recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
***Melbourne shuffle*** on tants, mis loodi 1980. aastate lõpus Austraalias Melbourne'is.

Ajalugu
-------

* 1980. aastate algus: vähetuntud klubides tantsides loodi üsna juhuslikult esimesed Melbeni sammud.
* 1980. aastate lõpp / 1990. aastate algus: Melbourne shuffle hakkas omaette tantsuna esile kerkima, hõlmates varasemate tantsustiilidega võrreldes aina rohkem käteliigutusi. Tekno- ja rokkmuusika asendusid tasapisi trance'i ja house'iga.
* 1990. aastate keskpaik/lõpp: tantsustiili populaarsuse suurenedes kasvab ka isetehtud tantsuvideote hulk tolle aja stiilinäidete kohta. Sellel tantsul on palju variatsioone, kuid tüüpiline kand-ja-varvas-liikumine säilis põhiliigutusena ja sellest tuletati tantsu nimi "Melbourne shuffle".
* 2006. aastal hakkasid selle tantsustiili viljelejad postitama suurel hulgal videoid portaali YouTube. Videod hõlmasid enamjaolt tantsijate endi koostatud kombinatsioone ja liigutusi, mis mõeldi põhisammudele juurde. Videod võimaldasid ennast näidata ja teistelt õppida.
* 2009. aastal palus saksa muusik Scooter esineda Melbourne shuffle'iga Scooteri singli "J'adore Hardcore" videovõtetel kahel vanameistril Pae'l & Sarah'l.

Riietus
-------

Melbourne shuffle’i riietusse kuuluvad hoodie, phatt pantsid ja suspendersid. Hoodie on sügava kapuutsiga pusa, phatt pantsid ehk phattsid on eriti laiade jala-avadega ja värviliste helkuritega disainitud tantsupüksid ning suspendersid ehk eesti keelde mugandatuna "suspenderid" on värviliste helkuritega kaunistatud traksid. 
Pärast Melbourne shuffle'i levimist maailma muudesse paikadesse asutati Malaisias ka üks reiviriietusele spetsialiseerunud firma Heatwave, mis ka Melbeni riietust valmistas.

Tantsu kirjeldus
----------------

Melbourne shuffle kui tants põhineb enamasti muusika järgi rütmilisel jalgade liigutamisel. Kogenud tantsijatel on tippvormi saavutamiseks kulunud aastaid. Pealtvaatajale jääb tantsijast mulje, nagu hõljuks ta mööda tantsupõrandat. Melbourne shuffle on jagunenud kaheks põhistiiliks – OldSchool ja Stomp ehk Hardstyle Shuffle.

Põhilised liigutused on keerutused, T-step ehk T-kõnd ja Running Man ehk "jooksev mees", kuid nende liigustuga ei piirduta, sest neid mõeldakse pidevalt juurde. Näiteks mõeldi välja tagurpidi Running Man. Viimased 20 aastat ei huvitunud sellest keegi seni, kuni YouTube'i ja muudesse portaalidesse hakati postitama selle tantsuga videoid. Tasapisi nende populaarsus kasvas ja varsti oli põhjust hakata tegema ka tantsu õppevideoid.

Melbourne shuffle (old school) on põhiliselt T-step kombineerituna breaksi liigustega, kuid Hardstyle shuffle's kasutatakse põhiliselt Running Mani. Hardstyle on agressiivsem, tantsitakse kiirema muusika saatel ja visuaalselt jätab tants jalgade vastu maad tagumise mulje.

Välislingid
-----------

* "Scooter - J'adore Hardcore" Muusikavideo, kus Pae ja Sarah Melbourne shuffle'it tantsisid.
"**Kingdom Hearts**" (jaapani キングダムハーツ, Kingudamu Hātsu?) on jaapanlaste tehtud *action*-rollimäng, mille avaldas 2002. aastal Square Co. (praegu Square Enix). Mäng on tehtud spetsiaalselt Sony PlayStation 2 jaoks. "Kingdom Hearts" valmis Square Co. ja Walt Disney Company koostöös.

Mäng toob kokku Final Fantasy tegelased Disney tegelastega.

Tegelased
---------

**Sora** on peategelane. Tema ülesanded on leida üles uksed ja need sulgeda, sõpru otsida ja maailmu päästa.

**Donald Duck** või Piilupart Donald peab oma kuninga käsul leidma üles Mõõk-võtme (keyblade), mida kannab Sora. Kui ta Sora'ga kokku saab, lubab aidata tal oma sõbrad ja kuninga leida.

**Goofy Goof** või Trupi käib Donaldiga kaasas. Ka tema pidi oma kuninga käsul leidma üles Mõõk-võtme (keyblade), mida kannab Sora.

**Kairi** on üks Südame printsessidest. Peaaegu kogu mängu otsib Sora teda taga.

**Riku** on Sora sõber, kes kukkus pimedusse üpris mängu alguses. Oma tunded kaotanud Riku väidab, et keyblade on tema oma.

**Ansem** on viimane pätt selles mängus. Palju temast esimeses mängus pole teada, aga KH2-s on tema kohta rohkem infot.

Järjed
------

Kingdom Hearts: Re:Chains of Memories on järg Kingdom Heartsile. Nüüd, kui Sora on maailmad päästnud, läheb ta edasi otsima Rikut, sest Kairi oli ta juba leidnud.

Teine valmis järg on Kingdom Hearts 2.
**Osaühing** (lühend **OÜ**; vanemas kirjakeeles **osaühisus**) on üks äriühingu liike Eesti positiivses õiguses.

Osaühingu tunnused:

* osaühingul on vähemalt 0,01 euro suurune osakapital;
* osanik ei vastuta ühingu kohustuste eest;
* osaühing vastutab oma kohustuste täitmise eest kogu oma varaga.

Osaühing on äriühing, millel on osadeks jaotatud osakapital. Osanikul endal isiklikku varalist vastutust ei ole, kuid oma kohustuste täitmise eest vastutab osaühing kogu oma varaga. Osaühingu tegevus on reguleeritud äriseadustiku alusel.

Osaühingut saab asutada üks või mitu füüsilist või juriidilist isikut. Igal omanikul saab olla ainult üks osa, kui osanik omandab täiendavat osa, siis suureneb osaniku esialgse osa nimiväärtus. Kui esialgsele osaniku osale lisandub täiendav osa, siis laienevad ka osade ühendamise tulemusel õigused. 

Osaühingu osad võivad olla ühesuguse või erineva nimiväärtusega, kuid väikseim nimiväärtus on üks euro. Kui osa nimiväärtus on suurem kui üks euro, siis peab see olema ühe euro täiskordne. Osaühingu osad võivad olla registreeritud Eesti väärtpaberite keskregistris, kuid osa kohta väärtpaberite väljaandmine ei ole lubatud. 

Selleks, et asutada osaühing, tuleb sõlmida asutamisleping. Asutamisleping ja selle põhikiri peab olema notariaalselt tõestatud ning kõigi asutajate poolt alla kirjutatud. Kui osaühingu asutajaks on ainult üks inimene, siis asutamislepingut asendab asutaja poolt allakirjutatud notariaalselt tõendatud asutamisotsus. Selleks, et kanda osaühing äriregistrisse, tuleb esitada registriosakonnale vajalikud dokumendid ning tasuda riigilõiv. 

