recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kagu-Aasia ÜRO liigituse järgi
**Kagu-Aasia** on piirkond Aasias. Kagu-Aasia hulka kuuluvaks loetakse Indohiina poolsaarel ning Euraasia ja Austraalia vahelistel saartel asuvad riigid ja maad. 

ÜRO liigituse järgi kuuluvad Kagu-Aasiasse 

* Myanmar
* Brunei
* Ida-Timor
* Indoneesia
* Kambodža
* Laos
* Malaisia
* Filipiinid
* Singapur
* Tai
* Vietnam

Kagu-Aasia asub lähisekvatoriaalses ja ekvatoriaalses kliimavöötmes. Aastas on võimalik saada 2-3 saaki, liigniiskus aga pärsib põllumajandust. Maaharimisega tegeldakse peamiselt vulkaanilistel platoodel ja jõgede deltades. Laialdaselt tegeldakse istandustega. 

Kagu-Aasias on märkimisväärsed metsavarud, samuti leidub naftat (Brunei). Leidub palju metallimaake ja muidki maake, mida sageli veel kasutusele võetud pole.

Vaata ka
--------

* Kesk-Aasia
* Ida-Aasia
* Lõuna-Aasia
* Lääne-Aasia
* Põhja-Aasia
* Sise-Aasia

Maailma piirkonnad

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Aafrika | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** Lääne |
|  | Aasia | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** Kagu **·** Lääne |
|  | Ameerika | Põhja **·** Kesk **·** Kariibi **·** Lõuna |
|  | Euroopa | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** LääneKirde **·** Kagu **·** Edela **·** Loode |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Austraalia jaOkeaania | Austraalia ja Uus-Meremaa **·** Melaneesia **·** Mikroneesia **·** Polüneesia |
|  | Polaaralad | Arktika **·** Antarktika |
|  | Ookeanid | Maailmameri **·** Põhja-Jäämeri **·** Atlandi **·** India **·** Vaikne **·** Lõuna-Jäämeri |

 |
**Somchai Wongsawat** (sündinud 31. augustil 1947) on Tai poliitik, 18. septembrist kuni 2. detsembrini 2008 Tai peaminister.

Ta oli alates veebruarist 2008 Samak Sundaravej valitsuses haridusminister ja esimene asepeaminister. Kui Samak Sundaravej oli sunnitud 9. septembril 2008 vastavalt konstitutsioonikohtu otsusele kohe ametist lahkuma, sai Somchai Wongsawatist peaministri kohusetäitja.

15. septembril 2008 valis valitsev Rahva Võimu Partei Somchai Wongsawati erakonna ametlikuks peaministrikandidaadiks ja kaks päeva hiljem, 17. septembril valis Tai parlament ülekaaluka häälteenamusega Somchai riigi uueks peaministriks. 18. septembril kinnitas kuningas Bhumibol Adulyadej tema valitsuse ametisse.

Hariduselt on Somchai Wongsawat jurist ning töötas aastatel 1975–1998 kohtunikuna.

Ta on endise peaministri Thaksin Shinawatra õemees.

2. detsembril 2008 otsustas Tai konstitutsioonikohus valimistulemuste võltsimise eest laiali saata Rahva Võimu Partei ja selle kaks koalitsioonipartnerit. Ühtlasi keelati nende parteide juhtpoliitikutel, sealhulgas Somchai Wongsawatil, viieks aastaks poliitikas osalemine.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Samak Sundaravej** | **Tai peaminister**2008 | Järgnev**Chaovarat Chanweerakul (kohusetäitja)** |
**Nablus** (araabia نابلس *Nābulus*; heebrea שְׁכֶם *Shekhem*) on linn Jordani Läänekaldal, Nabluse kubernerkonna halduskeskus. Asub umbes 63 km Jeruusalemmast põhja pool kõrgendikul umbes 550 m üle merepinna.

Ajalugu
-------

Linna asutas Rooma keiser Vespasianus 72 eKr nimega **Flavia Neapolis**. Philippus Araablane kujundas linnast Rooma koloonia nimega **Julia Neapolis**. 3. ja 4. sajandil olid linna elanikud valdavalt kristlased. Nabluse piiskop osales I Nikaia kirikukogul. 484 toimus linnas samariitlaste ja kristlaste verine kokkupõrge. 529 toimus uus samariitlaste mäss, mille käigus tapeti Nabluse piiskop, preestrid raiuti tükkideks ja põletati koos pühakute reliikviatega. Justinianus I saatis linna karistussalgad, kes tapsid suurema osa linna samariitlastest. 636 vallutasid araablased Nabluse koos muu Palestiinaga. 1099 vallutasid linna ristisõdijad. 1187 vallutasid linna ajjubiidid. 1517 läks linn Ottomani impeeriumi koosseisu. 1927 toimus Jordani orus maavärin, mille käigus hävisid mitmed ajaloolised hooned. Pärast 1948. aasta Iisraeli-Araabia sõda tekkis linna ja selle ümber mitu põgenikelaagrit.

1995. aastast on linn Palestiina omavalitsuse kontrolli all. 2000. aastast alates on linnas toimunud kokkupõrkeid Iisraeli sõjaväe ja Palestiina relvarühmituste vahel, mille käigus on hävinud palju ajaloolisi ehitisi. 

Linnas valmistatakse oliiviõlist nabulsi seepi.

Välislingid
-----------

* Nabluse koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nablus** |
**Q-allikas** (ka **Q-evangeelium, *Logia-*allikas, Logionide allikas**) on Jeesuse sõnade ja ütluste kogumik väljaspool uut testamenti. Sarnane Tooma evangeeliumiga. 

Q-allika või Q-evangeeliumi keskne teema on Jeesuse õpetus, mitte surm ja ülestõusmine. Q-evangeeliumiga samast ajast pärinevad ehtsad Pauluse kirjad ei aseta ristilöömist ega ülestõusmist sündmustena keskmesse.

Niinimetatud kahe allika oletuse järgi pärineb Matteuse evangeelium kahest tekstist: Markuse evangeeliumist, kust Matteus ja Luukas laenasid jutustused, ning Q-allikast (pole säilinud). Matteuse ja Luuka evangeeliumi kohatisi kattuvusi seletatakse sellega, et nende tekstid pärinesid allikast, mis sisaldas peamiselt Jeesuse ütlusi ja õpetusi. Seda allikat tähistatakse tähega Q.

Q-allika looja oli Jeesus-liikumise rühmitus, kel ilmselt puudus alguses kokkupuude Pauluse mõttekaaslastega. Q-allikas sündis Iisraelis. Selle koostajaid ei huvitanud Jeesuse elukäik ja nad ei omistanud talle ülevaid tiitleid. Jeesus on selles äärmuslik prohvet. Ta kuulutab jumalariigi peatset saabumist ja juhatab, kuidas neid sündmusi ootav kogukond elama peaks. Jeesus käsib neil armastada oma vaenlasi ja tagakiusajaid. Jeesuse järel käimine tähendab neile maailma ja kõigi selle ühiskondlike sidemete hülgamist. Samas on Jeesus tarkuseõpetaja, kes õpetab tavatarkusele vastanduvat alternatiivtarkust, mis pöörab ümber tavatõekspidamised.

Näib, et Q-allika koostajate ideed hakkasid edasi levides hargnema eri suundades ja aastal 66 m.a.j puhkenud sõja ajal kirjutati Q-tekst ilmselt ümber.

