recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Väljakaevamised (2011)
**Aakre Kivivare** ehk **Aakre Kivivare linnamägi** ehk **Pangamägi** on kunagine linnusekoht Tartu maakonnas Elva vallas Palamuste külas 3,5 km kaugusel Aakrest idas.

Muinaslinnus
------------

Viikingiajale omapärane muinaslinnus oli rajatud 11 m kõrgusele astangulisele liivakünnisele. Linnuse siseõue mõõtmed on 60 x 77 m. Tugevamaid kindlustustöid, nagu vallide rajamised, vallikraavi kaevamised, linnuse ehitamisel tehtud ei olnud. Kuna kahel arheoloogilisel kaevamisel on leitud tugevasti põlenud, korrapäraselt reastatud palke, oli muinaslinnus nähtavasti kindlustatud vaid palktarandiga.

Arheoloogilised uuringud
------------------------

Proovikaevamised mäel korraldas Tartu Ülikooli arheoloogia kabinet (Heiki Valk, Maarja Olli) 2011. aasta suvel. Ilmnes, et linnuse esimene kasutusjärk jääb eelrooma rauaaega (4.–1. sajandisse eKr). Siis on mägi olnud ümbritsetud puust kaitsetaraga. Samast ajast pärinev nõgine, põlenud kividega kultuurkihiosa seostub ilmselt mingi hoone jäänustega. Teist korda on mäel linnus olnud viikingiajal 8.–10. sajandil. Sel ajal paiknes linnamäe lõunaküljel oleval madalamal platool ka asula (kaevanud Mare Aun aastail 1972 ja 1973). 2011. aasta proovikaevamistel leiti rohkesti käsitsi tehtud savinõude kilde. Viikingiajast pärinevad luust ripatsi katke, luust nooleots, tuluskivi, savist helmed, västrapoolik ja kolm õngekonksu, eelrooma rauaajast rauast kaeluskirves.

Linnusest 150 m loode pool paikneb Aakre kivikalme.

Linnamäe külje all voolavat oja on rahvasuus kutsutud Veriojaks.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. november 2015. Vaadatud 9. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Aakre Kivivare kultuurimälestiste riiklikus registris
**Kiltsi raamatukogu** on raamatukogu Väike-Maarja vallas Kiltsi alevikus. Raamatukogu asub Kiltsi Rahvamaja teisel korrusel aadressil Turu 13.

Ajalugu
-------

Esimesed teated Kiltsi raamatukogust pärinevad 1920. aastatest, kui 8. novembril 1919 asutati Ülemaalise Eesti Noorte Ühenduse Kiltsi osakond, kuhu kuulus ligi 90 liiget ning mis arendas väga aktiivset tegevust muusika, näite- ja kirjandusharus. Korraldati pidusid, kirjandus- ja vaidlusõhtuid. Edukalt tegutses eneseharijate ring. Kassa ülejäägist osteti ka oma raamatukokku raamatuid. Hoogne töö kestis 1924. aastani, siis soikus. Tegevus jätkus uue hooga 14. aprillist 1929, kui kutsuti ellu spordi-, kirjandus-, raamatukogu-, näite- ja muusikaharud. Korraldati Jüriöö mälestamisi, spordivõistlusi, kõnekoosolekuid, referaatõhtuid, väljasõite, keedukursusi, rahvatantsukursusi, noortepäevi, aktusi jne. Anti välja ajakirja Meie Mõtted". Tegutses keelpilliorkester ja lugemislaud.

Pidevalt tegutsenud rahvaraamatukogu algusajaks Kiltsis loetakse 1948. aastat. Algselt paiknes raamatukogu külanõukogu ruumides ja selle esimene juhataja oli Therese Nõmmann. Rahvamaja teise korruse ruumides asub raamatukogu 1986. aastast. Praegune raamatukoguhoidja Riina Tali on teinud seda tööd juba ligi kolm aastakümmet. 

Veel hiljuti oli Kiltsi raamatukogu üsna kehvas seisus. MTÜ Meie Kiltsi eestvõttel on seda remonditud.

Viited
------

1. 1 2  "Kiltsi raamatukogu pidas sünnipäeva". *Virumaa Teataja, nr. 191*. 2. oktoober 2013. Vaadatud 12.01.2017.

Välislingid
-----------

* Raamatukogu info Väike-Maarja Valla Raamatukogu kodulehel
**Perekondlik sarnasus** (inglise keeles *family resemblance*, L. Wittgensteinil saksa keeles *Familienähnlichkeit* ja inglise keeles *family likeness*) on niisugune mingit kogumit iseloomustav ühisus, mille korral igale kogumi elemendile leidub ses kogumis teine temaga ühiste omadustega element, ent ei leidu üht omadust, mis oleks ühine kõigile kogumi elementidele. 

Selle mõiste võttis kasutusele Ludwig Wittgenstein oma hilisemates töödes. Ta kasutas seda näiteks mängu mõiste kirjeldamisel: igale mängule leidub mõni sellega kaunis sarnane mäng, kuid ei leidu omadusi, mis oleks ühised kõigile mängudele. 

Perekondlik sarnasus iseloomustab paljusid tavakeeles kasutatavaid mõisteid või kategooriaid. Perekondliku sarnasuse puhul ei pruugi kogum (mõiste, kategooria) olla selgelt piiritletud – teda ei saa defineerida mingite ühiste tunnuste kaudu. Näiteks Morris Weitzi järgi ei saa seetõttu defineerida kunsti. 

Perekondlik sarnasus iseloomustab ka bioloogilisi liike.

Näide
-----

Järgmised viis tähtede rida moodustavad perekondlikult sarnase kogumi, kuivõrd igale reale leidub kogumis paariline, millega tal on ühine tähekolmik, kuid ei leidu ühtegi tähte, mis oleks ühine kõigile ridadele.  

A B C D   

B C D E M  

C D E F   

D E F G   

E F G H K R

Viited
------

1. ↑  Kunz, Werner 2012. *Do species exist: Principles of taxonomic classification*. Weinheim: Wiley-Blackwell.
Tallinna täisvapp
Tallinna täisvapp Tallinna raekoja seinal
Harju värav Tallinna linnamüüris.  
Värava kohal Tallinna täisvapp.  
Foto umbes 1870. aastast
Tallinna vapp linnavalitsuse sildil 19. ja 20. sajandi vahetuse ajast.
**Tallinna vapp** on Harju maakonnas asuva Eesti linna Tallinna vapp.

Täisvapp
--------

Tallinna täisvapi kilp on kuldne ning sellel on kolm sinist kuldsete kroonidega sammuvat otsavaatavat (*passant guardant*) lõvi (leopardi). Kiiver on hõbedane, suletud varbsilmikuga ja punase voodriga. Kaelakaitsel on kuldne kett punase juveeliga. Kiivriehiseks on kuldsest punaste juveelidega kiivrikroonist tõusev punases rüüs rinnal ristatud kätega kuldse krooniga naisekuju. Naise nägu ja käed on heleda ihu värvi, juuksed on kuldsed. Hõlst on pealt sinine, seest kuldne.

Suur vapp
---------

Tallinna suureks vapiks nimetatakse täisvapi vapikilpi ilma muude heraldiliste atribuutideta. Kuldsel vapikilbil on kolm sinist sammuvat, otsavaatavat (*passant guardant*) kuldse krooniga lõvi (leopardi).

