recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Rahvasport** on sport, mille keskseks motiiviks on kehaline aktiivsus tervise säilitamiseks ja tugevdamiseks ning kehaliste võimete arendamiseks. 

Rahvasporti eristatakse sageli saavutusspordist. Samas ei tähenda rahvasport tingimata võistlusmomendi puudumist. Ka rahvaspordivõistlustel võisteldakse sageli auhindadele, konkurents võib olla tugev ja auhinnad arvestatava väärtusega. Teiselt poolt ei ole piirid rahvaspordi, tervisespordi, liikumisharrastuse ja harrastusspordi mõistete vahel selged, mõnikord kasutatakse neid sünonüümidena, kuid sageli ka eristatakse nende mõistete mahte. Eesti Olümpiakomitee endine president Mart Siimann on väitnud: "*Ei ole üheselt mõistetavat selgust mõistetes – rahvasport, tervisesport, liikumisharrastus*."

Rahvaspordina harrastatakse väga erinevaid spordialasid, sealhulgas jooksmist, suusatamist, ujumist, autosporti, matkasporti, tennist, lauatennist, malet ja kabet. Eesti tuntumad ja osavõturohkemad rahvaspordiüritused on Tartu Maraton, SEB Tallinna Maraton, Suurjooks ümber Viljandi järve, Paide-Türi Rahvajooks, Jüri Jaansoni Kahe Silla Jooks, Eesti Ööjooks, Tartu Rattamaraton, Roheliste Rattaretk, Tallinna orienteerumisneljapäevakud. Nõukogude perioodil korraldati Eesti erinevais paigus osavõturohkeid rahvamatku.

2014. aasta oli Eestis kuulutatud liikumisaastaks. Liikumisaasta 2014 raames korraldati üle Eesti kokku umbes 1700 rahvaspordiüritust.

Viited
------

1. ↑  Tõnu Pääsuke: saavutussport on veduriks rahvaspordile. Hiiu Leht, 13. juuni 2014[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Kuusalu valla spordi arengukava 2014–2020
3. ↑  Mart Siimann. Sport ja Eesti Olümpiakomitee[*alaline kõdulink*]
4. ↑  "Liikumisaasta 2014". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. jaanuar 2016. Vaadatud 6. jaanuaril 2016.
5. ↑  Kenny Kivikas. Rahvaspordiürituste atraktiivsust kujundavad tegurid Eestis. Magistritöö. Tartu Ülikooli Pärnu Kolledž. Pärnu 2015

Välislingid
-----------

* Vana aja asjad: Rahvasport (ETV 2004)
**Reinhold von Radingh** (ka **Rading**; suri 1./ 12. oktoobril 1717 Kihelkonnal) oli Saaremaa aadlik.

Reinhold Radingh sündis Saaremaa maakirjutaja ning Tiinuse mõisniku Henricus Radingiuse ja tema tõenäoliselt Toiside suguvõssa kuulunud abikaasa pojana.

Asus teenima Rootsi armees ning oli 1661. aastal ooberst Kristoffer Duderstadti rügemendi major Henrik Herman von Elverfelti kompanii leitnant Dąbies Pommerimaal.

Ta oli meeskohtunik, Saaremaa maanõunik ning Tiinuse mõisnik. Samuti teenis ta Rootsi sõjaväes, kus sai leitnandi auastme.

Skåne sõjas üles näidatud vapruse ja mehisuse eest ülendati ta 11./21. oktoobril 1675 aadliseisusse .

Perekond
--------

Reinhold von Radingh oli abielus Marie Agnese Oldekopiga, kes oli kuulsa saksa õigusteadlase Justus Oldekopi (1597–1667) tütar ning Saaremaa superintendendi Justus Heinrich Oldekopi õde. Abielust sündisid:

* Justus Heinrich (1665–1742), Venemaa sõjaväelane (kindralmajor), Riia ülemkomandant ning Tiinuse mõisnik
* Otto Reinhold
* Gertrude Regina (u. 1675–1751), abiellus 1699 Triigi mõisniku Friedrich von Stackelbergiga (1662–1710) ning hiljem Pavestküla mõisniku Karl Friedrich von Helleriga
* Martha Louise , abiellus Sassi ning *Katvel*i mõisniku Friedrich Johann von Lodega
* Marie Agneta (suri 1710), abiellus Kargi ja *Wesselsdorf*i mõisniku Georg von Tolliga (suri 1731)

Vaata ka
--------

* Radingh

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft", 1935. Lk. 555–557
2. ↑  Duderstadti rügemendi munsterrol, 1661
3. ↑  "Genealoogiline info Justus Oldekopi kohta
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1646–1716 elanud Reinhold Johann von Fersenist; 1713–1772 elanud isiku kohta vaata Reinhold Johann von Fersen (1713–1772).* |

---

Reinhold Johan von Fersen
Krahv **Reinhold Johann von Fersen** (1646 Tallinn – 1716 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane ja sõjamees.

Fersenite suguvõsast põlvnev Reinhold Johann sündis Rootsi riigitegelase ja väejuhi vabahärra Hans von Ferseni (1625–1683) ja tema abikaasa Katharina Elisabethi (neiuna Burt; surnud 1666) pojana.

Reinhold Johann von Fersen alustas oma sõjaväeteenistust välismaal. 1675. aastal astus ta Rootsi teenistusse ning võitles Skåne sõjas. 1684. aastal sai ta oobersti auastme. 1688–1692 oli ta Västerbotteni lääni maapealik. Võttis Põhjasõja ajal osa Rootsi vägede 1702. aasta sissetungist Poolasse, misjärel ülendati kindralmajoriks ja nimetati Göteborgi ülemkomandandiks. 1705–1710 oli ta Hallandi lääni maapealik.1709 ülendati ta kindralleitnandiks ja määrati Riia kuberneriks. 1711 sai ta kuninga nõunikuks ja ülendati 1712 kindralsuurtükimeistriks (*generalfälttygmästare*)

28. märtsil 1712 sai ta Rootsi krahvitiitli.

1715–1716 oli ta Svea õuekohtu president.

Talle kuulusid Maardu ja Jõelähtme mõis Eestimaal ning Abja mõis Liivimaal.

Perekond
--------

Reinhold Johann von Fersen abiellus 1682. aastal Anna Sophia Staël von Holsteiniga (sündinud vabapreili Ungern-Sternberg; 1645–1720), kes oli kindralmajor Jakob Staël von Holsteini lesk ning vabahärra Wolmar von Ungern-Sternbergi tütar. Abielust sündis:

* krahv Hans Reinhold von Fersen (1683–1736), Rootsi riigitegelane ja sõjaväelane (kindralleitnant)

Esivanemad
----------


|  |
| --- |
| **Reinhold Johann von Ferseni esivanemad** |
|  **krahvReinhold Johann von Fersen(1646–1716)**  | vabahärraHans von Fersen(1625–1683) | Reinhold Fabian von Fersen(1594–1649) | Fabian von Fersen | Hermann von Fersen(suri 1575) |
| Anna von Tiesenhausen |
| Barbara von Uexküll | Wilhelm von Uexküll |
| Gertruda von Titfer |
| Dorothea von Wrangell(1590–1652) | Hans von Wrangell(suri 1593) | Hermann von Wrangell |
| Adelheid von Uexküll |
| Barbara von Anrep(suri 1628) | Hermann von Anrep(suri 1573) |
| Margaretha von Rosen |
| Katharina Elisabeth Burt(suri 1666) | Heinrich Robert Burt | Hans Burt | Robrecht Burt |
| Anna Douglas |
| Margaretha Fircks | Moritz von Fircks |
| Anna Taube |
| Magdalena von Vietinghoff | Ewert von Vietinghoff | Heinrich von Vietinghoff |
| Elisabeth von Fahrensbach |
| Margaretha von Wedberg | ... |
| ... |

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 1.2: Estland, Görlitz, 1930. Lk. 85–86
**Reinhold Sachse** (ka *Reinolt Sasse*, *Sachs*, *Sass*; surnud 1560) oli Liivimaa aadlik ja väejuht.

Sachse oli Saaremaal asuva Sassi mõisa (saksa *Cabbil* või *Kabbil* praeguse Veeriku küla territooriumil) omanik, tema vanaisa Hinrick oli selle pandiks saanud 1453. aastal ning lääniks 1468 (1479. aastaks olid Sassid mõisa kaotanud, kuid 1527. aastal tagasi ostnud). Reinholdi isa nimi oli Heinrich, tal oli ka vähemalt 2 venda: Hartwig ja Jasper. Reinhold Sachse oli abielus Jürgen Tödweni tütrega ja tal oli mitu last. 

1532. aastal oli Sachse Haapsalus sõjasalga ülem (*Truchsess*), kes otsustas toetada Saare-Lääne toomkapiitlit ja rüütlekonda nende tülis piiskop Reinhold von Buxhoevedeniga, avades sellega tee Läänemaa hõivamiseks Brandenburgi markkrahvile Wilhelm von Hohenzollernile. 1534. aasta septembri lõpus lahkus ta koos Wilhelmiga Läänemaalt ja siirdus eksiili Taani ning hiljem Preisimaale Wilhelmi venna Albrecht von Hohenzollerni juurde. Aastail 1535–1536 oli Sachsa väejuhte hertsogi laevastikus, mis osales Taani Krahvivaenuses Christian III poolel. Sachse oli laeva "Auerochs" peamees, millel teenis 70 madrust ja mis transportis 100 sõjasulast, ning lühikest aega oli ta ka laevastiku ajutine juht. 1537. aastal oli ta hertsogi saadik Rootsis, kus ta rääkis läbi osade Preisimaa laevade müümise osas. Preisimaa hertsogi teenistusse jäi Sachs vähemalt 1541. aastani, kuna on teada, et vähemalt kuni selle ajani maksti talle hertsogi poolt regulaarseid tasusid.

Reinhold Buxhoeveden ja Liivi ordu maameister Hermann von Brüggenei nõudsid korduvalt Sachse väljaandmist ja Liivimaal kohtu alla andmist, kuid Sachse keeldus Liivimaale naasmast, kartes ebaõiglast kohtupidamist. 1540. aastal tungis ta ootamatult Läänemaale ja vangistas sealse stiftifoogti Johann Soie, viies ta endaga kaasa Preisimaale. Seejärel algasid tema ja Liivimaa valitsejate vahel läbirääkimised, mis viisid viimaks selleni, et Sachse ja Buxhoevenden sõlmisid 1541. aastal omavahel rahuleppe. Sachse naasis Liivimaale ja asus vahepeal Riia peapiiskopiks saanud markkrahv Wilhelmi teenistusse, 1548 ja 1550 on teda mainitud Turaida linnusepealikuna.

1556. aastal, koadjuutorivaenuse ajal, oli Sachse seotud oma kunagise võitluskaaslase Georg von Taube mõrvaga, seega oli ta ilmselt asunud peapiiskop Wilhelmi vastaste leeri. Härgmäe lahingus osales ta orduvägede koosseisus, langes venelaste kätte vangi ning hukati Moskvas.

Viited
------

1. ↑  Kurt Forstreuter, "Die Preussische Kriegsflotte im 16. Jahrhundert". – *Beiträge zur preussischen Geschichte im 15. und 16. Jahrhundert*. Heidelberg: Quelle & Meyer, 1960, lk. 73–164, siin lk. 126–129.
2. ↑  Forstreuter, "Die Preussische Kriegsflotte", lk. 138.

Kirjandus
---------

* *Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1534–1540)*.
* *Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1540–1551)*.
* *Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1551–1557)*.
* *Herzog Albrecht von Preussen und Livland (1557–1560)*.
* Hanns-Albert Buxhoeveden. *Familiengeschichte Buxhoeveden*, lk 229.

Välislingid
-----------

* Reinhold Sasse põhiandmed Saaremaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus
**Kaebus** halduskohtumenetluses (haldusasjas) on isiku pöördumine halduskohtu poole kohtumenetluse alustamiseks. Tsiviilkohtumenetluses on kaebuse analoogiks hagi.

Kohustuslikud rekvisiidid ja osad
---------------------------------

Menetlusosalised
----------------

Menetlusosalised on

* pooled (kaebaja ja vastustaja);
* kolmas isik;
* kaasatud haldusorgan.
* Riigi või kohaliku omavalitsuse haldusorgan tegutseb menetlusosalisena riigi või kohaliku omavalitsuse üksuse nimel.

Pooled
------

Halduskohtumenetluses on poolteks **kaebaja** ja **vastustaja**.

Alaliigid
---------

Kaebuse mõiste on muutuv ning täienev vastavalt kohtule (kohtuasja etapile), kuhu kaebus esitatakse. Nimekiri ei pruugi olla lõplik.

**Halduskohtule** esitatavad kaebused:

* tühistamiskaebus;
* kohustamiskaebus;
* keelamiskaebus;
* hüvitamiskaebus;
* heastamiskaebus;
* tuvastamiskaebus.

Kaebuses võib soovi korral esitada mitu omavahel seotud nõuet (liitkaebus).

**Ringkonnakohtule** esitatavad kaebused:

* apellatsioonkaebus;
* määruskaebus.

**Riigikohtule** esitatavad kaebused:

* kassatsioonikaebus.

Vaata ka
--------

* Halduskohus

Viited
------

Välislingid
-----------

* Halduskohtumenetluse seadustik
**Būshehri tuumaelektrijaam** on tuumajaam Iraanis, Būshehri linna lähistel, Pärsia lahe ääres.

Jaama ehitamist alustati 1975. aastal Siemensi abiga, kuid tegevus seiskus 1979. aastal Iraani islamirevolutsiooni järel. 1995. aastal sõlmisid Iraan ja Venemaa kokkuleppe, mille kohaselt projekti pidi lõpule viima Venemaa ettevõte Atomstroieksport. Tööd takistasid tehnilised ja finantsraskused ning Iraani oletatava tuumarelvaprogrammi pärast muret tundvate lääneriikide poliitiline surve.

Tuumajaama ametlik avamistseremoonia leidis aset 2010. aasta 21. augustil. 26. oktoobril 2010 alustati reaktori südamiku täitmist tuumkütusega.

Jaama esialgseks võimsuseks kavandati 1000 MW, mille tagas üks VVER-1000 tüüpi surveveereaktor.

Jaam käivitati ja avati ametlikult 2011. aasta septembris. Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri poolt heaks kiidetud kokkuleppe kohaselt käitas jaama esimesed paar aastat Venemaa, varustades jaama ka kütusega ja viies ära kasutatud kütuse. Septembris 2013 andis Rosatom jaama opereerimise Iraanile üle.

Novembris 2014 sõlmisid Iraan ja Venemaa kokkuleppe kahe uue reaktori ehitamiseks. Ehitus algas aastal 2017.

Probleemid
----------

Jaam asub seismiliselt aktiivses piirkonnas. Maavärin aastal 2013 kahjustas jaama. Jaama tegevus on kestvate rahvusvaheliste konfliktide allikaks suhetes Iraaniga.

