recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Jörg Meuthen (2017)
**Jörg Hubert Meuthen** (sündinud 29. juunil 1961 Essenis) on Saksa majandusteadlane ja poliitik. 

Jörg Meuthen on pärit kaupmehe perekonnast. Gümnaasiumi lõpetas ta 1981. aastal Bad Emsis, seejärel läbis tsiviilteenistuse. 1983. aastal alustas ta Münsteri ülikoolis publitsistika, poliitikateaduste, romanistika ja ettevõtlusmajanduse õpinguid. 1984–1989 õppis ta Mainzi Ülikoolis majandusteadust. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta Kölni ülikoolis teadurina, doktorikraadi sai samas 1993. aastal.

1993–1996 töötas ta Hesseni liidumaa rahandusministeeriumi referendina. 1997. aastast oli ta Kehli Avaliku Halduse Kõrgkooli professor.

4. juulist 2015 kuni 29. septembrini 2017 oli Jörg Meuthen Frauke Petry kõrval partei Alternatiiv Saksamaale kaasesimees. 29. septembrist kuni 2. detsembrini 2017 oli Jörg Meuthen partei Alternatiiv Saksamaale esimees. 2. detsembrist 2017 kuni 28. jaanuarini 2022 oli ta üks partei kaasesimeestest (Alexander Gaulandi kõrval).

11. maist 2016 kuni 31. detsembrini 2017 oli ta Baden-Württembergi maapäeva liige, alates 8. novembrist 2017 on ta Euroopa Parlamendi liige. 2019. aastal valiti ta Euroopa Parlamenti tagasi.

28. jaanuaril 2022 teatas Meuthen, et lahkub kohe partei esimehe kohalt ja ka parteist, põhjendades, et kaotas võimuvõitluse partei paremäärmusliku tiiva Der Flügel (tiib) vastu. Ta ütles, et partei on muutunud liiga paremäärmuslikuks ja on suures vastuolus põhiseaduse vaba demokraatliku põhikorraga.

Viited
------

1. ↑  Jörg Meuthen : deutscher Ökonom und Politiker; Bundessprecher der "Alternative für Deutschland" (AfD); Prof.; Dr. rer. pol. Munzinger
2. ↑  Dr. Jörg Meuthen, AfD Landtag von Baden-Württemberg
3. ↑  Federal Republic of Germany : Ministries, political parties, etc. rulers.org
4. ↑  "Ex-AfD-Chef Meuthen zu seinem Austritt: "Keine Zukunft mehr"". *WDR1*. 29. jaanuar 2022.
5. ↑  Peters, Anna Laura (28. jaanuar 2022). "AfD: Jörg Meuthen gibt Austritt bekannt – „Das Herz der Partei schlägt heute sehr weit rechts"". *DerWesten.de*.
Segmentkaar
Segmentkaare konstrueerimine. 1 - sildeava, 3 - kaart moodustava ringi keskpunkt, millest tõmmatakse kaare raadius
**Segmentkaar** ehk **lamekaar** (saksa keeles *Flachbogen*) on kaaretüüp, mille puhul kaare raadius on tõmmatud kaare lähtejoonest allpool asuvast punktist ja kaare palendi ning lähtejoone vahele jääv osa on ringi segmendi kujuline.

Mida kaugemal lähtejoone all asub ringi keskpunkt, seda madalam on segmentkaar ja kitsam on kaart moodustav ringisegment, kuid ava külgede ja kaare palendi vahele jääv nurk on alati suurem kui 90 kraadi. Näiteks võib segmentkaar olla peaaegu poolringi kõrgune nagu Kehra mõisa frontooniaken või väga lame nagu Tartu Botaanikaaia väravate kaared.

Ajaloost
--------

Euroopas võeti segmentkaar kasutusele Vana-Rooma arhitektuuris. Segmentkaart on kasutatud sestpeale peaaegu kõigil ajalooperioodidel, muude kaaretüüpide kõrval aeg-ajalt romaanikas, gootikas, renessanss- ja barokkarhitektuuris, aga eriti klassitsismis. Et segmentkaar on survele väga vastupidav kaarevorm, on seda palju kasutataud sildade ehitamisel. Aosta orus asuv segmentkaarne Pont-Saint-Martini sild on ehitatud 25. aastast eKr. Esimene segmentkaarne sild, mille kaare ja sillateki vaheline osa oli avatud (*open-spandrel bridge*), oli üle Xiao jõe ehitatud Anji sild Hebei provintsis Hiinas, mis ehitati 610. aastal.

Pildid
------

### Vana-Rooma arhitektuuris

* Pont-St-Martini sild ItaaliasPont-St-Martini sild Itaalias
* Puente de Alconétar, varemeis rooma sild Cácerese provintsis HispaaniasPuente de Alconétar, varemeis rooma sild Cácerese provintsis Hispaanias
* Limyra sild Lüükias, üks vanemaid ja pikemaid rooma silduLimyra sild Lüükias, üks vanemaid ja pikemaid rooma sildu
* Limyra sild. Joonis ühest sillakaarestLimyra sild. Joonis ühest sillakaarest
* Segmentkaarse portaali ja kergenduskaartega laohoone (horreum) Ostia AnticasSegmentkaarse portaali ja kergenduskaartega laohoone (horreum) Ostia Anticas
* Üürimaja (insula) OstiasÜürimaja (*insula*) Ostias

### Mujal

* Anji sild Xiao jõelAnji sild Xiao jõel
* Madīnat az-Zahrā portaali kaar 10. sajandistMadīnat az-Zahrā portaali kaar 10. sajandist
* Keskaegse Wegelnburgi kindluse ebasümmeetriline väravakaarKeskaegse Wegelnburgi kindluse ebasümmeetriline väravakaar
* Limyra silla eeskujul ehitatud Ponte Vecchio FirenzesLimyra silla eeskujul ehitatud Ponte Vecchio Firenzes
* 18. sajandi segmentkaarne aken. Maja Brüsselis18. sajandi segmentkaarne aken. Maja Brüsselis
* Kloostri uks Kreeta saarelKloostri uks Kreeta saarel
* Toolse ordulinnuse varemedToolse ordulinnuse varemed
* Purtse vasallilinnusPurtse vasallilinnus
* Tartu botaanikaaia sissepääs kolme segmentkaarväravagaTartu botaanikaaia sissepääs kolme segmentkaarväravaga

Vaata ka
--------

* segmentvõlv

Viited
------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Segmentkaar** |
**Jürgen Einpaul** (sündinud 11. mail 1983) on eesti ehitusteadlane ja orienteeruja.

