recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**VELK Tallinna konsistooriumiringkond** (saksa keeles *Consistorialbezirk der Stadt Reval*) oli Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piirkondlik koguduste haldusüksus Venemaa keisririigi Eestimaa kubermangus. Eestimaa konsistoorium asus kubermangulinnas Tallinnas Douglase tänav 3.

Konsistooriumiringkonnad moodustati Venemaa keisririigis, vastavalt 1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusele.

Konsistooriumiringkondade haldusorganiks oli Venemaa Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Peakonsistoorium ja Eestimaa kubermangus Eestimaa konsistoorium.

Konsistooriumiringkonna kogudused ja kirikud
--------------------------------------------

* Tallinna Oleviste saksa kogudus (1524–1940), mis kasutas Tallinna Oleviste kirikut (*St. Olai-Kirche*),
* Tallinna Püha Vaimu kogudus, Tallinna Püha Vaimu kirik (*Kirche zum heiligen Geist*),
* Tallinna Niguliste saksa kogudus, Tallinna Niguliste kirik (*St. Nicolai-Kirche*),
* Rootsi-Mihkli kogudus, Rootsi-Soome Mihkli kirik (*Schwedisch-Finnische St. Michaelis-Kirche*).

Vaata ka
--------

* VELK Eestimaa konsistooriumiringkond, Eestimaa konsistoorium
* VELK Liivimaa konsistooriumipiirkond
* VELK Saaremaa konsistooriumiringkond
* Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend (1721–1917)
**Magustav imemari** (*Synsepalum dulcificum*) on taim sapotillipuuliste sugukonnast. See on tuntud marja poolest, mida süües annab ta tarbitavatele hapukatele ja vürtsikatele toitudele (nagu sidrun, ananass, õlu, redis ja marineeritud kurk) tuntava magusa maitse. Sellise toime annab viljalihas sisalduv aine mirakuliin, mis seob end happelisust tajuvate retseptoritega meie keelel ning pärsib omakorda hapu maitse tajumist. Marjal on väike suhkrusisaldus ja mage-magusa maitsega viljaliha. Osta saab imemarja nii tablettide kui ka külmkuivatatud kujul, sest mari ise säilib värskel kujul vaid paar-kolm päeva, tarbimisel toime kestab umbes 30 minutit. Mirakuliini kasutatakse ka suhkruasendajana. 

Autor: Jaano Oras

Botaanilised tunnused ja lühikirjeldus
--------------------------------------

Imemari kasvab umbes 3-4 meetri kõrguseks põõsaks. Nahkjad, tumerohelised lehed paiknevad okstel männastena. Lehed on süstjad 5–15 cm pikad ja 2–4 cm laiad, igihaljas. Õied on valged, väiksed, asetsevad puntidena. Valminud viljad on punased, umbes 2 cm pikkused ja 1cm läbimõõduga, piklikud üheseemnelised marjad. Viljub ja õitseb aastas korduvalt. Taim on pärit troopilisest Lääne-Aafrikast.

Kasvatamine ja kasvutingimused
------------------------------

Imemari kasvab poolvarjus kuni täispäikeselises kasvukohas. Eelistab parasniisket ja tugevalt happelise reaktsiooniga (3,5–5,8) kasvukohta. Õhuniiskus peaks jääma vahemikku 40–50%.  Tundlik järskude keskkonnamuutuste osas, ei talu miinuskraade (temperatuuri alumine piir, mida talub, on 12 kraadi sooja), ülekastmist ega ka pikki kuivaperioode.

Paljundamine
------------

Põhiliselt seemnetega, võimalik on ka haljaspistikutega ehk suvipistikutega.

Kahjurid
--------

Magustaval imemarjal esinevad villtäid, kilptäid ja kedriklestad.

Kasutamine
----------

Magustava imemarja vilju kasutatakse palmiveinide ja muude jookide magustamiseks tänapäevani. Samuti kasutatakse maisileiva maitse parandamisel traditsiooniliselt imemarja vilju.

Viited
------

1. 1 2 3  Krista Kaur (14.10.2013). "Imemari teebki imesid".
2. 1 2  herebutnot.com (1.01.2020). "Growing the Miracle berry".
3. 1 2  Trade Winds Fruit (2013). "Miracle berry".
**Paduri mõis** (saksa keeles *Padduri*) oli Sagadi mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Vila küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.

Viited
------

1. ↑  Paduri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑  Paduri krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Paduri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
Pae kihistiku stratotüübiks olevas Lasnamäe Paemurrus on Pae kihistik jäänud vee alla
**Pae kihistik** (inglise keeles *Pae Member*) on ordoviitsiumi ladestu Lasnamäe lademe Väo kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakati esimesena eristama aastal 1978 teoses "Решения межведомственного регионального стратиграфического совещания по разработке унифицированных стратиграфических схем Прибалтики 1976 г." (*1976. aasta avatud regionaalstratigraafia konverentsi otsused Baltikumi idaosa ühtsete stratigraafiliste mudelite välja töötamiseks*). Kihistik on nime saanud Pae tänava järgi.

Kihistiku stratotüübiks on Lasnamäe paemurd.

Pae kihistik on Väo kihistu keskmine kihistik. Kihistiku all lamab Rebala kihistik ja selle peal lasub Kostivere kihistik. Kihistik koosneb dolomiidist.

Lasnamäe paemurrus kuulusid Pae kihistikku järgnevad kihid (ülevalt alla):

* Pealmine põhjapunane
* Alumine põhjapunane
* Pukisarv.

Viited
------

1. ↑  Pae kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 19.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Geology and Mineral Resources of Estonia. Lasnamägi stage Linda Hints
4. ↑  Rein Einasto, Aat Sarv, *Tallinna paas, Kesk-Ordoviitsiumi sooja parasvöötme madalaveeline lubisete,* Horisont 3/2014

Välislingid
-----------

* Pae kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
**Mali rahvaassamblee** on Mali ühekojaline 147-liikmeline parlament.

Liikmed ehk saadikud valitakse üldvalimistel viieks aastaks ning neil on saadikupuutumatus. Igal valimisringkond saab ühe mandaadi, valimised toimuvad kahes voorus ning kandidaat peab valituks osutumiseks koguma üle poole häältest.

Assambleel on tavaliselt aastas kaks istungjärku, alates oktoobri esimesest esmaspäevast kuni 75 päeva ning alates aprilli esimesest esmaspäevast kuni 90 päeva. Peaminister või parlamendi enamus võib assamblee kokku kutsuda ka kolmandaks istungjärguks. Kui kolmas istungjärk toimub assamblee enda kutsel, ei tohi see olla üle 15 päeva pikkune.

Parlamendi praegune koosseis valiti 29. märtsil ja 19. aprillil 2020. Valimised võitis erakond Rassemblement pour le Mali (RPM), mis sai 51 kohta. Rahvaassamblee presidendiks valiti 11. mail 2020 Moussa Timbiné.

Vaata ka
--------

* Mali ajalugu
* Mali poliitika
* Parlamentide loend
* Mali rahvaassamblee presidentide loend
* Seadusandlik võim

Viited
------

1. 1 2  "Mali's Constitution of 1992" (PDF). *constituteproject.org*.
2. ↑  "Mali". The World Factbook. Originaali arhiivikoopia seisuga 10. november 2015. Vaadatud 28. mail 2020.

