|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; muusika mõiste kohta vaata artiklit Fraas (muusika)* |

---

**Fraas** on lause moodustaja, mis koosneb tuumsõnast ja laiendi(te)st.

Näiteks lause *Väikesed lapsed laulavad üllatavalt hästi* kohta saab küsida *kes? teeb mida? kuidas?*. Nendele kolmele küsimusele vastates leiame fraaside piirid - need sõnad, mida kasutame küsimustele vastamiseks, kuuluvadki lauses kokku ning moodustavad fraasi.

Seega

* *kes?* - *väikesed lapsed*, see on nimisõnafraas, sest *laps* on nimisõna,
* *teeb mida?* - *laulavad üllatavalt hästi*, see on verbifraas, sest *laulavad* on tegusõna,
* *kuidas?* - *üllatavalt hästi*, see on määrsõnafraas, sest *hästi* on määrsõna.

Fraasi struktuur
----------------

Fraas koosneb tuumsõnast ja selle ühest või mitmest laiendist ehk laiendliikmest. Fraas on seega nagu laiendatud sõna.

Fraasi laiend võib omakorda olla iseseisev fraas. See tähendab, et üks suurem fraas võib sisalda mitu väiksemat fraasi.

Näiteks: *eriti suur torm* on nimisõnafraas, mille peasõna on *torm*. Lisaks sisaldab see nimisõnafraas omadussõnafraasi *eriti suur*, mille peasõna on *suur*.

Fraasi tuumsõna ja laiendi kokku kuulumise seisukohalt on olulised lause moodustajate vahelised grammatilised seosed, täpsemalt rinnastus ja alistus. Predikatsiooniseos fraasi puhul võimalik ei ole - see avaldub ainult lauses.

Fraasid jagunevad

* endotsentrilisteks fraasideks, kust võib laiendi mõtteliselt välja jätta, ilma et fraas muutuks arusaamatuks. Endotsentrilised on kõik fraasid, v.a kaassõnafraas ja hulgasõnafraas;
* eksotsentrilisteks fraasideks, kust ei saa mõtteliselt välja jätta ei tuumsõna ega laiendit. Eksotsentrilised on kaassõnafraasid ja hulgasõnafraasid.

Fraasi tuumsõna
---------------

Fraasi tuumsõnaks ehk tuumaks on verbi käändeline vorm või mõne muu sõnaliigi sõna.

Fraaside omadused olenevad ennekõike tuuma sõnaliigist ning fraase nimetataksegi tuuma sõnaliigi järgi.

Näiteks lauses *Väike poiss magas magusasti* on fraas *väike poiss* nimisõnafraas, sest selle süntaktilised omadused (nt lauseliikmelisuse) määrab nimisõna *poiss*, fraas *üsna magusasti* aga on määrsõnafraas, sest tema tuumaks on määrsõna *magusasti.*

Nagu lause tuum võib toimida üksi lausena, nii võib ka endotsentrilise fraasi tuum esineda ilma laiendita - ühesõnalise fraasina, nt *poiss* ja *magusasti* lauses *Poiss haigutas magusasti.*

Fraasilisuse määramise seisukohast pole seega oluline, kas tuumsõnal on konkreetses lauses laiendeid või mitte, vaid see, kas tuumsõnal saab või ei saa olla laiendeid. Sõnad, mis pole laiendatavad, nt *üsna* fraasis *üsna magusasti*, pole fraas.

Fraaside liigid
---------------

Fraase liigitatakse tuumsõna sõnaliigi järgi:

* infiniitne verbifraas
* nimisõnafraas
* omadussõnafraas
* määrsõnafraas
* kaassõnafraas
* hulgasõnafraas.

Sõnaliigist lähtuv liigitus toimib ainult põhijuhtudel, sest sõnade jaotamisel sõnaliikidesse on arvesse võetud ka neid tunnuseid, mis lause fraasistruktuuri seisukohast olulised pole, näiteks seda, kas sõna täidab asendavat funktsiooni või mitte. Lisaks on sõnaliike, mille esindajad jäävad fraasi struktuurist üldse välja, iseloomustades situatsiooni kui tervikut.

Viited
------

Erelt, Mati. 2013. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu Ülikooli eesti keele osakonna preprindid 4.

M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Fraas** |