recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Lillepeenar
**Peenar** (inglise keeles *bedding; garden plot*) on piiritletud ala aias või pargis, mis on ette valmistatud taimede kasvatamiseks. Peenras võib kasvatada nii ilutaimi kui ka saagitaimi.

Peenra tüübid
-------------

Peenrakastid on tavaliselt tehtud puidust, kivist või betoonist ja võivad olla eri pikkuse ja kujuga. Peenrakastidega tõstetakse muld näiliselt tavalisest maapinnast kõrgemale, see on eriti hea külma kliima puhul, sest nii soojeneb muld kiiremini. Peenrakastid on kasulikud, sest ei soodusta umbrohu teket ja pikendavad kasvuperioodi. Maapinnast kõrgemal paiknevad istutuskastid jäävad jalgrajalt kõrvale ning seetõttu ei teki kokkusurutud mulda, mis häiriks taimede kasvamist. 

Lillepeenrad asetsevad tavaliselt maapinnal. Peamine eesmärk on muuta aeda kaunimaks. 

Köögiviljapeenraks peetakse peenart, kus kasvatatakse taimi inimese tarbeks, enamasti toiduks. Tavaliselt kasvatatakse tarbepeenral maitsetaimi ja juurvilju. 

Piiritletud peenrad on tavaliselt istutatud aia, hoonete või teede äärde. Enamasti on loodud esteetilisel otstarbel.

Kiviktaimla on iluaia osa, kus korrapäraselt või vabalt paigutatud looduslike kivide vahel kasvatatakse peamiselt mägiste või kiviste alade taimi.

Kuidas rajada peenart
---------------------

Peenra rajamiseks tuleb kõigepealt valida istutusala asukoht, mis vastab taimede nõudmistele valguse osas. Ala pinnavorm võiks olla tasane, nii jaotub vesi pinnal ühtlaselt. Mulla testimine annab ülevaate mulla koostisest. Tuleb veenduda, et taimed valitakse aeda mullastiku- ja valgustingimusi arvestades. Kõik taimed, millel on samad kasvutingimused, sobivad üksteise kõrvale.

Valitud ala tuleb seejärel puhastada umbrohust ning valmistada ette vastavatele taimedele vajalike toitainete ja väetisega. Järgmiseks tuleb mulda kaevata augud või vagu, mis on kuni 50 cm sügavune. Samuti tuleb mulda kobestada, et seal poleks tükke. Tuleb lisada väetis ja istutatavad seemned ning katta need õrna mullakihiga. Pealeaetava mulla paksus sõltub taimedest ning järgida tuleb just liigile vastavaid nõudeid. Sibulate istutamise puhul peab mugula pealmine osa olema 3-4 cm sügavusel õrna mullakihi all. See jälle oleneb istutavast taimest. Pinnast tuleb regulaarselt kasta, et muld ei oleks kuiv.

Vaata ka
--------

* Kõrgpeenar

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* Püsilillepeenra rajamine
Vaade peaväravast kagusse piki ühte peateed.  
Foto: Robert Treufeldt, 19. märts 2021
**Kalkara mereväekalmistu** on kalmistu Malta saare kaguosas Maltas.

Kalmistu asub Kalkara linnas, peavärav on *Triq Santa Rokku* ja *Triq San Leonardu* ristmikul. Kalmistu kogupindala on umbes 2 hektarit.

Kalmistu rajas Briti kuninglik merevägi, esimene teadaolev matus oli 1903. aastal. Maltale toodi 1917. aastal palju Gallipoli kampaanias haavatuid, kes siis mereväehospidalis surnuna maeti sellele kalmistule.

Kalmistu jaguneb reformeeritud ja rooma-katoliku osaks. Kalmistul on 1085 Esimeses ja Teises maailmasõjas hukkunud Rahvaste Ühenduse sõjaväelase hauda. Palju haudu on tähistatud Rahvaste Ühenduse Sõjahaudade Komisjoni (*Commonwealth War Graves Commission*; CWGC) hauakividega. Enamik Rahvaste Ühenduse sõjaväelaste haudadest (351 Esimesest ja 694 Teisest maailmasõjast; kokku 1045 maetut) on kalmistu reformeeritud osas.

Lisaks on kalmistul 137 Rahvaste Ühendusse mittekuuluvate riikide (peamiselt Jaapani mereväelased Esimese maailmasõja ajast) sõjaväelase ja 1445 mittesõjaväelase hauda.

Kalmistu on Malta riiklik kultuurimälestis.

Pildid
------

* Vaade kalmistule.Foto: 1. juuni 2010Vaade kalmistule.  
Foto: 1. juuni 2010
* Kalmistu peavärav.Foto: 25. märts 2017Kalmistu peavärav.  
Foto: 25. märts 2017
* Kalmistu plaan. Põhjasuund on vasakul.Foto: 25. märts 2017Kalmistu plaan. Põhjasuund on vasakul.  
Foto: 25. märts 2017
* Üldvaade kalmistule.Foto: 25. märts 2017Üldvaade kalmistule.  
Foto: 25. märts 2017
* Hauatähis kalmistul.Foto: 25. märts 2017Hauatähis kalmistul.  
Foto: 25. märts 2017
* Kalmistu Jaapani osa.Foto: 25. märts 2017Kalmistu Jaapani osa.  
Foto: 25. märts 2017


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kalkara mereväekalmistu** |
Asenduspõhimõte
**Asenduspõhimõte** on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Surnud vanema asemele astunud lapsed pärivad võrdsetes osades selle osa pärandist, millele olnuks õigus nende surnud vanemal.

Asenduspõhimõte seadusjärgse pärimise printsiibina
--------------------------------------------------

Põhimõtet rakendatakse juhul, kui seadusjärgselt pärima õigustatud sugulane on surnud. Sellisel juhul astuvad pärija asemele tema alanejad sugulased ja pärivad tema asemel pärandi osa mille oleks pärinud surnud sugulane (PärS § 13 lg 5 - esimese järjekorra puhul, mille põhimõtted kohalduvad ka pärimisel teises ja kolmandas järjekorras - vastavalt PärS § 14 lg-d 2 ja 3 ning PärS § 15 lg-d 2 ja 3 koos esimese järjekorra põhimõtetega). Järelikult kui isik on surnud enne pärandi avanemist, astuvad asenduspõhimõtte kohaselt tema asemele tema alanejad sugulased. Enne pärandi avanemist surnud pärija asemele astuvad alanejad pärivad selle osa, mille oleks pärinud nende üleneja, kui ta ei oleks surnud (tüvikonna põhimõte).