Vaata ka
--------

* evangeelium
**Aqua** on 82-korruseline pilvelõhkuja Ameerika Ühendriikides Chicago kesklinnas Lakeshore Easti piirkonnas. 

Hoone kõrgus on 262 meetrit. Aquas on Radisson Blu Aqua Hotel, bürood ja korterid, kuid ka spaa, jõusaal, kino, mänguruum, mullivannid ning mitu basseini.

Hoone fassaadil on lained, mis annavad hoonele postmodernse ilme. Kõrghoonest avaneb suurepärane vaade Chicago kesklinna rohelusele ja Michigani järvele. Aqua sai Emporise 2009. aasta pilvelõhkuja auhinna.

Arhitektuur
-----------

Aqua arhitekt on büroo Studio Gang Architects asutaja ja juhtiv disainer Jeanne Gang. See oli tema esimene pilvelõhkuja ja ühtlasi suurim naisarhitekti teostatud projekt. Ehitusarhitekt oli James Loewenberg firmast Loewenberg & Associates.

Aqua Tower asub North Columbus Drive'i ääres kvartalis 200. Kogu kvartal on ümbritsetud kõrghoonetega. Ainulaadse kujunduselemendi moodustavad kuni 3,7 meetrit hoone fassaadist välja ulatuvad lainjad platvormid. 

Aqua ehitushind oli 325 miljonit USA dollarit. Fassaadielementide hind moodustas sellest kõigest 1,5%. Ehituse ja sisustuse kogukulud ulatusid 475 miljoni dollarini.

Kasutus
-------

Esimesed 18 korrust Aquast moodustab 334 toaga hotell ja renditavad büroopinnad. Korrustel 19–52 on renditavad elamispinnad ja korrustel 53–80 eraomanduses elamupinnad, sealhulgas enam kui 900 m² katusekoter, mis müüdi 2 miljoni dollari eest. Kortereid on kokku 718. Nende seas on ühetoalised korterid üldpinnaga 196 m², mille hind on vähemalt 370 000 dollarit.

Viited
======

1. 1 2  "Chicago Architecture Info: Aqua". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2012. Vaadatud 7. aprillil 2012.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Välislingid
-----------

 Aqua (pilvelõhkuja) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ansamblist; ansambli debüütalbumi kohta vaata artiklit Locomotiv GT (album)* |

---

**Locomotiv GT** (sageli kasutatud ka lühendit **LGT**) oli Ungari rokkansambel aastatel 1971–2016. See oli Ungari omanäolisemaid ja kuulsamaid bände. Lokomotiv GT saavutas rahvusvahelise tuntuse, andes kontserte ka väljaspool Ungarit, sealhulgas Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides. LGT on esinenud ka Eestis. Nendelt on ilmunud 12 kauamängivat plaati (LP) Ungaris, 8 plaati on välja antud Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides. Veel on plaate ilmunud Argentinas, Tšehhoslovakkias, Poolas, Lääne-Saksamaal ja Hispaanias. 

Ansambli koosseis alates 1977. aastast: 

* Gábor Presser (klahvpillid, laul)
* Tamás Somló (basskitarr, saksofon, laul)
* János Karácsony (kitarrid, laul)
* János Solti (löökriistad).

Stuudioalbumid
--------------

* Locomotiv GT (1971)
* Ringasd el magad (1972)
* Bummm! (1973)
* Mindig magasabbra (1975)
* Locomotiv GT V. (1976)
* Zene – Mindenki másképp csinálja (1977)
* Mindenki (1978)
* Loksi (1980)
* Locomotiv GT X. (1982)
* Ellenfél nélkül (1984)
* 424 – Mozdonyopera (1997)
* A fiúk a kocsmába mentek (2002)
Kaart
**Vabaduse tänav** on tänav Rakveres.

Tänav asub linna keskosas, eraldades Õpetaja Heinamaa ja Lepiku linnaosa Seminari linnaosast, ning ulatub linnametsa läbides linna lõunaosas Linnuriigini. Alguse saab tänav Vabaduse platsilt, lõuna suunas on ristub Lembitu, Kungla, Vee, Karja, Piiri ja Saueaugu tänava, Lõuna põigu, Lilleoru ja Linnu teega. Tänav on Rakvere pikim – 1916 meetrit.

Tänav on kandnud algul **Suur-Põllu**, aastast 1927 Vabaduse, Eesti NSV ajal nimetati 1. juunil 1950. aastal Vabaduse tänav, **Viktor Kingissepa** tänavaks ja nüüd kannab taas Vabaduse tänava nime.

Tänav sai omale Vabaduse tänava nime, kui endisele kirikumaale hakati kujundama Vabaduse väljakut ja ausambamäe taha Johan Laidoneri nimelist parki.

Vabaduse ja Karja tänava nurgal paiknes Vana surnuaed, mis rajati 1777. aastal linna ja Rakvere kihelkonna eestlaste matusepaigana. Tõenäoliselt puhkab seal ka F. R. Kreutzwaldi isa Juhan aastast 1832. Otsus surnuaed sulgeda tehti 1933. aastal, kuid viimased surnud maeti veel pärast teist maailmasõda. Haljasalal aadressil Vabaduse tänav 25 asub Vana Surnuaia park.

Rakvere Gümnaasium, Vabaduse 1
Aadressil Vabaduse 1 asuv Rakvere Gümnaasiumi hoone on funktsionalistliku kooliarhitektuuri ja samas koolis varem õppinud arhitekt Alar Kotli sõjaeelse loomingu ilmekamaid näiteid. Hoone ehitati 1936–1938, olles Eestis esimene koolihoone, kus aula ja võimla paiknesid eraldi.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vabaduse tänav (Rakvere)** |

Viited
------

1. ↑  Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 13. märtsil 2017)
2. 1 2  Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020
3. ↑  Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020
4. ↑  Odette Kirss. "Jalutaja teejuht. Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.
Sean Morrison tähistamas 2018. aastal Cardiff City tõusemist Premier League'i
**Sean Joseph Morrison** (sündinud 8. jaanuaril 1991 Plymouthis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Cardiff City. Ta on klubi kapten.

Ta alustas noorena mängimist Plymouth Argyle'is. 2007. aastal liitus ta Swindon Towniga, mille meeskonnas tegi hooajal 2007–08 debüüdi League One'is. Ta mängis Swindon Townis kokku neljal hooajal. Osa hooajast 2009–10 veetis ta laenul Southend Unitedis.

2011. aastal liitus ta Inglismaa esiliiga klubiga Reading, kuid enne klubi põhimeeskonnaga liitumist mängis ta hooaja 2011–12 Huddersfield Towniga League One'is. Hooaeg 2012–13 oli Morrisoni jaoks tema esimene Inglismaa kõrgliigas. Ta lõi sel hooajal Premier League'is kaks väravat. Readingul hooajal 2012–13 kõrgliigasse püsima jääda ei õnnestunud.

Cardiff Cityga sõlmis ta lepingu 2014. aasta augustis. 2016. aasta septembris määrati ta klubi meeskonna kapteniks. Hooajal 2017–18 saadi esiliigas teine koht ja tõusti Premier League'i. 2018. aastal valiti Morrison Cardiff City aasta mängijaks.

