsseerimist rakendas esimesena 1963 Paul Cohen, tõestades valikuaksioomi sõltumatuse aksiomaatikast ZF ning kontiinumi hüpoteesi sõltumatuse aksiomaatikatest ZF ja ZFC. Hiljem on Coheni meetodit mitmeti edasi arendatud.

Põhiidee
--------

Forsseerimise meetodi põhiidee seisneb selles, et hulgateooria aksiomaatika (näiteks ZFC) antud mudelile (alusmudelile {\displaystyle M}) lisatakse teatud hulk {\displaystyle G} nõnda, et tekib jälle selle aksiomaatika mudel (geneeriline laiend {\displaystyle M[G]}). Konstruktsioon on niisugune, et hulka {\displaystyle G} saab alusmudelis lähendada; see võimaldab väljendada mudeli {\displaystyle M[G]} omadusi (nagu näiteks kontiinumi hüpoteesi kehtetust) alusmudelis {\displaystyle M} defineeritavas keeles ning seejärel tõestada.

Mudel M[G]
----------

Olgu {\displaystyle M} Zermelo-Fraenkeli hulgateooria (ZFC) loenduv transitiivne mudel. (Seda eeldust on selgitatud alajaotuses Forsseerimine ja suhtelised kooskõlalisustõestused.) 

### Tingimushulgad ja geneerilised filtrid

Tingimushulga all mõistetakse mudelil {\displaystyle M} defineeritud järjestatud kolmikut {\displaystyle \langle P,\leq \_{P},1\_{P}\rangle }, kus {\displaystyle \leq \_{P}} on eeljärjestus hulgal {\displaystyle P} ning {\displaystyle 1\_{P}} on suurim element selle eeljärjestuse suhtes. Hulga {\displaystyle P} elemente nimetatakse tingimusteks. Tingimus {\displaystyle p} on tugevam kui tingimus {\displaystyle q}, kui {\displaystyle p\leq q}. Rakendustes on eeljärjestus {\displaystyle \leq \_{P}} enamasti antisümmeetriline, nii et tegu on osalise järjestusega. Teoorias ei ole see nõue tarvilik. 

Hulka {\displaystyle D\subseteq P} nimetatakse tihedaks, kui 

{\displaystyle \forall p\in P\exists q\in Dq\leq p,}
st kui iga tingimuse korral eksisteerib sellest tugevam tingimus hulgas {\displaystyle D}. Filtrit {\displaystyle G\subseteq P} nimetatakse geneeriliseks, kui ta laseb läbi mudeli {\displaystyle M} iga tiheda alamhulga, st kui {\displaystyle D\cap G\neq \emptyset } kõigi tihedate hulkade {\displaystyle D\in M} korral. 

Rasiowa-Sikorski lemmast järeldub, et iga {\displaystyle p\in P} korral eksisteerib geneeriline filter {\displaystyle G}, mille element {\displaystyle p} on. Kõigi huvitavate tingimushulkade puhul jääb {\displaystyle G} väljapoole mudelit {\displaystyle M}.

Kirjandus
---------

* Keneth Kunen. *Set Theory: An Introduction to Independence Proofs*, North-Holland 1980, ISBN 0-444-85401-0.
* Thomas Jech. *Set Theory*, Springer-Verlag: Berlin, Heidelberg 2006, ISBN 3-540-44085-2.
**Rodewald** on põllumajanduslik küla ja vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 60,31 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2545 inimest. Oma pikkusega 14 km on Rodewald pikkuselt teine küla Alam-Saksimaal, Saksamaal ja on jagunenud kolmeks talukogukonnaks, mis on tuntud lihtsalt kui alumine, keskmine ja ülemine talukogukond (*Obere*, *Mittlere* ja *Untere Bauerschaft*).

Vald asub umbes 40 km Hannoverist põhjas, 125 km Hamburgist lõunas ja kuulus kuni 1974. aasta haldusreformini Neustadt am Rübenberge kreisi.

Ajalugu
-------

Rodewaldi on ajaloolistes ürikutes esmamainitud 13. sajandi alguses, mille järgi Mindeni piiskop nõudis, et Wölpe krahv looks asula. Süstemaatilise metsadest puhastamisega põhjapiirkonnas, mis täna on *Untere Bauernschaft*, loodi küla ja sealt tulenes ka lõpuks nimi; otsene tõlge *puhastama + mets*, s.o. alamsaksa *roode* 'juurima' ja *wald* 'mets'. Iga asunik sai võrdse suurusega maatüki Hagenhufendorf formaadis, tüüpiline kõrgkeskaegse maaomandi vorm.

Need maatükid, mis ei olnud laiemad, kui taluhooned, kuigi mitusada meetrit sügavuti, olid suurusega 60-70 morgenit (*Morgen* oli ligikaudu maatükk, mille üks mees härja taga hommikupoolikul künda suutis). Seda kõrgkeskajale tüüpilist maaomandi meetodit võib veel jälgida, kui sõita piki Landesstraßet 192 (*Dorfstrasse* põhjas ja *Hauptstrasse* lõunas).

Sajandite jooksul pikenes küla märkimisväärselt L 192 mõlamas otsas, olles asustatud tüüpiliste *Fachhallenhäuser* või puitraam taluhoonetega, mida leidub kõikjal Põhja-Saksa madalikul.

Alles pärast Teist maailmasõda ja autode massidele kättesaadavaks muutumisega hakkas külas nägema hooneid, mida kasutati üksnes eluasemena, kuigi maastiku ja praktilisuse vahelise tasakaalu tagamiseks arendati kaks uut ala tihedamalt asustatud keskuses ja tööstuspark lõunaservas. Selle algne võlu on säilinud avatud ruumiga piki tänavat, jätkates Hagenhufendorfi formaadi kuvamist.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Nienburgi kreisi vallad

* Balge
* Binnen
* Bücken
* Diepenau
* Drakenburg
* Estorf
* Eystrup
* Gandesbergen
* Hämelhausen
* Haßbergen
* Hassel
* Heemsen
* Hilgermissen
* Hoya
* Hoyerhagen
* Husum
* Landesbergen
* Leese
* Liebenau
* Linsburg
* Marklohe
* Nienburg/Weser
* Pennigsehl
* Raddestorf
* Rehburg-Loccum
* Rodewald
* Rohrsen
* Schweringen
* Steimbke
* Steyerberg
* Stöckse
* Stolzenau
* Uchte
* Warmsen
* Warpe
* Wietzen
**Munandid** ehk **testised** (ladina keeles ainsuses *testis*, mitmuses *testes*, vanakreeka keeles όρχις *orchis*, inglise keeles mitmuses *testicles*) on paljude selgroogsete isasloomade endokriinsüsteemi sugunäärmed ja kuse-suguelundkonna paarilised suguelundid.

Munandite areng, anatoomia, asend, närvid, sooned (arterid, veenid, lümfisooned), morfoloogia, funktsioonid, hormoonid ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajad (maod)
---------------

### Maolistel

Isastel madudel on kaks munandit: parem ja vasak munand, mille asend võib erineda olenedes neerude asendist, kuid harilikult neerupealiste läheduses. Munandeid varustavad verega munandiarterid ja vere äravoolu tagavad munandiveenid. Munanditest toimub lümfi äravool. Kummastki munandist väljub seemnejuha.

Imetajad
--------

### Koduloomadel

#### Välisehitus

Munandil eristatakse:

* peaotsa (*extremitas capitata*)
* sabaotsa (*extremitas caudata*).

#### Siseehitus

Munand koosneb stroomast ja munandiparenhüümist. 

### Mehel

Mehel on munandid paarilised sisesuguelundid (harilikult kaks), mis paiknevad munandikotis ja on teineteisest eraldatud munandikoti-vaheseinaga. Munandist tuleb välja seemnejuha, mille eesmärk on sperma transportimine peenisesse. 

Munandisagarikes paiknevad seemnetorukeste vahemikes leidub hulgaliselt meessuguhormoone (androgeenid) ja väheses koguses emassuguhormoone komplekteerivaid näärmerakke.

Patoloogia
----------

Munanditega seotult ja elundi talitluses võib esineda mõningaid häireid ja haiguslikke seisundeid või väärarenguid, mille diagnoosiks võivad olla näiteks kõhuõõnde pidama jäänud munand, ektoopiline munand, munandikeerdumus, munandilaskumatus, munandipõletik, munandikasvaja jt.

Vaata ka
--------

* hematotestikulaarne barjäär
* munandi temperatuur

Viited
------

Välislingid
-----------

* Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 137–138, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
* Enn Ernits, Esta Nahkur, *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, k 231, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
* *Terminologia Anatomica* – A09.3.01.001: Testis. Munand.
**Pollar** on post või postipaar ujuvvahendi tekil või kail ujuvvahendi kinnitusotste kinnitamiseks sildumisel.

Samuti linnade tänavaruumis paigaldatakse pollareid tänavate äärde või sõiduradade vahele liikluse suunamiseks või tõkestamiseks.

Ajalugu
-------

17. ja 18. sajandil kasutati vanu kahureid pollaritena kaide ääres, et aidata laevu kinnitada. Kahur kaevati maa sisse, koonus allpool, sügavusse umbes poole või kaks kolmandikku nende pikkusest, jättes tagumise otsa maapinnale millele sai trosse kinnitada. Selliseid suurtükke võib tänapäeval ka veel leida. 19. sajandist pärinevad pollarid olid sihtotstarbelised ja pärisidki varasemast ajast "kahurite" kuju.

