recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Argaadi Parol** (sündinud 20. augustil 1951 Mulgi vallas Viljandimaal) on eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Argaadi Parol on talupidaja poeg.

Lõpetas 1970 Olustvere Sovhoostehnikumi, 1977 EPA agronoomiateaduskonna, 1980–83 aspirant, põllumajanduskandidaat (1986, EPA), väitekiri "Kultuurkarjamaade saagikus ja zootehniline produktiivsus sõltuvalt väetustasemest (katse lüpsilehmadega)".

Oli 1977–80 EPA rohumaaviljeluse ja botaanika kateedri teadur, 1980–86 assistent, 1986–91 vanemõpetaja, 1992–2004 EPMÜ rohumaaviljeluse ja botaanika instituudi dotsent, 2005– põllumajandus- ja keskkonnainstituudi dotsent. Õpetanud botaanika üldkursust, rohumaateadust ja -viljelust; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: kultuurkarjamaatüüpide agronoomiline ja zootehniline produktiivsus ning mõju loomade tervisele, karjamaade liigilise koosseisu ja tiheduse dünaamika, rohukamarate eluiga, liblikõieliste heintaimede püsivus ja mõju karjamaa saagile intensiiv- ja maherohumaal. Eesti Rohumaade Ühingu liige, revisjonikomisjoni esimees (aastast 1993). Üle 20 teadustrükise, arvukalt aimeartikleid.

Teoseid
-------

* Sööda tootmine piimakarjale (kaasautorid A. Selge, R. Viiralt). Tartu, 1996
* Karjamaasaagi maitsvus, söödud kuivaine kogus ja selle maksumus. // Põllum-kultuuride produktiivsus ja kvaliteet. Tartu, 1998
* Erinevate heintaimeliikide püsivus rohumaal sõltuvalt selle kasutusviisist. // Agronoomia 203 (1999)
* Intensiivselt kasutatavate ja maherohumaade võrdlus saagipotentsiaali ja toodetava rohusööda kvaliteedi põhjal (kaasautorid V. Geherman, R. Viiralt). // Efektiivne keskkonda säästev põllumajandus. Tartu, 2001
* Väetamise mõjust erinevate karjamaakoosluste saagikusele ning rohu söödavusele ja kvaliteedile (kaasautor V. Geherman). // Agraarteadus (2004) 2

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 40–41
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 35
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, lk 41
* Toomre, R. Rohumaaviljeluse teadustöö areng ja selle uurijad Eestis. Tallinn, 1991, 142–143
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Argaadi Parol Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Jaroslav Halák 2015. aastal New York Islandersi mängijana
**Jaroslav Halák** (sündinud 13. mail 1985 Bratislavas) on Slovakkia jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis New York Rangers.

Ta alustas klubikarjääri Slovakkia klubis Bratislava HC Slovan, mille meeskonnas debüteeris ta Slovakkia kõrgliigas hooajal 2003–04.

2003. aastal valis Montreal Canadiens ta NHL-i *draft* '​is 271. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima 2004. aastal, mängides esimesel hooajal Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Lewiston Maineiacs. Seejärel mängis ta American Hockey League'i (AHL) klubis Hamilton Bulldogs ja ECHL-i klubis Long Beach Ice Dogs. Hooajal 2006–07 Bulldogsis mängides oli Halák AHL-is üks hooaja parimaid väravavahte (keskmiselt 2,00 väravat mängus) ning ta valiti sel hooajal AHL-i tähtede mängule ja liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. NHL-is debüteeris Halák Canadiensi meeskonnas 20. märtsil 2007 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. Hooajal 2011–2012 jagas ta NHL-is koos meeskonnakaaslase Brian Elliottiga auhinda William M. Jennings Trophy, millega tunnustatakse väravavahti, kes on vähemalt 25 mänguga lasknud oma meeskonnale lüüa kõige vähem väravaid. 

2010. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu St. Louis Bluesiga. 2014. aasta veebruaris müüdi tema mängijaõigused Buffalo Sabresile. Halák oli ühes mängus Sabresi varuväravavaht, kuid sama aasta märtsis liitus ta hoopis Washington Capitalsiga, kus mängis hooaja lõpuni.

Aastatel 2014–2018 mängis Halák New York Islandersi ridades. Hooajal 2014–15 püstitas ta kaks Islandersi klubi rekordit: enim võite ühel hooajal (38) ja enim järjestikuseid võite (11). 2015. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. 2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu Boston Bruinsiga. Hooajal 2019–2020 jagas ta koos meeskonnakaaslase Tuukka Raskiga William M. Jennings Trophy auhinda.

2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Vancouver Canucksiga. 2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu New York Rangersiga.

2003. aastal võitis Halák Slovakkia kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Halák valiti sel turniiril parimaks väravavahiks. Halák on kuulunud Slovakkia jäähokikoondisse 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudel ning kolmedel maailmameistrivõistlustel (2007, 2009 ja 2011).

Viited
------

1. ↑  "Canucks sign Jaroslav Halak to one-year contract". nhl.com. 28.7.2021. Vaadatud 1.2.2022
2. ↑  "Rangers Agree to Terms with Jaroslav Halak". *NHL.com*. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Jaroslav Halák NHL.com lehel
* Jaroslav Halák hockeydb.com lehel

| * v
* r
New York Rangers |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jaroslav Halák **·** Igor Šestjorkin |
| 
**Kaitsjad**: Adam Fox **·** Libor Hájek **·** Ben Harpur **·** Ryan Lindgren **·** Niko Mikkola **·** K'Andre Miller **·** Braden Schneider **·** Jacob Trouba |
| 
**Ründajad**: Jonny Brodzinski **·** Filip Chytil **·** Barclay Goodrow **·** Kaapo Kakko **·** Patrick Kane **·** Chris Kreider **·** Alexis Lafrenière **·** Jake Leschyshyn **·** Tyler Motte **·** Artemi Panarin **·** Vladimir Tarassenko **·** Vincent Trocheck **·** Jimmy Vesey **·** Mika Zibanejad |
Eisacktali ringkond (roheline) Lõuna-Tiroolis; must-kollane viirutus tähistab oru geograafilist ulatust
**Eisacktal** (itaalia: *Valle Isarco*; saksa: *Eisacktal*) on ringkond (itaalia: *comprensorio*; saksa: *Bezirksgemeinschaft*) Lõuna-Tiroolis Itaalias. Sellesse kuulub Eisacki jõe oru keskmine osa Franzensfestest põhjas Waidbruckini lõunas.

Ülevaade
--------

Vaade Barbianist Klausenile
Eisacki jõe org ulatub Brenneri mäekurust lõunasse Adige jõkke suubumiseni Bolzano juures. Ülemine org Franzensfestest põhjas on tuntud kui Wipptal, samas alumine osa kuulub Salten-Schlern ringkonda. Org on osa suurest transporditeest üle Ida-Alpide, mida läbivad Autostrada A22 (Euroopa tee E45 osa) ja paralleelne Brenneri raudteeliin.

2001. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 85.76% oru rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 13.22% itaalia keelt ja 1.02% ladiini keelt.