Välislingid
-----------

 Sean Morrison – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**"Maakera harta"** (inglise "The Earth Charter") on õiglase, jätkusuutliku ja rahumeelse maailma põhiväärtuste ja põhimõtete deklaratsioon, mis valmis 2000. aastal. Harta taheti kehtestada juba 1. jaanuaril 2002, kuid senini (2012) pole seda veel tehtud.

"Maakera harta" eelkäija oli "Maailma looduskaitseharta".

ÜRO algatatud harta oli kavandatud vastu võtta ühena Rio de Janeiro konverentsi dokumentidest. Aeg polnud aga sellise riikidevahelise leppe sõlmimiseks küps. 4000 valitsusväliste organisatsioonide esindajat, kes osalesid Rio de Janeiro konverentsiga samal ajal ülemaailmsel foorumil, võtsid eetilise kohustuse tagada säästev areng, et kindlustada elu maakeral 21. sajandil, ning jätkasid harta loomist ja levitamist.

Harta on heaks kiitnud üle 4500 organisatsiooni.

Tänapäeval on "Maakera harta" põhimõtteid kasutanud ja rakendanud mõned keskkonnaliikumised[*viide?*], samuti kannavad neid edasi haridusasutused ja vabaühendused kogu maailmas.

Vaata ka
--------

* Maailma looduskaitseharta

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn (vaadatud 24.10.2012).
Béla Bartók keskkooli lõpetamise ajal 1899
Béla Bartók (1927)
**Béla Viktor János Bartók** (25. märts 1881 Nagyszentmiklós – 26. september 1945 New York) oli ungari helilooja, pianist ja rahvamuusikateadlane. 

Ta sündis põllumajanduskooli direktori pojana Nagyszentmiklósis (tollal Austria-Ungari, nüüd Rumeenia). Pärast isa surma 1888. aastal kolis ta koos ema ja õe Erzsebetiga Nagyszőlősisse (tänapäeval Võnogradiv Ukrainas) ja seejärel Pozsonyisse (tänapäeval Bratislava Slovakkias). Lapsena oli ta kidurat kasvu ja haiglane ning kannatas kuni viienda eluaastani valuliku lööbe all.

Tema muusikaanne ilmnes varakult. Ema sõnul suutis ta eristada tantsurütme, mida ema talle klaveril mängis, veel enne, kui ta täislausetega rääkima õppis. Nelja-aastaselt oskas ta klaveril mängida juba 40 pala. Esimese avaliku kontserdi andis ta 11-aastaselt. Sealjuures esitas ta ka enese kaks aastat varem komponeeritud pala "Doonau kulg".

Ta õppis alates 1899. aastast Budapesti muusikaakadeemias klaverit ja kompositsiooni. Õpingute ajal tutvus Zoltán Kodályga, kellega koos ta kogus rahvamuusikat.

1908. aastal reisis ta koos Kodályga mööda maad, kogudes vanu ungari rahvalaule. Nende leiud olid üllatuslikud. Ungari rahvamuusikana oli varem esitletud mustlasmuusikat. Klassikaline näide sellest eksitusest on Ferenc Liszti "Ungari rapsoodiad" klaverile, mis põhinevad populaarsetel kunstlauludel, mida esitasid mustlasbändid. Seevastu vanad ungari rahvaviisid, mille avastasid Bartók ja Kodály, sarnanevad nendega vähe. Selle asemel avastasid nad, et paljud rahvalaulud põhinevad pentatoonikal, mis meenutab idamaade rahvalaule, näiteks Kesk-Aasia ja Siberi omi.

Bartókit mõjutas Richard Straussi muusika.

1909. aastal abiellus ta Márta Ziegleriga. Nende poeg Béla II sündis 1910. aastal. 1911. aastal kirjutas ta oma ainsa ooperi "Hertsog Sinihabeme loss" ja pühendas selle abikaasale. 1923 see abielu lahutati. Seejärel abiellus Bartók oma õpilase Ditta Pásztoryga. 1924 sündis Bartóki teine poeg Péter.

Ta on kirjutanud ooperi, kaks balletti, klaveri- ja viiulikontserte, koori- ja kammermuusikat. Noorena kirjutas ta peamiselt klaverimuusikat, keskeas lisandus keelpillimuusika. Vanas eas polnud tal lemmikinstrumenti.

Kirjandus
---------

* Bence Szabolcsi, "Béla Bartók" : [elu ja looming]. Tõlkinud Helju Tauk. Eesti Raamat, Tallinn 1973, 116 lk. (ka bibliograafia)
* György Kadar, "Bartóki ja Kodály elutööst kultuurivallutuste valguses: sissevaateid keskeuroopluse ja selle kultuuriloo võrdlevasse uurimisse massikultuuri ajastul". Soomekeelsest käsikirjast lühendatult tõlkinud Andres Langemets – Tuna 2002, nr. 3, lk. 4–17
Sean Kuraly 2017. aastal Boston Bruinsi särgis
**Sean Kuraly** (sündinud 20. jaanuaril 1993 Dublinis Ohio osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Columbus Blue Jackets keskründajana.

Aastatel 2012–2016 mängis ta neli hooaega Miami Ülikooli jäähokimeeskonnas. Hooajal 2015–2016 valiti ta National Collegiate Hockey Conference'i hooaja parimaks kaitsvaks ründemängijaks.

2011. aastal valis San Jose Sharks ta NHL-i *draft* '​is 133. valikuna. NHL-is debüteeris ta 3. novembril 2016 Boston Bruinsi mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Suurem osa hooajast 2016–17 mängis ta aga American Hockey League'i klubis Providence Bruins. NHL-is lõi ta oma kaks esimest väravat hooaja 2016–17 väljalangemismängudes Idakonverentsi veerandfinaalis Ottawa Senatorsi vastu. Bruinsis mängides oli tema resultatiivseim hooaeg 2019/20, mil ta lõi kuus väravat ja andis 17 väravasöötu. Hooajal 2018/19 jõudis ta Bruinsiga Stanley karikavõistlustel finaalmängudele, kus kaotati St. Louis Bluesile.

2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Columbus Blue Jacketsiga. Kohe esimesel hooajal Blue Jacketsis tegi Kuraly NHL-is oma seni resultatiivseima hooaja, kui lõi 14 väravat ja andis 16 väravasöötu.

Viited
------

1. ↑  "Columbus Blue Jackets sign center Sean Kuraly to four-year contract". Columbus Blue Jackets. 28. juuli 2021. Vaadatud 28. juulil 2021.

Välislingid
-----------

* Sean Kuraly NHL.com lehel
* Sean Kuraly hockeydb.com lehel

| * v
* r
Columbus Blue Jackets |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Joonas Korpisalo **·** Elvis Merzļikins **·** Daniil Tarassov |
| 
**Kaitsjad**: Gavin Bayreuther **·** Jake Bean **·** Nick Blankenburg **·** Adam Boqvist **·** Vladislav Gavrikov **·** Erik Gudbranson **·** Andrew Peeke **·** Zach Werenski |
| 
**Ründajad**: Justin Danforth **·** Liam Foudy **·** Johnny Gaudreau **·** Boone Jenner **·** Kent Johnson **·** Sean Kuraly **·** Patrik Laine **·** Gustav Nyquist **·** Mathieu Olivier **·** Eric Robinson **·** Jack Roslovic **·** Cole Sillinger **·** Jegor Tšinahhov **·** Jakub Voráček |
**Uue-Varbla mõisa kalmistu** on kalmistu Varbla kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Aruküla külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas.