Näide
-----

Asenduspõhimõtet selgitab pildil olev skeem, kus on pärandajal kaks last, kellest üks on surnud. Kui mõlemad lapsed oleksid elus, siis päriksid nad mõlemad ½ pärandist. Kuna üks laps on surnud, siis asenduspõhimõtte kohaselt astub tema asemele surnud lapse laps (pärandaja lapselaps), kes pärib samuti ½ pärandist. Kui surnud lapsel oleks mitu last, siis päriksid nad kõik võrdsetes osadena lapse osapärandist (nt 2 lapselapse puhul mõlemad ¼ kogupärandist).

Viited
------

1. ↑  Pärimisseadus § 13 lg 5. - RT I, 10.03.2016, 16.
2. ↑  "Pärimisseadus".
3. ↑  "Pärimisseadus".
4. ↑  "Pärimisseadus".
**Kalju Vaikjärv** (sündinud 1. juunil 1954 Krasnojarski krais Vene NFSV-s) on eesti sporditegelane.

Haridus
-------

Lõpetas 1972. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1977. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna majandusliku informatsiooni mehhaniseeritud töötlemise eriala.

Töö
---

Kontori-, kirja- ja kunstitarvete hulgimüügiga tegeleva AS Vunderi aktsionär ja juhatuse esimees.

Sportlasena
-----------

Noorena harrastas Peeter Torro ja Uno Kajaku juhendamisel suusakahevõistlust, võitis 1971. aastal Eesti NSV noorte meistrivõistlustel kahevõistluse üksikvõistluses pronksi. Peale kõrgkooli lõpetamist hakkas harrastama orienteerumist.

Sporditegelasena
----------------

Ta oli 1982. aastal TA Orienteerumisklubi asutajaliige ja esimene esimees.

Aastatel 1984–1987 oli ta Eesti NSV Orienteerumisföderatsiooni ja aastatel 1987–1994 Eesti Orienteerumisliidu (EOL) president. Tema algatusel võeti 1985. aastal kasutusele Eesti orienteerujate koodisüsteem (EOL kood) ja 1990. aastal hakkas ilmuma väljaanne "Orienteerumisinfo". Tema presidendiks oleku ajal võeti Eesti Orienteerumisliit 10. juulil 1992 Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni liikmeks.

Ta oli üks Eesti Spordi Keskliidu (ESK) taastajatest, aastatel 1990–1994 ESK juhatuse liige. Aastatel 1992–1994 Eesti Olümpiakomitee liige.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti Spordi Biograafiline Leksikon. Vaikjärv, Kalju
2. ↑  TTÜ lõpetajad 1918-2006
3. ↑  "Inforegister. Kalju Vaikjärv". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. veebruar 2015. Vaadatud 10. veebruaril 2015.
4. ↑  "ESBL sporditulemused. 31. Eesti meistrivõistlused - Individuaalne tavavõistlus". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. veebruar 2015. Vaadatud 10. veebruaril 2015.
5. ↑  "TA OK ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2015. Vaadatud 10. veebruaril 2015.
6. ↑  Vello Viirsalu. Eesti orienteerumise sünd ja hiilgeaastad 1959–1970. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2006

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Helju Ridali** (aastani 1977 **Helju Variksoo**; sündinud 1. detsembril 1943 Pluitsa külas Mäe vallas Petserimaal) on eesti keeleteadlane, germanist.

Elulugu
-------

Helju Ridali on põllumajandustöötajate tütar. Ta lõpetas 1962. aastal Värska Keskkooli, 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli saksa filoloogina ja 1974. aastal aspirantuuri. 

Filoloogiamagister (1993, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Zur Semstruktur deutscher be-, er- und ver-Verben. Zu einigen Möglichkeiten ihrer Wiedergabe im Estnischen". Täiendas end Saksamaal ja Šveitsis.

Oli 1967–1969 Jõgeva Keskkooli saksa keele õpetaja, 1969–1992 Tallinna Pedagoogikaülikooli saksa keele kateedri vanemõpetaja, 1992–1994 saksa keele lektor, 1994–2002 dotsent, 1986–1987 saksa keele kateedri ja 1992–1998 saksa keele lektoraadi juhataja, aastast 2002 saksa keele lektor. 
Lugenud saksa keele morfoloogiat ja süntaksit, stilistikat ja leksikoloogiat.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: saksa ja eesti keele fraseoloogia võrdlev uurimine, saksa prefiksverbide semantika edasiandmine eesti keeles, saksakeelsete tekstide stiili uurimine. 1994–98 rahvusvahelise lingvistilise ajakirja "Triangulum. Germanistisches Jahrbuch für Estland, Lettland, Litauen" teadusnõukogu liige. 45 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Glossar stilistischer Grundbegriffe. Tallinn, 1998
* Zur stilistischen Analyse literarische Texte im DaF-Unterricht. // Deutsch in Estland und Ungarn. Frankfurt a.M. 2001
* Germanistik in Tallinn: Texte, Thesen und Projekte zur deutschen Sprache und Literatur. H. 2 (koost). Tallinn, 2002
* Zur Farbsymbolik in der deutschen und estnischen Phraseologie (Am Beispiel von festen Wendugen mit schwarz und weiß als einer Bedeutungskomponente). // Die deutsche Sprache im vielsprachigen Europa des 21. Jrhs. Szeged, 2002
* Phraseologismen mit einem Zahlwort als obligatorischer Komponente im Deutschen und Estnischen. // Germanistik – Traditionspflege und neue Herausforderungen. Szeged, 2003
* Zur Frequenz und Symbolik deutscher und estnischer Farbphraseologismen. // Beit. zur Geschichte der deutschen Sprache im Baltikum IV. Stuttgart, 2005.

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Kirjandus
---------

* Tallinna Pedagoogikaülikool (2002), 66
* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 100, 111.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Helju Ridali Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Vastsündinud makaak imiteerib keele näitamist. Oletatakse, et see on võimalik peegelneuronite töö kaudu
**Peegelneuron** (inglise *mirror neuron*) on niisugune visuomotoorne neuroni liik mitmete loomade peaajus, mis ergastub teatava tegevuse puhul ning samuti siis, kui loom samasugust tegevust märkab kellegi teise juures. Seega neuron "peegeldab" teise isendi käitumist, justkui oleks organism ise seda käitumist sooritanud.

Peegelneuronite olemasolu kaudu seletatakse näiteks imiteerimise ja empaatia mehhanisme, samuti keele omandamist.

Peegelneuronite avastamisel on oluline roll Giacomo Rizzolattil ja tema kaasuurijatel. Need avastati makaagiajus: *Cortex praemotorius* es. Need ergastuvad kui ahv sooritab teatud tegevust, samal ajal teist indiviidi jälgides (ahvi või inimest).

Hiljem on ahvide mootorneuronite süsteem tuvastatud ka inimestel.

