Maramaa mõisa ait-kuivati 2007. aastal
Maramaa mõisa kõrvalhoone 2007. aastal
**Maramaa mõis** (saksa keeles *Marrama*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.

Ajalugu
-------

### Maramaa varasem ajalugu

Maramaa kuulus varasemal ajal Kärkna mõisale. 1627. aastal oli see (*Marromah*) poole adramaalise valdusena viimase koosseisus. Sinna tekkis karjamõis, mida on mainitud 1758. aastal. Kärkna riigimõisa karjamõis oli see veel 1782. aastal.

### Maramaa eramõis 1783−1919

Lipharti suguvõsa aadlivapp
Keisrinna Katariina II doneeris 1783. aastal üheksaadramaalise mõisa riiginõunik Johann Karl von Endenile (1715−1793). Viimane müüs selle aga juba 1786. aastal naabermõisnikule kaardiväerittmeister Carl von Liphartile (1719−1792). Ta liitis selle 1776. aastal asutatud fideikomissiga; edaspidi olid Maramaal ja Raadil ühised omanikud. Mõisa päris tema poeg Liivimaa maanõunik major Reinhold Wilhelm von Liphart (1750−1829), kes pärandas selle oma pojale, tulevasele Liivimaa maamarssalile Carl Gotthard von Liphartile (1778−1853), kelle nimele see kinnistati 1830. aastal. Tema pärijad sõlmisid 1855. aastal omavahel kokkulepe, millega mõisa omandas tema poeg meditsiinidoktor Carl Eduard von Liphart (1808−1891). Ta müüs selle 1879. aastal oma vanemale vennale Gotthard Lionel von Liphartile (1804−1885). 1893. aastal omandas fideikomissmõisa Reinhold Karl von Liphart (1864−1940), kellelt see 1919. aastal võõrandati.

### Mõis pärast võõrandamist

Pärast võõrandamist tükeldati kuueks krundiks, mis anti asunikele. Nõukogude perioodil kuulus Maramaa Sootaga sovhoosi. Tänapäeval on kompleks eravalduses.

Traksi karjamõis
----------------

Maramaa ainsat karjamõisa (*Traks*) on esmakordselt märgitud Rückeri kaardil 1839. aastal.

Mõisa suurus
------------

1909. aastal oli mõisa suurus 1244 tiinu (1359 hektarit) ja see liigitus keskmise suurusega mõisate hulka (kuni 2500 tiinu). Enne talumaa müümist oli selle suurus olnud isegi 2295 tiinu (2507 hektarit).

Mõisamajandus 1909. aastal
--------------------------

Maramaal asus meierei, mille toodangut turustati Tartus.

Mõisaansambel
-------------

Häärber ehitati XIX sajandi algul või keskpaiku. See oli väike ühekorruseline kelpkatusega puitehitis, mida liigendas lihtne eenduv laudkarniis. Peahoone lammutati 1975. aastal. Kõrvalhoonete paigutus oli vaba, see lähtus praktilistest vajadustest. Tall ja tõllakuur asetsesid kastellilaadselt ja moodustasid teest eemal paiknedes omaette ansambli. Veidi eemal asus mõisa kõrts. Suurejoonelist parki mõisal teadaolevalt ei olnud. Tänapäeval on kõrvalhoonetest säilinud ait-kuivati, karjalaut, moonakatemaja, saun-pesuköök (praegu laut), tall-tõllakuur (praegu heinaküün).

Viited
------

1. ↑  Rev. 1627. Nr 28.
2. ↑  RGADA, f. 274, n. 1, s. 239/3, L 329.
3. 1 2  Baltisches historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (einschließlich Nordlivland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1985, lk 341.
4. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 55 .
5. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 55-6 .
6. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 442.
7. ↑  Kinnistute register. Nr 99. Maramaa .
8. ↑  Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925, lk 442 .
9. ↑  ERA.T, f. 76, n. 1, s. 15047, L 1 .
10. ↑  Baltisches historisches Ortslexikon. Teil I. Estland (einschließlich Nordlivland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1985, lk 606.
11. 1 2  Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Band I. Livland. Riga, 1909, veerg 570.
12. ↑  ERA.T, f. 76, n. 1, s. 10432, L 5-6 .
13. ↑  Maiste, Juhan. Nutt, Nele. Tartumaa mõisad. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005, lk 57.

Kirjandus
---------

* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil I. Estland (einschließlich Nordlivland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Lk 606.
* Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 57.
* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 55-56 .
* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885. Lk 442.
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 442 .

Välislingid
-----------

* Maramaa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Maramaa häärber enne lammutamist

Tartu-Maarja kihelkond

**Kirik**: Tartu Maarja kirik  

**Mõisad**: Haage mõis | Haava mõis | Ilmatsalu mõis | Jaama mõis | Kaarli mõis | Kabina mõis | Karlova mõis | Kavastu mõis | Lemmatsi mõis | Luunja mõis | Maarjamõisa mõis | Maramaa mõis | Piiskopi mõis | Pilka mõis | Põvvatu mõis | Raadi mõis | Ropka mõis | Räni mõis | Sirgu mõis | Taabri mõis | Tammistu mõis | Tordi mõis | Vahi mõis | Vanamõisa mõis | Vasula mõis | Veibri mõis | Vesneri mõis | Vorbuse mõis | Ülenurme mõis