recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Svēte**, (leedu keeles *Švėtė*) on jõgi Lätis ja Leedu põhjaosas, Lielupe vasakpoolne ja veerohkeim lisajõgi. Jõgi voolab Zemgale madalikul. Jõe pikkus on 123 km (sellest Lätis 75 km) ja valgla on 2380 km², sellest 1873 km² on Läti territooriumil. Jõe lang on 0,79 m/km.

Jõe nimi tuleb balti tüvest *švėt* ja tähendab säravat, sätendavat.

Svēte algab Šiauliai rajoonist ja voolab läbi Joniškise rajooni põhja poole. Leedu aladel on jõe org 10 meetri sügavune, keskmine langus on 0,91 m/km. Suurim asula jõe kaldal on Žagarė linn, kus jõel on ka 24 hektari suurune paisjärv. Linnast põhja pool on jõgi kahe kilomeetri jooksul Läti ja Leedu piirijõeks. 

Lätis on jõel Augstkalne juures paisjärv. Augstkalnest allavoolu on jõe org maastikul vähemärgatav. Jõe ääres asub veel ka Svēte küla. Jõgi suubub Lielupe jõkke Jelgava linnas; suudme juures on jõe paremal kaldal karjäärid, kust kaevandatakse savi.

* Žagarė paisŽagarė pais
* Svēte alamjooksSvēte alamjooks

Viited
------

1. ↑   Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 338 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981.
2. ↑  i Švėtė. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 247 lk.
3. ↑  "Latvijas daba"

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Svēte jõgi** |
**Randsfjorden** on järv Norras Innlandeti maakonna Grani, Søndre Landi ja Nordre Landi valla ning Vikeni maakonna Jevnakeri valla territooriumil.

Järve pindala on 140 km². See on pindalalt neljas järv Norras.

Järv on põhja-lõuna suunas piklik ja kitsas. Selle pikkus on 75 km, laius 1...3,5 km.

Suurim sügavus on 131 m.

Järve maht on 7 km³.

Veepinna kõrgus merepinnast on 134 m.

Järve põhjaossa suubub Etna jõgi, millesse umbes 5 km enne suuet suubub Dokka. Järve lõunaotsas voolab sellest välja Randselva jõgi, mis suubub Tyrifjordenisse.

Islandi kroonik Snorri Sturluson kirjutas, et Hadelandist külaskäigult naasnud Halfdan Must, Norra esimese kuninga Harald Kaunisjuukse isa, sõitis kord talvel üle järve. Hobuse ja kelguga jäätunud järvel reisinud Halfdan vajus läbi jää ning uppus.

Kuigi järve nimes sisaldub sõna *fjord*, mis tähendab tavaliselt soolase veega merelahte, on Randsfjorden siiski magedaveeline järv.

Vaade Jevnakerist põhja suunas

Viited
------

1. ↑  De største innsjøene i Norge. Norges vassdrags- og energidirektorat, 1. aprill 2009, vaadatud 3.04.2015.
2. 1 2  Dybdekart, Innsjødatabase. NVEAtlas, Norges vassdrags- og energidirektorat, vaadatud 3.04.2015.
John Cotton Dana
**John Cotton Dana** (19. august 1856 Woodstock – 21. juuli 1929 Newark) oli mõjukas USA raamatukoguhoidja ja muuseumidirektor, kelle peamine eesmärk oli muuta raamatukogu vastavaks inimeste igapäevaelu vajadustele ja edendada lugemise populaarsust.

Elu
---

1878. aastal lõpetas ta Dartmouth College'i õigusteaduse alal. 1880. aastal suundus ta Denverisse, kus 1889–1898 oli raamatukogu juhataja. Seal tegi ta lugejatel võimalikuks avada raamaturiiuleid, nii et nad said ise endale meelepäraseid raamatuid valida, enne oli see õigus vaid raamatukoguhoidjal. Tema sooviks oli viia raamatukogud 20. sajandisse, muutes nad pulbitsevateks kogukonnakeskusteks, mitte muististe kogudeks, mis pakuvad huvi ainult väiksele ringkonnale. Samuti korraldas ta eraldi ruumi lasteraamatute jaoks.

1898–1902 oli ta raamatukoguhoidja Springfieldis, kus ta jätkas Denveris alustatud tegevust. Ühe muudatusena lasi ta raamatukoguhoones eemaldada mitmed piirded ja muutis seega ruumikujundust avatumaks. Ta pööras palju tähelepanu raamatukogu kasutusmugavuse ja tingimuste parandamisele.

1902. aastast kuni surmani töötas ta Newarki raamatukogus. Ta lõi võõrkeelse kirjanduse kogud immigrantidele ning eraldi ärialase raamatuvaliku. 1909. aastal asutas ta Newarki Muuseumi, mille juhataja ta oli kuni surmani. Muuseumis eksponeeriti ka kaasaegset kunsti ja rahvakunsti. Danale isiklikult moodne kunst ei meeldinud, kuid ta uskus kõikehõlmava muuseumi ideesse.

Dana oli Ameerika Raamatukoguühingu president, mis nüüd annab välja temanimelist auhinda.

Isiklikku
---------

John Cotton Dana abiellus 1888. aastal, kuid tema naine Adine Rowena Wagener ei olnud hea tervisega ja neil ei olnud lapsi.

Teoseid
-------

* "A Library Primer", 1896.
* "The New Museum", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1917.
* "The Gloom of the Museum", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1917.
* "Installation of a Speaker", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1918.
* "A Plan for a New Museum", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1920.
* "American Art: How it can be made to Flourish", ElmTree Press, Woodstock, Vermont, 1929.
* "The Museum as an Art Patron", "Creative Art", märts 1929.
* "Art is all in Your Eye", "The Museum", jaanuar 1927.
* "In a Changing World Should Museums Change?", "The Museum", september 1926.

Viited
------

1. ↑  John Cotton Dana Library Public Relations Award www.hwwilson.com
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2015 |  |

**Jordan Leslie Eberle** (sündinud 15. mail 1990 Reginas Saskatchewani provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Seattle Kraken ründajana paremäärel.

Aastatel 2006–2010 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Regina Pats. Hooajal 2009–10 pälvis ta WHL-i hooaja parimale mängijale antava Four Broncos Memorial Trophy. Lisaks valiti ta sel hooajal kogu Canadian Hockey League'i parimaks mängijaks.

2008. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i *draft* '​is 22. valikuna. NHL-is debüteeris ta Oilersi meeskonnas 7. oktoobril 2010 mängus Calgary Flamesi vastu. Ta lõi selles mängus ka värava, mis valiti NHL-i hooaja parimaks. Debüüthooajal lõi ta NHL-is 18 väravat ja andis 25 väravasöötu. Hooaeg 2011–12 on olnud Eberle NHL-i karjääri jooksul seni resultatiivseim (34+42). 2012. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. 11. veebruaril 2016 tegi Eberle mängus Toronto Maple Leafsi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is.

