recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Närimiskummid
**Närimiskumm** ehk **näts** (varem ka *närimiskummi*) on kergelt vormitav, sageli magus, vahepeal ka hapukas mass, mida saab mõnda aega hammastega närida, enne kui see kõlbmatuks muutub. Tavaliselt on närimiskummis ka maitseaineid.

Mõju tervisele
--------------

Närimiskummi ergutav toime ei tulene selles sisalduvatest ainetest, vaid pigem närimislihaste tööst, mis parandavad peaveresoonte (sealhulgas ka aju) paremat verega varustamist. Jaapanis tehtud uuringu järgi, suureneb närimiskummi närides aju verevarustus kuni 25%. Seetõttu aitab see ka vältida stressi ja ravida keskendumishäireid.

Hambaid kahjustav toime, mis tuleneb eelkõige närimiskummis leiduvast suhkrust, kompenseeritakse osaliselt närimiskummi hambaid puhastava toimega. On olemas ka spetsiaalsed hambahooldusnärimiskummid, nagu näiteks suhkruvabad, mis hambaid puhastavad.

### Allaneelamine

Liialdatud rahvalik arvamus, nagu võiks alla neelatud närimiskumm kuni seitsmeks aastaks soolestikku jääda, põhineb teatud määral tõsiasjadel. Tavaliselt toimub närimiskummi seedimine koos toiduga, kuid vahel võib seedumine ka aeglasemalt kulgeda. On esinenud juhtumeid, kus nätsu allaneelamine on nõudnud kirurgilist sekkumist.

Tüübid
------

Nätsumull
* Mullinäts (*bubble gum*)

See on eriti elastne ning see töötati välja spetsiaalselt selleks, et saaks suuri mulle teha. Puudus: kaotab kiirelt maitse.
* Hambahooldusnärimiskummid

Neutraliseerib hammastele ohtlikud happed. Ideaalne kasutus on siis, kui parajasti hambaid pesta ei ole võimalik.
* Närimiskumm halva hingeõhu vastu

See närimiskumm ei võitle mitte halba hingeõhku tekitavate bakterite vastu, vaid varjab selle tugevate aroomidega, tavaliselt siiski lühiajaliselt.
* Närimiskumm nikotiinivajaduse vastu

Nikotiininätsud asendavad sigaretivajaduse nikotiini abil, mis on nätsus. Selle toimel peaks vajadus sigarettide vastu vähenema.
* Närimiskumm hammaste valgendamiseks
* Närimiskummid iivelduse vastu

Kleepumine
----------

Et närimiskumm kleepub kergesti enamikule pindadele, siis põhjustab see hulganisti probleeme närimiskummi jäänuste koristamisel. 2007. aastal leiutasid Suurbritannia teadlased mittekleepuva närimiskummi.

Vaata ka
--------

* Gumofiilia

Viited
------

1. ↑  wrigley.de 26.08.10
2. ↑   26.08.10
3. ↑  Näts seedib kauem 26.08.10
4. ↑  Tuuli Aug (14. september 2007). "Teadlased leiutasid mittekleepuva närimiskummi". *Eesti Päevaleht Online*. Vaadatud 15.09.2007.

Välislingid
-----------

* Delfi Naisteleht - Ksülitool toob kauni naeratuse ja terved hambad
**Per Hermansson Fleming** (surnud u 1674, teistel andmetel u 1693) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.

Per Hermansson Fleming sündis Savonlinna lääni (Rootsi: *Nyslotts län*) maahärra ning Askaineni vallas asunud Hannula ja Louhisaari (Rootsi: *Villnäs*) mõisniku Herman Klasson Flemingi (1579–1652) ja tema teise abikaasa Anna Jakobsdotter Stubbe pojana. Tema vanavanaisa oli Tallinna, Häme ja Viiburi linnuse komandant ning kogu Soome asehaldur admiral Herman Persson Fleming (u1520–1583). 

Õppis Turu Ülikoolis, mille järel aastatel 1649–1654 teenis kaptenina Kronobergi rügemendis (Rootsi: *Kronobergs regemente*), oli 1650. aastal kuninglik kammerhärra, 1655 Visby linnuse komandant ning aastatel 1661–1670 Saaremaa asehaldur ja Kuressaare linnuse komandant. 

Talle kuulusid Saaremaal Jämaja kihelkonnas Sääre (*Zerel*) ja *Mehempäh*, Rootsis Stora Roo (*Ro*) ja Gäddeholm ning Soomes Hannula mõis.

Perekond
--------

Per Hermansson Fleming abiellus 1661. aastal Stockholmis juristi, maanõunik ja Ro mõisnik Christer Axelsson Posse (1601–1643) ja Kristina Sparre af Rossviki (1605–1656) tütre Märta Possega, kes oli lesestunud abielust vabahärra Gustaf Sperlingiga (1630–1660). Abielust sündisid:

* Herman Adam Fleming (surn. 1728), kornet, Ro mõisnik
* Krister Axel Fleming (1669–1708), kapten, Hannula mõisnik

Vaata ka
--------

* Louhisaare mõis
* Stora Roo (sv:Stora Roo)

Välislingid
-----------

* Väljavõte Saaremaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
* Elulooline ja genealoogiline info (soome keeles)
* Genealoogiline info (rootsi keeles)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Carl Larsson Sparre** | **Saaremaa asehaldur**1661–1670 | Järgnev**...** |
Härjavärssi ründav tiiger: *opus sectile* stiilis seinakaunistus Junius Bassuse basiilikas Roomas
***Opus sectile*** on panustehnika, mis seisneb eri värvi õhukeste ja lihvitud kiviplaatide kombineerimises mingi suurema pinna kaunistamiseks. Tavalisest mosaiigist eristab seda suuremate kivitükkide kasutamine, mis on lõigatud nii, et kivitükid sobituvad pinna katmiseks kokku. Tavalisemad materjalid, mida kasutati, olid pärlmutter, marmor ja klaas.

Ajalugu
-------

Kuigi varaseimad stiilinäited pärinevad Egiptusest ja Väike-Aasiast, hakati seda tehnoloogiat siiski rohkem kasutama alles 4. sajandil Roomas. Seal kestis tehnoloogia õitseaeg 6. sajandini, mil see pärast riigi langust hääbus. Stiili on kirjeldanud ka Plinius Vanem.

Pärast 6. sajandit kasutati seda tehnoloogiat jätkuvalt Bütsantsis kirikute põrandate dekoreerimiseks. Sealt levis stiil järk-järgult tagasi Itaalia aladele ja Sitsiiliasse. 12. sajandil kasutasid seda aktiivselt Cosmati perekonna kiviraidurid, tol perioodil loodi valdavalt geomeetrilisi mustreid. Cosmatide järgi hakati seda kutsuma *cosmatesco*'ks.

Tehnikat hakati taas rohkem kasutama renessansiajastul. Tol ajal oli üks olulisemaid meistrite suguvõsasid Gambade pere. Hiljem arenes sellest välja intarsia.

Vaata ka
--------

* Marketrii

Viited
------

1. ↑  "Primum Romae parietes crusta marmoris operuisse totos domus suae in Caelio monte Cornelius Nepos tradit Mamurram, Formiis natum equitem Romanum, praefectum fabrum C. Caesaris in Gallia, ne quid indignati desit, tali auctore inventa re." (*Naturalis historia*, XXXVI, VII, 48).
2. ↑  "Le Muse", De Agostini, Novara, 1965, Kd. III, lk. 461–462.
3. ↑  Rita Venturini, I colori del sacro-Tarsie di marmi e pietre dure negli altari dell'alto mantovano 1680–1750, Mantova, 1997.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Opus sectile** |
**Deontoloogia** (vanakreeka keele δέον, *deon*, 'nõutav, vajaolev, kohane') on moraalifilosoofia suund ja moraaliteooria tüüp, mille kohaselt tuleb tegude moraalsust hinnata eelkõige lähtuvalt nende vastavusest moraalireeglitele või tunnetatud kohustusest moraali või selle reeglite suhtes.

