**Nama keel**, *Khoekhoegowab* (endise nimetusega hotentoti või damara keel, mõnedes allikates khoekhoe keel) kuulub khoisani keelkonda keskkhoisani keelte hulka. Seda kõneldakse Namiibias, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Botswanas. Nama keeles on kasutusel ladina kiri.

Nama keele rääkijaid on 251 100: Namiibias räägib seda keelt 200 000 inimest, Lõuna-Aafrika Vabariigis 50 900 ja Botswanas 200 inimest. Nendes riikides räägitakse nama keelt enim Oranje jõe ja Namakwalandi piirkonnas. Nama keel on oma rääkijate arvu poolest khoisani keelte seas üks elujõulisemaid.

Nama keel on Namiibia riigikeel. Nama keelt õpetatakse alg- ja põhikoolides, Namiibia Ülikoolis on seda keelt võimalik õppida doktoriõppe tasandini; loodud on namakeelsed raadiosaated ja grammatika ning välja antud sõnaraamatuid. Piibel tõlgiti nama keelde 1966. aastal. Keel on kasutusel ka asjaajamiskeelena.

Nama keelel on neli dialekti: kesk-damara, damara, namidama ja sesfonteini damara.

Fonoloogia
----------

Nama keelele on iseloomulikud oraalse ehk suus tekitatud õhuvooluga ingressiivsed (sissehingamisel moodustatavad) konsonandid – imihäälikud. Need on ainulaadsed, esinedes vaid Namiibia ja Lõuna-Aafrika khoisani keeltes, millest viimaste hulka nama keel kuulub.

Nama keeles on 5 vokaali: /i e a o u/, millest kolmel, /ĩ ã ũ/, esineb ninahääliku allofoon. */a/* hääldub *[ə]* -na enne */i/* -d või */u/* -d.</ref name=Haacke/>

Konsonante on 31, nende hulgas 20 imihäälikut.

Egressiivsed konsonandid (õhk voolab heli tekitamisel väljapoole):

|  | Bilabiaalsed | Alveolaarsed | Velaarsed | Glotaalsed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nasaalid | m | n |  |  |
| Plosiivid | p ~ β | t ~ ɾ | k | ʔ |
| Afrikaadid |  | t͜sʰ | k͜xʰ |  |
| Frikatiivid |  | s | x | h |

Imihäälikud:

|  | Afrikaadid | "Teravad" imihäälikud | Ortograafia standardkuju  |
| --- | --- | --- | --- |
| Dentaalsed | Lateraalsed | Alveolaarsed | Palataalsed |
| Klusiilid | ǀ | ǁ | ǃ | ǂ | ǃg |
| Nasaalid | ᵑǀ | ᵑǁ | ᵑǃ | ᵑǂ | ǃn |
| Hõngushäälikud | ᵑ̊ǀʰ | ᵑ̊ǁʰ | ᵑ̊ǃʰ | ᵑ̊ǂʰ | ǃh |
| Glotaalnasaalid | ᵑ̊ǀˀ | ᵑ̊ǁˀ | ᵑ̊ǃˀ | ᵑ̊ǂˀ | ǃ |
| Frikatiivid  | ǀ͡χ | ǁ͡χ | ǃ͡χ | ǂ͡χ | ǃkh |

Nama keel kuulub toonikeelte hulka, st intonatsioonierinevused eristavad sõnade tähendusi. Nama keeles on neli distinktiivset tooni */a̋, á, à, ȁ/*. Kõrge toon hääldub kõrgemalt (esinedes kõrgetel vokaalidel (*/í, ú/* või nasaalidel */ń, ḿ/*)) kui keskkõrgetel või madalatel (*/é, á, ó/*).

Diakriitikud:

á – tõusev toon

a – muutumatu toon

à – langev toon

ā – pikendatud häälik

ã – nasaal e ninahäälik

ä – eraldab vokaali diftongist e täishäälikuühendist

Rõhk asub enamasti esimesel silbil.

Ortograafia
-----------

Nama keele tund
Nama keeles on kasutatud erinevaid ortograafiavariante. Kõige levinuma kohaselt kasutatakse konsonante *b, d, g* madala tooniga sõnades ja konsonante *p, t* ja *k* kõrgema tooniga sõnades. *W* esineb ainult vokaalide vahel ja vastavalt tonaalsusele võib seda asendada *b* või *p*.

