recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
See artikkel See artikkel räägib lõbustusasutusest.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Tsirkus (täpsustus).

---

Billy Smart'si tsirkus külastamas Cambridge'i (2004)
Akrobaadid
Tsirkusehobused
**Tsirkus** on lõbustusasutus, kus etendatakse jõudu, julgust ja osavust nõudvaid ning koomilisi vaatemänge, mustkunsti ja akrobaatilisi trikke ning näidatakse dresseeritud loomi.

Tsirkusehoone on telk või sõõrja põhiplaani, kupli, ümmarguse areeni ja selle ümber paiknevate pingiridadega ehitis.

Ajalugu
-------

Vana-Roomas oli tsirkus piklik kaarjate otste ja võidusõidurajaga väljak, kus korraldati 4–12 kaarikuga võiduajamisi ning pidulikke rongkäike. Väljaku ümber asusid istmeread, tribüün ja loož, väljastpoolt ümbritses tsirkust sammaskoda. Tsirkus oli peamine rahva lõbustuskoht ja avaliku elu keskpunkt. Sellepärast toimus seal sageli ühiskondlikke kokkupõrkeid ja moodustati isegi tsirkuseparteisid.

Rooma vanim ja suurim tsirkus Circus Maximus oli 600 m pikk ja 150 m lai. Keiser Augustuse ajal mahutas see 60 000, hilisema ümberehituse järel 185 000 pealtvaatajat.

Tänapäevane tsirkus arenes välja Inglismaal kunstratsutajate ühinguist.

Esimese alalise tsirkusehoone avas 1767. aastal Pariisis J. Bates.

Loomade kohtlemine
------------------

Loomakaitseorganisatsioonid on registreerinud palju juhtumeid, kus tsirkuses on loomi dresseerimise käigus julmalt koheldud. Loomade õiguste eest võitlev rühmitus PETA kinnitab, et tsirkustes peetavaid loomi sunnitakse sageli alluma peksu abil ja julmus on alati olnud üks tsirkuseloomade dresseerimise meetod. PETA kinnitusel kasutatakse USA tsirkustes tänapäevani elektrišokirelvi ja piitsasid, kuigi juba 1966. aastal vastu võetud loomade heaolu seadus keelas nende kasutamise loomade kohtlemisel.

1998. aastal uuris Suurbritannia parlamendi töörühm loomade elu- ja kohtlemistingimusi oma maa tsirkustes ning jõudis üksmeelele, et loomade kaitseks on vaja muuta seadusi. Töörühma juht, konservatiivne parlamendiliige Roger Gale teatas BBC-le: "See on ebaväärikas. Tingimused, milles neid peetakse, on murettekitavalt ebakohased. Puurid on liiga väikesed, nende elukeskkond pole sobiv ja paljud meist usuvad, et on tulnud aeg see tava lõpetada."

2007. aastal uuris olukorda Suurbritannia keskkonna-, toidu- ja maa-ameti töörühm. Vahepeal olid loomapidamise tingimused tsirkustes paranenud ning töörühm ei võtnud kindlat seisukohta.

Austria, India, Costa Rica, Rootsi, Singapur, Soome, Šveits ja Taani on seadustega piiranud loomade kasutamist meelelahutuses. Avalikkus on loomade julmast kohtlemisest aina teadlikum, mistõttu levivad maailmas üha enam loomadeta tsirkused. 2009. aastal võttis Boliivia vastu seaduse, millega keelustati tsirkustes loomade etteasted.

Tsirkusi
--------

* Tsirkus Finlandia

Vaata ka
--------

* Monte Carlo rahvusvaheline tsirkusefestival
* Sotsiaalne tsirkus

Viited
------

1. 1 2 3 4  Antiigileksikon, 2. kd, lk 237

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tsirkus** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Tsirkus** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Koiva jõgikonna jõest; Kolga lahte suubuva jõe kohta vaata artiklit Pudisoo jõgi.* |

---

**Pärlijõgi** (läti keeles *Pērļupīte*) on jõgi Eesti kaguosas Võrumaal, Mustjõe keskjooksu suurim lisajõgi. Pärlijõgi voolab välja Trumulītise järvest Lätis ja suubub vasakult Mustjõkke 55,4 km kaugusel viimase suudmest.

Selle pikkus on 41 km ja valgla on 194 km². Jõe langus on 95,7 m ja lang on 2,37 m/km.

Esimesed 4 km voolab Pärlijõgi Alūksne kõrgustikul. Eestis voolab ta Haanja kõrgustikul 5–6 km ulatuses läbi Vanamõisa ehk Luhasoo soo (Luhasoo maastikukaitseala). Edasi voolab ta sügavas järsuveerulises ürgorus. Mõõdukalt looklevad jõesängi osad vahelduvad tugevasti käänuliste lõikudega. Keskjooksul paljanduvad jõesängi põhjal kohati Ülem-Devoni paasaluspõhja lubjakivid ja dolomiidid. Orus esineb Sänna paljand koos kahe Sänna koopaga.

Lammile on iseloomulikud kuivad aruniidud ja kohati niisked luhaniidud. Kesk- ja alamjooksul jõe ümber vahelduvad põllud ja metsad. Jõe kaldail asub mitu väiksemat küla: Vanamõisa, Mikita, Kõrgeperve, Saarlasõ, Ruuksu, Hurda, Rõuge-Matsi, Kaugu, Heedu, Karaski, Sikalaanõ ja Sänna. Pärlijõel on viis paisu.

Kesk- ja alamjooksul Mikita külast alates on jõe ja selle elustiku kaitseks on moodustatud Pärlijõe hoiuala.

* Sänna Alaveski järv PärlijõelSänna Alaveski järv Pärlijõel
* Sänna mõisa vesiveski paisud PärlijõelSänna mõisa vesiveski paisud Pärlijõel
* Kaugu veski jõe ääresKaugu veski jõe ääres
* Pärlijõgi Kaugu veski juuresPärlijõgi Kaugu veski juures
* Kunnasilla koopad asuvad Pärlijõe ürgoru lõunakalda liivakivipaljandisKunnasilla koopad asuvad Pärlijõe ürgoru lõunakalda liivakivipaljandis
* Kunnasilla koopad, devoni liivakivi on ülalpool punakas ja allpool hallikasKunnasilla koopad, devoni liivakivi on ülalpool punakas ja allpool hallikas

Välislingid
-----------

 Pärlijõgi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Dvigateli tööstuspark** on tööstuspark Tallinnas Lasnamäe linnaosas Suur-Sõjamäel. See paikneb Dvigateli tehase territooriumil ning piirneb lõunas Tallinna lennujaama ja põhjas Ülemiste raudteesõlmega.

Tööstuspargi kogupindala on 52 hektarit. Alal asub viis riikliku kaitse all olevat arhitektuurimälestist.

