**Lõunaefate keel** on Vaikses ookeanis paikneval Vanuatu saarestikku kuuluval Efate saarel kõneldav keel, millel 2001. aasta andmetel on umbes 6000 kõnelejat. Lõunaefate keel kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ning Kesk- ja Põhja-Vanuatu keelte hulka. 

Èfatèl ja tema naabersaartel on inimasustus olnud vaid umbes 3500 aastat. Keelel puudub omakeelne nimetus ning seepärast nimetataksegi seda kasutuspiirkonna järgi lihtsalt lõunaefate keeleks. See on üks ligi 110 keelest, mida Vanuatul lisaks riigikeele staatuses olevatele bislama ning inglise ja prantsuse keelele räägitakse. Lõunaefate keelt kõneldi algupäraselt Vilas (tänapäeva Vanuatu pealinn) ning saare lõuna- ja idarannikul. Tänapäeval leidub kõnelejaid peamiselt rannikuäärsetes külades, näiteks Erakoris, Eratapis ning Etonis. 

Esimestena hakkasid lõunaefate keelt kirja panema misjonärid ning seega on kasutusel ladina kirjaviis. Koolides on lõunaefate keelt kasutatud 19. sajandi lõpust, kuid tänapäeval on üle mindud inglis- ja prantsuskeelsele õppele. Lõunaefate keelt õpivad kohalikud lapsed kodus ning ka kasutavad seda iga päev. Kirjalikul kujul kohtab seda peamiselt kirikulauludes ja jutlustes. 

Lõunaefate keelt esimese keelena kõnelejate kirjaoskus on 10–30%, teise keelena kasutajate kirjaoskus 50–75%. Lisaks eelnevalt mainitud kasutusaladele on lõunaefate keeles välja antud luulet, koostatud inglise-lõunaefate sõnastik (vt inglise-lõunaefate sõnastik) ning grammatikaraamat. Uus Testament anti välja perioodil 1889–1930.

Lõunaefate keele häälikud
-------------------------

Keele häälikusüsteemile on eriti iseloomulikud kaks häälikut, mille moodustamiseks tuleb neel ja huuled korraga sulgeda. Kirjapildis näevad need häälikud välja sellised: *p̃* (hääldus: *kp*) ja *m̃* (hääldus: *ngm*). Neid kasutatakse näiteks sõnades *p̃al* (vend) ja *nasum̃* (maja). Teine lõunaefate keelele omane tunnus on täishäälikukadu ja seda nii sõna lõpus kui keskel. Näiteks sõna *küla* on ühes naaberkeeles *natokona*, kuid lõunaefate keeles täishäälikukao tulemusel hoopis *natkon*. Täishäälikukao tulemusel esineb keeles ka palju ebaharilikke kaashäälikuühendeid, näiteks sõnas *kraksmanr* (mööda viskama). 

| Labiovelaarsed | Labiaalsed | Alveolaarsed |
| --- | --- | --- |
| **Labiodentaalsed** | **Palataalsed** | **Velaarsed** |
| **Klusiilid** | kp (p̃) |  | p |  | t | k |
| **Frikatiivid** |  | f |  |  | s | ŋ (g) |
| **Nasaalid** | ŋm (m̃) |  | m |  | n |  |
| **Lateraalid** |  |  |  |  | l |  |
| **Tremulandid** |  |  |  |  | r |  |
| **Pre-nasaalsed tremulandid** |  |  |  |  | ndr (nr) |  |
| **Poolvokaalid** | w |  |  | j(y) |  |  |
|

Tabel 1. Lõunaefate keele konsonandid. 

| Päise tekst | Eesvokaalid | Keskvokaalid | Tagavokaalid |
| --- | --- | --- | --- |
| **Kõrged** | i |  | u |
| **Keskkõrged** | e |  | o |
| **Madalad** |  | a |  |
|

Tabel 2. Lõunaefate keele vokaalid.

Keele struktuur
---------------

Lõunaefate keele sõnajärg on tavapäraselt subjekt-verb-objekt (SVO). Erinevalt eesti keelest käändeid eraldi ei markeerita. Suur hulk keeles olevaid laene pärinevad geograafiliselt lähedastest atara imere ja bislama keelest. Prantsuse keele eeskujul on lõunaefate keeles kasutusel kaheosaline eitus. See tähendab, et enne verbi tuleb sõna *ta* ning pärast *mau* [näide: *P̃a ta fes mau*! Sina ära räägi mitte! (Ära räägi!)]. 

Lõunaefate keelt iseloomustab lisaks eelnevale veel keeruline eripärane isikuliste asesõnade kasutussüsteem. Nimelt sõltub asesõna kasutus sellest, kas tegevus toimub olevikus, tulevikus või minevikus [Näiteks: *Ka fo pak talm̃at pa.* Ma lähen (tulevikus) aeda.]. Tegevuse aja näitamiseks saabki lõunaefates kasutada üksnes erinevaid asesõnu, seega iga lause peab neid sisaldama. 

Asesõnad jagunevad vabadeks ehk fokaalseteks ning seotud asesõnadeks (mida on mitu erinevat gruppi). Seotud asesõnad liituvad verbi tüvele vastavalt eelpool mainitud tegevuse toimumise aja põhimõttele. 

|  | Vabad asesõnad | Kaudsed asesõnad (kaudne possessiiv-POS; benefaktiiv-BEN) |
| --- | --- | --- |
| **1sg** | kineu/neu | (nig)neu |
| **2sg** | ag | (ne)gag |
| **3sg** | ga | (ne)ga |
| **1pl inklusiivne** | akit | (ne)gakit |
| **1pl eksklusiivne** | komam | (nig)mam |
| **2pl** | akam | (ne)gamus |
| **3pl** | gar | (ne)gar |

Tabel 3. Vabad asesõnad.

Lõunaefate arvsõnad
-------------------

Arve ühest kümneni kirjutatakse lõunaefate keeles järgmiselt:

1. iskei
2. inru
3. itol
4. ipat
5. ilim
6. ilates
7. ilaru
8. ilatol
9. ilfot
10. ralim iskei

Numbrite 1–9 tähistamiseks on olemas oma spetsiifilised arvsõnad. Kümneid moodustatakse nii, et kümmet tähistava sõna (*ralim*) järele lisatakse vastav kordaja, näiteks 20 – *ralim inru* ja 30 – *ralim itol*. *Ralim* tuleneb korrutustehtest 2 x 5 (*ra* sõnast *inru* ning *lim* sõnast *ilim*). Kahekohalisi arve märgitakse lisades kümmet ja ühelist tähistava sõna vahele *atmat* (pluss), näiteks 22 - *ralim inru atmat inru*. Täissajad kirjutatakse nii, et kordaja järgneb sadat tähistavale sõnale (*tifli*), näiteks 100 – *tifli iskei*. Kolmekohaliste arvude kirjutamisel kirjutatakse esmalt sajad, siis kümned ning viimaks liidetakse juurde ühelised, näiteks 423 – *tifli ifat ralim inru atmat itul*.

Keelenäide
----------

*"Teetwei esan komam upaakor mal ni namrem. Me mal ni nmalko komam me upo nrogo me uta leka mau. Nlaken tiawi kin ruto mal ni nmalko. Panpanpanpan malen kin nalotwen imai pa ntan sa. Go tiawi rumtak ki nmalko ruto sef sef mai. Ruto sef sef sef mai mai mai. Go gar rulek nmalko, me komam uta leka mau. Komam unrogo me uta leka mau."* 

"Kaua aega tagasi, selles kohas, me sündisime siin valguse ajal. Aga me oleme kuulnud Pimeduse ajast, aga me ei näinud seda kunagi. Sest need olid meie esiisad, kes elasid Pimeduse ajal. Kuni ajani kui palve tuli siia. Ja esiisad kartsid Pimedust ja jooksid ära. Nad põgenesid ja tulid. Nad nägid Pimedust, aga meie ei näinud seda kunagi. Me kuulsime sellest, aga me ei näinud seda."

Viited
------

1. 1 2  The Ethnologue. Vaadatud 11.10.2013
2. 1 2 3 4 5   Peter K. Austin. "Tuhat keelt. Elavad, ohustatud ja hääbunud". Tallinn: Koolibri. 2009. Lk 181.
3. 1 2 3 4  Tabelid.Vaadatud 18.10.2013
4. ↑  Lõunaefate arvsõnad. Vaadatud 11.10.2013
5. 1 2  Keelenäide.[*alaline kõdulink*] Vaadatud 11.10.2013