recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Hamilcar von Fölkersahm
**Hamilcar Eugen Magnus von Fölkersahm** (ka *Hamilkar von Fölkersahm*, lätipäraselt *Hamilkārs Felkerzāms*; 3. november 1854 Cēsis – 4. august 1929 Gleinitz) oli baltisakslasest jurist ja poliitik.

Ta õppis aastatel 1874–1879 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta Venemaa keisririigi kohtusüsteemis Tukumsis ja Vitebskis. Aastatel 1885–1900 oli ta Kuramaa rüütelkonna teenistuses Jelgavas, aastatel 1901–1920 oli ta Kuramaa aadli krediidiühingu sekretär ja juhatuse liige, aastal 1906 oli ta Kuramaa esindaja rüütelkondade Balti nõukogus, aastatel 1909–1912 Peterburis Evangeeliumi-luteriusu Peakonsistooriumi ilmalik liige. Aastatel 1910–1920 oli ta mõisnik Kuramaal Talsi kreisis (maad oli tal 1312 tiinu), lisaks oli ta au-rahukohtunik.

Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Kuramaa kubermangust). Duumas olles kuulus ta oktobristide fraktsiooni, ta valiti korraldavasse maa-, kohaliku omavalitsuse, isikupuutumatuse ja usutunnistuse küsimuste komisjoni. Lisaks valiti ta aastal 1912 Vene keisririigi IV Riigiduuma liikmeks (Kuramaa kubermangust).

Ta elas aastast 1919 Saksamaal. Ta suri aastal 1929 Gleinitzis (praeguse nime ja haldusjaotuse järgi Glinica, asub Wrocławi maakonnas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Poolas.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hamilcar von Fölkersahm** |
**Hilario Ulloa** (eluaastad teadmata) oli Nicaragua poliitik, 1839. aastal Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.

Ta abiellus Rafaela Calvoga. Nad elasid Leónis ja neil sündis 1821. aastal poeg Manuel Ulloa y Calvo, hilisem Leóni piiskop.

Hilario Ulloa oli esimeses Nicaragua valitsuses, mis oli sisuliselt konstitutsioonilisele korrale üleminekuks ettevalmistuste tegemisteks ette nähtud üleminekuvalitsus, senaatoriks. Kuigi vastavalt konstitutsioonile kestis ülemdirektori ametiaeg kaks aastat, andis teine ametlik ülemdirektor Joaquín del Cossío 20. oktoobril 1839 võimu Hilario Ulloale üle, muutes tolle ülemdirektori kohusetäitjaks. Kaks aastat hiljem (1841) taandus Hilario Ulloa seoses üleminekuvalitsuse töö lõppemisega lõplikult poliitikast.

Viited
------

1. ↑  Nicaragua worldstatesmen.org
2. ↑
3. ↑  Nicaragua, informaciones generales. El Departamento, 1964 - lk. 90

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Joaquín del Cossío** | **Nicaragua ülemdirektor**20. oktoober 1839 – 7. november 1839 | Järgnev**Tomás Valladares** |
Novaja Zemlja efekt: miraaži moonutatud kujutis
**Novaja Zemlja efekt** on polaarmiraaž, mida põhjustab päikesevalguse suur murdumine atmosfääriliste termokliinide vahel. Novaja Zemlja efekt jätab mulje, et päike tõuseb varem kui see tegelikult (astronoomiliselt) peaks toimuma ning sõltuvalt ilmastikutingimustest näitab efekt päikest kas joone või nelinurgana (vahel kutsutakse seda "nelinurkseks päikeseks"), mis koosneb lamedatest liivakella kujudest. Miraaži tekkimiseks on tarvis, et päikese kiirtel oleks sadade kilomeetrite suurune inversioonikiht (vähemalt 400 km) ning see sõltub ka inversioonikihi temperatuurigradiendist. Päikesevalgus peab kaarduma Maa kumeruseni vähemalt 400 km, et võimaldada päikese ketta nägemise kõrguse 5-kraadist tõusu.

Esimene, kes seda fenomeni jäädvustas, oli Willem Barentsi kehva saatusega kolmanda polaarekspeditsiooni liige Gerrit de Veer. Efekt on saanud nime Novaja Zemlja saarestiku järgi, kus de Veer seda fenomeni esimest korda täheldas.

Vaata ka
--------

* Novaja Zemlja
* Willem Barents

Välislingid
-----------

* Andmeid ja pilte
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1881. aastal asutatud ülikoolist, 1992. aastal loodud ülikooli kohta vaata artiklit Nottinghami Trenti Ülikool.* |

---

**Nottinghami Ülikool** on Inglismaal Nottinghamis asuv ülikool.

Ülikool on asutatud aastal 1881.

Ülikoolil on linnakud ka Hiinas ja Malaisias.


Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Rakke lubjavabrik** on ettevõte Virumaal Rakke asulas.

Rakke lubjavabriku korsten (mai 2013)
Ettevõtte asutas 1910 Karl Kaddak. Esialgu oli ettevõttel üks lubjapõletusahi, 1913 aastal ehitati ka teine lubjapõletusahi. Rakke lubjatehases toodeti kustutamata lupja, mis läks ehitusmaterjalide tööstusele. Algsest lubjavabrikust on praeguseks säilinud nelja Kamariku maa-ahju varemed, Rakke ringahjude korpuste varemed ja maailmas ainulaadne korsten.

Aastatel 1904–1905 rajati Kamarikult Rakkesse 17 versta pikkune kitsarööpmeline raudtee (algul 762 mm, 1915. aastast 750 mm laiune).

Endine Simuna kõrtsmik Karl Kadak rajas viis suurt maa-ahju ja Kamariku paemurru Jaola külas 1890. aastatel, millega pani ta aluse lubja tööstuslikule tootmisele Rakkes. 20. sajandi alguses, tõi Kadak lubjatootmise Kamarikust Rakkesse ja seniste maa-ahjude asemele ehitati kaks moodsat ringahju. 

Tehas oli algusaastatel Baltimaade suurim ja moodsaim lubjavabrik. ja enne Esimest maailmasõda Venemaa keisririigi suurima lubjatehas. 20. sajandi alguses töötas tehases 70–80 inimest, hiljem tõusis tööliste arv üle saja. 

1920. aastate lõpuks kujunes Rakke lubjavabrikust kõrvuti Tamsalu lubjatehasega Eesti ala suurimaks lubjatootjaks. 1927. aastal ehitati laiarööpmeline raudteeharu Rakke jaamast lubjavabriku ringahjudeni. 1920. aastate lõpus omandas Karl Kaddak ehitusmaterjale tootva osaühistuse Silikaat, millest kujunes Rakke lubjatehase toodangu suurim tarbija.

Rakke lubjavabrik ja raudtee (2021)
1950. aastatel sai vabrikuhoone praeguse kuju, mis on hästi vaadeldav näiteks Tallinna–Tartu rongiliini reisijatel. 1959. aastal valmis Rakke lubjatehases neli uut põlevkiviahju, 1960. aastal reorganiseeriti Tamsalu lubjatehas Rakke lubjatehase tsehhiks. 1988. aastal valmis Rakke lubjatehase kaks uut gaasiga köetavat šahtahju, 3 vana ahju viidi gaasiküttele üle 1991. aastal. Rakke lubjatehas jäi seisma 1992. aastal, kuid alustas uuesti tööd 1996. aastal.