Imikute (inimlapse) mõõtmistulemused võivad näidata, et peegelneuronite võrgustik areneb enne 12. elukuud, ja võib aidata imikul teiste inimeste käitumist mõista.

Peegelneuronid annavad meile vihjeid kaaslaste kavatsuste kohta. Need ei ergastu, kui nähakse kedagi põhjuseta nägusid tegemas. Need ergastuvad kui tajuvad eesmärgi püstitamist, isegi kui see pole lõpule viidud või on muutmisel. Armastussuhetes tähendavad peegelneuronid seda, et teame kohe, mida meie armastatu tegema hakkab. Seda tõendavad inimeste kehakeele uuringud, inimestel esineb teatavat etteaimatav sünkroonsust suhtlemisel.

V. S. Ramachandran on käinud välja hüpoteesi, et peegelneuronid võivad mängida rolli inimese eneseteadlikkuses.

Häiretega peegelneuronite võrgustikus seostatakse autismi.

Avastamine
----------

Parma Ülikooli neuropsühholoogi Giacomo Rizzolatti laboris liikus ringi kas Vittorio Gallese või Leo Fogassi; täpselt pole teada. Samal ajal istus emane makaak elektroodid ajus ootamas järgmist motoorse kontrollkatse ülesannet. Teadlane haaras kätte kas maapähkli või jäätise ja seejärel kostis ahvi ajuaktiivsust salvestavast arvutist heli.

Viited
------

1. ↑  Frans de Waal, 2002.
2. ↑  Johnson 2014:95.
3. ↑  Joe Navarro
4. ↑  Sourya Acharya, Samarth Shukla, Mirror neurons: Enigma of the metaphysical modular brain, J Nat Sci Biol Med. juuli-detsember 2012 ; 3(2): 118–124, doi: 10.4103/0976-9668.101878, PMCID: PMC3510904, veebiversioon (vaadatud 22.11.2015)(*inglise keeles*)
5. ↑  Johnson 2014:95

Kirjandus
---------

* Di Pellegrino, G.; Fadiga, L.; Fogassi, L.; Gallese, V.; Rizzolatti, G. "Understanding motor events: a neurophysiological study". Experimental Brain Research. 91: 176–180. doi: 10.1007/bf00230027, 1992.
* Kõlakoda – muusika tekib imiteerimisest, Sirp, 1.02.2008.
* Stefan Klein, Vittorio Gallese, Kas kaasatundmine on omakasu?, Eesti Päevaleht, 27. juuni 2008
* Sue Johnson, "Armastuse tähendus. Uus revolutsiooniline teadus armastusest.", 95-96, 2014.
**Entiteedirealism** on teadusfilosoofias realismi poolik variant, mis peab reaalseteks ainult entiteete, mitte teooriaid (teaduse seadusi). 

Tuntud entiteedirealistide seas on Ian Hacking ja Nancy Cartwright. 

Entiteedirealism tunnistab reaalseks need entiteedid, mida rakendatakse eksperimendis. Argument selle kasuks on umbes niisugune: kui mingist entiteedist ja selle põhjuslikest seostest nii palju aru saadakse, et teda saab kasutada tööriistana (nagu näiteks haamrit, millega naelu seina lüüakse), siis ei ole mõistlik tema reaalsust eitada.

Kui neid saab pihustada, siis nad on reaalsed
---------------------------------------------

Hacking kirjeldab oma entiteedirealismi 1983 ilmunud raamatus "Representing and Intervening".

Ta räägib sellest, kuidas ta saab teada ühest katsest naabruses asuvas füüsikalaboris. Tegu oli Stanfordi Ülikooli füüsikute eksperimendiga, mille eesmärk oli tõestada, et on olemas vabad kvargid laenguga 1/3e. Selleks jahutatakse nioobiumist kera (tilk) ülijuhtivustemperatuurile 9 K ning muudetakse vähehaaval selle laengut. Nüüd tehakse üleminekul negatiivselt laengult positiivsele (või ümberpöördult) kindlaks, kas see leiab aset laengu 0 või +1/3e või −1/3e juures. Viimasel juhtumil oletatakse, et kera sisaldab vaba kvarki. Vastusena küsimusele, kuidas nioobiumkera laengut muudetakse, tsiteerib Hacking tuttavat füüsikut: "Selles faasis me pihustame teda laengu suurendamiseks positronidega või laengu vähendamiseks elektronidega." Selle kirjelduse põhjal otsustab Hacking (tema enda legendi järgi) uskuda elektronide olemasolusse ning seega ühe realismiversiooni kasuks. 

### Reaalsed entiteedid

Entiteedi kausaalsete omaduste mõistmine võimaldab kasutada seda entiteeti tööriistana. Seega ei ole see entiteet Hackingi jaoks enam mõttekonstruktsioon, tema roll ei ole enam "nähtuste päästmine" (nagu arvab näiteks Bas van Fraassen), vaid (võimalik) tööriist. See viis, kuidas eksperimentaatorid on entiteedirealistid, ei ole Hackingi seisukohast problemaatiline. 

### Teooriarealismi vastu

Hacking ei mõista nn teooriarealismi, mille kohaselt teaduses on tõeseid teooriaid. Eksperimentaator ise ei pea uskuma mingisse kindlasse teooriasse. Sageli on palju erinevate veendumustega uurijaid, seda ka eksperimenti läbiviiva uurijate rühma sees. Mõnikord võetakse nähtuse seletamiseks appi hoopis teistsuguste vaadetega inimene. 

Ka kõikide teooriate ühisosa ei saa pidada eksperimentaatorite veendumuseks, sest see ühisosa ei pruugi ise teooria olla.
**Peeglikatse** on katse, millega tuvastatakse eneseteadlikkuse olemasolu inimestel ja teatud liiki loomadel.

Katse töötas välja biopsühholoog Gordon Gallup noorem 1970. aastal šimpansite ja teiste ahvide (1972, Amsterdam) imikute peal.

Imikud ja väikelapsed ei hakka iseennast peeglis ära tundma enne 12–20 kuu, teiste allikate kohaselt 18–24 kuu vanuseks saamist.

Testiga kontrollitakse katsealuse eneseteadlikkust. Uurides, kuidas reageerivad inimesed ja katseloomad peeglit nähes omaenese peegelpildile.

Katselooma näole tehakse maitsetu ja lõhnatu värvainega täpp ja tema ette asetatakse peegel, delfiinidele reflekteeriv pind. Teadlaste ülesandeks jääb vaadelda ja üles tähendada, kui sageli katsealune loom täppi puudutas või sellele tähelepanu pööras. Seejärel võrreldi tulemusi peeglita kontrollrühma tulemustega.

Šimpansid on läbinud katse ning ka teistel suurtel ahvidel – bonobotel ehk kääbusšimpansidel, orangutanidel ja gorilladel – on vastavat suutlikkust demonstreeritud. Hiljem on peegelkatse läbinud emased aasia elevandid ja isane silmikdelfiin (*Tursiops truncatus*).

Lindudest on katse sooritanud harakas.

Kirjandus
---------

* Lauri Jürisoo, Kas loom tunneb end peeglist ära? Sõltub loomast!, 04.04.2015

Välislingid
-----------

* Diana Reiss, Lori Marino, Mirror self-recognition in the bottlenose dolphin: A case of cognitive convergence, PNAS, 98 (10) 5937-5942; , 2001.
* Frans de Waal, Joshua M. Plotnik ja Diana Reiss, Self-recognition in an Asian elephant, (eneseteadlikkuse katse aasia elevantidel PNAS, 103 (45) 17053-17057, 2006.
* Youtube'i video: A Conversation With Koko
**Paul Henri Benjamin d'Estournelles de Constant** (22. november 1852 La Flèche, Sarthe'i departemang – 15. mai 1924 Pariis) oli Prantsuse diplomaat ja poliitik.

Ta õppis Pariisis õigusteadust ja idamaade keeli. 1876. aastal alustas ta diplomaadikarjääri.

1909. aastal sai ta Nobeli rahuauhinna.

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
**Jean Hardouin** (ladina **Joannes Harduinus**; 23. detsember 1646 Quimper – 3. september 1729 Pariis) oli prantsuse teoloog, filoloog ja ajaloolane.

Hardouin esindas allikakriitika äärmuslikku suunda, kaheldes kõigis tunnustatud ajalooallikais. Tema arvates oli kogu 14. sajandist varasem kirikuajalugu väljamõeldis ja põhines hilisematel võltsingutel. Võltsijateks olid tema sõnul ateistid ja ketserid (nagu John Wycliffe, Martin Luther ja Jean Calvin), kes kasutasid seda oma vaadete propageerimiseks. Võltsingus olevat osalenud kõik vanemad vaimulikud ordud (peale jesuiitide). Muuhulgas olevat välja mõeldud kirikuisad (nagu Augustinus), ajaloolised ketserid (nagu ariaanlased), enamik paavste ja pühakuid. Võltsitud olevat ka kreeka- (mis põhjendasid katoliku kirikust sõltumatu õigeusu kiriku eksistentsi enne 14. sajandit) ja heebreakeelsed allikad. Katoliku kiriku õpetus seevastu põhines muutmatul kirjutamata ja anonüümsel traditsioonil ja ladinakeelsel piiblil.

Välislingid
-----------

* Artikkel Catholic Encyclopedias (1913)
* Jean Hardouin’s Theory of Universal Forgery
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on 1947. aasta kodusõjast; teiste aastate kohta vaata Paraguay kodusõda (1911–1912) ja Paraguay kodusõda (1922).* |

---

**Paraguay kodusõda** (ka **paljajalgne kodusõda** või **teine Paraguay kodusõda**) oli 1947. aasta märtsist augustini Paraguays toimunud kodusõda.

Taust
-----

Aastal 1949 peatas president Higinio Morínigo põhiseaduse kehtimise ning keelustas kõik erakonnad. Morínigo võimu vastased hakkasid korraldama üldstreike ja üliõpilasmeeleavaldusi. Aastal 1946 taasseadustas Morínigo poliitilise tegevuse ning moodustas koos Revolutsioonilise Febrerista Partei ja Colorado Parteiga valitsuse. Juba 11. jaanuaril 1947 lahkus Faberista Partei valitsusest, süüdistades Morínigot Colorado Partei eelistamises.

Konflikt
--------

Faberistad astusid liitu Liberaalse Partei ja Paraguay Kommunistliku Parteiga. Ülestõusu, mis kasvas kiiresti kodusõjaks, asus juhtima endine president ja Faberista Partei asutaja Rafael Franco. Varem valitsusele ustavad olnud Paraguay relvajõud lõhenesid.

Mässuliste poolel olid kõik erakonnad peale Colorado Partei, enamik pankuritest ning ametnikest ja 80% relvajõudude ohvitseridest. Üheteistkümnest armeediviisist liitus mässulistega neli: 8. märtsil alustasid ülestõusu kaks Concepcióni jalaväediviisi, paar päeva hiljem liitusid nendega kaks Gran Chaco jalaväediviisi.

Valitsuse poolel olid Colorado Partei, kolm Campo Grande ratsadiviisi, kolm Asuncióni diviisi (jalaväe-, side- ja pioneer-) ning teise maailmasõja Ameerika Ühendriikide relvastusega varustatud Paraguarí suurtükidiviis. Relvastuse hulgas oli palju M1 Garand vintpüsse, aga ka ameeriklastelt saadud Saksamaalt sõjasaagiks võetud MP40 püstolkuulipildujaid. Valitsusväed olid mässulistest paremini varustatud. Nende jaoks mängis suurt rolli ka Argentina ja president Juan Peróni toetus.

27. aprillil liitus mässulistega ka merevägi ning alustas Asuncióni pommitamist, nad löödi tagasi Paraguaríst kindral Alfredo Stroessneri juhtimisel tulnud suurtükidiviisi poolt. Laevastiku kaks suurimat suurtükilaeva, Paraguay ja Humaitá, sattusid Buenos Aireses paranduses olles mässuliste kätte.

President oli mässu mahasurumisel edukas ning augustiks 1947 oli riik uuesti tema kontrolli all. Kolmandik paraguailastest oli riigist põgenenud.

Vaata ka
--------

* Paraguay osalusel toimunud sõdade loend

Viited
------

* Sapienza, Antonio Luis (Helion, 2018). *Aerial Operations in the Revolutions of 1922 & 1947 in Paraguay. The First Dogfights in South America.*

Välislingid
-----------

* Armed conflict database entry
*Mitte segi ajada Tallinna tänavaga Peterburi tee*

---

Peterburi maantee. Vaade Hermanni lossist
Tollipunkt Peterburi maanteel pärast Eesti taasiseseisvuse saavutamist 1991. aastal
**Peterburi maantee** on tänav Narva idaosas Narva vanalinna linnaosas. Ta ühendab Peetri platsi Sõpruse sillaga. Tänava pikkus on umbes 370 m.

Aadressil Peterburi maantee 1 asub Maksu- ja Tolliameti Narva-Jaanilinna Narva maantee piiripunkt (Narva-2 piiripunkt asub Kose tänav 6), Peterburi maantee 2 aga Narva linnus ja Narva Muuseum.