Haldusjaotus
------------

Järgmised vallad kuuluvad Eisacktali ringkonda:

Eisacktali ringkonna vallad
1. Barbian
2. **Brixen** *(ringkonna keskus)*
3. Klausen
4. Villnöß
5. Lajen
6. Lüsen
7. Natz-Schabs
8. Waidbruck
9. Mühlbach
10. Rodeneck
11. Vahrn
12. Feldthurns
13. Villanders

Välislingid
-----------

* Eisacktali ringkond (saksa ja itaalia keeles)
* Valle Isarco Panorama WebCam
Peapiiskop Zbigņevs Stankevičs
Peapiiskopi vapp
**Zbigņevs Stankevičs** (poola keeles *Zbigniew Stankiewicz*; sündinud 15. veebruaril 1955 Lejasciemsis) on 2010. aastast katoliiklik Riia peapiiskop, rahvuselt poolakas.

Ta lõpetas 1978. aastal Riia Polütehnilise Instituudi ja töötas merekeskuses ning pangas. 

1990. aastal otsustas ta aga pühenduda teoloogiale, õppides seda esialgu Lublinis ja hiljem Roomas Paavstlikus Lateraani Ülikoolis. 2008. aastal sai ta viimasest fundamentaalteoloogia alal doktorikraadi.

1996. aastal pühitseti Stankevičs Riia peapiiskopi Jānis Pujatsi poolt preestriks. Seejärel töötas ta mitmetel vaimulikel ametikohtadel Riias ja Roomas, kuni 19. juunil 2010 ta peapiiskop Pujatsi järglaseks sai. Stankevičs ordineeriti 8. augustil kardinal Pujatsi, Luigi Bonazzo (paavstlik nuntsius Balti riikides) ja Gniezno peapiiskopi Józef Kowalczyki poolt. 21. augustil järgnes tema ametissepühitsemine. Viimasel osalesid kardinal Jānis Pujats, peapiiskop Bonazzo ja Kölni peapiiskop, kardinal Joachim Meisner.

Tegevus Läti poolakate kultuurielus
-----------------------------------

Ta on olnud Läti Poolakate Ühenduse (poola *Związek Polaków na Łotwie*; läti *Latvijas Poļu savienība*) asepresident.

Tunnustus
---------

* 2011 Aasta eurooplane Lätis

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jānis Pujats** | **Riia peapiiskop**alates 2010 | Järgnev**-** |
| Atsetüülkloriid |
| --- |
|  |
| Teised nimetused | Süstemaatiline nimetus: 
**etanoüülkloriid** |
| Keemiline valem | CH3COCl |
| Välimus | Värvitu vedelik, õhus "suitseb" |
| Molaarmass | 78,5 g/mol |
| Tihedus | 1,105 g/cm3 |
| Lahustuvus vees | hüdrolüüsub |
| Lahustuvus | eeter, CHCl3, benseen, väävelsüsinik |
| Sulamistemperatuur | –112,86 °C |
| Keemistemperatuur | 51,8 °C |
| Murdumisnäitaja, nD20 | 1,3897 |
| CAS-number | 75-36-5 |
|

**Atsetüülkloriid** on orgaaniline aine äädikhappe kloroanhüdriid keemilise valemiga CH3COCl (lühend AcCl). See on terava lõhnaga värvitu vedelik, mis õhu käes „suitseb" (hüdrolüüsub õhuniiskuse toimel). 

Atsetüülkloriid kuulub keemiliselt atsüülhalogeniidide klassi. Atsetüülkloriid moodustub äädikhappe anhüdriidi ja vesinikkloriidi reaktsioonil:

(CH3CO)2O + HCl → CH3COCl + CH3CO2H
Saadakse seda ka äädikhappe anhüdriidist dehüdrateerivate kloroagentidega nagu PCl3, PCl5, SO2Cl2, SOCl2. 
Saadud produkt vajab järgnevat puhastamist reagentidest.

Kasutamine
----------

Atsetüülkloriidi kasutatakse atsetüülimisreaktsioonideks, s.t atsetüülrühma sisseviimiseks molekuli (nimetatakse atsetüülimine). Olulisemad atsetüülimisreaktsioonid on esterdamine

CH3COCl + HO-CH2-CH3 → CH3-COO-CH2-CH3 + H-Cl
ja Friedel-Craftsi atsüülimine.

Vaata ka
--------

* Atsetüülimine
* Atsüülhalogeniidid
* Friedeli-Craftsi atsüülimine
Kenya Airwaysi Boeing 787 lennuk.
**Kenya Airways Ltd**, rohkem tuntud kui **Kenya Airways**, on Keenia rahvuslik lennufirma. Ettevõte asutati 1977. aastal, pärast East Africa Airwaysi lagunemist. 2010. aasta juunis sai lennufirma SkyTeami täisliikmeks. Novembris 2021 Lõuna-Aafrika Vabariigi presidendi Cyril Ramaphosa ja Kenya presidendi Uhuru Kenyatta juuresolekul tseremoonial allkirjastatud strateegilise partnerluse raamistiku (SPF) alusel. Kenya Airways ja South African Airways teevad nüüd koostööd, et "suurendada reisijatevedu, kaubaveovõimalusi ja kaubandust üldiselt, võimendades Lõuna-Aafrika, Keenia ja Aafrika tugevusi", selgitab teatis.

  


| * v
* r
SkyTeami liikmed |
| --- |
| Täisliikmed | 

* Aeroflot
* Aeroméxico
* Air Europa
* Air France
* China Airlines
* China Eastern Airlines
* China Southern Airlines
* Czech Airlines
* Delta Air Lines
* Garuda Indonesia
* ITA Airways
* Kenya Airways
* KLM
* Korean Air
* Middle East Airlines
* Saudia
* TAROM
* Vietnam Airlines
* Xiamen Air

 |
| Partnerliikmed | 

* Aeroméxico Connect
* Austral Líneas Aéreas
* Alitalia CityLiner
* Delta Connection
* Delta Shuttle
* HOP!
* Joon
* KLM Cityhopper
* Mandarin Airlines
* Shanghai Airlines

 |
| Endised liikmed | 

* Alitalia-Linee Aeree Italiane
* Continental Airlines
* Northwest Airlines

 |
| Endised partnerliikmed | 

* Copa Airlines
* CityJet

 |
***Eisenia fetida*** (vanem vorm: *foetida*) on orgaaniliste jääkide lagundamiseks kohastunud vihmaussiliik. Need ussid arenevad lagunevas taimemassis, kompostis või sõnnikus. Neid ei leia mullast, vaid mulla ülemisest huumusrikkast kõdukihist. 

Liikumiseks on ussil kehalülidel harjased, mis liiguvad sisse ja väljapoole ning ümbritseva pinnaga kokku puutudes aitavad tal end oma lihastega ette või tahapoole lükata. 

*Eisenia fetida* usse kasutatakse Vermikompostimiseks. Nende looduslik leviala on peamiselt Euroopa, kuid neid on nii kogemata kui sihilikult levitatud igale kontinendile peale Antarktika. Ussid on 13 cm pikad, puuduvad silmad ja kõrvad.