Praegu on Nordkalk Eesti Rakke lubjatehas suurim kohalik tööandja. Ettevõtet opereerib AS Nordkalk.

Viited
------

1. 1 2  Karjapoiss tõusis lubjakuningaks, virumaateataja.postimees.ee, 1. aprill 2012 (vaadatud 11.11.2018)
2. ↑  Enne ja nüüd: Rakke lubjavabrik töötab praegugi; Õhtuleht, 12.08.2020
Augu suurkivi oktoobris 2008
Augu suurkivi oktoobris 2008
Augu suurkivi juulis 2013
**Augu suurkivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Jõelähtme vallas Haapse küla lähistel. 

Kivi geograafilised koordinaadid on 59° 30′ 9″ N, 25° 18′ 7″ E
.

Kivi pikkus on 10,5 m, laius 7,2 m, kõrgus 6,9 m ja ümbermõõt 28,3 m. Kivi maapealse osa maht on 230 m³.

Rahn on kandiline, järskude, osalt negatiivse kallakusega külgedega. Selles esineb läbi kivi ulatuvaid lõhesid. Ülemine pind on võrdlemisi tasane (pikkus 10,5 m ja kaldenurk 20°, laius 7,2 m kaldenurgaga 15°). Kirdepoolse madalaima külje kõrgus ulatub 2,3 m-ni ja see on negatiivse kaldenurgaga.

Rahnu nimi on tulnud varem selle lähedal asunud saviaugult.

Kivist umbes 100 m kaugusel asub teine hiidrahn – Kandukivi.

Rahn alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. ↑  Keskkonnaportaal
2. ↑  Pirrus, Enn (2009). *Eestimaa suured kivid*. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus.
3. 1 2 3  "Augu Suurkivi". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 27.12.2022.
4. ↑  Suuroja, K. & M. Suuroja. 2008. Hiidrahnud. OÜ Geotrail KS. Lk 49
5. ↑  "Augu suurkivi". *Keskkonnaportaal*. Vaadatud 28.12.2022.

Välislingid
-----------

* Augu Suurkivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Augu suurkivi keskkonnaportaalis
Stojan Danev
**Stojan Petrov Danev** (*Стоян Петров Данев*; 28. jaanuar 1858 – 30. juuli 1949) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 4. jaanuarist 1902 kuni 1903 ja lühikest aega 1913. aastal.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Petko Karavelov** | **Bulgaaria peaminister**4. jaanuar 1902–1903 | Järgnev**Račo Petrov** |
| Eelnev**Ivan Gešov** | **Bulgaaria peaminister**1913 | Järgnev**Vasil Radoslavov** |

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev | Denkov
**Filosoofia traditsioonilisteks valdkondadeks** peetakse ontoloogiat ehk metafüüsikat, epistemoloogiat ehk gnoseoloogiat ja aksioloogiat. Lisaks sellele osutatakse tihti loogikale kui eraldiseisvale distsipliinile, mida aga kõik nimetatud valdkonnad vajavad. Samas ei kuulu loogika ise otseselt ühegi valdkonna alla.

Filosoofia valdkondade alla kuuluvaks on peetud ka teoloogiat. Valdkondasid võib jagada peenemalt, eristades ka sellised aksioloogia harud nagu eetika, esteetika, ontoloogia alt metafüüsika ja füüsika jne, kuid sellise jaotamise tulemusel saadud distsipliine võiks pigem nimetada filosoofia harudeks, sest jaotamise aluseks on faktilised erinevused ja konventsioon, mitte filosoofiline printsiip.

Ajalugu
-------

Filosoofia jaotas esimesena valdkondadeks antiikfilosoof Aristoteles. Aristoteles jagas teadused teoreetilisteks, praktilisteks ja poeetilisteks, kusjuures filosoofia kui teoreetilise distsipliini alla kuulusid tal esimene filosoofia (ehk teoloogia), füüsika ja matemaatika.

Hellenismi ajal oli filosoofia jaotumine eraldi distsipliinideks juba tavapärane. Stoikud panid aluse klassikalisele filosoofia jaotusele, mis jagab filosoofia füüsikaks (sisuliselt: ontoloogia), loogikaks (sisuliselt: epistemoloogia) ja eetikaks, kusjuures viimane valdkondadest saab hellenismi ajal keskseimaks.

Saksa filosoof Immanuel Kant jagab filosoofia valdkonnad kolmeks. Esimene valdkond tegeleb küsimusega, mida ma võin teada (epistemoloogia, loogika), teine valdkond küsimusega, mida ma pean tegema (eetika, moraalifilosoofia), kolmas valdkond küsimusega, millele ma võin loota (metafüüsika, ontoloogia, teoloogia). Kolm küsimust võtab Kant kokku küsimusega, mis on inimene. Sellele küsimusele vastamisega tegelevad filosoofiline antropoloogia, kultuurifilosoofia, ajaloofilosoofia ja esteetika.

Tänapäevane jaotus valdkondadeks lähtub suuresti uuskantiaanlikust positsioonist, mille raames tegeldi humanitaarteaduste ja reaalteaduste põhjendamisega, kusjuures reaalteaduste jaoks sai määratleda ühtsed lähtealused või printsiibid ja meetodi, mis oli sisuliselt epistemoloogia ülesanne ja ka Kantist lähtuvalt filosoofia põhiülesanne. Humanitaarteadused polnud aga Kanti eeldustelt lähtuvalt teadustena võimalikud, mistõttu tuli olemasolevate humanitaarteaduste printsiibid ja meetod määrata teistsuguselt, läbi väärtuste, mida uuribki aksioloogia. Ontoloogia ehk metafüüsika jääb kolmandana nende kõrvale eelkõige traditsioonilise valdkonnana, mis on olnud filosoofia ajaloo vältel keskne, kuid mille rolli tänapäeval on üle võtnud loodusteadused.

Ontoloogia, epistemoloogia ja aksioloogia esitamine filosoofia valdkondadena on eesti kultuuriruumis tavaks osalt ka marksistliku filosoofia pärandina.

Vaata ka
--------

* Filosoofia ajalugu
**Stolica** on mägi Stolica mäestikus Slovakkias. Tegemist on selle mäestiku ja ühtlasi ka Slovaki maagimäestiku kõrgeima tipuga. Mägi asub peaahelikust lõunas, kuid neid ühendab Slanské sadul (1234 m). Mäe kõrgus on 1 476 m. 

Stolica on kaetud metsaga. Alumistel nõlvadel valdavad pöögimetsad, ülevalpool aga kuusikud. Stolica nõlvadel kasvavad must kuslapuu ja kaljusõstar. Rohurindes esinevad mägi-naistesõnajalg, mägi-soosalat, austria kitsekakar, luht-kastevars ja plaatanilehine tulikas, kõrgemal ka harilik mustikas ja kare kastik. Varem leidus seal arvukalt mägikarjamaid, kuid enamikus on need taas metsastunud. Karjamaadel kasvavad jusshein, kuldmaran, üheõiene veishein ja harva ka kollane kannike. Mäe nõlvadelt saab alguse Sajó jõgi. Allikate juures kasvavad mõru jürilill ja tupp-villpea, Sajó allikate juures ka ubaleht.

