recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kalmet** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kalmet uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ehrenbusch, Glück, Hansson, Jaanson, Jürgenson, Käermann, Kaffer, Kalbach, Kalmberg, Kalms, Kals, Kalsberg, Kalsbert, Kantsler, Karbach, Karelson, Karlsberg, Kärman, Kärtmann, Kellmann, Kirikmann, Klaussen, Kleeberg, Klooren, Kloren, Kollberg, Korn, Kraanvelt, Kranvelt, Krimann, Krivan, Kuhlbach, Kuurmann, Martinson, Nesselberg, Palberg, Pärman, Permann, Pürgen, Schvarzberg, Tompert, Traus, Tubbernik, Unt, Veihvald. Leo Kalmeti palvel kanti Kalmet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 302 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937).

2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kalmet Eestis 89 mehel ja 99 naisel.

* Gita Kalmet (sündinud 1959), Eesti diplomaat ja näitleja
* Hanno Kalmet (1931–1982), eesti näitleja ja lavastaja
* Henrik Kalmet (sündinud 1986), eesti näitleja
* Karl-Andreas Kalmet (sündinud 1989), eesti näitleja
* Leo Kalmet (1900–1975), eesti lavastaja
* Madis Kalmet (sündinud 1955), eesti näitleja ja lavastaja
* Richard Kalmet (1911–2006), eesti põllumajandusteadlane
* Toomas Kalmet (1936–1983), eesti näitleja
**.ec** on Ecuadori Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.cd** on Kongo Demokraatliku Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.fi** on Soome Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.

Varem said selle tippdomeeni alla oma domeeninime registreerida vaid Soome ettevõtted kas ettevõtte või registreeritud kaubamärgi nimega. 2003. ja 2006. aastal piiranguid leevendati, nüüd saavad tippdomeeni kasutada ka eraisikud, kuid kaubamärkide registreerimine domeeninimena on endiselt võimalik ainult neid omavatele ettevõtetele.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Kalmistu kraav
**Kalmistu kraav** on magistraalkraav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku ja Kloostrimetsa asumis.

Kalmistu kraav kulgeb põhja-lõunasuunaliselt Metsakalmistu ja Sompa tee vahel luidetevahelises nõos. Kraav juhib ära liig- ja sadevett Lepiku asumi läänepoolselt alalt. Kraavi valgala Kloostrimetsa teest põhja pool on 160–300 meetrit lai ja jääb valdavalt Metsakalmistu kaitsetsooni, ulatudes 60–150 meetrit ka Metsakalmistu territooriumile. Kalmistu mõju kraavile ei ole uuritud, kuid oletatakse, et oluline negatiivne mõju puudub. Kraavile on rajatud paar tiiki.

Kloostrimetsa teest lõuna pool voolab Kalmistu kraav umbes 135 meetri pikkuses sälkorus ja on seejärel torustiku kaudu juhitud Lepiku peakraavi, mis omakorda suubub läbi Tallinna Botaanikaaia tiikide Pirita jõkke.

Pirita linnaosa üldplaneeringuga on Kalmistu kraavi ehituskeeluvööndiks määratud 10 meetrit ja piiranguvööndi laiuseks 50 meetrit. Üldplaneering näeb ette Kalmistu kraavi säilitamise lahtise veekoguna.

Viited
------

1. 1 2  Pirita linnaosa üldplaneeringu seletuskiri
**.cm** on Kameruni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.es** on Hispaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Ahmedabad
**Ahmedabad** on linn Indias Gujaratis, osariigi suurim linn. Asub Sabarmati jõe kallastel 50 km kaugusel Araabia merest.

Algne kaubalinn tihedate elukvartalite, kitsaste tänavate ja hindu-islami arhitektuuriga moodustab kesklinna. Ida pool on tekstiilivabrikud, vanad tööliste elamud ning kaugemal uued korrusmajadega elurajoonid. Sabarmati läänekaldal on uuemad linnaosad villade ja Gujarati Ülikooliga. Ahmadabadis asub prestiižne õppeasutus Indian Institute of Management Ahmedabad.

Ahmadabad asetseb tasasel maal, ainult vabrikukorstnad ja elektrijaama siluett põhja pool rikuvad horisontaalset linnamaastikku. Linnas on palju islami, hinduistlikku ja džainistlikku arhitektuuri. Paljudest islami ehitistest on vanim Ahmad Shahi mošee 1414. aastast. Osa sellest pärineb hinduistlikust templist, sammastel on hinduistlikud motiivid. Tähelepanuväärsed on ka suur Ahmedabadi reedemošee ja Kankaria järv, mis on populaarne väljasõidukoht. Ahmedabadis on ka Le Corbusier' ja Louis Kahni projekteeritud maju. 

Ahmadabad on üks kõige kiiremini kasvavaid linnu Indias.

Ajalugu
-------

Tänapäeva linna kohal asus 11. sajandil linn nimega Ashapalli ehk Ashaval. Solanki valitseja Karandev I vallutas Ashapalli ja rajas selle asemele Karnavati linna. 

Aastal 1411 langes Gujarat sultan Ahmed Shahi valitsuse alla, kes nimetas linna Ahmadābādiks ja tegi sellest oma sultanaadi pealinna. Muzafariidide dünastia valitses linnas 1573. aastani, kui linna vallutas Akbar. Mogulite valitsuse ajal muutus linn suureks kaubanduse ja tekstiilitootmise keskuseks. Linn õitses kuni Aurangzebi surmani 1707. Ahmedabad oli 15. ja 16. sajandil India lääneosa kõige väljapaistvam kuningalinn ja veel 17. sajandil peeti seda India üheks ilusamaks linnaks. 18. sajandil käis linn alla. 

Briti võimu all alates 1818. aastast rajati linna sõjaväebaas ning linna infrastruktuuri laiendati ja kaasajastati. Umbes 1860. aastaks sai Ahmedabadist tööstuslinn. Ümber vanalinna rajatud tekstiilivabrikud tegid sellest "India Manchesteri". Tekstiilitööstuse kõrgpunktis umbes 1950 töötas linnas 71 vabrikut 125 000 inimesega, kes elasid põhiliselt kitsastes ridamajades vabrikute vahel. 

Alates 1960. aastast rajati linnast väljas paiknevates tööstusrajoonides uus, mitmekülgsem tööstus, osas kesklinnas hakkas arenema teenindussektor. 

20. sajandi alguses oli linn India iseseisvusliikumise üks keskusi. Aastatel 1960–1970 oli see Gujarati pealinn.

26. jaanuaril 2001 linna tabanud 6,9-pallises 2001. aasta Gujarati maavärinas hukkus 752 inimest ja hävis ligi 50 mitmekorruselist maja. Veebruaris 2002 oli muslimite linnaosas osana 2002. aasta Gujarati rahutustest pogromm, mille käigus sai surma umbes 250 inimest.

Välislingid
-----------

* Ahmadabadi linnavalitsuse koduleht
Kaevandusmuuseum
Ahrntali valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
**Ahrntal** (itaalia: *Valle Aurina*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 70 km Bolzanost (*Bozenist*) kirdes, Austria piiri ääres.

Geograafia
----------

Ahrntal külgneb järgmiste valdadega: Mühlwald, Prettau, Sand in Taufers, Brandberg (Austrias), Finkenberg (Austrias) ja Mayrhofen (Austrias).

### Frazioni

Ahrntali vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Luttach (Lutago), Steinhaus (Cadipietra), St. Jakob (San Giacomo), St. Johann (San Giovanni), St. Peter (San Pietro) ja Weißenbach (Riobianco).

Weißenbach koosneb maalilisest Alpi talumajapidamisest, mis rühmituvad ümber vahutava valge liustikujõe, millest nimigi on tuletatud. Rahvaarvuga umbes 550 asub see kõrgusel 1350 m üle merepinna.

### Topograafia

Põhjast, läänest ja edelast ümbritsevad valda Zillertali Alpid. Nende Alpide peaahelik oru eesotsas moodustab ka piiri Austriaga. Kõige tähtsamate mägede seas on vallas Turnerkamp (3418 m), Hornspitzen, Schwarzenstein (3369 m), Großer Löffler (3379 m), Wollbachspitze (3210 m) ja Napfspitze (3144 m). Ahelikud läänes ja edelas, sealhulgas Speikbodeni massiiv, eraldavad Ahrntali Mühlwaldist Mühlwaldi orus. Kagus on Durrecki Grupp, Venedigeri Grupi alamahelik koos Durrecki (3135 m) ja Hirbernockiga (3010 m), mis moodustavad Sand in Taufersi valla ja selle Rein in Taufersi küla piiri. Suurt osa Durrecki Grupist kaitstakse Rieserferner-Ahrni looduspargi osana.

Ajalugu
-------

Küla uhkuseks on Püha Jaakobi kirik, mis pärineb 16. sajandist. Kirikus on väärtuslik tiibaltar aastast 1516, mis restaureeriti aastal 1884. Tähelepanu väärivad ka kirikuhoone kaasaegne laiendus ja äsja kordatehtud külgnev kalmistu.

### Koha nimi

Oru nimi ilmus kirjalikesse allikatesse 11. sajandil. *Aurina vallis* on mainitud 1048. aastal, ajavahemikus 1070–1080 ilmus dokumentidesse kujul *Ourin* või *Ouren*.

Kogukond
--------

Püha Martini kirik Ahrntali orus
### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõneleb 98,76% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,93% itaalia keelt ja 0,31% ladiini keelt.

Vaata ka
--------

* Tauferer Ahrntal

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht (saksa ja itaalia keeles)
**.fm** on Mikroneesia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ga** on Gaboni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Domeeni haldab Gabon Telecom. 1998–2004 haldas seda Office des Postes et Télécommunications de la République Gabonaise.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**S/2006 S 1** on Saturni looduslik kaaslane, mis kuulub Saturni skandinaavia grupi kuude hulka. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid ta olemasolust 26. juunil 2006 vaatluste põhjal, mida tehti 4. jaanuarist kuni 30. aprillini 2005.

S/2006 S 1 on umbes 6-kilomeetrise läbimõõduga ning ta tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil) ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 970 ööpäeva (või 972,41 ööpäeva). Orbiidi pikem pooltelg on tal 18 981 135 km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 154,2° ja ekstsentrilisus 0,130.

Viited
------

1. 1 2 3  Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 18.04.2014.
2. 1 2 3  MPEC 2006-M45 : EIGHT NEW SATELLITES OF SATURN Vaadatud: 18.04.2014.

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
**.gd** on Grenada Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2018 | jäähoki |

**Rickard Lars Gunnar Roland Rakell** (sündinud 5. mail 1993 Sollentunas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Pittsburgh Penguins ründajana vasakäärel.

2010. aastal siirdus ta Rootsi klubist AIK IF Põhja-Ameerikasse, asudes mängima Ontario Hockey League'i klubis Plymouth Whalers.

2011. aastal valis Anaheim Ducks ta NHL-i *draft* '​is 30. valikuna. 2012. aasta juulis sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris Rakell 19. jaanuaril 2013 mängus Vancouver Canucksi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 25. aprillil 2014 Stanley karika väljalangemismängus Dallas Starsi vastu. Alates hooajast 2014–15 on Rakell kuulunud Ducksi põhikoosseisu.

2016. aasta oktoobris pikendas Rakell Ducksiga lepingut kuue aasta võrra. Individuaalselt on tema seni edukaim hooaeg olnud 2017–18 (34 väravat, 35 väravasöötu). 2018. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. 2022. aasta märtsis kaubeldi Rakell Pittsburgh Penguinsi.

2012. aastal tuli Rakell Rootsi kuni 20-aastaste koondise koosseisus juunioride maailmameistriks. 2018. aastal tuli ta maailmameistriks Rootsi jäähokikoondisega. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel oli Rakell Rootsi resultatiivseim mängija (6+8).

Viited
------

1. ↑  "Penguins acquire Rakell from Ducks". tsn.ca. 21.3.2022. Vaadatud 7.4.2022

Välislingid
-----------

* Rickard Rakell NHL.com lehel
* Rickard Rakell hockeydb.com lehel

| * v
* r
Pittsburgh Penguins |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Casey DeSmith **·** Tristan Jarry |
| 
**Kaitsjad**: Brian Dumoulin **·** Pierre-Olivier Joseph **·** Kris Letang **·** Jeff Petry **·** Marcus Pettersson **·** Chad Ruhwedel **·** Jan Rutta |
| 
**Ründajad**: Josh Archibald **·** Teodors Blugers **·** Drake Caggiula **·** Jeff Carter **·** Sidney Crosby **·** Jake Guentzel **·** Danton Heinen **·** Kasperi Kapanen **·** Jevgeni Malkin **·** Brock McGinn **·** Ryan Poehling **·** Samuel Poulin **·** Rickard Rakell **·** Bryan Rust **·** Jason Zucker |
Vaade eest
**SAABO** on Saabi tehases 1964–1968 toodetud haagissuvila.

SAABO-t toodeti Ljungas Norrköpingi lähedal. Projekti käivitasid Bo Bjernekull Ljunga tehasest ja Birger Lindberg Linköpingi SAABist.

Ametlikult tegeldi militaarprojektiga, kuid selle varjus töötati välja hoopis haagissuvila. Tegemist oli tegelikult kopterite koosteosakonnaga, kus koostati koptereid Prantsuse firmale. Idee oli leida osakonnale rakendus pärast esialgse töö lõppemist.

Esimene prototüüp tehti Fisksätra paaditehases ja eeltootmise prototüübid Marieholms Brukis. Algul toodeti SAABO-t ilma piduriteta, kuid need lisati peagi. Eesmärk oli teha võimalikult kerge haagissuvila, sest see oli mõeldud autodele, millel oli ainult 25–38 hj (kahetaktiline SAAB 96). Samuti soosisid tolle aja Rootsi seadused kergeid haagiseid ega piiranud nende liikumiskiirust, kui need kaalusid piisavalt vähe.

Vaatamata väikestele mõõtmetele projekteeriti SAABO nii, et sinna mahub neljaliikmeline pere. Viies inimene saab ööbida lisanariga. Varustuses on kaks diivanit, laud, kaks riidekappi, kahene gaasipliit, kraanikauss ja radiaator. Ruumi saab suurendada kaasasoleva telgiga. Haagissuvila kütmiseks ja toidu valmistamiseks kasutatakse gaasi.

Kere on ehitatud kahest klaaskiust poolkestast ja on isoleeritud lainepapiga. SAABO eripäraks on suur taga- ja esiklaas, mis võimaldavad haagisest otse läbi vaadata, kui kasutada auto sisemist tahavaatepeeglit.

SAABOsid toodeti arvatavalt kuni 438 eksemplari. Neist alla poole on säilinud. 

2009. aasta kevadel oli SAABO-sid autoregistrites arvel Rootsis 121, Eestis 1, Soomes vähemalt 1 ja kontrollimata andmetel Suurbritannias 1. Lisaks on SAABO-sid kasutusel USA-s, Taanis ja võib-olla veel kuskil.

Tehnilised andmed
-----------------

* Kogupikkus: 3,60 meetrit
* Laius: 1,84 meetrit
* Kõrgus: 2,10 meetrit
* Sisekõrgus: 1,80 meetrit
* Kaal: 230 kg
* Alghind: 4950 Rootsi krooni
* Registrimark: SAAB 260

Välislingid
-----------

* SAABO Ameerikas
**Ahtalehine nurmikas** (*Poa angustifolia*) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.

Kirjeldus
---------

Ahtalehise nurmika pööris on 7–10 cm pikk ja pikliku kujuga. Pähikud on 3,5–4,5 mm pikad, sisaldades 2–3 õit. Välissõkla alusel on pikk kähar karvatutt. Keeleke on 0,8–1,8 mm pikkune. Lehed on paadikujuliselt ahenenud. Juurmised lehed pikad ja väga kitsad, peaaegu harjasjad. Kõrrelehed 1–1,5 mm laiad ning enamasti pealt karvased. Taimed on pika maa-aluse risoomiga ja tupesiseste võsudega, mis on vanade lehetuppedega ümbritsetud. Ahtalehine nurmikas kasvab 30 kuni 80 cm kõrguseks. Taimed õitsevad juunis–juulis.

Kasvukoht
---------

Ahtalehine nurmikas kasvab kuivadel nõlvadel, teeäärtel, loodudel ja hõredates metsades.

Levik
-----

Eestis tavaline .

Viited
------

1. 1 2 3  Leht, M. (toim.). 2010. *Eesti taimede määraja*. EMÜ, Eesti Loodusfoto, Tartu

Välislingid
-----------

* Ahtalehine nurmikas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* Ahtalehine nurmikas e-taimemäärajas
**.dk** on Taani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 1,3 miljoni saidi.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimise sait

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**S/2004 S 7** on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 12. detsembrist 2004 kuni 8. märtsini 2005.

S/2004 S 7 on umbes kuuekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 999 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1140,24 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 166° (166° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,5299.

Viited
------

1. ↑  Jacobson, R.A. (2007) SAT272. "Planetary Satellite Mean Orbital Parameters". JPL/NASA. Vaadatud 13.04.2014.

Välislingid
-----------

* Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
* MPEC 2005-J13: *Twelve New Satellites of Saturn* (andmeid)

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
**Elmar Oja** (16. juuni 1906 Valga – 4. oktoober 1979 Viljandi) oli eesti koolijuht ja teatritegelane.

Elmar Oja sündis Valgas käsitöölise perekonnas. Tema lapsepõlv möödus Tartus ja Võrumaal. 

1926. aastal lõpetas ta Võru Õpetajate Seminari. Elmar Oja oli Johannes Käisi õpilane.

Ligi 45 aastat töötas ta õpetaja ja koolijuhatajana mitmes koolis Petseri-, Võru-, Harju- ja Viljandimaal. 1927. aastal oli ta Järvesuu ja Mäe valdade õpetajate ühingu esimees.

1930. aastatel esimesel poolel oli ta Kõnnu valla Viinistu algkooli õpetaja.

Aastatel 1934–1937 oli ta Maardu algkooli juhataja, 1937–1938 Nehatu algkooli juhataja.

Aastatel 1939–1940 oli ta Tallinnas Eesti Haridusliidu teatri- ja raamatukogunduskonsultant (konsulent). Ta oli ka Eesti Haridusliidu välja antud vabaharidustöö ja maateatri ajakirja Areng toimetuse liige.

Aastatel 1941–1949 Nissi kooli direktor, 1949–1952 Vasalemma kooli direktor.

Ta oli Maateatri Näitejuhtide Ühingu esimees. Avaldas ajakirjanduses kirjutisi koolist ja teatriharrastusest, kirjutas ülevaateid teatritegelastest.

1935. aastast oli ta Kaitseliidu Harju maleva Nehatu kompanii liige, 1939. aastast Kaitseliidu Tallinna maleva Kergedivisjoni autoeskadroni liige. 

Ta on maetud Viljandi vanale kalmistule.

Isiklikku
---------

1940 juunis abiellus ta Linda Karuga.

Viited
------

1. 1 2 3  Karl Laane. Elmar Oja surnud. Sirp ja Vasar, 12. oktoober 1979
2. ↑  Vasalemma Põhikooli ajalugu
3. ↑  Päewaleht, 26.jaanuar 1927
4. ↑  Päewaleht, 18. juuni 1934
5. ↑  "Viinistu ajalugu" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2017. Vaadatud 13. jaanuaril 2017.
6. ↑  Päewaleht, 7. september 1937
7. ↑  Waba Maa, 13. august 1937
8. ↑  Muudatusi Harjumaa õppejõudude peres. Päewaleht, 17.september 1938
9. ↑  Postimees, 16.02.1939
10. ↑  Vabaharidustöö ja maateatri ajakirja Areng, 1939/4
11. ↑  Europeana collections. Harjumaa Muuseumi fotokogu
12. ↑  Vasalemma Põhikool. Koolijuhid
13. ↑  Õpetajate Leht, 16. juuli 1937
14. ↑  Postimees, 13.06.1937
15. ↑  Harjulane. Kaitseliidu Harju maleva häälekandja, 16. aprill 1935
16. ↑  Tallinna Maleva Teated, 9. märts 1939
17. ↑  Kalmistute register HAUDI
18. ↑  Rahvavalgustajate abielu. Uudisleht, 19. juuni 1940
**.dz** on Alžeeria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastatel 1992–2017 eksisteerinud vallast; 1939 moodustatud valla kohta vaata artiklit Misso vald (1939); veel varasema valla kohta vaata Misso vald (Vastseliina kihelkond)* |

---

**Misso vald** oli vald Võru maakonnas. See oli ainuke Eesti vald, millel oli maismaapiir kahe välisriigiga: Venemaa ja Lätiga.

Misso vallavanem oli Mariliis Raidma.

Ajalugu
-------

Misso vald moodustati 1992. aasta 10. septembril.

2017. aasta omavalitsuste haldusreformiga liideti Misso valla setu külad Hindsa, Koorla, Kossa, Kriiva, Leimani, Lütä, Mokra, Määsi, Napi, Pruntova, Põrstõ, Saagri, Tiastõ, Tiilige, Toodsi ja Tserebi Setomaa vallaga. Ülejäänud Misso vald liitus Rõuge vallaga.

Asustus
-------

### Alevikud

Misso

### Külad

Misso vallas oli 54 küla: Hindsa, Hino, Horosuu, Häärmäni, Hürsi, Kaubi, Kimalasõ, Kiviora, Koorla, Korgõssaarõ, Kossa, Kriiva, Kundsa, Kurõ, Käbli, Kärinä, Laisi, Leimani, Lütä, Mauri, Missokülä, Mokra, Muraski, Määsi, Möldre, Napi, Parmu, Pedejä, Pruntova, Pulli, Pupli, Põnni, Põrstõ, Pältre, Rammuka, Rebäse, Ritsiko, Saagri, Saagrimäe, Saika, Sakudi, Sandi, Sapi, Savimäe, Savioja, Siksälä, Suurõsuu, Tiastõ, Tiilige, Tika, Toodsi, Tserebi, Tsiistre ja Väiko-Tiilige küla.

Loodus
------

Misso vallas on palju järvi, tuntumad on Hino järv, Kisejärv ja Pullijärv.

* Kisejärve maastikukaitsealaKisejärve maastikukaitseala
* Immaku järvImmaku järv
* Sõdaalonõ järvSõdaalonõ järv
* Põrstõ järvPõrstõ järv

Vaata ka
--------

* Misso Valla Leht

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
3. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
4. ↑  Harju maakonna Keila ja Loksa valla, Hiiu maakonna Käina ja Lauka valla ning Kärdla linna, Jõgeva maakonna Saare valla ja Mustvee linna, Kohtla-Järve linna Püssi alevi ning Võru maakonna Misso valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
Tüüpiline musta värvi ja karpja murdega obsidiaan.
**Obsidiaan** ehk **vulkaaniline klaas** on ränirikka koostise ja klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim.

Obsidiaan on kivimiliselt enamasti rüoliidile vastava keemilise koostisega, kuid erineb sellest kristallilise struktuuri puudumise poolest. Obsidiaanile on omane karpjas murre. Obsidiaan on enamasti musta värvi, aga võib olla ka pruun, punakas või isegi roheline. Erikaal on umbes 2,6.

Sarnasuse tõttu mineraalidega peetakse obsidiaani mõnikord mineraaliks. See aga ei ole õige, sest mineraalidel peab olema kristallstruktuur (väga väheste eranditega) ja kindel või kindlates piirides muutuv (keemilise valemiga väljendatav) koostis, mida obsidiaanil ei ole. Mõnikord nimetatakse obsidiaani mineraloidiks.

Obsidiaan ei sisalda enamasti fenokristalle, ta on afüürilise struktuuriga. Reeglina ei esine ta mitte suurte massidena, vaid kihiliselt, olles ümbritsetud sarnase koostise, kuid väga vesikulaarse pimsi poolt.

Et klaas on metastabiilne materjal, kipub ka vulkaaniline klaas aja jooksul kristalliseeruma. See protsess on siiski väga aeglane ja võib võtta miljoneid aastaid. Kainosoikumieelsest ajast pärit vulkaanilise klaasi leiud on seetõttu väga haruldased.

Tuntuim obsidiaani leiukoht Euroopas on Lipari saartel. Kohati leidub obsidiaani rohkelt Ameerika Ühendriikides. Californias on laavakuppel, mille nimi on *Big Glass Mountain* ehk suur klaasimägi, mida ta ka tõesti on. See coulée'ks nimetatav pinnavorm on mitmesaja meetri paksune, mis põhiosas koosneb vulkaanilisest klaasist. 

Vulkaanilist klaasi leidub ka Kuul, kuigi seal esineb ka meteoriiditabamustel tekkinud klaasi ja neid eristada on raske.

Kasutus
-------

Lumiobsidiaanist tehtud siga.
Kui obsidiaanitükk purustada, tekivad teravaservalised klaasikillud, mistõttu on obsidiaani kasutatud väga ammustest aegadest. Obsidiaanist on tehtud nooleotsi, tööriistu, ehteid jne. Näiteks vaarao Tutanhamoni muumia silmad on tehtud obsidiaanist, mis arheoloogide arvates on pärit mõnelt Egeuse mere vulkaaniliselt saarelt.

Kivikogujate seas on väga populaarne nn lumiobsidiaan, mida leidub näiteks Yellowstone'i kaldeeras. Lumehelbeid meenutavad valged laigud on kristallisatsioonitsentrite ümber tekkinud sfäroliitse struktuuriga mikrokristalsed kogumikud. 

Ümardunud vulkaanilise klaasi tükke nimetatakse apatši pisarateks.

Viited
------

1. ↑  Lunar sourcebook. *Lunar rocks*, G. Jeffrey Taylor, Paul Warren, Graham Ryder, John Delano, Carlé Pieters, Gary Lofgren. lk. 202

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Obsidiaan** |
**Misso vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra.

Valla täitevkomitee esimees Karl Uibo (18. mai 1916 – 16. 11 1941) tabati Urvaste vallas, oli aktiivne komsomolisekretär, kutsus rahvast üles võitlema fašismi vastu, hukati.

9. juulil määras valla Omakaitse juht, veebel August Laine vallavanemaks endise vallavanema Oskar Kiudsoo, kelle kinnitas hiljem Võru maavalitsus.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Luhamaa külanõukogu (Sagrimäe, Savimäe, Tiilike, Saagri, Kriivaküla, Tootsi, Leimani, Napi, Teaste, Põrste, Prontova, Lota (Lüta), Määra, Kosta, Määsi, Tserepi, Mokra, Väike-Tiilike, Kriiva, Kossa-Tootsi, Korila ja Luhamaa küla) ning Pugola külanõukogu (Misso asundus, Põdrametsa, Pulli, Lemmatsi, Käbli, Suursoo, Kure, Rammuka, Kõrgessaare, Muraski, Ritsika, Kivioru, Kimalase, Kaubi, Siksali, Hino, Sakuti, Parmu ja Muakese küla, Misso alevik). 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Räpina rajooni koosseisu.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88
----------------------------------------------

12. Misso vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Misso valla maa-alast, välja arvatud Laisi küla piirkond ja osa Misso metsandiku maa-alast; b) senise Vastseliina valla Tserepi ja Tikka külade ning Kärina, Põnni ja Põnisiksala talude piirkondadest.

Viited
------

1. ↑  776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938

Välislingid
-----------

* Vabariigi Valitsuse otsus 16. maist 1940
**Andrei** Jakovlevitš **Ešpai** (vene Андре́й Я́ковлевич Эшпа́й; 15. mai 1925 Kozmodemjansk – 8. november 2015 Moskva) oli Nõukogude Liidus ja Venemaal tegutsenud mari helilooja.

Tema isa oli helilooja ja muusikaõpetaja Jakov Ešpai. Ema oli vene keele ja kirjanduse õpetaja. 1944–1945 võitles ta Teises maailmasõjas Valgevene rindel. 

Andrei Ešpai õppis Moskva konservatooriumis 1948–1953. Tema õpetajad olid klaverimängus Vladimir Sofronitski ja heliloomingus Nikolai Rakov, Nikolai Mjaskovski ja Jevgeni Golubev. Ta täiendas end Aram Hatšaturjani juhatusel aastatel 1953–1956. 

Tema teostes on tunda mari rahvamuusika mõjusid. Rütmides võib märgata sarnasust Bartókiga.

Ešpai teoste seas on üheksa sümfooniat, kontserte, ballette ja kammermuusikat. Ta on kirjutanud üle 100 romansi ja laulu. Tema laulud ja muusika on kõlanud rohkem kui 50 mängufilmis. 

Tema poeg on filmilavastaja Andrei Ešpai.

Tunnustus
---------

* 1945 Punatähe orden
* 1975 Vene NFSV rahvakunstnik
* 1976 NSV Liidu riiklik preemia
* 1981 NSV Liidu rahvakunstnik
* 1986 Lenini preemia

Viited
------

1. ↑  Композитор Андрей Эшпай скончался в Москве на 91-м году жизни

Välislingid
-----------

* Lahkus tuntud mari päritolu helilooja Andrei Ešpai, Fenno-Ugria
**Observatorio** (hispaania keeles *isla Observatorio*) on väike saar Atlandi ookeani edelaosas Argentina ranniku lähedal, Estadose saarest põhja pool, üks Año Nuevo saartest. 

Saare pindala on 400 hektarit.

Nimi
----

Aastatel 1902–1919 asus seal magnetismi- ja meteoroloogiaobservatoorium, mille järgi saar on praeguse nime saanud. James Cook, kes saare 1. jaanuaril avastas, nimetas ta 'Uusaastasaareks'.

Loodus
------

### Rannajoon

Rand on raskesti ligipääsetav. 

### Mullastik

Pinnas on kivine. 

### Taimed

Puid ei ole. 

### Loomad

Saarel on muuhulgas lõunakormorani, hiid-tormilinnu, patagoonia pingviini ja patagoonia merilõvi kolooniad.

Ajalugu
-------

Saare avastas 1. jaanuaril 1775 James Cook ning nimetas selle 'Uusaastasaareks'.

Oktoobris 1902 hakkas saarel töötama tuletorn, mis Argentina presidendi Julio Argentino Roca käsul rajati Estadose saarel töötanud San Juan de Salvamento tuletorni asemele. Sama korraldusega rajati ka magnetismi- ja meteoroloogiaobservatoorium. 

Aastal 1910 rajati andmete edastamiseks telegraafijaam ning 1915. aastast postkontor.
Andrei Borissov (2016)
**Andrei Savvitš Borissov**, (vene keeles Андрей Саввич Борисов; sündinud 28. novembril 1951  Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Sahha riigitegelane ja teatrilavastaja, Venemaa rahvakunstnik.

Aastatel 1990–2014 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi kultuuriminister. 2014. aastast on ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi riiginõunik. Ta on Olongho Teatri rajajaid 2008. aastal.

1999. aastal sai ta Venemaa riikliku preemia William Shakespeare'i "Kuningas Leari" lavastuse eest. Ta on 2000. aastal teinud Sahha akadeemilises teatris 2002. aastal Kuldse Maski eripreemia pälvinud olongho-lavastuse "Kõõs Debiliie" ("Кыыс Дэбилийэ"). 

Lavastajatöö kõrval tegutses ta ka teatripedagoogina. Ta on Arktika Riikliku Kunstide ja Kultuuri Instituudi rajajaid ja oli seal aastaid režiikursuse juhendaja.

2009. aastal lavastas ta mängufilmi "Taina Tšingis Haana" ("Тайна Чингис Хаана"; stsenaristid Vladimir Karpov ja Nikolai Luginov).

Haridus- ja töökäik
-------------------

Pärast  Štšepkini-nimelise Kõrgema Teatrikooli lõpetamist näitekunsti erialal 1974. aastal Moskvas asus ta näitlejana tööle Jakuudi draamateatrisse. 1982. aastal lõpetas ta Moskvas GITIS-e režii erialal. Naasis Jakutskisse ja sai seal Oiunski-nimelise Sahha akadeemilise teatri lavastajaks. Aastatel 1983–1990 oli ta teatri pealavastaja, 1990–2010 teatri kunstiline juht (üheaegselt ministri ametiga).

Tunnustus
---------

Venemaa rahvuslik teatriauhind  
Kuldne Mask
* 1986 – NSV Liidu riiklik preemia
* 1987 – Jakuudi ANSV teeneline kultuuritegelane
* 1996 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia tegevliige
* 1999 – Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia
* 2002 – Kuldse Maski eripreemia olongho-lavastuse eest (lavastaja Andrei Borissov)
* 2002 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstitegelane
* 2004 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kulakovski-nimeline riiklik preemia
* 2007 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
* 2011 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik
* 2017 – Kuldse Maski eripreemia "väljapaistva panuse eest teatrikunsti arengusse"

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on näitleja ja laulja Stepanida Borissova.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Борисов, Андрей Саввич. sakhatheatre.ru
2. ↑  Институт сегодня. agiki.ru

Välislingid
-----------

* Andrei Borissov andmekogus IMDb (inglise)
Osman I Gazi
**Osman I Gazi** (osmanitürgi keeles عثمان غازى *Osmān Gazi*, tuntud ka kui **Osman Bei** ja **Osman Alp**; 1258 – 1. august 1326) oli Osmanite riigi esimene bei aastatel 1299–1326, Osmanite dünastia ja Osmanite riigi rajaja. 

Osman oli Ikonioni sultanaadi piirimaakonna valitseja, türkmeeni hõimupealiku Ertuğruli poeg. Ta sai isa surma järel 1281 selle maakonna (beilik'i) valitsejaks ning Ikonioni sultanaadi lagunedes Osmanite beiks. Osmani esivanemad pärinevad oguusi turkidest, kes olid pärit Kayi suguharust.

27. juulil 1302 võitis Osman I juhitud armee Konstantinoopoli lähedal toimunud Bapheuse lahingus ülekaalukalt Bütsantsi sõjaväge. Selle lahinguga langes enamik Bitüüniast – Anatoolia poolsaare Bosporuse väinade poolsest loodeservast – lõplikult Osmanite kätte. Konstantinoopol koos lähiümbrusega jäi siis veel kristliku riigina püsima.

Osmanite beiliki valitsetud alad Osman I ajal 1324.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**–** | **Türgi sultan**1299–1326 | Järgnev**Orhan I** |

Vaata ka
--------

* Türgi riigipeade loend
**Ludwig Nikolaus Rücker** (16. märts (vkj) / 27. märts 1735 Bettwar, Rothenburg ob der Tauberi lähedal – 7. mai (vkj) / 18. mai 1791 Kolga-Jaani) oli Eesti vaimulik.

Ludwig Nikolaus Rücker sündis Bettwaris Rothenburg ob der Tauberi lähedal (praeguse haldusjaotuse järgi Rothenburg ob der Tauberi lähedal Ansbachi kreisis Kesk-Frangimaal Baieri liidumaal). Ta õppis aastast 1754 (immatrikuleeriti 20. mail 1754) Jena ülikoolis usuteadust. Aastast 1757 oli ta Rogosi mõisas Glasenappide juures koduõpetaja ja 1763–1766 koduõpetaja Lustiveres. Ordineeriti juulis 1766 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1766–1772 Kolga-Jaani Johannese koguduse adjunktõpetaja (Jacob Svenske alluvuses), 1772–1791 aga (introdutseeriti 24. veebruaril / 6. märtsil 1772) sama koguduse õpetaja.

Isiklikku
---------

Nii tema vanem poeg Franz Ludwig kui ka selle pojapoeg August Wilhelm olid samuti Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetajad. Tema noorem poeg Carl Gottlieb oli tuntud kartograaf. Tema naisevend Friedrich Emanuel Sendenhorst oli Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977