"Vehkleja" suunab siia. Filmi kohta vaata artiklit Vehkleja (film).
Anna Sivkova (vasakul) vehklemas Julia Beljajeva vastu 2013. aasta vehklemise maailmameistrivõistlustel Budapestis
**Vehklemine** on võitlusviis ja spordiala, kus vastased püüavad teineteist tabada relva torke või löögiga. Sportlik vehklemine jaguneb epeeks, floretiks ja espadroniks. Kolm kategooriat erinevad üksteisest reeglite ja relvade poolest.

Ajalugu
-------

Mõõgavõitlus on tuhandeid aastaid vana võistlusala, mis vanasti kuulus sõjaoskuste hulka. Vehklemiseks nimetatakse renessansiajastul alguse saanud mõõgavõitlusstiili, milles kasutatakse kergemapoolseid hästi tasakaalustatud relvi. Vehklemistehnikates on tähtis osa lõigetel ja torgetel.[*viide?*]

Sportlik vehklemine sai alguse Inglismaal 16. sajandil ja Prantsusmaal eriti Louis XIV õukonnas 17. sajandil, mil see oli ainult aadlike ja õppurite privileeg. Vehklemises on endiselt liigutusi ja reegleid, mis on pärit tollest ajast. Spordialaks muutus vehklemine 19. sajandil, kui duellide pidamine Euroopas keelati.

Olümpiamängudel on vehklemine olnud kavas kõikidel mängudel alates 1896. aastast. See oli pikka aega peamiselt meeste ala. Naised võistlesid olümpiamängudel esimest korda alles 1924. aastal floretis. Epee on naistel olümpiamängude kavas 1996. aastast Atlantas. Olümpia-aastatel loetakse olümpiavõistlused maailmameistrivõistluseks.

Epee
----

 *Pikemalt artiklis Epee (spordiala)*
Epee (ülemine) ja floreti võrdlus
Epeevehklemises kasutatakse rasket relva. Punkti saamiseks võib torgata vastase ükskõik millist kehaosa. Kaks võistlejat võivad punkte saada ka korraga.

Florett
-------

 *Pikemalt artiklis Florett*
Floretis kasutatakse kerget ja paindlikku relva. Punkti saamiseks tuleb torgata torsot, rindmikku, õlgu või selga. Kaks võistlejat korraga punkti saada ei või.

Espadron
--------

 *Pikemalt artiklis Espadron*
Espadronis kasutatakse kerget relva ning erinevalt floretist ja epeest võib punktide saamiseks vastast lisaks torkamisele ka relva küljega lüüa. Punktide saamiseks tuleb torgata keha ülevalpool vööd, välja arvatud labakäed. Kaks võistlejat korraga punkti saada ei või.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vehklemine** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Vehklemine** |

* Tallinna Mõõk
* En Garde
* Mõõgasport
* Ajalooline mõõgavõitlus
* Vehklemise maailmameistrivõistlused
* Vehklemise Euroopa meistrivõistlused
* Kategooria:Vehklemine olümpiamängudel
* Kategooria:Eesti meistrivõistlused vehklemises
* Kategooria:NSV Liidu meistrivõistlused vehklemises

Välislingid
-----------

* Eesti Vehklemisliit
	+ Vehklemisest
* FIE: Fédération Internationale d'Escrime, International Fencing Federation
	+ FIE @Facebook
	+ FIE: Fencing history

| * v
* r
Olümpiamängude spordialad |
| --- |
| Suveolümpia spordialad | 

* Aerutamine
* Golf
* Jalgpall
* Jalgrattasport (BMX **·**  Maanteesõit **·**  Trekisõit)
* Judo
* Kergejõustik
* Korvpall
* Käsipall
* Laskesport
* Lauatennis
* Maadlus (Kreeka-Rooma maadlus **·**  Vabamaadlus)
* Maahoki
* Moodne viievõistlus
* Poks
* Purjetamine
* Ragbi
* Ratsasport
* Sulgpall
* Sõudmine
* Taekwondo
* Tennis
* Triatlon
* Tõstesport
* Veesport
	+ Kujundujumine
	+ Ujumine
	+ Veepall
	+ Vettehüpped
* Vehklemine
* Vibusport
* Võimlemine
	+ Iluvõimlemine
	+ Riistvõimlemine
	+ Trampoliinvõimlemine
* Võrkpall
	+ Rannavõrkpall

*Lisatud 2020. aasta olümpiamängude kavva*: 3x3 (korvpall) **·**  Karate **·**  Pesapall/Pehmepall **·**  Rulasõit **·**  Sportronimine **·**  Surfamine |
| Taliolümpia spordialad | 

* Bobisõit/Skeleton
* Jäähoki
* Jääkeegel
* Kelgutamine
* Laskesuusatamine
* Suusasport
	+ Kahevõistlus
	+ Lumelauasõit
	+ Murdmaasuusatamine
	+ Mäesuusatamine
	+ Suusahüpped
	+ Vigursuusatamine
* Uisusport
	+ Iluuisutamine
	+ Kiiruisutamine
	+ Lühirajauisutamine

 |
| Endised olümpiaalad | 

* *Jeu de paume*
* Kriket
* Kroket
* Köievedu
* Lakross
* Mootorpaatide võidusõit
* Pelota
* Polo
* *Rackets*
* *Roque*

 |