|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib puuviljast; ansambli kohta vaata artiklit Greip (ansambel), Saturni kuu kohta vaata artiklit Greip (kuu).* |

---

Greibid korvis
Kollane greip
Punane greip ehk verigreip
Koorest valmistatud eeterlik õli
**Greip** ehk **greipfruut** on greibipuu (pomelipuu ja apelsinipuu ristandi) vili.

1980. aastatel pakkus Ellen Niit greibi eestikeelseks vasteks välja uudissõna **jõmmelgas**.

Greipi on Eestis ja mujalgi maailmas vahel ekslikult pompelmuusiks nimetatud. Pompelmuusipuu ehk pomelipuu *(Citrus maxima)* vili pomel aga on suurem ega ole mõru.

Kirjeldus
---------

Greip sarnaneb apelsiniga, kuid on suurem. Seemned ja koor moodustavad greibi massist 49%.

Greip on väärtuslik puuvili, eriti suure C-vitamiini sisalduse poolest. See sisaldab ka B-vitamiini.

Kasutamine
----------

Greibid said populaarseks alles 19. sajandi lõpus. Enne kasvatati greibipuid üksnes ilu pärast. USA sai kiiresti maailma suurimaks greipide tootjaks. Peamised greibipuude istandused asuvad Floridas, Texases, Arizonas ja Californias.

Greip on hinnatud puuvili Ameerika Ühendriikides, kus sellest pressitakse haput mahla, mida kasutatakse nii värskelt kui ka konservitult. Mahla tööstuslikul valmistamisel purustatakse ja pressitakse kogu vili korraga. Tsentrifuugi abil eraldatakse eeterlik õli viljamahlast nagu koor piimast. Pressimisjäätmeid kasutatakse loomasöödaks. Greibimahl soodustab kantserogeenide ja muude mürkide väljumist maksast.

Vilja koor sisaldab rohkelt eeterlikke õlisid. Greibikoorest toodetakse söögiisu tõstvat mõruainet limoliini ja pektiini.

Greibikoor on juba ammu tuntud iseäraliku lõhna poolest. Greibikooreõli kasutatakse lõhnravis.

Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
---------------------------------------------

Toodangu tabelis on andmed greipide ja pomelite kohta koos. 2012. aastal toodeti maailmas 8,0 miljonit tonni greipe ja pomeleid, istandike kogupindala oli 289 tuhat hektarit.

Suurimad tootjad 2012. aastal| Riik | Toodang,tonnides | Osakaal,% |
| --- | --- | --- |
|  Hiina | 3 800 000\* | 47,3 |
|  USA | 1 046 890 | 13,0 |
|  Mehhiko | 415 471 | 5,2 |
|  Tai | 328 000\* | 4,1 |
|  LAV | 304 559 | 3,8 |
|  Iisrael | 246 618 | 3,1 |
|  Türgi | 243 267 | 3,0 |
|  Argentina | 200 000\* | 2,5 |
|  India | 200 000\* | 2,5 |
|  Sudaan | 196 000 | 2,4 |
| **Maailm kokku** | **8 040 038** | 100 |
| \* – FAO hinnang |

Toitained| Toitained | Väärtus100 g kohta |
| --- | --- |
| Kalorsus | 42 kcal |
| Vesi | 88,06 g |
| Süsivesikud | 10,66 g |
| Sahharoos | 3,51 g |
| Fruktoos | 1,77 g |
| Glükoos | 1,61 g |
| Kiudained | 1,60 g |
| Valgud | 0,77 g |
| Tuhk | 0,36 g |
| Lipiidid | 0,14 g |

Toiteelemendid| Toiteelement | Väärtus100 g kohta |
| --- | --- |
| Kaalium (K) | 135,0 mg |
| Kaltsium (Ca) | 22,0 mg |
| Fosfor (P) | 18,0 mg |
| Magneesium (Mg) | 9,0 mg |
| Raud (Fe) | 0,08 mg |
| Tsink (Zn) | 0,07 mg |
| Vask (Cu) | 0,032 mg |
| Mangaan (Mn) | 0,022 mg |
| Seleen (Se) | 0,1 μg |
| Naatrium (Na) | 0 |

Vitamiinid| Vitamiin | Väärtus 100 g kohta |
| --- | --- |
| A | 58,0 μg |
| C | 31,2 mg |
| B1 | 43 μg |
| B2 | 31 μg |
| B3 | 204 μg |
| B4 | 7,70 g |
| B5 | 262 μg |
| B6 | 53 μg |
| E | 0,13 mg |
| Lükopeen | 1,42 mg |
| Folaat | 13,0 μg |
| Luteiin+zeaksantiin | 5,0 μg |

Viited
------

1. ↑  Krista Kerge. Sõnameri: sõna ja tõlge Sirp, 26. mai 2006.
2. 1 2 3 4  ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". *faostat3.fao.org* (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 19.10.2016. Vaadatud 27.01.2015.
3. ↑  Kadi Heinsalu (02.03.2017 07:00). "17 toiduainet, mida teie maks armastab". *Äripäeva terviseuudised*. Vaadatud 04.03.2017 15:01.
4. 1 2 3  ""USDA National Nutrient Database"". *www.nal.usda.gov* (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 19.12.2010.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Citrus paradisi** |

Tähtsaimad tsitrusviljad

Apelsin  **·**  Bergamott  **·**  Budakämmal  **·**  Greip  **·**  Kinkan  **·**  Klementiin  **·**  Laim  **·**  Mandariin  **·**  Pomel  **·**  Pomerants  **·**  Sidrun  **·**  Sviiti  **·**  Ugli