2014. aastal lammutati Suur-Sõjamäe tänava ääres asuva kunagise Dvigateli salajase metallitootmiskompleks, mille asemele rajati parkimisala laiendus, millega tekkis linnakusse juurde ligikaudu 200 uut parkimiskohta. Hoone ehitati ajavahemikul 1979–1983 ja Eesti NSV ajal asus seal Dvigateli sõjatehase salajane metallitööstus, majal puudusid näiteks lennujaama poole aknad. Peale taasiseseisvumist kasutati ruume peamiselt laopinnana, möödunud aasta augustist seisis hoone tühjana, hoone oli 5-korruseline, 30 meetrit pikk.

Pildid
------

* Kultuurimälestiste riiklikku registrisse kantud Dvigateli kesklabori hoone
* Dvigateli kesklabori sissepääs
* Dvigateli veetorn
* Park
* Tööstuspargi territooriumil asuv restoran Viktoria

Vaata ka
--------

* Technopolis Ülemiste, Mainor Ülemiste
* Ülemiste City

Viited
------

1. ↑  Ülemiste Citys lammutatakse Dvigateli metallitootmishoone, www.err.ee, 17.03.2014
2. ↑  Sissekanne kultuurimälestiste registris
**Veprõki piiramine** toimus 3.–18. jaanuaril 1709 Rootsi sissetungil Venemaale Põhjasõjas.

Pärast ebatavaliselt külma talve oli mõlema armee poolt hukkunud palju vägesid ja Rootsi Karl XII otsustas Venemaa tsaar Peeter I survestamiseks piirata Venemaa linna Veprõki. Linna kaitses umbes 1500-meheline garnison. Pärast seda, kui Vene komandör Šoti kolonel Fermor keeldus alistumast, alustas Karl XII linna pommitamist ja hiljem, 17. jaanuaril ka pealetungi. Pärast umbes kaks tundi kestnud intensiivset võitlust tõmbusid rootslased tagasi, suutmata linna vallutada. Ööl vastu 18. jaanuari venelased aga alistusid ja rootslastel lasti sisse marssida. Tulemus oli Rootsi vägede taktikaline edu, kuid ei muutnud oluliselt strateegilist olukorda. Umbes 400 rootslast sai surma ja veel 600 haavata. Kogu Vene garnison kas tapeti, vangistati või sai haavata. Mõne päeva pärast põletas Karl XII linna maha.

Viited
------

1. 1 2  3.–18. jaanuar 1709 Gregoriuse kalendri järgi. 23. detsembrist 1708 kuni 7. jaanuarini 1709 (Juliuse kalender) ja 24. detsembrist 1708 kuni 8. jaanuarini 1709 (Rootsi kalender).

* Bengt Liljegren (2000). Karl XII: En biografi. Lund: Historiska Media. pp. 167.
* Peter From (2007). Katastrofen vid Poltava - Karl XII:s ryska fälttåg 1707-1709. Lund: Historiska Media. pp. 251.
**Viking Motors AS** on Eesti automüügi ettevõte, mille asutas 1993. aastal Peeter Kalli.

Ajalugu
-------

Firma alustas tegevust Volvo sõiduautode müügi ja hoolduse/remondiga Tallinnas aadressil Paldiski mnt 135. 

1995. aastal sõlmiti Saabi ja Jaguari esinduslepingud. 

Opeli müüki alustas firma Tallinnas 1999. aastal juba uuel aadressil Tammsaare tee 51. Aastal 2000 alustati Opeli müüki ka Ida-Virus ja edasiseks kohalikuks esindajaks oli Viking Motors Ida-Viru, mida juhtis Elgudza Kopaladze. 

Peagi lisandusid firma müügiportfelli veel ka kõik muud GM Euroopa turul müüdavad autod. Nendeks olid Cadillac, Chevrolet, Hummer ja Corvette. Firmal oli suur areng ja laienemine Balti riikidesse. Viking Motors ostis SAAB autode maaletooja Lätis E&S Auto SIA, mille nimi muutus Viking Motors SIA -ks. Ka Lätis lisandusid Cadillac, Corvette ja Hummer. Samal ajal avati ka esindus Leedus Kaunases. 

2008/2009 tõi maailmamajanduses tõsised muutused ja endine maailma suurim autokontsern General Motors pankrotistus, asuti likvideerima oma kaubamärke. Nii kadusid maailmakaardilt Saab, Hummer, Saturn ja Pontiac. Cadillac Europe / Kroymans pankrotistus Hollandis 2009. aastal ja seega kadusid need kaubamärgid Balti turgudelt lõplikult. Viking Motors SIA müüdi edasi Northern Viking SIA-le ja Leedus toimiv esindus suleti.

Peeter Kalli müüs firma Viking Motors AS 2012. aasta juunis Tallinna Kaubamaja Grupile ning lahkus autoärist pärast 33 aastat autokaubanduses.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Tsiteerimise pilditeooria** on tsiteerimise teooria, mida Donald Davidson, kes sellele pilditeooria nime andis, kirjeldab nii: "... väljendile ei osuta mitte kogu tsitaat, s.o väljend pluss jutumärgid, vaid hoopis väljend ise. Jutumärkide roll on anda teada, kuidas nende sees olevat väljendit tuleb võtta: jutumärgid moodustavad keelelise ümbruse, milles väljendid teevad midagi erilist (...)". 

Tsitaat on "hieroglüüf": ta mainib objekti, tehes sellest pildi. Jutumärkides olevat kasutatakse autonüümselt, s.o iseenda nimena. 

Selle teooria visandas esimesena Willard Van Orman Quine. Sama seisukohta väljendab Wolfgang Stegmüller.

Seda teooriat ei ole edasi arendatud.

Hans Cappelen ja Ernest LePore leiavad, et kui see teooria detailides välja arendada, siis ta osutub tsiteerimise identsusteooria variandiks.

Kriitika
--------

Niels Egmont Christensen leiab, et sellal kui pilt on alati erinev sellest, mille pilt ta on, ja märgid hieroglüüfkeeles on erinevad asjadest, mida nad mainivad, tehes neist pildi, pole tsiteerimise puhul seda erinevust, sest näiteks "Boston" jutumärkides ei ole häälikute ja märkide kompleksi (tüübi) "Boston" pilt, vaid ongi see kompleks ise kõigi sarnaste komplekside esindajana.

Viited
------

1. ↑  Quotation. – *Theory and Decision*, kd 11, 1979, lk 27–40. Taastrükk: *Inquiries into Truth and Interpretation*, Oxford 1984, lk 79–92, tsiteeritud lk 83–84.
2. 1 2  Niels Egmont Christensen. The Alleged Distinction between Use and Mention. – *Philosophical Review*, kd 76, 1967, lk 358–367, lk 362.
3. ↑  *Mathematical Logic*, 1940, lk 26
4. ↑  *Das Wahrheitsproblem und die Idee der Semantik*, Wien 1957, lk 21.
5. 1 2  Sissekanne Stanfordi filosoofiaentsüklopeedias
**Abikaasa eelosa** on pärandaja üleelanud abikaasa õigus nõuda endale peale pärandiosa ka abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need esemed ei ole kinnisasja päraldised.