Vapil olevad lõvid on Eesti sümbolitest vanimad. Neid on kasutatud juba alates 13. sajandist. Kolme sinise sammuva lõviga (leopardiga) kuldne vapikilp põhineb Taani vapil, mille kasutamise õiguse andsid, traditsiooni järgi, siinse maa isandateks saanud Taani kuningad Tallinna linnale ja Harju-Viru rüütelkonnale.

Väike vapp
----------

Tallinna väike vapp
Tallinna väikesel vapil on hõbedane rist punasel väljal.

Tallinna väike vapp on ühtlasi Harjumaa vapiks, ulatub Taani aega ning kujutab nn Dannebrogi risti.

Dannebrogi kujundus on omakorda seotud Jeruusalemma, Rhodose ja Malta Püha Johannese Suveräänse Sõjalise Hospitaliitide Ordu ehk Malta ordu lipu ja vapiga.[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Tallinna lipp
* Harju maakond

Välislingid
-----------

* Tallinn sümboolika linna kodulehel, mille kasutamiskord on määratud Tallinna põhimääruse §9 ja §10. (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
	+ Tallinna täisvapp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
	+ Tallinna lipp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
	+ Tallinna suur vapp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
	+ Tallinna väike vapp (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
* Tallinna sümboolika (suur vapp), riigikantselei veebi arhiivikoopia (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
* Tallinna sümboolika (väike vapp), riigikantselei veebi arhiivikoopia (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
* Taani lõvide salapärane tee Eesti vapile (1. mail 2022 veendusin veebilehe olemasolus)
**Süld** (Tartu ja Võru murdes ka: *süli*) on SI-süsteemi väline mõõtühik. Selle etalon on olnud laiali sirutatud käte sõrmeotste vahe.

* inglise *fathom*: 6 jalga ehk 2 jardi (1,8288 meetrit)
	+ Sellega enam-vähem sama oli Eesti rahvapärane *käsisüld* (umbes 6 jalga ehk 1,80 meetrit)
* Venemaa *сажень* (ka: *Vene süld*): 3 arssinat või 7 jalga (2,1336 meetrit)
* Kreeka: 6 jalga ja 1 toll (1,8542 meetrit)
* Taani *favn*: 6,18 jalga (1,88 meetrit)
* Rootsi *famn*: 5,84 jalga (1,78 meetrit)
* Jaapani *ken*: 6 *shaku*'t (1,818 meetrit). *Ken* on traditsioonilise tatami mati pikkus. Merel on selle pikkusühiku nimi ka *hiro*.
* Hispaania *braza*: 2 *vara*'t või 8 *palmo*'t (1,67 meetrit)
* Prantsuse *toise*: 6 *pied*'i (18. sajandi definitsiooni järgi 1,949 meetrit)
* saksa *Klafter* (või *Faden*)
	+ Austria *Klafter*: 6,22 jalga (1,8965 meetrit)
	+ Šveitsi *Klafter*: 5,9055 jalga (1,8 meetrit)

Inglise *fathom*
----------------

Ingliskeelsetes maades kasutati sülda algselt maamõõduna, kuid hiljem peamiselt vee sügavuse ja laevatrosside pikkuse mõõtmiseks.

Ingliskeelne sõna *fathom*, mis tähendab sülda, tuleneb vanainglise sõnast *fæthm*, mis tähendas "väljasirutatud käed". See oli ka ühiku algne definitsioon.

Vee sügavuse mõõtmiseks kasutati köit, millel oli iga sülla tagant märk. Köie vettelaskmisel öeldi sügavuseks *mark* ('märk') ja selle järgi märkide arv. Näiteks kahe sülla sügavuse vee kohta öeldi "*mark twain*" (*twain* oli üks sõnadest, mis tähendas arvu kaks). Siit pärineb ka Samuel Langhorne Clemensi kirjanikunimi Mark Twain.

Hispaania *braza*
-----------------

*Braza* on Hispaanias ja Ladina-Ameerikas traditsiooniline pikkusühik. Hispaanias on see defineeritud kui 2 *vara*'t või 8 *palmo*'t (1,67 meetrit). Argentina *braza* on 5,48 jalga (1,73 meetrit) ja Portugali *braça* on 10 *palmo*'t ehk umbes 7,22 jalga (2,20 meetrit). Texase *vara* definitsiooni järgi oleks *braza* 1,693 meetrit.

Prantsuse *toise*
-----------------

*Toise* on Prantsusmaal traditsiooniline ühik. Nagu *fathom*, oli ka *toise*'i algne tähendus väljasirutatud käte pikkus. See võrdub 6 *pied*'iga (prantsuse jalg). Kasutatud on erineva pikkusega jalgu, kuid 18. sajandi Pariisi *pied*'i järgi on üks *toise* 6,395 inglise jalga (1,949 meetrit).

Selle mõtles välja Karl Suur 790. aastal[*viide?*]. Ühik on nii vana, et *toiser* on saanud verbiks, mis tähendab "mõõtma". Seda kasutati laialdaselt 19. sajandil, kuid see pole tänapäevalgi täielikult kasutusest välja langenud.

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 295

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **süld** |
**Betoonilihvija** on viimistlustööriist, mida kasutatakse betoonpinna lihvimiseks ja tasandamiseks, et tagada sile viimistlus. Betoonilihvijat saab kasutada pinna ettevalmistamiseks, kareda katte eemaldamiseks ja betooni poleerimistööriistana.

Ehitustööline kasutamas betoonilihvijat
Betoonilihvijaid on mitmesuguseid, kõige rohkem kasutatakse käes hoitavat nurklihvijat, aga on ka kohandatud variant töötasapindadele. Nurklihvijad on väiksed ja käepärased. Olemas on ka spetsiaalselt põrandate jaoks valmistatud betoonilihvijaid ja poleerijaid. Põrandate jaoks ette nähtud masinad on üldjuhul võimsamad. Need on võimelised lihvima betoonpõrandaid kiiremini kui nurklihvijad. Betoonilihvijad kasutavad abrasiive, et lihvida või poleerida. Käsitsi lükatavad betoonilihvijaid on samuti suuremaid ja väiksemaid, olenevalt tiivikute pikkusest ja arvust. Pikemate tiivikutega masinaid on raskem juhtida kui lühemate tiivikutega mudeleid. Tööstuslikel lihvijatel on ka operaatori jaoks iste, kuid need ei ole nii populaarsed kui käsitsi lükatavad betoonilihvijad, sest maksavad rohkem ja transportimine on raske suure kaalu tõttu.

Betoonilihvija tüübid
---------------------

* Nurklihvija
* Käsitsi lükatav betoonilihvija
* Suurem betoonilihvija, mille peal saab istuda

Betoonilihvija kasutamine
-------------------------

Saab lihvida nii märga kui kuiva pinda. Kuiva pinna puhul on vaja tolmuimejat, mille abil lihvimisest tekkinud tolm kokku koguda.

Ajalugu
-------

Nurklihvija leiutati 1954. aastal Saksa ettevõtte Ackermann + Schmitt poolt.

