**Saue vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonnas Tallinnast läänes ja edelas. Valla territoorium polnud kuigi kompaktne ja valla põhja- ja lõunapoolne osa olid teineteisest küllaltki kaugel (ulatus põhja-lõuna suunal 27 km) ja eraldatud ka valla sees enklaavina paikneva Saue linna maaga ("liivakella" kael kõigest 1,3 km lai, teine kitsus W-O suunal Keila jõe kohal oli vaid 4,5 km lai). Valla teine suurem vooluveekogu oli Vääna jõgi, suuri järvi vallas polnud (Vaharu järv vaid 9–10 ha).

Saue vald piirnes lisaks Saue linnale veel põhjaosas Harku vallaga, kirdes väga lühikesel lõigul Tallinna Nõmme linnaosa Laagri asumiga, idas Saku vallaga (Ääsmäe-Maidla piirkonna kirdepiiriks on Keila jõgi), kagus Raplamaa Kohila vallaga, edelas Kernu vallaga ning läänes Keila valla ja väga lühidalt ka Keila linnaga. Uuemäel oli kokkupuutepunkt ka Tallinna Haabersti linnaosaga (Paldiski maantee ja endise Vääna raudteetammi ristil).

Maastikuliselt jäi valla territoorium tervenisti Harju lavamaa lääneservale. Reljeefi poolest oli vald lainjas tasandik, mille madalamates lohkudes olid sood ja rabad. Lõunapoolne ala oli metsasem, põhjapoolne suuresti üles haritud. Looduskaitsealasid valla maadel ei olnud, küll aga mitmeid väärtuslikke elupaiku ja osa kaitstavast Saue mõisa pargist (jääb valdavalt linna maale nagu ka looduskaitsealune Saue tammik).

Saue vallavanem oli alates 2009. aastast Andres Laisk. Enne teda oli 1996. aastani vallavanem Villu Ingver ja perioodil 1996-2009 Mati Tartu.

2017. aastal liitusid Saue vald, Saue linn, Nissi vald ja Kernu vald omavalitsuste haldusreformi käigus Saue vallaks.

Teed
----

Saue valda läbis juba 1870. aastal liikluseks avatud raudtee, Saue jaam tegutses 1920. aastast. Esimene elektrirong jõudis Saue külanõukogu maile aga alles juulis 1958. Valla piires oli neli Elroni elektrirongide peatuskohta: vanad Saue ja Valingu ning uued Urda ja Padula. Suurim valla maid läbiv maantee oli Tallinna–Pärnu maantee (Via Baltica), millega Laagri alevikus ristus Keilasse ja Paldiskisse välja viiv Tallinna ringtee. Lõuna pool hargnes Tallinna–Pärnu maanteelt edelasse Ääsmäe–Haapsalu maantee. Teine suurem trass oli Tallinna–Paldiski maantee. Põhja–lõunasuunalised teed olid kehvema kvaliteediga kohalikud maanteed.

Rahvastik
---------

Valla rahvastik paiknes põhiliselt territooriumi kirde- ja keskosas Tallinna ja Sauega vahetult piirnevatel maadel. Keskasulas Laagris elas üle poole elanikkonnast ja selle piirkonna arvelt toimus ka valla rahvaarvu kasv. Valla lõunaosas oli asustustihedus vaid 5–10 in/ km².

| Aasta | Arvestuslik rahvaarv1. jaanuari seisuga Statistikaameti andmetel (1.01.2010) | Rahvastikuregistri järgi |
| --- | --- | --- |
| 2001 | 7330 |  |
| 2002 | 7331 |  |
| 2003 | 7350 |  |
| 2004 | 7342 |  |
| 2005 | 7369 |  |
| 2006 | 7381 |  |
| 2007 | 7403 |  |
| 2008 | 7454 | 8459 |
| 2010 | 7624 |  |
| 2011 | 7710 | 9571 |
| 2012 | 7788 | ...? / 10759 |
| 2013 |  ? | 9918 / 10872 |

Asustus
-------

### Alevik

Laagri

### Külad

Saue vallas oli 17 küla: Aila, Alliku, Hüüru, Jõgisoo, Kiia, Koidu, Koppelmaa, Maidla, Pällu, Pärinurme, Püha, Tagametsa, Tuula, Valingu, Vanamõisa, Vatsla ja Ääsmäe.

* Kultusekivi Püha küla territooriumilKultusekivi Püha küla territooriumil
* Ohvriallikas "Sõeru allikas"Ohvriallikas "Sõeru allikas"
* Voore mõisa peahoone.Voore mõisa peahoone.
* Saue postijaam, 19. sajandSaue postijaam, 19. sajand
* Ääsmäe mõisa peahooneÄäsmäe mõisa peahoone
* Peeter Suure Merekindluse Vääna-Posti positsiooni rooduvarjend nr 4, 1917Peeter Suure Merekindluse Vääna-Posti positsiooni rooduvarjend nr 4, 1917
* Vääna-Posti kõrtsihoone varemedVääna-Posti kõrtsihoone varemed

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 26.03.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
5. ↑  Statistikaameti koduleht
6. ↑  Saue valla koduleht 1. jaanuari seisuga[*alaline kõdulink*]