recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2022 Katar |  |
| Copa América |
| **Kuld** | 2021 |  |

**Alejandro Darío Gómez** (tuntud ka kui **Papu Gómez**; sündinud 15. veebruaril 1988 Buenos Aireses) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründaja, äärepooliku või ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Arsenal de Sarandí, debüteerides Argentina kõrgliigas 2005. aastal. 2007. aastal võitis ta klubiga Copa Sudamericana.

Aastatel 2009–2010 mängis ta Argentina kõrgliiga klubis San Lorenzo, 2010–2013 Itaalia kõrgliiga klubis Catania, 2013–2014 Ukraina kõrgliiga klubis Harkivi Metalist ja 2014–2021 Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta. Hooaegadel 2018–19 ja 2019–20 oli Gómez Argentina kõrgliigas enim väravasööte andnud mängija. Hooajal 2019–20 valiti ta Itaalia kõrgliiga hooaja parimaks poolkaitsjaks ja hooaja sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Sevillaga.

2007. aastal tuli Gómez Argentina kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Argentina jalgpallikoondises debüteeris ta 13. juunil 2017 sõprusmängus Singapuri vastu ja lõi selles mängus ka värava. 2021. aastal võitis ta Argentina koondisega Copa América ning lõi sellel turniiril kaks väravat.

| * v
* r
Argentina koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Armani
* 2 Foyth
* 3 Tagliafico
* 4 Montiel
* 5 Paredes
* 6 Pezzella
* 7 De Paul
* 8 Acuña
* 9 Álvarez
* 10 Messi (c)
* 11 Di María
* 12 Rulli
* 13 Romero
* 14 Palacios
* 15 Correa
* 16 Almada
* 17 Gómez
* 18 Rodríguez
* 19 Otamendi
* 20 Mac Allister
* 21 Dybala
* 22 La. Martínez
* 23 E. Martínez
* 24 Fernández
* 25 Li. Martínez
* 26 Molina
* Treener: Scaloni

 | Argentina |
**Jõesiga** (*Potamochoerus porcus*) on loom sigalaste sugukonnast. Ta pole kodustatud liik ning elab Aafrikas, enamjaolt Guineas. 
Ta eelistab elada märgade alade (jõgede ja soode) lähedal ning väljub harva vihmametsast.

Nagu paljud teisedki sigalased, on ka jõesiga omnivoor. Ta sööb rohtu, juuri, putukaid, marju ja ka molluskeid. Jõesead elavad kuni 20-liikmelistes karjades, mida juhib kult. Emised sünnitavad enamasti 3–6 põrsast koosneva pesakonna.

Kirjeldus
---------

Jõeseal on silmatorkav punane karvastik, mustad jalad ja valge jutt piki selga. Silmade ümber, põskedel ja lõual on valged markeeringud, ülejäänud koon ja nägu on must. 
Täiskasvanud siga kaalub 45–115 kilogrammi ja on 55–80 cm kõrge; kehapikkus on 100–145 cm. Saba on peenike ja 30–45 cm pikk. Kuldid on emistest mõnevõrra suuremad. Isastel on kärsa külgedel muhud ja väikesed teravad kihvad.

Käitumine
---------

Jõesiga on omnivoor, kes sööb põhiliselt juuri ja naereid, kuid ka puuvilju, rohtu, mune, surnud loomi, putukaid ja sisalikke. Kärsaga songib ta mulla seest juuri välja. Sel viisil põhjustavad jõesead tihtipeale istandustele kahjustusi.

Jõesiga on põhiliselt öise eluviisiga. Päeval peidab ta end tihedas taimestikus. Pärast päikeseloojangut liiguvad jõesead karjadena ringi, otsides toitu. Karja kuulub isane (kult), mõned emised ja nende põrsad. Kult kaitseb agressiivselt oma karja kiskjate eest, põhiliselt leopardi eest. Vahetevahel võivad mitu karja liituda, moodustades kuni 60 loomast koosneva karja.

Levila
------

Jõesiga elab vihmametsades, märgades savannides, metsastunud orgudes; jõgede, soode ja rabade läheduses. Levila ulatub Kongost ja Gambiast Ida-Kongoni, lõuna pool Kongo jõe ja Kasaini.
**Pressi mõis**, ka **Pressimäe mõis** (saksa keeles *Pressi*) oli Vatku mõisa karjamõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. tänapäeva Viitna küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal.

Viited
------

1. ↑  Pressi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 08.05.2020)
2. ↑  Pressi krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Pressi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kadrina kirik
Kadrina kihelkond

**Kirik**: Kadrina  

**Mõisad**: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hulja mõis | Hõbeda mõis | Imastu mõis | Ilumäe mõis | Jõepere mõis | Jõetaguse mõis | Kadrina kirikumõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Kruusimäe mõis | Kõrve mõis | Lante mõis | Lasila mõis | Liblika mõis | Liigvere mõis | Lepiku mõis | Loksu mõis | Muike mõis | Muusi mõis | Mõndavere mõis | Neeruti mõis | Oonurme mõis | Pala mõis | Pakitu mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Pressi mõis | Päri mõis | Saksi mõis | Sakussaare mõis | Sinnepali mõis | Soomukse mõis | Tuimõisa mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Uku mõis | Vandu mõis | Vasivere mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis | Võduvere mõis | Võsu mõis
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2015 | jäähoki |

**Dan Sexton** (sündinud 29. aprillil 1987 Apple Valleys Minnesotas) on USA jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliigaklubis Växjö Lakers ründajana paremäärel.

Hooajal 2005–06 mängis ta North American Hockey League'is, hooajal 2006–07 United States Hockey League'is ja seejärel kaks hooaega Bowling Green State University jäähokimeeskonnas.

2009. aasta aprillis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Anaheim Ducks. Ta alustas hooaega ECHL-is, kuid 2009. aasta detsembris kutsuti ta Ducksi meeskonda, debüteerides NHL-is sama aasta 4. detsembril mängus Minnesota Wildi vastu. Neli päeva hiljem lõi ta oma kolmandas liigamängus Dallas Starsi vastu oma esimesed kaks väravat NHL-is. Hooajal 2009–10 sai NHL-is 41 mänguga kirja üheksa väravat ja kümme väravasöötu. Ta mängis Ducksi meeskonnas ka järgmisel hooajal. Aastatel 2011–2013 mängis ta American Hockey League'i klubides Syracuse Crunch ja Norfolk Admirals.

2013. aastal liitus ta Soome kõrgliiga klubiga TPS. Hooaja 2013–14 lõpus liitus ta KHL-i klubiga Nižnekamski Neftehimik, kus mängis kuni hooaja 2017–18 lõpuni. Aastatel 2017 ja 2018 valiti Sexton KHL-i tähtede mängule. Aastatel 2018–2021 mängis ta KHL-is kolm hooaega Jekaterinburgi Avtomobilistis. Sextoni kõige resultatiivseim hooaeg on KHL-is seni olnud 2018–19, mil ta lõi liigas 25 väravat ja andis 28 väravasöötu. 2021. aasta mais naasis ta Neftehimiki.

2022. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Växjö Lakersiga.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Sexton USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.12.2021)
2. ↑  "Sexton signs for Vaxjo" (rootsi). Växjö Lakers. 27. juuli 2022. Vaadatud 27. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Dan Sexton KHL.ru lehel
* Dan Sexton NHL.com lehel
* Dan Sexton hockeydb.com lehel
**Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei** (leedu keeles *Lietuvos socialdemokratų partija*, lühend LSDP) on vasaktsentristlik Leedu erakond. Partei loomise ajaks loetakse 1896. aastat.

