recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Philon Dialektik** (kreeka Φίλων, 4.–3. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna dialektikute esindaja. Tulenevalt tema seotusest Megara koolkonnaga on teda mõnikord nimetatud ka Megara Philoniks, kuigi tema tegeliku päritolu kohta ei ole andmeid säilinud.

Philon oli Diodoros Kronose õpilane ning stoiku Kitioni Zenoni hea tuttav. Aleksandria Clemensi "Stromata" kohaselt olevat ta oma teoses "Menexenos" nimetanud oma õpetaja viit tütart ning väitnud, et ka nendest kõigist saanud dialektikud. Diogenes Laertiose teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" IX raamatus nimetatud Pyrrhoni õpilane Philon, Philon Dialektiku kaasaegne on tõenäoliselt teine isik, millele viitab ka asjaolu, et Diogenes nimetab teda Philoniks Ateenast.

Philon Dialektiku filosoofilistest seisukohtadest ei ole palju teada. Sextus Empiricuse väitel vaidles ta oma õpetaja Diodoros Kronosega võimalikkuse ning loogilise järeldamise tõekriteeriumite üle.

Viited
------

1. ↑  Susanne Bobzien, "Dialectical School" – Stanford Encyclopedia of Philosophy, 2004/2011 (vaadatud 10.06.2015)
2. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" VII raamat, lõik 16
3. ↑  Klemes Aleksandriast, "Stromata" IV raamat, 19.peatükk
4. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" IX raamat, lõigud 67 ja 69
5. ↑  Sextus Empiricus, "Matemaatikute vastu" VII raamat, 113 jj
**Koer-aasta**
Hiina kalendri 12-aastane tsükkel põhineb Hiina sodiaagil ja taevakehade liikumisel mööda Hiina tähtkujusid.
Tegemist on lojaalse, hellitaja, kergesti rivist välja lööva ja raske tunnete väljendaga. Koer üleüldiselt on inimesele väga truu sõber. Seda näitab ka inimese iseloom, kes on sellel aastal sündinud. Too mõtleb pidevalt perekonnale ja on väga olulisel kohal sinu elus. Nad on entusiastlikud ja head kuulajad, ent samuti küünilised ja kergesti ängistuse kütke langevad. Koerad muretsevad pidevalt, on terava keelega ning kipuvad kõiges vigu otsima, mis muudab mõnikord elu nende jaoks raskeks. Ent samas on koerad juba sünniõiguse poolest edukad inimesed.
Hiina astroloogia põhineb 10-aastasel päikese-kuu tsüklil, mis on vana Hiina põllumajanduskalendri aluseks. Need tsüklid on jagatud viieks elemendiks. Kogu süsteemi hoiavad ülal harmooniat ja tasakaalu kehastavad yin ja yang (naiselement ja meeselement).

10. veebruar 1910, 29. jaanuar 1911, 6. veebruar 1970, 26. jaanuar 1971 **Metall**-Koer

28. jaanuar 1922, 15. veebruar 1923, 25. jaanuar 1982, 12. veebruar 1983 **Vesi**-Koer

14. veebruar 1934, 3. veebruar 1935, 10. veebruar 1994, 30. jaanuar 1995 **Puu**-Koer

2. veebruar 1946, 21. jaanuar 1947, 29. jaanuar 2006, 17. veebruar 2007 **Tuli**-Koer

18. veebruar 1958, 7. veebruar 1959, 16. veebruar 2018, 4. veebruar 2019 **Maa**-Koer

Sünniaastad: 1946, 1958, 1970, 1982, 1994, 2006, 2018

Sobivus: Koerale sobivad partneriteks Tiiger ja Hobune, ent Draakoniga suheldes peaks ta valvel olema.

Ametid: ärimehed, aktivistid, õpetajad ja salaagendid.

Viited
------

1. ↑

| * v
* r
Hiina astroloogia |
| --- |
| 

* Rott
* Härg
* Tiiger
* Jänes
* Draakon
* Madu
* Hobune
* Lammas
* Ahv
* Kukk
* Koer
* Siga

 |
**Philologia Estonica Tallinnensis** on Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi väljaanne (endise nimega **Tallinna Ülikooli Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi Toimetised**).

Ajakirjas avaldatakse artikleid kõigist lingvistika ja kirjandusteaduse valdkondadest. Samuti on väljaandesse teretulnud kirjutised eesti keele ja kirjanduse õpetamise ning keelelise kommunikatsiooni alalt. Väljaande artiklid on eesti, soome ja inglise keeles.

Philologia Estonica Tallinnensise eelkäija Tallinna Ülikooli Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi Toimetised ilmus alates 2004. aastast (esimene väljaanne ilmus **Tallinna Pedagoogikaülikooli Eesti Filoloogia Osakonna Toimetiste** nime all, kirjandusalased uurimused ilmusid esialgu instituudi eraldi kogumikena).

Ajakiri ilmub kord aastas oktoobris, artiklite toimetusele saatmise tähtaeg on 1. mai. Kõik artiklid läbivad pimeretsenseerimise: iga artiklit hindab anonüümselt kaks retsensenti (nii väljaande kolleegiumist kui ka väljastpoolt). Väljaande peatoimetaja on Reili Argus, tegevtoimetaja on igal numbril erinev.

Philologia Estonica Tallinnensise artiklitele on toimetiste kodulehel vaba juurdepääs. Lugejad võivad artikleid alla laadida, lugeda, kopeerida või printida ilma toimetuselt või autorilt selleks luba küsimata.

Kolleegium
----------

Ajakirja toimetuskolleegiumi kuuluvad Lars Gunnar Larsson (Uppsala Ülikool), Maisa Martin (Jyväskylä Ülikool), Kaili Müürisepp (Tartu Ülikool), Helle Metslang (Tartu Ülikool / Tallinna Ülikool), Meelis Mihkla (Eesti Keele Instituut), Renate Pajusalu (Tartu Ülikool), Helena Sulkala (Oulu Ülikool), Urmas Sutrop (Tartu Ülikool / Eesti Kirjandusmuuseum), Marija Vojeikova (Moskva Riiklik Ülikool), Cornelius Hasselblatt (Groningeni Ülikool), Epp Annus (Eesti Kirjandusmuuseum /Ohio State University).

Ilmunud numbreid
----------------

* *Philologia Estonica Tallinnensis I* (2016). Keelekontaktide ja mitmekeelsuse keelelised, sotsiaalsed ja kognitiivsed aspektid. Linguistic, Social and Cognitive Aspects of Language and Multilingualism. Peatoimetaja: Reili Argus, toimetaja: Anna Verschik. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn.

Välislingid
-----------

* Ajakirja koduleht
**Lõhkeaine brisantsus** väljendab lõhkeaine võimet purustada lööklaine mõjul ümbritsevat keskkonda laengu vahetus läheduses ning seega on brisantsus lõhkeaine põhiliseks tõhususe näitajaks välislaengutega lõhkamisel.

Brisantsus tuleneb otseselt lõhkeaine detonatsioonikiirusest ning mida suurem see on, seda suurem on ka brisantsus.