Osaühingut on võimalik asutada ka kiirmenetluse korras. Sellel juhul on võimalik teha osakapitali sissemakse üksnes rahaliselt. Kiirmenetluse kaudu osaühingu loomine on selleks lihtsaim võimalus ning seda saab teha ettevõtjaportaali kaudu. 

Osaühingu esindajaks ja juhiks on juhatus. Juhatusse võib kuuluda kas üks või mitu liiget. Kui juhatusse kuulub enam kui kaks liiget, siis valivad juhatuse liikmed enda seast juhatuse esimehe, kes korraldab juhatuse tegevust. Juhatuse liige ei pea olema osaühingu osanik ja juhatuse liige ei tohi olla nõukogu liige. 

Osaühingut saab lõpetada osanike otsusel, kohtulahendiga või pankroti väljakuulutamisega. Osaühing on lõpetatud siis, kui lõpetamise kanne on tehtud äriregistrisse. Sundlõpetamine otsustatakse kohtus ja jõustub kohtulahendi jõustumisega ning selle käigus viiakse läbi likvideerimismenetlus.

Vaata ka
--------

* Juriidiline isik
* Äriühing
* Täisühing
* Usaldusühing
* Aktsiaselts
* Euroopa äriühing
* Tulundusühistu
* Ettevõtlusvormid

Viited
------

1. ↑  Äriseadustik § 135. Osaühingu mõiste
2. 1 2 3 4 5 6 7  Loov Eesti. (s.a). Osaühing (OÜ). https://www.looveesti.ee/alusta-ettevotlusega/ettevotlusvormid/osauhing-ou/

Välislingid
-----------

* Äriseadustik
* Äriregistri ettevõtjaportaal
* Muudatused osakapitali miinimumsuuruses
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Alūksne piirkonna Zeltiņi valla asulast; teiste samanimeliste Läti asulate kohta vaata Zeltiņi (täpsustus).* |

---

Zeltiņi kirik
**Zeltiņi** (vanasti ka **Zeltiņš**) on küla (*vidējciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Zeltiņi vallas. Küla asub piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 180 kilomeetri kaugusel merepinnast 121 meetri kõrgusel.

Asulas tegutseb puusöetööstus Marienburg. Samuti asuvad seal Zeltiņi kirik ja endise Zeltiņi mõisa hoonetekompleks. Külas on raamatukogu. Seal asuvad Zeltiņu centrsi ja Zeltiņi bussipeatus.

Zeltiņi mänd ja veel neli nimetut mändi on looduskaitse all.

Külas asub kalmistu. Kalmistule on maetud Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurid, nende haudadel asub mälestusmärk. Zeltiņi kalmistu kabel ja selle kellatorn on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised. Kohaliku kaitse all on Zeltiņi mõisa hoonetekompleks (kõrts, tall – kutsari maja ja mõisavalitseja maja), Zeltiņi kirik ja Zeltiņi Kirikumägi. Zeltiņi mõisa ait on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis.

2007. aastal oli Zeltiņis 130 elanikku, 2017. aastal 164, 2019. aastal 151.

Viited
------

1. ↑  Läti Ruumiandmete Agentuur
2. ↑
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
6. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
7. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.04 2020
8. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 08.04 2020
9. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Zeltiņi valla asulad |
| --- |
| 
Aizpurieši **·**  Joškas **·**  Kundrati **·**  Medņi **·**  Micpapi **·**  **Zeltiņi** **·**  Vilki |
Tõnis Arro (2014)**Tõnis Arro** (sündinud 10. mail 1960 Tartus) on eesti ettevõtja, konsultant ja tõlkija.

Ta on lõpetanud 1978. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia erialal.

Ta on konsultatsioonifirma Fontes PMP kaasasutaja (1990) ja oli selle juht aastatel 1992–2005; konverentsifirma OÜ Balti Juhtimiskonverentsid kaasasutaja ja juhatuse liige (1999–2010), olnud Teatri NO99 loomenõukogu liige, SA Teater NO99 Nõukogu esimees, Tartu Ülikooli Sihtasutuse usalduskogu liige, Jaan Krossi Sihtasutuse juhataja. Praegu personaliotsingu firma Executive Lab Search kaasasutaja/juhtivpartner ja tehnoloogiaettevõtte Wisnio kaasasutaja ja nõukogu esimees. 

14. märtsil 2012 sai ta avaliku konkursi kaudu Eesti Arengufondi juhatuse esimeheks. Ta töötas Arengufondi juhina 1. aprillist 2012 kuni 24. juulini 2014. Samal ajal oli Tõnis Arro ka Arengufondi investeerimisettevõtte SmartCap juhatuse liige, alates oktoobrist 2013 nõukogu esimees. Ta on tõlkinud ja toimetanud ilu- ja teabekirjandust.

Arro on kaasasutaja järgmistes organisatsioonides: Eesti Psühholoogide Liit, Eesti Kognitiivse ja Käitumisteraapia Assotsiatsioon, Eesti Personalitöö Arendamise Ühing, Eesti Reservohvitseride Kogu ja ICF Estonia.

Ta on lõpetanud Kaitseväe Lahingukoolis Meegomäel vabatahtlike reservohvitseride kursused, sai 18. juunil 1997 lipniku auastme.

Aastatel 2012–2014 omandas Arro rahvusvahelise kootsingu kvalifikatsiooni Suurbritannias (Academy of Executive Coaching: *master practitioner).*

Isiklikku
---------

Tema isa oli arst Guido Arro ja ema oli lastearst Maret Arro (1928–2023).

Tõlked
------

* Philip Roth. "Operatsioon Shylock" (koos Lauri Pilteriga). ISBN 9985954386
* Jeremy Gavron. "Israeli raamat" (koos Lauri Pilteriga). ISBN 9985970179
* George Orwell. "1984" (koos Tiit Kusnetsi ja Rünno Vissakuga) ISBN 9789985628744
* Margaret Wheatley. "Juhtimine ja loodusteadus" (koos Jana Linnartiga). ISBN 9985935675
* Robert Icke, Duncan Macmillan, dramatiseering Goerge Orwelli romaanist 1984.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2010. Vaadatud 6. jaanuaril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Tartu Riiklik Ülikool" nr 20, 29. juuni 1984. Lk 1
3. ↑  Sõjaväeliste auastmete andmine. Riigikaitse kõrgeima juhi, Vabariigi Presidendi 18. juuni 1997. a. käskkiri nr. 18. Riigi Teataja. (Kasutatud 21. juunil 2010)

Välislingid
-----------

* Tõnis Arro ettekanne ettevõtluskonverentsil 2014
* Tõnis Arro Linkedinis
* Arengufondi Mõtteraamat 2013
* Kirjastus Hermes
* Konverents Kukus 30.09.2006
* Elu ilma Fonteseta? Elu ilma Tõnis Arrota?, Director, 2006
* Videolõik konverentsilt "Eesti pärast Eurot"
* Tõnis Arro artikkel (koos Annar Alase ja Nick Hudsoniga) Akadeemias nr. 9 2021: Koroonast emotsioonideta.
Vaade esiküljele.  
Foto: Robert Treufeldt, 16. mai 2011
Lossi peatrepi hall.  
Foto: Robert Treufeldt, 16. mai 2011
Suure aula peauks.  
Foto: Robert Treufeldt, 16. mai 2011
**Branicki loss** (poola keeles *Pałac Branickich*, valgevene keeles *Палац Браніцкіх*) on barokkstiilis loss Białystokis Podlaasia vojevoodkonnas Poolas.