Viited
------

1. ↑
**Märten Ross** (sündinud 26. juulil 1971 Tallinnas) on eesti majandusteadlane ja riigiametnik.

Haridus
-------

Märten Ross on lõpetanud Tallinna 2. Keskkooli 1989. aastal, Tallinna Tehnikaülikooli tootmise ökonoomika ja juhtimise erialal 1993 ning Stockholmi Ülikooli sotsiaalteaduste magistrina 1993. Tema magistritöö teema oli "Asset Selection Principles of Estonian Commercial Banks, 1992–1993".

Töökäik ja tegevus ühingutes
----------------------------

Ross on töötanud Tallinna Tehnikaülikooli statistika kateedris assistendina 1991, Eesti Panga keskpangapoliitika osakonna spetsialistina ja peaspetsialistina 1992–1993, juhataja asetäitjana 1993–1998, juhataja kohusetäitjana ja juhatajana 1998–2000, pangastatistika ning analüüsi osakonna juhataja asetäitjana 1993. Ta oli Eesti Panga juhatuse liige alates 1999 ning Eesti Panga asepresident 2000–2011. Aastatel 2011–2013 töötas Soome Pangas nõunikuna. Alates 2013. aasta sügisest kuni 2022.a aastani oli ta rahandusministeeriumi finantspoliitika ja välissuhete asekantsler, seejärel välissuhete nõunik. 

Ta pidas Tallinna Tehnikaülikoolis alates 1994. aastast rahvusvahelise rahanduse loenguid ning oli kaasvastutav Tartu Ülikoolis loengusarja "Keskpangapoliitika" eest 1996–1999.

Ross on korporatsioon Vironia vilistlaskogu liige.

Tunnustus
---------

* 2008 Valgetähe III klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on neli last. Tema ema on Eevi Ross ja isa Heino Ross.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Lühitutvustus Eesti Panga lehel
1966. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 9. mail Tallinnas, Kalevi spordihallis (praeguse aadressiga Juhkentali 12). Eesti NSV võitis 6:4.

  

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Rein Pajur (Eesti NSV) - Jouko Lindberg (Soome) 2 - 1

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Börje Karvonen (Soome) - Mart Keersalu (Eesti NSV) tulemus pole teada

Sulgkaal (kuni 57 kg): Kari Meronen (Soome) - Viktor Bobõnitšev (Eesti NSV) 3 - 0

Kergekaal (kuni 60 kg): Harri Piitulainen (Soome) - Vjatšeslav Smirnov (Eesti NSV) 3 - 0

I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg): Osmo Kanerva Soome) - Konstantin Primakov (Eesti NSV) 2 - 1

II kergekeskkaal (kuni 67 kg): Priidik Kippar (Eesti NSV) - Pertti Vartiainen (Soome) 3 - 0

I keskkaal (kuni 71 kg): Vello Kaunismäe (Eesti NSV) - Ilmo Lindqvist (Soome) 3 - 0 

II keskkaal (kuni 75 kg): Aniss Murtazin (Eesti NSV) - Kalevi Kanto (Soome) RSC 1

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Vitali Žarov (Eesti NSV) - Lauri Kähönen (Soome) 2 - 1

Raskekaal (üle 81 kg): Koit Joor (Eesti NSV) - Eero Ruokomäki (Soome) 3 - 0

Vaata ka
--------

* Eesti-Soome maavõistlused poksis

Kirjandus
---------

* R. Hurt. "Eesti NSV–Soome 6:4". *Spordileht* 11.05.1966.
Märtha Louise, 2006
**Norra printsess Märtha Louise** (sündinud 22. septembril 1971) on kuningas Harald V ja kuninganna Sonja ainus tütar. Ta on Norra troonipärimisjärjekorras 4. ja Briti troonipärimisjärjekorras 65. kohal. Tema ristivanemad on Olav V, Taani printsess Margaretha, krahv Flemming af Rosenborg, Ragnhild Lorentzen, Dagny Haraldsen, Haakon Haraldsen, Nils Jǿrgen Astrup ja Ilmi Riddevold. 

1990. aastal muudeti Norra põhiseadust nii, et troonipärija on vanim laps, olenemata soost. Seda ei võetud kasutusele aga tagasiulatuvana nagu Rootsis 1980, nii et Märtha Louise'i noorem vend Haakon jäi temast troonipärimisjärjekorras ette. 

1. jaanuaril 2002, pärast seda, kui Märtha Louise oli alustanud oma äri, hakkas ta maksma tulumaksu ning kuningas, olles temaga nõu pidanud, andis välja edikti, mis võttis ära Märtha Louise'i tiitli 'Kuninglik Kõrgus' (välismaal saab ta kasutada tiitlit 'Kõrgus'). Ta säilitas aga koha troonipärimisjärjekorras ning säilitas osa ametlikke kohustusi. 

24. mail 2002 abiellus Märtha Louise kirjanik Ari Behniga, kes oli lihtkodanik. Neil on kolm tütart:

* Maud Angelica Behn (sündinud 29. aprillil 2003)
* Leah Isadora Behn (sündinud 8. aprillil 2005)
* Emma Tallulah Behn (sündinud 29. septembril 2008)

Erinevalt oma tädidest, kes ei oma kuningliku kõrguse tiitlit, ei ole ta "printsess Märtha Louise, proua Behn". Tema nimi koos tiitliga on **Norra printsess Märtha Louise**, kuna perekonnanime lisamine näitaks, et ta on abiellunud morganaatiliselt. 

Printsess Märtha Louise on diplomeeritud füsioterapeut. Ta õppis Oslos ning oli intern Hollandis Maastrichtis. Ta ei ole oma ametialal töötanud, vaid tegelenud Norra rahvajuttude ja muusikaga. Tema äri põhineb teleesinemistel, kus ta jutustab rahvajutte ning laulab koos tuntud Norra kooridega. 

2004. aasta oktoobris kolis printsess koos perega New Yorki. Samal aastal avaldati tema esimene raamat "Why Kings And Queens Don't Wear Crowns" ("Miks kuningad ja kuningannad krooni ei kanna"), mis on lastejutt esimesest Norra kuninglikust perekonnast. Raamatuga on kaasas CD-versioon, mille printsess ise sisse luges. 

18. jaanuaril 2006 uuendas Märtha Louise organisatsioonide nimekirja, mille patroon ta on. Ta ei ole enam ühegi kultuuriteemalise organisatsiooni liige; need rollid võttis üle tema vend Haakon. Märtha Louise jättis alles ainult 6 patronaaži, mis kõik on tervisega seotud.

Välislingid
-----------

* Norra kuningliku perekonna ametlik koduleht
Vaade Cumbrae saartele, tagaplaanil on Arran ja Bute
Vaade Väikeselt Cumbraelt Kindlusesaarele
**Cumbrae saared** (inglise keeles *The Cumbraes*) on saarestik Iiri mere Clyde'i lahes. Saared kuuluvad Suurbritanniale, täpsemalt Šotimaale. Halduslikult asuvad nad North Ayrshire'i omavalitsuses, ajalooliselt kuulusid need aga Bute'i krahvkonda.

Kaks saarestiku tähtsamat saart on Suur Cumbrae ja Väike Cumbrae. Mõlemad saared on ka asustatud. Neid eraldab üksteisest väin, mis kannab nime *The Tan*.

Saarestikus on ka väiksemaid ja asustamata saari. Nende seas on *The Eileans* (kaks saart, millel Šotimaa läänerannikule ebatüüpilisel puuduvad oma nimed) ja kolm nende lähistel asuvat karet (Leug, Spoig ja Clach), Broad Islands ja Trail. Omapäraseim asustamata saar saarestikus on Kindlusesaar (ka *Allimturrail*, inglise keeles *Castle Island*, šoti keeles *Eilean a' Chaisteil*), mis on mõõna ajal Väikese Cumbraega ühendatud. Saarel asub 1527. aastal ehitatud kindlus, mille 1650. aastal hävitasid Oliver Cromwelli poolehoidjate väed. Algselt olevat kindlus rajatud selleks, et tõrjuda salakütte.

Šotimaast eraldab Cumbrae saari laevatatav kanal Fairlie Roads.

Norra Hákon Hákonarsoni saagas on saari mainitud nime *Kumreyiar* all.

Viited
------

1. ↑  Haswell-Smith, Hamish (2004). The Scottish Islands. Edinburgh: Canongate.
2. ↑  "cömbröɣ" "Brittonic Language in the Old North". Scottish Place-Name Society.
Engelbert Dollfuß (1933)
**Engelbert Dollfuß** (4. oktoober 1892 Texingtal, Alam-Austria – 25. juuli 1934 Viin) oli Austria poliitik ja riigitegelane.

Engelbert Dollfuß oli talutüdruk Josepha Dollfußi ja Joseph Weningeri vallaslaps. Josepha abiellus mõni kuu pärast Engelberti sündi maaomanik Leopold Schmutziga. Schmutz ei adopteerinud Engelberti kunagi. Engelbert Dollfuß õppis Viinis katoliiklikus seminaris ja hiljem Viini ülikoolis õigusteadust ning Berliinis majandust. Kui puhkes Esimene maailmasõda, siis tahtis Dollfuß vabatahtlikuna sõjaväkke minna. Kuid esialgu ei võetud teda tema lühikese kasvu (151 cm või 153 cm) tõttu sõjaväeteenistusse. Hiljem võeti ta siiski Tirooli küttide üksusesse ning ta sõdis Itaalia rindel.

Sõja järel sai temast 1919. aastal Talupoegade Liidu (Bauernbund) sekretär. Alates 1927. aastast oli ta Alam-Austria Põllutöökoja direktor. 1930. aastal sai temast Austria liiduraudtee president. 18. märtsil 1931 sai Dollfuß Kristlik-Sotsiaalse Partei poolt moodustatud Otto Enderi valitsuses põllutööminister.

10. mai 1932 nimetas Austria liidupresident Wilhelm Miklas Dollfußi Austria liidukantsleriks. Liidukantleri ametisse astus Engelbert Dollfuß 20. mail 1932. Lisaks kantsleriametile oli Dollfuß ka välisminister. Majanduskriisi ja Saksamaal natsionaalsotsialistide võimuletuleku tõttu ebastabiilseks muutunud poliitilises olukorras kehtestas Dollfuß 1933. aasta märtsis Austria autoritaarse režiimi. Parlament saadeti laiali, mõni aeg hiljem keelustati teised poliitilised parteid peale Kristlik-Sotsiaalse Partei. 1933. aasta 20. mail moodustas ta Isamaarinde, mille juhiks ta sai.

1934. aasta veebruaris puhkes Austrias sotsiaaldemokraatide ja teiste vasakpoolsete mäss, mis Dollfußi juhtimisel maha suruti.

Engelbert Dollfuß mõrvati Viinis 25. juulil 1934 natsionaalsotsialistide võimuhaaramiskatse käigus.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2014. Vaadatud 9. augustil 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑
5. ↑

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Karl Buresch** | **Austria liidukantsler**1932–1934 | Järgnev**Kurt Schuschnigg** |
**Tremadog** (vanasti ka **Tremadoc**) on küla Suurbritannias Walesis Gwyneddi tervikomavalitsuses Porthmadogi piirkonnas. Tremadogis on algkool.

Küla järgi on nime saanud Tremadoci lade.

Küla rajas William Madocks, kes ostis sealsed maad aastal 1798. Aastal 1811 rajas ta sinna küla, mis on sellest ajast peale säilinud praktiliselt muutumatul kujul. Tremadog rajati range planeeringu järgi, asula juurde asutati ka ketrusvabrik, mille asemele hiljem rajati aga parkimistöökoda. Enamik küla hooneid on rajatud ühtse projekti järgi, ent selle juures asuvad ka mitmed villad. Aastal 1815 avati küla Glaslyni jõega ühendav kanal, mis on tänapäeval aga kuivaks jäänud ja kasutusel teena. Madocks rajas külla ka anglikaani kiriku ja metodisti kabeli. 

Aastal 1872 toimus seal *eisteddfod*.

Tuntud elanikke
---------------

* T. E. Lawrence – ehk Araabia Lawrence
* Eric Jones – Walesi alpinist
* Mason Ryan – Walesi maadleja
* Percy Bysshe Shelley – Inglise luuletaja
* William Madocks – Briti poliitik
* Rhys Meirion – Walesi laulja

Viited
------

1. ↑  Stratigraafia terminoloogia

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tremadog** |
**Kaelalülid** (ladina *vertebrae cervicales*, ainsuses *vertebra cevricalis*) on paljude selgroogsete loomade selgroo ülemised lülid, mis järgnevad ajukoljule ja moodustavad kaela luulise aluse – kaelaskeleti, ka skeleti luu. 

Kaelalülide areng, anatoomia, kuju, sooned, lihased ning morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Kaladel kaelalülide piirkonda ei eristata.

Roomajatel
----------

### Maolistel

Madudel on 7 kaelalüli.

Imetajad
--------

Enamikul imetajatel on 7 kaelalüli. 

### Inimestel

Inimesel on selgroo kaelaosa kaelalülideks lülisamba seitse ülemist lüli, neid tähistatakse lühendatult tähega C (CI kuni CVII). 

Kaelalülidel on väike ja madal keha kuid suur lülimulk. Ristijätkel on mulgud, mida läbivad lüliarterid. 

Kaelalülil eristatakse: ristijätket, ülemist liigesejätket, alumist liigesejätket, ogajätket, ristijätkemulku ja lülikeha. 

Esimesel kaelalülil ehk kandelülil (CI) ehk *atlas*el (*atlas*) lülikeha puudub, teisel kaelalülil ehk telglülil (CII) ehk *aksis*el (*axis*) on hammasmine lohk, mis liigestub kandelüli kaare sisepinnaga. Nende kahe kaelalüli abiga liigutatakse pead: 

* jaatamisliigutus toimub tavaliselt kuklaluu ja kandelüli vahel;
* eitamisliigitus toimub kandelüli ja telglüli vahel.

1% inimestel võib alumise kaelalüliga olla ühendatud ka ülemäärane roie – kaelaroie.

Vaata ka
--------

* lüli
* selgroog

Välislingid
-----------

* FRIETSON GALIS,*Why Do Almost All Mammals Have Seven Cervical Vertebrae? Developmental Constraints, Hox Genes, and Cancer, JOURNAL OF EXPERIMENTAL ZOOLOGY (MOL DEV EVOL) 285:1926 (1999), Veebiversioon (vaadatud 13.12.2013)*
* Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 31-32 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
* Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, lk 109, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0.
* *Terminologia Anatomica* - A02.2.02: Vertebrae cervicales [C I - C VII]Kaelalülid
**Cunninghami araukaaria** (*Araucaria cunninghamii*) on igihaljaste okaspuude liik araukaaria perekonnast araukaarialiste sugukonnast.

Cunninghami araukaaria kasvab Austraalia idaranniku ja Uus-Guinea vihmametsades. Puu võib elada 450 aasta vanuseks.

Puu kasvab kuni 40 meetri kõrguseks. Tüve läbimõõt on kuni üks meeter. Oksad on peenikesed ja hargnevad, okkad paiknevad okste tipus. Okkad on 1–2 cm pikkused, 2 mm paksused ja 4 mm laiused; noorel puul nõeljad, vanemana soomusjad. Käbid on munajad, 8–10 cm pikkused ja 6–8 cm läbimõõduga. Käbid lagunevad pärast küpsemist ning vabastavad söödavad seemned.

Puit on sirgekiuline, kollakas- kuni helepruun, vähe vastupidav. Puidu tihedus on 560 kg/m³.

Puul on kaks varieteeti:

* *Araucaria cunninghamii* var. *cunninghamii* kasvab Austraalias, leviala ulatub Uus-Lõuna-Walesi kirdeosast kuni Queenslandi idaosani; kasvab kõrgusel kuni 1000 meetrit;
* *Araucaria cunninghamii* var. *papuana* kasvab Uus-Guineal kõrgusel 100–2700 meetrit.

Puu vaiku on kasutatud sideainena. Puidust valmistatakse vineeri, ehitusdetaile, mööblit, paate.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Cunninghami araukaaria** |
**Enginaator** on üle-eestiline insenerivõistlus, kus osalevad inseneritudengid Eesti kõrgkoolidest. 

Võistluse käigus lahendavad osalejad kuni neljaliikmeliste meeskondadena inseneriülesandeid. Võistlus koosneb eelvoorust, kus osalejad jaotuvad nelja valdkonda, ning finaalist, kus kõik finalistid lahendavad ülesannet, mis hõlmab kõiki valdkondi.

Struktuur
---------

### Eelvoor

Eelvooru valdkonnad:

* ehitus
* infotehnoloogia
* loodusteadused
* mehhatroonika

Eelvooru ülesanne koosneb kahest alaülesandest, mida nimetatakse "Sprint" ja "Stamina".

### Sprint

Ülesande kestus on kuni neli tundi.

Ülesandel on kindel vastus, mis tuleb esitada žüriiliikmele.

### Stamina

Ülesande kestus on kuni 17 tundi, milles osa kuulub "Sprint" ülesande lahendamisele.

Ülesande lahendus koosneb eri etappidest, mille eest saab punkte. 

Stamina ülesandel toimub ka lõpus lahenduse presenteerimine žüriile.

Maksimaalsete punktide saamiseks tuleb täielikult lahendada kõik ülesanded ning saada maksimaalne hinne presenteerimisel.

### Finaal

Finaali pääseb igast valdkonnast kaks tugevamat tiimi ehk finaalis võistleb 8 tiimi.

Finaalis selgitatakse võitja ühe ülesande põhjal, mida lõpus demonstreeritakse žüriile.

Finaali ülesanne hõlmab kõiki nelja valdkonda: ehitust, infotehnoloogiat, mehhatroonikat, loodusteadusi.

Kategooriad 2018
----------------

Võisteldakse neljas valdkonnas: ehitus, infotehnoloogia, elektroonika ja loodusteadused.

Välislingid
-----------

* Võistluse koduleht
* www.facebook.com/enginaator
* www.best.ee
Treipingi ehitus
Puidutreipink Mihkli Talumuuseumis
**Treipink** on treimisel kasutatav tööpink. Treimisel antakse töödeldavale toorikule pöörlev liikumine ning ettenihe lõikeriistale (vastupidi freesimisele, kus pöörleb lõikeriist ja ettenihe antakse toorikule). Viimastel aastatel levivad üha rohkem CNC- ja APJ-treipingid, mida on eriti otstarbekas kasutada sari- ja masstootmisel.

Metallilõiketreipingile esitatavad nõuded
-----------------------------------------

Metallilõiketreipink peab olema küllalt võimas, jäik (värisemiskindel), võimaldama suuri lõikekiirusi, pidama kaua vastu, töötamisel ohutu ja lühikese masinaaja ja abiajaga.

Treipingi käigukast
-------------------

Treipingi käigukast sai 19. sajandil eeskujuks autode käigukasti loomisel. Treipingi käigukastiga saab muuta pöörlemise kiirust ja suunda.

Ajalugu
-------

Treipink on iidne tööriist, mis oli juba kasutusel Kreekas 13. ja 14. sajandil eKr. Kreekas Mycaneanis on leitud tõendusmaterjali treipingi olemasolust.

Treipingi põhiseadmed
---------------------

**Esipukk** on paigaldatud masina korpusele. Pöörlev liikumine antakse juhikutel asuvalt elektrimootorilt käigukastile edasi kiilrihmadele ja rihmratta abil.

**Ettenihkekast** on kinnitatud masina korpuse küljele, esipuki alla. See sisaldab kõiki mehhanisme, mis on vajalikud ettenihke või keerme sammude reguleerimiseks. Ettenihke või keerme sammude reguleerimine toimub vastavate trumlite abil, mis asuvad ettenihkekasti esiküljel.

**Supordigrupp**

Supordigrupp fikseerib ja käitab lõikamist. See koosneb viiest põhiosast: supordikast, supordiplaat, alumine liugur, risttugi ja ülemine liugur.

**Supordikast**

Supordikast on kinnitatud supordiplaadile. See sisaldab mehhanisme supordi piki- ja ristisuunaliseks ettenihkeks ning keermestamisel käigukruvi mutri käitamiseks, samuti supordi käsiettenihke mehhanismi.

**Supordiplaat**

Supordiplaat asub korpuse juhikutel. Kõik ülejäänud supordikasti osad on kinnitatud supordiplaadi külge. Alumine liugur liigub põikisuunaliselt supordiplaadi juhikutel. Lühikeste koonuste käsitreimiseks saab risttuge pöörata 90º alumise liuguri suunas mõlemas suunas ja fikseerida sobivate poltide ja mutritega soovitud asendisse. Ülemist liugurit, millele on kinnitatud nelja asendiga terahoidik, saab nihutada ainult käsitsi risttoe suunas. Seega võib saavutada lõiketera pikisuunalise, ristisuunalise ja kombineeritud ettenihke.

**Keermeindikaator**

See seade on kinnitatud supordikastile (käigukruvist vabastatud) keerme sammu jälgimiseks.

**Tagapukk**

Tagapukk on kinnitatud korpuse juhikutele. See on mõeldud töödeldava detaili kinnitamiseks tsentritevahelisel treimisel ning puurimiseks lõiketera manuaalse ettenihkega.

**Tugirauad**

Fikseeritud tugiraud on kinnitatud korpuse juhikutele ja liikuv tugiraud supordiplaadi külge.

Välislingid
-----------

* Kõik treipinkidest (inglise keeles)
* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Treipink** |
**Tremoliit-ferroaktinoliit** on amfiboolide hulka kuuluv mineraal, mis moodustab magneesiumi ja raua ioonide asendumise tõttu isomorfse rea, mis on kokkuleppeliselt jaotatud kolmeks osaks. 

Kui magneesium moodustab magneesiumi ja raua koguhulgast enam kui 90%, nimetatakse vastavat mineraali tremoliidiks. Kui magneesiumi on 50...90%, nimetatakse mineraali aktinoliidiks (varem kandis nime **uraliit**), alla 50% koguse korral aga ferroaktinoliidiks. Ferroaktinoliit on ülejäänud kahest tunduvalt haruldasem.

Keemiline valem: Ca2(Mg,Fe2+)5Si8O22(OH,F)2

Mitmesuguste asendumiste tõttu esinevad ka üleminekud tremoliit-ferroaktinoliidilt teiste amfiboolideni, kuid enamasti ei moodustu pidevaid ridu ning asendumised on ka keerukamad, hõlmates mitmeid ioone, mistõttu käsitletakse seda rühma amfiboolide hulgas eraldi üksusena.

Tremoliit ja aktinoliit on moondemineraalid. Nad esinevad nii regionaal- kui ka kontaktmoonde kivimeis.

Viited
------

1. ↑  Nesse, William D. (2004). Introduction to Optical Mineralogy (3. trükk). Oxford University Press. Lk 207–208. ISBN 0195149106
**Good Morning America** (GMA) on USA telekanali ABC hommikutelevisiooniprogramm. Esimene saade toimus 1975. aasta 3. novembril, 1993. aasta 3. jaanuarist hakkas saade toimuma ka nädalavahetustel (pühapäeviti, Sunday Editioni nime all). Viimane otsustati küll 1999. aastal katkestada, kuid juba 2004. aasta 4. septembrist hakkas saade taas nädalavahetustel ilmuma, sel korral aga nii laupäeval kui ka pühapäeval.

Argipäeviti kestab saade kaks tundi, kella 7 hommikul kuni kella 9ni. Otsesaadet saab näha USA idaranniku ajatsoonis (Eastern Time), kuid salvestatud otsesaadet näidatakse samadel aegadel ka teistes USA ajatsoonides. Nädalavahetuse päevadel on saade ühe tunni pikkune ning see jõuab ABC saatejaamast eetrisse kell 7 hommikul. Nädalavahetuse saate puhul esineb rohkem olukordi, kus saade võib riigi eri osades jõuda vaatajateni eri aegadel, sellisel juhul täiendatakse saate uudisteosa vastavalt vajadusele.

Good Morning America on alates 2012. aasta suvest USA kõige vaadatum hommikuprogramm. Lisaks sellele on saade kolm korda võitnud Daytime Emmy Awardi "väljapaistva hommikuprogrammi" kategoorias, jagades auhinda 2007. aastal Todayga ning võites selle 2008. ja 2009. aastal.

Viited
------

1. ↑  Ramos, Dino-Day (24. mai 2020). "'World News' Ranks As No. 1 Newscast For 2019-20 Season, 'GMA' & 'Today' Split Top Morning Show Honors". *Deadline*. Vaadatud 01.12.2020.
2. ↑  Moraes, Lisa de (22. august 2013). "ABC's 'Good Morning America' Celebrates 1 Year As Most-Watched Morning Show". *Deadline*. Vaadatud 01.12.2020.
Jonas Lössl 2018. aastal Huddersfield Towni särgis
**Jonas Bybjerg Lössl** (sündinud 1. veebruaril 1989 Koldingis) on Taani jalgpallur, kes mängib väravavahina Taani kõrgliigaklubis Midtjylland.

Aastatel 1996–2004 kuulus ta kodulinnaklubisse Kolding. Seejärel liitus ta Midtjyllandiga. Midtjyllandi põhimeeskonnas debüteeris ta Taani kõrgliigas hooajal 2009/10. Järgmisel hooajal tõusis ta Midtjyllandi esiväravavahiks.

Aastatel 2014–2016 mängis Lössl Prantsusmaa kõrgliigaklubis En Avant Guingamp ning oli seal kaks hooaega esiväravavaht.

2016. aasta juunis sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Mainz 05, kus ta asus asendama Liverpooli suundunud Loris Kariust. Pärast ühte hooaega Mainzis siirdus Lössl 2017. aasta juunis laenule äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud klubisse Huddersfield Town. Hooajal 2017/18 sai ta Inglismaa kõrgliigas kirja kümme nullimängu. 2018. aasta märtsis sõlmis ta Huddersfield Towniga püsiva lepingu, kuid järgmisel hooajal jäi Huddersfield Town Inglismaa kõrgliigas kindlalt viimaseks ja langes tagasi esiliigasse.

2019. aasta juulis sõlmis Lössl lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Everton. Seal ei pääsenud ta kordagi meeskonna koosseisu platsile, mistõttu 2020. aasta jaanuaris laenule Huddersfield Towni.

2021. aasta veebruaris naasis ta Midtjyllandi. Hooaja 2021/22 teises pooles oli ta laenul Inglismaa kõrgliigaklubis Brentford.

Aastatel 2005–2011 mängis Lössl Taani noortekoondistes. Taani jalgpallikoondises on Lössl ainsal korral mänginud 29. märtsil 2016, kui sekkus sõprusmängus Šotimaa vastu teisel poolajal Kasper Schmeicheli asemele vahetusest. Lössl kuulus Taani koondisse varuväravavahina 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Transferchok: Jonas Lössl skifter til Bundesligaen". tv3sport.dk. 16. juuni 2016. Vaadatud 13. septembril 2017.
2. ↑  "Jonas Lossl: Huddersfield Town to sign Mainz goalkeeper on permanent deal". BBC Sport. 16. märts 2018. Vaadatud 31. mail 2018.
3. ↑  Hunter, Andy. "Everton to sign Huddersfield goalkeeper Jonas Lössl on free transfer". *The Guardian*. Vaadatud 30. mail 2019.

Välislingid
-----------

* Profiil FC Midtjyllandi kodulehel

| * v
* r
Taani koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Schmeichel
* 2 Krohn-Dehli
* 3 Vestergaard
* 4 Kjær (c)
* 5 Knudsen
* 6 Christensen
* 7 Kvist
* 8 Delaney
* 9 N. Jørgensen
* 10 Eriksen
* 11 Braithwaite
* 12 Dolberg
* 13 M. Jørgensen
* 14 Dalsgaard
* 15 Fischer
* 16 Lössl
* 17 Stryger Larsen
* 18 Lerager
* 19 Schöne
* 20 Yurary
* 21 Cornelius
* 22 Rønnow
* 23 Sisto
* Treener: Hareide

 | Taani |

| * v
* r
Taani koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Schmeichel
* 2 Andersen
* 3 Vestergaard
* 4 Kjær (c)
* 5 Mæhle
* 6 Christensen
* 7 Jensen
* 8 Delaney
* 9 Braithwaite
* 10 Eriksen
* 11 Skov Olsen
* 12 Dolberg
* 13 R. Skov
* 14 Damsgaard
* 15 Nørgaard
* 16 Lössl
* 17 Stryger Larsen
* 18 Wass
* 19 Boilesen
* 20 Poulsen
* 21 Wind
* 22 Rønnow
* 23 Højbjerg
* 24 Cornelius
* 25 Christiansen
* 26 M. Jørgensen
* Treener: Hjulmand

 | Taani |
**Ágúst H. Bjarnason** (20. august 1875 – 22. september 1952 Reykjavík) oli teerajaja Islandil psühholoogia õpetamises ning esimene, kes islandi keeles psühholoogiaalaseid raamatuid kirjutas. Ta oli ka filosoof ja Islandi Ülikooli professor. Tema vanemad olid Bíldudaluri kaupmees Hákon Bjarnason ja Jóhanna K. Þorleifsdóttir.

Haridus
-------

Revolutsiooniline hetk Islandi psühholoogia ajaloos saabus siis kui Ágúst H. Bjarnason ja Guðmundur Finnbogason asusid Kopenhaageni Ülikooli psühholoogiat ja filosoofiat õppima. Nad mõlemad lõpetasid oma magistriõpingud aastal 1901 ja seejärel doktoriõpingud aastal 1911 ning nende mõlema peaaineks oli psühholoogia. Lisaks Taanile täiendas Ágúst oma haridust ka Prantsusmaal. Nii Ágúst H. Bjarnasoni kui Guðmundur Finnbogasoni mentor oli Harald Høffding. Ágústi doktoritöö käsitles prantslasest filosoofi Jean-Marie Guyau'd.

Karjäär
-------

Doktoritöö kaitsmisega samal aastal sai temast ka 1911. aastal rajatud Islandi Ülikooli filosoofiateaduskonna esimene filosoofia- ja psühholoogiaprofessor. Aastatel 1918–1928 oli ta ka ülikooli rektor. Seejärel oli ta aastani 1944 kooli *Gagnfræðaskóla Reykvíkinga* direktor. Ta suri 1952. aastal Reykjavíkis.

Pärand
------

Oma elu jooksul jõudis Ágúst H. Bjarnason kirjutada suure hulga artikleid ja raamatuid (sealhulgas filosoofiaõpikuid). Tema 1924. aastal ilmunud psühholoogia käsiraamat jäi paljudeks aastateks sellealaste teadmiste allikaks nii üliõpilastele kui lihtsalt psühholoogiast huvitatutele. Muuhulgas tegelesid tema kirjutised inimese vaimu uurimise ajaloo, loogika, üldise psühholoogia ja eetikaga.

Viited
------

1. 1 2 3  Ágúst H. Bjarnason. Vaadatud 28.04.2014.
2. ↑  "The IUPsyS Directory: Major Research Institutes and Departments of Psychology". Géry d'. Ydewalle. Taylor & Francis, 1993.
**Anatoli Kuznetsov** (vene keeles *Кузнецов, Анатолий Васильевич*; 18. august 1929 Kiiev – 13. juuni 1979 London) oli vene nõukogude kirjanik, kes palus aastal 1969 Inglismaal poliitilist varjupaika.

Ta elas lapsepõlves koos kooliõpetajast ema, vanaema ja vanaisaga Kiievis Kurenjovka rajoonis; isa, insener ja endine punaarmeelane, hülgas perekonna ja asus elama Nižni Novgorodi. Teise Maailmasõja ajal oli tal palju kokkupuuteid Babi Jari ümbrusega. Ta on õppinud balletti Tarass Sevtšenko nimelise akadeemilise Ukraina ooperi- ja balletiteatri balletistuudios. Aastal 1955 astus ta Maksim Gorki nimelisse Kirjandusinstituuti, mille lõpetas aastal 1960 (Enne Stalini surma polnud tal võimalik Kirjandusinstituuti astuda, kuna ta elas sõja ajal fašistide poolt okupeeritud territooriumil). Üliõpilasena töötas ta betoneerijana Irkutski hüdroelektrijaama ehitusel.

Ta on tantsinud balletti Tarass Sevtšenko nimelises akadeemilises Ukraina ooperi- ja balletiteatris. Aastal 1952 töötas ta Kahhovka hüdroelektrijaama ehitusel.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mänguasjast; teiste tähenduste kohta vaata Nukk (täpsustus).* |

---

Nukk
**Nukk** on inimese mudel, mida kasutatakse mänguasjana. Lapse jaoks, eriti tüdrukule, kes on eelkooliealises eas, on nukk sageli kõige olulisem mänguasi.

Nukke võidakse valmistada paljudest erinevatest materjalidest nagu puit, plast, portselan, nahk, vaha jm. Näiteks tekstiilijääkidest valmistatud nukku nimetatakse kaltsunukuks. Samuti võivad nukud teineteisest suuresti erineda ehitusliku külje pealt.

Niitide või traatide abil juhitavaid liigendnukke nimetatakse marionettideks.

Üks maailma tuntumaid nukke on Barbie, millest on kujunenud kultuuriikoon. Neid nukke on alates 1959. aastast müüdud üle miljardi. Eestis on hästi tuntud nukuks näiteks Eno Raua lasteraamatute tegelane Sipsik.

Teatriliik, kus etendamiseks kasutatakse nukke, on tuntud nukuteatrina. Eestis tegutsevatest nukuteatritest on ainus kutseline ja suurim NUKU teater ja muuseum.

Nukufilm on animatsiooni liik, kus liikumine salvestatakse faasinihkega nuku liigutamisega.

Teatud juhtudel võidakse nukke kasutada seoses usuliste kommetega või nõiakunstiga. Näiteks voodoos tarvitatakse nukke sooviga tekitada seeläbi kannatusi enda vaenlastele. Eestis on aga tuntud, et tuhkapäeval viiakse poisiks või tüdrukuks riietatud tuhane nukk salaja teise pere ukse taha ning sealt jälle edasi, kuni see jääb lõpuks kõige hooletuma pere ukse taha.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Nukk** |

* Dustin the Turkey
* Matrjoška
**Anatoli Aleksandrovitš Maslov** (*Анатолий Александрович Маслов*; sündis 7. augustil 1946) on vene füüsik, hüdrodünaamika spetsialist, Novosibirski Riikliku Tehnikaülikooli professor. 28. juunist 2022 vahi all süüdistatuna riigireetmises.

Elulugu
-------

1988. aastal kaitses doktoriväitekirja teemal "Turbulentsi esinemine ülehelikiirusega piirikihtides" ja asus samal aastal juhtima Venemaa Teaduste Akadeemia Siberi osakonna S. A. Hristianovitši nimelise Teoreetilise ja Rakendusmehaanika Instituudi gaasidünaamiliste voogude kontrolli füüsikaliste probleemide laborit Novosibirskis, oli instituudi asedirektor. Novosibirski Riikliku Tehnikaülikooli aero- ja hüdrodünaamika osakonna professor.

28. juunil 2022 arreteeriti süüdistatuna riigireetmises ja saadeti otse kohtusaalist erilennuga Moskvasse Lefortovo vanglasse. Teadlast süüdistati oma teadustöö salajaste andmete edastamises Hiinale. Maslovi kolleegi Vassili Fomini sõnul olid Maslov ja tema kolleegid sunnitud tegema koostööd välismaiste organisatsioonidega Venemaa valitsuse korraldusel. 3. juulil 2022 püstitati Novosibirski Akademgorodoki linnaossa akadeemik Valentin Koptjugi mälestussamba juurde spontaanne mälestusmärk Anatoli Maslovi ja teise Novosibirski teadlase Dmitri Kolkeri auks, kes samuti vahistati riigireetmises süüdistatuna ja suri vahi all. Õhtuks olid lilled ja silt kadunud ning monumendi juurde ilmus politsei. Järgmisel päeval, 4. juulil, korrati aktsiooni Mihhail Lavrentjevi monumendi juures – taas Maslovi ja Kolkeri fotodega ning nõudes Maslovi vabastamist. Uue spontaanse mälestusmärgi likvideeris kiiresti politsei.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
**Nuikapsas** ehk **koolrabi** (*Brassica oleracea* var. *gongylodes*) on kapsa teisend.

Nuikapsas pärineb tõenäoliselt Põhja-Euroopast ning kujutab endast juure laienenud osa. Nuikapsa muguljast maapealsest osast saavad alguse mitmes suunas hargnevad peenikesed varred, mille otsas on söödavad lehed. Nuikapsas võib olla heleroheline, valge või purpurpunane, vilja katab õhuke koor. Viljaliha on magus ja krõmpsuv, meenutab maitselt redist, varred ja lehed maitsevad nagu kapsas.

Toiteväärtus
------------

**Toiteväärtus**

|  |  |
| --- | --- |
| Valgud | 1,7 g |
| Rasvad | 0,1 g |
| Süsivesikud | 6,2 g |
| Kiudained | 1 g |
| Vesi | 91% |
| Toiduenergia | 27 kcal |
|  | 100 g kohta |

Sisaldab rohkesti C-vitamiini ja kaaliumi. Sisaldab ka B6-vitamiini, foolhapet, magneesiumi ja vaske. Lehtedes leidub rikkalikult A-vitamiini provitamiini –karoteeni.

Kasutamine
----------

Toorest nuikapsast süüakse paljalt ilma lisanditeta, dipikastmega, salatina või vinegrettkastmega. Kuumtöödeldud nuikapsast pakutakse lisandina põhiroa juurde, lisatakse suppidele ja hautistele, püreestatakse ja valmistatakse täidetult. Kooritud või koorimata nuikapsast aurutatakse ning serveeritakse seejärel maitsestatult või/ja sidrunimahlaga. Nuikapsas maitseb hästi ka kastmes või hapukoorega, maitsetaimedest sobivad nuikapsaga ingver ja küüslauk.

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Maailma toiduained*. TEA Kirjastus. 2009. Lk 95.
Abyei asend Sudaani ja Lõuna-Sudaani piiril
Sudaani kaart. Abyei 2009. aasta piirides on kollasega.
Abyei ringkonna asend Sudaani Lääne-Kordofani provintsis (2005. aastani).

Valijate registreerimine Abyeis.
**Abyei** on ala Sudaani lõunaosas, halduslikult ringkond Lõuna-Kordofani provintsis. Asub Mugladi basseinis, kus paiknevad suured naftamaardlad. Läbi piirkonna kulgeb Suur Niiluse naftajuhe. Sudaani kodusõja ajal käis seal pidev lahingutegevus. 

Peamine jõgi on loodest kagusse voolav Baḩr al-Ghazāli lisajõgi Baḩr al-Arab.

Abyei suuremad etnilised rühmad on lõunaosas dinkade ngoki hõim ja neist põhja pool araabia keelt kõnelevad nomaadid, *messiria*-d. Suurim asula on Abyei linn.

1905. aastal liideti dinkade asustatud Abyei alad Inglise-Egiptuse Sudaani Kordofani provintsiga.

2004. aasta detsembris sõlmiti Abyei protokoll, mille järgi kuulutati Abyei üleminekualaks Põhja- ja Lõuna-Sudaani vahel ja mis sai osaks 2005. aasta vaherahulepingust. Loodi rahvusvaheline komisjon (*Abyei Borders Commission* - ABC), mis 2005. aastal määras kindlaks Abyei piirid. Põhjapiir kulges mööda põhjalaiust 10°22′30″, 87 km Abyei linnast põhja pool. Sudaani valitsus seda otsust ei aktsepteerinud, sest see jättis mitu suurt naftamaardlat Abyei piiridesse.

Mais 2008 puhkesid piirkonnas taas lahingud Sudaani armee ja Sudaani Rahvavabastusarmee vahel. Abyei linn purustati ja umbes 25 000 elanikku põgenes lõuna poole. Juunis 2008 otsustasid vaenupooled küsimuse Haagi Alalisse Vahekohtusse viia. 22. juulil 2009 tegi kohus lõpliku ja siduva otsuse, millega määrati kindlaks Abyei piirid. Otsuse kohaselt nihutati Abyei põhjapiiri tunduvalt lõuna poole põhjalaiuseni 10°10′00", mistõttu mitu suurt naftavälja jäid Abyeist väljapoole. Samuti muudeti ida- ja läänepiiri nii, et Abyei pindala vähenes 10460 km²-ni. Otsusega nõustusid kõik konflikti osapooled. Naftast saadava tulu jaotust lepe ei puudutanud. Uute lahingute puhkemise ennetamiseks paigutas ÜRO UNMISi rahuvalveväed Abyeisse. 

2011. aasta Lõuna-Sudaani iseseisvusreferendumil pidid Abyei elanikud eraldi rahvahääletusel otsustama, kas Abyei jääb Põhja- või Lõuna-Sudaani osaks, kuid referendum lükati määramata ajaks edasi.

2011. aasta suvest viibivad Abyeis ÜRO rahuvalveväed, mis koosnevad peamiselt Etioopia sõduritest.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. august 2009. Vaadatud 19. novembril 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Comparative Map of the Abyei Area" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 7. august 2009. Vaadatud 19. novembril 2010.
**Anatoli Tregubov** (sündinud 9. septembril 1928 Kuibõševi oblastis Venemaal) on endine Eesti NSV riigitegelane, parteitöötaja ja transpordijuht.

Ta lõpetas 1950. aastal Leningradi Kõrgema Merekooli ja 1972. aastal Rahvamajanduse Instituudi.

Ta oli aastatel 1950–1954 Leningradi Kõrgema Merekooli komsomolikomitee sekretär, laevakapteni abi välissõidulaevadel ja Balti Merelaevanduse poliitosakonna ülema abi. Aastatel 1954–1961 oli ta NSV Liidu Merelaevanduse Ministeeriumi Poliitvalitsuse ülema abi komsomoli alal ja Balti Merelaevanduse ülema asetäitja. 

Aastatel 1961–1971 oli ta NLKP Keskkomitee transpordi- ja sideosakonna instruktor ja sektori juhataja, 1971–1976 NSV Liidu Merelaevanduse ministri asetäitja ning 1976–1978 Eesti Merelaevanduse ülem. 

Aastatel 1978–1985 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja, 1985–1989 Eesti NSV Ministrite Nõukogu alaline esindaja Moskvas. 1989. aastal jäi ta pensionile.

Ta oli 1948. aastast NLKP liige, olnud EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu IX, X ja XI koosseisu saadik.

Tunnustus
---------

* Orden Austuse märk (3 tk)
* Tööpunalipu orden (2 tk)
* Rahvaste sõpruse orden

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 Kirjastus Ilo, 2003
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
**Nuhhalki keel** ehk **bellakuula keel** on sališi keelkonna rannikusališi keelte hulka kuuluv keel, mida räägivad nuhhalkid Kanadas Briti Columbias Bella Coola omavalitsuses Bella Coola jõe suudmealal.

Nuhhalki keel on väljasurev keel. 2014. aasta andmetel oskas 1660 hõimu liikmest nuhhalki keelt emakeelena vaid 17 inimest. Lisaks on 510 poolkeelset kõnelejat.

Nuhhalki keeles on 28 konsonantfoneemi ja 3 vokaalfoneemi.

Nuhhalki keel on tuntud pikkade konsonandijadade poolest ja sõnade poolest, mis koosnevad vaid obstruentidest, nt:

[t͡sʰkʰtʰskʷʰt͡sʰ] 'ta saabus';  

[kʼxɬ:tʰsxʷ sɬχʷtʰɬ:t͡s] 'sa olid näinud, et ma olin läbikäigust läbi läinud'.
Silp võib koosneda vokaalist, konsonandist ja vokaalist, aga ka ühest kaashäälikust või kaashäälikuühendist, mis koosneb klusiilist ja frikatiivist.

Viited
------

1. 1 2
2. ↑
3. ↑  Philip W. Davis & Ross Saunders (1997). A Grammar of Bella Coola. University of Montana Occasional Papers in Linguistics (No. 13). Missoula, MT: University of Montana.
4. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Nuhhalki keel** |

* 
* 
* 
* 
* 
* Nuhhalki keelest nuhhalki hõimu kodulehel
*