recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jugadest looduses; muude tähenduste kohta vaata Juga (täpsustus).* |

---

**Juga** on vee vaba langemine järsult astangult.

Juga erineb kosest selle poolest, et kose vesi ei lange, vaid voolab mööda jõesängi.

Iguaçu joad (Argentina)

Eesti ja maailma joad
---------------------

Dettifossi juga Islandil
Eesti kolm kõrgeimat juga (joastikku) on Valaste juga (langus u 30 m), Kivisilla juga (langus 21 m) ja Karjaoru juga (langus u 18 m), mis asuvad kuivenduskraavide suudmetes. Eesti kõrgeim looduslik juga on Jägala juga. Maailma kõrgeim juga on Angeli juga Venezuelas. Eesti ja Euroopa veerohkeim juga oli Narva juga, praegu on Euroopa veerohkeim juga Rheinfall.

Joa geoloogia ja areng
----------------------

Juga tekib harilikult kohta, kus kõva kivim asub pehme kivimi peal ja jõgi voolab kõvalt aluspõhjalt pehmele aluspõhjale. Jõgi kulutab pinnast, sealjuures pehmet pinnast rohkem kui kõva. Nii tekib pinnasepiirile koht, kus jõevool langeb kõva aluspõhja servalt allapoole, pehmele aluspõhjale. Suure hooga langev vesi uuristab pehmet aluspõhja, mistõttu joa kõrgus järjest kasvab. Kui pehme aluspõhi on pikaajalise uuristamise tõttu ära uhutud, võib jõele tekkida kanjon.

Kõva aluspõhi kulub samuti. Jõevool murrab joa servast lahti kivimitükke, mis joa põhja langevad. Pikema aja jooksul nihkub juga pisut ülesvoolu, lähte suunas. Joa liikumiskiirus ei ole konstantne, vaid sõltub jõe vooluhulgast ja muudest teguritest. Sellepärast ei ole võimalik ennustada, millal jõuab juga kindla kohani või oletada, missugusel ajal minevikus asus juga mõnel konkreetsel kohal.

Joa ülaservast alla kukkuvad kivitükid on sageli nii suured, et jõevesi ei suuda neid minema kanda, küll aga suudab raputada. Nii võib kivi muutuda teravaks kui riiv või puur ja lõhkuda joa all olevat pinnast. Joa põhja võib tekkida auk, kus vesi on sügavam kui mujal jões.

Vaata ka
--------

* Kärestik
* Välismaa jugade loend
* Eesti jugade loend
* Norra jugade loend

Viited
------

1. ↑  "Ida-Viru klindilõik". *Põhja-Eesti klint – Eesti looduse sümbol*. Keskkonna Investeeringute Keskus (KIK). 2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 12.03.2018. Vaadatud 9.06.2018.
2. ↑  Water sources

Välislingid
-----------

* Maailma jugade andmetebaas

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Waterfalls** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on odekolonnist; ansambli Singer Vinger albumi kohta vaata artiklit Troinoi (Singer Vinger).* |

---

Odekolonn-kölnivesi Troinoi
**Troinoi** ehk **kolmekordne** (vene keeles Тройной одеколон *Troinoi odekolon*, 'kolmekordne odekolonn') on odekolonn (näovesi). Seda toodetakse Moskvas Genrihh Brokari asutatud ettevõttes, mis Nõukogude ajal sai nimeks Novaja Zarja. Nimi tuleneb sellest, et odekolonnis on kasutatud kolme õli: sidruni-, bergamoti- ja pomerantsiõli.

Troinoi ja teiste piiritust sisaldavate parfümeeriatoodete müük ja tarbimine on põhjustanud endises Nõukogude Liidus ja praegusel Venemaal probleeme, sest neid tarvitatakse laialdaselt joomiseks (alkohoolse joobe saavutamiseks). 

Troinoi on müügil ka Eestis. Et seda turustatakse parfümeeriatootena, on kontroll selle turustamise ja tarbimise üle võrreldes alkohoolsete jookidega väga leebe.

Välislingid
-----------

* Чем же пах «Тройной одеколон»?
* "Тройной одеколон" - отец российской парфюмерии?
* Брокар - Новая Заря - Nouvelle Etoile: три имени одной легенды.
Juan Maldacena (2004)
**Juan Martín Maldacena** (sündinud 10 septembril 1968 Buenos Aireses Argentinas) on argentina päritolu Ameerika Ühendriikide füüsik.

Haridus ja töökäik
------------------

Ta lõpetas 1991. aastal Río Negro provintsis asuva Balseiro Instituudi ja sai 1996. aastal Princetoni Ülikoolist doktorikraadi (PhD) füüsika alal (doktoritöö "Black Holes in String Theory"; juhendaja Curtis Callan). 1999. aastal sai ta MacArthuri fondilt MacArthuri stipendiumi.

Maldacena oli aastatel 1999–2001 Harvardi Ülikooli füüsikaprofessor. Alates 2001. aastast töötab ta Princetonis asuvas Süvauuringute Instituudis professorina (2016. aastast Carl P. Feinbergi professor).

Tal on USA, Argentina ja Itaalia kodakondsus.

Teadus
------

Maldacena töötab kvantväljateooria, kvantgravitatsiooni, stringiteooria ja teoreetilise füüsika valdkondades. 1997. aastal avastas ta seose stringiteooria ja kalibratsiooniteooria vahel, mida nimetatakse N=4-supersümmeetriliseks Yangi-Millsi teooriaks.

2012. aastal väitis ta koos Leonard Susskindiga, et mustade aukude "tulemüüri paradoksi" on võimalik lahendada, kui kvantpõimunud osakesed on omavahel ühenduses väikeste ussiaukude abil.

Tunnustus
---------

* 2002 – Pius XI medal
* 2007 – Dannie Heinemani matemaatilise füüsika auhind
* 2007 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2008 – Diraci medal (ICTP)
* 2012 – Issaak Pomerantšuki nimeline preemia
* 2012 – Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas
* 2013 – valiti USA  Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2013 – valiti  Paavstliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2013 – valiti The World Academy of Sciencesi liikmeks
* 2018 – Lorentzi medal
* 2018 – Albert Einsteini medal

Viited
------

1. 1 2  Juan Martin Maldacena. history.aip.org
2. 1 2  Curriculum vitae. sns.ias.edu
3. ↑  Maldacena, Juan Martin. twas.org

Välislingid
-----------

* Juan Maldacena koduleht
Vladimir Rõžkov (2013)
Vladimir Rõžkov (2011)
**Vladimir Aleksandrovitš Rõžkov** (vene keeles Владимир Александрович Рыжков; sündinud 3. septembril 1966 Rubtsovskis Altai krais Vene NFSV-s) on Venemaa poliitik, riigitegelane, politoloog, ajaloolane, raadiosaatejuht ja õppejõud, professor.

Ta oli aastatel 1993–2007 Riigiduuma liige ja 1997–1999 Riigiduuma esimehe esimene asetäitja. 1998. aasta septembris kirjutas president Boriss Jeltsin peaminister Jevgeni Primakovi esildisel alla seadlusele Rõžkovi määramise kohta Venemaa Föderatsiooni asepeaministriks sotsiaalküsimuste alal. Kuid mõne päeva teatas Rõžkov, et keeldub sellest ametikohast, sest hindas selle ametikoha vastuvõtmist sotsiaalse olukorra ülirasketes tingimustes omamata varasemat töökogemust selles valdkonnas avantüürihõnguliseks.

Haridus ja akadeemiline karjäär
-------------------------------

Rõžkov lõpetas 1990. aastal Barnaulis Altai Riikliku Ülikooli ajaloo erialal ja kaitses 2001. aastal Peterburis Riigiteenistuse Loodeakadeemias ajalookandidaadi kraadi väitekirjaga "Venemaa poliitilise süsteemi kujunemise ajalugu 1990. aastatel" ("История становления политической системы России в 1990-е годы").

Ta töötab 2008. aastast õppejõuna Kõrgemas Majanduskoolis. Rõžkov on maailmamajanduse ja maailmapoliitika teaduskonna rahvusvaheliste suhete osakonna professor.

Opositsioonipoliitika
---------------------

Opositsiooniliidrid miitingu tribüünil Moskvas 10. märtsil 2012. Kõnega esineb Grigori Javlinski. Vladimir Rõžkov, miitingu juht, on pildil Javlinskist paremal
Vladimir Rõžkov (2009)
Vladimir Rõžkov konverentsil Barnaulis (2005)
Rõžkov valiti 2005. aastal Venemaa Vabariikliku Partei poliitnõukogu liikmeks ja 2006. aastal partei kaasesimeheks. Aastatel 2010–2012 oli ta demokraatlike jõudude koalitsiooni "Venemaa Eest Ilma Omavolita ja Korruptsioonita" üks neljast liidrist. 2012. aasta juunis toimunud Venemaa Vabariiklik Partei – Rahvavabaduse Partei kongressil valiti ta partei kaasesimeheks, kuid 2014. aasta veebruaris lahkus ta parteist lahkhelide tõttu Boriss Nemtsovi ja Mihhail Kasjanoviga.

Riigiduuma valimistel 2016. aasta septembris kandideeris Rõžkov Jabloko poolt esitatuna ühemandaadilises valimisringkonnas Barnaulis, kuid kogus vaid 12% valijate häältest ja mandaati ei saanud. 2018. aasta Venemaa presidendivalimistel oli ta presidendikandidaadi Jabloko liidri Grigori Javlinski usaldusisik.

Isiklikku
---------

Ta valdab võõrkeeltest inglise keelt.

Viited
------

1. 1 2 3  Рыжков Владимир Александрович. hse.ru
2. ↑  Владимир Рыжков и Татьяна Котляр вошли в число доверенных лиц Явлинского. ria.ru, 19. jaanuar 2018

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vladimir Rõžkov** |

* Koduleht
**Vladimir "Voldemar" Smetanin** (2. oktoober 1888 Tallinn – 23. september 1945 Karagandõ vangilaager) oli eesti statistik ja õigusteadlane.

Vladimir Smetanin lõpetas 1909. aastal Nikolai Gümnaasiumi Tallinnas, 1909. aastal astus Peterburi ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1913. aastal, sooritades riigieksamid Kaasani ülikoolis samal aastal. Tallinna linna teenistusse asus 1. (14.) septembril 1913. aastal praktikandina Tallinna linnavalitsuse kantseleisse, olles siis lühikest aega linnasekretäri abi, kuni 1. detsembril 1915 linna statistika büroo juhatajaks määrati.

Ta oli Tallinna Linna Statistikabüroo ja Tallinna Perekonnaseisuameti juhataja, riigi statistika nõukogu liige, Eesti Linnade Liidu büroo juhataja, Balti riikide linnade liitude vahelise komitee liige, ning ajakirja Linnad ja Alevid toimetaja, ajakirja Eesti Linnad vastutav toimetaja, aedlinna ehitusühingu Uus Tare juhatuse esimees ja Tallinna Meestelaulu Seltsi liige.

1935. aastast oli ta Eesti-Leedu Ühingu peasekretär. Leedu riik on ta teeneid hinnanud Gediminase 3. (1937) ja 4. klassi ordeniga.

24. veebruaril 1938 anti talle Eesti Punase Risti III klassi teenetemärk, seeria 569.

Tema abikaasa Valesca Smetanina (sündinud Eichfuss) onu oli kindralmajor-meedik dr Martin Jervan.

Viited
------

1. ↑  Eesti avalikud tegelased. Tartu, 1932. Lk 311[*alaline kõdulink*]
2. ↑  W. Smetanin linna statistika bürood 10 aastat juhtinud, Waba Maa, 1 dets. 1925 lk 9
3. ↑  W. Smetanin 15 aastat linnateenistuses, Waba Maa, 15 sept. 1928 lk 10
4. ↑  V. Smetanin 25 a. Tallinna linna teenistuses, Uus Eesti, nr 252, 14 september 1938 lk 6
5. ↑  W. Smetanini juubel, Postimees, 14.09.1933, nr 215, lk 3.
6. ↑  Foto 1937. aastast: Leedu Vabariigi 19. aastapäeva pühitsemine Tallinnas. Kaunase Leedu-Eesti sõprusühingu esindajate saabumine Tallinna. Vasakult esireas sõprusühingu sekretär Andrulyte, Leedu saadik Bronius Dailidė, ühingu esimees riiginõunik Vileišis, abiesimees notar Brosaitis. Tagapool (vasakult) Tallinna abilinnapea ja Eesti-Leedu ühingu esimees Anton Uesson, Leedu saatkonna atašee V. Ceceta, Eesti-Leedu ühingu peasekretär **V. Smetanin**, juhatuse liige K. Tammiste.
7. ↑  
Vladimir Smetanin 50-aastane. Wäsimatu lehemehe aupäew. Esmaspäev: piltidega nädalleht, nr 40, 1 oktoober 1938, lk 3
8. ↑  Teenetemärkide kavalerid: Vladimir Smetanin
**Vladimir Sidorkin** (sündinud 9. mail 1986) on Eesti ujuja.

Sidorkin õpib Moskvas Venemaa riiklikus kehakultuuri-, spordi- ja turismiülikoolis.

Saavutused
----------

2008. aasta Pekingi olümpiamängudel püstitas Vladimir Sidorkin 200 meetri vabaujumise uueks Eesti rekordiks **1.51,27**. Eelmine Eesti rekord samal distantsil oli pärit aastast 1982, kui Ivar Stukolkin ujus 200 meetrit vabalt 1.51,93. 

Septembris 2008 Kaasanis toimunud esimese Venemaa Universiaadi ujumisvõistlustel tuli Vladimir Sidorkin neljakordseks üliõpilasmeistriks.

2008. aastal Horvaatias Rijekas toimunud lühirajaujumise Euroopa meistrivõistlustel parandas ta 200 m vabaujumises enda nimel olevat Eesti rekordit 1,23 sekundi võrra. Selle distantsi uueks Eesti rekordiks 25-meetrises basseinis sai 1.46,09.

2009. aasta veebruaris Peterburis peetud lühirajaujumise Venemaa meistrivõistlustel läbis Vladimir Sidorkin 200 m vabaujumise distantsi ajaga **1.45,43**, mis on ka uus Eesti rekord. 

### Isiklikud rekordid

Vladimir Sidorkini isiklikud rekordid 25 m basseinis.

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 100 m vabaujumine | **47,99** | 12. detsember 2008 | Rijeka | Eesti rekord |
| 200 m vabaujumine | **1.45,43** | 9. veebruar 2009 | Peterburi | Eesti rekord |

Vladimir Sidorkini isiklikud rekordid 50 m basseinis.

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 200 m vabaujumine | **1.51,27** | 10. august 2008 | Peking | Eesti rekord |

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Sidorkin sai Venemaal neli kulda
Jubalandi lipp
Asend Somaalias
**Jubaland** (*Jubbaland*, itaalia keeles *Oltre Giuba*) on Somaalia edelapoolseim, Keeniaga piirnev osa, mida ülejäänud Somaaliast eraldab Juba jõgi. Jubaland on kuulutanud end iseseisvaks.

Jubalandi piir ülejänud Somaaliaga on täpselt määratlemata. Jubalandi pindala on umbes 87 000 km². Pealinn on Kismaayo, mis asub Juba jõe suudmes. Jubaland on asustatud peamiselt darodite hulka kuuluvate ogadenide ja marehanidega, kes elavad peamiselt Etioopias.

Algselt oli Jubaland Keenia osa, kuid Suurbritannia loovutas 29. juunil 1925 Jubalandi Itaaliale tasuks toetuse eest Esimeses maailmasõjas. 30. juunil 1926 ühendati Jubaland Itaalia Somaalimaaga, mis vabanes koloniaalsõltuvusest 1960.

Jubaland kuulutas end iseseisvaks 1998 ja tema praegune seisund on ebamäärane. Mõnedel andmetel allub Jubaland aastast 2001 Somaalia keskvalitsusele.


Aafrika maad

**Iseseisvad riigid:** Alžeeria | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Djibouti | Egiptus | Ekvatoriaal-Guinea | Elevandiluurannik | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Guinea | Guinea-Bissau | Kamerun | Keenia | Kesk-Aafrika Vabariik | Komoorid | Kongo Vabariik | Kongo Demokraatlik Vabariik | Lesotho | Libeeria | Liibüa | Lõuna-Aafrika Vabariik | Lõuna-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Niger | Nigeeria | Roheneemesaared | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Seišellid | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Zimbabwe | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesia | Uganda  

 **Sõltuvad alad:** Briti India ookeani ala | Ceuta | Chafarinase saared | Kanaari saared | Madeira | Mayotte | Melilla | Peñón de Alhucemas | Peñón de Vélez de la Gomera | Réunion | Saint Helena  

 **Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad:** Edela-Somaalia | Jubaland | Lääne-Sahara | Puntland | Somaalimaa

 **Aafrika maad** | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | Ameerika maad | Euroopa maad
**2006. aasta Komooride presidendivalimised** toimusid kahes hääletusvoorus 16. aprillil ja 14. mail 2006.

Taust
-----

Pärast poliitilise ebastabiilsuse perioodi, mis algas 1990ndate lõpus ja mille kestel Ndzwani ja Mwali riigist faktiliselt eraldusid, kiideti detsembris 2001 heaks uus Komooride põhiseadus. Sellega pandi alus poolautonoomsete saarte liidule, milles igal saarel on oma põhiseadus, oma president ja oma kogu. Komooride presidendi ametikoht roteerub kolme saare vahel iga nelja aasta tagant. 

Valimiste eelvoor peetakse saarel, mille esindaja saab riigi presidendiks. Kolm kõige rohkem hääli saanud kandidaati osalevad üleriigilistel valimistel, mille võitja otsustatakse lihthäälteenamusega. 

2006. aasta valimistel valiti Komooride president Ndzwani saare esindajate seast.

Kandidaadid
-----------

Riigi konstitutsioonikohus lubas eelvoorus osaleda 14 kandidaadil. Üks heakskiidetud kandidaatidest, Antoy Abdou, võttis oma kandidatuuri enne hääletust maha. Ülejäänud 13 kandidaati olid: 

|  |  |
| --- | --- |
| * Abdourahmane Mohamed
* Ahmed Abdallah Mohamed Sambi
* Ahmed Mohamed Chamanga
* Caabi El-Yachroutu Mohamed
* Chadhouli Abdou
* Halidy Charif
* Ibrahim Halidi
 | * Loutfi Soulaimane Adinane
* Mohamed Djaanfari
* Moussa Hamadi
* Nassuf Ahmed Abdallah
* Nourdine Midiladji
* Said Ali Youssouf
 |

Valimiste korraldus
-------------------

Valimisi korraldas Komooride Riiklik Valimiskomisjon.

16. aprilli Ndzwani eelvoorus oli umbes 120 000 hääleõiguslikku kodanikku. Valimisjaoskondi oli 222. Need olid avatud kella 7-st kella 18-ni kohaliku aja järgi.

Tulemused
---------

| Kandidaadid, parteid | Hääli Anjouani eelvoorus |  % | Hääli üleriigilisdtel valimistel |  % |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ahmed Abdallah Mohamed Sambi | 14 568 | 23,70 | 99 112 | 58,02 |
| Mohamed Djaanfari | 8052 | 13,10 | 23 322 | 13,65 |
| Ibrahim Halidi, Liikumine Komooride Eest (*Mouvement pour les Comores*); Halidit toetasid ka
Saarte Vendluse ja Ühtsuse Partei (*CHUMA*), 
Konvent Komooride Uuenemise Eest (*Convention pour le renouveau des Comores*), Djawabu Partei (*Parti Djawabu*) | 6376 | 10,37 | 48 378 | 28,32 |
| Caabi El-Yachroutu Mohamed | 5877 | 9,56 |  |  |
| Nourdine Midiladji | 5221 | 8,49 |  |  |
| Nassuf Ahmed Abdallah | 3276 | 5,33 |  |  |
| Seitse ülejäänut | 18 097 | 29,44 |  |  |
| Kokku (osalus 54,9%) | 61 467 |  | 170 812 |  |

Rahvusvaheline huvi
-------------------

Rahvusvaheline üldsus on pidanud neid valimisi testiks, mis võimaldab näha, kas rahvuslik leppimus ja uus põhiseadus tagavad riigis demokraatia. 

Lõuna-Aafrika Vabariik, Aafrika Liit ja Araabia Liiga hoidsid valimistel silmad peal. 30. märtsil alustas pealinnas Moronis tegevust 460-liikmeline Aafrika Liidu missioon, mis koosnes Lõuna-Aafrika Vabariigi politseinikest ja sõjaväepolitseinikest. Missiooni üks eesmärke oli hoida ära Komooride sõjaväe sekkkumine. Valitsus andis oma sõjaväelastele korralduse jääda kasarmutesse. Seda nad valimiste ajal ka täitsid. 

Kandidaatide seas oli esimest korda naisi.

Vaata ka
--------

* 2002. aasta Komooride presidendivalimised

Välislingid
-----------

* Valimisplakatid
**Spotted Lake** ('laiguline järv') on äravooluta valglaga soolajärv Kanadas Briti Columbia provintsis Ameerika Ühendriikide piiri lähedal.

Järv asub Similkameeni jõe orus 8,8 km Osoyoosi linnast loodes.

Järve vesi sisaldab palju sooli, sealhulgas magneesium-, kaltsium- ja naatriumsulfaati. Veest on leitud ka hõbedat ja titaani. Veetase on kõikuv ja kuivadel suvekuudel võib järv aurumise tagajärjel märkimisväärselt kokku kuivada. Järve maksimaalne pikkus kagu-loode suunas on umbes 700 meetrit, laius 250 meetrit. Veepinna kõrgus merepinnast on kuni 1877 meetrit.

Järvevee aurustumise tõttu moodustub pinnale tugev soolakoorik, millest ümbritsetud vee- ja mudalombid moodustavad mitmevärvilise laigulise mustri. Lompide värvus varieerub valkjaskollasest sinakasroheliseni. Koorik on piisavalt tugev, et kanda inimest.

Järve kaldal kasvavad muu hulgas pujud ja koer-kibuvitsad.

Järve kaldale külastajaid ei lubata, kuid 100–200 meetri kaugusel asuvalt maanteelt on sellele hea vaade.

Ajalugu
-------

Okanagani oru põliselanikud tundsid järve **Kliluki** nime all. Põlisrahvad peavad järve pühaks ja järvevett imeravimiks. Sellega on ravitud põletikke, vaigistatud valu ja leevendatud nahaprobleeme. Isegi hõimudevaheliste sõdade käigus tehti aeg-ajalt vaherahu, et sõdalased saaksid järve äärde haavu ravima minna.

20. sajandil sai järve ja selle ümbruse omanikuks Smithi perekond, kelle plaanid järvele spaa rajamiseks kukkusid peamiselt tänu põlisrahva vastuseisule läbi. Aastal 2001 ostsid indiaanlased riigi rahalisel toel 22 hektari suuruse järve ümbritseva ala 720 000 dollariga ära.

Esimese maailmasõja ajal valmistati järvest ammutatud mineraalidest lõhkeainet.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Spotted Lake, Vanishing B.C.
2. 1 2  Spotting the Spotted Lake
3. ↑  Osoyoos – Canada’s Spotted Lake
4. ↑  BC Geographical Names

Välislingid
-----------

* BC Geographical Names
* Spotted Lake, Vanishing B.C.
* Spotting the Spotted Lake
* Pilte
* Pilte
**Relatiivsus** (ladina sõnast *relativus*) ehk **suhtelisus** ehk **suhtes olemine** on filosoofias omadus, mida vastandatakse absoluutsusele. 

See seisneb sõltuvuses suhetest või kehtivuses ainult millegi suhtes.

Väljaspool filosoofiat võidakse **relatiivsuse** all mõista ebatäiuslikkust või piiratust. 

Relatiivsed omadused on need, mis asjal on ainult teiste asjade (sealhulgas tunnetuse subjekti) suhtes. Tunnetuse relatiivsus tähendab, et tunnetussisud sõltuvad subjektist. Selles mõttes on igasugune tõde välismaailma kohta relatiivne tõde. Loodusteaduslik tunnetus on relatiivne (ka selle sõnastus on pidevalt muutuv). Absoluutne tõde ei tohiks sel juhul olla välismaailmast sõltuv (see käiks näiteks loogika kohta).

Relativismi järgi on igasugune tunnetus ainult relatiivne, sest ta sõltub teatud vaatekohast. 

Kõik lõplikud asjad on relatiivsed, sest erinevalt absoluudist on nad olemas suhetes.

Ajalugu
-------

Suhtes olev (suhe) on üks Aristotelese kategooriatest: "Suhtes olevateks nimetatakse asju, millest kõik olev koosneb, kuivõrd neid öeldakse sõltuvat teistest asjadest või olevat teise asjaga mingis seoses." (Kategooriad, 7) 

William Hamiltoni järgi on "absoluutne" ainult negatiivne idee – mitterelatiivne. Absoluut on meie jaoks "kõikide asjade küllaldane alus. Charles Bernard Renouvier ütleb: "Absoluudi idee on ainult selle propositsiooni lausumine, et eksisteerib midagi mitterelatiivset." Hermann Ulrici: "Me saame relatiivset relatiivsena, lõpliku lõplikuna, ajaliku ajalikuna ettekujutada ja ettekijutuseni sellest jõuda ainult selle eristamise kaudu absoluutsest, lõpmatust, igavesest." (Gott und die Natur)

Gerard Heymans nimetab midagi relatiivseks, "kui selle kujutluses on paratamatult kaasa haaratud (*inbegriffen*) kujutlus mõnest muust tegelikust". Absoluutse mõiste on piirmõiste. "Ta tähendab antu edenevate elementideks lagundamiste rea mõisteliselt nõutavat, tegelikult aga alati ainult esialgselt täideviidavat lõpetust. Me omistame oma teadmise igas arengustaadiumis tegelikule absoluutsete omadustena need, mille kohta meil pole alust oletada, et nad esinevad ainult tänu suhtele teise tegelikuga." (Die Gesetze und Elemente des wissenschaftlichen Denkens). 

Richard Avenarius mõistab relatiivse vaatepunkti all tunnetava indiviidi ümbruse suhet (süsteemisse C) arvestavat vaatepunkti, absoluutse vaatepunkti all aga vaatepunkti, mis abstraheerub sellest ümbruse koostisosade sõltuvusest.

Vaata ka
--------

* Suhtes olev
* Suhteline kõrgus ehk relatiivne kõrgus
* Suhteline niiskus ehk relatiivne niiskus
* Suhteline suurus
* Suhteline õhuniiskus
* Suhteline tihedus
* Suhteline viga
* Relatiivne kuulmine
* Relatiivne liikumine
* Relatiivpronoomen ehk relatiivne pronoomen
* Relatiivsusteooria
19. märts
**Valgevene 2006. aasta presidendivalimised** toimusid 19. märtsil.

Kandidaadid
-----------

17. veebruaril 2006 registreeris keskvalimiskomisjon järgmise kandidaatide nimekirja:

* Alaksandr Łukašenka – ametis olev president, parteitu
* Alaksandr Milinkievič – ühinenud opositsiooni kandidaat
* Siarhiej Hajdukievič – Valgevene Liberaaldemokraatlik Partei
* Alaksandr Kazulin – Valgevene Sotsiaaldemokraatlik Partei

Tulemused
---------

Valimiste 20. märtsil välja kuulutatud tulemused olid järgmised:

* Alaksandr Łukašenka 82,6%
* Alaksandr Milinkievič 6,0%
* Siarhiej Hajdukievič 3,5%
* Alaksandr Kazulin 2,3%

Hinnangud ja tagajärjed
-----------------------

Opositsiooni väitel ja Venemaa sotsioloogide andmetel oli Łukašenka toetus alla 50%. 

Pärast valimiste lõppu kogunes Minskisse Oktoobri väljakule paarkümmend tuhat inimest. Oodatust suurema osalejate hulgaga miiting oli rahumeelne. Samasugused rahvakogunemised toimusid veel mitmes suurlinnas.

20. märtsil 2006 kella 18.30-ks kutsusid opositsioonilised kandidaadid Alaksandr Milinkievič ja Alaksandr Kazulin rahva uuesti kokku, et esitada oma seisukoht ja nõudmised Alaksandr Łukašenkale: nõuti uute valimiste korraldamist hiljemalt 16. juulil 2006. 

Pärast valimisi jätkus opositsiooni aktivistide arreteerimine. Vahistati ka opositsioonimeelseid ajakirjanikke. Võimud üritavad takistada inimeste pääsu väljakule ning muuta sealviibijate olukorda olmeliselt võimalikult ebamugavaks.

21. märtsil käisid Oktoobri väljakul Euroopa Liidu maade diplomaadid, sealhulgas 11 suursaadikut.

Veel enne ametlike ja lõplike valimistulemuste väljakuulutamist õnnitlesid Alaksandr Łukašenkat tagasivalimise puhul Venemaa (Vladimir Putini isikus), Iraan ja Kuuba.
**2006. aasta Vormel 1 etapp Malaisia Grand Prix** toimus 19. märtsil Malaisias Sepangi ringrajal.

Kaheksandat korda peetud Malaisia Grand Prix' võitis Renault' piloot itaallane Giancarlo Fisichella, kes alustas võistlust esikohalt. Esimese kaksikvõidu Renault'le 24 aasta järel tagas valitsev maailmameister Fernando Alonso. Alonso tegi ka võistluse kiireima ringi, saades ajaks 1.34,803.

Tulemus
-------

| Koht | Piloot | Meeskond | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Giancarlo Fisichella | Renault | 1:30.40,529 |
| 2. | Fernando Alonso | Renault | + 4,585 |
| 3. | Jenson Button | Honda F1 | + 9,631 |
| 4. | Juan Pablo Montoya | McLaren | + 39,351 |
| 5. | Felipe Massa | Ferrari | + 43,254 |
| 6. | Michael Schumacher | Ferrari | + 43,854 |
| 7. | Jacques Villeneuve | Sauber | +1.20,461 |
| 8. | Ralf Schumacher | Toyota | +1.21,288 |
| 9. | Jarno Trulli | Toyota | + 1 ring |
| 10. | Rubens Barrichello | Honda F1 | + 1 ring |
| 11. | Vitantonio Liuzzi | Toro Rosso | + 2 ringi |
| 12. | Christijan Albers | Midland | + 2 ringi |
| 13. | Tiago Monteiro | Midland | + 2 ringi |
| 14. | Takuma Sato | Super Aguri | + 3 ringi |

Sõidu katkestasid:

* Nick Heidfeld, Sauber
* Scott Speed, Toro Rosso
* Yūji Ide, Super Aguri
* Christian Klien, Red Bull
* Mark Webber, Williams
* David Coulthard, Red Bull
* Nico Rosberg, Williams
* Kimi Räikkönen, McLaren

Sõidust
-------

Kvalifikatsioonisõidus näitas kiireimat aega Renault' piloot Giancarlo Fisichella, kes läbis ringi ajaga 1.33,480. Tema kõrval läksid võistlusrajale Jenson Button Hondal ja Nico Rosberg Williamsil. Viimasest sõitis stardiraja alguses mööda Fernando Alonso, kes startis Rosbergi ja Webberi järel. Rosbergi sõit lõppes seitsmendal ringil, kui tema automootor üles ütles.

Üks peafavoriite Kimi Räikkönen McLarenil katkestas kohe esimesel ringil, sest Red Bulli piloot Christian Klien sõitis talle tagant sisse.

Ferrari esipiloot Michael Schumacher kaotas stardirivis kümme kohta, sest pärast vabatreeninguid vahetati tema autol mootor. Lisaks temale kaotasid mootorivahetuse tõttu 10 kohta ka tema tiimikaaslane Felipe Massa, Rubens Barrichello Hondal ja Red Bullil sõitev David Coulthard. M. Schumacheri kohaks jäi kuues.

Auto tehnilise rikke tõttu oli sunnitud katkestama pikka aega viiendal kohal sõitnud Nick Heidfeld.
Rylandsi raamatukogu papüüruse P52 esikülg, Johannese evangeelium, 2. saj pKr
**Evangeelium** (kreeka keeles εὐαγγέλιον *euangelion* < *eu* 'hea' + *angelion* 'sõnum') on Uue testamendi nelja esimese raamatu üldnimetus. 

Sõna "evangeelium" tähistas antiikaegses maailmas kuninga (keisri) kuulutust iseenda kohta. Hellenistlikus Rooma riigis valitsejate poliitilisi ja isiklikke teadaandeid võidi tähistada sõnaga εὐαγγέλια. See seob evangeeliumi mõiste hellenistliku aja keisrikultusega. Kreeka ja Rooma alal oli see mõistetav keisri ja juudi aladel Jumala evangeeliumina. 

Algkristluse ajal ei räägitud mõnele lõigule viitamisel evangeeliumist kui kirjandusliigist. Markuse teksti alguses (u 70 pKr) on viidatud sõnale *euangelion* (Mk 1:15 *Aeg on täis saanud ja Jumala riik on lähedal, parandage meelt ja uskuge evangeeliumisse!*) ning siin ei mõelda kirjandusliiki. 

Justinus (2. saj keskel) tundis mõistet *euangelion kui* kirjandusliiki. Ta kasutab εὐαγγέλιον kolm korda: ainsuses *Dialoogis* (10:2 ja 100:1 sõnadega: *See on evangeeliumis öeldud*) ning ühe korra mitmuses (*Esimene Apoloogia* 66:3). 

Noomen εὐαγγέλιον esineb Uues Testamendis 76 korda. Sellest 60 korda Paulusel. Kuna Pauluse kirjad on UT vanimad teosed, siis esindab pauluslik sõnakasutus evangeeliumi mõiste üsna algset sisu. 

Uue Testamendi evangeeliumide sisuks on Jeesuse sündmus (elu ja surma lugu, tema õpetused). Need evangeeliumid on järgmised: 

* Matteuse evangeelium
* Markuse evangeelium
* Luuka evangeelium
* Johannese evangeelium

Neist kolme esimest nimetatakse sünoptilisteks evangeeliumideks. Johannese evangeelium on sünoptilistest evangeeliumitest mitmes suhtes erinev. 

On ka mitmeid teisi apokrüüfilisi evangeeliume, mis ei kuulu Uude Testamenti. Tuntuim neist on Tooma evangeelium.

Vaata ka
--------

* Q-allikas
* Apokrüüfid
	+ Peetruse evangeelium
* Sünoptilised evangeeliumid

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Evangeelium** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Evangeelium** |
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Leedu |
|  |
| Pronks | 2012 | Kergekaal |
| 1. ring | 2016 | I kergekeskkaal |
|  |
| 2. ring | 2011 | Kergekaal |
|  |
| Pronks | 2015 | I kergekeskkaal |
| Pronks | 2017 | I kergekeskkaal |

**Evaldas Petrauskas** (sündinud 19. märtsil 1992 Šilutės) on Leedu poksija. Tema ema on venelane ja isa on leedulane.

Petrauskas oli I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) Leedu meister 2011. aastal.

Petrauskas sai kergekaalus (kuni 60 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Soon-Chul Hanile (Lõuna-Korea) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Petrauskas osales kergekaalus (kuni 60 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Petrauskas sai pronksmedali I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 41. Euroopa meistrivõistlustel (Samokov, 2015), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Patrick McCormackile (Suurbritannia) ning 42. Euroopa meistrivõistlustel (Harkiv, 2017), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Luke McCormackile (Inglismaa).

Viited
------

1. ↑  Leedu meistrivõistlused poksis. Kaunas 2011. Tulemused inglise keeles
2. ↑  30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles
3. ↑  31. suveolümpiamängude poksivõistlus. Rio de Janeiro 2016. Tulemused inglise keeles
4. ↑  16. maailmameistrivõistlused poksis. Bakuu 2011. Tulemused inglise keeles
5. ↑  41. Euroopa meistrivõistlused poksis. Samokov 2015. Tulemused inglise keeles
6. ↑  42. Euroopa meistrivõistlused poksis. Harkiv 2017. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Evaldas Petrauskas saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Evald Pärtel** (21. detsember 1930 Olustvere, Viljandimaa – 21. detsember 1994 Abja-Paluoja, Viljandimaa) oli eesti taimekasvatusteadlane ja fütopatoloog.

Elulugu
-------

Evald Pärtel oli raudteeametniku poeg.

Lõpetas 1950 Viljandi 2. Keskkooli, 1955 EPA agronoomiateaduskonna aiandusagronoomina, põllumajanduskandidaat (1966, EPA), väitekiri "Hõbelehisuse (Stereum purpureum FR.) levikust, kahjustustest ja profülaktikast Eesti NSV puuviljaaedades". Oli 1955 Türi rajooni Kullamaa masina-traktorijaama agronoom, 1956–70 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Polli katsebaasi nooremteadur, 1970–94 vanemteadur, ühtlasi juhataja asetäitja.

Teadustöö
---------

Uurinud peamiselt puuvilja- ja marjakultuuride haiguste põhjustajaid ja nende tõrjet, eriti hõbelehisust, koore-, tüve- ja lehepõletikke, kärntõbe ja puuviljamädanikke viljapuudel ning jahukastet, hahkhallitusi ja närbumistõbe marjakultuuridel. Määras umbes 800 sordi ja selektsioonivormi haigusresistentsuse, koostas Eesti jaoks puuvilja- ja marjaaedade taimekaitsesüsteemi ja täiendas seda pidevalt. Resistentsusandmeid on kasutatud sortide rajoneerimisel ja pomol iseloomustamisel. Haiguste tõrjekatsete tulemusi on avaldatud aastast 1972 perioodilises väljaandes "Taimekaitse soovitusi". Osales majandite puuvilja- ja marjaaedade planeerimisel, teinud rohkesti koduaedade aia- ja haljastusplaane. Teinud kaastööd teatmeteostele (ENE, EE, Eesti põllumajandusentsüklopeedia (EPE)). Olnud korduvalt teaduslähetustes Venemaa, Ukraina, Moldaavia, Leedu ja Läti sõsaruurimisasutustes. 140 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Puuvilja- ja marjaaedade agrotehnika (kaasautor). Tallinn, 1961
* Hõbelehisuse (Stereum purpureum) levikust ja kahjustustest Eesti NSV puuviljaaedades. // Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi teaduslike tööde kogumik 9 (1966)
* Puuvilja- ja marjasortide haigusresistentsusest. // Sotsialistlik Põllumajandus (1970) 14
* Viljapuude ja marjakultuuride haiguste määraja. Tallinn, 1974
* Puuvilja- ja marjakultuuride kahjustajad. Tallinn, 1974
* Aiapidaja käsiraamat (kaasautor). Tallinn, 1974
* Agrotehnilised soovitused tööstuslikuks õunakasvatuseks (kaasautor). Tallinn, 1981. Паршеустойчивость сортов яблони в Эстонской ССР. // Научн. тр. НИИЗМ LXI (1988).

Kirjandus
---------

* EE 14, 650
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 108
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 66
* Evald Pärtel – 60. // Agraarteadus (1990) 4
* Kask, K. Evald Pärtel – in memoriam. // Agraarteadus (1995) 1.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Seritsa lahing** (vene: Битва на реке Серице) oli 26. augustil 1501 Liivimaa-Moskva sõjas peetud lahing Liivimaa ja venelaste väe vahel, mille esimesed võitsid.

Lahing toimus sõja alguses, kui ordumeister Wolter von Plettenberg oli väega Pihkvamaale tunginud. Tema sissetungi kiirustasid tõkestama ülekaalukad Pihkva ja Moskva väeüksused, kuid Irboska juures Seritsa jõe lähedal õnnestus paremini organiseeritud Liivimaa vägedel venelaste väekorraldus segi ajada ning nad põgenema sundida, kusjuures liivimaalastele jäid sõjasaagiks ka venelaste tulirelvad. Mõlema poole kaotused olid tõenäoliselt üpris väikesed. Olulisemaid tagajärgi sellel lahingul siiski polnud, sest Leedu-poolse abita jäänud Plettenberg ei suutnud ainult oma vägedega Pihkvat piirama asuda. Vähem kui kuu pärast lahingu toimumist pöördusid Liivimaa väed koju tagasi.

Kirjandust
----------

* Nikolai Aleksejevitš Polevoi (1796-1846): Istorija Russkovo Naroda (5. osa) (*История Русского Народа*), Moskva, 1833, lk. 640

Välislingid
-----------

* Сирице (Русско-ливонская война, 1500—1503)
**Eesti-Soome 2006. aasta maavõistlus poksis** toimus 8. oktoobril Lohjas. Võistlus kavandati 11 kehakaalus, kuid kahes kaalus polnud osavõtjaid. Poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 6:3.

  

Helveskaal (kuni 48 kg): mõlemal võistkonnal puudus selles kaalus esindaja

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Matti Koota (Soome) – Kote Tshaturia (Eesti) AB 2

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Pasi Silvennoinen (Soome) – Nikolai Zaitsev (Eesti) 2 – 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): Vladimir Nikiforov (Eesti) – Sakari Lähderinne (Soome) 2 – 1

Kergekaal (kuni 60 kg): Joonas Koivuranta (Soome) – Jevgeni Gorbatšov (Eesti) 3 – 0

I kergekeskkaal (kuni 64 kg): Nikolai Kodin (Soome) – Artur Kindsiko (Eesti) AB 2

II kergekeskkaal (kuni 69 kg): Igor Gulpa (Eesti) – Aki Selesmaa (Soome) 3 – 0

Keskkaal (kuni 75 kg): Aleksandr Rubjuk (Eesti) – Sami Selesmaa (Soome) 3 – 0

Poolraskekaal (kuni 81 kg): mõlemal võistkonnal puudus selles kaalus esindaja

Raskekaal (kuni 91 kg): Eemeli Katajisto (Soome) – Marko Virkunen (Eesti) 3 – 0

Üliraskekaal (üle 91 kg): Robert Helenius (Soome) – Dmitri Šolopahhov (Eesti) AB 1
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Maa pinnavormidest; sõna teiste tähenduste kohta vaata reljeef (täpsustus).* |

---

Aafrika reljeef. Pinnavormide paremaks esiletoomiseks on kasutatud reljeefivarjutust
**Reljeef** ehk **pinnamood** on vaadeldava maa-ala pinnavormide kogum.

On kasutatud ka definitsiooni, mis väidab, et reljeef on maapinna ebatasasuste kogum. See ei ole siiski eriti õnnestunud, sest võib viia väärale järeldusele, et tasandikud ei kuulugi reljeefi hulka.

Reljeefi- ehk pinnavormid võivad olla nii looduslikud kui ka inimtekkelised ehk antropogeensed. Looduslikud protsessid, mis muudavad reljeefi, jagunevad kolme rühma: geoloogilised protsessid (laamade liikumine, murrangud ja kurrutus, vulkaanipursked), erosioon (vee ja tuule kulutus ning maalihked) ning maavälised protsessid (meteoriitide langemine). Maapind tõuseb üldiselt geoloogiliste protsesside tulemusel ja selles osas on kõige tähtsam orogenees ehk mäestike teke. Seevastu erosiooni tagajärjel kantakse pinnast ära kõrgematelt kohtadelt madalamatele, sageli merre.

Reljeef määrab suurelt jaolt ära piirkonna sobivuse inimasustuseks. Üldiselt on madalamad, setetega kaetud tasandikud selleks sobivamad kui järsud kaljused mägismaad. Tasandikud on ka põllumajanduse jaoks sobivamad.

Reljeef on oluline sõjanduses. Mägist piirkonda on märksa raskem vallutada ja märksa kergem kaitsta. Reljeef mõjutab sõjavägede võimet piirkondi vallutada ja enda käes hoida ning liigutada vägesid ja varustust territooriumidele ja nendest läbi.

Reljeef on tähtis ka ilmaennustamise seisukohalt. Kaks teineteisele väga lähedal paiknevat ala võivad olla väga erineva aastase keskmise sademete hulgaga või erineva sademete langemise ajaga, kui nad asuvad merepinnast eri kõrgusel või kui nende vahel on mäeahelik, mis sademed kinni peab.

Vaata ka
--------

* Pinnamoe profiiljoon
**"Šotimaa viimane kuningas"** (originaalpealkirjaga "The Last King of Scotland") on Oscariga pärjatud 2006. aasta draamafilm, mille lavastas Kevin MacDonald.

Film põhineb Giles Fodeni 1998. aastal ilmunud samanimelisel romaanil. Filmi stsenaariumi kirjutasid Peter Morgan ja Jeremy Brock.

Süžee
-----

Film "Šotimaa viimane kuningas" räägib noorest Šoti päritolu arstist dr Nicholas Garriganist (James McAvoy), kes aastal 1971 reisib Ugandasse, et seal arstina töötada. Juhuste kokkulangemisel ravib ta Uganda värskelt ametisse astunud presidenti Idi Amini (Forest Whitaker), kes pakub talle seejärel oma ihuarsti ametikohta. 

Algul on Nicholas oma uuest ametikohast ja sellega kaasnevast aust vaimustuses ning keeldub nägemast koledusi, mida Idi Amin riigis korda saadab. Kui ta enam enda ümber toimuvat välja ei kannata ja soovib lahkuda, keelab Amin selle ja võtab talt reisipassi. 

Lõpuks ei näe Nicholas enam muud väljapääsu toimuvat peatada kui diktaator mõrvata ning olles Amini usaldusväärseim nõunik, üritab ta teda mürgitada. Samal ajal maandub Ugandas palestiina terroristide kaaperdatud lennuk ning Nicholas peab ohvritele appi minema. Amin saab aga teada, et Nicholas üritas teda tappa ja oli ka varem tema naisega maganud, ning määratab talle karistuseks kohutava piinamise. Nicholasele tõttab aga appi dr Junju (David Oyelowo), kes aitab tal lennukikaaperduse ohvritega tagasi Inglismaale suunduva lennuki peale pääseda, et too saaks Ugandas toimuvatest koledustest teistele teda anda.

Osatäitjad
----------

* Forest Whitaker – Idi Amin
* James McAvoy – Nicholas Garrigan
* Kerry Washington – Kay Amin
* Gillian Anderson – Sarah Merrit
* Simon McBurney – Stone
* David Oyelowo – Dr. Junju

Auhinnad
--------

* Oscar (2007) – parim meesnäitleja – Forest Whitaker
* Kuldgloobus (2007) – parim meesnäitleja (draama) – Forest Whitaker
* Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhind (2007) – parim Suurbritannia film, parim meesnäitleja – Forest Whitaker, parim mugandatud käsikiri

Välislingid
-----------

* Šotimaa viimane kuningas andmekogus IMDb (inglise)
* "Šotimaa viimane kuningas" andmekogus Filmiveeb
* Ametlik koduleht
**Šovinism** on mingi inimgrupi üleolekut pooldav mõtteviis.

Sõna päritolu ja kasutamine
---------------------------

Sõna pärineb prantsuse sõnast *chauvinism*, mis tuleneb prantsuse sõjaväelase Nicolas Chauvini nimest. Chauvini on vendade Théodore ja Hippolyte Cogniardi satiirilises näidendis "La cocarde tricolore" kujutatud naeruväärsuseni patriootilisena ja lojaalsena Napoleonile. Ta saab sõjas seitseteist korda haavata, kuid säilitab ustavuse Napoleonile ja tema üritusele ka pärast tolle lüüasaamist Waterloo lahingus.

Šovinismiks hakati kõigepealt nimetama mõtlematut, liialeminevat natsionalismi või patriotismi, millega tavaliselt kaasneb vihkamine ka rahvuste või maade vastu ning üleolev suhtumine nendesse.

Hiljem on šovinismi all hakatud mõistma eelkõige oma rahvuse, riigi, rassi, sugupoole või muu grupi pidamist teistest paremaks või tähtsamaks.

Šovinismi liigid
----------------

Rahvusšovinism ehk **marurahvuslus** on ideoloogia ja poliitika printsiipe, mis avaldub rahvusliku eraldatuse idees ning teiste rahvuste umbusaldamise ja rahvustevahelise vaenu propageerimises.

**Šovinism** üldisemas tähenduses on mistahes inimgrupi üleolekut pooldav mõtteviis. Nii kasutatakse sõna "šovinism" või "meesšovinism" mitmesugustes feministlikes ja sugude võrdõiguslikkust taotlevates liikumistes.

### Marurahvuslus

Marurahvuslus käsitab teatud rahvust kõrgeima ja püsiva ühiskondliku väärtusena.

Šovinism võib esineda mitmetes vormides:

* Valitseva rahvuse suurriiklik šovinism, millele on omane üleolev suhtumine teistesse rahvustesse;
* Vähemusrahvuse kohalik šovinism, mida iseloomustab rahvusliku endassesulgumise taotlus ja teiste rahvuste umbusaldamine ehk ksenofoobia.

Rahvuslikku šovinismi põhjendatakse tavaliselt teooriatega mõne rahvuse ajaloolisest missioonist, kõrgematest ja madalamatest rahvastest ja rassidest. Šovinism on põhjustanud sõdu ja inimkannatusi.

Vaata ka
--------

* Fašism
* Hiinlaste šovinism
* Ksenofoobia
* Meesšovinism
* Naisšovinism
* Natsionaalsotsialism
* Natsionalism
* Rahvuslus
* Rassism
* Rašism
* Seksism
* Sotsiaalšovinism
* Suurvene šovinism

Kirjandus
---------

* Vladimir Lenin. *Kriitilisi märkmeid rahvusküsimuse kohta. Rahvuste enesemääramise õigusest. Suurvenelaste rahvuslikust uhkusest*, Tallinn 1981.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **šovinism** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Šovinism** |

* Vene ekspansionistliku ideoloogia kujunemine ja areng.
Armeenia Apostoliku Kriku preestrid protsessioonil
Kuni 97% armeenlastest on kristlased, kellest enamik on Armeenia Apostliku Kiriku järgijad. Armeenia Apostlik Kirik asutati 1. sajandil pKr ja see sai ka esimeseks kristluse haru esindajaks, millest sai ametlik riigi usund. 
Armeenia on etniliselt homogeenne ning teised mittekristlikud usundid, nagu näiteks Islam ja jezidism on kristluse kõrval vähe esindatud. 2005. aasta põhiseaduse muudatus sätestab Armeenias usuvabaduse ja õiguse valida või muuta oma usku.

Religiooni demograafia
----------------------

Armeenia pindala on ligikaudu 30 000 km2, kus elab ligilähedaselt 3 miljonit inimest, kellest umbes 98% on etnilised armeenlased. Nõukogude poliitika tulemusel on Armeenias aktiivseid religiooniaktiviste vähe.

Kuigi erinevad hinnangud teiste religioonide esindajate arvukuse kohta Armeenias varieeruvad palju, on Armeenias lisaks Armeenia Apostliku Kiriku järgijatele veel ka teisi väiksemaid gruppe erinevate religioonide esindajaid: katoliiklasi (180 000), jeziide (40 000), määratlemata "karismaatilisi" kristlasi (22 700), Jehoova tunnistajaid (11 500), Armeenia Evangeelsesse kogukonda kuulujaid (5000), baptiste (2000); mormoone (2000); õigeusulisi (1200); Seitsmenda Päeva Adventistide kogudusse kuulujaid (950); nelipühilisi (700); judaiste (500 kuni 1,000) ja Baha'i usundi järgijaid (rohkem kui 200). Lisaks tegutseb Armeenias ka uuspaganlik liikumine, kelle järgijad kutsuvad ennast hetanistideks. Pole teada palju on Armeenias ateiste.

Jeziidid on kontsentreerunud peamiselt põllumajandus piirkondadesse ümber Aragatsi mäe, Jerevani linnast edela poole. Armeenia katoliiklased elavad põhiliselt Armeenia põhjapoolsetel aladel, enamik judaistidest, mormoonidest, Baha'i usulistest ja ortodokssetest kristlastest elavad riigi pealinnas Jerevanis. Jerevanis asub samuti ka väike moslemite kogukond. 

Riigis on ka aktiivseid välismissionäre.
**Kadrioru staadion** on 1926. aastal avatud Tallinna staadion, kus peetakse peamiselt jalgpalli- ja kergejõustikuvõistlusi. Staadionil on erinevatel andmetel istekohti 4700–5000 pealtvaatajale.

Kadrioru staadioni puittribüün valmis 1923. aasta kevadel VIII üldlaulupeo laululavaks. Arhitekt Karl Burmani projekti järgi rajatigi laululava sellisena, et teda oli kerge kasutada sporditribüünina. Puittribüün püsis 1936. aastani, siis hakati tegema ettevalmistusi raudbetoontribüüni ehitamiseks.

13. juunil 1926 avas staadioni 15 000 pealtvaataja ees riigivanem Jaan Teemant. Toimusid kergejõustikuvõistlused ning esimene jalgpallimäng Eesti ja Leedu vahel, mis lõppes Eesti 3:1 võiduga. Avavärava lõi 48. minutil Eduard Eelma. 

Kadrioru staadion oli Eesti jalgpallikoondise kodustaadion 2001. aastani, kui avati A. Le Coq Arena. Viimane koondisemäng peeti 3. septembril 2000 Portugali vastu. FCI Levadia kodustaadion oli ta 2018. aastani. Samuti pidas siin 2008. aasta hooaja lõpuni kodumänge Meistriliiga meeskond FC TVMK, kes majandusraskuste tõttu lõpetas oma tegevuse.

Eesti NSV ajal kandis staadion nime **Dünamo staadion**.

Staadioni kompleksi kuulub ka kergejõustiku harjutusväljak ja jalgpalli harjutusväljak.

Staadioni tribüün on 1997. aastast kultuurimälestis.

* ESK staadioni avamine 1926 plakett. Roman Tavast, 1926.ESK staadioni avamine 1926 plakett. Roman Tavast, 1926.
*

Viited
------

1. ↑  Info kodulehel
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2015. Vaadatud 5. detsembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  Eesti spordi 100 tippsündmust 1918-2017 Õhtuleht Sport, 23. veebruar 2018
4. ↑  Eesti A-koondise mängud Kadrioru Staadionil
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kadrioru staadion** |

* Koduleht
* Kadrioru staadion Eesti spordiregistris
* Staadioni ajalugu 1926–1995
* Staadionirekordite kronoloogia
**Kapaneus** oli vanakreeka mütoloogias Argose väepealik sõjas Seitse Teeba vastu. Ta oli ainus Argose 7 väepealikust, kes polnud kuningas Adrastose lähisugulane.

Kapaneus ei olnud kuninglikust soost. Tema päritolu on teadmata, allikad on vastukäivad. Ta paistis silma suure kogu ja jõu poolest ning oli väljapaistev sõjamees.

Kapaneus ronis sõjas linnamüürile ja hüüdis, et isegi Zeus ei suuda takistada tal linna tungimast; seepeale lõi Zeus Kapaneusi välguga maha. Sõjakäik lõppes täieliku lüüasaamisega: peale Adrastose said kõik Argose väepealikud surma.

Langenute matusetuleriida juures pidas Adrastos matusekõne, milles nimetas Kapaneusi rikkaks (ainsana langenud sõjapealikest). Ent Kapaneus polevat iial oma rikkusega uhkeldanud. Ta polevat tundnud riukaid ja salakavalust ning olevat kõigi vastu lahke olnud.

Kui surnuid põletati, jõudis kohale Kapaneusi naine **Euadne** ja hüppas põlevale tuleriidale, teatades enne oma soovist surra koos armastatud mehega. Neil oli üks laps, poeg Sthenelos, kes osales 10 aastat hiljem epigoonide sõjaretkel.

Dante kujutas "Jumalikus komöödias" Kapaneusi põrgu seitsmendas ringis koos teistega, kes on olnud vägivaldsed jumala vastu. Ta lamab selili põletaval liival ning taevast asjab talle tuld peale. Ent põrguski ei jäta Kapaneus jumala needmist, kelle poole ta paganana pöördub Jupiteri nime all, ehkki see tema kannatusi ainult suurendab. Niimoodi jäi jumal ilma magusat kättemaksust, lisas Dante.