**Taskuhäälingut** seostatakse eelkõige raadioga ning taskuhäälingu põhikasutusalaks on kujunenud võimalus tellida oma arvutisse või nutiseadmesse teatud raadiosaateid. Ometi on küllalt lühikese ajaga jõudnud taskuhääling levida veel muudelegi elualadele, millest raadio on vaid üks osa. Järgnevalt ongi vaatluse alla võetud mõned taskuhäälingu võimalikud kasutusvaldkonnad.

Haridus
-------

Üks levinumaid taskuhäälingu kasutamise valdkondi audioringhäälingu kõrval on tõenäoliselt haridus. Kuigi Eestis see veel kuigi laialdast kõlapinda leidnud ei ole, kasutab muu maailm järjest enam taskuhäälingut erinevates haridusvaldkondades. Ühe näitena saaks siin tuua m-õppe, mida tasapisi ka Eestis arendatakse. Mart Laanpere  kirjeldab m-õpet kui mobiilsete seadmete rakendamist õppetöös. Niisugusteks seadmeteks võivad olla näiteks pihuarvuti, GPS-seade, nutitelefon, internetitahvel või MP3-mängija. Lisaks õpilastele luuakse taskuhäälingusaateid eraldi ka õpetajatele, näiteks interaktiivse tahvli kasutamise jaoks. Samuti koostatakse taskuhäälingusaateid muude elualade esindajatele, näiteks meditsiinitöötajatele, õppematerjalidena.

Audiogiidid
-----------

Taskuhääling on maailmas levinud audioringkäikude näol ka muuseumidesse (*musecast*) ja linnade audiogiididesse. *Musecasti* kasutavad näiteks The Grace Museum Texases, USAs ja Chicago Kunstiinstituut  USA-s. Audissey Guides pakub jällegi tasuta audioringkäike erinevates USA linnades ja eksootilisemate huvidega reisija võib Soundtreki abil teha taskuhäälinguringkäigu Tais. Samamoodi kasutavad mõned ülikoolid audioringkäike oma õppeasutuse tutvustamiseks. Niisugust võimalust kasutab näiteks Berkeley Ülikool ja Lõuna-Carolina Ülikool USAs.

Publikatsioonid
---------------

Lisaks raadiosaadetele on erinevatest raamatukogudest ja kirjastustest võimalik taskuhäälinguna audioraamatud tellida. Audioversioone annavad oma leheuudistest välja ka mõned ajalehed, näiteks Hongkongi South China Morning Post. Mitmed uudistefirmad aga kasutavad lisaks audiole taskuhäälingut ka teksti edastamiseks. Andy Bowers ajakirjast Slate nimetab sellist taskuhäälingut *textcastinguks* ning edastab taskuhäälingu saadetena ajakirja täistekste, mida on võimalik iPodis lugeda. Taskuhääling pakub head võimalust ka teavitada inimesi erinevatest konverentsidest ja kokkusaamistest, pakkudes igapäevast tagasisidet.

Poliitika
---------

Loomulikult ei jäta ka poliitikud kasutamata niisugust võimalust oma ideede levitamiseks. USA põhilistel parteidel ja mitmetel poliitikutel on olemas oma taskuhääling. Eestis on see alternatiivmeedia valdkond seni päädinud erinevate blogidega (nt Edgar Savisaare blogi) ja mõnel juhul videotega Youtubes (nt kasutab seda president Toomas Hendrik Ilves).

Religioon
---------

Taskuhäälingut kasutatakse ka religioossetel eesmärkidel. Megan Tench kirjeldab oma artiklis „From pulpit to iPod", kuidas *Godcastinguks* nimetatud taskuhäälingut kasutavad teenistuste ja sõnumite regulaarseks levitamiseks erinevad kirikud ja pastorid. Veebileht Disciples with Microphones pakub näiteks katoliiklikke taskuhäälingu saateid. Eestiski salvestavad mitmed kirikud oma jutlusi ning mõned neist on koostanud korraliku audioarhiivi oma kodulehel. Näiteks on Valguse Tee vabakogudusel avalik audioarhiiv alates 2005. aastast. Sealt taskuhäälinguni oleks vaid väike samm.

### Muud valdkonnad

Taskuhäälingut kasutab samuti tervisevaldkond, näiteks pakutakse selle kaudu isegi rehabilitatsiooniprogramme alkohoolikutele ja erinevaid fitnessiprogramme, nagu jooga taskuhääling. Taskuhäälingu vahendusel on võimalik teha ülekandeid isegi kosmosest, nagu tõestas 2005. aastal Steve Robinson. Taskuhääling on väga levinud meelelahutusäris ning taskuhäälingusaateid tehakse eraldi mitmetele huvirühmadele, sest see võimaldab erinevalt raadiost pöörata tähelepanu väga kitsalt määratletud kuulajaskonnale.

Seega võib öelda, et vaid kümmekond aastat tagasi hoo sisse saanud taskuhääling on tänaseks levinud praktiliselt igasse valdkonda, mis vähegi on huvitatud oma toodete, ideede või uudiste levitamisest. Kui välismaal on järjest enam hakatud nägema niisuguse publitseerimisviisi eeliseid, siis Eestis on taskuhääling veel küllaltki lapsekingades, piirdudes praegu enamasti veel vaid raadioprogrammidega. Ometi võib näha, et siingi on võimaluste ring väga lai ning arenemisruumi praktiliselt igas vallas.

Vaata ka
--------

* Taskuhääling

Viited
------

1. ↑  Laanpere, M.: "E-õppest m-õppeni" LeMill, 2009
2. ↑  ;
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2009. Vaadatud 20. märtsil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2010. Vaadatud 20. märtsil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
7. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. mai 2009. Vaadatud 20. märtsil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
8. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2010. Vaadatud 20. märtsil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
9. ↑
10. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. august 2008. Vaadatud 20. märtsil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
11. ↑  Andy Bowers: ""Textcasting," Anyone?" Slate Magazine, 24. veebruar 2006
12. ↑  "Edgar Savisaare Blogi". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. veebruar 2011. Vaadatud 20. märtsil 2010.
13. ↑
14. ↑  Megan Tench: "From pulpit to iPod" The Boston Globe, 8. aprill 2006
15. ↑
16. ↑
17. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2010. Vaadatud 20. märtsil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
18. ↑
19. ↑  Steve Robinson: "First Podcaster From Space" National Aeronautics and Space Administration (NASA), 2005