Lõhn
----

Rohmakalt käsitsedes toodab *Eisenia fetida* ebameeldivat tugevalõhnalist eritist. Sealt ka ussi nimetus *foetida* ehk "ebameeldivalt haisev". Ilmselt on see teatud kiskjatevastane kohastumus.

Seotud liigid
-------------

*Eisenia fetida* on tihedas suguluses liigiga *Eisenia andrei*, mida vahel nimetatakse ka kui *E. foetida andrei*. Üks lihtne viis neil vahet teha on *Eisenia fetida* üldiselt heledam värvus. Molekulaaranalüüsid on tõestanud nad kui eraldiseisvad tõud ja ka katseliselt on nad võimetud tootma omavahelisi hübriide.

Sigimine
--------

Nagu teisedki vihmaussiliigid, on Eisenia fetida hermafrodiitne, kuid reproduktsiooniks on vaja siiski kahte isendit. Paaritumisel ussid ühendavad oma vööd (heledam, näärmeline nahapaksend ussi kehalülidel) ja vahetavad spermat. Mõlemad isendid valmistavad kehale erituvast limast kookonid, mis sisaldavad mitut muna. Kookonid on sidrunikujulised ja alguses kahvatukollase värvusega, mis munade valmimise käigus muutub pruunikamaks.

Välislingid
-----------

* Eisenia fetida andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Kalev Kudu** (sündinud 26. augustil 1961 Võrus) on eesti teatrilavastaja.

Ta õppis näitejuhtimist 1979–1980 Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Aastatel 1984–1987 õppis Tartu Ülikoolis ajakirjandust[*viide?*] ja 1985–1989 Vanemuise draamastuudios näitlemist.

Ta alustas lavastajana tegevust aastal 1980 Võru teatritrupis Grupp 80. 1989 oli ta üks Tartu Lasteteatri asutajaid[*viide?*] ning töötas seal näitleja ja lavastajana kuni teatri sulgemiseni 2000.

1992. aastal asutas Kudu kutselise erateatri *nullteatri* (ametlik algus 2018). Kudu on tegutsenud ka Võru kooliteatris ja Võru Rahvateatris.

1999. aastal asutas ta Tartu Ülikooli draamastuudio baasil Tartu Üliõpilasteatri.

3. veebruaril 2014 asus ta tööle Thbilisi Akhmeteli-nimelisse draamateatrisse, kus lavastas Valgevene autori Pavel Prjaško näidendi "Alukad" ("Trusi").

Kudu on end täiendanud Grenland Friteateris Norras, Epinalis Prantsusmaal ja Berliinis teatrikeskuses AKT ZENT.

Kudu kuulub Eesti Lavastajate Liitu ja Eesti Teatriliitu, samuti üliõpilasteatreid ühendavasse rahvusvahelisse organisatsiooni AITU.

Tunnustus
---------

* 2005 stipendium "Ela ja sära"

Isiklikku
---------

Kudu on olnud abielus. Tal on poeg Uku ja tütar Minna-Triin.

Viited
------

1. ↑  Raimu Hanson, Kalev Kudu süüvib elu tumedasse poolde, Tartu Postimees, 5. aprill 2007

Välislingid
-----------

* Rait Avestik, Kalev Kudu: mulle meeldib amatööride juures amore – armastus oma töö vastu. Sirp, 8. mai 2009
* Kalev Kudu, Teater kui katk, teater kui haiguste ravi, Teater. Muusika. Kino, september 2009
**Resümee** ehk kokkuvõte (prantsuse keeles *résumé*, inglise keeles *summary / resume*) on artikli kokkuvõtlik, oluliste seisukohtade ja väidete ülevaatlik esitus, mis sageli on põhitekstist erinevas keeles s.o – uurimistöö võõrkeelne lühikokkuvõte. 

Resümee ülesandeks on anda ülevaade töö eesmärgist, käsitletavatest probleemidest, nende lahendustest ning saadud tulemustest lugejale, kes ei valda keelt, milles töö on kirjutatud. Resümee on omamoodi süntees töö sissejuhatusest ja kokkuvõttest. Resümee on kokkuvõte/lühiversioon uurimusest, mille kirjutamisel on oluline silmas pidada, et lugejal peaks olema teema kohta mingi teadmine, kuid samas peab kirjutis andma piisavalt taustinformatsiooni uurimuse kohta, et moodustuks terviklik, ülejäänud teadustekstist eraldiseisvalt mõistetav tekst; resümee peaks sisaldama kõiki originaalteksti osi, kuid lühivormis; resümee pikkus on soovitatavalt 1/10 ülejäänud teadustekstist. Eesmärk on võimalikult täpselt ja lühidalt edasi anda teksti sisu või peamisi mõtteid oma sõnadega. Oluline on faktiline korrektsus (ei lisata ise midagi, mida tekst ei toeta), kõige tähenduslikumate detailide esitamine ning see, et ise ei tehta kokkuvõtet ei tekstist ega muust, mis tekstiga seotud. 

Resümee on tavaliselt kokkuvõte tööst tulenevatest järeldustest. Järeldustest peab selguma, kas töös püstitatud eesmärk on saavutatud ja kas hüpotees võeti tõesena vastu või lükati uuringutega tagasi. Esitatakse ka edaspidised ettepanekud, mida on tarvilik veel uurida. Kokkuvõte lisatakse kirjutise lõppu või kui tegemist on päises oleva resümeega, siis asetatakse see kirjutise algusse. Viimases võetakse kokku peamised kirjutise osad-teemad. Resümee on võimalikult põhjalik ent lakooniline ülevaade tööst, eesmärgist, käsitlevatest probleemidest, uurimismetoodikast, tulemustest ja järeldustest Vajadusel esitatakse resümees ka olulisemad arvandmed, lisatakse joonis vms. Erilist tähelepanu pööratakse terminoloogilisele täpsusele. 

Resümee koosneb kolmest andmelõigust: tiitelandmeist, 5–15 võtmesõnast ja resümee tekstist. Resümees osutatakse tähtsamatele punktidele artiklis, kõnes. See on lühike, loetav või ettekantav umbes minuti jooksul. Resümee on nii pikk kui on otstarbekas, mitte pikem. Sõnastus on selge ja konkreetne. Kui võimalik, tuleb resümee mahutada ühele leheküljele, sest teist lehekülge sageli ei loeta. Kasutatakse tegusõnu, kus võimalik: analüüsiti, planeeriti jne. Oma tegevust rõhutatakse. Kirjavead on lubamatud. 