Deontoloogiline eetika omistab seesmise väärtuse teole endale, mitte selle tagajärgedele, nagu teevad teleoloogilised süsteemid. Moraalne tegu on ajendatud teatud moraalsest motiivist või kohusetundest järgida moraalireegleid, kusjuures otsustav pole mitte teo tagajärg, vaid tegutsemise ajendiks olnud hea tahe. Deontoloogilised teooriad kalduvad väitma, et moraalireeglid kehtivad kõigile ühtemoodi, st on universaalsed ning selle tõttu võivad need teooriad väljendada moraaliabsolutismi.

Immanuel Kant

Deontoloogilised teooriad
-------------------------

Deontoloogilised teooriad jagunevad teodeontoloogiaks ning reeglideontoloogiaks. Teodeontoloogia järgi on iga moraaliotsustus ainulaadne ning me peame otsuse tegemisel toetuma oma südametunnistusele või moraalsele intuitsioonile. Reeglideontoloogia kohaselt saame me eristada üldised moraalireeglid, mis on universaliseeritavad kõigi moraaliotsustuse jaoks.

Immanuel Kanti teooria
----------------------

Tuntuim deontoloogilise eetika esindaja on Immanuel Kant, kelle järgi moraalil pole seost sellega, kas ja kuidas me maailma kogeme. Moraal on kogemustest sõltumatu. Üksnes puhtale mõistusele toetudes oleme me võimelised teadma, mis on õige ja mis väär. Reflekteerides moraali üle, oleme võimelised sellest aru saama a priori.

Kanti jaoks olid emotsioonid ning moraalne kohusetunne erinevad asjad. Moraalseid tegusid tehakse heast tahtest ja kohusetundest (sageli nimetatakse Kanti eetikat kohuse-eetikaks). Kui moraalse teoga kaasnevad muud emotsioonid, näiteks armastus, hool, õnnetunne vms, on need pigem head kõrvalproduktid, aga mitte moraalse teo põhjustajad.

Ka vastandub Kant oma eetikaga utilitarismile, mis seab tegude moraalsuse hindamise kriteeriumiks teost tuleneva kasu või kahju teoga mõjutatavatele isikutele, st hindab tegusid lähtuvalt nende tagajärgedest ja sellest, kas seotud isikute kogemus neist tagajärgedest on positiivne või negatiivne.

Vaata ka
--------

* Eetika
* Moraal
* Emotsioon
* Immanuel Kant
**Optopaartajur** on tajur, mida kasutatakse diskreetsete valgussignaalide tuvastamiseks. 

Valgusvoo muudab diskreetseks elektriline või mehaaniline modulaator. Elektriline modulaator kujutab endast valgusvooallika (tavaliselt valgusdioodi või laserdioodi) juhtlülitus. Valgusdioodi voolu diskreetsel muutmisel, muutub sama seaduspärasuse järgi ka dioodi valgusvoog. Järelikult kujutab valgusvoo elektriline moduleerimine endast valgusdioodi voolu reguleerimist ühel võimalikul pulsimodulatsiooni põhimõttel. Mehaanilisi modulaatoreid kasutatakse mehaanilise liikumise tuvastamiseks. Pöördliikumise korral kasutatakse valgusvoo moduleerimiseks pilu- ja koodkettaid, mis liikumisel sulgevad perioodiliselt valgusvoo pääsu saatjalt vastuvõtjale. Valgusimpulsside sagedus iseloomustab liikumise kiirust, impulsside arv aga asendimuutust ehk siiret. Impulsside sageduse ning ühtlasi täpsuse suurendamiseks kasutatakse valgusvoo teel lisaks modulatsiooniketta piludele veel rasterplaate. Pilude ja rastri koostoimel valgusimpulsside sagedus mitmekordistatakse.

Koodkettad on mitmekanalilised ning väljastavad asendile vastava kahendkoodi. Lineaarse
liikumise tuvastamiseks kasutatakse sama põhimõtet, kuid modulatsiooniketaste asemel kasutatakse samaks otstarbeks pilu ning koodimustriga varustatud liugureid.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Afaliin (perekond)* |

---

**Afaliin** ehk **laiksilm-delfiin** ehk **silmikdelfiin** (*Tursiops truncatus*) on delfiinlaste sugukonda kuuluv veeimetaja. Afaliinid on arvatavasti ühed kõige tuntumad ja levinumad delfiinid maailmas.

Traditsiooniliselt on perekonda *Tursiops* kuulunud üks liik – afaliin; viimase aja molekulaarbioloogilised uuringud on aga näidanud, et tegelikult kuulub perekonda kaks eri liiki: harilik afaliin (*Tursiops truncatus*) ja india ookeani afaliin *Tursiops aduncus*. 2011. aastal kirjeldati veel kolmaski liik, burrunani delfiin (*Tursiops australis*), kes on Austraalia lõunaranniku endeem.

Kõige rohkem peetakse delfinaariumides just afaliine, sest nad kohanevad tehisoludega paremini kui teised delfiinid[*viide?*]. 

Afaliinid on mänguhimulised ja uudishimulikud delfiinid. Nad elavad kõikides ookeanides, välja arvatud Arktika ja Antarktika vetes. Afaliine on kohatud Norras ja Taanis. 2020. a. mais nähti afaliine Turu lähistel ja 2. juunil 2020 neid oli nähtud Kopli lahes. Afaliinid elavad vees, mille pinnatemperatuur on 10–32 °C.

Täiskasvanud isased afaliinid on tüüpiliselt 244–381 cm pikkused ja kaaluvad umbes 500 kg. Emased on tavaliselt 228–366 cm pikkused ja kaaluvad umbes 250 kg. Delfiinid olid au sees juba antiikajal, Kreekas on nad kuulutatud rahvusloomaks.

Isane afaliin on läbinud peeglikatse.

Kohtamised Eestis
-----------------

2. juunil 2020 nähti kahte isendit Kopli lahes.

Viited
------

1. 1 2 3  *Tursiops truncatus* *www.iucnredlist.org* Kasutatud 01.02.2017 (inglise)
2. ↑  Charlton-Robb, K. *et al.* (2011). *A New Dolphin Species, the Burrunan Dolphin Tursiops australis sp. nov. Endemic to Southern Australian Coastal Waters*. PLoS One, nr. 6(9). *www.ncbi.nlm.nih.gov* Kasutatud 02.02.2017 (inglise)
3. 1 2  *Tursiops truncatus* *animaldiversity.org* Kasutatud 01.02.2017 (inglise)
4. ↑  Nähti delfiine.

Välislingid
-----------

* Diana Reiss, Lori Marino, Mirror self-recognition in the bottlenose dolphin: A case of cognitive convergence, PNAS, 98 (10) 5937-5942; , 2001.
Inimese näokolju ruumiline kujutis. Liigutamiseks klõpsa pildile
**Näokolju** (ladina keeles *cranium faciale*) on paljudel selgroogsetel kolju eesmis-alumine osa, mis koosneb erinevatest paarilistest ja paaritutest luudest. Näokolju luud moodustavad suuõõne, ninaõõne ja silmakoopa skeleti. 

