recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Dutka mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 87
**Dutka mõis** (saksa keeles *Dutkenshof*, läti keeles *Dutkas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Trikāta kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Trikāta vallas Dutka külas.

Ajalugu
-------

Mõis rajati 17. sajandil. See on nime saanud Vāle mõisale kuulunud Dutka talu järgi, mis kuulus kuninglikule trompetimängijale Valentin Vešavale. Aastal 1682 sai ta ka varem Trikāta mõisa osaks olnud Dutka mõisa maade omanikuks ja mõis sai siis nime talle varem kuulunud majapidamise järgi.

Aastal 1798 kinkis keiser Paul I mõisa paruness Aleksandra Petrovna Möller-Zakomelskajale (sündinud Rezvaja) (1768−1814). Pärijad müüsid selle aastal 1807 Alexander von Transehele (1749−1828). Pärast viimase surma said mõisa valdajateks tema pärijad ja 1829. aastal langes see tütrele Charlotte Alexandra von Transehele (sündinud von Transehe) (1783−1868). Aastal 1860 sai selle omanikuks tema tütar Charlotte Alexandra von Hansen (sündinud von Transehe) (1825−1893), kes oli abielus kindralleitnant Wilhelm Heinrich von Hanseniga. Viimaseks omanikuks oli aastatel 1894−1920 nende poeg Karl Friedrich Arthur von Hansen (1864-1943).

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 seitse adramaad, sellele allus 110 mees- ja 132 naishinge. Aastal 1688 oli mõisa suurus 6 ja 1/2 adramaad. Aastal 1734 oli mõisal samuti 6 ja 1/2 adramaad, aastal 1758 aga seitse adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 11/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 11/20, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 6/80, lisaks allus mõisale 6 ja 22/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Viited
------

1. ↑  .
2. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, lk 284-285.
3. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 425.
4. ↑   Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Von H. von Bienenstamm. Riga, bei Deubner, 1826. Riga, gedrukkt in der Müllerschen Buchdrukkerei. Riga : Deubner, 1826 lk. 274
5. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 282.
6. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 420.

Trikāta kirik
Trikāta kihelkond

**Kirik**: Trikāta kirik  

**Abikirik**: Vijciemsi kirik  

**Mõisad**: Cempi mõis | Dutka mõis | Jaunbrenguļi mõis | Jaunvāle mõis | Lipšukalnsi mõis | Lubi mõis | Plāņi mõis | Tiepole mõis | Trikāta kirikumõis | Trikāta mõis | Vecbrenguļi mõis | Vecvāle mõis | Vījciemsi mõis
**Ferratum** on Soome päritolu rahvusvaheline mobiilsete finantsteenuste grupp, mis koosneb emaettevõttest Ferratum Oyj koos tütarettevõtetega. Ferratum asutati mais 2005 peakorteriga Helsingis, hiljem on see laienenud Euroopasse, Põhja-Ameerikasse, Lõuna-Ameerikasse ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonda.

Ferratum on spetsialiseerunud automatiseeritud pangaoperatsioonidele. Firmas on kasutusel automatiseeritud süsteemid kliendituvastuseks, laenuvõime hindamiseks jpm.

Ajalugu ja asutaja
------------------

Ferratum sündis 2005. aastal Grupi asutaja ja tegevjuhi Jorma Jokela eestvedamisel. Jorma Jokela on õppinud Kuopio majanduskolledžis ja Helsingi ärikolledžis raamatupidamist. Kõigepealt lõi ta Helsingis firma Jokela Capital Oy, kus oli tegevjuhiks aastatel 1998–2000. 2004. aastal müüs ta oma firma Jokela Capital. 2005. aastal asutas Jorma Jokela Ferratumi ning on olnud algusest peale selle tegevjuht.

Tegevus
-------

Ferratum tegutseb Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning APAC-regioonis. Euroopa Liidu panganduslitsents võimaldab firmal osutada teenuseid kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides.

Ferratum noteeriti Frankfurdi börsi põhinimekirjas 6. veebruaril 2015. Ferratum oli esimene FinTechi börsiettevõte. Teadaandes pakkus Ferratum oma aktsiaid rahvusvahelistele institutsionaalsetele investoritele. Aktsiad müüdi hinnaga 17 eurot ja ettevõtte väärtuseks hinnati 370 miljonit eurot. Ettevõtte tulevase majanduskasvu finantseerimiseks koguti ühtekokku 48 miljonit eurot. Noteerimise järel oli Jorma Jokela endiselt ettevõtte suurim investor.

Ferratumi mobiilne pank (Ferratum Mobile Bank) käivitati 2016. aastal Saksamaal, Rootsis ja Norras. Ferratumi sõnul loodi mobiilse panga käivitamisega ülemaailmne kliente, huvirühmi ja teenuseosutajaid ühendav platvorm. Mobiilse pangarakenduse avatud arhitektuur võimaldab kateiste ettevõtete loodud moodulite vaevata integreerimist. Seeläbi saavad nad ligipääsu Ferratumi ulatuslikule ja järjest kasvavale rahvusvahelisele kliendibaasile ning väärtuslikule kliendiinfole.

Pangal ei ole harukontoreid. Konto avamisel tuvastatakse klient isikut tõendava dokumendi ja näotuvastuse abil. Mobiilne pank kasutab käitumisandmete analüüsi, et genereerida reaalajas pakutavaid suunatud soovitusi kliendikogemuse parandamiseks, aga ka ajal jooksul teenuste lisamiseks vastavalt klientide eelistustele.

Viited
------

1. ↑  "Interview Ferratum". *investresearch.net* (saksa). 26.10.2015.
2. ↑  Editorial, Reuters. "${Instrument\_CompanyName} ${Instrument\_Ric} People | Reuters.com". *Reuters*.
3. ↑  "Ferratum Oyj : Group - Annual Report 2016". *4-Traders*.
4. ↑  "Euro area statistics". *www.euro-area-statistics.org* (inglise).
5. ↑  "Bank nonperforming loans to total gross loans (%) | Data". *data.worldbank.org* (Ameerika inglise).
6. ↑  "Arvopaperi". *www.arvopaperi.fi* (inglise).
7. ↑  "QA Financial | Ferratum Case Study on Mobile Banking". *QA Financial*. 26.09.2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2017. Vaadatud 19. juuli 2017.
Linnuvaatlejad Šotimaal
Linnuvaatlustorn Rammu saarel
**Linnuvaatlus** on lindude jälgimine looduses. 

Sageli kasutatakse linnuvaatlusel binokli või teleskoobi abi. Linnuvaatlejad koguvad andmed lindude leviku ja rände kohta. Harrastajatest linnuvaatlejate kogutud andmed omavad ornitoloogide jaoks suurt tähtsust uurimismaterjalina.

Linnuvaatlus on üks aktiivse puhkuse vorme. USAs ja Inglismaal on kümneid turismiettevõtteid, mis on spetsialiseerunud linnuvaatlusele. Suurbritannias on Big Garden Birdwatchi nime kandvaid linnuvaatluspäevi korraldatud juba 38 aastat. Kui esimesel aastal võttis üritustest osa 2000 huvilise ringis, siis viimasel ajal[*millal?*] on osalejate arv küündinud üle poole miljoni. Soomlased tunnevad linnuvaatluspäevi Pihabongause nime all ja seal osales mullu ca 18 000 huvilist.