Suur detonatsioonikiirus on oluline näiteks metallkonstruktsioonide lõhkamisel, kus liiga aeglaselt kulgev plahvatus lihtsalt painutab metalli suutmata seda tükkideks lõigata.

Brisantsuse määramiseks kasutatakse tavaliselt katsevahendit, mis koosneb terasplaadile asetatud pliisilindrist ja omakorda sellele asetatud teraskettast. Ketta peale paigutatakse 50 grammi lõhkeainet koos detonaatoriga ja fikseeritakse see aluse külge. Lõhkeaine lõhatakse ja brisantsus määratakse mõõtes pliisilindri keskmise kõrguse vähenemist millimeetrites plahvatusest tulenenud löögi survel.

Väga brisantsed lõhkeained on heksogeen (29 mm) ja pentriit (25 mm), keskmise brisantsusega on trotüül (15 mm) ja madala brisantsusega näiteks ammooniumsalpeetrilised lõhkeained (mõnedel juhtudel ainult 4–8 mm).

Lõhkeaine plahvatusel vabanevat koguenergiat väljendab aga lõhkeaine töövõime, kuid üldiselt on suure brisantsusega lõhkeained ka suure töövõimega ja vastupidi.

Vaata ka
--------

* Lõhkeaine tundlikkus
* Lõhkeaine töövõime
**Ervin Liebert** (sündinud 26. detsembril 1939 Tallinnas) on eesti kirimaletaja, tõstja, tõste- ja maletreener, kirimale rahvusvaheline seeniormeister (2007). 

Liebert on 1992. aastast Eesti Kirimaleühingu asepresident ja oli aastatel 2011–2019 Eesti Maleliidu juhatuse liige. Aastatel 1975–1985 kuulus ta Eesti NSV Tõstespordiföderatsiooni presiidiumi. 

Ta lõpetas 1965. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ja 1973. aastal sama ülikooli inglise filoloogina. Valdab vabalt inglise, saksa, rootsi, vene ja soome keelt.

Tõstesport ja kulturism
-----------------------

Liebert tuli tõstespordis 1962. aastal poolraske- (90 kg) ja 1964. aastal raskekaalus (110 kg) Eesti meistriks. Parandas 19 korda (sh raskekaalus 15 korda) Eesti rekordit. Sai 1963. aastal NSV Liidu meistersportlaseks. Samal aastal saavutas isiklikuks tippmargiks kolmevõistluses 442,5 kg (142,5 + 120 + 180). Ta töötas aastatel 1964–1985 tõstetreenerina.

Ta oli Eesti esimesi kulturiste. Aastatel 1979–1992 oli ta Tallinna Atleetvõimlemise Klubi president ja treener. Ajal, kui kulturism oli Nõukogude Liidus veel põlu all, koostas ta esimesed eestikeelsed õpperaamatud.

Male
----

Liebert on 1992. aastast Eesti Kirimaleühingu asepresident. Ta võttis delegaadina osa ICCF-i kongressidest. 1985. aastast tegutseb ta noorte maletreenerina. Tema õpilasi on olnud Riho Liiva ja Mai Narva. 2009. aastal sai ta maletreeneri V kutsetaseme ja 2016. aastal meistertreeneri kutsetaseme males. 

Kirimalega alustas ta 1973. aastal. Ta on kolmekordne Eesti kirimalemeister, Eesti kirimalemeistrivõistlustelt on ta võitnud eri aastatel kokku 10 medalit..

Liebert pääses mängima 66. Euroopa kirimale meistrivõistluste finaalturniirile (2008–2009), kus sai kuuenda koha. Ta kuulus 17. kirimaleolümpia finaalturniiril (2009–2012) seitsmenda koha saanud Eesti meeskonna koosseisu (mängis viiendal laual). 

Ta sai ICCF-ilt 2002. aastal kirimale rahvusvahelise meistri ja 2007. aastal kirimale rahvusvahelise seeniormeistri nimetuse.

Tunnustus
---------

* 2003 – Bertl von Massowi hõbemedal (ICCF-i autasu)
* 2008 – Bertl von Massowi kuldmedal (ICCF-i autasu)
* 2014 – Eesti Maleliidu aasta treener
* 2014 – Eesti Kirimaleühingu auliige
* 2019 – Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia (eluaegne spordimees)

Teosed
------

* Ervin Liebert. *Atleetvõimlemine*. Tallinn : Eesti Raamat, 1968. 143 lk
	+ Ervin Liebert. *Atleetvõimlemine*. [Faksiimiletrükk]. Tallinn : Interneed, 2017. 146 lk ISBN 9789949817085
* Ervin Liebert. *Atleetvõimleja ABC*. Tallinn : Eesti Raamat, 1975. 74 lk

Viited
------

1. 1 2 3  Ervin Liebert. eestimale.ee
2. 1 2 3  SIM Liebert, Ervin. iccf.com

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Sport. Intervjuu. Ervin Liebert. arhiiv.err.ee, 3. aprill 1995
* Tunne Eesti klassikuid – Ervin Lieberti videointervjuu. fitness.ee, 5. aprill 2017
Globaalne mereliste ja maismaaliste fotoautotroofide arvukus 1997. aasta septembrist 2000. aasta augustini. Illustratsioonil on ligikaudne autotroofide biomass vaadeldaval alal
**Primaarproduktsioon** ehk **algtoodang** ehk **esmane toodang** (**esmastoodang**) on orgaaniliste ühendite valmistamine süsihappegaasi abil foto- või kemosünteesi kaudu. Primaarproduktsioonil baseerub kogu elusloodus.

Fotosünteesi korral sünteesitakse süsihappegaasist ja veest valguse juuresolekul metanaali (sellest sünteesitakse omakorda keerukamaid süsivesinikke), kusjuures teise saadusena vabaneb hapnik:

CO2 + H2O + valgus -> HCHO + O2.
Kemosünteesi korral sünteesitakse süsihappegaasist, väävelvesinikust ja hapnikust metanaali, kusjuures kõrvalsaadustena tekib vesi ja vabaneb väävel:

CO2 + 4H2S + O2 -> HCHO + 4S + 3H2O.
Primaarproduktsiooni tootjad ehk autotroofid moodustavad toiduahela aluse. Enamikus on need maismaataimed ja vees elavad vetikad. Sõltuvalt sellest, kas rakuhingamist on arvestatud või ei, saab leida vastavalt primaarse neto- ja brutoproduktsiooni.

Maismaal tekitavad peaaegu kogu primaarproduktsiooni soontaimed. Üksnes murdosa sellest tuleb mittesoontaimedelt, näiteks ainuraksetelt, sammaldelt ja samblikelt. Maismaataimede primaarproduktsiooni mõjutavad kõige rohkem vee ja valguse olemasolu. Näiteks kõrbetes, kus on vähe vett, ja polaarpiirkondades, kus on vähe valgust, on primaarproduktsioon vähene ja soontaimed võivad täielikult puududa. Veel vajavad taimed kasvuks mineraalaineid, teisisõnu mulda.

