Sentinel-1 mudel (mittetäielik, radari antenn puudub)
Sentinel-1 on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) programm, mis koosneb satelliitidest, mille eesmärk on teostada sünteetilise avaga radariga (SAR) mõõtmisi Maa vaatluseks ja erinevate rakenduste jaoks, sealhulgas mere, maa ja atmosfääri monitooringuks. Sentinel-1 satelliidid on osa laiemast Copernicuse programmist, mis on Euroopa Liidu ja ESA koostöös ellu viidav Maa vaatluse programm.

Sentinel-1 programm on loodud eesmärgiga pakkuda operatiivset, mitmekülgset ja globaalset sünteetilise avaga radaritehnoloogial põhinevat vaatlusvõimekust. Sentinel-1 satelliidid võimaldavad koguda radarandmeid ööpäevaringselt, olenemata ilmastikuoludest, ning nende võimekus läbistada pilvi, suitsu ja pimedust muudab sellel põhinevad vaatlused eriti väärtuslikuks. Sentinel-1 satelliidid kasutavad aktiivset radaritehnoloogiat, mis tähendab, et satelliit saadab radarlaineid Maa pinnale ja seejärel registreerib tagasipeegeldunud signaali. See võimaldab satelliidil saada andmeid maa- ja merepinnast ning atmosfäärist sõltumatult valgustingimustest.

Sentinel-1 on missioon, mille täiskonstellatsioon koosneb kahest teineteise suhtes 180° nihkega asetsevast satelliidist. Koos töötades annavad nad Maast täispildi iga kuue päeva järel. Satelliidid kannavad SAR-seadet (sünteetilise avaga radar), mis võimaldab iga kuue päeva järel teostada mõõtmisi ka läbi pilvede ja öisel ajal. SAR mõõdab C-lainealas (sagedusala 5,405 GHz) ning selle parim ruumiline lahutusvõime on 5 meetrit, suutes katta kuni 400 km laiuse riba. Praeguseks on orbiidil Sentinel-1A ja Sentinel-1B, millega saavutati ka missiooni täiskonstellatsioon.

Sentinel-1A kaheksast skaneeringust koosneva radaripildi kujutus Eestist (oktoober-detsember 2014), riigipiir tähistatud valgega
Sentinel-1A startis 3. aprillil 2014. aastal Kourou kosmodroomilt Guajaana ruumisõiduki Sojuz raketiga ja Sentinel-1B startis 25. aprillil 2016. aastal samalt kosmodroomilt samuti Sojuz raketiga. Sentinel-1 satelliidid võivad mõõta väga erinevates režiimides ning sellest oleneb ka saadud andmestiku kasutatavus – näiteks jääseireks ja kiireks reageerimiseks hädaolukordades.

Sentinel-1 missioonil on mitmeid olulisi rakendusi. Üks olulisemaid on merekeskkonna jälgimine, sealhulgas naftareostuse avastamine, merejää mõõtmine, ookeanide ja merede pinnakõrguse mõõtmine, tuule ja laine liikumise hindamine ning mereõnnetuste jälgimine. Sentinel-1 radarvaatlused on olulised ka metsanduse ja maakasutuse planeerimise jaoks, võimaldades metsade seisundi jälgimist, metsade kahjustuste hindamist, metsaressursside kaardistamist ja maakasutuse muutuste jälgimist. Samuti on Sentinel-1 vaatlused kasulikud maavarade kaardistamisel, sealhulgas nafta- ja gaasivarude avastamisel ning kaevandamistegevuste jälgimisel. Lisaks on Sentinel-1 satelliitidel oluline roll katastroofide jälgimisel, nagu maavärinad, vulkaanipursked, üleujutused ja maalihked. Sentinel-1 on peamine ookeanide ja Arktika piirkonna vaatlusandmete allikaks.

