recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Vanaadium-läbivooluelemendi ehitus ja talitlus tühjendamisel
Vanadium-läbivooluelemendi laadimine
**Läbivooluelement** on erilaadne keemiline vooluallikas, milles redoksreaktsiooni komponendid on salvestatud ioonidena vedelikus. Kõige tuntum on vanaadium-läbivooluelement (patenteeritud 1986. a), milles elektrokeemilist energiat kannavad vanaadiumi ioonid (läbi elemendi negatiivse elektroodi) ja vanaadiumoksiidi ioonid (positiivsel elektroodil); mõlemal juhul on ioonid lahustunud kujul väävelhappes. Ioonlahused, s.o elektrolüüdid paiknevad elemendi juurde kuuluvas kahes tankis. Tankide maht määrab elemendi elektrimahutavuse.

Poorsest grafiidist elektroode ja ühtlasi neid läbivaid elektrolüüdivooge eraldab separaator. Selleks on mikropoorne membraan, mis laseb takistamatult läbi H3O+ ioone, kuid on tõkkeks metalli ioonidele.

Tühjaks saanud elementi on võimalik laadida elektrienergia abil nagu tavalist akut, ent läbivooluelementi laetakse harilikult sel teel, et asendatakse töötanud elektrolüüdid tankides värskete elektrolüüdikogustega. Kasutatud elektrolüüdid muudetakse taas kasutuskõlblikuks eraldi laadimisseadmes. Seega võib läbivooluelementi vaadelda akuna, mille laadimine toimub akust väljaspool. Tühjendamisprotsessi poolest aga on läbivooluelement võrreldav kütuseelemendiga.

Vanaadium-läbivooluelemendi pinge on 1,4 V. Neist elementidest koostatud patarei võimsus võib ulatuda ühest kilovatist mitme megavatini. Energiamuunduse kasutegur on üle 75%. Energiatihedus on keskmiselt 25 Wh lahuse kilogrammi kohta. Et elemendi elektroodid keemilises protsessis ei osale, on vooluallikas küllalt pikaealine: töötsüklite arv vähemalt 10 000. Elektrolüütide struktuur püsib tankides pikka aega muutumatuna ja seega ei toimu ka reservpatareis isetühjenemist. 
Vanaadiumläbivoolupatareid on peamiselt leidnud kasutamist reservtoiteallikaina, näiteks mobiilside tugijaamades, samuti puhverpatareina tuuleelektrijaamades, tagades elektrivarustuse tuulevaiksel ajal.

Välislingid
-----------

* Flow battery information
* Die Redox-Flow-Zelle 2.0
Ühe Saksa sõjaväelinnaku pääsla
**Sõjaväelinnak** ehk **sõjaväebaas** on alaliste militaarülesannete täitmiseks rajatud või kasutusele võetud ehitiste kompleks. 

Reeglina on sõjaväelinnak piiratud aiaga, varustatud valvega ja suletud kõrvalistele isikutele. Hoonestus üritatakse paigutada kompaktselt ja funktsionaalselt. Sõjaväelinnakud võivad olla koondatud ühe garnisoni haldusalasse.

Sõjaväelinnak võib olla otstarbelt näiteks väeüksuse alaline paiknemiskoht, ladu või logistiline kompleks, valve- või seireteenistuse tugikoht, tervisekeskus või haigla, sõjaväelennuväli, sõjasadam, statsionaarsete relvasüsteemide positsioon, kindlus.

Üksuse või väekoondise paiknemislinnak koosneb üldjuhul staabihoonest, riviplatsist, pääslast, kasarmutest, sööklast, tehnikapargist, laatsaretist, spordikompleksist sõdurkodust või klubist, laokompleksist, lasketiirust, vahtkonna- ja arestimajast/-ruumidest.

Linnaku läheduses või territooriumil võib olla parkla sõjaväelaste või külastajate isiklikele sõidukitele. Samuti võib linnaku territooriumil või selle läheduses asuda kaadrisõjaväelaste ühiselamu.

Vaata ka
--------

* Sõjaväelaager
**Sõjaväeparaad** on rivikorras liikuvate sõjaväelaste ja sõjatehnika liikumine/ülevaatus, mida kasutatakse näiteks mingi sündmuse tähistamiseks, territooriumi elanike ühtekuuluvustunde tugevdamiseks jne. Erinevad riigid rakendavad ürituse korraldamisel erinevaid korraldusi ja lähtuvad erinevatest tavadest.

Uusaeg
------

#### Eesti

Taasiseseisvumisjärgses Eestis toimuvad sõjaväeparaadid iseseisvuspäeval 24. veebruaril ja võidupühal 24. juunil.

#### Venemaa

Venemaal said sõjaväeparaadid alguse Peeter I reformidega, keisririigi ajal toimusid paraadid erinevate sündmuste tähistamiseks vaheldumisi Peterburis ja Moskvas, Nõukogude Liidu relvajõudude paraadid hakkasid korrapäraselt toimuma alates 1918. aasta augustist.

Galerii
-------

* Aero L-39 Albatros 2007. aasta võidupüha paraadil RaplasAero L-39 Albatros 2007. aasta võidupüha paraadil Raplas
* İstanbulİstanbul
* President G. W. Bushi inauguratsioon WashingtonisPresident G. W. Bushi inauguratsioon Washingtonis
* Prantsusmaa (Champs-Élysées)Prantsusmaa (Champs-Élysées)
* ItaaliaItaalia
* VenemaaVenemaa

Vaata ka
--------

* Võidukaar
* Triumfikäik

Viited
------

1. ↑  "EKI ühendsõnastik 2020 | sõjaväeparaad". EKI. Vaadatud 10.05.2020. vägede pidulik ülevaatus ja möödamarss (hrl rahvus- ja riiklikel pühadel)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loovisikust; Caravaggio maali kohta vaata artiklit Muusikud (Caravaggio)* |

---

**Muusik** on loovisik, kes tegutseb heliloomingu või muusika interpretatsiooni alal. 

Heliloomingu alal tegutseb helilooja või arranžeerija.

Muusika interpretatsiooni alal tegutseb

* dirigent või koormeister
* diskor ehk DJ
* laulja ehk vokalist
* rahvamuusik
* instrumentalist ehk pillimängija

Muusik võib töötada nii vabakutselise loovisikuna kui ka ametis. Vastavalt töö iseloomule ja ametiülesannetele võib muusik olla solist, ansamblist, kammermuusik, korist ehk koorilaulja, orkestrant, kontsertmeister, regulaator, orkestrisolist, ooperilaulja, kammerlaulja, korrepetiitor.

Kutseliste muusikute seisus kujunes välja juba antiikajal. Muusik oli üheaegselt nii laulja, pillimees, helilooja, luuletaja kui ka tantsija. Kutselistel Vana-Rooma muusikutel olid oma ühingud, kust saadi esinejaid nii avalikele kui erameelelahutustele. Populaarsemate muusikute tasu oli rikkalik. 

| * v
* r
Muusika |
| --- |
| Ajalugu | 

* Eelajalooline
* Vanaaeg
* Varajane
* Keskaeg
* Renessanssmuusika
* Barokk
* Klassitsism
* Romantism
* Nüüdismuusika

 | Viiulivõti |
| 

* Lääne muusika
* Idamaa muusika
* Maailmamuusika

 |
| Heliteos | 

* Helilooja
* Muusikavorm (ooper)
* Muusikastiilid
* Improvisatsioon
* Noodikiri
* Muusikateooria

 |
| Haridus | 

* Muusikateadus
* Muusikaajalugu
* Etnomusikoloogia
* Muusikateraapia

 |
| Produktsioon | 

* Muusik
* Laulusõnad
* Laul
* Album (kogumik
* kontsert
* stuudio)
* Plaadifirma
* Produtsent

 |
| Loendid | 

* Muusika mõisteid
* Muusikainstrumentide loend
* Muusikastiilide loend
* Muusikute loend

 |
| 

* **Kategooria**
* **Portaal**

 |
Vee soojendamine päikesepaneelidega
Päikesekollektorid hoones
**Vee soojendamine päikesepaneelidega** (inglise keeles *Solar water heating, SWH*) on vee soojendamine päikesekollektori abil. Erinevate kliimatingimuste ja laiuskraadide lahenduste pakkumiseks on saadaval erinevad konfiguratsioonid..
Vee soojendamist päikesepaneelidega kasutatakse elamutes ja tööstuses.