Näokolju areng, anatoomia, kuju, luud ja sellele kinnituvad lihased ning morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajad
--------

### Madudel

Madudel moodustavad näokolju luud (paiknevad ajukolju suhtes rostraalselt) naaberluude ning elastsete sidemete ja lihastega osaliselt liikuvad ühendused. Nii kinnituvad ka alalõualuud näokolju eesosa külge. Sellised kohastumused kaitsevad nende koljut ja peaaju ning võimaldavad paljudel madudel endast tunduvalt jämedamaid saakloomi alla neelata ja ka ennast kaitsta.

Näokolju eesosas paiknevad luulised süvendid silmakoopad. 

Hammustamisel ja neelamisel osalevad järgmised luud: *squamosal*, *quadrate*, *articular*, *dentary*, alalõualuu, ülalõualuu, suulaeluu, *pterygoid* ja *ectypterygoid*. 
Mitte kõikide madude näokolju luud pole osaliselt liikuvad, paljude infraseltsi *Scolecophidia* kuuluvate madude luud on jäigalt ühendatud ja nemad püüavad sobiva suurusega saakloomi.

Imetajad
--------

### Inimesed

Inimese näokolju luud
Inimese näokolju koosneb harilikult nii paarilistest kui ka paaritutest luudest. 

#### Paarilised luud

Paarilised luud on ülalõua-, sarna-, nina-, pisara- ja suulaeluu ning alumine ninakarbik.

#### Paaritud luud

Paaritud luud on sahkluu ja alalõualuu ning keeleluu.

Viited
------

1. ↑  Meeli Roosalu. *Inimese anatoomia*, Kirjastus Koolibri, lk 55,2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
2. ↑  Bernard Grant Campbell,*Human Evolution: An Introduction to Mans Adaptations*, 4th ed, lk 279, 2009, Bernard Campbell, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 30.12.2013) (*inglise keeles*)
3. ↑  Donald W. Linzey,Vertebrate Biology, 2nd ed, lk 234, 2012, The Johns Hopkins University Press, ISBN 978 1 4214 0040 2, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 30.12.2013) (*inglise keeles*)
4. ↑  P. Gopalakrishnakone,*Sea Snake Toxinology*, lk 37, 1994, Singapore University Press, ISBN 9971 69 1930, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 30.12.2013) (*inglise keeles*)
Per Sandberg
**Per Sandberg** (sündinud 6. veebruaril 1960 Skognis) on Norra poliitik, ta kuulub Progressipartei ridadesse. Ta oli 16. detsembrist 2015 kuni 13. augustini 2018 Norra kalandusminister.

Ta sündis aastal 1960 Skognis Levangeri vallas Nord-Trøndelagi maakonnas.

Ta oli aastatel 2005–2017 Stortingi liige. 16. detsembrist 2015 kuni 13. augustini 2018 oli ta Norra kalandusminister. 20. märtsist 2018 kuni 4. aprillini 2018 oli ta Norra justiits-, immigratsiooni- ja integratsiooniministri kohusetäitja. Lisaks oli ta 6. maist 2006 kuni 13. augustini 2018 Progressipartei aseesimees.

Ta oli sunnitud 13. augusti 2018 nii Norra kalandusministri kui ka Progressipartei aseesimehe kohalt tagasi astuma, kuna ta külastas juulis 2018 (koos kallima Bahareh Letnesiga) Iraani, reisist oma ministeeriumi ja peaministri bürood teavitamata ning oma ametlikku mobiiltelefoni kaasa võttes, mis rikub julgeolekureegleid. Samuti rikkus ta julgeolekureegleid ka sama aasta kevadel Hiinas viibides.

Isiklikku
---------

Ta oli aastatel 2010–2018 abielus Line Miriam Sandbergiga (neiuna Haugan), neil on poeg; mais 2018 nad lahutasid. Varasemast suhtest Ulla Kjær Frandseniga on tal kaks last. Pärast abielulahutust on ta koos iraani päritolu Bahareh Letnesiga.

Välislingid
-----------

* Norra minister kaotas noore iraanlannast kallimaga Iraani külastamise pärast töökoha
Kiirabiauto Helsingis. Külje peal on näha hädaabinumber 112
Taani kiirabiauto
Väljakutsel kiirabibrigaad Tartus, Supilinnas, Herne tänaval. 2016. aasta november.
**Kiirabiauto** on auto, mida kasutatakse kiirabi personali ja varustuse ning patsientide transpordiks.

Kiirabiautode valmistamine
--------------------------

Kiirabiautod valmistatakse tänapäeval peaaegu alati saritootmises oleva sõiduki baasil. Sellise lähenemise peamine põhjus on finantsvahendite kokkuhoid. Saritootmises olevalt sõidukilt eemaldatakse vastavalt konkreetsele projektile kõik mittevajalik ja asendatakse see otstarbekohase varustusega. Baasauto keretüübiks valitakse sageli kaubik, kuid kiirabiautosid ehitatakse kõikide autotüüpide baasil. Kiirabiauto peab vastama kõigile autoehituse ja liiklusohutuse standarditele.

Kiirabiautode tüübid
--------------------

Kiirabiautod on üldehituslikelt põhimõtetelt võrdlemisi sarnased ja nende alatüüpe pole palju. Siiski puudub üldtunnustatud klassifikatsioon. Otstarbest lähtuvalt on välja kujunenud üldine jaotus.

* Kiirabiauto – igapäevaseks erakorralise meditsiiniabi andmiseks mõeldud sõiduk. Sõidukile on paigutatud eriotstarbeline varustus ja sõidukit kasutab mitmeliikmeline kiirabibrigaad.
* Kiirabitranspordiauto – kitsamas mõttes vaid haigete transportimiseks mõeldud sõiduk. Transpordiauto võib olla, kuid ei pea olema, värvitud operatiivsõiduki värviskeemi järgi. Olemas on autod istuvate ja lamavate haigete transpordiks.
* Arstisõiduk – sõiduk, mille eesmärk on transportida õendusbrigaadidele appi minevat liikuvat arsti.
* Juhtimisauto – sõiduk, mille eesmärk on transportida kiirabi välijuhti.

 AS Karell Kiirabi kiirabiauto Tallinnas

Kiirabisõidukite margid
-----------------------

 *Pikemalt artiklis Mercedes-Benz Sprinter*
Kiirabisõidukite ja reanimobiilidena kasutatavaid Mercedes-Benz Sprintereid komplekteeritakse baasautodest (mitmes riigis kohapeal) kasutamiseks. Eestis on praegu levinuim kiirabisõidukite mudel Mercedes-Benz Sprinter 319 CDI.

 Cadillac 
 Volvo

Viited
------

1. ↑  Põhja-Eesti Regionaalhaigla võtab kasutusse kolm uut kiirabiautot, 20.02.2012 vaadatud 31.08.2013
2. ↑  "Eestis toodetud kiirabi pälvis Saksamaa erialamessil positiivset tähelepanu" vaadatud 31.08.2013
3. ↑  Tiit Reinart, Silwi Autoehitus ehitab kiirabiautosid[*alaline kõdulink*], 06.04.2004 vaadatud 31.08.2013
4. ↑  Silwi Autoehitus ehitab kiirabiautosid, 23. mai 2014, Autonet.ee, veebiversioon (vaadatud 18.11.2014.a.)
Aerulauaga sõitjad Tartus Emajõel 2017. aasta suveõhtul
Püsti ja põlvili aerutajad aerulaudadel Tartus Emajõel 2017. aastal
**Aerulaud** ehk **SUP-laud** on kaitstud veekogul peamiselt aeru abil ja püsti seistes liikumiseks mõeldud veesõidulaud. 