Tehnilised andmed
-----------------

Sentinel-1 satelliitide erinevad spetsifikatsioonid:

* Eluiga: 7 aastat (tarvikud 12 aastat)
* Kanderakett: Sojuz
* Lähispolaarne (98,18°) Päikese-sünkroonne orbiit
* Kõrgus: 693 km
* 12-päevane kordustsükkel
* 175 pööret tsükli kohta
* 98,6 minuti pikkune orbiidiperiood
* 3-teljeline kõrguse stabiliseerimine
* Stardimass: 2300 kg
* Aku mahutavus: 324 Ah
* Mõõtmed: 3,9 m × 2,6 m × 2,5 m

Töörežiimid
-----------

Sentinel-1A-l on neli erineva pildistamisulatusega ja ruumilise lahutusega töörežiimi:

* *Stripmap* kasutab 5 x 5 m ruumilist eraldust ning 80 km ruumilist ulatust
* *Interferometric Wide Swath (IW)* kasutab 5 x 20 m ruumilist eraldust ning 250 km ruumilist ulatust
* *Extra-Wide Swath (EW)* kasutab 20 x 40 m ruumilist eraldust ning 400 km ruumilist ulatust
* *Wave (WV)* puhul loodakse piki orbiiti 20 x 20 km näidispildid 100 km intervallidega

*Stripmap*, *IW*, *EW* režiimid funktsioonerivad 25-minutilise tsükliga iga orbiidi kohta ja *WV* režiim 75-minutilise tsükliga orbiidi kohta.

Erinevad Sentinel-1 satelliidid
-------------------------------

* Sentinel-1A – startis 3. aprillil 2014
* Sentinel-1B – startis 25. aprillil 2016, kättesaamatu alates 23. detsembrist 2021, missioon lõpetati 3. augustil 2022, kuna tekkis toiteprobleem.
* Sentinel-1C – arendusleping allkirjastati Itaalia ettevõtte Thales Alenia Space'iga detsembris 2015; start on kavandatud aprilliks 2023.
* Sentinel-1D – arendusleping allkirjastati Itaalia ettevõtte Thales Alenia Space'iga detsembris 2015; start on kavandatud 2024. aasta teise poolde.

Võrdlustabel Sentinel-2 ja Sentinel-3'ga
----------------------------------------

Võrdlustabel kolme peamiselt kasutatavate Sentinelide vahel: Sentinel-1, Sentinel-2 ja Sentinel-3.

Copernicuse Sentinelide võrdlus| Parameeter | Sentinel-1 | Sentinel-2 | Sentinel-3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Stardi kuupäev | S1-A: 3. aprill 2014
S1-B: 25.aprill 2016 | S2-A: 23. juuni 2015
S2-B: 7. märts 2017 | S3-A: 16. veebruar 2016
S3-B: 25. aprill 2018 |
| Orbiidi tüüp, tsükli kordus | SSO, 12-päevane kordustsükkel | SSO, 10-päevane kordustsükkel | SSO, 27-päevane kordustsükkel |
| Orbiidi kõrgus | 693 km | 786 km | 814.5 km |
| Andur | C-SAR | MSI | SRAL, MWR, OLCI, SLSTR |
| Mass | 2300 kg | 1140 kg | 1250 kg |
| Autonoomne operatiivus | 8-päeva | 14-päeva | 27-päeva |
| Andmesalvestus | 1.4 Tbit | 2 Tbit | 300 Gbit |
| Kanderakett | Sojuz | Vega | *Rockot* |

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Sentinel-1 - Missions - Sentinel Online". *Sentinel Online* (Ameerika inglise). Vaadatud 15. aprillil 2023.
2. ↑  "Sentinel-1". *kaugseire.ee* (inglise). Vaadatud 15. aprillil 2023.
3. ↑  Attema, Evert; Bargellini, Pierre; Edwards, Peter; Levrini, Guido; Lokas, Svein; Moeller, Ludwig; Rosich-Tell, Betlem; Secchi, Patrizia; Torres, Ramon; Davidson, Malcolm; Snoeij, Paul (1. august 2007). "Sentinel-1 - the radar mission for GMES operational land and sea services". *ESA Bulletin*. **131**: 10–17. ISSN 0376-4265.
4. 1 2 3  "Sentinel 1: Satellite Imagery, Overview, And Characteristics". *eos.com* (inglise). 15. detsember 2021. Vaadatud 16. aprillil 2023.
5. ↑  Bergin, Chris (6. märts 2017). "Sentinel-2B rides Vega to join Copernicus fleet". *NASASpaceFlight.com* (Ameerika inglise). Vaadatud 16. aprillil 2023.
6. ↑  "About the launch". *www.esa.int* (inglise). Vaadatud 16. aprillil 2023.
7. ↑  "Copernicus: Sentinel-1". *www.eoportal.org* (inglise). Vaadatud 16. aprillil 2023.