Reeglina vaadeldakse kohalikke liike, kuid võidakse käia ka spetsiaalsetel linnuvaatlusmatkadel. Paljude rahvuseparkide jaoks on see üheks tähtsamaks sissetulekuallikaks. Parasvöötme kliima kõige aktiivsemad linnuvaatlusajad on kevad- ja sügisränne, kuna siis on võimalus näha rohkesti liike. Vaadeldavad linnud on teel kas põhja või lõunasse, vastavalt kas siis talvituma või pesitsemiskohta. Parim aeg vaatluseks on varajased hommikud, sest linnud on aktiivsemad ja helilisemad – tehes end paremini märgatavaks. Vaatlusteks eelistatakse vastavalt asukohale ja hooajale teatud metsatukki, soiseid või rannikualasid. Merevaatlus on linnuvaatluse tüüp, kus maismaalt vaadeldakse üle mere lendavaid linde.

Linnuvaatlejad võivad osaleda mingi kindla liigi populatsiooni või rändeloenduses või siis loendada kõiki liike mingil kindlal alal või kindla ajavahemiku jooksul. Nii kogutud andmed aitavad teha kindlaks potentsiaalseid ohte lindudele või vastupidi hinnata keskkonnaalgatuste tulemusi, mille eesmärk on ohustatud liikide säilimine. Linnuvaatlus on kasulik tööriist keskkonnahariduses ja keskkonnaprobleemide esiletoomisel. 

Mitmel pool korraldatakse linnuvaatlusvõistlusi. Võistlusest osavõtjad loendavad võimalikult palju mingi kindla liigi isendeid teatud aja või teatud koha lõikes. 

Eesti populaarseim linnuvaatlusüritus on Talvine aialinnuvaatlus on, millest võttis 2017. aastal osa üle 2600 linnusõbra enam kui 1800 paigast üle Eesti, kes vaatlesid ligi 60 000 lindu 64 liigist. Vaatlusel osalemiseks tuleb jaanuari viimasel nädalavahetusel märkida tunni aja jooksul aias või pargis kohatud linnuliigid. Aialinnuvaatlusel kogutud andmeid kasutatakse talilindude arvukuse muutuste jälgimiseks, mis võimaldab vajadusel võtta ette samme lindude heaolu parandamiseks.

Vaata ka
--------

* Linnuvaatlusturism

Viited
------

1. 1 2 3  "Talvine aialinnuvaatlus 2017 27. - 29. jaanuar".
Kostivere karstialal on Jõelähtme jõgi lõikunud Lasnamäe lademe lubjakividesse.
**Lasnamäe lade** on Kesk-Ordoviitsiumi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Seda hakkas esimesena eristama Karl Orviku aastal 1940. Lademe stratotüübiks loetakse Lasnamäe paljandit, lademe laiendatud stratotüübiks on aga Mäekalda paljand. Lademele on nime andnud Lasnamäel asuv Lasnamäe kõrgendik.

Lasnamäe lademe all lamab Kesk-Ordoviitsiumi ladestiku Aseri lade ja sellel lasub Uhaku lade. Lademe vanus on 462,6...463 miljonit aastat. Koos Kukruse, Uhaku ja Aseri lademega kuuluvad nad Viru ladestiku Purtse alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Darriwili lade.

Litostratigraafiliselt vastavad sellele Väo kihistu Rebala ja Pae kihistik, Lõuna-Eestis ka Stirnase kihistu, Leedus Vyžūnai kihistu. Lademe paksus Eestis on 2,5–8,5 m. Paljudes kohtades on lademe paksuse määramine raskendatud, kuna lademe ülemine piir ei ole litoloogiliselt selgelt eristatav. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindavad seda Seby, Skärlövi ja Folkeslunda kihistute lubjakivid.

Lademe avamus on Põhja-Eesti klindi ülaosas. Lade on esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal.

Lade paljandub Põhja-Eesti klindil Osmussaare ja Narva vahel. Lääne-Harju, Ida-Harju ja Lahemaa klindilõikudel moodustab see klindi ülemise osa. Lisaks paljanduvad lademe lubjakivid paljudes paemurdudes (Harku, Väo,Kunda-Aru, Narva).

Lademe kivimkoosseisus on palju lubjakivi, selle keskosas ka dolomiiti. Lõuna-Eestis on ladet moodustav lubjakivi ülemises osas hall, alumises aga punane. Lademe alumisel piiril on palju götiidist ooide.

Viited
------

1. 1 2 3 4  EE 12. köide, 2003: 280.
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Ordovician of the Siljan District, Sweden Jan Ove R. Ebbestad& Anette E.S. Högström
4. ↑  Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri.
5. ↑  Kalle Suuroja *Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol*, Tallinn 2006, lk. 51
6. ↑   (vaadatud 16.02.2013)
7. ↑  Lasnamägi Stage L. Hints Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3

Ordoviitsiumi regionaalsed lademed Eestis

Pakerordi  **·** 
Varangu **·** 
Hunnebergi **·** 
Billingeni **·** 
Volhovi **·** 
Kunda **·** 
Aseri **·** 
Lasnamäe **·** 
Uhaku **·** 
Kukruse **·** 
Haljala **·** 
Keila **·** 
Oandu **·** 
Rakvere **·** 
Nabala **·** 
Vormsi **·** 
Pirgu **·** 
Porkuni  

vanemad lademed  nooremad lademed
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastatel 1991–2017 eksisteerinud vallast, 1939. aastal loodud valla kohta vaata artiklit Võnnu vald (1939), veel varasemate valdade kohta vaata artikleid Võnnu vald (Ridala kihelkond) ja Võnnu vald (Võnnu kihelkond)* |

---

Ohvripärn Võnnu vallas
**Võnnu vald** oli vald Tartu maakonnas.

Vaatamisväärsused
-----------------

Valla peamisi vaatamisväärsusi oli Võnnu kihelkonnakirik, mis on Eesti suuremaid maakirikuid. Praeguse väliskuju sai kirik põikhoone lisamisega 1871. aastal. Samas on kivikirik algsel kujul ehitatud ilmselt juba Tartu piiskop Hermann von Buxhövdeni korraldusel aastail 1232–1236. Arvatavasti sellest ajast on säilinud ühe romaanipärase külgportaali fragmendid (tänapäeval välja puhastatud). Tegu on tõenäoliselt Lõuna-Eesti ainsa romaani stiilis detaile sisaldava ehitismälestisega ja Tartumaa ühe vanima teadaoleva kivikirikuga.

Kiriku kõrval asub Vabadussõja mälestussammas – Eesti iseseisvuse eest langenute mälestuseks püstitatud mälestusmärk, mis ühtlasi kannab mälestust taasiseseisvumisajal toimunud ühiskondlikest protsessidest. Mälestussamba kavandi valmistas kujur Aleksander Eller, kivitöö tegi August Levold. Sammas avati 11. septembril 1934, kuid lõhuti 1945 ning selle osad kanti laiali. Mälestussammas avati uuesti 1. septembril 1990.