Aastatel 2017–2021 mängis ta New York Islandersis.

2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Eberle NHL-i *Expansion Draft* '​is. 4. novembril 2021 tegi ta mängus Buffalo Sabresi vastu Krakeni ajaloo esimese kübaratriki.

2009. aastal tuli Eberle Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Aasta hiljem võideti hõbemedal, kui kaotati USA eakaaslastele. 2010. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel lõi Eberle kaheksa väravat, sh kaks väravat finaalis USA vastu, ja oli Rootsi mängija André Peterssoni kõrval turniiri suurim väravakütt. Eberle valiti lisaks turniiri väärtuslikumaks mängijaks, turniiri sümboolsesse koosseisu ja parimaks ründajaks. Kanada jäähokikoondise koosseisus tuli ta 2015. aastal maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "Kanada hokimees viskas Seattle Krakeni esimese kübaratriki". sport.err.ee 5.11.2021. Vaadatud 5.11.2021

Välislingid
-----------

* Jordan Eberle NHL.com lehel
* Jordan Eberle – Eliteprospects
* Jordan Eberle hockeydb.com lehel

| * v
* r
Seattle Kraken |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Chris Driedger **·** Philipp Grubauer **·** Martin Jones |
| 
**Kaitsjad**: Will Borgen **·** Vince Dunn **·** Cale Fleury **·** Adam Larsson **·** Jamie Oleksiak **·** Justin Schultz **·** Carson Soucy |
| 
**Ründajad**: Matty Beniers **·** Oliver Bjorkstrand **·** André Burakovsky **·** Ryan Donato **·** Joonas Donskoi **·** Jordan Eberle **·** Morgan Geekie **·** Yanni Gourde **·** Jared McCann **·** Jaden Schwartz **·** Daniel Sprong **·** Brandon Tanev **·** Eeli Tolvanen **·** Alexander Wennberg **·** Shane Wright |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib järvest Jõgeva maakonnas, teise samanimelise järve kohta vaata artikkel Karula Papijärv* |

---

**Papijärv** ehk **Jõemõisa Papijärv** on looduslik järv Jõgevamaal Mustvee vallas, üks Jõemõisa-Kaiu järvestiku järvedest, mis paikneb Kagu-Eesti lavamaa ja Vooremaa vahelises orundis. Jõemõisa järvega nimetatakse Jõemõisa Papijärve kaksikjärveks.

Papijärve kaldajoone pikkus on 4597 m, pindala 42,3 ha (teistel andmetel 29,2 ha), pikkus 1480 m ja laius 510 m. Järvel on kaks saart üldpindalaga 0,24 ha, üks nendest on Linnusaar. Keskmine järve sügavus on 2,6 m, maksimaalne sügavus 2,8 m. Papijärve valgala pindala on 216 km². See on makrofüüdijärv ehk suurtaimerikas järv.

Pärast mandrijää taandumist asus antud kohas Peipsi jääpaisjärve laht, mis sai hiljem iseseisvaks järveks. Selle järve veetaseme alandamise, muda kogunemise ja kinnikasvamise tagajärjel ning Kääpa jõe süvendamisel on moodustanud kolm kitsaste väinadega ühendatud järve.

Papijärve suubuvad Uhmardu jõgi ehk Mustvee oja ja Ristimurru kraav. Läänekaldal on kaldaallikad. Järvest voolab välja Vahejõgi, mis suubub Jõemõisa järve. Jõemõisa ja Papijärve ühinemise kohal, mida nimetatakse Järvekaelaks, saab alguse Kääpa jõgi, mis suubub Peipsi järve.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Papijärv Eesti looduse infosüsteemis
2. 1 2 3  Papijärv eestigiidi saidil
3. ↑  Kääpa maastikukaitseala Turismiwebi saidil
**Aemilius Papinianus** (kr Αιμίλιος Παπινιανός) (142–212), tuntud lühemalt kui **Papinianus**, oli hinnatud Rooma jurist, ülemprokurör ning pärast Gaius Fluvius Plautianuse surma 205. aastal ka pretoriaanide prefekt (keisri ülemnõunik ja ülemihukaitsja).

Papinianus oli üks antiikaja auväärsemaid juriste, keda kutsuti kui "õigluse varjupaik ja õiguste laekur". Koos Gaiuse, Pauluse, Modestinuse ja Ulpianusega oli Papinianus 426. aasta seadusega arvatud viie juristi hulka, kelle *responsa* oli kohtunikele kohustuslik. Hiljem võib pidada nende viie juristi seisukohti Theodosianuse koodeksi ning *Corpus iuris civilis* peamisteks allikateks. Kui ülejäänud nelja ideed ei ühildunud, jäid peale Papinianuse omad. Prantsuse jurist Jacques Cujas on hiljem kirjutanud: "Ei ole kunagi enne olnud nii suurt juristi ning ei tule ka peale teda".

Elu
---

Papinianusest teatakse üsna vähe. Papinianus on sündinud Süürias ning oli ilmselt Emesa (Homs) linna kodanik, kuna on kirjutatud, et Papinianus oli keiser Septimius Severuse teise naise, Julia Domna sugulane ning Julia Domna oli Emesa kuningliku perekonna liige.

Tööd
----

Võrreldes teiste suurte juristidega, nagu Ulpianus ja Paulus, on Papinianuse töödest vähe säilinud. Olulisemateks töödeks loetakse: *Quastiones* (37 raamatut), *Responsa* (19 raamatut), *Definitiones* (2 raamatut) ja *De adulteriis* (2 raamatut).

Viited
------

1. ↑  Patrick Mac Chombaich de Colquhoun. A summary of the Roman civil law: illustrated by commentaries on and parallels from the Mosaic, Canon, Mohammedan, English and foreign law, with an appendix, map, and general index, Volume 1. V. and R. Stevens and Sons, 1849. Retrieved 2012-04-08.
2. ↑  Hunter, W. A. (2012). *A systematic and historical exposition of Roman law in the order of a code*. London. Lk 78–91.
3. ↑  Verlag, C.H. (2011). *Juristen: Ein biographisches Lexikon Von der Antike bis zum 20*. Saksamaa. Lk 485.
Triin Narva mängimas Paul Kerese mälestusturniiril 2011 (foto: Villem Lüüs)
**Triin Narva** (sündinud 12. novembril 1994) on eesti maletaja. 