29. maist 2021 on partei esimees Vilija Blinkevičiūtė.

Partei kuulub Euroopa Sotsialistide Parteisse ja Sotsialistlikku Internatsionaali.

Ajalugu
-------

### LSDP eelkäijad

**Leedu Demokraatlik Tööpartei** moodustati 8. detsembril 1990, kui Leedu Kommunistlik Partei reorganiseeriti sotsiaaldemokraatlikuks erakonnaks. LDTP võitis 1992. aasta valimistel Leedu Seimis enamuse ja oli võimul 1996. aastani.

**Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei** taasloodi 12. augustil 1989 1. mail 1896 Vilniuses asutatud erakonna õigusjärglasena. Erakond võitles demokraatia ja sotsiaalse õigluse kinnistumise, õigusriigi ning sotsiaalselt reguleeritava turu eest.

2001. aastal ühinesid parteid Leedu Sotsiaaldemokraatlikuks Parteiks.

### Pärast ühinemist

2001. aasta parlamendivalimiste järel moodustas LSDP valitsuskoalitsiooni sotsiaalliberaalse Uue Teega.

Pärast 2004. aasta valimisi (LSDP osales valimisliidus Töö Leedu Hüvanguks) oli erakonnal 141-kohalises seimis 20 kohta. Kuni 2006. aasta juunini osaleti valitsuskoalitsioonis koos Uue Liidu, Tööpartei ning Talupoegade ja Uue Demokraatia Liiduga. 

31. mail 2006 lagunes senine koalitsioon Tööpartei valitsusest lahkumise tõttu ja 1. juunil astus Algirdas Brazauskase valitsus tagasi. Ajutise valitsuse moodustas seejärel LSDP liige Zigmantas Balčytis. 

4. juulil 2006 kinnitas seim peaministriks LSDP aseesimehe Gediminas Kirkilase ja 18. juulil vannutati tema uus valitsus ametisse. Uude koalitsiooni kuulus neli erakonda: LSDP, Talupoegade ja Uue Demokraatia Liit, Liberaalide ja Keskliit ning Tööpartei lagunemisel tekkinud Kodanikedemokraatia Partei.

2008. aasta valimistel sai LSDP 25 kohta seimis, kuid jäeti valitsusse kaasamata. 2012. aasta parlamendivalimistel tuli LSDP võitjaks ja sai seimis 38 kohta.

LSDP väärtused
--------------

Pärast ühinemist on erakonna põhiväärtused vabadus, sotsiaalne õiglus ja solidaarsus.

Välislingid
-----------

* Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei koduleht
**Queensland** on Austraalia kirdepoolseim osariik.

See on pindalalt suuruselt teine ja rahvaarvult kolmas osariik. Piirneb Põhjaterritooriumi, Lõuna-Austraalia ja Uus-Lõuna-Walesi osariikidega. Idas piirneb osariik Korallimere ja Vaikse ookeaniga. Queenslandist põhjas paikneb Torrese väin, mis eraldab Austraaliat Paapua Uus-Guineast. Osariigi pindala on 1 852 642 ruutkilomeetrit, millega ta on maailmas suuruselt kuues haldusüksus. Osariik on pindalalt suurem kui enamik maailma riike ning ainult 15 riiki on sellest pindalalt suuremad. Suure pindala tõttu on Queenslandi pinnamood ja kliima varieeruvad ning osariigis leidub nii troopilisi vihmametsi, jõgesid, korallrahusid ja mäestikke kui ka kõrbeid ja savanne. 

Queenslandis elab üle 5,1 miljoni inimese, kellest enamik elab rannikul. Osariigi pealinn ja suurim linn on Brisbane, mis on riigi suuruselt kolmas linn. Osariigi elanikkond on paljurahvuseline ja 28,9 protsenti elanikkonnast on immigrandid.

Suuremad linnad
---------------

* Brisbane (osariigi pealinn)
* Bundaberg
* Cairns
* Caloundra
* Gladstone
* Gold Coast
* Gympie
* Hervey Bay
* Ipswich
* Logan City
* Mackay
* Maryborough
* Mount Isa
* Rockhampton
* Sunshine Coast
* Surfers Paradise
* Toowoomba
* Townsville

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 30.09.2020.
2. ↑  "Land areas of States and Territories". *Geoscience Australia*. Vaadatud 25. november 2022.
3. ↑  "Population of Queensland 2022". *Population Australia*. Vaadatud 25. november 2022.
4. ↑  "The World's Largest Country Subdivisions". *The World Atlas*. Vaadatud 25. november 2022.

Välislingid
-----------

* Queenslandi koduleht

Austraalia osariigid ja territooriumid

Austraalia pealinna ala **·**  Lõuna-Austraalia **·**  Lääne-Austraalia **·**  Põhjaterritoorium **·**  Queensland **·**  Tasmaania **·**  Uus-Lõuna-Wales **·**  Victoria
**Kaardimängud** on kindlat tüüpi lauamängud, mille mängimiseks kasutatakse spetsiaalseid mängukaarte. Mängukaardid on identse kuju ja suurusega. Igal kaardil on sama tagakülg, samas kui esiküljed on erinevad ja määravad kaardi "tugevuse". Peamised kasutatavad mängukaardid on nn. prantsuse ja hispaania kaardid, teised levinud mängukaartide komplektid on veel ka nt. Tarot, hanafuda jt.

Mängijad, tavaliselt kaks või enam (kuigi on ka üksinda mängitavaid kaardimänge), istuvad ümber mängulaua ning mängujärjekord liigub mängijalt mängijale, Euroopas ja mujal läänemaades tavaliselt päripäeva, Aasias tavaliselt vastupäeva. Mäng algab kaartide segamisega, mille eesmärk on tagada mängijatele kaartide jaotuse juhuslikkus. Konkreetse jaotuse olulisuse (nn. kaardiõnne) tähtsus varieerub mänguti, olles mõnedes mängudes (nagu näiteks "Linnade põletamine") määrava tähtsusega, teistes (nagu näiteks turniiribridž) praktiliselt tähtsusetu.

Kaardimängud
------------

* 1000
* 21
* 500 maha
* Baccarat
* Baila
* Bezique
* Bismark
* Blackjack
* Bridž
* Canasta
* Ekartee
* Euchre
* Faro
* Hiina pokker
* Kanasta
* Küüned
* Ladumine
* Lambada
* Lambapea
* Linnade põletamine
* Marjaz (ka Marjas)
* Meri
* Must Notsu
* Mälumäng
* Pasjanss
* Perekonna tola
* Pokker
	+ *Stud poker*
	+ *Caribbean stud poker*
* Poti Leenu
* Ristikontra
* Sasku
* Seka
* Siga
* Stress
* Tablanette
* Tere Mari, tere Jüri
* Turakas (ka Potiknoi)
* UNO
* Vale viis lehte
* Valetamine
* Viis lehte
* Ärtuandmine

Vaata ka
--------

* Mängukaardid

Välislingid
-----------

* Kaardimängude loend ja andmebaas www.pagat.com
**Pressinõukogu** on ajakirjanduse eneseregulatsiooni organ, mille 2002. aastal asutas Eesti Ajalehtede Liit pärast sarnasest organist – Avaliku Sõna Nõukogust – lahkulöömist.