Erinevalt maismaast tekitavad ookeanides peaaegu kogu primaarproduktsiooni vetikad. Ookeanis vabalt hõljuvatest organismidest enamik on ainuraksed ja enamik elatab end fotosünteesiga. Selliste elusolendite kogumit nimetatakse fütoplanktoniks. Arusaadavalt ei ole ookeanis veepuudust. Ookeani suure soojusmahtuvuse tõttu ei ole ka organismide nõuded äärmuslike temperatuuride talumisele nii aktuaalsed kui maismaal, pealegi kaitseb külmaga ookeani pinnale tekkiv merejää jääaluseid organisme edasise jahtumise eest. Vees mõjutavad primaarproduktsiooni peamiselt valguse ja mineraalainete kättesaadavus.

Vaata ka
--------

* Sekundaarproduktsioon
* Bioproduktsioon
**Prillkrüüsel** (*Cepphus carbo*) on alklaste sugukonda krüüsli perekonda kuuluv lind. 

Liik on levinud Vaikse ookeani loodeosas Ohhoota merel, Kuriili saartel, Ussuurimaal, Põhja-Koreas ja Hokkaidō saarel Jaapanis. Tema levila kattub osaliselt kirdekrüüsli levilaga, ulatudes küll natuke kaugemale põhja.

Prillkrüüslil ei eristata alamliike.

Prillkrüüsel arvatakse soodsas seisundis liikide hulka. 

Prillkrüüsel on natuke suurem kui krüüsel: kehapikkus 38 cm, kaal 400–550 g. Ta on pulmarüüs peamiselt nõgimusta sulestikuga. Tal on punased jalad, must nokk ja mustjas vikerkest. Iseloomulik tunnus on valged "prillid" silmade ümber. Väljaspool pesitsusaega on linnu alaosa valge väga heledate kahvatupruunide tähnidega. Rände ajal näevad linnud välja samamoodi nagu pesitsusajal, välja arvatud alaosa, mis on ääristatud valgega. Isased ja emased näevad välja ühtemoodi.

Ta pesitseb rannikukaljudel, väljaspool pesitsusaega tegutseb rannikumerel .

Viited
------

1. ↑  BirdLife International (2009). *Cepphus carbo*. *2006 IUCNi punane nimistu*. IUCN 2006. Vaadatud 3. veebruaril 2010.
2. 1 2 3  "Loomade elu", 6. kd, lk 253
**Tupolev Tu-134** (NATO koodnimi **Crusty**) oli Nõukogude Liidus aastatel 1966–1989 ehitatud lühikese ja keskmise lennukaugusega kahemootoriline reaktiivreisilennuk. 

Tu-134A esmalend toimus 29. juulil 1963. Tu-134 sarja lennukite ehitamist alustati 1966. aastal, regulaarlennud Aeroflotis algasid 1967. aastal. Algne lennuk mahutas 72 reisijat, kuid peagi suurendati istmeridade tihendamisega istekohti 80-ni (Tu-134A). Tu-134A-3 sarja lennukid said uue Solovjov D-30 turboreaktiivmootori, mille tõukejõudu sai ka reversasendisse seada. 1980. aastal jõudis lennuliinidele Tu-134B, mis oli esimene NSV Liidu reisilennuk, mille avioonika võimaldas liinilendudel vähendada meeskonda tüürimehe arvel, sellega vähenes meeskonnaliikmete arv neljalt kolmele.

Ehitati ka muid Tu-134 modifikatsioone, nagu staabilennuk sõjaväele, pommituslennukite meeskondade treeninglennuk, lennuk navigatsiooniseadmete kalibreerimiseks ning põllumajandusuuringute lennuk.

Tüüpilise lühimaa-reisilennukina võeti Tu-134 ruttu kasutusele mitmes Vastastikuse Majandusabi Nõukokku kuuluvas Euroopa riigis. Balkan Bulgariani, CSA, Interflugi, LOT-i ja Malévi lennukipargi selgroo moodustas just Tu-134. Väljaspool Euroopat kasutasid Tu-134 Vietnam Airlines, Cubana, Air Koryo jt.

Kuigi nüüdseks on Tu 134 endistest sotsialismimaadest peaaegu kadunud, on sellel SRÜ-s reisijateveos endiselt oma osa. Ka Aeroflot Russian Airlines Tu-134A-d lendavad veel mõnel rahvusvahelisel liinil. Mürapiirangute tõttu on Tu-134 lennud enamiku Lääne-Euroopa riikide lennujaamadesse keelatud.

Tu-134 reisijatesalongi laius on 271 cm, turistiklassis on harilikult kummalgi pool vahekäiku kaks istmerida.

Kuni 1989. aastani ehitati Tu-134 kõiki versioone kokku 852 lennukit.

Eesti Lennundusmuuseumis on eksponeeritud Eesti Lennukompanii Tu-134A-3.

Viited
------

1. ↑  russianplanes.net Туполев Ту-124А Бортовой №: CCCP-45075
2. ↑  серийные Ту-134 (65 самолётов) и Ту-134К (8 самолётов) производства ХГАПП

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tupolev Tu-134** |
**Obligatsiooniõigus** Rooma eraõiguses on relatiivne õigus, s.t see on suunatud konkreetse isiku vastu. Obligatsiooniõiguses on õigussuhete subjektid alati konkreetselt kindlaks määratud. Õigussuhe tekib kahe subjekti – kreeditori (võlausaldaja) ja deebitori (võlgnik) – vahel. Obligatsioon on õigussuhe, mille alusel üks või rohkem isikuid on õigustatud nõudma teiselt või teistelt isikutelt millegi teostamist või sooritamist.

Obligatsiooni tekkimine
-----------------------

Obligatsiooniõigusliku suhte tekkimiseks peab olema kindel juriidiline fakt. Roomas oli esialgu obligatsiooni tekkimise aluseks mingi süütegu või kahju tekitamine, mille puhul tekkis vastutus. Varaline vastutus tekib hiljem. Obligatsioonid võivad tekkida mitmesugustest alustest. Vanimal ajal oli obligatsioonide tekkimise peamiseks aluseks kriminaalõiguslik süütegu. Hilisemal ajal sai peamiseks aluseks juriidiline tehing, nt leping, millele lisanduvad tsiviilõiguslikud deliktid.

Obligatsioonide liigid
----------------------

Justinianuse "Institutsioonides" on öeldud, et obligatsioonid tekivad neljal alusel (I.3.13.2.). Obligatsioonid jagunevad tekkimise aluste järgi:

* *obligationes ex contractu* ehk lepingust tekkivad obligatsioonid,
* *obligationes quasi ex contractu* ehk nagu lepingust tekkivad obligatsioonid,
* *obligationes ex delicto* ehk õigusrikkumisest tekkivad obligatsioonid,
* *obligationes quasi ex delicto* ehk nagu õigusrikkumisest tekkivad obligatsioonid.

Rooma obligatsiooniõiguses võib täheldada kahte ajaloolist kihti: vanima *ius civile* ja hilisema aja obligatsioonide süsteem. Sellele vastab obligatsioonide jaotus: *obligationes civiles* ja *obligationes honorariae*. Tsiviilsed obligatsioonid on normeerinud Rooma rahva seadusandlikud organid või on seda tehtud Rooma juristide interpretatsioonide põhjal. Honoraarsed obligatsioonid on niisugused, mida on preetor oma praktikaga kujundanud.