Lossi ja seda ümbritseva ansambli laskis 18. sajandi keskel ehitada magnaat, suurhetman Jan Klemens Branicki Prantsuse eeskujude järgi. Lossi interjöör on paljuski kujundatud rokokoostiilis. Oma uhke olemuse tõttu sai see kaasaegsetelt hüüdnime 'Poola Versailles' (prantsuse keeles *Versailles de la Pologne*) või 'Podlaasia Versailles'.

Pärast Esimest Poola jagamist jäi Białystok koos lossiga Preisimaale. 1807. aastal läks ala Venemaale. Aastatel 1920–1939 kuulus ala Poolale, 1939. aastast Nõukogude Liidule ja 1945. aastast jälle Poolale.

Loss sai tugevasti kannatada Teises maailmasõjas ning taastati (osaliselt rekonstruktsioonina) aastatel 1946–1960. Tänapäeval on lossis arstiteaduslik kõrgkool. Hea akustikaga suurt saali kasutatakse kontserdisaalina. Loss koos ümbritseva ansambliga üks tähtsamaid Białystoki vaatamisväärsusi.

Pildid
------

### Ajaloolised pildid

Pierre Ricaud de Tirregaille, 18. sajand

* Peasissepääs ja eesõuedPeasissepääs ja eesõued
* Vaade lossist tagumisele aialeVaade lossist tagumisele aiale
* Vaade tagumisele aiale. Tagaplaanil on lossi tagakülgVaade tagumisele aiale. Tagaplaanil on lossi tagakülg
* Hiina aed ja paviljonHiina aed ja paviljon
* Bosketid lossiaiasBosketid lossiaias

### Tänapäevased pildid

* Lossiansambli plaan tutvustaval teabetahvlilLossiansambli plaan tutvustaval teabetahvlil
* Vaade peaväravast lossi esiküljele.Foto: 13. oktoober 2010Vaade peaväravast lossi esiküljele.  
Foto: 13. oktoober 2010
* Suur aulaSuur aula
* Prantsuse aedPrantsuse aed
* Vaade üle Prantsuse aia lossi tagaküljeleVaade üle Prantsuse aia lossi tagaküljele
* Kotkapaviljon (itaalia paviljon) talvelKotkapaviljon (itaalia paviljon) talvel

Viited
------

1. ↑  Artaud de Montor (1834). *Encyclopédie des gens du monde: répertoire universel des scineces, des lettres et des arts; avec des notices sur les principales familles historiques et sur les personnages célèbres, morts et vivans* (prantsuse). Kd 4. Librairie de Treuttel et Würtz. Lk 143. Rentré dans ses terres, Branicki, déjà aflaibli par l'âge , y vécut tranquillement , occupé à embellir sa résidence de Białystok , qu'on surnomma le Versailles de la Pologne.

Välislingid
-----------

* Virtuaaltutvustused

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Branicki loss (Białystok)** |
**Ziemupe** on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Vērgale vallas.

Küla asub valla loodeosas ja jääb valla keskusest Vērgalest 11, endisest piirkonna keskusest Pāvilostast 34 ning Riiast 237 kilomeetri kaugusele. Külas asub rahvamaja, mille ruumides asub ka kohalik raamatukogu. Külas asub Rūķupe jõulumaa.

Ziemupe on kujunenud Ziemupe mõisa (*Zeemuppen*) keskuse juurde. Aastani 1949 oli seal Ziemupe valla keskus, aastani 1954 aga Ziemupe külanõukogu keskus. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda.

7. oktoobril 1758 hukkus sealsel rannikul liinilaev Moskva. Pardal olnud ligi 600 meremeest pääsesid enamikus ujudes kaldale, uppunuid või surnuks külmunuid oli 98. Nõukogude perioodil rajati külla rannikukaitsega tegelenud raketidivisjoni väeosa 90450 P.

Ziemupes kasvavad pärnad (ümbermõõdud 6.12 ja 3.73 m) ning saar (ümbermõõt 3.52 m) on looduskaitse all. Pärnadest jämedam Audžuļi pärn sai aastal 2005 tormist kannatada. Küla asub Ziemupe hoiuala serval. Küla ja sealsete rannaluidete vahele on rajatud ligi kilomeetrine kivikuhjatis, täkestamaks luidete edasitungi.

Ziemupe luteri kirik ja selle piirdemüür, altar, altarimaalid ning kantsel on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Aastal 2016 oli külas 166 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 164, aastal 2020 aga 161.

Ziemupe kirik

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑
3. ↑  Vērgale parish - Pāvilostas novads, www.pavilosta.lv
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
5. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ziemupe** |

| * v
* r
Vērgale valla asulad |
| --- |
| 
Bebe **·**  Ploce **·**  Saraiķi **·**  Ziemupe **·**  **Vērgale** |
Purtse linnus
Linnus talvel
**Purtse vasallilinnus** (ka **Purtse kindluselamu** ja **Purtse mõis**; saksa keeles *Isenhof* või *Alt-Isenhof*) asub Lüganuse vallas Purtse jõe idakaldal.

Purtse vasallilinnus on omapärane kindlusehitis, mis kätkeb endas elemente arhailisest majalinnusest, keskaegsest kantsist ja ehitusajal populaarses renessanss-stiilis lossist. Linnuse ehitas 16. sajandi keskel arvatavasti Purtse mõisa tolleaegne omanik Johann Taube (Tuve).

Pärast Põhjasõda ühendati Purtse mõis Püssi mõisaga ja kujunes selle abimajandiks. Mõis hüljati 1940. aastal. Linnus restaureeriti aastail 1987–1990.

Praegu tegutseb hoone alumisel korrusel restoran.

Kirjeldus
---------

Kolmekorruselise, läänepoolse nurgatorniga linnuse ülesehitus sarnaneb tornlinnuse omaga. Purtseski on alumine korrus kasutusel niinimetatud moonakorrusena, teine elukorrusena ja ülemine kaitsekorrusena. Erinevalt tornlinnusest ja sarnaselt majalinnusega pole korrused aga mitte üheruumilised, vaid koosnevad koguni kolmest toast.

Sissepääs linnusesse asus teisel korrusel. Oletatavasti asus selle ees kahekorruseline puithoone, mille teiselt korruselt läks käik linnusesse. Linnuses viis alumisele korrusele müüritrepp, ülemisele pääses aga üksnes redeli abil, mis ohu korral üles tõsteti. Soklikorrusel asus teise korruse saali kütmiseks hüpokaustahi. Lisaks oli teisel korrusel saali idaseinas kamin. Sama korruse üht väiksemat tuba köeti ahjuga, teist kaminaga.

