recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Brendan Lemieux (2014)
**Brendan Lemieux** (sündinud 15. märtsil 1996 Denveris Colorados) on Ameerika Ühendriikides sündinud Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Los Angeles Kings ründajana vasakäärel.

Aastatel 2012–2015 mängis Ontario Hockey League'i klubis Barrie Colts. 2015. aasta detsembris liitus ta samasse liigasse kuuluva Windsor Spitfiresiga, kus mängis kuni hooaja lõpuni.

2014. aastal valis Buffalo Sabres ta NHL-i *draft* '​is 31. valikuna. 2015. aasta veebruaris müüdi tema mängijaõigused Winnipeg Jetsile. Hooaja 2015/16 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Jetsi tütarklubis Manitoba Moose. NHL-is debüteeris ta 20. oktoobril 2017 mängus Minnesota Wildi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 30. oktoobril Pittsburgh Penguinsi vastu.

2019. aasta veebruaris kaubeldi Lemieux Winnipeg Jetsist New York Rangersi. Hooajal 2019–20 tegi Lemieux NHL-is oma seni kõige resultatiivsema hooaja, kui lõi 59 mänguga kuus väravat ja andis 12 väravasöötu. 2019. aasta märtsis kaubeldi ta Los Angeles Kingsi.

Tema isa Claude Lemieux on endine jäähokimängija, kes mängis NHL-is 21 hooaega.

Viited
------

1. ↑  "Rangers Acquire 2019 1st Rd Pick, Brendan Lemieux & 2022 Conditional Pick"". nhl.com. 25.2.2019. Vaadatud 3.5.2022
2. ↑  "Lemieux traded to Kings by Rangers for fourth-round pick in 2021 Draft". nhl.com. 29.3.2021. Vaadatud 3.5.2022

Välislingid
-----------

* Brendan Lemieux NHL.com lehel
* Brendan Lemieux hockeydb.com lehel

| * v
* r
Los Angeles Kings |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Pheonix Copley **·** Joonas Korpisalo |
| 
**Kaitsjad**: Mikey Anderson **·** Drew Doughty **·** Sean Durzi **·** Alexander Edler **·** Vladislav Gavrikov **·** Matt Roy **·** Jordan Spence **·** Sean Walker |
| 
**Ründajad**: Jaret Anderson-Dolan **·** Viktor Arvidsson **·** Quinton Byfield **·** Phillip Danault **·** Kevin Fiala **·** Carl Grundström **·** Alex Iafallo **·** Arthur Kaliyev **·** Adrian Kempe **·** Anže Kopitar **·** Rasmus Kupari **·** Blake Lizotte **·** Zack MacEwen **·** Trevor Moore **·** Gabriel Vilardi |
**Lina Toin** (jaapani keeles 里奈桐荫, *Tōin Rina*) on anime- ja mangasarja "Mermaid Melody" peategelane. Ta on Põhja-Atlandi merineitsiprintsess ja rohelise pärli hoidja. 

Algul tundus Lina külm ja teistest eemalehoidev, hiljem õppis ta teisi usaldama. Ta on kolmas sellesse anime- ja mangasarja ilmuv peategelane.

Lina hääleks on rohelise pärli hääl. Tal on kaks laulu: "Star Jewel" ("Tähekalliskivi") ja "Piece of Love" ("Tükike armastust").

Animes
------

Lina ilmus esimest korda sarja kolmandas osas, kus ta oli uus õpilane. Lina tundus väga ilus, kuid temaga oli väga raske rääkida. Kui ta kooli ilmus, arvasid kõik, et ta on modell, sest ta oli väga ilus ja kandis poiste koolivormi. Tal oli ka salajasi fänne, kes tahtsid olla nagu tema. Lina on Põhja-Atlandi printsess. Ta otsustas põgeneda koos Noeliga, kuid Noel ohverdas end, et Linat päästa, ja sattus Gaito vangiks. See oli Lina jaoks väga raske ja ta soovis kättemaksu. 

Sarja edenedes muutus Lina häbelikuks isikuks ja sai Luchia ja Hanoniga headeks sõpradeks. Lina on väga ilus ja elegantne võrreldes Luchia ja Hanoniga. Lina on iseseisev isik. Ta elab väikeses majas selle asemel, et elada koos Luchia ja Hanoniga Pearl Piari hotellis. 

Kuigi Luchia ja Hanon leiavad kiiresti oma armastuse, on Lina endiselt rahulik ja hoiab armastusest eemale. Ta usub, et see toob rohkem kannatusi ja õnnetusi. 

Teisel hooajal tärkab Linal armastuse vastu huvi, kui ta kohtub motikapoiss Masahiro Hamasakiga. Linal võttis kaua aega mõistmaks, et ta armastab teda. Lõpuks uskus ta armastusse ja ta uueks lauluks oli "Piece of Love" ("Tükike armastust").

Mangas
------

Mangas käitub Lina samamoodi nagu animeski. Kuid ta tantsis ka pühamus, mis oli seotud merineitsitega. 

Lina hoolib väga Luchiast ja Hanonist. Ta on alati nõus aitama teisi. Ta armastab väga raamatut lugeda. Tema lemmikõppeaine on matemaatika. Lemmikvärv on roheline ja lemmiklill Liilia. Kõige rohkem meeldivad talle taimetoidud.

Lina muundumine
---------------

Merineitsina suudab Lina end muuta inimeseks, et viibida Maal. Kui teda ründab veedeemon, muutub ta iidoli vormi häälega Rohelise Pärli Hääl ja kasutab oma häält, et koletis võita.
**Professorite instituut** oli Tartu Ülikooli juures aastail 1828–1838 tegutsenud institutsioon Venemaa ülikoolidele õppejõudude ettevalmistamiseks.

Professorite instituut loodi 1828. aastal George Frederic Parroti eestvedamisel. Sellekohase taotluse esitas ta tsaar Nikolai I-le 1827. aastal. Vene rahvusest kandidaadid Professorite instituudi kahekümnele kohale valiti katsete alusel Moskva, Peterburi, Vilniuse, Kaasani ja Harkovi ülikoolist. Õpingud Tartu Ülikoolis kohalike professorite juhendamisel kestsid neli aastat, millele järgnes kaheaastane täiendus välismaa ülikoolides. Instituudi teise lennu komplekteerimine algas pärast esimese lennu välismaale saatmist 1832. aastal. Teises lennus oli Tartus kuus kasvandikku, kes suunati 1838. aastal ilma praktikata välismaal tööle Venemaa kõrgkoolidesse. Koolituse Professorite instituudis läbis kokku 22 professorit. 