Ajalugu
-------

Ameerika Ühendriikide päikesekollektorite andmed on pärit 1900. aastast. Algselt oli päikesekollektoriks katusele paigaldatud mustaks värvitud paak..

Projekteerimisnõuded
--------------------

Päikeseküttesüsteemi tüübi, keerukuse ja suuruse määravad enamasti:

* Välisõhu temperatuuri ja päikesekiirguse muutused suve ja talve jooksul
* Ümbritseva õhu temperatuuri muutused päeva-öö tsükli jooksul
* Joogivee või kollektorivedeliku ülekuumenemine või külmumine

Süsteemi miinimumnõuded määratakse tavaliselt talvel vajaliku sooja vee koguse või temperatuuri järgi, mil süsteemi väljund ja sissetuleva vee temperatuur on tavaliselt madalaimad. Süsteemi maksimaalse võimsuse määrab vajadus vältida süsteemis oleva vee liiga kuumaks muutumist..

Külmumiskaitse
--------------

Külmumiskaitsemeetmed hoiavad ära süsteemi kahjustamise külmutusvedeliku paisumise tõttu. Tühjendussüsteemid tühjendavad ülekandevedeliku süsteemist, kui pump seiskub. Paljud kaudsed süsteemid kasutavad soojusülekandevedelikus antifriisi (nt propüleenglükooli).

Ülekuumenemise kaitse
---------------------

Kui kuuma vett pole päev või paar kasutatud, võib kollektorites ja hoidlas olev vedelik tõusta kõrgele temperatuurile kõigis mitte äravoolusüsteemides. Kui tühjendussüsteemi akumulatsioonipaak saavutab soovitud temperatuuri, pumbad seiskuvad, lõpetades kütteprotsessi ja vältides seega akumulatsioonipaagi ülekuumenemist.

Viited
------

1. ↑  Perarasan, S. (09.04.2021). "Päikese sooja kuuma vee süsteemide mõõtmine". *Päikeseenergia süsteemid*. Vaadatud 28.03.2022.[*alaline kõdulink*]
2. ↑  ArevaSolar Estonia OÜ. "Päikesekollektorid vee soojendamiseks ja kütmiseks?".
3. ↑  "History". *Solar Thermal History*. 09.04.2021. Vaadatud 28.03.2022.
4. ↑  Solar Energy Industries Association (09.04.2021). "Solar Heating & Cooling". Vaadatud 28.03.2022.
Riigid tegevteenistuses olevate sõjaväelaste arvu järgi (2009)
Sõjaväelaste arv 1000 elaniku kohta
**Sõjavägi** (**kaitsevägi**, **sõjajõud**, **relvajõud**, harvem **armee**) on enamasti riiklikult korraldatud relvastatud organisatsioon, mille põhieesmärgiks on olla sõjaliseks toeks riigi julgeoleku-, välis- ja kaitsepoliitikale ning sealhulgas kaitsta riigi territoriaalset terviklikkust võimalike rünnete vastu.

Üldist
------

Sõjavägede doktriinid, struktuurid ja vahendid on sageli riigiti erinevad, tulenedes riigi sõjalistest traditsioonidest, ressurssidest, poliitikast, liitlassuhetest, ühiskonna või kultuuri iseärasustest jms. 

Sõjaväe tagatav riigi kaitse võib realiseeruda nii aktiivse sõjategevuse kui ka sõja ärahoidmisega heidutamise teel.

Koosseis
--------

Sõjaväes tegevteenistuses olevat isikut nimetatakse üldistavalt sõjaväelaseks. 

Sõjaväel on oma juhtkond ja juhtimisorganid ehk staabid.

Sõjavägi koosneb, olenevalt struktuurist, erinevatest väeliikidest (põhiväeliikidest), põhiosas: 

* maaväest,
* õhuväest,
* mereväest (kui riigil on piiriveekogu).

Väeliigid omakorda koosnevad allüksustest, üksustest, väekoondistest ning kõrgema juhtimise (staabid) ja logistika ning muu toetuse organitest. 

Mõnes riigis alluvad sõjaväele ka mitmesugused sõjaväestatud eriorganisatsioonid, nagu piirivalve või rahvuskaart.

Eestis
------

Eestis nimetatakse sõjaväge tänapäeval poliitilisel eesmärgil ametlikult kaitseväeks. Enne 1940. aastal alanud okupatsioone on nimetatud ka sõjaväeks. Tegelikus ülesehituses ja väljaõppes pole nimetustes *sõjavägi* või *kaitsevägi* erinevust.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **sõjavägi** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sõjavägi** |

Vaata ka
--------

* Eesti kaitsevägi
* Nõukogude sõjavägi
* Sõjaväelane
**Sõktõvkar** (komi, vene *Сыктывкар*) on Venemaa Komi Vabariigi pealinn.
Asub Sõssola (komi *Sõktõv*) jõe suubumiskohas Võtšegda (*Ežva*) jõkke. Geograafilised koordinaadid 61°40′N, 50°49′E.

Asutatud 1586. aastal kaubavahetuspunktina komidega. 1780. aastal sai linnaõigused, ametlik venekeelne nimi oli kuni 1930. aastani **Ust-Sõssolsk** (Усть-Сысольск). Nimi Sõktõvkar on tuletatud komikeelsest jõe nimest **Sõktõv** ja sõnast **kar** 'linn'.

Sõktõvkar on Sõktõvkari linnaringkonna keskus.

Majandus
--------

Sõktõvkar on puidutööstuse keskus.

Haridus
-------

Sõktõvkaris asub 1972. aastal asutatud Sõktõvkari Riiklik Ülikool ja Komi Riiklik Pedagoogikainstituut.

Sõktõvkari kesklinna tänavapilt

Rahvastik
---------

20. sajandil toimunud venelaste massiline sisseränne on jätnud komid vähemusse nii Sõktõvkaris kui kogu Komi Vabariigis. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sõktõvkari elanikest venelasi 58,4%, komisid 30,6%, ukrainlasi 3,9%, sakslasi 1,4%, valgevenelasi 1,2, tatarlasi 0,6% ja teisi rahvusi 3,9%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sõktõvkari elanikest venelasi 63%, komisid 24,7%, ukrainlasi 2,6%, valgevenelasi 0,8%, sakslasi 0,8%, tatarlasi 0,6% ja asereid 0,5%.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 235 006. Sõktõvkari osa on ka Ežva rajoon (56 200 elanikku), mille moodustab keskasulast 18 km põhja pool asuv Ežva alev. 

| Aasta | Elanike arv |
| --- | --- |
| 1897 | 4 464 |
| 1939 | 24 302 |
| 1959 | 64 461 |
| 1970 | 125 088 |
| 1979 | 170 980 |
| 1989 | 232 117 |
| 2002 | 230 011 |
| 2010 | 235 006 |

Sõpruslinnad
------------

* Kasahstan Atõrau, Kasahstan
* Ungari Debrecen, Ungari (1992)
* Hispaania Cullera, Hispaania (1997)
* Bulgaaria Lovech, Bulgaaria
* Ameerika Ühendriigid Los Altos, USA
* Hiina Taiyuan, Hiina (1994)

Vaata ka
--------

* Sõktõvkari lennujaam

Sõktõvkari tänav

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sõktõvkar** |

* Sõktõvkari koduleht
* Infoportaal
* Sõktõvkari infoportaal
**Sõjaväelane** on sõjaväes (tegevväes) teeniv sõjaväelise auastmega isik.