Ajalugu
-------

Kalmistu rajasid arvatavasti Uue-Varbla mõisa tollased omanikud Nasackinid millalgi veel oma valitsemisaja (1792-1877) lõpul, sest esimene matus oli 1872. aastal. Mõisa omandas 1877. aastal Carl Julius Immanuel Schmidt, kes on ka ise hiljem maetud sellele kalmistule. Schmidtid müüsid mõisasüdame 1925. aastal ära, pärast seda pole kalmistule arvatavasti enam maetud kedagi.

Esimene matus oli 1872. aastal, kalmistule on teadaolevalt maetud 5 lahkunut.

Kirjeldus
---------

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 400 meetri kaugusele lõunaedelasse eraldipaiknevasse pargitaolisesse puudesallu. Mõisa peahoone tagaküljelt viib kalmistu lähedale sirge sihitee. Praegu on kalmistu rüüstatud, jäetud maha ning võsastunud. Hauatähiste säilimisest ei ole teateid.

Kalmistu pindala on 0,2 ha.

Kalmistule maetuid
------------------

* Carl Julius Immanuel Schmidt (18. august (vkj) 1851 - 13. oktoober (vkj) 1903)

Viited
------

1. 1 2  Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Lk 64
2. ↑  "Lääne maakond. Kalmistute nimekiri - erakalmistud". Eesti Rahvusarhiivi Riigiarhiiv, ERA R1271-1-143

Kirjandus
---------

* Alo Särg. "Uue-Varbla (*Neu-Werpel*)". // Pärnumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 94 ja 96
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
**Lodi** on linn USA-s California osariigis San Joaquini maakonnas.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 62 134. Aastal 2000 oli 68 000.

Lodi asutati 1859 pärast California kullapalaviku lõppu. Asula sai 1869 raudteeühenduse ja 1906 linnaõigused. Lodi on nime saanud Itaalias asuva Lodi linna järgi. Kuni 1874. aastani oli linna nimi **Mokelumne**.

Linn on tuntud Primitivo veini tootmise keskusena. 19. sajandil rajati Lodisse saeveski, viljaveski, mitmed viinamarjaistandused ja viljapuuaiad. Tänapäeval on Lodi piirkonnas mitmed suurtootmise, üldteenuste ja põllumajanduse ettevõtted.

Lodis on jahedad ja sademeterohked talved ning kuumad ja kuivad suved. Keskmine temperatuur jaanuaris on 13 °C ja juulis 33 °C. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur, milleks oli 44 °C, registreeriti 15. juunil 1961. Külmarekordiks on 11. jaanuaril 1949 mõõdetud -12 °C. Sademeid langeb 462 mm aastas. Jaanuar on sademeterohkeim kuu. Lumesadu on haruldane, kuid 12. jaanuaril 1930 langes 3,8 cm lund.

Sõpruslinnad
------------

Lodil on 2 sõpruslinna.

* Jaapan Kōfu, Jaapan
* Itaalia Lodi, Itaalia

Viited
------

1. ↑  ""Average Weather for Lodi, CA - Temperature and Precipitation"". Weather.com. Vaadatud 16. oktoober 2013.

Välislingid
-----------

* Lodi ametlik koduleht (*inglise keeles*)
Vana puiestee kalmistule.  
Foto: Robert Treufeldt, 2. august 2014
Kalmistu peatee.  
Foto: Robert Treufeldt, 2. august 2014
Kabel kalmistul.  
Foto: Robert Treufeldt, 2. august 2014
Hauad ja hauatähised kalmistul.  
Foto: Robert Treufeldt, 2. august 2014
**Ahja kalmistu** on kalmistu Võnnu kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ahja alevikus Põlva vallas Põlva maakonnas. Kalmistu jääb Ahja mõisa südamest linnulennult umbes 900 meetri kaugusele läände.

Ajalugu
-------

Kalmistu rajasid Ahja mõisa tollased omanikud Braschid 1884. aastal. Kalmistu rüüstasid 1919. aastal punased, sellele mõisa-ajal maetute üldarv ei ole teada. 

Kalmistu võeti 1932. aastal uuesti kasutusele ümbruskonna kalmistuna ning seda on hiljem laiendatud. Kalmistu on tänapäeval korras ja hooldatud ning selle valdaja on Põlva vald.

Kalmistu kabel
--------------

Kalmistu lääneosas paikneb kabel. See on ehitatud kabeli kohta harvaesinevalt juugendstiilis ning on tänapäeval hooldatud ja korras.

Kirjandus
---------

* "Võnnu". // Tartumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti I. Tartu 1925. Lk 505
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
* Valdo Praust. "Kõrvalhooned, pargid, mõisakompleksid". // Tartumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2008. Lk 54
* Valdo Praust. "Ahja mõis (*Aya*)". // Tartumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2008. Lk 81
* "Vana-Tartumaa baltisaksa mõisnike kalmistud". Tartu Postimees, 9. detsember 2008
* Alo Särg. "Ahja (*Aya*)". // Põlvamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2013. Lk 11-14
* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013

Välislingid
-----------

* Ahja mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
* Ahja vallavolikogu määrus nr 5, 29. veebruar 2012. "Ahja kalmistu kasutamise eeskiri"
Vitolo 2016. aastal Sevilla särgis
**Víctor Machín Pérez** (tuntud kui **Vitolo**; sündinud 2. novembril 1989 Las Palmases) on Hispaania jalgpallur, kes mängib vasaku äärepoolkaitsja või ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Getafe.

Ta alustas klubikarjääri Las Palmases. 2010. aasta augustis mängis ta esimest korda klubi põhimeeskonnas Hispaania esiliigas. Hooajal 2012–13 lõi ta Hispaania esiliigas 15 väravat.

Aastatel 2013–2017 mängis ta Hispaania kõrgliigas Sevilla meeskonnas. Ta võitis kolmel hooajal klubiga UEFA Euroopa Liiga.

2017. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Madridi Atléticoga. Hooaja 2017–18 esimeses pooles mängis ta laenul taas Las Palmases. Hooajal 2020–21 tuli ta Atléticoga Hispaania meistriks, kuid võrreldes varasemate hooaegadega sai oluliselt vähem mänguaega. 2021. aasta juulis läks ta laenule Getafesse.

Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi ta 2015. aasta märtsis sõprusmängus Hollandi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2016 MM-i valikmängus Liechtensteini vastu.

Saavutused
----------

Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2013–14, 2014–15, 2015–16
* Copa del Rey: Teine koht 2015–16
* Supercopa de España: Teine koht 2016
* UEFA Superkarikas: Teine koht 2014, 2015, 2016

Madridi Atlético
* La Liga: 2020–21
* UEFA Euroopa Liiga: 2017–18
* UEFA Superkarikas: 2018
**Lodeinoje Pole** (vepsa *Pöud*, soome *Lotinapelto*) on linn Venemaal Leningradi oblasti kirdeosas, Äänisjärvest Laadogasse voolava Sviri jõe vasakul kaldal (lõunakaldal), oluliste siseveeteede (Volga-Balti veetee ja Läänemere – Valge mere veetee) ääres. 

Linn on samanimelise rajooni keskus.

Lodeinoje Pole asutas 1702 Peeter I laevaehitajate asulana (nimi tuleb venekeelsest sõnast *лодя*). Aastast 1785 on see linn ja maakonnakeskus Aunuse kubermangus (1796–1801 Novgorodi kubermangus). 