Professorite instituudi töökogemusest sai alguse õppejõudude-juhendajate süsteem teadurite ettevalmistamisel. Instituudi kasvandike väitekirjad olid oluliseks panuseks teaduse arengusse. 1832. aastal kaitsesid instituudi kasvandikud seitse filosoofiadoktori, viis meditsiinidoktori, ühe õigusteaduste doktori ja kolm filosoofiamagistri väitekirja. Teise koosseisu kasvandikud kaitsesid kaks meditsiinidoktori väitekirja ning neli filosoofiadoktori väitekirja – kaks ajaloos ja kaks astronoomias. Tartu ülikooli Professorite instituudi kasvandikeks olid hilisemad tuntud teadlased ja Peterburi Teaduste Akadeemia liikmed kirurg Nikolai Pirogov, ajaloolane Mihhail Kutorga, astronoom Aleksei Savitš.

Viited
------

### Kirjandus

* Tartu Ülikooli ajalugu II, 1798–1918. Koostanud Karl Siilivask. Eesti Raamat, Tallinn, 1982.
**Vabamatsi** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külast voolab läbi Pale jõgi.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Pale jõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016)

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
Makseettepanekut kasutatakse maksekäsu kiirmenetluses, kui kohus rahuldab maksekäsu kiirmenetluse avalduse ja edastab maksekäsu kiirmenetluse avalduse koos vastuväite blanketiga võlgnikule, et võlgnikult küsida, kas ta tunnistab nõuet või mitte ja antakse võimalus nõue tasuda või nõudele vastuväide esitada.

  

Makseettepanekus peavad sisalduma vähemalt järgmised andmed:

(1) Maksekäsu kiirmenetluse avalduses olevad andmed:

1) poolte ja nende esindajate andmed;

2) kohtu andmed, kuhu avaldus esitatakse;

3) nõutav rahasumma, kusjuures eraldi tuleb märkida põhinõue ja kõrvalnõuded, viivise arvestamise korral viivise määr ja arvestamise kestus;

4) nõude aluseks olevate asjaolude lühikirjeldus;

5) tõendite lühikirjeldus, mida avaldaja saaks kasutada oma nõude tõendamiseks hagimenetluses;

6) kinnitus, et nõue on sissenõutav ega sõltu vastastikuse kohustuse täitmisest või et vastastikune kohustus on täidetud;

61) kinnitus, et avaldaja on esitanud andmed ausalt oma parimate teadmiste kohaselt ja on teadlik, et tahtlik valeandmete esitamine kohtule võib kaasa tuua kriminaalvastutuse;

7) kohtu, kes võib kohtualluvuse järgi maksekäsu esemeks oleva nõude lahendada hagimenetluses, korteriomandist või kaasomandist tulenevas asjas aga hagita menetluses, andmed.

(2) selgitus, et kohus ei ole põhjalikult kontrollinud, kas avaldaja võib nõude esitada;

(3) ettepanek tasuda väidetav võlg koos viivise ja makseettepanekus nimetatud menetluskuludega makseettepaneku kättetoimetamisest alates 15 päeva jooksul, makseettepaneku välismaal kättetoimetamise korral 30 päeva jooksul, kui võlgnik loeb esitatud nõuet põhjendatuks, või sama tähtaja jooksul kohtule teatada, kas ja millises ulatuses esitab võlgnik nõudele vastuväiteid;

(4) selgitus, et kohus võib makseettepaneku alusel koostada täitedokumendina maksekäsu, kui võlgnik ettenähtud tähtaja jooksul makseettepanekule vastuväidet ei esita;

(5) selgitus, et maksekäsu kiirmenetluse avalduse esitamisega peatub nõude aegumistähtaeg samamoodi hagi esitamisega;

(6) vastuväite esitamise juhuks teave, millisesse kohtusse asi menetleda antakse, koos märkega, et see kohus võib kontrollida, kas hagi talle allub.

  

**Viited**

Jurist Aitab. 

Tsiviilkohtumenetluse seadustik1 § 482. Riigiteataja.
Kõnnu lahingu mälestussammas
**Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas** on mälestusmärk, mis asub Kõnnu külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas. Sammas on püstitatud Kõnnu lahingus langenute mälestuseks. See on arvele võetud ajaloomälestisena.

Mälestussammas avati 27. juulil 1930. Nõukogude okupatsiooni ajal 1948. aastal sammas õhiti ja selle tükid maeti maha. 14. juulil 1988 kaevati samba tükid maa seest välja. Vana samba eeskujul tehti uus ligilähedase välimusega sammas. Uus mälestussammas avati 15. oktoobril 1988.

Sammas on 2,5 meetri kõrgune soklile asetatud obelisk. Tegu on algupärandi koopiaga. Sambal on tekst: "Seisa vaikides, / rändaja selle / samba ees / palvega. / Siin on Eestile / püha maa, / vaikselt pea / paljasta!" / Eesti vabadussõja / Kõnnu lahing / 17.–18. dets. 1918. a."

Viited
------

1. 1 2  Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas** |

* Vabadussõja Kõnnu lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
Bohumír Lomský
**Bohumír Lomský** (22. aprill 1914 České Budějovice – 18. juuni 1982 Praha) oli Tšehhoslovakkia sõjaväelane ja riigitegelane.

Bohumír Lomský oli pärit plekksepa perekonnast. 1933. aastal lõpetas ta kiitusega reaalgümnaasiumi ja asus seejärel Tšehhoslovakkia armee teenistusse. 1934–1936 õppis ta Hranice Sõjaväeakadeemias. 1938. aastal õppis ta lennukoolis lennuvaatlejaks. Pärast Tšehhi okupeerimist Saksamaa poolt põgenes Lomský 1939. aasta augustis Poolasse. Pärast Poola idaosa okupeerimist Nõukogude Liidu poolt ta interneeriti. Nõukogude Liidus osales ta Tšehhoslovakkia armeekorpuse loomisel. Võttis idarindel osa lahingutegevusest. 1946–1947 õppis Lomský Moskvas Vorošilovi nimelises Sõjaväeakadeemias. 1947–1949 oli ta Tšehhoslovakkia armee peastaabi operatiivosakonna juhataja. 1949–1950 teenis ta 2. jalaväediviisi komandörina. 1950. aasta oktoobris sai Bohumír Lomský 1. sõjaväeringkonna staabiülemaks, hiljem oli Brnos Sõjaväe tehnilise Akadeemia rektor. Alates 25. septembrist 1953 oli Bohumír Lomský Tšehhoslovakkia kaitseministri esimene asetäitja.

Bohumír Lomský oli 25. aprillist 1956 kuni 9. aprillini 1968 Tšehhoslovakkia kaitseminister.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. veebruar 2017. Vaadatud 5. veebruaril 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Taani erakonnast; Brasiilia erakonna kohta vaata Sotsialistlik Rahvapartei (Brasiilia)* |

---

**Sotsialistlik Rahvapartei** (taani keeles *Socialistisk Folkeparti*, SF) on Taani sotsialistlik ja roheline partei.

Ajaloost
--------

Sotsialistliku Rahvapartei asutas 1959. aastal Aksel Larsen. Larsen oli endine Taani Kommunistliku Partei esimees. Larsen vabastati kommunistlikust parteist, kuna ta kritiseeris Ungari 1956. aasta revolutsiooni mahasurumist NSV Liidu poolt.

