recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kõrgõzstani lipp** on Kõrgõzstani Vabariigi ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

 ? Kõrgõzstani lipp Proportsioonid 3:5.
 Kõrgõzstani lipp 1991–1992
 Kirgiisi NSV lipp 1952–1991
Riigi- ja rahvuslippu kasutati esmakordselt 3. märtsil 1992. See juhtus Helsingis Euroopa julgeoleku- ja koostöönõupidamise (OSCE) järelkonverentsil, millel Kõrgõzstan võeti NSV Liidu järglasena OSCE liikmeks.

Kõrgõzstani plagu on punane. Algselt tähendab sõna 'kirgis' punast ja ka pärimuse järgi oli rahvuskangelasel Manasil, kes ühendas nelikümmend kirgiisi hõimu, punane lipp. Lipu keskel olev sümbol kujutab karjuse telgi (jurta) punutud lage, mille kaudu pääseb telki valgus ja väljub suits. See viitab kirgiisi karjakasvatajate igivanale eluviisile, aja ja ruumi ühtsusele, elu allikale ja kodule. Stiliseeritud jurta on lipul kujutatud päikesena, millel on nelikümmend kiirt, mis tähistavad neljakümmet hõimu. Päike on valguse ja igavese elu sümbol.

Riigipea lipp
-------------

Presidendi lipp on punane plagu, mis on ääristatud neljast küljest kollase kitsa ribaga. Punase välja keskel on kuldse ja valgega kujundatud Kõrgõzstani vapp, vapi ümber on kollaste äärtega punane sõõr, millel on kiri "КЫРГЫЗ РЕСПУБЛИКАСЫНЫН ПРЕЗИДЕНТИ". Lipu proportsioonid on 3:5.

Kõrgõzstani ajaloolised lipud
-----------------------------

Aastatel 1937–1991 eksisteeris praeguse Kõrgõzstani territooriumil Kirgiisi NSV ning kasutusel oli Kirgiisi NSV lipp.

Aastatel 1991–1992 kasutas Kõrgõzstani Vabariik Kirgiisi NSV lippu ilma sirbi ja vasara ning viisnurgata.

Vaata ka
--------

* Kõrgõzstani vapp
* Kirgiisi NSV lipp

Välislingid
-----------

* Kõrgõzstani lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kivist; perekonnanime kohta vaata artiklit Aavakivi (perekonnanimi)* |

---

Aavakivi märtsis 2015
**Kõrkvere Aavakivi** (ka: *Aavakivi, Kõrkvere hiidrahn*) on migmatiidist hiidrahn Saare maakonnas Saaremaa vallas. See on Saaremaa ainus hiidrahn. Saare maakonnas on suuremad Vahase saarel olevad kaks rahnu.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 9,8 m, laius 6,9 m, kõrgus 4,5 m, ümbermõõt 25,2 m ja maht 123 m3.

Rahn on ümaralt rombja põhiplaani ja ebatasase pealispinnaga. Selle otsa on astmeliste süvendite abil hõlpus ronida. Rahn mureneb tugevasti, eriti lõunaosas. Lagi on suhteliselt lame, mõõdukalt sammaldunud.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. 1 2  Pirrus, Enn (2009). *Eestimaa suured kivid*. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus.
2. 1 2  "Kõrkvere Aavakivi". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 30.12.2022.
3. ↑  "Aavakivi". *Keskkonnaportaal*. Vaadatud 30.12.2022.

Välislingid
-----------

* Kõrkvere Aavakivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Kõrkvere Aavakivi keskkonnaportaalis
Eesti maaväe lipniku õlak
**Lipnik** on Eesti kaitseväe madalaim ohvitseri (nooremohvitseri) auaste.

Lipnik on põhiliselt reservohvitseri (reservrühmaülem, reservkompaniiülema abi) auaste. Reservlipniku auastet on võimalik omandada ajateenistusest reservi arvamise järel, kui ajateenistuse käigus on läbitud reservrühmaülema baaskursus ajateenijatele (RRÜBKA) ning teenistuspraktika. On korraldatud ka vabatahtlikke reservohvitseride kursuseid (VROK), mille läbinutele antakse lipniku auaste.

Lipnikuks on ülendatud ka Kaitseliidu Koolis RBK kursuse (rühmapealiku baaskursus) ja ROKkl kursuse (reservohvitseri kursus kaitseliidus) edukalt läbinud kaitseliitlased-reservväelased. 

Lipniku auaste antakse tegevteenistuses esimese ohvitseriauastmena kõrgharidusega erialaohvitseridele, näiteks kaplanitele, arstidele või juristidele.

* Maaväelipnik Maaväelipnik
* Mereväelipnik Mereväelipnik
* Õhuväelipnik Õhuväelipnik

  


| * v
* r
Mereväe auastmed Eestis |
| --- |
| Kõrgemad mereväe ohvitserid | 
kommodoor - kontradmiral - viitseadmiral - admiral |  |
| Vanemohvitserid | 
kaptenmajor - kaptenleitnant - mereväekapten |
| Nooremohvitserid | 
lipnik - nooremleitnant - leitnant - vanemleitnant |
| Vanemallohvitserid | 
nooremveebel - veebel - vanemveebel - staabiveebel - ülemveebel |
| Nooremallohvitserid | 
nooremmaat - maat - vanemmaat |
| Madrused | 
madrus - vanemmadrus |

| * v
* r
Maa- ja õhuväe auastmed Eestis |
| --- |
| Kõrgemad ohvitserid | 
kindral – kindralleitnant – kindralmajor – brigaadikindral |  |
| Vanemohvitserid | 
kolonel – kolonelleitnant – major |
| Nooremohvitserid | 
kapten – leitnant – nooremleitnant – lipnik |
| Vanemallohvitserid | 
ülemveebel – staabiveebel – vanemveebel – veebel – nooremveebel |
| Nooremallohvitserid | 
vanemseersant – seersant – nooremseersant |
| Sõdurid | 
kapral – reamees |
Tiik Lipetskis (2006)
**Lipetsk** (vene keeles Липецк, sõnast *липа* 'pärn') on linn Venemaal, Lipetski oblasti keskus. Asub Oka-Doni madalikul Voroneži jõe ääres, 500 km Moskvast lõunas ja 110 km Voronežist põhjas. Geograafilised koordinaadid on 52° 37' N, 39° 36' E.

Ajalugu
-------

Lipetsk on asutatud 1702. aastal, linnaõigused sai 1779. aastal.

1803. aastal hakkas linnas mineraalveeallikate juures tegutsema kuurort.

Rahvastik
---------

Elanike arv on 503 100 (2005).

Tööstus
-------

Lipetsk on tähtis tööstuskeskus. Tööstustoodangust u 80% annab mustmetallurgia, terasetoodang on u 9 miljonit t aastas. Seal asuvad ka Indesit kodumasinate tehased (külmikud, pesumasinad), suur tsemenditehas jm. Linnas asub soojuselektrijaam.

Transport
---------

Lipetskis on mitu raudteejaama ja -platvormi, mis asuvad Jeletsi-Grjazi raudteeliinil. On olemas kitsarööpmeline raudtee, mis kuulub Lipetski silikaattoodete kombinaadile. Lipetski lennujaam asub linnast 10 km kaugusel.

Linnatransport on esitatud busside, trollide ja trammidega.

Välissuhted
-----------

Lipetskil on neli sõpruslinna:

|  |
| --- |
| * Saksamaa **Cottbus**, Saksamaa, 1974. aastast
* Hiina **Anshan**, Hiina, 1992. aastast
* Itaalia **Fabriano**, Itaalia, 2003. aastast
* Ukraina **Vinnõtsja**, Ukraina, 2004. aastast
 |

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 27.09.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lipetsk** |

* Lipetski linnavaltsuse veebileht
**Lipetski oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas. Ta piirneb Rjazani, Tambovi, Voroneži, Kurski, Orjoli ja Tula oblastiga.

Haldusjaotus
------------

Lipetski oblast on jaotatud 18 rajooniks ja 2 linnaringkonnaks.

* Dankovi rajoon
* Dobrinka rajoon
* Dobroje rajoon
* Dolgorukovo rajoon
* Grjazi rajoon
* Hlevnoje rajoon
* Izmalkovo rajoon
* Jelets (linnaringkond)
* Jeletsi rajoon
* Krasnoje rajoon
* Lebedjani rajoon
* Lev Tolstoi rajoon
* Lipetsk (linnaringkond)
* Lipetski rajoon
* Stanovoje rajoon
* Zadonski rajoon
* Terbunõ rajoon
* Tšaplõgini rajoon
* Usmani rajoon
* Volovo rajoon

Rahvastik
---------

2008. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 168 800. 2015. aasta alguses oli oblastis 1 157 900 elanikku.

### Asulad

Oblastis on 8 linna (elanike arv 2005. a): Lipetsk (503 100), Jelets (114 500), Grjazi (46 900), Dankov (22 600), Lebedjan (22 000), Usman (19 600) Tšaplõgin (13 400), Zadonsk (10 200).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Lipetski oblasti koduleht

Keskföderaalringkond

Belgorodi oblast  **·**  Brjanski oblast  **·**  Ivanovo oblast  **·**  Jaroslavli oblast  **·**  Kaluga oblast  **·**  Kostroma oblast  **·**  Kurski oblast  **·**  Lipetski oblast  **·**  Moskva linn  **·**  Moskva oblast  **·**  Orjoli oblast  **·**  Rjazani oblast  **·**  Smolenski oblast  **·**  Tambovi oblast  **·**  Tula oblast  **·**  Tveri oblast  **·**  Vladimiri oblast  **·**  Voroneži oblast
**Alessio Lorandi** (8. september 1998 Salò) on Itaalia võidusõitja.

Karjäär
-------

### Kart

Salòs sündinud Lorandi alustas kardisportlase karjääri 2007. aastal üheksa-aastaselt miniklassis 60 ning kuus aastat hiljem, 2013. aastal, tuli ta pärast suurepärast tagasitulekut ja konkurendi väljakukkumist Bahreinis KF Juniori maailmameistriks Leonardo Pulcini.

### Euroopa Vormel 3

Lorandi debüteeris üheistmelistes 2015. aastal Euroopa Vormel 3 sarjas Van Amersfoorti meeskonnaga, saades koos Charles Leclerci ja Arjun Mainiga 7 punkti ja meistrivõistlustel 20. koha. 2016. aastal siirdus ta oma teiseks hooajaks meistrivõistlustel Carlini meeskonda, saades koos Ryan Tveteriga (pärast Dan Ticktum), Zhi Cong Li (William Bulleri ja Jake Hughesi järgi) ja Raoul Hyman (Weiron Tani järgi). Ta lahkub kategooriast enne hooaja lõppu erimeelsuste tõttu meeskonnaga, saavutades seega üldarvestuses 14. koha.

### GP3 Series

23. septembril 2016 teatatakse, et Lorandi osaleb GP3 hooaja kahes viimases voorus koos Jenzeriga koos Akash Nandy ja Arjun Mainiga. Kategoorias saavutas ta absoluutdebüüdil kohad punktitsooni äärel. 2017. aasta hooajal seisab Lorandil ees oma esimene täishooaeg selles kategoorias, taas Jenzeriga, saavutades hooaja esimeses osas kolm poodiumit koos Roy Nissanyga (pärast Juan Manuel Correat) ja Arjun Mainiga. Ta saab oma esimese GP3 võidu Jerezi sprindivõistlusel. Ta lõpetab meistrivõistlused üldarvestuses seitsmendal kohal. 2018. aasta hooajal jätkab ta kategoorias, siirdudes koos Pedro Piqueti, Giuliano Alesi ja Ryan Tveteriga Tridenti meeskonda. Hooaja esimesel poolel saavutas ta parima tulemusena kolmanda koha, enne kui siirdus Vormel 2 sarja.

### Vormel 2

2018. aasta hooajal debüteeris ta Vormel 2 sarjas, alustades Hungaroringi võidusõidust. Tegelikult kutsus Tridenti meeskond teda koos Arjun Mainiga asendama Santino Ferruccit, kelle meeskond vallandas pärast Silverstone'i võistlust. Ta saab ainsa punktikohana seitsmenda koha, mis võimaldab üldarvestuses kahekümnendaks jääda.

Välislingid
-----------

* Juhi profiil DriverDB-s, aadressil driverdb.com. (inglise keeles)
**Valdeko Tobro** (23. juuni 1936 Kaarepere vald, Tartumaa – 5. august 1975 Lahe küla, Vihula külanõukogu, Rakvere rajoon) oli eesti teatri- ja filmikriitik. 

Ta õppis 1951–1955 Tartu 1. Keskkoolis, lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli. 

Töötas 1956–1965 ajalehe Edasi toimetuses, oli 1965–1967 Tallinnfilmi dokumentaal- ja aimefilmide toimetaja, 1968–1970 Eesti Telefilmi stsenaariumide toimetuskolleegiumi liige.

Ta alustas 1962. aastal teatri- ja filmikriitikuna, aastast 1970 vabakutseline kriitik, kirjutas 1960.–1970. aastatel teatri- ja filmiloomingu suundi analüüsivaid probleemartikleid.

Liikmesus
---------

* 1965 Eesti NSV Ajakirjanike Liit
* 1967 Teatriühing
* 1969 Kinoliit

Isiklikku
---------

Tema isa oli talupidaja, ema õpetaja. Ta oli abielus Ivika Sillariga.

Kirjandus
---------

* "Valdeko Tobro" (nekroloog). Sirp ja Vasar nr 32, 8. august 1975. Lk 15
* Elem Treier. "Tobro, Valdeko". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 597

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
Marco Buschmann (2021)
**Marco Buschmann** (sündinud 1. augustil 1977 Gelsenkirchenis) on Saksamaa poliitik, ta on Vaba Demokraatliku Partei liige. Ta on 8. detsembrist 2021 Saksamaa justiitsminister.

Ta sündis aastal 1977 Gelsenkirchenis. Ta lõpetas aastal 1997 Gelsenkirchenis gümnaasiumi. Aastal 2004 lõpetas ta Bonni ülikooli, sooritades esimese õigusteaduse riigieksami; aastal 2007 sooritas ta teise riigieksami ja võeti vastu advokatuuri ridadesse. Aastal 2016 omandas ta Kölni ülikoolis õigusteaduse doktori kraadi.

Aastal 1994 iitus ta Vaba Demokraatliku Partei noorteorganisatsiooniga "Noored Liberaalid", aastatel 1998–2003 oli ta selle organisatsiooni laiendatud föderaalnõukogu liige. Aastal 2009 valiti ta Bundestagi ja aastal 2010 juhtis ta (Vaba Demokraatliku Partei) FDP ringkonnabürood Gelsenkirchenis.

Aastal 2013 lahkus ta Bundestagist, aastatel 2012–2014 töötas FDP haru peasekretärina Nordrhein-Westfaleni liidumaal, 2014. aasta juunis sai temast partei poliitiline direktor. Aastal 2017 naasis ta Bundestagi, sama aasta oktoobris valiti ta FDP parlamendi peaorganisaatoriks.

8. detsembrist 2021 on ta Saksamaa justiitsminister.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asulast Mikkeli linnast; küla kohta Taipalsaari vallas vaata artiklit Liukkola (Taipalsaari)*  |

---

Otava kool ja raamatukogu
Otava Õpistu peahoone. Õpistul ja koolil on ühine õu
Otava külakirik (ehitatud 1927–1929)
Otava koguduse maja
Otava raudteejaama hoone on nüüdseks erakätes
Otava supelrand Puula järve ääres
**Otava** (varem **Liukkola**) on asula Soomes Mikkeli linnas Mikkeli keskusest 15 km lõunas. Geograafilised koordinaadid on 61°38′40″ N 27°4′30″ E.

31. detsembril 2015 elas Otavas hinnanguliselt 1491 inimest. See on üks suuremaid asulaid Mikkeli linnas väljaspool Mikkelit. 

Otava kujunes saeveski, Otava raudteejaama ja Puula järve ääre sadama ümber.

Haldusajalugu
-------------

Kuni 2001. aastani oli Otava Mikkeli maavalla üks suuremaid külasid ja keskasula. Seejärel liideti valla ala Mikkeli linna koosseisu.

Taristu
-------

Otavat läbib Helsingit ja Mikkelit ühendav *valtatie 5*. 

Otava arengu tähtsaim mõjutaja oli Savo raudteelõigu valmimine 1889. aastal. 1890ndatel rajati juurdepääsutee Tuula järve äärde. Otava sadama kaldaehitis on tänini säilinud. Sadamast veeti peamiselt puitu. Kui raudteeühendus tegi veo tasuvaks, rajati Puula äärde saeveskeid. Tänapäeval rongid Otavas ei peatu. 

Esimesed aurikud ilmusid Puula järvele 1890ndatel. Need vedasid peamiselt puitu. Aurikuga Puula sai 1891. aastal alguse Kangasniemi ja Otava vaheline reisiliiklus. Otava sadamast sai rongiga Otava jaama ning sealt edasi Mikkeli või Kouvula suunas.

Tööstus
-------

Otava suurim tööstusettevõte on saeveski, mis kuulub Heinola firmale Versowood Oy. Esimene saeveski rajati Otavasse 1891. aastal. See kuulus algul norralaste firmale Otavan Koivusaha Oy ja asus teises kohas.

Haridus
-------

Otavas tegutses 2014. aastani Otava koolitalu (*Otavan koulitila*), mis oli viimati osa õppeasutusest Etelä-Savon ammattiopisto. Talu renditi 1. jaanuarist 2015 eraisikule.

Otava Õpistu (*Otavan Opisto*) on Mikkeli linnale kuuluv rahvaõpistu. Kool toodi 1901. aastal Joroinenist üle Otavasse, kus see sai oma maja. 

Töötab ka Otava kool.

Ajalugu
-------

Soome kodusõja ajal 1918. aastal asus Otava sügaval valgete tagalas. 25. veebruaril 1918 hukkasid valged Otavas pärast formaalset kohtupidamist kümme punaseks peetud Otava elanikku. See oli nähtavasti suurim nn valge terrori juhtum Lõuna-Savos. Hukatud mehed ei võidelnud kodusõjas.

Talvesõja ja Jätkusõja ajal elas Otava Mikkeli staabis töötavaid kõrgeid ohvitsere. Talvesõja ajal elas 5. jaanuarist 5. märtsini Otava Õpistu ruumides marssal Mannerheim.

Sõdade ajal töötas Otavas osa staabist. Talvesõja ajal pommitati Otavat kaks korda, aga keegi kannatada ei saanud ja ka materiaalsed kahjud olid väiksed.

Viited
------

1. ↑  citypopulation.de

Kirjandus
---------

* Teppo Vihola (toim). *Mikkelin maalaiskunnan kirja*, Gummerus 1992.
* Heikki Myyryläinen. *Juuret syvällä, siivet korkealla – Otavan opisto 110 vuotta*, Otavan opisto 2002.
* *Ulkomailla Otavassa – Perinnekirja*, Otava-seura ry 2006.

Välislingid
-----------

* Otava Õpistu
* Etelä-Savon ammattiopiston Otava koolitalu
* Versowood
**Dmitri Kononovitš Sivtsev**, kirjanduslik pseudonüüm **Suorun Omolloon**, (jakuudi keeles Дмитрий Кононович Сивцев; Суорун Омоллоон; 14. september (vkj 1. september) 1906 Tatta uluss, Jakuudi oblast – 25. juuni 2005 Jakutsk) oli jakuudi kirjanik (proosa- ja näitekirjanik), libretist ning kultuuritegelane, Jakuudi rahvakirjanik,  Põhjatähe ordeni kavaler.

Ta oli mitme muuseumi loomise idee algataid (sealhulgas Tatta rajoonis 1977. aastal rajatud Jakuutia esimene vabaõhumuuseum  Tšerkehhi ajaloo-etnograafiamuuseum ja 1987. aastal Leena paremal kaldal 70 km Jakutskist allavoolu rajatud  Leena ajaloo-arhitektuuri muuseum-kaitseala). 1990. aastatel aitas ta kaasa kirikute taastamisele Jakuutia territooriumil.

Päritolu, haridustee ja kirjandustegevus
----------------------------------------

Suorun Omolloon oli pärit Kesk-Jakuutias asuvast ulussist (praeguse nimega Tatta uluss). Ta lõpetas 1928. aastal Jakutski pedagoogilise tehnikumi. Kirjandustegevusega alustas ta 1926. aastal. Loomeperioodi esimeses pooles kirjutas ta peamiselt jutustusi, osa neist satiirilise varjundiga. Hiljem on ta kirjutanud  Jakuudi Muusika- ja Draamateatrile rohkesti näitetükke. Ta on kirjutanud ka lastele ja avaldanud koduloolise sisuga publitsistikat.

Tunnustus
---------

* 1958 – Vene NFSV teeneline kunstitegelane
* 1967 – Jakuudi ANSV rahvakirjanik
* 1970 –  Jakuudi vabariiklik Oiunski-nimeline preemia kirjanduse ja kunsti alal (draama "Pered voshodom" ("Перед восходом") eest)
* 1995 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kulakovski-nimeline riiklik preemia
* 1997 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik
* 2001 –  Põhjatähe orden

Viited
------

1. ↑  Черкeхский историко-этнографический музей. culture.ru
2. ↑  Ленский государственный историко-архитектурный музей-заповедник «Дружба». culture.ru
3. 1 2  Лауреат Дмитрий Кононович Сивцев[*alaline kõdulink*]. sakha.gov.ru
4. ↑  Лауреаты[*alaline kõdulink*]. sakha.gov.ru
5. ↑  Лауреат Дмитрий Кононович Сивцев[*alaline kõdulink*]. sakha.gov.ru
6. ↑  Лауреаты[*alaline kõdulink*]. sakha.gov.ru

Välislingid
-----------

* Сивцев Дмитрий Кононович. ysia.ru
Vaivara valla lipp.
**Vaivara valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Vaivara valla lipp.

Lipp kinnitati 19. veebruaril 1993.

Lipu kirjeldus
--------------

Lipp on ristkülikukujuline, mis on jaotatud ülanurkadest allserva keskele suunduvate sirgetega kolmeks väljaks. Keskmine väli on valge ja külgmised rukkilillesinised. Valge välja keskel on Vaivara valla vapilt pärinev must sõlg. Lipu normaalsuurus on 96×160 cm. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.

Põhjendus
---------

Lipp sümboliseerib elukolmnurkade kokkupuutekohti. Meri, taevas ja lootus, et Vaivara vald saab tugevaks, jõukaks ja turvaliseks koduks vallarahvale. Sõlg on kaitse ja kestvuse ning järjepidevuse ja ühtekuuluvuse sümbol.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Valla lippu kasutati järgmise korra alusel:

1. vallavalitsuse hoonel alaliselt.
2. valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel.
3. valla avalikel üritustel.
4. muudel üritustel, kus on esindatud vald.

Koos teiste lippudega heisates paigutatakse valla lipp lippude poolt vaadatuna:

1. koos Eesti riigilipuga – Eesti riigilipust vasakule.
2. koos Eesti riigilipu ja teise riigi lipuga – teise riigi lipust vasakule, mis on omakorda vasakul Eesti riigilipust.
3. koos maakonnalipuga – maakonnalipust vasakule.
4. koos teiste Eesti linnade ja valdade lippudega – tähestiku järjekorras paremalt vasakule.

Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele.

Vaata ka
--------

* Vaivara valla vapp

Välislingid
-----------

* Vaivara valla sümboolika valla kodulehel
* Vaivara valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
? Belau riigi- ja rahvuslipp Proportsioonid 3:5.
**Belau lipp** on Belau Vabariigi riigi- ja rahvuslipp. 

Kavandivõistluse võitnud lipp, mille autor oli Blau Skebong, võeti kasutusele 1. jaanuaril 1981. See on sinine kangas millel on kollane sõõr. Sõõr ei ole lipu keskel, vaid on veidi varda poole nihutatud. Mõne allika põhjal on lipu proportsioonid 5:8.

Oma lipp on ka kõikidel Belau osariikidel.

Sümbolite tähendused
--------------------

Sinine ei tähista mitte riiki ümbritsevat ookeani, vaid taevast – vabaduse taevast.

Kollane sõõr on aga täiskuu, mis sümboliseerib rahvuslikku ühtsust ja viljakust. Vana pärimuse järgi on just täiskuuaeg kõige sobivam loovaks tegevuseks. Siis on õige aeg hakata nii külvama kui ka saaki korjama. Kuu on ka rahu ja armastuse sümbol.

Taevas ja kuu iseloomustavad sümboolselt belaulaste tahet vabaneda välismaisest ülemvõimust ja saavutada enesemääramisõigus.

Vaata ka
--------

* Belau vapp

Välislingid
-----------

* Belau lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
Vapp
**Belfasti ülikool** (inglise keeles *Queen's University Belfast*) on ülikool Põhja-Iirimaal Belfastis.

Ülikool asutati 1819.

Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2016).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
Unkalaudade ja -auguga rehielamu
**Unkalauad** on õlgede või rooga kaetud Eesti rehielamu kelpkatuse kummaski otsas asuva unkaaugu ülaservale löödud ristamisi asetsevad lauapaarid.

Praktiline otstarve unkaaugul oli suitsu hoonest välja juhtimine, kui korstnaid veel ei kasutatud (neid hakati ehitama alles 19. sajandil). Samuti tuli sealt sisse värsket õhku ja valgust. Unkalauad aga toetasid katuse harja otsa.

Muinasajal leidus sarnaseid unkalaudu pea kõikjal Euroopas. Võrreldes naaberrahvastega on eesti unkalauad kujundatud märksa lihtsamalt ja napimalt, kuid on sellistena kooskõlas hoone lihtsate ja jõuliste vormidega.

Unkalauad mütoloogias
---------------------

Unkalauad on tihedalt seotud mütoloogiaga. Arvati, et unkaaugu kaudu pääsevad majja välismaailma vaenulikud jõud nagu pahad vaimud, kratid jms. Risti asetsevad unkalauad pidid selle kurja sissepääsemist takistama. Unkalaudadesse ja unkaaugu kattelaudadesse lõigati erinevaid maagilisi kaitsemärke.

Visu Latvijai embleem
Unkalaudade otsad vooliti linnu- või hobusepea või sarve kujuliseks. Vahel pandi sinna juurde veel igaks juhuks hobuse pealuu. See on seletatav sellega, et hobune oli paljude rahvaste juures ohvriloomaks ja ta kaitses pahade vaimude eest.

Esmalt andis nende asend kõrgel katuseharjal
kogu hoonet kaitsva tähenduse, mis muutus eriti mõjusaks kaitsemärkide lõikamisega kattelaudadessse ja unkalaudade otstesse. Unkaaugu kattelaudadesse lõigati (õhu- ja valgusavadeks) risti, ketta, kolmnurga, südame jm üldtuntud sümboolseid motiive. Üle harja ulatuvate unkalaudade otsad lõigati stiliseeritult hobuse- ja linnupea või sarve kujuliseks. Eestlane uskus, et nende märkidega hoitakse majast eemal haigused, õnnetused, vargused, et need toovad maja kodakondsetele õnne. Sarnaseid unkalaudu esines muiste kõikjal Euroopas. Võrreldes naaberrahvastega on eesti unkalauad kujundatud märksa lihtsamalt ja napimalt.

Unkalauad sümbolina
-------------------

Unkalaudade sümboolikat on näiteks kasutanud oma logodes ka Läti rahvuslik erakond Visu Latvijai ja Tiit Madissoni poolt 2009 taasloodud ERSP.

Unkalaudades võib näha ka kahte risti asetatud L-ruuni  (*laguz* või *lagu*). L-ruun sümboliseerib voolavuse jõudu; tegu on energiaga, mis paneb tööle tõusud ja mõõnad. Igapäevases elus soodustab L-ruun abielu sõlmimist, lahusoleku lõppu ja lahkarvamustest ülesaamist.

Viited
------

1. 1 2  Rehemaja inventeerimise juhend. Eesti vabaõhumuuseum. 2008.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. november 2013. Vaadatud 31. märtsil 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. juuli 2012. Vaadatud 31. märtsil 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑
**Mitšurinsk** (vene *Мичуринск*) on linn Venemaal Tambovi oblastis. Asub Lesnoi Voroneži jõe paremal kaldal, umbes 70 km Tambovist läänes. Geograafilised koordinaadid on 52°53′N, 40°29′E.

Linn on asutatud tsaar Mihhail I Fjodorovitši käsul 1635. aastal ja kandis nime **Kozlov**. 1932. aastal nimetati seal elanud Ivan Mitšurini auks ümber Mitšuriniks.

Mitšurinskis on masina-, aparaadi- ja kergetööstuse ettevõtted, konservitehas ja lihakombinaat.

Mitšurinskile on presidendi ukaasiga antud teaduslinna (*наукоград*) nimetus.

Linn on auto- ja raudteede sõlmpunkt.

Mitšurinskis on põllumajandusülikool ja pedagoogikaülikool.

Elanike arv on 93 100 (2005).

Fotod
-----

* AgraarülikoolAgraarülikool
* Pedagoogiline ülikoolPedagoogiline ülikool
* Mitšurini-nimeline Teaduslik Geneetika ja Viljapuude UurimisinstituutMitšurini-nimeline Teaduslik Geneetika ja Viljapuude Uurimisinstituut
* Vaade õhustVaade õhust

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mitšurinsk** |
Lipari saarte asend
Stromboli lähedal asuv Strombolicchio
**Lipari saared** (ka *Aioolia saared*, itaalia *isole Eolie*, sitsiilia keeles *Ìsuli Eoli*) on Itaaliale kuuluv saarestik Türreeni mere lõunaosas, Sitsiiliast rannikust põhjas. Kogu saarestik on väga populaarne turismisihtkoht, kuhu tuleb aastas kuni 600 000 külastajat.

Saarestiku pindala on 88 km². Saared on mägised ja vulkaanilised, kuni 962 meetrit kõrged. Saarestikus on kaks aktiivset vulkaani: Stromboli ja Vulcano

Saarestik on nime saanud suurima saare Lipari järgi.

Saarestiku moodustavad Lipari, Vulcano, Salina, Panarea, Filicudi, Alicudi ja Stromboli saar. Saartest väikseima saare Panareaga ühte vulkaanilisse kompleksi kuulub veel hulk väiksemaid saari ja saarekesi Basiluzzo, Dattilo, Lisca Bianca, Bottaro, Lisca Nera, Panarelli ja Le Formiche, moodustades omaette väikese arhipelaagi.

Halduslikult on saared osa Messina linnast, mis omakorda kuulub Messina provintsi Sitsiilia maakonnas. Salina saar jaguneb kolmeks vallaks, ülejäänud saared moodustavad Lipari valla.

Ajalugu
-------

Antiikajal nimetati seda saarestikku tuultejumala Aiolose järgi *Aiolose saarteks*.

Antiikajal nimetati Lipari saart Liparaks, Vulcano saart Thermessaks ehk Hieraks ja Stromboli saart Strongyleks.

6. sajandil eKr tungisid saartele Knidoselt ja Rhodoselt pärit kreeka kolonistid ja vallutasid need. Aastast 289 eKr kuulusid saared Kartaagole, pärast Esimest Puunia sõda Roomale.

Viited
------

1. 1 2 3  "Antiigileksikon", 1. kd, lk 21.

Välislingid
-----------

 Lipari saared – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Viljad
**Longus helmikas** (*Melica nutans*) on kõrreliste sugukonda ja helmika perekonda kuuluv üheiduleheline taim.

Teda võib leida peamiselt varjukates kuuse-segametsades, laialehistes saludes, tihedais põõsastikes. Eestis on ta võrdlemisi sage.

Üldkirjeldus
------------

Longus helmikas moodustab hõredaid kogumikke, kus domineerivad mitteõitsvad võsud. Värvuselt on ta tuhm- kuni roheroheline. Maa all on tal 6-10 cm pikkune suhteliselt peenike risoom. Kõrs on 30-60 cm pikk, sihvakas, peen, pöörise alt kare. Lehetuped on karedad, alumised purpurpunased. Lehelabad on 3-5 mm laiad, tugeva keskrooga. Pähikud on 6-8 mm pikad ja ripuvad ühe või kahe (väga harva kolmega) õiega õisikus ühekülgselt lühikestel (3-4 mm pikadel) raagudel.
Libled on 5-6 mm pikad, tugevalt purpurpruunid või lillakad. Tolmukapead on 1,5 mm pikad, helekollased. Teris on umbes 2,5 mm pikk ja 1,5 mm lai, tumepruun, ovaalne, lapik, paljas, sile, läikiv, nõrga vaoga ventraalsel küljel. 

Longus helmikas õitseb mais ja juunis.

Välislingid
-----------

* Longus helmikas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Longus helmikas portaalis bio.edu.ee

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Longus helmikas** |
**Lontmüts** (Tartu ja Võru murdes), ka **kõrvik** (Mulgi murdes), on vana tüüpi talvine meestemüts, mis sarnaneb läkiläkiga.

Lontmüts oli levinud 19. sajandil Eestis peamiselt poekaubana. Müts oli ovaalse mustast karvata parknahast pealae ja nelja musta pügatud lambanahaga pealistatud kõrvaga. Vooder oli heledast karvasest lambanahast, õmbluseks kasutati kahekordset linast niiti. Esikõrv otsmikul ja tagakõrv kuklas olid üleni mütsi külge õmmeldud, külgmised kõrvad olid lahtised ning neid sai vajadusel alla käänata või üles tõsta.

*Soome müts*, mis oli Soomes üldiselt ja Eestis 20. sajandil laialt levinud, oli parknahast pealae ja ühtlase laia karusnahkse äärega, mis oli allakäänatav kogu pikkuses, kuklaosas olid nahast ääre pooled ühendatud paeltega. Mitmel pool, eriti rannaaladel oli see müts kasutusel juba 19. sajandil nimetusega *talimüts* (Saaremaal ka *lakkmüts*).

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
| * Peakatete loend

Eestis varem kantud vanemat tüüpi mütse:* härjasüdamemüts
* kabimüts
* kikk-kõrvamüts
* ketasmüts
* murumüts
* nelja sopi müts
* netsmüts
* nokkmüts
 | * pottmüts
* punane kübar
* rannamüts
* ratasüll
* rumm-müts
* sariküll
* topsmüts
* tuttmüts
* udarmüts
* võrkmüts
 |

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 156
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 104
3. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 121

Välislingid
-----------

* Lontmüts. Eesti Rahva Muuseum
**Lontova** on Kunda linna vanem linnaosa, niinimetatud Vana-Kunda, endine iseseisev asula, mis ühendati Kundaga 20. sajandi alguses.

Ajalugu
-------

Aastal 1805 kirjutas Venemaa keiser Aleksander I alla määrusele, mis nägi ette sadama ehitamise Kundasse. Sealtmaalt algas Kunda areng uue hooga, mis viis ka Kunda tsemendivabriku rajamiseni. Muuhulgas ehitati hotell Neu London, mis rahvasuus muutus Lontovaks. 

Lontovasse jõudmiseks tuleb minna uuest Kundast üle kärestikulise Kunda jõe ja mööda kitsast asfaltteed, mille paremas küljes on paekiviklindi serv. Lontova tee klindipoolsed majad on kergelt mäenõlva mööda üles ehitatud. Seal asuvad Neu Londoni hotell, eestiaegne piirivalvekordon, vana ETKVL pood ja muud asutused. Hotelli varemete (Lontova tee 12) kõrval on ilus eestiaegne kollane maja Lontova tee 16, mida nimetatakse tollihooneks, selle vastas on Lontova tee 1 historitsistlik ametnike elamu 20. sajandi algusest.

Lontovas klindi serval kasvab karulauk, mis kevaditi lõhnab. Karulaugu olevat sinna istutanud viikingid, et selle abil korvata pikal teekonnal tekkinud vitamiinipuudust[*viide?*].

Teise maailmasõja järel olevat selles tänavas ringi patseerinud "50 last ja 50 lehma"[*viide?*]. Lontovast on pärit Öpiku (Ernst, Oskar ja Armin) perekond.[*viide?*]
**Kammermuusika** on muusika ühele instrumendile, vokaalansamblile või väikesele (sageli ilma dirigendita) orkestrile. Kammermuusika erineb orkestrimuusikast selle poolest, et iga partiid esitab harilikult ainult üks instrument (orkestris mängivad partiisid pillirühmad).

Kammermuusika (itaalia keeles *musica da camera*) tähendas algselt õukonna tubades (salongides) esitamiseks mõeldud muusikat.

Kammermuusika vormid:

* vokaalmuusikas (helitööd vokaalansamblitele)
	+ soololaul
	+ duett
	+ tertsett jne
* instrumentaalmuusikas (helitööd instrumentaalansamblitele)
	+ duo
	+ trio jne

Kõige sagedamini moodustatakse duo mõnest orkestripillist (viiul, flööt vm) ja klaverist. Üks levinud instrumentaalansambleid on keelpillikvartett. Ansamblimuusikat on kirjutatud ka kahele esitajale ühel instrumendil, näiteks klaveripalu neljale käele.

Vaata ka
--------

* Ansambel (muusika)
* Kammerorkester

Välislingid
-----------

* ACMP - The Chamber Music Network
* Ameerika heliloojate foorumi (*American Composers Forum*) ja Kammermuusika võrgustiku (*ACMP-The Chamber Music Network*) ühine kammermuusika andmebaas
* Andmete sisestamise liides Ameerika heliloojate foorumi (*American Composers Forum*) ja Kammermuusika võrgustiku (*ACMP-The Chamber Music Network*) ühisele kammermuusika andmebaasile
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Iirimaa jõest; teiste tähenduste kohta vaata lehelt Boyne (täpsustus)* |

---

Boyne'i jõgi
Boyne'i jõgi ja Boyne'i org, vaade Knowthi passage tomb Brú na Bóinne
**Boyne** [b'oin] (iiri *Abhainn na Bóinne*, inglise *Boyne*) on jõgi Iirimaal, Leinsteris. See on umbes 112 kilomeetrit pikk. Boyne'i jõgi saab alguse Trinity allikast Newbury Hallis Carbury lähedal Kildare'i krahvkonnas ning voolab sealt kirdesse läbi Meathi krahvkonna, jõudes Drogheda linna lähedal Iiri merre. Jõge ümbritseb Boyne'i org, jões elutsevad lõhed ja forellid. Droghedast läänes viivad üle jõe Boyne'i sild, mida ületab maantee M1, ja Boyne'i viadukt, mis kannab Dublini–Belfasti raudteed. Üle Boyne'i viib veel terve rida sildu ja viadukte.

Vaatamata lühidusele on Boyne'i jõgi tähtis nii Iiri ajaloo ja arheoloogia kui ka mütoloogia seisukohalt. See möödub muistsest Trimi linnast, Trimi kindlusest, Tara mäest (Iiri suurkuningate muistsest pealinnast), Navani linnast, Slane'i mäest, Newgrange'ist (ehk Brú na Bóinne'ist), Mellifonti kloostrist ja Drogheda linnast. Boyne'i orus paiknevad ka sellised ajaloolised ja arheoloogilised huviväärsused nagu Loughcrew ja Kells ning mitmed keldi ristid ja kindlused. 1690. aastal toimus Boyne'i jõe kaldal Drogheda lähedal Boyne'i lahing, üks olulisemaid lahinguid Kahe Kuninga sõjas (1689.–1691. aasta ülestõus).

Boyne'i jõge tunti juba antiikajal. Kreeka geograaf Ptolemaios joonistas 2. sajandil Iirimaa kaardi, millele ta kandis ka Boyne'i jõe nimega *Bubinda*. Hiljem nimetas Giraldus Cambrensis jõge *Boanduseks*. Iiri keele leksikograafi F. Dinneeni järgi lõi iiri mütoloogias selle jõe jumalanna Boann ('kuninganna' või 'jumalanna') ning Boyne on tema nime inglispärane kuju. Teise legendi järgi püüdis Fionn mac Cumhail Boyne'i jões kinni tarkuselõhe Fiontáni. Meathi kandis tunti Boyne'i ka nimega "Smior Fionn Feidhlimthe" ("Fionn Feilimi luuüdi").

Boyne Navigation on kanalisüsteem, mis jookseb jõega enam-vähem paralleelselt Oldbridge'i lähedalt Navanini. Praegu kuulub see An Taiscele ja on maha jäetud, ent Iiri Sisevete Assotsiatsioon (Inland Waterways Association of Ireland) püüab muuta kanalid taas laevatatavaks.

Jõe koordinaadid on 53°43′N 6°15′W.

Viikingilaev
------------

2006. aastal leiti Drogheda lähedalt jõesängist süvendustööde käigus viikingilaeva jäänused. Laev kaevatakse välja, kuna see ohustab laevaliiklust.

Vaade Boyne'i jõele õhupallilt, Trim, Meathi krahvkond

Viited
------

1. ↑  Dineen: Foclóir Gaedhilge agus Béarla, 1927 ("Smior" - pg 1067, Ed.1996)
2. ↑  Mark Rodden "Viking ship found in Boyne to be excavated" Irish Times/Viking News and Events, 27 January 2007 (vaadatud 12. veebruaril 2013)

Välislingid
-----------

* "Salmon fishing on the River Boyne", Salmon Ireland
* Boyne'i jõe juht kanuu- ja kajakisõiduks, Irish Whitewater

r:Boyne
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jõest Jaapanis; jõe kohta Evengimaal vaata artiklit Kamo jõgi (Venemaa).* |

---

Kamo jõgi
**Kamo** on jõgi Jaapanis, mis voolab läbi Kyōto. Jaapani keeles kasutatakse nime **Kamogawa**, kus "gawa" tähendab jõge. "Kamo" tähendab metsparti.

Ta on eri andmetel 23 või 31 km pikk. Jõgi on madal, harilikult kogu pikkuses alla 1 meetri sügav. Vihmaperioodi ajal võib ta vahel siiski mõnes kohas kaldaäärse ala üle ujutada.

Kui 8. sajandil ehitati Heiani uut pealinna (praegust Kyōto) uut paleed, siis muudeti jõesängi, et ta voolaks paleest ida poolt mööda. Nimelt arvati, et kui jõgi voolab läbi linna jagab selle kaheks, siis sümboliseerib see rahva lõhestatust.

Minevikus varustas Kamo jõgi Kyōtot puhta joogiveega.

Esimestel sajanditel ähvardasid üleujutused tihti pealinna. Imperaator Shirakawa nimetas kolm asja, mida ta ei suuda kontrollida: Sōhei (relvastatud mungad), täring ja Kamo jõe veed. Umbes tema ajal hakati jõekaldaid kividega kindlustama (tänapäeval on kaldad betooniga kindlustatud) ja hakati parandama kuivendussüsteeme.

Jõel olevat Sanjō silda peeti Tōkaidō idapoolseks otsaks.

Kamo jõe kaldad on nii kohalike elanike kui turistide seas populaarne jalutuspaik. Sooja ilmaga avavad läheduses olevad restoranid oma verandad vaatega jõele.

Kamo jõe sängist saadud must kivim on musta raku glasuuri põhimaterjal. Mustaks põlev glasuur kobrutab veidi.
Katharina 2017. a. Tallinna lahel
**Katharina** on Eesti reisilaev, mis on mõeldud päevasteks lühisõitudeks ja koosviibimiste korraldamiseks.

Kirjeldus
---------

* Kogupikkus: 35.05 m
* Laius: 7.2 m
* Süvis: 2.51 m
* Peamasin: 1 diiselmootor 405 kW
* Reisijate arv: 120-200
* Kogumahutavus: 250 brt
* Meeskond: 3-5

Laeval on 3 reisijate või külaliste salongi mahutavusega 30, 40 ja 50 inimest, 2 päikesetekki, seminariruum, baar ja restoran. Restorani sisustusega on mahutavus kuni 120 istekohta, banketisisustusega kuni 200 külalist. Seminariruum mahutab teatrisisustusega 80 istekohta.

Ajalugu
-------

Laev on ehitatud Norras Ulsteinvikis Ulstein Mekaniske Verksted A/S-is 1964-1965. a. Eelmised nimed: 1965 m/s Prinsessen; 1989 m/s Linné; 2013 m/s Prinsessan Estelle 

2014. a osteti ja toodi laev Rootsist Eestisse. Eestis võeti arvele nimega m/s Katharina 25. novembril 2014 ja omanikuks sai OÜ Mereklubi. Kodusadamaks sai Tallinn, täpsemalt Lennusadam. Tallinnas laeva korrastati ja muuhulgas paigaldati uus iseloomulik "aurulaevalik" silindrikujuline korsten.

Katharinaga korraldatakse lühikruiise Tallinna lahele ja reise Naissaarele Sunlines kaubamärgi all. 

Laeva põhikapten on Herkki Haldre.

Vaata ka
--------

* Admiral (aurik)
* Elina (laev)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Katharina (laev)** |

* Laevakinnistusraamat: Katharina
* Sunlines.eu: Pildigalerii
**Kütahya provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lääne-Türgis. Provintsi keskus on Kütahya.

Haldusjaotus
------------

* Altıntaşi ringkond
* Aslanapa ringkond
* Çavdarhisari ringkond
* Domaniçi ringkond
* Dumlupınari ringkond
* Emeti ringkond
* Gedizi ringkond
* Hisarcıki ringkond
* Kütahya ringkond
* Pazarlari ringkond
* Simavi ringkond
* Şaphane ringkond
* Tavşanlı ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Kütahya provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Urmas Leppmets** (18. september 1972 – 24. märts 2008) oli eesti sõjaväelane.

Ta määrati 18. novembril 2002 Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Kõrgema Sõjakooli ülemaks.

2002. aastal oli tema sõjaväeline auaste major. Leitnandi auastme sai ta 1999. aastal.

Alpinistina on ta osa võtnud Baltikumi aasta parimaks kõrgtõusuks tunnistatud tipputõusust Denalile (1999).

Haridustee
----------

Ta on lõpetanud Soome Vabariigi Maakaitsekõrgkooli ja läbinud Soome Vabariigi Riigikaitsekõrgkoolis vanemstaabiohvitseride kursused ja kindralstaabiohvitseride kursused.

Teenistuskäik
-------------

Ta on läbinud ajateenistuse piirivalves ning teeninud piirivalve õppekeskustes Remnikul, Pärlseljal, Kuressaares ja Narva-Jõesuus, samuti vanemohvitserina Piirivalveametis. Tema viimane teenistuskoht enne sõjakooli ülemaks määramist oli Piirivalveameti teenistusjaoskonna vanemohvitseri tööpost.

Alpinismiharrastus
------------------

1999. aastal osales ta Mägiekspeditsioonide Klubi korraldatud esimeses Eestist lähetatud ekspeditsioonis Põhja-Ameerika kõrgeimale mäele Mount McKinleyle (Denali). 31. mail tõusis ta koos kuue kaaslasega Tõivo Sarmeti juhtimisel mäe tippu.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Sõjakooli ülemaks sai Urmas Leppmets. 18.12.2002. epl.delfi.ee
2. ↑  Eesti mägironijad on Baltikumi parimad. 3.12.2001. epl.delfi.ee
3. ↑  Sõjakooli ülem on Urmas Leppmets. 19.12.2002. ohtuleht.ee
4. ↑  Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee

Välislingid
-----------

* Kõrgemal Sõjakoolil uus ülem. mil.ee
* Siseminister Tarmo Loodus õnnitles. 8.07.2000. valitsus.ee
**Urmas Piigert** (sündinud 5. aprillil 1978 Türil) on Eesti kaitseliitlane ja noortejuht, vanemseersant. 

1998.–1999. aastal oli ajateenija Suurtükiväegrupis, 1999–2001 tegevteenistuses Kaitseväe Keskladudes ja 2001–2004 Kaitseliidu Järva malevas. 

2004. aastast töötab Järva maleva noorteinstruktorina. 2006–2007 oli ta Noorte Kotkaste peavanema kohusetäitja.

2009–2012 oli ta Türi Vallavolikogu turvalisuse komisjoni liige, 2012. kuni 2015 oli Türi Vallavolikogu majandus- ja turvalisuskomisjoni liige

2017 kuni 2021 oli ta Türi Vallavolikogu majandus- ja turvalisuskomisjoni liige.

1. aprillist 2018 kuni 31. detsembrini 2022 oli ta Kaitseliidu Türi üksikkompanii pealik.

Urmas Piigert oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige 2009–2016.

Tunnustus
---------

* 2002 Noorte Kotkaste teenetekiri
* 2003 Noorte Kotkaste teenetemärk
* 2004 Kaitseliidu Järva maleva rinnamärk
* 2004 Noorte Kotkaste Lembitu rist
* 2007 Kaitseliidu teenetemedali III klass
* 2010 Kaitseliidu teenetemedali II klass
* 2011 Järvamaa teenetemärk
* 2013 Kodutütarde Järva ringkonna teenetemärk
* 2016 Kaitseliidu Valgeristi III klass
* 2017 Õhutõrjepataljoni münt
* 2017 Türi valla kuldne aumärk
* 2019 Kaitseliidu Türi üksikkompanii teenetemärk
* 2019 Kaitseliidu teenetemedali I klass
* 2019 Kaitseministeeriumi Hõberinnamärk
**Urmas Roht** (sündinud 1. veebruaril 1959 Otepääl) on eesti metsandustegelane ja dendroloog.

Roht on lõpetanud 1977. aastal Põlvamaal Kanepi Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse ja maaparanduse teaduskonna metsamajanduse insenerina. Esimeseks töökohaks oli Tallinna Botaanikaaed, kus töötas dendroloogia sektori vaneminsenerina. Sellesse perioodi jääb ka Eesti mõisaparkide inventeerimine koos dendroloogist kolleegi Jüri Ellikuga. Edasine tee viis 1985. aasta sügisel Tallinna Linna Haljasalade Trusti, kus Roht töötas kuni Trusti reorganiseerimiseni peadirektori asetäitjana tootmise alal.

Töötanud dendroloogia õpetaja ja aianduse juhtõpetajana Räpina Aianduskoolis, dendroloogia ja metsanduse õppejõuna Eesti Maaülikoolis, samuti mitmetel juhtivatel ametikohtadel looduskaitse ja metsanduse valdkonnas. Alates 2018. aastast töötab Urmas Roht Räpina Aianduskooli õppemajandi juhina.

Teosed
------

* Urmas Roht: "Lehtpuud I", Tartu, AS Atlex, 2007
* Urmas Roht: "90 kodumaist puittaime", Tallinn, Huma, 2011
* Urmas Roht: "90 tavalisemat võõrpuittaime", Tartu, AS Atlex, 2012
* Urmas Roht: "90 tähtsamat okaspuud", Tartu, AS Atlex, 2013
* Urmas Roht, Kristina Villemson: "Räägin sulle loodusest", Tallinn, Kirjastus Tänapäev, 2014
* Urmas Roht: "90 rododendronit", Tallinn, Kirjastus Tänapäev, 2016
* Urmas Roht: "90 magnooliat", Tartu, AS Atlex, 2017
* Urmas Roht, Toivo Niiberg: "Imelised puud ja põõsad, söödavad, ravivad, dekoratiivsed" Tallinn, Kristalliharmoonia OÜ, 2020
* Urmas Roht: "Lehtpuud II", Tartu, AS Atlex, 2021
* Urmas Roht: "90 vahtrat", Tallinn, Kirjastus Penikoorem, 2022
* Urmas Roht: "90 sirelit", Tallinn, Kirjastus Hea Lugu, 2022
**Küsilause** väljendab küsimust. Küsilausete liigitamisel lähtutakse sellest, kas küsimusega antakse võimalikud vastused ette või mitte.

Valikküsilaused
---------------

Valikküsilauseteks ehk alternatiivküsilauseteks nimetatakse küsilauseid, milles vastus on küsimusega ette antud.

*Kas sul on punane pinal?* - Võimalik on vaid jaatav või eitav vastus.

Valikküsilaused jagatakse kolmeks alaliigiks. 

### Üldküsilaused

Üldküsilause eeldab jaatavat või eitavat vastust, küsimuse mõjualaks on terve lause.

*Kas sa nägid seda õnnetust pealt?*

### Ülderiküsilaused

Ülderiküsilause eeldab jaatavat või eitavat vastust, aga küsimuse mõjualaks on vaid osa lausest.

*Kas Enn käis Hollandis?*

### Loetlevad valikküsilaused

Valikküsilause kitsamas tähenduses ei eelda eitavat või jaatavat vastust ega mõju tervele lausele.

*Kes kukkus pikali, sina või Mari?*

Eriküsilaused
-------------

Kui võimalikke vastusevariante kindlalt ette ei teata, on tegemist eriküsilausega.

*Kes nägi neid ufosid?*

Eelistusküsilaused
------------------

Kui mis tahes küsilauses väljenduvad oletused või kahtlused vastuse tõenäosuse suhtes, nimetatakse seda eelistusküsilauseks.

*Kas ta sind enam armastabki?*
**Valdo Jaaniso** (18. juuni 1933 Tallinn – 12. august 2017 Tartu) oli eesti ehitusinsener ja tehnikateadlane.

Haridus
-------

Lõpetas 1952. aastal Tallinna 17. keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (Tehnikaülikooli) ehitusinsenerina. Kaitses 1977. aastal tehnikakandidaadi väitekirja nõrkade pinnaste ehitusmehaanika alal Moskva Ehitusinseneride Instituudis.

Töökäik
-------

Töötas aastatel 1958–1961 Tartu Linna Ehitusvalitsuses ja Maardu Ehitustrustis, aastatel 1961–1979 projekteerimise instituudis Kommunaalprojekt erinevatel ametikohtadel grupijuhist peakonstruktorini, seejärel Tallinna Tehnikaülikoolis vanemõpetaja, dotsendi ja aseprofessorina ning juhatas geotehnika õppetooli.

Teadus- ja loometöö
-------------------

Teadus- ja õppetöö põhisuunad: geotehnika, pinnasemehaanika, vundamendiehitus.

Uuris nõrkade savipinnaste omadusi ja ehitiste vajumist nendel, vundamentide tugevdamist ja restaureerimistööde geotehnilisi aspekte, ehituse ja aluse koostööd arvestades pinnase mittelineaarseid deformatsioone. Üldtuntud hoonetest projekteeris ja katsetas Tartu Ülikooli peahoone ja Kivisilla apteegi vundamentide tugevdamist. Koostas Eesti Vabariigi geotehnilise projekteerimise standardid.

Teadusorganisatsiooniline töö
-----------------------------

Eesti Geotehnika Ühingu asutajaliige, juhatuse liige ja esimees (1991–2017)

Eesti Ehitusinseneride liidu liige al 1992, auliige al 2016

Rahvusvahelise pinnasemehanika ja vundamendiehituse ühingu liige (al. 1992)

Harrastused ja huvialad
-----------------------

Korvpall. Mängis Tallinna Dünamo ja TPI meeskondades 1951–1957, KAPA liige alates 1980.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli akustikateadlane Malle Jaaniso ja poeg on füüsik Raivo Jaaniso.

Teoseid ja publitsistikat
-------------------------

* V. Jaaniso. Madalavundamendi arvutus, Tallinn: Ehitame kirjastus, 2014.
* V. Jaaniso. Pinnaseuuringud põhjalikuks! Äripäev, 2013.
* V. Jaaniso. Geotehnika. Kogumikus: T. Masso (Toim.), Ehituskonstruktori käsiraamat, lk 211−260. Tallinn: Ehitame kirjastus. 2012.
* K. Avellan, M. Maanas, V. Jaaniso, Strenghtening the foundation of main building of Tartu University. Proceedings of the 16th International Conference on Soil Mechanics and Geotechnical Engineering, 2747−2751, 2005.
* EVS 1997-1 ja EVS 1997-2. Geotehniline projekteerimine. Tõlkija ja koostaja V. Jaaniso.

Viited
------

1. ↑  "In memoriam Valdo Jaaniso". *Ehitaja*: 34–36. November 2017.
2. ↑  *Ehitusinsenerid TPI-st*. Tallinn: Valgus. 1986.
3. ↑  Projekteerimise Instituut "Kommunaalprojekt" 1941-1991. Koostanud T. Erima, kirjastanud „Kommunaalprojekt", 69 lk, Tallinn, 1991.
4. ↑