Pressinõukogu tegeleb lugejatelt või väljaannetelt pärinevate meediat puudutavate kaebustega, lahendades neid kohtuväliselt.

Pressinõukogusse kuuluvad peale Eesti Ajalehtede Liidu veel Delfi, Eesti Rahvusringhääling, Kanal 2, TV3, BNS ja Raadio Kuku. Nõukogu liikmetest 10 nimetab EALL, neist 6 esindavad ajakirjandust ja 4 kutsutakse väljastpoolt. Iga liige on nimetatud 2 aastaks, liikmed roteeruvad järk-järgult. Ükski liige ei või kuuluda Pressinõukokku ühe 2 tsükli.

EALL-i nõukogus 2002. aastal kinnitatud statuudi punkti 6 kohaselt "Otsustusprotsessis ei sõltu Pressinõukogu liikmed Pressinõukogu kokku kutsunud EALList."

Vaata ka
--------

* Avaliku Sõna Nõukogu

Viited
------

1. 1 2 3   (vaadatud 23.01.2013)
2. 1 2  EE 12. köide, 2003: 421.
3. 1 2  Pressinõukogu statuut (vaadatud 26. veebruaril 2013)

Välislingid
-----------

* Pressinõukogu koduleht
* "Eesti ajalehed loovad pressinõukogu" Äripäev, 22. veebruar 2002
**E-arve** on XML-vormingus arve, mis liigub elektroonilises keskkonnas tarkvarasüsteemide vahel.

Tavaliselt koosneb e-arve kahest komponendist: arve pildist (reeglina PDF-vormingus) ja arve andmetest (XML, TXT vms). 
Arve pilt tagab arve taasesitatavuse nõude ja andmed annavad võimaluse arvet masintöödelda – lugeda failist arve andmed ja teha nende põhjal raamatupidamise kanded.

E-arve standard
---------------

Eestil on olemas Eesti e-arve standard, mis on kasutusel nii pankades kui ka majandustarkvaras ehk ERP-programmides.

Eesti e-arve vormingute avaldamisega tegeleb Eesti Pangaliit, kellel lehelt on kättesaadavad kõikide kasutusel olevate vormingute versioonid – nii kirjeldused kui ka vormi juurde kuuluvad manused.

Eesti e-arve formaadi arendus ja juhtimine on aastast 2019 ITL-i e-arve toimkonnas.

E-arve avalikus sektoris
------------------------

Vastavalt 15. detsembril 2016 Riigikogus heaks kiidetud raamatupidamise seaduse muutmise seadusele peab avaliku sektori üksustel olema e-arvete vastuvõtmise valmidus alates 1. märtsist 2017 ja alates 1. juulist 2017 on ettevõtjatel kohustus saata avalikule sektorile e-arve standardile vastavaid e-arveid.

E-arve kasutus
--------------

E-arvete vahendamisega ostja ja müüja vahel tegelevad kas ERP-d või e-arve operaatorid. E-arve operaator on ettevõte, kes vastutab kas ostja või müüja arvete töötlemise eest – majandustarkvarast kliendini toimetamine või ostjale majandustarkvarasse importimine. E-arve operaator on abiks sobilike vormingute tagamisel – aitab viia Eesti e-arve ERP-le sobivale kujule või ka vastupidi – teeb ERP vormingust Eesti e-arve.

Rahvusvahelised standardid
--------------------------

Rahvusvaheliselt on enim tähelepanu saanud UBL ehk Universal Business Language. Tegu on laiema kogu hankeprotsessi katva andmevoogude kirjeldusega, mille üks alamosa on ka e-arve.

Eesti Raamatupidajate Kogu on pakkunud välja idee, et juhul kui originaaldokumendiks on andmeid sisaldav XML-fail, siis ei pea sellele lisama arve väljastajapoolset PDF-faili, vaid üksnes XLS-faili, mis võimaldab arve loetava vormi moodustada XML-faili põhjal selle vaatamise hetkel.

Viited
------

1. ↑  E-arve – sundus või võimalus?, *Äripäeva erilehed*, vaadatud 04.03.2018
2. ↑  Raamatupidamisseadus § 7. Algdokument
3. ↑  E-arve standard – EVS 923:2014
4. ↑  "Arveldused ja standardimine / E-arve". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. märts 2017. Vaadatud 29. märtsil 2017.
5. ↑  E-arve kirjeldus(ITL)
6. ↑  Raamatupidamise seaduse muutmise seadus 259 SE, Riigikogu, Vastu võetud 15.12.2016, Avaldatud Riigi Teatajas
7. ↑  Raamatupidajate kogu seisab valdkonna edendamise eest, RMP, 16. jaanuar 2018

Välislingid
-----------

* e-arveldaja RIK
* Vaata ja võrdle: E-arve või PDF, *raamatupidaja.ee*, 30. oktoober 2015
* Margit Adorf: "KOLUMN | Margit Adorf: E-riik või asi... E-arve peen kirves sai lõpuks mindki kätte" Eesti Päevaleht, 12. juuni 2022
**Wartislaw IV** või **Vartislav IV** (enne 1290 – 1. august 1326) oli Pommeri-Wolgasti hertsog 1309. aastast kuni oma surmani. Ta oli Pommeri hertsogi Bogislaw IV ja selle naise Margarethe ainus poeg.

Vartislaw IV abiellus Lindow-Ruppini krahvi Ulrich I tütre Elisabethiga; nad said kolm poega: Bogislaw V, Barnim IV ja Wartislaw V.

1309. aastal sai Vartislav IV oma isa asemel Pommeri-Wolgasti hertsogiks ja 1317. aastal sai Brandenburg-Stendali markkrahvilt Waldemarilt lääniks Schlawe ja Stolpi maad. Pärast Valdemari surma 1319. aastal oli tema alaealine nõbu ja pärija Heinrich II Vartislavi eestkoste all, kuid tema plaanid saavutada võim Brandenburgi üle purustas Saksamaa kuningas Ludwig IV, kes andis margi 1323. aastal lõpuks oma pojale Ludwig V-le.

1321. aastal sõlmis Vartislav oma emapoolse onu Rügeni vürsti Wizlaw III-ga pärimislepingu ja nägi pärast tema surma 1325. aastal võimalust ühineda Rügeni vürstkonnaga, siis Taani lään. Kuid Taani kuningas Christoffer II läänistas endistest lubadustest hoolimata Mecklenburgi ja Werle vürstidele, vallandades seeläbi pärilussõja, milles Vartislavi alaealised pojad pidid kuningas Christofferi vastase Holsteini krahvi Gerhard III ja Pommeri-Stettini hertsogi Barnim III toel võitlema pärandi eest, kuni Mecklenburg 1328. aastal Rügenist loobus.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Bogislaw IV** | **Pommeri-Wolgasti hertsog**1309–1326 | Järgnev**Bogislaw V** |
Julius Dorpmüller
**Julius Heinrich Dorpmüller** (24. juuli 1869 Eberfeld – 5. juuli 1945 Malente) oli Saksa poliitik.

Ta oli aastatel 1937–1945 Saksamaa teedeminister. 1942. aastal külastas ta Eestit.