SF sai 1960. aasta Taani parlamendivalimistel 11 kohta, kui Taani KP kaotas kõik oma 6 kohta. 1964. aastal kaotas SF ühe koha. 1966. aastal sai SF kokku 20 kohta ja nad moodustasid koos Sotsiaaldemokraatidega vähemusvalitsuse. Valitsus kestis aasta ja viis SF kaheks jagunemisele ja 1968. aasta valimistel sai SF vaid neli kohta. 

1969–1973 oli SF esimees Sigurd Ømann. 1973–1993 Gert Petersen. 1994–2004 Holger K. Nielsen, 2005–2012 Villy Søvndal ja 2012–2014 Annette Vilhelmsen. 2014. aastast on partei esimees Pia Olsen Dyhr.

2011. aasta parlamendivalimistel said nad 16 kohta Folketingis. 2007. aasta parlamendivalimistel sai SF 24 kohta ja 13,1% häältest. 2005. aasta parlamendivalimistel said nad vaid 11 kohta. 

SFl on ka üks liige Euroopa Parlamendis ja 2004. aastal oli sellega parteisisene konflikt, kuna partei soovis osaleda Vasakrohelises fraktsioonis, aga valitud poliitik astus hoopis rohelisse fraktsiooni.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2016 | jäähoki |

**Brendan Gallagher** (sündinud 6. mail 1992 Edmontonis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Montreal Canadiens ründajana paremäärel. Ta on klubi meeskonna asekapten.

Aastatel 2008–2012 mängis ta Western Hockey League'i klubis Vancouver Giants.

2010. aastal valis Canadiens ta NHL-i *draft* '​is 147. valikuna.

Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta American Hockey League'i klubis Hamilton Bulldogs. NHL-i hooaja alguses debüteeris ta 2013. aasta jaanuaris Canadiensi meeskonnas. Esimese värava lõi ta NHL-is 27. jaanuaril 2013 mängus New Jersey Devilsi vastu. Debüüthooajal lõi Gallagher NHL-is 14 väravat ja andis 13 väravasöötu ning valiti uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*NHL All-Rookie Team*).

2016. aastal tuli Gallagher Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

Välislingid
-----------

* Brendan Gallagher NHL.com lehel
* Brendan Gallagher hockeydb.com lehel
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Tšehhoslovakkia |
|  |
|
| Kuld | 1960 | I kergekeskkaal |
| 2. ring | 1964 | II kergekeskkaal |
| 2. ring | 1968 | II kergekeskkaal |
|  |
| 1. ring | 1961 | II kergekeskkaal |
| Pronks | 1963 | II kergekeskkaal |
| Kuld | 1967 | II kergekeskkaal |

**Bohumil Němeček** (2. jaanuar 1938 Tábor, Tábori vald, Tábori ringkond, Lõuna-Tšehhi maakond – 2. mai 2010 Ústí nad Labem) oli Tšehhoslovakkia poksija. 

Ta oli kokku vähemalt kahekordne Tšehhoslovakkia meister aastatel 1959–1960.

Němeček võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Pertti Purhosele (Soome) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Němeček võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 17. Euroopa meistrivõistlustel (Rooma, 1967) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) pronksmedali 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ričardas Tamulisele (NSV Liit) ning osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Jean Josselinile (Prantsusmaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Isiklikku
---------

Ta oli rahvuselt tšehh.

Viited
------

1. ↑  17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Rooma 1960. Tulemused inglise keeles
2. ↑  18. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tōkyō 1964. Tulemused inglise keeles
3. ↑  19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles
4. ↑  17. Euroopa meistrivõistlused poksis. Rooma 1967. Tulemused inglise keeles
5. ↑  15. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 1963. Tulemused inglise keeles
6. ↑  14. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1961. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Bohumil Němeček saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Arendonk** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.

* 
* 
* 
* 
* KunstiakadeemiaKunstiakadeemia

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2020

Välislingid
-----------

 Arendonk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Antwerpeni provintsi vallad

Aartselaar **·** Antwerpen **·** Arendonk **·** Baarle-Hertog **·** Balen **·** Beerse **·** Berlaar **·** Boechout **·** Bonheiden **·** Boom **·** Bornem **·** Borsbeek **·** Brasschaat **·** Brecht **·** Dessel **·** Duffel **·** Edegem **·** Essen **·** Geel **·** Grobbendonk **·** Heist-op-den-Berg **·** Hemiksem **·** Herentals **·** Herenthout **·** Herselt **·** Hoogstraten **·** Hove **·** Hulshout **·** Kalmthout **·** Kapellen **·** Kasterlee **·** Kontich **·** Laakdal **·** Lier **·** Lille **·** Lint **·** Malle **·** Mechelen **·** Meerhout **·** Merksplas **·** Mol **·** Mortsel **·** Niel **·** Nijlen **·** Olen **·** Oud-Turnhout **·** Putte **·** Puurs-Sint-Amands **·** Ranst **·** Ravels **·** Retie **·** Rijkevorsel **·** Rumst **·** Schelle **·** Schilde **·** Schoten **·** Sint-Amands **·** Sint-Katelijne-Waver **·** Stabroek **·** Turnhout **·** Vorselaar **·** Vosselaar **·** Westerlo **·** Wijnegem **·** Willebroek **·** Wommelgem **·** Wuustwezel **·** Zandhoven **·** Zoersel **·** Zwijndrecht
Kubera
**Kubera** (**Kuvera**, **Kuber**) loetakse jumaluseks, kes valitseb rikkusi ja meie toitu. Põhjas asub Uttaradisha, kus ta asub ja on valitsejaks vastavalt Hindu mütoloogiale. Kasutatakse ka väljendit ***Natakubera*** (väänatud ja vormist väljas), kuna ta juhib jakshaste armeed. Nimetatakse ka jaksharadžaks.

Teda kutsutakse ka nimega **Dhanapati**, rikkurite jumal. Kubera isaks oli erak *Vishrava* (kutsutakse Vaishravana) ja tema noorem vendadest Ravana on Lanka valitseja. Enda kasina ja tagasihoidliku elustiili pärast kuna see rahatuses virelemine kestis Kuberal aastatuhandeid annetas Brahma talle surematuse ja tegi endisest sandist ja kerjusest Rikkuste jumala. Kuberat peetakse nimelt **rikkuste hoidjaks**, **valitsejaks** ja **varade kaitsjaks**, kes siis jagab seda kraami neile, kellele karma poolt on ette nähtud.

Kui Brahma tegi Kuberast taevaste kassapidaja ja raamatupidaja andis ta Kuberale kui uuele jumalusele Lanka (Tseilon) elupaigaks.

Nii räägib sellest Mahabharata. Lisaks maavaldusele Tseiloni näol andis Brahma Kuberale omapärase liiklusvahendi (pushpaka) mis olevat mõõtmetelt olnud üüratu ja liikus "vastavalt omaniku soovile imekiiresti". Kui Ravana vallutas vanema venna Kubera valdused Lankal, kolis Kubera koos enda imelise liiklusaparaadiga Himaalaja mägedesse Alaka linna elama. Teine versioon Kubera kolimisest lankalt räägib, et ta asus elama hoopis Kailashi mäele, kus asub tema imeilus aiaparadiis Chaitarath, mille ehitas Kuberale Vishwakarma.