Kirjeldus
---------

Kahepostiline pollar kinnitusotsaga
Kahepostiline ristpollar ehk piiteng
Merenduses jagunevad pollarid asukoha järgi kaipollarites ja pardapollariteks. Pollarid on valmistatud tavaliselt hästi vastupidavatena kas metallist (näiteks malmist) või puulaevadel sageli ka puust. Postide arvu järgi eristatakse ühe- ja kahepostilisi pollareid. Väiksematel laevadel kasutatakse ühtlasi ristpollareid ehk **piitenge**, kus posti (poste) läbib keskelt horisontaalne tala.

Kasutamine
----------

Kahepostilistele pollaritele ja ka ühepostilisele ristpollarile seotakse kinnitusotsad kaheksatena. Sidumist alustatakse klüüsist või knaabist kaugemale jääva posti või külje poolt. Kahepostilisele ristpollarile kaheksaid sidudes pannakse kinnitusots horisontaaltala otste alt läbi. Pollarile seotud otsaringi või välpa nimetatakse lengiks. 

Merendustraditsioonide kohaselt on taunitud laevas pollaril istumist, võrdsustades seda "pootsmanile päheistumisega".

Vaata ka
--------

* Knaap
* Klüüs
* Kiip
* Sildumine
* Peel

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **kaipollarid** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **tekipollarid** |

* Pollar Merevikis
Fornjot automaatjaam Cassini tehtud pildil
**Fornjot** (teise nimega **Saturn XLII**, esmase ajutise nimega **S/2004 S 8**) on Saturni kaaslane ja planeedi teiste kaaslastega võrreldes kaugeim kuu. Selle kuu avastasid 4. mail 2005 Scott Sheppard, David Jewitt, Jan Kleyna ja Brian Marsden, kes määrasid kindlaks selle kuu olemasolu vaatluste põhjal, mida tehti 12. detsembrist 2004 kuni 11. märtsini 2005.

Fonjoti läbimõõt on umbes 6 kilomeetrit ja ta tiirleb ümber Saturni keskmisel kaugusel 23 609 000 km, tehes tiiru ümber Saturni 1354 päevaga. Ta tiirleb Saturni pöörlemisele vastassuunas. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 168° (Saturni ekvaatori tasandi suhtes 160°). Orbiidi ekstsentrilisus on 0,186.

Fornjot on saanud nime Skandinaavia mütoloogiasse kuuluva hiiu Fornjóti järgi.

Fornjoti orbiit ümber Saturni (tähistatud punasega)

Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
**Hirvejalgpokaal** on hirve jala kujuline kaanega jooginõu, pokaalitüüp, mis on omane ainult Tallinnale. 

Mustpeade vennaskonna hõbedakogusse, mis nüüd asub Eesti Kunstimuuseumis, kuulub viis hirvejalgpokaali. Kunstiajaloolase Anu Männi hinnangul on see tüüp unikaalne kogu maailmas ning kasutusel Mustpeade vennaskonnas alates 16. sajandist.

Ajalugu
-------

Anu Männi sõnul olid esialgsed hirvejalgpokaalid puust. Mõned puust karkassiga ja karvase nahaga kaetud nõud säilivad Tallinna Linnamuuseumi fondides. Pokaali kuju seostub Tallinna saksakeelse nime *Reval* rahvaetümoloogilise seletusega: "Rehfall" tähendab 'hirve kukkumine' ning pärineb baltisaksa legendi kohaselt Taani kuninga Valdemari hirvejahi loost, mille kohaselt anti pankrannikult alla viskunud hirve mälestuseks linnale nimi.

Kui 1711. aastal külastas Tallinna Venemaa tsaar Peeter I, pidutses ta Mustpeade vennaskonna majas, kus talle pakuti juua puust hirvejalgpokaalist. Tsaarile meeldisid pokaalid niivõrd, et ta annetas vennaskonnale raha ja palus vanu traditsioone au sees hoida. Mustpead otsustasid, et tellivad selle raha eest hirvejalgpokaali hõbedast jäljendi. Vanima hõbedast hirvejalgpokaali valmistas kohe pärast seda Peter Wilhelm Polack 1712. aastal.

Hirvejalgpokaale teinud kullasseppi
-----------------------------------

* Peter Wilhelm Polack
* Eduard August Bauer (tema tööde loendis on 66,2 cm kõrgune kaanega hirvejalgpokaal)
* Leopold Eduard Michelsen

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. august 2019. Vaadatud 14. augustil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  Hõbe. Odav või kallis? Kultuurileht, nr. 11, 22. märts 1996
4. ↑  H. Arusoo. Mustpeade hõbedakogu – ainulaadne maailmas. - Õhtuleht, 20. november 2001
5. ↑  A. Friedenthal. Die goldschmiede Revals. Lübeck, 1931
6. ↑

Kirjandus
---------

* Hirvejalgpokaal. – A. Mänd. 101 Eesti kullassepateost. Varrak, 2018. lk 76–77.