Ajalugu
-------

Võnnu vald moodustati 1991. aasta 16. mail. Vald hõlmas ajaloolise Võnnu kihelkonna tuumikalasid.

Võnnu vallavanemad olid:

* Aivar Kaldjärv 1991–2009
* Külli Ojasaar 2009–2011
* Tõnu Muru 2011–2016
* Teet Helm 2016–2017

2016. aastal sõlmisid Haaslava, Mäksa ja Võnnu vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati nende kolme valla ning Meeksi valla Järvselja ja Rõka küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kastre vald.

Asustus
-------

### Alevik

Võnnu

### Külad

Agali –
Ahunapalu –
Hammaste –
Imste –
Issaku –
Kannu –
Kurista –
Kõnnu –
Liispõllu –
Lääniste –
Rookse –
Terikeste

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 25.03.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Tartu maakonna Elva linna ning Alatskivi, Kambja, Konguta, Luunja, Mäksa, Puhja, Tartu, Tähtvere ja Võnnu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
5. ↑  Haaslava, Mäksa ja Võnnu valla ühinemisleping www.riigiteataja.ee/
**Hans Leberecht** (1. detsember 1910 Peterburi – 10. november 1960 Tallinn) oli Eesti kirjanik.

Leberecht veetis lapsepõlvesuved Järvamaal Koordi külas emapoolse vanaema juures. Õppis 1935–1937 Leningradis Gorki-nimelises Kirjanduse Õhtuülikoolis. Osales Teises maailmasõjas Punaarmees. Hans Leberecht sai Eesti NSV Kirjanike Liidu liikmeks 1949. aastal. 

Aastatel 1945–1951 oli ta ajalehe Sovetskaja Estonia erikorrespondent. Ta oli aastast 1944 kuni surmani NLKP liige ja 1951–1955 Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu saadik. Maetud Tallinna Metsakalmistule, kirjanike künkale.

Looming
-------

Kirjutamist alustas Leningradis ning tema teoste esmatrükid on enamasti venekeelsed, eestindused aga autoriseeritud. Sai tuntuks jutustusega "Valgus Koordis". Käsitlenud ka tööliste elu ja sõjasündmusi.

Teosed
------

### Jutustused

* "Valgus Koordis" (1949), kujutab kolhooside moodustamist ametliku ideoloogilise skeemi järgi
* "Teel" (1951)
* "Ühes majas" (1958)

### Romaanid

* "Kaptenid" (1956)
* "Sõdurid lähevad koju" (1957)
* "Vassarite paleed" (1960)

### Novellikogu

* "Pronkssõrmus" (1961)

Tunnustus
---------

* Tutvunud ajakirjanikuna kollektiviseerimisega Eesti külas, kirjutas Leberecht aastal 1948 oma olukirjelduse baasil romaani "Valgus Koordis", mis esitati kirjastuse Ilukirjandus ja Kunst romaanivõistlusele, kuid ei leidnud žürii tähelepanu. Pärast selle liikmete poliitilist hurjutamist moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu korraldusel uus žürii ja see määras Leberechtile esimese auhinna.
* Stalini preemia 1949
* Eesti NSV teeneline kirjanik 1959

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Aastatel 1960–1990 kandis Hans Leberechti nime praegune Ugala tänav.

Viited
------

1. ↑  "Eesti kirjarahva leksikon, koost. O. Kruus, Tallinn, Eesti Raamat 1995, lk. 276

Välislingid
-----------

* Hans Leberecht Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**Kristali keelpillide töökoda** oli August Kristali rajatud ettevõte, mis tootis keelpille.

Ajalugu
-------

Kristal avas 1889. aastal oma kodutalus keelpillide töötoa. Aastal 1899 tõi ta selle Tallinna, kus see asus praegusel Sakala tänaval (hoone on lammutatud). 1911. aasta Brüsseli maailmanäitusel said Kristali pillid auhinna.

1913. aastal soetati töökotta Saksamaalt esimesed tootmismasinad. Aastal 1914 töötas töökojas 10 inimest. Pärast Augusti surma 1925. aastal jätkas töökoda tegutsemist tema poja Harald Kristali ning abikaasa Anna-Maria Kristali juhtimisel. Anna-Maria Kristali initsatiivil asuti tootma ka mandoliine, kitarre ja plokkflööte.

Aastal 1947 oli töökoda renditud Tallinna Riiklikule Konservatooriumile. Praegu on töökoda korraldatud ümber Eesti Muusikaakadeemia pillitöökojaks.

Viited
------

1. 1 2  EE 12. köide. Tallinn 2003. Lk 246
2. 1 2 3 4  Aleksei Šiškin (2. juuli 2023). "Vabariigi ärinaised: millega tegelesid Eesti naisettevõtjad 1939. aastal?". *Äripäev*. Vaadatud 1. august 2023.

Välislingid
-----------

* "Pillimeistrite August ja Harald Kristali töökoda". Eesti Kunstimuuseumi fotokogu, EKM j 59041 FK 2779
**Eduard Vilde nimeline kolhoos** oli kolhoos Rakvere rajoonis. Kolhoosi keskus asus Pajustis.

Eduard Vilde nimeline kolhoos moodustati 26.XII 1950. aastal endiste Vinni kolhoosi (moodustatud 25.X 1948) ja Pajusti kolhoosi  (3.IV 1949) liitmise tulemusel. 1952. aastal liitus Vilde-kolhoosiga veel kolhoos "Uus Tee" (moodustatud 10.XII 1950).

1952.a ühinesid E.Vilde nim. kolhoosiga Inju („Koit"), Koeravere („Majakas"), Meriküla („Üksmeel") küla talupidajad.

Kokku kasvas Ed. Vilde nim. kolhoos välja 11 väikesest kolhoosist: Vinni, Pajusti, "Majakas" (Koeravere), "Üksmeel" (Meriküla), "Koit" (Inju), "Võit" (Kadila I), Jüriöö" (Kadila II), "Sulev" (Tõnuvere), "Töötav Talupoeg" (Nurmetu), "Ühisjõud" (Leo), "Murrang" (Veadla). 

Tunduvalt suurenes majandi pindala 1978. aastal, kui likvideeriti Assamalla sovhoos ning Nurmetu, Kadila, Tõnuvere, Veadla ja Leo küla maad anti Eduard Vilde nimelisele kolhoosile.

Majandi üldpindala oli 1988. aastal 8486 ha, millest haritavat maad oli 4646 ha.

E.Vilde nimeline kolhoos tegeles seakasvatuse, piimakarjakasvatuse, teravilja- ja kartulikasvatusega. Lisaks andsid tõhusa panuse majandi tulubaasi mitmed abiettevõtted: 1956. aastal rajatud karusloomafarm, 1959. aastal tärklisetööstus, 1962. aastal puidutöökoda, 1966. aastal kalamajand. 1979. aastast kuulus kolhoosile Võhu veinitsehh. 

Rahapalgale mindi majandis üle 1961.aastal. 

1967. aastal autasustati kolhoosi Tööpunalipu ordeniga.

1960. aastal avas majand Pajusti alevikus kontor-klubihoone.

