recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Konstantinoopoli Oikumeenilise Patriarhaadi vapp
**Autokefaalne kirik** (kreeka keeles αὐτοκέφαλος < αὐτο *auto* 'ise' + κεφαλή *kephalē* 'pea') on täielikult ise ennast valitsev ja juhtiv, teistest kohalikest kirikutest administratiivselt sõltumatu õigeusu kirik.

Autokefaalia andmine
--------------------

5. jaanuaril 2019 kirjutas Konstantinoopoli patriarh Bartholomeos I alla vastasutatud Ukraina Õigeusu Kiriku autokefaaliat kinnitavale tomosele
Autokefaalia andmine toimub õigeusu traditsioonis Konstantinoopoli Oikumeenilise Patriarhaadi poolt seda kinnitava aktiga, mida nimetatakse tomoseks. Autokefaalia saamise eeltingimuseks ei ole kõigi teiste autokefaalsete kirikute nõusolek. Konstantinoopoli patriarhaat tunnistab ainult neid autokefaalseid ja autonoomseid kirikuid, millele ta on ise kirikliku iseseisvuse andnud. Vene Õigeusu Kiriku arvates on ka neil õigus teisele kirikule iseseisvust anda.

Jurisdiktsioon
--------------

Igal autokefaalsel kirikul on jurisdiktsioon oma kindlaksmääratud geograafilistes piirides. Autokefaalset kirikut juhib Piiskoppide Kogu ehk Püha Sinod, mille eesistuja on vanem piiskop; sõltuvalt traditsioonist on ta patriarhi, metropoliidi või peapiiskopi tiitliga.

Autokefaalsed kirikud
---------------------

2019. aasta seisuga olid Konstantinoopoli Õigeusu Kiriku diptühhoni järgi autokefaalsed järgmised õigeusu kirikud: 

1. Konstantinoopoli Õigeusu Kirik
2. Aleksandria Õigeusu Kirik
3. Antiookia Õigeusu Kirik
4. Jeruusalemma Õigeusu Kirik
5. Vene Õigeusu Kirik
6. Serbia Õigeusu Kirik
7. Gruusia Apostlik Autokefaalne Õigeusu Kirik
8. Rumeenia Õigeusu Kirik
9. Bulgaaria Õigeusu Kirik
10. Küprose Õigeusu Kirik
11. Kreeka Õigeusu Kirik
12. Poola Õigeusu Kirik
13. Albaania Õigeusu Kirik
14. Tšehhi ja Slovakkia Õigeusu Kirik
15. Ukraina Õigeusu Kirik

Näited
------

### Ameerika Ühendriigid

Konstantinoopoli patriarhaat ei tunnista Õigeusu Kiriku Ameerikas autokefaaliat, sest selle andis 1970. aastal Moskva patriarhaat.

### Ukraina

Konstantinoopoli patriarhaat tunnustas Ukraina Õigeusu Kiriku autokefaaliat 2019. aasta alguses. Küprose Õigeusu Kiriku 2019. aasta veebruaris avaldatud seisukohas ei seadnud nad kahtluse alla Konstantinoopoli patrirahaadi otsust, kuid samas ei tunnustanud UÕK autokefaaliat. Rumeenia Õigeusu Kiriku Püha Sinod arutas UÕK tunnustamise vajadust 2019. aasta veebruaris, kuid tunnustust ei andnud.

Vaata ka
--------

* Autonoomne kirik
* Patriarhaat (jurisdiktsioon)
* Õigeusu kirik

Viited
------

1. ↑  NO PAN-ORTHODOX APPROVAL NEEDED TO ISSUE THE TOMOS, PATRIARCH BARTHOLOMEW SAYS - RISU, 28.02.2019 (vaadatud 02.03.2019)
2. 1 2  Liina Eek. Õigeusu kiriku fülogeneesist. - Akadeemia, 5, 2016, lk 769.
3. ↑  New Patriarchates – Autocephalous Churches - The Ecumenical Patriarchate (26.02.2019)
4. ↑  Church of Cyprus: We are not questioning Ecumenical Patriarchate’s goal for the Church of Ukraine- Romfea News, 18.02.2019 (vaadatud 02.03.2019)
5. ↑  Holy Synod examines Ukrainian ecclesiastical issue at first 2019 working session- News Agency Basilica.ro, 21.02.2019 (vaadatud 26.02.2019)
**Albaania Sotsialistlik Partei** (albaania keeles: *Partia Socialiste e Shqipërisë*, lühend *PS*) on vasakpoolne poliitiline ühendus Albaanias. Partei ideoloogiliseks aluseks on demokraatlik sotsialism. 

Sotsialistlik Partei asutati aastal 1991 Albaania Tööpartei reformimise tulemusel ja on selle õigusjärglane. Tööpartei ise asutati 1941, kandis esimesed seitse aastat nime Albaania Kommunistlik Partei ja oli perioodil 1946–1991 riigi ainus seaduslik partei.

Aastatel 1997–2005 oli Sotsialistlik Partei taas võimul. Partei esimees Fatos Nano oli sel perioodil kahel korral (1997–1998 ja 2002–2005) Albaania peaminister.

3. juulil 2005 toimunud parlamendivalimistel said sotsialistid lüüa ja pidid minema opositsiooni. Senisest 73 kohast 140-liikmelises parlamendis säilitasid nad vaid 43 kohta.

1. septembril 2005 astus 14 aastat partei esimehena tegutsenud Fatos Nano valimiskaotuse tõttu ametist tagasi. Uueks esimeheks valiti Tirana linnapea Edi Rama.

Rahvusvahelisel tasandil kuulub Albaania Sotsialistlik Partei Sotsialistlikku Internatsionaali.

Välislingid
-----------

* Albaania Sotsialistlik Partei
**Kneitlingen** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 17,58 km². 31. detsembril 2017 elas seal 818 inimest.

Kneitlingeni kihelkonnakirik
Kneitlingen asub Braunschweiger Landis Elmi ja Asse mäe vahel. Valda kuuluvad Amplebeni, Banslebeni, Eilumi ja Kneitlingeni küla.

Ajalugu
-------

Kneitlingeni keskaegses Saksimaa hertsogiriigis on esmamainitud 1135. aasta dokumendis, millega keiser Lothar III andis hiljuti asutatud Königslutteri benediktlaste kloostrile kinnistud. Romaani stiilis kihelkonnakirik püstitati Templiordu poolt umbes 1141. aastal; selle apsiid ja ristvõlv on säilinud esialgsel kujul. 1235. aastast kuulus ala Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonnale, isandkonda läänistati erinevatele kohalikele aadliperedele.