Üldist
------

Sõjaväelasel on sõjaväeline auaste. Auastmete arv ja nimetused on riigiti erinevad. 

Sõjaväelased jagunevad üldjuhul sõltumata riigilistest iseärasustest vastavalt auastmele põhigruppidesse: 

* sõdurid,
* allohvitserid,
* ohvitserid,
* kindralid (kõrgemad ohvitserid)

Sõjaväelased kannavad teenistuskohuste täitmisel üldjuhul (ei pruugi kanda näiteks luure- ja julgeoleku valdkonnas teenijad) sõjaväe vormiriietust koos ettenähtud eraldusmärkidega. 

Üldjuhul on demokraatlikes riikides sõjaväelastel ametialase sõltumatuse tagamise huvides teatud piirangud ühiskondlikus elus (näiteks poliitikas) ja majandustegevuses osalemiseks.

Sõjaväelastel on reeglina sõjaväeline ettevalmistus (väljaõpe). Väljaõpe on väga erinev, sõltudes väeliigist või relvaliigist ning konkreetsest erialast, kuid üldjuhul on kõigil sõjaväelastel vajalik läbida esmalt sõduri baasväljaõpe. 

Iga sõjaväelane (sõltumata erialast või ametikohast) peab omama häid teadmisi-oskusi järgnevates olulistes põhivaldkondades:

* Sõjaväeline kord (sealhulgas teenistuslikud õigusaktid, käitumine, välimus),
* Ette nähtud teenistusrelva käsitsemine,
* Tegevus koondrivis.

Terminist Eestis
----------------

Eestis nimetatakse sõjaväelasi vastavalt põhilise kaitsestruktuuri kaitseväe nimele kaitseväelasteks.

Eesti seadustes kasutatakse tegevteenistuses oleva isiku kohta terminit **tegevväelane**.

Tegevväelane ei tohi:

1. kuuluda erakonda ega teenistusülesannete täitmise ajal tegeleda poliitiliste vaadete levitamisega
2. kuuluda relvi valdavasse ühingusse ega liitu, välja arvatud Kaitseliitu ning jahimeeste- ja spordiseltsi.
3. tegutseda ettevõtjana täisühingus ega usaldusühingus (Kehtetu - RT I, 06.07.2018, 3 - jõust. 16.07.2018);
4. kuuluda äriühingu juht-, kontroll- ega revisjoniorganisse (Kehtetu - RT I, 06.07.2018, 3 - jõust. 16.07.2018);
5. isiklikult vastutada äriühingu kohustuste eest (Kehtetu - RT I, 06.07.2018, 3 - jõust. 16.07.2018).

Vaata ka
--------

* Ajateenija,
* Kaitseväelane,
* kaitseliitlane,
* Reservväelane,
* Palgasõdur,
* Palgaarmee.

Viited
------

1. ↑  "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 25.05.2014)
2. ↑  Kaitseväeteenistuse seadus § 7, Riigi Teataja, Vastu võetud 13.06.2012
3. ↑  Kaitseväeteenistuse seadus § 123, Riigi Teataja, Vastu võetud 13.06.2012
4. ↑  Kaitseväeteenistuse seadus § 125, Riigi Teataja, Vastu võetud 13.06.2012

Välislingid
-----------

* Teenistus kaitseväes, Kaitseressursside ameti värbamiskeskus
* Riigikaitses osalemisest, Kaitseressursside amet
Shedrack Kibet Korir
**Shedrack Kibet Korir** (sündinud 12. aprillil 1978 Nandi ringkonnas) on Keenia kergejõustiklane, kelle põhidistantsid on 1500 m ja 3000 m jooks.

2006. aasta võitis ta Keenia meistrivõistlused 1500 m jooksus. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Osakas sai ta 1500 m jooksus pronksmedali ajaga 3.35,04.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2007 Ōsaka

pronksmedal 1500 m jooksus **3.35,04**

Isiklikud rekordid
------------------

| Ala | Tulemused | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 1500 m jooks | **3.31,18** | 13. juuli 2007 | Rooma |
| 1 miili jooks | **3.52,78** | 10. juuni 2007 | Eugene |
| 2000 m jooks | **4.56,62** | 31. august 2001 | Berliin |
| 3000 m jooks | **7.37,50** | 31. august 2006 | Zagreb |
| 2 miili jooks | **8.19,53** | 21. august 2005 | Sheffield |
| 5000 m jooks | **13.09,92** | 29. juuli 2005 | Oslo |

Välislingid
-----------

* Shedrack Kibet Korir Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Korir Pace Sports Managementi veebilehel
Kongo jõe kanjon Aafrika läänerannikul
**Veealune kanjon** on maailmamere põhjas olev suhteliselt pikk, kitsas ja sügav negatiivne pinnavorm.

Enamus veealuseid kanjoneid asub mandrilava nõlval, aga mitte kõik. Neid leidub näiteks ookeani keskahelike nõlvadel. Osa kanjoneid jätkub nõlva jalamilt ookeani põhjas sadade kilomeetrite ulatuses. Mõnedki veealused kanjonid lõpevad mäe jalamile jõudnuna 2–4 km sügavusel lehvikja uhtkoonusega, mille raadius on kuni 300–350 km.

Mõned veealused kanjonid on suure jõe veealuseks jätkuks. Nii näiteks moodustavad veealuse kanjoni Amazonas, Ganges, Hudson, Indus ja Kongo jõgi. Siiski puudub enamikul veealustel kanjonitel side jõgedega.

Enamik veealuseid kanjoneid on tektoonilise tekkega, aga neid on kujundanud ka maalihked, suspensioonivoolud ja maailmamere madalama taseme ajal toimunud jõeuuristus.

Veealustes kanjonites on aeg-ajalt tugevaid hoovusi. Nende kaudu liigub sügavamale suur osa merepõhja langenud pudedaid setteid.

Kõige varasemad teadaolevad veealused kanjonid pärinevad neoproterosoikumist.

Maailma kõige pikema veealuse kanjoni on uuristanud Kongo jõgi. See kanjon on 800 km pikk ja 1200 m sügav. Jääajal, kui maailmamere tase oli palju madalam kui tänapäeval, ulatus Kongo märksa kaugemale merre kui tänapäeval.
Muumipapa Naantalis
**Muumipapa** (rootsi *Muminpappan*, soome *Muumipappa*) on Tove Janssoni muumilugude üks peategelastest, Muumitrolli isa ja Muumimamma abikaasa.

Nooruses oli ta orb ja paigutati lastekodusse, kuid oma rahutu hinge ja seiklejavere tõttu põgenes ta sealt peagi ning reisis ühes mitmete sõpradega maailmas ringi. Vanemas eas on ta muutunud rahulikumaks ning otsustanud olla igati vastutustundlik pereisa.