Mäe moodustab graniidist monoliit, nõlvadel esineb ka kristalseid kiltasid.

Välislingid
-----------

 Stolica – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Terasest ja vineerist raketis
**Raketis** on igasugune ajutine ehituskonstruktsioon, mida kasutatakse uue või rekonstrueeritava püsiehitise toestamiseks. Vigane raketis võib põhjustada ehitise kokkuvarisemise. Raketis ehk saalung on kergesti ja kiirelt ülespandav ajutine konstruktsioon, mida kasutatakse ehitustöödel seinte, lagede, põrandate ja vundamentide toestamiseks ja betoneerimiseks.Raketis koosneb ajutistest ehitistest, mida kasutatakse ehituses püsiva ehitise toestamiseks, kuni selle konstruktsioon on piisavalt arenenud, et ennast toetada. Raketised hõlmavad ajutisi tugistruktuure raketise jaoks, mida kasutatakse betooni vormimiseks hoonete, sildade ja kõrgendatud sõiduteede ehitamisel.

Ajalugu
-------

Raketiselaadseid toestuskonstruktsioone tunti juba Rooma Panteoni ehituse ajal, kuid üldkasutust leidis tänapäeval tuntud raketis alles 18. sajandil seoses tsemendi leiutamisega.[*viide?*]Kuni 20. sajandi vahetuseni ehitati peaaegu kõik raketised puidust. Erinevate piirkondade puidupuuduse kompenseerimiseks ning tööjõu- ja materjalikasutuse ratsionaliseerimiseks töötati välja uued süsteemid.

Peamised arendused hõlmavad ühendusseadmete konstruktsiooni, üleminekuid muudele kandetaladele, nagu terastorud või -profiilid või korduvkasutatavad puittalad, ja reguleeritavad terasest tugipostid. 1935. aastal kavandas W.A. de Vigier reguleeritava terasest tugiposti, mis muutis paljusid ehitustööstuse aspekte, sealhulgas plaatraketise, seinaraketise, kraavipleki ja raketiste toetamisel. Materjalid, millest raketised valmistatakse, on samuti mitmekesisemaks muutunud traditsioonilisest terasest ja puidust alumiiniumkomponentideni.

Kasutus
-------

Terasest või alumiiniumist raketist kasutatakse tavaliselt tsemendi või muu sarnase materjali vormi valamiseks. Selline raketis on peaaegu täiesti purunemiskindel ning püsib kauem kui samasugune puust või plastikust konstrueeritud raketis. Tavaliselt monteeritakse raketis kokku kohapeal.

Raketist saab kasutada näiteks sillaehituse ajal kohapealse betooni, monteeritavate betoonelementide, terasprofiilide või kivikaarte raketise toetamiseks

Viited
------

1. ↑  "RAKETIS, OHUTUS, PIIRDEAIAD". *ramirent.ee*. Vaadatud 19. juunil 2023.
2. ↑  Hardie G.M. (1995) Building Construction: Principles, Practices, and Materials. New Jersey: Prentice Hall. (Pg 116, paragraph 1) ISBN 0133505707
3. ↑  Burrows, Bryan Godfrey (1989) "Organisation and quality of falsework construction: a socio-economic study of the organisational structure of the construction industry with respect to the falsework production process and the quality of workmanship attained." Ph.D. thesis, University of Warwick
4. ↑  "Archived copy". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. november 2006. Vaadatud 19. juunil 2023.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  Deloney, Matthew L. "What Is Falsework | Types of Falsework |Causes of Falsework Failures". *civiljungle.com*. Vaadatud 19. juunil 2023.
Rahvusvahelise filosoofiaolümpiaadi 2015 logo
**Filosoofiaolümpiaad** on kahevooruline võistlus gümnasistidele, kus võisteldakse filosoofilise essee kirjutamises, väitluses, filosoofia ajaloo ja mõistete ning loogika põhimõtete tundmises. Kohaliku olümpiaadi võitjad pääsevad Eestit esindama rahvusvahelisel filosoofiaolümpaadil.

Olümpiaad toimub Tartu Ülikooli teaduskooli egiidi all ja selle algatas 2004. aastal Leo Luks.

Filosoofiaolümpaad on korraldatud kahes voorus. Esimene voor on iseseisvalt kirjutatud emakeelne filosoofiline essee ühel etteantud teemadest, mis enamasti on tsitaadid mõnelt tuntud filosoofilt. Teise vooru pääseb edasi esimese vooru kümme parimat ning teise vooru raames kirjutatakse võõrkeelne essee (see on ka rahvusvahelise olümpiaadi programmis), väideldakse, tehakse loogikatest ning test filosoofia ajaloo ja mõistete tundmisest.

2015. aastal toimus järjekorras 23. rahvusvaheline olümpiaad Tartus, selle fookusteema oli lahkarvamused ning oma võistkonna oli välja pannud 40 maailma riiki.

Vaata ka
--------

* Filosoofiline väitlus

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Filosoofiaolümpiaad** |

* Filosoofiaolümpiaadi lehekülg TÜ teaduskooli lehel
* Olümpiaadi Facebooki leht
* Rahvusvaheline olümpiaad
Vinüülrühm
**Vinüülrühmaks** (IUPAC-i nimetus **etenüülrühm**) nimetatakse orgaanilises keemias molekuli osa, mis koosneb süsiniku ja vesiniku aatomitest ning sisaldab kaksiksidet. Vinüülrühma valem on –CH=CH2 ja formaalselt vastab see eteeni CH2=CH2 molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom.

Vinüülrühm ei ole reaalselt esinev aine osake, vaid formaalne molekulis esinev rühm, millega on seotud veel mingi aatom või rühm. Vinüülrühma sisaldavad näiteks eteen CH2=CH2, 1-alkeenid RCH=CH2, vinüülbensool ehk stüreen C6H5CH=CH2, divinüül ehk 1,3-butadieen H2C=CH-CH=CH2, vinüülkloriid ClCH=CH2, vinüülatsetaat CH3COOCH=CH2, vinüülatsetüleen HC≡C-CH=CH2, akrüülhape CH2=CHCOOH ja vinüüleetrid H2C=CHOR. 
. Neid ühendeid nimetatakse vinüülühenditeks ja neil on oluline tähtsus polümeeride lähteainetena (vinüülmonomeerid). Vinüülderivaadid polümeriseeruvad kergesti kaksiksideme osalusel andes lineaarsed polümeerid (-CRR'-CH2-)n (näiteks enimkasutatav polüvinüülkloriid ehk PVC).

Vinüülrühmale analoogsed on kahevalentsed **vinülideenrühm** RR'C=CH2 või R=C=CH2 (näiteks vinülideenkloriid ehk 1,1-dikloroeteen (Cl2C=CH2) ja **vinüleenrühm** -CH=CH-.

