|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib religioonist üldiselt; religiooni konkreetse avaldumisvormi kohta vaata artiklit Usund* |

---

Valik religioosseid sümboleid
**Religioon** ehk **usund** on uskumuste, normide, tavade ja institutsioonide süsteem, mille keskmes on jumalikeks, pühadeks ja/või üleloomulikeks peetavad jõud ning inimese ja kõiksuse suhteid reguleerivad põhilised väärtused. Religioonile (kasutusel on ka mitmetähenduslikud sünonüümid *usund* ja *usk*) on antud palju definitsioone, enamasti on nad seotud selle usundiga, mida defineerija ise eelistab. Eestikeelses akadeemilises kirjanduses on sõna "usund" üha enam välja tõrjunud sõna "religioon" (nii õppekavade nimetustes kui ka uurimistööde pealkirjades). 

Sõna "religioon" pärineb ladina keelest. Termin on tulnud sõnast *religio* või ka *religare*, mille etümoloogiat on erinevalt tõlgendatud. Üheks võimalikuks tõlgenduseks on 'taassidumine'.

Oletatakse, et religioon tekkis kiviajal või et religioon on sama vana kui inimkond. Kirjalike allikate puudumisel või nende kõrval võib varasemate uskumuste kohta informatsiooni saada arheoloogilise materjali (sealhulgas näiteks matusekommete, hauapanuste põhjal), samuti võrdleva mütoloogia ja keeleteaduse abil. Pole teada ühtki rahvast või kultuuri, kel poleks mingisuguseidki religioosseid uskumusi.

Religioon on lahutamatult seotud kultuuri arengu ja ajalooga. Religioossetest tekstidest on alguse saanud ja edasi kandunud kirjakeeled ning kirjaoskus. Religioon on ajaloos olnud ja on ka praegu tihedas seoses hariduse, teaduse, meditsiini, filosoofia, ajaarvamise, kunsti, kirjanduse, muusika jpm valdkondadega. Paljud maailma suurimad ehitised on rajatud religioossel otstarbel (sakraalehitised, templid, püramiidid). 

Religioon võib anda järgijaile kindla maailmavaate (elu mõtte, juhised õigeks tegutsemiseks ja suhtlemiseks, tõe, surma, saatuse, tuleviku, maailma alguse ning lõpu küsimustes jms). 

Pärast renessanssi on religiooni tähtsus ja tähendus läänemaailmas langenud. 18. sajandi ratsionalism vähendas religiooni tähtsust veelgi. Teaduslikud meetodid ja avastused jätsid üha vähem ruumi religioossele maailmapildile. 20. sajandil vähenes religioonide tähtsus eriti kommunistliku režiimiga maades, kus religiooni püüti välja tõrjuda. Samal ajal tõusid läänemaailmas jm esile mitmesugused uued usulised liikumised (*New Age* jm). Religioon on väga oluline Indias, Indoneesias, paljudes Aafrika maades ning mitmetes katoliiklikes maades. 2005. aastal ei pidanud umbes 16% inimestest ennast religioosseks, kuid pooled neist uskusid Jumalat, sidumata ennast ühegi religiooniga.

Religiooni(de) uurimisega tegeleb teoloogia ehk usuteadus, samuti kultuuriantropoloogia, religiooniantropoloogia, etnoloogia, folkloristika.

Sõna "religioon" ajalugu
------------------------

Sõna "religioon" pärineb ladina sõnast *religio* (*rĕlĭgĭo*), mille põhitähendused klassikalises ladina keeles olid 'jumalakartus' ja 'vagadus'.

Religioon ja teadus
-------------------

Teaduse varajases arengujärgus olid religioon, filosoofia ja loodusteadused sünkretistlikult põimunud. Teadusliku maailmapildi ja teadusliku meetodi areng tõi kaasa vastuolud religioossete õpetustega. Tänapäeval on täheldatav usulise ja teadusliku maailmavaate teatav leppimine ja lõimumine, kuid on ka fundamentalistlikke usulisi liikumisi, kes eitavad näiteks evolutsiooniteooriat. Levinum on siiski seisukoht, et religioon püüab anda vastuseid nendele küsimustele inimese ja universumi suhtest, millele teadus ei suuda vastata. Mõned mõtlejad on püüdnud religiooni mõisteid ühendada füüsika uusimate uurimissuundadega, nii on sündinud niinimetatud kvantmüstika, Suure Paugu seostamine loomisaktiga, Jumala käsitlemine varjatud aine või energiana jms.

Religioon ja mõtlemine
----------------------

Religiooni ja mõtlemist on nähtud teineteisele vastandlikuna ning mõtlemist on peetud religioosset tunnet rüvetavaks ja moonutavaks ning religiooni oma olemuselt mõtlemisest sõltumatuks. Hegeli järgi see ei saa nii olla, sest just mõtlemine eristab inimest loomast ja religioon on inimesele ainuomane. Religiooni puhul võib mõtlemine esineda madalamas, mittemõistelises, mittefilosoofilises vormis ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 2). Nii religiooni kui ka filosoofia ese on tõde kui Jumal (samas, § 1).

Vaata ka
--------

* Religiooni mõistete loend
* religioonide loend
* jumal
* jumalate loend
* ateism
* agnostitsism
* Deism
* Teism
* teaduslik ateism
* usuteadus
* usuline vägivald
* Religioon Eestis
* usundi seitse dimensiooni

Viited
------

1. ↑  B.A. Robinson (22. oktoober 2009). "The importance that people give to religion worldwide". *ReligiousTolerance.org* (inglise keeles). Ontario Consultants on Religious Tolerance. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.12.2013. Vaadatud 11.01.2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  "Major Religions of the World Ranked by Number of Adherents". *Adherents.com* (inglise keeles). 9. august 2007. Originaali arhiivikoopia seisuga 29.01.2010. Vaadatud 11.01.2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* Maailmausundite kaart
* Raivo Mänd: "Evolutsiooniline vaatenurk religioonile: mis on jumala olemasolu mõte?" ERR Novaator, 16. aprill 2016

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Religioon** |