Abikaasa õigus eelosale tähendab, et olukorras, kus pärandaja üleelanud abikaasa pärib koos teise järjekorra pärijatega, saab ta peale pärandiosa eelosana abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemed, kui need ei ole kinnisasja päraldised.

Päraldis on vallasasi, mis, olemata peaasja osa, teenib peaasja ning on sellega seotud ühise majandusliku eesmärgi ja sellele vastava ruumilise seose kaudu. Kirjanduses on leitud, et kinnisasja päraldiseks on näiteks sisseehitatud köögimööbel.

Silmas tuleb pidada aga seda, et õigus eelosale (abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetele) on pärandja üleelanud abikaasal olemas üksnes siis, kui ta pärib koos teise järjekorra pärijatega.

Abikaasa eelosa eesmärk on võimaldada pärandaja üleelanud abikaasal jätkata tavapärast elu temale harjumuspärases keskkonnas – selline keskkond luuakse abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete üleandmisega üleelanud abikaasale.

Abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete määratlus
----------------------------------------------------------

Abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemete ammendav määratlus (loetelu) õigusaktides puudub. 

Tavalise sisustuse esemete määratlus on hinnanguline. Otsustamisel selle üle, kas konkreetne ese kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka, tuleb lähtuda eelosa regulatsiooni eesmärgist (tavapärase elu harjumuspärases keskkonnas jätkamise võimaldamine), konkreetse eseme funktsioonist ning üldisest käibearusaamast (teisisõnu arusaamast sellest, mis kuulub kodu tavalise sisustuse esemete hulka).

Kirjanduses on asutud seisukohale, et abikaasade ühise kodu tavalise sisustuse esemetena saavad olla käsitletavad näiteks voodipesu, kodumasinad (majapidamismasinad), mööbel, raamatud, koduelektroonika (arvuti, raadio, televiisor).

Abikaasa eelosa õiguslik olemus
-------------------------------

Pärandi avanemisel (pärandaja surma hetkel) ei lähe eelossa kuuluvate ühise kodu tavalise sisustuse esemete omandiõigus pärandaja üleelanud abikaasale automaatselt üle. 

Pärandi avanemisel omandab üleelanud abikaasa (pärandaja seadusjärgse pärijana) õiguse nõuda pärandaja teise järjekorra seadusjärgsetelt pärijatelt vastavate esemete omandiõiguse ülekandmist.

Viited
------

1. ↑  T. Mikk. Pärimisõigus. Tallinn: Sisekaitseakadeemia 2012, lk 33.
2. ↑  Pärimisseadus. § 17 lg 1.
3. ↑  Tsiviilseadustiku üldosa seadus. § 57 lg 1.
4. ↑  U. Liin. Pärimisõigus. Tallinn: AS Kirjastus Ilo, lk 53.
5. 1 2 3 4  T. Mikk. Pärimisõigus. Tallinn: Sisekaitseakadeemia 2012, lk 34.
6. ↑  Pärimisseadus. § 3 lg 1.
7. ↑  Pärimisseadus. § 11 lg 1.
**Gottfried** oli esimene katoliiklik Saaremaa piiskop.

Tsistertslaste ordu mungana oli ta varem Himmelspforte bei Naumburgi prior ja Dünamünde (Daugavgrīva) tsistertslaste kloostri abt. Saaremaa piiskopiks valiti ta Riia piiskopi Alberti poolt viimasele paavsti antud volituse aluse, 1227. aastal, kohe pärast Saaremaa alistumist, või hiljemalt juunis 1228. aastal.

Tegevus piiskopina
------------------

Samal ajal sai ta ka ilmaliku võimu oma piiskopkonna üle, sest esimesel mainimisel 29. juunil 1228 läänistas ta ühe kolmandiku Saaremaast, Muhumaast ja oma piiskopkonna teistest saartest Mõõgavendade ordule, säilitades neil maadel vaimulikud õigused. Sama aasta 1. oktoobril läänistas roomlaste kuningas Heinrich VII Wülzburgi lähistel talle tema piiskopkonna: viis kihelkonda Saaremaal ja seitse Läänemaal, Hiiumaa ja teised lähedalasuvad saared – Saksa-Rooma vasallvürstiriigina, andes talle kõik õigused, mis olid teistel Vana-Liivimaa piiskoppidel.

Olemasolevail allikail jättis Gottfried paari kuu pärast oma piiskopkonna maha (26. juulil 1229 on teda nimetatud endiseks piiskopiks).

10. novembril 1234 tühistas legaat Wilhelm tema tehtud läänistused, olles sama aasta 10. septembril määranud ametisse uue piiskopi Heinrich I. 

Gottfriedi on mainitud veel elusolevana Burtscheidis aastal 1257 (*G. episcopus Lyvonie, de ordine Cisterciensi*).

Vaata ka
--------

* Saare-Lääne piiskoppide loend
William Lane Craig (2014)
**William Lane Craig** (sündinud 23. augustil 1949 Peorias Illinoisis) on ameerika filosoof ja kristlik teoloog.

Ta lõpetas 1971. aastal Illinoisis asuva Wheaton College'i ja jätkas õpinguid religioonifilosoofia alal Illinoisis asuvas usuteaduslikus seminaris Trinity Evangelical Divinity School. Sai 1977. aastal Birminghami Ülikoolist doktorikraadi (PhD) filosoofia alal. Doktoritöö käsitles kosmoloogilist argumenti. Juhendaja oli John Hick. 

Craig on arendanud ja kaitsnud Kalāmi kosmoloogilist argumenti jumalatõestuse kohta, samuti ajaloolist argumenti Jeesuse ülestõusmise kohta. Ta on debateerinud jumalatõestuse teemal Sam Harrisega, Christopher Hitchensiga, Lawrence Kraussiga, Quentin Smithiga ja A. C. Graylinguga.

Craig väidab, et kosmiline aeg, mis registreerib universumi vanuse, on Jumala aja mõõt ja teeb sellest järelduse, et universum on Jumala kell.

Teoseid
-------

* 1979 – *Kalam Cosmological Argument*
* 2001 – *Time and Eternity: Exploring God's Relationship to Time*
* 2004 – *Creation out of Nothing: A Biblical, Philosophical, and Scientific Exploration*

Välislingid
-----------

 William Lane Craig – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gotthard Friedrich Stender
Gotthard Friedrich Stenderi mälestuskivi sünnikoha Laši lähedal Eglaine vallas
**Gotthard Friedrich Stender** (27. august 1714 Laši Kuramaa – 17. mai 1796 Sunākste) oli Läti jutukirjanik, keeleuurija, tõlkija, pedagoog, vaimulik ja loodusteadlane. Populaarsuse tõttu rahva seas nimetati teda ka vanaks Stenderiks, eristamaks teda poeg Aleksander Johannes Stenderist ehk noorest Stenderist.