Obligatsioonil on täielik juriidiline väärtus vaid siis, kui see on kaitstud kohtuliku hagiga. Sellisel jaotusel põhinevad hagid jagunevad:

* *obligationes civiles* ehk hagiga kaitstud obligatsioonid,
* *obligationes naturales* ehk naturaalsed hagid (hagi kaitseta obligatsioonid).

Obligatsiooni subjektid
-----------------------

Vanemal ajal oli obligatsioon võlgniku ja kreeditori isiklik seos, mistõttu polnud võimalik obligatsiooni poolte asendamine teiste isikutega. Et käibe arenemisega kerkis obligatsioonides esile varanduslik pool, hakati aegamööda lubama ka ühe lepingupoole asendamist teise isikuga.

Samas obligatsioonis on mõeldav ühe kreeditori asendamine teise kreeditoriga. Sellist isikute muutust obligatsioonis, kus üks kreeditor annab temale kuuluva nõudeõiguse üle teisele isikule, nimetatakse loovutuseks ehk tsessiooniks (ld *cessio*).

Peale muutuste kreeditori poolel võib obligatsioonis muuta ka deebitori poolt. Samas obligatsioonis ühe deebitori asendamist teisega nimetatakse võla ülekandmiseks. Võlakohustuse ühelt teisele deebitorile ülekandmiseks on alati vajalik kreeditori nõusolek.

Viited
------

1. 1 2  Elmar Ilus. Rooma eraõiguse alused. Penikoorem, 2005.
2. ↑
Erwin Moritz
**Friedrich Erwin Moritz** (29. november/11. detsember 1842 Peterburi – 8. november/21. november 1907 Peterburi) oli baltisakslasest jurist ja poliitik. Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust).

Ta õppis aastal 1860 Tartu Ülikoolis usuteadust ja aastatel 1860–1864 õigusteadust. Aastal 1865 kuulas ta loenguid Heidelbergi Ülikoolis.

Ta töötas aastatel 1867–1889 kubermanguvalitsuses ja kohtusüsteemis, oli advokaat. Aastast 1878 oli ta linnanõunik ja sündikus Riias, mõisnik ja majaomanik (maja hindeväärtus 22000 rubla), Riia linnavolikogu liige; aastatel 1906–1907 oli ta Riia linna esindaja Baltimaade ajutise kindralkuberneri erinõupidamisel, aastatel 1906–1907 oli ta Balti Konstitutsioonilise Erakonna asutajaid ja esimees. Aastal 1906 oli ta Balti nõukogu (Baltischer Konseil) liige.

Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Duumas olles kuulus oktobristide fraktsiooni. Surma tõttu ei saanud ta duuma tööst osa võtta. Tema asemele valiti Robert Erhardt.
***Tuplet*** (inglise keeles *tuplet*), ka **vältuste erijaotus**[*viide?*], ka **tinglik jaotus**[*viide?*] on muusikas sama helivältuse jaotuste aluseks olevate erinevate algarvuliste astme aluste suhe.

*Tuplet*-i näited on 

* duool - sama helivältus on jagatud kaheks võrdseks helivältuseks näiteks kolme või viie võrdse helivältuse vastu
* triool - sama helivältus on jagatud kolmeks võrdseks helivältuseks näiteks kahe, nelja, viie või seitsme võrdse helivältuse vastu
* kvartool - sama helivältus on jagatud neljaks võrdseks helivältuseks näiteks kolme, viie või seitsme võrdse helivältuse vastu
* kvintool - sama helivältus on jagatud viieks võrdseks helivältuseks näiteks nelja, kuue või seitsme võrdse helivältuse vastu
* sekstool - sama helivältus on jagatud kuueks võrdseks helivältuseks näiteks nelja, viie või seitsme võrdse helivältuse vastu
* septool - sama helivältus on jagatud seitsmeks võrdseks helivältuseks näiteks kolme, nelja, viie, kuue, kaheksa või üheksa võrdse helivältuse vastu

  

Noodikirjas tähistatakse *tuplet*-eid helivältuse jaotuse aluseks olevate erinevate algarvuliste astme aluste suhtena, mida tähistab helivältuste seeria kohale või alla kirjutatud jaotussuhet tähistav arv või murdarv. Lisaks võib *tuplet* olla tähistatud ka sidejoone, klambri või sidekaarega. 

Lähtuvalt lääne muusika noodikirja traditsioonist lähtutakse *tuplet*-i üleskirjutamisel lähimast kahe astmel olevast jaotusest. 

Näiteks jaotus kolmeks ehk triool kirjutatakse suhtes 2-noodilisse, jaotus viieks ehk kvintool, kuueks ehk sekstool ning seitsmeks ehk septool suhtes 4-noodilisse gruppi jne.

Punktiga helivältuse puhul 4- ja 5-noodiline grupp kirjutatakse suhtes 3-noodilise ning 7-...11-noodiline grupp suhtes 6-noodilise grupi vältusega. Erandiks on punktiga noodi jaotumine 3 asemel 2-ks, kus kasutatakse suurema nootide arvuga põhijaotuse vältusi.

Mõiste
------

Oxford Music Online määratleb tupleti mõiste järgmiselt: "Tuplet on taktimõõdu aluseks olevat lööki jaotavate nootide arvu ajutine kasvamine või kahanemine. Tupleteid märgitakse tavaliselt arvu või arvude suhtena, mis näitab löögi jooksul esitatavate nootide arvu." (*Tuplet. A temporary increase or decrease in the number of notes subdividing a beat from what is standard for a given time signature. Tuplets are usually notated with a numeral or ratio that indicates the number of notes to be performed within the beat.*)

Inglise keeles kasutatakse *tuplet*-i mõiste selgitamiseks ka kohati ekslikke sõnu 'irratsionaalne rütm või rühmitamine' (*irrational rhythm or grouping*), 'tehislik jaotamine või rühmitamine' (*artificial division or grouping*), 'ebanormaalne jaotus' (*abnormal division*), 'irregulaarne rütm' (*irregular rhythm*), 'grupeto' (*gruppetto*), 'meetrumiväline rühmitamine (*extra-metric groupings*) või harvem ka 'meetrumivastane rütm' (*contrametric rhythm*).

Vaata ka
--------

* helivältus

Viited
------

1. ↑  , Published online: 11 February 2013
Alexander Lipschütz
**Aleksander Lipschütz** (eesnime variandid: Alexander, Alejandro; Tšiilis ka kujul Alejandro Lipschutz; 28. august 1883 Riia – 10. jaanuar 1980) oli juudi päritolu füsioloog, endokrinoloog ja antropoloog.

Tema vanemad olid litograafiatehnik ja kunstiteoste reproduktsioone müüv kaupmees Aaron Lipschütz ning maalikunstnik Frida Friedmann. Aleksander oli seitsmest vennast kolmas.

Aastal 1901 lõpetas ta Riia Nikolai I gümnaasiumi. Teda huvitas antropoloogia, kuid isa soovitusel läks ta Berliini ülikooli meditsiini õppima. Ta õppis ka Zürichi ülikoolis.

Aastal 1905 astus ta VSDT(b)P-sse, katkestas märtsis õpingud ning tegutses Riias agitaatorina.

Aastal 1906 hakkas ta Göttingeni ülikoolis Max Verworni juhendamisel doktoritööd kirjutama. Aastal 1907 kaitses ta väitekirja "Idiopaatilisest osteoporoosist" ning sai üldarsti kvalifikatsiooni.

Aastast 1911 töötas ta Bernis August Pütteri laboratooriumis assistendina ning sai 1914 Berni ülikooli füsioloogiaprofessoriks.

Aastatel 1919-1926 oli ta Tartu Ülikooli professor (füsioloogia instituudi juhataja).

Tema tööd seksuaalse endokrinoloogia alal äratasid Tšiili Concepcióni ülikooli professori Ottmar Wilhelmi tähelepanu. Wilhelmi vahendusel sai Lipschütz samas ülikoolis füsioloogiaprofessori koha ning sõitis Liverpoolist Talcahuano sadamasse. Sellele ametikohale jäi ta 1937. aastani.

Aastal 1937 asutas ta Santiagos eksperimentaalmeditsiini instituudi ning oli samast aastast selle juhataja.

Lipschütz tegi koostööd Sigmund Freudi, Albert Schweitzeri ja Carl Gustav Jungiga.

Lipschützi peamised tööd käsitlevad endokrinoloogia ja pahaloomuliste kasvajate teket.

Lipschütz on saanud tuntuks üldbioloogiaalaste ja populaarteaduslike teoste autorina.

Teosed
------

* "Miks me sureme" (1914, eesti keeles 1923).
* "Elu algus" (eesti keeles 1924)

Isiklikku
---------

14. mail 1914 abiellus ta Margarita Vogel-Leechiga.

16. aprillil sündis tütar Marion. Aastal 1925 sündis teine tütar Justine.
Turaida piiskopilinnus, tõenäoliselt ka muinaslinnuse asupaik.
**Turaida muinaslinnus** oli 13. sajandi alguses Kaupole kuulunud linnus Turaidas Koiva jõe paremal kaldal. Tõenäoliselt oli ta keskuseks piirkonnale, millest hiljem moodustati Turaida kirikukihelkond. Muinaslinnuse asukoht on ebaselge, kõige sagedamini paigutatakse seda Turaida piiskopilinnuse kohale, mille ehitamist alustati 1214. aastal. Väljakaevamistel on seal tuvastatud 11. sajandi teise poole – 12. sajandi liivi perioodile omane kultuurikiht koos kaitsekraavi, -valli ja -tara sisaldanud kaitserajatiste süsteemiga. Henriku Liivimaa kroonikas on seda nimetatud kas Kaupo linnuseks (*castrum Cauponis*), Kaupo suureks linnuseks (*castrum magnum Cauponis*) või turaidalaste linnuseks (*castrum Thoredensium*). Välja on käidud mõte, et Kaupo linnus ja Kaupo suur linnus võisid tähistada erinevaid kohti, millest üks võis olla Krimulda muinaslinnus, kuid seda varianti peetakse üldiselt mitteusutavaks.

Liivi ristisõja käigus toimus esimene lahing Turaida muinaslinnuse pärast 1206. aastal, mil Kaupo koos ristisõdijate ja semgalite ühisväega läks tagasi vallutama oma endist, kuid pärast ristiusu vastuvõtmist ja Riia piiskopi poolele üleminekut tema paganliku kaaskonna kätte läinud linnust. Kuna paljud linnuse kaitsjad põgenesid enne ründajate väe kohalejõudmist, siis vallutati see kerge vaevaga ja süüdati põlema.
1211. aastal kogunes linnust piirama saarlaste, läänemaalaste ja revalaste vägi, mis aga Riiast saabunud ristisõdijate abil Turaida lahingus purustati. 1212. aastal süütasid riialased ülestõusu kartes salaja parasjagu mehitamata Turaida linnuse põlema, et ära hoida selle kasutamist kavandatud mässus.

Viited
------

1. ↑  Zemītis, lk 86
2. ↑  HLK, lk 49
3. ↑  Indriķa hronika, IX, kommentaar 6
4. ↑  HLK, lk 63
5. ↑  HLK, lk 119-123
6. ↑  HLK, lk 139

Allikad
-------

* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
* Zemītis, Guntis. *Liivlased. Vanim ajalugu (10.–16. sajand)*, lk 75–104 koguteoses *Liivlased. Ajalugu, keel ja kultuur*, koostanud ja toimetanud Renāte Blumberga, Tapio Mäkeläinen ja Karl Pajusalu; Tallinn, Eesti Keele Sihtasutus, 2011.

Läti muinaslinnuseid

Aizkraukle muinaslinnus • Āraiši järvelinnus • Autine linnus • Babīte linnamägi • Beverini linnus • Daugmale muinaslinnus • Jersika linnus • Koknese muinaslinnus • Korneti linnus • Krimulda muinaslinnus • Laši linnus • Lielvārde muinaslinnus • Mazsalaca muinaslinnus • Mežotne muinaslinnus • Metimne linnus • Owele linnus • Purke linnus • Sattesele linnus • Sēlpilsi muinaslinnus • Sotecle linnus • Talsi muinaslinnus • Tērvete muinaslinnus • Turaida muinaslinnus • Urele linnus • Võnnu muinaslinnus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib arstiteadlasest, ajaloolase kohta vaata: Aleksander Loit* |

---

**Aleksander Loit** (ka **Aleksander Johannes Loit**; 1. veebruar 1932 Rakvere – 5. september 2012) oli eesti-vene päritolu arstiteadlane.

Tema kingsepast isa oli eestlane ja Narvast pärit ema oli venelanna. Ta õppis Rakveres algkoolis ja lõpetas aastal 1950 Rakvere Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kus lõpetas neli kursust. Siis tehti neljale meesüliõpilasele ettepanek jätkata õpinguid Leningradi Sõjaväemeditsiini Akadeemias, mille ta lõpetas aastal 1956 sõjaväearstina.

Pärast Sõjaväemeditsiini Akadeemia lõpetamist otsustas ta Leningradi jääda; ta astus aastal 1956 NLKP ridadesse. Töötas Leningradi Hügieeniinstituudis, kus saavutas edu teadlasena, kaitstes nii kandidaadi- kui ka doktoriväitekirja ja jõudis professori kutseni hügienistina.

Professor Aleksander Loit on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.

Isiklikku
---------

Ta oli aastatel 1953–1956 abielus oma õpingukaaslase, hilisema lastearsti dr. Reet Loit-Tabaga; tema teine abikaasa oli Leningradis elav venelanna.

Viited
------

1. ↑  Eesti Arst 2013; 92(2), lk 109

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 794
*Mitte segi ajada muuseumiauhinnaga Aasta Tullio*

---

**Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhind** on 2016. aastal Eesti Muinsuskaitse Seltsi poolt Tullio Ilometsa elutöö auks asutatud auhind. Auhinna valmistas skulptor Mati Karmin.

