**Abimäärsõna** ehk **afiksaaladverb** on lauses tegusõna juurde kuuluv muutumatu sõna, mis annab tegusõnale uue tähendusvarjundi või konkretiseerib selle tähendust.

Tegusõna ja abimäärsõna moodustavad püsiühendi, mida nimetatakse ühendverbiks. Ühendverbid on eesti keeles näiteks *kokku saama, ära minema, üle jääma, peale käima, valmis tegema, läbi lugema, kinni maksma, vastu võtma, alla kukkuma*. Ühendverb on uus semantiline tervik ja määrab enamasti lausemalli valiku.

Enamik püsiühendeid moodustavatest afiksaaladverbidest võib esineda ka iseseisva adverbina. vrdl nt *poiss on omadega **sisse** kukkunud* (afadv), aga *poiss oli minemas **sisse*** (adv). Või teine lause: *Ta asus kusagil **taga*** (adv) *vs. Ta ajab meid **taga*** (afadv). Sagedamini esinevad sellised sõnad siiski afiksaaladverbina ja see põhjendab ka nende omaette sõnaliigiks pidamist. Sõna saab afiksaaladverbiks liigitada siiski ainult tekstisõna (sõne) tasandil, sest afiksaaladverbid ja tavalised adverbid erinevad üksnes oma iseseisvusastme poolest.

Afiksaaladverbid ühendverbides
------------------------------

Adverb, mis moodustab ühendverbi, võib olla orientatsiooni, perfektiivsust, seisundit või modaalsust väljendav osis.

### Orientatsiooniadverbid

Orientatsiooniadverbid on suundumis-, paiknemis-, eemaldumis- või kulgemiskohta tähistavad adverbid, mis moodustavad neli allrühma.

#### Intralokaalsed orientatsiooniadverbid

Suundumiskohta tähistavad adverbid osutavad mingi teise objekti suhtes asendit, kuhu suundutakse. Nt *alla*, *edasi*, *eemale*, *ette*, *kaasa* jne*.*

* Tüdruk *läks* emaga *alla*.

#### Lokaalsed orientatsiooniadverbid

Paiknemiskohta tähistavad adverbid osutavad üldistatud kujul mingi teise objekti suhtes asendit, kus asutakse, ollakse. Nt *all, ees, kohal, lähedal* jne. 

* Poiss *seisis* tüdrukul *ees*.

#### Ekstralokaalsed orientatsiooniadverbid

Eemaldumiskohta tähistavad adverbid osutavad üldistatud kujul mingi teise objekti suhtes asendit, kust eemaldutakse, ollakse eemal. Nt *alt, kohalt, kõrvalt, ligidalt* jne. 

* Hääl *kostis ligidalt*.

#### Translokaalsed orientatsiooniadverbid

Läbimiskohta tähistavad adverbid osutavad üldistatud kujul läbimiskohta. Siia kuulub neli afiksaaladverbi *läbi, mööda, ringi* ja *üle*. 

* Laev *sõitis* silla alt *läbi*.

### Perfektiivsusadverbid

Perfektiivsusadverbid viitavad tegevuse lõpetatusele või ettenähtud piirile viimisele. Sellised afiksaaladverbid on *läbi, maha, minema, otsa, tulema, täis, valmis, välja* ja *ära.*

* Raamat *müüdi maha*.

### Seisundiadverbid

Seisundiadverbid kuuluvad ühendverbide koosseisu vaid siis, kui nad moodustavad verbidega uue tähendusliku terviku. Vastasel juhul esinevad adverbid iseseisvatena. Nt *kinni, lahti, kokku, viltu* jne.

* Poiss *sai* oma mänguasjadest *lahti*.

### Modaalsust väljendavad adverbid

Modaalsust väljendavad adverbid *vaja* ja *tarvis* kuuluvad ühendverbide *vaja minema*/*olema* ning *tarvis minema*/*olema* juurde.

* *On vaja* see raamat kätte saada.

Vaata ka
--------

* Määrsõna
* Asemäärsõna
* Rõhumäärsõna
* Määrus

Viited
------

1. ↑  Mati Erelt, Reet Kaasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. *Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus.* Eesti Teaduste Akadeemia Eesti Keele Instituut. Tallinn. 1995.
2. ↑  Mati Erelt. *Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis*, Tartu ülikooli eesti keele osakonna preprindid 4. Tartu Ülikool. 2013.
3. 1 2  Sõnaliigi õppevahend, TÜ vormiõpetuse kursuse õppematerjal (kasutatud kirjandus "Kirjanduse" all)
4. 1 2  Huno Rätsep. *Eesti keele lihtlausete tüübid.* Eesti NSV Teaduste Akadeemia Emakeele Seltsi toimetised nr 12. Tallinn: Valgus. 1978.
5. 1 2  Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. *Eesti keele grammatika. II osa: süntaks*. Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn. 1993.

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati; Erelt, Tiiu; Ross, Kristiina, Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007.
* Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi, Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995.
* Erelt, Mati, Ebamäärasusest sõnade liigitamisel. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 525–528.
* Hallap, Valmen, Sõnaliikide piirimailt. – Keel ja Kirjandus 1984, 1, 30–40.
* Hallap, Valmen, Omastava käände, vaegkäändsõnade ja määrsõnade vahekorrast. – Keel ja Kirjandus 1986, 4, 199–208.
* Honti, László, Das Alter und die Entstehungsweise der "Verbalpräfixe" in uralischen Sprachen (unter besonderer Berücksichtigung des Ungarischen) I. – Linguistica Uralica, 1999, 2, 81–97.
* Viitso, Tiit-Rein, Sõna sõnaliikidest. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 529–535.
* Viitso, Tiit-Rein, Nn vaegomadussõna ja selle taust. – Keel ja Kirjandus 2007, 11, 878–887.

Välislingid
-----------

* Eesti keele käsiraamat
* Eesti keele grammatika 1. Morfoloogia. Sõnamoodustus
* Eesti keele grammatika 2. Süntaks. Lisa: kiri