Välislingid
-----------

* P. W. Polacki hirvejalgpokaal EKM digitaalkogus
Järvselja kuningamänd
**Järvselja õppe- ja katsemetskond** asub Kastre vallas Tartu maakonnas.

Ajalugu
-------

15. augustil 1920 asutati Tartu Ülikooli juurde metsaosakond. Koos sellega tekkis ka õppepraktikate läbiviimise vajadus. 13. aprillil 1921 kinnitati Vabariigi Valitsuse otsusega määramata ajaks Kastre-Peravalla metsad Tartu Ülikooli metsaosakonna õppebaasiks ja seda kohta hakati nimetama Tartu Ülikooli õppemetskonnaks. Õppemetskonna juhatajaks määrati Andres Mathiesen. Õppemetskonna asutamisel oli A. Mathieseni sõnul kaks põhieesmärki: korraldada üliõpilastele vastavaid õppepraktikume ja võimaldada õppejõududel korraldada katseid mitmesuguste metsanduslike probleemide uurimiseks. 1921. aastal oli metskonna pindala 6968 ha, millest metsa oli 4090 ha.

Pärast ülikooliseaduse vastuvõtmist 18. juunil 1925 muutus õppemetskond Tartu Ülikooli omanduseks ja sai nimeks Tartu Ülikooli õppe- ja katsemetskond.

1951. aastal läks Järvselja koos endise Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskonnaga üle äsja loodud Eesti Põllumajanduse Akadeemia koosseisu. 1953. aastal nimetati metskond ümber õppe- ja katsemetsamajandiks. 1962. aastal liideti metsamajandiga kolhoosi Nõmme maad, millega suurenes tunduvalt metsamajandi pindala. 

1993. aasta metsakorralduse järgi oli metsamajandi pindala 11 325 ha, millest metsamaad 6595 ha. Soodena oli arvel 3530 ha.

Üle kaheksakümneaastase ajalooga Järvselja Õppe- ja katsemetskond on praegu sihtasutus, mille asutas 25. septembril 1997 Eesti Põllumajandusülikool. Metskond koosneb 18 katastriüksusest, mille pindala kokku on 10 539 ha ja millest 5966 ha on metsamaa.

Õppepraktika
------------

1921. aasta mais saabusid esimesed 29 üliõpilast koos õppejõud A. Mathieseniga. Esimeseks praktikumiks oli 7 nädalat geodeesiat. Üliõpilased kaardistasid kokku 4600 ha. Järgmisel aastal viibis praktikal juba 66 üliõpilast. Siis toimusid lisaks geodeesiale ka metsakasvatuse ja metsatakseerimise praktikumid. Üliõpilased ööbisid 1912. aastal valminud jahilossis.

Praegu võimaldab Järvselja majutada korraga sadakond üliõpilast. Praktikumid algavad mai keskel ning viimastel Maaülikooli üliõpilastel on praktikum juuli lõpus. Sealt edasi kasutavad Järvseljat oma praktikumideks Tartu Ülikooli üliõpilased.

Vaata ka
--------

* SMEAR Estonia

Välislingid
-----------

* Koduleht
Pariisi Ooperi Balleti *étoile* Manuel Legris 2009. aastal lõpetamas Opéra Garnier laval lavakarjääri
***Étoile*** (prantsuse keelest 'täht') on Pariisi Ooperi Balletis balletitantsijate kutsealases hierarhias kõrgeim aste, esitantsija. Kasutatakse ka pikemat sõnaühendit *danseur étoile* ('tantsija-täht'; naistantsija kohta *danseuse étoile*).

Balletitantsijate kutsealane hierarhia
--------------------------------------

Pariisi Ooperi Balletis balletitantsijate kutsealane viieastmeline hierarhia:

* *étoile* – esitantsija
* *premier danseur* (*premier danseuse*) – juhtiv solist
* *sujet* – solist
* *coryphée* – kordeballeti tantsija, kellele vahel usaldatakse esitada väiksemaid solisti osi
* *quadrille* – kordeballeti tantsija

Praeguseid *étoile*’e
---------------------

2023. aasta veebruari seisuga on kokku 17 *étoile*’i, nende seas (sulgudes nimetuse saamise aasta): Léonore Baulac (2016), Valentine Colasante (2018),
Dorothée Gilbert (2007), Paul Marque (2020) ja Sae-Eun Park (2021).

