recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Läckö loss** on loss Rootsis Västra Götalandi läänis Lidköpingi vallas Vänerni järve Kållandsö saarel. 

Loss on avatud ka külastajatele. Suviti korraldatakse seal mitmesuguseid näitusi. Lossi juurde on rajatud selline ürdiaed, nagu see võis välja näha 350 aastat tagasi. Sinna pääseb autoga, kohaliku bussiga ja laevaga. 

1298. aastal hakati Skara piiskopi Brynolf Algotssoni korraldusel ehitama kuningataluks mõeldud linnust, mis koosnes kolmest-neljast müüriga ümbritsetud hoonest. Asukoht oli Skara piiskopkonna keskpaik. 1470. aastatel toimunud tulekahju järel lasi piiskop Brynolf Gerlachsson varemed lammutada.

Pärast Västeråsi riigipäeva 1527. aastal läks mõis Rootsi kroonile ning sellest sai läänivaldus. 
Magnus Gabriel De la Gardie oli lossi omanik 17. sajandi keskel ning tema andiski sellele praeguse väljanägemise. 

1719. aastani renditi lossi välja eraisikutele, kuna lossi haldasid Rootsi krooni ülevaatajad (*hauptman*), keda hiljem nimetati lossikirjutajateks (*slottsskrivare*). Üldine vastutus krooni omandi eest lasus Kammerkolleegiumil ja selle käepikendusel läänivalitsusel Mariestadis. 

1731. aastal sai Läckö kuninglikuks lossiks, kuid kuningatalu renditi endiselt välja. 

1810. aastal sai lossist jälle läänivaldus *Sikajocki* nime all. See nimi ei läinud käibele, kuid Maamõõtmisamet kasutab seda endiselt. 

1990. aastal võttis tegevuse üle Sihtasutus Läckö Instituut (*Stiftelsen Läckö Institutet*), mis kannab nüüd nime *Stiftelsen Läckö Slott*. Aastast 1993 haldab Läckö lossi Riigi Kinnisvaraamet. Lossi ametlik nimi on **Sikajocki**.

Välislingid
-----------

* Lossi koduleht
* Lossi ajalugu (*rootsi keeles*)
**2004. aasta Leedu parlamendivalimised** toimusid kahes voorus 10. ja 24. oktoobril 2004.

Valimisreeglid
--------------

### Lühitutvustus

Valimissüsteem on paralleelsüsteem. Leedu Seimi 141 kohast täidetakse 70 kohta võrdelise valimissüsteemi järgi. 71 kohta täidetakse ühemandaadilistes ringkondades. Valijatel on kaks häält. Üks hääl antakse nimekirja poolt, teine oma valimisringkonna lemmikkandidaadile.

### Valimisreeglid võrdelise valimissüsteemiga täidetavas osas

Kõigepealt tehakse kindlaks nimekirjad, mis ületasid valimiskünnise. Valimiskünnis on 5% partei ja 7% valimisliidu puhul. Künnise ületanud nimekirjade vahel, jaotatakse kohad Hare'i-Niemeyeri kvootide ja suurimate ülejääkide meetodi abil. Nimekiri on kinnine. See toimub valimiste esimeses voorus.

### Isikumandaadid

Et ringkonnas võita esimese vooruga, peab võitja koguma 50% pluss ühe hääle kehtivatest häältest ja ringkonnas peab valimisaktiivsus olema vähemalt 40%. Kui osalus jääb alla 40%, loetakse parlamenti valituks kandidaat, kes sai kõige rohkem hääli, kuid mitte vähem kui 20% valimistel osalenud kodanike häältest. Kui ringkonna valimistulemused nendele tingimustele ei vasta, toimub kahe nädala pärast ringkonnas teine voor kahe rohkem hääli kogunud kandidaadi vahel.

Valimistulemused
----------------

### Kokku

| Partei/ valimisliit | Hääli | Nimekirja-mandaate | Isiku-mandaate | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Leedu Tööpartei | 340 035 | 22 | 17 | 39 |
| Töö Leedu Hüvanguks | 246 852 | 16 | 15 | 31 |
| Kodumaa Liit (konservatiivid, poliitvangid, kristlikud demokraadid) | 176 409 | 11 | 14 | 25 |
| Liberaaltsentristlik Liit | 109 872 | 7 | 11 | 18 |
| Rolandas Paksase valimisliit Korra ja Õigluse Eest | 135 807 | 11 | 9 | 2 |
| Talurahva Partei ja Uue Demokraatia Partei Liit | 78 902 | 10 | 5 | 5 |
| Üksikkandidaadid | 0 | 0 | 5 | 5 |
| Leedu Poolakate Valimisaktsioon | 45 302 | (ei ületanud künnist) | 2 | 2 |
| Teised | 62 476 | 0 | 0 | 0 |

Välislingid
-----------

* Leedu Keskvalimiskomisjoni lehekülg (inglise keeles)
Rasmus Rissanen 2013. aastal Charlotte Checkersi mängijana
**Rasmus Santeri Rissanen** (sündinud 13. juulil 1991 Kuopios) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Rootsi kõrgliigaklubis Örebro HK

Rissanen hakkas jäähokit mängima kodulinnaklubis KalPa. 2009. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i *draft* '​is 178. valikuna. Aastatel 2009–2011 mängis Rissanen Western Hockey League'i klubis Everett Silvertips. 2011. aastal aprillis sõlmis ta Hurricanesiga kolmeaastase lepingu. Ta asus seejärel mängima American Hockey League'is (AHL) Hurricanesi tütarklubis Charlotte Checkers. NHL-is debüteeris Rissanen lõpuks 6. märtsil 2015 mängus Minnesota Wildi vastu.. NHL-is sai ta see hooaega kirja kokku kuus mängu. Hooajal 2015/16 mängis Rissanen taas vaid AHL-is.

Aastatel 2016–2018 mängis Rissanen KHL-i klubis Jokerit. Alates hooajast 2018/19 on Rissanen mänginud Örebros.

2009. aastal võitis Rissanen Soome kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2011. aastal jõudis ta Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel veerandfinaali.

Viited
------

1. ↑  "Hurricanes sign Rasmus Rissanen to Entry-Level contract". *Carolina Hurricanes*. 4. aprill 2011. Vaadatud 2. jaanuaril 2013.
2. ↑  "Dubnyk stifles Hurricanes, Wild win fifth straight". *National Hockey League*. 6. märts 2015. Vaadatud 6. märtsil 2015.

Välislingid
-----------

* Rasmus Rissanen hockeydb.com lehel
**"Mantlipärija"** (originaalpealkirjaga **"The Apprentice"**) on Ameerika Ühendriikide tõsielusari, milles kohtunikud otsustavad võistlejate ärioskuste üle. Sarja lõi 2004. aastal produtsent Mark Burnett. 

2018. aastaks on sellest NBC eetris olnud 15 hooaega, millest esimeste 14 vältel oli saatejuht USA ärimees Donald Trump. Kui Trump teatas kandideerimisest USA presidendiks, võttis sarja juhtimise üle filminäitleja ja endine California kuberner Arnold Schwarzenegger. Lisaks oli 2005. aastal eetris Martha Stewarti erihooaeg.

Võistlejad jagatakse kahte võistkonda ehk "firmasse", iga uut ülesannet juhib kummastki üks vabatahtlik projektijuht. Äriliste ülesannete seas on näiteks toodete müük, rahakogumine heategevuseks või reklaamikampaania loomine. Kaotanud meeskonna kaotuse põhjusi analüüsitakse koosolekul. Iga episood lõpeb sellega, et saatejuht teatab ühele võistlejale: "Sa oled vallandatud!"

Sarjast on tehtud kohalikke mugandusi enam kui 20 riigis. Eesti versioon oli eetris 2007. aasta sügisel TV3-s, selle saatejuht oli Armin Karu.
**Tamme-äkksurm** (inglise keeles *sudden oak death*) on paljudel taimedel esineda võiv ohtlik seenhaigus, mida põhjustab *Phytophthora ramorum*. 

Haiguse sümptomid ja raskusastmed võivad peremeestaimedel erineda, nii on rododendronitel peamisteks haigustunnusteks võrsete närbumine ja lehelaiksus. Lehtedele tekivad hajusad ebaselgete piirjoontega laigud, leherootsudel nekroos, lehealus ja lehetipp tumenevad – ka neil esineb nekroos, võrsed aga närbuvad. 

Põhja-Ameerika lääneosas põhjustab *Phytophthora ramorum* tammede ja teiste pärismaiste puude hukkumist.

Haigestuda võivad väga erinevate taimesugukondade ja -perekondade liigid, nagu: suurelehine vaher, mägivaher, aleuudi adiantum, kalifornia hobukastan, harilik hobukastan, Menziesi maasikapuu, harilik maasikapuu, leesikas, harilik kanarbik, kameelia, harilik kastanipuu, harilik pöök, kalifornia paakspuu, purshi paakspuu, harilik saar, rannikgriseliinia, virgiinia nõiapuu, punane aroonia, laialehine kalmia, loorberipuu, kobarküüvits, kiviviljak, harjaskarvane kuslapuu (kalifornia kuslapuu), magnoolia, kõrge mikeelia, viltulehine lõunapöök, erilehine osmantus, raudpuu (parrootia), fraseri fotiinia, õisküüvits, harilik ebatsuuga, tamm, kalifornia türnpuu, rododendron (välja arvatud *Rhododendron simsii - simsi rododendron* ehk simsi asalea), paljaviljaline kibuvits, raagremmelgas, ranniksekvoia, harilik sirel, laialehine laanelill, mägiloorber, ebamustikas ja lodjapuu.
Tsunami liikumine India ookeanis.
**2004. aasta India ookeani maavärin** ehk **Suur Sumatra-Andamani maavärin‎** oli maavärin, mis leidis aset 26. detsembril 2004 kell 00:58:53 maailmaaja järgi (kell 7:58:53 kohaliku aja järgi). 

Maavärina epitsenter oli India ookeanis Sumatra põhjaosast lääne pool. Maavärina põhjustas subduktsioon. 

Maavärina magnituud oli 9,1. See oli võimsaim maavärin pärast 9,2-se magnituudiga suure reede maavärinat 1964, mille kese oli Alaska lähedal, ning võimsuselt neljas alates 1900. aastast. 

Maavärin tekitas tsunami, mida nimetatakse sageli Aasia tsunamiks. Tsunami laastas Indoneesia, Sri Lanka, India, Tai ja teiste maade randu. Lained jõudsid ka Somaaliasse, mis asub maavärina epitsentrist 4500 km kaugusel. Randu üleujutavate lainete kõrgus oli kuni 30 meetrit. 

Tsunami tagajärjel hukkus üle 230 000 inimese.

Huvitavat
---------

Soome president Sauli Niinistö elas koos oma pojaga tsunami üle Tais lambiposti külge klammerdudes.

Viited
------

1. ↑  Osborne, Hannah (24.03.2017). "Boxing Day tsunami: The facts about the 2004 Indian Ocean disaster" (inglise). International Business Times. Vaadatud 14.09.2017.
2. ↑  "Rootsi ajakirjandus tervitas Soome uut presidenti kui kangelast", ERR uudised, 7. veebruar 2012

Välislingid
-----------

* Fotod ja videod
**Tamme-kivipuravik** (*Suillellus luridus*) on puravikuliste sugukonda ja perekonda *Suillellus* kuuluv seeneliik. Seene varasem ladinakeelne nimi oli *Boletus luridus* ja see liigitati kuni 2014. aastani kivipuraviku perekonda.

Tamme-kivipuravik kasvab heitlehistes metsades lubjarikasel pinnasel Aasias, Euroopas ja Põhja-Ameerika idaosas. Viljakehad viljuvad suvel ja sügisel ning neid võib olla rohkesti. See moodustab mükoriisat mitme laialehise puuga, näiteks tamme, kase ja pöögiga.

Tamme-kivipuraviku kübar on oliivipruun ja kuni 20 cm lai. Eosed on väikesed ja punakad, mõõtmega 12–15 × 5–7 mikromeetrit. Jalg on toekas ja ookrikarva, 8–14 cm pikk ja 1–3 cm jäme. Jalg on kaetud punaka võrgustikuga. Sarnaselt teiste punakate eostega kivipuravikega muutub viljakeha vajutamisel või murdumisel kiiresti sinakaks. Viljakeha meelitab mitmeid putukaid, kes seenest toituvad.

Tamme-kivipuravikuga sarnaneb saatana-kivipuravik (*Rubroboletus satanas*), kuid viimasel on suurem ja robustsem viljakeha ning heledam kübar.

Tamme-kivipuravik on värskelt mürgine. Tarbimisel koos alkoholi või ilma põhjaliku kupatamiseta võib põhjustada iiveldust ja oksendamist.

Viited
------

1. ↑  MEIE PURAVIKKE 1. EL 2008/1

Välislingid
-----------

* Suillellus luridus andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Riigivolikogu 65. valimisringkond** asus Narvas.

Ringkonda kuulusid: Narva linna Narva-Jõesuu linna-osa ning Narva linna osa, mis piiratud järgmise joonega: Narva linna ja Alutaguse valla piirikraavi suubumise kohalt Narva jõkke Narva jõe läänepoolset kallast mööda kuni raudtee maa-ala ja Kreenholmi piirini, raudtee maa-ala piiri mööda läände kuni Heleda tänava äärse kraavini; Heleda tänava äärset kraavi mööda kuni linna läänepoolse piirini; linna läänepoolset piiri mööda kuni raudteeni; raudteeliini mööda kuni linna läänepoolse piiri ja raudteejoone nurgani; linna läänepoolset piiri mööda kuni Narva linna ja Alutaguse valla piirikraavi suubumise kohani Narva jõkke.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9849 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Adolf-Hugo Roode, Leonhard Vahter (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Heinrich Verberg, kes said vastavalt 2410, 2755 ja 1799 häält, seega valiti 65. valimisringkonnast Riigivolikogusse Evald Konno.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli August Põlts.
**Born This Way Ball** on maailmaturnee, mis toimub laulja ja laulukirjutaja Lady Gaga teise stuudioalbumi "Born This Way" raames.

Turnee oli 2012. aastal tulu poolest maailma viies kontsertetendus ning see toimus kõikidel kontinentidel peale Antarktika.
Turnee kogutulu oli 183,9 miljonit dollarit kokku 98 kontserdilt. Kriitikud võtsid turnee soojalt vastu.

Lady Gaga kirjeldas kontserditurneed kui "elektro-metal-popp-ooperit". Lavastus jutustas loo kuulsuse kuningriigist, sellest, kuidas me sünnime ja kuidas me sureme tähistades. Lava oli kujundatud keskaegse gooti stiilis lossina, millele olid lisatud tornid ja lavakeel, mis aitas artistil publikuga paremini suhelda. Fännidel, kes jõudsid kontserdipaika esimesena ning olid gagalikult riietatud, oli võimalus Lady Gagaga pärast kontserti kohtuda.

Lugude järjestus
----------------

1. Highway Unicorn (Road to Love)

2. Government Hooker

3. Born This Way

4. Black Jesus + Amen Fashion

5. Bloody Mary

6. Bad Romance

7. Judas

8. Fashion of His Love

9. Just Dance

10. LoveGame

11. Telephone

12. Hair

13. Electric Chapel

14. Heavy Metal Lover

15. Bad Kids

16. The Queen

17. Yoü and I

18. Americano

19. Poker Face

20. Alejandro

21. Paparazzi

22. Scheiße

**Encore**

23. The Edge of Glory

24. Marry the Night

Kontserdid
----------

| Kuupäev | Linn | Riik |
| --- | --- | --- |
| 14.08.2012 | Sofia | Bulgaaria |
| 16.08.2012 | Bukarest | Rumeenia |
| 18.08.2012 | Viin | Austria |
| 21.08.2012 | Vilnius | Leedu |
| 23.08.2012 | Riia | Läti |
| 25.08.2012 | Tallinn | Eesti |
| 27.08 & 28.08.2012 | Helsingi | Soome |
| 30.08 & 31.08.2012 | Stockholm | Rootsi |
| 02.09.2012 | Kopenhaagen | Taani |
| 04.09 & 05.09.2012 | Köln | Saksamaa |
| 08.09 & 09.09.2012 | London | Inglismaa |
| 11.09.2012 | Manchester | Inglismaa |
| 15.09.2012 | Dublin | Iirimaa |
| 17.09 & 18.09.2012 | Amsterdam | Holland |
| 20.09.2012 | Berliin | Saksamaa |
| 22.09.2012 | Pariis | Prantsusmaa |
| 24.09.2012 | Hannover | Saksamaa |
| 26.09 & 27.09.2012 | Zurich | Šveits |
| 29.09 & 30.09.2012 | Antwerpen | Belgia |
| 02.10.2012 | Milano | Itaalia |
| 03.10 & 04.10.2012 | Nice | Prantsusmaa |
| 06.10.2012 | Barcelona | Hispaania |

Bänd
----

* Lady Gaga – laul, klaver, kitarr, keytar
* Lanar "Kern" Brantley – basskitarr, bändi liider
* George "Spanky" McCurdy – trummid
* Brockett Parsons – süntesaator
* Tim Stewart – kitarr
* Ricky Tillo – kitarr
* Joe Wilson – muusikajuht

Viited
------

Välislingid
-----------

* Lady Gaga Official Webpage
**Boriss Vilkitski** (vene Борис Андреевич Вилькицкий) (22. märts 1885 Pulkovo – 6. märts 1961 Brüssel) oli vene hüdrograaf, geodeet ja Arktika uurija, kontradmiral (Põhjaoblast, 1919).

Boriss Vilkitski sündis Andrei Vilkitski peres. 1904. aastal lõpetas ta Merekadetikorpuse, osales Vene-Jaapani sõjas 1904–1905. 1908. aastal lõpetas mereakadeemia. 1908–1912 tegeles hüdrograafiliste uurimistega Läänemeres ja Kaug-Idas.

1913. aasta alguses sai 2. järgu kapten Boriss Vilkitski jäämurdja Taimõr komandöriks ja Põhja-Jäämere hüdrograafiaekspeditsiooni abijuhatajaks. Jäämurdjad Taimõr ja Vaigatš pidid Põhja-Jäämere rannikut ja saari kaardistama ning Põhja mereteel liikumise võimalusi uurima. Pärast ekspeditsiooni juhi I. Sergejevi haigestumist sai Vilkitski juunis 1913 ekspeditsiooni juhiks. 

1913. aastal sõideti Vladivostokist Murmanskisse. Retke käigus oli ekspeditsioon sunnitud Kanada Arktikast tulnud paakjää tõttu Taimõri poolsaare põhjaosas suunduma kaugemale merele. Tänu sellele avastas ekspeditsioon Keiser Nikolai II maa (Severnaja Zemlja), Tsareevitš Aleksei saare (Väike-Taimõri) ja Starokadomski saare.

Aastatel 1914–1915 läbis ta esimesena Põhja meretee idast läände Vladivostokist Arhangelskini ja avastas Novopašennõi saare (Žohhovi saared). 

Aastatel 1915–1917 osales ta Esimeses maailmasõjas Läänemerel. 

Boriss Vilkitski auks on nimetatud:

* Vilkitski väin, mis eraldab Bolševiku saart Taimõri poolsaarest
* Vilkitski saared Laptevite meres, mille avastas 1919 Roald Amundseni ekspeditsioon

Välislingid
-----------

 Boriss Vilkitski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Илья Куксин. Гидрографы Вилькицкие "Нева" 2005, №8
Sarika skemaatiline joonis
Lihtsarikaga ratsuritäht 
Aedtilli liitsarikas
**Sarikas** (*umbella*) ehk **sarikõisik** on õisik, kus ühepikkused õieraod väljuvad ühest kohast.

Sarikas on pearaag lühenenud, aga külgraod pikenenud, nii et nad on kõik ühepikkused. Kõik õied ja hiljem ka kõik viljad on seetõttu ühesugusel kõrgusel maapinnast. Õied moodustavad vihmavarjulaadse struktuuri.

Õieraagude alusel asuvaid kõrglehti nimetatakse katiseks.

Lihtsarikas on õisik, mis koosneb peatelje tippu kinnituvaist ühesuguste, kiirjalt asetunud raagudega õitest. Liitsarikas on liitõisik, mille pearao tipult lähtuvad kiirjalt ühepikkused harud, mis omakorda kannavad sarikjaid osaõisikuid.

Sarikas esineb laugulistel, nurmenukulistel, amarüllilistel, araalialistel ja loomulikult sarikalistel.

Kännases on samuti kõik õied ühekõrgusel, aga seal ei ole õieraod ühepikkused, raod ei lähtu samast kohast, vaid madalamalt lähtuvad õieraod on pikemad ja kõrgemalt lähtuvad õieraod on lühemad.

Vaata ka
--------

* nutt
* ebasarikas
**Borkeni kreis** on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa loodeosas Münsteri ringkonnas.

Ajalugu
-------

Saksa-Rooma riigi ajastul allus piirkond sajandeid Münsteri piiskopkonnale. 1803. aastal kaotasid piiskopid selle territooriumi ning asutati lühiealine Salmi vürstkond. Pärast Napoleoni sõdu sai piirkonnast 1815. aastal Preisimaa Vestfaali provintsi osa. Sel ajal loodi ka kreis, koos Ahausi kreisiga. 1923. aastal lahkus kreisist Bocholti linn ja sai kreisivabaks linnaks. 1975. aastal saavutas kreis oma praeguse suuruse, kui liidendati Ahausi kreis, Bocholti linn ja väikeseid osi Reesi, Recklinghauseni ja Coesfeldi kreisidest.

Geograafia
----------

Kreis asub *Münsterlandi* lääneosas; üsna tasane maapiirkond.

Linnad ja vallad
----------------

Linnad ja vallad Borkeni kreisis
Linnad
1. Ahaus
2. Bocholt
3. Borken
4. Gescher
5. Gronau
6. Isselburg
7. Rhede
8. Stadtlohn
9. Velen
10. Vreden

Vallad
1. Heek
2. Heiden
3. Legden
4. Raesfeld
5. Reken
6. Schöppingen
7. Südlohn

Viited
------

1. ↑
2. ↑
Asteroid **2003 QQ47** avastati 2003. aasta augusti lõpus ameeriklaste poolt.

Nime on ta saanud oma huvitava trajektoori järgi. Tähelepanuväärne on see, et asteroid on enam kui poolteist kilomeetrit pikk. Maale oli ta kõige lähemal **21. märtsil 2014**.

Algsete arvutuste järgi oli selle kokkupõrkamise tõenäosus Maaga 1/250000 ning kokkupõrge leidvat aset 21. märtsil 2014. Sündmus leidis laialdaselt kajastamist meedias.

Maa tabamise tõenäosus on nüüd juba üliväike, 1:909000. Astronoomid kavatsevad seda taevakeha siiski hoolikalt silmas pidada, sest arvestades tema mõõtmeid ja liikumiskiirust – 32 kilomeetrit sekundis – võiks ta tekitada tohutuid purustusi tervel mandril. Arvatakse, et kokkupõrkeohu tõenäosus väheneb sedamööda, kuidas täiendavad andmed kogunevad.

2. septembril 2003 avastati uute mõõtmiste käigus, et kokkupõrget Maaga ei toimu.

2003 QQ47 diameeter on 1,24 km ja mass 2,6×1012 kg.

Kokkupõrkel Maaga vabaneks energia 350 000 megatonni – seda on piisavalt, et põhjustada globaalne katastroof.

Kui asteroid siiski Maale kukuks, mõjuks ta nagu 20 miljonit Hiroshima aatomipommi, selgitas Briti valitsuse Maa-lähedaste taevakehade infokeskuse esindaja BBC raadiole. Infokeskus avaldas asteroidihoiatuse pärast seda, kui USA Lincolni maalähedaste astreroidide uurimisprogrammi teadurid hiigelrahnu esmakordselt märkasid.

Asteroidid nagu 2003 QQ47 on Päikesesüsteemi tekkimisel 4,5 miljardi aasta eest kosmosesse tiirutama jäänud kivirahnud. Enamik neist püsib Maast ohutus kauguses, Marsi ja Jupiteri vahelises asteroidivöös, kuid Jupiteri-taoliste hiidplaneetide gravitatsioonijõud võib neid nende orbiitidest eemale nihutada ja Maa suunas teele saata.

Välislingid
-----------

* NASA
* NASA
* BBC
* newscientist.com
**Sarmaadid** (vanairaani keeles *sarumatah* 'vibukütt') olid iraani keelte hulka kuulunud keelt või keeli kõnelnud rändhõimud, kes liikusid Kesk-Aasiast Uurali mägede piirkonda umbes 5. sajandil eKr ning asustasid alasid Lõuna-Venemaal, Ukrainas ja Ida-Balkanil kuni nende kultuur hunnide vallutuste mõjul 4. sajandi paiku m.a.j. taandus või sulandus. 

Rooma Impeerium ca 125. aastal eKr ja sarmaatide alad tänapäeva Ukraina aladel
Sarmaatia ja Sküütia alad 100–50 eKr
Balkani alad 4. sajandil, Rooma keisririigi idapiiril
Sarmaate on esmamainitud ajalooallikates aastal 513 eKr, kui nad koos sküütidega osutasid vastupanu Ahhemeniidide Pärsia suurkuningas Dareios I-le. 3. sajandil eKr tõrjusid sküüdid nad lääne poole.

Barbarite ja hunnide invasioonid 1.–5. sajandini
Laialdasima leviku ajal, 1. sajandil eKr, ulatusid sarmaatide hõimuliidu alad Wisłast Doonau suudme ja Volga jõeni ning Musta mere rannikust lõunas müütiliste hüperborealasteni põhjas.

1. sajandil, Rooma keisririigi laienemise järel Daakia, Illüüria ja Möösia provintside aladele, osalesid sarmaadid Markomanni sõdades (166–180), Doonau keskjooksu aladel (tänapäeva Morava, Slovakkia, Ungari ja Rumeenia aladel). 175. aastal kaotasid läänepoolsed sarmaatide hõimukonföderatsiooni hõim, jazigeesid lahingu Rooma vägedele ning järgnevalt asusid Rooma sõjateenistusse. 370. aastal langesid sarmaatide alad hunnide invasiooni alla.

Sarmaate on peetud suguluses olevaiks sküütidega. Sarmaatide keelelisteks järglasteks on peetud osseete.

Sarmaadid olid ilmselt osavad ratsanikud ja käsitöölised. On arvatud, et nende naistel oli tugevam ühiskondlik positsioon ja rohkem vabadusi kui enamikul teistel tolleaegsetel hõimudel. Enim sarmaadi päritolu arheoloogilisi leide on päevavalgele tulnud Venemaal Krasnodari krais, matusekommetes kasutati kurgaane.

Vaata ka
--------

* Sarmaatia
* Sarmaatide hõimud: Aorsid, jazigeesid, Daaklased, Alaanid, Roksolaanid jt.
* Sküütia

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sarmaatia kaardid** |
Boriss Stürmer
**Boriss Vladimirovitš Stürmer** (vene keeles *Борис Владимирович Штюрмер*; 15. juuli / 27. juuli 1848 Baikovo – 20. august/2. september 1917 Petrograd) oli Venemaa Keisririigi poliitik. Ta on olnud kuberner Novgorodi ja Jaroslavli kubermangus. Aastal 1916 oli ta Venemaa Keisririigi Ministrite Nõukogu esimees; veidi hiljem sai temast Venemaa Keisririigi siseminister ja seejärel Venemaa Keisririigi välisminister.

Ta sündis aastal 1848 Baikovos Bežetski maakonnas Tveri kubermangus (praeguse haldusjaotuse järgi Kessova Gora rajoonis Tveri oblastis). Ta lõpetas aastal 1872 Peterburi Imperaatorliku Ülikooli õigusteaduskonna õigusteaduse kandidaadi astmes.

Ta töötas ka Venemaa Keisririigi Valitsevas Senatis ja seejärel Venemaa Keisririigi justiitsministeeriumis.

14. aprillist 1894 kuni 30. juulini 1896 oli ta Novgorodi kuberner. 30. juulist 1896 kuni 10. augustini 1902 oli ta Jaroslavli kuberner.

20. jaanuaril 1916 määrati ta Venemaa Keisririigi Ministrite Nõukogu esimeheks, ta oli sellel ametikohal 10. novembrini 1916. Lisaks oli ta 3. märtsist 1916 kuni 7. juulini 1916 Venemaa Keisririigi siseminister ja 7. juulist 1916 kuni 10. novembrini oli ta Venemaa Keisririigi välisminister.

Ta võitles revolutsioonilise liikumise ja Riigiduuma opositsiooni vastu. Välisministrina tegutses ta keisri Nikolai II otseste juhiste alusel, et tagada Venemaa edusammud sõja eduka lõppemise korral.

Veebruarirevolutsiooni käigus ta arreteeriti 28. veebruaril 1917. Ta oli algul Peeter-Pauli kindluses, kuid viidi hiljem Krestõ vangla haiglasse, kus ta ka suri.
**Riigivolikogu 7. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Ahju, Allika, Börsi käik, Dunkri, Estonia puiestee – paarisnumbrid, Falgi tee, Harju, Hariduse, Kaarli, Kaarli puiestee – paaritud numbrid 1–13 ja paarisnumbrid, Suur-Karja, Väike-Karja, Kaupmehe, Kentmanni, Kentmanni põik, Kinga – paaritud numbrid, Kiriku, Kiriku plats, Kiriku põik, Kohtu, Komandandi, Kullassepa, Kuninga, Lembitu – paarisnumbrid, Liivalaia põik, Liivalaia – paaritud numbrid 3–49, Lossi plats, Lätte, Lühikejalg, Müürivahe – paaritud numbrid 1–27 ja paarisnumbrid 2–28, Niguliste, Nunne – paaritud numbrid, Piiskopi, Pikkjalg, Pikk – paarisnumbrid 2–8, Vana-Posti, Pärnu maantee – paaritud numbrid 1–41 ja paarisnumbrid 2–46, Raekoja, Raekoja plats – nr. 1–5, Rahukohtu, Rataskaevu, Roosikrantsi, Rutu, Rüütli, Sakala – paaritud numbrid 25-st ja paarisnumbrid 28a-st alates, Sauna, Süda, Tatari – paaritud numbrid 1–31 ja paarisnumbrid 2–38, Toomkooli, Toompark, Toompuiestee – paarisnumbrid, Toomrüütli, Trepi, Uus turg, Vana turg, Tõnismägi – paaritud numbrid, Vabaduse plats, Vabaduse puiestee – paaritud numbrid 1–7 ja paarisnumbrid, Vaestepatuste – paaritud numbrid, Valli, Viru – paarisnumbrid, Vismari – paaritud numbrid 1–11 ja paarisnumbrid 2 ja 4, Voorimehe.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7513 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Karl Jürison (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat) ja Teodor Tallmeister, kes said vastavalt 3013 ja 1508 häält, seega valiti 7. valimisringkonnast Riigivolikogusse Karl Jürison. 

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Vares.
**Sarmite Sild** (aastani 1987 **Sarmite Gabrane**; sündinud 11. jaanuaril 1962 Kubuļis, Lätis) on läti päritolu Eesti orienteeruja ja orienteerumistreener.

1980. aastal lõpetas ta Balvis keskkooli. Õppis Läti Kehakultuuriinstituudis. 

Tema orienteerumistreenerid olid Arvids Šnepers ja Juris Zilko. 1981. aastal tuli ta NSV Liidu meistriks orienteerumisjooksu tavarajal ja võitis hõbeda Läti NSV naiskonna liikmena teatejooksus. 1983. aastal tuli ta Läti NSV naiskonna liikmena orienteerumise teatejooksus NSV Liidu meistriks. 1983. aastal osales orienteerumise üliõpilaste MM-il. Aastatel 1985–1986 võitis orienteerumisjooksus 2 kulda sotsialismimaade karikavõistlustel ja 3 kulda Balti NSV-de meistrivõistlustel. Aastatel 1980–1987 tuli orienteerumisjooksus 6 korda Läti NSV meistriks. 

Eesti meistrivõistlustel orienteerumises võitis aastatel 1994 ja 1995 kulla öisel tavarajal ning 1994. aastal 2 pronksi (tavarajal ja lühirajal).

1999. aastast on ta Võru Spordikooli ja Orienteerumisklubi Võru orienteerumistreener. Ta on Eesti Orienteerumisliidu treenerite nõukogu liige. Tema õpilasi on Eleri Hirv, Marianne Haug ja Timo Sild.

Tunnustus
---------

* 1982 NSV Liidu meistersportlane orienteerumises
* 2008 Eestimaa Spordiliidu Jõud aasta treener

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Sixten Sild, neil on pojad Timo ja Lauri Sild.

Viited
------

1. ↑  Eesti spordi biograafiline leksikon. Sarmite Sild
2. ↑  Eesti spordiregister. Sarmite Sild
3. ↑  Orienteerumisperekond Sild astub üksteise poolt jäetud jälgedes. ERR sport, 9. juuli 2017

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Eva-Maria Truusalu intervjuu Sarmite Sillaga. Orienteeruja 2/2017
**Neljas Gao lahing** toimus Mali sõja ajal 20.–22. veebruaril 2013 Gaos. Islamiäärmusliku MOJWA võitlejad proovisid linna taas enda kontrolli alla võita. Mali valitsusväed lõid rünnaku Prantsusmaa ja Nigeri sõdurite abil tagasi.

Lahing
------

Vaid kümme päeva pärast kolmandat Gao lahingut tegid džihadistid linna vallutamiseks uue katse. 20. veebruaril kümne ajal õhtul avasid MOJWA ja Mourabitouni võitlejad tänavatel patrullivate Mali sõdurite pihta tule. Lahing eskaleerus, kui terroristidel õnnestus enda kontrolli alla saada Vabaduspalee ja Õigluspalee. Tulevahetused terroristide ning Mali ja Nigeri sõjaväelaste, keda toetasid Prantsusmaa helikopterid, vahel kestsid kogu öö. Peamised kolded olid linna põhjaosa ja kesklinnas asuv raekoda. Öösel ületasid terroristid kanuudega Nigeri jõe ning jõudsid raekoja lähistele, neil õnnestus vallutada raekoda ja kuberneri residents. Järgnesid tulevahetused raekoja ning kohtumaja juures ja linna põhja- ja lõunapoolsete sissesõitude lähedal. MOJWA kõneisik Abu Walid Sahraoui ütles AFP-le: "Meie sõduritele anti rünnakukäsk. Kui vastane meist sellel korral tugevamaks osutub, proovime me uuesti, kuni Gao vabastatakse." Kõneisik islamistide jõudude suurust ei avaldanud, Mali sõjaväe andmetel osales lahingus 40 võitlejat, Prantsusmaa sõjaväe andmetel 30.

Kell seitse hommikul jõudsid mässulised Vabaduse väljakule ning süütasid kohtumaja ja tankla, tulekahju levis keskturule, kus selles hävines mitmeid talle. Valitsusvägesid juhtis kindralmajor Dacko, need koosnesid politseiüksustest ning rahvuskaardist. Mali sõdurite sõnul rajasid terroristid enda positsioonid raekoja ning seda ümbritsevate hoonete katustele ja akendele; nad olid varustatud snaiperrelvadega. Kell kolm öösel piirasid valitsusväed terroristid sisse ning avasid raskekuulipildujatest ja granaadiheitjatest tule. Keskpäevaks jõudis Mali sõjaväe soomuskolonn raekojani. Valitsusvägedele tuli appi Prantsusmaa 92. jalaväerügemendi 200-meheline üksus, mis baseerus Gao lennujaamas. Prantslased saatsid ka kiirreageerimisüksuse QRF GTIA 2, mille käsutuses olid soomukid VAB ja VBCI ja helikopterid Gazelle. Üksust juhtis töörühma ülem, kolonel Bert. Ka prantslased avasid terroristide positsioonide pihta tule, üks helikopteritest tulistas raketi. Abijõududena saabusid ka tuareegidest võitlejad, keda juhtis Ag Gamou Colonel. Tuareegid seadsid enda positsioonid üles jõekallastel. Mali ja Prantsusmaa üksused piirasid raekoda kokku 8 tundi. Mali sõjavägi saatis abivägedena kuus raskekuulipildujatega varustatud pikapit.

Lahingu epitsenter oli kesklinn, lisaks ründasid terroristid ka Gaost põhja pool asunud kontrollpunkti, mida mehitasid Nigeri sõjaväelased. Islamistid löödi tagasi, kaks nendest hukkus. Rahu taastati õhtuks ning Prantsusmaa üksused naasid lennujaama. Viimaseid laske kuuldi 22. veebruari hommikul.

Viited
------

1. ↑  Ouest-France : *Mali. Nouvelle attaque des djihadistes au cœur de Gao*
2. ↑  Ministère de la Défense : *Opération Serval : point de situation du lundi 25 février 2013* Arhiiviversioon seisuga 2. märts 2013
3. ↑  RFI : *A la Une: scènes de guerre dans Gao*
Riikidevahelise Lennunduskomitee peakorter Moskvas
**Riikidevaheline lennunduskomitee** (vene keeles *Межгосударственный авиационный комитет, МАК - mježgosudarstvjennõi aviatsionnõi komitet*) on Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ) tsiviillennundust koordineeriv organisatsioon.

Komitee loodi 1991. aastal, kui 12 endist Nõukogude Liidu liiduvabariiki ühinesid riikidevahelise tsiviillennunduse ja õhuruumi kasutamise kokkuleppega, mis kirjutati alla Valgevenes Minskis 25. detsembril 1991. Komitee peakorter asub Moskvas, Jakimanka linnajaos, Bolšaja Ordõnka tn 22/2/1. 2011. aasta seisuga on selle direktor Tatjana Anodina.

MAK-i lennuõnnetuste uurimiskomisjon uurib lennuõnnetusi endistes Nõukogude Liidu vabariikides.

Riikidevahelise lennunduskomitee liikmed on Aserbaidžaan, Armeenia, Kasahstan, Kõrgõzstan, Moldova, Tadžikistan, Turkmenistan, Ukraina, Usbekistan, Valgevene ja Venemaa. Eestil ja Lätil on olnud MAK-is vaatlejastaatus.

1999. aastal teatas Moldova, et kavatseb loobuda osalusest lennunduskokkuleppes ja seega ka MAK-is. Seni pole Moldova siiski veel MAK-ist lahkunud. MAK-i liikmestaatusest on loobunud Gruusia.

Vaata ka
--------

* Smolenski lennuõnnetus
* Jaroslavli lennuõnnetus
* Aerofloti lend 821
* Armavia lend 967
* S7 Airlinesi lend 778
* Pulkovo Airlinesi lend 612

Viited
------

1. ↑  "History". General Department of Civil Aviation at the Government of the Republic of Armenia. Vaadatud 26.04.2010.
2. 1 2  "Cu privire la retragerea Republicii Moldova din Acordul privind aviaţia civilă şi utilizarea spaţiului aerian." Republic of Moldova. 4 May 1999. Retrieved on 5 November 2011.
3. 1 2  "Main" Interstate Aviation Committee. Retrieved on 24 June 2010
4. ↑  Shukla, Vinay. "Human Error Caused '10 Polish Aircraft Crash: Russia[*alaline kõdulink*]." *Outlook India*. 12 January 2011. Retrieved on 6 November 2011.
5. ↑  "Crash: Aeroflot-Nord B735 at Perm on Sep 14th 2008, impacted ground while on approach to Perm".
6. ↑  Home. Interstate Aviation Committee. 9 August 2001. Retrieved on 13 June 2011.
7. ↑  "Evaluarea stării actuale şi a perspectivelor colaborării Republicii Moldova în Comunitatea Statelor Independente" Institute of Public Policy, on the Republic of Moldova. Retrieved on 5 November 2011.

Välislingid
-----------

* Riikidevahelise lennunduskomitee koduleht (RU/EN)
* Riikidevahelise lennunduskomitee koduleht (RU/EN) - old website
**Sõjaväestatud valve** (*Военизированная охрана*, lühend ВОХР / VOHR; tegutsemisaastad 1924–1999; NSVL → Venemaa) oli relvastatud valveallüksus, mis tegeles objektide valvamise või veoste saatmisega. Sõjaväestatud valvel oli riiklik eristaatus — see tegeles nii ametkondadevälise kui ametkondadesisese (ministeeriumite, ettevõtete, asutuste, sõjaväeosade jne) valvega. Sõjaväestatud valve oli relvastatud käsitulirelvadega. Sõjaväestatud valve allüksused kuulusid regulaarvägede koosseisu või kasutati neid abijõududena sõja ajal, relvastatud konfliktides või terrorismivastastes operatsioonides.

Sõjaväestatud valve ülesannete hulka kuulus aastatel 1939–1956 ka valve GULAG-is (NSV Liidu Laagrite Peavalitsuses). Kinnipeetavate valvet laagrites ja kolooniates teostas GULAG-i spetsiaalne sõjaväestatud koosseis, mis oli komplekteeritud peamiselt demobiliseeritud punaarmeelastest ja Punaarmee ning NKVD vägede nooremohvitseridest. 1940. aasta märtsis kuulus GULAG-i sõjaväestatud valve koosseisu umbes 107 000 inimest. 

Sõjaväestatud valves oli lubatud kasutada laskuritena ka kinnipeetavaid, keda kutsuti omavalveks (vene keeles *самоохрана*). Nad elasid eraldi barakkides, kus olid paremad elamistingimused, said esmajärjekorras nii voodipesu ja vormirõivad kui kõikvõimalikud hüved. Sõjaväestatud valve kaadrinappuse tõttu oli laagrite administratsioon sunnitud kasutama kinnipeetavaid omavalve laskuritena kogu GULAG-i eksisteerimise vältel.

Vastavalt 27.10.1956. a NSVL Siseministeeriumi määrusele nr 0500 nimetati töö- ja paranduslaagrite sõjaväestatud valve ümber NSVL Siseministeeriumi konvoivalveks. Muutus valve komplekteerimise põhimõte: kinnipidamiskohtade konvoivalve teenistusse hakati NSV Liidu Kaitseministeeriumi kaudu võtma ajateenistusse kutsutud isikuid.
Poola jagamine Viini kongressi järel
**Neljandaks Poola jagamiseks** nimetatakse Poola alade jagamist ja Poola riigi likvideerimist nii 1939. aastal Nõukogude Liidu ja Saksamaa vahel kui ka Varssavi Hertsogiriigi likvideerimist Viini kongressi otsustega 1815. aastal. Tavaliselt mõistatakse "Poola jagamiste" all siiski ainult kolme esimest, millega likvideeriti 18. sajandi lõpus Rzeczpospolita. 

Viini kongressil 1815 toimus järjekordne Poola jagamine: Varssavi Hertsogiriigist moodustati Venemaaga reaalunioonis olev Poola Kuningriik (nn. Kongressi-Poola), Preisimaa sai Suur-Poola (Poseni suurhertsogkond), Krakówist ja selle ümbruskonnast moodustati Krakówi Vabariik (*Rzeczpospolita Krakowska*), mis 1846 liideti Austriaga.

Nn Molotovi-Ribbentropi paktiga jagati Poola alad Saksamaa ja Nõukogude Liidu vahel. Saksamaa alustas sõda Poola vastu 1. septembril 1939 ja vallutas läänepoolse osa Poolast, Nõukogude Liit alustas Poola okupeerimist 17. septembril ning vallutas Vilniuse piirkonna, Lääne-Valgevene ja Lääne-Ukraina. Suwałki piirkond läks Saksamaale.

Vaata ka
--------

* esimene Poola jagamine
* teine Poola jagamine
* kolmas Poola jagamine
* viies Poola jagamine
Anneli Trees (2013)
**Anneli Trees** (sündinud 14. oktoobril 1998) on eesti kabetaja. Ta võitis 2017. aasta Eesti naiste meistrivõistlused rahvusvahelises kabes. 

Tema treener on Piret Viirma ja ta esindab Nupuklubi (endise nimega Lasnamäe Male-Kabeklubi). 

Individuaalselt on ta Eesti noorte meistriks tulnud 2011. aastal minikadettide vanuseklassis ja 2012. aastal kadettide vanuseklassis (mõlemad vene kabes). Ta jagas 2012. aastal Eesti juunioride meistrivõistlustel vene kabes esikohta Janet Tammega, sama juhtus ka 2013. aastal juunioride rahvusvahelise kabe meistrivõistlustel. 

2013. aastal võitis ta Eesti naiste kiirkabe meistrivõistlused 100-ruudulisel laual. 

2013. aastal mängis ta teise Eesti tütarlapsena poiste seas kadettide maailmameistrivõistlustel (esimene oli 2007. aastal Kadi Veski) ning saavutas seal 20. koha. Neidude hulgas saavutas ta 2013. aasta kadettide maailmameistrivõistlustel välkkabes aga 5. koha. 

2016. aastal võitis ta Eesti naiste välkkabe meistrivõistlused (64-ruutu). Tavakontrolliga turniiril oli ta aga kolmas. Samal aastal saavutas ta rahvusvahelise kabe Euroopa noorte meistrivõistlustel välkkabes 7. koha ja tavaajakontrolliga turniiril 11. koha.

Välislingid
-----------

* Anneli Trees Eesti Kabeliidu saidil
* Tulemused portaalis Sport24

| * v
* r
Eesti naiste meistrid rahvusvahelises kabes |
| --- |
| 

* 1973 Helle Vehlmann
* 1974 Õie Kroon
* 1975 Helle Vehlmann
* 1976 Marika Tunis
* 1977 Marika Azojan (Tunis)
* 1978 Õie Kroon
* 1979 Piret Liiva
* 1980 Õie Kroon
* 1981 Piret Liiva
* 1982 Õie Kroon
* 1983 Õie Kroon
* 1984 Piret Liiva
* 1985 Piret Viirma
* 1986 Õie Kroon
* 1987 Anneli Veski
* 1988 Piret Viirma
* 1989 Merit Nahkor
* 1990 Anneli Veski
* 1991 Anneli Veski
* 1992 Anneli Veski
* 1993 Piret Liiva
* 1994 Anneli Veski
* 1995 Anneli Veski
* 1996 Marika Azojan
* 1997 Anneli Veski
* 1998 Anita Seppa
* 1999 Anita Seppa
* 2000 Anita Seppa
* 2001 Marika Azojan
* 2002 Anita Seppa ja Piret Viirma
* 2003 Marika Azojan
* 2004 Marika Azojan
* 2005 Piret Viirma
* 2006 Piret Viirma
* 2007 Kaari Vainonen
* 2008 Kadi Veski
* 2009 Kadi Veski
* 2010 Piret Viirma
* 2011 Elvia Sõber
* 2012 Piret Viirma
* 2013 Piret Viirma
* 2014 Piret Viirma
* 2015 Joanna Sild
* 2016 Marika Azojan
* 2017 Anneli Trees
* 2018 Merilii Jalg
* 2019 Karmen Kuusik
* 2020 Piret Viirma

 |
**Anne Šaraškin** (sündinud **Anne Ronk**; 19. jaanuaril 1938 Pajusi vallas Viljandimaal) on Eesti iluuisutaja (jäätantsija) ja iluuisutamiskohtunik. 

Aastail 1963–1969 tuli ta kuuel korral Eesti meistriks jäätantsus ja 1956. aastal oli ta Eesti meister ka üksikjäätantsus. Aastail 1972–2008 tegutses ta iluuisutamiskohtunikuna, jõudes välja ka rahvusvahelise kategooriani. 

Aastal 2012 oli Anne Šaraškin kohtunik telesaates "Tähed jääl".

Ta abikaasa Jüri Šaraškin oli purjetaja, jääpurjetaja ja purjetamiskohtunik. Poeg Peter Šaraškin on samuti purjetaja, nagu oli ka tütar Mari.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is

| * v
* r
Tähed jääl |
| --- |
| Osalejad | 
Marilyn Jurman ja Aleksei Trohlev • Kristina Šmigun-Vähi ja Kristjan Rand • Emil Rutiku\* ja Jekaterina Nekrassova • Pearu Paulus ja Emili Arm •  Grete Klein ja Geido Kapp • Mairold Millert ja Julia Abolina • Liis Tappo-Treial ja Aleksandr Škirin • Nikolai Novosjolov ja Jelena Abolina • Rolf Roosalu ja Jekaterina Nekrassova |
| Saatejuhid | 
Liina Randpere • Jaak Prints |
| Kohtunikud | 
Anna Levandi • Jüri Nael • Anne Šaraškin |
| 
\* Emil Rutiku oli tervislikel põhjustel sunnitud saate pooleli jätma. |
Albrecht II pitser umbes aastast 1402
**Albrecht II** (u.1369 – 28. september 1403) oli Holstein-Rendsburgi krahv oma isa surmast 1381. või 1384. aastal kuni 1397. aastani. 1397. aastast kuni oma surmani oli ta Holstein-Segebergi krahv.

Elu
---

Ta oli Heinrich II ja selle naise Ingeborgi poeg. Pärast isa surma koordineeris onu Nikolaus Schaumburgi dünastia vanema liikmena erinevate Schauenburgi ja Holsteini krahvide koostööd. Nikolaus suri 28. augustil 1397. Pärast Nikolausi surma jaotasid Albrecht II ja tema vanem vend Gerhard VI Holsteini ja Stormarni krahvkonnad omavahel. Albrecht II valis oma residentsiks Segebergi, ta tahtis ka osa Schleswigi hertsogkonnast, mida Gerhard VI Taani kuninga Oluf II vasallina valdas. Taani seaduste kohaselt ei olnud tal aga õigust läänist osa saada.

Tema äi, Saksi-Lauenburgi hertsog Erich IV rüüstas Ditmarshi. See käivitas aastatel 1402-1404 uuesti käimasoleva vaenuse Ditmarshi ja Holstein-Rendsburgi krahvide vahel. Selle konflikti taust oli, et Ditmarshi põllumajanduskogukonnad olid ametlikult Bremeni peapiiskopkonna alamad, kuid tegelikult oli Ditmarsh sõltumatu ala, alludes ainult keisrile. Aastakümneid püüdsid Holstein-Rendsburgi krahvid ala allutada. Pärast oma retke taganes Erich üle Albrecht II territooriumi ja Ditmarshi talunikud süüdistasid Albrecht II kaastöös. Albrecht II eitas, et tal oleks mingit seost Erichi retkega. Alamaadel ja nõunikud sundisid Albrechtit ja Gerhardit uuendama püüdeid vallutada Ditmarsh. Albrecht järgis seda nõuannet energiliselt. Võitluse ajal Ditmarshis kukkus ta põiklevat manöövrit tehes hobuselt ja suri saadud vigastustesse.

Abielu
------

Albrecht abiellus Saksi-Lauenburgi hertsogi Erich IV tütre Agnesega. Abielu jäi lastetuks.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Henry II jaNikolauskui Holstein-Rendsburgi krahvid** | **Holstein-Rendsburgi krahvidkoos oma venna Gerhard VIja oma onu Nikolaus**1381/1384–1397 | Järgnev:**Gerhard VI** |
| Eelnev:**Adolf IXkui Holstein-Kieli krahv(liin hääbus 1390. aastal, ühendati Rendsburgiga)** |
| Eelnev**Uus tiitel** | **Holstein-Segebergi krahv**1397–1403 | Järgnev**Segeberg läks tagasiHolstein-Rendsburgile** |
**Teleormani maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Munteenias ja piirneb lõunas Bulgaariaga.

Maakond asub valdavalt tasandikul, lõunaosa asub Doonau orus.

Üle 97% elanikest on rumeenlased.

Teleormani maakond on põllumajanduslik piirkond. Peamised tööstusharud on toiduainete-, keemia- ja tekstiilitööstus.

Linnad
------

* Alexandria
* Roșiorii de Vede
* Zimnicea
* Turnu Măgurele
* Videle

Välislingid
-----------

* Teleormani maakonna koduleht


Rumeenia maakonnad ja keskalluvusega linn

Alba **·**  Arad **·**  Argeș **·**  Bacău **·**  Bihor **·**  Bistrița-Năsăud **·**  Botoșani **·**  Brașov **·**  Brăila **·**  Bukarest **·**  Buzău **·**  Caraș-Severin **·**  Călărași **·**  Cluj **·**  Constanța **·**  Covasna **·**  Dâmbovița **·**  Dolj **·**  Galați **·**  Giurgiu **·**  Gorj **·**  Harghita **·**  Hunedoara **·**  Ialomița **·**  Iași **·**  Ilfov **·**  Maramureș **·**  Mehedinți **·**  Mureș **·**  Neamț **·**  Olt **·**  Prahova **·**  Satu Mare **·**  Sălaj **·**  Sibiu **·**  Suceava **·**  Teleorman **·**  Timiș **·**  Tulcea **·**  Vaslui **·**  Vâlcea **·**  Vrancea
**Vesikuuselised** (*Haloragaceae* ehk *Haloragidaceae*) on kivirikulaadsete seltsi kuuluv veetaimede sugukond.

Levila
------

Sugukond on kosmopoliitse levikuga. Kõige suurem on liikide arvukus Austraalias, kus on esindatud kõik perekonnad peale *Proserpinaca* and *Laurembergia*. Kuival maal elavad liigid esinevad peamiselt lõunapoolkeral. Perekonnad *Glishcrocaryon*, *Haloragodendron*, *Meionectes* ja *Trihaloragis* on Austraalia endeemid.

Kirjeldus
---------

Sugukonda kuuluvad peamiselt rohtsed mitmeaastased taimed, kuid ka mõned üheaastased taimed ning puittaimed (*Haloragodendron* spp.) Perekonnad *Glischrocaryon*, *Gonocarpus*, *Haloragis*, *Haloragodendron* ja *Trihaloragis* koosnevad maismaataimedest, *Laurembergia* poolveetaimedest ja *Meionectes*, *Myriophyllum* ja *Proserpinaca* mageveekogudes kasvavatest veetaimedest. 

Perekond *Myriophyllum* on ühesugulised, enamus teisi perekondi kahesugulised. Õied on reeglina väiksed ja silmatorkamatud, kuid mõnedel perekondadel on "uhkemaid" õisi (*Haloragodendron*, *Glischrocaryon*).

Perekonnad
----------

* *Glischrocaryon*
* *Gonocarpus*
* *Haloragis*
* *Haloragodendron* perekonda kuulub viis liiki põõsaid, mis on Austraalia endeemid
* *Laurembergia*
* *Meionectes*
* *Myriophyllum* – vesikuusk
* *Proserpinaca*
* *Trihaloragis*
**Õigustuskontekst** on Hans Reichenbachi järgi teaduslike hüpoteeside ja teooriate epistemoloogilise uurimise kontekst, mis puudutab nende verifitseerimist ja kinnitamist. Reichenbach eristas õigustuskonteksti avastuskontekstist, mis puudutab hüpoteeside ja teooriateni jõudmist.

Reichenbachi jt loogiliste positivistide järgi puudutab filosoofiat ainult õigustuskontekst, avastuskontekst jääb psühholoogia valdkonda. Hüpoteeside ja teooriate uurimiseks õigustuskontekstis on püütud välja töötada induktiivset loogikat kui hüpoteeside ja teooriate õigustamise loogikat.

Õigustuskonteksti ja avastuskonteksti lahutamise võimalikkust on vaidlustatud.

Kirjandus
---------

* C. A. Peursen. Discovery as the Context of Any Scientific Justification. – *Man and World*, 1989, 22 (4), lk 471–484.
* Gregor Schiemann. Criticizing a Difference of Contexts. On Reichenbach's Distinction Between "Context of Discovery" and "Context of Justification". – J. Schickore, F. Steinle (toim). *Vienna Circle Institute Yearbook*, Max-Planck-Institut 2002, lk 237–251. Veebiversioon
* Samet Bagce. Reichenbach on the Relative a Priori and the Context of Discovery/Justification Distinction. – *Synthese*, 2011, 181 (1), lk 79–93.

Kirjandus
---------
Jan Zamoyski
**Jan Zamoyski** (19. märts 1542 Skokówka – 3. juuni 1605 Zamość) oli Poola-Leedu riigimees ja väejuht.

Elulugu
-------

Jan Zamoyski õppis Pariisi ja Padova ülikoolis, kus loobus kalvinismist ja hakkas katoliiklaseks. Pärast Poolasse naasmist määrati ta Zygmunt II Augusti sekretäriks.

Pärast Jagelloonide dünastia lõppu 1572. aastal kasutas ta oma mõjukust ning surus Valimisseimis läbi põhimõtte, et iga aadlik peab saama valida kuningat, samuti enamushäälte põhimõtte. Ta oli Mikołaj Sienicki ja Hieronim Ossolinski sõber ning temast sai peagi tähtsaim kesk- ja alamaadli eestkõneleja. Ta oli poliitilise liikumise Ruch egzekucyjny juht. Liikumise eesmärgiks oli säilitada šlahta rolli Poola-Leedu poliitikas (Kuldne vabadus) ning lõpetada magnaatidepoolne võimu kuritarvitamine. Liikumise järgijaid hakati Zamoyski järgi kutsuma *zamojczycy*.

Zamosyki oponeeris magnaatidele, kes soovisid Poola trooni pakkuda Habsburgidele. 1573. aasta kuningavalimistel toetas ta Prantsuse printsi Henri Valois'd ning 1575. aasta kuningavalimistel Stefan Batoryt. 1576 sai temast Krooni kantsler, 1578 Krooni suurkantsler ning 1581. aastal Krooni suurhetman. Batory valitsusajal sai temast üks võimsamaid ja rikkamaid magnaate riigis. Ta toetas kuninga poliitikat, mis vastandus Habsburgidele ja Osmanite riigile ning aitas tal suurendada kuninga võimu riigis. Zamoyski võttis osa ka Vene-Poola sõjast 1579–1581, vallutades Wielize ja Zavoloci.

Pärast Batory surma 1586. aastal aitas Zamoyski troonile tõusta Rootsi printsil Sigismundil, kellest sai kuningas Zygmunt III Waza nime all. Suurhetman võitles ka kodusõjas, mis puhkes Sigismundi ja Austria ertshertsog Maximilian III vägede vahel. Zamoyski võitis Matthiase vägesid Bycyzna lahingus ning võttis ertshertsogi vangi, misjärel viimane pidi loobuma kõikidest nõudmistest Poola-Leedu troonile.

Kirjandus
---------

* "Archiwum Jana Zamoyskiego, kanclerza i hetmana wielkiego koronnego" (Tom I—III Wacław Sobieski; t. II—III Józef Siemieński), Warszawa 1904–13, 1.osa (1553–1579)
* Kazimierz Lepszy: "Archiwum Jana Zamoyskiego" Tom 4, Kraków 1948, 4.osa (1585–1588)
Guntis Valneris Tallinna raekojas (juuni 2002)
**Guntis Valneris** (sündinud 6. septembril 1967 Riias) on Läti kabetaja, 1994. aasta maailmameister.

Guntis Valneris hakkas kabet mängima 10-aastaselt. Tema esimene treener oli Viktors Adamovičs. 

13-aastaselt tuli ta 64-ruudulises kabes Läti täiskasvanute meistriks ja Nõukogude Liidu noortemeistriks. Pärast seda spetsialiseerus ta rahvusvahelisele kabele ja tema treeneriks sai Emanuel Merins. 

1984. aastal tuli ta NSV Liidu juunioride meistriks juba sellel alal. Samuti jagas ta koos hollandlase Hendrik van der Zeega esikohta juunioride maailmameistrivõistlustel. Pärast järelmatši krooniti ta juunioride maailmameistriks. Juunioride maailmameistriks tuli ta ka 1985. ja 1986. aastal. 

1988. aastal tegi ta debüüdi täiskasvanute maailmameistrivõistlustel Paramaribos ning naasis sealt viienda kohaga. 1990. aasta maailmameistrivõistlustel jagas ta koos hollandlase Ton Sijbrandsiga Groningeni MM-turniiril teist-kolmandat kohta ning sai õiguse mängida tiitlimatši Aleksei Tšižoviga. 1991. aastal Tallinnas peetud maailmameistrimatšis tuli tal aga vastu võtta kaotus tulemusega 10:22. 1992. aastal tuli Valneris Euroopa meistriks ja saavutas Läti võistkonnas mängides kabeolümpial 3. koha. Samal aastal peetud maailmameistrivõistlustel tuli tal leppida kaheksanda kohaga. 1994. aastal tuli ta maailmameistriks, kui võitis Haagis toimunud turniiri. Aasta hiljem tuli tal maailmameistrimatšis tunnistada Aleksei Tšižovi paremust. 

2008. aastal tuli ta 16-aastase vaheaja järel taas Euroopa meistriks.

Saavutused
----------

* Maailmameister 1994
* MM-hõbe 1990, 1991, 1995, 2000, 2005
* MM-pronks 2003
* Euroopa meister 1992 ja 2008; hõbe 1995, 1999, 2012, pronks 2006
* Juunioride maailmameister 1984, 1985, 1986
* Tallinna rahvusvahelise turniiri võitja 1990, 1995, 1996, 1998, 2001, 2003, 2005, 2008, 2009, 2010