Ajalugu
-------

20. sajandi alguses kandis tänav nime **Hermanni tänav** (**Германовская улица**). Praeguse nime sai tänav 11. mail 1994. Enne seda alates 1952. aastast kandis tänav nime *Leningradi maantee*.

* Vaade Hermanni tänavale sillastVaade Hermanni tänavale sillast
* Hermanni tänavHermanni tänav

Viited
------

1. ↑  Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel.– Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127.
2. ↑  Narva linnavolikogu otsus
3. ↑  Kohanimeandmebaas (vaadatud 27.02.2016)
**Digitaalkuju** ehk **digitaalne kuju** (inglise keeles *digital form*) on andmete (tekst, pilt, audio- ja videosignaal) esitus digitaalsel ehk numbrilisel kujul (inglise keeles on *digit* number), täpsemalt kahendsüsteemi numbritega 1 ja 0 (neid nimetatakse siin bittideks). Andmete teisendamist digitaalkujule nimetatakse digiteerimiseks.

Andmeid digiteeritakse seepärast, et neid oleks hõlpsam töödelda ja talletada, samuti kaovabalt (moonutusteta) edastada internetti ja mobiilsidet kasutades. Et digitaalkujul edastatud infot saaks kasutada, teisendatakse see vastuvõtuseadmes (arvutis, mobiiltelefonis) tagasi loetavaks tekstiks, nähtavaks pildiks ja kuuldavaks heliks.

Vahepeal digitaalkujule üle viidavate andmeobjektide nimetuse algul võib olla digitaalne, digitaal- ja/või digi-, näiteks:

* digitaalne allkirjastamine, digitaalne dokumendihaldus, digitaalne signaalitöötlus;
* digitaalallkiri, digitaalarhiivindus, digitaaltelevisioon;
* digilugu, digiraamat, digiretsept.

Mõnel juhul võib analoogkuju üldse puududa, näiteks digiallkiri, digiraha, või siis põhineb tegevus digitaaltehnikal (digitaalne jalajälg) või digivahendite (arvuti, internet) kasutamisel (digitaalne kirjaoskus).

Kuna andmeüksuste digitaalkujud saadakse ja neid töödeldakse elektroonika vahenditega, siis on digitaalsega samas tähenduses kasutusel ka elektrooniline ehk elektroonne, elektron- ja e-:

* elektrooniline dokument, elektrooniline kirjastamine, elektrooniline muusika;
* elektronkiri, elektronmuusika, elektronpost;
* e-arve, e-hääletamine, e-kiri, e-post, e-raamat, e-riik.

Viited
------

1. ↑  Estterm (Eesti Keele Instituudi mitmekeelne terminibaas)[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Sõnaveeb: digiteerimine
Claude Bernard
**Claude Bernard** (12. juuli 1813 Saint-Julien – 10. veebruar 1878 Pariis) oli prantsuse füsioloog ja loodusteadlane. Claude Bernard kirjeldas oma eksperimentaalse töö käigus nii pankrease rolli seedimises kui ka maksa rolli glükogeneesis. Claude Bernardi tuntakse tänapäeval kui esimest teadlast, kes rõhutas homöostaasi olulisust loomade füsioloogias. Oma töödes nimetas Claude Bernard seda protsessi stabiilse sisemise keskkonna ehk *milieu interior*'i tagamiseks ning väitis, et stabiilse füsioloogilise keskkonna säilitamine organismis on keskseid protsesse elusorganismide füsioloogias. 20. sajandil populariseeris Ameerika Ühendriikide füsioloog Walter Bradford Cannon selle termini asemel mõistet homöostaas, millena neid protsesse kirjeldatakse ka tänapäeva teaduskirjanduses.

1868. aastast oli ta Prantsuse Akadeemia liige.

Välislingid
-----------

* A. I Boullerne, Neurophysiology to Neuroanatomy: the transition from Claude Bernard to Louis Antoine Ranvier, Archives Italiennes de Biologie, 149 (Suppl.): 38-46, 2011.. veebiversioon (vaadatud 05.01.2015.a.)(*inglise keeles*)
Digitaalallkiri võimaldab kasutajatel elektrooniliselt teha toiminguid, mida eelnevalt tuli allkirjastada paberil. **Eesti digitaalallkirja** süsteem on aluseks mõnedele riigi populaarsematele e-teenustele, sh ettevõtte registreerimine võrgus, e-pangad, e-hääletamine ja elektrooniline maksude esitamine – sisuliselt mistahes teenused, millel on kehtivuse tõestamiseks vaja allkirja.

Ajalugu
-------

Esimene digitaalallkiri anti 2002. aastal. Lõppkasutajate ja süsteemiintegraatorite jaoks lasti välja mitmeid vabavaraprogramme. Kõik tarkvara komponendid töötlesid sama dokumendiformaati, milleks oli Digidoc.

Oktoobris 2014 võttis Riigikogu vastu seaduseelnõu, mis annab inimesele tema kodakondsusest või elukohast olenemata võimaluse taotleda Eesti digitaalset identiteeti (E-residentsus), et anda digitaalseid allkirju ja kasutada Eesti internetiteenuseid. Seadus jõustus 1. detsembril 2014.
2013. aasta oktoobri seisuga oli Eestis antud üle 130 miljoni digitaalse allkirja.

2014. aastal alustas tööd SignWise Portal, aadressil , mis võimaldab anda digiallkirju Eesti, Šveitsi, Belgia, Soome, Läti, Leedu ja Portugali riigi poolt väljastatud eID omanikele.

2015. aastal alustas tööd SignWise Services, aadressil , mis võimaldab digiallkirjastada dokumente digitaalsete identiteetidega järgmistest riikidest: Austria, Eesti, Läti, Belgia, Leedu, Hispaania, Portugal, Island, Soome, Norra, Omaan, Armeenia, Georgia, Luksemburg, Rootsi ja Türgi.

Eesti digitaalallkirja seadus muutus kehtetuks 26. oktoobril 2016 ja selle asemel võeti vastu e-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus.

 
 *Pikemalt artiklis eIDAS*

Vaata ka
--------

* Digiallkiri

Viited
------

1. ↑  "Digital signature". Vaadatud 25. oktoobril 2013.
2. ↑  Martens, Tarvi. "Digital signatures in Estonia and the rest of Europe – a look back and ahead". Estonian Ministry of Economics and Communication. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2015. Vaadatud 25. oktoobril 2013.
3. ↑  "Digital Signature Statistics accessdate=25 October 2013". `{{cite web}}`: puuduv püstkriips kohas: `|title=` (juhend)
4. ↑  Keskendu äritegevusele mitte paberile[*alaline kõdulink*], *SignWise Corporation Limited*, vaadatud 21.06.2017
5. ↑  signwiseservices.com, *SignWise Corporation Limited*, vaadatud 08.04.2018
6. ↑  E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus (lühend - EUTS), Riigi Teataja, Vastu võetud 12.10.2016
Vaade Kamennogorskile ja Vuoksi jõele Rjabinovõi poolsaarelt
**Kamennogorsk** (soome *Antrea*, 1948. aastani ametlik nimi **Antrea**) on linn Karjalas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Leningradi oblasti Viiburi rajoonis ning on Kamennogorski linnaasunduse keskus. 