Kirjanduses viidatakse ka resümee erinevatele tüüpidele: analüütiline resümee (*analytic summary*) ja parafraseeritud ehk ümbersõnastatud resümee (*paraphrase summary*). Nende erinevus seisneb selles, et analüütiline resümee selgitab, milliseid seisukohti esitatakse teadustöö autori vaatenurgast, st rõhutatakse otseselt autori tööd. Parafraseeriv resümee esitatakse rohkem kaudses vormis. Resümee algab lühikese ülevaatega teadustööst ning toob esile peamised tulemused. Arvesse tuleb võtta ka seda, kellele lugemiseks on resümee mõeldud.
**Retentsiooniindeks** ehk **Kovatsi indeks** on orgaanilist ühendit iseloomustav suurus, mis arvutatakse välja selle aine gaasikromatograafilise kolonni läbimise suhtelise aja (suhtelise **retentsiooniaja**) põhjal. Põhineb see asjaolul, et süsiniku aatomite arv molekulis on lineaarselt seotud *log(t’r)* väärtusega. Isotermilise gaasikromatograafia korral määratava komponendi (*x*) Kovatsi retentsiooniindeks (*I*) on leitav järgmisest võrrandist:

{\displaystyle I=100\*\left[n+(N-n){\frac {log(t\_{r(x)}')-log(t\_{r(n)}')}{log(t\_{r(N)}')-log(t\_{r(n)}')}}\right]} , kus

*n* – määratava komponendi ees väljuva alkaani süsiniku aatomite arv   

*N* – määratava komponendi järel väljuva alkaani süsiniku aatomite arv  

*t’r* – retentsiooniaeg alates nullpiigi väljumisest

Gaasikromatograafilise kolonni temperatuuri programmeerimise korral on retentsiooniindeks (*I*) leitav järgmisest võrrandist:

{\displaystyle I=100z+100\*\left[{\frac {t\_{r(x)}-t\_{r(n)})}{t\_{r(N)}-t\_{r(n)}}}\right]} , kus

*tr(x)* - määratava komponendi retentsiooniaeg  

*tr(n)* – määratava komponendi ees väljuva alkaani retentsiooniaeg  

*tr(N)* – määratava komponendi järel väljuva alkaani retentsiooniaeg  

*z* – määratava komponendi ees väljuva alkaani süsiniku aatomite arv

Ainete identifitseerimiseks võrreldakse retentsiooniindeksite (soovitatavalt määratuna nii mittepolaarse kui ka polaarse kolonniga) väärtuste vastavust kirjanduses esitatud andmetega ja standardühenditele saadud väärtustega. Ainete identifitseerimiseks on need andmed vajalikud, kuid tihti mitte piisavad.

Vaata ka
--------

* Kromatograafia
**B** (tähtnimetus) ehk **si-bemoll** (silpnimetus) on noodinimed. B on saadud h-noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel) kromaatilises helireas. 

Ingliskeelsetes nootides ja džässmuusikas kirjutatakse B♭.

**B** on B-duuri ja b-molli alusheli.

Ajalugu
-------

Algselt tähistas B teist heli A-st algavas helireas (praegu H). 10. sajandil hakati eristama kõrget "kõva" b-d (*B durum*) ehk nurgeline b (*b quadratum*), mis vastab h-le, ja "pehmet" b-d (*B molle*) ehk ümarat b-d (*b rotundum*). Nende tähistustes oli b paun vastavalt ruudukujuline ja kaarjas. Neist tähistustest pärinevad sõnad "duur" ja "moll" ning noodikirja märgid ♭ ja ♮.

Tähtede sarnasuse tõttu hakati nurgelist b-d 16. sajandist Saksamaal ja Põhjamaades (kuid mitte romaani ja ingliskeelsetes maades) nimetama h-ks, kuid pooltooni võrra madaldatud heli kohta säilis tähis b. Inglise keeles vastab seetõttu h-le b ja b-le *b flat*. 

Noodinimed

|  |  |
| --- | --- |
| **Heli põhinimetused:** | C (do) **·**  D (re) **·**  E (mi) **·**  F (fa) **·**  G (sol) **·**  A (la) **·**  H (si) |
| 9px‎ **pooltooni võrra kõrgendatud**: 
  | Cis (do#) **·**  Dis (re#)  **·**  Eis (mi#) **·**  Fis (fa#) **·**  Gis (sol#) **·**  Ais (la#) **·**  His (si#) |
|  **tervetooni võrra kõrgendatud**: 
  | Cisis (do x) **·**  Disis (re x) **·**  Eisis (mi x) **·**  Fisis (fa x) **·**  Gisis (sol x) **·**  Aisis (la x) **·**  Hisis (si x) |
|  **pooltooni võrra madaldatud**: 
  | Ces (do b) **·**  Des (re b) **·**  Es (mi b) **·**  Fes (fa b) **·**  Ges (sol b) **·**  As (la b) **·**  B (si b) |
|  **tervetooni võrra madaldatud**: 
  | Ceses (do bb) **·**  Deses (re bb) **·**  Eses (mi bb) **·**  Feses (fa bb) **·**  Geses (sol bb) **·**  Ases (la bb) **·**  Heses (si bb) |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on poliitikust; Eesti ja Soome kergejõustiklase kohta vaata Kalevi Kotkas* |

---

**Kalev Kotkas** (sündinud 10. aprillil 1960 Tallinnas) on Eesti poliitik, endine Riigikogu liige ja Emmaste vallavanem.

Haridus
-------

Kalev Kotkas on lõpetanud Tallinna 4. Keskkooli 1978 ja Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse tehnoloogia erialal 1983.

Töökäik ja tegevus ühingutes
----------------------------

Kotkas on töötanud Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehitustehnoloogia kateedris pulbermetallurgia laboratooriumi assistendina 1981–1982, insenerina, vaneminsenerina, labori juhatajana ja aspirandina 1983–1988, Sotsiaalhooldusministeeriumi ehitus- ja varustusosakonna juhatajana ning Hoolekandeasutuste Valitsuse juhataja asetäitjana 1988–1992, AS Kapa tegevdirektorina 1993–1994, Hiiu Maavalitsuse majandusosakonna juhatajana 1994–1996, Emmaste Vallavalitsuses projektijuhina 2003–2005.

Ta on Ernst Jaaksoni Sihtasutuse juhataja, MTÜ Sõru Jahtklubi liige, MTÜ Sõruotsa Külaselts liige, MTÜ Hiiumaa Tenniseklubi liige, MTÜ Emmaste Spordiklubi liige, MTÜ Eesti Rukkiselts liige, EMÜ Majandus- ja Sotsiaalinstituudi nõukogu liige, Hasartmängumaksust toetuste määramise nõukogu liige ja Eesti Ajalooliste Laevade Seltsi liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Kalev Kotkas oli Emmaste vallavanem 1996–1999 ja 2005–2007, Emmaste Vallavolikogu liige 1999–2005, IX Riigikogu liige ning ta oli XI Riigikogu liige ja Riigikogu maaelukomisjoni esimees. Ta on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige alates 1997.

XI riigikokku pääses ta Andres Tarandi asendusliikmena, kui Tarand polnud nõus loobuma Euroopa Parlamendi liikme kohast ja loobus selle asemel riigikogu liikme kohast.

Kotkas kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai Hiiu, Lääne ja Saare maakonnas 1565 häält ning osutus valituks. Ta oli XII Riigikogu liige.

Ta oli XIII Riigikogu liige 16. septembrist 2015 23. novembrini 2016.