Vaata ka
--------

* Orgaanilised ühendid
* Vinüülplast
* Alküülrühm
* Funktsionaalrühm
* Vinüülplaat
**Vintaloosa**  (*Alosa fallax*) ehk **vinträim** on heeringlaste sugukonda aloosa perekonda kuuluv kala.

Vintaloosa elab Euroopa vetes: Atlandi ookeani idakalda põhjapoolkeral Maroko rannikust Norra rannikuni Trondheimi juures ja Islandini, Põhjameres, Läänemere lõunarannikul kuni Stockholmini, Vahemeres ning Mustas meres. 

Eesti vetes kohtab vintaloosat harva. Veel läinud sajandi alguses oli vintaloosal tööndusliku kala tähtsust Eestiski, peamiselt küll lõunapoolses rannikuvees, Läti lähedal. Aga isegi 1930. aastatest on kirjeldusi, mille järgi vintalaloosat on müüdud suitsutatu ja värskena. 

Vintaloosa kasvab 50–60 cm pikkuseks ja keskmiselt 620 g raskuseks. Pea on madal ja kitsas. Keha külgedel on peaaegu alati rida tumedaid tähne. Lõpusepiisid on esimesel lõpusekaanel 30–80, need on lühikesed ja tugevad. Selgroolülisid on 55–59.

Alamliigid
----------

Vintaloosa jaguneb 6–8 alamliigiks, kellest osa on siirdekalad ja osa elab magevees. 

Tähtsaimad siirdevormid on atlandi vintaloosa (*Alosa fallax fallax*) ehk vinträim ja vahemere vintaloosa (*Alosa fallax nilotica*). Vinträim saab suguküpseks 2–3-aastaselt, kui ta on 27–30 cm pikk ja kaalub 150 g. Jõgedesse tõuseb ta teistest aloosadest hiljem: aprilli keskpaigast juuni alguseni. See võib tuleneda sellest, et ta on kõige põhjapoolsema levikuga alamliik ja elab paigus, kus jõed on kaua jääs. Ta koeb alamjooksul. 

Vahemere vintaloosa elab Vahemeres, Aadria meres ja Marmara meres ning üksikisenditena Mustaski meres. Tevere jõkke tõuseb ta märtsi algul. Ta koeb öösel madalates kivise põhjaga kohtades Tevere suudmest 210 km ülesvoolu 22–25 °C juures. Kudenud kalad laskuvad juuni lõpul merre. Ta toitub vähikestest, põhiliselt kirpvähist, aga vahel väikestest kaladest (anšoovisest ja väikestest sardiinidest). 

Tähtsaimad mageveelised ehk järverassid on Iirimaal Killarney järvedes levinud alamliik iiri vintaloosa (*Alosa fallax killarnensis*) ja Itaalia osas järvedes levinud alamliik itaalia vintaloosa (*Alosa fallax lacustris*).

Eluviis
-------

Vintaloosad toituvad planktonis leiduvatest vähilaadsetest. Kudemiseks rändavad enamasti jõgedesse. Kudemisperioodiks kogunevad nad suuremate jõgede suudmealale ja rändavad sealt kudema jõgede alamjooksudele. Vintaloosa koeb 80–200 tuhat marjatera, millest 3–8 päeva jooksul kooruvad maimud.

Viited
------

1. ↑  Definitsioon legaltextis
2. ↑  Vintaloosa eur-lexis
3. 1 2 3 4 5 6 7  "Loomade elu", 4. kd. lk. 109
4. ↑  Nordstream lk. 503
5. ↑  Tõnu Kann. Pärnus püüti Eesti suurim räim, Pärnu Postimees, 9. juuni 2010

Välislingid
-----------

* Vinträim andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Vaade Adlerile lennukilt (2008)
Vaade Adlerile Ahhuni mäelt
2014. aasta taliolümpiamängude ehitised Adleri ranniku ääres
**Adler** on linnaline asula Venemaal Krasnodari krais Sotši linna Adleri rajoonis. Adleris elab 100 000 inimest. Asula jääb Musta mere äärde ja Mzõmta jõe suudmesse.

Tänapäeval on Adler populaarne kuurortlinn, seal korraldatakse ka rahvusvahelisi üritusi. 2014. aasta taliolümpiamängude ajal oli Adler üks võistluste toimumiskohti. Adleris asub Põhja-Kaukaasia raudtee suurim raudteejaam, millest sai Abhaasia ja Gruusia konflikti tõttu rööbastee lõppjaam.

Ajalugu
-------

Adlerit on allikates esimest korda mainitud 1641. Venelased ehitasid 1837. aastal sinna Püha Vaimu (*Святого Духа*) kindluse. Enne seda oli seal Lieši linn, kus elas abhaaside sadzi rahvarühm. Genova vabariik asutas seal 12. sajandil Layso tehase. Tol ajal kuulus see maa sadzi soost printsessile Aredbale. Türklased nimetasid seda kohta *Artlar*iks või *Arti*ks. Venelased tuletasid sellest valesti hääldades *Adler*i, mis pärineb saksa keeles kulli tähendavast sõnast *Adler*. Teise teooria sõnul tuleneb nimi prikklaeva nimest *Adler*. Adleri linn asutati 1869.

Topograafia
-----------

Adleris asub kruusane ja kitsas rand, mida läbib raudtee.

Adleris on Kolmainsuse ja Püha Vaimu Vene Õigeusu kirik ning Armeenia Saint Sarkise toomkirik.

Veel asub linnas Adleri rajooni ajaloomuuseum ja *Южные культуры* park.

Viited
------

* Adleri reisibrošüür Wikivoyage'is
Karikatuur ajakirjas Le Pèlerin
***Fin de siècle*** on prantsuskeelne väljend, mis tähendab sajandi lõppu.

See viitab ühe ajastu lõppemisele ja teise algusele. Enim kasutatakse seda väljendit 19. sajandi lõpu (mida laialdaselt peeti mandumise perioodiks) tähistamiseks. Samas loodeti uut algust. Antud vaimsus viitab sageli kultuurilistele tunnustele, mis avaldusid 1880. ja 1890. aastatel: vaenulikkusele, küünilisusele, pessimismile ning laialt levinud arvamusele, et tsivilisatsioon viib dekadentsini.

Väljendit kasutatakse tavaliselt prantsuse kunsti ja kunstnike puhul, kuigi see hõlmas paljusid Mandri-Euroopa maid. Sajandilõpu kunstnikke puudutanud ideed ja mured andsid tõuke sellistele liikumistele nagu sümbolism ja modernism. Poliitiline kultuur oli aga vastuoluline, mis andis alge fašismile ja geopoliitikale, sealhulgas *Lebensraum*-i teooriale. Tehnoloogia ja ülemaailmastuv kommunikatsioon muutsid Maa nii-öelda väiksemaks ja ühtsemaks.

Tollast aega iseloomustab mäss materialismi, ratsionalismi, positivismi kui ka kodanliku ühiskonna ja liberaalse demokraatia vastu. See põlvkond toetas emotsionalismi, irratsionalismi, subjektivismi ja vitalismi, samas kui ajastu mõtteviis nägi tsivilisatsiooni kriisis, mis nõudis ulatuslikku ja täielikku lahendamist.
***Ius quiritium*** (ld kviriitide ehk Rooma kodanike õigus) oli Vana-Rooma kodanikele kehtinud õigus.

Sõna *kviriidid* päritolu ei ole kindel. Ühe teooria kohaselt seostatakse seda Quirinius Romulusega või sõnaga *cures* (sabiinide linna Curese elanikud), võimalik, et *kviriidid* on tuletatud ka sõnast *covirites* (kaitseühenduse liikmed). *Ius quiritum*'i sünonüümiks on nimetatud ka *ius civile*'t, ent *ius quiritium'*i mõiste oli varem kasutusel.

Itaalia õigusteadlase Pietro Bonfante Rooma õigusajaloo jaotuse kohaselt oli kviriitliku õiguse periood Rooma õigusajaloo esimene etapp, mis kestis 754–200 eKr. Suurema osa Bonfante kviriitliku õiguse perioodist oli Rooma põllumajanduslik ühiskond ning väike linnriik. Samas kehtis kviriitlik õigus edasi ka pärast seda, olemata küll enam peamine õigusallikas.

*Ius quiritum*'ile oli iseloomulik range formalism. Tehingud muutusid kehtivaks ainult siis, kui jälgiti rangelt kehtestatud formaalseid reegleid. Näiteks sõlmiti tehingud teatavate sõnade lausumise ning rituaalide järgimisega, lisaks kasutati ka sümbolismi (näiteks asja kepiga puudutamine tähendas nõuda oma õigust asjale). Gaius on kirjeldanud müügitehingut ehk mantsipatsiooni, mis oli omane ainult Rooma kodanikele (ehk toimus *ius quiritium'*i alusel): 

|  |
| --- |
| „Tehing ise toimub järgmiselt: kui kohal on vähemalt viis täisealist Rooma kodakondsusega tunnistajat ja peale nende veel üks sama staatusega isik, kes hoiab vasest kaalu ja keda kutsutakse 'kaalumeheks', ütleb isik, kelle mantsiipiumisse asi [omandina] läheb, seda hoides nii: "Mina väidan, et see inimene kuulub kviriitliku õiguse alusel mulle ja ta olgu minu omaks ostetud sellevase ja vaskse kaaluga." Seejärel heidab ta vase kaalule ja annab müügihinna asemel vase sellele, kellelt ta mantsiipiumi vastu võtab.." |
| –  |

Viited
------

1. ↑  Antiigileksikon. Teine trükk. Tallinn: Valgus 1985, lk 294.
2. ↑  Ilus, E. Rooma eraõiguse alused. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool 1960, lk 23.
3. ↑  Berger, A. Encyclopedic Dictionary of Roman Law. Transactions of the American Philosophical Society, 43 (2), 1953, lk 527.
4. ↑  Ilus, E. Rooma eraõiguse alused. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool 1960, lk 19.
5. ↑  Berger, A. Encyclopedic Dictionary of Roman Law. Transactions of the American Philosophical Society, 43 (2) 1953, lk 532.
6. 1 2  Ilus, E. Rooma eraõiguse alused. Tartu: Tartu Riiklik Ülikool 1960, lk 22.
7. ↑  Ando, C. , du Plessis, P. Tuori, K. (koost.) The Oxford Handbook of Roman Law and Society. Oxford: Oxford University Press 2016, lk 582.
8. ↑  Gai.1.119. Tõlge eesti keelde Merike Ristikivi ja Hesi Siimets-Gross.
**Adi keel** (või ka **abhor, abor, boga’er luoba, lhoba, luoba**) on üks Hiina-Tiibeti keelte hulka kuuluv Põhja-Assami keeltest.

Ainuüksi Indias on 97 000 adi keele kõnelejat (2001. aastal). Kõnelejate arv eri piirkondades kokku aga ulatub 100 190 inimeseni. Peamiselt kasutab adi keel ladina kirja, Hiinas tiibeti kirja. Selle keele kõnelejad on adid.

Keelesugulus
------------

* Hiina-Tiibeti keelkond

* Tiibeti-Birma keeled

* Põhja-Assami keeled

* adi keel

Kõnelejate asualad
------------------

Adi keelt räägitakse Arunachal Pradeshis (India osariik): Ida-, Lääne- ja Ülem-Siangi ringkonnad, Ülem-Subansiri ja Dibangi oru ringkonnad, aga ka Assamis, põhjapoolsetel mägedel Assami orus, Bhutani ja Buruli jõgede vahelisel alal. Lisaks räägitakse seda ka Bhutanis ja Hiinas (*boga’er luoba*).  

* Arunachal Pradesh Arunachal Pradesh

Põhiarvsõnad 1–10
-----------------

1. – *ā-kā*
2. – *ā-ñī-ko*
3. – *ā-ūm-ko*
4. – *ā-pī-ko*
5. – *pil-ŋo*
6. – *ā-keŋ-ko*
7. – *kī-nit-ko*
8. – *pi-ñi-ko*
9. – *ko-nāŋ-ko*
10. – *ē-iŋ-ko*

Keele struktuur
---------------

Adi keel on aglutineeriv keel. Adi keele häälikusüsteem koosneb 15 konsonandist ehk kaashäälikust. Nendest neli on nasaalsed konsonandid – m, n, ŋ, ñ. Lisaks on veel üheksa vokaali ehk täishäälikut ja kuus diftongi ehk kahest erinevast täishäälikust koosnevat ühendit (kaksiktäishäälikut). Diftonge kasutatakse väga vähe.

Lauseliikmete järjekord (sõnajärg) lauses on alus, sihitis ja tegusõna (*Subject-Object-Verb*, *SOV*). Abisõnad näitavad grammatilisi kuuluvusi. Eristatakse pikki ja lühikesi vokaale. Suurem osa sõnu on pikemad kui kolm silpi. Laensõnad on laenatud enamasti tiibeti keelest.

* Omadussõna – *erki*
* Nimisõna – *biidung*
* Mitmus – *boje*
* Ainsus – *baatel*
* Tegusõna – *engun*

### Sood

Sugu – *luube.* Sulgudes näide, tähendus 'koer'

* Naissugu – *ane luube (kiine)*
* Meessugu – *abo luube (kiibo)*
* Kesksugu – *dajam luube (ekii)*

### Võrded

(Algvõrre-keskvõrre-ülivõrre)  
*botte* – *botteyana* – *botte yalumna* (suur, suurem, suurim)  
Emotsioone edasi andvad sõnad: *Abah! Eh! Oh! Ah! Wah! Ei! Ayah! Ubi!*

### Keelenäide

*No kape la?* – Kuidas sul läheb?  
*Ngo ai dung.* – Mul läheb hästi.

Huvitavat
---------

Adid kasutavad ka assami, hindi ja nepali keelt. Adi keel sarnaneb ka adi galo keelega, kuid nad on sotsiolingvistiliselt erinevad/kauged. Adi keelel on arvatavalt 19 dialekti. Adi keeles tehakse raadiosaateid ja ka piibel on tõlgitud adi keelde (2005–2009).

Viited
------

1. 1 2 3 4 5
2. ↑  EKI keelte loend
3. ↑
4. ↑  Morphology of the Adi Language
5. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2015. Vaadatud 18. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑  An Introduction to Adi Language

Välislingid
-----------

* Salvestis adikeelsest piiblilugemisest
* Poolik adi – inglise sõnaraamat

1. ↑  Global Recordings, Adi language
Siim Lill Elvas. 4. mai 2016
Väljavõte kogust "Jeesusteippi". Peedu 2014
**Siim Lill** (pseudonüüm ka **Slim Lill**; sündinud 2. novembril 1987) on eesti luuletaja, kunstnik, muusik, etenduskunstnik ja kultuurikorraldaja.

Ta on üks rühmituste ISAH ja Svabariiklased asutajaliige ning *performance*-äng-*art* kollektiivi Iso Pullo liige.

2016. ja 2017. aastal nomineeriti Siim Lill koos Rauno Alliksaarega Tartu Kultuurikandja tiitlile.

Siim Lill on EYS Veljesto liige.

Teoseid
-------

Luuletusi väljaannetes Postimees, Värske Rõhk ja Müürileht.

* "Ma nutan". Bibliofiilne väljaanne. Peedu: [Cum impensis et privilegiis auctoris], 2014
* "Jeesusteippi". Bibliofiilne väljaanne. Peedu: [Cum impensis et privilegiis auctoris], 2014
* Tekst kogumikus "Marie Underi «Sonetid». Viiskümmend tänapäeva luuletajat kõneleb Marie Underiga". Koostanud Hasso Krull ja Carolina Pihelgas. Eesti Keele Sihtasutus, 2015

Välislingid
-----------

* Müürileht, jaanuar 2015
* Müürileht, märts 2015
* Siim Lill esinemas festivalil "Hullunud Tartu" (2015)
*
**Arnold Treumuth** (7. mai 1907 Patupera küla Vana-Antsla vald – 18. oktoober 1987 Tallinn) oli eesti metsasarvemängija ja muusikapedagoog.

Lõpetas Tallinna Rahvaülikooli Seltsi kolledži, õppis raamatuköitmist Taavet Mutso kirjastuse kesklaos.

1933. aastal lõpetas ta metsasarve erialal Tallinna Konservatooriumi Jaan Tamme klassis. 1941. aastal lõpetas teist korda konservatooriumi, seekord muusikapedagoogika eriala. Aastatel 1944–1947 õppis Tallinna Konservatooriumis Mart Saare juures kompositsiooni.

Aastatel 1929–1968 mängis ta ERSOs metsasarve, aastatel 1930–1933 ja 1941–1968 oli metsasarverühma kontsertmeister. Mängis ka puhkpilliansamblis Pasunapoisid.

Aastatel 1968–1971 töötas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikapedagoogika kateedris, 1971–1982 Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika kateedris puhkpilliõppejõuna. 

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Tunnustus
---------

* 1967 – Eesti NSV teeneline kunstnik

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV teenelisi kunstnikke. Sirp ja Vasar, 10. märts 1967
2. ↑  Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990, lk 266
3. ↑  Kalmistute register HAUDI
Mats Møller Dæhli 2017. aastal St. Pauli särgis
**Mats Møller Dæhli** (sündinud 2. märtsil 1995 Oslos) on Norra jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Nürnberg ja Norra jalgpallikoondises.

Aastatel 2011–2013 kuulus ta Manchester Unitedi noortesüsteemi. Hooajal 2011/12 pälvis ta Manchester Unitedi akadeemia hooaja parimale noormängijale antava Jimmy Murphy auhinna.

2013. aasta juulis sõlmis ta lepingu Norra klubiga Molde. Norra kõrgliigas debüteeris ta 2013. aasta augustis.

2014. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Cardiff City, kus peatreeneriks oli äsja saanud Ole Gunnar Solskjær, kes oli eelnevalt juhendanud just Moldet. 29. märtsil 2014 lõi ta mängus West Bromwich Albioni vastu viiendal lisaminutil värava, tuues Cardiff Cityle 3:3 viigi.

2015. aasta jaanuaris liitus ta Saksamaa kõrgliigaklubiga SC Freiburg, kuid seal põhikoosseisu ennast ei mänginud. 2017. aasta jaanuaris läks ta laenule samasse liigasse kuuluvasse klubisse St. Pauli, kellega sõlmis 2018. aasta juulis püsiva lepingu.

2020. aasta jaanuaris siirdus Dæhli Belgia kõrgliigaklubisse Genk. 2021. aasta jaanuaris läks ta sealt laenule Nürnbergi ning sõlmis sama aasta mais klubiga püsiva lepingu.

Norra jalgpallikoondises debüteeris Dæhli 15. novembril 2011 sõprusmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. oktoobril 2014 EM-i valikmängus Malta vastu.

Saavutused
----------

Molde
* Norra karikas: 2013

Viited
------

1. ↑  "Transfer window: Cardiff City sign Mats Moller Daehli". *BBC Sport*. British Broadcasting Corporation. 11. jaanuar 2014. Vaadatud 12. jaanuaril 2014.
2. ↑   (vaadatud 8.7.2022)

Välislingid
-----------

 Mats Møller Dæhli – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Siim Tuksam** (sündinud 29. oktoobril 1986) on praktiseeriv arhitekt, PART - Architecture, Research and Theory Practice kaasasutaja, Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonna teadur ja algoritmilise puitarhitektuuri uurimisrühma kaasasutaja. 

Siimul on magistrikraad Viini rakenduskunsti ülikoolist 2013. aastast, olles veetnud vahetussemestri Lõuna-California arhitektuuriinstituudis. Õpingute ajal praktiseeris ta erinevates arhitektuuribüroodes nagu näiteks Gehry Technologies Pariisis ja Coop Himmelb(l)au Viinis. Alates lõpetamisest on ta arendanud oma praksist näituste, installatsioonide, kirjutiste ja arhitektuuriprojektide kaudu. Koos Johanna Jõekalda ja Johan Taliga oli ta 2014. aastal Veneetsia arhitektuuribiennaalil Eesti paviljoni Vaba Ruum kuraator. 

2015. aastal asutas ta koos Sille Pihlakuga PARTi Tallinna Arhitektuuribiennaali 2015. aasta põhinäituse "Keha ehitus" kureerimiseks. Teaduri ja PARTi partnerina on ta pühendunud tehastoodetud arhitektuuri kavandamise ja tootmise algoritmiliste tööriistade väljatöötamisele ning digitaalse arhitektuuri diskursuse edendamisele.

Sille Pihlak ja Siim Tuksam on Eesti esimese kõrgepingeliini disainmasti Soorebane autorid

Välislingid
-----------

* Siim Tuksam Eesti Arhitektide Liidu kodulehel
* Siim Tuksam Eesti Teadusinfosüsteemis
* Siim Tuksami doktoritöö **„Moduleeritud modulaarsus – masskohandamisest kohandatud masstootmiseni"**
**Väino Leok** (28. märts 1939 Sõmerpalu vald, Võrumaa – 25. juuli 2007 Võru maakond) oli Eesti veemotosportlane ja sporditegelane.

Ta õppis Osula koolis ja lõpetas Narva-Jõesuu sanatoorse kooli. 

1960. aastatel hakkas harrastama motosporti. Ta tuli veemotospordis (Võru esindajana) 1969. aastal 500 cm3 päramootoriga sportpaatide võistlusklassis (CU) 3 x 5 miili sõidus Eesti NSV meistriks ja võitis 2 x 5 miili sõidus hõbemedali. 

Ta oli 1965. aastal asutatud Sõmerpalu Motoklubi üks asutajaid ja Sõmerpalu motokrosside korraldaja. Ta oli oma motosportlastest poegade Aivari, Arvo ja Avo Leoki treener.

Tunnustus
---------

* 1970 NSV Liidu meistersportlane veemotospordis
* 2003 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2006 Võru maakonna aasta isa

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Sõmerpalus toimub alates 2008. aastast motokrossivõistlus, mille peaauhind on Väino Leoki nimeline rändkarikas.

Isiklikku
---------

Tema pojad on motosportlased Aivar, Arvo ja Avo Leok.

Viited
------

1. ↑  Biograafia ESBL-is
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4230

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Väino Leoki sporditulemused
* Haud Osula kalmistul
**Pro Tools** on digitaalse helitöötlussüsteemi platvorm Mac OS X-i ja Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemis kasutamiseks. Pro Toolsi arendaja ja tootja on Avid Technology divisjon Digidesign. 

Pro Tools on levinud helitöötlustööstuse professionaalide seas, kes kasutavad paketti salvestamiseks ja töötlemiseks muusika tootmisel, filmide helindamisel ja televisioonis järeltöötluses. 

Pro Toolsil on kolme tüüpi süsteeme: HD, LE ja M-powered. HD on kõige täiuslikum pakett, mille näol on tegemist tarkvara ja riistvara integratsiooniga. Riistvara sisaldab välist A/D konverterit ja sisest PCI või PCIe helikaarti koos digitaalsignaali protsessoriga (DSP). Tavatarbija tasemel pakett Pro Tools LE süsteemis teostatakse andmetöötlus kasutaja arvutis. Pro Tools LE ei tööta tavaliste üldlevinud tasemel helikaartidega. Salvestamiseks ja taasesitamiseks on tarvis Digidesigni helikaarti. M-Powered paketi kasutamiseks on tarvis M-Audio riistvara ning iLok litsentsi.

Pro Tools on põhimõtteliselt sarnane mitmerealise lintmaki ja miksimispuldiga, lisaomaduseks on võimalused, mida saab teostada vaid digitaalses keskkonnas. Kõige täiuslikum pakett toetab diskreetimissagedusi kuni 192 kHz ning bitisügavusi kuni 16- ja 24-bit, avada saab WAV, AIFF, MP3, SDII helifaile ja QuickTime'i videofaile. Kasutada saab ajakoode, tempokaarte, automaatseid seadeid ja ruumilise heli võimalusi.

Välislingid
-----------

* Pro Tools
**Väino Sinisalu** (sündinud 7. mail 1940) on eesti neurokirurg ja tervishoiuorganisaator. 

Ta sündis Pärnus. 1965 lõpetas TRÜ arstiteaduskonna ja on sellest ajast alates töötanud närvikliinikus, kus ta on olnud 1965–1975 neurokirurgia osakonnas anestesioloog ning intensiivraviarst.

1975–1983 oli ta lisaks neurokirurgi tööle ka TRÜ üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi (ÜMPI) ajuvereringehaiguste labori juhataja ning vanemteadur.

Tema uurimisteemadeks on olnud aju veresoonte aneurüsmide kirurgiline ravi ning transitoorse ajuisheemia profülaktika. Aastatel 1983–1999 oli Sinisalu neurokirurgia osakonna juhataja ning pärast seda on ta olnud sealsamas arst-õppejõud.

Aastatel 2000–2010 oli Sinisalu ajakirja Eesti Arst peatoimetaja ning ta ise on ajakirja veergudel käsitlenud erinevaid meditsiinilisi ja tervishoiupoliitilisi küsimusi ning jätkab tööd ajakirjas meditsiinitoimetajana.

1975 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja. 

1991–1994 oli Sinisalu Eesti Arstide Liidu president, 1997–1999 Tartu Arstide Liidu juhatuse esimees.

Tunnustus
---------

* 2003 TÜ arstiteaduskonna medal
* 2008 Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk
* 2014 Ludvig Puusepa medal
* 2020 Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1930
**Matraaliad** (*Matralia*) oli religioosne pidustus Rooma riigis. 

Matraaliaid peeti 11. juunil jumalanna Mater Matuta auks. Need rajas legendaarne Servius Tullius. Seal palvetasid kõigepealt tädid oma õdede laste eest, hoides neid kätel, ja siis oma laste eest. Päev pühendati jumalanna Mater Matutale ('hommikune jumalanna'), keda austati Mater Matuta templis Roomas Forum Boariumi ääres (Aedes Matris Matutae), sest teda samastati kevade, sünni ja kasvu jumalanna Fortuna Reduxiga. Kultuses said osaleda ainult roomlannadest naised, orjataridele oli see keelatud. Pidustuse ajal viidi templisse orjatar. Teda peksti ja ta aeti ära. 

Ovidiuse järgi on vaenulikkus orjataride vastu seotud muistendiga Teeba printsessist Inost. Tema abikaasa, Boiootia kuningas magas ühe oma orjatariga ning sai nõnda teada, et tema naine kavatseb tappa oma lapsed esimesest abielust. Kui see avalikuks tuli, viskus Ino merre, aga nereiidid päästsid ta ja viisid Tevere jõe suudmesse. Tema enda lapsed tapeti, seega hoolitses ta nüüd oma õe Semele poja Bakchose/Dionysose eest. Sellepärast keskendutigi sellel pidustusel tädidele.

Ohverdati jahust, meest ja õlist tehtud kooke, mida küpsetati savinõudes. Üks matroonidest, kes ei olnud oma abikaasat veel kaotanud, ehtis Mater Matuta kuju pärjaga.

Kirjandus
---------

* *Traditional festivals*, kd 2, M-Z, lk 264.

Välislingid
-----------

* Sissekanne teoses *Smith's Dictionary* (1875)
* Sissekanne teoses *Dictionnaire des Antiquités Grecques et Romaines*
* Ovidius. *Fasti* VI
* Plutarchos. *Camillus*
* Aedes Matris Matutae
**Proba** on Euroopa Kosmoseagentuuri tehnoloogiademonstratsiooni missiooni *The Project for On-Board Autonomy* Maa seire väike tehiskaaslane. 

Kosmoseaparaat valmis Belgia, Suurbritannia, Soome ja Tšehhi firmade koostöös ning viidi päikesesünkroonsele polaarorbiidile 22. oktoobril 2001. Ringorbiidi kõrgus on umbes 600 km. 

