recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Keskeuroopa majaämblik** (*Tegenaria atrica*, sünonüüm *Eratigena atrica*) on majaämbliku perekonda kuuluv ämblik. Ämblikku iseloomustab tema suurus, jalgade siruulatusega kuni 10cm kuulub ta ühtede suuremate ämblike sekka. Jõudnud Kesk-Euroopast tõenäoliselt kaubavahetusega Eestisse.

Nimetus
-------

Majaämblikud kuuluvad lehterämbliklaste sugukonda (*Agelenidae*), kes on Eesti looduses esindatud vaid ühe levinud liigiga (harilik lehterämblik, *Agelena labyrinthica*). On mitut liiki suuri ja sarnaseid majaämblikke (*T. atrica, T. duellica, T. gigantea* ja *T. saeva*). Kõik need liigid paigutati 2013. aastal ühe liiginime alla, milleks sai *Tegenaria atrica*, keda Eestis Kesk-Euroopa majaämblikuks kutsutakse. Hiljem liigutati nad omaette perekonda *Eratigena*, kuid 2018. aastal lahutati*T. atrica* jälle eraldi liikideks. Kasutusel on nimetused*Tegenaria atrica* ja *Eratigena atrica*.

Eestisse jõudmine
-----------------

Meil levinud harilik majaämblik on siinsetest eluruumides olnud tõenäoliselt tuhandeid aastaid. Kesk-Euroopa majaämbliku leviala on viimasel sajandlil laienenud tänu inimtegevusele. Põhjamaade esmaleiud jäävad 1970ndatesse aastatesse, Eestisse jõudis liik paar aastakümmet hiljem. Esimese selle liigi leiu kinnitas Eesti ämbliku-uurija Asta Vilbaste üheksakümnendate aastate teises pooles. Alates 2002. aastast hakkas liigi leidude kohta järjest rohkem teateid tulema. Esimesed leiuteated Eestis olid seotud sadamate ja seal olevate laohoonetega, hiljem raudteede lähedusega, edasi tulid teated kodudest. See viitab üsna selgelt, et liigi levik on seotud hoogustunud väliskaubandusega ja nüüdseks on liik levinud kõikidesse suurematesse asulatesse. Maapiirkonnad on 2020. aastatel veel vähe esindatud. Kesk-Euroopa majaämblik võib inimest ka hammustada, aga selle tagajärjed on märksa leebemad kui sääsepistel.

Elupaik
-------

Kesk-Euroopa majaämblik elab lisaks elamutele ka looduses, eelistades elupaikadena koopaid, puuõõnsusi ja muid hämaraid kohti. Ehkki liik pärineb algselt mujalt, ei paista, et ta võõrliigina mingit kahju kodumaisele elurikkusele teeks. Kesk-Euroopas on ta eksisteerinud koos hariliku majaämblikuga ja pole põhjust arvata, et see Eestis kuidagi teistmoodi peaks kujunema. Samuti on tubaste inimkaaslejate puhul võõrliigi mõiste veegi hägusam kui õues elavate liikide puhul. Võib elada ka soojemapoolses keldris või muus ruumis.

Viited
------

1. ↑  "Hiiglaslik ämblik kolis Eestisse". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 6. septembril 2023.
2. 1 2 3 4  ERR, Mart Meriste | (14. mai 2019). "Selgus majja majaämblikega". *ERR*. Vaadatud 6. septembril 2023.

Välislingid
-----------

* Keskeuroopa majaämblik andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* Mart Meriste: "Koduloom ämblik" Eesti Loodus, 2012/5
* Maaleht: Võõras ämblik Eestis
Ikebana
**Ikebana** (jaapani keeles 生け花 *ikebana*; sõnadest 生ける *ikeru*, 'elavana hoidma' ja 花 *hana*, 'lilled') on jaapani lilleseadekunst. 

Ikebana koostamisel võib kasutada nii elavaid kui ka surnud taimi, nii õisi ja lehti kui ka näiteks puukoort ja puujuuri. Enamasti kasutatakse õistaimi, kuid see pole kohustuslik.

Ikebana pärineb buda templitest, kus oli kombeks buda kuju ette kujundada lilledest sümboolne paradiisikujutis. See kujunes välja 15. sajandil Kyōtos Rokkakudo templis, mille ametlik nimi on Shiun-Ji ehk Purpurpilve Tempel. Seal oli üks munk lilleseades nii osav, et algul tulid sama kloostri teised mungad tema juurde lilleseadete kohta nõu küsima, hiljem ka teiste kloostrite mungad. Munk elas Ikenobo järve ääres ja seetõttu seostati lilleseadega tegelevaid munki Ikenobo nimega. 

Hiljem hakati lilleseadega kaunistama kodust *tokonoma*'t. Ikebana populaarsus saavutas oma esimese tipu 16. sajandil zen-budistlike teetseremooniameistrite mõjul ja on sajandite jooksul kasvanud. Ikebana koolkondi on Jaapanis üle 3000 ja harrastajaid umbes 1,5 miljonit. Rahvusvaheliselt tuntuimad on Ohara, Sogetsu ja Koryu koolkond. Eesti-Jaapani Assotsiatsiooni juures tegutseb juba aastaid ikebanasektsioon, mille instruktoril Dagmar Kotlil on Kokusai ikebana meistritunnistus. Mitu tema õpilast on valinud lilleseade oma elukutseks.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ikebana** |
**Korbasõõrik** (*Radula complanata*) on helviksammaltaim e. maksasammaltaim sugukonnast sõõrikulised. Korbasõõrik on oma perekonna kõige levinum liik.

Tunnused
--------

Sõõrikute (*Radula*) lehed on kahehõlmalised ning tõusvalt katvad. Hõlmad on kiiljalt kokku murtud Lehtede laius ja pikkus on ~1,5mm ning võrsete laius ~3 mm. Korbasõõriku tallus on värvuselt kahvatult kollakasroheline ning kuni 3 cm pikk.

Korbasõõriku vegetatiivsete eoste tootmine jätkub ka pärast suguliste struktuuride arengut, mis on teiste helviksammaltaimede seas ebatavaline, kuid on tõenäoliselt selle liigi laia leviku põhjustajaks.

Korbasõõriku võrse mikroskoobi all

Kasvukoht
---------

Korbasõõrik on laialt levinud Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Aasias ning Põhja-Aafrikas. Korbasõõrik kasvab peamiselt puude koorel, kividel ja maapinnal. Antud liik on Eestis laialt levinud ning sagedasti leitav.

Viited
------

1. ↑  "Radula complanata : korbasõõrik". *elurikkus.ee*. Vaadatud 15. detsembril 2023.
2. 1 2  "Radula complanata". *British Bryological Society* (Briti inglise). Identification notes. Vaadatud 15. detsembril 2023.
3. 1 2  "Radula complanata". *eseis.ut.ee*. Vaadatud 15. detsembril 2023.
4. 1 2  "Bryophyte Ecology Volume 4 ebook | Bryophyte Ecology | Michigan Technological University". *digitalcommons.mtu.edu*. Ptk. 1.10 Lk. 6-7. Vaadatud 15. detsembril 2023.
**Vambola** on eesti mehenimi.

Vambola on puhtkirjanduslik nimi, mis tuli kasutusele Andres Saali jutustuse "Vambola" (1889) mõjul. Olemasolevail andmeil leidub Vambola eesnimena Tartu kirikuraamatuis juba 1905. aastal. Nime loomisel oli Andres Saalil eeskujuks Friedrich Reinhold Kreutzwaldi poeemis "Lembitu" esinev väepealiku Wamba nimi, samuti ka Walter Scotti ajalooliste romaanide tegelasnimi Vambo. Tuletuseeskuju võiks otsida ka kohanimest Varbola. Algupärastest pseudoajaloolistest mehenimedest on Vambola vanemaid ja juurdunumaid.

1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Vambola 302 mehel (2018 – 357). Vambola oli Eestis populaarsuselt 362. mehenimi (2018 – 318.).

Kõige populaarsem oli eesnimi Vambola vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,92 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,08. Vambola oli keskmiselt 65 aasta vanune (mediaanvanus on 64).

Nime kandjaid
-------------

* Vambola Hellat, Eesti sõjaväelane
* Vambola Hurt, eesti filatelist
* Vambola Kurg, eesti näitleja
* Vambola Laanmäe, eesti loomakasvatusteadlane
* Vambola Maavara, eesti entomoloog
* Vambola Markus, eesti kultuuritegelane
* Vambola Põder, eesti ajakirjanik ja väliskommentaator
* Vambola Raudsepp, eesti majandusteadlane
* Vambola Rähn, eesti näitekirjanik, teatrikriitik ja publitsist
* Vambola Tõnissoo, eesti keemik
* Vambola Velli-Vällik, eesti helirežissöör

Viited
------

1. ↑  Edgar Rajandi. Raamat nimedest. Tallinn, 1966, lk. 175
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2019. Vaadatud 11. aprillil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Ryan Matthew Serhant** (sündinud 2. juulil 1984 Texase osariigis Houstonis) on USA kinnisvarategelane, näitleja ja teleprodutsent.

Elukäik ja haridus
------------------

Ryan on sündinud Texase osariigis Houstoni linnas, kuid üles kasvanud Bostoni lähedal. Ta lõpetas 2006. aastal Hamilton College'i inglise kirjanduse ja teatri erialal. Seejärel suundus ta New Yorki, et saada näitlejaks.

Töökäik
-------

### Töö kinnisvaraäris

2008. aastal alustas Serhant tegevust New Yorgi kinnisvaraturul. Esimesel aastal teenis ta 9000 dollarit (ehk ligi 8000 eurot). Esimese märkimisväärse müügitehinguni, mille suurus oli 8,5 miljonit dollarit, kulus tal mitu aastat. Serhant oli 2012. aastal New Yorgi kinnisvaramaaklerite seas müügiedult viieteistkümnes.

2008. aastal sai temast Nest Seekers Nationali asepresident ja tegevdirektor. 2012. aastal moodustas ta enda maaklerimeeskonna (Serhant Team), mis koosneb enam kui 60 inimesest New Yorgis, New Jerseys, Los Angeleses, Miamis ja The Hamptonsis. Tema meeskond on spetsialiseerunud tipptasemel elamutes asuvate korterite, eramute ja uusarendusobjektide müügile. 

Ryan Serhant asutas 2020. aastal oma kinnisvarafirma SERHANT. Ettevõte muutus kiiresti üheks aktiivsemaks kinnisvaraettevõtteks USA-s: juba esimese poole aasta keskmine käive oli 100 miljonit dollarit kuus.

### Töö televisioonis

Teledebüüdi tegi Serhant tõsielusaates "Million Dollar Listing", seejärel osales saates "Inside Amy Schumer". 2014. aastal mängis ta kõrvalosa Noah Baumbachi filmis "When We're Young". Serhant on esinenud telekanalites CNN, CNBC, FOX, NBC, ABC ja CBS.

2017. aastal algatas ja produtseeris Serhant telesaate "Sell It Like Serhant", kus ta õpetab saamatutele müüjatele, kuidas parandada müügioskusi ja teha tulemuslikku müügitööd.

Serhant tegi oma elamu renoveerimisest, mis kestis kolm aastat, miniseriaali "Million Dollar Listing: Ryan's Renovation".

Isiklikku
---------

Serhant elab koos advokaadist abikaasa Emilia ja tütar Zenaga (sündinud 2019) New Yorgis. Paar abiellus 2016. aastal Kreekas.

Viited
------

1. 1 2  , Guerin, J. (2018). It takes diligence, persistence and confidence to sell it like Serhant.
2. ↑  , Clarke, K. (2020). Ryan Serhant Selfied, Shared and Streamed His Way to $4 Billion in Sales. Now He’s Building His Own Brokerage.
3. ↑  , Ledbetter, C. (2017). Ryan Serhant Of ‘Million Dollar Listing’ Explains Why The Show Isn’t Staged.
4. ↑  , "Ryan Serhant". (n.d).
Rakvere Turu plats
Skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas"
Rakvere Turu plats, taamal Rakvere turuhoone
**Turu plats** on Rakveres Südalinna linnaosas asuv 2004. aastal valminud moodne Rakvere keskväljak (ametlik nimi Turu plats).

Rakvere turuhoone
Rakvere Turu plats
Turu plats asub Laia tänava, Kastani puiestee ja Laada tänava vahelisel alal.

Keskväljaku ääres asuvad Ferdinand Gustav Adoffi projekteeritud Rakvere turuhoone ja algne Eesti Panga Rakvere osakonna hoone; väljakule on püstitatud Rakvere linna aukodaniku Arvo Pärdi auks skulptuur "Noormees jalgrattaga muusikat kuulamas".

Väljakut kaunistavad huvitava kujuga valgustid, purskkaev, jõulukuuse koht, pingid, raudkividega kaetud sõõrid, samuti puidust alused, millele saab paigutada välikohviku laudasid või kasutada estraadiks. Väljakul on ka omanäoline raudmunakividega kaetud küngas. Keskväljaku lahenduse autorid olid Villem Tomiste, Ott Kadarik ja Mihkel Tüür Tallinna arhitektuuribüroost Kosmos.

Väljakut ümbritsevad ostukeskus, poed, apteegid, söögikohad, kohvikud, pangad ja turismiinfokeskus.

Väljak rajati 1908. aastal. Kuni 2003. aastani tegutses platsil avaturg. Turuputkad-letid lammutati ja avaturg koliti Laada tänavale. selleks muutis Rakvere Linnavolikogu Laada ja Võidu, Laada põigu ja Veski tänavaga piirneva maa-ala detailplaneeringut. Kesklinna detailplaneeringuga oli ette nähtud Kastani puiestee läbimurre üle Turu platsi Laada põik tänavasse.

Rakvere Turu platsi jõulukuusk 2015
Rakvere Turu platsi jõulukuusk 2017

Viited
------

1. ↑  Rakvere saab modernse keskväljaku, virumaateataja.postimees.ee, 26. aprill 2003.
2. ↑  Rakvere avaturu viimine uude kohta venib veel, virumaateataja.postimees.ee, 12. märts 2003.
3. ↑  Eevi Kuht, Rakvere turg vahetab kevadeks asukohta, virumaateataja.postimees.ee, 24. august 2002
4. ↑  Pühapäev jõuluvanade ja kuuskedega, www.vooremaa.ee, 5.12.2017
**Rēzekne foogtkond** (ka **Räisaku foogtkond**) oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*).

Ordu valdused Liivimaal 1534. aasta paiku. Rēzekne foogtkond numbriga 17

Moodustamine
------------

Foogtkond asus Vana-Liivimaa idapiiril vastu Pihkvamaad, seetõttu oli tal oluline strateegiline positsioon. Liivi ordu sai selle ala enda kontrolli alla lõplikult tõenäoliselt 1280. aastatel, kuigi ka hiljem võis tekkida probleeme võimu säilitamisega selle üle, sest kuni 15. sajandini on teada vaid kaks foogti.

Asend
-----

Foogtkonnast põhjas ja läänes asusid Riia peapiiskopkonna ilmalikud valdused (peapiiskopi stift), lõunas Dünaburgi komtuurkond ja idas Pihkva Vürstiriik, alates 1510. aastast Moskva Suurvürstiriik.

Likvideerimine
--------------

Ehkki Rēzekne asus peaaegu Liivimaa idapiiril, ei püüdnud Vene väed seda Liivi sõja alguses vallutada. Seetõttu anti see 1559. aastal edukalt üle Poola vägedele, mistõttu foogtkond ka likvideerus.

Vaata ka
--------

* Rēzekne foogt
* Rēzekne ordulinnus
Narva foogtkonna asend Põhja-Eestis
**Narva foogtkond** oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*).

Moodustamine
------------

Foogtkond loodi pärast Põhja-Eesti (Eestimaa hertsogkonna) minekut ordu võimu alla 1347. aastal. Narva kui oluline piirilinnus võeti ordu kontrolli alla siiski juba 1343. aastal, vahetult pärast Jüriöö ülestõusu, kuid esimene foogt on nimeliselt teada alles 1370. aastast. Narva foogtkond võis algselt hõlmata ka hilisema Vasknarva foogtkonna ala, kuid selle kohta väga täpset teavet pole.

Asend
-----

Foogtkond paiknes Vana-Liivimaa kirdepiiril ja pidi enda peale võtma Novgorodist lähtuva rünnaku peatamise. Tema idapiir läks mööda Narva jõge, mille taga olid esialgu Novgorodi vürstiriigi, alates 1478. aastast Moskva suurvürstiriigi valdused. Narva foogtkonnast lõunas asus Vasknarva foogtkond, läänes Rakvere foogtkond.

Valitsemine
-----------

Narva Hermanni linnus Jaanilinna linnuse poolt vaadatuna
Foogtkonda juhtis Narva foogt, kelle käes oli kõrgeim sõjaline, haldus- ja kohtuvõim. Teistest ametnikest on teada veel linnusekomtuure (*Hauskomtur*) ja üks linnusepealik (*Hauptmann*).

Kiriklikult kuulus Narva foogtkonna ala Tallinna piiskopkonda, mis ametlikult allus Lundi peapiiskopile, erinevalt teistest Liivimaa piiskopkondadest, mis allusid Riia peapiiskopile.

Foogtkonna keskuseks oli Narva, mis oli kohaliku tähtsusega kaubalinn, aga omas suurt strateegilist tähtsust ordu ühe tugevama idapiiri kindlusena.

Likvideerimine
--------------

1558. aastal, kohe Liivi sõja alguses, langes Narva venelaste ägedate rünnakute alla. Märtsi lõpus õnnestus narvalastel küll Ivangorodi venelastega vaherahu sõlmida, kuid mais alustasid need uuesti pommitamist. 11. mail süttis Narva põlema ja venelased tungisid linna, ordulinnus langes päev hiljem. Seejärel vallutasid venelased kiiresti ka ülejäänud foogtkonna.

Vaata ka
--------

* Narva foogt
* Narva ordulinnus
**Täiskasvanute gümnaasium** (varem ka **õhtukool**) on kool, kus (üldjuhul mittestatsionaarses õppevormis) antakse põhi- ja keskharidust täiskasvanuile, kellel on haridustee pooleli jäänud.

Täiskasvanute gümnaasiumis võivad õppida isikud, kes on lõpetanud põhikooli või on vähemalt 17-aastased.

Täiskasvanute gümnaasiumis õpib umbes 17% kõikidest gümnaasiumiastme õpilastest. Valdavalt on tegemist töötavate või päevakoolis õppetöö katkestanud inimestega.

Mittestatsionaarses õppes on suurem rõhk iseseisval tööl, gümnaasiumiõppes ette nähtud valikkursuste hulk on väiksem. Täiskasvanute gümnaasiumi õpilastel on võimalik õppida üksikuid õppeaineid, kehalise kasvatuse aine ei ole kohustuslik. Kutsekeskhariduse omandanud isikutel on võimalik õppida ka üksikuid aineid kas riigieksamite sooritamiseks või kõrgkoolide vastuvõtutingimuste täitmiseks.

Täiskasvanute gümnaasiumi saab lõpetada ka eksternina.

2013/2014. õppeaastal oli Eestis 16 mittestatsionaarse õppevormiga täiskasvanute gümnaasiumi (ja 202 päevase õppega gümnaasiumi).

Vaata ka
--------

* Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium
* Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium
* Tartu Täiskasvanute Gümnaasium
* Rakvere Täiskasvanute Gümnaasium
* Täiskasvanute E-gümnaasium

Viited
------

1. ↑  "Täiskasvanuharidus". *Riigiportaal*. Vaadatud 29. septembril 2021.
2. 1 2 3 4 5  Keskharidus *www.hm.ee*

Välislingid
-----------

* Täiskasvanuharidus. Riigiportaal Eesti.ee
* Madis Hindre. Täiskasvanute gümnaasiumid lähevad riigile pidada, koolijuhid mures. ERR, 5. aprill 2019
**Kuldīga komtuurkond** oli Liivi ordu valitsusüksus (saksa keeles *Gebiet*).

Ordu valdused Liivimaal 1534. aasta paiku. Kuldīga komtuurkond numbriga 6

Moodustamine
------------

Kuldīga komtuurkond moodustus Kuramaa keskossa pärast selle vallutamist 13. sajandi keskel. See kujunes peagi üheks olulisemaks orduvalduseks ja Kuldīga komtuur oli tähtsaim orduametnik Vana-Liivimaa lääneosas. Komtuurkonna keskus olnud Kuldīga sai 14. sajandil ka linnaõigused ja kuulus Hansa Liitu.

Asend
-----

Kuldīga komtuurkond piirnes põhjas, läänes ja lõunas Kuramaa piiskopi valdustega ehk Piltene stiftiga, lõunas Grobiņa foogtkonna, põhjas Vindavi komtuurkonna, kirdes Kandava foogtkonna ning idas Dobele komtuurkonna ja Liivi ordu maameistri valdustega.

Valitsemine
-----------

Komtuurkonda valitses komtuur, kellele kuulus komtuurkonnas kõrgeim kohtu-, haldus- ja sõjaline võim. Lisaks talle on nimeliselt teada ka teisi ametnikke, näiteks linnusekomtuurid (*Hauskomtur*id), moonamuretsejad ja teised majandustegelased. Samuti on teada neli Kuldīga foogti, kes tõenäoliselt tegelesid kohtumõistmisega ja allusid komtuurile.

Kiriklikult kuulus Kuldīga Kuramaa piiskopkonda ja jagunes kihelkondadeks, mille piirid ei pruukinud ühtida poliitilistega.

Halduslikult jagunes komtuurkond ordu- ja vasallimõisateks, mis kogusid makse ja mõistsid kohalikul tasandil kohut.

Likvideerimine
--------------

Et Kuldīga asus Kuramaal, ei puudutanud Liivi sõda seda alguses otseselt. Kuid 1560. aastal langes Härgmäe lahingus viimane komtuur Werner Schall von Bell venelaste kätte vangi ja hukati. Uut komtuuri enam ametisse ei seatud ja 1562. aastal liideti endised komtuurkonna alad Kuramaa hertsogiriigiga ning Kuldīgast sai selle esimene pealinn.

Vaata ka
--------

* Kuldīga komtuur
* Kuldīga komtuurkonna ametnike loend
* Kuldīga ordulinnus
**Maamarssal** (saksa keeles *Landmarschall*) oli Vana-Liivimaal Liivi ordu kõrge ametnik-sõjajõudude juht (Liivimaa ordu maamarssal) ja hiljem kohaliku aadli seisusliku omavalitsuse kõrgem ametnik.

Liivi ordu maamarssalile kuulus ordu Sigulda ordulinnus ja Malpils, Zaube, Skujene ja Nītaure lauamõisad ning talle allusid Leedu piiri ääres asuv Aizkraukle ordulinnus ja Miitavi ordulinnus.

Hiljem Saaremaal Taani ajast ja Liivimaal Rootsi ajast 1643. aastast kuni aastani 1694 ja 1710–85 ja 1797–1917 kuni Venemaa keisririigi aja lõpuni, kohaliku aadli seisusliku omavalitsuse ehk Saaremaa ja Liivimaa rüütelkonna (*Ritterschaft*) kõrgem ametnik.

Aastatel 1785–1797, Tallinna ja Riia asehalduskorra ajastul tegutses Eestimaal ja Liivimaal rüütelkonna aadlimarssal. Saaremaal oli asehalduskorrale eelnenud ajal rüütelkonna peamees, asehalduskorra ajal Liivimaa aadlimarssal ja seejärel Saaremaa maamarssal.

Saaremaa ja Liivimaa maamarssal valiti Maapäeval 3 aastaks ja tema ülesandeks oli juhatada rüütelkonna üldkoosolekut ehk maapäeva (*Landtag*).

18. sajandist alates oli Saaremaa ja Liivimaa maamarssali ülesandeks esindada ka rüütelkonna huve Venemaa keisririigi keskvõimu juures.

Vaata ka
--------

* Liivimaa maamarssal
* Aadlikonvent
* Aadlimarssal
* Liivi ordu maamarssal

Välislingid
-----------

* Saaremaa rüütelkonna ajalugu
Kärde mõisa ait 2007. aastal
**Kärde mõis** (saksa keeles *Kardis*) oli rüütlimõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Tänapäeval jääb kunagine mõis Jõgeva valda Jõgeva maakonnas.

Ajalugu
-------

Esimesed teated mõisast on 1532. aastat, mil selle omanik oli Johann Rebuck. 1680. aastatel mõis redutseeriti. Hiljem oli see von Rosenite ja Baranoffite käes ning 1819. aastal omandas mõisa Woldemar Friedrich von Pistohlkors. 1890. aastal ostis selle Liivimaa maakohtunik Viktor von Stackelberg. 

### Kalmistu

Mõisa alal asub kunagine kalmistu, mis oli tõenäoliselt külakalmistu.

### Rahumajake

Kärde rahumajake 
Mõisa maal asub ka Kärde rahumajake, mis tähistab 1656–58 kestnud Rootsi-Vene sõda lõpetava Kärde rahu sõlmimist 1661. aastal. Ehkki rahvapärimuse väitel sõlmitud rahuleping just selles majas, on paviljon tõenäoliselt siiski hilisem.

Mõisaansambel
-------------

### Peahoone

Mõisa peahoone oli ühekorruseline puithoone, mida algselt kattis õlgkatus. Selle kohale on praeguseks rajatud uus ehitis. 

### Valitsejamaja

Ühekorruseline valitsejamaja on ehitatud kahes järgus.

### Tall-ait

Historitsistlik pooleteistkorruseline, viilkatuse ning tellisest ja maakivist krohvimata tall-aidahoone paikneb esifassaadiga mõisasüdame poole.

### Park

Pargi tuumik on rajatud 18. sajandi II poolel, seda on oluliselt muudetud 1870. aastatel Viktor von Stackelbergi käsul. Tema ajal istutati ka nulugrupp teisel pool Jõgeva-Tartu maanteed. Praegu on ajalooline planeering hävinud.

Mõisa kalmistu
--------------

Mõisa südamest linnulennult umbes 1 km kaugusel kagu pool on Neitsimäel Kärde mõisa kalmistu, kus asub suur Stackelbergide vapiga maakivi (Preilikivi).

Viited
------

1. 1 2  Alo Särg "Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud" Tallinn: Argo, 2012, lk 48–51
2. ↑  Kultuurimälestis nr 9213 "Kalmistu"
3. ↑  Kultuurimälestis nr 27042 "Kärde mõisa valitsejamaja fassaadid ja hoone gabariidid"
4. ↑  Kultuurimälestis nr 23924 "Kärde mõisa tall-ait"
5. ↑  Kultuurimälestis nr 23926 "Kärde mõisa park"

Kirjandus
---------

* Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 172-5.
* Särg, Alo. *Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud*. Tallinn: Argo, 2012.
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 252 .

Välislingid
-----------

* Kärde mõis Eesti mõisaportaalis
Keeri mõisa kõrvalhoone (2018)
**Keeri mõis** (saksa keeles *Kehrimois*) oli rüütlimõis Tartumaal Nõo kihelkonnas.

Ajalugu
-------

Mõis rajati 1789 Ropka mõisast eraldatud alast, teistel andmetel eraldati see 1790. aasta paiku Tähtvere mõisa maadest, tõenäoliselt varasema veskikoha juurde.

Mõisa omanike sekka on kuulunud von Baranoffid, von Ungern-Sternbergid, von Strykid, von Kruedenerid, von Braschid jt. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Johann Jannau.

Mõisaansambel
-------------

Mõisa peahoone on hävinud. Varemeis või ümberehitatuna on säilinud mõned kõrvalhooned. Kompleksi kuulus ka ajalooline veskikoht.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Keeri mõis Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 15.11.2015)
2. 1 2 3  Praust, Valdo. "Tartumaa mõisad". Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 134-135.

Kirjandus
---------

* Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 37.
* Praust, Valdo. *Tartumaa mõisad*. Tallinn: Tänapäev, 2008. Lk 134-135.
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 296 .

Välislingid
-----------

* Keeri mõis Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis

Nõo kirik.
Nõo kihelkond

**Kirik**: Nõo Püha Laurentsiuse kirik  

**Mõisad**: Nõo kirikumõis | Aru mõis | Keeri mõis | Luke mõis | Meeri mõis | Pangodi mõis | Tähtvere mõis | Unipiha mõis | Vana-Nõo mõis | Vastse-Nõo mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib lineaarsetes süsteemides kehtivast printsiibist; geoloogilise printsiibi kohta vaata artiklist Superpositsiooniprintsiip (geoloogia).* |

---

**Superpositsiooniprintsiip** on kõikides lineaarsetes süsteemides kehtiv printsiip, mille järgi süsteemi reaktsioon mitmele mõjurile on sama, mis üksikute mõjurite tekitatud reaktsioonide summa. 

Matemaatiliselt väljendatuna saab superpositsiooniprintsiibi kirja panna kujul

{\displaystyle A(x\_{1}+x\_{2}+\ldots +x\_{n})=A(x\_{1})+A(x\_{2})+\ldots +A(x\_{n}),}
kus *A(x)* on süsteemi reaktsioon mõjurile *x*. Matemaatikas nimetatakse viimast omadust aditiivsuseks. Enamikul realistlikel juhtudel viitab ülalantud samasus sellele, et A on lineaarne operaator, mis mõjub teatud vektorruumi elementidele (näiteks elementidele {\displaystyle x\_{1},x\_{2},...x\_{n}}).

Rakendusnäited
--------------

### Lainete superpositsioon

Samas keskkonnas võib asuda ja võnkumisi tekitada ükskõik kui palju laineallikaid. Kõik need võnked levivad keskkonda üheaegselt, mistõttu üks ja seesama osake võtab osa paljudest võnkumistest.

Näiteks lainete interferents on näide superpositsiooniprintsiibist lainete korral:

|  |  |
| --- | --- |
| **lainete 1 ja 2 superpositsioon** |  |
| **laine 1** |
| **laine 2** |
|  | **kaks samas faasis võnkuvat lainet** | **kaks vastasfaasis võnkuvat lainet** |

### Elektromagnetism

Superpositsiooniprintsiip kehtib näiteks elektromagnetväljas, kus laengute süsteemi poolt tekitatud väljatugevus võrdub sama süsteemi üksikute laengute poolt tekitatud väljatugevuste vektoriaalse summaga.

### Kvantmehaanika

Kvantteoorias, kui osake või osakeste süsteem võib asuda olekutes {\displaystyle |\psi >} ja {\displaystyle |\phi >}, siis võib see asuda ka nende olekute superpositsioonis {\displaystyle |\psi >+|\phi >}. Kvantsüsteemi ajalise evolutsiooni lineaarsuse tagab Schrödingeri võrrand. Avatud süsteemides (või ka alamsüsteemides), kus ajaline evolutsioon enam Schrödingeri võrrandiga kirjeldatav ei pruugi olla, ei pruugi ka superpositsiooniprintsiip enam olekuvektorite jaoks kehtida. Alamsüsteemi tihedusoperaatori jaoks kehtib superpositsiooniprintsiip siiski edasi.

Vaata ka
--------

* lineaarne diferentsiaalvõrrand

Viited
------

1. ↑  Jaak Jaaniste 16. loeng: lained; superpositsiooniprintsiip
2. ↑  Füüsika XI klassile. 1. osa, Elekter ja magnetism. Kalev Tarkpea. Lk 32, ISBN 9985014316
Longyearbyeni lähialad
Vaade Longyearbyenile juulis
**Longyearbyen** on Norrale kuuluva Svalbardi halduskeskus ja Teravmägede suurim asula. Elanike arv on 2100 (2007).

Longyearbyen asub Teravmägede suurima saare, Lääne-Teravmägede saare läänerannikul saare suurima fjordi Isfjordi lõunaserval paikneva väikese lahe Adventfjordi lõunakaldal.

Longyearbyen paikneb põhjapolaarjoonest tükk maad põhja pool ning sellepärast kestab asulas polaaröö 14. novembrist 29. jaanuarini ning polaarpäev 19. aprillist 23. augustini.

Kogu Teravmäed on kaetud külmakõrbega. Kõige soojem kuu Longyearbyenis on juuli, mille keskmine temperatuur on 3...7 °C. Kõige külmem kuu on veebruar, mille keskmine temperatuur on −13...−21 °C.

Teravmäed avastas 1596 Hollandi meresõitja Willem Barentz ja sellest ajast on Teravmägedel käidud jahi, loomade püüdmise, uuringute, kaevandamise ja turismi eesmärgil. Sajanditeks jäid Teravmäed eikellegimaaks.

Asula rajas 1906. aastal Bostonis asuva Arktika Kivisöekompanii juht John Munroe Longyear, kui Teravmägedel hakati kivisütt kaevandama. Perioodi kuni 1915. aastani kutsutakse Ameerika perioodiks, sest kaevanduste juhid olid ameeriklased või inglased, ehkki kaevurid olid enamjaolt norralased ja rootslased. Kaevurid said keskmisest märksa paremat palka, kuid primitiivsed elutingimused, eriti hügieen, põhjustasid sagedasi streike. 

Tekkis vajadus määratleda omandiõigus maavaradele, samuti reguleerida kaevurite ja kaevanduseomanike töösuhet. Alles koos Esimese maailmasõja lõpetanud Versailles' rahulepinguga sõlmiti 9. veebruaril 1920 Svalbardi leping, mis tunnistas Teravmäed Norra osaks, kuid lubas teiste lepingule alla kirjutanud riikide kodanikel võrdse õiguse saarestikul elada, vara omada, töötada ja teadustööd teha.

Teise maailmasõja ajal olid Teravmäed Saksamaa vägede poolt okupeeritud. 1943 sakslased purustasid asula. Pärast sõda see taastati.

Longyearbyen on põhjapoolseim asula, mille elanike arv ületab 1000. Samuti on see maailma kõige põhjapoolsem asula, kuhu toimuvad regulaarlennud, nimelt Tromsøst ja Oslost.

Longyearbyenis on suur hulk maailma kõige põhjapoolsemaid objekte ja kohti, nende seas põhjapoolseim bussijaam, haigla, hotell, kaubamaja, kino (töötab pühapäeviti), kirik, kool, kunstigalerii, kõrts, lasteaed, alaline lennujaam (avati 1975), pangaautomaat, pank, avalik raamatukogu, Rotary klubi, kommertssadam, spordihoone, taksopeatus, turismikeskus, ujula, ülikooli õppelinnak (esindab nelja Norra ülikooli) ja ööklubi.

Kunagi oli Longyearbyenis ka surnuaed. 1930. aastatel avastati, et igikeltsa tõttu laibad ei lagune surnuaias, ja sellest ajast viiakse surnud Mandri-Norrasse.

Elanikest 85% on norralased, kuid seal elab üle 20 riigi kodanikke. 2007. aasta seisuga olid ülejäänud rahvustest kõige levinumad tailased, rootslased, venelased ja ukrainlased. Elanikkonna ränne on väga aktiivne: 2007. aasta seisuga oli 25% elanikest kolinud Teravmägedele 2007. aastal.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Longyearbyen** |

* Ametlik turismiteave (inglise keeles)
* Teravmägede uudised (norra keeles)
* Teravmägede kultuuri veebisait (norra keeles)
**Autosidur** on sidur, mida kasutatakse mootori pöördemomendi ülekandmiseks jõuülekandele.

Siduri ehitus:

1. Siduri korv
2. Suruketas (surveketas)
3. Sidurivõll
4. Veetav ketas
5. Hooratas
6. Hõõrdekatted
7. Hammasvöö
8. Siduriketas
9. Sidurivõlli tugilaager
10. Lahutuskäpp
11. Survelaager

Ketashõõrdesidur koosneb vedavatest osadest, mis pöörlevad koos mootori hoorattaga ja veetavatest osadest, mis on ühenduses auto jõuülekandega. Siduri vedavad osad on hooratta ja suruketta siledaks töödeldud pinnad. Sidurikorv ühendab surveketta hoorattaga. Seetõttu pöörlevad nad ühise tervikuna. 

Siduri veetav osa on hõõrdkatetega siduriketas. See asub sidurivõlli nuutidel. Sidurivõll on ühenduses käigukastiga. Siduriketta rumm ja sidurivõlli nuutliide lubab neil ühiselt pöörelda, kuid ei takista siduriketta nihkumist sidurivõlli telje sihis. 

Sidurikorvi vedruhoidjasse on mahutatud vedrud. Need vajutavad surveketta vastu veetavat siduriketast ja veetava ketta vastu hooratast. Ketaste kokkusurumine tekitab hõõrdemomendi, mis võimaldab kanda mootori pöördemomenti edasi jõuülekandele. Auto peatamiseks tuleb mootor jõuülekandest eraldada, st sidur lahutada. 

Siduri mehaanilise ajami osad on tugede ja poltidega lahutuskäpad, viimik, lahutushark, varras (tross) ja pedaal. Käpad on liigendühendatud korvi külge kinnitatud tugedega. Käppade lühikesed välimised harud on ühenduses reguleerpoltidega. Viimik on siduri võllil lahtiselt. Ta saab sellel nihkuda, kui siduripedaal liigutab hoovastiku vahendusel lahutusharki. 

Siduripedaalile vajutamisel lükkab lahutushark viimiku vasakule, vajutades sellega tugiseibile, mis asetseb lahutuskäppade seesmistel otstel, mille tulemusel lahutuskäpad pöörduvad tugede liigendeis ja tõmbavad poltidega suruketta tagasi, ületades vedrude survejõu. Kui surveketas liigub tagasi, siis veetav siduriketas vabaneb ja sidur lahutub.
**Mathiesen** on perekonnanimi.

Taanis oli perekonnanime Mathiesen kandjaid 2014. aastal üle 4130 isiku. Ameerika Ühendriikides oli sellenimelisi isikuid üle 1850 ja Norras ligi 1500.

Statistika Eestis
-----------------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mathiesen 58 inimesel: 24 mehel ja 34 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mathiesen meeste puhul 5058. kohal ja naiste puhul 3737. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mathiesen vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,71. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,48 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Pärnu-Jaagupi, Pärnu-Elisabethi ja Tõstamaa kihelkondades;
Järvamaal Ambla, Koeru ja Türi kihelkondades;
Virumaal Kadrina, Iisaku ja Simuna kihelkondades;
Läänemaal Kullamaa ja Ridala kihelkonnas ja Harjumaal Jõelaähtme kihelkonnas 14 korral nimeks Mathiesen.

Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Mathiesen aastatel 1935–1940 39 juhul isikute poolt, kes soovisid uueks nimeks Algmaa, Allikveer, Järve, Jõela, Kivila (2), Kraavi, Lehiste, Maamets, Maasalu, Maatee, Madar, Madissoo, Maiste, Maitla, Maldar, Malm, Malvet, Mandre, Matla, Matsalu (2), Meral, Meresmaa, Metsma (3), Metssalu, Murdalu, Murula, Mäe, Mägestik, Männilaan (2), Nurmik, Ojangu, Saare, Tatsi ja Väljamäe.

Perekonnanimi Mathiesen võeti 1935. aastal kasutusele isiku poolt, kes kandis varem nime Mattis.

Nime kandjaid
-------------

* Alo-Martin Mathiesen, eesti muusik (1987–)
* Andres Mathiesen, eesti metsateadlane (1890–1955)
* Christian Pierre Mathiesen, Norra mõisnik ja poliitik (1870–1953)
* Karsten Mathiesen, taani muusik
* Maia Mathiesen, eesti kunstiteadlane (1919–2013)
* Mait Mihkel Mathiesen, eesti poliitik (1949–2005)
* Matthías Á. Mathiesen, Islandi poliitik (1931–)
* Mihkel Mathiesen, eesti insener ja poliitik (1918–2003)

Viited
------

1. ↑  Mathiesen Surnames. Vaadatud 5. veebruar 2004.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika. Mathiesen. Vaadatud 5. veebruar 2004.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Mathiesen.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Mathiesen.
5. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Mathiesen.

Välislingid
-----------

* Mathiesen statistikaameti andmebaasis
**Go3 Films** (endise nimega TV3 Film, TV1000 Premium) on AS TV Play Balticsi oma filmikanal, mis näitab ööpäev läbi Hollywoodi kassahitte. Kanal on Eestis nähtav originaalkeeles, eesti- või venekeelsete subtiitritega ja reklaamivaba. Filmivalikus on värsked komöödiad, draamad, romantilised filmid, põnevus-, seiklus- ja märulifilmid ning ulme- ja õudusfilmid. Kanalil esilinastub igal aastal enam kui 100 filmi, Go3 Films kanalit näeb satelliit- või kaabeltelevisioonioperaatorite vahendusel.

Vaata ka
--------

* Go3 Sport 1

Viited
------

TV3 Grupp ja The Walt Disney Company Nordic and Baltic alustasid koostööd

Discovery Inc. ja TV3 Grupp teatavad discovery+ käivitamisest Baltikumis

Välislingid
-----------

* TV3 film koduleht (eesti keeles)

1. ↑  "TV3 Grupp ja The Walt Disney Company Nordic and Baltic alustasid koostööd". *Home3.ee*. 17.12.2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.12.2021. Vaadatud 2.12.2021.
2. ↑  "Discovery Inc. ja TV3 Grupp teatavad discovery+ käivitamisest Baltikumis". *Uudised.ee*. 20.05.2021.
Mihhail Svetov (2019)
Mihhail Svetov
**Mihhail Vladimirovitš Svetov** (vene keeles Михаил Владимирович Светов; sündinud 4. jaanuaril 1985 Moskvas) on Venemaa opositsioonipoliitik, libertaarsete ideede peamine populariseerija Venemaal.

Alates juunist 2021 elab väljaspool Venemaad, põhiliselt Lõuna-Ameerikas. 

Ta on Venemaa Libertaarse Partei föderaalkomitee liige, partei liige 2010. aastast. Laiemalt sai ta tuntuks aastatel 2018–2019 Moskvas mitme miitingu korraldamisega: 30. aprillil 2018 miitinguga suhtlusportaali Telegram blokeerimise vastu, 29. juulil 2018 miitinguga pensionireformi vastu, 10. märtsil 2019 miitinguga vaba interneti toetuseks ja 23. juunil 2019 miitinguga kriminaalasjade fabritseerimise vastu. Kõigil neil esines ta ka ise sõnavõtuga. Ta on lustratsioonide pooldaja.

Svetov oli 20. juulil 2019 Moskvas Prospekt Akademika Sahharoval toimunud viimaste aastate suurima osavõtjate arvuga meeleavalduse (Aleksei Navalnõi hinnanguil 30 000 – 40 000 osavõtjat, tegelikult umbes 22 000 osalejat) põhikorraldajaid. Meeleavaldusel nõuti õiglasi ja vabu valimisi. Nädal varem olid võimud keeldunud registreerimast valimistele opositsioonipoliitikuid.
Üks esinejaid oli ka Svetov ise. Meeleavaldus lõppes otsusega, et kui võimud ei registreeri seitsme päeva jooksul kõiki kandidaate, keda ebaõiglaselt kõrvaldati, siis korraldatakse 27. juulil Moskva Linnavalitsuse hoone juures uus meeleavaldus.

Svetov juhib YouTube'is poliitilist kanalit SVTV, kus ta kutsub avaliku elu tegelasi arutama kõige resonantsemaid küsimusi ja nähtusi, mis tänapäeval Venemaal aset leiavad. Samuti peab ta loenguid üle Venemaa; kaugeim loengupidamise koht on Južno-Sahhalinsk. 

Svetov kutsus Cato Instituudi presidendi Peter Goettleri pidama loengusarja Venemaal.

Haridus ja elukäik
------------------

Svetov sai koolihariduse koduõppel. 2009. aastal lõpetas ta Nottinghami Ülikooli politoloogia erialal. Ta valdab vabalt vene, inglise, prantsuse ja jaapani keelt. Ta elas aasta Kanadas, kolm aastat Prantsusmaal ja neli aastat Jaapanis.

Ta on väitnud ka, et 2016. aastal lõpetas ta Uus-Meremaal filmiakadeemia ja kirjutas filmistsenaariumi, mille järgi Uus-Meremaal valmis film. Ka seda, et on külastanud 45 riiki, sealhulgas Hiinat, Iraani, Singapuri ja Mehhikot.

Viited
------

1. 1 2  Михаил Светов: о ФСБ, Навальном и сексе с эльфийкой. stanok.space, 29. aprill 2018
2. ↑  Либертарианская партия. Лица партии. libertarian-party.ru
3. 1 2 3  Федеральный комитет. Михаил Светов. archive.libertarian-party.ru
4. ↑  Лекция Михаила Светова в Южно-Сахалинске. lpr.timepad.ru
5. ↑  Михаил Светов: о ФСБ, Навальном и сексе с эльфийкой (продолжение). stanok.space, 29. aprill 2018
6. ↑  Mikhail Svetov. couchsurfing.com

Välislingid
-----------

* Mihhail Svetov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Mihhail Svetovi YouTube'i kanal SVTV. YouTube. com
* Mihhail Svetovi esinemine Moskvas 30. aprillil 2018 toimunud miitingul. tjournal.ru
* «Власть очень умная. Была бы тупой — мы бы давно ее победили». Intervjuu Mihhail Svetoviga. znak.com, 19. juuni 2018>
Christian Oliver Tribeca filmifestivalil 2008. aastal
**Christian Oliver** (sünninimega **Christian Klepser**; 3. märts 1972 Celle – 4. jaanuar 2024 Bequia saar, Saint Vincent ja Grenadiinid) oli saksa näitleja. 

Tema tuntuim roll oli Jan Richteri osatäitmine kahel hooajal Saksa politseisarjas "Kutsuge Cobra 11" (2003–2004). Ta mängis ka sellistes filmides nagu "Hea sakslane" (2006), "Operatsioon Valküür" (2008) ja "Speed Racer" (2008).

Christian Oliver hukkus lennuõnnetuses Saint Vincent ja Grenadiinide Bequia saare ranniku lähedal. Õnnetuse ajal olid väikelennuki pardal veel tema tütred Madita (10) ja Annik (12) ning piloot Robert Sachs, kes samuti hukkusid.

Viited
------

1. ↑  Christian Oliver's wife left behind after actor and daughters killed in crash Mirror, 5. jaanuar 2024. Vaadatud 6. jaanuaril 2024
2. ↑  Saksa filminäitleja Christian Oliver hukkus Kariibidel lennuõnnetuses Postimees, 5. jaanuar 2023. Vaadatud 6. jaanuaril 2024

Välislingid
-----------

* Christian Oliver andmekogus IMDb (inglise) Muuda Vikiandmetes
Kindral Sadao Araki.
**Sadao Araki** (jaapani keeles 荒木 貞夫 *Araki Sadao*; 26. mai 1877 – 2. november 1966 Komae, Tōkyō) oli Jaapani Keiserliku Armee kindral enne Teist maailmasõda ja selle ajal.

Armeeteenistuses oli Araki 1898–1945, ta osales Vene-Jaapani sõjas, Siberi interventsioonis, Teises Hiina-Jaapani sõjas ning Teises maailmasõjas. Teenete eest pälvis ta Pühade Aarete ordeni I klassi, Kuldse Tuulelohe ordeni II klassi ning Tõusva Päikese ordeni I klassi.

Araki oli karismaatiline juht ja üks peamisi jaapani parempoolse rahvusluse teoreetikuid Jaapani keisririigi lõpul. Teda on nimetatud Jaapani fašismi üheks eestvedajaks 1920.–40. aastail.

Teda peeti Jaapani politiseerunud armee radikaalse fraktsiooni Kōdōha juhiks. Peaminister Tsuyoshi Inukai valitsuses oli Araki sõjaminister. Hiljem oli ta Fumimaro Konoe ja Kiichiro Hiranuma valitsustes haridusminister.

Pärast Teist maailmasõda mõisteti ta Tōkyō protsessil sõjakuritegudes süüdi ja talle määrati eluaegne vanglakaristus. Ta sai armu ja vabastati 1954. aastal.

  

Sadao Araki ajakirja TIME kaanel 1933. aastal.

Viited
------

1. ↑  Nikolai Buhharin "Tjuremnõje rukopisi" Moskva: Airo-XX, 1996 lk 225
**Heinrich Ewald Struck** (24. mai (ukj 5. juuni) 1838 Riia – 16. aprill 1917 Viljandi) oli Eesti vaimulik.

Elulugu
-------

### Päritolu ja haridustee

Ta sündis XIX sajandi algul Pommerist Barthist Riiga rännanud kaupmees Wilhelm August Strucki (u 1812−1902) ja tema esimese abikaasa Johanna Friedericke Brachmanni (u 1814−1847) vanema pojana. Õppis esmalt Riias Assmuthi erakoolis, seejärel aastatel 1854–1858 Riia kubermangugümnaasiumis. Astus Tartu ülikooli, kus õppis 1863. aastani teoloogiat ja lõpetas selle gradueeritud tudengina. 1864–1865 täiendas end Lausanne'i ja Erlangeni ülikoolis. 1865. aastal sai kandidaadikraadi.

### Tegevus vaimuliku ja pedagoogina

Liivimaale naasnuna sai temast 1865. aastal Liivimaa pastorikandidaat. Prooviaastal (1865−1866) oli ta Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures. Ordineeriti õpetajaks 30. oktoobril (ukj 11. novembril) 1866. Oli aastatel 1866–1870 Viljandi Pauluse koguduse adjunktõpetaja, olles selle kõrvalt usuõpetaja Schmidti Poiste Era-õppe- ja Kasvatusasutuses ja Linna Tütarlastekoolis. Aastatel 1870–1907 oli ta (introdutseeriti 26. aprillil (ukj 8. mail) 1870) Võru Katariina koguduse õpetaja ning selle kõrvalt kahes linnakoolis usuõpetaja. Jäi novembris 1907 emerituuri. Emerituuris olles elas Viljandis, kus ta ka suri.

Viited
------

1. ↑  LVVA, f. 1426, n. 2, s. 31, L 167.
2. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Köln - Wien: Böhlau Verlag, 1977. Nr 1836.
**Robert Sternberg** (sündinud 8. detsembril 1949 Newarkis) on ameerika psühholoog, kolmekomponendilise intelligentsusteooria autor.

Kolmekomponendiline intelligentsusteooria
-----------------------------------------

Sternbergi arvates mõõdavad tavalised intelligentsustestid ainult analüütilist intelligentsust, kuid tegelikult koosneb intelligentsus kolmest osast:

* analüütiline intelligentsus seostub inimeste seesmiste kognitiivsete protsessidega:
	+ vajaliku teabe omandamine;
	+ probleemi käsitluse plaanimine;
	+ teadmiste kohandamine plaaniga konkreetse ülesande lahendamisel;
* loovus ehk kreatiivne intelligentsus seostub inimese kogemustega – teadmisi ja kogemusi kasutatakse uute olukordade lahendamisel ja millegi loomisel (sarnaneb Raymond Cattelli liikuva ja ladestunud intelligentsuse teooriaga);
* praktiline intelligentsus seostub igapäevaste probleemide lahendamisega ja on sõltuvuses inimese sotsiaalsest ja kultuurilisest keskkonnast.

Armastuse teooriad
------------------

Sternberg uuris ka armastust ning töötas välja armastuse kolmnurgamudeli, ka teisi armastuse teooriad ja mõõtmisskaala.

### Armastuse kolme komponendi teooria

 *Pikemalt artiklis Armastuse kolme komponendi teooria*
Sternbergi armastuse kolme komponendi teooria kontekstis on (1986, 1998) on armastusekogemusel kolm komponenti: kirg, lähedus ja kohustus (*decision/commitment*). Need võivad esineda üksi või mitmesugustes kombinatsioonides ja neil on mitmeid erinevusi. Ainult läheduse puhul on tegemist armastusega sõprade vahel, kire puhul pimeda armumisega esimesest pilgust. Nende kolme armastuse komponendi kombinatsioonid annavad 8 armastussuhte liiki. Nii näiteks on mittearmastuse korral puudu nii lähedus, kirg kui ka otsustus/pühendumus. Kui suhtes on vaid kohustuse komponent, siis tegemist on tühja armastusega, mil indiviid on otsustanud armastada teist inimest ja on pühendunud. Romantiline armastussuhe koosneb kirest ja lähedusest ilma kohustuseta. Vennalik armastus koosneb lähedusest ja kohustusest; selline suhe võib valitseda ka staažikate abielupaaride vahel. Mõtlematu armastus koosneb kirest ja kohustusest, kuid selles puudub ühendav ja stabiliseeriv lähedus. Ainult küps armastus (*consummate love*) tuleneb kõigist kolmest komponendist ja selle alalhoidmine nõuab pidevat pingutust.