Grammatika
----------

Nama keeles esineb laiemalt levinud sõnajärje tüüp: subjekt-objekt-verb (SOV). Keeles on kolm sugu: meessugu, naissugu ja kesksugu. Mees- ja naissoost sõnadel esineb ainsus, duaal (kaksus) ja mitmus, ent kesksoost sõnadel saab esineda ainult ainsus ja mitmus.

Üldstruktuurilt on nama keel sünteetiline: paljud sõnad koosnevad lauses mitmest morfeemist (tüvimorfeemist ja muutemorfeemidest (aglutinatsioon)). Nama keel on flektiivne, st sõnad esinevad mitmesugustes käänetes ja pööretes: seal on palju tüvesiseseid, tähendust mõjutavaid häälikuvariatsioone.

Keelenäiteid
------------

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *’áop* | *ke* | *ǁnã́ãpá* | *kè* | *mã́ã́* |
| 'mees' | kääne | 'seal' | kauge minevik | 'seisma' |

'Mees seisis seal.' 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| *’áop* | *ke* | *’àríp* | *à* | *kè* | *mũ̀ũ* |
| 'mees' | kääne | 'koer' | akusatiiv | kauge minevik | 'nägema' |

'Mees nägi koera.' 

Levinud fraase:

*ǃGãi tses* – Tere päevast!

*ǃGãi ǁhoas* – Tere hommikust!

*ǃGãi ǃhoes* – Tere õhtust!

*Matisa* – Kuidas läheb?

*ǃGãise ǃgu re* – Head aega!

*ǃHaese mugus* – Peatse nägemiseni!

Arvsõnu nama keeles:

* üks – */úí*
* kaks – */ám*
* kolm – *!noná*
* neli – *hàká*
* viis – *kóro*
* kuus – *!naní*
* seitse – *huu*
* kaheksa – *//xáísá*
* üheksa – *kxòese*
* kümme – *tìsí*
* sada – *káí tìsí* (otsetõlkes 'suur kümme')

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  The Ethnologue Nama, The Language of Namibia. Kasutatud 20.09.2013
2. ↑  Bernard et al. 2000. Keelteatlas. Maailma keelte päritolu ja areng. Singapur: Koolibri
3. ↑  Eesti Keele Instituut *sub* nama. Kasutatud 17.09.2013
4. ↑  Encyclopædia Britannica, Khoekhoe languages.Kasutatud 24.10.2013
5. ↑  Austin, P. K. 2009. Tuhat keelt. Elavad, ohustatud ja hääbunud. Tallinn: Koolibri
6. 1 2 3 4  Beach, Douglas M. 1938. The Phonetics of the Hottentot Language. Cambridge: Heffer.
7. ↑  Karlsson. 2002. Üldkeeleteadus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus
8. ↑  Omniglot. The Online Encyclopedia of Writing Systems and Languages Khoekhoe (Khoekhoegowab). Kasutatud 24.10.2013
9. 1 2  Haacke, Wilfrid. 1999. *The Tonology of Khoekhoe (Nama/Damara). Quellen zur Khoisan-Forschung/Research* in Khoisan Studies, Bd 16. Cologne: Rüdiger Köppe Verlag
10. 1 2 3 4  The World Atlas of Language Structures Online, Khoekhoe. Kasutatud 24.10.2013
11. ↑  About World Languages Nama. Kasutatud 24.10.2013
12. ↑  Ariste. 1972. Maailma keeled. I Euroopa, Aasia ja Afrika keeled. Tartu.
13. ↑  Hagman, Roy S. 1977. *Nama Hottentot Grammar*. Language Science Monographs, v 15. Bloomington: Indiana University
14. ↑  Zompist. Numbers in 5020 Languages, *sub* Nama. Kasutatud 29.10.2013

Välislingid
-----------

* Nama keele leviala kaart Kasutatud 17.11.2013
* Nama (KhoeKhoegowab) Phrase Video Lessons Kasutatud 17.11.2013
* An 8-minute clip of spoken Hottentot (khoekhoegowab) Kasutatud 17.11.2013
* Khoekhoe phonology and a story by Johanna Brugman Kasutatud 17.11.2013. Inglise keeles.
* Nama keele sõnastik Kasutatud 17.11.2013. Inglise keeles.