recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Segamajandus** (ingl *mixed economy*) on territoriaalriigi majandussüsteem, milles on samaaegselt ametnikele allutatud tsentraliseeritud plaanimajanduse kui ka sõltumatult tegutseva turumajanduse elemente. Ettevõtted võivad olla nii riigi kui ka eraisikute omanduses.  

Segamajanduse turumajanduslikeks tunnusteks on eraomandus ja hinnamehhanism. Plaanimajanduse tunnusteks on taas riiklike institutsioonide omanduses olevad ettevõtted ning teenuste tasuta või doteeritud hindadega osutamine maksutuludest saadud ressursse kasutades. Turu tegevust suunatakse seadustega ja piiratakse järelevalveorganite tegevusega ning kehtestatud korra rikkujaid karistatakse mitte tehtud kahju hüvitamisega ohvrile, vaid rahatrahvidega riigile või vabaduse kaotusega vanglas.

21. sajandil on praktiliselt kõikides riikides segamajandus, kuid turu- ja plaanimajanduse osakaal nendes varieeruvad suures ulatuses.

Vaata ka
--------

* Plaanimajandus
* Turumajandus

Viited
------

1. ↑  *Mixed economy, businessdictionary.com. Viidatud 05.05.2020.*
2. ↑  *Mixed economy Merriam Webster. Viidatud: 5.05.2020.*
Täisnurkne kolmnurk
**Kootangensfunktsioon** (sümbol **cot**) on trigonomeetriline funktsioon.

Kootangensfunktsiooni väärtus on **kootangens**. Kõnekeeles nimetatakse kootangensiks ka kootangensfunktsiooni.

Kootangensfunktsiooni graafikut nimetatakse **kootangensoid**iks.

Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse kootangens nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga *α* **kootangensiks** nimetatakse selle nurga lähiskaateti *b* ja vastaskaateti *a* pikkuse jagatist:

{\displaystyle \cot \alpha ={\frac {b}{a}}}

Seos teiste trigonomeetriliste funktsioonidega
----------------------------------------------

Kootangensfunktsioon on siinus- ja koosinusfunktsiooniga seotud järgmiselt:

{\displaystyle \cot \theta \equiv {\frac {\cos \theta }{\sin \theta }},\,}
kusjuures viimast seost kasutatakse tihti kootangensfunktsiooni defineerimiseks.

Kootangens- ja tangensfunktsiooni väärtus on teineteise pöördväärtused:

{\displaystyle \cot \theta \equiv {\frac {1}{\tan \theta }}.}

Omadused
--------

### Määramis- ja muutumispiirkond

Kuna kootangensfunktsioon on vastavalt definitsioonile koosinus- ja siinusfunktsiooni jagatis, siis kootangensfunktsioon ei ole määratud punktides, kus siinusfunktsiooni väärtus võrdub nulliga. Seetõttu on kootangensfunktsiooni määramispiirkonnaks kogu reaalarvude hulk, välja arvatud punktid

{\displaystyle k\pi ,k\in \mathbb {Z} }.
Kootangensfunktsiooni muutumispiirkonnaks on reaalarvude hulk.

Nendele punktidele, kus kootangensfunktsioon ei ole määratud, vastavad asümptoodid. Nende koordinaadid on x = kπ, kus k ∈ Z. Argumendi liginedes asümptoodile vasakult liginevad kootangensi väärtused plusslõpmatusele ja argumendi liginendes asümptoodile paremalt liginevad kootangensi väärtused miinuslõpmatusele.

### Sümmeetriad

Kootangens on paaritu funktsioon:

{\displaystyle \cot(-x)=-\cot x.\,}.
Kootangensfunktsioon on perioodiline funktsioon, mille periood on {\displaystyle \pi }:

{\displaystyle \cot(x+\pi )=\cot(x)\,}.
### Nullkohad

Kootangensfunktsiooni nullkohad on

{\displaystyle x=\left(k+{\frac {1}{2}}\right)\cdot \pi \ ;\quad n\in \mathbb {Z} }
Kõik nullkohad on esimest järku.

### Monotoonsus ja käänupunktid

Kootangensfunktsioon on igas oma määramispiirkonna punktis monotoonselt kahanev.

Kootangensfunktsioon on kumer nendes punktides, kus tema väärtus on negatiivne, ja nõgus punktides, kus tema väärtus on positiivne. Tema nullpunktid on ühtlasi käänupunktid.

Kootangensfunktsiooni graafik on kumer piirkondades

{\displaystyle \left[(2k-1){\frac {\pi }{2}};k\pi \right[,\quad k\in \mathbb {Z} }
ja nõgus piirkondades

{\displaystyle \left]k\pi ;(2k+1){\frac {\pi }{2}}\right],\quad k\in \mathbb {Z} }
### Poolused

Kootangensfunktsiooni poolused on

{\displaystyle x=n\cdot \pi \ ;\quad n\in \mathbb {Z} }.
Kõik poolused on esimest järku.

Vaata ka
--------

* Arkuskootangens
* Hüperboolne kootangens

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Matemaatika käsiraamat IX–XI klassile. E. Jürimäe, K. Velsker. 3. trükk. Tallinn, "Valgus" 1987, lk. 99-100
**Saint-John Perse** (õieti **Marie-René-Alexis Saint-Léger**, **Alexis Léger**, **Alexis Saint-Léger Léger**; 31. mai 1887 – 20. september 1975) oli Prantsusmaa diplomaat ja prantsuskeelne luuletaja. 1960. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Teosed eesti keeles
-------------------

* "Kõne Nobeli preemia puhul" (Stockholmis 10. detsembril 1960). Tõlkinud Jaan Kaplinski – Akadeemia 1989, nr 3, lk 531–535
* "Ahtad on laevad" (proosaluulekatkend raamatust "Meremärgid", 1957). Tõlkinud Ain Kaalep – samas, lk 536–541


Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
**Kadaka kivi** on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hindaste külas. Kivi geograafilised koordinaadid on 59° 8′ 22″ N, 23° 49′ 19″ E
.

Kivi on rabakivigraniidist. 

ivi on püstiste külgede ja tasase laega rahn. Idaküljel on 1,3–1,5 m kõrgusel 0,5 m sügavune aste. Redelita pole kivile tõusta võimalik. 

Kivist umbes 200 m kirdesse jääb Läänemaa Suursoo maastikukaitseala ja umbes 1200 m loodesse jääb Hindaste järv (samuti Läänemaa Suursoo maastikukaitsealal). Kivist umbes 600 m kagusse jääb Sarapiku kivi, mida kutsutakse ka Kadaka kiviks. 

Kadaka kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,78 ha). 

Kadaka kivi keskkonnaregistri kood on KLO4001272.

Kivi uurimisest
---------------

1. K. Pärna, 1937 - esimesed ligikaudsed mõõtandmed (kartoteegis arhiivis).
2. Priit Kohava, 1987 - geodeetiline mõõdistamine, kirjeldus.
3. Enn Pirrus, 6.08.1993 - põhiplaan ja mõõdistus, iseloomustus. Tema järgi on rahnu kõrgus põllu poolt mõõtes 3,2 m.

