*Oúzo* pudel
***Oúzo*** (kreeka keeles ούζο) on Kreekas ja Küprosel laialdaselt tarvitatav aniisimaitseline aperitiiv.

Ajalugu
-------

*Oúzo* on saanud alguse alkohoolsest joogist *tsípouro*'st, mis arvatakse olevat 14. sajandil ühes Áthose mäe kloostris elanud munkade looming. Ühte selle variantidest maitsestati aniisiga ning seda hakati hiljem nimetama *oúzo*'ks.

*Oúzo* nüüdisaegne põletamine algas suuresti 19. sajandi alguses pärast Kreeka iseseisvussõda. Esimese *oúzo* destilleerimisvabriku avas 1856. aastal Tyrnavoses Nikolaos Katsaros, pannes sellega aluse kuulsa samanimelise joogi Oúzo Tyrnavou tootmisele. Kui absint 20. sajandi alguses ebasoosingusse langes, oli just *oúzo* üks neist jookidest, mille populaarsus tänu absindist jäänud lünga täitmisele kasvas. *Oúzo*'t tunti tollal ka kui "absindi aseainet ilma koirohuta". Aastaks 1932 arendasid tootjad välja uue *oúzo* valmistamise meetodi, kus kasutati vasest destillaatoreid. Nüüdseks on sellest saanud üldkasutatav meetod.

2006. aasta 25. oktoobril sai Kreeka õiguse sildistada *oúzo*'t kui ainult Kreeka toodet. Euroopa Liit tunnustab nüüd *oúzo*'t ning teisi Kreeka jooke *tsípouro*'t ja *tsikoudia*'t kui kaitstud päritolunimetuse staatusega tooteid, mis tähendab, et Euroopas tohivad oma jooke selliste nimedega tähistada vaid Kreeka ja Küprose tootjad.

Serveerimine
------------

Traditsiooniliselt segatakse *oúzo*'t veega ning seetõttu muutub jook hägusaks, omandades valge värvi, millel on vahel ka hele sinakas varjund. Jooki serveeritakse väikeses klaasis koos jääga, kuid seda võib juua ka puhtal kujul viinaklaasist.

*Oúzo*'t serveeritakse tavaliselt koos väikese taldrikutäie eelroogadega, mille hulka kuuluvad näiteks mereannid, salat, praetud *zucchini*, oliivid ja feta juust. Maitseomadustelt sarnaneb *oúzo* absindiga.

Nimetus
-------

Nimetuse *oúzo* päritolu ei ole selge. Levinud versioon on, et see tuleb itaaliakeelsest väljendist *uso Massalia* 'Marseille's kasutamiseks', mis oli tembeldatud Tyrnavosest 19. sajandil välja veetud valitud siidiussikookonitele ning mis hiljem hakkas tähistama ka seal valmistatud *tsípouro*'t, mille kvaliteeti peeti samuti suurepäraseks.

Teise hüpoteesi järgi tuleneb sõna *oúzo* türgi keele sõnast *üzüm*, mis tähendab viinamarja.

Valmistamine
------------

*Oúzo* tootmine algab 96 mahuprotsendi suuruse alkoholisisaldusega puhastatud piirituse vasest destillaatorites destilleerimisega. Sellele lisatakse aniisi ning mõnikord ka muid maitseaineid, nagu tähtaniis, apteegitill, koriander, nelk ja kaneel. Maitset andvad koostisosad on sageli ettevõtete hoolega valvatud retseptid ning eristavad ühte *oúzo*'t teistest. Selle tulemuseks on maitsestatud alkohoolne lahus, maitsestatud etüülalkohol, mille kohta Kreekas öeldakse "*oúzo* pärm" (*μαγιά ούζου*), tähistamaks seda, et tegemist on *oúzo* tootmise algetapiga.

"*Oúzo* pärmi" seejärel destilleeritakse ning pärast mitme tunni möödumist valmistatakse ligikaudu 80% kangusega destillaat. Destillaadi kangemad osad (mis saadakse protsessi alguses ja lõpus) eemaldatakse ning destilleeritakse teistsuguse kvaliteediga *oúzo* saamiseks uuesti. Mõned tootjad kasutavad seda kahekordse destilleerimise meetodit oma toodete eristamiseks.

Kõrge kvaliteediga *oúzo* tootjad jätkavad nüüd veega lahustamisega, viies joogi alkoholisisalduse lõpliku määrani. Ent enamik tootjaid segab enne veega lahjendamist "*oúzo* pärmi" odavama etüülalkoholiga, mis on maitsestatud 0,05 protsendi loodusliku anetooliga. Kreeka seadused näevad ette, et sel juhul ei tohi toode "pärmi" sisaldada vähem kui 20 protsenti lõpptootest.

Enne veega lahjendamist võib lisada suhkrut ning seda tehakse peamiselt Kreeka lõunaosast pärit *oúzo*'de korral. Valmis toote lõplik alkoholi mahuprotsent on 37,5 ja 50 (37,5 on vähim lubatud väärtus). *Oúzo* tootmisprotsess mingit kääritamist ei sisalda.

Aperitiivina
------------

Tänapäeval leiab pea igast Kreeka linnast, alevist ja külast joogikohti, mida prantsuse keelest üle võetud lõpu *-erie* abil tähistatakse sõnaga *ouzerie*. Need kohvikulaadsed asutused pakuvad *oúzo*'t koos eelroogadega ning kohvikut külastatakse tihti õhtu hakul. *Oúzo*'t juuakse tavaliselt aeglaselt lonkshaaval.

Teistes riikides on kombeks juua *oúzo*'t kreekapärastes restoranides aperitiivina, kus seda serveeritakse külmana viinaklaasist enne sööki. Vett või jääd ei lisata, kuid jooki serveeritakse väga külmana – nii külmana, et jooki moodustuvad serveerimise ajal ka mõned kristallid.

Tänu teatud *oúzo*'de suhkrusisaldusele võib *oúzo* sageli tunduda kangema joogina kui see tegelikult on. Suhkur aeglustab etanooli imendumist maos ja seega võidakse seda juua liiga palju, ilma, et selle mõju kohe tunda oleks. Seejärel aga ilmneb kogunenud etanooli mõju ning jooja jääb üpris kiiresti purju. Seetõttu peetakse Kreekas *oúzo* joomist ilma selle kõrvale söömiseta halvaks kombeks. Toidu, eriti rasvade või õlide olemasolu seedetrakti ülemises osas pikendab etanooli imendumist ja leevendab alkoholi toimet.

Väljanägemine
-------------

*Oúzo* on läbipaistev selge vedelik. Ent kui joogile lisatakse vett või jääd, muutub see piimjasvalgeks. Seda seetõttu, et aniisi eeterlik õli anetool on küll alates ligikaudu 38% mahuprotsendist alkoholis täielikult lahustuv, kuid ei lahustu vees. Alkohoolse joogi lahjendamine tekitab "*oúzo* efekti", mille tulemuseks on valgust hajutavate peente piiskadega emulsioon. Sarnane protsess toimub ka absindi valmistamisel.

Sarnase maitsega joogid
-----------------------

Sarnaste aperitiivide hulka kuuluvad:

* absint (Šveits)
* oghi (Armeenia)
* *rakı* (Türgi)
* pastis (Prantsusmaa)
* arak (Vahemere idaranniku maad)
* *sambuca* (Itaalia)
* *anís* (Hispaania)
* *mastika* (Bulgaaria, Põhja-Makedoonia)
* *aguardiente* (Colombia, valmistatakse suhkruroost)

Vaata ka
--------

* Aniisiviin
* Kreeka köök

Viited
------

1. ↑  Epikouria Magazine, Spring/Summer 2007.
2. ↑  *Encyclopædia Britannica: Micropaedia* artikkel *oúzo* kohta.
3. ↑  "Greeks toast EU's ruling on oúzo". Theage.com.au. 25. oktoober 2006. Vaadatud 14.10.2011.
4. ↑  Georgios Babiniotis|G. Babiniotis. *Λεξικό της Νέας Ελληνικής Γλώσσας* (2002), p. 1285.
5. ↑  G. Clauson. *An Etymological Dictionary of Pre-Thirteenth Century Turkish*, Oxford 1972, p. 288.
6. ↑  Αριστοτέλειο Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης. *Λεξικό της Κοινής Νεοελληνικής*, 1998, *s.v.* ούζο.
7. ↑  Epikouria Magazine. Spring/Summer 2007.
8. ↑  "The production method (of oúzo)" (kreeka). Tsou.gr. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.01.2012. Vaadatud 25.12.2011.

Välislingid
-----------

* OUZO – andmed rohkem kui 370 *oúzo* sordi ja 180 tootja kohta