Kesk-Euroopa peapiiskopkonnad 1500. aasta paiku. Pärast Vestfaali rahu jäi Mainzi peapiiskopkond ikka veel suurimaks Saksamaal, hõlmates 10 abipiiskopkonda. Piiskopkondade ja peapiiskopkondade (vaimulik) territoorium oli tavaliselt palju suurem kui vürstlike piiskopkondade ja peapiiskopkondade/kuurvürstkondade (ilmalik) territoorium, mida valitses sama isik
18. sajandi Mainzi kuurvürstkonna kaart
**Mainzi kuurvürstkond** (*Kurfürstentum Mainz* või *Kurmainz*) oli mainekaim ja üks mõjukamaid riike Saksa-Rooma riigis selle loomisest kuni lõpetamiseni 19. sajandi alguses. Roomakatoliku hierarhias oli Mainzi peapiiskop-kuurvürst esimene Saksamaal (*primas Germaniae*), puhtalt auamet, mida teised peapiiskopid aeg-ajalt edutult saada püüdsid. Keisririigis oli peale Mainzi kuurvürsti veel vaid kaks kiriklikku kuurvürsti: Kölni kuurvürstkonnas ja Trieri kuurvürstkonnas.

Mainzi peapiiskop-kuurvürst oli ka Saksamaa (üks kolmest Saksa-Rooma riigi titulaarkuningriigist, teised kaks olid Itaalia ja Burgundia) ülemkantsler ja sellisena esimene keisririigi kõigi kiriklike ja ilmalike vürstide seas ning allus ainult keisrile. Tema poliitiline roll, peamiselt osastisriikide ja keisri vahendajana, oli märkimisväärne.

Ajalugu
-------

Piiskopitool rajati Vana-Rooma aegadel Mainzi linnas, mis oli Rooma provintsipealinn Moguntiacum, kuid amet muutus tõeliselt tähtsaks pärast Mainzi ülendamist peapiiskopkonnaks aastatel 780–782. Esimesed piiskopid enne 4. sajandit on legendaarsete nimedega, alustades Crescensist. Esimene kindlalt tõendatud Mainzi piiskop oli Martinus 343. aastal. Mainzi kiriklikku ja ilmalikku tähtsust dateeritakse alates püha Bonifatiuse saamisest piiskopitoolile 747. aastal. Bonifatius oli varem olnud peapiiskop, kuid piiskopitoolile tuli see au alles tema järglase Lulluse ajal.

Kuurvürstkonna territoorium koosnes mitmest hajutatud alast: Mainzi-äärsed maad Reini mõlemal kaldal; territoorium piki Maini jõge Frankfurdist ülesvoolu (sealhulgas Aschaffenburgi kreis); Eichsfeldi piirkond Alam-Saksis ja Tüüringis; ning territoorium Erfurdi ümbruses Tüüringis.

* Kuurvürsti loss (Mainz)Kuurvürsti loss (Mainz)
* Johannisburgi loss AschaffenburgisJohannisburgi loss Aschaffenburgis
* Mainzi kuberneride loss ErfurdisMainzi kuberneride loss Erfurdis

Nagu üldiselt Saksa-Rooma riigis, erines vürstliku piiskopkonna või peapiiskopkonna territoorium sellest, mis vastas piiskopkonnale või peapiiskopkonnale puhtalt vürstliku piiskopi või peapiiskopi vaimuliku jurisdiktsiooni all. Varauusajal oli Mainzi peapiiskopkond (vaata kaarti allpool) suurim kiriklik provints Saksamaal, hõlmates Mainzi ja 10 abipiiskopkonda.

* Mainzi toomkirikMainzi toomkirik
* Erfurdi toomkirik ja Püha Severuse kirik ErfurdisErfurdi toomkirik ja Püha Severuse kirik Erfurdis

1802. aastal kaotas Mainz oma peapiiskopliku olemuse. Ilmalikustamistega, millega kaasnes 1803. aasta Saksamaa mediatisatsioon *(Reichsdeputationshauptschluss)*, koliti kuurvürsti Karl Theodor von Dalbergi tool Regensburgi ja kuurvürstkond kaotas oma vasakkalda territooriumid Prantsusmaale, paremkalda alad piki Maini Frankfurdist allavoolu Hessen-Darmstadti ja Nassau vürstidele ning Eichsfeldi ja Erfurdi Preisi kuningriigile. Dalberg säilitas Aschaffenburgi ala kui Aschaffenburgi vürstkonna. 1810. ühendas Dalberg Aschaffenburgi, Frankfurdi, Wetzlari, Hanau ja Fulda, et moodustada 1810. aastal uus Frankfurdi suurhertsogkond. Dalberg astus tagasi 1813. aastal ja 1815. aasta Viini kongressiga jagati tema territooriumid Baieri kuningriigi, Hessen-Kasseli kuurvürstkonna, Hesseni suurhertsogkonna ja Frankfurdi vabalinna vahel.

Tänapäevane Mainzi piiskopkond asutati 1802. aastal, kui Mainz kaotas oma peapiiskopkonna seisuse ja jäi üheks piiskopkonnaks Prantsusmaa territooriumil. 1814. aastal ulatus selle jurisdiktsioon üle Hessen-Darmstadti territooriumi.

Vaata ka
--------

* Mainzi kuurvürst
* Mainzi toomkirik
* Primas Germaniae
* Mainzi piiskopkond