Gotthard Friedrich Stender sündis 1714. aastal Kuramaal õpetaja perekonnas ning õppis usuteadust Jenas ja Halle ülikoolis. Aastail 1753–1759 elas Žeimelise alevis. Seejärel tegutses pastorina Lätis kuni surmani 1796. aastal.

Stender uuendas Läti tähestikku, andis välja Läti keele grammatika ning läti-saksa ja saksa-läti sõnaraamatu. Tema ja Johann Gottfried Herderi olid esimesed, kes analüüsisid läti rahvalaule, mõistatusi, tegusõnu ja vanasõnu.

Välislingid
-----------

* Gotthard Friedrich Stender saidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
* Elulugu
* Portree
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 2010. aastal eraldunud kogudustest, alates 1919 Eestis ja hiljem paguluses tegutsenud kiriku kohta vaata artiklit Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik.* |

---

**Eesti Evangeeliumi Luteriusu Koguduste Liit** ühendab Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudusi, mis ei ühinenud Eesti Evangeelse Luterliku Kirikuga.

Liitu juhtis peapiiskopi kohusetäitja Thomas Vaga ja toetava komitee liikmed on Lakewoodi Pühavaimu koguduse esimees Valter Must, diakon-õpetaja Gilda Karu, Los Angelese koguduse esimees Heino Nurmberg, praostkonna sekretär Agu Ets ning Kanadast Jüri Silmberg ja Riina Klaas.

Liidul on neli kogudust:

* E.E.L.K. Bergen County Kogudus: õpetaja praost Thomas Vaga, esimees Aksel Lehtmäe
* E.E.L.K. Lakewoodi Pühavaimu Kogudus: õpetaja praost Thomas Vaga, esimees Valter Must
* E.E.L.K. Los Angelese Kogudus: esimees Heino Nurmberg
* E.E.L.K. New Yorgi Pauluse Kogudus: õpetaja praost Thomas Vaga, esimees Sven Roosild

EELK seisukoht
--------------

EELK nimekirjast kustutati järgmised kogudused:

* Bergen County
* Lakewoodi Pühavaimu
* Los Angelese
* New Yorgi Pauluse
* Toronto Vana-Andrease
* Chicago Esimene
* Connecticuti ja
* Buffalo kogudus

Need kogudused ei saa kutsuda oma teenistusse EELK vaimulikke ega saa EELK vaimulikud tavapärases korras nende teenistusse astuda. 

Neil kogudustel puudub EELKga lepinguline suhe, seega ka kantsli- ja armulauaosadus.

Thomas Vaga on öelnud: 

See on kiriklik e. eklesioloogiline ja inimlik jõumäng, mis meie vastu on käima pandud. 

Me aga ei karda, nagu meie usuisa Martin Luther ei kartnud. Me jääme kokku ja jätkame Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudustest moodustatud kirikuna, kes kuulutab ja tegutseb luteri kiriku tunnustuskirjade juhtimisel, Agendas antud jumalateenistuse korra järgi, Laulu- ja Palveraamatu koraalide ja puhta, eksimatu Piiblisse kirja pandud Jumala Sõna juhtimisel Jeesuses Kristuses..

Viited
------

1. ↑
2. ↑  EELKst arvati välja 8 kogudust. Eesti Kirik, 16. oktoober 2013, nr. 41, lk. 1.
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. mai 2014. Vaadatud 22. mail 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Eesti Evangeeliumi Luteriusu Koguduste Liidu koduleht
* Kirikulõhe: osa Välis-Eesti kogudusi ei soovi kuuluda EELKsse. Meelis Süld
* A New Bishop Electus for an Old Organization. (Eesti.ca)
| Medalikohad |
| --- |
| Iirimaa esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Teine koht | 1952 | Kukk-kaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Kolmas koht | 1953 | Kukk-kaal |

**John McNally** (3. november 1932 Belfast – 4. aprill 2022) oli Iirimaa ja Põhja-Iirimaa poksija.

McNally sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Pentti Hämäläisele (Soome).

McNally oli esimene Iirimaa poksija, kes on võitnud olümpiamedali.

McNally sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Boriss Stepanovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

McNally poksis aprillist 1954 kuni märtsini 1961 elukutselisena. Ta osales kokku 25 kohtumisel ning võitis neist 14 (neist 7 nokaudiga), kaotas 9 (neist 6 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist.

Viited
------

1. ↑  15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles
2. ↑  "10. Euroopa meistrivõistlused poksis. Varssavi 1953. Tulemused inglise keeles" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 11. novembril 2011.

Välislingid
-----------

* John McNally saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* John McNally saidil BoxRec
William P. Rogers
**William Pierce Rogers** (23. juuni 1913 Norfolk – 2. jaanuar 2001 Bethesda) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ja jurist. Ta oli Vabariikliku Partei liige.

Rogers õppis Colgate'i ülikoolis ja lõpetas 1937. aastal Cornelli Ülikooli õigusteaduskonna. Teise maailmasõja ajal teenis ta mereväes lennukikandjal USS Intrepid.

Pärast sõjaväeteenistust töötas ta New Yorgis advokaadina. 1953–1957 oli ta asejustiitsminister ja 1957–1961 justiitsminister Dwight D. Eisenhoweri valitsuses. Seejärel jätkas tööd advokaadina.

Rogers oli Ameerika Ühendriikide riigisekretär Richard Nixoni valitsuses 1969–1973. Nixon soovis välispoliitikat ajada Riikliku Julgeolekunõukogu kaudu ning valis oma julgeolekunõunikuks Henry Kissingeri, kellest sai tema peamine nõuandja välispoliitika küsimustes ning riigisekretäriks Rogersi, kellel puudus välispoliitika-alane kompetents.

1986. aastal juhtis ta Challengeri katastroofi uurimiskomisjoni.

Viited
------

1. ↑  Karnow, Stanley "Vietnam. A History", New York: Viking Books, 1983. lk 587

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide riigisekretärid |
| --- |
| 

* Jefferson
* Randolph
* Pickering
* J. Marshall
* Madison
* Smith
* Monroe
* Adams
* Clay
* Van Buren
* Livingston
* McLane
* Forsyth
* Webster
* Upshur
* Calhoun
* Buchanan
* Clayton
* Webster
* Everett
* Marcy
* Cass
* Black
* Seward
* Washburne
* Fish
* Evarts
* Blaine
* Frelinghuysen
* Bayard
* Blaine
* Foster
* Gresham
* Olney
* Sherman
* Day
* Hay
* Root
* Bacon
* Knox
* Bryan
* Lansing
* Colby
* Hughes
* Kellogg
* Stimson
* Hull
* Stettinius
* Byrnes
* G. Marshall
* Acheson
* Dulles
* Herter
* Rusk
* Rogers
* Kissinger
* Vance
* Muskie
* Haig
* Shultz
* Baker
* Eagleburger
* Christopher
* Albright
* Powell
* Rice
* Clinton
* Kerry
* Tillerson
* Pompeo
* Blinken

 | Ameerika Ühendriikide riigisekretäri pitsatAmeerika Ühendriikide riigisekretäri pitsat |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2022 | jalgpall |

**William Alain André Gabriel Saliba** (sündinud 24. märtsil 2001 Bondys) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Arsenal ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.

2016. aastal liitus ta Prantsusmaa klubiga Saint-Étienne ning debüteeris 25. septembril 2018 Prantsusmaa kõrgliigas mängus Toulouse'i vastu. Esimesel hooajal sai ta Prantsusmaa kõrgliigas kirja 16 mängu.

2019. aasta juulis sõlmis ta pikaajalise lepingu Arsenaliga. Väidetav ülemineksumma oli 27 miljonit naelsterlingit. Hooajal 2019/20 oli ta Arsenalist laenul taas Saint-Étienne'is. Hooaja 2020/21 teises pooles oli ta laenul Prantsusmaa kõrgliigaklubis Nice ja hooajal 2021/22 Prantsusmaa kõrgliigaklubis Marseille Olympique. Hooaja 2021/22 lõpus valiti Saliba Prantsusmaa kõrgliiga hooaja parimaks noormängijaks ja liigahooaja sümboolsesse koosseisu.

Arsenali põhimeeskonnas hakkas Saliba mängima hooajal 2022/23. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi 5. augustil 2022 hooaja avamängus Crystal Palace'i vastu. Inglismaa kõrgliigas lõi ta esimese värava sama aasta 20. augustil mängus Bournemouthi vastu.

Prantsusmaa jalgpallikoondises debüteeris Saliba 25. märtsil 2022 sõprusmängus Elevandluuranniku vastu. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, pääsedes väljakule vaid viimases alagrupimängus Tuneesia vastu.

Saavutused
----------

Saint-Étienne
* Coupe de France: Teine koht 2019–20

Arsenal
* Community Shield: 2020

Viited
------

1. ↑  "#SalibaSigns: Saliba to join the club". Arsenal F.C. 25. juuli 2019. Vaadatud 25. juulil 2019.
2. ↑  Cohen, Sonny (25. juuli 2019). "Arsenal sign Madrid's Ceballos on loan and £27m St Etienne defender Saliba". *The Guardian*. Vaadatud 25. juulil 2019.
3. ↑  "L'équipe type de la saison de Ligue 1 aux trophées UNFP avec un trio d'attaque Terrier-Ben Yedder-Mbappé". *L'Équipe* (prantsuse). 15. mai 2022. Vaadatud 18. mail 2022.
4. ↑   (vaadatud 27.12.2022)

Välislingid
-----------

* William Saliba Arsenal FC kodulehel

| * v
* r
Arsenal FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Ramsdale
* 3 Tierney
* 4 White
* 5 Partey
* 6 Gabriel
* 7 Saka
* 8 Ødegaard
* 9 Jesus
* 10 Smith Rowe
* 11 Martinelli
* 12 Saliba
* 14 Nketiah
* 15 Kiwior
* 16 Holding
* 17 Cédric
* 18 Tomiyasu
* 19 Trossard
* 20 Jorginho
* 21 Vieira
* 24 Nelson
* 25 Elneny
* 30 Turner
* 31 Hein
* 34 Xhaka
* 35 Zintšenko
* Treener: Arteta

 |

| * v
* r
Prantsusmaa koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Lloris (c)
* 2 Pavard
* 3 Disasi
* 4 Varane
* 5 Koundé
* 6 Guendouzi
* 7 Griezmann
* 8 Tchouaméni
* 9 Giroud
* 10 Mbappé
* 11 Dembélé
* 12 Kolo Muani
* 13 Fofana
* 14 Rabiot
* 15 Veretout
* 16 Mandanda
* 17 Saliba
* 18 Upamecano
* 20 Coman
* 21 L. Hernandez
* 22 T. Hernandez
* 23 Areola
* 24 Konaté
* 25 Camavinga
* 26 Thuram
* Treener: Deschamps

 | Prantsusmaa |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib atmosfäärinähtusest; teiste tähenduste kohta vaata Koit (täpsustus).* |

---

Koit Stonehenge'i kohal
Koit Sydney kohal
**Koit** ehk **koidik** on hommikupoolne hämarik, mis eelneb päikesetõusule. Koit avaldub taeva heleduse ja värvuse muutumises.

Koidu kohta on eesti keeles kasutatud ka sõna "**agu**".

Koidu ajal päike ei paista, aga täiesti pime enam ei ole. Päikesekiired hajuvad natuke Maa atmosfääris, mistõttu osa päikesekiirgusest jõuab vaatlejani juba siis, kui päikest veel näha ei ole.

Koidu ajal muutub taevas heledamaks, eriti seal, kust päike tõusma hakkab. Sellega võivad kaasneda mitmesugused optilised nähtused, eriti taeva muutumine punakaks või roosakaks (koidupuna). Samasugused optilised nähtused toimuvad päikeseloojangule järgneva eha ajal (ehapuna).

Kõige kiiremini toimub koit võrdpäevsuse ajal ning selle kestus sõltub aastaajast ja laiuskraadist.

Kõige lühemat aega kestab koit ekvaatoril, kus päike tõuseb silmapiiri suhtes täisnurga all. Kõige kauem kestab koit poolustel, kus päike tõuseb korra aastas, kevadisel pööripäeval, ja loojub samuti korra aastas, sügisesel pööripäeval. Poolusel kestab koit mitu nädalat.

Paljudes mütoloogiates on olemas eraldi koidujumal, tavaliselt naissoost, eraldi päikesejumalast, kes on tavaliselt meessoost. Näiteks vanakreeka mütoloogias on koidujumalanna Eos, vanarooma mütoloogias Aurora ja slaavi mütoloogias Zornitsa. Hinduismis on koidujumal Aruna meessoost.

Vaata ka
--------

* eha
* hämarik

Viited
------

1. ↑  ÕS 1999

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Koit** |
**John Martin Poyer** (1861 – 12. mai 1922) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane ja Ameerika Samoa 12. kuberner.

Poyer astus 1879. aastal Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemiasse, mille lõpetas 1882. aastal. 1884. aastast töötas ta mitmel ametikohal Washingtonis asuvas Washington Navy Yardis. 1906. aastal läks ta tervislikel põhjustel erru, kuid kutsuti 1915. aastal tagasi teenistusse ning määrati Ameerika Samoa mereväekuberneriks. 

Tema kuberneri ametiaeg kestis 1. märtsist 1915 kuni 10. juunini 1919. 1918. aastal pani Poyer oma haldusala karantiini, kui oli raadiost kuulnud uudiseid Hispaania gripi kohta, et takistada haiguse levikut Ameerika Samoale. Tänu tema otsusele ei nakatunud ega surnud Ameerika Samoal sellesse haigusse ükski inimene, samas kui naabruses asuval Uus-Meremaa haldusalas olnud Samoal suri karantiininõuete eiramise tõttu viiendik elanikkonnast. Merevägi autasustas Poyerit tema kiire tegutsemise eest Mereväeristiga.

Poyer läks mereväest lõplikult erru 1919. aastal, olles komandöri auastmes. Poyer suri 12. mail 1922 Washingtonis.

Viited
------

1. ↑  "John Martin Poyer". *Military Times*. Vaadatud 22. märts 2020.
2. ↑  "Logan, Robert Story". *Teara*. Vaadatud 22. märts 2020.
3. 1 2  "John Martin Poyer". *Arlington Cemetery*. Vaadatud 22. märts 2020.
Rõhu–temperatuuri faasidiagrammil algab vedela ja gaasilise faasi piiri kujutav kõver kolmikpunktist (*triple point*) ja lõpeb kriitilises punktis (*critical point*)
**Kriitiline punkt** on füüsikalises keemias ja termodünaamikas aine olekuga seotud mõiste, mis määrab ainele iseloomulikud temperatuuri ja rõhu väärtused, mille juures lakkab faaside erinevus. Kahefaasilises süsteemis on siis mõlema faasi kõigil parameetritel ühesugused väärtused: kriitiline temperatuur, kriitiline rõhk, kriitiline tihedus (molaarmaht).

Tuntuim on kriitilist olekut väljendav punkt ühekomponendilises süsteemis vedelik–gaas. Aine faasidiagrammil asetseb kriitiline punkt faasidevahelise kõvera lõpp-punktis, kus aine termodünaamilises tasakaalus olevad faasid muutuvad omadustelt ühesugusteks. 

Kriitilisest väärtusest kõrgemal temperatuuril ei ole võimalik gaasi (auru) vedelikuks kondenseerida, ükskõik kui palju rõhku suurendada. Selles olekus ainet nimetatakse ka ülekriitiliseks vooliseks. Molekulaarsel tasandil saab niisuguse voolise käitumist kirjeldada sellega, et rõhu suurendamisel kriitilise punktini väheneb gaasi molekulide omavaheline kaugus sedavõrd, et see ei erine enam vedeliku molekulide vahekaugusest. 

Ainesegude ja lahuste korral lisanduvad tasakaalupunktile vedelik–gaas ka samas agregaatolekus aine eri faasid. Seetõttu võib kriitilisi punkte olla mitu ja segusid (lahuseid) iseloomustatakse täiendavalt komponentide kriitilise kontsentratsiooniga.

Vaata ka
--------

* Faasisiire
* Ülekriitiline süsinikdioksiid
**Tiiu Saar** (sündinud 18. jaanuaril 1955 Tallinnas) on eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu
-------

Tiiu Saar on töölise tütar.

Lõpetas 1973 Tallinna Meditsiinikooli, 1983 EPA veterinaariateaduskonna, 1987–90 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis (ELVI) aspirant, veterinaarmeditsiinimagister (1994, EPMÜ), väitekiri "Veiste hingamis- ja seedeelundite kahjustusi põhjustavate viirushaiguste levikust Eestis", veterinaarmeditsiini doktor (1999, EPMÜ), väitekiri "Veiste hingamis- ja seedeelundite viirushaiguste nosoloogilisest struktuurist Eestis, veiste herpesviirus-1 mõnedest bioloogilistest omadustest ja infektsioosse rinotrahheiidi / pustuloosse vulvovaginiidi diagnostika täiustamisest" (Tartu, 1999). Täiendas end 1983 Moskva Veterinaaria Akadeemias, 1992 Soome Riiklikus Veterinaariainstituudis ja Saksamaal, 1994 Poola Riiklikus Veterinaaria Uurimisinstituudis, 1995 ja 1996 Taani Riiklikus Veterinaarviroloogia Instituudis. Oli 1983–87 Vabariikliku Veterinaarialabori veterinaararst, 1990–94 ELVI nooremteadur, 1995–96 EPMÜ veterinaaria uurimiskeskuse labori juhataja, 1997–99 nakkushaiguste osakonna vanemteadur ja juhataja, 1999–2000 juhataja ja lektor, 2000.–05 loomaarstiteaduskonna dotsent, 2005– Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi lektor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: veterinaarviroloogia ja -epidemioloogia. Euroopa Veterinaarviroloogia Ühingu liige (1996–). Umbes 20 teadustrükist, aimeartikleid.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Vasikate viirushaiguste leviku sesoonsus ja sõltuvus looma vanusest (kaasautor E. Aaver). // Veterinaarmeditsiin ‘95. Tartu, 1995
* Latentse veiste infektsioosse rinobrahheiidi (TBR/TPV) viirusinfektsiooni reaktiveerimisest deksadrooni abil. // Veterinaarmeditsiin ‘96. Tartu, 1996
* Sigade reproduktiivne ja respiratoorne sündroom ehk sigade "sinikõrv". // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1999) 3
* Mitmele liigile kõrge patogeensusega lindude influentsa ehk gripp. // Eesti Loomaarstlik Ringvaade (2003) 2
* Farmispetsiifiline Staphylococcus aureus'e bakteriin lehmadele. 1. Staphylococcus aureus'e kasvutiheduse ja alfa-hemolüsiini moodustumise optimeerimine komplekssöötmes (kaasautor). // Agraarteadus. (2004) 4.

Kirjandus
---------

* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 63
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 175
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (1994) 5/6, 59
* Eesti Loomaarstlik Ringvaade (2000) 5/6, 233–234.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Koit Parts** (sündinud 7. augustil 1954 Pärnus) on eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Koit Parts on tööliste poeg.

Lõpetas 1972 Pärnu 1. Keskkooli, 1982 EPA ökonomist-organisaatori erialal, majanduskandidaat (1990, Jelgava), väitekiri "Трудоемкость выращивания телят в сельскохозяйственных предприятиях". Täiendas end 1990 Washingtoni Ülikoolis ärijuhtimises.

Oli 1982–88 ELVI ökonoomika osakonna vanemteadur, 1988–90 ökonoomika ja tootmise organiseerimise osakonna teadur, 1990–91 ökonoomika sektori juhataja, 1991–93 Lõuna-Eesti Farmaatsiakoondise juhataja, 1993–95 Tamro Eesti AS juhataja, 1996–2000 AS Margim juhataja (Solomon Software'i majandustarkvara esindus Baltikumis), 2001–02 GPSB OÜ projektijuht (Great Plains Software Baltikumi arendused), 2003–04 MS Ärisüsteemide majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant; 2005–06 Cell Network AS majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant, 2006–07 Alna Business Solution majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant; 2007– MS Ärisüsteemide majandustarkvara (MS Dynamics) konsultant.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: töökulu loomakasvatuses. 8 teadustrükist, sh monograafiat.