Linn on metsa- ja puidutööstuse keskus. 

Linnast 2 km lõuna pool asub sõjaväelennuväli ja 21 km kaugusel Aleksander Svirski klooster.

Pilte
-----

* KirikKirik
* RaudteejaamRaudteejaam
* Õhtune vaade Lodeinoje Pole tänavaleÕhtune vaade Lodeinoje Pole tänavale
* Lodeinoje Pole prügikastLodeinoje Pole prügikast

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lodeinoje Pole** |

* Lodeinoje Pole koduleht (*vene keeles*)

Leningradi oblasti vapp
Leningradi oblasti linnad

Boksitogorsk  | Gattšina  | Jaanilinn  | Kamennogorsk  | Kingissepp  | Kiriši  | Kirovsk  | Kommunar  | Kudrovo  | Ljuban  | Lodeinoje Pole  | Luga  | Murino  | Nikolskoje  | Novaja Ladoga  | Otradnoje  | Pikaljovo  | Podporožje  | Primorsk  | Priozersk  | Schlüsselburg  | Sertolovo  | Sjasstroi  | Slantsõ  | Sosnovõi Bor  | Svetogorsk  | Tihvin  | Tosno  | Viiburi  | Volhov  | Volossovo  | Vsevoložsk  | Võssotsk
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; perekonnanime kohta vaata artiklit Arumets (perekonnanimi)* |

---

Männik
**Arumetsad** on üks peamisi metsatüübiklasse. 

Arumetsade peamiseks puuliigiks on harilik mänd või harilik kuusk. Lisaks okaspuudele võib seal kasvada veel arukaske, harilikku haaba ja sangleppa, aga ka laialehiseid puuliike tamme, saart, vahert jt. 

Arumetsad kasvavad mineraalmuldadel või õhukese turbakihiga (alla 30 cm) soostunud muldadel. Toitainerikkus võib olla arumetsades väga vahelduv, väga vaestest (nõmmemännikud) väga rikkani (loometsad). Niiskustingimused sõltuvad sellest, millisele kivimile muld on tekkinud ja sellest, kui sügaval on põhjavesi.

Arumetsade metsaklassi kuuluvad järgmised metsatüübirühmad :

* loometsad ja lookadastikud
* nõmmemetsad
* palumetsad
* laanemetsad
* salumetsad
* sürjametsad

E. Lõhmuse järgi kuuluvad siia ka soovikumetsad ja rabastuvad metsad.

Viited
------

1. 1 2  Arumetsad
2. ↑  Paal, J. 1997. Eesti taimkatte kasvukohatüüpide klassifikatsioon. Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus, Tallinn.
**Arunachal Pradesh** on India osariik, mis piirneb läänes Bhutani, põhjas Tiibeti ja idas Birmaga, lõunas Assami ja Nagalandi osariikidega.

Arunachal Pradesh, mida varem nimetati NEFA (*North East Frontier Agency*), oli 1987. aastani Assami osariigi osa. Talle anti osariigi staatus, arvestades julgeolekukaalutlusi idapiiril ning Hiina ja India vahelisi pingeid. Hiina peab Arunachal Pradeshi endale kuuluva Tiibeti osaks.

Rahvastik
---------

Naised apatani hõimust
Dokumentaalfilm Arunachal Pradeshi ühest suuremast rahvast, adidest 2021. aastal
Osariigi rahvastik on etniliselt mitmekesine. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 64,2% elanikest adivasid, mis on ühisnimetus erinevatele põliselanike hõimudele, mida kokku on osariigis üle 100. Neist 25 on üle 5000 liikmega. Suuremad hõimud on *Nissi, Adi Gallong, Wancho, Dafla, Monpa, Tagin, Adi Minyong, Nocte, Adi, Apatani, Galong, Mishmi, Nishang, Tangsa, Abor, Mishing (Miri), Khampti* ja *Adi Padam*. Ülejäänud elanikkond on sisserännanud. 

Põliselanikud räägivad erinevaid tiibeti-birma keeli. Immigrantide seas räägitakse enim bengali, nepali ja hindi keelt.

34,6% elanikest on hinduistid, 18,7% kristlased, 13,0% budistid ja 1,9% muslimid. 31,6% tunnistavad teisi, valdavalt animistlikke usundeid.

Haldusjaotus
------------

Osariik jaguneb 18 ringkonnaks:

* Anjawi ringkond
* Changlangi ringkond
* East Kamengi ringkond
* East Siangi ringkond
* Kurung Kumey ringkond
* Lohiti ringkond
* Longdingi ringkond
* Lower Dibang Valley ringkond
* Lower Subansiri ringkond
* Namsai ringkond
* Papum Pare ringkond
* Tawangi ringkond
* Tirāpi ringkond
* Upper Dibang Valley ringkond
* Upper Subansiri ringkond
* Upper Siangi ringkond
* West Kamengi ringkond
* West Siangi ringkond

Vaata ka
--------

* Tiibet
* Namsai kuldpagood

Välislingid
-----------

* Arunachal Pradeshi valitsuse koduleht

India 1. järgu haldusüksused

**Osariigid**: Andhra Pradesh **·**  Arunachal Pradesh **·**  Assam **·**  Bihar **·**  Chhattisgarh **·**  Goa **·**  Gujarat **·**  Haryana **·**  Himachal Pradesh **·**  Jharkhand **·**  Karnataka **·**  Kerala **·**  Lääne-Bengal **·**  Madhya Pradesh **·**  Maharashtra **·**  Manipur **·**  Meghalaya **·**  Mizoram **·**  Nagaland **·**  Odisha **·**  Pandžab **·**  Rajasthan **·**  Sikkim **·**  Tamil Nadu **·**  Telangana **·**  Tripura **·**  Uttarakhand **·**  Uttar Pradesh

**Liiduterritooriumid**: Andamanid ja Nicobarid **·**  Chandigarh **·**  Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu **·**  Delhi **·**  Jammu ja Kashmir **·**  Ladakh **·**  Lakshadweep **·**  Puducherry
Panga pank varahommikul
Panga pank
**Panga pank** ehk **Mustjala pank** asub Saaremaa põhjaranniku läänepoolsemas osas, Panga küla lähedal. 

Panga ulatus on umbes 2,5 km ja see asub Panga neeme põhja-, loode- ja lääneküljel. 

Panga pank on kõrgeim Saaremaa ja Muhu põhjaranniku pankadest (21,3 m). Kõrgeim punkt on neeme loodetipust veidi lõuna pool. Mujal jaguneb pank kaheks astanguks, millest teine jääb 13 m kõrgusest merre laskuvast järsakust veidi sisemaa poole.

Pangal asub ka Panga tulepaak.

Panga pank on looduslik pühapaik, kus on tähistatud karusepäeva.

Rahvajutud räägivad, et sealt iga aasta üks inimene või loom merejumalale või näkile ohvriks alla tõugatud, et veevalitseja muid inimesi õnnetuse eest hoiaks (Luce, Wahrheit…, lk 112-113).