Linn asub Peterburist loodes, Vuoksi jõe ääres.

Linn kuulus kuni 1940. aastani Soomele, oli Soome valduses ka 14. augustist 1941 kuni 24. septembrini 1944.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

* Kamennogorski linnaasunduse veebileht

Leningradi oblasti vapp
Leningradi oblasti linnad

Boksitogorsk  | Gattšina  | Jaanilinn  | Kamennogorsk  | Kingissepp  | Kiriši  | Kirovsk  | Kommunar  | Kudrovo  | Ljuban  | Lodeinoje Pole  | Luga  | Murino  | Nikolskoje  | Novaja Ladoga  | Otradnoje  | Pikaljovo  | Podporožje  | Primorsk  | Priozersk  | Schlüsselburg  | Sertolovo  | Sjasstroi  | Slantsõ  | Sosnovõi Bor  | Svetogorsk  | Tihvin  | Tosno  | Viiburi  | Volhov  | Volossovo  | Vsevoložsk  | Võssotsk
Pärast Müncheni kokkuleppe allakirjutamist (vasakult): Chamberlain, Daladier, Hitler, Mussolini, Ciano
**Müncheni kokkulepe** oli kokkulepe, millele kirjutasid 1938. aasta 30. septembri varajastel öötundidel (kokkuleppel on kirjas veel kuupäev 29. september) Müncheni konverentsil alla:

* Suurbritannia nimel Neville Chamberlain,
* Saksamaa nimel Adolf Hitler,
* Prantsusmaa nimel Édouard Daladier,
* Itaalia nimel Benito Mussolini.

Mustaga on märgitud alad kujutavad piirkondi, kus sõdadevahelisel ajal elas sakslaste enamus ja mida nimetati Sudeedimaaks (*Sudetenland*)
Tšehhoslovakkia jagamine 1938. aastal
Tšehhoslovakkia 1939. aasta järel
Müncheni kokkuleppe kohaselt pidi Tšehhoslovakkia loovutama Saksamaale sudeedisakslastega asustatud alad (Sudeedimaa).

1938. aasta suve lõpul nõudis Hitler Tšehhoslovakkialt sakslastega asustatud alade loovutamist. Septembris muutus olukord väga teravaks. Tšehhoslovakkia armee oli valmis sõjaks, Prantsusmaa kutsus sõjaväkke reservväelased, Suurbritannia seadis lahinguvalmis oma laevastiku, sõjalisi ettevalmistusi tehti ka Saksamaal. Lahenduse olukorrale otsustas leida Suurbritannia peaminister Neville Chamberlain.

Ta pakkus välja kokkuleppe, lootes vältida sõda ja kogu Tšehhoslovakkia sattumist Hitleri võimu alla. 1938. aasta 29. septembril sõlmisid Suurbritannia, Prantsusmaa, Saksamaa ning Itaalia Müncheni kokkuleppe. Sellega sunniti nõustuma ka Tšehhoslovakkiat. Viimase jaoks olid lepingu tingimused väga rasked. Saksamaa sai loa okupeerida Sudeedimaa. Veidi hiljem annekteerisid Poola ja Ungari väiksemad poolakate ja ungarlastega asustatud alad.

Viited
------

1. ↑  "Rahvusvaheline olukord maailmasõja eel". 20.04.2019.

Välislingid
-----------

* Leppe tekst (saksa keeles)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Müncheni kokkulepe** |
**Difuusne udukogu** ehk **hajus udu** ehk **hele udu** on udukogu, mis kiirgab valgust (emissioonudu) või peegeldab valgust (peegeldav udu). Mõnikord arvestatakse nende hulka ka supernoova jäänukid. 

Difuusseid udukogusid vastandatakse tumedatele ududele ja planetaarududele. Erinevalt planetaarududest on hajusad udud ebakorrapärase kujuga ja nende helendust võib põhjustada mitu tähte. 

Suured ja massiivsed hajusad udud on sageli H-II-piirkonnad, kus tekivad täheassotsiatsioonid ja täheparved. Mõned neist noortest tähtedest on nii massiivsed ja kuumad, et nende suur kiirgusenergia paneb udu gaasi (enamasti vesiniku) helendama; nii tekivadki emissioonudud. Kui tähed ei ole nii kuumad, siis peegeldub nende valgus tolmul, nii et tekib peegeldav udu, mis paistab valge või sinisena. 

Hajusa udu mass võib moodustada kuni 100 000 Päikese massi. 

Tuntuim difuusne udukogu on Orioni udu.

Märkused
--------

1. ↑  "Väikeses entsüklopeedias" arvatakse ka tumedad udud difuussete udukogude hulka
Ostukeskus Olympia-Einkaufszentrum Münchenis, kus toimus tulistamine
**Müncheni tulistamine** oli 22. juulil 2016 Saksamaal Münchenis Moosachi linnaosas kaubanduskeskuse Olympia-Einkaufszentrum lähedal ja sees toimunud relvastatud rünnak.

Esimesed teated tulistamise kohta tulid kohaliku aja järgi kell 18:00 (16:00 GMT). Tulistamine sai alguse kaubanduskeskuse juures asuvas McDonald'si restoranist. Sealt liikus ründaja tulistades edasi üle tänava kaubanduskeskusse, kus jätkas tulistamist. Pealtnägija sõnul tulistas kurjategija söögikohas, seejärel varjus ta väidetavalt metroosse. Politsei teatas, et otsib taga kolme tulistajat.

Hukkus üheksa inimest. Massitulistamise ohvriteks olid peamiselt noored: kaks neidu ja kuus noorukit vanuses 14–21 eluaastat. Üheksas tulistamisohver oli 45-aastane naine. Vigastada saanuid oli 16, kolme vigastatu seisund oli kriitiline.

Tulistajaks osutus 18-aastane Iraani päritolu mees, kes võttis rünnaku järel endalt elu. Ta oli sündinud ja kasvanud Münchenis ning tal oli Saksa ja Iraani topeltkodakondsus. Kahtlusalune ei olnud kuriteoregistris, samuti ei ole tuvastatud, et tal oleks olnud sidemeid mõne äärmusrühmitusega. 

Teo motiivid olid politsei sõnul esialgu äärmiselt ebaselged. Ohvriterohke tulistamine toimus Anders Behring Breiviki poolt Norras korraldatud ja 77 inimelu nõudnud massimõrva viiendal aastapäeval. Kahtlusalune oli varem viibinud psühhiaatriahaiglas depressiooniravil.

Viited
------

1. 1 2  Müncheni kaubanduskeskuses tulistati, hukkunud on üheksa inimest. ERR, 22. juuli 2016 (Vaadatud 22.07.2016).
2. 1 2 3 4 5  Saksa võimud: tulistaja jäljendas Breivikit ja oli viibinud depressiooniravil[*alaline kõdulink*]. ERR, 23. juuli 2016 (Vaadatud 23.07.2016).
**Digiboks** on digitelevisiooni vastuvõtu lisaseade, mis võtab vastu digitelevisiooni signaali ja kohandab selle teleri sisendile sobivaks. (Termin "digiboks" pärineb küll inglise keelest, kuid *digibox* tähistab ainult üht teatud liiki satelliittelevisiooni vastuvõtu seadet; üldtähenduses on kasutusel *set-top box*, lühend STB.) 

Digiboks ja CI-moodul (selle pesa on esiplaadil paremal)
CI-moodul ehk kaardiluger koos vaatajakaardiga. Eestis on kasutusel CONAX-kaardiluger (tüüp CAS 7)
Antenntelevisiooni vastuvõtul tekkis vajadus digiboksi järele, kui 2010. aasta juulist mindi Eestis üle teleprogrammide edastamisele digitaalsignaaliga. Kaabeltelevisioonis toimus üleminek paari järgmise aasta jooksul. Digiboks võimaldas siis analoogtelerit edasi kasutada. Uutel teleritel oli juba sisse ehitatud vastav lülitus (digituuneri nime all). Esialgu olid need telerid mõeldud vastu võtma digitelevisiooni maapealse levivõrgu ja kaabelvõrgu kaudu saabuvaid signaale (vastavalt standarditele DVB-T ja DVB-C). Praegusaegsetel teleritel on sisseehitatud digituunerid ka standardile DVB-T2 ning satelliittelevisiooni standarditele DVB-S ja DVB-S2.

Tasuliste saadete vaatamiseks on siis vaja paigaldada teleri CI- (Common Interface) pessa kaardimoodul ehk kaardiluger teenusepakkujalt saadud vaatajakaardi jaoks. Kui teleril niisugune pesa puudub, tuleb kasutada eraldi digiboksi.

Kui telesignaal jõuab kohale internetipõhiselt (IPTV), on ka digiteleri korral vajalik spetsiaalne digiboks telerijuhtimistoiminguteks; see ühendatakse ruuteri ja teleri vahele.

Lihtsad digiboksid on mõeldud üksnes vabakanalite vastuvõtmiseks. Niisuguseid digibokse, mis on mõeldud ainult satelliittelevisiooni vabakanalitele, nimetatakse FTA-vastuvõtjateks. Satelliittelevisiooni vastuvõtu seadmeid tuntakse samuti satelliidituuneri (ka sat-TV-tuuneri) nime all. 

Kallimatel digiboksidel on kaardimoodul juba sees või see tuleb paigaldada CI-pessa. Niisugune digiboks võib lisaks tasulistele programmidele pakkuda mitmesuguseid lisavõimalusi, näiteks

* tulevaste või ka jooksvate saadete salvestamine sisseehitatud kõvakettale, USB-pesa vahendusel mälupulgale või välisele kõvakettale;
* ajanihkefunktsioon (*time shift*); siis toimub jooksva telesaate pidev automaatsalvestus digiboksi sisemällu; see võimaldab telesaate vaatamist katkestada ja sobiva aja järel jätkata, samuti on võimalik kiire ja aeglane edasi-/tagasikerimine saate ajal;
* Interneti-ühendus RJ45-võrgukaabli või Wi-Fi kaudu muudab tavalise digiteleri nutiteleriks.

Digiboksi ühendamiseks teleriga kasutatakse HDMI-kaablit, vanemate telerite korral RCA- ja SCART-kaablit.

Vaata ka
--------

* Analoogtelevisioon
* Digitelevisioon
**Hellas** on Tallinna Mustamäe Laste Loomingu Majas tegutsev noorte segakoor. 

Hellas loodi 1986. aastal. Koori asutaja ja peadirigent on Aleksander Kaidja. 

Segakoor Hellas koosneb muusikahuvilistest noormeestest ja neidudest, kes lisaks oma igapäevasele kooli- ja tööelule on otsustanud pühenduda laulmisele ja enese muusikalisele arendamisele. Erinevalt paljudest teistest kooridest on Hellase esmasteks prioriteetideks hääleseade ja vokaaltehniline arendamine. Lisaks kooriproovidele on meil võimalik õppida tsükliõppena solfedžot ning valikainetena kõnetehnikat ja näitlejameisterlikkust. Toimub ka eraldi koolitus solistidele. Samuti on igale koori liikmele ette nähtud üks individuaaltund kuus. Mitmekesise repertuaari õppimise ning iga laulja vokaalsete võimete arendamise kõrval edendame ka oma lauljate omaloomingulist tegevust ning korraldame nende uudisloomingu ettekandmisi. 

Aastal 2005 loodi ka mudilaskoor. Mudilaskoori dirigendiks on Heidi Vatsar. Oma tegevusaja jooksul on koor selgeks õppinud üle 300 kooriteose, lavaküpseks on saanud ka kolm lasteooperit ja kaks muusikali.

Peaaegu igal aastal on olnud esmaettekandes vähemalt üks muusikalavastus. Aastal 2001 oli selleks lastemuusikal "Kõige ilusam", mille algmaterjal põhineb muinasjutu temaatikal ning muusika on seatud San Remo muusikafestivalil kõlanud laulukestest.

Aastal 2002 oli repertuaaris Soome helilooja Marietta Pokela lasteooper "Mörkö"; 2003 oli kavas Indoneesia lauludel põhinev muusikaline kompositsioon ning 2004 mõjusid kuulajaskonnale eriti uudselt ja huvitavalt Türgi lastelaulud. Suurem osa sellest lauluvarast kuulub ka Eesti Raadio heliarhiivi ning Marjatta Pokela lasteooperit "Laevareis" etendati autori nõusolekul Eesti Televisioonis.

Koor osaleb mitmesugustel lauluvõistlustel ja on andnud kontserte paljudes Eestimaa linnades. Laulureisid on kulgenud läbi paljude Euroopa riikide (Soome 1/2, Rootsi, Taani, Norra, Holland, Luksemburg, Belgia, Venemaa, Läti) ja kahel korral on koori võõrustatud ka Ameerika Ühendriikides. Eriti tulemusrikas oli osavõtt Lõuna-Aafrika Vabariigis toimunud muusikafestivalist.

Erinevalt teistest kooridest on õpitavateks aineteks lisaks koorilaulule kõnetehnika, solfedžo, hääleseade ja soololaul.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Allikas
**Hella-Viiu Riisalu** (sündinud 29. jaanuaril 1948 Paistu vallas Viljandimaal) on eesti keemik.

Elulugu
-------

Hella-Viiu Riisalu on talupidaja tütar.

Ta lõpetas 1967 Maardu Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) keemiaosakonna, 1977 Tallinna Ühiskondliku Patendiinstituudi ja 1989 Leningradi Lensoveti-nimelise Tehnoloogia Instituudi aspirantuuri; keemiakandidaat (1989, Leningradi Tehnoloogia Instituut), väitekiri "Взаимодействие производных фосфористой кислоты с изатином и карбонильными соединениями, содержащимися в смоле сланца-кукерсита". Oli 1972–1973 TRÜ meditsiini kesklabori vanemlaborant, 1973–1992 Kohtla-Järve Põlevkivi Instituudi nooremteadur ja vanemteadur, 1992–1997 Kohtla-Järve Linnavalitsuse arenguosakonna juhataja, 1997–2001 Ida-Virumaa Maavalitsuse haridus- ja kultuuriosakonna peaspetsialist, 2001 Ida-Virumaa Omavalitsuste Liidu projektinõustaja, 2003–2004 Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) projektijuht, aastast 2005 TTÜ põlevkivi instituudi kütuste teadus- ja katselabori juhataja ja erakorraline vanemteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: orgaaniline süntees põlevkiviproduktide baasil, fosforit sisaldavad heterotsüklilised ühendid. 14 teadustrükist, 2 autoritunnistust.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Изучение возможности синтеза триарилфосфита на базе сланцевых водорастворимых фенолов (kaasautorid L. Kalde, V. Vassiljev). // Гор.сл. (1979) 3
* Исследование антикоррозионных свойств некоторых беззольных присадок в композициях с детергентно-диспергирующими присадками (kaasautor). // Нефтепереработка и нефтехимия (1981) 5
* Фосфорсодержащие гетероциклы. Конденсация изатина и N-метилизатина с 2-диалкиламино-1,3,2-диоксафосфоланами (kaasautorid B. Ionin, V. Vassiljev). // Ж. общ. химии 54 (1984) 3
* Фосфорсодержащие гетероциклы. Конденсация изатина с производными фосфористой кислоты (kaasautorid B. Ionin, V. Vassiljev). // Ж. общ. химии 55 (1985) 10
* Küla elab! Ida-Virumaa külade uurimuse aruanne (kaasautorid A. Rekkor, L. Tõnis). Jõhvi, 1998.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Ott Raukas** (õieti **Ottmar Raukas**; 23. jaanuar 1911 Kurista vald – 2. juuli 1962 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (bass).

Pärast õpetajate seminari läbimist ja enne lauljakarjääri algust töötas Ott Raukas kooliõpetajana. 

Tallinna Konservatooriumi (Aleksander Arderi klassis) lõpetamise järel 1938. aastal sai temast ligi veerandsajaks aastaks Ooperi- ja Balletiteatri Estonia laulja – Benno Hanseni (1891–1952) kõrval Eesti tuntuim bass. 

Ott Raukas on olnud nii Leporello Mozarti "Don Juanis" (1952) kui ka Bartolo "Figaro pulmas" (1958). Samuti jõudis ta laulda mitmes Wagneri ooperis (Hermann "Tannhäuseris" 1942, Daland "Lendavas hollandlases" 1958). Rohkem kui ühes lavastuses oli ta Puccini "Boheemi" Colline, Anton Rubinsteini "Deemoni" Gudal, Tšaikovski ooperis "Jolanthe" René.

Ott Raukase lauljatee sai ootamatu lõpu, kui ta hukkus filmivõtete aegu toimunud mootorrattaõnnetuses.

Tunnustus
---------

* 1957 Eesti NSV teeneline kunstnik

Viited
------

1. ↑  SAATUSE IROONIA: viinavihkajast Ott Raukas hukkus filmivõtetel, kus mängis joodikut

Välislingid
-----------

* Muusikaline tund. Ise tehtud, hästi tehtud. Ott Raukast meenutades.
Erakonna Eestimaa Rohelised Tallinna piirkonna asutamiskoosolekul 2008. aastal.
**Ott Köstner** (sündinud 9. novembril 1963) on eesti majandustegelane ja poliitik.

Ta on lõpetanud 1981. aastal Tallinna 2. Keskkooli. 

Köstner on 1991. aastal asutatud arvutifirma Tigma kaasasutaja ja -omanik, praegu nõukogu liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Köstner oli Eesti Kongressi liige. 1992. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisliidu Eesti Kodanik nimekirjas ja sai 335 häält, kuid ei osutunud valituks.. Ta on reservohvitser ja kaitseliitlane ning sai 1998. aastal leitnandi auastme.

Ott Köstner on kuulunud Erakonna Eestimaa Rohelised juhatusse. Äriregistri andmeil astus ta erakonda 7. mail 2005, lahkus erakonnast aga viis korda: 18. mail 2010, 24. mail 2010, 28. mail 2010 (kaks korda) ning 21. jaanuaril 2011.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Sõjaväeliste auastmete andmine. Vabariigi presidendi käskkiri. Riigi Teataja, 26. veebruar 1998.
3. ↑  Äriregistri päring, 8. märts 2012
Zapyškise uus kirik
**Kluoniškiai** on küla Leedus Kaunase rajoonis, Žapyškise valla halduskeskus. Külas on põhikool, raamatukogu, postkontor ja kultuurimaja. Külas asuvad puidutöötlusettevõtted Simile ja Saegewerk und Patenfertigung Paul Maag. Kluoniškiai asub Kaunasest 17 kilomeetri kaugusel Nemunase jõe vasakul kaldal.

1941. aastal hukkasid Saksa okupatsiooniväed küla kohal 280 inimest. 1942. valmis sealne katoliku kirik, mis ehitati kihelkonnakirikuks, asendamaks Zapyškise vana kirikut. 1967. aastal ehitati külla ka uus Zapyškise kooli hoone.

Tuntud elanikke
---------------

* Antanas Sutkus – leedu fotograaf
* Andrius Vištelis-Višteliauskas – leedu luuletaja
* Motiejus Eimaitis – Knygnešystė tegelane
* Jurgis Žitinevičius – Knygnešystė tegelane

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017.
2. ↑  Kluoniškiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. X (Khmerai-Krelle). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006. 296 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kluoniškiai** |

* Küla portaalis vietoves.Lt (Video teine pool)