Tunnustus
---------

* 1936 – Grashof-Denkmünze

  


Nazi Germany Coat of Arms
Adolf Hitleri valitsus – 30. jaanuarist 1933 kuni 30. aprillini 1945

  

Adolf Hitler (Kantsler & Führer, NSDAP) |
Franz von Papen (parteitu) |
Konstantin von Neurath (parteitu → NSDAP) |
Joachim von Ribbentrop (NSDAP) |
Wilhelm Frick (NSDAP) |
Heinrich Himmler (NSDAP) |
Johann Ludwig Schwerin von Krosigk (parteitu) |
Alfred Hugenberg (DNVP) |
Kurt Schmitt (NSDAP) |
Hjalmar Schacht (parteitu) |
Hermann Göring (NSDAP) |
Walther Funk (NSDAP) |
Franz Seldte (DVP → NSDAP) |
Franz Gürtner (DNVP) |
Franz Schlegelberger (NSDAP) |
Otto Georg Thierack (NSDAP) |
Werner von Blomberg (parteitu) |
Wilhelm Keitel (parteitu) |
Freiherr von Eltz-Rübenach (parteitu) |
Julius Heinrich Dorpmüller (NSDAP) |
Wilhelm Ohnesorge (NSDAP) |
Richard Walther Darré (NSDAP) |
Herbert Backe (NSDAP) |
Joseph Goebbels (NSDAP) |
Bernhard Rust (NSDAP) |
Fritz Todt (NSDAP) |
Albert Speer (NSDAP) |
Alfred Rosenberg (NSDAP) |
Hanns Kerrl (NSDAP) |
Hermann Muhs (NSDAP) |
Otto Meißner (parteitu) |
Hans Lammers (NSDAP) |
Martin Bormann (NSDAP) |
Karl Hermann Frank (NSDAP)
Rudolf Heß\* (NSDAP) |
Ernst Röhm\*\* (NSDAP)

  
 \* Lendas mais 1941 Inglismaale ning vangistati seal. 
  
 \*\* Hukati 1934. 
  
 NSDAP - Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei
Leopard
**Leopard** on Poola luksussportauto, mida toodab Mieleci linnas asuv ettevõte Leopard Automobile.

Auto projekteerimine algas 1995. Esimene auto valmis 2003. aasta novembris. Autot esitleti 2005. aastal Pariisis. Esimesed autod müüdi 2005. aasta lõpus.

Suur osa autost valmistatakse käsitsi. Sellepärast ei suuda ettevõte aastas valmistada rohkem kui 25 autot. Ettevõte on teatanud, et ei kavatsegi toota rohkem kui 200 autot, et see haruldaseks jääks. Samuti on tootja teatanud uue, vastupidavama mudeli Leopard Coupe ettevalmistamisest.

Sõiduki kere on valmistatud alumiiniumist ja peamiselt käsitsi. Tühimass on 1150 kg. Mootor on 8-silindriline, töömahuga 5967 cm³. Mootori võimsus kiirusel 6000 p/min on 405 hobujõudu ehk 302 kW. Jõumoment on kiirusel 4400 p/min 542 Nm. Bensiinipaak mahutab 67,5 liitrit. Käigukast on 6-käiguline ja käsitsijuhtimisega. Auto kiirendab paigalt kuni kiiruseni 100 km/h vähem kui 4 sekundiga, tippkiirus on 250 km/h (sõltub seadistusest).

Auto hind on umbes 130 000 eurot.[*viide?*]

Viited
------

* leopardautomobile.com
*Siin on loetletud Leedu järvi.* 


---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

A
-

Aisetas - Akmena‎ - Alaušai järv‎ - Alaušas‎ - Ančia järv‎ - Apvardai - Arinas‎ - Asalnai‎ - Asavas‎ - Asveja‎ - Ažvintis - Avilys

B
-

Baltieji Lakajai - Baluošas - Baluošas - Bebrusai

C
-

Čičirys

D
-

Didžiulis - Dringis - Drūkšiai - Dūkštase järv - Dūriai - Dusia - Dysnai - Dysnykštis

E
-

Erzvėtase järv

G
-

Galstas - Galuonai - Galuonis - Galvė - Giluitis

I
-

Ilgis - Indrajai - Išnarai

J
-

Juodieji Lakajai

K
-

Kertuojai - Kretuonas - Krokų Lanka

L
-

Lūkstas - Luodis - Lūšiai

M
-

Mastis - Metelys

N
-

Nedzingis

O
-

Obelija

P
-

Peršoksnai - Plateliai järv - Pravalas - Prūtas

R
-

Rėkyva - Rubikiai järv - Rūžas

S
-

Samavas - Sartai - Seda - Seirijis - Siesartise järv - Simnase järv - Skaistis - Smalvas - Stirniai - Suosa - Svėdasas

Š
-

Širvėna - Šventas

Z
-

Zarasas

Ž
-

Žeimenys - Žuvintas

T
-

Tauragnas

U
-

Utenas - Ūsiai

V
-

Vajuonis - Veisiejis - Vencavas - Viešintas - Vievis - Vilkokšnis - Virintai - Vištytis
Julius Fučík
**Julius Fučík** (18. juuli 1872 – 25. september 1916) oli tšehhi helilooja ning sõjaväeorkestrite dirigent.

Suurema osa oma elust oli Fučík sõjaväe puhkpilliorkestrite juht. Viljaka heliloojana kirjutas ta üle 400 marsi, polka ja valsi. Kuna enamik ta teostest on mõeldud sõjaväeorkestritele, on teda hüütud "Böömimaa Sousaks".

Fučíku marsse esitatakse Tšehhi Vabariigis tänapäevalgi isamaalise muusikana. Tema ülemaailmne kuulsus püsib siiski vaid ühel teosel: marssi "Gladiaatorite sissemarss" ("Vjezd gladiátorů", *opus* 68) tuntakse ühe populaarseima viisina tsirkusemuusikas, eriti klounide sisenemise saateks. Pala algne nimi oli "Grande Marche Chromatique". Teine tema marssidest, "Firenzelaste marss" ("Florentiner Marsch"), ei ole küll sama populaarne, kuid puhkpilliorkestrid esitavad seda siiski sageli.

Fučík oli Natsi-Saksamaa režiimi poolt hukatud ajakirjaniku Julius Fučíku onu.

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Julius Fučík "Gladiaatorite sissemarss" |
|  |
|  |
| 

---

 |

 |

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Julius Fučík (helilooja)** |

* Elulugu portaalis klassika.info (saksa keeles)
* Elulugu portaalis planet-vienna.com (saksa keeles)
* Osaline teoste kataloog
* Midi-fail "Gladiaatorite sissemarsi" sissejuhatusega
* "Gladiaatorite sissemarss" Youtube'is
Wartislaw V kujutis
**Wartislaw V** (umbes 1. november 1326 – 1390) oli Pommeri dünastiast Pommeri hertsog. Ta valitses Pommeri-Wolgastit esialgu koos oma vanemate vendade Barnim IV ja Bogislaw V-ga. Ta oli nende varjus ja pärast 1368. aastat valitses ta oma osa hertsogkonnast: *Neustettini maad*. Neustettin on nüüd Szczecinek.

Elu
---

Wartislaw V oli Pommeri-Wolgasti hertsogi Wartislaw IV ja tolle naise Elisabethi noorim poeg.