Varem tantsinud *étoile*’e
--------------------------

* Eleonora Abbagnato
* Jean-Guillaume Bart
* Claude Bessy
* Yvette Chauviré
* Sylvie Guillem
* Laurent Hilaire
* Manuel Legris
* Agnès Letestu
* Emma Livry
* José Martínez
* Ethéry Pagava
* Benjamin Pech
* Marie-Claude Pietragalla
* Laetitia Pujol
* Marie Taglioni

Välislingid
-----------

* Les Étoiles (praegused *étoile*’id Pariisi Ooperi Balletis). operadeparis.fr
**Rodion Gataullin** (sündinud 23. novembril 1965 Taškendis Usbeki NSV-s) on endine teivashüppaja, kes esindas NSV Liitu ja hiljem Venemaad. Ta on Sergei Bubka järel teine mees, kes on saanud jagu kuuest meetrist, ning esimene, kes on ületanud selle kõrguse sisevõistlustel. Tema isiklikud tippmargid on 6.00 (väljas) ja 6.02 (sees).

Sisetingimustes tuli ta kahekordseks maailma- (1989 ja 1993) ning kahekordseks Euroopa (1990 ja 1994) meistriks. Välitingimustes oli ta samuti kahekordne Euroopa meister (1990 Splitis ja 1994 Helsingis). 1987. aastal Rooma maailmameistrivõistlustel oli ta kolmas ning 1988. aastal Sŏuli olümpiamängudel teine. 

Tema noorem vend Ruslan Garaullin esindab Venemaad kaugushüppes.

| * v
* r
Meeste teivashüppe sisemaailmameistrid |
| --- |
| 
 1985 – 1987: Sergi Bubka (URS)  •  1989: Rodion Gataullin (URS)  •  1991: Sergi Bubka (UKR)  •  1993: Rodion Gataullin (RUS)  •  1995: Sergi Bubka (UKR)  •  1997: Igor Potapovitš (KAZ)  •  1999: Jean Galfione (FRA)  •  2001: Lawrence Johnson (USA)  •  2003: Tim Lobinger (GER)  •  2004: Igor Pavlov (RUS)  •  2006: Brad Walker (USA)  •  2008: Jevgeni Lukjanenko (RUS)  •  2010: Steven Hooker (AUS)  •  2012: Renaud Lavillenie (FRA)  •  2014: Konstadínos Filippídis (GRE)  •  2016: Renaud Lavillenie (FRA)  •  2018: Renaud Lavillenie (FRA)  •  2022: Armand Duplantis (SWE) |
**Charles Joseph Bonaparte** (9. juuni 1851 Baltimore, Marylandi osariik, USA – 28. juuni 1921 Baltimore'i maakond, Marylandi osariik, USA) oli prantsuse päritolu Ameerika Ühendriikide riigitegelane, Prantsuse keisri Napoleon I venna Vestfaali kuninga Jérôme Bonaparte'i lapselaps. 

Charles Joseph Bonaparte sündis Ameerika farmeri Jérôme Napoléon Bonaparte'i (1805–1870) perekonnas. 1871. aastal lõpetas ta Cambridge'is Harvard College'i. Seejärel jätkas õpinguid Harvard Law Schoolis.

Bonaparte töötas mõnda aega juristina Baltimore'is ja tegi kohalikku poliitikat. Hulk aastaid võitles ta oma linnas mustanahaliste õiguste kaitse eest.
Astus Vabariiklikku Parteisse.

President Theodore Roosevelti kabinet istungit pidamas 4. märtsil 1909. Pildil vasakult esimene president Roosevelt, pildil vasakult kolmas justiitsminister Charles Joseph Bonaparte

Riigitööl
---------

Juulist 1905 kuni märtsini 1909 kuulus Bonaparte president Theodore Roosevelti kabineti koosseisu, esialgu sõjamerejõudude ministrina (*Secretary of the Navy*), seejärel (alates detsembrist 1906) justiitsministrina. Märtsis 1909 lõppes Roosevelti ametiaeg ja koos sellega ka Bonaparte'i ministrikarjäär.

Justiitsministrina asutas Bonaparte justiitsministeeriumi haldusalas 1908. aastal Juurdlusbüroo (BOI), mida J. Edgar Hooveri juhtimise ajal oluliselt laiendati ja mis sai 1935. aastal tänapäevase nimetuse Föderaalne Juurdlusbüroo.

Välislingid
-----------

 Charles Joseph Bonaparte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Hiroshima prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas Seto kaldal

Sümbolid
--------

Hiroshima prefektuuri tunnuslind on punakurk-kaur (*Gavia stellata*) ja tunnuspuu on jaapani vaher (*Acer palmatum*).

Haldusjaotus
------------

Hiroshima prefektuur on jaotatud 23 omavalitsusüksuseks, millest 14 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Akitakata
* Etajima
* Fuchū
* Fukuyama
* Hatsukaichi
* Higashihiroshima
* Hiroshima
* Kure
* Mihara
* Miyoshi
* Onomichi
* Ōtake
* Shōbara
* Takehara

Viited
------

1. ↑  広島県の人口移動（広島県人口移動統計調査）最新 | 広島県, vaadatud 9.03.2021.

Välislingid
-----------

* Hiroshima prefektuuri koduleht *(inglise keeles)*

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
**Robert Chandler** (sündinud 1953) on Briti luuletaja ja vene kirjanduse tõlkija.

Chandler on tõlkinud Andrei Platonovi teoseid, Vassili Grossmani romaani "Elu ja saatus" ning Aleksandr Puškini "Kapteni tütre". 

Tema kaastõlke Platonovi teosest "Hing" valis American Association of Teachers of Slavic and East European Languages (AATSEEL) 2004. aastal aasta parimaks tõlkeks slaavi keelest. Chandleri tõlge Hamid Ismailovi teosest "Raudtee" võitis AATSEELi auhinna parima tõlke eest inglise keelde 2007. aastal ning pälvis žürii tunnustuse 2007. aasta tõlkevõistlusel Rossica Translation Prize. Tema tõlked Sappho ja Guillaume Apollinaire'i loomingust on ilmunud sarjas "Everyman’s Poetry". 

Chandler on toimetanud kogumiku "Russian Short Stories from Pushkin to Buida" (kirjastus Penguin) ja kirjutanud raamatu Puškinist (kirjastus Hesperus).

Viited
------

1. ↑  "Book Prize Winners for 2007" (Inglise k.). AATSEEL. Best Translation into English. Vaadatud 31. juuli 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* Chandleri intervjuu kirjanik Andrei Platonovi teemal Guardian, 2010
* Chandleri artikkel Puškini teose "Kapteni tütar" tõlkimisest
**Fääri kirjandus** on fääri keeles või Fääri saarte asukate kirjutatud kirjandus.

Fääri kirjandus selle tavapärases tähenduses on vaid 100–200 aastat vana, tänapäevane kirjandustraditsioon kujunes alles 20. sajandil. Selle peamine põhjus on, et fääri keelel puudus pikka aega ühtne ortograafia. 

Kuni 15. sajandini sarnanes fääri keele ortograafia islandi ja norra keele omaga, kuid pärast reformatsiooni 1538. aastal keelasid Taani võimud fääri keele kasutamise koolides, kirikutes ja ametlikes dokumentides. Seetõttu püsis fääri keel 300 aastat üksnes rikkaliku suulise traditsiooni najal ning kõik luuletused ja lood kandusid edasi vaid suuliselt. 

Vanem kirjanduspärand jagatakse kolme harru: *sagnir* (saagad ehk ajaloolised jutustused), *ævintýr* (lood) ja *kvæði* (ballaadid ehk lugulaulud, mida saatsid tihti muusika ja keskaegne rivitants). Vana fääri kirjandus kirjutati üles alles 19. sajandil. Fääri lugulaulude hulgas on Eddade ja Völsungite saagaga samaainelisi lugusid, samuti "Rolandi laulu" kohalikke variante.

1854. aastal avaldas Venceslaus Ulricus Hammershaimb kaasaegse fääri keele ortograafia, mida kasutatakse tänini. Tema loodud kirjaviis ühtib varasema kirjatraditsiooniga, mis ulatub tagasi vanapõhja keeleni.

Fääri keele kauakestnud tõrjutusele vaatamata pärineb Fääri saartelt terve rida kirjanikke ja luuletajaid. Tuntuimad nende seas on Jørgen-Frantz Jacobsen (romaani "Barbara" autor) ning William Heinesen, kes mõlemad kirjutasid taani keeles. Tuntud kirjanike seas on ka Heðin Brú ("Vanamees ja ta pojad") ning Jóanes Nielsen. Luuletajate sekka kuuluvad vennad Janus ja Hans Andreas Djurhuus ning Rói Patursson. Nii Heinesen kui ka Patursson on pälvinud Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna.
Georg Wilhelm Richmanni hukkumine
**Georg Wilhelm Richmann** (vn. **Георг Вильгельм Рихман**; 11. juuli/22. juuli 1711 Pärnu – 26. juuli/6. august 1753 Peterburi) oli Eestis sündinud, baltisaksa päritolu Vene füüsik.

Richmanni isa Wilhelm Richmann suri enne poja sündimist, aastal 1710 katku ja ema abiellus uuesti. Richmann õppis aastatel 1725–1729 Tallinna Linna Keiserlikus Gümnaasiumis. Aastal 1729 asus ta õppima Halle Ülikooli usuteadust, kuid aastal 1730 läks üle Jena Ülikooli, kus õppis loodusteadusi. Aastal 1732–1735 oli ta krahv Heinrich Johann Friedrich Ostermanni laste koduõpetaja.