Ta õppis aastatel 2001–2013 Gustav Adolfi Gümnaasiumis, mille lõpetas kuldmedaliga. 2017. aastal lõpetas ta *cum laude* Tallinna Tehnikaülikooli loodusteaduskonna bakalaureuseõppe rakenduskeemia ja biotehnoloogia erialal.

2009. aastal saavutas ta Eesti naiste meistrivõistlustel pronksmedali. Teda edestasid Valeria Gansvind ja Leili Pärnpuu. 2010. aastal jäi ta teiseks Tuuli Vahtra järel. Ka 2011. aastal saavutas ta Eesti naiste malemeistrivõistlustel teise koha. Seekord edestas teda ta ema Regina Narva. Ning ka 2012. aastal oli ta teine – nüüd Tatjana Fomina järel.

Isiklikku
---------

Ka tema isa (Jaan Narva), ema (Regina Narva), õed Ann ja Mai, vend Mart, onu Igor Rõtov, onunaine Tuulikki Laesson, vanavanemad Boriss Rõtov ja Merike Rõtova ning vanavanaisa Oskar Kuningas on tegelenud malega.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Triin Narva** |

* Triin Narva sporditulemused
**ÜRO konventsioon kaupade rahvusvaheliste müügilepingute kohta** (üldkasutatav lühend **CISG**) on rahvusvaheline leping, mis pakub ühtlustatud müügireegleid ning on siduv riikidele, mis moodustavad kaks kolmandikku kogu maailmakaubandusest. See kirjutati alla Viinis 11. aprillil 1980. aastal ning seetõttu viidatakse sellele mõnikord kui Viini konventsioonile, kuid on oluline seda mitte segi ajada muude Viinis alla kirjutatud lepingutega. Leping jõustus 1. jaanuaril 1988 peale 10 riigi poolt ratifitseerimist. Konventsiooni depositaariks on ÜRO peasekretär.

Riigikogu ratifitseeris CISG-i 16. juunil 1993. President kirjutas ratifitseerimiskirjale alla 28. juunil 1993. Ühinemiskiri anti üle depositaarile 20. septembril 1993. Jôustus Eesti suhtes 1. oktoobril 1994.

Eesti keelde on konventsiooni tõlgitud 2 korda: esmakordsel avaldamisel 1993. aastal  ja uuesti 2002. aastal .

Välislingid
-----------

* Ingliskeelne tekst (PDF) ja mitteametlik eestikeelne tõlge
* ÜRO-konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta (CISG): kokkuvõtlik ülevaade valitud tekstidest / seaduste kogu
* Pace Law School'i CISG-i andmebaas
* Corterier's Commentary on the UN CISG
* CISG-i materjalid UNCITRAL-i lehel
**Jooksvate Sündmuste Kroonika** (vene keeles Хроника текущих событий) oli aastatel 1968–1983 ilmunud omakirjastuslik perioodiline väljaanne, mida ilmus 63 numbrit. 

Kroonika koosnes kuivas ja informeerivas stiilis esitatud kokkuvõtlikest teadetest sündmuste kohta Nõukogude Liidus. Püsirubriigid olid näiteks "Arreteerimised, läbiotsimised, ülekuulamised", "Kohtuvälised repressioonid", "Vanglates ja vangilaagrites", "Samizdati uudised", "Repressioonid Ukrainas", "Leedu sündmused" jne. 

Ehkki kroonika koostajad viitasid pidevalt Nõukogude Liidu konstitutsioonile ja oma tegevuse legaalsusele, arreteeriti sellega seoses Natalja Gorbanevskaja, Juri Šikanovitš, Pjotr Jakir, Viktor Krassin, Sergei Kovaljov, Aleksander Lavut, Tatjana Velikanova jpt. Osaliselt koostati ja toimetati Jooksvate Sündmuste Kroonikat mõnda aega ka Eestis. 

Jooksvate Sündmuste Kroonika eeskujul hakkas ilmuma teisigi põrandaaluseid ajakirjandusväljaandeid, sisaldades inimõiguste kaitse probleemikat, poliitvangide tutvustusi, ajaloolisi fakte, mida ametlik meedia maha vaikis jne.

Leedus hakkas 1972. aastal ilmuma Leedu Katoliku Kiriku Kroonika (ilmus kuni 1989. aastani), selle kõrval ka Aušra (1975–1988). Kiievis ilmusid Ukrainski Visnik (1970–1975) ja Ukraina Helsingi Grupi infobülletään (1978–1980). Lätis püsivaid väljaandeid ei ole teada, Toronto ülikooli koostatud nimekiri sisaldab peamiselt Läti juutide ajakirju. Gruusia väljaanded kestsid lühemat aega. Armeenias on väljaanne Anun Aireniki ilmunud aastail 1966–1982.

Tallinnas levitati venekeelseid väljaandeid, aga ka põrandaaluseid ajakirju Eesti Rahvuslik Hääl (1970–1974) ja Eesti Demokraat (1972–1974). Suunitluse ja ülesehituse poolest oli Jooksvate Sündmuste Kroonikaga kõige sarnasem väljaanne Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis (1978–1986, mille toimetajaiks olid esmalt Jüri Adams, seejärel Viktor Niitsoo, Arvo Pesti ja lõpus Mati Kiirend). Tartus ilmus Poolpäevaleht (1978–1979, Hubert Jakobs); Kohtla-Järvel Isekiri (1983–1985, Holger Kaljulaid); siis juba MRP-AEG Infobülletään (1987–1989, Eve Pärnaste, Viktor Niitsoo).

Vaata ka
--------

* Dissidentlus
* Omakirjastuslik tegevus Eestis
* Lisandusi mõtete ja uudiste vabale levikule Eestis

Viited
------

1. ↑  Leedu Katoliku Kiriku Kroonika.
2. ↑  Tsensuuri kiuste.[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Хроника текущих событий
**Tõstamaa mõisa kalmistu** on kalmistu Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tõstamaa alevikus Pärnu linnas Pärnu maakonnas. Kalmistu jääb Tõstamaa mõisa südamest linnulennult umbes 300 meetri kaugusele põhjakirdesse.

Kalmistu rajasid arvatavasti millalgi 19. sajandi teisel või kolmandal kolmandikul mõisa tollased omanikud Staël von Holsteinid. 

Kalmistule maetute üldarv pole teada, see on praegu jäetud maha ja rüüstatud. Kalmistu on 1997. aastast koos Toomingamäe nime kandva muinaskalmistuga ühine riiklik kultuurimälestis.

Vaata ka
--------

* Tõstamaa kalmistu

Viited
------

1. ↑  *Karte von dem privaten Gute Testama*. 1868, 1900/1901. EAA 3724.5.1947
2. ↑  Kultuurimälestis nr 11850 "Kalmistu "Toomingamägi""

Kirjandus
---------

* Alo Särg. "Tõstamaa (*Testama*)". - Pärnumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 90
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

Välislingid
-----------

* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
**Kõnnuõgija** (*Lanius isabellinus*) on õgijalaste sugukonda õgija perekonda kuuluv lind.