Välislingid
-----------

* Mali rahvaassamblee koduleht (prantsuse keeles)
* Rahvaassamblee Mali presidendi koduleht (prantsuse keeles)
Marie von Ebner-Eschenbach
**Marie von Ebner-Eschenbach** (neiupõlvenimi **Marie Dubský von Třebomyslice**; 13. september 1830 Troubky-Zdislavice Kroměříži lähedal (tänapäeval Tšehhoslovakkia) – 12. märts 1916 Viin) oli austria kirjanik.

Marie von Ebner-Eschenbach sündis parun Franz Dubský perekonnas. 1848. aastal abiellus ta sõjaväeinseneri ja leiutaja Moritz von Ebner-Eschenbachiga, kes suhtus toetavalt oma abikaasa kirjanduslikesse ambitsioonidesse. Nende abielu jäi lastetuks, Moritz von Ebner-Eschenbach suri 1898. aastal.

Alates 1856. aastast elas ta põhiliselt Viinis. Marie von Ebner-Eschenbach alustas kirjanduslikku tegevust näitekirjanikuna, kuid tema näidendid "Maria Stuart in Schottland" ("Maria Stuart Šotimaal", 1860), "Marie Roland", (1867), "Doctor Ritter" (1872) ja "Männertreue" ("Meeste truudus", 1874) ei saavutanud suuremat edu.

Edu aga saavutas 1875. aastal ilmunud realistlik jutukogu "Erzählungen" ("Jutustused"). 1883. aastal ilmus jutukogu "Dorf- und Schlossgeschichten" ("Küla- ja lossijutud"). Üheks tema põhiteoseks peetakse psühholoogilist romaani "Das Gemeindekind" ("Kogukonna laps", 1887).

1900. aastal valiti ta esimese naisena Viini Ülikooli audoktoriks.

Marie von Ebner-Eschenbach kirjutas ka aforisme. Eesti keeles on 2007. aastal ilmunud tema aforismide valikkogu "Aforism on pika mõtteahela viimane lüli". Eesti keeles on 1936. aastal ilmunud ka Marie von Ebner-Eschenbachi lastejutt "Krambambuli".

Viited
------

1. ↑  Marie von Ebner-Eschenbach 1830-1916 Lebendiges Museum Online
2. ↑  Marie von Ebner-Eschenbach (1830-1916) wortblume.de
3. ↑  Marie von Ebner-Eschenbach Wortwuchs

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Marie von Ebner-Eschenbach** |
**Lorentzi meetrika** (inglise keeles *Lorentzian metrics*, *Lorentz metric*) on Minkowski ruumi pseudoeukleidiline meetrika, mida kasutatakse erirelatiivsusteoorias ja triviaalse erijuhuna üldrelatiivsusteoorias.

Lorentzi meetrika on nimetatud Hendrik Lorentzi järgi.

Erirelatiivsusteoorias kasutatav tasane Minkowski ruum koordinaatidega {\displaystyle (x^{0},x^{1},x^{2},x^{3})=(ct,x,y,z)\ } omab meetrilist tensorit: 

{\displaystyle g={\begin{bmatrix}1&0&0&0\\0&-1&0&0\\0&0&-1&0\\0&0&0&-1\end{bmatrix}}\ }
Siin peetakse {\displaystyle x^{1},x^{2},x^{3}} all silmas tavalisi täisnurkseid samamastaapseid Descartesi koordinaate, {\displaystyle t} all aega, mida mõõdeti antud taustsüsteemis ja c all valguse kiirust.

  

Selle tensori kaudu määratletakse *intervall*

{\displaystyle ds={\sqrt {g\_{ij}dx^{i}dx^{j}}}={\sqrt {c^{2}(dt)^{2}-(dx)^{2}-(dy)^{2}-(dz)^{2}}},}
mis jääb Lorentzi teisenduste suhtes invariantseks.

Minkowski meetrika on pseudoeukleidiline meetrika, mis kirjeldab lamedat pseudoeukleidilist ruumi.
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
|  |
|  | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| a8 | b8 | c8 | d8 | e8 | f8 | g8 | h8 |
| a7 | b7 | c7 | d7 | e7 | f7 | g7 | h7 |
| a6 | b6 | c6 | d6 | e6 | f6 | g6 | h6 |
| a5 | b5 | c5 | d5 | e5 | f5 | g5 | h5 |
| a4 | b4 | c4 | d4 | e4 | f4 | g4 | h4 |
| a3 | b3 | c3 | d3 | e3 | f3 | g3 | h3 |
| a2 | b2 | c2 | d2 | e2 | f2 | g2 | h2 |
| a1 | b1 | c1 | d1 | e1 | f1 | g1 | h1 |

 |  |
|  |

 |
| Malelaua diagramm, mida kasutatakse arvutites ja väljatrükkides. Tegelikul malelaual on tähed ja numbrid harilikult suunatud kummagi mängija poole. |

Malelaud stauntonmalenditega
**Malelaud** on 64-ruuduline (8\*8) mängulaud. Väljade eristamiseks on need värvitud vaheldumisi mustadeks (tumedateks) ja valgeteks (heledateks). Malendi asukoha määramiseks on laua vertikaalid tähistatud tähtedega A-H ja horisontaalid numbritega 1-8.

Vaata ka
--------

* rahvusvahelise kabe 10x10 laud
Alfred de Vigny
**Alfred Victor de Vigny** (27. märts 1797 Loches – 17. september 1863) oli prantsuse luuletaja, näitekirjanik ja romaanikirjanik.

Elulugu
-------

Alfred de Vigny sündis vanas, Prantsuse revolutsiooni poolt ruineeritud aadliperekonnas. Kibestunud vanemad kasvatasid de Vignyd kuningatruuduse ja Napoleoni vihkamise vaimus. Restauratsiooni ajaks oli de Vigny jõudnud kõrgemasse ohvitseride kooli ja esialgu tundis ta kuningavõimu taastamise üle siirast heameelt. 18-aastaselt katkestas ta õpingud ning temast sai alamleitnant ainult aadlikest koosnevas kompaniis. Kuid peagi pettus ta teenistuses, sest tema ainukeseks "kangelasteoks" jäi Louis XVIII eskortimine Napoleoni tagasipöördumise ajal Elbalt.

Alfred de Vigny pühendas kogu oma kuninga teenimisest vaba aja lugemisele ja luuletamisele. Aastal 1822 ilmutas ta anonüümselt 10 luuletusest koosneva kogu "Luuletused". Aastal 1824 ilmus "Eloa", millele sai osaks suurepärane vastuvõtt. 1825. aastast alates pühendas ta end ainult kirjutamisele: 1826. aastal ilmus luulekogu "Antiiksed ja moodsad luuletused", ajalooline romaan "Cinq-Mars", mis jutustas markii de Cinq-Marsi julgest vandenõust kardinal Richelieu vastu, kes markiil selle eest pea maha raiuda lasi. De Vigny kirjutas ka näidendeid ja tõlkis Shakespeare'i aleksandriinidesse. Victor Hugo kõrval oli de Vigny romantilise koolkonna üks olulisimaid autoreid. Kodanlaste kuninga Louis-Philippe I võimuletulek solvas teda sügavalt. Oma päevikus märkis ta, et see oli talle "poliitilisest ebausust vabanemise" aeg. Ta hakkas huvi tundma Lamennais' sotsiaalse kristluse vastu ning võttis omaks isegi mõned vabariiklikud ideed.

Sel perioodil loobus ta luuletamisest. Ta hakkas proosavormis kirjutama neist, kes on oma ideaalide nimel valmis valima vaesuse või surma. 1832 ilmus "Stello" (sellest tegi ta ka lavavariandi "Chatterton", 1835), materialistlikule ühiskonnale jalgu jääva luuletaja lugu, kelle traagilises saatuses nägi autor vaimsete väärtuste allakäiku ühiskonnas.

Aastad 1837 ja 1838 olid de Vigny elu segaduste- ja õnnetusterohkeimad. Algas tema erakuelu, mille viljadeks olid suurepärased luuletused täis kannatust ja kirgastumist. Need inimteadvuse arengut kujutavad filosoofilised luuletused, mis peegeldavad Jumalast hüljatud inimhinge visklemist poliitika, tsivilisatsiooni ja tunnete kolmnurgas, ilmusid alles pärast luuletaja surma (kogu "Saatused").

Tema nägemuses on inimkonna arengut innustava geniaalsuse hinnaks üksindus. Nii, nagu poeet on Jumalast hüljatud, nii on seda ka kogu inimkond, kellel on valida ainult kannatuse ja surma vahel. Kannatus ja vaprus saatusele vastu astumisel tagavad inimväärikuse. Pärast ebaõnnestunud katset poliitikasse lülituda (1848) elas de Vigny tagasitõmbunult ja kirjutas mälestusi, mis ilmusid 1867 ("Päevik").
Maleva pealiku ametikoha tunnus
**Malev** on Kaitseliidu territoriaalne väeüksus. Malev koosneb staabist ning oma juhatuse ja liikmeskonnaga allüksustest — malevkondadest, üksikkompaniidest, üksikrühmadest. Vastavalt väe- ja relvaliigile võib malevasse kuuluda ka üksikkompaniiga võrdsustatud üksikdivisjone, üksikpatareisid või muid sääraseid eriallüksusi.

Kaitseliidus on 15 malevat. Malevate tegevus- ja vastutuspiirkonnad on enamasti võrdsustatud maakondadega, kuid Hiiumaa malevkond kuulub Lääne malevasse ja Tallinna malev on Harju malevast iseseisev.

Malevat juhib maleva pealik, kellele allub maleva staap.

Kaitseliidu põhikirja järgi võib maleva moodustada vähemalt 2000 tegevliikmest. Põhikiri loeb praeguste malevatena üles Alutaguse maleva, Harju maleva, Jõgeva maleva, Järva maleva, Lääne maleva, Põlva maleva, Pärnumaa maleva, Rapla maleva, Saaremaa maleva, Sakala maleva, Tallinna maleva, Tartu maleva, Valgamaa maleva, Viru maleva ja Võrumaa maleva. 

Operatiivselt jaotatakse malevad ja malevkonnad üksusteks analoogiliselt kaitseväeosade ja -üksustega (jaod, rühmad, kompaniid, pataljonid jne), mida juhitakse samal kombel kui kaitseväe vastavaid üksusi. 

Enne Teist maailmasõda loeti malev sõjaväelise organisatsioonina vastavaks rügemendile. Malevaid oli 15 (11 maakonna malevat, Tallinna, Tartu, Narva ja Pärnu malev) malevaga oli võrdsustatud Merekaitseliit.

Vaata ka
--------

* Maakaitseringkond

Viited
------

1. ↑  Kaitseliidu eraldusmärgid. Vabariigi Valitsuse 15. augusti 2000. a määrus nr 270, RTI, 14.09.2000, 73, 455
2. ↑  Kaitseliidu põhikiri.
3. ↑  K. L. Trakman. Sõjaväe administratsioon. Tartu 1939. Lk. 43.

Kaitseliidu malevad

Alutaguse |
Harju |
Järva |
Jõgeva |
Lääne |
Põlva |
Pärnumaa |
Rapla |
Saaremaa |
Sakala |
Tallinna |
Tartu |
Valgamaa |
Viru |
Võrumaa
  

**Endised malevad**: Narva |
Pärnu |
Tartumaa |
Petseri
Urmo Ilves 20. Eesti valdade talimängude kabeturniiri võidukarikaga, kus ta mängis Kiili valla võistkonnas (2012).
**Urmo Ilves** (sündinud 11. märtsil 1974 Viiratsis) on Eesti kabetaja, rahvusvaheline suurmeister 100-ruudulises kabes (1997). 

Kabet hakkas ta mängima Viljandis Edgar Miti ja Enno Eerma juhendamisel 1985. aastal.

Ta on kümnekordne individuaalne Eesti meister rahvusvahelises kabes normaalajakontrolliga (1990, 1994, 1996, 1997, 1999, 2003, 2004, 2015, 2016 ja 2017). Ka on ta tulnud Eesti meistriks võistkondlikult ning kiir- ja välkkabes.

Rahvusvahelisel areenil on ilmselt ta parimad tulemused 1995. aastal Euroopa meistrivõistlustel saavutatud 5.–7. koht ning 1996. aasta maailmameistrivõistlustel alagrupiturniiril 2.–3. koha jagamine. 2000. aastal jagas ta Londonis peetud kabeolümpial 1. laual esikohta.

Ilves on ettevõtte Lotus Timber tegevjuht.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is

Viited
------


1. ↑  Tanel Raig (22. november 2022). "Eesti ekspordi rahamasin hävib. Varasemad edukad koondavad". *Delfi*. Vaadatud 22.11.2022.
*n*-aarne ehk *n*-kohaline **algebraline tehe** ehk **algebraline operatsioon** hulgal on kujutus kõikide n-korteežide hulgalt hulgal *A* hulka *A* ehk funktsioon *n*-kordselt otsekorrutiselt *An* hulka *A*.

Elemente, mis on korteežide liikmed, nimetatakse operandideks, korteeži kujutist (funktsiooni väärtust) nimetatakse tehte tulemuseks. 

Naturaalarvu *n* nimetatakse tehte aarsuseks. 

1-aarne tehe on unaarne tehe ehk lihtsalt funktsioon ehk ühe muutuja funktsioon *f*: *A* -> *A* hulgal *A*; 2-aarne tehe on binaarne tehe ehk kahe muutuja funktsioon *f*: *A* × *A* -> *A*; 3-aarne tehe on ternaarne tehe. 

Ternaarse tehte näide on vektorkorrutise üldistus neljamõõtmelises ruumis **R**4, kus kolme vektori vektorkorrutis on teatav vektor, mis on risti kõigi kolme vektoriga. 

Kui *n*=0, siis on tegemist nullaarse tehtega, mis fikseerib mingi elemendi hulgal *A*. 

Hulk, millel on defineeritud algebralised tehted, on universaalalgebra. Algebraliste struktuuride defineerimisel võidakse lisada mingeid tingimusi (aksioome). 

Algebralise tehte kinnisus (nõue, et tehte tulemus kuuluks hulka *A*) sisaldub algebralise tehte mõistes ning seda ei ole tarvis eraldi aksioomiga nõuda. 

Näiteks poolrühm on hulk, millel on defineeritud assotsiatiivne binaarne algebraline tehe.

Lõpmatukohalised tehted
-----------------------

20. sajandil on hakatud rääkima ka lõpmatukohalistest tehetest, mis on defineeritud kujutustena otsekorrutiselt *Aα* hulka *A*, kus α on mis tahes kardinaalarv. Nende tehete uurimine ei kuulu algebra raamidesse.
**Urr** (originaalis rootsi keeles *Mårran*, soome keeles *Mörkö*) on Tove Janssoni väljamõeldud raamatutegelane, kes esineb aeg-ajalt autori muumilugudes. 

Ta ilmub välja kummitusliku mäetaolise keha, kahe külma jõllitava silma ning sillerdava valge hambareaga olendina. Raamatus 'Kes trööstib Tillut?' on öeldud, et Urril on ka saba, kuid seda pole keegi kunagi näinud.

Ükskõik kuhu Urr ka seisma ei jääks, külmub maa tema all ja ümber ära ning kogu taimestik sellel sureb. Maapinnal kõndides jätab ta enese järel maha jää- ja lumeraja. Kõik, mida ta puudutab, külmub samuti; kord istub ta sooja saamiseks lõkketulele ning seegi kustub kohe. 

Urr otsib tegelikult sõprust ja soojust, kuid ta on kõigi ja kõige poolt eemale tõrjutud oma surmatoova külmuse tõttu ning peab seetõttu elama kaugel Üksildaste Mägede tipus. 

Urr võib sümboliseerida ka talvist masendust.

| * v
* r
Muumitrollid |
| --- |
| Raamatud | 
"Väikesed trollid ja suur veeuputus" (1945) • "Sabatäht" (1946) • "Võlukübar" (1948) • "Muumipapa memuaarid" (1950) • "Ohtlik jaanipäev" (1954) • "Trollitalv" (1957) • "Nähtamatu laps" ja teisi jutte (1962) • "Muumipapa ja meri" (1965) • "Hilja novembris" (1970) |
| Tegelased | 
dront Edward • Filifjonka • Fredrikson • Hatifnatid • Koduvana • Muumimamma • Muumipapa • Muumitroll • Mymla • Mymla tütar • Niru • Nuhkloom • Nuuskmõmmik • Piisamrott • Sekeldaja • Sniff • Urr • Tusklik • Tusklikupreili • Tutsik ja Lipsik • Tuu-tiki • väike My |
| Muud | 
Muumimaa • Muumimaja • Muumiorg • Muumioru lood •  "Muumitroll" (kogumik) |
**Alasora** on küla Madagaskaril Antananarivo provintsis Alasora vallas Alasora künka ümber. Geograafilised koordinaadid on 18°57' S, 47°34' E.

Ajalugu
-------

Alasora on üks Imerina vanimaid külasid. Teda nimetatakse ka [Madagaskari]maa vanemaks õeks ja kuningate kodupaigaks. 

Alasora küla rajas 1490 vürst Ramasimparihy. Nime Alasora sai ta Merimanjaka valitsejalt Rangitalt ja tema teiselt abikaasalt Andrianamponga II-lt. Pärast Rangita surma otsustas tema tütar Rafohy teha Alasora Merimanjaka riigi pealinnaks ning jäi sinna elama. 

Andriamanelo viis oma pealinna Alasorasse. Ta viis Alasora ehitamise lõpule. Ta laskis oma lossi ümber kaevata vallikraavi (*hadivory*). Lisaks laskis ta ehitada valvekraavi *hadifetsy*. Ta rajas lossi ainsa sissepääsu *vavahady*, kiviplaatidest portaali, mida märgistasid kuningriigi sümbolid *aviavy* (viigipuud). Hilisemad Imerina kuningate residentsid ehitati tema lossi eeskujul. 

Andriamanelo saabumine märkis vazimbade valitsemise lõppu Alasoras ja Andriana dünastia algust. 

Andriamanelo poeg Ralambo viis oma riigi pealinna üle Ambohitrabibysse, kust tema ema oli pärit. Alasora kuningateks kuulutasid end teised vürstid, kellest üks tuntumaid oli Andriambonimera, seejärel tema poeg Andrianohara ja pojapoeg Andrianavalonjafy. Viimane sai lüüa Andrianampoinimerinalt, kes võttis naiseks tema tütre Ramanantenasoa. Seejärel päris Alasora Radama I tütar Rabodosahondra. 

Andriamasinavalona (1675–1710) sündis Alasoras ning lahkus sealt, et hõivata Antananarivo trooni. Ta rajas Alasora kuningate ja nende perekonnaliikmete kalmistu Fasana fito miandalana. Tema rajas Imerina esimese steeli (Ambatomitsangana), esimese veehoidla (Andriambato) ja esimese tammi (Fefiloha, Vahilava) Alahora tasandiku (650 hektarit) niisutamiseks. 

Alasora oli kunagise Imerina ühe piirkonna Vakinisisaony pealinn (viis ülejäänut olid Avaradrano, Ambodirano, Marovatana, Vonizongo ja Vakiniadina).

Viited
------

1. ↑  "Circuit, visite et curiosité à Antananarivo: les 12 collines sacrées". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2008. Vaadatud 28. septembril 2008.
2. ↑  "Circuit, visite et curiosité à Antananarivo: les 12 collines sacrées". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2008. Vaadatud 28. septembril 2008.
3. ↑  "Circuit, visite et curiosité à Antananarivo: les 12 collines sacrées". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2008. Vaadatud 28. septembril 2008.
4. ↑  "Circuit, visite et curiosité à Antananarivo: les 12 collines sacrées". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. detsember 2008. Vaadatud 28. septembril 2008.
5. ↑  Alasora valla tutvustus[*alaline kõdulink*]
6. ↑  Alasora valla tutvustus[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Valla koduleht
* Vaade õhust
Turniirimängija järjekordset käiku mõtlemas (Hillar Kärner)
**Maletaja** ehk **malemängija** on malemängu harrastav inimene. Malet võib harrastada asjaarmastajana (nn pühapäevamaletaja, kohvikumaletaja jms), malevõistlustel osaleva turniirimängijana või malega endale elatist teeniva kutselise malesportlasena.

Malemängu harrastajate arvu hinnati 2012. aastal 600 miljonile inimesele. Kui maletaja osaleb rahvusvahelise reitinguga malevõistlusel, siis registreeritakse ta FIDE juures. FIDE liikmete andmebaasis on üle 360 000 aktiivse turniirimängija.

Male kõrgeim tiitel on maailmameister. Kõrgeim nimetus, mille maletaja võib tulemuspõhiselt saada, on rahvusvaheline suurmeister (GM), mida annab välja FIDE. Suurmeistri nimetuse saamiseks peab maletaja järjekindlalt teostama väga kõrgetasemelist mängu, teenides kolm "suurmeistri normi" ning saavutades ELO-reitingu vähemalt 2500.

19. sajandil arenes kiiresti organiseeritud maleharrastus. Loodi arvukalt maleklubisid, hakati välja andma maleraamatuid ja -ajakirju.

Oodatud malesündmus on maleolümpia, kus mängupaika koguneb üle pooleteist tuhande maletaja (2018. aastal Bathumis näiteks 1667 maletajat).

Alates 1966. aastast peetakse igal aastal 20. juulil rahvusvahelist malepäeva.

  

* "Malemäng terrassil". Charles Bargue'i maal"Malemäng terrassil". Charles Bargue'i maal
* Malepartii Vossi palees Berliinis (1819)Malepartii Vossi palees Berliinis (1819)
* Café de la Régence, 18.–19. sajandi  tuntuim Pariisi malekohvik (1874)Café de la Régence, 18.–19. sajandi tuntuim Pariisi malekohvik (1874)
* Mehed malet mängimas Alžeerias (19. sajandi lõpp)Mehed malet mängimas Alžeerias (19. sajandi lõpp)
* "Kaasakiskuv mäng". Hans August Lasseni maal (1898)"Kaasakiskuv mäng". Hans August Lasseni maal (1898)
* Wehrmachti propagandarood aktsioonil tegevarmeesWehrmachti propagandarood aktsioonil tegevarmees
* Pühapäevamängija Luxembourgi aias (2008)Pühapäevamängija Luxembourgi aias (2008)
* Afganistani missioonis osalevad Rumeenia sõjaväelased puhkehetkel (2009)Afganistani missioonis osalevad Rumeenia sõjaväelased puhkehetkel (2009)
* Tänavaturniir välkmales Korsikal Bastias (2013) Tänavaturniir välkmales Korsikal Bastias (2013)
* Pühapäevamaletajad Bogotás (2017)Pühapäevamaletajad Bogotás (2017)

Vaata ka
--------

* Kabetaja
* "Malemäng" (maal)

Viited
------

1. ↑  Kui palju on maailmas malemängijaid?‎. chess.com, 3. detsember 2017

Välislingid
-----------

* Tänavaturniir välkmales lastele Korsikal Bastias. YouTube, 3. juuli 2011
Alaska Airlinesi lennuk Boeing 737-900
**Alaska Airlines** on Ameerika Ühendriikide lennufirma, mille peakorter asub Seattle'is Washingtoni osariigis Ameerika Ühendriikides. 

Lennufirma kodulennujaam on Seattle'i Tacoma rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 314 lennukit ja see opereerib 118 sihtkohta.

Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide lennufirmad

Air Wisconsin  **·** 
Alaska Airlines  **·** 
Allegiant Air  **·** 
American Airlines  **·** 
Cape Air  **·** 
Commut Air  **·** 
Compass Airlines  **·** 
Contour Airlines  **·** 
Delta Air Lines  **·** 
Elite Airways  **·** 
Endeavor Air  **·** 
Envoy Air  **·** 
ExpressJet  **·** 
Frontier Airlines  **·** 
GoJet Airlines  **·** 
Hawaiian Airlines  **·** 
Horizon Air  **·** 
JetBlue Airways  **·** 
Mesa Airlines  **·** 
Pen Air  **·** 
Piedmont Airlines  **·** 
PSA Airlines  **·** 
Republic Airline  **·** 
Silver Airways  **·** 
SkyWest Airlines  **·** 
Southwest Airlines  **·** 
Spirit Airlines  **·** 
Sun County Airlines  **·** 
Trans States Airlines  **·** 
United Airlines  **·** 
ViaAir  **·**
**Uroš Spajić** (serbia kirillitsas Урош Спајић; sündinud 13. veebruaril 1993 Belgradis) on Serbia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Kasımpaşa ja Serbia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Serbia klubis Belgradi Crvena zvezda, mille meeskonnas debüteeris ta Serbia kõrgliigas hooajal 2012–13.

Aastatel 2013–2016 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Toulouse ja 2016–2018 Belgia kõrgliigaklubis Anderlecht.

2018. aasta mais sõlmis ta viieaastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Krasnodar. 2020. aasta septembris läks ta laenule Hollandi kõrgliigaklubisse Feyenoord. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Kasımpaşaga.

Serbia jalgpallikoondises tegi Spajić debüüdi 4. septembril 2015 EM-i valikmängus Armeenia vastu. Ta kuulus Serbia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, kuid üheski mängus ta turniiril väljakule ei pääsenud.

Saavutused
----------

Anderlecht
* Belgia kõrgliiga: 2016–17
* Belgia superkarikas: 2017

| * v
* r
Serbia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Stojković
* 2 Rukavina
* 3 Tošić
* 4 Milivojević
* 5 Spajić
* 6 Ivanović
* 7 Živković
* 8 Prijović
* 9 Mitrović
* 10 Tadić
* 11 Kolarov (c)
* 12 Rajković
* 13 Veljković
* 14 Rodić
* 15 Milenković
* 16 Grujić
* 17 Kostić
* 18 Radonjić
* 19 Jović
* 20 Milinković-Savić
* 21 Matić
* 22 Ljajić
* 23 Dmitrović
* Treener: Krstajić

 | Serbia |
Mari Kiviniemi oktoobris 2008 Töölö raamatukogus Helsingis
**Mari Johanna Kiviniemi** (sündinud 27. septembril 1968 Seinäjoel) on Soome poliitik, Soome peaminister (2010–2011).

Ta on Eduskunna liige alates 1995. aastast.

Aastatel 2005–2006 oli Mari Kiviniemi Matti Vanhase esimese valitsuse väliskaubandus- ja arenguminister. Alates 2007. aastast oli ta Matti Vanhase teise valitsuse regionaalminister. 

12. juunil 2010 valiti ta Soome Keskerakonna esimeheks. Selles ametis oli ta kuni juunini 2012. 

Peaministriks sai ta pärast Matti Vanhase tagasiastumist 2010. aastal. Ta oli 22. juunist 2010 kuni 22. juunini 2011 Soome peaminister.

2014. aastast on ta OECD asepeasekretär.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on 1996. aastast Juha Louhivuori; neil on tütar ja poeg.

Vaata ka
--------

* Mari Kiviniemi valitsus

Välislingid
-----------

* Liisi Poll. Mari astub Matti asemele, Postimees, 19. juuni 2010
* Priit Simson. Soome peaminister Mari Kiviniemi: keskendun alati faktidele, EPL, 3. juuli 2010

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Matti Vanhanen** | **Soome peaminister**2010–2011 | Järgnev**Jyrki Katainen** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib eesnimest; perekonnanime kohta vaata artiklit Robin (perekonnanimi); Soome laulja kohta vaata artiklit Robin (poplaulja).* |

---

**Robin** on eesnimi. 

Robin oli algselt tuletis nimest Robert.

Levik
-----

Nime Robin on maailmas pandud nii poistele kui tüdrukutele. Euroopas on seda nime kandvaid meessoost inimesi rohkem kui naissoost. Põhja-Ameerikas on selle nimega rohkem naissoost isikuid.

### Eestis

1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Robin 1648 mehel ja alla 5 naisel. Robin oli Eestis populaarsuselt 105. mehenimi. Vanim Robin oli vanuserühmas 70–74, noorim vanuserühmas 0–4. Kõige populaarsem on eesnimi Robin vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 57,1 ning Viljandi maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 19,48. Robin oli keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus oli 9). 2018. ja 2021. aastal oli Robin levinuim vastsündinud poistele pandud nimi (vastavalt 83 ja 85 last). Samuti oli see levinuim aastatel 2016–2020 poeglastele pandud nimedest (445 last). 2011–2015 poeglastele pandud nimedest oli Robin 3. kohal (448 last). 2006-2010 esikümnesse ei mahtunud.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Robin 1833 mehel ja 6 naisel. Robin oli populaarsuselt 94. mehenimi ja 3815. naisenimi.

Nime kandjaid
-------------

* Robin von Eltz, Liivi ordu maameister
* Robin Gibb, Briti laulja
* Robin Hobb (Margaret Astrid Lindholm Ogden), USA ulmekirjanik
* Robin Juhkental, eesti laulja
* Robin Morgan, USA feministlik aktivist ja kirjanik
* Robin Packalen, soome poplaulja
* Robin van Persie, hollandi jalgpallur
* Robin Szolkowy, Saksamaa iluuisutaja
* Robin Söderling, Rootsi tennisist
* Paul Robin Krugman, USA majandusteadlane
* Apolo Robin Nsibambi, Uganda poliitik

### Tegelaskujud

* Robin Hood
* Robin, tegelane Batmani koomiksites

Viited
------

1. 1 2
2. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2019. Vaadatud 28. detsembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑

Välislingid
-----------

* Robin statistikaameti andmebaasis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal loodud vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Võhmuta vald (Järva-Jaani kihelkond).* |

---

**Võhmuta vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad

1939. aasta vallareform
-----------------------

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Võhmuta valla maa-alast, välja arvatud Järsi ja Metsamõisa külade, Võhmuta asunduse, Liivaku, Salu, Kuristiku, Kalda, Lombi, Kivimäe, Kopli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talude, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartaalide nr. 64–73 ja 196–209 maa-alad; senise Kuksema valla maa-alast, välja arvatud Kihme ja Kiigemõisa külade ja Purdi mõisa järgi olevate sootükkide nr. A-78, A-76 ja A-57 maa-alad; senise Väinjärve valla Ramma küla maa-alast.

Esimene Võhmuta vallavanem oli Voldemar Nõukas, kes valiti 21. aprillil Järva maavolikogu liikmeks.

Viited
------

1. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
**Višnuism** (ka **vaišnavism**) on suurima järgijate arvuga hinduismi haru. See on üks hinduismi neljast peamisest suunast šivaismi, šaktismi ja smartismi kõrval. Umbes 78% ehk 580 miljonit hinduisti on višnuistid. 

Višnuism on monoteistlik: Višnu ehk Nārāyaṇa on ainujumal, kes on kõikvõimas ja kõiketeadja, lõpmatu tarkuse ja armastusega ning igavesti eksisteeriv maailma looja, valitseja, hoidja ja hävitaja. Kuivõrd Višnu avaldub kõikjal, kõigis olendites ja kogu universumis, siis on višnuismi peetud ka panenteistlikuks kultuseks. 

Višnuismi järgi on jumal avataarana maa peal olnud üheksa korda. Viimased kolm kehastust ehk avataarat olid Rama, Krišna ja Buddha. Kümnes ja viimane kehastus (Kalki) saabub uskumuste kohaselt Kali Yuga ajastu lõpul. 

Višnuismi teoloogia sisaldab hinduismi olulisemaid uskumusi, nagu reinkarnatsioon, sansaara, karma ning mitmesugused joogasüsteemid, millest rohkem tähelepanu saab pühendumuslik praktika ehk *bhakti*-jooga. Višnuismi praktika eesmärk on igavese elu ja õndsuse (*ananda*) saavutamine, pühendudes Višnule või mõnele tema avataarale vaimses maailmas (*vaikuntha*), väljaspool füüsilise maailma illusoorsust (*maya*). 

Višnuismis on viis traditsioonilist koolkonda: Madhva višnuism, Šri višnuism, Rudra višnuism, Nimbarka višnuism ja Gaudiya višnuism (ehk Hare Krišna). Erinevused on peamiselt hinge ja jumala vahekorra käsitluses. Gaudiya višnuismi järgi ei lähtu Krišna Višnust, vaid vastupidi.

Vaata ka
--------

* Krišnaism
**Mari-Liis Kalvik** (sündinud 7. septembril 1979) on eesti keeleteadlane. 

Mari-Liis Kalvik (vasakul) koos Mari Kendlaga Eesti Keele Instituudis

Haridus ja töökäik
------------------

Kalvik on lõpetanud 1997. aastal Tallinna Tondiraba Keskkooli ja 2002. aastal Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti ja soome-ugri keeleteaduse erialal. Aastal 2004 kaitses ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi ning jätkas 2012–2015 doktoriõppes.

Ta on töötanud alates 2004. aastast Eesti Keele Instituudis, alates 2016. aastast vanemleksikograafina. Ta on "Eesti murrete sõnaraamatu" toimetaja alates 16. vihikust (2004). Ta on teadurina uurinud eesti keele hääldust (välde, palatalisatsioon, sõnaalguline h) ning lauseprosoodiat (sõnarõhk, fookus, emfaas), samuti toimetanud murdekogumikke ja -ülevaateid ("Harju-Madise murrak", 2012; "Loode-Eesti murdelood. Risti ja Harju-Madise", 2017; "Eesti murrete grammatika", 2020).

Mari-Liis Kalvik on Emakeele Seltsi tegevliige.

Kalvik on pälvinud üliõpilaste teadustööde riikliku konkursi II preemia.

Publikatsioone
--------------

* Kalvik, Mari-Liis; Piits, Liisi (2015). Lugemiseksperiment fonoloogilise varieerumise uurimiseks. Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri = Journal of Estonian and Finno-Ugric Linguistics, 6 (3), 49−77.
* Sahkai, Heete; Mihkla, Meelis; Kalvik, Mari-Liis (2015). Emfaas ja fookus eesti keeles. Eesti ja soome-ugri keeleteaduse ajakiri = Journal of Estonian and Finno-Ugric Linguistics, 6 (3), 97−122.
* Kalvik, Mari-Liis; Piits, Liisi (2019). Palatalisatsioonist ühesilbilistes i-tüvelistes pika vokaaliga sõnades. Roos närtsis, sest vaas oli tühi. Keel ja Kirjandus, 7, 513−533.
* Kalvik, Mari-Liis; Piits, Liisi (2021). Fonoloogiline varieerumine eesti keeles kolme nähtuse näitel. Emakeele Seltsi aastaraamat, 66 (1), 177−201.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5   Mari-Liis Kalvik Eesti Teadusinfosüsteemis
**Mari Kanasaar** (28. aprill 1937 Tallinn – 22. veebruar 2022) oli eesti moekunstnik ja illustraator.

Elulugu
-------

### Haridus

Õppis Tallinna 27. 8-klassilises koolis Rahumäel ja seejärel Tallinna 7. Keskkoolis. Aastatel 1956–1962 oli moeüliõpilane Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis.

11-aastaselt põdes ta lastehalvatust ning sellest ajast saati vajas ta liikumiseks ratastooli.

### Töö

Aastatel 1963–1965 oli Tallinna Moemaja kunstnik, kavandas rõivamudeleid. Aastatel 1965–1992 töötas ta ajakirja Siluett moekunstniku ja toimetajana, kirjutas ajakirjale artikleid ja tegi moeillustratsioone.

Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 1969.

### Akadeemiline ja hilisem ajakirjanduslik tegevus

1990ndatel pidas loenguid 20. sajandi moestiilidest Eesti Kunstiakadeemia moeeriala üliõpilastele, juhendas diplomande. Kirjutanud moeajalooalaseid artikleid ajakirjadele Stiil ja Avenüü, avaldanud artikleid stiilist, moekunstnikest ja moeikoonidest mitmes perioodilises väljaandes, sageli illustreerides neid oma joonistustega.

Teosed
------

2010. aastal ilmus Sulev Olli ja Mari Kanasaare koostöös "Printsessi voodikohendaja päevaraamat". 

*Sulev Olli luulekogu on võrdselt ka Mari Kanasaare pildiraamat – tekst muundub selles sujuvalt pildiks ja pilt tekstiks. Üks ei ole mõeldav ilma teiseta, koos sünnib ent nauditav tervik. (Peeter Helme).* 
2013. aastal ilmus tema kirjutatud essee kakskeelses raamatus "Kaamos : Eesti mood täna = Fashion now: Estonia" (kirjastus Stiilikanal).

Näitustel osalemine
-------------------

* 1978 moejooniste näitus Tallinna Kunstisalongis koos Kristel Leedjärvega,
* 1984 grupinäitus Draakoni galeriis koos Kristel Leedjärve ja Luule Heapostiga.
* 2012–2013 osalus ajaloolisel näitusel "Mood ja külm sõda" Kumu suures saalis. "Mood ja külm sõda" Kumu suures saalis.

Viited
------

1. ↑  Sulev Oll, Mari Kanasaar "Printsessi voodikohendaja päevaraamat". Raadiosaade "Uus raamat", esmaeeter 04.03.2011.

Välislingid
-----------

* 
* 
* Tiivad kannavad, jalad mitte. Delfi Lood / Anne & Stiil, 7. oktoober 2007
* Raadiosaade "Uus raamat". ERR Arhiiv, esmaeeter 4. märtsil 2011
Mari-Liis Aasmäe (sündinud 7. novembril 1988 Tartus) on eesti laulja. Ta oli aastatel 2003–2007 tegutsenud bändi Dynamint liige.

Elulugu
-------

Aasmäe on lõpetanud Tartu Kommertsgümnaasiumi ja omandanud bakalaureusekraadi Akadeemia Nordis reklaami ja marketingi erialal. Lisaks sellele on ta lõpetanud Tartu 2. Muusikakooli klaveri erialal. 

Laulmist hakkas Aasmäe õppima viieaastaselt laulustuudios FA# Ingrid Otti juhendamisel. Alg-, põhi- ja keskkooli ajal laulis ta Tartu Kommertsgümnaasiumi laulukooris. Aasmäe on võtnud laulutunde ka Elmet Neumannilt.

Töötab ajalehe Tartu Postimees müügiesindajana.

Soolokarjäär
------------

Mari-Liis Aasmäe debüütsingel "Varjud" ilmus 2009. aastal, sellel tegi kaasa DJ Whirl. 2009. aasta Raadio 2 Aastahitt Top 40-s hääletasid kuulajad laulu 19. kohale. Raadio Uuno Numero Uuno 2009 Top 100-s platseerus lugu 47. kohale. Lisaks sellele singlile loodi koos veel "Illusioon", "Ingel", "Tõbine" ja "Deja Vu".

2011. aasta aprillis lõi Mari-Liis Aasmäe koos Vahur Valgmaaga loo "Kevadel". Loole lõi remiksi DJ I.M.T.B.

### Singlid

* "Varjud" (koos DJ Whirliga)
* "Ilusioon" (koos DJ Whirliga)
* "Ingel"
* "Tõbine"
* "Deja Vu" (koos DJ Whirliga)
* "Kevadel"
* "Lootuse puiesteel"
* "Error"
* "Feel The Light" (koos Igor Blaska'ga)
* "Kustutades sõnumeid"

Viited
------

1. ↑  Mari-Liis Aasmäe mari-liis.ee
2. ↑  Mari-Liis Aasmäe mari-liis.ee
3. ↑  Mari-Liis Aasmäe mari-liis.ee
4. ↑  Mari-Liis Aasmäe sel reedel esmakordselt Club Cinemas![*alaline kõdulink*] Elu24, 2. veebruar 2011
5. ↑  Numero Uuno 2009 Uuno.ee
6. ↑  Mari-Liis Aasmäe sel reedel esmakordselt Club Cinemas![*alaline kõdulink*] Elu24, 2. veebruar 2011
7. ↑  Mari-Liis: suhet peab alustama mees![*alaline kõdulink*] Kroonika, 21. aprill 2011
**Erik XIV** (13. detsember 1533 Stockholm – 26. veebruar 1577 Örbyhus) oli Rootsi kuningas 1560–1568.

Erik XIV oli Gustav I Vasa ja Katharina von Sachsen-Lauenburgi vanim poeg, Johan III ja Karl IX vend.

Tema järjekorranumber ei tähenda õigupoolest seda, et ta oleks olnud Rootsi 14. Eriku-nimeline kuningas. Johannes Magnus kirjutas Rootsi ajaloo, mille tarbeks ta leiutas Rootsi müütiliste kuningate nimistusse 6 Karli enne Karl Sverkerssoni ja 5 Erikut enne Erik Võidukat. Need kuningad, keda on kujutatud eranditult positiivselt, on välja mõeldud arvatavasti Rootsi printside Eriku ja Johani peale mõeldes, kellele see raamat oligi pühendatud. Kui Erik ja Johan kuningaks said, siis võtsid nad Johannes Magnuse pakutud nummerduse omaks.

Kuningaks saanuna (1560, kroonimine 29. juunil 1561 Uppsalas) asutas Erik krahvi ja vabahärra seisused – varem Rootsi aadlikel tiitleid ei olnud. Ta sekkus 1561 Liivi sõtta, võttes juunis vastu Eestimaa aadlike ustavusvande.

Erik umbusaldas oma vendi, eriti Soome hertsogit Johanit, ja piiras alates 1561. aastast nende õigusi. 1563 alustas ta Johani vastu sõda, vallutas viimase pealinna Turu ja vangistas Johani koos abikaasaga. Eriku umbusaldas ei piirdunud oma vendadega, vaid laienes teistelegi kõrgaadlikele, näiteks Sturedele. Mitu neist lasi ta hukata.

Erik XIV
1563 viis ta Rootsi sõtta Taani, Poola ja Lübecki vastu, alustades Põhjamaade seitsmeaastast sõda.

Kosinud edutult Inglismaa kuninganna Elizabeth I, abiellus Erik 1568 soome lihtsõduri Maunu tütre Kaarinaga (rootsipäraselt Karin Mansdotter). 

Samal aastal kukutati ta vendade Johani ja Karli poolt ning vangistati. Vennad hoidsid teda üheksa aastat vangis, sealhulgas Turu ja Kastellholmi kindluses, kus Erik oli kunagi ise vangis hoidnud oma venda Johanit. 1577 lasi kuningas Johan III oma vanema venna hernesupiga mürgitada.

Perekond
--------

Erik XIV isa oli Gustav I Vasa ja ema oli Katharina von Sachsen-Lauenburg.

Erik abiellus 1568 Karin Mansdotteriga. Sellest abielust sündisid

* poeg Gustaf Eriksson (1568–1607)
* poeg Henrik Eriksson (1570–1574)
* poeg Arnold Eriksson (1572–1573)
* tütar Sigrid Eriksdotter (1566–1633)

Erikul oli ka lapsi väljaspool abielu. Kõigi nende laste ema oli Agda Persdotter.

* tütar Virginia Eriksdotter (1559-1633)
* tütar Constantia Eriksdotter (1560–1649)
* tütar Lucretia Eriksdotter (1564–1590)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Erik XIV** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gustav I Vasa** | **Rootsi kuningas**1560–1568 | Järgnev**Johan III** |
Keemias ja biokeemias on **kõrgmolekulaarsed ühendid** suure molekulmassiga, makromolekulaarsed ühendid. 

Kõrgmolekulaarse ühendi molekulmass võib olla mõnest tuhandest mitme miljonini. Enamasti moodustuvad need molekulid suhteliselt väikese molekulmassiga ühendite polümerisatsioonil (tegelikul või mõttelisel) ja nii esinevad nende struktuuris korduvad struktuurielemendid (monomeersed lülid). *Korduvatest lülidest ühe või mõne eemaldamine kõrgmolekulaarse ühendi molekulist ei muuda selle molekuli omadusi*; siiski see reegel ei kehti paljude biopolümeeride korral.

Kõrgmolekulaarsete ühendite vastandina (tihti polümeersete ühendite välistamiseks) kasutatakse mõistet „**madalmolekulaarsed ühendid**", mis reeglina ei sisalda korduvaid lülisid. Kitsama tähendusega nimetused on lenduvad ühendid, vedelikud, gaasid jm. 

Keemias ja keemiatööstuses kasutatakse põhiliselt terminit "polümeerid", biokeemias aga termineid "makromolekulid" ja "biopolümeerid". Kõrgmolekulaarseid ühendeid liigitatakse mitme põhimõtte järgi:

* orgaanilised (plastid, biopolümeerid) ja anorgaanilised (paljud mineraalid)
* looduslikud (valgud, nukleiinhapped, looduslikud vaigud, tselluloos, tärklis, kerogeen, mitmed mineraalid ) ja sünteetilised (sünteetilised polümeerid, silikoonõli ehk polüdimetüülsiloksaan)
* lineaarse (polüetüleen) ja hargnenud (ligniin) ahelaga ning ruumilise struktuuriga (bakeliit) molekulid
* heteroahelaga (põhiahelas on mitu eri elementi, näiteks biopolüsahhariidid) ja homoahelaga (põhiahelas on üksainus element, näiteks süsinikahelaga polümeerid)
* polümeerset tüüpi ühendid (kas monomeeri lülidest koosnevad liitumispolümeerid või polükondensaadid nagu valgud ja nukleiinhapped) ja mittepolümeerset tüüpi makromolekulid (lipiidid ja makrotsüklid).

Kõrgmolekulaarsetest ühenditest koosnevad kõik organismide koed. Nendel ainetel, kui suure energeetilise potentsiaaliga toormel, on eriline tähtsus tahke- ja vedelkütustena, mille termokeemiline muundamine võimaldab toota vedelat ja gaasilist mootorikütust. Tekstiilmaterjalid, plastid, kiled, lakkid, liimid jmt on polümeersed produktid.

Vaata ka
--------

* Makromolekulid
* Polümeerid
* Biopolümeerid
Dobruja kujutatuna Euroopa kaardil
**Dobrudža** (bulgaaria keeles Добруджа; rumeenia keeles Dobrogea; türgi keeles Dobruca) on ajalooline piirkond Balkanil, mis on alates 19. sajandist jagatud Bulgaaria ja Rumeenia territooriumide vahel. See asub Doonau jõe alamjooksu ja Musta mere vahel ning hõlmab Doonau deltat, Rumeenia rannikut ja Bulgaaria ranniku põhjaosa. Ala koosneb Põhja-Dobrudžast, mis on osa Rumeeniast, ja Lõuna-Dobrudžast, mis on osa Bulgaariast.

Rumeenia piirkonna vastav territoorium on jagatud Constanța ja Tulcea maakonna vahel. Selle kogupindala on 15 588 km², kus elab veidi alla 900 000 inimese. Selle peamised linnad on Constanța, Tulcea, Medgidia ja Mangalia.

Bulgaaria piirkonna vastav territoorium on jagatud Dobriči ja Silistra piirkonna vahel. Sinna juurde kuuluvad General Kantardzhievo küla Varna piirkonnas ning lisaks Razgradi piirkonna külad Konevo, Rainino, Terter ja Madrevo. Selle kogupindala on 7566 km², kus elab kokku umbes 310 000 inimest. Tähtsamad linnad on Dobrič ja Silistra.

Vaata ka
--------

* Väike-Sküütia (Vana-Rooma provints)
* Dobrudža tatarlased

Viited
------

1. ↑  KNAB Eesti Keele Instituut

Välislingid
-----------

* Dobrudža – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Orléansi hertsog** (prantsuse keeles *Duc d'Orléans*) oli Prantsuse aadlitiitel, mille tavaliselt andis Prantsusmaa kuningas mõnele lähisugulasele (tavaliselt nooremale vennale või pojale) või mida päriti meesliini pidi. Tiitli asutas 1344. aastal kuningas Philippe VI oma nooremale pojale Philippe'ile, hiljem taaslõi selle kuningas Charles VI oma pojale Louis'le. Louis' kaudu läks tiitel pärimise teel tema poja kaudu pojapojale, kellest sai hiljem kuningas Louis XII. Orléansi hertsogi tiitlit loodi ja taasloodi kokku kuus korda, 1661. aastal andis Louis XIV selle enda pojale Philippe'ile, kelle järeltulijatest said Bourbonide Orléansi dünastia hertsogid. Tiitli viimane kandja oli Ferdinand-Philippe, kes suri 13. juulil 1842.

Palais-Royalis resideerinud hertsog Louis Philippe II seadis Louvre'is võimul olnud Louis XVI võimu kahtluse alla. Tema pojast sai 1830. aastal viimaks kuningas Louis-Philippe I. Selle haru järeltulijad olid Prantsusmaa trooni orléanistidest pretendendid.

Kanada saar Île d'Orléans on nime saanud Orléansi hertsogi Henri II järgi. Ameerika Ühendriikide linn New Orleans on nime saanud hertsog Philippe II järgi.

Vaata ka
--------

* Orléansi krahvkond
* Orléanistid
* Legitimistid
* Dofään
* Yorki hertsog
Neitsi Maarja ja pühakute kõrgreljeefsete kujutistega kaunistatud tümpanon Santa Maria Gloriosa dei Frari kirikul Veneetsias
Reljeef Vana-Kreeka templi metoobil. Enamik kujutist on kõrgreljeefne, kuid figuuride kaugemad osad on töödeldud keskmise kuni madalreljeefina
**Kõrgreljeef** (itaalia keeles *alto rilievo*, prantsuse keeles *haut-relief*) on reljeefi tüüp, mille puhul skulpturaalne kujutis on töödeldud väga kõrgena ja figuurid eenduvad taustast enam kui poole oma mahust. Kõrgreljeefi puhul tekib sageli mulje peaaegu ümarplastilisest teosest.

Pildid
------

* Kõrgreljeef rooma hauamonumendilKõrgreljeef rooma hauamonumendil
* Benedetto Antelami "Ristiltvõtmine", 1178Benedetto Antelami "Ristiltvõtmine", 1178
* Benedetto da Rovezzano reljeef muuseumis Firenzes, 15. sajandBenedetto da Rovezzano reljeef muuseumis Firenzes, 15. sajand
* "Karjaste kummardamine", Francesco Grassia, 1674"Karjaste kummardamine", Francesco Grassia, 1674
* Fail:Zürich - Kunsthaus - Rodin&Rodini "La Porte de l'Enfer" 'Põrguvärav'

Vaata ka
--------

* Madalreljeef
* Ümarplastika

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 27. oktoobril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001