Teoseid
-------

* Töökulu vasikate talitamisel erineva töökorraldusega reproduktsioonilautades. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Tallinn, 1984
* Töö uurimine Eesti NSV veisekasvatuses. 1985
* Töö uurimine vajab täiustamist. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Tallinn, 1986
* Интенсивность труда в сельском хозястве. // Основные направления повышения эффективности использования трудвых ресурсов в Эстонской ССР. Tallinn, 1986
* Tööaja ja energiakulu vasikate pidamisel reprodutsioonilautades. // Põllumajanduse päevaprobleeme 1986. Tallinn, 1987

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Koit Parts

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib materjalist; filmi kohta vaata artiklit Siid (film)* |

---

Siidist valmistatud lips
**Siid** on looduslik valguline kiud, mida saadakse siidiliblika (*Bombyx mori*) vastse kookoni lahtikerimisel ja millest kedratakse niiti siidkangaste kudumiseks. Siidist valmistatakse niite, tikkimislõngu, paelu, laias valikus luksuslikke rõivakangaid ja sisustustekstiile.

Omadused
--------

Kookonis on kuni 4000 meetrit kiudu, millest umbes 1000 m on väärtuslik. Siid on kerge kiud, hõlpsasti värvitav, kauni läikega, nahasõbralik ja ilma staatilise elektrita. Ta on väga hea soojusisolaator, tundub kehal jahedana ja ei põhjusta higistamist. Talvel tundub siidrõivas soe ja suvel jahe.

Siidikiud on tugev, võrreldes lambavillaga on ta sama kiuläbimõõdu juures kolm korda tugevam. Siidi tõmbetugevus on kuivalt 45 cN/tex ja märjalt 41 cN/tex.
Siid suudab imada niiskust umbes 25% omaenda kaalust, ilma et ta tunduks niiske.

Siid tõrjub mustust ja on kergesti pestav. Kuid siidikiud ei talu higi ja päikesevalgust. Higiga kokkupuude ja otsene päikesevalgus muudavad siidi rabedaks. Deodorandid ja lõhnaveed võivad jätta siidile püsivaid plekke.

Ajaloost
--------

Enne paberi leiutamist oli siid Hiinas põhiline kirjutusmaterjal.

Kangad
------

Vastkootud siidkangas vabastatakse keetmise teel liimainest seritsiinist, siis tuleb esile siidi läige. Liiga kerget siidkangast töödeldakse raskemaks muutmiseks metallisooladega, nii töödeldud kangale on omane "siidikahin". Samas sooladega töötlemine vähendab siidi kulumiskindlust.

Reeglina siidist valmistatud kangad on habutai, šifoon, taft, krepdešiin, *dupioni*, toorsiidkangas (*noil*), honan, šantung, *tussar* ja *charmeuse*. Metall- ja siidlõngadest kootud kangad on siidbrokaat ja lamee.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Siid** |

* kunstkiud
* kunstsiid
* nailon
* polüamiid
* Siiditee
* sukad
* tehissiid
**Koit Luus** (sündinud 6. märtsil 1967 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik, suhtekorraldaja ja riigiametnik.

Hariduskäik
-----------

Ta lõpetas 1985. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis füüsikat.

Töökäik
-------

### Töö ajakirjanikuna

Koit Luus töötas raadioajakirjanikuna Eesti Raadios: algul spordisaadete, hiljem päevauudiste toimetuses. Oli kirjutav ajakirjanik ajalehes Äripäev, hiljem vabakutseline.

### Konflikt riigiametnikuna Maksuametis

Ta oli 19. juulini 2003 Maksuameti avalike suhete nõunik, kuid vallandati tööga mitte toimetulemise tõttu. Luus vaidlustas oma ametist vabastamise kohtus, soovides, et tema ametist vabastamise aluseid muudetaks ja talle mõistetaks välja hüvitis. Kohus luges Luusi teenistusest vabastatuks tema enda algatusel ning kohustas Maksu- ja Tolliametit maksma talle hüvitiseks kuue kuu palga kogusummas 108 000 krooni.

Maksuameti endine peadirektor Aivar Sõerd kaebas Luusi ajakirjanduses avaldatud laimu pärast kohtusse.

### Töö muude asutuste suhtekorraldajana

Oktoobrist 2004 töötas ta Eesti Maksumaksjate Liidu pressiesindajana.  

Hiljem on ta töötanud SA Ida-Viru Keskhaigla kommunikatsioonijuhina.

Poliitiline tegevus
-------------------

Aastatel 1999–2001 oli ta Isamaaliidu liige.

Aastatel 2005–2007 oli ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina, kogus 111 häält ega osutunud valituks. Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel üksikkandidaadina, kogus 57 häält ega osutunud valituks.

Teosed
------

Ta on avaldanud essee- ja intervjuukogu "Mehine aru päästab maailma" (Ilo, 2006).

Viited
------

1. ↑  Endine maksuameti pressijuht Koit Luus hakkas sotsiaaldemokraadiks Eesti Ekspress, 19.08.2005.
2. ↑  Endine maksuameti pressijuht Koit Luus hakkas sotsiaaldemokraadiks Eesti Ekspress, 19.08.2005.
3. ↑  Kohus tunnistas Koit Luusi vallandamise õigustühiseks, 20. veebruar 2004.
4. ↑  Sõerd kaebab eksalluva Koit Luusi kohtusse, epl.ee, 5. august 2003.
5. ↑  Koit Luus juhib maksumaksjate suhteid[*alaline kõdulink*]
6. ↑  Maksumaksjate liidu töötaja süüdistab liitu poliitilisuses, 1. juuli 2005.
7. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. jaanuar 2011. Vaadatud 13. veebruaril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
8. ↑  Kirje e-kataloogis ESTER[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Ekstöötaja: Sõerdi asetäitja kontrollis maksuameti juhti, EPL, 5. august 2003
* VVK Riigikogu valimised 2007
* VVK, Riigikogu valimised 2011: Koit Luus
**Automorfism** {\displaystyle \alpha } on süsteemi (objekti) *isomorfism iseendaga*. Tegemist on süsteemi sümmeetriat tuvastava ja selle struktuuri säilitava atribuudiga.

Automorfismide rühm
-------------------

Süsteemi kõikide automorfismide hulk moodustab *automorfismide rühma* {\displaystyle AutG}. Reeglina jaguneb rühm {\displaystyle AutG} *automorfismide transitiivsuspiirkondadeks*, mida ka *sümmeetriaklassideks*, *orbiitideks* ning struktuursest aspektist ka *positsiooniks* {\displaystyle \Omega } süsteemis nimetatakse.

Automorfismide transitiivsuspiirkondi ehk positsioone süsteemis moodustavad nii süsteemi elemendid kui ka selle elementidevahelised suhted.