Pärast Wartislaw IV surma valitsesid tema vanemad pojad Barnim IV ja Bogislaw V Pommeri-Wolgastit üheskoos, esialgu eestkoste all. Wartislavi on esmamainitud 1338. aasta dokumendis, mida ta pole pitseerinud. 1341. aastast valitsesid kolm venda üheskoos ja sõltumatult. Bogislaw oli alguses kõige aktiivsem valitseja, hiljem oli aktiivseim Barnim. Wartislaw jäi alati oma vendade varju.

Barnim IV suri 1365. aastal. Tema pojad Wartislaw VI ja Bogislaw VI pärisid tema osa valitsusest. Nad toetasid Wartislaw V Bogislaw V vastu. Vaidlus mandus kodusõjaks ja keiser Karl IV sekkus. Ta volitas vahekohtu komisjoni, kuhu kuulus Lübecki linnanõukogu. 25. mail 1368 leppisid hertsogid kokku Pommeri-Wolgasti esialgses jaotuses, kus Wartislaw V sai Neustettini maa. Lõplik jaotus tehti 8. juunil 1372.

Wartislaw V suri 1390. aastal. Tõenäoliselt maeti ta Pudagla kloostrisse.

Wartislaw V oli ajaloolase Martin Wehrmanni (1861–1937) sõnul vallaline ja mõne genealoogi vastupidised teated on valed.

Vaata ka
--------

* Pommeri dünastia
* Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid
Leopold Hanseni majamuuseumi silt (2012)
Eesti Straussi Ühingu korraldatud kontsert Leopold Hanseni majamuuseumis Elvas (2012)
**Leopold Hanseni majamuuseum** oli muuseum, mis asus Tartu maakonnas Elvas aadressil Vaikne 10. See oli loodud Vanemuise teatri näitleja Leopold Hanseni mälestuseks, kes oli ka Elva linna esimene aukodanik.

Majamuuseum oli ühtlasi Elvas asuva Tartumaa Muuseumi filiaal ning paiknes hoones Vaikne 10, mille ehitas ja kinkis muuseumile Hansen ise.

Muuseumi kaminasaalis ja õues on toimunud arvukalt kontserte, osalt koostöös Eesti Straussi Ühinguga, mis muuseumimajas tegutseb. Püsiekspositsioon andis ülevaate Leopold Hanseni loomingust ning näitas 1960. aastate interjööri. Enne sulgemist oli majamuuseum avatud külastajatele vaid etteteatamisel Tartumaa Muuseumi.

Tartumaa muuseumi põhimääruse kohaselt oli Leopold Hanseni majamuuseumi ülesanne "eesti rahvusliku teatrikunsti ühe alusepanija elu ning tegevuse ja tema kaasaegse kultuurielu tutvustamine; teatrikultuuri toetamine rahvakultuuri osana; kohaliku ja regionaalse tasandi kultuuriloome väärtustamine; kultuurihariduse edendamine täiendus- ja huvihariduse raames elukestva õppe põhimõtete alusel".

2012. aastal teatas Kultuuriministeerium algselt soovist anda muuseum Tartumaa Muuseumi koosseisus üle Elva linnale, kuid läbirääkimised jooksid ummikusse, mistõttu otsustas ministeerium muuseumi sulgeda. Museaalid anti üle Tartu Linnamuuseumile, kinnistu Riigi Kinnisvara ASile. 2016. aasta kevadel müüdi hoone koos krundiga ning seejärel lammutati. Elva Postipoisi andmetel hävinesid aias Hanseni enda istutatud puud ning maja müüris asunud kaks sõjaeelse Vanemuise aegset maski.

Viited
------

1. ↑  Tartumaa Muuseumi põhimäärus Riigi Teatajas, praegune redaktsioon jõustus 01.01.2011
2. ↑  "Tartumaa muuseum lõpetab tegevuse"[*alaline kõdulink*] Delfi, 1. oktoober 2012
**Jaak Leimann** (sündinud 1. märtsil 1941 Võrus) on eesti majandusteadlane ja riigitegelane, majandusdoktor.

Haridus
-------

Leimann õppis 1948–1955 Võru 1. 7-klassilises Koolis, 1955–1959 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelises Võru 1. Keskkoolis ja 1959–1964 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal. 1968–1971 oli ta TPI aspirant. 1972. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi (kinnitatud 1973) ning 1989. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia juures majandusteaduste doktori kraadi.

Täiendusõppes on ta olnud Helsingi Majanduskõrgkoolis 1975–1976, Novosibirski Riiklikus Ülikoolis 1982, Bentley Kolledžis USAs 1992 ning Helsingi tehnikaülikoolis 2003.

Karjäär
-------

Leimann töötas tehases Volta töölisena 1959–61, Võru Gaasianalüsaatorite Tehases insener-normeerijana 1965, Võru Rajooni Masinarvutusjaamas juhatajana 1965–68 ja Võru Tööstustehnikumis tunnitasulise õpetajana 1965–68. Aastail 1972–1979 oli ta Tallinna Polütehnilises Instituudis tööstuse juhtimise ja plaanimise kateedri assistent 1972, vanemõpetaja 1972 ning dotsent 1973–79. Eesti NSV Kergetööstusministeeriumi Juhtimissüsteemide PKB Mainor teadusdirektorina töötas ta 1979–87 ning Eesti Majandusjuhtide Instituudi direktorina 1987–90. 

1990–92 oli Leimann majandusminister Edgar Savisaare valitsuses, 1996–99 Tiit Vähi kolmandas valitsuses (esindades Koonderakonda).

1993–96 oli ta OÜ J. L. Konsultatsioon juhatuse esimees, misjärel naasis tööle Tallinna Tehnikaülikooli (endine TPI), kus oli ärikorralduse instituudi professor 1998–2008 ning organisatsiooni ja juhtimise õppetooli juhataja 1999–2008.

Teadustöö
---------

Jaak Leimanni teadustöö põhiteema on olnud majandusorganisatsioonide juhtimine. Ta on avaldanud üle 50 teaduspublikatsiooni ning tema juhendamisel on kaitstud 25 magistritööd.

Leimann on olnud Teadus- ja Arendusnõukogu liige 1996–99, Kõrghariduse Hindamise Nõukogu liige 1996, TTÜ rektori nõunik 2001–05, TTÜ vilistlaskogu juhatuse liige 2001–05. Ta kuulub Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni ja Eesti Majandusteaduse Seltsi.

Tunnustus
---------

* TTÜ aasta vilistlane 1997
* TTÜ suur teenetemedal "Mente et manu" 2001
* 2002 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi II klassi teenetemärk
* TTÜ majandusteaduskonna parim õppejõud 2007

Isiklikku
---------

Leimanni hobid on tervisesport ja kalapüük.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2014. Vaadatud 21. mail 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* "Eesti entsüklopeedia", kd 14, 2000
* "Eesti majanduse biograafiline leksikon", 2003

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Jaak Leimann**
 |

* "Savisaare valitsuse majandusminister Jaak Leimann: oht oli siis igalt poolt" ERR, 8. jaanuar 2021
Ettevõtte logo
**DuPont** on USA keemiatööstuse ettevõte. Ettevõttes on välja töötatud paljusid laialt kasutatavaid keemilisi aineid, näiteks teflon, kevlar, nailon, neopreen (inglise keeles *neoprene*), samuti töötati seal välja ja toodeti freoone.

Ettevõtte peakontorid asuvad USAs Wilmingtonis ja Šveitsis Genfis. Ettevõtte aktsiad on Dow Jonesi indeksi koosseisus. 