Vaata ka
--------

* Teemantlihvija
* Ketaslõikur
* Betoon
* Tsement

Viited
------

1. ↑  "Concrete Grinder".
2. ↑  "What is a Concrete Grinder?".
3. ↑  "Betooni lihvimismasinad: liigid ja nende omadused".
4. ↑  "Betooni lihvimine: meetodid ja vajalikud tööriistad".
1 - vahevööt 2 - rihv 3 - ümarvööt
Rõhtsa rihva tüübid: seisev, eend- ja taandrihv. Allikas: Meyers Konversationslexikon, 1885–1890
**Süvarihv**, ka lihtsalt **rihv** on nõgus (konkaavne) poolringikujulise rennitaolise ristlõikega raidvorm, vastandina kumerale ümarvöödile või mõikale. Tehnilises terminoloogias nimetatakse rihvaks igasugust nõgusat soont. Esineb erinevates profileeringutes, horisontaalliistuna näiteks hoone sokli, karniisi, simsi, talumi, sambabaasi profiilis. Portaalipalestike profiilides võib rihv olla nii vertikaalne kui ka silluskaart järgivalt kõver.

Ka samba kannelüüre võib käsitleda vertikaalsete rihvadena. Süvarihv, mis paikneb joonia või korintose samba baasis kahe ümarmõika (*torus*) vahel, kannab nime *trochilus*.  

Rõhtsa rihva puhul eristatakse seisvat rihva (ääred vertikaalselt kohakuti), eendrihva (ülaäär eendub) ja taandrihva (alläär eendub). Taandrihv (saksa keeles *Anlauf*) esineb sageli soklite ja sambabaaside kujunduses. Eendrihv (saksa keeles *Ablauf*) on iseloomulik simsile ja karniisile.

Pildid
------

* Ümarvööt kõrvuti süvarihvaga ja teemantliist ääristamas romaani kaksikakent. Burg Hornberg, Neckarzimmern, SaksamaaÜmarvööt kõrvuti süvarihvaga ja teemantliist ääristamas romaani kaksikakent. Burg Hornberg, Neckarzimmern, Saksamaa
* Eendrihv selle kohal asetseva ümarvöödiga simsil Karja kirikus.Eendrihv selle kohal asetseva ümarvöödiga simsil Karja kirikus.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2018. Vaadatud 22. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2018. Vaadatud 22. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  Eesti arhitektuur: Oskussõnastik. Tallinn: Valgus, 1993
**Vadja alamlade** on lokaalne kronostratigraafiline üksus, Narva lademe kõige alumisem alamlade. Litostratigraafiliselt vastab sellele Vadja kihistu. Selle stratotüübiks on lõik Narva karjäärist 10 kilomeetrit Sirgalast kagus. Selle vanem stratotüüp oli ühine Narva lademega – Narva jõe vasak kallas Gorodenka jõe suudme piirkonnas.

Alamlademe kivimid paljanduvad Kirde-Eesti põlevkivikarjäärides ning Narva jõe ja selle lisajõgede kallastel. Väljaspool Eestit on alamlade eristatav Valgevene idaosani.

Alamlademe moodustab põhiliselt dolomiitne mergel, tumehall kuni must savi ja kollakashall dolomiit, mis sisaldab püriidi, kaltsedoni või sfaleriidi druuse. Fossiilidest on sellest leitud taimede eoseid, mis on Narva lademe alamlademete seas ainulaadne. Lademest moodustava dolomiidialumised kihid on muutunud bretšaks.

Viited
------

1. ↑  Valiukevičius & Karatajūtė-Talimaa Комплекс чешуй акантодов из основания среднего девона Прибалтики и Белоруссии kogumikus Биофации и фауна силурийского и девонских бассейнов Прибалтики. Zinatne 1986
2. ↑  Narva Stage by A. Kleesment & E. Mark-Kurik. Geology and Mineral Resources of Estonia. Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3.
Betoonisegu paigaldamine ehk betoneerimine
**Betoonitööd**, ka **betoneerimine**, on monoliitsete betoon- ja raudbetoonkonstruktsioonide, samuti monoliitsete betoon- ja raudbetoonehitiste püstitamisel betooniseguga tehtavad tööd. 

Betooni valmistamiseks kasutatavate koostismaterjalide (sideaine, vesi ja täitematerjalid) veel tardumata segu nimetatakse **betooniseguks**.

Betoonitöid võib eristada järgmiselt: betoonitööd ehitusplatsil ja betoonitööd betoontoodete tehases.

Ehitusplatsil teostatavate betoonitööde alla käivad:

* betoonisegu valmistamine (valmistatakse harilikult betoonitehastes)
* betoonisegu toimetamine ehitusplatsile
* betoonisegu paigaldamine raketisse
* paigaldatud segu tihendamine (põhimoodus on vibreerimine)
* kivistuva betoonisegu hooldamine ja kvaliteedi kontroll

Betoonitöödega tegelevaid ehitustöölisi nimetatakse **betoneerijateks**. Betoonitöödega on tihedalt seotud raketisetööd (raketis on betoonkonstruktsiooni vorm, millesse valatakse betoonisegu) ja armatuuritööd (raudbetoonkonstruktsioonide sarruse paigaldamine enne betoneerimist).

* Betonpõranda valamineBetonpõranda valamine
* Monoliitne vahelagi enne betoneerimise algustMonoliitne vahelagi enne betoneerimise algust
* Betoneerija (1)Betoneerija (1)
* Betoneerija (2)Betoneerija (2)
* Betoneerija töötab betoonitihendajagaBetoneerija töötab betoonitihendajaga
Marie Turmann 2015. aasta juunioride jääkeegli maailmameistrivõistlustel Tondiraba jäähallis  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 4. märts 2015
**Marie Kaldvee** (kuni 2021. aastani **Marie Turmann**; sündinud 23. jaanuaril 1995) on eesti jääkeeglimängija.

Ta esindas Eestit noorte taliolümpiamängudel Innsbruckis 13.–22. jaanuaril 2012 ja 2014. aastal jääkeegli Euroopa meistrivõistlustel Šveitsis.

Ta oli Eesti naiskonna kapten juunioride jääkeegli maailmameistrivõistlustel 2015. aastal.
2016. aastal saavutas segapaaris jääkeegli maailmameistrivõistlustel 6. koha. Hooajal 2016/17 tuli ta naiskonnaga Eesti meistriks ning 2017. aasta novembris esindas ta Eestit oma naiskonnaga Šveitsis Euroopa meistrivõistluste B-divisjonis, kus saavutati 3. koht. Hooajal 2017/18 kaitses ta oma naiskonnaga Eesti meistri tiitlit. 

2017/2018 võitis ka Eesti segapaaris jääkeegli meistrivõistlused koos Harri Lillega. Nad esindasid Eestit 2018. aasta segavõistkondade maailmameistrivõistlustel Rootsis, kus võitsid küll alagrupi, kuid 8 parema hulka ei pääsenud.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2016. Vaadatud 6. märtsil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Curlingu EM: Eesti kaotas Saksamaale 3:0 eduseisust, ERR, 23. november 2014
3. ↑   2015 World Junior Curling Championships
Süvari Aleksander. 17. sajandi ikoon. Varssavi Rahvusmuuseum
Süvari Aleksandri imeline nägemus Kolmainsusest. 17. sajandi ikoon
**Süvari vaga Aleksander**, ka **Sviri Aleksander** ja **Aleksander Svirski** (1448–1533) oli munk ja kloostriülem. Teda austatakse õigeusu kirikus pühakuna, tema mälestuspäevad on 17. aprill ja 30. august.