Viited
------

1. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 37

Välislingid
-----------

* Hiiu Lehe intervjuu: Kalev Kotkas
Eisaku Satō
Eisaku Satō
**Eisaku Satō** (jaapani keeles 佐藤榮作 *Satō Eisaku*; 27. märts 1901 Tabuse – 3. juuni 1975 Tokyo) oli Jaapani poliitik.

Eisaku Satō oli Jaapani peaminister aastail 1964–1972, mis teeb temast pikima ametiajaga Jaapani peaministri.

1974 sai Satō Nobeli rahuauhinna. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Hayato Ikeda** | **Jaapani peaminister**1964–1972 | Järgnev**Kakuei Tanaka** |

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
**Einsteini väljavõrrandite lahendid** (inglise keeles *solutions of the Einstein field equations*) on aegruumid, mis tulenevad üldrelatiivsusteooria Einsteini väljavõrrandite lahendamisest. Väljavõrrandite lahendamine annab tegelikult Lorentsi muutkonna. Lahendid on üldjoontes kas *täpsed* või *ebatäpsed*.

Einsteini väljavõrrandid on (kui kasutada abstraktset indeksi ülesmärkimist):

{\displaystyle G\_{ab}\,=\kappa T\_{ab}}
Või üldisemalt, kui lubatakse nullist erineva väärtusega kosmoloogililist konstanti: 

{\displaystyle G\_{ab}+\Lambda g\_{ab}\,=\kappa T\_{ab}}
kus **{\displaystyle \kappa }** on konstant ja avaldise vasak pool on Einsteini tensor, mis võrrutub energia-impulsi tensoriga, mis kirjeldab aegruumis esinevat energiat ja impulssi. Einsteini tensor ehitatakse üles meetrilisest tensorist ja selle osatuletistest; nõnda kujutavad Einsteini väljavõrrandite lahendid endast süsteemi kümnest osatuletistega diferentsiaalvõrrandist, mis tuleb meetrika jaoks lahendada.

Täpsed lahendid
---------------

 *Pikemalt artiklis Täpsed lahendid üldrelatiivsusteoorias*
Einsteini väljavõrrandite täpsed lahendid on Lorentzi meetrikad, mis vastavad füüsikaliselt realistlikule energia-impulsi tensorile, mis saadakse väljavõrrandite lahendamisel täpselt suletud avaldisena.

Ebatäpsed lahendid
------------------

Neid lahendeid, mis ei ole täpsed, nimetatakse *ebatäpseteks lahenditeks*. Sellised lahendid tulenevad peamiselt sellest, et Einsteini väljavõrrandeid on keeruline lahendada suletud avaldistena ja sageli võtavad need ideaalsete süsteemide lähendite kuju. Paljud mittetäpsed lahendused ei pruugi alati füüsilist sisu omada, kuid osutuvad siiski kasulikeks vastunäideteks teoreetilistes oletustes.

Vaata ka
--------

* Einsteini väljavõrrandite täpsed lahendid
Pahkmikstiilis altariretaabel Königsbergist, 1676–1677. Illustratsioon raamatust "Geschichte der Bildhauerkunst in Ostpreußen"
**Retaabel** (prantsuskeelsest sõnast *rétable* < keskaja ladinakeelsest sõnast *retrotabulum*, sõnadest *retro* 'taga' ja *tabulum* 'tahvel'), ka **altariretaabel** on alates 11. sajandist kasutusele tulnud altaripealmik ehk ehissein altarilaua tagumisel serval. Retaabel on kaunistatud maalingute ja nikerdustega ning see kujunes sajandite jooksul mitmeosaliseks ja -korruseliseks dekoratiivseks ehitiseks.

### Sõnavara

Eestikeelses kunstiajalookirjanduses on retaabliks nimetatud nii tiibaltarit kui ka barokset tiibadeta altaripealmikku. See on küllalt sarnane saksakeelse sõna *Altaraufsatz* tähendusväljaga, mis on samuti märkinud igasugust altaripealmikku, mis seisab kas otse mensal või soklitaolisel predellal (eesti keelde vahendatudki sõnaga "altaripäälmik"). Igapäevases kõnekeeles nimetatakse retaablit ka lihtsalt altariks.

Vaata ka
--------

* ikonostaas
* kappaltar
* tiibaltar

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Kunstiajaloo oskussõnastik, 1927
**Eisenkappel-Vellach** (sloveeni: *Železna Kapla-Bela*) on turulinn Austria Kärnteni liidumaa Völkermarkti ringkonnas. Kuurort on Austria lõunapoolseim omavalitsus Sloveenia piiri lähedal.

Omavalitsus hõlmab Vellachi oja oru, mis kulgeb põhja-lõuna suunas Kamniki-Savinja Alpide ja Karawankide mäestiku kõrgusest alla Drava jõeni. Obiri massiiv läänes sisaldab suurt tilgakivikoobaste süsteemi. Kaks mäekuruteed viivad Sloveeniasse: Seebergi sadul edelas ühendab selle Jezerskoga ja vähemsage Pavliči sadul kagus Solčavaga.

Eisenkappel-Vellachi osad on Bad Eisenkappel, Bad Vellach (*Bela*), Blasnitzen (*Spodnja Plaznica*), Ebriach (*Obirsko*), Eisenkappel (*Železna Kapla*), Koprein Petzen (*Pod Peco*), Koprein Sonnseite (*Koprivna*), Leppen (*Lepena*), Lobnig (*Lobnik*), Rechberg (*Reberca*), Remschenig (*Remšenik*) ja Trögern (*Korte*).

2001. aasta rahvaloenduse andmetel olid 38% rahvastikust Kärnteni sloveenid.

Ajalugu
-------

Seebergsattel oli Rooma tee osa Noricumi provintsis juba alates 15. aastast eKr. *Capella* asulat Kärnteni hertsogkonnas (nimetatud kabeli (saksa: *Kapelle*, sloveeni: *Kapela*) järgi) Brixeni piiskopi valduses on esmamainitud 1050. aasta paiku. Turg rajati tõenäoliselt 13. sajandi alguses hertsog Bernhard von Spanheimi valitsemise ajal. Turuõigus kinnitati ametlikult 1267/1268. aasta dokumendis, kui Seebergsattel oli oluline kaubatee soolale ja rauamaagile (saksa: *Eisen*). Alates 15. sajandist oli org mitme rauatehase asupaik. Kindlustused ehitati Osmanite vägede sissetungide vastu, kuid Kappel laastati 1473. aastal. Keiser Friedrich III laskis linna ümber ehitada ja andis 1493. aastal sellele tänapäevase vapi.

Kappeli omavalitsus loodi 1850. aastal, 1890. aastal nimetati see ümber Eisenkappeliks, samas kui rauatööstus langes. Eisenkappeli kodanikud pidid lootma metsandusele ja suveturismile mitme mineraalveeallika ümbruses, mida soodustas *Vellachtalbahni* kitsarööpmelise raudteeliini avamine 1902. aastal. Eisenkappel ja Vellach liideti kokku lõpuks 1939. aastal. Teise maailmasõja viimastel päevadel oli kauge Peršmani talu Koprein Petzenis sloveeni partisanide, Austria ainsa kunagi olemas olnud natsidevastase sõjalise vastupanu tugipunkt. 25. aprillil 1945 ründas natside *SS* üksus hoonet, tappes 11 elanikku, sealhulgas 7 last.

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Völkermarkti ringkonna vallad

* Bleiburg
* Diex
* Eberndorf
* Eisenkappel-Vellach
* Feistritz ob Bleiburg
* Gallizien
* Globasnitz
* Griffen
* Neuhaus
* Ruden
* Sankt Kanzian am Klopeiner See
* Sittersdorf
* Völkermarkt
Meeme 1920-ndate algul.
**Meeme** oli Eesti Merejõudude abilaev, suurtükilaev ja miinitraaler. Hukkus pärast Vabadussõda meremiini plahvatuse tagajärjel. On ainus sõjalisel ülesande täitmisel hukkunud Eesti sõjalaev.

Ajalugu
-------

### Teenistus Lätis

Laev, algse nimega "O", ehitati 1911. aastal Göteborgis Riia linnavalitsuse tellimusel reisilaevana. 

Aprillis 1919 läks laev Läti punaväelaste kätte, kes kasutasid seda sõjalaevana. 22. mail 1919 vallutas Landeswehr Riia ja laev läks nende valdusse. Relvastus oli sel ajal 2 kahurit. 

### Eesti mereväes

Landeswehri sõja lõpus sai Eesti merevägi laeva Väina jõesuudmes koos veel kolme väiksema laevaga sõjasaagiks. Osa laevu jäeti samas lätlastele, kuid *O* võeti alates 5. juulist 1919 Eesti mereväe koosseisu ja sai uueks nimeks Meeme.

Osales Vabadussõja edasistes merevõitlustes abilaevana. 7. novembril 1919 toimus Meemel Koporje lahes vöörpiigis plahvatus, mille tagajärjel vööriosa sai kahjustusi. Laev sõitis Tallinna remonti.

Rahuajal kasutati algul suurtükilaevana. Relvastus oli alates 1922. aastast 1 x 75 mm kahur. 1923. aastal kohandati Meeme miinitraaleriks. 3. juulil 1924 sai traalipadruni plahvatuse tagajärjel surma laeva pootsman Roman Krimming.

### Hukkumine

14. novembril 1924 teostas laev koos Mardusega miinide traalimist Naissaarest loodes asunud endisel miiniväljal. Traalimisel jäi arvatavasti üks miin traali külge kinni. Traali väljavõtmisel (mis ei tahtnud sujuda), toimus laeva ahtri all traali ilmselt kinnijäänud miini plahvatus, milles laeva ahter sai raskelt vigastada. Komendor Johannes Karus jäi plahvatuses kadunuks, ülejäänud (kellest mitu sai vigastada) päästeti samas olnud teiste laevade poolt. Üks päästetuist – komandöri abi nooremleitnant Karl Haberman – suri hiljem haiglas.

Meemet üritati seejärel Naissaare juurde madalikule pukseerida, kuid ta uppus saarest umbes kahe miili kaugusel.

Vrakk
-----

Meeme vraki leidsid 29. juulil 2000 Eesti Meremuuseum ja OÜ Tuukritööd 44 m sügavuselt. Laeva kell tõsteti üles ja anti laeva omanikule (Eesti Mereväele) tagasi.

2007. aastast on vrakk Eesti kultuurimälestis (arheoloogiamälestis, veealune mälestis).

Laeva andmed
------------

* Veeväljasurve – 150 t
* Pikkus – 27,5 m
* Laius – 6,4 m
* Süvis – 2,1 m
* Jõuseade – aurumasin 220 hj
* Kiirus – 10 sõlme
* Meeskond – 22
* Relvastus – 1 x 75 mm kahur (alates 1922), miinitraalimisvarustus (alates 1923)

Viited
------

1. ↑  RTL 2007, 29, 533

Välislingid
-----------

* 27872 Suurtükilaeva Meeme vrakk kultuurimälestiste riiklikus registris
* Laev vrakiregistris 2012
* Vennad Parikased. 1922. Eesti Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA 3.0.52217
* "Naissaare all miini otsa". Esmaspäev nr 45, 17. november 1924. Lk 5
* Peedu Sammalsoo. "15 jalga kiilu all: 75 aastat suurtükilaeva "Meeme" hukkumisest". Algselt: Meremees, 1999
**Üte** (ka **kõnetlussõna**) on kiil, mis kõnetab lause adressaati, teda nimetades või kirjeldades. 

Ütte põhiülesanne on kontakti sõlmimine või hoidmine tähelepanu tõmbamise teel. 

Sageli avaldub üttes ka kõneleja halvustav, lugupidav või muu suhtumine kõnetatavasse, näiteks:

* *Mis sa, **rumal**, teed?*
* ***Lugupeetud kamraad*,** *teie idee on suurepärane!*

Eesti keel
----------

### Ütte kääne

Eesti keeles on üte nimetavas käändes. Mõnes muus keeles on olemas ka üttekääne.

### Ütte asend lauses

Üttel ei ole lauses kindlat asendit. See võib paikneda nii lause alguses, keskel kui ka lõpus.

### Kirjavahemärgid

Kirjalikus kõnes eraldatakse üte ülejäänud tekstist tavaliselt koma(de)ga, näiteks: 

* ***Tüdruk**, jäta poiss rahule!*
* *Hakkame, **mehed**, minema!*
* *Pane aken kinni, **Vello**!*

Ütte esiletõstmiseks võib kasutada ka mõttekriipse, näiteks:

* *Kus sa olid – **sa häbematu jõmpsikas, keda kõik taga otsivad**?*

Üte võidakse kirjalikus tekstis vormistada ka nagu eraldi lause. Sel juhul pannakse ütte järele hüüumärk.

### Ütte ehitus

Ütet vormistab nimisõnafraas. See tähistab harilikult inimest (*Palun astu edasi, **vanaisa**!*), harvemini loomi või eluta objekte (*Oled mulle kallis, **kodupaik**!*).

### Veel näiteid

Rohkesti ütteid leidub Eesti NSV hümnis (1944 ja 1956, sõnade autor Johannes Semper), näiteks järgmises salmis:

Nüüd huuga, **tehas**, **vili**, nurmel vooga,
**sirp**, lõika, alasile, **haamer**, löö!
**Nõukogu elu**, tuksu võimsa hooga,
too õnne rahvale, **me tubli töö**!
Me Liidu rahvaste ja riike seas
sa, **Eesti**, sammu esimeste kindlas reas!
Neid ridu kasutatakse sageli ütte õppimisel ja grammatikateadmiste kontrollimisel. Osa sellest tekstist võib leida isegi 2021. aasta e-etteütluseks valmistumise avalikust harjutusest.