Kneitlingeni küla on tuntud legendaarse petise Till Eulenspiegeli sünnikohana. Pärimuse järgi ristiti ta 1300. aasta paiku lähedalasunud Amplebeni lossi kabelis, misjärel toimus ristimispidu kohalikus kõrtsis. Pärastlõunal koju minnes libises Tilli vintis ämmaemand oja ületades purdel ja kukkus koos lapsega mudaauku, ristides teda teist korda. Kumbki ei saanud viga, kuid Till pandi kodus vanni, seega ristiti kolmandat korda samal päeval.

Braunschweig-Wolfenbütteli hertsog Magnus I ostis 1355. aastal endise Amplebeni röövelparuni lossi, peale väheste ümberkaudsete valduste, sealhulgas romaani stiilis kihelkonnakiriku, mille 1454. aastal omandas Braunschweigi linn. Kodanikud rajasid Elmi mägedes kivimurru lubjakivi kaevandamiseks.

Ampleben, Bansleben ja Eilum liidendati Kneitlingeni valda 1. märtsil 1974.

Viited
------

1. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* Samtgemeinde Schöppenstedti koduleht
* Amplebeni erasait
* Kneitlingen Notgeld


Wolfenbütteli kreisi vallad

* Baddeckenstedt
* Börßum
* Burgdorf
* Cramme
* Cremlingen
* Dahlum
* Denkte
* Dettum
* Dorstadt
* Elbe
* Erkerode
* Evessen
* Flöthe
* Haverlah
* Hedeper
* Heere
* Heiningen
* Kissenbrück
* Kneitlingen
* Ohrum
* Remlingen-Semmenstedt
* Roklum
* Schladen-Werla
* Schöppenstedt
* Sehlde
* Sickte
* Uehrde
* Vahlberg
* Veltheim
* Winnigstedt
* Wittmar
* Wolfenbüttel
**Kluisbergen** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Asulad
------

Kluisbergi mäe järgi nime saanud Kluisbergen jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke01/01/2005 |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Berchem | 6,43 | 2273 |
| II | Ruien | 10,06 | 2553 |
| III | Kwaremont | 8,52 | 559 |
| IV | Zulzeke | 5,62 | 722 |

 |

* Vaade Kluisbergi mäeleVaade Kluisbergi mäele
* RuienRuien
* BerchemBerchem
* KwaremontKwaremont
* ZulzekeZulzeke
* ZulzekeZulzeke

Sõpruslinnad
------------

* Prantsusmaa – Guînes

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Kluisbergen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
**Hellamaa külanõukogu** (ka *Hellama külanõukogu*) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.

Hellamaa külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Muhu vallas. Külanõukogu keskus asus Hellamaa külas. Külanõukogu hõlmas Muhu saare idaosa.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hellamaa külanõukogu 1950 septembris Orissaare rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Ühismaa", "Lõunaranna", "Suure Väina" ja "Kalevi" kolhoos.

Seoses Orissaare rajooni likvideerimisega liideti Hellamaa külanõukogu 1959 veebruarist Kingissepa rajooniga.

1960 oktoobrist Hellamaa külanõukogu likvideeriti. Selle territooriumist koos likvideeritud Piiri külanõukogu territooriumiga moodustati Muhu külanõukogu.

Viited
------

1. 1 2  Hellamaa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 20.11.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Saare maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 34, 524
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
**Enver Paşa** või **Enver Bey**, sünninimi **İsmail Enver** (اسماعيل انور araabia keeles; 22. november 1881 İstanbul – 4. august 1922 Baldžuan, Tadžikistan) oli Türgi riigitegelane ja sõjaväelane, noortürklaste juht.

Enver sündis İstanbulis türgi ja albaania päritolu perekonnas. Ta omandas sõjaväelise hariduse ning ta ülendati 1906. aastaks majoriks. Samal ajal sai temast ka Progressi ja Ühtsuse Komitee liige. 1908. aastal puhkes noortürklaste ülestõus ja Enver sai selle üheks sõjaliseks juhiks. Noortürklased tõusid võimule ja Enverist sai üks sõjaväe juhte. Ta asus sõjaväge vastavalt Saksamaa eeskujule reformima.

1911. aastal puhkes Itaalia-Türgi sõda, mille käigus Türgi kaotas Liibüa. See tõi kaasa noortürklaste populaarsuse languse, valitsuse moodustasid liberaalid. Kuid 1912–1913 toimunud Esimeses Balkani sõjas sai Türgi rängalt lüüa, mistõttu ka liberaalide populaarsus kukkus ning noortürklased said võimule tagasi. Enverist sai sõjaminister ning ta kasutas ära Bulgaaria rasket olukorda Teises Balkani sõjas, vallutades Adrianoopoli tagasi. Peale seda sai temast paša ning teda hakati kutsuma Enver Paşaks. Lisaks abiellus ta Türgi printsessi Emine Naciye Sultaniga, saades nii sultanipere sugulaseks. Sisuliselt kehtestus Türgis kolme paša sõjaline diktatuur (Enver Paşa, Talat Paşa ja Cemal Paşa). Need kolm pašat olid ka peamised süüdlased Armeenia genotsiidis.

Enver Paşa oli aktiivne Saksamaa toetaja ning seetõttu asus ta kohe esimese maailmasõja alates propageerima sõjaga ühinemist. Viimaks, 1914. aasta oktoobris, ta saavutaski selle, misjärel puhkesid ägedad lahingud Venemaaga. Enver juhtis Türgi armeed Sarikamiši lahingus, mis lõppes Türgile ränga lüüasaamisega. Seejärel naasis Enver İstanbuli ning korraldas selle kaitset Gallipoli kampaania alguses, kuid andis väejuhtimise hiljem üle Liman von Sandersile ja Kemal Mustafa Atatürkile.

1917–1918 korraldas Enver Paşa Lõuna-Kaukasuse vallutamist, mille tõttu ta rikkus suhted sakslastega. Samas õnnestus tal sõlmida sõbralikud suhted Nõukogude Venemaaga. Kuid vallutused Kaukaasias osutusid kasututeks, kuna sama aasta oktoobris pidi Türgi Antandile alistuma. Enver põgenes Türgist, kus ta tagaselja surma mõisteti ja oli kuni 1920. aastani Berliinis. Seal kohtus ta bolševik Karl Radekiga, kelle soovitusel ta siirdus edasi Moskvasse. Seal kohtus ta mitmete bolševike juhtidega ja veenis neid end lubama Turkestani, et maha suruda sealseid nõukogudevastaseid meeleolusid. 1921. aastal sinna saabudes asus ta aga korraldama bolševikevastast ülestõusu (basmatšide ülestõus), et luua Suur-Türgi riiki. Kuid tema plaanid kukkusid läbi ning ta hukkus 1922. aastal. 1996. aastal maeti tema säilmed ümber İstanbuli.