Peaaegu alati kannab Muumipapa peas oma musta kübarat, mida eristab kõigist sarnastest selle sisse tikitud kiri "M.P.-le sinu M.M.-lt". Kunagi nooremana on Muumipapa elanud ka ühes paadis kolme Hatifnatiga, et nende elu ja kombeid paremini tundma õppida.

| * v
* r
Muumitrollid |
| --- |
| Raamatud | 
"Väikesed trollid ja suur veeuputus" (1945) • "Sabatäht" (1946) • "Võlukübar" (1948) • "Muumipapa memuaarid" (1950) • "Ohtlik jaanipäev" (1954) • "Trollitalv" (1957) • "Nähtamatu laps" ja teisi jutte (1962) • "Muumipapa ja meri" (1965) • "Hilja novembris" (1970) |
| Tegelased | 
dront Edward • Filifjonka • Fredrikson • Hatifnatid • Koduvana • Muumimamma • Muumipapa • Muumitroll • Mymla • Mymla tütar • Niru • Nuhkloom • Nuuskmõmmik • Piisamrott • Sekeldaja • Sniff • Urr • Tusklik • Tusklikupreili • Tutsik ja Lipsik • Tuu-tiki • väike My |
| Muud | 
Muumimaa • Muumimaja • Muumiorg • Muumioru lood •  "Muumitroll" (kogumik) |
*Mitte segi ajada mõistega ajateenistus*

---

██ Relvajõud puuduvad ██ Täiesti elukutselised relvajõud ██ Plaan loobuda ajateenistusest ██ Relvajõud ajateenistusega ██ Info puudub
**Sõjaväeteenistus** (ka: **(kaitse)väeteenistus**) on teenistus regulaar- või maakaitseväe- või muud vastavat tüüpi (nt piirivalve- või siseväed) sõjaliste ülesannetega organisatsioonis kas elukutselise-, ajateenistuskohustust täitva-, mobiliseeritud- või vabatahtliku sõjaväelasena. 

Sõjaväelane kinnitatakse teenistuseks sõjaväelises organisatsioonis reeglina kindlale ametikohale, millega määratakse tema seisus või staatus ja ülesanne.

Kaitseväeteenistus Eestis
-------------------------

Eestis reguleerib kaitseväeteenistust kaitseväeteenistuse seadus. Eestis on kaitseväeteenistus teenistus sõjaväelise auastmega ametikohal, nt kas Kaitseväes või Kaitseliidus. Kaitseväeteenistuses olev isik on **kaitseväelane**

Kaitseväeteenistus jaguneb kaitseväeteenistuskohustuseks (kohustuslik teenistus) ja tegevteenistuseks (vabatahtlik teenistus).

Vaata ka
--------

* kaitseväeteenistuse tunnistus
* sõjavägi
* ajateenistus
* sõdur
* allohvitser
* ohvitser
* üleajateenija

Viited
------

1. 1 2 3 4   (vaadatud 18.04.2014)

Välislingid
-----------

* Kaitseväeteenistuse seadus
**Alfred Mering** (aastani 1936 **Alfred Meering**; 26. august 1903 Tallinn – 24. aprill 1988 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Alfed Mering lõpetas 1917. aastal Kohila ministeeriumikooli ja 1927 Draamastuudio teatrikooli. Aastatel 1926–1929 oli Draamastuudio Teatri näitleja.

Alfred Mering alustas lavategevust 1921. aastal Estonia koorilauljana. Pärast Draamastuudio teatrikooli lõpetamist töötas Ugala teatris, algul näitlejana, 1929–1932 näitejuhi ja näitlejana ning 1934–1936 kunstilise juhina. Aastatel 1932–1940 oli vaheajaga ka Vanemuise lavastaja ja näitleja. Aastatel 1941–1946 oli Eesti Draamateatris lavastaja ja näitleja, 1946–1965 Estonia näitejuht ja näitleja; 1966 oli Noorsooteatri näitleja, 1967–1984 jälle Tallinna Draamateatris näitleja.

Teinud dramatiseeringuid (Ernst Särgava „Rahvavalgustaja"), kirjutanud lastenäidendeid ning libretosid (Edgar Arro ja Leo Normeti „Rummu Jüri", koos Huko Lumetiga). Esinenud estraadinäitlejana, telelavastustes („Pildikesi Paunverest", 1986) ja Eesti Raadio meelelahutussaadetes (sh „Meelejahutajas").

Ta on kirjutanud mälestusteraamatu "Elu lugu : teatrimälestused" (1986).

Tunnustus
---------

* 1963 Eesti NSV teeneline kunstnik

Isiklikku
---------

Lavastaja, näitleja ja jurist Mai Mering oli Alfred Meringu tütar.

Viited
------

1. ↑  Alfred Mering. Eesti Entsüklopeedia.
2. ↑  Alfred Mering. Eesti Entsüklopeedia.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Alfred Mering** |

* Alfred Mering kino-teatr.ru kodulehel
* Alfred Mering Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Äijihsuálui 2011. aasta septembris.
**Äijihsuálui** on asustamata saar Soomes Inari järves ligikaudu 11 kilomeetri kaugusel Inari külast. Saar on saami looduslik pühapaik (*siejdi*), ohvrikoht. 

Saare nimi on Inari saami keeles Äijihsuálui, põhjasaami keeles **Áddjá**, soome keeles **Ukko**, **Ukonsaari** või **Ukonkivi**. 

Äijih-nimelist jumalat, kelle nimi tähendab vanaisa või äikest, on saarel palutud teadaolevalt veel 19. sajandi lõpul. Kombetalituste hulka on kuulunud mitmesuguste kütitud loomade, nagu metsikute põhjapõtrade luude ja sarvede viimine koopasse saarel. Inglise arheoloog Sir Arthur Evans käis koopas aastal 1873 ja tegi seal väljakaevamisi. Koopast leiti lisaks luudele veel 13. sajandist pärinev rõngakujuline peaehe. 

Koduloolane Samuli Paulaharju on Äijihsuálui kohta 1932. aastal kirjutanud nii: "Järve paljude teiste saarte hulgast on seda näha kaugele, isegi kiriku juurde kaugemale kui penikoorma kaugusele. Kalju sees on suur ohvrikoobas, tuntud juba vanast ajast. Koopas on praegugi alles luid, "karu ja metsiku põhjapõdra ja linnu luid". Vana Inari elanik meenutab vanade Inari jumalate kohta, et "Ukko oli meesjumal Inari Ukonsaaril... ja teine oli naisjumal, Galguvaara *áhkku* (vanaema).""

Soome muuseumiamet Museovirasto esitas 1990. aastal Äijihsuálui kandideerima UNESCO maailmapärandi nimistusse, kuid saart pole nimistusse seni arvatud.

Viited
------

1. ↑  Samuli Paulaharju, "Seitoja ja seidan palvontaa", Suomalaisen Kirjallisuuden Seura, Helsinki 1932, lk 36.
2. ↑  The Holy place of worship of Ukonsaari by the Sami people at Inari. UNESCO koduleht. (Kasutatud 19.12.2016.)

Välislingid
-----------

* Äijihsuáluist muuseumi Siida veebilehel (*soome keeles*)
* Tutvustus veebilehel luontoon.fi (*soome keeles*)
**Interferooni regulaatorfaktor 7** (inglise keeles *interferon regolatory factor 7*, lühend IFR7) on IRF regulatsiooni faktorite perekonna liige.

IRF7 kodeerib inimesel *irf7* geen.

IRF7 ekspresseeritakse pidevalt B-rakkude, pDC-de ja monotsüütide tsütoplasmas. Infektsiooni ajal IRF7 ekspressioon neis rakkudes suureneb.

IRF7 signalisatsiooni rada
--------------------------

IRF7 on tsütoplasmas inaktiivsena ning infektsioonid käivitavad IRF7 fosforüülumise ja liikumist tuuma. Tuumas moodustab IRF7 teiste koaktiveerijatega transkriptsiooni kompleksi, mis seondub sihtmärkgeenide promootoritele ning aktiveerib transkriptsiooni. 

### IRF7 aktiveerimine PRR-dega

PRR (inglise keeles *pattern recognition receptor*), mille hulka kuuluvad transmembraansed Tolli-sarnased retseptorid (TLR), tunnevad ära patogeene ning aktiveerivad kaasasündinud immuunsüssteemi radu, kus osalevad IRF-id.

Nt patogeenne nukleiinhape aktiveerib IRF7 TLR3, -7 ja -9, RIG-I signalsisatsiooni raja vahendusel.

### Positiivne tagasiside

IRF7 ja tüüp I interferoonide vahel on positiivne tagasiside, st patogeenide tõttu aktiveeritkase IRF7 ning nad omakorda indutseerivad tüüp I interferoonide tootmist, kes omakorda indutseerivad IRF7 sünteesi.

IRF7 poolestusaeg
-----------------

IRF7 poolestusaeg on nakatunud rakkudes 0,5–1 tundi ja nakatamata rakkudes 5 tundi.

Arvatakse, et IRF7 stabiilsust kontrollib ubikvitiin-proteosoomi süsteem.

IRF7 poolestusaeg on erinevates koetüüpides erinev.

IRF7 modifitseerimine
---------------------

### Fosforüülimine

Inimestel toimub fosforüülumine Ser471, 472, 477, 479, 483, 484 ja 487 juures.
IRF7 fosforüülivad kinaasid IKKε, TBK1 ja IKKα.

### Ubikvitiinimine

Ubikvitiinimine on üks olulisemaid immuunsüsteemi regulatsiooni mehhanisme. Ubikvitiinimise mehhanismiga lagundatakse IRF proteosoomide poolt. On leitud ka mehhanisme, kus ubikvitiinide märgistatud IRF ei lagundata.

### Atsetüülimine

Näiteks Newcastle viiruse puhul toimub IRF7 lüsiini atsetüülimine.

### Promootori metüülimine

Metüülimisega võidakse nt fibroblastil IRF7-geen vaigistada.

### Sumoüülimine

SUMO-valgud (inglise keeles *small ubiquitin-related modifiers*) on ubikvitiini sarnased valgud, mis lisatakse IRF7-tele. Sumoüülimine inhibeerib IRF7 (ja ka IRF3) aktiivsust.

Funktsioon
----------

* IRF7 (ja ka IRF3, -5 ja -8) on olulised tüüp I interferoonide tootmise indutseerimisel.
* IRF7 reguleerib onkogeneesi ja apoptoosi.
* IRF7 osaleb raku diferentseerumises. IRF7 reguleerib näiteks hematopoeetiliste rakkude arengut ja aktiveerimist. Samuti on ära näidatud, et IRF7 osaleb monotsüütide arengus makrofaagideks.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18   Ning S, Pagano JS, Barber GN (2011). "IRF7: activation, regulation, modification and function". Genes Immun. 12 (6): 399–414. PMID 21490621. doi:10.1038/gene.2011.21
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Kuld** | 2010 | jäähoki |
| **Kuld** | 2014 | jäähoki |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2007 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2009 | jäähoki |

**Shea Michael Weber** (sündinud 14. augustil 1985 Sicamousis, Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Montreal Canadiens. Ta on klubi meeskonna kapten.

Aastatel 2001–2005 mängis ta neli hooaega Western Hockey League'i klubis Kelowna Rockets.

2003. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Nashville Predatorsi poolt 49. valikuna. NHL-is debüteeris ta Predatorsi meeskonnas 6. jaanuaril 2006 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 6. aprillil mängus St. Louis Bluesi vastu. Järgmisel hooajal kindlustas ta koha Predatorsi põhikoosseisus. Ta mängis Predatorsis kuni 2016. aastani kokku üksteist hooaega. Aastatel 2010–2016 oli ta Predatorsi kapten.

2016. aasta juunis siirdus ta Montreal Canadiensi. 2018. aasta oktoobris määrati ta klubi kapteniks.

NHL-i tähtede mängule on Weber valitud kokku seitse korda (aastatel 2009, 2011, 2012, 2015, 2016, 2017 ja 2020). Hooaegadel 2010–11 ja 2011–12 on ta valitud NHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu (*NHL First All-Star Team*) ning hooaegadel 2014–15 ja 2014–15 *NHL Second All-Star Team* '​i. 2016. aastal pälvis ta Mark Messier Leadership Award'i.

Aastatel 2010 ja 2014 on ta Kanada jäähokikoondise koosseisus tulnud olümpiavõitjaks ning 2007. aastal maailmameistriks. 2010. aasta olümpiaturniiril valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta võitis Kanada koondisega hõbemedali, oli ta resultatiivseim kaitsemängija (4+8) ning ta valiti turniiri parimaks kaitsjaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.

Välislingid
-----------

 Shea Weber – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Shea Weber nhl.com lehel
* Shea Weber hockeydb.com lehel
Alfred Kinsey 1955. aastal
**Alfred Charles Kinsey** (23. juuni 1894 Hoboken, New Jersey – 25. august 1956 Bloomington, Indiana) oli USA seksuoloog ja entomoloog, kes uuris inimeste seksuaalkäitumist.

Enne seksuoloogiale pühendumist oli ta tunnustatud pahkvaablaste uurija.

Ta asutas 1947. aastal Indiana ülikooli juurde Rockefelleri fondi toetusel seksuaaluuringute instituudi, mis tänapäeval tegutseb Kinsey Instituudina. Ta intervjueeris koos oma abilistega tuhandeid ameeriklasi. Uurimuse tulemused avaldas ta kahes raamatus: "Mehe seksuaalne käitumine" (1948) ja "Naise seksuaalne käitumine" (1953), millest said menukid.

Tema elust on tehtud biograafiline film "Kinsey", mis valmis 2004. aastal.

Kinsey oli biseksuaal. Tal oli abikaasaga kokkulepe, et nad võivad olla seksuaalvahekorras ka teiste inimestega. Kinseyl oli seksuaalsuhteid ka teiste meestega, sealhulgas oma õpilase Clyde Martiniga.

Kinsey seksuaalsed eelistused
-----------------------------

Erinevad autorid on süüdistanud Kinseyd seksuaalperverssustes. Üks tuntumaid Kinsey kriitikuid Judith Reisman on väitnud, et Kinsey oli "pervert ja pedofiil".

Kriitika Kinsey uurimuste kohta
-------------------------------

Jones on väitnud, et Kinsey enda seksuaalne käitumine mõjutas tema tööd. Näiteks on kindlaks tehtud, et Kinsey uurimustes olid üleesindatud vangid, prostituudid ja homoseksuaalsed inimesed, kelle esitatud infost pandi kokku pilt keskmise inimese seksuaalsusest.

Vaata ka
--------

* Kinsey skaala

Viited
------

1. ↑  Baumgardner, Jennifer (2008). Look Both Ways: Bisexual Politics. Farrar, Straus and Giroux. pp. 48–. ISBN 978-0-374-53108-9.
2. ↑  Ley, David J. (2009). Insatiable Wives: Women Who Stray and the Men Who Love Them. Rowman & Littlefield. pp. 59–. ISBN 978-1-4422-0032-6.
3. ↑
4. ↑  Christina Larson (8 December 2004). "The Joy of Sexology". AlterNet. Retrieved 1 January 2010.
5. ↑  Jones, James H. (1997). Alfred C. Kinsey: A Public/Private Life. New York: Norton.
6. ↑  Bullough, Vern L. (August 1, 1999). "Book Review "Alfred C. Kinsey: Sex the Measure of All Things; A Biography"". Journal of Sex Research. 36: 306–315. doi:10.1080/00224499909552001.

Kirjandus
---------

* Donald De Marco. Surmakultuuri arhitektid. Tallinn, 2012.
**Põrge** on mehaanikas on kahe teineteise suhtes liikuva keha lühiajaline vastastikmõju, mis algab nende kokkupuutega ja lõpeb kas eemaldumise või peatumisega teineteise suhtes. Põrge võib toimuda tahkete kehade vahel (näiteks palli ja põranda vahel, piljardikuuli ja kii vahel), aga ka jäiga keha ja vedeliku või gaasi vahel (näiteks vedeliku- või gaasijoa ja jäiga keha põrge: hüdrauliline löök, lööklaine).

Põrkel tekivad kehade kokkupuutekohas suured jõud ja kehade punktide kiirused muutuvad väga lühikese ajavahemiku jooksul, harilikult mõne kuni mõnekümne mikrosekundi vältel.

Põrke mehhanism
---------------

Põrkel saab eristada lähenemis- ja eemaldumisfaasi. Kehade teineteisele lähenemise faas kestab kokkupõrke hetkest kuni kehade suurima deformeerumiseni. Kehad on siis teineteisele kõige lähemal ja peatuvad hetkeks teineteise suhtes. Sellele järgnevas faasis algab deformatsiooni vähenemine ja kehade teineteisest eemaldumine.

Elastne põrge ühesuguste masside korral
Elastne põrge erinevate masside korral

Elastne ja mitteelastne põrge
-----------------------------

Põrgete kirjeldamisel on kasutusel kaks reaalselt puhtal kujul mitte esinevat piirolukorda: täielikult (absoluutselt) elastne ja täielikult mitteelastne põrge.

### Täielikult elastne põrge

Täielikult elastseks nimetatakse sellist põrget, kus kehade impulsside ja kineetiliste energiate summa enne ja pärast põrget on sama suured.

Reaalse põrke korral kulub osa liikumisenergiast kehade jääkdeformatsioonile ja soojenemisele.

Mitteelastne põrge ühesuguste masside korral, kui *v*2 = 0
Elastne põrge erinevate algkiiruste korral
### Täielikult mitteelastne põrge

Täielikult mitteelastseks ehk plastseks põrkeks nimetatakse sellist põrget, kus põrke teine faas puudub ja kehad liiguvad pärast põrget ühesuguse kiirusega nagu üks keha. Sellise põrke puhul kehtib ainult impulsi jäävuse seadus.

Otsepõrge, kaldpõrge ja tsentraalne põrge
-----------------------------------------

Otsepõrke korral liiguvad põrkuvad kehad paralleelselt põrkejoonega, s.o liiguvad piki sirget, mis läbib kehade puutepunkti. Vastasel juhul on tegemist kaldpõrkega.

Otsepõrke erijuht on tsentraalne põrge, kui kehad liiguvad enne põrget mööda nende massikeskeid läbivat sirget. Põrge saab toimuda, kui kehad liiguvad teineteisele vastu või kui üks keha liigub suurema kiirusega teisele järele (nagu näiteks alumisel joonisel).

Viited
------

1. 1 2  ENE 4. köide, 1989
2. ↑   Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981
**Shefqet** (Shevket, Sefket) Bej **Verlaci** (Vërlaci, Verlaçi, Verlaxhi, Velaxhi; 15. september 1877 Elbasan – 21. juuli 1946 Zürich) oli Albaania peaminister 5. märtsist (või veebruarist või märtsist) 10. juunini (või 2. juunini) 1924 ja Itaalia okupatsiooni ajal 12. aprillist (või 11. aprillist) 1939 3. detsembrini (või 4. detsembrini või 10. novembrini) 1941.

1922 oli Verlaci Albaania suurim maaomanik. Joseph Roth kirjutab, et talle kuulus enamik Elbasani maju. Tema ümber koondus Eduerakond, suurim konservatiivne partei, mis vastustas kindlalt igasugust maareformi, mis annaks talupoegadele maad. Parteisse kuulus Põhja-Albaania hõimujuhte ja väljapaistvaid moslemitest maaomanikke. 

1922. aasta lõpupoole kihlus Ahmed Zogu Verlaci tütrega, kindlustades sellega endale Verlaci toetuse ja peaministrikoha.

1924. aastal oli Zogu sunnitud finantsskandaali ja atentaadi tagajärjel haavata saamise tõttu loovutama peaministrikoha Verlacile. Verlaci jäi valitsuse etteotsa juunikuuni ning põgenes seejärel Itaaliasse. Järgnenud Fan Noli režiimi ajal mõistis eritribunal Verlaci tagaselja surma koos kogu varanduse konfiskeerimisega. 

Kui Zogu sai 1928 kuningaks, tühistas ta kohe kihluse Verlaci tütrega. See tegi Verlacist kuninga verivaenlase. 

12. aprillil (või 11. aprillil) 1939 sai Verlacist Itaalia okupatsiooni all moodustatud valitsuse peaminister. Kuni 16. aprillini oli ta riigipea kohusetäitja. 

Verlaci toetas albaanlastega asustatud Jugoslaavia ja Kreeka territooriumide liitmist Albaaniaga.

28. novembril 1939 toimus Tiranas esimene fašismivastane tänavameeleavaldus, mida toetas tööstus- ja transporditööliste streik. Nõuti itaallaste lahkumist ja valitsuse tagasiastumist. 

Verlaci suri 1946 Zürichis ja maeti Rooma protestantlikule kalmistule.
Logi
**Sõlm** on merenduses ja lennunduses kasutatav mittesüsteemne kiirusühik. Kiirusega 1 sõlm liikuv alus läbib tunniga ühe meremiili. 1 sõlm = 1,852 km/h = 0,51444 m/s.

Kiirusühik on pärit omaaegsete purjelaevade kiiruse mõõtmise viisist. Logiliini moodustas iga 47 jala ja 3 tolli (14,40 m) tagant tehtud sõlmedega köis, mille otsa kinnitati veepinnal ankruna toimiv ujuk, halg (inglise keeles *log*), tünn või muu sarnane objekt. Ujuk koos selle külge kinnitatud liiniotsaga visati liikuvalt aluselt vette ja loendati sõlmi, mida logi laeva tekilt 28 sekundi (standardse liivakella aeg) jooksul vette sikutas. See meetod annab sõlme definitsiooniks 20,25 tolli sekundis ehk 1,85166 km/h, mis erineb tänapäeval kasutatavast definitsioonist vähem kui 0,2‰.

Kuigi sõlm ei ole SI-süsteemi ühik, kasutatakse seda tänapäevalgi laialdaselt. Nimelt on standardsed merekaardid valmistatud Mercatori projektsioonis, millel skaala muutub koos laiuskraadiga. Näiteks Atlandi ookeanil on skaala erinevus Florida ja Gröönimaa vahel kahekordne. Sellise kaardi jaoks ei saa anda ühtset lineaarset skaalat. Küll aga on skaala muutumatu kindlal pikkuskraadil põhja või lõuna suunas sõites: meremiil on defineeritud niisugusena, et see praktiliselt võrdub pikkuskraadi kaareminutiga.

Mõnikord öeldaks kiirusühikuks ekslikult "sõlm tunnis". Selline väljend on ebakorrektne: sõlm tunnis pole kiiruse, vaid kiirenduse ühik.

Vaata ka
--------

* Logi, veesõiduki kiirusenäidik
* Logiraamat

Viited
------

1. ↑  Tehnikaleksikon, lk. 482

Välislingid
-----------

* Sõlm (kiirusühik) Merevikis
**Sorgu** (rootsi ja saksa keeles *Sorkholm*) on 5,88 hektari suurune asustamata saar Pärnu lahe ja Kihnu väina piiril, Manilaiust 5,5 kilomeetrit kagus. Halduslikult kuulub Pärnu maakonda Pärnu koosseisu. Saare rannajoone pikkus on 2 kilomeetrit.

Saar asub devoni aluspõhjalisel moreenkõrgendikul. Saare suurim kõrgus on 4,5 meetrit üle merepinna.

Saarel kasvab rohttaimestik. Lagealad hõlmavad saare maismaa-alast 79% ja põõsastik 21%. Puittaimede liikidest on esindatud harilik kadakas, kibuvits, verev kontpuu, harilik saar, harilik toomingas ja harilik pihlakas.

Saar on tähtis veelindude pesitsusala. Saarel on loendatud 12 haudelinnu liiki, sealhulgas kormoran. Sorgu saare linnustiku kaitseks nimetati kogu saar Sorgu saare kaitsealaks. Saar on looduskaitse all alates 12. juulist 1991. 2014. aastal moodustati Sorgu saare kaitseala ja Pärnu lahe hoiuala baasil Sorgu looduskaitseala.

Saarel asub Sorgu tuletorn, majakavahi maja, kelder, saun, ladu ja kaev, seal on 20. sajandil elanud majakavahid oma perega. Kirjanik Aadu Hint soovis saarele ehitada onni, vastavat luba saamata lasi ta oma onni rajada Ruhnu saarele.

Vaata ka
--------

* Sorgu idapoi
* Sorgu lõunapoi
* Sorgu madal

Pildid
------

* Sorgu saarSorgu saar
* Kajakapoeg SorgulKajakapoeg Sorgul
* 
* 
* Kormoranid pesalKormoranid pesal
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Sorgu Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 19. augustil 2019.
2. ↑  "Rannad elustuwad." Pärnu Päewaleht nr 226, 2. oktoober 1936.
3. ↑  ruhnlase blogi: "Mõned pildid". 16. veebruar 2018.

Kirjandus
---------

* Marja-Liisa Meriste. "Sorgu looduskaitseala kaitsekorralduskava 2016-2025"

Välislingid
-----------

* Sorgu Eesti looduse infosüsteemis
* Navigatsioonimärgi nr 860, Sorgu tuletorn, andmed navigatsioonimärkide andmekogus
* Navigatsioonimärgi nr 861, Sorgu lõunapoi, andmed navigatsioonimärkide andmekogus
|  |
| --- |
|  |
| IS-7
IS-7 |
| IS-7 tehnilised andmed |
| Pikkus | 7,38 m |
| Laius | 3,40  m |
| Kõrgus | 2,48  m |
| Kaal | 68  t |
| Kiirus | maastikul ? km/h  maanteel 55 km/h |
| Käiguvaru | maanteel ? km/h  maanteel 300 km |
| Suurtükk | 130 mm  25–28 mürsku |
| Kuulipildujad | 6X7,62 mm / 2x14,5mm 6000 / 1000 padrunit |
| Soomus | kuni 216 mm |
| Mootor | M50T |
| Mootori võimsus | 1050 hj |
| Meeskond | 5 inimest |

**IS-7** (vene keeles *ИС-7*; *Иосиф Сталин-7* ehk *Jossif Stalin-7*) oli pärast teist maailmasõda Nõukogude liidus Kirovi tehase konstruktoribüroos konstrueeritud rasketank. Projekt valmis 1948. aastal. Valmistati katsepartii tanke, mille täpne arv ei ole teada. Prototüüpidest kaugemale ei jõutud ning tanki arendamine peatati T-10 arendamise kasuks.

Kirjeldus
---------

Tanki pearelv oli 130 mm merekahur S-70, mille jaoks oli torni tagaosas kaasas 25–28 mürsku. Üks mürsk kaalus 33 kilogrammi ja kahuri laadimisega tegeles kaks laadurit. Lisaks oli kaks 14,5 mm kuulipildujat ja kuus 7,62 mm kuulipildujat, suurekaliibriliste jaoks oli kaasas 1000 padrunit ning tavaliste kuulipildujate jaoks oli 6000 padrunit. Külgmised kuulipildujad olid kaugjuhitavad. Kahuri kõrval ja kohal paiknes kaks 7,62 mm kuulipildujat ja üks 14,5 mm kuulipilduja. Teine raskekuulipilduja paiknes torni peal varda otsas ja oli mõeldud õhutõrjeks. Kaks kuulipildujat paiknes külgedel ja oli suunatud ette, kaks paiknes torni tagaosas ja olid suunatud taha.

IS-7 kaalus 68 tonni. Selle jõualliks oli laevadiisel M50T, mille võimsus oli 1050 hobujõudu ja andis tanki tippkiiruseks 59 km/h. Seitsme tugirattaga veermik oli spetsiaalselt sellele mudelile konstrueeritud. Vaatamata sellele kippus tank pehmesse pinnasesse kinni jääma ja sillad ei kandnud nii rasket masinat. Tõenäoliselt selle pärast ei läinudki IS-7 seeriatootmisesse.

Vaata ka
--------

* IS (tank)

Viited
------

1. 1 2 3  Õun, lk 57–62

Kirjandus
---------

* Christopher Chant *World Encyclopedia of the Tank. Second edition*. Inglismaa: Sutton Publishing 2002. ISBN 0750931477 *Inglise k.*
* Mati Õun *Tankid, mis ei vallutanud Euroopat*. Tallinn: Sentinel 2005. ISBN 9985960904

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **IS-7** |

* ИС-7 ОПЫТНЫЙ ТЯЖЕЛЫЙ ТАНК (*vene keeles*)
* ИС-7 (*vene keeles*)

| * v
* r
    Nõukogude Liidu ja Ukraina ja Valgevene ja Venemaa soomustehnika pärast Teist maailmasõda |
| --- |
| Tankid | 
T-54/T-55 **·** T-62 **·** T-64 **·** T-72 **·** T-80 **·** T-90 **·** IS-7 **·** T-10  **·** T-14 |
| Liikursuurtükid | 
2S1 Gvozdika **·** 2S3 Akatsija **·** 2S5 Giatsint-S **·** 2S19 Msta-S |
| Tankihävitajad | 
IT-130 |
| Õhutõrjesoomukid | 
ZSU-23-4 |
| Jalaväe lahingumasinad | 
BMP-1 **·** BMP-2 **·** BMP-3 **·** BMD-1 **·** BMD-2 **·** BMD-3 **·** BMD-4 |
| Soomustransportöörid | 
MT-LB **·** BTR-60 **·** BTR-70 **·** BTR-80 |
| 
Kategooria: Sõjatehnika |
Papjeemašee tehnikas valmistatud teatrinuku pea. Autor: Merilin Sillastu
**Papjeemašee** (prantsuse keelest *papier maché*, 'mälutud paber') on materjal ja tehnika, mida kasutatakse ruumiliste objektide valmistamiseks. Papjeemašee peamised komponendid on liimaine ja paber. Vahel kasutatakse ka kipsi või kangast, vastavalt kas sidususe või elastsuse suurendamise eesmärgil. Papjeemašeest esemete valmistamiseks kasutatakse kaht meetodit. Eelpoolnimetatud materjalidest kas segatakse kokku ühtlane mass, millest annab voolida või pressida erinevaid kolmemõõtmelisi objekte, või laotakse vormile paberikihte vaheldumisi liimainega. Mõlema meetodi tulemuseks on tugev ja võrdlemisi kerge objekt. Tugeva ja tiheda koostise annab paberis leiduv tselluloos.

Ajalugu
-------

Papjeemašee kodumaa on nagu paberilgi Hiina. Muuhulgas kasutati seda seal kiivrite ja turviste valmistamiseks. Mida kaugemale tehnika levis, seda rohkem variante selle kasutusele leiti. Pabermassist maske hakati tegema Jaapanis ja Pärsias, nukke esiti Prantsusmaal 16. sajandil, kui papjeemašee Euroopasse jõudis. Tuntud papjeemašeenukkude kasutajaid oli nukunäitleja Frank Paris.

Kasutusvaldkonnad tänapäeval
----------------------------

* Papjeemašee on väga levinud tehnika teatrites, kus butafooride tööna valmivad rekvisiidid (näiteks teatrimaskid, nukud).
* Muuseumid tellivad tihti ajalooliste esemete jäljendeid või muid temaatilisi rekvisiite, mida annab papjeemašee tehnikas valmistada (näiteks ordenid, mündid, maketid).
* Filmimaailmas on papjeemašee kasutusala lai juba seetõttu, et filmižanreid on seinast-seina. Nukufilmi ja ajaloolise dokumentaalfilmi rekvisiidid erinevad väga paljuski. Niisamuti erineb kasutuse sagedus sõltuvalt žanrist ja filmitootjate nägemusest.
* Papjeemašee huvilised valmistavad selles tehnikas väga erinevaid asju, alustades kõrvarõngastest ja lõpetades mööbliga.

Kirjandus
---------

* Torn, K. 2013. Papjeemašee. Seminaritöö. Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, Viljandi

Välislingid
-----------

* Liivi Tamm: Paberist sündinud ehtekunst papjeemašee. Äripäev, 27. oktoober 2006
* Burkett, R. 1995. Papier Mache Rediscovered. 13. märts 2017
**Leedu keel** (*lietuvių kalba*) on balti keelte idarühma kuuluv indoeuroopa keel. Leedu keel on Leedu riigikeel ja seda räägib emakeelena umbes 3,1 miljonit leedulast peamiselt Leedus, kuid ka Poolas (Suwalszczyzna), Venemaal ja Lätis. 

Leedu keeles on kolm rõhutüüpi ja seitse käänet. Leedu keelt peetakse üheks arhailisemaks tänapäeval kõneldavaks indoeuroopa keeleks. Murded jagunevad põhja- ja lõunamurreteks. Kirjakeel põhineb viimastel.

Vanimad kirjalikud mälestised pärinevad 16. sajandist (Martin Lutheri katekismuse tõlge). 

Leedu keele esimese teadusliku kirjelduse *Handbuch der litauischen Sprache* (*Leedu keele käsiraamat*; 2 köidet) avaldas 1856–1857 Praha ülikooli professor August Schleicher. 

Keelekood standardi ISO 639 järgi on lt või lit.

Kirjasüsteem
------------

Leedu keel kasutab ladina kirja. Leedu tähestikus on 32 tähte:

Aa Ąą Bb Cc Čč Dd Ee Ęę Ėė Ff Gg Hh Ii Įį Yy Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp Rr Ss Šš Tt Uu Ųų Ūū Vv Zz Žž 

Võõrnimed kirjutatakse häälduspäraselt.

Grammatika
----------

### Arvsõnad

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 20 | 100 | 1000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| vienas / viena | du | trys | keturi | penki | šeši | septyni | aštuoni | devyni | dešimt | dvidešimt | šimtas | tūkstantis |
|

### Isikulised asesõnad

|  | Ainsus | Mitmus |
| --- | --- | --- |
| **1.** | aš | mes |
| **2.** | tu | jūs |
| **3.** | jis, ji | jie, jos |

### Käänded

Käändeid on seitse: nominatiiv, genitiiv, daativ, akusatiiv, instrumentaal, lokatiiv ja vokatiiv.

Viited
------

1. ↑  Leedu keel. *Ethnologue*. Kasutatud 1.03.2010 (inglise)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Leedukeelne Vikipeedia** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Leedu keel** |

* Leedu nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
* Inglise-leedu sõnastik


Euroopa Liidu ametlikud keeled

bulgaaria | eesti | hispaania | hollandi | horvaadi | iiri | inglise | itaalia | kreeka | leedu | läti | malta | poola | portugali | prantsuse | rootsi | rumeenia | saksa | slovaki | sloveeni | soome | taani | tšehhi | ungari

*Allikas: Euroopa Liidu ametlik võrgukoht*
**Leedu mäetipp** (vene keeles Пик Литва, leedu keeles *Lietuvos viršūnė*) on mägi Pamiiris Šohdara mäeahelikus.

Halduslikult asub mägi Mägi-Badahšanis Tadžikistanis. Jääb Afganistani piiri lähedale.

Mäe kõrgus on **6080 m**. Uuematel, kuid mitteametlikel andmetel on tipu tegelik kõrgus 6141 m.

Alpinism
--------

1964. aasta alguses oli Leedu NSV ainus Baltikumis, kelle alpinistid polnud veel kuuetuhandelise mäe tippu tõusnud (eesti ja läti alpinistid tegid seda 1960. aastal).

Sama aasta suvel korraldasid leedulased Pamiiri ekspeditsiooni Šohdara ahelikku, et tõusta mitme seni nimeta olnud ja kellegi poolt käimata mäe tippu. Juulis esmavallutati kaks viietuhandelist tippu (Čiurlionise ja Donelaitise mäetipp). Augustis tõusti eeltöö tulemusena väljavalitud ühele 6222 meetri kõrguse mäe tippu. Tippujõudnuid ootas ees aga üllatus. Leiti tiputuur, milles hoiul olnud ürikust loeti välja tegelike esmatõusjate nimed (1958. aastal esmavallutatud tipp sai nimeks Leningradi Riikliku Ülikooli auks LGU mäetipp).

Kiiresti hakati otsima uut lahendust. Paari päeva jooksul uuriti lähimat ümbrust kohapeal ja leiti uus kandidaat tipputõusmiseks. 18. augustil esmavallutatud mäetipp (6080 m) nimetati "Leedu mäetipuks". Tipputõus tehti kahe grupiga. Esimesse gruppi kuulusid Romualdas Kęstutis Augūnas (tõusu juht), Juozas Antanavičius, Aleksandras Jurgelionis, Stasys Miglinas ja Kazys Monstvilas. Teise gruppi kuulusid Vilius Šaduikis (tõusu juht), Balys Binkauskas, Jaroslavas Okulič-Kazarinas ja Augustas Kubilius.

### Hilisemad tipputõusud

1974. aastal korraldasid leedulased uue ekspeditsiooni Leedu mäetippu. Seekord tõusti tippu kahel uuel, tehniliselt raskemal marsruudil. Tipus käis 8 alpinisti.

2014. aastal sellele mäele organiseeritud Leedu ekspeditsiooni käigus tõusid tippu 4 leedu alpinisti (marsruudi raskuskategooria 4A Vene süsteemis).

Vaata ka
--------

* Estonia mäetipp
* Läti mäetipp

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Lietuvos viršūnė. alpinizmo.vikis.lt
2. 1 2  LIETUVOS ALPINIZMO ČEMPIONATAS. alpinizmo.vikis.lt
3. ↑  Шеститысячники Шахдаринского хребта. static.turclubmai.ru

Välislingid
-----------

* Foto Leedu mäetipust. alpinizmo.vikis.lt
* Artikli päises foto leedu alpinistide esmatõusust Leedu mäetipule 1964. aastal. 15min.lt
**Theódoros Zagorákis** (Θεόδωρος Ζαγοράκης; sündinud 27. oktoobril 1971 Kaválas) on endine Kreeka jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja ja kapten.

Kreeka rahvuskoondises mängis Zagorakis 120 mängu. Debüüt koondises oli 1994 septembris, kui kohtuti Fääri saartega.

Klubid
------

* 1988–1992 Kavála
* 1992–1998 Saloniki PAOK
* 1998–2000 Leicester City
* 20002004 Ateena AEK
* 2004–2005 Bologna
* 2005–2007 PAOK

Saavutused
----------

* 1998, 2000 Inglismaa liiga karikas
* 2004 Euroopa meister
* 2004 Euroopa meistrivõistluste parim jalgpallur

Isiklikku
---------

Theodoros Zagorakis on 178 cm pikk ja kaalub 75 kg.

EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis

1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel