recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Nelinurksest telkmantlist nööride abil valmistatud käepärane varjualune
**Telkmantel** on pontšolaadne sõjaväelase mitmeotstarbeline individuaalse varustuse element.

Kirjeldus
---------

Telkmantlit on reeglina võimalik kasutada kaitse-pealisriietusena või ülekattena sademete eest, väikese käepärase varjualuse püstitamiseks või transpordi abivahendina välioludes. Ühtlasi on telkmantlid valmistatud nii, et neid oleks võimalik servi pidi omavahel hõlpsalt ühendada, rajades nii mantlite omanikele ühise telgi. Enamasti on telkmantlid standardiseerimise ja omavahelise ühendamise huvides sõltuvalt vastava riigi sõjaväe arusaamast kas nelinurksed-ruudukujulised (tänapäeval enamasti), võrdhaarse kolmnurga kujuga või rombikujulised. Mõistagi valmistatakse sõjaliseks kasutuseks mõeldud telkmantlid maastikuvärvi ehk kamuflaažtoonides.

Ajalugu
-------

Telkmantlite eelkäijaks on Ameerikas põlisrahvaste kasutatud vihmakindel pontšo. Telkmantleid tunti mõningates sõjavägedes juba 19. sajandi lõpuks, kuid laiemalt võeti need kasutusele enne II maailmasõda. Ühtlasi hakati telkmantleid valmistama alati omavahel ühendatavatena.
**Eduard Kääparin** (16. september 1898 Võru vald, Võrumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti õpetaja.

Ta õppis aastail 1922–1926 Tartu Ülikooli põllumajandus- ja 1926–1927 õigusteaduskonnas.

Alates 1916. aastast oli ta pangaametnik Võrus, Nižni Novgorodis ja Lukojanovis, 1922–1928 Tartu linna 3. algkooli õpetaja, 1928–1930 Tartu linna haridusinstruktori kt.

1932. aasta sügisel, elades Navi külas Võru vallas, saatis ta valitsuskriisi ajal Riigikogu esimehele Karl Einbundile telegrammi, pakkudes end riigivanemaks. Seejärel käis ta kohalike ajalehtede toimetustes teateid hankimas, kas pole midagi kuulda tema riigivanemaks kutsumise kohta. Veendunud, et nii kergesti riigivanemaks ei saa, läks Kääparin Nõukogude Liitu. Seal viibis ta Pihkva, Leningradi ja Moskva vanglais. Venelased, nähes, et tegu on vaimuhaigega, saatsid ta Eestisse tagasi.

1934. aastal andis ta Rapla ümbruse taludes põllumajanduslikku nõu, nimetades end õpetatud agronoomiks. Ta soovitas asutada 1 000 000 sordiga puukooli, kasvatada kuni 250 kalkunit, ehitada klaasseintega elamuid, edendada ulgumere kalapüüki, propageerida 10–14-lapse süsteemi.

Viited
------

1. ↑  "Riigivanem" mitu kuud Vene vanglas. Vaba Maa, 27. juuli 1933, nr. 173, lk. 2.
2. ↑  Omapärane põllumajanduse "nõuandja" Raplas. Vaba Maa, 4. august 1934, nr. 181, lk. 6.

Välislingid
-----------

* TÜ üliõpilased
**Televisioon** on Eesti Televisiooni nädalaleht. 

Ajaleht asutati 1956 Tallinnas Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Raadio ja Televisiooni Komitee väljaandena **Raadio ja Televisiooni Saatekava**. Nime *Televisioon* hakkas ajaleht kandma 1962. aastast. Aastatel 1962–1969 sisaldas ajaleht nii eesti- kui ka venekeelset saatekava. Aastast 1969 ilmub eraldi venekeelne paralleelväljaanne Televidenije (Телевидение). 

Alates 1995. aastast sisaldab väljaanne ka Eesti Raadio saatekavu ning teavet muuseumide, näituste, kinode ja teatrite mängukava kohta. Alates 1996. aastast kannab väljaanne nime Nädal ja ilmub ajakirjana.

1960. aastate lõpul ajalehe Televisioon sisu mitmekesistus: seal hakkas ilmuma sõnavõtte, kommentaare, sõnalist huumorit ja karikatuure.

Toimetajad
----------

Ajalehe Televisioon toimetuses on töötanud Kalle Kurg (kujundaja ja autor; kunstisaadete vanemtoimetaja), Bernhard Viiding (toimetaja), Ülo Ojatalu (toimetaja) jt.

Tiraaž
------

Trükiarv 1974. aastal: 160 000, 1995. aastal 60 000.

Viited
------

1. ↑  "Televisioon". Eesti entsüklopeedia 9, lk.368.
**Romeo Kalda** (sündinud 15. veebruaril 1974 Märjamaal) on eesti kurjategija. 

1996. aasta 27. aprillil kell 0:30 tulistas Romeo Kalda teda korterivargusel kinni pidada üritanud politseinikku Mart Laant, kes suri samal ööl Mustamäe haigla operatsioonilaual. Selle eest mõisteti Kaldale surmanuhtlus, mis hiljem muudeti eluaegseks vanglakaristuseks. Ta on väitnud, et nägi politseiniku tapmist unes ette ja et ta ei soovinud politseinikku tappa. 2022. aastal otsustas Viru maakohus Romeo Kalda ennetähtaegselt vanglast vabastada. Tartu Ringkonnakohus aga tühistas selle otsuse. 

Katarina Kalda on tema õde.

Viited
------

1. ↑  Teenistusülesannete täitmisel hukkunud politseiametnikud Õhtuleht, 1999
2. ↑  Politseikomissari tabas kuus kuuli Postimees, 1996
3. ↑  Romeo Kalda krimkasid ei loe Õhtuleht, 1998
4. ↑  BNS (20. september 2022, 14:36). "Eluaegne vang Romeo Kalda vabaneb vanglast". *Postimees.ee*. Vaadatud 20. september 2022.

Välislingid
-----------

* Noor kurjategija tappis politseikomissar Mart Laani Postimees, 25. aprill 1996
* Romeo Kalda Delfi
* Eluaegne vang soovib Jõhvi volikogusse kandideerida, ERR, 10. september 2013
**Eduard Leppik** (11. oktoober 1924 Mõisaküla – 19. mai 2008 Võduvere) oli eesti pedagoog, keelemees, kodu-uurija ja kirjamees. 

Ta õppis 1947–1952 Tartu Riiklikus Ülikoolis läänemeresoome keeli. 

Aastatel 1952–1978 töötas ta õpetajana Väike-Maarja Keskkoolis ning kogus palju murdematerjali ja rahvaluulet. Uuris eriti Lääne-Virumaa keelt ja kultuurilugu. Aastal 1963 asutas Väike-Maarjas koolimuuseumi, millest tänaseks on saanud Väike-Maarja valla muuseum. Avaldas ajakirjanduses 333 kirjutist ning 28 brošüüri ja raamatut. Peamiselt olid tema teosed kodu-uurimuslikud, aga ta kirjutas ka neli lasteraamatut ja ühe näidendi. 

Leppik oli aktiivne matkaja ja orienteeruja. 1959. aastal võitis Nelijärvel toimunud esimestel Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksu tavarajal hõbeda ning koos Riola Koppeli ja Karl Vaidega Väike-Maarja võistkonnas meeskondliku hõbeda. Vabariikliku kategooria kohtunik orienteerumises (1963).

Tunnustus
---------

* Emakeele Seltsi auliige
* Väike-Maarja valla aukodanik
* 1994, 1999 Rahvaluule kogumispreemia
* 1995 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind
* 1997 Ferdinand Johann Wiedemanni keeleauhind
* 1998 Valgetähe V klassi teenetemärk

Valik avaldatud kirjandust
--------------------------

* Gruusia NSV. Tallinn, 1968
* Väike-Maarja. Tallinn, 1980
* Vanaisa Tootsid. Võduvere, 2001
* Marta. Imavere, 2004
* Linnunimed Lääne-Virumaa toponüümikas. (kujundanud Marek Vahula). Imavere, 2002
* Minu raamat. Imavere, 2004

Viited
------

1. ↑  Sporditulemused. Eduard Leppik
2. ↑  "Tiiu Nittim. Vabariikliku kategooria kohtunikud orienteerumises" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 15. veebruaril 2015.
3. ↑  Rahvaluule kogumispreemia president.ee
4. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3157
Karboksüülhappeanhüdriidide üldine struktuur. Tavaliselt on karboksüülhappeanhüdriididel jäägid R ja R' ühesugused. Kui R≠R', siis on tegu segatud karboksüülhappeanhüdriididega
**Happeanhüdriidid** (ka lihtsalt *anhüdriidid*) on hapnikhapete derivaatide hulka kuuluvad keemilised ühendid. Nad tekkivad formaalselt võttes happe dehüdraatimisel. Anorgaanilistest hapnikhapetest moodustuvad oksiidid, nagu näiteks fosforhappest fosforpentoksiid. Orgaanilistest karboksüülhapetest moodustuvad karboksüülhappeanhüdriidid. Segaanhüdriidid tekivad kahe eri happe kondensatsioonireaktsioonil. Segaanhüdriididena saab seepärast käsitada karboksüülhappeanhüdriide.

Tüübid
------

Orgaaniliste hapete (karboksüülhapete) puhul on molekulis kaks happerühma seotud hapnikusillaga. Need kaks happerühma võivad kas pärineda ühest molekulist (intramolekulaarne anhüdriidimoodustus) nagu ftaalhappeanhüdriidi puhul või eri molekulidest (intermolekulaarne anhüdriidi moodustus) nagu äädikhappeanhüdriidi puhul. Orgaaniliste hapete puhul saab happeanhüdriid nime sõnaosa "-anhüdriid" abil, mis lisatakse happe nimetusele.
Kurgid
**Hapukurgihooaeg** tähistab ajakirjanduses sündmustevaest perioodi, mil avaldatakse küsitava uudisväärtusega lugusid. Eestis langeb see suveperioodile, mil suur osa elanikkonnast puhkab.

Mõiste päritolu
---------------

Eesti keelde on mõiste tulnud tõenäoliselt saksa keelest, kus sõna *Sauregurkenzeit* tuli käibele 18. sajandi lõpul – see viitas ajale, mil toitu nappis. Eesti keeles võeti sõna kasutusele 20. sajandi alguses.

Päewaleht kirjutab 1933. aasta juulis:

> *"Kehwaks kipub jääma see olemine ajalehe toimetuses. Kõikjal waikus ja suwine windumus. Käes on hapukurgihooaeg täielikus ulatuses. Et ükski telefoniaparaat ka tiliseks ja keegi hea inimene annaks edasi uudise! Seda ei ole, aparaadid waikiwad. Nagu oleks kellegi kuri käsi lõiganud läbi kõik traadid ja juhtmed."*
> 
>

Mujal maailmas
--------------

Saksa keeles on tänapäeval hapukurgihooaja asemel kohati kasutusel mõiste suve auk, inglise keeles on käibel mõiste *silly season* ehk tobe või kergemeelne hooaeg, Põhja-Ameerikas nimetatakse seda aeglaseks uudiste perioodiks (*slow news season*). Hollandis, Poolas, Norras, Ungaris ja Tšehhis on see kurgihooaeg, Rootsis kannab nimetust uudiste põud ning Prantsusmaal on surnud hooaeg.

Vaata ka
--------

* kollane ajakirjandus
* tabloidajakirjandus
* klõpsusööt

Viited
------

1. 1 2  Airika Harrik (15.7.2020). "Lugeja küsib: kust tuleb väljend "hapukurgihooaeg"?". *ERR Novaator*. Vaadatud 1.2.2022.
2. ↑  Heini (26.7.1933). "Suwine windumus". *Päewaleht*. Vaadatud 1.2.2022.
3. ↑  Aleksandra Strzelichowska (10.8.2018). "Silly season or cucumber time". *Europeana*. Vaadatud 1.2.2022.
4. ↑  Hanna Grimm. "Sommerloch". *Deutsche Welle*. Vaadatud 1.2.2022.
Cristian Gamboa (2018)
**Cristian Esteban Gamboa Luna** (sündinud 24. oktoobril 1989 Liberias) on Costa Rica jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis VfL Bochum ja Costa Rica jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Municipal Liberia, debüteerides Costa Rica kõrgliigas 2006. aastal.

2010. aasta suvel liitus ta Norra esiliigas mängiva klubiga Fredrikstad. Aasta hiljem siirdus ta Taani kõrgliiga klubisse København. 2012. aasta augustis läks ta Københavnist laenule Norra kõrgliiga klubisse Rosenborg, kellega sõlmis sama aasta novembris püsiva viieaastase lepingu.

Pärast silmapaistvaid esitusi 2014. aasta maailmameistrivõistlustel sõlmis Gamboa 2014. aasta juulis lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga West Bromwich Albion. West Bromwich Albionis pääses Gamboa kahe hooaja jooksul väljakule vaid 17 mängus.

2016. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Šotimaa kõrgliiga klubiga Celtic. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Šotimaa meistriks, kuid kahel järgmisel hooajal sai ta oluliselt vähem mänguaega.

2019. aasta augustis liitus ta VfL Bochumiga, mis mängis toona Saksamaa esiliigas. Kohe esimesel hooajal kindlustas Gamboa koha Bochumi põhikoosseisus. Hooajal 2020–21 võitis ta klubiga Saksamaa esiliiga. 12. veebruaril 2022 lõi ta Saksamaa kõrgliigas värava Müncheni Bayerni vastu, mis oli tema üldse esimene värava Euroopa kõrgliigas.

Costa Rica jalgpallikoondises debüteeris Gamboa 2010. aasta jaanuaris sõprusmängus Argentina vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 16. oktoobril 2012 MM-i valikmängus Guyana vastu. Ta on kuulunud Costa Rica koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta CONCACAF Gold Cup'il, 2016. aasta Copa América Centenariol, 2017. aasta CONCACAF Gold Cup'il, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta CONCACAF Gold Cup'il.

Saavutused
----------

Municipal Liberia
* Costa Rica Primera División: Clausura 2009

Celtic
* Scottish Premiership: 2016–17, 2017–18
* Scottish League Cup: 2016–17, 2018–19
* Scottish Cup: 2016–17

VfL Bochum
* 2. Bundesliga: 2020–21

Viited
------

1. ↑  "West Brom face snag on Cristian GamboaWest Brom face snag on Cristian Gamboa". epressandstar.com. 30.7.2014. Vaadatud 16.4.2022
2. ↑   (vaadatud 17.4.2022)

| * v
* r
Costa Rica koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Navas
* 2 Acosta
* 3 González
* 4 Umaña
* 5 Borges
* 6 Duarte
* 7 Bolaños
* 8 Myrie
* 9 Campbell
* 10 Ruiz (c)
* 11 Barrantes
* 12 Francis
* 13 Granados
* 14 Brenes
* 15 Díaz
* 16 Gamboa
* 17 Tejeda
* 18 Pemberton
* 19 Miller
* 20 Calvo
* 21 Ureña
* 22 Cubero
* 23 Cambronero
* Treener: Pinto

 | Costa Rica |

| * v
* r
Costa Rica koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Navas
* 2 Acosta
* 3 González
* 4 Smith
* 5 Borges
* 6 Duarte
* 7 Bolaños
* 8 Oviedo
* 9 Colindres
* 10 Ruiz (c)
* 11 Venegas
* 12 Campbell
* 13 Wallace
* 14 Azofeifa
* 15 Calvo
* 16 Gamboa
* 17 Tejeda
* 18 Pemberton
* 19 Waston
* 20 Guzmán
* 21 Ureña
* 22 Gutiérrez
* 23 Moreira
* Treener: Ramírez

 | Costa Rica |
**Ohepalu** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas. 

1977. aastal liideti Ohepalu külaga Angapere.

Küla piiresse jääb idapoolne osa Ohepalu soost, kus asub ka Ohepalu järv (Ohepalu Suurjärv) ning arvukalt rabalaukaid. Sood kaitstakse Ohepalu looduskaitseala koosseisus.

Külas tegutseb Õnnela külalistemaja ning seal asub ka Linnumäe loodustalu.

* Linnumäe loodustaluLinnumäe loodustalu
* Õnnela külalistemajaÕnnela külalistemaja
* Ohepalu soo idaosaOhepalu soo idaosa
* Ujujad Ohepalu rabalaukasUjujad Ohepalu rabalaukas

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Marja Kallasmaa: artikkel "Angapere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.

Kadrina valla vapp
Kadrina valla asulad

**Alevikud:** Hulja | Kadrina  

**Külad:** Ama | Arbavere | Hõbeda | Härjadi | Jõepere | Jõetaguse | Jürimõisa | Kadapiku | Kallukse | Kihlevere | Kiku | Kolu | Kõrveküla | Lante | Leikude | Loobu | Läsna | Mõndavere | Mäo | Neeruti | Ohepalu | Orutaguse | Pariisi | Põima | Ridaküla | Rõmeda | Salda | Saukse | Sootaguse | Tirbiku | Tokolopi | Udriku | Uku | Undla | Vaiatu | Vandu | Viitna | Vohnja | Võduvere | Võipere
Püssi elektrijaam aastal 1938. Foto: Carl Sarap
Endine Püssi elektrijaam (2020)
Püssi elektrijaam ja tuhamägi raudteejaama poolt
**Püssi elektrijaam** oli aastatel 1937–1973 töötanud soojuselektrijaam Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Püssil.

Püssi elektrijaama võimsus oli 3,7 megavatti ning jaam oli lülitatud ka üldelektrivõrku. Elektrijaama katelde aurutootlikkus küündis 35 t/h, aururõhk oli piirides 2,5-4 MPa, ülekuumendatud auru temperatuur küündis 400-450°C.

Elektrijaamas põletati peent, nn kolmanda sordi põlevkivi (tükisuurus kuni 25 mm), kuna väljasorteeritud suuretükiline põlevkivi läks peamiselt tehastesse põlevkiviõli tootmiseks.

Teise maailmasõja lahingutes sai Püssi oluliselt kannatada - sakslased õhkisid jõujaama turbiinid ja katlad. Elektrijõujaama töö taastati 1946. aastal Riikliku Rajooni Elektrijaama nr 3 nime all, millele allus ka Põhja Kõrgepingevõrkude Keskus.

Elektrijaam aitas oluliselt kaasa Püssi sõjajärgsele arengule.

Püssi elektrijaama lääneküljel (üle Purtse jõe) paiknevad ka Püssi tuhamäed. Mäed koosnevad aastakümnete jooksul vagonettidel kokku kuhjatud põlevkivituhast. Lisaks suurele mäele asub selle lõunaküljel ka väiksem tuhamägi, mida kasutati juhul, kui suurel mäel teostati remonditöid, või talvel, kui põhjatormid sealse raudtee umbe tuiskasid.

Viited
------

1. ↑  30.04.2021 koolitus „Põlevkivi tulevik Eestis"
2. ↑  Valla Sõnumid : Lüganuse kuuleht, nr. 7, 1 august 2017; DIGAR
3. ↑  Valla Sõnumid : Lüganuse kuuleht, nr. 9, 1 oktoober 2017
4. ↑  Eesti ainsast tuhamäest võib saada põlluväetis; Põhjarannik, 11.11.2018
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Copa América |
| **Kuld** | 2021 |  |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2022 Katar |  |

**Cristian Gabriel Romero** (sündinud 27. aprillil 1998 Córdobas) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Belgrano, mille meeskonnas debüteeris ta Argentina kõrgliigas 2016. aastal.

2018. aasta juulis liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Genoa. Esimese värava Itaalia kõrgliigas lõi ta 28. oktoobril 2018 mängus Udinese vastu.

2019. aasta juulis omandas tema mängijaõigused Juventus, kuid Romero jäi Genoasse ka hooajaks 2019–20. 2020. aasta septembris läks ta laenule Atalantasse. Hooajal 2020–21 valiti Romero Itaalia kõrgliiga hooaja parimaks kaitsemängijaks.

2021. aasta augustis sõlmis ta Atalantaga püsiva lepingu, kuid suundus seejärel laenule 

2017. aastal kuulus Romero Argentina kuni 20-aastaste koondisse Lõuna-Ameerika juunioride meistrivõistlustel. Argentina jalgpallikoondises debüteeris Romero 3. juunil 2021 MM-i valikmängus Tšiili vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus, sama aasta 8. juunil Colombia vastu. Romero võitis Argentina koondisega 2021. aasta Copa América.

| * v
* r
Tottenham Hotspur FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Lloris
* 4 Skipp
* 5 Højbjerg
* 6 Sánchez
* 7 Son
* 9 Richarlison
* 10 Kane
* 12 Emerson
* 14 Perišić
* 15 Dier
* 16 Danjuma
* 17 Romero
* 19 Sessegnon
* 20 Forster
* 21 Kulusevski
* 23 Porro
* 25 Tanganga
* 27 Lucas
* 29 Sarr
* 30 Bentancur
* 33 Davies
* 34 Lenglet
* 38 Bissouma
* 48 Paskotši
* Treener: Mason

 |

| * v
* r
Argentina koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Armani
* 2 Foyth
* 3 Tagliafico
* 4 Montiel
* 5 Paredes
* 6 Pezzella
* 7 De Paul
* 8 Acuña
* 9 Álvarez
* 10 Messi (c)
* 11 Di María
* 12 Rulli
* 13 Romero
* 14 Palacios
* 15 Correa
* 16 Almada
* 17 Gómez
* 18 Rodríguez
* 19 Otamendi
* 20 Mac Allister
* 21 Dybala
* 22 La. Martínez
* 23 E. Martínez
* 24 Fernández
* 25 Li. Martínez
* 26 Molina
* Treener: Scaloni

 | Argentina |
**Telia Company AB** (kuni 13. aprillini 2016 **TeliaSonera AB**) on domineeriv mobiilsideoperaator Rootsis, Soomes ja Eestis. Ettevõte tegutseb Põhja-, Ida-Euroopas, Kesk-Aasias ja Hispaanias, kus on kokku 150 miljonit mobiiltelefoniklienti (2010). Firma peakorter asub Stockholmis ja aktsiatega kaubeldakse Stockholmi börsil ja Helsingi börsil.

Ettevõtted, mille osanik on Telia:

* Eesti – Telia Eesti, Diil
* Leedu – Telia Lietuva, Ezys
* Läti – Telia Latvija, LMT
* Norra – Telia Norge, Phonero, OneCall, Mycall, C More
* Rootsi – Telia Sverige, Halebop, Fello, TV4, C More
* Soome – Telia Finland, MTV, C More
* Taani – Telia Danmark, Call me, Mit Tele, C More

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2016. Vaadatud 14. aprillil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Markets and Brands - Telia Company, 20. september 2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Telia Company** |

* Telia Company

Rootsi
Stockholmi börsi indeksi OMXS30 ettevõtted

ABB – Alfa Laval – Assa Abloy – AstraZeneca – Atlas Copco - Autoliv – Boliden – Electrolux – Ericsson – Essity - Evolution Gaming Group – Getinge – H&M – Hexagon - Investor – Kinnevik – Nordea – Sandvik – SCA - SEB – Securitas – Skanska – SKF – Svenska Handelsbanken – Swedbank – Swedish Match – Tele2 – Telia Company – Volvo Group

(märts 2021)


Soome
Helsingi börsi indeksi OMXH25 ettevõtted

Cargotec – Elisa Oyj – Fortum – Huhtamäki – Kemira – Kesko – Kojamo – Kone – Konecranes – Metso Outotec – Metsä Board – Neles – Neste – Nokia – Nokian Tyres – Nordea AB – Orion – Outokumpu – Sampo Group – Stora Enso – Telia Company – TietoEVRY – UPM – Valmet – Wärtsilä

(veebruar 2021)
**Hara saar** on Hara lahes asuv 10,1 hektari suurune väikesaar, mis on Juminda poolsaarest eraldatud kitsa salmega. Saar on tänapäeval inimasustuseta. Halduslikult kuulub saar Harju maakonna Hara küla koosseisu.

Loodus
------

Saarel kasvab nii okasmetsa kui ka segametsa.

Ajalugu
-------

1860. aastal rentis Voldemar Sörensen saare, kuhu rajas kalatööstuse. Sörenseni tööstuses hakati 1870. aastatel kilu soolama plekktoosidesse. 1912 ostis tööstuse eestivene tööstur Feodor Malahhov, kelle ettevõte tegutses saarel 1932. aastani. Kala osteti kokku ümberkaudsetelt kaluritelt Virve ja Hara külast. Malahhovi ettevõttes suitsutati lesta ja tehti sprotte. Saarel kuulus tööstusele 20 hoonet.

Enne Teist maailmasõda oli saarel püsiasustus mitme perega. Saarel asus kõrts. Saarele rajati 1909. aastal tuletorn, mille eest hoolitses saare- ehk majakavaht. Eesti Kultuurfilmi ringvaate nr 76, 5/5 alusel oli 1939 saare ainsaks asukaks jäänud majakavaht Voldemar Lindström.

Hara saar oli ka populaarne (peamiselt Tallinna) baltisakslaste suvituskohana – selleks olid ehitatud puidust suvemajakesed ning tegutses ka kahekorruseline pansionaat.

Saart ühendas mandriga kastsild.

Hara lahe rannikul saarest lääne tegutses väike külasadam. Pärast Teist maailmasõda muudeti see sobivate loodusolude (Hara laht on väga sügav) tõttu Nõukogude Liidu mereväe poolt Suurpea baasi osaks (rahvapäraselt eksliku nimega "Hara allveelaevasadamaks").

Saare püsiasustus likvideeriti Nõukogude mereväe ja piirivalve poolt. Saar moodustas koos rannikul ja lahel asuva mereväebaasi polügooni osade ning mereväe- ja piirivalvelinnakuga kinnise tsooni.

Viited
------

1. 1 2 3  [www.kasmu.ee/sites/default/files/Lahemaarannakylad150617.pdf "Lahemaa rahvuspargi rannakülade mälumaastike projekti lõpparuanne"]. OÜ Roheline Rada. 2017.

Välislingid
-----------

* Hara saar Eesti looduse infosüsteemis
**Leili Bluumer** (17. aprill 1928 Tallinn – 24. jaanuar 2004) oli eesti näitleja ja teatripedagoog.

Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna 3. Keskkooli ja aastal 1953 GITIS-e eesti stuudio.

Ta töötas aastatel 1953–1961 näitlejana Eesti Draamateatris, aastatel 1961–1981 oli ta ETV-s režissöör. Aastast 1981 tegutses ta Tallinna 13. Keskkoolis näitekunstiõpetajana ja oli ühtlasi samas Laste Rahvateatri kunstiliseks juhiks.

Leili Bluumer suri 24. jaanuaril 2004 ja ta maeti 25. mail 2004 Metsakalmistule.

Isiklikku
---------

Ta oli aastast 1957 abielus näitleja Johannes Rebasega.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 3. märtsil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

Rollid teatris
--------------

* 1953 Aleksandr Korneitšuk "Eskaadri hukk" (Junga)
* 1953 August Jakobson "Võitlus rindejooneta" (Endla)
* 1955 Oskar Luts/Andres Särev "Tagahoovis" (Niina)
* 1957 Hugo Raudsepp "Põrunud aru õnnistus" (Eba)
* 1958 Tammsaare/Andres Särev "Vargamäe" (Maret)
* 1959 Jevgeni Švarts "Lumekuninganna" (Väike röövlitüdruk)
Günther Maleuda (1989)
**Günther Maleuda** (20. jaanuar 1931 Alt Beelitz (tänapäeval Drezdenko, Poola) – 18. juuli 2012 Bernau bei Berlin, Brandenburg) oli Saksa DV riigitegelane ja Saksa poliitik.

Günther Maleuda oli pärit töölisperekonnast. 1945–1947 elas ta Poola koosseisu läinud endisel Saksamaa alal ja töötas riigimõisas põllutöölisena. 1947. aastal saadeti nende perekond välja Saksamaale Nõukogude okupatsioonitsooni Tüüringisse. 1948–1952 õppis ta põllumajanduskoolides. 1950. aastal astus Günther Maleuda Saksamaa Demokraatlikku Talurahvaparteisse. 1952–1955 õppis ta Potsdamis Riigi- ja Õigusteaduste Akadeemias majandust. 1955–1967 oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Potsdami ringkonna juhatuse aseesimees. 1965–1967 õppis ta Berliini Humboldti Ülikoolis aspirantuuris. 1967–1976 oli ta Potsdami ringkonna põllumajanduse ja toitlustusnõukogu aseesimees. 1976. aastal sai Maleuda Halle ringkonna Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei allorganisatsiooni esimeheks. Alates 1977. aastast oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei juhatuse liige ja 1982. aastast juhatuse sekretär. 1984. aastal sai ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei aseesimeheks. Alates 1981. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige.

27. märtsist 1987 kuni 30. juunini 1990 oli Günther Maleuda Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei esimees. 13. novembrist 1989 kuni 5. aprillini 1990 oli ta Rahvakoja (parlamendi) juhataja.

Kui Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei otsustas ühineda Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liiduga, siis kritiseeris Günther Maleuda seda sammu ja astus 25. juunil 1990 partei juhatusest tagasi. Temast ei saanud Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu liiget.

1994–1998 oli Günther Maleuda Liidupäeva liige. Ta kandideeris Liidupäeva parteitu kandidaadina Demokraatliku Sotsialismi Partei nimekirjas.

Viited
------

1. ↑  Günther Maleuda 1931–2012 Lebendiges Museum Online
2. ↑  German Democratic Republic. Ministries, political parties, etc. rulers.org
Günther von Pappritz (keskel) koos oma adjutantidega
**Günther Otto Friedrich Pappritz**, aastast 1901 **von Pappritz** (29. veebruar 1856 Radach, Brandenburg − 30. mai 1936 Oranienburg) oli Preisimaa sõjaväelane (ratsaväekindral). 60. kindralkomando ülemana allus talle I maailmasõjas Lõuna-Eesti.

Elulugu
-------

### Päritolu

Pappritz põlvnes Saksimaa suguvõsast, mille kohta on teateid XVI sajandist. Tema isa oli rüütelkonnanõunik ja Radachi rüütlimõisa omanik Richard Pappritz (1822−1877) ja ema Pauline von Stülpnagel (1830−1911). Tema õde Anna Pappritz (1861−1939) oli tuntud naisõiguslane ja vend Kurt von Pappritz (1854−1932) poliitik.

### Sõjaväeteenistus

Ta sai hariduse Roßlebeni kloostrikoolis. Seejärel astus Preisi sõjaväeteenistusse ja määrati teenima 1. kaardiväe välisuurtükiväerügementi Berliinis. 1885−1888 õppis Preisi sõjaväeakadeemias. 1889. aastal määrati kindralstaabi käsutusse. 1897. aastaks oli ta saanud majoriks. 1900. aastal osales Ida-Aasia ekspeditsioonikorpuse koosseisus bokserite ülestõusu mahasurumises Hiinas. Keiser Wilhelm II tõstis ta 1901. aastal aadliseisusse. 1903. aastal sai temast Saarburgis dislotseeruva ulaanirügemendi komandör. Ooberstiks ülendatuna määrati ta 1906. aastal XV armeekorpuse staabiülemaks. 1909. aastast oli ta 5. ratsaväebrigaadi komandör ja ülendati 1910. aastal kindralmajoriks. Seejärel sai 1913. aastal ajutise kindralleitnandi aukraadi ja nimetati Königsbergi kindluse komandandiks, kellena teenis Esimese maailmasõja algusaastatel. 1916. aastal määrati 60. kindralkomando esimeseks juhatajaks. Selle väekoondise komandörina oli talle hiljem allutatud Lõuna-Eesti ja osa Pihkva maakonnast. 1918. aastal ülendati ratsaväekindraliks.

Sõjaväeline karjäär
-------------------

| Aasta | Kuupäev | Auaste |
| --- | --- | --- |
| 1876 | 12. veebruar | sekund-leitnant |
| 1886 | 18. september | premier-leitnant |
| 1891 | 22. märts | kapten |
| 1897 | 22. märts | major |
| 1903 | 11. september | ooberstleitnant |
| 1906 | 21. mai | ooberst |
| 1910 | 17. mai | kindralmajor |
| 1913 | 20. veebruar | kindralleitnant |
| 1918 | 22. märts | ratsaväekindral |

Autasud
-------

* Preisimaa Punase Kotka ordeni II klass tammelehtedega
* Preisimaa Krooni ordeni II klass tähe ja mõõkadega
* Badeni Zähringeri Lõvi ordeni II klass
* Baieri Sõjateenete ordeni ohvitseririst
* Saksimaa Albrechti ordeni komtuuri I klass
* Hertsogliku Saksimaa Ernestiinide Kojaordeni komtuuri II klass
* Waldecki Teeneteristi III klass
* Württembergi Friedrichi ordeni komtuuri II klass
* Jaapani Tõusva Päikese ordeni ohvitser
* Itaalia Pühakute Maurizio ja Lazzaro ordeni ohvitseririst

Viited
------

1. ↑  Deutsche Biographie

Välislingid
-----------

* Günther von Pappritzi eluloolised andmed
**Kaatsad** olid Võru ja  Setu murdes, samuti saarte murdes vanaaegsed linased või takused pikad meeste püksid.

Kagu-Eestis kantud suhteliselt kitsaste säärtega kaatsadele, mis olid tehtud ühest riidelaiast (ilma välise küljeõmbluseta), andis laiust juurde jalgevahele õmmeldud rombikujuline kiil ehk vahetükk, mida kutsuti *põrnaks*. Pükse hoidis üleval palistusest läbiaetud nöör või kroogiti ülaäär värvli külge, mis kinnitati nööbi või pööraga. Kaatsad tehti 19. sajandi I poolel valgest, sajandi II poolel hallitriibulisest linasest või takusest kangast. Lõikelt sarnanesid need vene ja valgevene pükstega.

Vaata ka
--------

* aluspüksid
* dressipüksid
* haaremipüksid
* kaltsad
* kintspüksid
* põlvpüksid
* püksid
* teksad
* uusad

Viited
------

1. ↑  Eesti murrete sõnaraamat Vaadatud 12.08.2020
2. ↑   Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 40

Välislingid
-----------

* Linased meeste püksid 19. sajandil.
* Eesti rahvarõivad. Räpina mehe püksid.
Günter Verheugen
**Günter Verheugen** (sündinud 28. aprillil 1944 Bad Kreuznachis) on Saksamaa ja Euroopa Liidu poliitik.

Verheugen õppis Kölni ja Bonni ülikoolis ajalugu, politoloogiat ja sotsioloogiat.

1982. aastani kuulus ta Vabasse Demokraatlikku Parteisse, olles alates 1978 selle peasekretär. Kui VDP lahkus Helmut Schmidti valitsusest, astus ta koos mõttekaaslastega VDP-st välja ja astus samal aastal Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 

1983–1999 oli ta Bundestagi liige ja kuulus selle väliskomisjoni. 1994–1997 oli ta SDP parlamendifraktsiooni aseesimees ja 1998–1999 välisminister.

Aastatel 1999–2004 oli ta Euroopa Komisjoni laienemisvolinik. 2004–2010 oli ta Euroopa Komisjoni ettevõtlus- ja tööstusvolinik ning üks komisjoni viiest asepresidendist.

Laienemisvolinikuna külastas ta korduvalt Eestit ja oli üks Eesti Euroopa Liiduga ühinemiseks valmisolekut käsitlevate eduaruannete koostajaid.

Tunnustus
---------

* 2005 Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Günter Verheugen on abielus. Tal on tütar.

Välislingid
-----------

* Koduleht Euroopa Komisjonis
* T. H. Ilvese intervjuu Günter Verheugeniga 2003. aasta septembris

| * v
* r
Barroso esimene komisjon (2004–2010) |
| --- |
| 

* Joaquín Almunia
* Catherine Ashton
* José Durão Barroso
* Jacques Barrot
* Joe Borg
* Dacian Cioloş
* Stavros Dimas
* Benita Ferrero-Waldner
* Ján Figeľ
* Franco Frattini
* Mariann Fischer Boel
* Máire Geoghegan-Quinn
* Dalia Grybauskaitė
* Danuta Hübner
* Siim Kallas
* László Kovács
* Neelie Kroes
* Meglena Kuneva
* Márkos Kyprianoú
* Peter Mandelson
* Charlie McCreevy
* Louis Michel
* Leonard Orban
* Andris Piebalgs
* Janez Potočnik
* Viviane Reding
* Olli Rehn
* Vladimír Špidla
* Antonio Tajani
* Androúlla Vasileíou
* Günter Verheugen
* Margot Wallström

 |
**Vesto Melvin Slipher** (11. november 1875 Mulberry, Indiana – 8. november 1969 Flagstaff, Arizona) oli ameerika astronoom, Rahvusliku Teaduste Akadeemia liige.

Pärast Indiana Ülikooli Bloomingtonis lõpetamist 1901. aastal asus ta tööle Lowelli observatooriumi, mille faktiliseks juhiks sai ta 1916. aastal. Ametlikult määrati ta direktoriks 1927. aastal ja ta oli selles ametis kuni pensionile minekuni 1952. aastal.

1912. aastal tegi Slipher heledaimate spiraalsete udude spektrograafilisi uuringuid ja avastas, et spiraalsed udud on suure Doppleri efektiga, mis näitab, et nad liiguvad kiirusega, mis ületab varem mõõdetud tähtede kiirusi. Ta leidis, et enamik neist ududest liiguvad meist eemale. Alates 1912. aastast oli Slipher Lowelli observatooriumis mõõtnud mitmekümne udu spektrites punanihkeid. Neid andmeid kasutades tegi Edwin Hubble 1920. aastatel kindlaks galaktikate maailmas valitseva tähtsa seaduse: mida suurem on kaugus kahe galaktika vahel, seda suurema kiirusega nad teineteisest eemalduvad.

Tunnustus
---------

Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal
* 1909 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1919 – Lalande auhind
* 1921 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1921 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1932 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal
* 1932 – Henry Draperi medal
* 1935 – Bruce'i medal

Viited
------

1. ↑  Slipher, V. M. (1913). "The radial velocity of the Andromeda Nebula". Lowell Observatory Bulletin. 1: 56–57
2. ↑  Slipher, V. M. (1915). "Spectrographic Observations of Nebulae". Popular Astronomy. Vol. 23. pp. 21–24
**Gārzde kihid** (inglise keeles *Gārzde Beds*) on siluri ajastu Ohessaare lademe Tārgale kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.

Kihid on nime saanud Gārzde külalt. Kihtide stratotüüp on Lūžni 4 puurauk, kus nende kivimid esinevad 180.0..210.0 meetril. Kihtide neostratotüüp on Ventspilsi D-3 puurauk, milles kihtide kivimid esinevad 267.5..303.0 meetril.

Kihtide all lamavad Venzava kihid ja neil lasuvad Lūžni kihid. Gārzde kihid koosnevad ülemises ja alumises osas katkestuspindadega lubjakivist, mis sisaldab konglomeraati. Lubjakivikihtide vahel asub sõlmja struktuuriga mergel.

Viited
------

1. ↑  Gārzde kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 18.09.2020)
2. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2021. Vaadatud 18. septembril 2020.
3. ↑  A bio-chemostratigraphical test of the synchroneity of biozones in the upper Silurian of Estonia and Latvia with some implications for practical stratigraphy-- Dimitri Kaljo, Rein Einasto, Tõnu Martma, Tiiu Märss, Viiu Nestor, Viive Viira

Välislingid
-----------

* Gārzde kihid Eesti geokogude infosüsteemis
**Veszprémi komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari lääneosas. Hõlmab Bakonyi mäed ja Balatoni põhjakalda.

Komitaadi halduskeskus on Veszprém, teised suuremad linnad on Pápa, Ajka ja Várpalota.

Komitaat on rikas maavarade poolest. Kaevandatakse pruunsütt, mangaanimaaki ja boksiiti.

Haldusjaotus
------------

| Kreis | Halduskeskus | Pindala (km²) | Elanike arv | Asulaid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Ajka kreis | Ajka | 320,71 | 39 154 | 11 |
| Balatonalmádi kreis | Balatonalmádi | 239,75 | 24 479 | 10 |
| Balatonfüredi kreis | Balatonfüred | 357,75 | 24 250 | 22 |
| Devecseri kreis | Devecser | 421,73 | 14 948 | 28 |
| Pápa kreis | Pápa | 1021,93 | 58 935 | 49 |
| Sümegi kreis | Sümeg | 306,48 | 15 390 | 21 |
| Tapolca kreis | Tapolca | 540,3 | 34 689 | 33 |
| Várpalota kreis | Várpalota | 294,28 | 37 451 | 8 |
| Veszprémi kreis | Veszprém | 629,61 | 82 353 | 19 |
| Zirci kreis | Zirc | 331,02 | 19 516 | 15 |

Välislingid
-----------

* Komitaadi koduleht

Ungari komitaadid

Bács-Kiskuni komitaat  **·**  Baranya komitaat  **·**  Békési komitaat  **·**  Borsod-Abaúj-Zempléni komitaat  **·**  Csongrád-Csanádi komitaat  **·**  Fejéri komitaat  **·**  Győr-Moson-Soproni komitaat  **·**  Hajdú-Bihari komitaat  **·**  Hevesi komitaat  **·**  Jász-Nagykun-Szolnoki komitaat  **·**  Komárom-Esztergomi komitaat  **·**  Nógrádi komitaat  **·**  Pesti komitaat  **·**  Somogyi komitaat  **·**  Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaat  **·**  Zala komitaat  **·**  Tolna komitaat  **·**  Vasi komitaat  **·**  Veszprémi komitaat
Leila Luik 2016. aasta olümpiamängudel Rio de Janeiros
**Leila Luik** (sündinud 14. oktoobril 1985) on Eesti pikamaajooksja.

2014. aasta poolmaratoni maailmameistrivõistlustel sai ta naistejooksus 47. koha 1:14.18

Ta sai 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus maratonis 43. koha (aeg 2:45:59).

2016. aasta suveolümpiamängudel sai ta maratonis 114. koha (2:54.38).

Tema isiklik rekord poolmaratonis on 1:13.58, mis on püstitatud 3. märtsil 2013 Itaalias Ostias, ja maratonis 2:37.11, mis on joostud 1. detsembril 2013 Shanghais.

Ta on üks Luikede kolmikõdedest (teised kaks on samuti pikamaajooksjad Liina ja Lily).

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Leila Luik** |

* Leila Luik Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Estonian triplets running for Olympic glory in Rio, BBC, 28. mai 2016 (video, 56 sekundit, *inglise keeles*)
* Jim White. Rio 2016 Olympics: Jemima Sumgong wins Kenya's first ever women's marathon gold, but Estonian triplets also make history, The Daily Telegraph, 15. august 2016 (inglise keeles)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Cecilie Løveidi romaanist; asula kohta Lääne-Saharas vaata artiklit Zoug* |

---

**"Sug"** ('Tõmme') on norra kirjaniku Cecilie Løveidi lühiromaan. Selle andis välja kirjastus Gyldendal 1979. aastal.

Teos on just nagu punktiirromaan, mis koosneb lühifragmentidest. Pikemad tekstid jutustavad tükikesi ühest loost; paljud lühikesed tekstid on lüürilised ning neid võib pidada proosaluuletusteks või luuletusteks. 

Pärast seda teost keskendus Løveid lüürilise proosa asemel näidenditele.

Sisu
----

Raamatus räägivad vaheldumisi kaks naist, Kjersti ja Monika. Kjersti Gilje on ka raamatu "Alltid skyer over Askøy" peategelane. Tal tekib suhe abielumehega, kes aga ei suuda oma naist maha jätta. Suhe muutub väljakannatamatuks ja puruneb. Kjerstil on kriis ning ta põgeneb mõneks ajaks oma sõbratari Monika juurde. Monika mõtiskleb omaenda suhetest meestega. 

"Sug" võrdleb meeste ja naiste seksuaalsust ning näitab, et mees saab pendeldada kahe naise vahet, kuid naine vajab pikaajalisi siduvaid suhteid ning kannatab mehe käitumise all. Kjersti kasvas üles koos üksikemaga, kelle meremees maha jättis. Meest näidatakse armastuse hulkurina. Ometi ei saa ka naine läbi seksuaalsuseta ning raamatu kolmandas osas püüab Kjersti alustada "meeste seatud tingimustel" uut suhet Matsiga.

Tõlked
------

* "Sog oder das Meer unter den Brettern", Düsseldorf: Claassen 1984, saksa keeles
* "Sea swell", London: Quartet 1986, inglise keeles
* "Imu", Helsingi: Kirjayhtymä 1987, soome keeles
**Vestfaali süsteemiks** nimetatakse tänapäeval väljakujunenud rahvusvaheliste suhete süsteemi ehk paljude riikidega maailmakorraldust.

See süsteem põhineb jõudude tasakaaluideel, mis eeldab tsentraliseeritud võimuga suveräänsete riikide olemasolu. See tähendab, et ühelgi riigil ei ole õigust sekkuda teise riigi siseasjadesse, eriti usuküsimustesse. Riigid on kõrgeimaid ilmaliku võimu teostajad (varem olid nendeks usuorganid). Vestfaali süsteemile pani aluse 1648. aastal sõlmitud Vestfaali rahu. Samas on see süsteem leidnud ka kriitikat, kuna globaalsest rahasüsteemist ja majandussüsteemist tulenevad probleemid ning ülemaailmsed keskkonnaprobleemid vajavad lahendamist riikideüleste institutsioonide poolt, kuid hetkel pole suveräänsed riigid nõus oma võimu loovutama.

Vestfaali rahu
--------------

1648. aastal sõlmitud Vestfaali rahu lõpetas Kolmekümneaastase sõja ja lõi aluse suveräänsete riikide tekkeks. Ta koosneb kahest lepingust. Neist esimene, peamiselt protestantlike osapoolte jaoks, kirjutati alla Osnabrückis ja teine, katoliiklastest osa poolte jaoks, Münsteris. Lepingutes määrati territooriumite piirid, kahjutasud ja kompensatsioonid, losside ja vabade linnade saatused. Vestfaali rahu läbirääkimisi võib pidada esimeseks suureks Euroopa rahukonverentsiks. Paljud 1648. aastal sõnastatud põhimõtted toimivad tänapäevani, esinedes paljude rahvusvaheliste organisatsioonide põhikirjades, rahvusvahelises õiguses ja tavapraktikas.

### Rahu tagajärjed

* Madalmaad ja Šveits tunnistati formaalselt Saksa Rahva Püha Rooma riigist iseseisvateks.
* Lõi tolerantsuse erinevate poliitiliste vormide suhtes (korraga võisid eksisteerida Louis XIV absolutism, monarhiad, Veneetsia vabariik jt)
* Tekkisid riigi tunnused: territoriaalsus, avaliku ja erasfääri eristamine, poliitilised institutsioonid ja legitiimne autoriteet (õigustatud valitsejad)
* Kirik ei saanud enam maksustada impeeriumi alasid, ilma suveräänide nõusolekuta.
* Kaotas usuküsimuste olulisuse rahvusvahelistes suhetes, mis oli peamine konfliktide allikas 16. ja 17. sajandi vältel
* Riigid õppisid koos eksisteerima, austama erinevaid siseriiklike korraldusi ning toetama üksteise suveräänsust.

Viited
------

1. ↑  Tallinna Ülikooli riigiteaduste instituut (2011) Poliitika ja valitsemise alused, Tallinn, Maurus Kirjastus, lk 337, 543
2. ↑  Nolan, Cathal J. (1999) Longmani maailmapoliitika leksikon, Tallinn, kirjastus Olion, lk 394
3. ↑  Brown, Chris (2005) Understanding International relations (3rd edition), New York, Palgrave Macmillan, lk 172
4. ↑  Holsti, K. J. (2004) Taiming the Sovereigns. Institutional Change in International Politics, United Kingdom: Unniversity Press, Cambridge, pp. 122
5. ↑  Holsti, K. J. (2004) Taiming the Sovereigns. Institutional Change in International Politics, United Kingdom: Unniversity Press, Cambridge, pp. 123
6. ↑  Holsti, K. J. (2004) Taiming the Sovereigns. Institutional Change in International Politics, United Kingdom: Unniversity Press, Cambridge, pp. 122-128
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Kolmas koht | 2016 |  |

**Julian Weigl** (sündinud 8. septembril 1995 Bad Aiblingis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Mönchengladbachi Borussia ja Saksamaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Saksamaa klubis TSV 1860 München. 2014. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Saksamaa esiliigas. Pärast hooaega 2014–15 siirdus ta Saksamaa kõrgliigaklubisse Dortmundi Borussia. Ta mängis Borussias kokku viiel hooajal ning võitis sel ajal klubiga Saksamaa karika ja superkarika.

2020. aasta alguses siirdus ta 20 miljoni euro eest Portugali kõrgliigaklubisse Lissaboni Benfica. 2020. aastal valiti Weigl Benfica aasta mängijaks. 2022. aasta septembris läks ta Benficast laenule Mönchengladbachi Borussiasse.

Debüüdi Saksamaa jalgpallikoondises tegi Weigl 2016. aastal enne 2016. aasta Euroopa meistrivõistlusi. Ta kuulus 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ka Saksamaa koondisse, kuid üheski mängus väljakule ei pääsenud.

Saavutused
----------

Dortmundi Borussia
* DFB-Pokal: 2016–17
* DFL-Supercup: 2019

Viited
------

1. ↑  "O pedido de Weigl que o levou ao Benfica". www.record.pt. Vaadatud 24.6.2020

| * v
* r
Saksamaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Neuer
* 2 Mustafi
* 3 Hector
* 4 Höwedes
* 5 Hummels
* 6 Khedira
* 7 Schweinsteiger (c)
* 8 Özil
* 9 Schürrle
* 10 Podolski
* 11 Draxler
* 12 Leno
* 13 Müller
* 14 Can
* 15 Weigl
* 16 Tah
* 17 Boateng
* 18 Kroos
* 19 Götze
* 20 Sané
* 21 Kimmich
* 22 Ter Stegen
* 23 Gómez
* Treener: Löw

 | Saksamaa |
**Maire Nurmet** (sündinud 11. mail 1972 Tartus) on eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Maire Nurmet on inseneri tütar.

1990. aastal lõpetas Nurmet Puhja Keskkooli, 1994 Eesti Põllumajandusülikooli (EMPÜ) raamatupidamise ja rahanduse erialal; majandusmagister (1996, EPMÜ), väitekiri "Investeeringud ja nende hindamise võimalused", oli 1997–2001 EPMÜ doktorant, majandusteaduse doktor (2001, EPMÜ), väitekiri "Kapitali struktuur ja efektiivsus: teooriaid ja rakendusi põllumajandussektorile". Täiendanud end Helsingi (1999–2000) ja Wageningeni ülikoolis (2000) ning Iisraelis, Lätis, Poolas ja Taanis.

Nurmet oli 1993–1994 RAS Sangla raamatupidaja, 1994–1995 EPMÜ raamatupidamise ja rahanduse instituudi laborant, 1995–1997 assistent, 1997–2001 lektor, 2001– EPMÜ/EMÜ majandus- ja sotsiaalinstituudi dotsent.

Teadustöö
---------

Maire Nurmeti uurimisvaldkonnad on põllumajanduspoliitika, ettevõtete investeeringud, finantsjuhtimine, -arvestus ja -võimendus. Euroopa Agraarökonomistide Assotsiatsiooni (EAAE) liige, Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsiooni ja Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi juhatuse liige. Üle 20 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Agricultural credit system in Estonia. Kaunas, 1999
* Dept and outside equity. // Supplementary or opposite sources of financing. Jelgava, 2000
* Evaluating economic conditions of the agricultural sector (kaasautor). Jelgava, 2001
* Farm sector capital structure indicators in Estonia (kaasautorid J. Roots, R. Huirne). Wageningen, 2002
* Ettevõtte tegevustulemuse hindamine omanike tulust lähtudes (kaasautor K. Lemsalu). // EPMÜ kogumik 217 (2003)
* Environmental issues and the common agricultural policy (kaasautor H. Soe). // EPMÜ teadustööde kogumik 218 (2003)
* Financial aspect of the firms sustainability in Estonian agriculture. // Economic Sci. for Rural Development. Jelgava, 2007

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 99

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Raudremmelgas
Harilik haab
**Pajulised** (*Salicaceae*) on kaheiduleheliste taimede sugukond, millesse kuuluvad ka perekonnad paju (*Salix*) ja pappel (*Populus*).

Nomenklatuur ja süstemaatika
----------------------------

Sugukonna autor on Charles François Brisseau de Mirbel. Sugukond on nimetatud paju järgi, mis on sugukonna tüüpperekond. 

Cronquisti süsteemis liigitati pajulised eraldi seltsi pajulaadsed (*Salicales*) ja sinna arvati kolm perekonda: pappel, paju ja tšoseenia. 

Uurimisrühma Angiosperm Phylogeny Group geneetiliste võrdluste tulemusel paigutati pajulised suurde seltsi malpiigialaadsed (*Malpighiales*). Pajuliste seltsiga liideti perekonnad, mis vanas klassifikatsioonis kuulusid sugukondadesse *Bembiciaceae*, *Caseariaceae*, õisiklehelised (*Flacourtiaceae*), *Homaliaceae*, *Poliothyrsidaceae*, *Prockiaceae*, *Samydaceae* ja *Scyphostegiaceae*.

Pajuliste seltsis on 58 perekonda:

* *Abatia*
* *Aphaerema*
* *Azara* (asaara)
* *Banara*
* *Bartholomaea*
* *Bembicia*
* *Bennettiodendron*
* *Bivinia*
* *Byrsanthus*
* *Calantica*
* *Carrierea*
* *Casearia* (kaseaaria)
* *Chosenia* (tšoseenia)
* *Dissomeria*
* *Dovyalis*
* *Euceraea*
* *Flacourtia* (õisikleht)
* *Gerrardina*
* *Hasseltia*
* *Hasseltiopsis*
* *Hecatostemon*
* *Hemiscolopia*
* *Homalium*
* *Idesia* (ideesia)
* *Itoa*
* *Laetia*
* *Lasiochlamys*
* *Ludia*
* *Lunania*
* *Macrohasseltia*
* *Mocquerysia*
* *Neopringlea*
* *Neoptychocarpus*
* *Olmediella*
* *Oncoba*
* *Ophiobotrys*
* *Osmelia*
* *Phyllobotryon*
* *Phylloclinium*
* *Pineda*
* *Pleuranthodendron*
* *Poliothyrsis*
* *Populus* (pappel)
* *Priamosia*
* *Prockia*
* *Pseudoscolopia*
* *Pseudosmelia*
* *Ryania*
* *Salix* (paju)
* *Samyda*
* *Scolopia*
* *Scyphostegia*
* *Tetrathylacium*
* *Tisonia*
* *Trimeria*
* *Xylosma*
* *Zuelania*

Liike on umbes 1000.

Kasutamine
----------

Paljusid pajulisi (kitsas mõttes) kasvatatakse dekoratiivpuude ja -põõsastena. Neid kasutatakse ka biomassi tootmiseks, erosiooni tõrjeks ning korvide ja muude vitspunutiste valmistamiseks.

Viited
------

1. ↑  L. Watson, M. J. Dallwitz. The families of flowering plants, Institute of Botany, Chinese Academy of Science 1992–2009.

Välislingid
-----------

* Angiosperm Phylogeny Website
* The Plant List
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib laevast; kaatriks nimetatakse ka saekaatrit ja pohmelust.* |

---

Lõbusõidukaater *Antares-8.80*
Kaater reisijate veoks
Sukeldujate kaater *Kulkuri* (2013)
Nõukogude Liidus valmistatud 205 klassi raketikaater (1982)
**Kaater** (vene *катер*, inglise *cutter*) on jõuseadme abil liikuv, vähemalt ühe kajutiga, tavaliselt vähemalt osaliselt pealt tekiga kaetud ja tavaliselt kiirekäigulisem väiksem veesõiduk.

Kaatrit võib kutsuda lühidalt ka kajutiga mootorpaadiks. 

Sõjaliseks (ka riigivõimu teostamise) otstarbeks valmistatud kaatriteks võidakse nimetada ka umbes kuni 50 m pikkusi, umbes kuni 500 t veeväljasurvega ja tavaliselt kiirekäigulisi sõjalaevu. 

Kaater ei ole Eesti merenduses ametlik õigustermin, kuid on keelepruugis igapäevases kasutuses.

Omadused
--------

Kaater on mootorpaadist autonoomsem, suurem või ilmastiku- ja merekindlam ning väikese süvise ja hea liikuvusega veesõiduk. Kaater võib olla nii sise-, kui päramootoriga, kuid tavaliselt on mootor paigutatud statsionaarselt. Kaatris on üldjuhul kajut vähemalt paar magamiskohaga ja sisse ehitatud mageveepaak. Kaatri kasutamiseks on vaja tavaliselt vähemalt kaheliikmelist laevaperet, kuid väiksema ja lihtsama kaatri puhul võib toime tulla ka 1 liikmega. 

Paljud kaatrid on otstarbelt era-väikelaevad, kuid on ka töökaatreid.

Üldine jagunemine
-----------------

Tsiviilotstarbelised kaatrid võivad olla näiteks 

* lõbusõidu- ehk matkakaater,
* reisikaater ehk barkass,
* lootsikaater,
* politseikaater,
* päästekaater,
* hüdrograafiakaater
* võidusõidukaater.

Militaarotstarbelised kaatrid võivad olla näiteks

* valvekaater või patrullkaater,
* torpeedokaater,
* raketikaater.

Vaata ka
--------

* Väikelaev
* Jaht
* Mootorpaat
* Võidusõidukaater

Viited
------