Aastal 1735 võeti Richmann Peterburi Teaduste Akadeemia liikmeks, olles aastail 1735–1740 nn palgaline üliõpilane, aastatel 1740–1741 oli ta adjunkt. Aastatel 1741–1745 oli ta Peterburi Teaduste Akadeemia erakorraline füüsikaprofessor, aastatel 1745–1753 aga korraline füüsikaprofessor (ja akadeemik). Aastal 1753 suri välgulöögi tagajärjel, kui tegi katset "piksemasinaga".

Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia liikmena, Mihhail Lomonossovi eakaaslase ja sõbrana, uuris ta mitmeid loodusnähtusi. Tema sulest ilmus sadakond teadustööd. Aastal 1744 tuletas ta kalorimeetria põhivalemi, mis kehtib homogeense vedeliku korral. Eriline huvi valdas Richmanni aga atmosfäärielektri uurimise vastu. Oma uuringute fikseerimiseks leiutas ta aastal 1745 elektromeetri ja konstrueeris elektrostaatilise masina. Üheaegselt Ameerikas töötava Benjamin Frankliniga leiutas Richmann Peterburis piksevarda. 6. augustil 1753 õnnestus tal pikseelekter oma maandamata vardaga kinni püüda, ent katse lõppes traagiliselt – teadlane hukkus tööpostil.

Vaata
-----

* Georg Wilhelm Richmanni ausammas

Välislingid
-----------

* Richmann, Georg Wilhelm
* Kutse elektriaasta avamisele 2.01.2011. Uue Kunsti Muuseumis
* EE 8. köide lk 121
**Lubbocki tuled** olid ümberpööratud V- või U-tähe moodustanud valguslaigud, mida 1951. aasta augustist novembrini nähti USA-s Texase osariigis Lubbocki linna kohal ja mujal.

Vaatlused
---------

Esimesena nägid objekti 25. augustil 1951 kell 21.10 Texase Tehnoloogiakolledži (*Texas Technological College*, praegu *Texas Tech University*) õppejõud geoloogiaprofessor dr W. I. Robinson, keemiatehnoloogiaprofessor dr A. G. Oberg ning naftatehnoloogia osakonna juhataja professor W. L. Ducker. Nad seisid selgel ja pimedal õhtul Robinsoni aias ja nägid, kuidas umbes 30 heledat poolkaares asetsevat valguslaiku mõne sekundiga hääletult horisondist horisondini kihutas. Mõni hetk hiljem kordus sama nähtus. Mehed hindasid objekti liikumise kiiruseks 30 nurgakraadi sekundis.

Sama nähtust nägid needsamad vaatlejad ning teised korduvalt ka hiljem. Sajad vaatlejad Lubbocki naabruses nägid seda vähemalt kolm korda. Ducker nägi augustist novembrini kokku 12 juhtumit.

Nad nägid umbes 2 jalgpalliväljaku suurust objekti. Objekt lendas hääletult ja tema esimene ja tagumine serv oli ääristatud tuledega.

30. augustil 1951 pildistas sarnast objekti 18-aastane Carl Hart Juunior. Kuna nägijaid oli palju ja mitme osariigi ulatuses, siis leidis juhtum laialdast kajastamist meedias.

USA Õhujõudude kohaliku sõjaväebaasi pressiesindaja selgituse järgi viis inimesi segadusse hõbepartide tagaosa sulgedelt peegeldunud tänavalaternate valgus. Pärast loodusteadlaste väiteid, et hõbepardid sealkandis üldiselt ei lenda ja ka tänavalaternaid oli vähe keeldusid õhujõud edasistest kommentaaridest.

Vaata ka
--------

* Marfa tuled

Välislingid
-----------

* Ingliskeelne lehekülg, millel on ka Harti fotod ja fotod pealtnägijatest
* Peatükk Ruppelti raamatust
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2021 | jäähoki |

**Connor Mackey** (sündinud 12. septembril 1996 Tower Lakesis, Illinoisis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Arizona Coyotes.

Aastatel 2015–2017 mängis ta United States Hockey League'i (USHL) klubis Green Bay Gamblers ja 2017–2020 Mankato Minnesota osariigi ülikooli jäähokimeeskonnas. Hooajal 2016/17 valiti Mackey USHL-i hooaja parimaks kaitsemängijaks.

2020. aasta märtsis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Calgary Flames. Leping jõustus hooaja 2020/21 alguses. Enne seda oli Mackey osalenud Flamesi treeninglaagris juba 2017. aastal. NHL-is debüteeris Flamesi meeskonnas 2021. aasta veebruaris. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 19. mail põhihooaja viimases mängus Vancouver Canucksi vastu. Hooaegadel 2020/21 ja 2021/22 sai Mackey enam mänguaega American Hockey League'is (AHL) Flamesi tütarklubis Stockton Heat.

2023. aasta märtsis kaubeldi ta koos Brett Ritchiega Nick Ritchie ja Troy Stecheri vastu Arizona Coyotesi.