Viited
------

1. ↑  Tee trenni Vikerraadio e-etteütluseks. ERR Menu. 06.03.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **üte** |

* Eesti keele käsiraamat
**Ürt-punanupp** (*Sanguisorba officinalis*) on roosõieliste sugukonda punanupu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Levik
-----

Taime levila hõlmab jahedamaid piirkondi Euroopas, Aasia põhjaosas ja Põhja-Ameerikas. Eestis on ta oma areaali loodepiiril. Teda leidub Eestis paiguti, sagedamini mandri lääne- ja keskosa niitudel.

Kirjeldus
---------

Kasvab 30 cm kuni 1 m kõrguseks. Risoom jäme, kuni 12 cm pikk, pikkade peenikeste juurtega. Vars on ribiline, püstine, ülemises osas harunev. Juurmised lehed suured, pikkade rootsudega, paaritusulgjad, hulga piklike ja saagja servaga lehekestega. Ülemised varrelehed on väiksemad, rootsudeta. Õied pisikesed, tumepunased. Mõlemasoolised, koosnevad neljaosalisest tupplehest, ilma kroonlehtedeta, 4 tumepunase tolmukaga ja 1 emakaga. Õied on koondunud ovaalsetesse või ovaal-silindrilistesse õisikutesse, mis asetsevad pikkadel õieraagudel võrsete tippudes. Taim õitseb 4–5 eluaastal. Vili on kuiv pruuni värvi üheseemneline pähklike. Õitseb juunis–augustis, viljad valmivad augustis, septembris.

Kasutamine
----------

Ürt-punanuppu on Hiina meditsiinis kasutatud ammusest ajast verejooksude peatamiseks, põletuste ja putukahammustuste vastu. Taime lehti kasutatakse salatina, need meenutavad maitselt kurki.

Laialdase ja tugeva juurestiku tõttu on taime kasutatud võitluses erosiooni vastu.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8

* 
* 
*

Välislingid
-----------

* Ürt-punanupp andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Tšehhi |
|  |
| 2. ring | 1996 | I keskkaal |
|  |
| 3. ring | 1995 | I keskkaal |
| 1. ring | 2003 | Raskekaal |
|  |
| Pronks | 1996 | I keskkaal |
|

**Pavol Polakovič** (sündinud 11. jaanuaril 1974 Smolenices (praegu Trnava maakond, Slovakkia)) on Tšehhi poksija, rahvuselt slovakk. Ta oli kokku vähemalt neljakordne Tšehhi meister - I keskkaalus (kuni 71 kg) 1994. aastal ja raskekaalus (kuni 91 kg) aastatel 2001, 2002 ja 2004.

Polakovič osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas oma kohtumise 2. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale David Reidile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Polakovič osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) kuid kaotas oma kohtumise 3. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning raskekaalus (kuni 91 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas oma kohtumise 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Polakovič sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Francisc Vaștagile (Rumeenia).

Polakovič on poksinud alates veebruarist 2005 elukutselisena. Ta on pidanud kokku 23 kohtumist, millest on võitnud 10 (neist 1 nokaudiga) ja kaotanud 13 (neist 6 nokaudiga) kohtumist.

Viited
------

1. ↑  26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles
2. ↑  8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles
3. ↑  12. maailmameistrivõistlused poksis. Bangkok 2003. Tulemused inglise keeles
4. ↑  31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Pavol Polakovič saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Pavol Polakovič saidil BoxRec
Georg Streitberger 2008. aastal
**Georg Streitberger** (sündinud 26. aprillil 1981 Zell am Sees) on Austria mäesuusataja.

Streitbergi esimene võistlus maailma karikasarjas oli Bormios suurslaalomis 18. märtsil 2000, kus ta sai 24. koha. Järgmine kord võistles ta MK-võistlustel alles 2004. aasta novembris. Esimest korda jõudis ta kolme parema hulka ja seda kohe võiduga 2. märtsil 2008 Kvitfjellis ülisuurslaalomis. Teise võidu sai ta samuti ülisuurslaalomis 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Beaver Creek etapil 4. detsembril 2010.

2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris sai ta ülisuurslaalomis 17. koha.

Saavutused
----------

### Maailma karikasarjas

Georg Streitberger on osalenud (seisuga 23. jaanuar 2015) 141 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 9 korral, millest 3 korda kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk. nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2008 | 2. märts | Kvitfjell |  Norra | ülisuurslaalom |
| **2.** | 2010 | 4. detsember | Beaver Creek |  USA | ülisuurslaalom |
| **3.** | 2014 | 28. veebruar | Kvitfjell |  Norra | kiirlaskumine |

Välislingid
-----------

* Georg Streitbergeri koduleht
* Georg Streitberger FIS-i kodulehel
**Härgmäe kirik** on endine luteri kirik Lätis Härgmäel. See oli Härgmäe kihelkonnakirik.

Omuļi kihelkond moodustati 1513. aastal; hiljem hakkas see kandma Härgmäe kihelkonna nime. Algne puidust kirik oli pühitsetud Annale. Kivist kirikuhoone rajati 1763. aastal. Hoone sai esimeses maailmasõjas kannatada, ent taastati 1920. aastal.

Kirik oli lihtne hoone madalama altariosaga. Seda kattis sindelkatus. Tornikiiver oli barokne. Seal asusid orelimeister Herbert Kolbe valmistatud orel ja Frankfurdi maalikunstniku Otto Donner von Richteri altarimaal.

Viimane jumalateenistus peeti kirikus septembris 1944. Järgnes Punaarmee pommitajate rünnak Härgmäele, mille käigus kirik maha põles.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

Härgmäe kirik
Härgmäe kihelkond

**Kirik**: Härgmäe kirik  

**Pastoraat**: Härgmäe kirikumõis  

**Peamõisad**: Annase mõis | Brenti mõis | Hoomuli mõis | Härgmäe mõis | Jaunkārķi mõis | Kureļi mõis | Pedeli mõis | Turna mõis | Veckārķi mõis | Vīganti mõis  

**Karjamõisad**: Aistiltiņi mõis | Annakalnsi mõis | Apši mõis | Ārņi mõis | Bērzise mõis | Kusene mõis | Labarti mõis | Lībieši mõis | Meschjahni mõis | Muischneeki mõis | Pakulsi mõis | Platzbergi mõis | Saliņase mõis | Silamuiža mõis | Skrūvesmuiža mõis | Staļļmuiža mõis | Vērtmuiža mõis |
|  |  |
| --- | --- |
| 112 | 
21832321882 |
| Cn
~ 277 |
| Koperniikium |

**Koperniikium** (ladina *Copernicium*) on keemiline element, mis asub perioodilisussüsteemis 112. kohal.

Element on nimetatud Mikołaj Koperniku järgi, praegune nimetus kinnitati 19. veebruaril 2010. Varem oli elemendi ajutine nimetus **ununbium** (Uub). 

Tema teadaolevalt stabiilseima isotoobi massiarv on 285 ja poolestusaeg on 10 minutit.