Süvari Aleksander on üks kolmest Aleksandri-nimelisest pühakust, kellele on pühitsetud Tartu Pühade Aleksandrite kirik.

Eluloolist
----------

Ta sündis talupoja perekonnas Novgorodi vabariigis Laadogast ida pool ja ristiti nimega Amos. 19 aasta vanusena läks ta mungaks Valamo kloostrisse. 1487. aastal erakuna metsas elades ilmus talle nägemus, mis käskis ehitada puust kabelid Kolmainsuse ja Issanda muutmise auks Roštšinskoje järve kaldale Sviri jõe lähedale. Need olid tulevase Kolmainsuse kloostri esimesed ehitised. 1506. aastal määras Novgorodi peapiiskop Serapion ta selle kloostri ülemaks (nüüdne Aleksander Svirski klooster).

Süvari Aleksander sai tuntuks oma õiglase ja vaga elu poolest ning imetegijana ja nägemuste nägijana. Ta kanoniseeriti pühakuks 1547. aastal.

Pühaku säilmed leiti 1641. aastal ja pärimuse järgi olid need kõdunemata.

Viited
------

1. ↑  Uncovering of the relics of Venerable Alexander, Abbot of Svir. - Orthodox Church in America

Välislingid
-----------

* Преподобный Александр Свирский. - Православный Церковный календарь 2022
**Stikli** (varem **Annashite**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ventspilsi piirkonnas Puze valla kaguosas. Stikli asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Maziere ja Dižiere järvede vahel ning jääb valla keskusest Blāzmast 18, piirkonna keskusest Ventspilsist 54 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele.

Küla lähistel asub Stikli soode hoiuala.

Aastal 1897 rajati külla Annashite klaasivabrik, mis tegutses aastani 1928.

Teise maailmasõja ajal koondusid sealse klaasivabriku hoonetesse Läti rahvuslikult meelestatud väed, kes lootsid pärast sakslaste lahkumist hoida liitlaste abi tulekuni oma käes osa Läti aladest. 14. novembril 1944 ründasid neid miinipildujate tule toetusel saksa väed, kõik lätlased vangistati ja desarmeeriti. Pääses Roberts Rubenise pataljon, mis asusu põhibaasist eemal ja jõudis relvastatud vastupanu osutades pääseda. Osa neist liitus hiljem Kuramaal tegutsenud nõukogude partisanidega.

Külas tegutseb internaatpõhikool. Stiklis asub Annahite jahiloss.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze, vaatatud 25. 02 2018
2. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
3. ↑  Hanno Ojalo, *Kuramaa 1945*, lk. 170-172
4. ↑  Ventspils novada teritorijas plānojums. Paskaidrojuma raksts. lk. 18

| * v
* r
Puze valla asulad |
| --- |
| 
Amele **·**  Banku ciems **·**  **Blāzma** **·**  Dandzītes **·**  Grūžas **·**  Līcnieki **·**  Nīcciems **·**  Puzenieki **·**  Puzes muiža **·**  Raibkrogs **·**  Rūmciems **·**  Speltes **·**  Stikli **·**  Viecītes |
**Stirniene** (vanasti ka **Tiltagals**) on küla (*vidējciems*) Lätis Varakļāni piirkonnas Varakļāni vallas. 

Küla asub valla lõunaosas Varakļāni kraavi kaldal maantee A12 ja Krustpilsi ning Rēzekne vahelise raudtee ääres. Stirniene jääb piirkonna keskusest Varakļānist 8,8 ja Riiast 194 kilomeetri kaugusele. Seal asub postkontor. Sinna jääb Stirniene bussipeatus.

Stirniene tekkis Ventspils-Moskva raudteele rajatud Stirniene raudteejaama juurde. Aastal 1814 ehitati sinna Stirniene kirik. Pärast aastat 2009 asus seal mõnda aega Varakļāni valla halduskeskus. Stirniene on ümbritsevate hajaküladega kokku kasvanud, sellega on liidetud endine Zalāni küla ja osa Aizkalniešist.

Külas asub Stirniene kalmistu.

Stirniene katoliku kirik on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Riikliku kaitse all on Stirniene (Tiltagalsi) muinaskalmed ehk Sõjahauad.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 126 (1989)
* 97 (2000)
 | * 68 (2004)
* 54 (2020)
 |

Mälestuskivi represseeritutele

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Varakļānu novada Attīstības programma 2013 -2020II. daļa. Pašreizējā situācija
4. ↑  Varakļānu novada Attīstības programma 2013 -2020II. daļa. Pašreizējā situācija, lk. 82
5. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
6. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

| * v
* r
Varakļāni valla asulad |
| --- |
| 
Aizkalnieši **·**  Broki **·**  Ceipinieki **·**  Ciematnieki **·**  Grozas **·**  Indāni **·**  Jurašinkas **·**  Justi **·**  Kazusala **·**  Kokari **·**  Kristakrogs **·**  Lielie Leimaņi **·**  Ļovāni **·**  Mazie Leimaņi **·**  Matuļi **·**  Maurāni **·**  Nagļi **·**  Pauniņi **·**  Piļpuki **·**  Poči **·**  Puisāni **·**  Puntuži **·**  Robežveipi **·**  Rokuli **·**  Silenieki **·**  Skapstoti **·**  Stabulnieki **·**  Stirniene **·**  **Stirnienes muiža** **·**  Stradiņi **·**  Šķēles **·**  Višņevski **·**  Vutnāni |
**Stilo** on vald (*comune*) Itaalias Calabria maakonnas città metropolitana di Reggio Calabrias. Halduskeskus asub Stilos.

Consolino mäe nõlvadel asuva Stilo kõrgus merepinnast on 386 meetrit, asustustihedus on keskmiselt 33 inimest ruutkilomeetri kohta  (1.01.2018).

Haldus
------

Stilo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bivongi, Brognaturo (VV), Camini, Guardavalle (CZ), Monasterace, Mongiana (VV), Nardodipace (VV), Pazzano, Serra San Bruno (VV), Spadola (VV), Stignano.

Stilo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Bordingiano, Caldarella, Ferdinandea, Gatticello, Mila.

* 
* StiloStilo
* La Cattolica (9. sajand)*La Cattolica* (9. sajand)
* Normannideaegne kastellNormannideaegne kastell
* Kuningavärav (Porta Reale)Kuningavärav (*Porta Reale*)
* Vana StiloVana Stilo

Vaata ka
--------

* Cattolica di Stilo

Viited
------

1. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Kirjandus
---------

* Damiano Bova, *Bivongi. Nella valle dello Stilaro*, Bari, Ecumenica Editrice, 2008. ISBN 978-88-88758-43-5.
* Luigi Cunsolo, La storia di Stilo e del suo regio demanio, seconda ristampa nel 1987, Roma, Gangemi Editore, 1965. ISBN 88-7448-185-3.

Välislingid
-----------

 Stilo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (*itaalia keeles*)
Mark IX süvaveepomm, mida kasutas USA merevägi II maailmasõjas
**Süvaveepomm** on merre heidetav ja veesügavuses plahvatav lõhkekeha, mille eesmärk on hävitada vaenlase allveelaevu. 

Väiksemaid süvaveepommiga sarnanevaid lõhkekehi, mida kasutatakse allveeujujate või miniallveelaevade vastu, võib nimetada ka süvaveegranaatideks.

Kirjeldus
---------

Süvaveepommide põhiosadeks on tugevajõuline lõhkelaeng, korpus ehk kest ja sütik. Lisaks võib neil olla lennutamismootor. 

Süvaveepommid on heitemeetodilt: 

* laeva (sõjalaeva) või õhusõiduki (lennuk, kopter) pardalt vaba langemisega vette kukutatavad;
* laevalt katapuldiga lähiümbrusse vette heidetavad;
* laevalt (reaktiivsüvaveepommiheitjast) reaktiivmootoriga piiratud kaugusele välja tulistatavad ja vette langevad.

Süvaveepommi sütik võib olla reguleeritav plahvatuseks kindlal veesügavusel või harvemini ka kontaktne.

Kasutamine
----------

Süvaveepomme võivad kanda mitmesugused väiksemad ja suuremad sõjalaevad. Reeglina on nende relvastuses ühtlasi allveelaevavastane sonar. Süvaveepomme võivad aga kanda ka allveelaevavastased lennukid või helikopterid, sealhulgas sõjalaevade pardahelikopterid.

Süvaveepommi asemel kasutatakse tänapäeval sageli ka allveelaevavastast torpeedot. Tavaliste süvaveepommide või reaktiivsüvaveepommide eeliseks on lihtsus ja odavus. Vette kukutatavaid ja katapuldiga heidetavaid traditsioonilisi silindrikujulisi (veeretatavaid) süvaveepomme kasutatakse tänapäeval siiski harvem.

Süvaveepommide vette kukutamisel (eriti madalamasse sügavusse) peab sõjalaev sõitma piisavalt kiire käiguga, et mitte saada ise vigastusi enda heidetud ja vee all plahvatavast süvaveepommist.

Ajalugu
-------

Süvaveepommid võeti esmakordselt laiemalt kasutusele Briti Kuninglikus mereväes 1914. aastal. Leiutajaks loetakse Herbert Taylorit, kes tegeles vastava arendustööga Portsmouthis. Esimene allveelaev, Saksa U-68, uputati Briti peibutuslaeva Farnborough poolt süvaveepommiga 22. märtsil 1916 Iirimaa edelaranniku lähedal.

Vaata ka
--------

* Meremiin
* Torpeedo
Sarja „Süü" keskpunktis on 12 aastat tagasi toimunud traagiline surm, mis on kummitanud ühte peret aastaid. Sari põimib omavahel mineviku ja oleviku perekond Kurmi 2021. aasta suvisel puhkusereisil Saaremaale. 

„Süü" on toodetud Warner Brothers International Television Productioni stsenaariumi põhjal. Linastus esimest korda PÖFFil novembris 2021. Elisa telesarja esimene hooaeg esilinastus Elisa Elamuse Huubis novembris 2021.

Osatäitjad
----------

* Risto Kurm – Jaan Rekkor
* Eva Kurm – Epp Eespäev
* Sepo Kurm – Rasmus Kaljujärv
* Miko Kurm – Ott Sepp
* Liivia Kurm – Maarja Jakobson
* Leen Kurm – Sandra Uusberg
* Hanna Kurm – Karmel Naudre
* Triinu Kurm – Elise Pottmann
* Tanel Kurm – Patrik Pitkve
* Danniel – Rainer Elhi
* Emil Lepa – Kris Sirk
* Joel Lepa – Ago Anderson
* Leo – Markus Habakukk
* Stiina – Elina Masing

Osad
----

### 1. hooaeg

Perekond Kurmi kolm põlvkonda lähevad üheskoos Saaremaale puhkusele. Enne väljasõitu saab perepea Risto anonüümse kirja, milles talle meenutatakse 12 aastat tagasi toimunud traagilisi sündmusi, kui sarnasel perepuhkusel hukkus tema pojapoeg. Kas süü on aegunud? Lootus muretust puhkusest puruneb ja sellest hetkest hakkab hargnema sündmuste jada, mis lõpetab vaikimisvanded ning tõstab pinnale sünged saladused. 

|  | Eetris | Pealkiri |
| --- | --- | --- |
| 01 | Elisa Elamuse Huubis | Kaksteist aastat tagasi |
| 02 | Elisa Elamuse Huubis | Mis mängu sa mängid? |
| 03 | Elisa Elamuse Huubis | Viga |
| 04 | Elisa Elamuse Huubis | Õige ilm mereleminekuks |
| 05 | Elisa Elamuse Huubis | Koju! |
| 06 | Elisa Elamuse Huubis | Emil Lepa |

Välislingid
-----------

* Elisa Elamuse Huub voogedastuskeskkond
**Aleksander Laipman** VR I/3 (ka Aleksander Laipmann; 2. detsember 1886 Araste küla, Vigala vald, Läänemaa – 12. veebruar 1920) oli Eesti sõjaväearst.

Ta õppis Tallinna gümnaasiumis, lõpetas Tartu Ülikooli, oli EÜS-i liige. 

Kui puhkes esimene maailmasõda, mobiliseeriti ta noore arstina Vene Põhjarindele. 1916. aastal kinkis ta Eesti Rahva Muuseumile tarvitamiseks kõlbmatu Austria kuulipilduja. Eesti väeosade organiseerimisest alates oli seal arst. 

Suri Eesti sõjaväearstina, Kopli Sõjaväehaiglas Vene valgekaartlaste seas puhkenud Kopli tüüfuseepideemia ohjamisel, nakatudes ka ise.

Tunnustus
---------

* Vabadusristi I liigi 3. järk

Isiklikku
---------

Tema isa oli Bernhard Laipman.

Kirjandus
---------

* Dr. Aleksander Laipmann. Tallinna Teataja, nr. 35, 12. veebruar 1920

Välislingid
-----------

* Aleksander Laipman, EESTI SÕJAMUUSEUM - KINDRAL LAIDONERI MUUSEUM. EESTI OHVITSERID 1918-1940.




1. ↑  Kairi Kaelep. Eesti Rahva Muuseum Esimese maailmasõja aastail. Eesti Rahva Muuseumi aastaraamat. XLV. Tartu, 2001. lk 23.
**Süüria türkmeenid** (araabia keeles تركمان سوريا‎, türgi keeles *Suriye Türkmenleri* või *Suriye Türkleri*) on Türgi päritolu Süüria kodanikud, kelle juured pärinevad peamiselt Anatooliast. Suurem osa Süüria türkmeenidest on Osmanite valitsemise ajal (1516–1918) Süüriasse saabunud migrantide järeltulijad; siiski on palju ka Süüria türkmeene, kes on varasemate Türgi asunike järeltulijad, kes saabusid Süüriasse Seldžukkide (1037-1194) ja Mamelukkide (1250-1517) valitsemise ajal. Tänapäeval moodustavad Süüria türkmeenid araablaste ja kurdide järel Süüria suuruselt kolmanda etnilise rühma; kuigi mõnede hinnangute kohaselt, võttes arvesse arabiseerunud türkmeenlasi (need, kes ei räägi enam oma emakeelt), moodustavad nad riigi suuruselt teise rühma. Enamik Süüria türkmeenidest on sunniidid.

Süüria türkmeenidel on ühised genealoogilised ja keelelised sidemed Türgi türklaste ja Iraagi türkmeenidega ning nad ei samastu Türkmenistani ja Kesk-Aasia türkmeenidega. Nad elavad enamasti Süüria-Türgi piiri lähedal, mis ulatub Idlibi ja Aleppo loodeosa kubermangudest kuni Ar-Raqqah kirdeosa kubermanguni. Osad türkmeenid elavad ka Latakias Bayırbucaki nimelises piirkonnas asuvas Türkmeeni mäestikus, Homsis, Ḥamāhis, Dar‘ās (Jordaania piiri lähedal) ja Ar-Qunayṭrahis (Iisraeli piiri lähedal).

Süüria kodusõja ajal on Süüria türkmeenid osalenud Süüria valitsusvägede vastu suunatud sõjalistes tegevustes ning otsinud tuge ja kaitset Türgilt. 2012. aasta 15. detsembril lõid nad endale ametliku juhtorgani, Süüria Türkmeenide Assamblee, ning moodustasid ka sõjalised tiiva, Süüria Türkmeenide Brigaadid - türkmeenide piirkondade ja elanikkonna kaitsmiseks. Kuid mitte kõik türkmeenid ei toeta Türgi rünnakuid Süürias, mis algasid 2016. aasta augusti lõpus ning on asunud võitlema Süüria Demokraatlike Jõudude ridadesse, moodustades Seldžuki Brigaadi.
Ülikooli raamatukogu ja administratiivhoone
Ühiselamud
**Stirlingi Ülikool** on 1967. aastal asutatud ülikool Šotimaal Stirlingis. 

Ülikoolis õpib 9000 üliõpilast. Ülikoolil on üliõpilaslinnak, kus elab umbes kolmandik üliõpilastest.

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Transiit** on riiki läbiv vedu, mille alg- ja sihtpunkt asuvad väljaspool antud riigi territooriumi. Transiidiks ei loeta tegevusi, mis hõlmavad antud riigi piiril kauba peale- või mahalaadimist ühelt veoliigilt teisele, näiteks meretranspordilt raudteetranspordile.

Transiitkaup
------------

Transiitkaup on kaup, mida veetakse läbi aruannet esitava riigi peale- ja mahalaadimiskohtade vahel, mis ei asu aruannet esitavas riigis.

Tolliprotseduurid
-----------------

Tolliseadustiku järgi on kehtestatud kaupade hõlpsam liikumine kahe või enama tolliterritooriumi vahel ilma, et tuleks täita kõiki tolliterritooriumile sisenemise või väljumise formaalsusi ja maksta üldkorras makstavaid tolli- jm makse. Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumid moodustavad ühtse tolliterritooriumi ning sellel territooriumil kehtivad ühesugused kaubaveo eeskirjad. Selleks, et suunata kaubavood kiiresti riigi piirilt sisemaale, rakendatakse kaubale transiidi protseduuri. Kaubavedu ühenduse territooriumil asuvast ühest punktist teise toimub ühenduse transiidiprotseduuri või TIR märkmiku alusel. TIR-märkmik on tollidokument, mis hõlbustab TIR-konventsiooniga ühinenud riikide piiride ületamisel tehtavaid tolliprotseduure.
Noblessneri sadam 20. mail 2020
Noblessneri sadam 2015. aastal
**Noblessneri sadam** (aastail 1918–1940 ja 1993–2013 **Peetri sadam**) on sadam Tallinna lahe ääres Miinisadama ja Lennusadama vahel.

2010. aastal rajati Peetri sadama ühte basseini väikesadam jahisadam. Samas kõrval arendatakse Noblessneri sadamalinnakut.

BLRT Grupp taotles kogu Peetri sadama nime muutmist Noblessneri sadamaks ning Tallinna Linnavalitsus muutis 2. oktoobril 2013 sadama nime ära. Eelnevalt oli ettepanekuga nõus ka Kohanimenõukogu.

Nimi
----

Alates 1913. aastast kandis sadam koos Noblessneri laevatehasega samu nimesid (Nobeli ja Lessneri laevatehas 1913–1916, Noblessneri laevatehas 1916–1918). 1918. aastal muudeti aga tehas Peetri Laevatehaseks, mistõttu muutus ka sadam aastail 1918–1940 **Peetri**, **Peetritehase** või **Peetri tehase sadamaks**.

26. juulil 1940 anti sadam koos tehasega NSV Liidu mereväe kasutusse ning alates 1944. aastast kandis sadam samuti tehasega sama nime, milleks oli kõige kauem kasutusel **7. tehas.**

1993. aastal taastati sadama nimi **Peetri sadam**. Nimel "Peeter" puudus otsene ajalooline seos nii Peeter Suure Sadama ja ka Peeter Suure Merekindlusega, aga ka Noblessneri nimi oli sadamal olnud lühikest aega aastail 1916–1918. Sama nimega oli omanik hakanud reklaamima kinnisvaraarendust ja nimetanud Peetri sadamasse ehitatud jahisadama Noblessneri sadamaks. Kohanimenõukogu arutas BLRT Grupi taotlust mitmel koosolekul ja küsis arvamust Eesti Meremuuseumilt, muuseum pooldas sadama sõjaeelset ametlikku nime. Kuigi kohanimenõukogu pidas nimemuutmist arendaja suva järgi halvaks praktikaks ja arutas selle sadama nime mitmel koosolekul, otsustati lõpuks siiski toetada Peetri sadama nime muutmist **Noblessneri sadamaks**, sest seegi on põnev nimi.

Pilte
-----

* Noblessneri sadamalinnakNoblessneri sadamalinnak
* PROTO avastustehasPROTO avastustehas
* Kai kunstikeskusKai kunstikeskus
* Staapli 3Staapli 3
* Noblessneri laevatehase ellingNoblessneri laevatehase elling

Vaata ka
--------

* Adam Johann von Krusensterni väljak
* Noblessneri laevatehas
* Peetri tänav
* Staapli tänav

Viited
------

1. ↑  Uwe Gnadenteich (07.08.2009). "Tallinn saab uue jahisadama". *Postimees*. Vaadatud 21.10.2018.
2. ↑  Tallinna Linnavalitsus (02.10.2013). "Sadama nime muutmine Põhja-Tallinnas". *Riigi Teataja*. Vaadatud 21.10.2018.
3. ↑  Kohanimenõukogu 26. veebruari 2013. a. protokoll
4. ↑  "Peetri sadam muudab nime". *Tallinn.ee*. 02.10.2013. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.10.2018. Vaadatud 21.10.2018.
5. ↑  Kohanimenõukogu koosoleku protokoll, 26. veebruar 2013

Välislingid
-----------

* Noblessneri sadam Sadamaregistris
* Noblessneri sadam. Koduleht
* Noblessneri lugu. About Noblessner

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Noblessneri sadam** |
**Max Otto von Stirlitz** (õieti **Max Otto von Stierlitz**; teise varjunimega **Maksim Issajev**, tegelikult **Vsevolod Vladimirov**) on Julian Semjonovi kirjutatud spiooniromaanide sarja kirjanduslik kangelane. 

Max Otto von Stirlitzi tegelaskuju tegi legendaarseks raamatu "17 kevadist hetke" põhjal tehtud seiklusfilm "Seitseteist kevadist hetke". Selle peategelane Stirlitz (keda kehastab andekas näitleja Vjatšeslav Tihhonov) sokutatakse NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse välisluure agendina Saksa Riigi Julgeoleku Peaametisse, hankima konfidentsiaalset ja delikaatset informatsiooni Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei ja Saksa juhtkonna salajastest separaatläbirääkimistest lääneriikidega vaherahu sõlmimiseks.

Film oli osa 1970. aastatel NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimehe Juri Andropovi algatatud NSV Liidu julgeolekuorganite propagandakampaaniast, milles julgeolekuorganite töötajaid kujutati vastukaaluna James Bondi tüüpi renomeega mehele, kes suudab igast olukorrast välja tulla, kuid erinevalt Bondist ei kasuta selleks keerulist tehnikat, vaid ainult oma mõistust. Tänu sellele äärmuslikule oskusele ellu jääda ja tuntusele on Stirlitz ka levinud tegelane anekdootides.

Stirlitzi tegelaskuju autor oli Nõukogude kirjanik Julian Semjonov, kes oma kirjandusteostes kajastas Maksim Issajevi-Otto von Stirlitzi seiklusi aastatel 1918–1967. Oma luurajateel tegutses Stirlitz üle maailma ning ühes teoses "Briljandid proletariaadi diktatuurile" seikles ka Tallinnas. Eesti tipplavastaja Grigori Kromanov tegi sellest 1975. aastal filmi "Briljandid proletariaadi diktatuurile", stsenaristiks oli Julian Semjonov ise, Stirlitzit-Issajevit mängis Vladimir Ivašov.

Julian Semjonovi romaanide "Briljandid proletariaadi diktatuurile" ja "Parooli pole vaja" motiividel tehtud uus telesari "Issajev" filmiti 2008. aasta juulis osaliselt Eestis, sealhulgas 21. ja 22. juulil Rakveres linnakodaniku majamuuseumis. Seriaali tegevus toimub aastatel 1921–1927 Moskvas ja Tallinnas. Sarjas osalesid ka Eesti näitlejad.

Kultuuriline mõju
-----------------

Stirlitzi tegelane ja tegevus on andnud alust paljudeks Stirlitziga seotud anekdootide süžeedeks. Anekdoodid parodeerivad Stirlitzi ja tema kaaslaste arutlevat mõtteviisi ning viivad absurdsete ja ootamatute järeldusteni.

Näiteid anekdootidest:

* Ühel Berliini tänaval seisid Stirlitz, Müller ja Bormann ning vestlesid elavalt. Neist möödus professor Pleisschner ja ütles valju häälega: "Stirlitz, te olete pederast!" Kõik pahvatasid naerma ja ainult Stirlitz sai aru, et Keskusest on tulnud raadiogramm, milles teatati talle kindrali auastme andmisest.

* Gestapo sulges kõik väljapääsud, kuid Stirlitz põgenes sissepääsu kaudu.

* Kõrtsist väljudes sai Stirlitz tugeva löögi kuklasse. Ümber pöörates nägi ta, et see oli asfalt.

Välislingid
-----------

* Nadezhda Widder, "Rakveres filmiti sarja Stirlitzist", Virumaa Teataja, 24. juuli 2008
* Andrei Babin, "Luuraja Max Otto von Stirlitz luusib taas Eestis", Postimees, 5. juuli 2008
* Suri luuraja Stirlitzi prototüüp
* Noor Stirlitz seikleb Tallinnas, Eesti Päevaleht 27. oktoober 2009
**Lepiku mõis** (saksa keeles *Leppiku*) oli Kolu mõisa karjamõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Lääne-Virumaale Kadrina valda Vaiatu küla territooriumile.

Viited
------

1. ↑  Lepiku mõis (Kadrina) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 08.05.2020)
2. ↑  Lepiku krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Lepiku mõis (Kadrina) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kadrina kirik
Kadrina kihelkond

**Kirik**: Kadrina  

**Mõisad**: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hulja mõis | Hõbeda mõis | Imastu mõis | Ilumäe mõis | Jõepere mõis | Jõetaguse mõis | Kadrina kirikumõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Kruusimäe mõis | Kõrve mõis | Lante mõis | Lasila mõis | Liblika mõis | Liigvere mõis | Lepiku mõis | Loksu mõis | Muike mõis | Muusi mõis | Mõndavere mõis | Neeruti mõis | Oonurme mõis | Pala mõis | Pakitu mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Pressi mõis | Päri mõis | Saksi mõis | Sakussaare mõis | Sinnepali mõis | Soomukse mõis | Tuimõisa mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Uku mõis | Vandu mõis | Vasivere mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis | Võduvere mõis | Võsu mõis
**Nocco** on funktsionaalne jook, mis on välja töötatud Rootsi ettevõttes No Carbs Company. No Carbs Company tõi oma esimese toote turule 2014. aasta detsembris ning on esindatud 31 riigis. 

Kõik Nocco tooted on suhkruvabad, magustatud sukraloosiga ja rikastatud vitamiinidega.

Koostises peamiselt aminohapped ja vitamiinid
---------------------------------------------

No Carbs Company loodavad joogid sisaldavad aminohappeid ja vitamiine, mis soodustavad treeningu kvaliteeti. Kõik Nocco sortimendis olevad joogid on 100% suhkruvabad ja jookides ei ole kasutatud säilitus- ega värvaineid. 

BCAA (*branched - chain amino acid*) on lühend terminist hargnenud ahelaga aminohapetest. Enamasti koosnevad valgud aminohapetest, millest leutsiin, isoleutsiin ja valiin on meie organismis asendamatud kompnendid. Nimetatud kolm aminohapet moodustavad 35% meie lihasvalkudest. Inimorganism ei suuda neid teistest aminohapetest toota. 

Nocco BCAA joogid sisaldavad 3000 mg BCAA-sid, mis jagunevad omakorda vahekorda 4:1:1, millest 2000 mg on leutsiini, 500 mg isoleutsiini ning 500 mg valiini. 

Nocco BCAA+ sisaldab BCAA-d (hargnenud ahelaga aminohapped) ja kuut vitamiini. Nocco BCAA+ on täielikult suhkruvaba (magustatud sukraloosiga). Üks purk (330 ml) sisaldab:

* BCAA 4:1:1 (leutsiin, valiin ja isoleutsiin) 5000 mg
* D-vitamiin 100% RDA\*
* B6-vitamiin 100% RDA\*
* B12-vitamiin 100% RDA\*
* Biotiin 100% RDA\*
* Foolhape 50% RDA\*
* Niatsiin 80% RDA\*
* \*Täiskasvanu soovitatavast päevasest kogusest – \*RDA.

### Vitamiinivaliku põhjendus

No Carbs Company loodavad joogid sisaldavad viit B-kompleksi vitamiini.

1. Foolhape ehk B9-vitamiin aitab rakke kiirelt kasvatada ja kaua noorena püsida.
2. Niatsiini ehk B3-vitamiin aitab lõhustada süsivesikuid, rasvu ja valke ning muuta need energiaks.
3. Biotiin on vajalik rasvhapete ja glükoosi sünteesis ning osade aminohapete ainevahetuses lisaks ka valkude, foolhapete ja pantoneenhapete ja B12-vitamiini ainevahetuses.
4. B16- ja B12-vitamiin turgutavad keha väsimuse ja kurnatuse korral ning aitavad säilitada keha normaalset energiatalitust.
5. Nimetatud vitamiinidele lisaks sisaldab Nocco jook ka D-vitamiini, mis aitab kaasa normaalsele lihastalitlusele.

Kofeiinisisaldus
----------------

Üks purk Nocco BCAA-d sisaldab 180 mg kofeiini, mis on võrdne ühe tassi kohviga. Päevane soovituslik kogus on 2 purki. Noccot ei soovitata rasedatele ega imetatavatele naistele.

Maitsed
-------

Nocco BCAA-d on saadaval karboniseeritult ja valida on 12 maitse vahel. Eestis turustatakse kuue maitsega jooke: passion, maasikas (miami), kariibi, troopiline, pirn ning limon. Üks purk sisaldab 330 mg jooki ning 180 mg kofeiini. 

Nocco BCAA+ on kolm maitset. Eestis on saadaval tsitruse/leedriõiemaitseline.

Viited
------

1. 1 2 3  "Q – MIS ON NOCCO?".
2. ↑  "BCAA PERFORM – TREENINGU UUS TASE".
3. 1 2 3  "Q – KUI PALJU BCAA-D SISALDAVAD NOCCO JOOGID NING KUI PALJU IGAT AMINOHAPET ERALDI?".
4. 1 2 3  "NOCCO BCAA+".
5. 1 2  "Foolhape on terve keha alusaine".
6. ↑  "B3-vitamiin ehk niatsiin teeb naha ilusaks".
7. 1 2  "NOCCO BCAA, NOCCO BCAA+".
**Transilvaania sõjaväestatud piiriala** (rumeenia keeles *Graniţa Militară Transilvăneană*, saksa keeles *Siebenbürgische Militärgrenze*, ungari keeles *Erdélyi határőrvidék*) oli Habsburgide monarhia territoorium, mis asus ajaloolise Transilvaania ida- ning lõunaosas. Tänase Rumeenia territooriumil asunud piiriala moodustas osa Habsburgide riigi suuremast sõjaväestatud piirialast.

Ajalugu
-------

Transilvaania sõjaväestatud piiriala moodustati aastal 1762 aladest, mis olid seni kuulunud Habsburgide Transilvaania vürstkonda. Pärast piiriala kaotamist liideti Transilvaania sõjaväestatud piiriala territoorium taas mainitud vürstkonnaga.

Piirid
------

Transilvaania sõjaväestatud piiriala piirnes loodes Habsburgide Transilvaania vürstkonna ja Habsburgide Ungari kuningriigiga, edelas Habsburgide Banaadi sõjaväestatud piirialaga, kagus Osmanite riigi vasallide Valahhia vürstiriigi ja Moldova vürstiriigiga ning kirdes Habsburgide Galiitsiaga.

Rügemendid
----------

Transilvaania sõjaväestatud piiriala koosnes kahest seekelite ja kahest rumeenlaste rügemendist.

Vaata ka
--------

* Sõjaväestatud piiriala
* Transilvaania vürstkond (1711–1867)
* Transilvaania ajalugu
* Transilvaania

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Transylvanian Military Frontier seisuga 01.05.2019*.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel kirjeldab futuristlikku liikumist; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Transhumanism (täpsustus). "H+" suunab siia, Jean-Benoît Dunckeli albumi kohta vaata lehekülge H+ (album).* |

---

Neil Harbisson kui "Maailma esimene küborg"

**Transhumanism** (lühendatult **H+**) on rahvusvaheline filosoofiline, kultuuriline ja tehnoloogiline liikumine, mille eesmärk on inimvõimete ja inimese kui sellise muutmine tehniliste vahendite abil. 

Transhumanistid arvavad, et selline muutus on võimalik, soovitav ja isegi vajalik. On olemas terve rida alaeesmärke, mida tahetakse saavutada (parem tervis, pikem elu või isegi surematus, vaimsete ja füüsiliste võimete suurendamine, võime elada ekstreemses elukeskkonnas, laiendatud tajuvõimalused, aju-arvuti liides jne). Neid eesmärke tahetakse saavutada mitmesuguste tehniliste vahenditega, nagu näiteks *mindupload*, geneetiline muutus, sealhulgas ka inimeste genoomi muutmine, elektroodide siirdamine ajju, neurofarmakoloogia, krioonika jne. Mõned nimetatud tehnoloogiad on juba olemas ja kasutusel, teised tehnoloogiad on arendamisel või nende kasutamine on seni õiguslikult piiratud (geenitehnoloogia, neuroimplantaadid).

Transhumanistina võib kirjeldada endist mormooni ja praegust ettevõtjat Bryan Johnsonit.

Vaata ka
--------

* posthumanism
* hüperreaalsus
Spilve asendikaart
**Spilve** on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 9,576 km². Asub Spilve luhal Iļģuciemsist põhjas, Volerist läänes, Kleistist idas ja Bolderājast lõunas. Asumit läbib Bolderājasse viiv raudtee. 89 elanikku (2010).

Valdav osa asumist asub soisel ja madalal (0–2 meetrit üle merepinna) Spilve luhal. Kõrgeim koht ulatub küll 17 meetrit üle merepinna. Niiske ala kuivendamiseks on läbi aegade rajatud kraave, millele on pandud nimed kunagi seal kandis eksisteerinud mõisate järgi. Nende seas on Beķeri kraav ja Hapakase kraav.

Enne Riia linnaga liitmist asusid Spilve luhal karjamaad ja heinamaad. Ala läbis mitu teed – sealtkaudu mindi nii Kuramaale kui ka Daugavgrīvasse. Asumi aladel asus mitme mõisa maad, asumi aladele jäi ka Esseni mõisa peahoone, kuigi mõisa maad jäid suuremalt jaolt väljapoole asumit. 1701. aastal peeti luhal Spilve lahing. 

Asumi aladele jääb ka Podragsi tööstuspiirkond. Seda on esmamainitud 1675. aastal kui veskikohta, ka asus seal XIX sajandil Daugava voolu reguleeriv tamm. Hiljem ehitati saekaater, hakati tootma ka tsementi (1868). Podragsi piirkond liideti Riia linnaga juba XIX sajandi algul.

1873. aastal rajati üle Spilve luha Bolderājasse viiv raudtee. Pärast Läti iseseisvumist liideti piirkond Riiaga (1924). Luhal asub Riia vana lennujaam, mille peahoone rajati 1950. aastatel stalinistlikus stiilis.

* SpilveSpilve
* Vaade Spilve lennujaama rajaltVaade Spilve lennujaama rajalt

Vaata ka
--------

* Spilve lahing

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Spilve** |

* Spilve koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Kurzeme rajooni asumid |
| --- |
| 
Āgenskalns **·**  Bolderāja **·**  Daugavgrīva **·**  Dzirciems **·**  Iļģuciems **·**  Imanta **·**  Kleisti **·**  Ķīpsala **·**  Rītabuļļi **·**  Spilve **·**  Voleri **·**  Zasulauks |