Esimese muinsuskaitseauhinna pälvis 2017. aastal muinastehnoloog, keemik, ajaloolane, arheoloog ja restauraator Jüri Peets. 

2018. aasta auhinna pälvis pikaajalise ja tulemusliku töö eest vanatehnika kogumisel, uurimisel ja tutvustamisel ning tõhusa panuse ees ajalooliste fotode identifitseerimisel Rene Levoll. 

2019. aasta auhinna pälvis Arnold Unt. 

Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhinna nr 4 pälvis 2020. aastal Tartu Akadeemilise Muinsuskaitse Seltsi pikaajaline eestvedaja, kultuuriloo koguja ja tutvustaja Ille Palm.

Viited
------

1. ↑  Uwe Gnadenteich (25.11.2018). "Filmimuuseum sai hinnalise kingituse". *postimees.ee*. Vaadatud 27.11.2018.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. november 2019. Vaadatud 2. detsembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Augusts Voss** (vene keeles Август Эдуардович Восс; 30. oktoober 1919 Saltõkovo, Tjumeni kubermang (tänapäeval Omski oblast) – 10. veebruar 1994 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Läti NSV partei- ja riigitegelane.

Augusts Voss sündis 1919. aastal (teistel andmetel 1916. aastal) Siberis läti talupoja perekonnas. 1939. aastal lõpetas ta Tjumeni Õpetajate Instituudi ja töötas seejärel õpetajana. 1940. aastal kutsuti Augusts Voss Punaarmeesse. Teisest maailmasõjast võttis ta osa poliittöötajana.

1945. aastal suunati Augusts Voss Läti NSV-sse, kus esialgu töötas Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee instruktorina. 1945–1948 õppis ta NLKP Keskkomitee juures asuvas Kõrgemas Parteikoolis. 1949–1950 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee teaduse ja kõrgkoolide sektori juhataja ja Läti Riikliku Ülikooli parteiorganisatsiooni sekretär. 1950–1953 õppis ta NLKP Keskkomitee juures asuv Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirantuuris. Majandusteaduse kandidaadi kraadi sai 1953. aastal.

1953–1954 töötas Augusts Voss Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee teaduse ja kultuuri osakonna juhatajana, 1954–1960 parteiorganite osakonna juhatajana. 1960–1966 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär.

15. aprillist 1966 kuni 14. aprillini 1984 oli Augusts Voss Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär..

1984–1989 oli ta Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Rahvuste Nõukogu esimees. 1971–1990 oli Augusts Voss NLKP Keskkomitee liige.

Augusts Voss valdas hästi läti keelt, kuid avalikult esines vene keeles.

Augusts Voss on maetud Moskvasse Trojekurovo kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Soviet republics. Latvian S.S.R. rulers.org
2. ↑  Augusts Voss Nekropole
Andres Salumets (2011)
**Andres Salumets** (sündinud 19. mail 1971 Jõhvis) on eesti bioloog ja biokeemik.

Elulugu
-------

Lõpetas 1993 TÜ bioloogia osakonna, 1995 TÜ-s magistrantuuri ja 2003 Helsingi Ülikoolis doktorantuuri, *M.Sc.* (biokeemia, 1995, TÜ), väitekiri "Functional properties of cellubiose dehydrogenase from wood-degrading fungus Phanerochaete chrysosporium" (Tartu, 1995), *Ph.D.* (füsioloogia, 2003, Helsingi Ülikool), väitekiri "Effects of embryological parameters on the success of fresh and frozen embryo transfers". Oli 1999–2003 Soome Pereföderatsiooni Viljatuskliiniku (Helsingis) bioloog, 2004–2007 Eesti Biokeskuse geenitehnoloogia töögrupi teadur, 2004–2006 ka TÜ naistekliiniku teadur, alates 2007 vanemteadur, 2008–2010 ka dotsent. Aastail 2003–2010 oli ta AS Nova Vita Kliinik juhatuse esimees, aastail 2007–2010 lisaks TÜMRI erakorraline vanemteadur. Aastast 2010 on ta samuti TÜ naistekliiniku professor ning TÜ arstiteaduskonna üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi professor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: inimese reproduktsioon ja viljatus, inimese geneetika ja sünnieelne geneetiline diagnostika. Üle 20 teadustrükise.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
2. ↑  Andres Salumets Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

Teoseid
-------

* Studies of cellulose binding by cellobiose dehydrogenase and a comparison with cellobiohydrolase 1 (kaasautor). // Biochem. J. 324 (1997)
* Y-kromosoomi mikrodeletsioonid mehepoolse viljatuse põhjusena (kaasautor M. Punab). // Eesti Arst (1999) 6
* Early cleavage predicts the viability of human embryos transfer procedures (kaasautor). // Human Reprod. 18 (2003) 4
* Loote reesusstaatuse mitteinvasiivne diagnostika – prenataalse diagnostika uus võimalus Eestis (kaasautor). // Eesti Arst (2005) 12
* Controlled ovarian hyperstimulation changes the prevalence of serum autoantibodies in vitro fertilization patients (kaasautor). // American J. Reprod. Immunol. 56 (2006).

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Andres Salumets Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib laulust; tantsu kohta vaata artiklit Tuljak (tants); kohviku kohta artiklit Tuljak (kohvik); koori kohta vaata artiklit Tuljak (koor)* |

---

**"Tuljak"** on eesti koorilaul, mille viisi komponeeris Miina Härma mitme rahvaviisi töötlusena ning sõnad kirjutas Karl Ferdinand Karlson.

Tuljak
Terve vald oli kokku aetud,  

kihelkond kokku kutsutud;  

külalisi igat seltsi –  

Viruvanem kaasagagi palutud!  

Tõnni, parajam peiu,  

kosind Mannikese endale,  

Manni, nobedam neiu,  

läheb Tõnnile mehele.  

  

Pulmad, jah pulmad!  

Pulmapidu ülitore.  

Viina viiskümmend vaati,  

pulma kraami kokku toodi  

nõnda palju, kui saadi.  

Parte, hanesid praeti  

vist üle tuhande ära,  

terve trobikond püssisid  

pulma auks teeb kära.  

  

Kas vahest kuu  

meil kumab ju,  

või näen päikest hiilg’va sära sees?  

See on ju Tõnn, seal ka ta Mann –  

kahekesi sammuvad nad käsi-käes.  

Teeb nalja Mann,  

siis naerab Tõnn,  

nii et vesi veereb palgeilta.  

Neil ilus ilm,  

neil särab silm,  

jõuaks nemad nõnda elust läbi ka!  

  

Vennad, veeretage viru valssi,  

meie tahaks minna tantsima.  

Tublist’ helistage tuljaku tantsu,  

see paneb vere kihama.  

Pill sütitab meeli, tants keerutab pead,  

poiss kutsub, memm tahab, et tantsima läed.  

Kuid miks värised, hüppad nõnda, südameke sees,  

kui kaenlasse vajutab meid mehine mees.  

„Ärge häbenege, piigakesed, midagi meid,  

meie võime ju omal ajal kosida teid.  