Kirjandust
----------

1. *Looduskaitse teatmik*. 1959, lk. 268.
2. *Loodushoid ja Turism I*. 1939, lk. 352.
3. Priit Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Tallinn 1988. Käsikiri. Eesti Metsakorralduskeskus.

Välislingid
-----------

* Kadaka kivi keskkonnaportaalis
* Sotsiaalministri otsus üksikute puude ja rändrahnude looduskaitse alla võtmise asjus. 6. oktoobril 1939.
* Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
* Kadaka kivi Eesti looduse infosüsteemis
**Ivan Tuhkru** (ka *Jaan Tuhkru*; 12. märts 1914 Novgorodi kubermang – 10. september 1998 Tallinn) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (kindralmajor). 

Ta lõpetas 1940. aastal sõjakooli ning teenis hirljem soomusväes. Ta teenis aastatel 1945–1946 Nõukogude okupatsiooniväes Ida-Austrias ning saadeti 1946. aastal teenistusse Eesti NSV-sse.

Aastatel 1954–1975 oli ta Eesti NSV sõjakomissar.

Tuhkru suri 10. septembril 1998 Tallinnas ja maeti 16. septembril Tallinna Pärnamäe kalmistule.

Tunnustus
---------

* Punalipu orden

Isiklikku
---------

Tema vend oli koolitegelane ja memuarist Paul Tuhkru.

Viited
------

1. ↑  Ivan Tuhkru. Kalmistute andmebaas Haudi
2. ↑  Katrin Pauts. "Paul Tuhkru: «Kurat küll, jääbki Saare naise naba nägemata!»". Õhtuleht, 14. veebruar 2003

Välislingid
-----------

* Иван Иванович Тухкру биография. People.su
* Ivan Ivani p. Tuhkru. Militaar.net


Eesti NSV sõjakomissarid

Lembit Pärn (1947–1948)  **·**  Johan Lombak (1948–1951)  **·**  August Feldman (1951–1954)  
Ivan Tuhkru (1954–1975)  **·**  Roomet Kiudmaa (1975–1987)  **·**  Rein Põder (1987–1991)
Wellsi katedraali Maarja kabel, 1310–1319
Maarja kabel Wellsi katedraali põhiplaanil, idapoolseim suurim kabel
***Lady chapel*** ehk **Maarja kabel** on traditsiooniline Inglismaa mõiste kabeli kohta, mis on pühitsetud neitsi Maarjale ja asub katedraalis või muus suuremas kirikus kooriruumist ida pool kiriku keskteljel. Sellised Maarja kabelid ilmuvad kirikutesse 12. ja 13. sajandil gooti arhitektuuris koos kabelipärja väljakujunemisega. Tavaliselt oli Maarja kabel kõige suurem kabel hoones.

Variatsioonid
-------------

Maarja kabeli puhul ei kujunenudki välja mingit arhitektuurilist standardit. Katedraalides võib kabeli esinemine olla paikkonniti erinev. Enamikus Prantsusmaa katedraalides ja kirikutes oli Maarja kabel osa kabelipärjast. Kuid näiteks Reimsi, Le Mansi ja Amiensi katedraalis oli see arhitektuuriliselt esile tõstetud, samas Pariisi Jumalaema kirikus või Bourgesi katedraalis oli see teiste kabelitega sarnase kuju ja suurusega. Belgias ei ehitatud neid enne 14. sajandit ja osal juhtudest on nad sama suurusega nagu muud kabelid kabelipärjas ja mujal hoones, kuid ajaliselt hilisemad on arhitektuuriliselt esiletõstetumad. Inglismaal, kus gooti kirikute koorilõpmik võis olla täisnurkne, oli Maarja kabel alati uhkelt kujundatud, kuid selle asukoht kiriku põhiplaanil võis märgatavalt varieeruda - Ely katedraalil paikneb see omaette hoonena põhjatranseptist kirdes, Rochesteri katedraalis lõunaküljel. Kõige kaunimad Maarja kabelid leiab Itaalia ja Hispaania hilisgooti ja vararenessanss-stiilis kirikutest.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lady chapel** |

Viited
------

1. ↑  Lady chapel. - britannica.com
2. ↑  Lady chapel. - britannica.com
Ladonia lipp
**Ladonia** on Lõuna-Rootsis asuv mikroriik, mida ametlikult ei ole tunnustanud ükski riik, kuid mis on saavutanud tunnustuse mitmetelt teistelt mikroriikidelt.

2. juunil 1996, pärast mitmeid konflikte Rootsi võimudega, kuulutas Lars Vilks 1 km² suuruse territooriumi, millel paiknevad tema skulptuurid, iseseisvaks riigiks nimega Ladonia.

2015. aastaks oli ennast selle kodanikuks registreerinud üle 17 000 inimese enam kui 100 maailma riigist. Igal aastal külastab Ladoniat üle 40 000 turisti.

2003. aastal kuulutas Ladonia sõja Rootsile, Ameerika Ühendriikidele ja San Marinole.

Ladoniat on peetud osaks Vilksi kunstiprojektide sarjast, mis algas "Nimisega" ja kulmineerus "Omfalosega". Vilks on ise ametlikult Ladonia riigisekretär.

Viited
------

1. 1 2  History of Ladonia Ladonia (vaadatud 22.03.2015)
2. ↑  Kivi, Krister. Reisiidee: Ladonia: väliseesti aktsendiga "miniriik" Lõuna-Rootsis Eesti Ekspress, 17.09.2014 (vaadatud 24.03.2015)
3. ↑  Ladonia ametlik veebileht (inglise keeles, vaadatud 23.03.2015)
4. ↑  The Secretary of State Ladonia (vaadatud 23.03.2015)
**Johannes Roterd** (ka **Johannes Rotert**; surnud 1536) oli Tallinna piiskop aastatel 1531–1536.

Roterd pärines Tallinna kodanikkonnast. 1501. aastal immatrikuleeriti ta Rostocki ülikooli, kuid tema teaduskraadi kohta teateid pole. 1511. aastal nimetati teda Niguliste kirikhärraks, kuid pole selge, kas ta oli ka Tallinna toomhärra. Ühetähenduslikult kapiitli liikmena on teda mainitud 1512. aastal. 1524. aastal on teda mainitud toomkiriku fabrikaatorina.

Roterd valiti Tallinna piiskopiks pärast Georg von Tiesenhauseni surma 1530. aasta oktoobris. Seetõttu on võimalik, et tema ametiaeg algab veel selle aastaga. Paavsti kinnituse sai ta aga alles 1531. aasta 30. augustil. Roterd suri enne 1536. aasta septembrit, kuna siis kinnitas paavst järgmiseks Tallinna piiskopiks Arnold Annebati.

Viited
------

1. ↑  Willem van Gulik, Conrad Eubel (väljaandjad). *Hierarchia Catholica Medii et Recentioris Aevi. Volumen Tertium. Saeculum XVI ab anno 1503 complectens.* 2. trükk. Münster, 1923, lk 285.

Kirjandus
---------

* Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Georg von Tiesenhausen** | **Tallinna piiskop**1531–1536 | Järgnev**Arnold Annebat**

 |
**Johannes Rööp** (27. juuni 1896 – 29. oktoober 1985) oli Eesti haridustegelane ja muusikaelu edendaja.

Johannes Rööp alustas kooliteed Riidaja vallakoolis. Pärast Kärstna ministeeriumikooli asus ta õppima Tartu Õpetajate Seminari. Seminari lõpetamise järel oli ta 5 aastat Kärstna algkooli õpetaja. Alates 1925. aastast tegutses Johannes Rööp Võrumaal. 1925–1940 oli ta Vaabinas Peebu algkooli juhataja, 1941–1961 Urvaste kooli juhataja ning õpetaja. 

Johannes Rööbi vanemad **Peeter** ja **Reet** olid muusikainimesed ja ka Johannes käis juba varakult Leebiku laulukoori harjutustel ning hiljem ka juhatas seda. 

Nii Viljandi- kui Võrumaal töötades võttis ta oma kooridega laulupidudest osa. 1938. aastal anti *ÜENÜ Vaabina osakonna segakoori juhile* Juhan Aaviku allkirjaga tänukiri XI üldlaulupeo eduka kordamineku puhul. 

Tartu Õpetajate Seminaris anti head muusikaharidust, lõpetanu suutis mängida ja õpetada mitut pilli. Ka Johannes Rööp juhendas rahvapilliorkestrit ja kammerorkestrit. Muusikaõpetaja Rööpi mäletatakse nõudliku, hingestatud ja emotsionaalse juhendajana, kes pööras väga suurt tähelepanu puhtale ja kaunile kõlale.

Johannes ja Anelle Elfriede Rööbil on 5 last: Vaike, Hilja-Reet, Peeter ja Karin  ning Ellen. Rööpide peres tegutses tollal haruldane pereorkester ja kõigi laste elu on muusikaga seotud, tütar Vaike Uibopuu on tunnustatud dirigent.

Viited
------

1. ↑  Laulab Karin Rööp: Ma ootan homset.
2. ↑  Saari Tamm (2010). *Vaike Uibopuu. Neiulaul ja naistelaul*. Tartu Linnavalitsus. Lk 14-15, 17-18. ISBN 978-9949-21-476-1.
**Kippumine** (sanskriti ja paali keeles *upādāna*, 'kütus', 'energia', 'protsessi käigus hoidja') või ka "tõmblemine", "üles kütmine" on budismis oluline tegur, mille põhjuseks on ihad, kiindumused ja tahtmised ja tagajärjeks kannatused.

Kiputakse ja tõmbutakse ihade ja naudingute, vaadete, kommete ja rituaalide ning iseenda tunnustamise poole. 

Kippumine iseendasse, enda pärast tõmblemine, iseenda üleskütmine (*upādānakkhandha*) ehk kippumise kogumid on kannatuse peamine põhjus, millest Buddha räägib juba «Seadmuseratta käimapanemises»:

> „Lühidalt: viis isiksuse moodustajat (*upādānakkhandha*) valmistavad kannatusi."
> 
> 
> 

Kippumine ehk tõmblemine on tegu, tegelik liigutus millegi poole, millegi suunas. 

See on sõltuvusliku tekkimise ahela üheksas lüli, mis viib paratamatult saamise (*bhava*), sünni (*jāti*) ja surmani (*jarāmaraṇa*). 

Kippumine tuleneb selles ahelas kõigest eelnevast ja saab ilmsiks kui käivitaja või süütaja, mida ei saa enam kustutada ega vaigistada.

Vaata ka
--------

* Tanha (janu)
* Tulejutlus

Viited
------

1. ↑  PTS Pali-English Dictionary: upādāna, vrd ka "Tulejutlus" – Adittapariyaya Sutta (SN 35.28); Āditta Sutta (SN 22.61) jm.
2. ↑  Thomas William Rhys Davids; William Stede (1921). Pali-English Dictionary. Motilal Banarsidass. p. 149. ISBN 9788120811447.
3. ↑  Monier Monier-Williams (1872). A Sanskrit-English Dictionary. Oxford University Press. p. 171.
4. ↑  Paul Williams; Anthony Tribe; Alexander Wynne (2002). Buddhist Thought. Routledge. pp. 45, 67. ISBN 9781134623242.
5. ↑  Budismi Instituut: tõlked.
6. ↑  Richard Gombrich. How Buddhism Began: The Conditioned Genesis of the Early Teachings. 2 edition. Routledge/Curzon Press, 2005. ISBN 0415371236 (hc), ISBN 9780415371230.

Välislingid
-----------

* Clinging. Upādāna Sutta (SN 12:52)

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
**Ladva** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ladva 149 inimesel: 72 mehel ja 77 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ladva meeste puhul 1303. kohal ja naiste puhul 1330. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Ladva vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,20. Nimi oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 7,16 inimest.

Nimede eestistamisel võeti aastatel 1935–1940 Ladva uueks perekonnanimeks 8 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Lap, Lapman, Lappmann, Paalberg, Sadrak, Salon ja Veiber.

Nime kandjaid
-------------

* Albert Ladva, eesti politseinik (1895–1942)
* Gustav Ladva, eesti poksija (1929–1968)
* Ottomar Ladva, eesti maletaja (1997–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 18.04.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Ladva.

Välislingid
-----------

* Ladva statistikaameti andmebaasis
Kippi aparaat
**Kippi aparaat** (ka **Kipi aparaat**) on laboratoorne gaaside saamise seade, milles tahke aine reageerib vedelikuga. Selle leiutas hollandi apteeker Peter Jakob Kipp 1853.

Kippi aparaat koosneb neljast osast: reservuaariga reageerimisanum, pika toruga lehter, kraaniga gaasiärajuhtimistoru ja vedeliku, tavaliselt happe aurude püüdmisseadis.

Alumine reservuaar on ette nähtud selleks, et gaas katse ajal lehtri kaudu ei eralduks. Tal on väljalasketoru, mis on suletud soveldatud klaaskorgiga ja mille kaudu vedelik pärast katse lõppu välja lastakse. Alumine reservuaar ja reageerimisanum on omavahel eraldatud sõelaga. Selle kaudu läheb alumisse reservuaari lehtri toru.

Katse alustamisel tuleb kontrollida kõigi ühenduste õhutihedust ja pragude puudumist. Vedeliku äravoolutoru otsa tuleb asetada kork ja kinnitada see klambri või kummiga. Aparaat tuleb külili keerata ja tahke materjal (tükid) asetada aparaadi keskmisesse ossa sõelale läbi keskmises osas oleva ava, tõsta aparaat jälle püsti ja sulgeda keskmise osa ava korgiga, millest läheb läbi gaasiärajuhtimistoru. Toru kraan peab olema suletud. Vedelik (enamasti hape) tuleb asetada aparaadi ülaossa (lehtrisse), mis on püsttoru abil ühendatud alaosaga. Vedelik täidab kogu alumise osa, selle tase tõuseb tahke aineni ja algab reaktsioon, mille käigus eraldub gaas. Selle tulemusena siserõhk reaktsioonikambris suureneb, gaas surub vedeliku kambrist välja ja protsess lakkab. Kraani avamisel lastakse osa gaasi reaktsioonikambrist välja, rõhk kambris langeb ja reaktsioon algab uuesti.

Kõige sagedamini kasutatakse Kippi aparaati:

* süsinikdioksiidi CO2 saamiseks kaltsiumkarbonaadist CaCO3 (kasutada saab marmori tükikesi) soolhappe toimel
* vesiniku H2 saamiseks sobivast metallist (näiteks granuleeritud tsink) happe toimel
* vesiniksulfiidi H2S saamiseks raudsulfiidist FeS väävelhappe toimel.

Kippi aparaati saab kasutada vesipiibuna.
Manhattan Municipal Building vanal postkaardil
**David N. Dinkins Municipal Building** või **Manhattan Municipal Building** on New Yorgis Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 1 Centre Street paiknev maamärgilise tähendusega historitsistliku kunstisuuna uusrenessanss-stiilis kõrgehitis.

Lisaks mõjutavad eklektilist ilmet selle uusklassitsistlikud elemendid ja *beaux-arts*'i stiilis skulptuurid. Tegu oli näitega ühest varajasemast täiskõrguses pilvelõhkujast.

Kõrghoones asuvad New Yorgi linnavalitsuse osakondade tööruumid, selle kõrval New Yorgi raekojas asuvad linnapea ja linnavolikogu ametiruumid.

Hoone projekteeris tollane maailma suurim arhitektuuribüroo McKim, Mead & White. 41-korruseline ja 182,9 meetri kõrgune U-kujulise põhiplaaniga linna esimunitsipaalhoone valmis aastatel 1909–1914, kuna linnavalitsus vajas rohkem ruume. See tähistab sümboliseerivalt viie tulevase linnajao – East Bronxi piirkonna, Queensi maakonna, Brooklyni linna ning Staten Islandi saare – koondumist ühiseks suurlinnaks New Yorgiks, mis teostus 1. jaanuaril 1898. Valmides oli hoone kõrguselt neljas maailmas. Tornitipul paiknev Adolf A. Weinmani loodud kullatud skulptuur "Linnakodanluse au" on suuruselt linna teine skulptuur Vabadussamba järel.

Väidetavalt olevat kõrghoone inspireerinud Jossif Stalinit sedavõrd, et Moskva Riikliku Ülikooli peahoone (1949–1953) ja paljud teised stalinistliku arhitektuuri näited Nõukogude Liidus ja tolle satelliitriikides ehitati seda klassitsistlikku välisilmet eeskujuks võttes.

Mälestis
--------

Aastast 1966 on tegu New Yorgi Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*) kuulutatud ehitisega. 1972 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse (*National Register of Historic Places*). Selle maailma ühe suurima, 2000 töökohaga valitsushoone välisküljed restaureeriti 1999. aastal.

Galerii
-------

* Kõrghoone ehitus umbes aastal 1912Kõrghoone ehitus umbes aastal 1912
* Vaade Manhattani sillaltVaade Manhattani sillalt
* Colin Campbell Cooperi õlimaalColin Campbell Cooperi õlimaal
* Manhattan Municipal Building talvelManhattan Municipal Building talvel
* Tornitipu skulptuur "Linnakodanluse au"Tornitipu skulptuur "Linnakodanluse au"

Vaata ka
--------

* New Yorgi raekoda

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Manhattan Municipal Building** |

* Manhattan Municipal Building hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on laskerelvast; teiste tähenduste kohta vaata Kada (täpsustus).* |

---

Kadalaskja Karl Witkowski maalil
**Kada** ehk **ragulka** on käsitsi vinnastatav laskerelv, mille kolmeharulise raami ülemise kahe otsa vahele on pandud kumm. 

Teadaolevalt esimest korda Eestis kasutati *kada* nimetust ja kirjeldust kaudselt ajakirjas Laste Rõõm. Sõna võidi tuletada röövkalade püügiks kasutatud elussöödaga kadaõngest, mille puust raam sarnanes väga laskeriista kujuga. *Kada* sünonüümiks on kujunenud ka *ragulka*, mis võib olla maakeele jaoks mugandatud venekeelsest sõnast *rogatka*. Enne teist maailmasõda sündinud inimeste jutu järgi kasutati sõna *ragulka* asemel sõna *kada*. Udo Uibo seletuse kohaselt on sõna *kada* ja selle tänapäeval vähe tuntud eelkäija *kadapulk* sõna *katapult* (’antiik- ja keskaegne kiviheitemasin’) rahvaetümoloogiline ümberkujundus poisikeste keelekasutuses, kusjuures tähenduse ülekanne muistselt viskerelvalt poiste mänguasjale ei toimunud eesti, vaid saksa keeles.

Esimesed teated kada kasutamisest noorte vandaalide poolt tulid Ameerikast 1850. aastatel. Esimene tööstuslikult toodetud kada tehti 1918. aastal. Kadasid kasutati sõjaliseks otstarbeks viimati Iraagi sõja ajal (võimsamate kadadega on võimalik enda asukohta suhteliselt paljastamata lasta tulemuslikult startivaid droone, häirida lennumasinaid, inimest lähidistantsilt raskelt vigastada või isegi tappa). See relv oli eelmise sajandi keskpaigast kindlalt arsenalis vägivaldseks muutunud meeleavaldustel Palestiinas, Põhja-Iirimaal, Ukrainas jm). Kada kasutamine magneesiumpommide, aga ka tõsisemate omatehtud või tööstuslike lõhkekehade laskmiseks muudab viimased märksa ohtlikumaks. Kadaga on võimalik lasta ka nooli, pannes ristpuu raami ülemiste harude vahele.

Fännide toel toodetakse kadasid siiani, friikide kallimad variandid maksavad mitu tuhat dollarit ja on inkrusteeritud väärismetallidega.

Viited
------

1. ↑  Udo Uibo. Etümoloogilisi märkmeid (XV) Keel ja Kirjandus 12/2014

Välislingid
-----------

* Valmista endale ragulka ja vildikuulike! Eesti Rahva Muuseumi ajaveeb
**Johannes Reinhold Põlluman** (perekonnanime rööpkuju: **Põllumann**, 14. jaanuar (vkj 1. jaanuar) 1901 Tallinn – 1. mai 1935 Tartu) oli eesti keemik.

Elulugu
-------

Johannes Reinhold Põlluman oli pagari poeg. Tema vend oli günekoloog Arnold Põllumaa.

Lõpetas 1920. aastal Tallinna J. Westholmi Gümnaasiumi (1918–1919 oli õpilasena Vabadussõjas) ja 1928. aastal Tartu Ülikooli keemiaosakonna, keemiamagister (1930, TÜ), väitekiri "Põlevkivi kõrgtemperatuuri tõrva iseloomustamine". 

Töötas aastatel 1927–1934 Tartu Ülikoolis orgaanilise keemia labori assistendina.

Tema poeg Rein Põllumaa oli arst ja poliitik. Lapselapsed Lee Põllumaa on bioloog ja Uku Põllumaa arhitekt.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: orgaanilise sünteesi probleemid.

Teoseid
-------

* Allüülalkoholi valmistamisest. // Keemia teated 1 (1932) 2.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 62
* A. Laur. Mag chem Johannes Põlluman. In memoriam. // Keemia teated 2 (1935) 3, 112.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Johannes Seer** VR II/3 (2. oktoober (vkj)/ 14. oktoober 1892 Kõrtsijüri talu, Sootaga küla, Laiuse vald, Laiuse kihelkond, Tartumaa – 18. detsember 1985 Kullamäe talu, Kõpu küla, Pajusi külanõukogu, Jõgeva rajoon) oli Eesti sõjaväelane ja põllumees.

Osales Esimeses maailmasõjas ja 2. jalaväepolgu koosseisus Vabadussõjas (reamees).

Pärast Vabadussõda oli Tartus voorimees, pärast abiellumist pidas naise vanematele kuuluvat Kullamäe talu Kõpu külas Kurista vallas Viljandimaal. Ta oli Kaitseliidu Sakalamaa maleva Põltsamaa malevkonna Kurista kompanii ja Laiuse vabatahtliku tuletõrje ühingu liige.

Alates 1949. aastast põllutööline Nurmekunda, hiljem Põdra kolhoosis. 1961. aastast invaliidsuspensionil.

Tunnustus
---------

* 14. detsember 1920 – Vabaduse Risti II liigi 3. järk, lisaks 10 000 marka ning Eesti Vabadussõja mälestusmärk

Isiklikku
---------

Tema vend oli sõjaväelane Eduard Seer.

Abiellus 30. märtsil 1924 Põltsamaa Niguliste kirikus Alide Tiemanniga (1899–1986).

Viited
------

1. ↑  Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid
2. ↑  Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 192

Kirjandus
---------

* Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 191–192

Välislingid
-----------

* Haud Põltsamaa uuel kalmistul
**Kadakasakslasteks** nimetatakse 19.–20. sajandi enamasti sünnilt eesti päritolu talupoegi või linnaelanikke, kes üritasid käituda ning rääkida kõrgemaid seisusi jäljendades. Kuna siinsete kõrgemate ja haritud seisuste keeleks oli saksa keel, tekkis kadakasakslik keelekasutus. 

Kadakasakslased kuulusid maakäsitööliste ja -haritlaste või mõisateenijate hulka või linnaelanike vaesematesse kihtidesse. Nad püüdsid järgida kultuurinimese eluviisi, hügieeniharjumusi ja kasutada kultuurkeelt (mis Baltimaades oli saksa keel), hoolimata oma vaesusest. (Hammaste pesemist peeti Eestis kadakasaksluseks veel 1940. aastail.) Sellepärast neid naeruvääristati nii eesti talupoegade kui kõrgemate seisuste poolt. Neil ei olnud enda kaitseks muud vahendit kui toetuda oma väljamõeldud saksa päritolule. Tavaliselt kolmandas põlvkonnas sulandusid kadakasakslased kõrgematesse ühiskonnakihtidesse ja nad muutusid baltisakslasteks, nende saksa päritolu muutus enesestmõistetavaks.[*viide?*]

Paralleelselt toimus saksa päritolu maaelanike eestistumine.

Mõiste päritolu
---------------

Termin on suure tõenäosusega laenatud saksa keelest ning kadakapuuga pole sel seost. Algselt oli hoopis tegemist saksa sõnaga *Katensaße* 'hütnik, hütis või väheldases majas elav isik'. Selle sõnaga olevat põlglikult tähistatud eestlasi, kes püüdsid olla sakslased. Eestlased seostasid seda enda omakeelsete sõnadega *kadakas* ja *saks*, mis kõlasid sarnaselt saksa sõnale, ning hakkasid halvustavalt nimetama kadakasakslasteks selliseid omaaegseid väikemajaomanikke, kes kangesti püüdsid olla sakslased. Etümoloogiat toetab asjaolu, et sõnast *Katensaße* on ilukirjanduses esinenud veel eestistatud variant *katersass* just kadakasaksa tähenduses.

Kadakasakslased eesti kirjanduses
---------------------------------

Mitmeid kadakasaksa keelenäiteid ja kadakasakslastest tegelasi on jäädvustatud eesti kirjanduses, näiteks August Kitzbergi "Veli Hennus" tegutsevad peenutseva kadakasaksa keelepruugiga neiu hüüdnimega Kniks-Mariihen ja madam Muru.

* "Las suvi tuleb, siis laps tuleb Tantet besuchima. Kui Erdbeerid reifivad – siis läheme aeda ja naschime."
	+ Madam Muru. August Kitzberg, "Veli Henn". "Külajutud III". 1915, lk 24

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kadakasakslased** |

* Saksastumine
* Baltisakslased
* Kleindeutschen
* Undeutsch
* Pajuvenelased
* Venestamine
* Võsainglased

Viited
------

1. ↑  TEA entsüklopeedia (e-väljaanne:  (vaadatud 14.07.2013)
2. ↑  T. Hallik, 2009. Ajaloo mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 63
3. ↑  Heiki Pärdi. Eesti argielu. Tänapäev, 2017, lk. 139.
4. ↑  K. A. Hindrey. Kadakaprobleem? Rahvaleht, 12. veebruar 1940, nr. 36, lk. 2.
5. ↑  Raag, Raimo. 2008. *Talurahva keelest riigikeeleks*. Tartu: AS Atlex. lk. 67.
6. ↑  Huno Rätsep "Pahupidi kadakasaksad. Rahvaetümoloogiaid eesti keelest" Oma Keel 2/2012
7. ↑  Andres Langemets "Makarooniline Eesti" EPL, 04.03.1997
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Euroopa meistrivõistlused |
| **Kuld** | 2020  |  |

**Federico Bernardeschi** (sündinud 16. veebruaril 1994 Carraras) on Itaalia jalgpallur, kes mängib ääremängija või ründava poolkaitsjana Major League Socceri (MLS) klubis Toronto FC ja Itaalia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Fiorentinas, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2003. aastal. Hooajal 2013–14 debüteeris ta Itaalia esiliigas Crotone meeskonnas, kus ta mängis Fiorentinast laenul, ja lõi sel hooajal liigas 12 väravat. Fiorentina meeskonnas debüteeris ta hooajal 2014–15 ning lõi oma esimese värava Itaalia kõrgliigas hooaja viimases mängus 31. mail 2015 mängus Chievo vastu.

2017. aasta juulis siirdus ta 40 miljoni euro eest Juventusesse, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Aastatel 2018–2020 tuli ta Juventusega kolm korda järjest Itaalia meistriks.

2022. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Torontoga.

Itaalia jalgpallikoondises debüteeris Bernardeschi 24. märtsil 2016 sõprusmängus Hispaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juunil 2017 MM-i valikmängus Liechtensteini vastu. 2021. aastal tuli ta Itaalia koondisega Euroopa meistriks.

Saavutused
----------

Juventus
* Serie A: 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Coppa Italia: 2017–18, 2020–21
* Supercoppa Italiana: 2018, 2020

Itaalia
* Euroopa meistrivõistlused: 2020

Viited
------

1. ↑  "Toronto FC sign Bernardeschi as a Designated Player". tsn.ca. 15. juuli 2022.

Välislingid
-----------

 Federico Bernardeschi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Itaalia koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Buffon (c)
* 2 De Sciglio
* 3 Chiellini
* 4 Darmian
* 5 Ogbonna
* 6 Candreva
* 7 Zaza
* 8 Florenzi
* 9 Pellè
* 10 Motta
* 11 Immobile
* 12 Sirigu
* 13 Marchetti
* 14 Sturaro
* 15 Barzagli
* 16 De Rossi
* 17 Éder
* 18 Parolo
* 19 Bonucci
* 20 Insigne
* 21 Bernardeschi
* 22 El Shaarawy
* 23 Giaccherini
* Treener: Conte

 | Itaalia |

| * v
* r
Itaalia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Sirigu
* 2 Di Lorenzo
* 3 Chiellini (c)
* 4 Spinazzola
* 5 Locatelli
* 6 Verratti
* 7 Castrovilli
* 8 Jorginho
* 9 Belotti
* 10 Insigne
* 11 Berardi
* 12 Pessina
* 13 Palmieri
* 14 Chiesa
* 15 Acerbi
* 16 Cristante
* 17 Immobile
* 18 Barella
* 19 Bonucci
* 20 Bernardeschi
* 21 Donnarumma
* 22 Raspadori
* 23 Bastoni
* 24 Florenzi
* 25 Tolói
* 26 Meret
* Treener: Mancini

 | Itaalia |
**Vöörmünder** oli kõige laiemas tähenduses vananenud nimetus eestkostja kohta. Enamasti tähistati Eestis ja Lätis selle nimetusega ilmikust kirikuametnikku, kes keskajal võis olla nii kirikueestseisja kui ka tolle abilise ülesannetes, uusajal oli aga eestseisja abiline. 19. sajandil nimetati Liivimaa kubermangus vöörmündriks ka vallaametnikku.

Keskaegsel Vana-Liivimaal nimetati vöörmündriteks ehk kirikuvöörmündriteks (saksa *Vormünder* või *Kirchenvormünder*, alamsaksa *vormundere*) enamasti ka kirikueestseisjaid (lisaks kasutati ka mitmeid vähem levinud nimetusi), sarnaselt Põhja-Saksamaaga. Maal olid nendeks enamasti aadlikud ning linnades kas raehärrad või teised auväärsed kodanikud. Sellistel vöörmündritel olid talupoegadest abilised, keda nimetati toona samuti vöörmündriteks ning kes pärinesid enamasti külavanemate ja kubjaste seast.

Uusajal hakati eestseisjaid ja vöörmündreid mõisteliselt eristama ning viimasega tähistati enamasti talupoegadest eestseisja ja pastori abilisi.

Aastatel 1820–1863 olid Liivimaa kubermangu valdades ametis valla- ehk kogukonnavöörmündrid, kes täitsid vallakogukonna esindus- ja haldusülesandeid.

Viited
------

1. 1 2  "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 28.12.2016)
2. ↑  Erkki Olavi Kuujo, *Die rechtliche und wirtschaftliche Stellung der Pfarrkirchen in Alt-Livland*, Helsingi, 1953, lk 173–177 ja 180–181.
3. ↑  Kuujo, *Die rechtliche und wirtschaftliche Stellung...*, lk 178.
4. ↑  ENE, vöörmünder
5. ↑  Eesti entsüklopeedia, 12. kd. lk. 224
Uneapnoe põdeja norskamine
**Uneapnoe** (ladina keeles *apnoe obstructiva*; sõna päritolu: vanakreeka keeles *apnoe* 'hingamatus') on une ajal tekkiv hingamiskatkestus (magamisaegne hingamatuse sündroom).

Sündroomi iseloomustus
----------------------

Hingamispausidega norskamine (ülemiste hingamisteede täielik või osaline lõtvumine ja kokkuvajumine) on tegelikult krooniline hapnikudefitsiiit, mille käes vaevleb uneajal rakutasemel kogu organism, võideldes "nähtamatu kägistava vaenlasega" iga hapnikusõõmu pärast. Nende rohkearvuliste episoodidega kaasneb iga kord vere hapnikusisalduse järsk vähenemine ja süsihappegaasi sisalduse suurenemine: organismis käivitub SOS-signaal, paisates keset täielikku unerahu verre adrenaliini ja teisi stressihormoone "päästetöödeks". Aju ärkab ja adrenaliin kiirendab südametööd, tõstab vererõhku, stimuleerib ainevahetust, neerude ja teiste organite tööd. Nii möllab lõõgastava ja kosutava ööpuhkuse asemel tõeline keemiavabrik. Hommikuti ärgatakse rampväsinuna, suu kuivab, pea on uimane või valutab, süda peksleb ja vererõhk on kõrge. Pärastlõunal hakkab seletamatu ja üha süvenev väsimus küsima lõivu tukastamise näol. Unevaeguse kumuleerudes halvenevad ajapikku keskendumisvõime, meeleolu ja mälu, häirub ka seksuaalfunktsioon, ajapikku võivad areneda kõrgvererõhktõbi, südame rütmihäired, südame- ja ajuinfarkt, diabeet.

Adrenaliini öine ületootmine soodustab rasvkoe teket. Kuna tervis halveneb pikkamisi, otsitakse väsimuse põhjust sageli vananemisest või ebapiisavast puhkusest. Seevastu tuleks aga teadvustada norskamisega seotud terviseriske ja otsida abi.

Sündroomi kandjad
-----------------

Noortel inimestel on uneapnoe suhteliselt haruldane nähtus. Kõige tavapärasem magamisaja hingamatuse sündroomi põdeja on keskaealine, ülekaaluline, lühikese kaela ja mitteesile küündiva lõuaga suitsetav mees. Tihti süveneb sündroom tänu sellele, et inimesed püüavad päevast unisust kompenseerida kaloririkka toidu söömisega. Liigsed kalorid aga põhjustavad tüsedust ning see on üks peamisi uneapnoe tekitajaid, seega ei paranda söömine apnoed, vaid süvendab seda veelgi.

Ravi
----

Diagnoositud uneapnoe raviks on välja töötatud spetsiaalne seade, mille tähis on CPAP. Nina kaetakse maskiga, mille küljes on rõhutoru, mis jookseb spetsiaalsesse aparatuuri, mis kontrollib pideva positiivse rõhu andmist hingamisteedele. Operatsiooni kasutatakse siis, kui apnoe põhjuseks on ninapolüübid, adenoidid, pikk pehme suulagi jne.
Sisepõlemismootori keps
**Keps** on väntmehhanismi osa, mille abil muudetakse sirgjooneline liikumine, ringjooneliseks või vastupidi.

Kepsul on kaks pead, mille sees on laagrid. Nende kaudu on ta ühendatud kolvi ja väntvõlliga. Kepsu kaudu kandub jõud kolvilt väntvõllile või vastupidi, sõltuvalt mehhanismist. Kepsulaagrid on kas liug- või veerelaagrid. Nende ülesandeks on vähendada liitekohas hõõrdejõudu.

Kepsu on inimkond kasutanud juba aastasadu. Näiteks võib kepsuks nimetada voki tallalaua ja vokiratta vahelist puust varrast.

Varaseim tõend kepsu kohta pärineb 3. sajandi lõpust Väike-Aasiast Hierapolisest saeveskit kujutavalt reljeefilt. Välja on kaevatud kaks 6. sajandist pärinevat saeveskit Ephesoses ja Gerasas, kus vänt ja kepsmehhanism teisendasid vesiratta pöördliikumise saeterade kulgliikumiseks.

Ajavahemikus 1174–1200 kirjeldas moslemist insener al-Jazarī veepumpa, mille koosseisus olid kolb ja väntvõll.

Aurumootoritel on kepsukaelad tavaliselt paigaldatud vahetult ühele või mitmele paarile juhtratastele ja nende rataste teljed toimivad väntvõllidena. Laevade aurumootorite kepsukaelad on harilikult ümmarguse ristlõikega, seevastu maismaal kasutatavate väiksemate aurumootorite kepsukaelad on sagedamini ristkülikukujulise ristlõikega.

Tänapäeva mehhanismide kepsud on valmistatud terasest, alumiiniumist, titaanist või sünteetilisest materjalist.
**Põllumajandusühistu** on talupidajate majanduslik ühistegevusühing.

Põllumajandusühistu aitab talupidajail soetada loomi ja põllumajandusseadmeid ning töödelda või realiseerida põllumajandussaadusi.

Eesti esimene põllumajandusühistu oli 1897 asutatud Restu-Antsla piimaühistu. Eriti rohkesti asutati põllumajandusühistuid kuni 1920. aastani. 1949. aasta alguses oli Eesti NSV-s 679 põllumajandusühistut, neist 196 masinaühistut, 143 piimaühistut ja 214 mitme tegevusalaga ühistut. Põllumajandusühistute tegevust juhtis ja kooskõlastas 1945–1948 Põllumajanduse Ühistegevuse Peavalitsus, 1948–1950 Põllumajanduse Ühistute Keskliit.

Kollektiviseerimiseks valmistumise ajal käidi välja idee kujundada põllumajandusühistud ümber kolhoosideks. Seda ei tehtud ja kolhoosid moodustati põllumajandusühistutest sõltumatult, ühistute vara riigistati ja tegevus lõpetati.

1980. aastate lõpul hakati Eestis taas põllumajandusühistuid asutama, näiteks 1989 asutati Eesti Piimaliit.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti entsüklopeedia, 12. kd. lk. 428
Edenílson (2012)
**Edenílson Andrade dos Santo** (tuntud lihtsalt kui **Edenílson**; sündinud 18. detsembril 1989 Porto Alegres) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsja, parempoolkaitsja või paremkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Atlético Mineiro.

Ta alustas klubikarjääri Rio Grande do Suli osariigi klubis Caxias. Aastatel 2009–2010 mängis ta klubiga Brasiilia tugevuselt kolmandas liigas.

2011. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians. Ta mängis klubis väga edukal perioodil, kui võideti Brasiilia meistrivõistlused (2011), Lõuna-Ameerika meistrivõistlused (2012), klubide maailmameistrivõistlused (2012), São Paulo osariigi meistrivõistlused (2013) ja Lõuna-Ameerika superkarikas (2013).

2014. aastal suundus ta Itaalia kõrgliigasse, liitudes Genoaga. 2015. aastal suundus ta Udinesesse. Hooajal 2016–2017 mängis ta laenulepingu alusel taas Genoas.

2017. aastal suundus ta laenule Internacionali, mis mängis sel hooajal Brasiilia esiliigas. 2018. aasta juulis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. 2020. aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2022. aasta detsembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Atlético Mineiroga.

Brasiilia jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 10. septembril 2021 MM-i valikmängus Peruu vastu.

Saavutused
----------

Corinthians
* Campeonato Brasileiro Série A: 2011
* Copa Libertadores: 2012
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2012
* Campeonato Paulista: 2013
* Recopa Sudamericana: 2013

Atlético Mineiro
* Campeonato Mineiro: 2023

Viited
------

1. ↑  "Edenílson é do Galo" (portugali). Atlético Mineiro. 22. detsember 2022.
2. ↑   (vaadatud 15.10.2021)
Fayşal II 1950ndatel
**Fayşal II** (2. mai 1935 Bagdad – 14. juuli 1958) oli viimane Iraagi kuningas alates 1939.

Fayşal oli nagu Jordaania kuningas Husseingi Al-Ḩijāzi kuninga Ḩusayn ibn ‘Alī lapselapselaps. Fayşal päris trooni oma isalt, autoõnnetuses hukkunud kuningalt Ghazilt. Kuna ta oli siis vaid 3-aastane, valitses enamiku tema eluajast, 14 aastat riiki regendina tema onu emiir Abdul Illah. 10-aastaselt läks ta koos Husseiniga Inglismaale Harrow erakooli õppima. Ta oli Husseini sõber ja väidetavalt leppisid nad juba siis kokku oma riikide ühendamises.

Fayşal krooniti pärast 18-aastaseks saamist Iraagi kolmandaks kuningaks. Ehkki ta pärast Suessi kriisi 1956 deklareeris liitlust Egiptusega, ägenes kahe araabia riigi rivaalitsemine. 1. veebruaril 1958 sõlmisid Egiptus ja Süüria Ühendatud Araabia Vabariigi. Vastukaaluks sellele sõlmisid Fayşal ja Hussein 14. veebruaril 1958 Iraagi ja Jordaania föderatsiooni. Föderatsiooni riigipeaks sai Fayşal, sest ta oli Husseinist vanem.

5 kuud hiljem Fayşal kukutati. Hussein palus Fayşalilt sõjalist abi. Sõjaväemanöövrite käigus hõivas Abdul Karim Qasim Bagdadi ja kuulutas 14. juulil välja vabariigi. Kuningapere andis alla, ent Fayşal ja ta onu mõrvati kuningalossist väljumise ajal.



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:  **Ghazi** | **Iraagi kuningas**1939–1958 | Järgnev:- |
Maailma ajavööndid ja vööndiajad (2016) 
**Vööndiaeg** (inglise keeles *zone time*, *standard time*) on ajavööndil põhinev kellaaeg kindlaksmääratud paikkonnas või riigis. Vööndiaeg vastab geograafilise pikkuse jaotamisele 24 ajavööndiks. Erineva vööndiajaga territooriumide eraldusjooned ei järgi kuigi täpselt ajavööndite piire, vaid lähevad mööda riikide või paikkondade vahelisi halduspiire. 

Vööndiajad erinevad üksteisest ühe täistunni võrra. Erandiks on mõned üksikud riigid (Iraan, Afganistan, India, Myanmar, Nepal) või nende osad (Kanadas, Austraalias), kus erinevus naabervööndi ajast on 0,5 tundi.

Kellaaeg vööndites lähtub maailmaajast UTC ja Greenwichi meridiaanist. See meridiaan on nullvööndi UTC±0 keskjoon. Vööndi number näitab, mitu tundi erineb selles vööndis tunninäit maailmaajast. Näiteks vööndis +9 asuvas Jaapanis on kell UTC+9, vööndis -5 asuvas Peruus UTC-5. Et teada saada, mis on kell parajasti mingis ajavööndis, tuleb Eestis talvel lahutada hetke kellaajast 2 ja suvel 3 ning liita vööndinumber (õige märgiga). Näiteks kui meil on suvel kell 13.05, siis Jaapanis on kell 13 - 3 + 9 = 19.05 (ehk 7.05 p.l.) ja Peruus 13 - 3 - 5 = 5.05 (ehk 5.05 e.l.). Kui meid huvitavas riigis kehtib suveaeg, tuleb lisada 1 tund.

Põhjapooluselt lõunapooluseni ulatuvasse 15° laiusesse ajavööndisse jääb mitmesuguseid paikkondi ja eri riike. Vastavalt võib vööndiaegadel olla erisuguseid nimetusi, näiteks

* 0-vöönd, UTC – Lääne-Euroopa aeg, Suurbritannias nime all Greenwichi aeg (GMT), Iirimaa vööndiaeg, Sierra Leone aeg jt;
* 1. vöönd, UTC + 1 h (tund) – Kesk-Euroopa aeg, Lääne-Aafrika aeg;
* 2. vöönd, UTC + 2 h – Ida-Euroopa aeg, Kesk-Aafrika aeg, Egiptuse vööndiaeg.

Ühes riigis võib olla ka mitme nimega vööndiaegu, kui see riik hõlmab mitut ajavööndit. Näiteks USA-s on seitse vööndiaega, sealhulgas Pacific Standard Time (UTC - 8 h), Central Standard Time (UTC - 6 h), Eastern Standard Time (UTC - 5 h).

Paljudes riikides, eriti Euroopas, rakendatakse suveaega, mis on vööndiajast ühe tunni võrra ees.

Vaata ka
--------

* ajavöönd
* suveaeg
* kellaaeg

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* The World Clock
* Timezones
**Ungari Koalitsiooni Partei** (ungari *Magyar Koalíció Pártja*, slovaki *Strana maďarskej koalície*), lühendid SMK, MKP, on Slovakkia partei, mis koondab Slovakkia ungarlasi. See on loodud 22. juunil 1998. aastal kui liitusid Ungari Kristlik-Demokraatlik Liikumine (MKDH), Kooseksisteerimine (*Együtteles*) ja Ungari Rahvapartei (MOS). Neist viimane oli 1990.–1992. valitsuses ja oli tuntud Ungari Sõltumatu Initsiatiivina (MNI). 

Tulemusena tekkinud erakond on paremtsentristlik ja kristlik-demokraatlik, kuulub Euroopa Rahvaparteisse. 1998–2006 kuulus partei valitsuskoalitsiooni.

Partei esimees on Pál Csáky.

Partei sai 2006. aasta parlamendivalimistel 11,7% häältest ja 20 kohta 150st Slovakkia parlamendis. 2009. aastal eraldus parteist endise esimehe Béla Bugári juhitud tiib, kes pidas partei poliitikat liiga natsionalistlikuks ja kes lõid uue partei Most–Híd. 2010. aasta Slovakkia parlamendivalimistel ei ületanud MKP 5% künnist ja jäi parlamendist välja. Most–Híd sai parlamendis 14 kohta.

Ungari Koalitsiooni Parteil on 2 esindajat Euroopa Parlamendis.

Välislingid
-----------

* Partei koduleht
**Sudaani lipp** on Sudaani ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

 ? Sudaani riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 1:2.
Sudaani lipp 1956–1970.
Sudaani riigi- ja rahvuslipul on kolm horisontaalset laidu, punane, valge ja must, mis pärinevad Egiptuse lipult, ning vardapoolses osas roheline kolmnurk. Lipp võeti kasutusele pärast 1969. aasta sõjaväelist riigipööret 20. mail 1970.

Punane on märtrite, revolutsiooni, sotsialismi ja progressi värv, valge kujutab rahu ja usku tulevikku ning see on ka 1924. aasta rahvusliku tõusu tunnus. Roheline sümboliseerib looduse rohelust ja on islami värv, must aga viitab riigi nimele (araabia keeles tähendab Sudaan musta) ja mustale Aafrikale. See on ka Mahdi ülestõusnute lipu värv.

Riigipea lipp
-------------

Sudaani riigipea lipuks on rahvuslipp, mille valge välja keskele on paigutatud Sudaani vapp. Lipu proportsioonid on 1:2.

Sudaani ajaloolised lipud
-------------------------

Aastatel 1956–1970 oli Sudaani lipuks horisontaalsete laidudega sini-kolla-roheline trikoloor. Sinine sümboliseeris Niilust, kollane kõrbeid ning roheline põllu- ja karjamaid.

Vaata ka
--------

* Lõuna-Sudaani lipp

Välislingid
-----------

* Sudaani lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
Völs am Schlern
Völs am Schlerni valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
**Völs am Schlern** (itaalia: *Fiè allo Sciliar*; ladiini: *Fíe* või *Fië*), sageli lühidalt **Völs**, on vald Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias. See paikneb Schlerni mäe jalamil, umbes 12 km Bolzanost idas.

Tuntud vaatamisväärsus on Pröselsi loss.

Geograafia
----------

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3463 inimest.

Valla pindala on 44,4 km².

Völs am Schlerni vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Blumau (Prato all'Isarco), Oberaicha (Aica di Sopra), Peterbühl, St. Anton (S. Antonio), Obervöls (Fiè di Sopra), Prösels (Presule), Prösler Ried (Novale di Presule), St. Kathrein (Santa Caterina), St. Konstantin (San Costantino), Ums (Umes), Unteraicha (Aica di Sotto), Untervöls (Fiè di Sotto) ja Völser Ried (Novale di Fiè).

Pröselsi loss.
Völs am Schlern külgneb järgmiste valdadega: Kastelruth, Karneid, Ritten ja Tiers.

Kogukond
--------

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 94,92% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4,46% itaalia keelt ja 0,62% ladiini keelt.

Kultuur
-------

Igasuvine Semper Music International Festival toob Völs am Schlerni kokku rahvusvaheliselt tuntud muusikuid ja õpilasi kogu maailmast.

Välislingid
-----------

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)