Koperniikium sarnaneb perioodilisustabeli ja kvantkeemiliste ennustuste järgi elavhõbedaga, kuid on keemiliselt veel vähem aktiivne. Kui väheaktiivne nimelt, ei ole kindlalt teada. On oletatud, et koperniikium võib füüsikalistelt omadustelt sarnaneda väärisgaasidega. Normaalrõhul ja temperatuuril võib ta olla metalne vedelik (elavhõbedasarnaselt) või gaas või läbipaistev mittemetalne vedelik.

Eestikeelse nimetuse kinnitasid Eesti Keemia Selts ja Eesti Keele Instituut novembris 2012.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **koperniikium** |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Keemiliste elementide perioodilisussüsteem |
| --- |
| Metallid | Poolmetallid | Väärisgaasid | Mittemetallid | Leelismetallid | Leelismuldmetallid | Lantanoidid | Aktinoidid |
| Berüllium - Magneesium - Alumiinium - Skandium - Titaan - Vanaadium - Kroom - Mangaan - Raud - Koobalt - Nikkel - Vask - Tsink - Gallium - Ütrium - Tsirkoonium - Nioobium - Molübdeen - Tehneetsium - Ruteenium - Roodium - Pallaadium - Hõbe - Kaadmium - Indium - Tina - Hafnium - Tantaal - Volfram - Reenium - Osmium - Iriidium - Plaatina - Kuld - Elavhõbe - Tallium - Plii - Vismut - Poloonium - Rutherfordium - Dubnium - Seaborgium - Bohrium - Hassium - Meitneerium - Darmstadtium - Röntgeenium - Koperniikium - Nihoonium - Fleroovium - Moskoovium |

 |
Zenos Frudakis koos enda loodud endise Philadelphia linnapea Frank Rizzo kujuga
"Vabadus" ("Freedom"; 2001) Philadelphias GlaxoSmithKline'i peakorteris
**Zenos Frudakis** (sündinud 1951 San Franciscos) on kreeka päritolu Ameerika Ühendriikide skulptor.

Elulugu
-------

Zenose isa Vasilis Frudakis sündis Kreekas ja emigreerus lapsena Ameerika Ühendriikidesse. Temast sai muusik ja luuletaja. Tema ja Kassiani Alexise abielust sündis viis last. Zenos kasvas üles Lääne-Virginias Wheelingis ja Indianas Garys. Ta töötas terasetööstusettevõttes.

Zenos hakkas skulptuuriga tegelema juba nooruses. 1972. aastal suundus ta Philadelphiasse, et õppida Pennsylvania kunstiakadeemias. Ta õppis teiste seas oma skulptorist venna Evangelos Frudakise ja maalikunstnik James Hanesi käe all. Hiljem kaitses ta Pennsylvania Ülikoolis magistriväitekirja kaunite kunstide alal.

Looming
-------

Zenos Frudakis viljeleb eelkõige monumentaalskulptuuri. Tema teoseid leifub näiteks Lõuna-Carolina skulptuuripargis Brookgreen Gardens, New Yorgi klubis Lotos Club, Jaapanis Utsukushi ga-hara vabaõhumuuseumis, New Yorgi riiklikus disainiakadeemias ja USA Lõuna-Aafrika Vabariigi saatkonnas Pretorias.

Zenos Frudakis on kõige rohkem mõjutusi saanud kreeka skulptuurist; talle on eeskujuks olnud ka Michelangelo, Gian Lorenzo Bernini, Jean-Baptiste Carpeaux ja Auguste Rodin.

### Teoseid

Frudakise tuntumate teoste seas on Ameerika Ühendriikide õhujõudude memoriaali auvahtkond, skulptuur "Vabadus" Philadelphias GlaxoSmithKline'i peakorteris, Philadelphia linnapea Frank Rizzo kuju, Mark Twaini kuju New Yorgi Lotos Clubis. Ta on palju kujutanud sportlasi.

* Arnold PalmerArnold Palmer
* "Gateway to Growth" (pooleli)"Gateway to Growth" (pooleli)
* Kindral Yarborough, Airborne & Special Ops Museum, FayettevilleKindral Yarborough, Airborne & Special Ops Museum, Fayetteville
* Mark Twain Lotos Clubis New YorgisMark Twain Lotos Clubis New Yorgis
* Mike Schmidt, Citizens Bank Park, PhiladelphiaMike Schmidt, Citizens Bank Park, Philadelphia

Viited
------

1. ↑  Sarah Blackman, "Sculpting a Life" (feature article on Frudakis), *The Pennsylvania Gazette*, Class of '82, November/December 2002, p. 3.
2. ↑  Robin R. Salmon, *Brookgreen Gardens Sculpture* (Brookgreen Gardens, 1993), v. 2, pp. 188-91.
3. ↑  *The Lotos Experience, The Tradition Continues* (Lotos Club, 1995), pp. 34-35.
4. ↑  *Third Rodin Grand Prize Exhibit, The Utsukushi-ga-hara Open Air Museum,* Hakone Open Air Museum, Embassies of Greece, Spain, United Kingdom and British Consul, United States, West Germany, 1990, pp. 27-28.
5. ↑  Gene Freedman, "The Unveiling of a Memorial," *USIA World*, April 1989, pp. 10-11.

Välislingid
-----------

* Koduleht
Piirkonna asend Sardiinias
**Guspinese** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare edelaosas.

Piirkonnas on viis Medio Campidano provintsi valda: Arbus, Gonnosfanadiga, Guspini, Vallermosa ja Villacidro. Guspinese piirneb Campidano di Oristano, Marmilla, Campidano di Cagliari ja Sulcis-Iglesiente piirkonnaga.

* GonnosfanadigaGonnosfanadiga
* GuspiniGuspini

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
1874. aastal rajatud palmimaja
**Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed** (taani keeles *Botanisk Have*) on Kopenhaageni Ülikoolile alluv botaanikaaed Taani pealinnas Kopenhaagenis.

Botaanikaaed asub Kopenhaageni kesklinnas kümnehektarilisel alal. Selle geograafilised koordinaadid on 55° 41′ 13″ N, 12° 34′ 26″ E.

Botaanikaaed moodustab osa Taani loodusloomuuseumist, mis omakorda allub Kopenhaageni ülikooli loodusteaduste teaduskonnale.

Ülikooli botaanikaaia eelkäija rajati 1600. aastal. Praeguses asukohas tegutseb botaanikaaed alates 1870. aastast.

Botaanikaaial on 27 kasvuhoonet, sealhulgas tähelepanuväärne 3000-ruutmeetrine 1874. aastal valminud palmimaja. Esindatud on üle 13 000 liigi. Vanim puu on 1806. aastast pärinev väikeseokkaline sooküpress.

Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaias on Taani suurim elavate taimede kollektsioon ning ainus pärismaiste taimede geenipank. Botaanikaaiale kuulub üks maailma suurimaid herbaariume.

Botaanikaaed on avatud aasta ringi ja sissepääs on tasuta.

Vaata ka
--------

* Flora Danica

Viited
------

1. ↑  "Velkommen til Botanisk Have". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2007. Vaadatud 7. aprillil 2013.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kopenhaageni Ülikooli botaanikaaed** |

* Koduleht