Pildid
------

* Panga pankPanga pank
* Parkimisplats ja muu vajalik turistide teenindamiseks aastal 2007Parkimisplats ja muu vajalik turistide teenindamiseks aastal 2007
* Vaade pangale suvel 2007. aastal.Vaade pangale suvel 2007. aastal.
* Panga jalamil tekib rusukallePanga jalamil tekib rusukalle
* Pank päikseloojangu ajalPank päikseloojangu ajal
* Mustjala pank 74Mustjala pank 74
* Alpinistid pangal 74Alpinistid pangal 74
* Ronimisvõistlused pank 74Ronimisvõistlused pank 74
* Ronimisvõistlused pank 74Ronimisvõistlused pank 74
* Alpinistid pangal 74Alpinistid pangal 74

Kirjandus
---------

* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 46–47.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Panga pank** |

* Panga pank saaremaa.ee
* Tiiu Märss, Alvar Soesoo, Heldur Nestor: Saaremaa pangad
Sergio Escudero 2020. aastal Sevilla särgis
**Sergio Escudero Palomo** (sündinud 2. septembril 1989 Valladolidis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Valladolidi Real.

Ta alustas klubikarjääri Real Murcias. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2009. aasta juunis Hispaania esiliigas.

2010. aasta suvel liitus ta Saksamaa kõrgliigaklubiga Schalke, kuid sai seal võrdlemisi vähe mänguaega. 2013. aasta jaanuaris läks ta laenule Hispaania kõrgliigaklubisse Getafe. 2013. aasta juulis sõlmis ta Getafega püsiva lepingu.

2015. aasta juuli siirdus Escudero Sevillasse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Hooaegadel 2015–16 ja 2019–20 võitis ta Sevillaga UEFA Euroopa Liiga. Sevillas mängis ta kuni hooaja 2020–21 lõpuni.

2021. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Granada. 2022. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Valladolidi Realiga (aastatel 1998–2004 oli ta kuulunud Valladolid Reali akadeemiasse).

Saavutused
----------

Schalke 04
* DFB-Pokal: 2010–11
* DFL-Supercup: 2011

Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2015–16, 2019–20
**Priit Reiska** (sündinud 3. jaanuaril 1970 Tallinnas) on eesti pedagoogikateadlane.

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 37. keskkooli ja 1993. aastal Tallinna Pedagoogilise Ülikooli füüsika erialal; *dr. sc. paed.* (füüsika didaktika, 1999, Kieli Ülikool), väitekiri "Physiklernen und Handeln von Schülern in Estland und in Deutschland", *dr. sc. paed. habil* (füüsika didaktika, 2002, Kieli Ülikool), väitekiri "Experimente und Computersimulationen. Empirische Untersuchung zum Handeln im Experiment und am Computer unter dem Einfluss von physikalischem Wissen". 

Aastatel 1992–1993 oli Tallinna 6. Õhtukooli õpetaja, 1992–1993 Tallinna Pedagoolise Ülikooli laborant, 1993–2002 Kieli Ülikooli teadur. Seejärel oli alates 1999. aastast Tallinna Pedagoogilise Ülikooli rakendusfüüsika õppetooli vanemteadur, 2001–2003 vanemteadur, 2005–2008 Tallinna Ülikooli kasvatusteaduskonna dekaan, 2009– professor, õppeprorektor. 

Alates 1. septembrist 2020 kuni 15. maini 2021 on ta Tallinna Ülikooli rektori kohusetäitja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: arvuti rakendamine füüsika õpetamisel, arvutisimulatsioonid, mõistekaardi meetod, arvutisimulatsioon ja reaaleksperiment (mõju õpilaste teadmistele ning tegevuse kompetentsusele loodusteaduslike ainete õpetamisel), loodusteadusliku hariduse relevantsus üldhariduskoolis. Umbes 40 teadustrükist.

Isiklikku
---------

Tema isa oli tehnikateadlane Rein Reiska.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Physiklernen und Handeln von Schülern in Estland und in Deutschland. Eine empirische Untersuchung zu zwei unterschiedlichen Unterrichtskonzepten im Bereich von Energie und Energieversorgung mit den Methoden Concept Mapping und Computersimulation. Frankfurt a. M. 1999
* Science Knowledge and Intervention in Computer Simulation Studies on STS-Teaching and Traditional Physics Lessons (kaasautor). // Int. Organization for Sci. and Technol. Education. Sci. and Technol. Education in New Millenium. Prag, 2000
* Einsatz und computergestützte Auswertung von Concept Maps mit modalen Netzen und Bereichsdiagrammen (kaasautor). // Concept Mapping in fachdidaktischen Forschungsprojekten der Physik und Chemie. Berlin, 2000
* Concept Mapping as a Tool for Research in Science Education (kaasautor). // Research in Science Education – Past, Present and Future. Dordrecht, 2001
* Experimente und Computersimulationen. Empirische Untersuchung zum Handeln im Experiment und am Computer unter dem Einfluss von physikalischem Wissen. Frankfurt a. M. 2005.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Priit Reiska Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Allaniit** on epidoodi rühma mineraal.

Allaniidi keemiline valem: (Ca,Mn,Ce,La,Y)2(Fe2+,Fe3+,Al)3O(OH)(Si2O7)(SiO4). Valemist nähtub, et kristallstruktuuris toimuvad mitmesugused asendumised. Et asenduvate ioonide valentsid on 2 või 3, siis toimub tavaliselt ühe ioonidepaari asendumine teisega, et säiliks neutraalne kogusumma. Näiteks Ca2+ + Al3+ ⇌ Ce3+ + Fe2+

Võimalikud on veel mitmesugused muud asendumised, mida keemiline valem ei kirjelda, sest allaniit võib sisaldada ka uraani, tooriumi, magneesiumi, titaani, naatriumi, tina, vanaadiumi jne.

Allaniit esineb aktsessoorse mineraalina graniidi, granodioriidi, dioriidi, süeniidi, neile vastavate vulkaaniliste analoogide ning pegmatiidi koostises. Tavaliselt esineb allaniit koos biotiidi ja küünekiviga. Moondekivimeist võivad allaniiti sisaldada gneiss, kristalne kilt, amfiboliit ja skarn.

Tänapäeval jagatakse allaniit ametlikult kolmeks mineraaliks: allaniit-(Ce), allaniit-(La) ja allaniit-(Y), vastavalt sellele, kes mineraalis domineeriv haruldane muldmetall on tseerium, lantaan või ütrium. Mineraal on saanud nime šoti mineraloogi Thomas Allani järgi. Mineraali tüüplokaliteediks on Aluki saar Gröönimaal, kust Karl Ludwig Giesecke seda esimest korda leidis.
Ülempreester Sergei Ivannikov (1999)
**Sergius** (vene keeles Сергий; kodanikunimega **Sergei Ivanovitš Ivannikov**, vene keeles Сергей Иванович Иванников; sündinud 29. augustil 1957) on Vene Õigeusu Kiriku vaimulik (piiskop). 2015. aasta maist on ta Vene Õigeusu Kiriku Altai metropoolia pea tiitliga Barnauli ja Altai metropoliit. Aastatel 1986-2003 teenis ta vaimulikuna (preestrina) Vene Õigeusu Kiriku Eesti piiskopkonnas.

Ta sündis 29. augustil 1957 Troitskoje asulas Nikolski rajoonis Orjoli oblastis. Ta lõpetas aastal 1972 Troitskoje asulas 8-klassilise kooli, aastal 1972 Livnõ 2. Keskkooli. Aastatel 1975–1977 teenis ta Nõukogude armees. Pärast armeeteenistust töötas autojuhina ja kohalikus õigeusukirikus kojamehena.

Aastal 1979 astus ta Moskva Vaimulikku Seminari, aastal 1982 Moskva Vaimulikku Akadeemiasse, mille lõpetas aastal 1986. 21. novembril 1985 pühitseti ta diakoniks, 23. veebruaril 1986 preestriks.

Pärast akadeemia lõpetamist suunas metropoliit Aleksius (Rüdiger) ta 1986. aasta suvel preestriks Vene Õigeusu Kiriku Eesti piiskopkonda. 1. veebruarist 1987 kuni maini 1992 teenis ta preestrina Kuremäe kloostris. Seejärel määrati ta Narva Issanda Ülestõusmise Peakiriku koguduse preestriks, seal olles juhatas ta laste pühapäevakooli; ühtlasi hooldas ta Vasknarva ja Jaama Püha Nikolause kogudust. 30. aprillil 1995 ülendati ta ülempreestriks. 1. juunil 2000 määrati ta Tallinna Aleksander Nevski stauropegiaalse koguduse esipreestriks. 16. juuli 2002 sai ta eriliste teenete eest Eesti kodakondsuse. 1. juunil 2003 määrati ta Tallinna Jumalaema Kõikide Kurbade Rõõmu Ikooni koguduse esipreestriks, kus ta teenis 1. novembrini 2003.

1. novembrist 2003 määrati ta Moskva Patriarhaadi Välissidemete osakonna töötajaks. 5. jaanuaril 2004 pühitseti ta mungaks nimega *Sergius*. 25. märtsil 2004 määrati ta Vene Jeruusalemma Misjoni liikmeks.

Viited
------

1. ↑
**Gustaf Allan Pettersson** (19. september 1911 – 20. juuni 1980) oli Rootsi helilooja.

Ta sündis sepa neljalapselises perekonnas Granhammari mõisas umbes 35 km kaugusel Stockholmist, kuid kasvas vaestes oludes üles Stockholmis, kuhu jäi kogu eluks. Ta ütles ise oma lapsepõlve kohta, et ta pidi muusika asemel õppima sepatööd, tema isa oli alkohoolik, kuid ema vaga naine, kes laulis ja mängis oma lastega.

1930. aastal hakkas ta õppima viiuli- ja vioolamängu ning kontrapunkti ja harmooniat Stockholmi konservatooriumis. Ta sai silmapaistvaks vioolamängijaks, kuid juba 1930. aastatel hakkas kirjutama ka laule ja kammermuusikat. Teise maailmasõja puhkedes õppis ta Pariisis vioolat. 1940. aastatel töötas ta viiuldajana Stockholmi Kontserdiühingu orkestris ja võttis komponeerimise eratunde Karl-Birger Blomdahlilt ja Otto Olssonilt. Tema tähtsamad teosed sellest kümnendist olid 24 laulu tsüklis "Barfotasånger" ('paljajalu laulud'; 1943–1945) ning kontsert viiulile ja keelpillikvartetile (1949).

1951. aastal kirjutas ta esimese oma seitsmeteistkümnest sümfooniast, kuid jättis selle lõpetamata. Samal aastal läks ta Pariisi kompositsiooni õppima. Rootsi naasis ta 1953. aastal ja sel aastal diagnoositi ta polüartriit. 1962. aastaks, kui valmis tema viies sümfoonia, oli ta tervis tõsiselt halvenenud. Petterssoni menukaim teos oli tema seitsmes sümfoonia (1966–1967), mille esitusi on rohkem salvestatud kui tema teisi teoseid ning mis tõi talle rahvusvahelise tuntuse.

1970. aastal oli ta pärast üheksanda sümfoonia valmimist üheksa kuud haiglaravil, kus alustas kümnenda kirjutamist. See valmis 1972. Oma elu viimasel kümnendil kirjutas ta veel kaheteistkümnenda sümfoonia (1973) segakoorile ja orkestrile, kantaadi "Vox Humana" Ladina-Ameerika luuletajate tekstidele (1974), kontserdid viiulile ja orkestrile (1977–1978) ning vioolale ja orkestrile (1979).

Petterssoni seitsmeteistkümnes sümfoonia jäi lõpetamata, sest 68-aastaselt ta suri.
**Priit Tomson** (sündinud 3. novembril 1942 Tallinnas) on endine eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur, kes mängis aastatel 1963–1976 Kalevi esindusmeeskonnas ja Eesti koondises ning võitis Nõukogude Liidu korvpallikoondisega tiitlivõistlustelt seitse medalit. Tomson valiti 2010. aastal Eesti korvpalli kuulsuste halli.

Haridus
-------

Tomson lõpetas 1961. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1976. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi peenmehaanika erialal.

Sportlaskarjäär
---------------

Tomson mängis aastatel 1963–1976 Kalevi esindusmeeskonnas ja Eesti koondises, 1969. aastast kaptenina.

Tomson võitis Nõukogude Liidu koondmeeskonna liikmena 1968. aasta Mexico olümpiamängudel pronksmedali, maailmameistrivõistlustel 1967. ja 1974. aastal kuld- ja 1970. aastal pronksmedali ning tuli 1967. 1969. ja 1971. aastal Euroopa meistriks.

Ta võitis universiaadil 1970. aastal kuld- ja 1965. aastal hõbemedali ning Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil 1967. aastal hõbe- ja 1971. aastal pronksmedali.

Tomson tuli TPI (1961–1965) ja Harju KEK-i meeskonnas (1979) kuuekordseks Eesti meistriks ning võitis seitse karikat.

Mängijaprofiil
--------------

Ääremängijana tegutsenud 193 cm pikkust Tomsonit kirjeldati kui korvpalliaristokraati, keda iseloomustasid oskuslik tegutsemine ründelauas ja täpne keskpositsioonivise ning kelle ülesandeks oli tihti neutraliseerida vastaste ohtlikke mängumehi. Ta pika karjääri jooksul Eesti koondise resultatiivseim mängija.

Hilisem töö
-----------

Tomson töötas aastatel 1976–1984 Harju KEK-is (Kolhoosidevaheline Ehituskontor), 1984–1987 Eesti NSV Spordikomitees sportmängude osakonna juhatajana, 1987–1991 Eesti Spordigümnaasiumis õpetaja-metoodikuna ja 1991–1995 Soomes treenerina. Aastatel 1992–2017 oli ta Eltete Eesti OÜ müügijuht ja juhatuse liige.

Tunnustus
---------

* 1967 – NSV Liidu teeneline meistersportlane
* 2001 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk
* 2010 – Eesti korvpalli kuulsuste hall
* 2013 – Eesti Vabariigi spordipreemia (**elutööpreemia** – suurepäraste sportlike saavutuste eest tippsportlasena korvpallis)

Isiklikku
---------

Tema õde on endine korvpallur ning spordiarst ja arstiteadlane Katrin Aasvee.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Biograafia ESBL-is
2. ↑  Eesti korvpall 100 - Kuulsuste Hall - Priit Tomson
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1507

Kirjandus
---------

* Eesti entsüklopeedia. 14. kd (Eesti elulood). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2000. Lk 540.

Välislingid
-----------

* Priit Tomson veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Biograafia ESBL-is
* Priit Tomsoni sporditulemused
Maugi saared
**Maugi saared** (tšamorro keeles *Ma'ok* 'kindel' või 'igavene') on kolm koos paiknevat saart Vaikses ookeanis Mariaani saarestikus. Saarestiku kogupindala on 2,128 km².

Saared kuuluvad halduslikult Põhja-Mariaanidesse ja on seetõttu osa Ameerika Ühendriikidest.

Kolm saart on:

* Kita ehk Põhjasaar, 46,6 ha, kõrgus 227 m
* Higashi ehk Idasaar, 95,1 ha, kõrgus 215 m
* Nishi ehk Läänesaar, 71,1 ha, kõrgus 178 m.

Saared on vee all oleva kustunud vulkaani kaldeera servad. Vulkaani kunagise tipu asemel on tänapäeval sügav ja ruumikas looduslik sadam. Saartele on iseloomulikud kõrged ja järsud kaljud. Põhjas ja läänes on näha basaldist sambaid, mis meenutavad hauakive.

Maugi saarte taimkate koosneb peamiselt rohttaimedest. Leidub üksikuid kookospalme.

Teise Maailmasõja ajal oli Maugi saartel Jaapani mehitatud ilmajaam.

6. jaanuaril 2009 määras USA president George Bush noorem Maugi saared osaks Mariaani süviku merekaitsealast, mistõttu selles piirkonnas on keelatud kalapüük äriliseks otstarbeks.

Välislingid
-----------

 Maugi saared – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Äänisranna rajoon** on haldusüksus Karjala Vabariigis Venemaal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Äänisranna rajooni elanikest venelasi 80,6%, valgevenelasi 5,0%, karjalasi 5,0%, soomlasi 3,1% ja muudest rahvustest inimesi 6,3%.

Äänisranna rajooni koosseisus oli varem Vepsa rahvusvald, mille ala on nüüd jaotatud kolme külaasunduse vahel.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2012. Vaadatud 3. juulil 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Karjala Vabariigi haldusjaotus

Aunuse rajoon ▪ Belomorski rajoon ▪ Kalevala rahvusrajoon ▪ Karhumäe rajoon ▪ Kemi rajoon ▪ Kontupohja rajoon ▪ Kostamuse linn ▪ Lahdenpohja rajoon ▪ Louhi rajoon ▪ Mujejärvi rajoon ▪ Petroskoi linn ▪ Pitkäranta rajoon ▪ Prääsä rajoon ▪ Puudosi rajoon ▪ Segeža rajoon ▪ Sortavala rajoon ▪ Suojärvi rajoon ▪ Äänisranna rajoon
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Tšiili |
|  |
| 1. ring | 1928 | Pool-raskekaal |

**Sergio Ojeda Doren** (23. jaanuar 1906 Santiago – 1. jaanuar 1996 Los Angeles, USA) oli Tšiili poksija, poksitegelane ja poliitik.

Poksija ja poksitegelasena
--------------------------

Ta oli 1920. aastatel mitmekordne Tšiili meister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg).

Ta osales poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid sattus kohe 1. ringis kokku hilisema kuldmedali- ja olümpiavõitjaga Víctor Avendañoga (Argentina), kaotas oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Pärast poksijakarjääri lõppu töötas ta kinnisvara- ja kindlustusmaklerina. Alates 1944. aastast tegutses ta Tšiili elukutselise poksi tegelasena. Ta organiseeris 1946. aastal tolleaegse elukutseliste raskekaalu maailmameistri Joe Louisi turnee Tšiilis. Tema tegevus aitas oluliselt tõsta poksi populaarsust Tšiilis.

Poliitikuna
-----------

Ta oli alates 1949. aastast seotud Agraarse Töölisparteiga. Selle partei nimekirjas valiti ta 1953. aastal Tšiili parlamenti. Seal oli ta seotud eelkõige haridusküsimustega.

1957. aastal läks ta kohtu alla süüdistatuna kinnisvaraga seotud pettustes ja altkäemaksuvõtmistes. Ta läks 1970. aastal USA-sse, kuhu jäi kuni oma surmani.

Viited
------

1. ↑  9. suveolümpiamängude poksivõistlus. Amsterdam 1928. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Sergio Ojeda veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Sergio Ojeda Doren. Tšiili parlamendiliikmete elulood. Hispaania keeles
**Naked Idol** on Soome rokkbänd, mille lõid 2006. aastal Espoos bändi liider Sami Wolking ja Jones. Naked Idoli esimene singel "My Weakness" ilmus 31. märtsil 2010 ja sama aasta detsembris ilmus ka singli promo. Teine singel "Back From Oblivion" ilmus 2011. aastal. 2012. aasta jaanuaris lahkus bändist trummar A.J, kuna ta ei saanud teiste bändi liikmetega hästi läbi. Naked Idol sai augustis 2012 ka endale uue laulja Malcolmi. A.J asemele tuli 2013. aasta märtsi lõpus Kreeka trummar Jannis K. ning ka Austraaliast pärit kitarrist Johnny E lahkus bändist 2012. aasta suvel isiklikel põhjustel, kuid tema asemel tuli uus liige 2012. aasta lõpus. Naked Idoli kolmas singel "Boys of Summer" jõudis Soome raadiojaamadesse 11. juulil 2013. Digitaalselt ilmus see müüki 15. augustil. Singli müügitulud annetatakse Punase Risti katastroofifondile. Nende neljas singel "Shattered" ilmus raadiojaamadesse 12. augustil. Singlitel "Shattered" ja "Boys of Summer" mängib trumme Sampsa Astala.

Liikmed
-------

* Soome Malcolm (vokalist) (Malcolm Shroff) (2012-)
* Soome Magnum (bass, taustalaul, klahvpillide & süntesaatori arvutil esitamine) (Sami Wolking) (2006-)
* Soome Manu (kitarr, taustalaul) (2014-)
* Soome Anti (kitarr, taustalaul, klahvpillide & süntesaatori arvutil esitamine) (Antti Saari) (2006-)
* Kreeka Jannis K. (trummid) (2013 kevad -)

### Endised liikmed

* Soome Jones (taustalaul) (2006-2014)

* Austraalia Johnny E (kitarr, taustalaul) (John Emslie)
* Kanada Brian James (vokalist) (Brian Forth)
* Soome A.J (trummid, taustalaul) (Antti Saari)
* Jens (vokalist) (Jens Kirkland)
* Soome Tim (kitarr, taustalaul) (Tim Norrgrann)
* Soome Jekku (trummid) (Mikko Kattelus)
* Soome Marco (kitarr) (Marko Konttinen)
* Soome Teemu (kitarr) (Teemu Sarjovaara)

Diskograafia
------------

### Singlid

 **My Weakness (raadio ja promo väljaanne, 2010)**

1. My Weakness (4:18)

**Back From Oblivion (promo väljaanne, 2011)**

1. Back From Oblivion (3:28)
2. My Weakness (4:18)

**Boys Of Summer (koos Sampsa Astalaga) (raadio ja digitaalväljaanne, 2013)**

1. Boys Of Summer (4:45)

**Shattered featuring (koos Sampsa Astalaga) (raadio ja promo väljaanne, 2013)**

1. Shattered (4:07)
2. Boys Of Summer (4:45)

**"I Saw Mommy Kissing Santa Claus" (digitaalväljaanne, 2014)**

1. "I Saw Mommy Kissing Santa Claus" (2:41)

### EPd

**Filthy Fairies (31. oktoober 2013)**

1. Shattered (4:07)
2. Hungry (For You)
3. Filthy Fairies
4. Jane
5. Devil Ridin' Shotgun

Välislingid
-----------

* Ansambli koduleht
* Ansambli MySpace