2021. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Mackey USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 6.5.2023)
2. ↑  "FLAMES SIGN CONNOR MACKEY". *NHL.com*. 20. märts 2020. Vaadatud 20. veebruaril 2021.
3. ↑   (vaadatud 6.5.2023)
4. ↑  "Coyotes acquire Ritchie & Mackey from Calgary for Ritchie & Stecher". Arizona Coyotes. 3. märts 2023. Vaadatud 3. märtsil 2023.

Välislingid
-----------

* Conor Mackey NHL.com lehel
* Conor Mackey hockeydb.com lehel

| * v
* r
Arizona Coyotes |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Connor Ingram **·** Karel Vejmelka |
| 
**Kaitsjad**: Josh Brown **·** Jakob Chychrun **·** Shayne Gostisbehere **·** Dysin Mayo **·** Janis Jérôme Moser **·** Patrik Nemeth **·** Troy Stecher **·** Conor Timmins **·** Juuso Välimäki |
| 
**Ründajad**: Nick Bjugstad **·** Travis Boyd **·** Lawson Crouse **·** Christian Fischer **·** Barrett Hayton **·** Zack Kassian **·** Clayton Keller **·** Andrew Ladd **·** Matias Maccelli **·** Jack McBain **·** Liam O'Brien **·** Nick Ritchie **·** Nick Schmaltz |
**Lubadus** on moraalile ja südametunnistusele tuginev vanne või tõotus, mida antakse kellelegi kui tagatist, kuidas ja mis viisil edaspidi toimitakse. "Laps, ära parem luba, kergel käel antud lubadused on rasked pidada!"- A. H. Tammsaare.

Lubadused ja nende täitmine on üks laialdasemalt levinud intuitiivseid ja enesestmõitsetavaid moraalseid hinnanguid, mistõttu on see läbi aegade huvitanud filosoofe ja sotsiaalteadlasi selle üldise mõju tõttu moraalsetele kohustustele, mille põhiliseks tagatiseks on vaid südametunnistus ning nende andmine ja täitmine põhineb usaldusel. Sarnased fenomenid on tõotused, vanded, tagatised, lepingud ja kokkulepped, mis on olulised elemendid õigusemõistmissüsteemis, sotsiaalsetes lepetes ja poliitilises korralduses.

Filosoofias
-----------

Immanuel Kant’i eetika kohaselt tuleb lubadustest alati kinni pidada olenemata nende tagajärgedest. Ta sõnastas üldised moraaliprintsiibid, ning nimetas need hüpoteetilisteks ja kategoorilisteks imperatiivideks. Hüpoteetiline on pigem soovituslik käitumisjuhis ning ei kehti moraaliotsustele, kategooriline aga absoluutne moraaliseadus, mille põhivormiks on käitumine sellise maksiimi kohaselt, mille kohta saad samal ajal soovida, et sellest saaks universaalne seadus. Selleks, et teada, milline otsus on moraalselt õige, peab see läbima kategoorilise imperatiivi testi. Oletame, et mul on vaja laenata raha ning selleks tuleb mul anda lubadus raha hiljem tagasi maksta, samas ei plaani ma oma lubadusest kinni pidada. Testime seda näidet kategoorilise imperatiiviga: alati, kui keegi vajab raha, peab ta andma võltslubaduse see tagasi maksta. Näeme, et väide ei läbi kategoorilise imperatiivi testi, sest väide kummutab iseennast – lubadus pole lubadus, kui poleks mingit ootust, et see lubadus ka täidetakse.

Kant’le oponeerivaks mõtteviisiks on tägajärjepõhisus (Consequentialism), mis väidab, et lubadusi võib murda parema lõpptulemuse hüvanguks. Iain King üritas oma raamatus ("How to Make Good Decisions and Be Right All the Time") neid kahte suunda kokku sobitada väites, et lubadustest peaks kinni pidama, kuid neid võib murda juhul, kui teisele osapoolele on lepe vähem väärtuslik võrreldes uue leppe lõpptulemustega. Samuti kui uus lahend pakub asjakohaseid, mõistuspäraseid, ettenägematuid muudatusi, mis on olulisemad, kui lubadus ise ning mis tekkisid ka hiljem peale selle sõlmimist. Kantile vastandudes väitsid ka mõned Vene pluralistid, et moraalse suhtumist õigesse ja valesse ei saa formaliseerida kirjalike lepetega. Teatud asjaoludel võib lubaduse murdmine olla tunduvalt kasutoovam kui sellest kinni pidamine. Need moralsed printsiibid vajavad head nõustamist ja hinnanguvõimet, et suurendada lubaduse leppega seotud indiviidide kasu.

Viited
------

1. ↑  *Pojman*. 2005. Lk 228-229.
2. ↑  "Consequentialism".
3. ↑  "How to Make Good Decisions and Be Right All the Time".

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Lubadus**
 |