Automorfismid graafis
---------------------

Automorfismide transitiivsuspiirkonnad muutuvad eriti oluliseks *graafi struktuuri* ja selle *sümmeetriaomaduste* tuvastamisel ja identifitseerimisel vastavalt *tipupositsioonide* {\displaystyle \Omega V} ja *tipupaaripositsioonide (binaarpositsioonide)* {\displaystyle \Omega R} näol. 
Graafi struktuuri ja selle positsioonide tuvastamine on teostatav seosmaatriksite korrutiste ja spetsiaalsete heuristiliste võtete baasil

Viited
------

1. ↑   J.-T. Tevet. Graafide identifitseerimine. *S.E.R.R. Tallinn, 2017* ISBN 9789949816507
2. ↑   J.-T. Tevet. What is a graph and how it to study. *S.E.R.R. Tallinn, 2017* ISBN 9789949817559

</references>
Adamántios Koraís
**Adamántios Koraís** või **Koraïs** (kreeka keeles Ἀδαμάντιος Κοραῆς, ladina keeles Adamantius Coræs; prantsuse keeles Adamance Coray; 27. aprill 1748 – 6. aprill 1833) oli kreeka õpetlane, keda on peetud kaasaegse kreeka kirjanduse alusepanijaks ja Kreeka valgustuse juhtfiguuriks. Tema tegevus sillutas teed Kreeka Vabadussõjale ja puhastatud kreeka keelele, mida tuntakse *katharévousa*'na. Tema mõju tänapäeva kreeka keelele ja kultuurile on võrreldud itaallase Dante Alighieri ja sakslase Martin Lutheri mõjuga oma rahva keelele ja kultuurile.

Elulugu
-------

Koraís sündis 1748. aastal Smirnis (İzmir), mis oli tollal kreeklastega asustatud rannikulinn Egeuse mere ääres Osmanite riigis.

Ta suundus pärast õpinguid kohalikus Evangeelses Koolis Prantsusmaale, kus õppis Montpellier' Ülikoolis aastatel 1782–1787 meditsiini. Edasi elas ta pagenduses Pariisis ning vaimustus valgustusajastu hariduslikust poolest ja Prantsuse revolutsiooni vaadetest seoses liberalismiga. Ta imetles Ameerika riigimeest Thomas Jeffersoni ning pidas temaga kirjavahetust.

Koraís suri 84-aastaselt Pariisis, kuid tema säilmed saadeti matmiseks kodumaale Kreekasse.
**Adana provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Türgis. Provintsi keskus on Adana.

Haldusjaotus
------------

* Aladaği ringkond
* Ceyhani ringkond
* Çukurova ringkond
* Feke ringkond
* İmamoğlu ringkond
* Karaisalı ringkond
* Karataşe ringkond
* Kozani ringkond
* Pozantı ringkond
* Saimbeyli ringkond
* Sarıçami ringkond
* Seyhani ringkond
* Tufanbeyli ringkond
* Yumurtalıki ringkond
* Yüreğiri ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Adana provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Inimese sugutilukk ehk sugutipea (*glans penis*) erinevate nurkade alt vaadatuna
**Sugutilukk** ehk **sugutipea** (*glans penis*) on osade imetajate (sh meeste) välimise isassuguelundi osa. Sugutilukk on suguti käsnkeha paksenemus, mis moodustab elundi otsmise jämenenud osa ehk pea, millele järgneb sugutikeha.

Isastena sündinutel
-------------------

Isastel imetajatel on, sõltuvalt loomaliigist, lukk väga erineva kujuga ja moodustab suguti tipu.

Eristatakse lukikrooni (*corona glandis*) ja lukikaela (*collum glandis*).

Meestena sündinutel
-------------------

Mehe sugutipea
Peenise verevarustus
Poisslastel on sugutilukk tuvastatav sünnijärgselt.

Sugutilukil avaneb välimine kusitisuue.

Sugutilukk on kaetud mitmekihilise epiteeliga, mille all tunderetseptorid.

Sugutilukki kaitseb eesnahk, mis suguti lõtvunud olekus katab tervet sugutilukki või osa sellest.

Sugutilukki ja eesnahka ühendab eesnahakida.

Patoloogia
----------

Lukipõletik on balaniit, luki-eesnaha põletik on balanopostiit.

Põletikujärgse liigpigmentumuse korral võivad sugutipähe ilmuda tumedamad pigmendilaigud, mida seostatakse melaniiniga.

Sugutilukil võib välja kujuneda peenisevähk, melanoom jmt soovimatud proliferatiivsed haiguslikud seisundid.

Terminoloogia
-------------

Sugutilukk on mehekusiti osa.

Sugutilukk on kantud rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse *Terminologia Anatomica* ja loomaanatoomia standardisse *Nomina Anatomica Veterinaria*.

Vaata ka
--------

* Ümberlõikus

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik", 733:2004.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia. Kõrgkooliõpik", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 239, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 140, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
4. ↑  *Inimese füsioloogia ja anatoomia*, 449:2011
5. ↑  Yunxiang Li, Haichao Yuan, Anguo Wang jt, Case report Malignant melanoma of the penis and urethra: one case report, World Journal of Surgical Oncology 2014, 12:340 doi:10.1186/1477-7819-12-340, 11. november 2014, veebiversioon (vaadatud 5.07.2015) (*inglise keeles*)
6. ↑  Arne Lepp. "Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 412, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8.
7. ↑  A09.4.01.007 Glans penis. Sugutilukk. veebiversioon (vaadatud 28.03.2015)(*ladina keeles*)
8. ↑  Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Glans penis. lk 60, 5. väljaanne, 2012
Gilles Peterson, keda peetakse sageli *acid jazz* '​i loojaks
***Acid jazz***, tuntud ka kui ***groove jazz*** või ***club jazz***, on muusikastiil, mis ühendab džässi, souli, *funk* '​i ja diskomuusika elemente.

*Acid jazz* tekkis 1980. aastatel Londoni muusikaklubides, kui diskorid katsetasid klassikalisi džäss-salvestisi ühendada löökpillide mängu ja elektroonilise tantsumuusika rütmidega. *Acid jazz* '​i loojaks peetakse briti diskorit Gilles Petersoni. *Acid jazz* '​i muusika tegemisel kasutati elektroonika arenemisel lisaks digitaalselt sekventsimist ja sämplimist.

Elektroonilise klubimuusika edasine areng 1990. aastate keskel põhjustas huvi vähenemise selle žanri vastu.

Tuntumad *acid jazz* '​i viljelevad või viljelenud ansamblid on Brand New Heavies, Incognito, Us3 ja Jamiroquai Suurbritannias ning A Tribe Called Quest, Buckshot LeFonque ja Digable Planets USA-s.

Üks suurimaid *acid jazz* '​i hitte oli ansambli Us3 laul "Cantaloop (Flip Fantasia)", mis sidus Herbie Hancocki laulu "Cantaloupe Island" ja räpi. "Cantaloop (Flip Fantasia)" jõudis USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 üheksandale kohale.

Viited
------

1. ↑  Gioia, Ted (2011). *The History of Jazz*. lk. 333. Oxford University Press. ISBN 0-199831-87-4.
2. ↑  Davis, John S. (2012). *Historical Dictionary of Jazz*. lk. 9. Scarecrow Press. ISBN 0-810867-57-5.
3. ↑  Martin, Henry; Waters, Keith (2008). *Essential Jazz: The First 100 Years*. lk. 259. Cengage Learning. ISBN 0-495505-25-0.