Tehiskaaslane kaalub 94 kg, põhilised vaatlusriistad on kujutise spektromeeter CHRIS ja kõrglahutusega kaamera HRC. Proba on ainuke satelliit, mis mõõdab sama vaatlusala ühel ülelennul viies vaatesuunas, muutes satelliidi orientatsiooni. Proba mõõtmisressurss on väga väike – kaks või kolm mõõteseeriat ööpäevas. Proba mõõtmisi korraldab Euroopa Kosmoseagentuur. Kujutise spektromeetriga CHRIS on mitmel korral mõõdetud ka Järvselja Õppe- ja katsemetskonna metsa-ala.

### Aparaadid

**CHRIS** (Compact High Resolution Imaging Spectrometer) on konfigureeritav kujutise spektromeeter, spektraalne piirkond 400–1050 nm, spektraalseid kanaleid 18 (piksli suurusega 17 m) või 63 (piksli suurusega 34 m). Kaadri suurus on nadiiris 13×13 km. Samal ülelennul mõõdetakse objekti nadiiris ning 30° ja 60° ette ja taha vaadates.

**HRC** (High Resolution Camera) on 10-meetrise piksliga must-valge kaamera, kaadri suurus on 5×5 km.

Vaata ka
--------

* Proba-V

Välislingid
-----------

* ESA partnermissioon Proba
**Juuni 2020**, kroonika.

2020. aasta juuni algas esmaspäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast teisipäeval.

**Kuupäevad:**  
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
11
12
13
14
15
16
17
18
19
20
21
22
23
24
25
26
27
28
29
30

1. juuni
--------

* ...

6. juuni
--------

* Hilisõhtul tulistas Lihula lähedal kurjategija viit inimest, kellest kaks said surma ja kolm viga.

15. juuni
---------

* Möödus 100 aastat Eesti Vabariigi esimese põhiseaduse vastuvõtmisest.

24. juuni
---------

* Mongoolias toimusid parlamendivalimised.

Viited
------

1. ↑  "Kurjategija tulistas Lihula lähistel viit inimest, kaks sai surma" ERR, 7. juuni 2020

Sündmused kuude lõikes

**2018**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2019**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2020**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2021**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2022**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember
**Stráž pod Ralskem** (kuni 1946. aastani **Vartenberk**, saksa keeles *Wartenberg am Rollberg*) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Česká Lípa ringkonnas. Stráž pod Ralskem asub Ploučnice jõe ääres, Saksamaa piirist 13 km kaugusel, Česká Lípast ligikaudu 19 km idas ja Liberecist umbes 19 km lääneedelas.

Stráž pod Ralskem asub merepinnast 310 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1283. aastal. 1850. aastal sai linn tulekahjus rängalt kannatada. 19. sajandi lõpul kujunes linn suvituskohaks. Teise maailmasõja järel saadeti saksa rahvusest elanikud riigist välja. 1963. aastal avastati piirkonnas uraanimaagi leiukohad, kaevandamist alustati 1966. aastal.

Linnas asub vangla.

Stráž pod Ralskemis on sündinud austria helilooja ja viiuldaja Heinrich Ignaz Franz von Biber (1644–1704).

Viited
------

1. ↑  Malý lexikon obcí České republiky - 2017, vaadatud 28.08.2018.
2. ↑  Population in municipalities - 1 January 2023, vaadatud 25.05.2023.
3. ↑  Stráž pod Ralskem Místopisný průvodce po České Republice
4. ↑  Historie města Město Stráž pod Ralskem
5. ↑  Věznice Stráž pod Ralskem Vězeňská služba České republiky
6. ↑  Biber, Heinrich Ignaz Franz Česká divadelní encyklopedie
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ansamblist; bändi debüütalbumi kohta vaata artiklit Procol Harum (album)* |

---

Procol Harum (1967)
Procol Harum (2001)
**Procol Harum** oli Suurbritannia rokkansambel. Kuigi ansambli loomingus on märgatud barokk- ja klassikalise muusika mõjutusi, on ansambli muusikaliseks stiiliks liigitatud psühhedeelne rokk ja *proto-prog*.

Procol Harum sai alguse 1950. aastate lõpus Inglismaal Southend-on-Seas asutatud biitmuusika ansamblist The Paramounts, kuhu kuulusid Procol Harumi hilisemad liikmed Robin Trower, Gary Brooker, Chris Copping ja B. J. Wilson. Procol Harum tegutses aastatel 1967–1977 ja 1991–2022. Ainsana kuulus kõikidesse koosseisudesse laulja Gary Brooker, kes suri 2022. aasta veebruaris.

Procol Harumi tuntuim laul on 1967. aasta "A Whiter Shade of Pale", mis on üks vähestest singlitest, mida on maailmas müüdud üle 10 miljoni. 2009. aasta seisuga oli laul viimase 75 aasta kõige mängitum singel Suurbritannia avalikes kohtades ja 2004. aastal viimase 70 aasta kõige mängitum laul Briti ringhäälingus. Ansambli teiste tuntumate laulude hulka kuuluvad "Homburg", "A Salty Dog", "Conquistador" ja "Pandora's Box".

Ansambli auks on nimetatud asteroid 14024 Procol Harum.

Stuudioalbumid
--------------

* "Procol Harum" (1967)
* "Shine on Brightly" (1968)
* "A Salty Dog" (1969)
* "Home" (1970)
* "Broken Barricades" (1971)
* "Grand Hotel" (1973)
* "Exotic Birds and Fruit" (1974)
* "Procol's Ninth" (1975)
* "Something Magic" (1977)
* "The Prodigal Stranger" (1991)
* "The Well's on Fire" (2003)
* "Novum" (2017)

Kui Liquorice John Death
* "Ain't Nothin' to Get Excited About" (1997; salvestatud 1970)

Viited
------

1. ↑  "Suri ansambli Procol Harum laulja Gary Brooker". kultuur.err.ee. 23.2.2022. Vaadatud 23.2.2022

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Procol Harum** |

* Ansambli koduleht
**Juuliristi orden** (prantsuse keeles *Ordre de la Croix de Juillet*) on aastail 1831–1848 eksisteerinud Prantsusmaa orden.

Ordeni asutas Louis-Philippe I 30. aprillil 1831 Juulirevolutsioonis osalenute autasustamiseks. Kokku anti 1789 ordenit. Kavaleride hulgas olid François Arago, Leonard Chodźko, Alexandre Dumas vanem, Gilbert du Motier de La Fayette, Pierre-Victorien Lottin, Pierre Claude Pajol, François-Vincent Raspail ja Adolphe Thiers. 

Ordeni juurde kuulus väiksemate teenete eest antav Juulimedal.

Mainimine kirjanduses
---------------------

"Läinud kord ühe maksejõuetu kliendi juurde möödalastud tähtajaga arve tasumist nõudma, küsis ta oma raha, kuid talle pakuti tugitooli; ta esitas oma arve, kuid talle pakuti aumärki; ta oli tulnud lihtsa vürtspoodnikuna, kellel polnud mingit raha rinnas, lahkus aga Juuliordeniga ehitult."

Viited
------

1. ↑  Honoré de Balzac, Philipotin. Valitud teosed, XV köide, lk. 72. Eesti Riiklik Kirjastus, Tallinn 1962.

Välislingid
-----------

* Juuliristi orden – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis