Arheoloogiamuuseum 5. sajandil ehitatud Vienne'i Peetruse kirikus
Vaade Poitiers' Baptistère Saint-Jeanile lõunast
Üks Jouarre'i krüpti kapiteelidest, mille eeskujuks on olnud rooma komposiitkapiteel: äratuntavad motiivid on munavööt, pärlvööt, akantuselehed ja abakuseõis
**Merovingide kunst** on Frangi riigis Merovingide dünastia valitsusajal, 5.–8. sajandil loodud kunst. Kunstiperiood ühendas hilisantiigi, varakristliku kunsti ja bütsantsi kunsti, samuti rahvasterännuaja, keldi, kopti ja idamaade kunsti elemente, kuid ei pakkunud kunstiajaloos märkimisväärseid uuendusi. Merovingide kunsti iseloomustas germaani hõimude kunsti pärandina rikkalik abstraktne geomeetriline ornament ja külluslik dekoratiivsus, alates 5. sajandi lõpust kaob peaaegu täiesti inimfiguuri kujutamine, mis oli hilisantiigis veel tavaline.

Merovingide kunst paigutatakse eelromaani kunsti alla. Ajaliselt järgneb merovingide kunstile karolingide kunst.

Arhitektuur
-----------

Pärast Frangi riigi ühendamist Chlodovech I valitsuse alla oli peamine uus arhitektuurisuund kirikute, eelkõige kloostrikirikute ehitamine. Plaanilt järgisid need enamasti Rooma basiilikaid, kuid neis leidub ka Süüria ja Armeenia arhitektuuri mõjusid. Erinevalt Idamaadest ehitati peamiselt kivist. Tänapäeval on enamik sel perioodil ehitatud suuri kirikuid tugevasti ümber ehitatud ja Merovingide-aegne kavatis on nähtavale tulnud arheoloogilistel väljakaevamistel. Toursi piiskopi Gregoriuse kroonikas frankide ajaloost on Toursi piiskopi St Perpetuusi ajal (460–490) ehitatud St. Martini basiilika kirjeldus, mille järgi see oli üks kaunimaid Merovingide-aegseid kirikuid, milles oli 120 marmorsammast, idatornid ja palju mosaiike. On teada, et seal oli pühaku sarkofaag või relikviaar eksponeeritud nähtavana altari taga, mis oli uuendus võrreldes rooma tavadega. Ainuke tänapäevani säilinud kirik Merovingide ajast on 5.–6. sajandil ehitatud Peetruse kirik Vienne'is Isère'i departemangus.

Väiksematest hoonetest on säilinud mõned baptisteeriumid, mis jäid hilisematel ajalooperioodidel aktiivsest kasutamisest kõrvale ja pääsesid ümberehitamisest. Kolm kaheksanurkset baptisteeriumi Aix-en-Provence'is, Riezis ja Fréjusis on kaetud piilaritele toetuva kupliga, annavad tunnistust Süüria arhitektuuri mõjust (Riezi ristimiskabel on väga sarnane Izra Georgi kirikule Süürias). Erandlik on neliksiiru kujulise põhiplaaniga baptisteerium Venasque'is, Vaucluse'i departemangus. Poitiers' St-Jeani baptisteerium, ehitatud Rooma-aegse hoone varemetele, on täisnurkne hoone apsiididega kolmes küljes. On erinevaid seisukohti ses osas, kui palju on seal hilisemaid ümberehitusi, kuid Merovingide-aegsetena on kindlalt äratuntavad hoonet kaunistavad marmorkapiteelid.

Jälgi Merovingide arhitektuurist on säilinud mõnede kirikute krüptides, mis muutusid oluliseks kirikuhoone osaks seoses tugevneva pühakutekultusega. Säilinud Merovingide-aegsed krüptid on Seurinis Bordeaux's, Grenoble'i St. Laurenti kirikus (tänapäeval Grenoble'i arheoloogiamuuseum) ja 7. sajandi Jouarre'i kloostrikirikus.

### Pildid

* Fréjusi katedraali ristimiskabelFréjusi katedraali ristimiskabel
* Fréjusi katedraali ristimiskabeli sisevaadeFréjusi katedraali ristimiskabeli sisevaade
* Riezi baptisteeriumRiezi baptisteerium
* Riezi baptisteeriumi kapiteelid ja kuppelRiezi baptisteeriumi kapiteelid ja kuppel
* Venasque'i neliksiirukujulise, nelja apsiidiga ristimiskabeli sisevaadeVenasque'i neliksiirukujulise, nelja apsiidiga ristimiskabeli sisevaade
* Poitiers' baptisteeriumi sisevaadePoitiers' baptisteeriumi sisevaade
* Krüpt Grenoble'isKrüpt Grenoble'is
* Vaade Jouarre'i kloostrikiriku krüptiVaade Jouarre'i kloostrikiriku krüpti

Muud kunstiliigid
-----------------

Initsiaal Luxeuil' lektsionaarist, 16v
Autuni nn Gundohinuse evangeeliumi frontispiss, 12v, annab tunnistust iiri-anglosaksi käsikirjakoolkonna mõjust
Kala ja paabulinnuga initsiaal Autuni evangeeliumist (Autun ms3 175v)
### Kullassepakunst

Olulisel kohal oli kullassepakunst, loodi palju väikesemõõtmelisi väärisesemeid, ehteid ja rõivaaksessuaare, aga ka religiooniga seotud artefakte, nagu liturgilised nõud (tuntuim näide Gourdoni aardeleid). Tänapäeval muuseumides leiduvad esemed on leitud hauapanustena, osa on kirikute varakambrites ja üht-teist teatakse kunagistest kullassepatöödest kaasaegsete kirjelduste järgi. Pinnatöötluses ja ornamentikas olid tuntavad rahvasterännuaegse loomastiili mõjud.

* Türkiisi ja granaatidega kaunistatud liturgiline kullast karikasTürkiisi ja granaatidega kaunistatud liturgiline kullast karikas
* Oterdisega (almandiinid ja türkiisid) kaunistatud kullast pateenOterdisega (almandiinid ja türkiisid) kaunistatud kullast pateen
* Kastrelikviaar, u 700. aastastKastrelikviaar, u 700. aastast
* Kullast granuleeritud pitsatsõrmusKullast granuleeritud pitsatsõrmus
* Sõled, sõrmus, naastud ja ehtenõel 4.–7. sajandi Trivières' nekropolist (Hainaut, Belgia)Sõled, sõrmus, naastud ja ehtenõel 4.–7. sajandi Trivières' nekropolist (Hainaut, Belgia)
* Kotkapeadega fiibulaKotkapeadega fiibula
* Kaunistatud rihmakeel, 600.-700. aastadKaunistatud rihmakeel, 600.-700. aastad

### Skulptuur

Kivi- ja marmorskulptuuri loodi vähe, enamasti Rooma traditsiooni primitiivselt matkides, peamiselt arhitektuuri jaoks. Sarkofaagide kaunistuseks on enamasti madalalt uurendatud geomeetriline pinnaornament, harvem hilisantiigist laenatud motiivistikuga reljeefkaunistused.

* Osa marmorplaadist, mis kujutab Iisaku ohverdamist. 5. sajandOsa marmorplaadist, mis kujutab Iisaku ohverdamist. 5. sajand
* Kapiteeli fragment. 6. sajandKapiteeli fragment. 6. sajand
* Pühaku sarkofaag kristike motiividega, 6. sajandPühaku sarkofaag kristike motiividega, 6. sajand
* Reljeef samal sarkofaagilReljeef samal sarkofaagil
* Epitaaf 7. sajandistEpitaaf 7. sajandist
* Ristiga reljeef kirikust Narbonne'is. 7. sajandRistiga reljeef kirikust Narbonne'is. 7. sajand
* Osa 7.-8. sajandi sarkofaagistOsa 7.-8. sajandi sarkofaagist
* Lihtsa pinnakaunistusega sarkofaagid 7.-8. sajandistLihtsa pinnakaunistusega sarkofaagid 7.-8. sajandist

### Käsikirjad

Merovingide kunsti tähtsaimaks pärandiks on käsikirjad, nendes leiduv kirjakunst ja illustratsioonid. Nagu iiri-anglosaksi käsikirjades, on ka Mandri-Euroopa Merovingide-aegsetes käsikirjades lisaks mustale tindile kasutusel väike hulk säravaid mineraalvärve, eelkõige punane, roheline ja kollane, ja kasutatakse samu fantaasiarikkaid loomamotiive nagu metallehistööski, näiteks võivad initsiaalid ja teised suurtähed olla kujundatud lindudest ja kaladest. Üks tuntumaid käsikirju on 8. sajandist pärit Gellone sakramentaar (Bibliothèque Nationale, Paris). Selle perioodi loojate kunstilised oskused ei olnud eriti väljapaistvad, kuid jõulisus ja originaalsus, kuidas sulatati kokku barbarite kunstitraditsioon ja Vahemere maade kunstitraditsioon, jätkus ka karolingide ja romaani kunstis kaua pärast Merovingide dünastia lõppu.

* Ruutkapitaalis ja merovingide kirjas lehekülg Toursi Gregoriuse "Frankide ajaloost" (7. sajand)Ruutkapitaalis ja merovingide kirjas lehekülg Toursi Gregoriuse "Frankide ajaloost" (7. sajand)
* Untsiaalkirjas gallikaani missaraamat - BAV Pal.lat.493 f36r (incipit missa)Untsiaalkirjas gallikaani missaraamat - BAV Pal.lat.493 f36r (*incipit missa*)
* Merovingide kirjas lektsionaar Luxeuil'stMerovingide kirjas lektsionaar Luxeuil'st
* Gellone sakramentaar. Frontispiss ja incipitGellone sakramentaar. Frontispiss ja *incipit*
* Untsiaalis käsikiri, nn Missale Gothicum Luxeuil' kloostristUntsiaalis käsikiri, nn Missale Gothicum Luxeuil' kloostrist

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Merovingide kunst** |

Vaata ka
--------

* Merovingide kiri
* Iiri-anglosaksi kunst

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
3. ↑

  


| * v
* r
Lääne kunst |
| --- |
| Vanaaeg | 

* Egeuse
* Kreeka
* Etruski
* Rooma
* Keldi

 |
| Keskaeg | 

* Varakristlik
* Rahvasterännuaja
* Iiri-anglosaksi
* Viikingite
* Läänegootide
* Kopti
* Bütsantsi
* Mauri
* Merovingide
* Karolingide
* Ottode
* Romaanika
* Gootika
* Tuudorstiil

 |
| Renessanss | 

* Eelrenessanss
* Vararenessanss
* Kõrgrenessanss
* Elizabethi stiil
* Jamesi stiil
* Doonau koolkond
* Manerism
* Fontainebleau koolkond

 |
| 17. sajand | 

* Barokk
* Louis XIII stiil
* Louis XIV stiil
* George'i stiil
* Kuninganna Anne'i stiil
* Adamstiil
* Barokk-klassitsism
* Madalmaade kuldajastu

 |
| 18. sajand | 

* George'i stiil
* Rokokoo
* Louis XV stiil
* Regendistiil
* Louis XVI stiil
* Klassitsism

 |
| 19. sajand | 

* Romantism
* Naivism
* Realism
* Victoria stiil
* Historitsism
	+ uusbütsants
	+ uusromaanika
	+ uusgootika
	+ uusrenessanss
	+ uusbarokk
	+ uusrokokoo
* Biidermeier
* Barbizoni koolkond
* Prerafaeliidid
* Peredvižnikud
* Akademism
* Estetism
* *La Belle Époque*
* Heimatstiil
* Juugend
* Eklektitsism
* Impressionism
* Postimpressionism
* Neoimpressionism
* Divisionism
* Puäntillism
* *Les Nabis*
* Süntetism
* Sümbolism
* Hudsoni jõe koolkond

 |
| 20. sajand | 

* *Arts and Crafts*
* Edwardi stiil
* Fovism
* Die Brücke
* Kubism
* Ekspressionism
* Futurism
* Metafüüsiline maal
* Lutšism (rajonism)
* Der Blaue Reiter
* Orfism
* Suprematism
* *Ash Can School*
* Dadaism
* *De Stijl*
* Uusklassitsism
* Purism
* Bauhaus
* Kinetism
* Uusasjalikkus
* Sürrealism
* Pretsisionism
* *Art déco*
* Sotsiaalne realism
* Sotsialistlik realism
* Abstraktne ekspressionism
* *Color Field*
* Abstraktsionism
* Lüüriline abstraktsionism
* CoBrA
* *Action painting*
* Meediakunst
* Popkunst
* Lettrism
* Uusdadaism
* Opkunst
* Uusrealism
* Kontseptuaalkunst
* Maakunst
* Videokunst
* Minimalism
* *Fluxus*
* Fotorealism
* *Performance*
* Installatsioonikunst
* *Art brut*
* Uusekspressionism
* *Lowbrow*

 |
| 21. sajand | 

* Hüperrealism
* Uusfuturism
* *Stuckism*
* *Superflat*
* Uusmodernism

 |
| Seotud artiklid | 

* Kunstirühmituste loend
* Moodne kunst
* Modernism
* Postmodernistlik kunst
* Avangardism

 |