Viited
------

1. ↑  Henham, Ralph; Behrens, Paul, eds. (2009). The Criminal Law of Genocide: International, Comparative and Contextual Aspects. Farnham: Ashgate. ISBN 978-1-40949591-8. "The guilty main architects of the genocide Talaat Pasaha [...] and Enver Pasha..."
**Entwine** on Soome päritolu *gothic metal*'i ansambel.

Ajalugu
-------

Entwine panid algselt *death metal*'i ansamblina kokku 1995. aastal kitarrist ja laulja Tom Mikkola, trummar Aki Hanntu ja bassist Taipale. 1997. aastal otsustasid nad Entwine muusikalise stiili muuta ümber *gothic metal*'ile. Varsti pärast seda lisati ansambli koosseisu rütmikitarrist ja laulja Panu Willman. Selle aasta detsembris salvestas Entwine oma esimese demo, "Divine Infinity". 1998. aasta veebruaris liitus ansambliga naislaulja ja süntesaatorimängija Riitta Heikkonen.

Entwine debüütalbum "Treasures Within Hearts" tuli välja 1999. aasta septembris. 2000. aasta aprillis lahkusid ansamblist nii Willman kui ka Taipale. Viimane asendati Joni Miettineniga. Vokalist Mika Taurinen lisati koosseisu järgmisel kuul.

Ansambli järgmine album "Gone" ilmus 2001. aasta aprillis. See sai saksa muusikaajakirja Hammer auhinna "Album of the Month" ja laul "New Dawn" jõudis Soome singlite nimekirjas esikümnesse.

Jaani Kähkönen liitus ansambliga *live session*'il kitarristina 2001. aasta lõpus, kuid liitus peatselt Entwine koosseisuga. 2002. aasta algul salvestas ansambel kolmanda albumi "Time of Despair", mille produtseeris Anssi Kippo. Seejärel läks Entwine ansamblitega Theatre of Tragedy ja Ram-Zet Euroopasse turneele.

2003. aastal salvestas Entwine neljanda albumi "deEversity", mis saabus poelettidele 2004. aasta märtsis. Albumid näitasid kõlalist arengut, jättes maha ansambli gooti päritolu ja liikudes raskema stiili poole.

Entwine andis 2005. aasta augustis välja EP "Sliver", mis sisaldab viis lugu.

2006. aasta augustis ilmus Entwine viies album "Fatal Desgn" ja bänd läks Saksa *gothic rock*'i bändiga Zeraphine turneele.

8. detsembril 2006 teatas süntesaatorimängija Riita Heikkonen isiklikel põhjustel ansamblist lahkumisest. Asendust pole planeeritud. Zeraphine.Blabbermouth

Koosseis
--------

* Mika Tauriainen (laul)
* Tom Mikkola (kitarr)
* Jaani Kähkönen (kitarr)
* Joni Miettinen (bass)
* Aksu Hanttu (trummid)

### Endised liikmed

* Riitta Heikkonen (süntesaator/laul) (1997–2006)
* Teppo Taipale (bass) (1995–1999)
* Panu Willman (laul/kitarr) (1997–1999)

Looming
-------

### Albumid

* "The Treasures Within Hearts" (1999)
* "Gone" (2001)
* "Time of Despair" (2002)
* "diEversity" (2004)
* "Fatal Design" (2006)
* "Painstained" (2009)
* "Rough n' Stripped" (2010)
* "Chaotic Nation" (2015)

### EP-d

* "Sliver" (2005)

### Singlid

* "New Dawn" (2000)
* "The Pit" (2002)
* "Bitter Sweet" (2004)
* "Break Me" (2005)
* "Surrender" (2006)
* "Chameleon Halo" (2006)
* "Strife" (2009)
* "Save Your Sins" (2010)
* "Plastic World" (2015)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Entwine** |

* Entwine koduleht
* Entwine MySpace'is
Vechta
**Vechta** on suurim linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Vechta kreisis keskus. Linna pindala on 87,8 km². 31. detsembril 2017 elas seal 32 201 inimest. Linnas asub Vechta ülikool.

Vechta on tuntud 'Stoppelmarkti' laada poolest, mis toimub igal suvel ja mille ajalugu läheb tagasi aastasse 1298. 800 000 külastajaga on see üks suuremaid iga-aastaseid laatu Loode-Saksamaal.

Linn oli lähiminevikus tuntud kui Põhja-Saksa katoliikluse keskus.

Vechta vesiveski

Linnaosad
---------

Vechta koosneb 25 linnajaost, kuid põline linn koosnes 16 linnajaost, kuni 1933. aastal liideti linnaga kolm jaotust vanast "Oythe kogukonnast". 1974. aastal liideti linnaga kuus jaotust "Langfördeni kogukonnast".

* Bergstrup
* Calveslage (1974)
* Deindrup (1974)
* Füchtel
* Grünenmoor
* Hagen
* Holtrup (1974)
* Holzhausen (1933)
* Innenstadt
* Langförden (1974)
* Oythe (1933)
* Petersburg
* Rieden
* Spreda (1974)
* Stoppelmarkt
* Strohe (1974)
* Stukenborg
* Tannenhof
* Telbrake (1933)
* Tonnenmoor
* Vardel
* Vechta-North
* Vechta-West
* Vor dem Moore
* Welpe

Transport ja taristu
--------------------

Kiirtee A1, tuntud ka kui *Hansalinie*, läbib Vechtat. Sellelt on kolm mahasõitu: Vechta-West/Bakum, Vechta-Langförden/Emstek, Vechta-Nord/Ahlhorn. Ka maantee B69 läbib Vechtat.

Vechta asub Delmenhorst-Hesepe raudteel, mis ühendab Osnabrücki ja Bremenit.

Teater
------

Vechtal on kindel koht 1952. aastal asutatud *Landesbühne Niedersachsen Nordil*. Peakorter paikneb Wilhelmshavenis, kus lavastatakse igal aastal kuni 10 lavastust Metropoltheateris. Teatris on 272 istekohta.

Kliima
------

Vechta kliima on mõõdukas mereline kliima, mida mõjutavad niisked loodetuuled Põhjamerelt. Pikaajaline keskmine õhutemperatuur on 8,5–9,0 °C ja umbes 700 mm sademeid aastas. Maist kuni augustini arvutatakse keskmiselt 20-25 suvepäeva (klimatoloogiline mõiste päevadele maksimaalse temperatuuriga üle 25 °C).

Sõpruslinnad
------------

* Pays Léonard, Prantsusmaa
* Saint-Pol-de-Léon, Prantsusmaa
* Jászberény, Ungari
* Seguin, Texas
* Starachowice, Poola

Tuntud inimesi
--------------

Andreas Romberg
* Frederick Von Fricken Gut Bomhofi omanik
* Andreas Romberg (1767–1821), helilooja ja viiulimängija
* Rolf Dieter Brinkmann (1940–1975), lüürik
* Ansgar Brinkmann (1969–), jalgpallur
* Katja Suding (1975–), poliitik
* Alparslan Erdem (1988–), jalgpallur

Vaata ka
--------

* Vechta ülikool

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.vechta.de


Vechta kreisi vallad

* Bakum
* Damme
* Dinklage
* Goldenstedt
* Holdorf
* Lohne
* Neuenkirchen-Vörden
* Steinfeld
* Vechta
* Visbek
Eesti ja Põhja-Läti maakonnad, linnused ja teed muinasaja lõpusajanditel
**Kesk-Eesti väikemaakonnad** oli grupp ühekihelkonnalisi muinasmaakondi 13. sajandi alguse Kesk-Eesti alal, erinedes nii ümbritsevatest mitmest kihelkonnast koosnevatest maakondadest.

Henriku Liivimaa kroonikas on neid nimetatud ka Sakala ja Ugandi juurde kuuluvateks maakondadeks. Väikemaakondade üheks mitteliitumise põhjuseks on peetud nende asendist tulenevat vähest võimalust saada osa Eestit ja selle ümbrust läbinud kaugkaubandusest. Mauri Kiudsoo selle arvamusega ei nõustu ja on seisukohal, et nad asusid kaugkaubanduse (Narva-Peipsi-Pihkva veetee) mõttes pigem soodsas positsioonis.

Väikemaakonnad paiknesid vööndina lääne-idasuunaliselt, ulatudes Vändra piirkonnast Peipsi järveni. Andmeid on kuuest sellisest maakonnast:

1. **Alempois**, jagati hiljem Vändra ja Türi kirikukihelkonnaks.
2. **Jogentagana**, jagati hiljem Äksi kirikukihelkonnaks ning osast sai Tartu-Maarja kirikukihelkonna Emajõest põhja poole jääv osa ja teisest sai Maarja-Magdaleena kirikukihelkonna lõunapoolne osa.
3. **Mõhu**, jagati hiljem Põltsamaa ja Kursi kirikukihelkonnaks.
4. **Nurmekund**, jagati hiljem Pilistvere ja Kolga-Jaani kirikukihelkonnaks.
5. **Soopoolitse**, hilisem Kodavere kirikukihelkond.
6. **Vaiga**, jagati hiljem Laiuse, Torma ja Palamuse kirikukihelkonnaks ning ühest osast sai Maarja-Magdaleena kirikukihelkonna põhjapoolne osa.

Viited
------

1. ↑  Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XXIV 2, lk 213
2. ↑  Mauri Kiudsoo (2016). Viikingiaja aarded Eestist: Idateest, rauast ja hõbedast. Lk 157

 Kirjandust
-----------

* Kenkmaa, Rudolf, Kesk-Eesti muistsete maakondade asend. Tartu, 1933 (K. Mattiesen).

Eesti ala maakonnad muinasaja lõpul

Adsele • Alempois • Harjumaa • Jogentagana • Järvamaa • Läänemaa • Metsepole • Mõhu • Nurmekund • Revala • Saaremaa • Sakala • Soopoolitse • Ugandi • Vaiga • Valgatabalve • Virumaa
Petko Karavelov
**Petko Karavelov** (*Петко Стойчев Каравелов*; 24. märts 1843 – 24. jaanuar 1903) oli Bulgaaria poliitik, neljakordne peaminister (1880–1881, 1884–1886, 1886 ja 1901–1902).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Dragan Cankov** | **Bulgaaria peaminister**1880–1881 | Järgnev**Johan Casimir Ehrnrooth** |
| Eelnev**Dragan Cankov** | **Bulgaaria peaminister**1884–1886 | Järgnev**Vasil Drumev** |
| Eelnev**Vasil Drumev** | **Bulgaaria peaminister**1886 | Järgnev**Vasil Radoslavov** |
| Eelnev**Račo Petrov** | **Bulgaaria peaminister**1901–1902 | Järgnev**Stojan Danev** |

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev | Denkov
**Kuma Raadio** on Eesti regionaalne raadiojaam, mis tegutseb alates 1993. aasta 1. septembrist. Raadiojaam edastab omaprogrammi 24 tundi ööpäevas. Algusaastatel tegutses raadio Paide Piimakombinaadi ruumides, 2002. aasta lõpus koliti uude majja Paides Pärnu tänav 57. Samas majas asub ka trükikoda ja ristsõnade kirjastus.

Kuma Raadio asub Järvamaal Paides, kuid raadiojaama leviala katab lisaks suuremale osale Järvamaast ka osa Pärnu, Rapla, Harju, Viljandi ja Jõgeva maakonnast ning ulatub ka Lääne-Viru maakonda. Kuma Raadio on kuuldav sagedusel 101,0 MHz, lisaks on raadiojaama võimalik kuulata ka internetis. Raadiojaama põhirõhk on kohaliku elu kajastamisel, seda nii uudiste kui ka muude kohalikke teemasid käsitlevate saadete (Paide Raekojatund, Ringmikrofon, Maakonnatund, Türi Valla Saade, Tunne Järvamaad, Sõnumid Viljandist) näol, samuti on programmis muusikastiile tutvustavad saateid.

Raadioauditooriumi ülevaadete põhjal oli Kuma Raadiol 2014. aastal keskmiselt 17 000 kuulajat, 2014. aasta talvel 19 000 kuulajat. TNS Emori raadioauditooriumi uuringu andmetel kuulas Kuma Raadiot 2015. aasta sügisel septembrist detsembrini iga nädal üle 20 000 inimese.

Alates 2016. aasta jaanuarist kannab Kuma raadio nime **Kesk-Eesti Tre Raadio** ning on liitunud Tre Raadio jaamade grupiga.

Kesk-Eesti Tre Raadio kuulajaskond oli juunis 2016 ilmunud raadiouuringu järgi 20 000 inimest.

Vaata ka
--------

* Eesti raadiojaamade loend

Viited
------

1. ↑  Järvamaal alustas Kesk-Eesti Tre Raadio

Välislingid
-----------

* Tre Raadio
**Enzo Trulli** (sündinud 15. aprillil 2005 Pescaras) on Itaalia võidusõitja. Ta on 2021. aasta Araabia Ühendemiraatide Vormel 4 meister ja sõidab praegu FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel Carlin Motorspordi meeskonnas.

Ta on Vormel 1 võidusõidu võitja Jarno Trulli poeg.

Karjäär
-------

### Madalamad valemid

Trulli tegi oma üheistmelise debüüdi 2021. aasta alguses, olles partneriks Enzo Sciontiga Araabia Ühendemiraatide Vormel 4 Meistrivõistlustel Cram Durangos. Ta sattus kogu kampaania vältel tihedasse tiitlivõitlusse Dilano van 't Hoffiga, võites neli sõitu ja lõpetades veel üheksa korda poodiumil. Poodium Dubai Autodrome’i finaalsõidus tähendas, et Trulli võidab tiitli, edestades ainsa punktiga oma hollandlasest vastast.

### Euroformula Open

Oma 2021. aasta põhikampaaniaks siirdus itaallane Drivex Schooliga Euroformula Open Meistrivõistlustel, sõites taas Scionti kõrval.

### FIA Vormel 3

Olles enne 2022. aasta hooaega "[töötanud] väga kõvasti Euroformula tegemiseks", tõusis Trulli viimasel minutil FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel, olles Carlinis Zak O'Sullivani ja Brad Benavidesega partneriks. Suurema osa hooajast jäi itaallane võistlustel oma meeskonnakaaslastele märkimisväärselt maha, punkte ei saanud ja vaid harva õnnestus tal võita O'Sullivanit ja Benavidesit.

Välislingid
-----------

* Enzo Trulli karjääri kokkuvõte saidil DriverDB.com (inglise keeles)
Peterseni graaf
Peterseni graafi teistsugune, isomorfne kujutus
**Peterseni graaf** on üks lihtne, kuid huvitavate omadustega regulaarne graaf, mille konstrueeris 1898. aastal Taani matemaatik Julius Petersen kontranäitena ühele tollasele regulaarseid graafe puudutavale teoreemile. Selle graafi omadusi on uuritud eri aspektidest ja uurimine veel jätkub.

Üldised parameetrid
-------------------

Peterseni graaf on *harilik* (st mittesuunatud) *kuupgraaf* (st 3-valentsregulaarne). See 10-tipuline ja 15 servaga graaf on konstrueeritav kui *5-täisgraafi servagraafi* täiend. Selle *kromaatiline arv* on 3, *kromaatiline klass* 4, st ei kujuta endast kolme 1-faktori summat.

Peterseni graafi:

* Spekter on −2, −2, −2, −2, 1, 1, 1, 1, 1, 3.
* Karakteristlik polünoom {\displaystyle (t-1)^{5}(t+2)^{4}(t-3)}.
* Kromaatiline polünoom {\displaystyle t(t-1)(t-2)(t^{7}-12t^{6}+67t^{5}-}  
{\displaystyle 230t^{4}+529t^{3}-814t^{2}+775t-352)}

Regulaarsused ja sümmeetria
---------------------------

Peterseni graaf on *3-valentsregulaarne, 2-distantsregulaarne ja 5-vööregulaarne*. Kolmevalentseid vööregulaarseid graafe nimetatakse *kage’ks* (inglise: *cage*). Peterseni graafis on kaksteist 5-vööd. Iga tipp esineb 6 vöös ja iga serv esineb 4 vöös.

Peterseni graafi '**täiend'** on *4-klikkregulaarne*, selles on viis lõikuvat 4-klikki. Iga tipp esineb kahes klikis ja iga serv esineb ühes klikis.

Peterseni graaf ja selle täiend on *transitiivne* ja *sümmeetriline*. Sellest tuleneb ka nende n-ö *tugev regulaars*, mis antud juhul tuleneb otseselt nende bisümmeetriast (kõik bisümmeetrilised graafid on tugevregulaarsed, kuid mitte vastupidi).

Graafi automorfismirühm on **S5**.

Teisi omadusi
-------------

Peterseni graafi servade 4-värving
Peterseni graafi tippude 3-värving
Peterseni graaf on *mittetasandiline* ja *hüpohamiltonlik.* See graaf on seotud *värvitavuse probleemiga* (inglise: *vertex and edge colouring*). Räägitakse *Peterseni fenomenist* ja *Peterseni perekonnast* graafides. Viimase puhul on püütud konstrueerida 14-, 18-, … tipulisi graafe, mis säilitavad 5-vööregulaarsuse (kuid ei säilita bisümmeetriat).

Peterseni graafi nagu mõnda teistki on uuritud erinevate inimeste poolt väga spetsiifilistest külgedest. Kokkuvõtvat kirjutist sellest ei leidu. Üks kokkuvõtlikumaid suundi näitavaid artikleid sellest on inglise Wikipedias.

Graafi struktuuri ja sümmeetriaomaduste uurimiseks sobivad nende semiootilised mudelid.

Kirjandus
---------

* J. A. Bondy, U. S. R. Murty. 2008. *Graph Theory*. Springer, ISBN 9781846289699.
* J.-T. Tevet. 2010. *Graafide varjatud külgi*. SERR, ISBN 9789949213108.
* A. Dharwadker, B. Pirzada. 2011. *Graph Theory*. Amazon Books, ISBN 9781466254992.
Kladogramm, mis kujutab "elu puud"
**Kladistika** on  fülogeneetilise süstemaatika peamisi meetodeid. See on süstemaatika üks põhisuundi, mis baseerub taksonite fülogeneesi arvestamises. Teistest klassifitseerimismeetoditest (näiteks feneetilisest süstemaatikast) erinebki ta selle poolest, et ei tugine üksnes liikidevahelise sarnasuse mõõtmisele, vaid võtab aluseks liikide eristumise. 

Kladistikas koostatakse kladogramme ehk fülogeneesipuid, kus on esitatud evolutsiooniline "elu puu". Fülogeneesipuud koosnevad klaadidest (monofüleetiline rühm) ehk "puu harudest".

Populaarseks kladogrammide moodustamise aluseks on RNA ja DNA nukleotiidide järjestused. 

Kladistika kontseptsioonide üheks tähtsaimaks väljatöötajaks oli saksa entomoloog Willi Hennig.

Kladistika vaike-eeldusteks on evolutsiooni monofüleetilisus ning divergentsus, samuti seisukoht, et uutel tekkinud taksonitel on uued tunnused, mida fülogeneetiliselt vanemal taksonil ei olnud.

Vaata ka
--------

* Feneetiline süstemaatika
* Fülogeneetiline süstemaatika

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kladistika** |
Vecmuiža mõis 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903). Mõisa maad on kaardil tähistatud numbriga 3
**Vecmuiža mõis** (saksa keeles *Sussikas*, varem *Wottelibecke*, läti keeles *Vecmuiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Liepupe kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas.

Ajalugu
-------

Johann von Wallenrode läänistas selle aastal 1403 Heinrich von Vietinghoffile. Aastal 1630 moodustati selle territooriumil Baizeemi ja Mētaka külade juurde karjamõisad. Aastal 1716 ostsid mõisa Aderkased.  Aastal 1852 sai mõisa omanikuks paruness Luise Friederike Dorothea von Mengden.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Baizeemi ja Mētaka mõisaga 6 ja 1/4 adramaad, neile allus 251 mees- ning 277 naishinge. Aastal 1757 oli neil adramaid 6 ja 1/4, aastal 1734 aga 5 ja 1/2. Aastal 1688 oli mõisade suurus 13 ja 3/4 adramaad, aastal 1641 aga kaheksa adramaad. Aastal 1832 oli mõisadel adramaid 8 ja 1/3, aastal 1881 aga 4 ja 78/80, lisaks 9 ja 34/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad
-----------

Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: *Fossenberg*.

Viited
------

1. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 154-155
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 176.
3. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 247.
4. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 151
5. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 171.

Liepupe kirik.
Liepupe kihelkond

**Kirik**: Liepupe kirik  

**Mõisad**: Liepupe kirikumõis | Blome mõis | Dunte mõis | Liepupe mõis | Mētaka mõis | Sproģi mõis | Stiene mõis | Tūja mõis | Vecmuiža mõis
SZD (roheline), SZA (sinine) ja IZH mootorratas
1969 SZA-M
SZD Tiraspolis (2006)
**SZ** on kahekohaline neljarattaline auto, millel on õhkjahutusega mootor IZH-PZ.

SZA-M-e toodeti aastatel 1958–1970. Selle ühesilindriline 346 cc mootor võimaldas maksimumkiirust 55 km tunnis.

Nõukogude Liidus tunti neid "(mootor)ratastooli" või vene keeles "**invalidka**" ja eesti keeles "invaliidikäru" nime all, sest neid jaotati puuetega inimestele tasuta kasutada.

Viimased 300 SZ-d valmisid Serpuhhovi autotehases (СеАЗ) sügisel 1997. 1998. aastal asendati SZ mudeliga Oka.

SZ andmed
---------

* Kaal – 454 kg
* Mõõdud – 2595 mm (pikkus) × 1380 mm (laius) × 1700 mm (kõrgus)
* Väiseim pöörderaadius – 3,8–4,2 m
* Maksimumkiirus – 70 km/h
* Kütusekulu – 7 liitrit/100 km

SZ filmis
---------

SZA kasutati

* Leonid Gaidai filmis "Operatsioon Õ ja teised Šuriku seiklused"
* Kaljo Kiisa filmis "Keskpäevane praam"

Autod welfare
-------------

* СМЗ С-3А СМЗ С-3А
* СМЗ С-3Д СМЗ С-3Д
* «Oka» «Oka»

Välislingid
-----------

* Русские инвалидки
* SZD
* SeAZ veebileht
**Klaar** on eesti ja saksa perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Klaar 74 mehel ja 82 naisel. Perekonnanimede levikult on Klaar meeste puhul 1252. ja naiste puhul 1213. kohal. Perekonnanime Klaar kandja on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 48).

Kõige levinum on perekonnanimi Klaar vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,67. Perekonnanimi Klaar on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,67.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Klaar Emmaste, Kaarma, Kadrina, Muhu, Pärnu-Jaagupi, Simuna ja Urvaste kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Klaar järgmiste perekonnanimede vastu: Aare, Kaar, Laarimets ja Roovet. Samas, nime Klaar keegi ei võtnud.

Nime kandjaid
-------------

* Margo Klaar (1958–), Eesti jurist, kohtunik

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Klaar.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Klaar.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Klaar.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Klaar.
5. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Klaar.
Barrow' neeme asukoht
**Barrow' neem** (inglise *Point Barrow*, injupiaki *Nuvuk*) on neem Põhja-Ameerika loodeosas. Neeme tipp on Põhja-Ameerika mandriosa ja Ameerika Ühendriikide kõige põhjapoolsem punkt. 

Neem asub Alaskas USA kõige põhjapoolsemast linnast Utqiaġvikist 14 km ja põhjapoolusest 2078 km kaugusel. Barrow' neeme läbiv meridiaan on kahe Põhja-Jäämere ääremere, Tšuktši ja Beauforti mere piir. Neeme geograafilised koordinaadid on 71° 23′ N, 156° 30′ W

Barrow' neem on väike kirde suunas merre suunduv maasäär. Ta sai nime inglise geograafi Sir John Barrow' auks.

Tuhatkond aastat enne eurooplaste saabumist rajasid Barrow' neemele asula inupiati rahva esivanemad, kes kuulusid Thule kultuuri. See on üks varasemaid Thule kultuuri asulapaiku ja nähtavasti kujuneski Thule kultuur välja Barrow' neeme kandis. Väljakaevamistel on leitud matusepaik, ulu-nimelisi lõikeriistu ja bola-nimelisi viskerelvi. Neeme lähedal avastas Vilhjalmur Stefansson 1912 ka Thule kultuurile eelnenud Birnirki kultuuri asulapaiga.

Barrow' neeme panoraam
Paul Fröhlich (1951)
Paul Fröhlich (keskel) Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei VI. kongressil (1963)
**Paul Fröhlich** (21. märts 1913 Niederplanitz – 19. september 1970 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.

Paul Fröhlich oli pärit mäetöölise perekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta aastatel 1929–1931 kokaks, seejärel töötas Oelsnitzis tööstus- ja mäetöölisena. 1929. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Noorsooliitu ja 1930. aastal Saksamaa Kommunistlikku Parteisse. 1933. aastal vahistati ta lühiajaliselt illegaalse poliitilise tegevuse eest, vabanemise järel töötas juhutöölisena. 1939. aastal mobiliseeriti ta Wehrmachti, kus teenis välikokana. 1944. aastal ta deserteerus, peeti kinni Šveitsi piiripolitsei poolt. 1945. aasta veebruarist juunini oli ameeriklaste käes sõjavangis. Sõja järel oli ta Glauchaus Saksamaa KP allorganisatsiooni sekretär. Kui 1946. aastal kommunistlik partei ja sotsiaaldemokraadid sundliideti Saksamaa Sotsialistlikuks Ühtsusparteiks, tegi Fröhlich seal kiiret karjääri. 1947–1949 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Dresdeni piirkonna sekretär. 1949–1950 oli ta SSÜP piirkonnaorganisatsioni sekretär Bautzenis. Alates 1950. aastast töötas Fröhlich SSÜP Leipzigi ringkonna juhatuses. 1952. aastal sai ta Leipzigi ringkonna esimeseks sekretäriks. 1950–1953 õppis ta kaugõppes parteikõrgkoolis. 1954. aastal sai Paul Fröhlich Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaadiks ja Rahvakoja (parlamendi) liikmeks. 1958. aastal sai ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmeks ja Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaadiks. Alates 1963. aasta jaanuarist kuni surmani oli Paul Fröhlich Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liige.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Luhamaa nulk** (ka *Luhamaa*) on üks kaheteistkümnest Setumaa nulgast. 

