**Brauser**, ka **veebibrauser** (inglise keeles *web browser*), (**veebilehitseja** pole selles tähenduses soovitatav) on rakendusprogramm Internetis liikumiseks ja veebilehtede kuvamiseks. Brauserid on ka failivorminguid näitavad failivaaturid, millega saab vaadata tekste, pilte jpm. Brauserit võib käsitleda kui veebirakenduste kasutajaliidest. Brauseri kasutamist internetis nimetatakse ka veebis surfamiseks.

Kõige populaarsem brauser oli 2021. aasta seisuga Google Chrome (64%), talle järgnes Safari (18%).

Lisandprogrammid ja laiendused
------------------------------

Multimeedia sisu vastuvõtmiseks ja kuvamiseks kasutatakse brauseris lisandprogramme ehk pluginaid (ingl *plug-in*), et võimaldada brauseriväliste failitüüpide ja muu interaktiivse sisu (näiteks PDF, Shockwave, Flash, 3dmlw jm) vaatamist ja kasutamist. Seoses HTML5 video ja vastavate koodekite brauseritesse sisseehitamisega on tarvidus multimeedia esitamise pluginate järele tänapäeval vähenenud.

Erinevalt pluginatest, mis põhinevad brauserivälisel koodil, kasutavad laiendused (ingl *browser extensions*) brauseri võimaldatud vastavaid raamistikke ja liideseid. Laienduste seas on nii sisublokeerijad, sh Adblock Plus reklaamidele ja skriptiblokeerijad (NoScript), sisuparendajad (Greasemonkey ja Stylish), kui ka privaatsuse parendajad (Privacy Badger). Samuti lasevad kommertsettevõtted ja muud asutused eri eesmärkide jaoks välja eriotstarbelisi laiendusi. Selliste seas on näiteks laiendus, millega on võimalik kasutada Eesti ID-kaarti.

Ajalugu
-------

Algul oli veebibrauser programm, mis esitas HTML-koodi sisaldavaid tekstifaile (veebilehti) kasutajale loetaval kujul ja võimaldas hüperlinkide abil liikuda ühelt hüpertekstiga lehelt teisele.

Esimese veebibrauseri lõi Tim Berners-Lee 1990. aastal nimega WorldWideWeb. Vältimaks segadust World Wide Webiga, sai hiljem selle nimeks Nexus. Tuntumatest brauseritest järgnesid Mosaic (1993), Netscape (1994), Internet Explorer (1995), Opera (1996), Safari (2003), Mozilla Firefox (2004), Google Chrome (2008), Microsoft Edge (2015). 

Kommertsbrauserite arendus ajas

|
|  |
Tuntumate brauserite turuosa muutus aastail 2012–2020| Brauser | 2020 | 2019 | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 | 2014 | 2013 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Chrome | 69,1 | 68,5 | 61,6 | 58,5 | 47,6 | 27,6 | 19,1 | 16,4 | 18,7 |
| Internet Explorer | 5,5 | 6,1 | 12,0 | 19,1 | 31,4 | 53,0 | 58,3 | 56,7 | 53,8 |
| Firefox | 7,2 | 8,7 | 11,0 | 11,8 | 10,0 | 11,8 | 15,7 | 19,3 | 20,3 |
| Microsoft Edge | 7,2 | 5,9 | 4,2 | 5,6 | 4,8 | 1,0 | 0 | 0 | 0 |
| Apple Safari | 3,7 | 4,4 | 3,8 | 3,4 | 4,3 | 4,9 | 5,4 | 5,6 | 5,0 |
| Opera | 1,2 | 1,4 | 1,5 | 1,2 | 1,5 | 1,3 | 1,1 | 1,6 | 1,6 |
| Muud | 6,1 | 5,0 | 5,9 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,4 | 0,6 |

Vaata ka
--------

* Brauserite loend
* Internetikomplekt
* Failisirvikud

Viited
------

1. ↑  [ Andmekaitse- ja veebiturbe leksikon: ""veebilehitseja" ei vasta mõiste sisule
ja tähistab pigem veebis surfijat"] (vaadatud 25.02.2022).
2. ↑  "veebilehitseja" Sõnaveebis
3. ↑  statcounter.com mai 2021, vaadatud 23.09.2021.

Välislingid
-----------

* 2021 kõige turvalisem veebilehitseja

| * v
* r
Veebibrauserid |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Osad | 
Allalaadimishaldur  • Küpsis  • Pistikprogramm |
| Veebistandardid | 
CSS  • DOM  • HTML  • HTML5  • JavaScript  • MathML  • SVG  • XHTML  • WebGL |
| Seotud teemad | 
Veeb  • Internetikomplekt  • Mobiilne internet  • SPDY  • HTTP  • HTTPS  • SSL/TLS  • WebSocket  • XML |

 |
| Lauaarvuti | 

|  |  |
| --- | --- |
| Geckol põhinevad | 
Firefox  • *Lotus Symphony*  • *Netscape* |
| WebKitil põhinevad | 
Konqueror  • Midori  • Safari |
| Tridentil põhinevad | 
Internet Explorer |
| Blinkil põhinevad | 
Chromium (Chrome)  • Opera |
| Tekstipõhised | 
Lynx  • w3m |
| Muud | 
Microsoft Edge |

 |