* Läänepoolne nurgatornLäänepoolne nurgatorn
* Naiste eluruumi korvkaminNaiste eluruumi korvkamin
* Teise korruse saalTeise korruse saal
* Linnuse sisevaadeLinnuse sisevaade
* Linnuse esine kaevLinnuse esine kaev
* Hoone tagumine külgHoone tagumine külg

Vaata ka
--------

* Purtse mõis
* Purtse Tarakalda linnamägi

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2010. Vaadatud 20. juulil 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Varanduseotsijad "Purtse lossis". Uus Eesti, 20. juuli 1937, nr. 193, lk. 7.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Purtse vasallilinnus** |

* Purtse vasallilinnus kultuurimälestiste riiklikus registris
* Purtse mõis (vasallilinnus) Eesti mõisaportaalis
* Purtse kindluse restorani koduleht
|  |  |
| --- | --- |
| S | s |

**S** (väiketähena **s**) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. S on ladina tähestiku 19. täht. 

S-ile vastab kreeka tähestikus sigma ja kirillitsa С.

Eesti keeles on S sageduselt 4. täht ja kõige sagedamini esinev kaashäälikutäht. Selle sagedus proosatekstis on 8,5%.[*viide?*]

**s** lühendina tähendab **sajand**.

Päritolu
--------

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Protosemiidi Š | Foiniikia shin | Kreeka sigma | Etruski S | Ladina S |
| Protosemiidi Š | Foiniikia shin | Kreeka sigma | Etruski S | Ladina S |

Sümbolina
---------

* Väävel
* Siimens
* Svedberg
* Sekund

Vaata ka
--------

* Pikk s

Tähestikutähed

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | (C) | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | (Q) | R | S | Š | Z | Ž | T | U | V | (W) | Õ | Ä | Ö | Ü | (X) | (Y) |
**Zlēkas** on küla (*vidējciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas, Zlēkase valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 20 meetri kõrgusel, Ventspilsist 41 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad kultuurimaja ja raamatukogu.

Küla kujunes Zlēkase mõisa juurde, mida mainitakse esimest korda aastal 1561. Aastal 1796 avati seal mõisatöölistele kool, mis oli vanim omataoline Kurzemeš. Detsembris 2014 hukkasid saksa sõjaväed 160 sealset elanikku, keda süüdistati koostöös partisanidega. Nõukogude ajal oli küla kohaliku Jānis Fabriciussi järgi nimetatud kolhoosi keskasulaks. Aastal 2016 suleti sealne algkool, mis oli tegutsenud järjepanu 220 aastat.

Zlēkase park on looduskaitse all. Ka külas kasvavad Jaunābelnieki tamm, Kirikumõisa tammed, Kellatamm, kaheksateist nimetut tamme ja neli mändi on looduskaitse all.

Hiiepaik Zlēkase linnamäel, Zlēkase linnamägi, Zlēkase luteri kirik, sealsed 21 pinki ja nende maalingud, külgmised rõdud, kantsel, altar, orel ja kamin on riiklike mälestisena muinsuskaitse all.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
3. ↑  Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
4. ↑  Šogad plānots slēgt vairākas skolas, bet reorganizēt vismaz 12
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
6. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

| * v
* r
Zlēkase valla asulad |
| --- |
| 
Abavmala **·**  Dzirnavas **·**  Laidzesciems **·**  Pasilciems **·**  **Zlēkas** **·**  Upesciems **·**  Vāverciems |
**Admiral** (ehitusjärgse nimega *Admiraltejets*) oli NSV Liidu mereväe projekt 730 Ajan-klassi aurulaev, vedurlaev, mis on tänapäeval Tallinnas Admiraliteedi basseinis asuv restoran-laev.

Admiral on ajalooline laev ja EALS-i liige.

Ajalugu
-------

Aurupuksiir Admiraltejets ehitati Nõukogude Liidus Leningradi laevatehases Petrozavod nr 370 NSV Liidu mereväele pukseerimiseks ning teiste laevade auru ja veega varustamiseks 1956. aastal. Pardal oli laskemoonaladu ja tekile on kinnitatud kahur.

1989. aastal oli alus Bekkeri sadamas juba utiliseerimiseks valmis, kui selle 16. novembril 1989 ostis osaühing JU. Mõne kuu jooksul laev remonditi ja esimene rahvusvaheline reis Tallinnast Kotkasse läbi Helsingi toimus 1990. aasta suvel. 1990. aasta sügisel nimetati aurik ümber Admiraliks ja ta varustas mitu aastat Venemaa lahinguristlejat Pjotr Veliki auruga Peterburi Balti laevatehases.

1996. aastal ehitati laev ümber salong-aurikuks ja ta hakkas tegutsema ujuvrestoranina Tallinnas Admiraliteedi basseinis. Pardal avati ka väike muuseum-väljapanek laeva ajaloost.

Laevaomanik alustas 2000. aastail Admirali merepäevade korraldamist, mis hõlmasid Admiraliteedi basseini. Neist on Tallinna linna ja Tallinna Sadama toel välja kasvanud Tallinna merepäevad, mida peetakse tänapäeval mitmes Tallinna sadamas suurima mereüritusena- ja ühe suurema avaliku üritusena Eestis.

2014. aasta suvel tegi laev seni viimase omal jõul iseseisva väljasõidu.

2016. aasta lõpus ujuvrestoran suleti.

2018. aastal valmis Igor Grojiči stsenaariumi põhjal Admirali loost dokumentaalfilm "Puksiirist Admiralini", mille režissöör on Oleg Bessedin.

Pildid
------

* VöörVöör
* Parem parrasParem parras
* AhterAhter
* Vasak parrasVasak parras

Vaata ka
--------

* Suur Tõll
* Katharina (laev)
* Elina (laev)

Viited
------

1. 1 2 3  "Aurulaeva ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2012. Vaadatud 22. juulil 2012.
2. 1 2 3  RS vene keeles, *Admiral*. IMO-nr. 8941743
3. ↑  Laeva kutsung, IMO-number, online-asukoht ja pildid saidil marinetraffic.com[*alaline kõdulink*]
4. ↑  Admiral (до 1997 Адмирал, ранее Адмиралтеец) (vene keeles)
5. ↑  Адмиралтеец pildil (vene keeles)
6. ↑  Пароход "Адмирал" (vene keeles)
7. ↑  Юбилей особого назначения (vene keeles)

Välislingid
-----------

* Admiral (до 1997 Адмирал, ранее Адмиралтеец) (vene keeles)
* Адмиралтеец pildil (vene keeles)
**Ķieģeļceplis** on küla (*mazciems*) Lätis Ogre piirkonna Suntaži vallas.

Küla asub valla kirdeosas merepinnast 80 meetri kõrgusel Mazā Jugla jõe kaldal. Ķieģeļceplis jääb valla keskusest Suntažist 4, piirkonna keskusest Ogrest 39 ja Riiast 60 kilomeetri kaugusele. Külla jääb Ausma bussipeatus.

Asula on tekkinud teise maailmasõja järel ehitusmaterjale ja keraamikat tootva tehase juurde. Tehas kasutas Kastrānes leiduvat savi. 

Looduskaitse all on mänd ümbermõõduga 3,06 ja kõrgusega 19 meetrit.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 68 (1970)
* 124 (1979)
* 116 (1989)
 | * 101 (2000)
* 86 (2011)
* 61 (2022)
 |

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 447. lk. ISBN 9984-00-436-8.
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Suntaži valla asulad |
| --- |
| 
Glāznieki **·**  Jugla küla **·**  Ķieģeļceplis **·**  **Suntaži** **·**  Upespils **·**  Viršņukalns |
**Harry Ingelman** (ka **Harry Ingelmann**; 6. detsember 1925 Tallinn – 25. aprill 1976 Sydney) oli eesti ajakirjanik ja tõlkija.

Ta sündis Tallinnas riigiametniku pojana, õppis Lasnamäe algkoolis ja Tallinna Reaalkoolis, mille viimasest klassist põgenes Soome, vältimaks mobiliseerimist Saksa sõjaväkke. Ta teenis Soome sõjaväes, kust siirdus sügisel 1944 Rootsi ja sealt aastal 1948 Austraaliasse.

Austraalias olles töötas ta Austraalia mereväe depoos, lõpetas muruaednike erikursuse Sydney tehnikakolledžis ja sai murukeegliklubi aednikuks. Ta oli Eesti Sõjaveteranide Liidu (Austraalias) esimene sekretär, abisekretär ja abilaekur. Ta kuulus Uus-Lõuna-Walesi Eesti Võitlejate Ühingusse ja oli selle ajalehe Võitleja peaesindaja Austraalias, samuti oli ta ajalehe Meie Kodu vastutav toimetaja. Ta oli kirjastuse Orto esindaja Austraalias, võttis osa Sydney Kirjandussõprade Ringi tegevusest.

Harry Ingelman suri aastal 1976 Sydneys, Sydneys ta ka tuhastati.

Ta debüteeris tõlkijana aastal 1957, ta on tõlkinud inglise ja soome keelest.

Tõlked
------

* Harry Bloom Kättemaks: romaan. (Toronto Orto 1965)
* Thomas B. Costain Viimne armastus: romaan. (Toronto Orto 1966)
* John Gunther Kaotatud linn: Romaan, pühendatud kõigile minu sõpradele Viinis. (Toronto Orto 1967)
* Manohar Malgonkar India vürstid: Romaan. (Toronto Orto 1967)
* William Woolfolk Mu nimi on Morgan: Romaan. (Toronto Orto 1965)
* Pentti Holappa Tina: Romaan. (Toronto Orto 1964)
* Eeva Joenpelto Rüütel laante süngusest: Romaan. (Toronto Orto 1967)
* Jorma Korpela Pihtimus: Romaan. (Toronto Orto 1962)
* Eva Kilpi Naine peeglis: Romaan. (Toronto Orto 1964)
* Mauri Sariola Laia tee seadus: Kohtuprotsessiromaan. (Toronto Orto 1967)
* Jussi Talvi Elu on ilus: Romaan. (Toronto Orto 1963)
* Mika Waltari Kuldkihar. (Toronto Orto 1963)
* Mika Waltari Felix Õnnelik: Romaan. (Toronto Orto 1963)
* Mika Waltari Õispuu. (Toronto Orto 1963)
* Mika Waltari Ahvatlev kuristik (=Fine van Brooklyn). (Toronto Orto 1964)
* Mika Waltari Seda ei juhtu. (Toronto Orto 1964)
* Hilja Valtonen Preili kojamees: Romaan. (Toronto Orto 1963)
**Ļūdikas** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Rudbārži vallas.

Küla asub valla keskosas Garūdene oja kaldal. Ļūdikas jääb valla keskusest Rudbāržist 2,4 kilomeetrit põhja poole, endisest piirkonnakeskusest Skrundast 11,4 ja Riiast 161,3 kilomeetri kaugusele.

Küla piirneb Rudbārži parkmetsaga. Seal kasvav tamm ümbermõõduga 5,42 ja kõrgusega 26 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,1 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,49 ning kõrgusega 25 meetrit meetrit, tamm ümbermõõduga 5,33 meetrit ja kõrgusega 12 meetrit ning tamm ümbermõõduga 4,5 ja kõrgusega 24 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2005 oli külas 6 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Rudbārži valla asulad |
| --- |
| 
Birži **·**  Internātskola **·**  Jaunsieksāte **·**  Kandeļi **·**  Kokapuze **·**  Laukmuiža **·**  Ļūdikas **·**  Marijas muiža **·**  Pelči **·**  **Rudbārži** **·**  Sieksāte **·**  Zaļumi **·**  Vecsieksāte **·**  Vidsmuiža |
**USA ühikusüsteem** (*U.S. Customary System*) põhineb suures osas Briti süsteemi ühikutel. Erinevus on vedeliku mahu ühikutes ja mõnede ühikute määratlustes.

Mõõtühikute ühtsust reguleerib Ameerika Ühendriikide kaalude ja mõõtude amet (*Office of Weights and Measures*). Selle eesmärk on ka edendada rahvusvahelise SI-süsteemi kasutuselevõttu, USA on maailmas viimaste riikide seas, kus SI-süsteem ametlikult kasutusel pole.

Pikkus
------

USA pikkuse mõõtühikud on toll, jalg, jard ja miil.

| Nimetus | Inglise keeles | Tähis | Väiksemates ühikutes | SI ühikutes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| toll | *inch* | in | - | 2,54 cm |
| jalg | *foot* | ft | 12 tolli | 30,48 cm |
| jard | *yard* | yd | 3 jalga = 36 tolli | 91,44 cm |
| miil | *mile* | mi | 5280 jalga | 1609,344 m |

Mass
----

USA massi mõõtühikud on unts, nael ja tonn.

| Nimetus | Inglise keeles | Tähis | Väiksemates ühikutes | SI ühikutes |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| unts | *ounce* | oz | – | 28,35 g |
| nael | *pound* | lb | 16 untsi | 454 g |
| tonn | *ton* | ton | 2000 naela | 907,2 kg |

Vedeliku maht
-------------

USA süsteemis on vedelike mahu põhiühik gallon.

| Nimetus | Inglise keeles | Tähis | Teistes ühikutes | SI ühikutes (liitrites |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| unts | *fluid ounce* | fl oz | 1/128 gallonit | 0,0296 liitrit |
| tass | *cup* | c | 8 untsi = 1/16 gallonit | 0,24 liitrit |
| pint | *pint* | pt | 2 tassi = 1/8 gallonit | 0,47 liitrit |
| kvart (veerandgallon) | *quart* | qt | 4 tassi = 1/4 gallonit | 0,95 liitrit |
| gallon | *gallon* | gal | 4 kvarti | 3,79 liitrit |

Vedeliku mahu mõõdud on Briti ja USA süsteemides erineva suurusega. Mõlemas süsteemis on alusühikuks gallon. USA gallon on täpselt 231 kuuptolli ehk 3,785 411 784 liitrit.

Puisteainete puhul on USAs aluseks võetud 8 galloni suurune buššel, mis on täpselt 2150,42 kuuptolli ehk 35,239 070 166 88 dm3. Seega on puisteainete gallon 4,404 883 770 86 dm3.

Vaata ka
--------

* Briti ühikusüsteem
* Vanade ja vähemlevinud mõõtühikute loend

Välislingid
-----------

* Kaalu- ja mahuühikute võrdlustabel eri maades
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on linnast Sverdlovski oblastis; asula kohta Murmanski oblastis vaata artiklit Revda (Murmanski oblast).* |

---

**Revda** (vene keeles *Ревда*) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis, Revda linnaringkonna keskus. Linn asub Revda jõe suudmes, Jekaterinburgist 43 km lääne pool, Euroopa ja Aasia piiril.

Revda on asutatud 1734. aastal 1731. aastal ehitama hakatud metallitehase juurde. 1929 sai aleviks ja linnaõigused sai 1935. aastal.

Linnas asub mitu metallurgiatehast, sealhulgas Uuralite suurim vasekombinaat.

Revdat läbib Moskva-Jekaterinburgi raudtee.

Välislingid
-----------

* 

Sverdlovski oblasti vapp
Sverdlovski oblasti linnad

Alapajevsk  | Aramil  | Artjomovski  | Asbest  | Berjozovski  | Bogdanovitš  | Degtjarsk  | Irbit  | Ivdel  | Jekaterinburg  | Kamensk-Uralski  | Kamõšlov  | Karpinsk  | Katškanar  | Kirovgrad  | Krasnoturjinsk  | Krasnoufimsk  | Krasnouralsk  | Kušva  | Lesnoi  | Mihhailovsk  | Nevjansk  | Nižni Tagil  | Nižnije Sergi  | Nižnjaja Salda  | Nižnjaja Tura  | Novaja Ljalja  | Novouralsk  | Pervouralsk  | Polevskoi  | Rež  | Revda  | Serov  | Severouralsk  | Sredneuralsk  | Suhhoi Log  | Sõssert  | Zaretšnõi  | Talitsa  | Tavda  | Turinsk  | Verhni Tagil  | Verhnjaja Põšma  | Verhnjaja Salda  | Verhnjaja Tura  | Verhoturje  | Voltšansk
**Peugeot 605** oli Peugeot' kontserni Ida-Prantsusmaal asuvas Sochaux' tehases toodetud suur luksusauto, mida toodeti aastatel 1989 (1990) kuni 1999. Tehniliselt on sel sarnasusi Citroën XM-iga, millega jagas ta sama platvormi. Eelkäijateks olid olnud nii 604 (vähelevinud luksusauto) kui ka 505 (lihtsalt suur keskklassi auto), 605 püüdis nende mõlema sihtrühma omades laia varustuse- ja mootorivalikut.

Välimuselt sarnaneb 605 kõige rohkem väiksema samaaegse Peugeot' mudeliga 405 ja ka Alfa Romeo mudeliga 164 (mille disainis samuti Pininfarina), viimasega on sarnased ka auto välised mõõtmed.

Vaatamata tootmise jätkumiseni aastani 1999 langes müük suhteliselt madalale tasemele juba aastal 1995, kui Peugeot asendas oma vananenud 405 uuema ja kiiresti populaarseks saanud mudeliga 406, mis võitis enda poole ka suure hulga potentsiaalseid 605 ostjaid.

605 otsese järglasena läks aga 1999. aasta lõpus – 2000. aasta esimeses pooles tootmisse mudel 607, mis oli tehniliselt täiesti uus. Ühtlasi oli 605 Peugeot' "05 põlvkonna" (205, 305, 405, 605) viimane mudel. Peugeot' "05 ajastu" kestis kokku üle 21 aasta: algas ajast, kui 1978. aastal läks tootmisse 305, ja lõppes 1999. aastal mudeli 605 tootmise lõpetamisega.

Peugeot 605 oli kasutusel Prantsusmaa presidendi François Mitterrandi riikliku ametiautona tema ametiaja lõpuaastatel, mis võeti kasutusele 1991. aastal. Tegu oli pikendatud soomustatud kerega ja kuulikindlate klaasidega varustatud autoga, mille mass peale ümberehitust oli 2500 kg (ligi 1000 kg raskem kui standardmudel). Auto oli varustatud 170 hj arendava V6 mootoriga.

Mootorivalik
------------

### Bensiinimootorid

* 2.0L 8-klapise R4 karburaatoriga 84 kW (114 hj)
* 2.0L 8-klapise R4 mono sissepritse 79 kW (107 hj)
* 2.0L 8-klapise R4 sissepritse 89 kW (121 hj)
* 2.0L 8-klapise R4 sissepritse ja turbo 108 kW (147 hj) alates 1991. aastast
* 2.0L 16-klapise R4 sissepritse 97 kW (132 hj) alates 1995. aastast
* 3.0L 12-klapise V6 sissepritse 123 kW (167 hj)
* 3.0L 24-klapise V6 sissepritse 147 kW (200 hj)
* 2.9L 24-klapise V6 sissepritse 140 kW (190 hj) alates 1997. aastast, tuntakse ka 3.0L nime all

### Diiselmootorid

* 2.1L 12-klapise R4 60 kW (82 hj)
* 2.1L 12-klapise R4 turboga 80 kW (109 hj)
* 2.5L 12-klapise R4 turboga 95 kW (129 hj) alates 1995, aastast

Üldandmed
---------

* Pikkus: 4765 mm
* laius: 1800 mm
* kõrgus: 1410 mm
* teljevahe: 2800 mm
* pakiruumi maht: 497 liitrit
* lubatud piduritega haagise mass: 1500 kg
* kütusepaagi maht: 80 liitrit

Viited
------

1. ↑  van der Velden, Maarten (22. september 2022). "Presidential transport in a Peugeot".

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Peugeot 605** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tähest; muusika mõiste kohta vaata artiklit G (muusika)* |

---

**G** (**g**) on ladina tähestiku 7. täht ja eesti tähestiku 6. täht.

G võeti kasutusele C variandina 3. sajandil eKr ladina keele vanaladina perioodil, et eristada helilist /g/-häälikut helitust /k/-häälikust, sest mõlemat märgiti C-ga. G loomine omistatakse vabakslastule Spurius Carvilius Rugale, kes rajas esimese erakooli.

Eesti keeles märgitakse G-tähega poolhelilist velaarklusiili. 

Mitmes romaani ja germaani keeles sõltub G hääldus tähe asukohast sõnas.

G-l on väiketähena kaks tüpograafilist varianti:  ja .

G ja g sümbolina
----------------

G tähistab gravitatsioonikonstanti, SI-süsteemis eesliidet "giga-", magnetilise induktsiooni mõõtühikut gaussi, geneetikas guaniini ja muusikas nooti G.

g tähistab grammi ja gravitatsioonikiirendust.

Vaata ka
--------

* Ğ
* Ĝ
* Ǧ
* Ģ
* Ǥ

Tähestikutähed

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | (C) | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | (Q) | R | S | Š | Z | Ž | T | U | V | (W) | Õ | Ä | Ö | Ü | (X) | (Y) |
**Veebruar 2005**, kroonika

1. veebruar
-----------

* Paavst Johannes Paulus II toimetati kella 23 paiku gripi tõttu kiiresti haiglasse.

9. veebruar
-----------

* Algas Hiina kalendri järgi aasta 4702, kuke aasta.

14. veebruar
------------

* Liibanoni pealinnas Beirutis mõrvati Rafik Hariri, Liibanoni peaminister 2004. aasta oktoobrini. Hariri tapnud pommiplahvatuses hukkus veel paarkümmend inimest.

27. veebruar
------------

* Toimusid parlamendivalimised Kõrgõzstanis.
* Toimusid parlamendivalimised Tadžikistanis.

Sündmused kuude lõikes

**2003**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2004**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2005**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2006**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember  

**2007**: jaanuar | veebruar | märts | aprill | mai | juuni | juuli | august | september | oktoober | november | detsember
**Alo Televisioon** on Eesti telekanal, mis näitab ööpäev läbi Eesti muusikavideoid.

Algul oli kanali äriidee keskenduda teksti-TV uudistele. Peatoimetajat polnud, I tegevdirektor oli Ülo Veldre. Tehti paar katsesaadet, kuni lõpuks jõudis järg Jaan Kalmuse kätte. ALO-TV omanik inseneriühistu ALO (Tõnis Mets) oli osaline ka Tartu Raadios[*viide?*] (kui ERR 1993 Tartu Raadiost loobus[*viide?*]). ALO TV looja Tõnis Mets sai oma teleprogrammile taasiseseisvunud Eestis väljastatud eetriloa number üks. ALO TV juhatusse kuulus Tõnis Mets kuni 20. veebruarini 2007.

Alo TV alustas tegevust 27. detsembril 1992, kui eetrisse anti esimene, kolme tunnine otsesaade. Esimest otsesaadet juhtisid Tiina Joosu ja Hando Sinisalu. Selles üle kolmetunnises saates tegi oma eetridebüüdi ka EHHEE-TV seltskond koosseisus Erkki Kõlu, Valdo Jahilo ja Janek Luts. Lisaks osalesid Tarmo Jürisson, Tõnis Mets, Enn Räpp, Lembitu Kuuse jpt.

Pärast kanali Seitse sulgemist 31. detsembril 2016 on Alo TV ainuke muusikakanal Eestis. Erinevalt kanal Seitsmest näeb Alo TVs ainult Eesti loomingut. Suur osa vanematest muusikapaladest on salvestatud ALO TV vanas stuudios EPA torni all. Kui varem piirdus telekanali leviala Tartu linna lähiümbrusega, siis nüüd on see nähtav ka Elioni ja Starmani Digi-TVs. Kanali kodulehe andmetel kulutavad eestimaalased ALO-TV vaatamisele 10 000 tundi ööpäevas ja igas kuus lülitub ALO-TVd vaatama üle 200 000 inimese.

Alo TV juht oli Jaan Kalmus seenior, hiljem Jaan Kalmus jr.

Vaidlus autorite ühinguga
-------------------------

Autorite ühing soovis ALO TV tegevusloa äravõtmist 2019. aastal, kuna kanalil puudub ühingu luba muusikateoste salvestamiseks ja edastamiseks. Kultuuriministeerium siiski pikendas luba 2024. aasta veebruarini.

Viited
------

1. ↑  Kerge, Rainer (19. oktoober 2022). ""ALO TVst vaadatakse kõige rohkem kella!"". *Elu*. Vaadatud 30. oktoobril 2022.
2. ↑  Õhtuleht "ALO TVst vaadatakse kõige rohkem kella" (31. märts 2007)
3. ↑  Vaida, Ann (27. detsember 2019). "Palju õnne sünnipäevaks, ALO-TV!". *Diktor*. Vaadatud 30. oktoobril 2022.
4. ↑  Kerge, Rainer (19. oktoober 2022). ""ALO TVst vaadatakse kõige rohkem kella!"". *Elu*. Vaadatud 30. oktoobril 2022.
5. ↑  Vaida, Ann (27. detsember 2019). "Palju õnne sünnipäevaks, ALO-TV!". *Diktor*. Vaadatud 30. oktoobril 2022.
6. ↑  Kerge, Rainer (19. oktoober 2022). ""ALO TVst vaadatakse kõige rohkem kella!"". *Elu*. Vaadatud 30. oktoobril 2022.
7. ↑  "Jaan Kalmus: 35 aastat kroonikuna kaamera taga". *Äripäev*. 26. jaanuar 2022. Vaadatud 30. oktoobril 2022.
8. ↑  "Autorite ühinguga vaidlev Alo TV sai tegevusloa pikenduse". *ERR*. 1. veebruar 2019. Vaadatud 30. oktoobril 2022.

Välislingid
-----------

* Alo TV
Stukmaņi mõis 1795. aastal. Johann Christoph Brotze kogust
Stukmaņi mõisa peahoone
**Stukmaņi mõis** (*Stukmaņu muiža*, saksa keeles *Stockmannshof*) oli mõis Lätis Koknese kihelkonnas. Tänapäeval asub endine mõisasüda Aizkraukle piirkonnas Klintaine vallas Stukmaņis.

Mõis sai alguse 15. sajandil, mil omanikuks oli Johann Loksten, aga peagi sai mõisa omanikuks Arend Stockmann. 16. sajandil kandis mõis juba praegust nime. 18. sajandil said mõisa Kronstjernid, seejärel Baiernid, aga aastal 1780 Löwensternid. Aastal 1878 müüdi mõis Medemitele. Mõis sai esimeses maailmasõjas kannatada ning Läti riik omandas selle aastal 1920.

Mõisakompleks rajati 18. sajandi keskel. Kompleksi kuulusid tallid, laudad, aidad. Pärast võõrandamist ehitati see ümber kohalikuks keskuseks. Selle käigus kaotas mõis palju oma algsest baroksest välimusest. Säilinud on kaks lauta, torniga tall ja tõllakuur.

Park rajati mõisast Daugava poole eri tasanditele. Seda ilmestasid labürindid, paviljonid ja kasvuhooned.

Välislingid
-----------

 Stukmaņi mõis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
**Acone** on küla (*lielciems*) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.

Küla asub merepinnast 10 meetri kõrgusel valla loodeosas. Acone põhjaservaks on Riia-Ērgļi raudtee, varem asus seal Acone raudteepeatus. Acone asub Riia lähistel, sinna sõidavad ka Riia linnaliinibussid. Külla jäävad bussipeatused Acone, Ciemats, Dārziņi, Silabrieži ja Pārvalde. Seal asub Riia II soojuselektrijaam.

Küla rajati nõukogude perioodil kui soojuselektrijaama tööliste asula. Algselt oli see nimetu, Acone nime hakkas see kandma alles pärast Läti taasiseseisvumist. Lisaks elektrijaama tööliste elamutele asub küla lääneosas ka väikeseid suvilakrunte.

Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,11 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2022 oli külas 551 elanikku.

Acone nime on varem kandnud ka valla teine küla Acones dārzs.

Acones asub soojuselektrijaam

Viited
------

1. ↑  Autotransporta direcija
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Autotransporta direcija
6. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
7. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Salaspilsi valla asulad |
| --- |
| 
Acone **·**  Acones dārzs **·**  Annuška **·**  Bajāri **·**  Bunči **·**  Cekule **·**  Doles dārzs **·**  Dolesmuiža **·**  Dzintars **·**  Enerģētiķis **·**  Getliņi **·**  Jaunsaurieši **·**  Ķeizarsils **·**  Lakstīgala **·**  Lebenieši **·**  Mežezeri **·**  Mežmala **·**  Mežstūrīši **·**  Pikalne **·**  Rumbenieši **·**  Rūķi **·**  Rūķīši **·**  Salenieki **·**  **Saulkalne** **·**  Saurieši **·**  Silabrieži **·**  Taurītes **·**  Tēraudi **·**  Upeslīči **·**  Varavīksne |
**Ivo Jurak** (11. oktoober 1977 – 7. märts 2023) oli Eesti endine sõjaväelane (kapten).

Ta alustas sõjaväelist karjääri ajateenistusega 1996. aastal Sisekaitse Operatiivrügemendis. Ta on hiljem teeninud ka Scoutspataljoni luureülemana ja Vahipataljoni staabiülemana. Ta on olnud ka Briti väejuhatuse all teeninud ja kogu Afganistani sõja vältel kõige rohkem ohvreid kandnud Eesti välismissiooni Estcoy-8 liige.

Jurak teenis 2015. aasta lõpuni kaitseväe toetuse väejuhatuse liikumise koordineerimise keskuses staabiohvitserina. Tema sõjaväeline karjäär lõppes, kui teda süüdistati riigisaladuse avalikustamises karistusseadustiku paragrahvi 241 lg 1 järgi (riigisaladuse avalikustamine pole seotud riigireetmise ega salakuulamisega), eraviisiliseses ja tulirelva ebaseaduslikus käitlemises. Ta võeti vahi ala 29. augustil 2016. Ta mõisteti süüdi ja karistati kahe aasta ja kuue kuu pikkuse vangistusega, millest tal tuli kohe vanglas ära kanda seitse kuud. Ühtlasi määras kohus talle nelja-aastase katseaja.. Jurak viis töölt kaasa riigisaladust sisaldavat teavet ja hoidis seda oma kodus, võimaldades sellega riigisaladusele ebaseadusliku juurdepääsu.

Jurak võitles 2022. aasta sügisest Ukraina rahvusvahelise maakaitseleegioni koosseisus Venemaa-Ukraina sõjas. Ta hukkus 7. märtsil 2023 Bahmuti lahingus. Jurak on teadaolevalt esimene Eesti kodanik, kes on alates Venemaa täiemahulise agressiooni algusest selles sõjas elu kaotanud. Eesti kodanikest on enne teda Venemaa-Ukraina sõjas hukkunud Valgevenest pärit lahingmeedik Nikolai Iljin, kes tapeti 2020. aasta suvel.

1. aprillil 2023 sängitati tema urn mulda Tartu sõjaväekalmistule.

Tunnustus
---------

* NATO medal sõjalisel operatsioonil osalemise eest (2 korda)
* Kaitseministeeriumi rahvusvahelisel sõjalisel operatsioonil osalenu medal
* Kaitseväe teenetemärk lahinguliste teenete eest
* 1. jalaväebrigaadi rinnamärk
* Kaitseliidu teenetemedali II ja III klass
* Kaitseliidu Valga maleva teenetemärgi II klass

Viited
------

1. ↑  "Kohus mõistis kaitseväe eksohvitseri riigisaladuse avalikustamise eest vangi". err.ee, 26. veebruar 2017
2. ↑  "Віддав життя під Бахмутом: на війні в Україні загинув перший естонець". 24 Kanal, 10 märts 2023
3. ↑  Venelaste tule all hukkunud Ivo Jurakut mälestatakse kui tõelist patriooti. Sõber: väärt mees, kes oli alati Eesti eest väljas. delfi.ee, 10 märts 2023
4. ↑  Ukraina sõjas hukkus esimene eestlane ERR, 10. märts 2023.
5. ↑  FOTOD | Kiievis saadeti viimsele teele Donbassis hukkunud Eesti kodanik Delfi, 22. juuli 2020.
6. ↑  FOTOD | „Ta langes ka Eesti vabaduse eest!" Ukrainas hukkunud Ivo Jurak sängitati Raadil mulda  delfi.ee, 1. aprill 2023

Välislingid
-----------

* Haud Tartu Sõjaväekalmistul
**Dragunmuiža mõis** (*Dragunmuiža*, ka *Dragūnu muiža*) oli suvemõis Lätis Riia linnas Čiekurkalnsi asumis. Mõisa peahoone asus umbkaudu Ezermalas iela ja Ķīšezera iela ristmikul. Saksa keeles *Dragunshof*.

Mõisa rajati tõenäoliselt 18. sajandil. 1895. aastal ostis insener Gustalf Adolf Agthe Dragunmuiža mõisa ning selle läheduses asuvad Heili mõisa ja Jaunā muiža suvemõisad ning liitis krundid üheks. Ta kavatses rajada Ķīšezersi järve kaldale villade piirkonna, aga see plaan jäi teostamata. Tõenäoliselt valmis seal ainult üks villa aadressil Ezermalas ielā 6.

20. sajandi algul oli Dragunmuiža mõisa peahooneks suur kahekorruseline barokkstiilis palkmaja. Peahoone juures asusid korteriteks ümber ehitatud küün, välikäimlad, jääkelder, tõllakuur, laut, tall, kaev. Veidi maad eemal asus ka heinaküün. Järve ääres oli kai, mille äärde toodi järve teiselt kaldalt paadiga piima, mis siis Riia turule viidi. Mõisa juurde kuulus ka neli talu.

1930. aastatel läks Dragunmuiža mõis Riia linna valdusse. Tänapäevaks on mõisa hooned hävinenud.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Riia mõisate veebisaidil (*läti keeles*)
**Ruth Maier** (10. november 1920 Viin – 1. detsember 1942 Oświęcimi koonduslaager) oli juudi päritolu Austria naisterahvas, kes pidas aastatel 1933–1938 Austrias ja aastatel 1939–1942 Norras päevikut, olles nõndanimetatud Norra Anne Frank. Tema päevik avaldati 2007. aastal.

Tema isa Ludwig Maier oli filosoofiadoktor, polüglott ja töötas kõrgel kohal Austria posti- ja telegraafiteenistuses. Isa suri 1933. aastal erüsiipli tõttu.

Ruthi noorem õde Judith põgenes Suurbritanniasse. Ruth pääses tänu isa tutvustele Norrasse, kuhu ta saabus 30. jaanuaril 1939. Ta elas mõnda aega norra perekonnas, õppis ära norra keele ja sooritas edukalt eksamid, mis andsid talle õiguse astuda ülikooli. Ta sai sõbraks tulevase luuletaja Gunvor Hofmoga. Ta oli ka modelliks Gustav Vigelandi skulptuurile, mis kujutab Ruthi ateljeesse sisseastujast ehmudes oma alasti keha katmas.

1942. aasta sügisel elas ta Oslos üüritoas, kus ta 26. novembril arreteeriti ja samal päeval ära viidi. 1. detsembril saabus ta Oświęcimi, kus ta juhiti otse gaasikambrisse.

Sõber Gunvor Hofmo säilitas Ruthi päevikud ja kirjavahetuse. 1953. aastal püüdis ta neid avaldada, kuid see ei õnnestunud. Pärast Hofmo surma 1995. aastal leidis tema asjade hulgast Ruthi kirjutised Jan Erik Vold, kes need toimetas ja 2007. aastal avaldas. 2009. aastal tõlgiti raamat inglise keelde.