Kena hobu hirnub tallis, tore saan on mul ka,  

rikas talu, mille peremeheks pea saan ma."  

  

„Kuule armas languke!"  

„Mis tahad, Tõnni taadike?"  

„Tants on tubli, lõbus pilliviis!"  

„Eks läheme ka tants’ma siis!"  

Hõissa!  

Tõnni taat viis Manni memme tantsima!  

Taati memmega  

Laskem elada!

Laulule on Anna Raudkats seadnud tuntud rahvatantsu (tuljak).

Laulu tähtsus
-------------

"Tuljak" on Eesti kõige tuntum segakoorilaul. "Tuljak" on saavutanud eriti suure populaarsuse ja muutunud laulupidude "rõkkava rõõmu lauluks", kirjutas Leida Kalling-Kant.

Viited
------

1. ↑  "Tuljak". *laulud.ee*. Vaadatud 27.01.2021.
2. ↑  Gustav Ernesaks *Nii ajaratas ringi käib*, lk 93 – 94, Tallinn: Eesti Raamat, 1977
3. ↑  Leida Kalling-Kant, *Miina Härmaga enne ja nüüd*, Tulimuld nr 1, 1964, lk 27
**Andres Saarniit** (sündinud 27. novembril 1955 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Andres Saarniit on Harald Saarniidu poeg.

Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli, 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1986, Eesti NSV TA Majanduse Instituut (MI)), väitekiri "Совершенствование хозяйственного расчета промышленного объединения с помощью резервных фондов (на примере промышленных объединений ЭССР)". Oli 1978–92 MI teadur, 1989–91 EE kirjastuse majandustoimetaja, 1993–97 Eesti Panga majandusuuringute ja keskpangapoliitika osakonna juhtivspetsialist, 1998–2006 keskpangapoliitika allosakonna juhataja, 2006– keskpangapoliitika osakonna nõunik.

Teadustöö
---------

Uurimusi ärikorraldusest, majanduspoliitikast, riigirahandusest, inflatsioonist, tööturust. Eesti Majandusteaduse Seltsi liige.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Riiklikud ettevõtted turumajandusega maades (juhtimisaspekt). Tallinn, 1989
* Eesti eelarvepoliitika põhijooni aastail 1994–1995. // Eesti Panga bülletään (1995) 8
* Riigieelarve tasakaalu mõistetakse mitmeti. // Eesti Panga bülletään 33 (1997) 2
* Inflatsioonist lähiminevikus ja tulevikus. // Kroon ja Majandus (2994) 4
* Kui suur on transiidi osatähtsus Eesti majanduses. // Kroon ja Majandus (2006) 1.

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 442.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Jared McCann** (sündinud 31. mail 1996 Stratfordis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Seattle Kraken.

2015. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i *draft* '​is 24. valikuna. Enne karjääri NHL-is mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Sault Ste. Marie Greyhounds. 2015. aasta oktoobris tegi ta Canucksi meeskonnas oma NHL-i debüüdi.

2016. aasta mais liitus ta Florida Panthersiga. Suurema osa hooajast 2016–17 mängis ta Panthersi noorteklubis Springfield Thunderbirds AHL-is. 2019. aasta veebruaris asus ta mängima Pittsburgh Penguinsis. 2021. aasta juulis müüs Penguins McCanni mängijaõigused Toronto Maple Leafsile. Samal kuul valiti McCann *Expansion Draft* '​i põhjal mängima Seattle Krakeni, mis debüteeris NHL-is hooajal 2021–22.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis McCann Kanada koondises hõbemedali.

Välislingid
-----------

* Jared McCann NHL.com lehel
* Profiil hockeydb.com lehel
**Tuljak** on Eesti rahvatants, mille on kokku seadnud Anna Raudkats.

Muusikana kasutatakse Miina Härma komponeeritud lugu "Tuljak", mille sõnade autor on Karl Ferdinand Karlson.

Tuljak kirjeldab neiu ja noormehe suhte kulgemist ja tärkavaid tundeid.

Tantsu kirjeldus ilmus esimest korda trükis 1926. aastal koos kaerajaani ja veel mitme eesti tantsuga raamatus "Eesti rahvatantsud". Täpne tantsu loomise aeg ei ole teada, kuid arvatakse, et see võidi luua 1915. aastal.

Tuljaku loomisel on kasutatud elemente varasematest rahvapärastest tantsudest. Nende seas võisid olla ka sama tuljak, mida Nuia kandis nimetati näpupolkaks, savikoja venelaseks, kus paarilised löövad küünarnukke kokku, ning vurr-sahkadiks, kus esineb nn saagimise liigutust.

Algses versioonis ei tõstnud tüdrukud tantsu lõpus käsi üles. Selle lisanduse pakkus Raudkatsile 1949. aastal välja Ullo Toomi.

Tantsu on esitatud kõigil Eesti tantsupidudel alates esimestest Eesti mängudest 1934. aastal, kus tants läks kordamisele.

Tuljaku põhisammude seas on hüplevpolka, kiiksamm ja kõnnisammud.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Ardo Kaljuvee: Kas keegi teab, kui vana on "Tuljak"? Eesti Päevaleht, 3. veebruar 2007
2. 1 2 3  Heili Reinart: "Tantsumemm Anna Raudkats lõi «Tuljaku» noorte tärkavate tunnete auks" sobranna.postimees.ee, 27. juuni 2017

Välislingid
-----------

* Tantsupidu – tuljak 2009. aasta tantsupeo "Meri" õppevideos
**Andres Ringo** (26. juuli 1938 – 13. märts 2010) oli eesti arhitekt.

Ta lõpetas 1961 Tallinna Tehnikaülikooli ehitusinsenerina.

1961–1966 töötas ta Põllumajanduse Ministeeriumi Ehitus- ja Montaaživalitsuses tööjuhina, 1966–1967 EKE Projektis projekteerijana.

Aastatel 1967–1987 töötas ta Pärnu KEK-is jaoskonnajuhatajana. 1988. aastal sai temast ehituskomitee esimehe I asetäitja. Pärast komitee reorganiseerimist oli ta ehitusministeeriumi tehiskeskkonna planeerimise ameti peadirektor.

1993. aastal asutas ta koos Ell Väärtnõuga oma arhitektuuribüroo, kus töötas surmani.

Ta oli Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1973. aastast.

Projekteeritud ehitisi
----------------------

* 1971 Pärnu sanatoorium "Tervis" (koos Kaljo Vanaselja ja Ell Väärtnõuga)
* 1973 neofunktsionalistlik Papli tänava ridaelamu (koos Jüri Jaamaga)
* 1970–1984 Pärnu KEK-i linnaku haldus- ja tööstushooned ning elurajoon (koss Jüri Jaama, Toomas Reinu ja Ell Väärtnõuga)

Viited
------

1. 1 2 3  "Lahkunud on EAL kauaaegne liige arhitekt Andres Ringo" Eesti Arhitektide Liit, 15.03.2010
2. 1 2 3 4  "Suri arhitekt Andres Ringo" Pärnu Postimees, 16.03.2010
3. 1 2 3  "In memoriam. Andres Ringo 26.07.1938 – 13.03.2010" Eesti Päevaleht, 20. märts 2010
**Louis Claude Marie Richard** (19. september 1754 Versailles – 6. juuni 1821 Pariis) oli prantsuse botaanik.

Louis Claude Richardi suguvõsas oli olnud juba mitu põlvkonda loodusteadlasi. Botaanika vastu hakkas ta huvi tundma juba lapsena; ta oli ka hea joonistaja ning teenis õpingute ajal selle oskusega endale elatist.

Aastatel 1781–1789 kogus ta taimi Kesk-Ameerikas ja Kariibi mere saartel. Prantsusmaale tõi ta kaasa umbes 4000 taimest koosneva herbaariumi. Pärast koju naasmist asus ta Pariisi meditsiinikoolis botaanikat õpetama. 

Ka tema poeg Achille Richard oli botaanik.

Louis Claude Richardi kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend **Rich.**.

Teoseid
-------

* "Démonstrations botaniques ou analyse du fruit" (1808)
* "De Orchideis Europaeis Annotationes" (1817)
* "Commentatio botanica de Conifereis et Cycadeis" (1826)
* "De Musaceis comentatio botanica sistens characteres hujusce familiae generum" (1831)

Välislingid
-----------

* Demonstrations botaniques, ou analyse du fruit considéré en général, Google Books
* De Orchideis Europaeis annotationes: praesertim ad genera dilucidanda spectantes, Google Books
Timothy Liljegren 2018. aastal Toronto Marliesis mängimas
**Timothy Winston Liljegren** (sündinud 30. aprillil 1999 Kristianstadis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Toronto Maple Leafs.

Ta alustas jäähoki mängimist Rootsi klubis Rögle BK. Rootsi kõrgliigas debüteeris Liljegren hooajal 2015/16.

2017. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i *draft* '​is 17. valikuna. Sama aasta juulis sõlmis ta Maple Leafsiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2017/18 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Maple Leafsi tütarklubis Toronto Marlies. Oma debüüthooajal oli ta kõige noorem uustulnukaks AHL-is. 2018. aastal võitis ta Marliesiga Calder Cup'i. 2020. aastal valiti Liljegren AHL-i tähtede mängule.

NHL-is debüteeris Liljegren 18. jaanuaril 2020 mängus Chicago Blackhawksi vastu. Maple Leafsi põhikoosseisus asus ta mängima hooajal 2021/22. Esimese värava lõi ta liigas 15. jaanuaril 2022 mängus St. Louis Bluesi vastu.

Liljegren võitis hõbemedali 2016. aastal Rootsi kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel ja 2018. aastal Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Timothy Liljegren starting to feel at home in Toronto". Sportsnet.ca. 29.11.2017. Vaadatud 9.5.2022

Välislingid
-----------

* Timothy Liljegren NHL.com lehel
* Timothy Liljegren hockeydb.com lehel

| * v
* r
Toronto Maple Leafs |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Erik Källgren **·** Matt Murray **·** Ilja Samsonov **·** Joseph Woll |
| 
**Kaitsjad**: Jordie Benn **·** T. J. Brodie **·** Mark Giordano **·** Erik Gustafsson **·** Justin Holl **·** Timothy Liljegren **·** Mac Hollowell **·** Jake McCabe **·** Victor Mete **·** Jake Muzzin **·** Morgan Rielly **·** Luke Schenn **·** Conor Timmins |
| 
**Ründajad**: Nick Abruzzese **·** Noel Acciari **·** Zach Aston-Reese **·** Michael Bunting **·** Pontus Holmberg **·** Calle Järnkrok **·** Alexander Kerfoot **·** Matthew Knies **·** David Kämpf **·** Sam Lafferty **·** Mitchell Marner **·** Auston Matthews **·** William Nylander **·** Ryan O'Reilly **·** Nick Robertson **·** Wayne Simmonds **·** John Tavares |
**Jarkko Kalevi Ahola** (sündinud 24. augustil 1977 Toijalas) on soome muusik ja helilooja, *heavy metal*'i bändi Teräsbetoni laulja, vasakukäeline basskitarrist ja üks kolmest laulukirjutajast. Alates 2011 rokkbändi AHOLA laulja ja kitarrist.

Ahola oli 2002 Teräsbetoni asutajaliige ja esineb selles tänapäevani. Bänd on välja andnud 4 albumit (ajavahemikus 2005–10) ja 7 singlit (2005–08). Teräsbetoni esindas Soomet 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Missä miehet ratsastaa", saavutades poolfinaalis 79 punktiga 8. koha ja finaalis 35 punktiga 22. koha.

2003–05 oli Ahola Tampere sümfoonilise *metal*'i bändi Dreamtale laulja. Nende aastate jooksul andis bänd välja mõlemad singlid (rohkem neid Dreamtale'il polegi, kuigi tegutseb 1999. aastast tänapäevani) ja 1 albumi.

Ahola on kaasa teinud bändides Cosmic Spell ja Helmisetti ning projektis Raskas Joulu, mis ühendab traditsioonilised jõululaulud *metal*'iga.

Ahola kuulub sümfoonilist *metal*'it harrastavasse bändi Northern Kings. Sinna kuuluvad neli meest, kes kõik on tuntud teistest bändidest, igaüks isesugustest: lisaks Aholale Marco Hietala, Tony Kakko ja Juha-Pekka Leppäluoto. See bänd moodustati 2007 ja tegutseb tänapäevani, olles välja andnud 2 albumit ja 4 singlit.

Diskograafia
------------

### Sooloalbumid

* 2012 – "Ave Maria" ("Ave Maria – Joulun klassikot")

Välislingid
-----------

* J. Ahola koduleht
* J. Ahola MySpace
* J. Ahola ametlik Facebooki leht
**Louis Aliot** (4 september 1969) on Prantsusmaa poliitik.

Aliot kuulub Rahvusrinde parteisse ja oli 2002. aasta presidendivalimistel üks Jean-Marie Le Peni lähikondlasi. 1998. aastal valiti ta Midi-Pyrénées piirkonna volikokku Haute-Garonne'i departemangust ja valiti tagasi 2004. aastal. 2010. aastal kandideeris ta aga Languedoc-Roussilloni piirkonnas Pyrénées-Orientalesi departemangus ja oli ametis kuni 2015. aasta lõpuni.[*viide?*]

Alates 4. aprillist 2014 on ta ka Perpignani linnavolikogu liige. 2014. aastal valiti ta ka Euroopa Parlamendi liikmeks, kuni astus tagasi 20. juulil 2017. Juunis 2017 valiti ta Rahvuskokku Pyrénées-Orientalesi 2. ringkonnast, mis hõlmab departemangu põhjaosa ja ka väikese osa Perpignanist.[*viide?*]

2020 valiti ta Perpignani linnapeaks, olles nii Rahvusrinde esimene linnapea üle 100 000 elanikuga linnas.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  "Les numéros deux du FN (4/4) : Louis Aliot, le mariniste" (prantsuse). Le Monde.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Louis Aliot** |

* Louis Aliot Euroopa Parlamendi saidil