Inglise keelest pärineb lühend SUP (Stand Up Paddle) ehk aerusurf tähendab surfilauda ja aeru, millega surfarid lõbustavad end ajal, kui tuult ei ole.

Kirjeldus ja kasutamine
-----------------------

Tänapäevane laud võib olla valmistatud kõvemast materjalist või olla täispuhutav. Sellega sõidetakse nii siseveekogudel kui ka merel. 

Aerusurf on veespordiharrastus, kus, kasutades aeru või käte jõudu (*prone paddling*), on võimalik vee peal liikuda spetsiaalsel surfilaual püsti seistes, põlvili, istuli või kõhuli.

Aerulauaga liikumine on füüsiliselt raske ja head kehalist ettevalmistust nõudev liikumisharrastus. Vastutuult sõitmine sarnaneb jooksu, rattasõidu või suusatamisega mäkketõusul: mida tugevam on tuul, seda suurem on tõusunurk. Kui nimetatud alade puhul on võimalik vahepeal seisma jääda ja puhata, siis aerulauaga seda võimalust ei ole, niipea kui aerutõmbed lõppevad, keerab laud ennast ninaga allatuult.

Ajalugu
-------

Aerulauaõistlusel
Aerulauaga sõitmine pärineb Hawaiilt.
Aerulauaga püstises asendis sõitmisega tegeldi juba tuhandeid aastaid tagasi ja seda on tehtud erinevates maailmajagudes, kuid tänapäevane viis ja populaarsus sai alguse 1900. aastatel Hawaiil. Esimesed märgid aerulauast ja selle versioonidest pärinevad aastatest 3000 eKr. Sellega on tegeletud näiteks Peruu, Iisraeli, Itaalia ja Hiina aladel. Tänapäevane aerulaua kasutusviis sai alguse 1940. aastatel Waikikis.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
"**Näota mõrvarid**" (rootsi keeles "Mördare utan ansikte") on 1991. aastal ilmunud Henning Mankelli kriminaalromaan. See on Wallanderi sarja esimene raamat. Raamatu tõlkis eesti keelde Irja Kiisküla ja see ilmus 1997. aastal sarjas "Mirabilia".

1992. aastal võitis "Näota mõrvarid" esimese Klaasist Võtme auhinna.

Sisu
----

Peaaegu isoleeritud Skåne farmis Lunnarpis piinatakse surnuks vana mees Johannes Lövgren, tema naine Maria leitakse aga läbipekstult ja köiega ümber kaela. Mõrvu saadetakse uurima inspektor Wallander, 42-aastane Ystadi politseiuurija ja tema rühm: eakas reuma all kannatav Rydberg, 29-aastane kollanokk Martinsson, kiilanev neljakümnendates uurija Svedberg ning Näslund, Hansson ja Peters. Viimane sõna, mille surev Maria Lövgren jõuab öelda, on "välismaalane".

Rydberg ütleb, et ta pole näinud varem sellist sõlme, mis oli Maria kaela ümber, ja pakub, et mõrva sooritasid välismaalased. See oletus viib mitme rassistliku rünnakuni, kui info lekib ajakirjandusse.

Televisioon ja raadio
---------------------

Romaani on kasutatud Wallanderi Briti ja Rootsi televersioonis.

Romaani on üle kantud raadiojaamas BBC Radio 7, kus seda luges Briti näitleja David Warner. David Warner mängis Wallanderi Briti versioonis Wallanderi isa.
**Optiline side** on informatsiooni edastamine niisuguse elektromagnetkiirguse abil, mis lainepikkuselt jääb valguse ja infrapunakiirguse piirkonda. Optilise kiire levikeskkonnaks võib olla atmosfäär ja avakosmos või siis valgusjuhe läbipaistvast materjalist kiu kujul (valguskaablis).

Kiirgusallikaks on tänapäeval laserid. Et optiline kiir kannaks informatsiooni, moduleeritakse teda informatsiooni kandva analoogsignaaliga (tavaliselt impulsskoodmodulatsiooni põhimõttel). Vastuvõetud signaali muundab tagasi elektrisignaaliks fotodiood.

Valguskaabli kaudu toimuva optilise side olulised eelised traatside ja raadioside ees on häirekindlus, väikesed kaod ja sideliini suur läbilaskevõime (ühel kiul 1…100 Gbit/s).

Valgusjuhtmel põhinev optiline side hakkas välja kujunema 1970. aastail, esialgu suurlinnade telefonikeskjaamade vahel. Tänapäevaks on valguskaabel kaugsides (sealhulgas mandritevahelises sides) traatsoontega kaabli täielikult asendanud ja seda eelistatakse ka lähisides (kohtvõrkudes, kaabeltelevisioonivõrkudes).

Vaata ka
--------

* Kiudoptika
* Valgusjuhe
* Valguskaabel

Välislingid
-----------

* Optilised sidesüsteemid
* Optical-communication
Äraspidi *c* ringi sees on *copyleft*'i sümbol
***Copyleft*** on autoriõiguse kasutamine eesmärgiga eemaldada seaduse poolt vaikimisi seatud piirangud teose levitamisel ning teose modifikatsioonide loomisel nõudega, et samasugused levitamis- ning muutmisvabadused säiliksid ka esialgse teose põhjal loodud töödel.

*Copyleft* on sõnamäng, mis põhineb inglise sõnal "copyright" (autoriõigus, otsetõlkes "kopeerimisõigus" või "koopiaõigus"). *Copyleft* on justkui äraspidine autoriõigus: kui autoriõigus on loodud eesmärgiga säilitada autori kontroll teose kopeerimise, levitamise ning teosesse muudatuste tegemise üle, siis *copyleft* on loodud eesmärgiga säilitada teose levitamis- ning muutmisvabadus kasutajate ning järgmiste autorite jaoks. *Copyleft*'i põhimõtet rakendatakse tavaliselt vabakasutuslitsentsi abil. Esimene ja vaba tarkvara juures kõige levinum *copyleft*-litsents on GNU GPL.

Ajalugu
-------

*Copyleft*'i idee lõi Richard Stallman töötades ühe Lispi interpreteerija kallal. Symbolics (firma) küsis Stallmanilt, kas nad võivad seda kasutada, ja Stallman oli nõus oma lähtekoodi neile avaliku domeeni all andma. Symbolics tegi mitmeid parandusi, aga kui Stallman küsis nende paranduste lähtekoodi, polnud Symbolics nõus talle seda andma. Stallman nimetas selle omanduslikuks tarkvaraks ja hakkas töötama selle elimineerimise nimel. Stallman pidas ebapraktiliseks püüda kaotada kehtivat autoriõiguse seadust. Seetõttu otsustas töötada seaduste piires. Ta lõi oma kasutuslitsentsi GNU GPL-i, mis oli esimene *copyleft*'i litsents.

Arvatakse, et sõna *copyleft* on tulnud programmist Tiny BASIC. Selles sisaldusid väljendid nagu "@copyleft" ja "kõik valed kaitstud", naljatamaks tuntud väljendite "copyright" ja "kõik õigused kaitstud" üle. Stallman ise ütleb, et väljend on pärit Don Hopkinsilt, kes saatis talle kirja 1984. või 1985. aastal, milles oli öeldud: "*Copyleft* – kõik õigused kaitstud". Sõna *copyleft* kasutas Principa Discordia ja arvatakse, et Hopkins võis oma väljendi sealt saada. Ray Johnson kasutas seda väljendit veelgi varem kunstis.

*Copyleft*'i kasutamine
-----------------------

*Copyleft* litsentsid annavad tavaliselt kasutajale sellised õigused:

1. vabadus kasutada ja uurida tööd (uurida programmi lähteteksti jms),
2. vabadus tööd kopeerida ja teistega jagada,
3. vabadus tööd muuta,
4. vabadus levitada muudetud töid.

Lisaks kopeerimisõiguste muutmisele kindlustavad need litsentsid üldjuhul, et koopia saajad ei või litsentsi muuta. *Copyleft*-litsentsides kasutatavad seaduseklauslid võivad eri riikides oluliselt varieeruda. Mõned *copyleft*-litsentsid ütlevad kõikidest garantiidest lahti, aga sellise tarkvara müümine on mõnes Euroopa riigis keelatud.

Vaata ka
--------

* avatud teadus

Välislingid
-----------

* Richard Stallman What is copyleft?
* Artikkel Pingviini vikis
**Balázs Dzsudzsák** (sündinud 23. detsember 1986 Debrecenis) on Ungari jalgpallur, poolkaitsja. 2018. aastast alates mängib ta Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Ittihad Kalba. Ta on ka Ungari jalgpallikoondise kapten.

Ta mängis 2004–2008 Debreceni VSC-s, 2008–2011 PSV Eindhovenis, 2011–2012 Mahhatškala Anžis, 2012–2015 Moskva Dinamos, 2015–2016 Bursasporis ja 2016–2018 Al Wahdas.

Alates 2007. aastast on ta mänginud Ungari jalgpallikoondises. 100 koondisekohtumises on ta löönud 21 väravat (seisuga 18.11.2018). 10. septembril 2013 lõi ta 2014. aasta MM valikmängus Eesti koondise vastu värava, mille tulemusel jäi kohtumise lõppseisuks 5:1.

2007. aastal valiti ta Ungari aasta jalgpalluriks. 2008. aastal tuli ta PSV Eindhoveniga Hollandi meistriks.

Dzsudzsák on 179 cm pikk ja kaalub 72 kg.

Viited
------

Välislingid
-----------

* Balázs Dzsudzsák Moskva Dinamo kodulehel

| * v
* r
Ungari koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Király
* 2 Lang
* 3 Korhut
* 4 Kádár
* 5 Fiola
* 6 Elek
* 7 Dzsudzsák (c)
* 8 Nagy
* 9 Szalai
* 10 Gera
* 11 Németh
* 12 Dibusz
* 13 Böde
* 14 Lovrencsics
* 15 Kleinheisler
* 16 Pintér
* 17 Nikolić
* 18 Stieber
* 19 Priskin
* 20 Guzmics
* 21 Bese
* 22 Gulácsi
* 23 Juhász
* Treener: Storck

 | Ungari |
**Kiilung** on sõnajärje viga, mis tekib tihti teonime (tegevust tähistav *mine*-tuletis) sisaldavates lausetes. 

* Mõnikord on kiilungiks kaassõna, mis lõhub lauses fraasi ehitust.
* Sageli on kiilungiks nimisõna, mis lahutab nimisõnafraasis omastavalise täiendi selle põhisõnast.

Kiilung ei ole samasugune nagu kiil või üte. Seda eristab neist sõnade vale järjestus.

Kiilungi parandamine
--------------------

Sõnade järjestuse poolest arusaamatuid või kohmakaid lauseid saab parandada mitut moodi.

* Lausest võib kaotada tegevusnime:

*Juta* (täiend) ***maasikakorjamise*** (kiilung) *kavatsus* (nimisõnafraasi peasõna) *nurjus.*
*Juta kavatsus maasikaid korjata nurjus.*

* Lauses võib muuta sõnajärge:

*Mis oli peamiseks kandideerimise **põhjuseks** Eesti missivõistlustele?*
*Mis oli Eesti missivõistlustele kandideerimise peamine põhjus?*

* Kokkukirjutatud sõnad võib kirjutada lahku:

*Noor naine jutustas oma **reisikogemustest Ameerikasse**.*
*Noor naine jutustas oma Ameerika-reisi kogemustest.*

* Kasutada võib kõrvallauset või lauselühendit:

*Tuntud teadlane mainis enda ettekandes **õhusaaste tõusmise võimalust** järgnevatel aastatel.*
*Tuntud teadlane mainis oma ettekandes võimalust, et õhusaaste tõuseb järgnevatel aastatel.*

* Lausest võib välja jätta tühisõna *küsimus, probleem* vm:

*Üliõpilaste seas tekitas ärevust õppemaksu **tõusmise probleem** muude maksude kõrval.*
*Üliõpilaste seas tekitas ärevust õppemaksu tõusmine muude maksude kõrval.*
Depoo toidutänava algus
**Depoo toidutänav** on rühm söögikohti Reisijate tänaval Tallinnas.

Tegu Eestis unikaalse kontseptsiooniga, kus erinevad kohvikud ja pärimustoidupakkujad on end sisse seadnud merekonteineritesse, autentsetesse kirju ajaloolise taustaga rongivagunitesse ning rongide remondidepoosse. Toidutänavast on saanud atraktiivne täiendus kõrval paiknevale Telliskivi Loomelinnakule. Toidutänav on populaarne nii kogukonnaelanike, turistide kui ka piirkonnas töötavate inimeste seas.

Ajalugu
-------

1870. aastal valminud Balti raudtee peajaamaks oli Balti jaam. Otto Rudolf von Knüpfferi projekteeritud ilus jaamahoone avati 24. oktoobril (uue kalendri järgi 5. novembril) 1870. Tsaariaegse vaksalihoone paemüürid on suures osas alles 1967. aastal avatud uue jaamahoone sees.

 

Koos Balti jaamaga avati 1870. aastal ka Balti Raudtee Peatehased nüüdse Telliskivi Loomelinnaku alal. Aastail 1873–1874 laiendati Balti Raudtee Peatehaseid ning ehitati kuuekohaline veduridepoo ja töökoda, mis on tänaseni säilinud peaaegu algsel kujul koos hilisemate juurdeehitustega. Hooned olid kasutusel veduridepoo, vaguniremonditsehhi- ja töökojana kuni 2015. aasta kevadeni. 19. sajandil Balti raudtee ehituseks Inglismaalt tellitud raudteerööpad hoiavad senini üleval Depoo kahe vaguni kohal olevat varikatust.

Vagunrestoran Peatus
DEPOO toidutänav
DEPOO toidutänav

Toidukohad
----------

* Shaurma Kebab
* Konteiner
* Q Argentina Grill
* Spice Wagon
* Päästke Willy
* Peatus
* Margot Crepes&Waffles

Viited
------

1. ↑  "Galerii: DEPOO Toidutänav hiilgab erinevate maitsete ja põnevate lõhnadega". *elu24.ee*. 1. mai 2018. Vaadatud 06.12.2021.
2. ↑  "Galerii: DEPOO Toidutänav". *postimees.ee*. 1. mai 2018. Vaadatud 04.04.2020.
3. 1 2  "Turu põnev ja mainimistväärt ajalugu". *Balti jaama turu koduleht*. Vaadatud 06.12.2021.
Hall-poolmaaki
**Bambusleemur** ehk **poolmaaki** (*Hapalemur*) on esikloomaliste perekond leemurlaste sugukonnast.

Taksonoomia ja süstemaatika
---------------------------

Perekonna tüüpliik on hall-poolmaaki (*Hapalemur griseus*, varem *Lemur griseus*). Kokku kuulub bambusleemurite perekonda 6 nüüdisaegset liiki.

Varem arvati sellesse perekonda ka praeguse perekonna *Prolemur* liigid, sealhulgas lainina-poolmaaki (*Prolemur simus*, varem *Hapalemur simus*).

Perekonda on veel nimetatud *Hapalolemur* (Giebel 1855) ja *Myoxicebus* (Elliot 1913).

Levik
-----

Kõik bambusleemurid elavad Madagaskaril.

Välimus
-------

Nad sarnanevad teiste leemurlaste sugukonna loomadega. 

Bambusleemuritel on hallikaspruun karvastik, mis liigiti varieerub punakast rohekani. 

Koon on lühem kui teistel leemurlasetel, ning kõrvad ümaramad ja karvasemad.

Kerepikkus on olenevalt liigist 25–46 cm, saba on sama pikk või pikem. Kaal on 1–2,5 kg.

Elupaik
-------

Bambusleemurid eelistavad niiskeid metsi, kus kasvab bambus. Peale selle elavad nad maa peal ja puudel. 

*Hapalemur alaotrensis* elab Alaotra järve roostikes ning veedab suure osa ajast vees, erinedes teistest leemurlastest, kes käivad vee ääres ainult joomas.

Eluviis
-------

Bambusleemurid võivad tegutseda igal päevaajal, kuid sageli on nad aktiivsed koidu eel. 

Nad jooksevad, ronivad ja hüppavad ühtviisi hästi. *Hapalemur alaotrensis* ujub hästi. 

Bambusleemurid elavad kolme- kuni viieliikmelistes rühmades, mis tõenäoliselt on ühest isasest, ühest või kahest emasest ning nende järglastest koosnevad perekonnad. 

Neil suhtlevad mitmesuguste häälitsustega, mis on röhkimisega sarnanevad lühikesed madalatoonilised norinad.

Toitumine
---------

Nad söövad peaaegu eranditult bambust, mis aitab neil hambaid teritada. 

Pole teada, kuidas nad tulevad toime bambuses sisalduvate mürgiste tsüaniididega.

Paljunemine
-----------

Tiinus kestab 135–150 päeva, ning lõpeb septembris kuni jaanuaris, mil emasloom toob ilmale kaks järglast.

Pojad võõrutatakse piimast umbes neljakuuselt (selleks ajaks leidub piisavalt toitu).

Eluiga
------

Bambusleemurid elavad kuni 12 aastat.

Ohud
----

Bambusleemuride looduslike vaenlaste seas on fossa, röövlinnud ja boamaod. 

Kõige suurem oht lähtub inimestelt. Lisaks sissetoodud koertele ja kassidele ohustab neid metsade raadamine ja jahipidamine. Hall-poolmaaki on veel suhteliselt sagedane, teised liigid on ohustatumad. Nad kuuluvad CITES-i lisasse I.

Liigid
------

* *Hapalemur alaotrensis*
* *Hapalemur aureus*
* *Hapalemur griseus* (hall-poolmaaki)
* *Hapalemur meridionalis*
* *Hapalemur occidentalis*
* *Hapalemur simus*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Poolmaaki**
 |

* Sissekanne projektis Wikispecies
* Sissekanne saidil Primate Info Net
* Sissekanne saidil Mammal Species of the World
**"Another One Bites the Dust"** on Briti rokkbändi Queen laul. Laulu kirjutas Queeni basskitarrist John Deacon ja laul ilmus Queeni kaheksandal albumil "The Game" (1980). 

Laulust sai ülemaailmne hitt. See oli kolm nädalat Ameerika Ühendriikide Billboard Hot 100 edetabelis esikohal. See oli ansambli teine edetabelis esikohale jõudnud singel.

John Deaconi bassiriff oli inspireeritud diskoansambli Chic laulust "Good Times".

Laulu kasutati filmi "Rocky III" esialgses versioonis. Hiljem asendati see Survivori lauluga "Eye of the Tiger".

Tagurpidi "sõnumid" laulus
--------------------------

Kristlastest evangelistid väitsid 1980. aastate alguses, et laul sisaldab alateadlikke sõnumeid, mida on võimalik tajuda seda tagurpidi mängides. Kinnitati, et laulu refrääni tagurpidi kuulates leiab sellest sõnumeid nagu "*Decide to smoke marijuana* ("Otsusta marihuaanat suitsetada")", "*It's fun to smoke marijuana* ("Marihuaanat suitsetada on lõbus")" ja "*Start to smoke marijuana* ("Alusta marihuaana suitsetamist")". Hollywood Recordsi (Queeni praegune Ameerika plaadifirma) pressiesindaja ei nõustunud nende süüdistustega. Sarnaseid väiteid esitati teistegi laulude kohta, kuid "Another One Bites the Dust" on süüdistatud lauludest üks tuntumaid.

Laulu kasutus esmaabis
----------------------

Esmaabi andes peab südamemassaaži tegema tempoga 100–120 vajutust minutis. Kuna "Another One Bites the Dust" bassirifi kiirus on 110 lööki minutis, siis on seda soovitatud esmaabis massaaži ühtlase tempo hoidmiseks.
Map
Balvi jaamahoone
**Balvi raudteejaam** on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Balvi piirkonna Kubuli vallas Kubuli külas.

Jaam asus Riia jaamast 127,1 km kaugusel. 

Jaam avati aastal 1902, mil avati Põtalovost Sita jõeni viiv juurdeveoraudtee. Algselt kandis see nime **Bolovsk**, seejärel aastast 1919 **Bolvi**. Tänapäevase nime sai jaam aastal 1934.

Aastal 1920 avati jaamale alluv metsaveoks mõeldud Kublova harutee, mis algas Balvilt üks kilomeeter Sita pool ja viis Sita jõeni. Aastal 1963 ehitati vana jaamahoone asemele praegune. Reisijate vedu lõpetati aastal 2001, jaam suleti kaubaveoks seoses raudtee sulgemisega 1. augustil 2002.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 109. lk. ISBN 978-9984-38-698-0

Välislingid
-----------

* Jaam vanal kaardil
* Infot peatuse kohta; fotod

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Sita |  **Balvi** | Vīksna  |
**Majandusüksus** on laiemas tähenduses iseseisvalt majandustegevuses osalev ettevõte.

Majandusüksuste liigitus
------------------------

### Majandusüksus raamatupidamises

 *Pikemalt artiklis Raamatupidamine*
Vastavalt kehtivale (2002) raamatupidamisseadusele on majandusüksus mistahes omanikule ja/või omanikerühmale (füüsilisele või juriidilisele isikule, sh äriühingutele, kohalikule omavalitsusele või riigile) kuuluv tulunduslik või mittetulunduslik ettevõte, kes on raamatupidamiskohustuslane.

### Majandusüksus majanduse koosseisus

  

### Majandusüksus majanduses iseseisvalt tegutseva üksusena

 *Pikemalt artiklis Füüsilisest isikust ettevõtja*

 *Pikemalt artiklis Mittetulundusühing*

 *Pikemalt artiklis Riigiasutused*

 *Pikemalt artiklis Äriühing*
Majanduses- majandustegevuses iseseisvalt osalevate üksuste koondnimetus. Koondisse kuuluvad ettevõtted, asutused, talud, tehased, baarid, kauplused, haiglad, perearstikeskused, koolid, automüügiettevõtted jms üksused.

Vaata ka
--------

* Bilanss
* Raamatupidamiskohustuslane

Viited
------

1. ↑  U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A-M).

Välislingid
-----------

* Raamatupidamise seadus ja muud õigusaktid
***Anonüümkiri*** (originaalis *La lettera anonima* ) on Gaetano Donizetti farssooper (*farsa*) ühes vaatuses Giulio Genoino libretole, mille aluseks oli tema enda farss, mis omakorda põhines Pierre Corneille'i värsskomöödilale *Mélite, ou Les fausses Letres* (1629). Esmaettekanne toimus 29. juulil 1822 Napoli *Teatro del Fondo*s. Rollide esmaesitajad olid Flora Fabbi (Rosina), Giovanni Battista (Filinto), Teresa Cecconi (Melita), Raffaele de Bernardis (Lauretta), De Franci (Don Macario), Fiovanni Pace (Gilberto) ja Calvarola )Flagiolet).

  

**Ajalugu**

Oma õpetaja Johann Simon Mayri  soovituskiri aitas Donizettil saada12. mail 1822 leping maineka Napoli impressaario Domeniko Barbaiaga komponeerida tema teatrile veel üks farssooper pärast  *La zingara*  edukat ettekandmist. Teos valmis kiiresti ja juba kahe kuu päast oli esietendus. Üldiselt võeti uus ooper hästi vastu ja mängiti veel 20 korda. Donizetti ise polnud päris rahul, sest arvas, et algaja laulja Cecconi rikkus osaliselt ooperi ära. Kriitikud juhtisid tähelepanu asjaolule, et Rossini  mõju oli selgelt tuntav nii tegelaste vokaalpartiides, kui ka lõpustseenis, mis väga sarnanes Rossini *La Cenerentola* lõpustseeniga.

  

**Tegelased**

-         Rosina (sopran), krahvinna, määratud abielluma Filintoga

-         Filinto (tenor), mereväekapten, Rosina väljavalitu

-         Melita (metsosopran), Rosina üürnik

-         Don Macario (bariton), krahv, Rosina onu

-         Lauretta (sopran), krahvinna teenijanna

-         Giliberto (bass), krahvi majahoidja

-         Flagiolet (*buffo* bass), tantsuõpetaja

  

**Süžee**

Tegevus toimub 16. sajandil Prantsusmaal. Krahvinna Rosina ja kapten Filinto kavatsevad abielluda. Pulmapäeval saabub anonüümkiri, milles väidetakse, et kapten on juba teisega naisega abielus. See kiri leitakse lõpuks olevat vale ja ettevalmistused pulmapeoks jätkuvad.

  

**Muusikalood**

- Rosina kavatiin „Bravi! così va bene"

- Filinto ja Rosina duett „Questo giorno, amata sopsa"

- Melita kavatiin kooriga „Signori! il ciel vi dia"

- Flageloti kavatiin „Allons la mossa"

- Rosina, Don Macario, Melita ja Filinto kvartett „Stelle che intesi! ahi! Misera"

- Filinto aaria kooriga „No non è vero"

- Rosina ja Melita duett „Dimenticarlo! e come?"

-  Koor „Fegliù, stateme a sentì"

-  Finaali ansambel „Donna iniqua, e sconoscente"

  

**Allikad**

-         William Ashbrook. *Donizetti and His Operas*, Cambridge University Press, 1982

-         UORC**.** Gaetano Donizetti *La lettera anonima*  CD, London, 1972
Mittenegatiivse reaalarvu {\displaystyle a} *n*-astme **aritmeetiliseks juureks** nimetatakse paarisarvulise positiivse naturaalarvu *n* korral mittenegatiivset reaalarvu, mille *n*-is aste on mittenegatiivne reaalarv {\displaystyle a}. Kui *n* on paaritu arv, siis võib {\displaystyle a} olla ka negatiivne.

Arvu {\displaystyle a} *n*-astme aritmeetilise juure tähis on {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a}}}.

Arvu *a* nimetatakse juuritavaks, naturaalarvu *n* > 1 juurijaks ja arvu {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a}}} nimetatakse *n*-astme juureks arvust *a*.

Omadused
--------

Igal mittenegatiivsel reaalarvul on parajasti üks *n*-astme aritmeetiline juur.

Juurimine rahuldab järgmiseid omadusi

1. {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a}}{\sqrt[{n}]{b}}={\sqrt[{n}]{ab}}},
2. {\displaystyle {\sqrt[{n}]{\sqrt[{m}]{a}}}={\sqrt[{nm}]{a}}},
3. {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a^{m}}}=({\sqrt[{n}]{a}})^{m}},
4. {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a^{n}}}=|a|}, kui *n* on paaris, ja {\displaystyle {\sqrt[{n}]{a^{n}}}=a}, kui *n* on paaritu arv,

kus *n* > 1, *m* > 1 on naturaalarvud.

Näited
------

{\displaystyle {\sqrt[{3}]{27}}=3\,}
{\displaystyle {\sqrt[{4}]{(-2)^{4}}}=2\,}

Vaata ka
--------

* *n*-astme juur
* Ruutjuur
* Juurimine

Viited
------

1. ↑   Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Näpitsfriis Theoderichi mausoleumil Ravennas. Spiraalornamentide vahel keskel on väike ristimotiiv
Näpitsamotiivid Theoderichi mausoleumi seinaniši ülaosas
Hauapanusena leitud rahvasterännuaegse kaarsõle fragment näpitsservisega
**Näpitsfriis** (saksa keeles *Zangenfries*, *Zangenmuster* 'näpitsornament', eesti keeles on selle vasteks pakutud ka terminit *tangisfriis*) on germaani päritoluga ornamentaalne friis, mis moodustub kolmnurkadest ja ringidest kujundatud reljeefsetest näpitsataolistest motiividest. Tuntuim näpitsfriis paikneb 6. sajandist pärineval idagootide kuninga Theoderichi hauamonumendil Ravennas. Iseloomulik ainult rahvasterännuajale, hilisemas kunstis ei esine. Tähele on pandud selle ornamendi kontrasti roomapärase hoonega kui midagi spetsiifiliselt mitte-roomapärast, kuigi ka antiikne pärlvööt esineb hoone kaunistuste hulgas.

Pildid
------

* Friis jookseb ümber kogu hoone kuppelkatuse allservas ning on ka igas seinanišisFriis jookseb ümber kogu hoone kuppelkatuse allservas ning on ka igas seinanišis
* Paralleelselt näpitsamotiiviga jookseb friisi servas antiigist pärit motiiv pärlvöötParalleelselt näpitsamotiiviga jookseb friisi servas antiigist pärit motiiv pärlvööt

Oletused ornamendi päritolu kohta
---------------------------------

Sarnane kujund on leitud Lõuna-Skandinaavia ja Jüütimaa rahvasterännuaegses kullassepakunstis, üks näide on ka kullatud hõbedast reljeefne sõlg Kirchheimist (Nürtingen, Württemberg), mida on peetud Skandinaaviast pärinevaks. Sama ornament ääristab reljeefse loomastiilis ornamendiga sõlgesid, mis on leitud Vedstrupist, Høvlsbakkest ja Hove Møllest Sjællandilt. Kuivõrd germaanlaste puithooneid pole säilinud, jääb selle kullassepakunstis hästi tuntud ornamendi esinemine ka tolleaegsetel hoonetel vaid oletuseks.

Teine seletus tuleb ette Itaalia kunsti- ja reisijuhtides, kus viidatakse S. Ferri tõlgendusele, milles võrreldakse Theoderichi mausoleumi väliskujunduse sarnasust ümmarguse telgiga: ornament peaks sel juhul kujutama riputusrõngaid, mis hoiavad ülal telgi seinu.

Vaata ka
--------

* Rahvasterännuaeg
* Theoderichi mausoleum

Viited
------

1. ↑  Kunstiajaloo oskussõnastik. Tartu, 1927
2. ↑  Kunstileksikon. Tallinn, 2001
3. ↑
4. ↑  Birgitta Hårdh. The Metal Beaker with Embossed Foil Bands. - Continuity for Centuries. Acta Archaeologica Lundensia, Nr. 48, lk 68
5. ↑  V. S. Olsen. The Development of (Proto)-Disc-on-Bow Brooches in England, Frisia and Scandinavia. – Palaeohistoria 47/48 (2005/2006). lk 492
6. ↑  Alle tiders Nordsjælland. Museum Nordsjællands, Årbog 2016
7. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2019. Vaadatud 4. mail 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
8. ↑
Stefan Schwab 2017. aastal Viini Austria särgis
**Stefan Schwab** (sündinud 27. septembril 1990 Saalfeldenis) on Austria jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis PAOK.

2000. aastal liitus ta kodulinna klubiga 1. Saalfeldner SK. 2004. aastal siirdus ta Salzburgi Red Bulli noortesüsteemi. Hooajal 2008/09 debüteeris ta Salzburgi Red Bulli reservmeeskonnas Austria esiliigas.

2011. aastal läks ta Salzburgi Red Bullist laenule Austria esiliigaklubisse Mödlingi Admira Wacker, kellega sõlmis hooaja lõpus püsiva lepingu. Hooajal 2010/11 kindlus ta klubiga lisaks pääsu Austria kõrgliigasse.

Aastatel 2014–2020 mängis Schwab Austria kõrgliigaklubis Viini Austria. Tema resultatiivseim hooaeg Austria kõrgliigas oli 2017/18, mil ta lõi 12 väravat.

2020. aasta augustis sõlmis ta lepingu PAOK-ga. 2021. aastal võitis ta PAOK-ga Kreeka karika.

Aastatel 2009–2012 mängis Schwab Austria noortekoondistes. Austria jalgpallikoondise juurde kutsuti ta esmakordselt 2015. aasta oktoobris. Koondisedebüüdi tegi ta 14. novembril 2017 sõprusmängus Uruguay vastu.

Viited
------

1. ↑  "ΠΑΟΚ: Στα ασπρόμαυρα επίσημα ο Σβαμπ". www.sport24.gr. 1. august 2020.
2. ↑   (vaadatud 13.7.2023)
**Arkadi Nikolajevitš Apollonov** (vene keeles Аркадий Николаевич Аполлонов; sünninimi **Arkadi Bogoljubov**; 18. märts 1907 Balašov – 3. august 1978 Moskva) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane ja sporditegelane, kindralpolkovnik (1943). 

Apollonov astus Punaarmeesse 1924. aastal. Pärast Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia lõpetamist 1939. aastal määrati ta NSV Liidu NKVD piirivalvevägede peavalitsuse ülema asetäitjaks. Aastatel 1941–1942 oli ta piirivalvevägede peavalitsuse ülem, 1942–1944 NSV Liidu siseasjade rahvakomissari asetäitja, 1944–1946 NSV Liidu NKVD sisevägede peavalitsuse ülem, 1946–1948 NSV Liidu siseministri asetäitja, 1948–1950 NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Kehakultuuri ja Spordi Üleliidulise Komitee esimees ja 1950–1951 NSV Liidu riikliku julgeoleku ministri asetäitja. Varsti pärast riikliku julgeoleku ministri Viktor Abakumovi arreteerimist, tagandati Apollonov 26. augustil 1951 ametist. 

NKVD teenelise töötaja rinnamärk
Apollonov osales massilistes rahvaste deporteerimistes, sealhulgas tšetšeenide, inguššide, sakslaste (Ida-Preisimaalt), Baltikumi ja Lääne-Ukraina rahvaste küüditamistel.

Sõjaväelised auastmed
---------------------

Sõjaväelised auastmed: brigaadikomandör (märts 1939), diviisikomandör (veebruar 1940), kindralmajor (juuni 1940), kindralleitnant (detsember 1942), kindralpolkovnik (oktoober 1943).

Tunnustus
---------

* 1941 – NKVD teeneline töötaja
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kõrreliste rühmast; perekonna kohta vaata artiklit Bambus (perekond)* |

---

**Bambus** (*Bambuseae*) on kõrreliste sugukonda kuuluv mitmeaastase igihaljaste puittaimede rühm. Taksonoomiliselt käsitletakse neid *Bambusoideae* alamsugukonna ***Bambuseae*** triibuses. Bambuseid on teada umbes 92 perekonda üle 1000 liigiga, nad kasvavad lähistroopilistes ja troopilistes piirkondades. 

Paljud bambuse liigid õitsevad ja kannavad vilju vaid korra 85–120 aasta jooksul ning see toimub üheaegselt, sõltumata kasvukohast või kliimast. Pärast seda nad enamasti surevad. Bambuste massilist ja üheaegset õitsemist pole suudetud rahuldavalt seletada.

Bambused on maailma kõige kiiremini kasvavad puittaimed: kasvukiirus võib päevas ulatuda 91,5–122 cm-ni, tunnis aga 3,9–5 cm-ni. Nende ülikiire kasv on tingitud omapärasest risoomivõrgustikust, ning sõltub suuresti kasvupinnasest ja kliimatingimustest.

**Bambuspuitu** ehk **bambust** kasutatakse eriti ehitusmaterjalina, aga ka tööriistade, mööbli jm valmistamiseks. Tuntud on ka bambusest suusakepid ja õngeridvad. Mõnede bambusliikide seemneid ja noorvõsusid tarvitatakse toiduks, nendest toituvad ka pandakarud.

Viited
------

1. ↑  Janzen, DH. (1976). "Why Bamboos Wait so Long to Flower". Annual Review of Ecology and Systematics.

Välislingid
-----------

* Helen Arusoo. "BAMBUS kõige kiiremini kasvav taim" Loodusesõber, 4/2002
**Mart Keersalu** (12. märts 1941 – 7. august 2012; Pärnu) oli eesti poksija ja poksitreener. 

Keersalu poksis aastatel 1953–1974. Tema treener Kohtla-Järve "Kalevis" oli Hans Kaiva. Hiljem treenis ta iseseisvalt ning esindas muuhulgas ka Pärnu "Kalevit". 

Keersalu oli kärbeskaalu (kuni 51 kg) kolmekordne (1962–1964) ja kukk-kaalu (kuni 54 kg) kuuekordne Eesti NSV meister (1965–1966, 1969–1971 ja 1974). Ta osales viis korda (1962–1969) Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel, võitis oma kohtumise aastatel 1962 ja 1965 ning kaotas oma kohtumise aastatel 1963, 1966 ja 1969. aasta täiendaval sõpruskohtumisel.

Keersalu oli I Roman Kuura mälestusvõistluste (need olid esimesed mälestusvõistlused poksis Nõukogude Liidus) võitja kärbeskaalus ning sai parima võistluse eriauhinna (1962). Ta sai spordiühing Dinamo üleliidulistelt meistrivõistlustelt kärbeskaalus III koha (1963 ja 1964). Ta kuulus Spordiühing Dinamo üleliidulisse koondvõistkonda ja oli Nõukogude Liidu poksikoondise kandidaat (1963). 

Keersalu oli Nõukogude Liidu meistersportlane (1963). Ta töötas hiljem poksitreenerina Pärnu Kalevis.

Kirjandus
---------

* Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001.
* Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is