Ettevõtte asutas 1802. aastal Eleuthère Irénée du Pont. Algul tootis see püssirohtu, hiljem ka muidu sõjaotstarbelisi tooteid, näiteks lõhkeaineid, süütepomme, keemiarelva ja tuumapommi komponente.

Ettevõttes töötas 2012. aasta seisuga umbes 70 000 inimest.

Tunnustus
---------

* 1990 – National Medal of Technology and Innovation
* 2003 – National Medal of Technology and Innovation

Vaata ka
--------

* "Tume vesi"

Välislingid
-----------

* Ettevõtte koduleht


Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksisse kuuluvad ettevõtted

3M |
American Express |
AT&T |
Boeing |
Caterpillar |
Chevron Corporation |
Cisco Systems |
Coca-Cola |
DuPont |
ExxonMobil |
General Electric |
Goldman Sachs  |
Home Depot |
Intel |
IBM |
Johnson & Johnson |
JPMorgan Chase |
McDonald's |
Microsoft |
Nike |
Pfizer |
Procter & Gamble |
Travelers |
UnitedHealth Group |
United Technologies Corporation |
Verizon Communications |
Visa |
Walmart |
Walt Disney
**Jaak Põldma** (sündinud 16. mail 1988) on eesti tennisist.

Jaak Põldma parimaks ATP edetabelikohaks on 688 (27. juuli 2009). 

Paarismängus on kõrgeimaks edetabelikohaks 1076 (7. juuni 2010).

Ta lõpetas 2007. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ja 2011. aastal Lõuna-California Ülikooli politoloogia ja kommunikatsiooni erialal. Pärast ülikooli lõpetamist on ta elanud ja töötanud USAs ja Ühendkuningriigis.

Saavutused
----------

2006. aasta jaanuaris jõudis ta Austraalia lahtiste meistrivõistluste noorteturniiril veerandfinaali.

Jaak Põldma võitis 2006. aasta septembri alguses Kanadas toimunud Juunioride ITF-i esimese kategooria tenniseturniiri *Canadian Open Junior Championship 2006*, alistades finaalis kohaliku sportlase Peter Polansky 6:4, 7:5. Kogu turniiri viie kohtumise jooksul kaotas Põldma vaid kaks setti.

Jaak Põldma parimaks saavutuseks täiskasvanute turniiridel on 2008. aasta juulis toimunud 10 000 USD auhinnafondiga ITF turniiri Saaremaa Open võitmine.

### ITF turniirivõidud üksikmängus

Seisuga 25. oktoober 2010 on Jaak Põldma võitnud täiskasvanute arvestuses ühe ITF turniiri.

| Aasta | Koht | Turniir | Auhinnafond | Finaalivastane | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2008 | Kuressaare | Saaremaa Open | $10 000 | Patrik Rosenholm | 6:3, 6:4 |

Isiklikku
---------

Jaak Põldma vanaisa on Evald Kree, ema tunnustatud tennisetreener Aita Põldma ning õed Kaire ja Kriss mängisid samuti tennist.

Viited
------

1. ↑  Kriss Põldma - tipptennisistist ehteloojaks EPL,
 08.06.2013

Välislingid
-----------

* Andmed ATP kodulehel
* Biograafia ESBL-is
* Profiil itftennis.com
* Jaak Põldma teist aastat järjest USA üliõpilasmeister ERR Sport, 26. mai 2010
* DELFI VIDEO: Reamees Jaak Põldma praegu puu all külmetada ei tahaks Delfi, 08.02.2012
**Jaak Rakfeldt** (sündinud 25. augustil 1946 Stockholmis) on eesti päritolu USA sotsiaalteadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1968 New Yorgi osariigi ülikooli psühholoogia erialal; *Ph.D.* (interdistsiplinaarsed sotsiaalteadused, 1983, Syracuse'i ülikool, USA), väitekiri "Transformation of Social Identity as a Function of Diversion from or Admission to a Psychiatric Hospital". 1973–1988 Mohawk Valley Community College'i psühholoogiaõppejõud (aastast 1985 professor), 1988–1995 Yale'i ülikooli psühhiaatriaosakonna õppejõud, aastast 1995 South Connecticut State University sotsiaaltöö osakonna kaasprofessor. Ajakirja Journal of Adult Development toimetuskolleegiumi liige.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: skisofreenia, rahvuslik identiteet. Aastast 1990 Eesti Psühholoogide Seltsi liige.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Eksistentsiaal-aktiivse tegevuse teooria. // Akadeemia 4 (1991)
* With Onset, Course and Outcome of Schizophrenia (kaasautor T. H. McGlashan), // Current Opinion in Psychiatry 1 (1996)
* Rahvusliku identiteedi säilitamine okupeeritud Eestis (kaasautor Rakfeldt-Leetmaa, H.) // Akadeemia (1996) 8
* Cognition, negative symptoms, and diagnosis: A comparison of schizophrenic, bipolar, and control samples (kaasautor). // J. Neuropsychiatry and Clinical Neurosci. 9 (1997)
* Crisis respite care vs. inpatient care: Part I. Clinical outcomes (kaasautor). // The American J. of Psychiatry, 8 (1996)

Kirjandus
---------

* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 99
* EE 14, 404

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Alumosilikaadid** on keemilised ühendid, looduslike ja sünteetiliste silikaatide rühm, mille kompleksanioonid sisaldavad räni ja alumiiniumi. Kompleksanioonid on näiteks [AlSiO4]−, [AlSi4O10]−, [Al2Si3O10]2−. Katioonideks on Na+, K+, Mg2+, Ca2+, mõnikord ka Ba2+ ja Li+.

Looduslikud alumosilikaadid on kõige levinumad mineraalid, nad moodustavad kuni 50% maakoore kaalust. Nende hulga kuuluvad päevakivid (albiit, ortoklass, anortiit), savimineraalid ja vilgud.

Alumosilikaadid on vees lahustamatud, rasksulavad ja termiliselt kindlad ühendid. 

Alumosilikaate toodetakse ränidioksiidi SiO2 ja alumiiniumoksiidi Al2O3 kuumutamisel metallioksiididega.

Kasutamine
----------

Maakoore pinnas toimub alumosilikaatide murenemine ja tekib kaoliniit, mida kasutatakse keraamikatööstuses. Alumosilikaate kasutatakse ka klaasi ja tsemendi tootmisel, vilgud on head elektri- ja soojusilolatsioonmaterjalid. 

Nefeliin on alumiiniumi tooraine. Hüdrateeritud looduslikke ja tehislikke alumosilikaate (tseoliite) kasutatakse vee puhastamiseks. 

Alumosilikaate kasutatakse toiduainetööstuses toidulisandina (Е554, Е555, Е556, Е559).
Pisa meresadama Porto Pisano reljeef Pisa tornil.
**Porto Pisano** (tuntud ka nimega *Triturrita*) oli Liguuria mere rannikul Arno jõe suudme lähedal asunud Pisa vabariigi peamine meresadam. Oma kõrghetkel 13. sajandil oli Porto Pisano üks kogu Itaalia olulisemaid meresadamaid, mis võistles nii Genova kui Veneetsiaga ja ehk isegi ületas neid.

Aastal 1284 toimunud Meloria lahingus blokeerisid Genova väed Porto Pisano ja Pisa osaks langes suur kaotus, mis tõi lõpuks kaasa ka Pisa tähtsuse languse. Pärastpoole kontrollis Porto Pisano sadamat Genova. 1421. aasta 28. augustil müüdi sadam Firenzele; viimane otsustas aga kasutada oma peamise meresadamana hoopis Livornot, kuna Porto Pisano sadam kannatas järjest suurenevate uhteliste setete kogunemise käes ja sealne rannajoon oli sadama juurest eemaldunud. Peale 16. sajandit seda sadamat enam ei kasutatud.

Tänapäeval asub sel kohal Pisa eeslinn San Piero a Grado.

Ajalugu
-------

Bartolomeo Medici haud ja Genova vabariigi poolt ära võetud Porto Pisano ketid (tagastati Pisale aastal 1860).
12. sajandil oli Pisa küll üks Itaalia tähtsamaid kaubanduslinnu, kuid asus ise veidi rannikust eemal ja vajas hädasti meresadamat. Enne seda oli Porto Pisano vaid maabumiskoht ning aastal 1156 alustati suurema sadama ehitustöid. Vahemikus 1154–1163 ehitati sadama kaitsmiseks kolm torni; hiljem lisati laevade juhtimiseks ka merre torn. Alates aastast 1162 oli sissepääs sadamasse kaitstud kahe torni vahele riputatud ketiga. Aastal 1174 lisandus sadamasse ka suur laohoone.

Porto Pisanost liikusid laevad mööda rannikut kuni Arno jõe suudmeni ja seejärel ülesvoolu kuni Pisani. Seda väikest rannikuriba ohustasid pidevalt nii Genova kui piraadid ja seetõttu pidi seal patrullima Pisa laevastik. Lisaks mereteele viis Porto Pisanost Pisa linna ka maismaad mööda kulgenud tee, mille ääres asus nt kaks haiglat haigetele reisijatele.

Aastatel 1285–1290 hävitas Genova vabariik Porto Pisano sadamarajatised, kuid mõne aasta jooksul ehitati need taas üles ja sadamat kasutati jälle.

Viited
------

1. 1 2  Antico Portourbano di Pisa. Association StilePisano, vaadatud 21.05.2013.
2. ↑  Vaccari, Olimpia; Frattarelli Fischer, Lucia; Mangio, Carlo; Panessa, Giangiacomo; Bettini, Maurizio. *Storia Illustrata di Livorno*. Storie Illustrate (itaalia). Pisa: Pacini Editore. Lk 28. ISBN 88-7781-713-5.
3. ↑  Goldthwaite, Richard A. (2009). *The Economy of Renaissance Florence*. JHU Press. ISBN 9780801896880.
4. ↑  Orvietani Busch, Silvia (2001). *Medieval Mediterranean Ports: The Catalan and Tuscan Coasts, 1100-1235*. Leiden: Koninklijke Bril N.V. Lk-d 178–182. ISBN 90-04-12069-6.
**Prespa** (makedoonia keeles *Преспанско Езеро*, albaania keeles *Liqeni i Prespës*, uuskreeka keeles *Λίμνη Μεγάλη Πρέσπα*) on järv Balkani poolsaarel Albaania, Kreeka ja Põhja-Makedoonia piiril. Selle lähedal asub Väike Prespa järv, mis on jagatud Kreeka ja Albaania vahel.

Järve pindala on 273 km². Sellest 190 km² kuulub Põhja-Makedooniale. Järve suurim sügavus on 54 meetrit. See asub 853 meetrit üle merepinna.

Järves on mitu saart, neist suurim on Golem Grad ('suur linn') ja suuruselt teine Mal Grad ('väike linn'). Mal Gradil asus 14. sajandist pärit Püha Peetruse klooster. Tänapäeval on mõlemad saared asustamata.

Prespa järvest ei voola välja ühtki silmaga nähtavat jõge. Väljavool toimub karsti moodustunud maa-aluse jõe kaudu 10 km kaugusel ja 150 m madalamal asuvasse Ohridi järve. Pisut enne Ohridi järve suubumist väljub see jõgi maapinnale suure allikana.

Pärast Teist maailmasõda oli Kreekale kuuluv Prespa järve lõunakallas väheasustatud. Nimelt oli see Kreeka kodusõjas kommunistide üks keskusi. Pärast nende lüüasaamist suur osa elanikke emigreerus ja allesjäänutest osa represseeriti. Hiljem oli see ala piiritsoon, kuhu sisenemine vajas eriluba, ja Kreeka üks kõige vaesemaid piirkondi.

1970. aastatel hakkas Kreeka valitsus Prespa piirkonda kujundama turismipiirkonnaks, mis aga ei õnnestunud raske juurdepääsu ja suletud piiri tõttu nii Albaania kui Jugoslaaviaga. Kuna piirkond jäi ikkagi väheasustatuks, kujundas valitsus sinna rahvuspargi, mis avati 2000.

Vaata ka
--------

* Ohridi järv

Välislingid
-----------

 Prespa järv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Aluliina kirikumõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud ristiga
Glücki tammed
**Aluliina kirikumõis** ehk **Alūksne kirikumõis** (saksa keeles *Marienburg Pastorat*, läti keeles *Alūksnes mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Alūksnes aadressil Pils iela 11.

Ajalugu
-------

### Varasem ajalugu

Pastoraadi rajamise aeg ei ole teada. Esimesi teateid selle kohta on aastast 1637, mil sellele kuulus kolm adramaad. 1681. aastal oli selle koosseisus kolm talu.

### Pastor Ernst Glück

1683. aastal sai Ernst Glückist Aluliina pastor. Ta elas ka praeguse kirikumõisa ruumides, puutudes seal otseselt kokku lätlastega. Nii otsustas ta piibli läti keelde tõlkida. 1688. aastaks oli Uue Testamendi tõlge valmis, 1694. aastaks oli aga kogu piibel tõlgitud ja ka trükivalgust näinud. See oli väga oluliseks sammuks ühtse läti kirjakeele kujunemisel.

Lisaks piibli tõlkimisele tegeles Glück ka talurahvaharidusega: ta rajas nii Aluliina kui ka Volmari ümbrusse mitu talurahvakooli.

1687. aastal sai Glückist Koknese praost ehk Liivimaa üks mõjukamaid kirikutegelasi, kuigi ta jäi ka edasi Aluliina kihelkonda. Tema tegevus Lätis lõppes 1702. aastal, kui Vene väed Aluliina vallutasid ja Glücki sõjavangi viisid. Koos Glückiga viidi sõjavangi ka tema teenijanna ja kasutütar Marta Skawronska, kellest hiljem sai Venemaa keisrinna Katariina I nime all.

Glücki mälestuseks on kirikumõisa parki istutatud kaks tamme (Glücki tammed), mis seal siiamaani kasvavad.

Viited
------

1. ↑  Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 376.

Kirjandus
---------

* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). − Quellen und Studien zur baltischen Geschichte. Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 376.

Aluliina kirik
Aluliina kihelkond

**Kirik**: Aluliina kirik  

**Mõisad**: Aluliina kirikumõis | Alsviķi mõis | Aluliina mõis | Ate mõis | Babecka mõis | Beja mõis | Dore mõis | Ērmaņi mõis | Jaunanna mõis | Kalnapededze mõis | Kolberģi mõis | Lāzberģi mõis | Mālupe mõis | Nēķene mõis | Rēzaka mõis | Šļukumsi mõis | Ziemeri mõis | Tūja mõis | Vecanna mõis | Vizikumsi mõis
Savikilda (graptoliitargilliit) tükid Pakri panga ees mererannal (argilliit on hallikas, kollakad ja valged kivid on lubjakiviveeris).
**Savikilt** on muda ja savi diageneesil tekkinud settekivim.

Savikilt koosneb valdavalt silikaatseist purdsetteist. Mõnikord peetakse savikildaks kõiki muda (aleuriit ja savi) kivistumisel tekkinud settekivimeid, kuid sageli on oluliseks ka kildalise tekstuuri olemasolu. Kildalisus eristab sel juhul savikilta mudakivimeist. 

Koostismineraalidest domineerivad savimineraalid, kvarts ning päevakivid. Lisaks võib savikilt sisaldada ka karbonaatseid mineraale (kaltsiit, dolomiit, sideriit), sulfiide (püriit, markasiit), raudoksiide (hematiit, götiit) ning kerogeeni.

Savikildad on väga tähtsad kivimid, sest nad moodustavad umbes poole kõigist settekivimeist. Nende rohkus on seletatav aleuriidi ja savi rohkusega settekeskkondades. Savi ja aleuriit settivad väheliikuva veega veekogudes. Näiteks meredes, mis on piisavalt sügavad, et nende põhi oleks lainetuse mõjuulatusest väljas. Seega on savikildad enamasti merelise päritoluga settekivimid. Vahel on savikilt moodustunud ka järve- või jõesetteist. Enamasti on savikildakihtidel suur lateraalne ulatus. Savikildad esinevad tihti koos liivakivi või lubjakiviga, moodustades vahekihte või olles eelmainitutega segunenud.

Savikilt ja kilt on erinevad kivimid. Esimene on sette-, teine aga moondekivim. Esimene on tihti teisele lähtekivimiks ehk teisisõnu on kilt savikilda moondumise tulem. Põhiline rusikareegel, mille alusel on lihtne savikilta kildast eristada, on läige. Savikilt on matt, kilt aga enamasti läikivama pinnaga. See tuleneb peamiselt savimineraalide moondumisest vilkudeks. 

Argilliit on kivim, mida peetakse sõltuvalt koolkonnast kas savikilda sünonüümiks või savikildast pisut enam tihenenud mudakivimiks.

Ka Eesti aluspõhja graptoliitargilliit kuulub savikiltade hulka.

Vaata ka
--------

* Savikivimid
**Viljandi Kirjanduslik Selts** (ametlik nimi oli saksakeelne *Felliner Litterarische Gesellschaft*) oli Viljandis tegutsenud baltisaksa teadusselts. Selts loodi Viljandi ordulinnusel 1878.–1879. aasta väljakaevamisi korraldanud komitee baasil.

Seltsi põhikirja kinnitas Vene Rahvahariduse ministri abi P. Markov 23. juunil 1881. Asutamiskoosolek toimus sama aasta 9. septembril. Seltsi eesmärgiks seati Viljandi teaduslike huvide koondamine ning muinsuste uurimine. Selts pidas ka Ditmari muuseumi, mida praegune Viljandi Muuseum loeb oma eelkäijaks.
Seltsi esimene esimees oli Viljandi Maagümnaasiumi ajalooõpetaja, hilisem Tallinna linnaarhivaar ja Berliini ülikooli professor Theodor Schiemann. 1882–1918 andis selts välja aastaraamatut "Jahresbericht der Felliner Litterarischer Gesellschaft", mis sisaldab Viljandimaa ajaloo uurimusi.

Seltsi tegevus katkes esimese maailmasõja puhkedes, mil tsaarivalitsus sulges saksa seltsid. Tegevus taastati Eesti Vabariigis, kus selts uute seaduste järgi 1919. aastal registreeriti. Seltsi tegevus soikus 1930. aastatel ja lõppes baltisakslaste Eestist lahkumisega 1939.

Välislingid
-----------

* Artikkel Viljandi Kirjanduslikust Seltsist ja seltsi aastaraamatu kataloog Viljandi muuseumi lehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kohast Inglismaal; Uus-Meremaa saare kohta vaata artiklit Portlandi saar (Uus-Meremaa).* |

---

Portlandi saare pankrannik
Portlandi saare põhjaosa, vasakul on näha Chesil Beach. Pildistatud Portlandi saarelt (1999)
**Portlandi saar** on poolsaar (endine saar) Edela-Inglismaal Dorseti krahvkonnas La Manche'i ääres. Seda ühendab Suurbritannia saare põhiosaga 29 km pikkune kitsas maariba Chesil Beach, mis kulgeb piki Dorseti rannikut.

Poolsaar on põhjast lõunasse 6,4 km pikk ja läänest itta 2,4 km lai. Kirdest ja idast piirab poolsaart Weymouthi laht. Poolsaare lõunatipp kannab nime Bill of Portland.

Portlandi saare ja Weymouthi vahel asuvas Balaclava lahe sopis asub Portlandi sadam.

Portlandil elab 2005. aasta keskpaiga hinnangul 12 710 inimest. Viimased ametlikud andmed pärinevad 2001. aasta Suurbritannia rahvaloenduselt, kui neid oli 12 800.

Poolsaar koosneb paekivist. Sajandeid on põhiline tegevusala saarel olnud paekivi kaevandamine.

Ajalugu
-------

Portland oli asustatud juba mesoliitikumis ja on nähtavasti olnud asustatud sellest ajast peale üsna pidevalt.

Vana-Rooma vallutas samuti Portlandi ja nimetas seda **Vindelis**eks.

1539 käskis Inglise kuningas Henry VIII rajada Portlandi lossi kaitseks Prantsusmaa sõjaväe vastu. Lossi ehitus maksis 4964 naelsterlingit. See on üks kõige paremini säilinud selle aja lossidest Inglismaal ja see on tänapäeval külastajatele avatud.

Pärast 1666 toimunud Londoni suurt tulekahju usaldati Londoni taastamistööd Inglismaa parlamendi liikmele arhitekt Christopher Wrenile, kes esindas Weymouthi. Wren kasutas taastamistöödel 6 miljonit tonni Portlandi lubjakivi. Paljud tähtsad pealinna hooned, näiteks Püha Pauluse katedraal ja Buckinghami palee, valmisid Portlandi lubjakivist.

Portlandtsemendil ei ole Portlandiga mingit pistmist. See leiutati 19. sajandi keskpaiku Leedsis ja sai nime sellest, et oli sama värvi kui Portlandi lubjakivi.

Pärast esimest maailmasõda valmistati Portlandi lubjakivist pool miljonit hauakivi sõjaväekalmistutel. Ka pärast teist maailmasõda valmistati Portlandi lubjakivist sadu tuhandeid hauakive.

Raudtee rajati Portlandile juba 19. sajandi alguses. Seda kasutati põhiliselt lubjakivi transpordiks. Raudtee suleti reisijatele 1952. Viimane kaubarong sõitis sel liinil (koos 2 reisijaga) 1965. aasta aprillis.

Pärast külma sõja lõppu suleti 1995 Portlandil mereväebaas ja 1999 lennuväebaas, kuigi lennuvälja kasutab edasi rannavalve.

Viited
------

1. ↑  Isle of Portland Encyclopædia Britannica (inglise keeles)
2. ↑  Suur maailma atlas, lk. 55, 58

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Portlandi saar** |

* A Walk through Time - Dorset and East Devon, the Jurassic Coast World Heritage Site, The Official Guide to the South West Coast Path (inglise keeles)