Teaduslikult kirjeldas kõnnuõgijat esimesena Johann Friedrich Gmelin 1788. Tänapäevast ladinakeelset nime kasutasid esimesena Friedrich Wilhelm Hemprich ja Christian Gottfried Ehrenberg 1833.

Kõnnuõgija on Eestiski levinud punaselg-õgija lähedane sugulane ja täidab sama ökoloogilist nišši, aga elab sellistes piirkondades, kus punaselg-õgijat ei leidu: Kesk-Aasias, Ida- ja Kesk-Hiinas ning Lõuna-Mongoolias. Mägedes tõuseb ta kuni 3½ km kõrgusele.

Kõnnuõgijal eristatakse nelja alamliiki. Kõige laiema levilaga ja meile lähim *L. i. phoenicuroides* elab Kesk-Aasias (välja arvatud suurem osa Tadžikistanist) ja Põhja-Iraanis. *L. i. speculigerus* elab Lõuna-Mongoolias ja sellega piirnevas Hiina osas Välis-Mongoolias. Nimialamliik *L. i. isabelinus* elab Tiibetis. Alamliik *L. i. tsaidamensis* elab Kesk-Hiinas.

Kõnnuõgija on rändlind. Ta talvitub Ida-Aafrikas, Iraagis ja Loode-Indias. Rände ajal eelistab ta samasuguseid paiku (stepid, savannid ja kõrged mäed) kui pesitsusajal.

Eestis on ta eksikülaline ja vaadeldud kolmel korral (ühel korral 2001. ja kahel korral 2012. aastal).

Kõnnuõgija on kuni 17½ cm pikk. Isaslind kaalub 30–38 g, emaslind 31–33 g.

Kõnnuõgija sulestik on pruun. Täpsemalt öeldes nimetatakse seda värvitooni isabelliks ja selle järgi ongi lind oma teadusliku nime saanud. Saba on punane. Noori kõnnuõgijaid saab eristada noortest punaselg-õgijatest selle järgi, et nende kõhupoolel on palju vähem tumedaid jutte.

Nagu punaselg-õgija, nii kütib kõnnuõgijagi suuri putukaid, väikseid linde, närilisi ja sisalikke. Ta varitseb saaki väljapaistval kohal istudes. Selle saagi, mida ta kohe ära ei söö, torkab ta tagavaraks okaspõõsaste või okastraadi okaste otsa.

Kõnnuõgija pesitseb avatud maastikel ja teeb pesa peamiselt okkalistesse põõsastesse.

Viited
------

1. ↑  Kõnnuõgija (Vaadatud 10.12.2012)
2. ↑  Põnevaid vaatlusi / Bird news (Vaadatud 10.12.2012)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kõnnuõgija** |

* Kõnnuõgija andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Kõnnuõgija Eesti Ornitoloogiaühingu kodulehel
* Rõngastuskokkuvõtted – Kabli linnujaam
* Pilte õgijatest
* Kablis nähti haruldast punasaba-kõnnuõgijat, Maaleht 30.jaanuar 2003
Ernesto Teodoro Moneta
Moneta monument Milanos.
**Ernesto Teodoro Moneta** (20. september 1833 Milano – 10. veebruar 1918 Milano) oli itaallasest ajakirjanik, rahvuslane, revolutsionäärist sõdur, patsifist ja Nobeli rahuauhinna laureaat aastal 1907.

15-aastase poisina osales Moneta Milano ülestõusus (1848. aasta revolutsioon Austria võimu vastu). Hiljem astus ta Ivrea sõjaväeakadeemiasse. 1859. aastal ühines ta Giuseppe Garibaldi "Tuhande retkega", ning võitles ka Itaalia armee ridades Itaalia kolmandas iseseisvussõjas Austria vastu 1866. 
Hiljem sai temast rahvusvaheline rahuaktivist. 

Aastatel 1867–1895 oli ta Milano ajalehe Il Secolo toimetaja.

1887. aastal asutas Moneta Rahu ja vahekohtu assotsiatsiooni (*Unione Lombarda per la Pace e l'Arbitrato*), milles kutsuti desarmeerimisele ning kus nähti ette Rahvasteliidu loomist.

Viited
------

* Ernesto Teodoro Moneta foto
* *Nobel Lectures, Peace 1901-1925*, toimetaja Frederick W. Haberman, Elsevier Publishing Company, Amsterdam, 1972"

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
Jordan Weal 2012. aastal Los Angeles Kingsis mängimas
**Jordan Weal** (sündinud 15. aprillil 1992 North Vancouveris, Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Kaasani Ak Bars.

Aastatel 2008–2012 mängis ta Western Hockey League'i klubis Regina Pats.

2010. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i *draft* '​is 70. valikuna. Enne NHL-is debüteerimist mängis Weal aastatel 2012–2015 American Hockey League'is (AHL) Kingsi noorteklubis Manchester Monarchs. Hooajal 2014–15 võitis ta Monarchsiga Calder Cup'i. Sama hooaja väljalangemismängudes oli Weal kõige resultatiivseim mängija (10+12) ning pälvis AHL-i väljalangemismängude kõige väärtuslikumale mängijale antava Jack A. Butterfield Trophy. Aastatel 2015 ja 2017 valiti Weal AHL-i tähtede mängule (hooajal 2016–17 Lehigh Valley Phantomsi mängijana).

NHL-is debüteeris Weal Kingsi meeskonnas hooajal 2015–16. 2016. aasta jaanuaris kaubeldi ta Philadelphia Flyersi. Esimese värava lõi Weal NHL-is 28. veebruaril 2017 Colorado Avalanche'i vastu. Kui hooajal 2015–16 ei saanud ta 14 põhiturniiri mänguga ühtegi resultatiivsuspunkti, siis hooajal 2016–17 lõi ta 23 mänguga kokku kaheksa väravat ja andis neli väravasöötu. Hooaeg 2017–18 on olnud tema NHL-i karjääri kõige resultatiivseim (8+13).

2019. aasta jaanuaris siirdus Weali Arizona Coyotesi, kuid suutis seal 19 mänguga teha vaid ühe värava ja ühe väravasöödu. 2019. aasta veebruaris kaubeldi Weal Michael Chaputi vastu Montreal Canadiensi.

2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Kaasani Barsiga.

Kanada jäähokikoondise koosseisus osaleb Weal 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 10.2.2022)
2. ↑  "Jordan Weal: Signs with KHL club". CBSSports.com. 19.5.2021. Vaadatud 10.2.2022

Välislingid
-----------

* Jordan Weal NHL.com lehel
* Jordan Weal hockeydb.com lehel
**Jordan John Schroeder** (sündinud 29. septembril 1990 Lakeville'is Minnesota osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliigaklubis SC Rapperswil-Jona Lakers.