Luhamaa nulgas on järgmised külad: Labandõ, Tserebi, Mokra, Põrstõ, Saagri, Tiilige, Leimani, Napi, Hindsa, Määsi, Koorla, Lütä, Pruntova, Tiastõ, Tsilli ja Läädinka küla.

2011. aasta rahvaloenduse andmeil on külades 119 elanikku, suurimas, Määsi külas 34 inimest. 

Luhamaa nulk kuulus tsaariaja lõpul ja Eesti Vabariigi alguses Pankjavitsa valda. 1922. aastal eraldati põhiosa nulgast (kokku 36,1 km²) Petseri maakonnast ja liideti Võru maakonna Misso vallaga. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus Luhamaa nulk Võru maakonna Misso valda. 2017. aasta jaanuaris toimus rahvaküsitlus, milles Eesti Vabariigi valitsuse palvel küsitleti Värska valla, Mikitamäe valla ja Meremäe valla ning Luhamaa nulga külade elanikke, kas nad soovivad kolme valla ja Luhamaa nulga liitmist Setomaa vallaks. Teise rahvaküsitluse korraldas Vabariigi Valitsus, et teada saada sündiva Setomaa valla elanike eelistust, kas vald peaks kuuluma Võru maakonda või Põlva maakonda. Rahvaküsitlusel oma hääle andnud elanike enamus pooldas Setomaa valla loomist ja uue valla kuulumist Võru maakonda.

Kirjandust
----------

* Hõrna Aare, "Setomaa nulga' - aolugu ja vahtsõ' võimalusõ'", Setomaa nr. 187, 4. mai 2009.
* Arved Breidaks, Misso annab Luhamaa nulga Värska, mitte Meremäe vallale. Lõunaeestlane.ee 15. mai 2017
* Leima Matis. Luhamaa nulk ja haldusrehvorm 100 aastaga iist. Setomaa portaal.

Viited
------

1. ↑  Leo Reissar (1996). *Setumaa läbi sajandite. Petserimaa*. Kupar. Lk 101-102.

Setumaa nulgad

Irboska nulk |
Koolina nulk |
Luhamaa nulk |
Mokornulk |
Poloda nulk |
Raakva nulk |
Saatserinna nulk |
Saurova nulk |
Seeritsä nulk |
Tsätski nulk |
Vaaksaarõ nulk |
Üle-Pelska nulk
**Paul-Nikolai-Johann Herem** VR II/3 (perekonnanimi kuni 1939 **Hermann**; 26. jaanuar/7. veebruar 1898 Kaarma mõis, Vao vald, Virumaa – 12. mai 1983 Tallinn) oli eesti insener.

Ta osales 1918. aastal Tallinnas Omakaitse ja Kaitseliidu tegevuses, Vabadussõjas soomusrongil Kapten Irv (kapral, 1919), sai põrutada. Vabadusristi II liigi 3. järk 18. veebruaril 1925. Sai Hõreda mõisast eraldatud Paemõisa talu Juuru vallas Harjumaal, müüs selle 1932 ära. Alates 1923. aastast oli SÜÕ konstruktor-joonestaja, ETK ekspediitor, tehnik-hindaja raudteevalitsuses, konstruktor ringhäälingus. 

Novembris 1933 mõisteti majanduskuritegude pärast kaheksaks kuuks vangi, vabanes veebruaris 1934, veebruaris 1940 sai Vabadusristi ja õigused tagasi. Kaitseliidu Tallinna maleva Kalevi malevkonna ja VRVÜ Tallinna osakonna liige. Nõukogude ajal töötas insenerina. Lipnik 1978?

Isiklikku
---------

Sõjaväelane Martin Herem on tema lapselaps.

Viited
------



  



1. ↑  31. mai 1940, Uus Eesti,, Perekonnaseisuteateid. Registreeritud Tallinna linna perekonnaseisuametis. Paul-Nikolai-Johann Herem ja Aleksandra Ervast
Oksu-Murgab-Bartang läbib Mägi-Badahšani idast läände
**Bartang** (ülemjooksul on ta **Oksu** ja keskjooksul **Murgab**) on jõgi Tadžikistanis Pamiiri mägismaal Mägi-Badahšani autonoomses ringkonnas, Pandži parempoolne lisajõgi.

Jõe nimi tähendab tadžiki keeles 'kitsas läbipääs'.

Jõe pikkus on 528 km, vooluhulk kõigub 103–156 m³/s, keskmiselt 131 m³/s. Jõgi toitub lume- ja jääsulaveest.

Kuivades piirkondades kasutatakse Bartangi jõe vett niisutamiseks. Jõele on rajatud Šudžani HEJ.

**Oksu** on jõe nimi ülemjooksul. See tähendab kirgiisi keeles 'valge vesi' (Аксы). Oksu algab Afganistani kirdenurgas Vākhāni koridoris 4015 meetri kõrgusel merepinnast. Ta voolab algul itta, kuni jõuab Tadžikistani piirini, seal pöördub Kizilraboti (Shaimaki) külas loodesse. Kizilrabotist allavoolu voolab Oksu asustamata platool Tadžikistani idapiiri lähedal. Jõe paremal kaldal asub halb, üksnes maasturitega läbitav tee. 60 km enne Murgabi linna pöördub Oksu läände ja sel kohal jõeäärse tee kvaliteet mõnevõrra paraneb. Murgabis ületab jõe Mägi-Badahšani keskne maantee, mis ühendab Horugit Karakküliga.

**Murgab** on jõe nimi keskjooksul, Murgabist allavoolu. See tähendab tadžiki keeles 'karjamaajõgi'. Murgabi ääres teed ei kulge ja jõekallas ei ole üldiselt läbitav, välja arvatud seiklusturistidele. Sayhobi (Ghudara) külast pisut ülesvoolu on looduslik maalihe moodustanud Sarezi järve.

**Bartang** on jõe nimi alamjooksul Sarezi järvest või sellest pisut allpool olevast Ghudara jõe suudmest Bartangi suudmeni. Selle osa pikkus on 132 km. Selle osa keskel läbib jõgi Bartangi küla.

Piki Bartangi alamjooksu kulges vana kaubatee. Enne 20. sajandit nõudis selle kaubatee läbimine koolmekohtade ning kaubateele kaljude äärde pandud redelite ja platvormide kasutamist. Kaubatee koosnes kolmest osaliselt kattuvast teest: kõige lühem oli kasutatav ainult sügiseti madalvee ajal, keskmise pikkusega tee oli läbitav aastaringselt ja kõige pikem oli läbitav koormaloomadega, kes ei saanud näiteks redeleid kasutada. Piki Bartangi kulgeb tee tänapäevalgi, kuid see muutub aeg-ajalt rusuvoolude tõttu läbimatuks.

Bartang suubub Pandži, mis alamjooksul kannab nime Amudarja, Rušonis 1979 meetri kõrgusel merepinnast. Seega on jõe lang 2036 meetrit ehk umbes 3,9 meetrit kilomeetri kohta.
**SVG** (inglise keeles *Scalable Vector Graphics* – 'skaleeruv vektorgraafika') on XML-keelel põhinev keele spetsifikatsioonide hulk, mis kirjeldab nii staatilist kui ka dünaamilist (st interaktiivset ja animeeritud) kahemõõtmelist vektorgraafikat.

SVG spetsifikatsioon on avatud standard, mida World Wide Web Consortium (W3C) 1999. aastast arendab. SVG pildid ja nende käitumine defineeritakse XML-il põhinevas tekstifailis. See tähendab, et neis sisalduvad tekstid on otsitavad ja indekseeritavad. 

Peaaegu kõik kaasaegsed brauserid toetavad SVG märgistuskeelt väliste programmide abita, üksnes Microsofti Internet Exploreris viibis selle toetamine kuni 2010. aastani, mil SVG toe sai seni veel arenduses olev brauser Internet Explorer 9.

Vaata ka
--------

* Inkscape
* PostScript

Viited
------

1. ↑  "SVG in IE9 Roadmap". *IEBlog*.

| * v
* r
Veebibrauserid |
| --- |
| 

|  |  |
| --- | --- |
| Osad | 
Allalaadimishaldur  • Küpsis  • Pistikprogramm |
| Veebistandardid | 
CSS  • DOM  • HTML  • HTML5  • JavaScript  • MathML  • SVG  • XHTML  • WebGL |
| Seotud teemad | 
Veeb  • Internetikomplekt  • Mobiilne internet  • SPDY  • HTTP  • HTTPS  • SSL/TLS  • WebSocket  • XML |

 |
| Lauaarvuti | 

|  |  |
| --- | --- |
| Geckol põhinevad | 
Firefox  • *Lotus Symphony*  • *Netscape* |
| WebKitil põhinevad | 
Konqueror  • Midori  • Safari |
| Tridentil põhinevad | 
Internet Explorer |
| Blinkil põhinevad | 
Chromium (Chrome)  • Opera |
| Tekstipõhised | 
Lynx  • w3m |
| Muud | 
Microsoft Edge |

 |
**Knesselare** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis Genti haldusringkonnas.

Asulad
------

Knesselare jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(01/01/2006) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Knesselare | 16,55 | 5235 |
| II | Ursel | 20,72 | 2665 |
|

 |

* KnesselareKnesselare
* UrselUrsel
* 
*

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Knesselare vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
**SWE-7** on Saaremaa korvpalliklubi, mis osaleb Eesti meeste korvpalli I liigas. Kõik kodumängud peetakse Kuressaare Spordikeskuses (Vallimaa 16a). Klubi loodi 2005. aastal ning on sellest ajast alates olnud Saaremaa korvpalli esindusmeeskond.

Ajalugu
-------

SWE-7 liitus esimesel 2005/2006. hooajal Eesti meeste korvpalli III liigaga, kus mängiti nime all Kuressaare SWE-7. Klubi võitis kõik peetud kohtumised ning tõusis järgmiseks hooajaks Eesti meeste korvpalli II liigasse. Hooajal 2006/2007 mängis klubi samuti Kuressaare SWE-7 nime all ning saavutas teise koha, mis võimaldas klubi ajaloos astuda uue sammu ning tõusta Eesti meeste korvpalli I liigasse. Hooaegadel 2007–2010 mängis klubi stabiilselt keskmike hulgas, saavutades vastavalt 13. 10. ja 12. koha. Hooajal 2010/2011 muutis klubi nime ning mängiti JAVICAR/SWE-7 nime all ning saavutati 17 meeskonna konkurentsis 9. koht. Hooajal 2011/2012 võttis klubi tagasi Kuressaare SWE-7 nime ning tegi klubi ajaloo parima tulemuse, kui 18 meeskonna konkurentsis saavutati 7. koht. Kusjuures veerandfinaalis tuli alla vanduda hilisemale meistrile BC Baltecole.

Meeskond
--------

### Meeskond 2012/2013 hooaeg

| Kuressaare SWE-7 meeskond |
| --- |
| **Mängijad** | **Treenerid** |
| 

| Positsioon | # | Rahvus | Nimi | Pikkus | Sündinud | Eelmine klubi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 4 | Eesti | Polusk, Mario | 1,81 m | 01-11-1978 | Kuressaare SWE-7 |
| 2 | 5 | Eesti | Oja, Urmas | 1,84 m | 19-04-1981 | Kuressaare SWE-7 |
| 2 | 8 | Eesti | Kiil, Rene | 1,96 m | 11-02-1983 | Kuressaare SWE-7 |
| 1 | 9 | Eesti | Tõnus, Taavi | 1,84 m | 25-06-1989 | Kuressaare SWE-7 |
| 2 | 10 | Eesti | Õunpuu, Indrek | 1,80 m | 18-03-1982 | Kuressaare SWE-7 |
| 5 | 12 | Eesti | Kaarlep, Indrek | 1,98 m | 02-08-1978 | Kuressaare SWE-7 |
| 3 | 13 | Eesti | Väinaste, Egert | 1,95 m | 27-06-1982 | Kuressaare SWE-7 |
| 4 | 14 | Eesti | Teder, Kristo **(C)** | 1,95 m | 15-03-1984 | Kuressaare SWE-7 |
| 3 | 21 | Eesti | Päkk, Reigo | 1,96m | 22-06-1988 | Kuressaare SWE-7 |
| 1 | 22 | Eesti | Lehesalu, Andres | 1,85 m | 12-04-1979 | Kuressaare SWE-7 |
| 4 | 23 | Eesti | Rahumeel, Janar | 1,95 m | 16-07-1982 | Kuressaare SWE-7 |

 | Peatreener* Marko Ool

Abitreener(id)* Allar Raamat

---

Legend* **(C)** Meeskonna kapten
* (INJ) Vigastatud

---

Meeskond • Viimati uuendatud 24. juuli 2012  |