1965. aastal asutati Eduard Vilde nimelise kolhoosi kirjandusklubi initsiatiivil Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind. Kolhoos andis kirjanduspreemiat välja kuni likvideerimiseni 1990. aastatel. Alates 1993. aastast jätkas preemia väljaandmist Vinni vald. 

1979. aastal anti kolhoosile hallata Rägavere mõis. Pärast mõisa härrastemaja ja kõrvalhoonete restaureerimist mõis-muuseumiks korraldati seal 1981. aastast saadik mitmesuguseid kultuuriüritusi. 1980. aastal sõlmis kolhoos koostöölepingu Riikliku Akadeemilise Meeskooriga. 1982. aastal asutati kolhoosi kultuuriosakond.

1972. aastal avas majand Pajusti lasteaia, 1988. aastal naabermajandi Vinni NST-ga kahasse Vinni-Pajusti Keskkooli (praegu gümnaasiumi).

1980-ndatel valmis ühepereelamutega omanäoline n-ö uusarendus Kakumäe külas. 

1988. aastal valmis majandil uus juhatusehoone, milles tänapäeval asub Vinni vallamaja.

### Kolhoosi esimehed

* 1951 – 1956 August Room
* 1956 – 1968 August Lepasaar
* 1969 – 1985 Erich Erilt
* 1986 – 1991 Arvi Toome
* 1991 Vello Tafenau

Viited
------
Draakoni Ordu sümbol
Draakoni Ordu embleem (restaureeritud)
**Draakoni ordu** (ladina keeles *Societas Draconistarum* 'drakonistide selts') oli valitud aadlikest koosnev monarhistlik rüütliordu, mille asutas 1408. aastal Sigismund von Luxembourg, kes oli siis Ungari kuningas (v. 1387–1437) ja sai hiljem Püha Rooma keisriks (v. 1433–1437). See moodustati ristisõdade ordude eeskujul, selle initsiaatoritelt nõuti risti kaitsmist ja ristiusu vaenlaste, eriti Osmanite riigi vastu võitlemist.

Ordu õitses 15. sajandi esimesel poolel, peamiselt Saksamaal ja Itaalias. Pärast Sigismundi surma 1437. aastal vähenes selle tähtsus Lääne-Euroopas. Pärast Konstantinoopoli langemist 1453. aastal jätkas see oma rolli Ungaris, Horvaatias, Albaanias, Serbias ja Rumeenias, kus Osmanite sissetungid olid peamised. Valahhia vürst Vlad II Dracul, Vlad Dracula isa, võttis oma nime Draakoni ordu järgi.

Alates 1418. aastast kuni Luxembourgi Sigismundi surmani oli ordu sümbolil täiendav silt tekstiga: *"O quam misericors est deus justus et pius"* ("Oo, kui halastav ja õiglane on Jumal"). Läbi aegade ordu sümbol muutus, kuid alati oli sellel draakon ja rist (algselt oli see punane rist hõbedasel väljal).

Viited
------

1. ↑  Florescu and McNally, Dracula, Prince of Many Faces. pp. 40–2.
Lasse Schöne (2014)
**Lasse Schöne** (sündinud 27. mail 1986 Glostrupis) on Taani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis NEC.

Schöne on kogu klubikarjääri mänginud Hollandis. 2002. aastal liitus ta SC Heerenveeni noorteakadeemiaga. 2006. aastal liitus ta klubiga De Graafschap, kellega võideti hooajal 2006–07 esiliiga ja tõusti kõrgliigasse. Aastatel 2008–2012 mängis Schöne Hollandi kõrgliiga klubis NEC.

2012. aasta aprillis siirdus ta Hollandi kõrgliiga klubisse Amsterdami Ajax. Hooaegadel 2012–13, 2013–14 ja 2018–19 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. 2014. aastal valiti ta Ajaxi aasta mängijaks.

2019. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Genoa. 2021. aasta veebruaris naasis ta SC Heerenveeni, kus mängis kuni hooaja 2020–21 lõpuni. 2021. aasta juunis liitus ta taas NEC-iga.

Taani jalgpallikoondises mängis Schöne aastatel 2009–2021 kokku 51 korda ja lõi kolm väravat. Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Schöne 12. augustil 2009 sõprusmängus Tšiili vastu, lüües selles mängus kohe ka värava. Ta kuulus Taani koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

De Graafschap
* Eerste Divisie: 2006–07

Ajax
* Eredivisie: 2012–13, 2013–14, 2018–19
* KNVB beker: 2018–19
* Johan Cruyff Shield: 2013, 2019
* UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2016–17

| * v
* r
Taani koondis  –  UEFA Euro 2012 |
| --- |
| 

* 1 Andersen
* 2 C. Poulsen
* 3 Kjær
* 4 Agger (c)
* 5 S. Poulsen
* 6 Jacobsen
* 7 Kvist
* 8 Eriksen
* 9 Krohn-Dehli
* 10 Rommedahl
* 11 Bendtner
* 12 Bjelland
* 13 Okore
* 14 Schöne
* 15 Silberbauer
* 16 Lindegaard
* 17 Pedersen
* 18 Wass
* 19 J. Poulsen
* 20 Kahlenberg
* 21 Zimling
* 22 Schmeichel
* 23 Mikkelsen
* Treener: Olsen

 | Taani |

| * v
* r
Taani koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Schmeichel
* 2 Krohn-Dehli
* 3 Vestergaard
* 4 Kjær (c)
* 5 Knudsen
* 6 Christensen
* 7 Kvist
* 8 Delaney
* 9 N. Jørgensen
* 10 Eriksen
* 11 Braithwaite
* 12 Dolberg
* 13 M. Jørgensen
* 14 Dalsgaard
* 15 Fischer
* 16 Lössl
* 17 Stryger Larsen
* 18 Lerager
* 19 Schöne
* 20 Yurary
* 21 Cornelius
* 22 Rønnow
* 23 Sisto
* Treener: Hareide

 | Taani |
August Kristali viiuli märk. Tallinn 1914
August Kristali viiul, 1914
August Kristali haud Tallinna Vana-Kaarli kalmistul
**August Kristal** (10. august 1866 Kose kihelkond – 21. veebruar 1925 Tallinn) oli eesti viiulimeister. Teda peetakse Eesti viiulimeistrite koolkonna rajajaks.

Kristal avas 1889. aastal oma kodutalus keelpillide töötoa (Kristali keelpillide töökoda). Esimese omatehtud viiuli müüs ta 3 rubla ja 70 kopika eest. Aastal 1899 tõi ettevõtte üle Tallinna. Aastal 1914 töötas töökojas 10 inimest.

Isiklikku
---------

Tema tütar oli viiuldaja ja keeleõpetaja Lydia Mahoni.

Pärast Kristali surma jätkasid ettevõtte juhtimist tema abikaasa Anna-Maria ja poeg Harald.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 185.
2. 1 2  Aleksei Šiškin (2. juuli 2023). "Vabariigi ärinaised: millega tegelesid Eesti naisettevõtjad 1939. aastal?". *Äripäev*. Vaadatud 1. august 2023.
3. 1 2  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 246.

Välislingid
-----------

* Geni.com
* Haud Tallinna Vana-Kaarli kalmistul
Draakoni sild üle Ljubljanica jõe Ljubljanas (foto 2013)
Draakoni sild Ljubljanas (postkaart 1914)
**Draakoni sild** (sloveeni *Zmajski most*) on kaarsild üle Ljubljanica jõe Ljubljanas Vodniki väljaku lähedal. 

Draakoni sild on Sloveenia pealinna tuntumaid vaatamisväärsusi, see on arvatud ehitismälestiseks.

Silla nimi
----------

Silla algne nimi oli **Keiser Franz Joseph I juubelisild** Austria-Ungari monarh Franz Joseph I 40. valitsemisaasta juubeli tähistamiseks. Sellele viitavad ka silla balustraadil suurelt märgitud kaks aastaarvu: 1848 ja 1888. Sild sai tuntuks siiski Draakoni sillana (1919. aastast ka ametlik nimi) tänu draakonit kujutuvale pronksskulptuuridele silla otstes.

Rajamine
--------

Kaarsild püstitati samas asukohas 1895. aasta maavärinas kannatada saanud puitsilla asemele.
Silla projekteerisid austria insener Joseph Melan, kes tegi konstruktoritöö, ja dalmaatsia arhitekt Jurij Zaninović, kes andis sillale Viini moderni stiilis väljanägemise.

Tarinduselt üheavaline kaarsild üleval asuva sõiduteega. Sild avati 1901. aastal. Sillakaare sildeava on 33,34 m. Sild oli esimesi raudbetoonist sildu Euroopas.

Renoveerimine
-------------

Kaarsild renoveeriti aastatel 1983–1984.

Viited
------

1. ↑  Zmajski most. structurae.net

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Draakoni sild (postkaardid)** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Draakoni sild** |
**Yangon** on linn Myanmaris, Yangoni piirkonna halduskeskus ja riigi suurim linn. See asub Yangoni ja Bago jõe ääres 30 kilomeetri kaugusel rannikust, Martabani lahest.

Varem on eesti keeles kasutatud ingliskeelse nime *Rangoon* mugandust **Ranguun**.

Shwedagoni pagood
Karaweiki palee
"Yangon" tuleneb birmakeelsetest sõnadest *yan* ja *koun*, mis tähendavad vastavalt 'vaenlased' ja 'jooksevad ära'.

Yangonis valitseb troopiline mussoonkliima. Aasta otsa on palav: õhutemperatuur on stabiilselt 25 ja 30 kraadi vahel. Maist oktoobrini on vihmaperiood, muul ajal kuivaperiood. Juulis langeb sademeid keskmiselt 600, jaanuaris-veebruaris 2 millimeetrit, aastas 2743 mm.

Linna asutasid 6. sajandil monid, kes hoidsid siis kontrolli all Myanmari rannikuosa. Algul kandis see nime **Dagon** ja ta oli harilik kaluriküla. 1753. aastal vallutas linna kuningas Alaungpaya ja nimetas linna Yangoniks. 1841. aastal hävitas linna tulekahju. 1852. aastal vallutasid linna Briti väed Teises Inglise-Birma sõjas. Linn sai tugevaid kahjustusi ja liideti Briti Indiaga.

Britid panid paika Yangoni ruudulise tänavavõrgustiku ja asutasid koole, sealhulgas Ranguuni Kolledži, millest kasvas välja Yangoni ülikool. Inglise perioodil olid linlaste tähtsaimad tegevusalad riisikasvatus ja puidutootmine; vähem toodeti suhkruroogu, vääriskive ja vandlit.

1930. aastal tabasid linna maavärin ja tsunami. Rängalt kahjustas linna ka Teine maailmasõda. 8. märtsil 1942 vallutasid linna Jaapani väed. Pärast sõda, kui Myanmar sai 4. jaanuaril 1948 iseseisvaks, kuulutati Yangon Myanmari pealinnaks. Enne iseseisvumist moodustasid linna elanike enamiku indialased; hiljem suurenes bamarite osakaal.

Inglispärane nimi *Rangoon* muudeti ametlikult Yangoniks 1989. Siiski ei tunnusta seda kõik riigid, sest ei tunnusta Myanmaris võimul olevat huntat. Seepärast jätkab näiteks USA valitsus nimede *Rangoon* ja *Burma* kasutamist.

6. novembril 2005 viis valitsus pealinna 320 kilomeetrit põhja poole Naypyidawi. Selle põhjused pole päris selged. On oletatud, et valitsus soovib pealinna, kuhu ei ulatuks välismaine telekommunikatsioon. Samuti on arvatud, et sisemaal asuvat pealinna on USA-l raskem vallutada.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Järvamaa järvest; Harjumaa järve kohta vaata Jussi Väinjärv* |

---

Droonivideo Väinjärvest 2021. aasta juulis
**Väinjärv** (ka *Veinjärv*) on järv Järvamaal Järva vallas Väinjärve küla lähedal. Ta jääb Pandivere kõrgustiku lõunaossa. 

Väinjärv on Järva maakonna suurim järv. 

Järve pindala on 35,9 (saartega 36,2 ha) ja sügavus maksimaalselt 11,5 m.[*viide?*]

Limnoloogiliselt tüübilt kuulub see kalgiveeliste segatoiteliste järvede hulka.

Väinjärve vesi on väga selge. 

Järv saab oma veed allikatest ja kraavidest, väljavool Väinjärve oja pidi Preedi jõkke. 

Kaladest esineb latikat, särge, ahvenat, haugi jt.

Järve põhjakaldal on hästi väljaehitatud supelrand ja ujumiskoht.

Muistendite järgi tahtnud Kalevipoeg järvele silda ehitada. Olju mäelt veetud liivast tekkinud pikk mägi ja järve läbiv seljandik.

Järve Väinjärve küla poolsel kaldal kasvab kaks põlist tamme ning võimas kuuetüveline remmelgas (ümbermõõt 5,0 m). 

Väinjärvest paar kilomeetrit lõunas on väiksem Rõhu Umbjärv, kus kevadel ja sügisel peatuvad sagedasti suured hane- ja luigeparved.

Sport
-----

Väinjärvel on talviti olnud 3 km pikkune jäärada, millel on peetud Koeru valla jäärajasõidu meistrivõistlusi.

Viited
------

1. ↑  Väinjärv keskkonnaportaalis. Vaadatud 9.03.2015.
2. ↑  Koeru valla jäärajasõidu meistrivõistlused, Võistlusjuhend 2009
3. ↑  91 kilomeetrit: Eesti Kroonika 2009, Režissöör Liina Paakspuu. Tootja Traumfabrik.
Allan Saint-Maximin (2014)
**Allan Irénée Saint-Maximin** (sündinud 12. märtsil 1997 Châtenay-Malabrys) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Ahli.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis Saint-Étienne, millega liitus 2011. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 2013. aastal. 2015. aastal juulis liitus ta Monacoga, kuid suundus sealt kohe laenule Saksamaa kõrgliiga klubisse Hannover 96. Hooajal 2016–17 mängis ta laenul Prantsusmaa kõrgliigas SC Bastia meeskonnas.

2017. aasta augustis sõlmis ta lepingu Nice'iga, mängides selles klubis kaks hooaega. 2019. aasta augustis sõlmis ta kuueaastase lepingu Newcastle United'iga. Üleminekusumma oli 16,5 miljonit naelsterlingit.

Suvel 2023 liitus ta ligi 30 miljoni euro eest Al Ahliga.

Saint-Maximin on mänginud Prantsusmaa noortekoondistes.

Viited
------

1. ↑  "Allan Saint-Maximin: Newcastle sign French winger from Nice for £16.5m". bbc.com. 2.8.2019. Vaadatud 4.8.2019
**Etnobioloogia** on teadusharu, mis uurib inimese suhteid ja seoseid taimede, loomade ning ökosüsteemiga.

Etnobioloogia üks eesmärk on uurida traditsioonilisi teadmisi looduskultuurist. Arvatakse, et see aitab tagada loodusressursside jätkusuutliku kasutamise ja inimeste heaolu säilitamise. Samuti uuritakse pärandkultuuri teadmisi, näiteks taimedega inimeste ja loomade ravimine, looduslike liikide söögiks kasutamine, loodusmärkide järgi ilma ennustamine, küttimine-kalastamine jms.

Etnobioloogia uurimismeetodid on mitmest valdkonnast, näiteks antropoloogiast, bioloogiast (botaanikast), ökoloogiast, farmakoloogiast, ökosemiootikast, lingvistikast, etnoloogiast.

Tuntumaid Eesti etnobiolooge on: filoloog Mart Mäger, kelle uurimisteemaks oli linnu ja kalanimed ning lindude rahvalik tähendus; etnoloog Gustav Ränk, kes uuris rahvalikku kalandust; filoloog Mari Kendla on avaldanud uurimusi kalanimedest; folklorist Mall Hiiemäe, kelle uurimisvaldkond on laiahaardeline alustades metsloomade ja lindudega ja lõpetades putukate tähendustest ning uskumustest.

Viited
------

1. ↑  Etnobioloogia suvekool toob Saaremaale tunnustatud teadlased. Maaleht, 27. juuni 2014 (vaadatud 19.09.2016)

Välislingid
-----------

* Raivo Kalle, Renata Sõukand. Kes on etnobioloogid ja miks nad kohtusid Padisel? Eesti Loodus, 2010/12
Rahvusvaheline lennuplaan. 
**Lennuplaan** (inglise keeles *flight plan*) on kirjalik või elektrooniline dokument, mis sisaldab kavandatava lennu või lennu teatud osa andmeid. See esitatakse enne lennu alustamist lennuliiklusteenindusüksusele (nt Eestis on selleks Lennuliikusteeninduse AS). Lennuplaani all mõistetakse lennuks vajalike andmete kirjeldusi kogu lennumarsruudi ulatuses. On olemas ka lennuplaane, mis sisaldavad ainult neid andmeid, mis on vajalikud loa saamiseks lennu teatud osale. Nendeks võivad olla kontrollitava õhuruumi läbimine, startimine või maandumine kontrollitaval lennuväljal. Kui lennuplaan on koostatud, tuleb see esitada enne õhkutõusmist ATS-büroole (Air Traffic Service, Eestis lennuliiklusteenindus) või õhus viibmise ajal vastavale ATS-üksusele, juhul kui ei ole esitatud korduvlennuplaani.

Lennuplaani sisu
----------------

"Lennuplaan peab sisaldama järgnevat: 

1) õhusõiduki tunnus;

2) lennureeglid ja lennu liik; 

3) õhusõidukite arv ja tüüp (tüübid) ning keerisjälje klass; 

4) õhusõiduki seadmed; 

5) lähtelennuväli; 

6) arvestuslik liikumise algus; 

7) reisikiirus (-kiirused); 

8) reisilennukõrgus (-kõrgused); 

9) lennu marsruut; 

10) sihtlennuväli ja arvestuslik üldlennuaeg; 

11) varulennuväli (-lennuväljad); 

12) kestvus (kütuse kogus lennutundides); 

13) inimeste arv õhusõidukis; 

14) avarii- ja päästevarustus; 

15) muud andmed; 

16) õhusõiduki kapteni nimi."

"Lennuplaan, mis esitatakse lennu ajal, peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid: 

1) õhusõiduki tunnus; 

2) õhusõiduki tüüp; 

3) lennureeglid; 

4) marsruut või kavatsused; 

5) lennukõrgus; 

6) inimeste arv pardal; 

7) lennuaeg sihtpunkti; 

8) kestvus (kütuse kogus lennutundides); 

9) arvestuslik sisenemispunkti ületamise aeg; 

10) soovitav lennukõrgus kontrollitavas õhuruumis; 

11) õhusõiduki kapteni nimi."

Lennuplaani muudatused
----------------------

Kõikidest muudatustest instrumentaallennu (IF) või lennujuhtimisüksuse luba nõudva visuaallennu (VF) lennuplaanis tuleb võimalikult kiiresti teada anda vastavale lennuliikusteenindusüksusele. Muude VFR-lendude (visuaallennureeglite järgi toimuv lend) korral, mille lennuplaanis toimub oluline muudatus, on samuti tähtis sellest võimalikult kiiresti lennuliiklusteenindust teavitada.

Lennuplaani sulgemine
---------------------

Kui lennuk maandub, siis tuleb lennuplaan sulgeda. Selle jaoks tuleb võimalikult kiiresti peale maandumist edastada sihtlennuväljal olevale lennuliikusteenindusüksusele (ATS-üksusele) saabumisteade. Pärast maandumist ei ole saabumisteadet vaja eraldi edastada, kui lennuväljal on olemas aktiivne ATS-teenindus ning raadiosidest või valgussignaalidest on arusaadav, et maandumine on fikseeritud. 

"Õhusõiduki saabumisteade peab sisaldama järgmisi andmeid: 

1) õhusõiduki tunnus; 

2) lähtelennuväli; 

3) sihtlennuväli (vaid juhul, kui see ei ühti saabumislennuväljaga); 

4) saabumislennuväli; 

5) saabumisaeg."

Viited
------

1. 1 2 3 4  Riigiteataja (12. juuli 2007). "Lennureeglid". *Riigiteataja*. Vaadatud 12.03.2020.
2. 1 2  Lennuamet (1. september 2001). "Lennuplaani täitmise juhend" (PDF). Vaadatud 12.03.2020.[*alaline kõdulink*]
Kuu astroloogiline sümbol
**Kuu** on astroloogias üks olulisemaid taevakehi, mõnes astroloogia harus kõige olulisem (nt selektiivne astroloogia, horaarastroloogia). Kuu kuulub tänapäeva Lääne astroloogias viie isikliku planeedi hulka. Kuu teeb Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale u 27–28 päevaga.

Kuu tähistab astroloogias emotsioone ja alateadvust, alateadlikke motiive. Astroloogilise uskumuse kohaselt tegutseb inimene igapäevaelus peaaegu mehaaniliselt vastavalt oma Kuu märgile .

Kuu asend inimese horoskoobis näitab, kui empaatiavõimeline inimene on, millele ta on vastuvõtlik ning mis pakub talle turvatunnet, samuti seda, kuidas ta ise teistele turvalisust pakub. Kuu positsioonist horoskoobis võib välja lugeda ka tema suhtumise perekonda, toitumisharjumused, ema ja lapsepõlvega seonduva. Kuuga seotud valdkonnas oleme ebastabiilsed, kõikuva meeleoluga, sõltume palju oma minevikust ning võime käituda lapsikult ja ebakindlalt, aga ka positiivses mõttes emotsionaalselt.
Naisenergia kandjana väljendab lähedasi naisterahvaid: naine, ema, õde, (esimene) tütar. Mehe kaardis kajastab ka suhteid naistega.

Anatoomiliselt on Kuu seotud rindade, naissuguelundite, mao ning meestel vasaku ja naistel parema silmaga.

Kuu valitseb Vähi märki ja 4. astroloogilist maja.

**Mütoloogia**

Peaaegu kõigi rahvaste mütoloogias seostatakse Kuud jumalannadega. Nende koguarv on üpris suur, sest erinevaid Kuu faase valitsevad erinevad jumalannad. Päikese ja Kuu jumalad olid peaaegu alati vastassoost. Vanim kreeka kuujumalanna oli Selene, kelle kahe tütre isa oli Zeus. Hiljem tõrjus Selene kõrvale Apolloni kaksikõde Artemis, kellest on rohkem legende. Tema oli jahi ja loomade neitsilik kaitsja ning hõljus noorte saatjannadega mööda metsi. Mehi, kes teda ei austanud, karistati väga karmilt. Artemisega algas kreeklastel ka jumalannade jaotus Kuu faaside järgi. Artemis kui sõltumatu metsik ratsanik kehastab kasvava Kuud. Oma tujukuse, julmuse ja ekstaatilisusega võib ta aga olla seotud ka täiskuuga. Täiskuu naiselikku ja toitvat aspekti kehastab Hera (roomlaste Juno), kes oli Zeusi abikaasa ning perekonna ja kodu kaitsja. Pimeduse ja surma hirmuäratav jumalanna Hekate on aga seotud noorkuuga. Rahvajuttudes ratsutab ta öösiti mustal hobusel ringi ja toob inimestele õudusunenägusid.

Vaata ka
--------

* Kuu (astronoomiline käsitlus)

Viited
------

1. 1 2  Juhani Nummela. "Astrologian käsikirja", Porvoo, 1989, lk 76
2. ↑  Howard Sasportas "Astrologische Häuser und Aszendenten", Ulm, 1997, lk 248
3. ↑  Astrowiki.de, Kuu
**Kuuenda aasta kihelus** (inglise keeles *Six-year itch*) on fenomen USA poliitikas, mis üldiselt leiab aset iga Ameerika Ühendriikide presidendi ametiaja kuuendal aastal.

Iga nelja aasta tagant toimuvad USAs presidendivalimised, ning alates põhiseaduse 22. paranduse vastuvõtmisest 1951. aastal saab ühte presidenti valida kõige enam kaheks ametiajaks (seega kokku 8 aastaks). Seega on algamas presidendi ametiaja viimane veerand (kui ta tagasi valiti). Kuid ka enne paranduse vastuvõtmist piirdusid peaaegu kõik presidendid üldiselt kahe ametiajaga (erandiks Theodore Roosevelt, kes kandideeris uuesti 1912. aastal, ja Franklin D. Roosevelt, kes valiti tagasi ka 1940. ja 1944. aastal).

Tavaliselt iseloomustab kuuendat aastat rahva kasvav tüdimus presidendi ning tema partei vastu. Ametiaja kuuenda aasta novembris toimuvad ka vahevalimised (inglise keeles *midterm elections*), ka Kongressi valimised – valimisele kuuluvad kõik esindajatekoja kohad ja kolmandik senati kohtadest. Presidendi ebapopulaarsuse tõttu võidab kuuenda aasta vahevalimistel üldiselt opositsioonipartei suurelt – näiteks kui president on vabariiklane, siis vahevalimistel võidavad demokraadid. Tavaliselt kaotab presidendi partei kohti Kongressis ka teise aasta vahevalimistel, kuid kuuendal aastal saavad presidendi parteile osaks palju suuremad kaotused.

Enne kodusõda üldiselt kuuenda aasta valimistel presidendi partei võitis ühes kojas, kuid kaotas teises kojas:

* 1814 – Demokraatlik-Vabariiklik Partei (James Madison): võitis 5 kohta esindajatekojas, kaotas 2 kohta senatis.
* 1822 – Demokraatlik-Vabariiklik Partei (James Monroe): võitis 34 kohta esindajatekojas, senati koosseis ei muutunud.
* 1834 – Demokraatlik Partei (Andrew Jackson): esindajatekoja koosseis ei muutunud, võitis senatis 1 koha.

Peale kodusõja on aga kuuenda aasta kihelus toimunud peaaegu iga presidendi ametiajal:

| Aasta | President | Partei | Esindajatekoja tulemus | Senati tulemus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1874 | Ulysses S. Grant | Vabariiklik | –93 kohta1 | –10 kohta |
| 1894 | Grover Cleveland | Demokraat | –127 kohta1 | –4 kohta1 |
| 1918 | Woodrow Wilson | Demokraat | –22 kohta1 | –5 kohta1 |
| 1938 | Franklin Roosevelt | Demokraat | –72 kohta | –7 kohta |
| 1950 | Harry Truman | Demokraat | –28 kohta | –5 kohta |
| 1958 | Dwight Eisenhower | Vabariiklik | –48 kohta2 | –13 kohta2 |
| 1974 | Richard Nixon/Gerald Ford3 | Vabariiklik | –48 kohta2 | –4 kohta2 |
| 1986 | Ronald Reagan | Vabariiklik | –5 kohta2 | –8 kohta1 |
| 2006 | George Bush | Vabariiklik | –30 kohta1 | –6 kohta1 |
| 2014 | Barack Obama | Demokraat | –13 kohta2 | –9 kohta1 |

1 Kontroll koja üle läks opositsiooniparteile

2 Opositsiooniparteil oli juba kontroll koja üle

3 1972. aasta presidendivalimised võitis Nixon, kuid 9. augustil 1974 astus ta tagasi ja vahevalimiste ajal oli presidendiks Ford

Erandiks on olnud vaid Bill Clinton (demokraat). Kuigi pärast 1998. aasta valimisi jäi kontroll nii esindajatekoja kui ka senati üle endiselt vabariiklastele, siis senati arvuline koosseis ei muutunud ja demokraadid lausa võitsid esindajatekojas 5 kohta.
**Patutunnistus** ehk ***Confiteor*** (ladina keeles 'tunnistan') ehk ***Mea culpa*** (ladina keeles 'minu süü') on kristluses pattude avalik ülestunnistamine.

### Katoliiklik patutunnistus

Katoliikluses on patutunnistus traditsiooniliselt liturgia (missa) osa.

* Tekst eesti keeles:

'"Mina tunnistan kõigeväelisele Jumalale   
ning teile, vennad ja õed,   
et olen mõtte, sõna, teo ja tegematajätmisega palju pattu teinud:   
minu süü, minu süü, minu ülisuur süü.   
Seepärast palun Pühimat Neitsit Maarjat,   
kõiki ingleid ja pühakuid   
ning teid, vennad ja õed,   
palvetage minu eest."'

* Tekst ladina keeles:

*Confíteor Deo omnipoténti,  
et vobis, fratres,  
quia peccávi nimis cogitatióne, verbo, ópere, et omissióne:  
mea culpa, mea culpa, mea máxima culpa.  
Ideo precor beátam Maríam semper Vírginem,  
omnes angelos et sanctos  
et vos, fratres,  
oráre pro me ad Dóminum Deum nostrum.*

* Pikem tekst ladina keeles (kasutusel enne Vatikani II kirikukogu):

*Confiteor Deo omnipotenti,  
 beatæ Mariæ semper Virgini,  
 beato Michæli Archangelo,   
beato Ioanni Baptistæ,  
 sanctis Apostolis Petro et Paulo,   
omnibus Sanctis, et vobis, fratres (et tibi pater),   
quia peccavi   
nimis cogitatione, verbo et opere:   
mea culpa,  
 mea culpa,  
 mea maxima culpa.   
Ideo precor beatam Mariam  
 semper Virginem,   
beatum Michælem Archangelum,  
 beatum Ioannem Baptistam,   
sanctos Apostolos Petrum et Paulum,   
omnes Sanctos, et vos, fratres (et te, pater),  
 orare pro me ad Dominum Deum nostrum.   
Amen.*
Maalinna nõlv mändidega
Valli sees on tehtud kaevamisi
**Purtsa maalinn** (ka: *Pamma maalinn*, *Kooljamägi*, *Kooljamäed*) on maalinn Saaremaal Karja külast läände suunduval teel, umbes 6 km kaugusel Pamma külast.

Kuni 2017. aastani jäi halduslikult Leisi valda.

Ajalugu
-------

Jüriöö ülestõusu ajal asus Kooljamägedel tõenäoliselt mässajate linnus, mille Saksa ordu väed 1344. aasta alguses vallutasid. Koht ja ümbruskond sobib kroonikate kirjeldustega, ehkki Kooljamägede nime seos lahinguga on küsitav, koguteose "Saaremaa" (1934) järgi pärineb see kunagiselt kalmistult.

Kirjeldus
---------

Ebamäärase nähtavasti vanadel luiteahelikel põhineva vallistiku välisvalli moodustab põhja–kirde–lõuna–edelasuunaliselt ~ 400 m pikkune ja jalamil 25–60 m laiune, 6–7 m kõrgune järsunõlvaline looduslik liivaseljandik. Lääneotsas asub 100,4 m pikkune vallseljandik. Välimise vallisüsteemi põhjapoolsest otsast on 40–50 m läänes algavad 3,7–4,9 m kõrgused ja jalamil 30 m laiused sisemised vallid. Need on moodustanud kirde–edelasuunalise ovaalse hobuseraua. Välisläbimõõt ~ 85 × 70 m õueala u 2000 ruutmeetrit. Samuti looduslikel luidetel rajanevatel sisemiste vallide peal on olnud kividest vall, mis on osaliselt varisenud. Varem oli liivavallidel olnud ühekordne pae- ja raudkividest vooderdus. Seega maalinnaks oli vaid sisemiste vallidega kaitstud ala.

Purtsa maalinn on Eesti arheoloogiamälestis ning aastal 1965 moodustati ala kaitseks Purtsa maalinna kaitseala.

Viited
------

1. ↑  Sulev Vahtre. Jüriöö. Tallinn: Eesti Raamat, 1980. Lk 85
2. ↑  Kooljamäed, Eesti Looduse Infosüsteem, vaadatud 15.11.2018
3. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013)

Välislingid
-----------

* Purtsa maalinn kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Purtsa maalinn Leisi valla kodulehel
Tuntumad purpurteod ja neist saadud purpuriga värvitud kangad. Viini loodusmuuseumi (Naturhistorisches Museum) eksponaat
Purpurmantlis keiser Justinianus I ja kaks õukondlast purpursete *tablion*'idega bütsantsi mosaiigil Ravenna San Vitale kirikus
Purpurrüüs keisrinna Theodora, kaks õukondlast ja õuedaamid samas, Ravenna San Vitale kirikus apsiidimosaiigil
13. sajandi loodusentsüklopeedia, Jacob van Maerlanti "Der naturen bloeme" värsstekst mereloomadest, sh purpurteost (Murices). Koninklijke Bibliotheek, KA 16, 117v-118r
Sõna **purpurtigu** kasutatakse mitme ogakodalaste sugukonda (*Muricidae*) kuuluva mereteoliigi kohta, kelle mantliõõne näärme sekreedist saab antiikpurpurit ehk Tüürose purpurit, punakaslillat kuni violetset küüpvärvainet.

Liigid
------

Ajalooliselt on purpurtigudena tuntud järgmised Vahemeres elavad liigid:

* *Bolinus brandaris* (varem *Murex brandaris*)
* *Hexaplex trunculus*
* *Stramonita haemastoma* (ka *Purpura haemastoma*, *Thais haemastoma*)

ja Põhja-Atlandis elav liik 

* *Nucella lapillus* (varem *Purpura lapillus*)

Purpurvärvainet saab ka Uue Maailma teoliikidest

* Mehhiko lahes elav *Drupa aperta* (varem *Purpura aperta*)
* Kariibi regioonis ja Peruu vetes elav *Plicopurpura patula* (varem *Purpura patula*)

Värv
----

Ühest teost saab väga vähe värvi tooraineks olevat sekreeti (1200 teost saab 1,4 g) ja seetõttu on purpurivärv olnud läbi aegade üks kõige kallimaid. Kõikides purpurit tundnud kultuurides on purpuriga värvitud tekstiili kandmine olnud kõrgeima positsiooniga isikute privileeg.

Esimesed purpurivärvi tootjad olid foiniiklased, tekstiilide värvimise monopoli hoidsid enda käes Tüüros ja Siidon. Kirjalike allikate teatel koguti tigusid suurtesse tõrtesse soolvette ja töödeldi saadust värvi saamiseks uriini ja lubjaga. Tehnoloogia võtsid üle roomlased ja nende kaudu Bütsantsi värvalid. Umbes 9. sajandi paiku läks purpuri valmistamise retsept kaotsi ja tänapäevani on olemas mitu hüpoteesi selle värvi valmistamise tehnoloogia kohta, mida uurijad taas üritavad ka katseliselt kontrollida.

Vaata ka
--------

* Purpur
* Tekhelet

Viited
------

1. 1 2  "Eve Järvoja. Välismaised värvained. - Renovatum anno 1991" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2018. Vaadatud 27. juunil 2019.
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* Robert R. Stieglitz. The Minoan Origin of Tyrian Purple. - The Biblical Archaeologist, Vol. 57, No. 1 (Mar. 1994)
* O. Elsner. Solution of enigmas of dyeing Tyrian purple and the biblical tekhelet
* Marianne Guckelsberger. Purple Murex Dye in Antiquity. Bakalaureusetöö. Islandi Ülikool, 2013
* Youtube: purpurtigude korjamine ja lõnga värvimine Mehhikos Oaxacas (video ja fotod)