Hooaegadel 2008–09 ja 2009–10 mängis ta Minnesota Ülikooli meeskonnas. 2009. aastal valiti ta Western Collegiate Hockey Associationi aasta uustulnukaks.

2009. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i *draft* '​is 22. valikuna. Enne NHL-is debüteerimist mängis ta AHL-i klubides Manitoba Moose ja Chicago Wolves. Canucksi meeskonnas tegi ta NHL-is debüüdi 23. jaanuaril 2013 mängus Calgary Flamesi vastu. NHL-is on ta mänginud veel kolmel hooajal Minnesota Wildi ja ühel hooajal Columbus Blue Jacketsi meeskonnas.

2019. aasta mais siirdus ta KHL-i, liitudes Nižni Novgorodi Torpedoga. 2020. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Jokeritega.

2022. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Rapperswil-Jona Lakersiga..

2010. aastal tuli ta USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. USA jäähokikoondisse kuulus ta 2016. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Lakers sign Jordan Schroeder and Nicklas Jensen" (saksa). SC Rapperswil-Jona Lakers. 6. mai 2022. Vaadatud 6. mail 2022.

Välislingid
-----------

* Jordan Schroeder KHL.ru lehel
* Jordan Schroeder NHl.com lehel
* Jordan Schroeder hockeydb.com lehel
**Kõnnumaa maastikukaitseala** on kaitseala Raplamaal Rapla vallas Vana-Kaiu külas, Türi vallas Kädva külas ning Kehtna vallas Paluküla, Lau, Hiie, Ohekatku, Palasi, Linnaaluste, Lalli külas.

Kaitseala ajalugu ulatub 1961. aastasse, mil erilise tähelepanu alla võeti Keava-Esku oos (ka: Keava mäed, Keave servamoodustised), 1964. aastal kaasati Paluküla Hiiemägi, 1981. aastal Keava, Loosalu ja Palasi raba, 1992. aastal Keava-Esku servamoodustised, praegused piirid ja staatus aastast 2002.

Kaitseala põhieesmärk on Keava, Loosalu ja Palasi raba, Keava-Esku ja Paluküla-Sillaotsa mandrijää servamoodustiste ning kaitsealuste liikide elupaikade kaitse.

Kaitsealale jääv Paluküla Hiiemägi on Lääne-Eesti kõrgeim koht (106,4 m ümp). Kaitsealale jäävad ka muistse Keava linnuse linnamägi ja Linnaaluste muinasasula alad, mis on muinsuskaitse all.

Kaitsealune linnuliik on kaljukotkas (*Aquila chrysaetos*).

Maastikukaitseala pindala on 5713 ha. Kaitsealal on järgmised vööndid:

* Keava sihtkaitsevöönd (865 ha)
* Kõnnumaa piiranguvöönd (3540 ha)
* Loosalu sihtkaitsevöönd (830 ha)
* Palasi sihtkaitsevöönd (424 ha)
* Suursaare sihtkaitsevöönd (53 ha)

Kaitseala geograafilised koordinaadid on 58°55'13" N 25°2'3" E.

Kõnnumaa maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000505.

Välislingid
-----------

* Kõnnumaa kaitse-eeskiri
* Keskkonnaregister
**Ernst Adolf Greinert** (26. september 1898 Anseküla – 4. aprill 1982 Vaihingen) oli Eesti vaimulik.

Ta lõpetas 1919. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi. Õppis usuteadust Berliini Ülikoolis (aastatel 1920–1923) ja Tartu Ülikoolis (aastatel 1925–1926). Lõpetas ülikooli teoloogiakandidaadina. Töötas 1923–1928 Kuressaares gümnaasiumiõpetajana. Oli prooviaastal Kuressaares. Ordineeriti vaimulikuks 29. juunil 1930.

Töötas aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetajana.

Asus aastal 1939 elama Saksamaale. Oli aastatel 1940–1945 pastor Kutnos (praegu Łódźi vojevoodkonnas). 1945–1947 oli Vaihingeni (Ludwigsburgi kreisis Baden-Württembergi liidumaal) linnavaimulik. 1948–1964 oli vaimulik Kleinglattbachi koguduses (Vaihingeni linnaosas), alates aastast 1954 oli Württembergi maakirikupäeva liige. Jäi 1. augustist 1964 emerituuri.

Isiklikku
---------

Tema isa Friedrich Adolf Greinert oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja aastatel 1887–1919. Vend Roderich Greinert oli (usuteadusliku haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor. Onu Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa koguduse ja Äksi Andrease koguduse õpetaja.

Vaata ka
--------

* Greinert

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2009. Vaadatud 13. juunil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
3. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
**Joona** (ilmaliku nimega *Joann*; suri ajavahemikus 1474–1480 Petseri kloostris) oli õigeusu vaimulik, Petseri kloostri asutaja.

Ta saadeti aastal 1467 Moskvast Tartusse misjonitööd tegema ja teenis Tartus Püha Imetegija Nikolause ja Püha Suurmärter Georgiuse kirikus. Tartus tegutses ta koos preester Issidoriga. Õigeusklike tagakiusamise tõttu kolis ta aastal 1470 Pihkvasse.

Teda peetakse Petseri kloostri asutajaks aastal 1473. 

Tema naine oli Maria (nunnana Vassa).

Austamine
---------

Joona säilmed asuvad Petseri kloostri nekropolis, arkosooliumis koobaste sissekäigu lähedal. Tema mälestuspäeva tähistatakse 29. märtsil (11. aprillil, kui tähistatakse Juliuse kalendri järgi).

Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik tähistab Joona mälestust 29. märtsil ja Petseri vagade koondmälestuse päeval kolmandal pühapäeval pärast kolmainupüha.

Vene Õigeusu Kirik kanoniseeris Joona pühakuks 3. veebruaril 2016. aastal.

Viited
------

1. 1 2  Eestimaa pühakute kogu. Tallinn, Eesti Õigeusu Kiriku Kirjastus. 2010. Lk 20-21
2. ↑  [ 28.06.2020
3. pp. Petseri vagade koondmälestus. - eoc.ee]
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1992–2017 eksisteerinud vallast; 1939. aastal loodud valla kohta vaata artiklit Tõstamaa vald (1939), veel varasema valla kohta artiklit Tõstamaa vald (Tõstamaa kihelkond).* |

---

**Tõstamaa vald** oli vald Pärnu maakonnas. 2017. aastal sai Eesti omavalitsuste haldusreformiga osaks Pärnu linna omavalitsusest.

Tõstamaa valla naabriteks olid läänes Varbla vald, põhjas Koonga vald ja idas Audru vald.

Tõstamaa viimane vallavanem oli Toomas Rõhu.

Asustus
-------

Tõstamaa mõis ja kool
### Alevik

Tõstamaa

### Külad

Tõstamaa vallas on 19 küla: Alu, Ermistu, Kastna, Kavaru, Kiraste, Kõpu, Lao, Lõuka, Manija, Männikuste, Peerni, Pootsi, Päraküla, Rammuka, Ranniku, Seliste, Tõhela, Tõlli ja Värati küla.

Ajalugu
-------

Tõstamaa vallamaja
1866. aastal kaotasid uue vallaseadusega mõisad valdade üle võimu. Seadus kohustas valdasid ise majandama ning selle tulemusena hakkasid vallad ühinema. 1891 ühines Pootsi vald Seli vallaga ja 1893 ühines Kastna vald Tõstamaa vallaga.

1. aprill 1939 liideti Tõstamaa vallaga Saulepi valla Rammuka, Rammukametsa, Suurtüki ja Jäärumetsa külad ning Vaiste asundustalud. Kihnule kuulunud postitalu anti Seliste vallale.

1950–1951 toimunud kolhooside liitmisega liideti Tõstamaaga Soomra küla, mis tagastati Audrule 1964. aastal koos Murru küla.

1950–1992 oli Tõstamaa valla aladel Tõstamaa külanõukogu. Selle perioodi sisse jääb 1971. aastal toimunud Seliste külanõukogu liitmine Tõstamaa külanõukoguga. 17. juunil 1992 muudeti Tõstamaa külanõukogu Tõstamaa vallaks.

2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus sundliita Tõstamaa vald haldusreformi käigus moodustatava Pärnu linna omavalitsusega. Tõstamaa Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Pärnu linnaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks. 1. novembril 2017 jõustus Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla ühinemine ning moodustus uus omavalitsusüksus Pärnu linn.

Haridus
-------

Valla ainukeses koolis Tõstamaa Keskkoolis õppis 2013/14 õppeaastal 156 õpilast.

* Munalaiu sadamMunalaiu sadam
* Kõpu kirikKõpu kirik
* Tõstamaa kirikTõstamaa kirik
* KoolihooneKoolihoone
* Ermistu külaErmistu küla
* Seliste kirikSeliste kirik
* Kastna kirikKastna kirik

Vaata ka
--------

* Munalaiu sadam

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
5. ↑  Vabariigi Valitsuse 22. juuni 2017. a määruse nr 98 „Audru valla, Paikuse valla, Pärnu linna ja Tõstamaa valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine" muutmine" põhiseaduspärasuse kontroll

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tõstamaa vald** |

* Tõstamaa valla koduleht
**Ernesto Achille Preatoni** (sündinud 16. juunil 1942 Brianzas Itaalias) on Itaalia ja Eesti ettevõtja.

30. detsembril 1999 anti Preatonile Eesti kodakondsus erakorraliste teenete eest kui isikule, kes on oluliselt aidanud kaasa majanduselu edendamisele Eestis.

Kodakondsus- ja migratsiooniameti hinnangul rikkus Ernesto Preatoni Eesti kodakondsuse seadust, kui jättis endale Eesti kodakondsuse saamise järel alles ka Itaalia kodakondsuse. Kuna Eesti kodakondsuse seaduse järgi ei ole topeltkodakondsus lubatud.

2001. aastal esitas Preatoni taotluse Eesti kodakondsusest loobumiseks. 2002. aastal otsustas Eesti valitsus keelduda Preatonit Eesti kodakondsusest vabastamast, kuna Preatonil oli Eesti maksuametile füüsilise isiku tulumaksu maksuvõlg summas 27 367 524 krooni ning välisriigi kodanikult maksuvõla kätte saamine on tunduvalt keerukam.

Tunnustus
---------

* 1999 – Äripäeva aasta ärimees

Viited
------

1. ↑  Vanadele kaamelitele puhkepaika pole, Delfi, 23.02.2000
2. ↑  Vabariigi Valitsuse korraldus: Eesti kodakondsuse andmine eriliste teenete eest, 30.12.1999
3. ↑  Ernesto Preatoni rikkus Eesti seadust, Õhtuleht, 20. september 2001
4. ↑  Preatoni ei pääse Eesti kodakondsusest, Delfi, 8.10.2002
5. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus: Eesti kodakondsusest vabastamise keeldumine, 9.10.2002

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ernesto Preatoni** |

* Ernesto Preatoni koduleht
* "Preatoni lahkus kohtust õige mehena" Postimees, 24. oktoober 2007
"jooksja" suunab siia. Ajakirja kohta vaata artiklit Jooksja (ajakiri).
Maratonijooks
**Jooks** on spordis kõnnak, mille puhul teatud hetkedel on mõlemad jalad maast lahti.

See on võidujooksuna kergejõustikuala ja antiikolümpiamängude esimene võistlusala. Jooksu kasutatakse ka hoovõtuks (hoojooks) mitmel kergejõustiku alal ja aeroobikas.

Võidujooksuvõistlustel joostakse kõrvuti, et teha kindlaks, kes jookseb kiiremini. Võidujooksud on arvatavasti olemas olnud suurema osa inimkonna ajaloost.

Vana-Kreeka
-----------

Jooksuliigid olid järgmised:

* staadionijooks (Olümpias oli 1 staadion 192,27 meetrit)
* diaulos (kahekordne staadionijooks sihtkohta ja tagasi, Olümpias 384,5 m).
* *dolichos* (pikamaajooks 7–24 staadioni)
* hippios (hobuste võidusõiduraja pikkus, võrdus 4 staadioniga, ei olnud olümpiamängude kavas)
* relvisjooks (Olümpias diaulose, mujal ka hippiose distants; algul joosti täies varustuses, hiljem ainult kilbiga; jooksid ainult mehed, mitte noorukid)
* tõrvikujooks (oli kavas panatenaiadel teatejooksuna, olümpiamängude kavva ei kuulunud).

Keskmisi ja pikki võistlusmaid joosti umbes 1,4 m laiusel jooksurajal edasi-tagasi, pööre tehti ümber sihtposti.

Lühidistantsid määrati sellised, mille puhul on võimalik suurim kiirus (180–190 m); neil distantsidel ilmnes ka jooksu kõrge arengutase.

Teldrijooksus (see tähendab parem jalg ja parem käsi korraga) ei võisteldud, kuigi seda paljude antiikkujutiste põhjal on ekslikult arvatud.

Tänapäeva kergejõustik
----------------------

Tervisejooksja Kadrina paisjärve ääre.
Jooksualad on erinevad ning nõuavad erinevaid sportlikke võimeid, erinevat võistlustaktikat ja erinevaid treeningumeetodeid. 

Võistluspaiga järgi eristatakse staadionijooksu, maanteejooksu ja murdmaajooksu. 

Distantsi järgi eristatakse sprinti ehk lühimaajooksu, keskmaajooksu, pikamaajooksu ja ülipikamaajooksu. 

Läbimisviisilt on tavalisest erinevad tõkkejooks, takistusjooks ja teatejooks.

Vaata ka
--------

 jooks 
* Kategooria:Jooksualad
* maksimaalne hapniku tarbimine
Kaart
**Kohtla-Järve – Kukruse – Tammiku maantee** (varem *Kohtla-Järve – Kukruse maantee*, registrinumber 93) on üks Eesti tugimaanteedest.

See saab alguse Tallinna–Narva maantee 154. kilomeetril. Tee pikkus on 20,6 km. Tee lõpeb Jõhvi–Tartu–Valga maantee 5. kilomeetril. Kohtla-Järvel Järve linnaosas kannab tee tänavanimesid Uus-Tehase tänav ja Järveküla tee, Kukruse linnaosas nime Jõhvi maantee ning Tammiku alevikus ja Ahtme linnaosas nime Tammiku tänav.

Kagupoolne osa teest (Kukruselt Tammikule) arvati maantee koosseisu 2010. aastal. Varasema Kohtla-Järve – Kukruse maantee pikkus oli 10,7 km, see lõppes Tallinna–Narva maantee 159. kilomeetril.

Asulad maanteel
---------------

Ontika küla, Kohtla-Järve linn (Järve linnaosa), Järve küla, Peeri küla, Kohtla-Järve linn (Kukruse linnaosa), Täkumetsa küla, Kabelimetsa küla, Sompa küla, Pauliku küla, Tammiku alevik, Puru küla, Kohtla-Järve linn (Ahtme linnaosa).

Viited
------

1. ↑  Tugimaanteede nimekiri seisuga 01.01.2010[*alaline kõdulink*]. Teeregister, vaadatud 17.05.2019.
**Kukepala** on küla Harju maakonna Kose vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Küla idapiir puutub kokku Pirita jõega.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kose valla lippKose valla lipp
Kose valla asulad

**Alevikud:** Ardu | Habaja | Kose | Kose-Uuemõisa | Ravila   

**Külad:** Aela | Ahisilla | Alansi | Harmi | Kadja | Kanavere | Kantküla | Karla | Kata | Katsina | Kirivalla | Kiruvere | Kolu | Krei | Kuivajõe | Kukepala | Kõrvenurga | Kõue | Laane | Leistu | Liiva | Lutsu | Lööra | Marguse | Nutu | Nõmbra | Nõmmeri | Nõrava | Ojasoo | Oru | Pala | Palvere | Paunaste | Paunküla | Puusepa | Rava | Raveliku | Riidamäe | Rõõsa | Saarnakõrve | Sae | Saula | Silmsi | Sõmeru | Sääsküla | Tade | Tammiku | Triigi | Tuhala | Uueveski | Vahetüki | Vanamõisa | Vardja | Vilama | Virla | Viskla | Võlle | Äksi
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liivi ülikust; sõna tähenduse kohta aastaarvude juures vaata artiklit pKr* |

---

**Anno** oli Turaida ülik 12. sajandi lõpus ja 13. sajandi alguses, keda on mainitud Henriku Liivimaa kroonikas.

Anno nime on peetud talle ristimisel antud *Johannese* muganduseks või alamsaksa päritolu nimeks. Hilisemal ajal on see nimi esinenud ka lätlastel. Kroonikas mainitud Anno küla või mõis (*villa Annonis*) võis asuda Sēja mõisa (1248. aastal *Ennisili*, hiljem *Hof Hennenberg*) kohal tänapäeva Läti Sēja piirkonnas. Vähem tõenäoline on, et ta paiknes tänapäeva Krimulda piirkonna territooriumil asuva Gavēnu (varasemal *Enneskalnu*) linnamäel.

Kroonika järgi teavitas Anno 1195–1196. aasta paiku Üksküla piiskop Meinhardit liivlaste kavatsusest teda tappa. 1200. aastal lasi piiskop Albert küllakutsutud liivlaste vanemad, sh Anno, vangistada. Vanemad vabastati pärast seda, kui nad olid oma pojad rahu kindlustamiseks piiskopile pantvangideks andnud. 1207. aastal oli tema küla või mõis Krimuldat rüüstanud leedulaste väe kogunemiskohaks.

Viited
------

1. ↑  Indriķa hronika, I, kommentaar 49; XI, kommentaar 27
2. 1 2  Henriku Liivimaa kroonika, lk 77
3. ↑  Henriku Liivimaa kroonika, lk 29
4. ↑  Henriku Liivimaa kroonika, lk 35

Allikad
-------

* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
**Universaalne võimsusvoo kontroller** (inglise keeles *unified power flow controller*, lühend **UPFC**) on elektriseade, mis tagab reaktiivvõimsuse kiire kompenseerimise kõrgepingevõrgus. Kontroller võimaldab juhtida kõrgepingelistes ülekandeliinides nii aktiiv- kui ka reaktiivvõimsuse voogusid.

Võimsuvoo kontrollerit kasutatakse peamiselt kõrgepinge hoidmiseks kindlal tasemel, näiteks Euroopas levinud pingetasemed on 380 kV ja 220 kV. Pinge reguleerimiseks kasutatakse jõuelektroonikat sarnaselt sellega, mis on kasutusel kõrgepingelise alalisvoolu ülekande (HVDC) seadmestikus. Jõuelektroonika valdkonnas on universaalne võimsusvoo kontroller üks paindlikest vahelduvvoolu ülekandesüsteemidest (FACTS).

Tööpõhimõte
-----------

Universaalse võimsusvoo kontrolleri üldskeem ühe faasi kohta (tegelikus võrgus on trafod kolmefaasilised)
UPFC koosneb liiniga paralleelselt ühendatud jõutrafost *T*1 ja jadamisi ühendatud trafost *T*2, mis töötab nagu voolutrafo. Nende trafode vahele on ühendatud kaks muundurit (konverterit) ja alalisvoolu vaheahel (skeemil on see kujutatud kondensaatori tingmärgiga). UPFC ühendatakse kõrgepingeliiniga kas selle alguses või lõpus. 

Mõlema muunduri vooluvoo nurga ja faasinurga ajalise juhtimisega saab tüürida võimsusvoogu 
*T*1 ja *T* 2 vahel ning kompleksset diferentspinget *U*1 ja *U*2 vahel. Seejuures saab alalisvoolu vaheahela kaudu edastada ainult aktiivvõimsust. 

Võimalikud on järgmised üksteisest sõltumatud operatsioonid: 

* *T*1 koos esimese muunduriga teeb võrguskättesaadavaks nii induktiivse kui ka mahtuvusliku reaktiivvõimsuse, mida kasutatakse reaktiivvõimsuse ristkompenseerimiseks. See vooluahela osa kujutab endast staatilist sünkroonkompensaatorit (STATCOM). Ühtlasi võib UPFC asendada ka näiteks staatilist reaktiivvõimsuse kompensaatorit (SVC).
* *T*2 koos teise muunduriga võib teostada reaktiivvõimsuse pikisuunalist kompenseerimist. Seda saab kasutada jadamisi ühendatud liini loomuliku võimsuse mõjutamiseks või liini impedantsi reguleerimiseks.
* Aktiivvõimsuse ülekandmisega kahe trafo vahel saab aktiivvõimsuse voogu liinis teatud määral sihipäraselt juhtida (nagu faasinihketrafode puhul). Faasinurki saab seadistada täpsemalt, kiiremini ja suuremas ulatuses kui faasinihketrafode puhul.
* Kolmefaasilistes rakendustes saab UPFCd kasutada ka selleks, et teatud määral tasakaalustada koormusi faaside vahel. Faasikoormuste tasakaalustamine toimub ühise alalisvoolu vaheahela kaudu.

UPFC puuduseks on muundurite võrdlemisi keerukas ja kulukas jõuelektroonika ning ka vajalik juhtelektroonika, sh arvutipõhised juhtimistasemed. Muundurite võimsus on umbes 20 % juhitavatest võimsusvoogudest, kusjuures näivvõimsus võib ulatuda sadade megavoltampriteni, vaheahela alalispinget mõõdetakse kümnetes kilovoltides.

Vaata ka
--------

* Paindlik vahelduvvoolu ülekandesüsteem (FACTS)

Välislingid
-----------

* Unified Power Flow Controller (Phasor Type)
* Unified Power Flow Controller
**Pikk tänav** on tänav Tapal.

Tänav saab alguse raudteejaama lähedalt MPÕK Tapa Ristija Johannese kiriku juurest (Pikk tänav 1), suundub esmalt edelasse ja pöörab umbes 350 meetri pärast kagusse. Tänav lõppeb linna piiril ja kokku on selle pikkus 2,2 km.

Tapa Ristija Johannese kirik
Tapa Keskväljak ja Pikk tänav 10 hoone paremal

Tapa Keskväljak ja Pikk tänav 10 hoone keskel

Ajalugu
-------

Tänav sai nime 1937. aastal.

Eesti NSV ajal kandis Pikk tänav August Lillakase jargi tema tänava nime.

Tänavanimi taastati 1989. aastal.

Tänava-äärseid ehitisi
----------------------

Pikk tänav 3, 1889. aastal ehitatud kivimajas asus Villem Gabrieli ja tema isa talurahvakauplus. 1936. aastal ostis maja ära Kohtuministeerium ja hoonesse asus Viru-Järva prefektuuri Tapa politseijaoskond. 

Pikk tänav 10 hoones asus Tapa Raamatukauplus. Kauplus alustas tegevust enne teist maailmasõda Ivan Ivanovile kuulunud ärihoone Pikk tänav 18 allkorrusel. Eesti NSV ajal oli hoone aadress A. Lillaka tn. 6, alates oktoobrist 1989 oli aadressiks Pikk 10. 2011. aastal kolis raamatupood Pikk 10 ruumidest välja, asudes uuele aadressile Pikk 12 alakorrusele.

Pikk tänav 19 hoones asus Gustaw Sooneste toiduainete äri, maja hävines teises maailmasõjas.

Pikk tänav 21, praeguse Tapa Keskväljaku ääres, Tapa vallavalitsuse hoone ja Rohelise tänava vahel, asus Tapa hobupostijaam. Tapa postijaama hobusetallid, tõllakuur ja sepikoda asus Pika tänava, praeguse keskväljaku ääres. Postijaama hoone oli ühekorruseline ärklitubadega palkmaja. Kahelt poolt sissekäiguga majas elas postijaamapidaja pere ja reisijate tarvis olid puhke-ööbimisruumid. Tapale lähemad postijaamad olid Lehtse-Pruuna, Ambla-Koigi ja Koeru postijaam. Tulekahju korral oli postijaamapidajal kohustus eraldada hobused tuletõrjepritside veoks. Hobupostijaama kõrvalhooned, tallid, tõllakuur ja teised sinna juurde kuuluvad hooned hävisid Teine maailmasõjas. Postijaama hoone lammutati 1950. aastatel.

Viited
------

1. ↑  Tapa Linnavanema poolt 5. oktoobril 1940 linnavolikogu ülesannetes vastu võetud ja Järva Maavanema poolt 10. oktoobril 1940 kinnitatud. Otsus tänavate ja platside nimede muutmiseks Tapa linnas. ENSV Teataja lisa; 16 1940-10-22
**John Dowland** (1563 London – maetud 20. veebruaril 1626) oli inglise renessansihelilooja.

Tänapäeval on tuntud eeskätt tema melanhoolsed laulud, näiteks "Come, heavy sleep", "Come again", "Flow my tears", "I saw my Lady weepe" ja "In darkness let me dwell", kuid ka tema instrumentaalmuusika populaarsus on viimase sajandi jooksul tõusnud.

1580. aastal läks Dowland Pariisi. Sellel ajal sai temast ka katoliiklane. 1584. aastal naasis ta Inglismaale, kus abiellus. 1594. aastal proovis ta saada lautomängijaks Elizabeth I õukonda, kuid tema taotlust ei rahuldatud. Ta ise väitis, et keeldumise põhjuseks oli tema usk, kuid see on vähetõenäoline, sest tema usuvahetus ei olnud avalikult teada ning katoliku usk ei olnud takistanud mõnedel teistel tuntud muusikutel õukonda pääsemist.

1598. aastast oli Dowland Taani kuninga Christian IV õukonnas. Kuningas oli väga muusikahuviline ning maksis talle tasuks suuri summasid. Kuna aga Dowland sõitis tihti oma muusika avaldamiseks ja muudel põhjustel Inglismaale ning jäi ära kauaks, vabastati ta Taani õukonnast 1606. aastal. 

1612. aastast oli ta lautomängija James I õukonnas.

Dowlandi muusikat mõjutasid kõige rohkem tollel aja populaarsed ansamblisaatega soololaulud ning tantsumuusika. Enamik tema muusikat on kirjutatud lautole.
**.tp** oli Ida-Timori Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel alates 1997. aastast. 2015. aastal domeen suleti.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр