| * v
* r
Esimese maailmasõja läänerinne |
| --- |
| 
Belgia (Halen • Liège • Dinant • Namur) • Piirilahingud (Charleroi • Mons) • Suur taganemine (I Marne) • I Aisne • Antwerp • Merevõidujooks (Yser • I Ypres • Givenchy) • I Artois • I Champagne • Hartmannswillerkopf • Neuve Chapelle • II Ypres • II Artois • II Champagne • Loos • III Artois • Verdun • Somme • *Alberich* • Nivelle (Arras • II Aisne • III Champagne) • Messines • III Ypres (Passchendaele) • La Malmaison • I Cambrai • Kevad (*Michael* • Lys • III Aisne • II Marne) • Sada päeva • (Amiens) |

**Läänerinne** oli Esimese maailmasõja peamine sõjatanner, mille avas pärast sõja algust 1914. aasta augustis Saksa keisririigi armee. Sakslased tungisid Schlieffeni plaani järgi läbi Luksemburgi ja Belgia Kirde-Prantsusmaale, et hõivata sealsed olulised tööstuspiirkonnad koos pealinna Pariisiga ja Prantsusmaa kiiresti sõjast välja lüüa, pealetungi kulg pöördus aga drastiliselt Marne'i lahingus. Pärast järgnenud Merevõidujooksu, milles käigus mõlemad pooled üritasid järjest vastasest põhjapoolt mööda tungida, olid mõlemad vaenupooled valmis kaevanud Põhjamerest Šveitsini ulatuvad kaevikuliinid, mis nihkusid kuni 1917. ja 1918. aastani vähesel määral.

1915. ja 1917. aasta vahel toimus rindel mitu suurt pealetungi, mis hõlmasid tihti massiivseid suurtükilööke ja suuri jalaväerünnakuid. Kohati tugevasti kindlustatud positsioonid, kuulipildujapesad, okastraat ja suurtükituli põhjustasid pealetungide ja vastupealetungide käigus korduvalt väga suuri kaotusi, ning tihti ei saavutatud nende operatsioonidega üleüldse mingeid märkimisväärseid eesmärke. Veriseimad nendest pealetungidest olid 1916. aastal toimunud Verduni lahing ligi 700 000 kaotusega, samal aastal toimunud Somme'i lahing ligi miljoniga, 1917. aasta Passchendaele lahing (kolmas Ieperi lahing) ligi 500 000.

Murdmaks kaevikusõjast tulemusena tekkinud patiseisu, asusid mõlemad pooled sõjategevuses katsetama erinevaid uusi tehnoloogiaid, seehulgas mürkgaasid, lennukid ja tankid. 1918. aasta saabudes hakkas rindejoon uuesti liikuma, tänu kasutatavate taktikate parandamisele ja Antandi armeede nõrgenemisele. Samal aastal alanud Saksa kevadpealetung sai võimalikuks tänu Brest-Litovski rahulepingule, mis lõpetas Keskriikide sõja Venemaa ja Rumeenia vastu idarindel. Kasutades lühikesi intensiivseid suurtükilööke ja erinevaid sisseimbumistaktikaid, liikusid Saksa väed ligi 100 kilomeetrit läände, mis oli suurim edasitung kumbagi poole poolt 1914. aastast saati, kuid kokkuvõttes pealetung luhtus.

1918. aasta teisel poolel alanud jõuline liitlaste vastupealetung põhjustas lõpuks Saksa vägede kokkuvarisemise ja veenis Saksa väejuhatust, et kaotus on vältimatu. 11. novembril 1918 sõlmis Saksa valitsus liitlasvägedega Compiègne'i vaherahu ja 1919. aastal sõlmiti sõja lõpetanud Versailles' rahuleping.

1914
----

### Sõjaplaanid ja piirilahingud

 *Pikemalt artiklites Schlieffeni plaan, Plaan XVII ja Piirilahingud*
### Marne'i lahing

 *Pikemalt artiklis Marne'i lahing*
### Esimene Ieperi lahing

 *Pikemalt artiklis Esimene Ieperi lahing*

1915
----

### Gaasisõda

 *Pikemalt artiklis Keemiarelvade kasutamine Esimeses maailmasõjas*

1916
----

### Verduni lahing

 *Pikemalt artiklis Verduni lahing*
### Somme'i lahing

 *Pikemalt artiklis Somme'i lahing*
### Hindenburgi liin

 *Pikemalt artiklis Hindenburgi liin*

1917
----

 *Pikemalt artiklis Hindenburgi liin*
### Nivelle'i pealetung

 *Pikemalt artiklites Nivelle'i pealetung ja Arrasi lahing (1917)*
### Flandria pealetung

 *Pikemalt artiklites Messines'i lahing (1917) ja Kolmas Ypres'i lahing*
### Cambrai lahing

 *Pikemalt artiklis Cambrai lahing*

1918
----

### Saksa kevadpealetung

 *Pikemalt artiklis Saksa kevadpealetung*
### Liitlasvägede vastupealetungid

 *Pikemalt artiklites Teine Marne'i lahing, Sajapäevane pealetung ja Compiègne'i vaherahu*

Tagajärjed
----------

 *Pikemalt artiklis Esimese maailmasõja tagajärjed*
### Hukkunud

 *Pikemalt artiklis Esimese maailmasõjas hukkunud*

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Läänerinne (Esimene maailmasõda)** |

1. 1 2  ILO 1925, lk 29.
2. ↑  WO 1922, lk 742.
3. ↑  Ayres 1919, lk 105.
4. ↑  Hosch 2010, lk 219.
5. ↑  Liddle 1997, lk 45–58.
6. ↑  Edmonds 1991, lk 361–363.

Kirjandus
---------

* Ayres, L. P. (1 August 1919). *The War with Germany: A Statistical Summary* (2nd [online] ed.). Washington, DC: United States War Department, General Staff. OCLC 869902118.
* Edmonds, J. E. (1991) [1948]. *Military Operations France and Belgium, 1917: 7 June – 10 November. Messines and Third Ypres (Passchendaele)*. History of the Great War Based on Official Documents by Direction of the Historical Section of the Committee of Imperial Defence. II. Nashville, TN: Imperial War Museum and Battery Press. ISBN 978-0-89839-166-4.
* Hosch, William, ed. (2010). *World War I: People, Politics, and Power*. New York: Britannica Educational. ISBN 978-1-615-30048-8.
* International Labour Office (1923–1925). *Les tués et les disparus*. *Enquête sur la production. Rapport général*. Tome 4. Part II. Paris et al.: Berger-Levrault, 1923–25. OCLC 6445561.
* Liddle, P. H. (1997). *Passchendaele in Perspective: The Third Battle of Ypres*. Barnsley: Pen & Sword. ISBN 978-0-85052-588-5.
* War Office (1922). *Statistics of the Military Effort of the British Empire During the Great War 1914–1920*. London: HMSO. OCLC 924169428.