Robert Sternberg töötas nende kolme armastuse komponendi hindamiseks välja armastuse kolmnurgaskaala (lüh TTLS).

Viited
------

1. ↑  Pamela C. Regan, *The Mating Game: A Primer on Love, Sex, and Marriage*, Chapter 7: General Theories of Love, 2008, 4-8
2. ↑  *Sternberg’s Triangular Love Scale*,
3. ↑  Robert Sternberg, "The Triangular Love Scale", *The Triangle of Love: Intimacy, Passion, Commitment.*, 1988

Välislingid
-----------

* Videoloeng, Tõnu Lehtsaar, "Armastusest perekonnasuhetes". (Sternbergi kolmnurgamudeli ja Lee armastusestiilide näitel)  Tartu Ülikooli Televisioon (UTTV).
* The Psychology of Love Cleveland Clinic
**Mihkel Melesk** (15. märts 1864 Võisiku vald - ...) oli eesti õpetaja ja koolijuht.

Õppis Nõmavere algkoolis ja Põltsamaa kihelkonnas ning omandas Tartus õpetajakutse.

Töötas aasta Elistvere algkoolis, aasta Rutikvere algkoolis ja aasta Kõpus. Alates 1887. aastast kuni pensionile minekuni oli ta Pajusi vallas üle 40 aasta Lahavere algkooli õpetaja ja juhataja.

27. oktoobril 1929. aastal tähistas Mihkel Melesk Lahavere algkoolis oma 45-aastast kooliõpetajana töötamise juubelit. Sel puhul õnnitles teda telefoni teel haridusminister Jaan Hünerson ning teatas, et Meleskile on määratud autasuks 20 000 senti.

1932. aasta sügisel läks ta pärast 47 aastat õpetajana töötamist pensionile.

Viited
------

1. 1 2 3  "Mihkel Melesk 80 aastane". *Sakala (1878-1940)*. 15. märts 1944. Vaadatud 14.02.2019.
2. 1 2  "Mihkel Melesk 45 aastat koolipõllul". *Päewaleht*. 30. oktoober 1929. Vaadatud 14.02.2019.
3. ↑  "Ringi ümber kodumaa. 47 aastat õpetajaks". *Postimees (Tartu : 1886-1944)*. 24. august 1932. Vaadatud 14.02.2019.
Armeeniakeelse Vikipeedia logo
**Armeeniakeelne Vikipeedia** on vaba sisuga veebipõhise entsüklopeedia Vikipeedia armeeniakeelne versioon. 

Veebruaris 2003 alustatud võrguentsüklopeedias oli 1. detsembril 2014 kokku 140 087 artiklit, 3. oktoobril 2015 kokku 187 111 artiklit ja 22. veebruaril 2019 kokku 252 217 artiklit. 2019. aasta veebruari seisuga on armeeniakeelne Vikipeedia artiklite arvult 35. keeleversioon.

Praegu on seal 305 694 artiklit, millega see on artiklite arvult 38. keeleversioon, ja 1 040 142 lehekülge. Seal on 141 063 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 651) ja 10 administraatorit.

Vikikonverents Tsaghkadzoris (2019)

Artiklite arvu statistika
-------------------------

* 10 000 artiklit täitus 3. augustil 2010
* 50 000 artiklit täitus 1. augustil 2013
* 100 000 artiklit täitus 2. detsembril 2013
* 150 000 artiklit täitus 16. märtsil 2015
* 200 000 artiklit täitus 1. juunil 2016
* 250 000 artiklit täitus 5. jaanuaril 2019
* 300 000 artiklit täitus 29. juulil 2023

Viited
------

1. ↑  All Wikipedias ordered by number of articles

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Armeeniakeelne Vikipeedia** |

* Armeeniakeelne Vikipeedia
**Kapėnai** (žemaidi *Kapienā*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.

Kapėnai asub Virvyčia jõe kallastel; jõel on Kapėnai paisjärv ja Skleipiai paisjärv. Külas suubuvad Virvyčiasse Trimėsėdis ja Bugenė. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Virvytė org.

Kapėnais on hüdroelektrijaam, metskond, postkontor ja raamatukogu.

Küla nimi tuleneb sõnast *kapas* (haud). Kohaliku legendi kohaselt tulenevat paiga nimi sellest, et üks Svirkančiai küla mees käinud kord seal seenel. Ühel hetkel avastab, et tema ümber on vanad hauad ja annab õudusega teada, et see paik on ju kalmistu. Tema hüüatuse mälestuseks saanudki paik nime.

Küla mainiti kirjalikes allikates esmakordselt aastal 1545, kuigi 1540. aastal mainiti Kapėnai välja. Sealsed maad ostnud Franciszek Ksawery Chomiński rajas sinna mõisa, kuid see läks tema võlausaldajate valdusesse ja muudeti karjamõisaks. Esimese maailmasõja eel oli seal taas Grigoravičiustele kuuluv mõis, millele allus ka Kapėnai karjamõis. Pärast Leedu taasiseseisvumist ostis mõisa Kairiškiai mõisa omanik V.Sirutavičius, kes lasi jõele paisu rajada ja selle juurde kartongivabriku ehitada. Aastal 1931 vabrik suleti, nõukogude perioodil rajati selle asemele hüdroelektrijaam. Mõisa häärberisse tehti kultuurimaja ja raamatukogu.

Muinsuskaitse all on vana külakalmistu. Seal on säilinud banad hauatähised, kalmistul kasvab ka üks põline tamm.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 146 (1902)
* 135 (1923)
* 123 (1959)
* 175 (1970)
* 207 (1979)
* 276 (1985)
 | * 269 (1987)
* 309 (1989)
* 347 (2001)
* 261 (2011)
* 243 (2021)
 |

Viited
------

1. ↑  Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo
2. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
3. ↑
4. ↑  Kapėnų senosios kapinės

Välislingid
-----------

 Kapėnai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Küla portaalis vietoves.Lt
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias

| * v
* r
Viekšniai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**linnad:** **Viekšniai** |
| 
**külad:** Ašvėnai **·**  Birbiliškė **·**  Bobulina **·**  Boguslavas **·**  Čekai **·**  Dainoriai **·**  Dargužiškiai **·**  Daubiškiai **·**  Dauginėliai **·**  Dauginiai **·**  Degimai **·**  Ferma **·**  Gudai **·**  Gyvoliai **·**  Kapėnai **·**  Kegriai **·**  Marijampolė **·**  Marškonė **·**  Meižiai **·**  Meškeliai **·**  Nabuiliai **·**  Pabūgeniai **·**  Padvariai **·**  Pakalupis **·**  Palnosai **·**  Pavirvytė **·**  Pluogai **·**  Pušinava **·**  Ramoniškė **·**  Rekečiai **·**  Santekliai **·**  Savarina **·**  Skleipiai **·**  Stočkai **·**  Svirkančiai **·**  Tučiai I **·**  Tučiai II **·**  Žalionė **·**  Žibikai **·**  Uogiškiai **·**  Užventė |