Kubera laenas omal ajal raha *Venkateshwara* ehk Višnule, kui too abiellus Padmavati-ga. Sellest hinduismis traditsioon, kus usulised annetavad raha Višnule, et too saaks enda pulma võlga tasuda taevasele varakambri valvurile Kuberale. Vishnupurana väitel pidi see taevase võla tagasimaksmine kestma kali juga aegade lõpuni ja hinduistide taskust tuleb see raha, mis läheb jumal Višnu pulma võla katteks.
Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad

◄ |
1. aastatuhat |
**2. aastatuhat**
| 3. aastatuhat
   

◄ |
12. sajand |
13. sajand | **14. sajand**
| 15. sajand
| 16. sajand
| ►  

1300. aastad |
1310. aastad |
1320. aastad |
1330. aastad |
1340. aastad |
1350. aastad |
1360. aastad |
1370. aastad |
1380. aastad |
1390. aastad



**14. sajand** ehk **XIV sajand** **pKr** ehk **m.a.j.** on kristliku ajaarvamise neljateistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1301 ja lõppes 31. detsembril 1400.

Sündmused
---------

* Leedu riigi laienemine Musta mereni ja Suurvürstiriigi kujunemine

Inimesed
--------

* Algirdas
* Dante Alighieri
* Edward III
* Gediminas
* Jogaila
* Karl IV
* Margrete I
* Valdemar IV Attertag
* Winrich von Kniprode

Avastused, leiutised ja uuendused
---------------------------------

* ...

Kümnendid ja aastad
-------------------

1300. aastad: (1300), 1301, 1302, 1303, 1304, 1305, 1306, 1307, 1308, 1309

1310. aastad: 1310, 1311, 1312, 1313, 1314, 1315, 1316, 1317, 1318, 1319

1320. aastad: 1320, 1321, 1322, 1323, 1324, 1325, 1326, 1327, 1328, 1329

1330. aastad: 1330, 1331, 1332, 1333, 1334, 1335, 1336, 1337, 1338, 1339

1340. aastad: 1340, 1341, 1342, 1343, 1344, 1345, 1346, 1347, 1348, 1349

1350. aastad: 1350, 1351, 1352, 1353, 1354, 1355, 1356, 1357, 1358, 1359

1360. aastad: 1360, 1361, 1362, 1363, 1364, 1365, 1366, 1367, 1368, 1369

1370. aastad: 1370, 1371, 1372, 1373, 1374, 1375, 1376, 1377, 1378, 1379

1380. aastad: 1380, 1381, 1382, 1383, 1384, 1385, 1386, 1387, 1388, 1389

1390. aastad: 1390, 1391, 1392, 1393, 1394, 1395, 1396, 1397, 1398, 1399

1400
Steven Taylor 2007. aastal Newcastle Unitediga treenimas
**Steven Vincent Taylor** (sündinud 23. jaanuaril 1986 Londonis) on endine Inglismaa jalgpallur (kaitsja).

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Newcastle Unitedis, millega liitus 1995. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2003–04. Ta mängis Newcastle Unitedis kokku 13 hooajal, millest kõigil peale hooaja 2009–10 Inglismaa kõrgliigas.

Pärast Newcastle Unitedis lahkumist mängis ta Major League Socceri klubis Portland Timbers, Inglismaa esiliigas Ipswich Townis, Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Peterborough United, India kõrgliiga klubis Odisha ja Austraalia kõrgliiga klubis Wellington Phoenix. Jalgpallurikarjääri lõpetas Taylor 2021. aasta septembris.

Inglismaa jalgpallikoondises Taylor ei mänginud, kuid ta kuulus aastaid Inglismaa noortekoondistesse.

Viited
------

1. ↑  "Wellington Phoenix defender Steven Taylor retires days after being named captain". stuff.co.nz. 28.9.2021. Vaadatud 20.10.2021

Välislingid
-----------

 Steven Taylor – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Arengutreening** ehk **kootsing** (inglise keeles *coaching*) on arengunõustamine, mõtteviiside muutumist soodustav ja loominguline koostöö juhendaja ja kliendi vahel, mille sihiks on võimete ja võimaluste täielikum kasutamine.

Nimetetus
---------

2016. aastal korraldatud sõnavõistlusel leiti inglise sõna *coaching* eestikeelseks vasteks "kootsing". Hiljem valiti "kootsing" 2016. aasta kolesõnaks.

Olemus
------

Arengutreeningu puhul ei tegelda ravimise või tervendamisega, ei analüüsita kellegi hingeelu või kunagisi probleeme ega lahendata konflikte. Selle puhul anta hinnanguid ega pakuta lahendusi ning see pole ka kellegi treenimine mingi kindla eesmärgi saavutamiseks. 

See on abi ja toetus, paindlik lähenemine inimese enda arusaamistele ja vajadustele. Tegeldakse sellega, mis toimub just nüüd ja siin, ollakse suunatud tulevikku ning seatakse eesmärke. Sellega aidatakse inimesel ise aru oma probleemidest ja leida lahendusi.

Sihid
-----

* Takistusi ületades liikuda sihikindlalt
* Saavutada soovitud tulemusi.
* Aidata kasutada ressursse kõige efektiivsemal ja paremal viisil.
* Juhtida muudatusi elutervelt.
* Inspireerida, tekitada sisemist jõudu ja tasakaalu.

Tulemused
---------

* Inimene teeb tööd tulemuslikumalt, rõõmuga ja jätkusuutlikult.
* Inimene kasutab oma oskusi ja omadusi teadlikumalt ja efektiivsemalt.
* Inimene tuleb toime keeruliste olukordadega.

Juhendaja
---------

Juhendaja on eriväljaõppega asjatundja, kelle haridus, kogemused, tase vastavad ICF, EMCC, ESCÜ, või sarnase ühenduse poolt määratletud standarditele.

Juhtide nõustamine
------------------

Tihtipeale vajavad juhid enda kõrvale arengunõustajat selleks, et treenida inimeste juhtimisega seotud oskusi ja saada tänu sellele oma töös tõhusamaid tulemusi. Juhendaja on ühtlasi neutraalne spetsialist, kes peegeldab ja abistab juhti tema igapäevatöös ja tegemistes – aidates tal märgata erinevaid mustreid ja vaatenurki.

Meeskonna arendamine
--------------------

Meeskonnatöös on arengunõustaja abiks nii koostöö tõhustamisel ja -kultuuri kujundamisel kui ka muudatuste juhtimisel.
Tüüpilised teemad meeskonna nõustamisel on infovahetus, rollid ja tööjaotus, koostööoskused ja konfliktid – kusjuures lähtutakse alati meeskonna konkreetsetest vajadusest.

Juhtimine
---------

Juhid õpivad ise oma igapäevase töö käigus kasutama arengunõustaja poolt soovitatud meetodeid ja vahendeid selleks, et toetada oma töötajate arengut ja tõsta efektiivsust. Sellist juhtimisstiili kasutav juht kasvatab töötajates eneseusku, motivatsiooni ning inimesi toetades ja neisse uskudes on ta ka ise seeläbi parem juht.

Selliseid juhtimismeetodeid saab õppida nii isikliku juhendaja abil kui ka spetsiaalse väljaõppega.

Viited
------

1. ↑  Definitsioon: International Coach Federation.
2. ↑  Eesti Supervisiooni ja Coachingu Ühingu definitsioon.
3. ↑  Coaching’i sõnavõistlus 2016
4. ↑  Rain Kooli. Kolesõna 2016 on "kootsing" ERR Uudised, 02.05.2017.
5. ↑  "The International Coach Federation".
6. ↑  "European Mentoring & Coaching Council".
7. ↑  "Eesti Supervisiooni ja Coachingu Ühing".
Litšid
Viljad koos seemnega
**Litši** on hiina litšipuu (*Litchi chinensis*) vili.

Hiina litšipuu on Lõuna-Hiinas kasvav kõrge igihaljas puu. 

Litšipuu vili on 2–5 cm läbimõõduga, kaetud õhukese roosaka või punaka koorega, mis on väljast kare ja seest sile. Viljaliha on läbipaistev, mahlane, väga aromaatne ja magus. Vilja sees on sile kergelt eemaldatav pruun mittesöödav seeme.

Litšisid süüakse toorelt, konservituna, kuivatatult või suhkrustatult. Hiina köögis kasutatakse neid sageli koos liha- või kalatoitudega.

Litši söödavad osad sisaldavad 100 g kohta 72 mg C-vitamiini. Keskmiselt 9 vilja katavad täiskasvanud inimese C-vitamiinivajaduse. 100 g litši söödavaid osi (selleks on vaja 8 keskmist vilja) sisaldab 276 kJ energiat, 16,5 g süsivesikuid, 1,3 g kiudaineid, 0,8 g valke, 0,4 g rasva, 31 mg fosforit, 10 mg magneesiumi ja 5 mg kaltsiumi. Viimast kolme sisaldavad litšid suhteliselt vähe, 100 g kohta alla 5% soovitatavast päevasest kogusest, nii et muid toite tuleb kindlasti lisaks süüa. Söödavad osad moodustavad vilja massist keskmiselt 60%.

Nagu enamik taimetoite, sisaldavad litšidki vähe küllastunud rasvu ja naatriumi ning kolesterooli ei sisalda üldse. Litšid sisaldavad mõõdukas koguses polüfenoole, rohkem kui teised puuviljad.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Litši** |

* Lychee (inglise keeles)
Steven Bergwijn (2017)
**Steven Charles Bergwijn** (sündinud 8. oktoobril 1997 Amsterdamis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Hollandi kõrgliigaklubis Amsterdami Ajax ja Hollandi jalgpallikoondises.

Aastatel 2005–2011 kuulus ta Ajaxi noorteakadeemiasse, kuid liitus seejärel PSV Eindhoveniga. PSV Eindhoveni põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2014/15. Enam hakkas ta klubi põhimeeskonnas mänguaega saama hooajal 2016/17. Hooajal 2017–18 lõi Bergwijn Hollandi kõrgliigas kaheksa väravat ja andis kaheksa väravasöötu. Samal aastal tuli ta PSV Eindhoveniga Hollandi meistriks. Järgmisel hooajal lõi ta Hollandi kõrgliigas 14 väravat ja andis 12 väravasöötu.

2020. aasta jaanuaris sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Tottenham Hotspur. Üleminekusumma oli 26,7 miljonit naelsterlingit.. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta 2. veebruaril 2020 mängus Manchester City vastu ja lõi selles mängus kohe ka värava.

2022. aasta juulis naasis Bergwijn Hollandi kõrgliigasse, kui sõlmis viieaastase lepingu Ajaxiga. Üleminekusumma oli 31,25 miljonit eurot, millega oli tegu suurima üleminekuga Hollandi kõrgliigasse. Eelmine rekord pärines 2021. aastast, kui Ajax ostis 22,5 miljoni euro eest Sébastien Halleri.

2014. aastal võitis Bergwijn Hollandi kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel hõbemedali ja ta valiti turniiri parimaks mängijaks. Hollandi jalgpallikoondises debüteeris ta 13. oktoobril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Saksamaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 4. septembril 2020 Rahvuste Liiga mängus Poola vastu.

Saavutused
----------

PSV
* Eredivisie: 2015–16, 2017–18
* Johan Cruijff Schaal: 2016

Viited
------

1. ↑  Young, Alex (30. jaanuar 2020). "Tottenham sign Steven Bergwijn from PSV in deal worth £26.7m". *Evening Standard*. Vaadatud 2. veebruaril 2020.
2. ↑  "Bergwijn naar Ajax; met 31,25 miljoen duurste eredivisiespeler ooit". *Nederlandse Omroep Stichting* (hollandi). 8. juuli 2022. Vaadatud 8. juulil 2022.
**Glasuuripealne maal** on glasuuripealsete värvide või ka emailidega tehtud maaling glasuuritud ja glasuurpõletatud keraamilistel, tavaliselt portselanist tehtud esemetel. Sageli nimetatakse seda tehnikat ka portselanmaaliks. Glasuuripealne maal on üks kolmest keraamika maalimise tehnikast koos glasuurialuse ja glasuurisisese maaliga.

Glasuuripealsete värvide kinnitumiseks põletatakse esemeid pärast maalimist küllaltki madalal temperatuuril (700–850 °C). See võimaldab saavutada laia ja elava värvide paleti, sest teatud värvides sisalduvad metalliühendid ei põle sellisel kuumusel välja. Ühtlasi lubab see tehnika teha nii palju põletusi, kui lõpptulemuse saavutamiseks on vaja. Väga huvitavaid efekte annab ka lüstri kasutamine.

Ajalugu
-------

Glasuuripealse maali tehnika võeti kasutusele Hiinas Cizhous, 12. sajandi lõpust 13. sajandi esimeste aastateni (Jini dünastia). Maaliti peamiselt rahvalikke angobeeritud kivinõuesemeid, harva ka portselani. Kasutati rauapunast, kollast ja rohelist tooni.

Samal ajal hakati seda tehnikat iseseisvalt kasutama ka Pärsias. Erinevalt Hiinast maaliti seal frittkeraamikast luksusesemeid ja värvivalik oli suurem.

Portselanmaali hakati tegema hiljem, 14.–15. sajandil Lõuna-Hiinas.

Keiserlik portselan
-------------------

Teostus
-------

Hiina portselan. Mingi dünastia
Glasuuripealne maal. Louvre'i muuseum
Tänapäeval on palju tootjaid, kes teevad glasuuripealse maali jaoks vedelaid värve.

Professionaalsed portselanimaalijad segavad ise värve vedelaks pastaks, kasutades tärpentini, suhkruvett või selleks toodetud vedelikke. Isesegatud värvid on palju nüansirikkamad kui poest ostetud (näiteks Botz), kuid värvide kasutamine ja segamine vajavad hea tulemuse saamiseks kogemust.

Vaata ka
--------

* Glasuurialune maal
* Email
* Kakiemon
* Cizhou keraamika

Viited
------

1. ↑  Nigel Wood (1999). *Chinese Glazes: Their Origins, Chemistry, and Recreation*. A & C Black Ltd. Lk 229.
**Georgi Golst** (9. september 1909 Peterburi – 16. november 1998 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja eesti insener.

Ta sündis raudteeinseneri perekonnas. Ta on maetud Peterburis.

Hariduskäik
-----------

Georgi Golst lõpetas Leningradi Eragümnaasiumi 1926 ja Leningradi Raudteeinseneride Instituudi raudteesildade ehituse erialal 1930.

Ta sai tehnikakandidaadiks 1951 ja tehnikadoktoriks 1963 (see kraad kinnitati 1966).

Ta läbis täiendõppe Leningradi Riiklikus Ülikoolis 1972.

Töökäik
-------

Teenistuskäiku alustas ta Novosibirski raudteel ehitusinsenerina 1930–1931. 1932–1933 oli ta ajateenistuses Punaarmees, seejärel insener projekteerimisinstituutides Lentransprojekt ja Promtransprojekt 1933–1945. 

Ta oli Leningradis Sõjaväetranspordi Akadeemias ehitusmehaanika kateedri õppejõud 1945–1964, dotsent alates 1952 ja professor alates 1958.

Tallinna Polütehnilises Instituudis töötas ta 1964–1990. Ta oli teoreetilise mehaanika kateedri professor ja kateedrijuhataja 1964–1981 ning konsultantprofessor 1981–1990.

Tema teadustöö põhisuunad olid raudteesildade staatika ning varrassüsteemide dünaamika ja mehaanika.

Ta avaldas üle 60 publikatsiooni, sealhulgas monograafia ja õpikuid.

Liikmesus
---------

* NSV Liidu Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi teoreetilise mehaanika teaduslik-metoodilise nõukogu liige
* Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeeriumi teaduslik-metoodilise nõukogu liige
* Balti NSV-de teoreetilise mehaanika teaduslik-metoodilise piirkondliku büroo esimees
* TPI Filmiklubi asutajaid 1966, juhatuse liige ja konsultant
* Tallinna Teadlaste Maja liige

Tunnustus
---------

* 1974 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri TTÜ Filmiklubi eduka tegevuse eest
* 1980 – Nõukogude Eesti preemia (kollektiivne)
* 1981 – orden "Austuse märk"

Kirjandus
---------

* ENE 1970, 2
* "Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986". Tallinn 1986. Lk 164, 217–218, 371–372, 380
* ENE 1988, 3
* Mehaanikainseneride koolitus 1918-1998. TTÜ. 1998. Lk 34, 79, 82–83, 164
* ETBL 2000, 1

Välislingid
-----------

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Viru-Jaagupi pastoraat**, ka Jakobi kiriku mõis (saksa keeles *Pastorat St. Jakobi, Kehl, Jakobi-Pastorat*) oli pastoraat Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Viru-Jaagupi alevikus.

Pastoraadi peahoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Viited
------

1. ↑  Viru-Jaagupi pastoraat kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.09.2015)

Välislingid
-----------

* Viru-Jaagupi pastoraadi peahoone kultuurimälestiste riiklikus registris

Viru-Jaagupi kirik
Viru-Jaagupi kihelkond

**Kirik**: Viru-Jaagupi  

**Mõisad**: Aravuse mõis | Aru mõis | Immersoo mõis | Inju mõis | Inju-Aru mõis | Karila mõis | Kulina mõis | Kupna mõis  | Küti mõis | Meriküla mõis | Mõdriku mõis | Männikvälja mõis | Puka mõis | Põlula mõis | Põlula-Uuemõisa mõis | Rasivere mõis | Roela mõis | Roosna mõis | Rosentali mõis | Rägavere mõis | Tudu mõis | Vaeküla mõis | Vana-Aru mõis | Vinni mõis | Viru-Jaagupi kirikumõis | Voore mõis | Võlumäe mõis | Ädara mõis
**TIFF** või **TIF** (lühend ingl k sõnadest *Tagged Image File Format*) on rasterkujutiste tihendamata või kadudeta tihendamise failivorming. 

Selle töötas välja firma Aldus Corporation 1980. aastate keskel skannerite ja kirjastamise tarkvarana. Adobe Systems võttis selle kui mitmekülgselt ja paindlikult kasutatava vormingu üle 1994. aastal.

Vormingut kasutatakse laialdaselt rasterpiltide (eriti fotode) salvestamiseks ja edastamiseks tarbegraafika, kirjastamise ja polügraafia ettevõtetes, sest see toetab CMYK-värvimudelit (suurim värvisügavus kuni 32 bitti värvikomponendi kohta). Samuti on võimalik töödelda RGB-signaale (vastavalt 24 bitti). 

TIFFi rakendusvaldkonda kuulub samuti dokumentide (sealhulgas ka ühevärviliste tehniliste jooniste) arhiivimine, sest nii säilivad need edaspidiseks kasutamiseks ja töötlemiseks algsel kujul.

Kuna TIFF-failid on pakkimata või ainult vähesel määral (nt neljakordselt) kadudeta tihendatud, siis on nad palju andmemahukamad kui näiteks vastavad JPEG-failid.

Vaata ka
--------

* Rastergraafika
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Bulgaaria |
|  |
| Veerand-finaal | 1971 | Helveskaal |
| Riik |  | Bulgaaria |
|  |
| Kuld | 1972 | Kärbeskaal |
| 3. ring | 1976 | Kärbeskaal |

Georgi Kostadinov (2013).
**Georgi Harlampiev Kostadinov** (bulgaaria keeles *Георги Харалампиев Костадинов*; sündinud 3. märtsil 1950 Burgasis) on Bulgaaria endine poksija.

Kostadinov oli vähemalt neljakordne Bulgaaria meister: helveskaalus (kuni 48 kg) aastatel 1969 ja 1971 ning kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1975 ja 1976. 

Kostadinov võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene Bulgaaria poksija, kes on olümpiamängudel võitnud kuldmedali ja tulnud olümpiavõitjaks.

Kostadinov osales helveskaalus (kuni 48 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Jose Escuderole (Hispaania) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  Bulgaaria 24. meistrivõistlused poksis. Sofia 1969. Tulemused inglise keeles
2. ↑  Bulgaaria 26. meistrivõistlused poksis. 1971. Tulemused inglise keeles
3. ↑  Bulgaaria 30. meistrivõistlused poksis. 1975. Tulemused inglise keeles
4. ↑  Bulgaaria 31. meistrivõistlused poksis. Varna 1976. Tulemused inglise keeles
5. ↑  20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles
6. ↑  21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles
7. ↑  19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Georgi Kostadinov saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
Lume- ja jääkihtide vaatlemine Fox Fonna liustikul Svalbardil, mis võimaldab koguda teavet varasemate ilmastikuolude kohta.

**Glatsioloogia** on teadus, mis uurib peamiselt liustikke.

Glatsioloogia alla kuulub tegelikult kogu maapinnal oleva jää uurimine, kuid liustikud moodustavad sellest tähtsaima ja uurituima osa, mistõttu nimetatakse glatsioloogiat mõnikord ka **liustikuteaduseks**. Ei saa märkimata jätta, et glatsioloogial on ka kolmas nimetus – **jääteadus**.[*viide?*]

Glatsioloogiaga tegelevad **glatsioloogid**. Glatsiolooge ühendab 1936. aastal asutatud Rahvusvaheline Glatsioloogia Ühing.

Tuntud glatsiolooge
-------------------

* Louis Agassiz
* Sigurður Þórarinsson
* Jens Esmark
* Boriss Fedtšenko
* James David Forbes
* Mihhail Grosvald
* Aleksandr Kemmerih
* Vjatšeslav Koništšev
* Vladimir Kotljakov
* Louis Lliboutry
* Louis Rendu
* Aleksei Rudoi
* Wilhelm Sievers
* Olga Solomina
* Mihhail Tronov
* John Tyndall
* Ignaz Venetz
* Natalja Voloditševa

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Glatsioloogia** |
**TGS Baltic** (endise nimega **VARUL**; ka **Tark & Co** ja **Advokaadibüroo Tark Grunte Sutkiene**) on majandusõigusele keskendunud advokaadibüroo, millel on kontorid Tallinnas, Tartus, Riias ja Vilniuses. Seal töötab ligi 150 advokaati ja juristi.

Advokaadibüroo Varul asutati 1994. aastal. 2017. aastal sai advokaadibüroo Varulist TGS Baltic. 2016 aastal partnerluskokkuleppe allkirjastanud advokaadibüroo Varul ning varem Aare Targa advokaadibürooga koostööd teinud Läti advokaadibüroo Grunte ja Leedu suuruselt teine advokaadibüroo Sutkiene läksid 8. mail 2017 üle ühisele kaubamärgile TGS Baltic.

2020. aasta algusest on advokaadibüroo TGS Baltic juhtivpartner Sander Kärson, lisaks on büroos vanempartner Paul Varul, partnerid Martin Tamme, Helmut Pikamets, Leonid Tolstov, Peeter Viirsalu, Kadri Kallas, Kirsti Pent ja assotsieerunud partnerid Triin Kaurov, Martti Peetsalu ning Chirag Mody.

Varasem ajalugu
---------------

2008. aastal lõid Eesti, Läti ja Leedu advokaadibürood Tark & Co, Loze, Grunte & Cers ja Sutkienė ning Pilkauskas & Partners Balti riikide äriõiguse ühenduse TLS Alliance.

2016. aastal teatas 1991. aastal asutatud Tark & Co ning 2010. aastast Tark Grunte Sutkiene ärinime all tegutsenud büroo, et jaguneb kaheks ning partnerid jätkavad tegevust eraldi büroodes: Aare Tark jätkab juhtivpartnerina advokaadibüroos TARK (partneritena liitusid Allar Aru, Tanel Tark, Marit Savi, Hannes Küün ja Lada Riisna) ning Hannes Vallikivi juhtivpartnerina büroos TGS (partnerid Hannes Vallikivi, Erki Kergandberg, Toomas Taube, Margo Lemetti, Piret Blankin ja Rolan Jankelevitš, lisandusid Elmer Muna ja Andres Siigur), millest hiljem sai advokaadibüroo Derling. Samal ajal büroost lahkunud partner Risto Vahimets liitus advokaadibürooga Raidla Ellex.

Selle tulemusena 2016. aastal partnerluskokkuleppe allkirjastanud advokaadibüroo Varul, varem Aare Targa advokaadibürooga koostööd teinud Läti advokaadibüroo Grunte ja Leedu suuruselt teine advokaadibüroo Sutkiene läksid 8.05.2017 üle ühisele kaubamärgile TGS Baltic.

Peale oma büroode kolmes Balti riigis on TGS Balticul pikaajalised partnerlussuhted Valgevene suurima advokaadibürooga Vlasova Mikhel & Partners.

Büroost
-------

Neli bürood:

* Tallinnas
* Tartus
* Riias
* Vilniuses

Viited
------

1. ↑  "Advokaadibüroo Varul on tänasest TGS Baltic". 08.05.2017.
2. ↑  Sirje Niitra. Advokaadibüroo Tark & Co liitus Balti äriõiguse ühendusega Postimees, 02.09.2008.
3. ↑  "Advokaadibüroodes käib pereheitmine". Äripäev, 26.07.2017. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|aeg=` (juhend)
4. ↑  Kadri Hansalu Eesti üks suurimaid advokaadibüroosid lagunes kaheks Postimees, 13.04.2016.
5. ↑  Advokaat Risto Vahimets vahetab bürood Postimees, 08.04.2016.

Välislingid
-----------

* Advokaadibüroo TGS Baltic
* Kadri Hansalu. Eesti üks suurimaid advokaadibüroosid lagunes kaheks Postimees, 13. aprill 2016
**"Polaarjoone sangarid"** on Soome 2010. aasta komöödiafilm, mille režissöör on Dome Karukoski.

Sisu
----

Lapimaa mees Janne saab tüdruksõbralt Inarilt viiskümmend eurot uue digiboksi jaoks: õhtul tuleb telekast "Titanic", mida ei saa ühelgi juhul vaatamata jätta. Baari põigates kohtab Janne sõpru ja raha kaob nagu mutiauku. Kodus ootab ultimaatum: kui järgmise päeva hommikuks kodus digiboksi pole, kolib Inari välja ja jutul lõpp. Poistel ei jää muud üle kui tuunitud Sierra garaažist välja lükata ning läbi Lapimaa öö Rovaniemi poole kihutada. Tee peal tuleb kolmel töötul semul ka välja mõelda, kuidas elektroonikaostu finantseerida. Peatuma sunnivad ahvatlevad spaahotellid, vene uusrikkad, politseinikud ja põhjapõdrad, pealekauba veel Inari kunagine austaja, kellel on oma salaplaanid.

Osades
------

* Jussi Vatanen – Janne
* Jasper Pääkkönen – Kapu
* Timo Lavikainen – Räihänen
* Pamela Tola – Inari
* Kari Ketonen – Pikku-Mikko
* Miia Nuutila – Marjukka

Tunnustus
---------

* 2011 Jussi auhind

Viited
------

1. ↑   2012. aasta PÖFFI leht filmi kohta.]
**Karl (Kaarel) August Baars** (13. märts 1875 Iigaste mõis – 27. veebruar 1942 Kirovi oblast) oli eesti advokaat ja poliitik.

Baars lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1900. aastal. 1903. aastast alates oli tema alaline elukoht Viljandi, kus ta töötas vandeadvokaadina.

Karl August Baars oli 1917. aasta märtsist Viljandi miilitsaülem, Ajutise Viljandi Maakonnanõukogu abiesimees 27. novembrist 1918–1919, Viljandi linnavolinik 1917. aastast, Viljandi Maakonnanõukogus aastast 1921.

Karl Baars kuulus Maanõukogusse, Asutavasse Kogusse ning oli I, II, III, IV ja V Riigikogu liige.

Valitsuse tööst võttis Baars osa rahaministrina, pidades seda ametit 26. oktoobrist 1920 kuni 25. jaanuarini 1921 ja 1. aprillist kuni 14. maini 1924. Samuti oli ta 1921. aastal 14. jaanuarist kuni 25. jaanuarini kohtuministri kohusetäitja.

Baars kuulus Tööerakonda ja alates 1932. aastast Rahvuslikku Keskerakonda. Ta oli Sakala Panga juhatuse esimees ja ajalehe Sakala peatoimetaja.

Karl August Baars arreteeriti NKVD poolt Viljandis 1941. Suri 1942. aastal Kirovi oblastis enne surmaotsuse täideviimist.

Viited
------

1. ↑  "Meie parlament ja aeg : okupatsiooniaastad". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2012. Vaadatud 20. juunil 2011.

Välislingid
-----------

* Kirjed biblioserveri andmebaasis
* Karl August Baars Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Tulihingeline eesti asja ajaja, Karl (Kaarel) August Baarsi abikaasa Frieda Sangernebo suri vaesuses ja üksilduses, sobranna.elu24.ee, 29. august 2017
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Tartu tänavast; Tallinna tänava kohta vaata artiklit Karl August Hermanni tänav (Tallinn), endise Narva Hermanni tänava kohta vaata artiklit Peterburi maantee.* |

---

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
K. A. Hermanni tänava lõpp, september 2012
K. A. Hermanni tänava algus 2017. aasta oktoobris
**Karl August Hermanni tänav** on tänav Tartus Tähtvere linnaosas. Tänav algab Jakobi tänavalt ning lõpeb Vikerkaare tänava ja Anna Haava tänava ristmikul. Tänav on 550 meetri pikkune.

Tänav on nimetatud Karl August Hermanni mälestuseks Tartu linnavolikogu otsusega 24. oktoobrist 1932, aastatel 1950–1989 Lauristini tänav, rahvasuus ka "professorite tänav".

K. A. Hermanni ja A. Haava tänava nurgal asub Karl Ristikivi Seltsi hoone, kirjanik Karl Ristikivi kunagine elupaik ja Karl Ristikivi Muuseumi endine maja.

Hermanni tänaval on elanud paljusid eesti tuntud tegelasi: klaverikunstnik Natalia Muižniek (Nata-Ly Sakkos, majas nr 3), helilooja Heino Eller, kirjanik Peet Vallak ja pedagoog Lauri Leesi (majas nr 5), õigusteadlane Helmut Kadari (maja nr 2a), õigusteadlane ja poliitik Igor Gräzin (maja nr 2), teatrijuhid Kaarel Ird ja Epp Kaidu (maja nr 4), Eesti peaminister Mart Siimann, keeleteadlased Arnold Kask ja Priidu Puusepp (majas nr 10), sporditegelane ja treener Fred Kudu (maja nr 13), kirjandusteadlane Ele Süvalep, Tartu Ülikooli rektor Feodor Klement, kriminaalõiguse professor Ilmar Rebane jt.
**Shimane prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas. Asub Jaapani mere kaldal.

Loodus
------

Shimane prefektuuri kuuluvad Oki saared. Suurimad järved on Shinji ja Nakaumi järv.

Sümbolid
--------

Shimane prefektuuri tunnuslind on laululuik (*Cygnus cygnus*), tunnuspuu on Thunbergi mänd (*Pinus thunbergii*) ja tunnuslill põõsaspojeng (*Paeonia suffruticosa*).

Haldusjaotus
------------

Shimane prefektuur on jaotatud 23 omavalitsusüksuseks, millest 8 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Gōtsu
* Hamada
* Hirata
* Izumo
* Masuda
* Matsue
* Ōda
* Yasugi

Viited
------

1. ↑  月報 ： しまね統計情報データベース, vaadatud 27.03.2021.

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
**Gretchen** Elizabeth **Carlson** (sündinud 21. juunil 1966 Minnesotas Anokas) on USA teleajakirjanik ja endine Miss America. Ta on Fox News Channeli saate "Fox & Friends" kaassaatejuht.

Carlson kasvas üles Minnesota osariigis Anokas, kus tema vanematel on autokauplus. 1984. aastal lõpetas ta kohaliku keskkooli. Ta valiti 1988. aastal Miss Minnesotaks ja 1999. aastal Miss Americaks, saades kolmandaks Minnesotast pärit Miss Americaks. Võistluse talendivoorus mängis ta viiulit ja võitis talendivooru. Viiulit mängib ta aeg-ajalt tänini.

Ta lõpetas 1990. aastal Stanfordi ülikooli omakoostatud õppekava alusel kraadiga organisatsioonilise käitumise alal. Ajal, mil ta oli Stanfordi tudeng, õppis ta ka Oxfordi ülikoolis.

Töö televisioonis
-----------------

2000. aastast on ta töötanud televisioonis reporteri ja uudistesaate juhina neljas vähetuntud telekanalis vastavalt Dallases, Clevelandis, Cincinnatis ja Richmondis. 2006. aastast töötab ta Foxi uudistekanalis.

Gretchen Carlson (keskel) saates "Fox & Friends"
### Skandaalne telesaade

2007. aasta jaanuari telesaates "Fox & Friends", kus ta intervjueeris presidendi nõunikku Dan Bartletti, ütles ta, et opositsionääride juht, demokraadist senaator Ted Kennedy on Ameerika Ühendriikide "vaenlane", kes tegutseb "siinsamas siserindel". Bartlett vastas: "Noh, me ei pea Ted Kennedyt sisevaenlaseks. Me peame teda lihtsalt sõja avameelseks ja sagedaseks kritiseerijaks. Ta on olnud see algusest peale. Ma ei leia, et siin oleks midagi uut." Telekanali MSNBC saatejuht Keith Olbermann valis Carlsoni selle eest päeva halvimaks inimeseks maailmas.

Vasakpoolsed organisatsioonid ja kommentaatorid on süüdistanud teda parempoolses kallutatuses.

Heategevus
----------

Carlson on sünnidefektidega laste eest hoolitsemise ja lastehalvatusega võitlemise organisatsiooni March of Dimes aupressiesindaja.

Isiklikku
---------

Carlson on abielus sportlaste agendi Casey Close'iga. Neil ei ole lapsi.

Viited
------

1. ↑  *Fox & Friends*, 10. jaanuar 2007
2. ↑

Välislingid
-----------

* Fox & Friends
* Gretchen Carlsoni elulugu Fox News Channeli kodulehel