Haridus
-------

Õppis 1998. aastani Jüri Gümnaasiumis, lõpetas 2001. aastal Tallinna Reaalkooli. 2010. aastal lõpetas Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse eriala magistriõppe ja kaitses tehnikateaduse magistri kraadi magistritööga "Siirduvate sõlmedega mitmekorruselise raudbetoonraami postide tugevus- ja stabiilsusarvutused". Seejärel oli Šveitsi Föderaalse Tehnikainstituudi (*École polytechnique fédérale de Lausanne*) doktorant ja betoonkonstruktsioonide labori uurimisassistent.. 2016. aastal kaitses samas doktoritöö "Punching Strength of Continuous Flat Slabs".

Teadustegevus
-------------

Avaldanud teadusartikleid raudbetoonkonstruktsioonide dimensioneerimisest, tugevus- ja läbivajumiskontrollist.

Sporditulemused
---------------

Harrastab orienteerumist. Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus on ta võitnud 3 hõbedat ja 3 pronksi. Aastatel 2008, 2009 ja 2010 tuli OK Saue Tammed võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks.

2016. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel Hispaanias Aralari mäestikus võitis ta koos Timmo Tammemäega pronksi.

Tunnustus
---------

* 2010 Eesti Betooniühingu üliõpilaspreemia

Viited
------

1. ↑  "1998.a. matemaatikaolümpiaadi lõppvooru tulemused". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2016. Vaadatud 2. septembril 2016.
2. ↑  Koolilõpetajad 2001. SL Õhtuleht, 20. juuni 2001
3. ↑  TTÜ lõpetajad 2007–2010
4. ↑  "EPFL IBETON. Jürgen Einpaul". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. september 2016. Vaadatud 2. septembril 2016.
5. ↑  EPFL. Thèses de l’IBETON. Thèse de doctorat de Jürgen Einpaul
6. ↑  EPFL. Publications of Jürgen Einpaul
7. ↑  "ESBL sporditulemused. Jürgen Einpaul". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2016. Vaadatud 2. septembril 2016.
8. ↑  "Eesti Betooniühing. Üliõpilaspreemiad". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2016. Vaadatud 2. septembril 2016.
**Absoluutne idealism** on filosoofiline positsioon, mille kohaselt on olemas ainult ideed.

Absoluutse idealismi järgi on olemas absoluut või Jumal, mis kõiki ideesid tajub. Kõik asjad on fundamentaalselt üks tolle vaimuga, mis on reaalsuse alus.

Religioon
---------

Absoluutne idealism on sageli olnud religioossete mõtlejate positsioon. Seda võib leida nii kristlikel müstikutel (Meister Eckhart) kui ka ida usundites (hinduismis advaita, budismis zen, maadhjamika, joogatšaara, mõned Puhta Maa õpetused).

Kriitika
--------

Absoluutse idealismi kriitikud apelleerivad põhiliselt sellele, et absoluutse idealismi väited ei ole põhjendatud.

### Schopenhauer

Arthur Schopenhauer juhtis tähelepanu sellele, et Hegel rajas oma absoluutse idealismi pärast seda, kui Kant oli diskrediteerinud kõik jumalatõestused. Absoluut on Jumala mitteisikuline aseaine: ta on üks subjekt, mis tajub universumit ühe objektina. Indiviidid osalevad selles tajus. Et Hegelil on universum idee Absoluudi vaimus, siis Hegel jäljendab spinoza panteismi, milles kõik on Jumalas ehk Looduses.

Absoluutse idealismi esindajaid filosoofias ja religioonis
----------------------------------------------------------

* George Berkeley
* Georg Wilhelm Friedrich Hegel
* Friedrich Wilhelm Joseph von Schelling
* Francis Herbert Bradley
* Nāgārdžuna
* Padmasambhava
* Meister Eckhart

Vaata ka
--------

* Emanatsionism
* Idealism
* Immanuel Kant
* Ratsionalism
* Neutraalne monism
* "Tlön, Uqbar, Orbis Tertius"
Burjaatia lipp
**Burjaatia lipp** on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Burjaatia Vabariigi lipp. 

Lipp võeti ametlikult kasutusele 29. oktoobril 1992.

### Lipu kirjeldus

Burjaatia lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks. Ülemine väli on sinine, keskmine valge ja alumine kollane. Sinine laid moodustab 2/4 ning valge ja kollane kumbki 1/4 lipu laiusest. Ülemise välja vardapoolses osas on kollane sümbol - sojombo.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.

### Sümbolite tähendused

Sinine on burjaatide rahvusvärv, mis on ajalooliselt ühendanud Burjaatia rahvaid ning see sümboliseerib ka vankumatust ja ustavust. Valge on kõrge moraali, õnne, rahulikkuse, heaolu, rahu, ühtsuse ja terviklikkuse värv. Sinine ja valge on pärit Venemaa lipult ning tähistavad Burjaatia kuulumist Venemaa Föderatsiooni koosseisu. Kollane (kuldne) on aga hingede värv, kuid sümboliseerib ka halastust, inimeste ja looduse vahelist harmooniat ning nende hinge täiustamist teineteise poolt.

Burjaatia sojombo koosneb kolmest elemendist, üleval on tuleleek, keskel päike ja all kuu. Tuli tähistab soojust, elu, valgust, taastumist, heaolu ja tulekollet ning on puhtuse ja kodu kaitse sümbol. Leegil on kolm keelt, millest esimene tähistab minevikku, teine olevikku ja kolmas tulevikku. Tuleleegid koos viitavad kestvale ja järjepidevale ajaloole. Päike on elu allikas ning viitab elujõule, valgusele, rikkusele ja küllusele. Kuu on mongoli ja türgi rahvastel peamine taevakeha, mida nemad peavad öö valitsejaks.

Vaata ka
--------

* Burjaatia vapp

Välislingid
-----------

* Burjaatia sümboolikast Burjaatia ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
* Burjaatia Vabariigi lipust *Geraldika.ru* veebisaidil (*vene keeles*)
* Riiklik sümboolika: Burjaatia Vabariik - Ulan-Ude (*vene keeles*)
**Seichō Matsumoto** (jaapani keeles 松本 清張 *Matsumoto Seichō*; 21. detsember 1909 – 4. august 1992) oli jaapani kirjanik ja ajakirjanik.

Elulugu
-------

Seichō Matsumoto sündis Kyūshū saare põhjatipus Kokura asunduses (nüüd Kitakyūshū linn) töölisperekonnas ainsa lapsena. Pärast kooli asutas noormees kommunaalteenuseid osutava ettevõtte. Samal ajal osales Matsumoto vasakpoolsete liikumises, tehes reporterina kaastööd kommunistlikes ajalehtedes. 1929. aastal ta arreteeriti oma poliitiliste vaadete tõttu ja paigutati Okura vanglasse. Teises maailmasõjas teenis Seichō Matsumoto Koreas sanitaarvägedes. Pärast sõda jätkas ta tööd ajalehe Asahi Shinbun toimetuses. 1950. aastate algul kolis Seichō Tōkyōsse.

Esimene edu kirjanikuna tuli alles 40. eluaastates, kui ta saavutas 1950 ajalehe Shukan Asahi korraldatud ilukirjandusvõistlusel oma lühijutuga kolmanda koha. See auhinnaraha oli tema jaoks teretulnud, sest ta pidi tollal üksinda ülal pidama nii oma vanemaid, naist kui lapsi. Mõõdukas edu ning teiste kirjanike julgustus ajendasid teda jätkama. 6 aasta pärast sai ta töökohast ajalehes loobuda ja pühenduda kirjanikukarjäärile.

Ta kirjeldab oma teostes mitte üksnes kuritegu, vaid laiemas plaanis kogu ühiskonda, milles see kuritegu on toime pandud. Tema teostes kajastub laiem sotsiaalne kontekst ja pärast suurt sõda ühiskonnas levinud nihilism, mis hiljem kogu loomingu õhustikku tumedamaks muutis. Ta oli üks esimesi jaapani kirjanikke, kes hakkas kujutama korruptsiooni politseis ja kurjategijate elu.

Matsumoto väljendas mõnes oma teoses USA-vastast suhtumist, kuid samavõrd oli ta kriitiline oma ühiskonna ja jaapani kultuuripärandi suhtes. Korruptsiooni kirjeldas ta lisaks ilukirjandusele aeg-ajalt ka ajakirjanikuna. Mõttekaaslasi otsis ta sotsialistlikest riikidest. 1968 külastas ta Maailma Kultuurikongressi raames Kuubat ja samal aastal kohtus ta Põhja-Vietnamis selle presidendi Ho Chi Minhiga.

Matsumoto oli viljakas kirjanik. Ta jätkas töötamist, kuni suri 83-aastaselt vähktõppe. Tal valmis enam kui 450 teost.

Looming
-------

* *Aru kokura nikki den* (或る「小倉日記」伝), 1952
* "Mäng sõiduplaaniga" – *Ten to sen* (点と線), 1958; eesti keeles: Eesti Raamat, 1974 sarjas "Mirabilia"
* *Zero no shōten* (ゼロの焦点), 1959
* *Suna no utsuwa* (砂の器), 1961
* *Warui yatsura* (わるいやつら), 1961
* *Kemo no michi* (けものみち), 1963
* *Chūō Ryūsa* (中央流沙), 1968
* *Kurokawa no techō* (黒革の手帖), 1980
* *Meisō chizu* (迷走地図), 1983

Tunnustus
---------

* 1952 Akutagawa preemia (芥川龍之介賞, Akutagawa Ryūnosuke Shō. Akutagawa Prize)
* 1957 *Mystery Writers of Japan Awards* (日本推理作家協会賞, Nihon Suiri Sakka Kyōkai Shō)

Viited
------

1. 1 2  Seicho Matsumoto Critical Survey of Mystery & Detective Fiction. Salem Press

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Seichō Matsumoto** |

* Matsumoto Seicho Memorial Museum (jaapani keel, inglise keel)
See artikkel räägib raamatutegelasest.  Taime kohta vaata artiklit  Põld-varsapõlv.  

---

Esimene Põld-Varsapõlve romaan
Põld-varsapõlv (*Anagallis arvensis*)
**Põld-Varsapõlv** (inglise keeles *The Scarlet Pimpernel*) on tegelane ungari kirjaniku paruness Emma Orczy samanimelises menukas ajalooliste seiklusromaanide sarjas, mille esimene osa "Põld-Varsapõlv" ilmus 1905. aastal. Orczy kirjutas romaani pärast seda, kui tema samanimeline näidend Londonis pikalt menu nautis.

Romaanisarja tegevus saab alguse Prantsuse revolutsiooni päevil. Põld-Varsapõlv on varjunimi, mida kannab rüütellik inglane Sir Percy Blakeney, kes päästab aristokraate tapalavale saatmisest. Blakeney teeskleb rikast dändit, kuid on tegelikult oskuslik mõõgavõitleja ja kiire taibuga põgenemiskunstnik. Tema salaelust teavad vaid sõbrad, kes teda abistavad, ning see on saladus isegi ta naise, prantslanna Marguerite Blakeney jaoks, keda Prantsuse uus saadik Inglismaal sunnib ähvarduste abil salapärast kangelast otsima. Blakeley sümbol on lihtne lilleke põld-varsapõlv.

Emma Orczyl ilmus Põld-Varsapõlvest 11 romaani, lisaks kuulub sarja veel kolm romaani tema esivanematest ja järeltulijast ning kaks kogumikku lühijutte.

Mõne aastakümne jooksul jõudis kirjandusse veel mitu kangelast, kellele Põld-Varsapõlv oli eeskujuks, nagu Zorro, Vari, Superman ja Batman, ning Põld-Varsapõlve motiivid püsivad popkultuuris tänaseni. Põld-Varsapõlve seiklused on jõudnud kinolinale (1917 kaks tummfilmi, 1919 tummfilm, 1928, 1934, 1937, 1941, 1950 kaks filmi, 1966, 1969, 1982) ja televisiooni (seriaalid 1955–56, 1960, 1968 Norras, 1982, 1999–2000, 2001 ja 2006), raadiosse (kuuldemängusarjad 1934, 1952–53 ja 2017 BBCs) ning temast on tehtud muusikal (1997). "Vatikani Põld-Varsapõlveks" hakati hüüdma ka katoliku preestrit Hugh O'Flahertyt, kes teise maailmasõja päevil päästis 6500 liitlaste sõdurit ja juuti. Üks Põld-Varsapõlve filmidest inspireeris ka Rootsi diplomaati Raoul Wallenbergi, kes päästis teises maailmasõjas Ungari juute, väljastades neile Rootsi passe, ning suri pärast sõda Nõukogude vangilaagris.

Eesti keeles on anonüümses tõlkes ilmunud kaks Emma Orczy romaani Põld-Varsapõlve sarjast: "Punane Pimpernel" 1934 ja "Kättemaks" 1935.

Välislingid
-----------

* Blakeney Manor, info ja kõigi raamatute digikoopiad
* avalikus omandis audioraamat MP3-formaadis (põhineb Project Gutenbergi tekstil)
* The Scarlet Pimpernel, Project Gutenberg
* Põld-Varsapõlve veebileht
**Tekstikriitika** on kirjanduskriitika meetod, mida kasutatakse igasuguste antiiksete ja käsikirjaliste kirjandusteoste puhul. Tekstikriitika eesmärk on algteksti taastamine.

Tekstikriitika alusküsimus on: "Kas kasutatav tekst on sama, mille autor kirjutas?" 

Enne trükikunsti leiutamist tuli kõik raamatud paljundada käsitsi. Kirjateose "väljaande" teostas rühm ümberkirjutajaid, kes kirjutasid ettelugemise järgi. Vead olid sel puhul paratamatud ning sageli tehti erinevates käsikirjades erinevad vigu. Palju sõltus kirjutusmaterjali vastupidavusest. Kõige odavamat "paberit" tehti papüüruse roost. Kallim oli töödeldud vasikanahk e pärgament. 

Umbes 2. sajandil m.a.j võeti kasutusele köidetud käsikiri e koodeks. Koodeksi saamiseks murti papüüruselehed kokku ja õmmeldi kokku. Sama võis teha pärgamendiga. Rullraamatute ja koodeksite kiri oli jaotatud ühtlastesse, 5–7 cm laiustesse tulpadesse. Sel ajal kasutatud kreeka kiri sarnaneb meie suurtähtkirjaga, kus puuduvad kirjavahemärgid ja sõnavahed.

Vaata ka
--------

* Kirjanduskriitika
* Vormikriitika
* Piiblikriitika
Rahumäe jaamahoone (eravaldus). Objekt on piiratud aiaga. Rahumäe kalmistu vastas, Vanaka parkmetsas
**Rahumäe raudteejaam** on ajalooline raudteejaam Tallinnas Nõmme linnaosas. Peeter Suure merekindluse objekt. Jaamahoone on kultuurimälestis.

Ajalugu
-------

Jaam valmis 1917. aastal Peeter Suure merekindluse kitsarööpmelise 750 mm Liiva – Nõmme-Väikse raudteelõigu äärde. Jaama juurest algas harutee, mis viis Koplisse, Tondile ja Mustamäele. Pärast kindluse raudtee sulgemist teenindas Tallinna–Vääna raudteeliini.

Pärast kitsarööpmelise raudtee kadumist kasutati jaamahoonet elamuna. 1990. aastate keskel andis Nõmme linnaosavalitsus hoone usuühingule, kes aga hülgas maja.

Asukoht
-------

Rahumäe jaamahoone asub aadressil Künka tänav 15 (endine Piiri tänav 58), Rahumäe kalmistu lääneküljel.

Nimi
----

Avamisel kandis jaam nime **Nõmme-Ida**, Tallinna–Vääna raudteeliini avamisel **Rahumäe**. 1926. aastal avati laiarööpmelisel raudteel samanimeline raudteepeatus. Pärast seda nimetati kitsarööpmelise raudtee jaam ümber **Kalmistu** jaamaks.

Arhitektuur
-----------

Jaamahoone on paekiviehitis, L-kujulise põhiplaaniga ja ühekorruseline. Vundament on klombitud paekivist, välisseinad ja otsaviilud puhtalt tahutud paeplokkidest. Maja välisuks, akna sillused-põsed ja nurgad on tellistest. Viiludel uusklassitsistlik poolkaaraken. Algselt oli majal kivikatus.

Kultuurimälestised
------------------

Kultuurimälestiseks (nr 8794) tunnistas kultuuriminister selle jaamahoone 18. augustil 1997.

Vaata ka
--------

* Rahumäe jaamahoone (laiarööpmeline raudtee)
* Tallinna–Vääna raudteeliin

Viited
------

1. 1 2  Lõhmus, Leho. Nõmme läbi aegade. Nõmme : 2006, lk. 131.
2. ↑  Viivik, Allar. Nõmme jaamahooned lagunevad koost. / Õhtuleht, 22. märts 1999
3. 1 2  Mälestis nr. 8794. Kultuurimälestiste riiklik register.

Välislingid
-----------

* Raudteearhitektuuri ajaloost ja säilitamisest. Koostajad: Martin Jänes, Mari Loit. Muinsuskaitseamet. Tallinn, 2006
* YouTube video: Rahumäe Jaamahoone kitsarööpmelisel Liiva--Nõmme-Väikse raudteelõigul
* Rahumäe raudteejaam (kitsarööpmeline raudtee) kultuurimälestiste riiklikus registris

### Pildid

* Rahumäe jaamahoone. Tallinn. VARA-WEB pildipank

### Kaardid

* Peeter Suure merekindluse raudtee skeem. Rahumäe jaamahoone kaardi ülemises osas.


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Nõmme***  |
**Tekstitüüp** (ingl *text type*) on abstraktne kategooria, mille abil liigitatakse tekste. Liigitusalus võib olla kas vorm, funktsioon või vormi ja funktsiooni kombinatsioon.

Keeletunnustel põhinev liigitus
-------------------------------

Keeletunnustel põhineva liigituse korral paigutatakse ühte tekstitüüpi keeleliselt sarnased, kuid eri žanre esindavad tekstid. Keeletunnustest lähtub Douglas Biber, kes eristab kaheksat tekstitüüpi: intiimset suhtlust, infosuhtlust, teaduslikku seletust, õpetatud seletust, üldist jutustavat seletust, kujutluslikku narratiivi, situatiivset reportaaži ja veenmist.

Funktsioonil põhinev liigitus
-----------------------------

Funktsioonil põhineva liigituse korral võetakse liigitusaluseks universaalsed keelelised põhitegevused. Selle suuna põhiesindaja on Egon Werlich, kes eristab kirjeldavat ehk deskriptiivset, jutustavat ehk narratiivset, põhjendavat ehk argumenteerivat, eritlevat ehk ekspositoorset ja juhendavat ehk instruktiivset tekstitüüpi.

Viited
------

1. ↑  Wang, Sunsoon 2009. Text types and dynamism of genres. – Discourse, of course: an overview of research in discourse studies. Toim Jan Renkema. Amsterdam, Philadelphia: John Benjamins Publishing Company, 81–92.
2. ↑  Tsiplakou, Stavroula; Floros, Georgios 2013. Never mind the text types, here’s textual force: towards a pragmatic reconceptualization of text type. – Journal of Pragmatics, 45(1), 119–130.
3. ↑  Hennoste, Tiit 2000. Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (Tartu Ülikooli eesti keele õppetooli toimetised 16). Toim Tiit Hennoste. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus, 9–56.
4. ↑  Kasik, Reet 2007. Sissejuhatus tekstiõpetusse. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus.
5. ↑  Werlich, Egon 1983. A text grammar of English (2nd ed.). Heidelberg: Quelle & Meyer.
"Rahumäe tänav" suunab siia. Karksi-Nuia tänava kohta vaata artiklit Rahumäe tänav (Karksi-Nuia).
Kaart
**Rahumäe tee** on tänav Tallinnas Kristiine ja Nõmme linnaosas.

Tänav algab A. H. Tammsaare teelt ja suundub lõunasse, kulgeb läbi Rahumäe kalmistu, teeb kaks käänakut ning lõpeb Raudtee tänaval. Rahumäe tee ristub Tuisu, Elektroni, Energia, Tervise, Piiri tänavaga.

Rahumäe tee 2 asus autoremonditöökoda

Rahumäe tee 4a asub, 1995. aastast Vahipataljoni hoone.

Rahumäe tee 4b asub Välisluureameti hoone.

Endine Tondi sõjaväeosa kasarmu Rahumäe teel, vaade Retke teelt (2007)
Nõukogude ajal paiknes Järve piirkonnas Rahumäe tee ääres NSV Liidu piirivalve 106.Tallinna piirivalvesalga piirivalve staap. 

Rahumäe tee 6 endise NSV Liidu Siseministeeriumi, Eesti NSV Siseministeeriumi operatiivalluvuses olnud NSV Liidu Siseministeeriumi Sisevägede 357. konvoipolgu s/o 7519 ja Sisekaitse Operatiivrügemendi asukohas, Rahumäe tee 6/1 tegutsesid Põhja Prefektuuri Lõuna politseijaoskond, Kristiine konstaablijaoskond ja tänapäeval Põhja prefektuuri Lääne-Harju politseijaoskond. 

Tallinna uue juudi kalmistu kabel
Rahumäe tee 5 asub Tallinna uus juudi kalmistu.

Rahumäe kalmistu väravad
Rahumäe tee 8a asub Rahumäe kalmistu.

Enne 1940. aastat, mil Nõmme oli eraldi linn, kandis tänav nime *Rahumäe tänav*.

Galerii
-------

* Rahumäe - A. H. Tammsaare tee ristmikRahumäe - A. H. Tammsaare tee ristmik
* Liinibussid 23 ja 61 ja Energia tänav 2 ja 1, Rahumäe tee ääresLiinibussid 23 ja 61 ja Energia tänav 2 ja 1, Rahumäe tee ääres
* Rahumäe-Tervise tänava ristmikRahumäe-Tervise tänava ristmik
* Rahumäe-Tervise ristmikRahumäe-Tervise ristmik
* Alfredi pubi, Rahumäe tee 25Alfredi pubi, Rahumäe tee 25
* Rahumäe tee lõpp ja Alfredi pubi, Rahumäe tee 25Rahumäe tee lõpp ja Alfredi pubi, Rahumäe tee 25
* Rahumäe tee 27Rahumäe tee 27

Viited
------

1. ↑  Maa-õhk rakett põlenud töökojas, www.ohtuleht.ee, 22. veebruar 1999

Välislingid
-----------

 Rahumäe tee – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Järve asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Alajaama tänav · Elektri tänav · Elektroni tänav · Energia tänav · Järve tänav · Laine tänav · Pärnu maantee · Rahumäe tee · Retke tee · Seebi tänav · A. H. Tammsaare tee · Tervise tänav · Tuisu tänav · Virve tänav |
**Trahheaalkops** (inglise keeles *tracheal lung*) on lülijalgsetel ja paljudel maolistel hingamiselundkonna elund.

Maolised
--------

Mao anatoomia: 1 = söögitoru; 
2 = hingetoru; 
3 = trahheaalkops; 
4 = rudimentaarne vasak kops; 
5 = parem kops; 
6 = süda; 
7 = maks; 
8 = magu; 
9 = õhukott; 
10 = sapipõis; 
11 = kõhunääre; 
12 = põrn; 
13 = sooled; 
14 = seemnesarjad; 
15 = neerud.
Paljude, üksnes ühe täismõõtmetes (valdavalt parema) töötava kopsuga, maoliste hingamiselundkonnas läheb hingetoru üle trahheaalkopsuks. Trahheaalkops on hingetoru laiend mis paikneb südamest eespool. Trahheaalkops on ühendues südame taga paikneva töötava kopsuga (inglise keeles *bronchial lung*).

Vaata ka
--------

* Hingamiselundkond
* Hingetoru
* Kops
* Süda

Viited
------

1. ↑  Loomade elu 5:242.
2. ↑  , Veebiversioon (vaadatud 11.11.2013) (inglise keeles)
3. ↑  Laurence Monroe Klauber,*Rattlesnakes: Their Habits, Life Histories, and Influence on Mankind*, Volume 1, 2nd ed, lk 193, 1972, University of California Press, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 11.11.2013)

Välislingid
-----------

* Stinner JN. *Functional anatomy of the lung of the snake Pituophis melanoleucus.*, Am J Physiol. 1982 Sep;243(3):R251-7, Veebiversioon (vaadatud 12.11.2013) (inglise keeles)
**"The Tide Is High"** on Jamaica muusiku John Holti kirjutatud laul, mille esimesena salvestas 1967. aastal tema ansambel The Paragons. Rahvusvahelise tähelepanu pälvis lugu 1980. aastal, kui ansambli Blondie versioon loost jõudis esikohale nii USA kui ka Suurbritannia singliedetabelites. 

1996. aastal kaverdas laulu Papa Dee albumil "The Journey" ja 2000. aastal Billie Piper albumil "Walk of Life". Billie Piperi versioon oli plaanis välja anda albumi neljanda singlina, kuid sellest loobuti, kuna Billie Piper oli pärast mitmeid tapmisähvardusi tema ja ta pere suunas otsustanud laulmisest üldse loobuda. 

2002. aastal jõudis Briti singliedetabeli esikohale tüdrukutebändi Atomic Kitten versioon pealkirjaga "The Tide Is High (Get the Feeling)". See versioon, mis sarnaneb väga Billie Piperi omaga, kõlab tervikuna ka filmi "The Lizzie McGuire Movie" algustiitrite ajal. Laulule tehtud videost sai Atomic Kitteni tuntuim video, mis võib olla tingitud asjaolust, et bändi liige Natasha Hamilton oli viimaseid kuid rase. Atomic Kitten andis välja ka hispaaniakeelse versiooni "Ser tu pasión" (täieliku pealkirjaga "Ser tu pasión eres mi obsesión"). 

2008. aastal avaldas loost oma versiooni, õieti 4 versiooni, pealkirjaga "Numba 1 (Tide Is High)" Kanada räppar Kardinal Offishall. Ametlik singliversioon ja video on tehtud koos Keri Hilsoniga, albumiversioon aga koos Rihannaga. Samuti on loost olemas ametlikud versioonid koos Pussycat Dollsi laulja Nicole Scherzingeriga ning koos Rihanna ja Scherzingeriga.

Välislingid
-----------

* The Paragonsi versioon laulust YouTube'is
**Trahhoom** (ladina keeles *trachoma*) on bakteri *Chlamydia trachomatis* põhjustatud silma sidekesta krooniline põletik.

Seda haigust kirjeldati esmakordselt 16. sajandist eKr pärinevatel papüürusrullidel. Põletik põhjustab sarvkesta armistumist ning silmalau ja silmamuna vahelise limaskesta paksenemist. Silmalaug moondub ja ripsmed kaarduvad tihti sissepoole, ärritades sarvkesta, mis lõpuks muutub läbipaistmatuks. See haigus on maailmas esikohal välditava nägemiskaotuse tekitajana. Alla 10-aastastel lastel on oht nakatuda korduvalt.

Mõnedes Aafrika maades on nakatunud kuni 40% lastest.

Levik
-----

Seda leidub kõikjal maailmas, eriti arengumaades. Seda põeb üle 400 miljoni inimese (peamiselt Aafrikas, Lähis-Idas ja Aasias). Arenenud maades kohtab seda harva.

Nakatumine
----------

Nakatuda võib kokkupuutel haigestunud silma-, nina- või kurgueritistega. Need eritised võivad sattuda ka elututele esemetele nagu riided ja voodipesu. Haigust kannavad edasi ka kärbsed.

Haigusnähud
-----------

Trahhoom kahjustab ülemise silmalau sisemust ja silma võrkkesta, tekitades seal põletikku; silmadel on väga ebamugav, nad on punased, hellad ja vesised. Võib tekkida ka valgustundlikkus ja silmalaud tursuvad valusalt. Haiguse arenenud staadiumi korral pöördub ülemine silmalaug sissepoole, võrkkest muutub läbipaistmatuks ning armistub.

Ravi
----

Tuleb võtta antibiootikume, nagu *tetracyline*'i sisaldavad ravimid või *sulfonamide*'i, *erythromycin*'i ja nende derivaate, või *doxycyline*'i. Mõnel juhul võib olla vajalik silmalauoperatsioon.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  M. P. Powell, Dr. O. Fischer, *101 haigust, mida te saada ei taha*, tõlge eesti keelde: Sinisukk 2006
**Ago Aunver** (enne eestistamist **Ago Albrecht**; 7. detsember 1921 Tartu – 24. detsember 1987 Flen, Södermanlandi lään) oli eesti arst Rootsis.

Ta õppis Jüri algkoolis ja lõpetas aastal 1940 Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonda, kus ta õppis aastani 1942 ja läks siis üle arstiteaduskonda, kus ta õppis aastani 1944. Aastal 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, kuid kuna ta teenis Tallinna Sõjaväeambulatooriumi arstina, siis sai ta ka ülikoolis edasi käia.

29. septembril 1944 põgenes ta koos abikaasaga Saaremaalt Saksa sõjalaeval Saksamaale. Ta saabis Neuhammerisse, kuid astus aprillis 1945 Gießeni ülikooli arstiteaduskonda, töötades samal ajal sõja lõpuni Flendsburgis sõjaväehaiglas. Aastatel 1945–1947 õppis ta Kieli ülikooli arstiteaduskonnas. Aastal 1948 emigreerus ta koos abikaasaga Rootsi, kus ta õppis aastatel 1951–1957 Uppsala Ülikooli arstiteaduskonnas, lõpetades selle *med. lic.* kraadiga. Õppimise ajal töötas ta periooditi laboratooriumides ja vikareeris jaoskonnaarstina. Aastal 1955 töötas ta Skinnskattebergi (asub Västmanlandi läänis) jaoskonna asearstina ja aastatel 1962–1987 Fleni distrikti (asub Södermanlandi läänis) ülemarstina.

Dr. Ago Aunver suri 24. detsembril 1987 Flenis Södermanlandi läänis südameinfarkti ja on maetud Uppsalasse.

Isiklikku
---------

Tema isa Jakob Aunver oli Jüri ja Uppsala koguduse õpetaja. Tema abikaasa Ädu isa Arnold Kerem oli Palamuse ja Tartu Jaani koguduse õpetaja.

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 515
**Traditsioon** (ladina keeles: *traditio* – üle-, edasiandmine, ülek. jutustamine; teade) ehk **tava** ehk **komme** on inimeste ja põlvkondade vahel toimiv ajaloolise materjali suuline või eeskuju najal edasi andmine. Traditsioon eeldab millegi kordumist - sündmuse, elukommete.

Traditsioon võib koosneda ka mitmest erinevast tegevusest üheskoos. Näiteks Eesti pulmakombed. 

Sotsioloogia seisukohalt on ühiselt omaks võetud traditsioon see, mis inimestele ühiseid norme anda suudab ja mis paneb inimesed tõhusamalt kui ükski kontroll või politseivalve neid norme ka täitma. Nende normide puhul, mille aeg ja traditsioon on "pühaks" teinud, mõtleb inimene kuidas oma elu ja tegevust kõige paremini korraldada, et vaieldamatute, täitmisele kuuluvate normide piiresse jääda.

Läbi aegade seostatakse traditsioone enim religiooni ja kirikuga. Paljud kiriklikud tähtpäevad on traditsioonid ja tähistatakse sarnaselt nii usklike kui uskmatute poolt, jõulud näiteks.

Samas on Karl Jaspers rõhutanud traditsiooni üldist tähtsust öeldes, et inimesed muudab inimeseks just traditsioon. Arnold Toynbee on aga traditsiooni kirjeldanud kui vastutuse ja vastusena (*challenge and response*). Saksa konservatiivne teoreetik Arnold Gehlen kutsus aga 1948. a. üles kuulutama traditsiooni ründamist samaseks genotsiidiga argumenteerides, et tegu on mingi inimrühma vaimse või füüsilise terviklikkuse vastu suunatud rünnakuga.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Traditsioon** |

* konservatism
* pärimus
* Eesti rahvakalender
* traditsionalism
*Mitte segi ajada Spinoza traktaadiga "Tractatus Theologico-Politicus"*

---

**"Tractatus Politicus"** ("Poliitiline traktaat") on Hollandi juudi päritolu filosoofi Baruch Spinoza 1675. aastal kirjutatud ja 1677. aastal postuumselt ilmunud traktaat poliitilise filosoofia teemal. Selle alapealkiri on "In quo demonstratur, quomodo Societas, ubi Imperium Monarchicum locum habet, sicut et ea, ubi Optimi imperant, debet institui, ne in Tyrannidem labatur, et ut Pax, Libertasque civium inviolata maneat" ("Milles demonstreeritakse, et ühiskond, olgu see monarhia või oligarhia, võib olla parim valitsusvorm ja mitte langeda türanniasse ning kodanike rahu ja vabadust ei tohi rikkuda").

"Poliitilises traktaadis" on üksteist peatükki: 1. "Sissejuhatus", 2. "Loomuseadusest" (see viitab Spinoza traktaadile "Tractatus Theologico-Politicus"), 3. "Kõrgeimate võimude õigusest", 4. "Kõrgeimate võimude ülesandest", 5. "Parimast ülevõimust", 6.-7. "Monarhiast", 8.-10. "Aristokraatiast", 11. "Demokraatiast". 

Nagu Aristoteles oma "Poliitikas", analüüsib ka Spinoza järjest iga valitsusvormi - monarhiat, aristokraatiat ja demokraatiat -, kinnitamata, milline neist on parim. Erinevalt Aristotelesest väitis Spinoza siiski viimases peatükis demokraatia kohta, et see on mitte "enamuse valitsus", vaid kõigi vabadus loomuseaduse kohaselt. Ehkki ta väidab, et naised ei ole võimetelt meestega võrdsed, ning hoiatab amatsoonide tekke eest, arvab Spinoza siiski, et ühiskonda võiksid valitseda mõlemad sood koos.

5. peatüki 4. lõigus iseloomustab Spinoza rahu mõistet nii: "Rahu pole mitte pelgalt sõja puudumine, vaid see on hüve, mis sünnib loomujõust." Sama peatüki 7. lõigus viitab ta Niccolò Machiavellile, väites, et vürst "peaks kehtestama ja hoidma võimu, kuid mil viisil, jääb lahtiseks".

Välislingid
-----------

* "Tractatus Politicus" inglise tõlkes
* "Tractatus Politicus" ladina keeles Vikitekstides
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vektori mõistest geomeetrias; eraldi artiklid käsitlevad seotud vektorit, libisevat vektorit ja vabavektorit; abstraktse vektorimõiste kohta vaata artiklit Vektorruumi vektor; haigusetekitajate edasikandja kohta vaata artiklit Siirutaja; geneetilist materjali kannab edasi Geenivektor.* |

---

**Vektor** ehk **geomeetriline vektor** (ld sõnast *vector* 'vedaja, kandja') on suurus, millel on pikkus, siht ja suund ning mis on nende andmetega täielikult määratud. Kaks vektorit loetakse seega võrdseks, kui nende siht, suund ja pikkus ühtivad. Vektoreid, mille sihid ühtivad, nimetatakse kollineaarseteks.

Geomeetriliselt on vektor esitatav suunatud lõiguna {\displaystyle {\overrightarrow {AB}}}, kus *A* ja *B* on vastavalt vektori alguspunkt ehk rakenduspunkt ja lõpp-punkt. Juhul, kui vektori rakenduspunkt on fikseeritud, räägitakse seotud vektorist. Kui vektori alguspunkt on vabalt valitav, räägitakse vabavektorist. Vabavektor on formaalselt kõigi võrdsete vektorite (kui suunatud lõikude) hulk. Libisev vektor on vektor, mille rakenduspunkti võib vektori mõjusirgel vabalt muuta.

Üldistatult nimetatakse vektoriks mis tahes vektorruumi elementi.

Algebras ja füüsikas tähistatakse vektoreid ühe kaldkirjas tähega, millel on nool (\vec a, {\displaystyle {\vec {F}}}), või paksus püstkirjas tähega ({\displaystyle \mathbf {a} }, {\displaystyle \mathbf {F} }), viimane tähistusviis on kasutusel peamiselt inglise keeleruumis.

Tehted vektoritega
------------------

### Nullvektor

 *Pikemalt artiklis Nullvektor*
Vektorit, mille pikkus on null, nimetatakse nullvektoriks ja tähistatakse sümboliga {\displaystyle {\overrightarrow {0}}}. Nullvektori suund on määramata.

### Vastandvektor

 *Pikemalt artiklis Vastandvektor*
### Vektorite liitmine ja lahutamine

Selleks, et liita mitut vektorit, tuleb esimese (I) vektori lõpust tõmmata teine vektor (II), II vektori lõpust kolmas (III) vektor jne. Liitmise tulemuseks on vektor, mis on tõmmatud I vektori algusest viimase vektori lõppu (hulknurga reegel).

### Vektorite korrutamine arvuga

Selleks, et lahutada ühte vektorit teisest, tuleb teisele vektorile liita esimese vastandvektor. Antud vektori vastandvektoriks nimetatakse vektorit, millel on antud vektoriga sama siht ja võrdne pikkus, kuid vastupidine suund.

### Skalaarkorrutis

 *Pikemalt artiklis Skalaarkorrutis*
### Vektori pikkus

Vektori {\displaystyle {\vec {a}}} pikkust tähistatakse {\displaystyle \left|{\vec {a}}\right|}.

### Vektorkorrutis

 *Pikemalt artiklis Vektorkorrutis*
### Segakorrutis

Segakorrutis

 *Pikemalt artiklis Segakorrutis*

Rakendused füüsikas
-------------------

### Asukoht, kiirus ja kiirendus

 *Pikemalt artiklis Kohavektor*
 *Pikemalt artiklis Kiirus*
 *Pikemalt artiklis Kiirendus*
### Jõud

 *Pikemalt artiklis Jõud*
### Vektorväljad

 *Pikemalt artiklis Vektorväli*

Vaata ka
--------

* Vektoriaalne suurus

Viited
------

1. ↑   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
Ahmed I
Ahmed I *tuğra*
**Ahmed I** (18. aprill 1590 – 22. november 1617) oli türgi sultan aastatel 1603–1617. Ta tegi lõpu Osmani sultanite vennataputraditsioonile, jättes troonile saades oma venna Mustafa I ellu. Samuti on ta tuntud Sultan Ahmeti mošee (Sinise mošee) poolest, mille ta ehitada laskis ja mis on üks kuulsamaid mošeesid Türgis.Ta oli Mehmet III ja Handan Sultaana poeg. Oma esimese lapse Osmani sündimisega sai Ahmedist noorim osmanite sultan, kes on isaks saanud.

Sugupuu
-------

| Ahmet I sugupuu |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  | 16. Suleiman I |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 8. Selim II |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  | 17. Hürrem Sultan |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 4. Murad III |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 9. Nurbanu Sultan |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 2. Mehmed III |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 5. Safiye Sultan |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 1. **Ahmed I** |  |
|  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  |  |  |
|  |  |
|  |  |  |  |
|  |
|  |  |
|  |  |
|  |  |
|  |
|  | 3. Handan Sultan |  |
|  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |

 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Mehmet III** | **Türgi sultan**1603–1617 | Järgnev**Mustafa I** |
**Kongo Vabariik** (ka *Kongo-Brazzaville*, *Brazzaville'i Kongo*) on riik Aafrikas. Piirneb edelas Atlandi ookeaniga, lõunas ja idas Kongo Demokraatliku Vabariigiga, põhjas Kesk-Aafrika Vabariigiga, loodes Kameruniga ja läänes Gaboniga.

Haldusjaotus
------------

Kongo Vabariik jaguneb 12 departemanguks (Bouenza, Brazzaville, Cuvette, Kouilou, Lékoumou, Likouala, Lääne-Cuvette, Niari, Plateaux, Pointe Noire, Pool, Sangha).

Kongo Vabariigi departemangud

Vaata ka
--------

* Kongo Vabariigi riigipeade loend

Viited
------

1. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 8.04.2019.
2. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 22.10.2018.
3. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019.

Aafrika maad

**Iseseisvad riigid:** Alžeeria | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Djibouti | Egiptus | Ekvatoriaal-Guinea | Elevandiluurannik | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Guinea | Guinea-Bissau | Kamerun | Keenia | Kesk-Aafrika Vabariik | Komoorid | Kongo Vabariik | Kongo Demokraatlik Vabariik | Lesotho | Libeeria | Liibüa | Lõuna-Aafrika Vabariik | Lõuna-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Niger | Nigeeria | Roheneemesaared | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Seišellid | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Zimbabwe | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesia | Uganda  

 **Sõltuvad alad:** Briti India ookeani ala | Ceuta | Chafarinase saared | Kanaari saared | Madeira | Mayotte | Melilla | Peñón de Alhucemas | Peñón de Vélez de la Gomera | Réunion | Saint Helena  

 **Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad:** Edela-Somaalia | Jubaland | Lääne-Sahara | Puntland | Somaalimaa

 **Aafrika maad** | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | Ameerika maad | Euroopa maad
**Velana rahvusvaheline lennujaam** (aastail 2011–2016 ametlikult **Ibrahim Nasiri lennujaam**; 1981–2011 **Male rahvusvaheline lennujaam**; 1960–1981 **Hulhulé lennujaam**) on lennujaam Maldiividel, Hulhulé saarel. Asub Maldiivide pealinna Male lähedal.

Lennujaam avati 19. oktoobril 1960. Esimene asfaltkattega rada otsustati rajada 1964. aastal. 11. novembril 1981 sai lennujaamast Male rahvusvaheline lennujaam. 26. juulil 2011 hakkas lennujaam kandma lennujaama rajamise juures suurt rolli mänginud Maldiivide endise peaministri ja presidendi Ibrahim Nasiri nime. 2017. aasta rebrändingu käigus sai lennujaama nimeks Velana rahvusvaheline lennujaam. Nimi Velana on samuti austusavaldus Ibrahim Nasirile. 

2018. aastal valmis uus asfalteeritud 3400 m pikk ja 60 m lai lennurada. Esimene ametlik testlend toimus 18. septembril, rada ise loodetakse lõplikult käiku anda 2019. aastal. See võimaldab vastu võtta ka maailma suurimaid reisilennukeid Airbus A380. Veel aga enne asfalteerimistööde lõppu maandus pooleliolevale rajale eksikombel Air India lend AI263 liinil Delhi–Thiruvananthapuram–Male. Airbus A320neo  sai üksnes minimaalseid kahjustusi ja inimohvreid ei olnud.

Trans Maldivian Airwaysi DHC-6 Twin Otter 
Lennujaamal on ka neli rada vesilennukite jaoks.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Lennujaama koduleht (inglise keeles)
**Skåtøy** on saar ja endine vald Norras Vestfold og Telemargi maakonnas Kragerø vallas.

Saar asub Kragerøfjordeni suudmes. Saart ümbritsevad teised saared; põhja pool asuvad Bærøy, Gumøy ja Oterøy, idas Jomfruland ja edelas Øygarden.

Skåtøy on Telemargi suurim saar. Saare pindala on 8,8 km². Saar on kaljune, osa sellest on kaetud metsaga.

Aastaringselt elab seal umbes 250 inimest. Saarel on 40–50 õpilasega põhikool.

Saarel on muu hulgas kohvik ja kunstigalerii ning mitu seltsi ja klubi. Saar on populaarne puhkusekoht. Saarel on elanud ka paljud kunstnikud. Saarel on 2001. aastal valminud skulptor Per Elsdorfi valmistatud naisekuju "Pesta", mis kujutab Theodor Kittelseni katkust rääkiva raamatu tegelast.

Saare läänerannikul on Krikkeni rannakindlus, mille ehitasid sakslased Teise maailmasõja ajal.

Alates 2000. aastast on juuli keskel peetud muusika- ja luulefestivali.

Saarestikus on parvlaevaliiklus Skåtøy ning Stabbestadi, Bærøy, Tåtøy, Virgini, Gumøy, Langøy ja Kragerø asula vahel.

Ajalugu
-------

Skåtøy eraldus Sannidali vallast aastal 1882 ning oli kuni 1960. aastani iseseisev vald. Kuni 1918. aastani kirjutati nime "Skaatø", seejärel kuni 1920 "Skaatøy". Alates 1921. aastast on saarel praegune nimi.

Saarel asub aastast 1863 pärinev Skåtøy kirik, mis on Norra viie suurema puitkiriku hulgas.

Välislingid
-----------

* Muusika ja luulefestivali koduleht
* Skåtøy kirik
* Pilte
* Tutvustus inglise keeles
Alte Kirche
**Velbert** on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Mettmanni kreisis. Velbergi on esmamainitud 875. aastal. 
1975 liideti kolm linna: Velbert, Neviges ja Langenberg. Tänapäeval jaguneb linn halduslikult kolmeks linnaosaks, mis vastavad endistele linnadele: Velbert-Mitte, Neviges ja Langenberg.

Geograafia
----------

Velbert asub 'Niederbergi' mägedel (Alam-mägi), mis on osa Bergi piirkonnast, umbes 20 kilomeetrid kirdes Nordrhein-Westfaleni liidumaa pealinnast Düsseldorf ja 12 kilomeetrid Wuppertalist lääne poole Ruhri jõe vasakul kaldal. Velbert seisab Niederbergi piirkonna kõrgeimas osas ja ka selle keskel. Selle keskmine kõrgus merepinnast on umbes 230 meetrit; selle kõrgeim punkt, 303 meetrit, on Hordt-Berg ja selle madalaim, umbes 80 meetri kaugusel, asub Nierenhof am Deilbachis. Velberti kõrgeim punkt on 263 m kõrgusel merepinnast, Friedrichstraße ja Langenberger Straße tänava nurgal.

Vapp
----

Esimene vapp loodi 1882. aastal ja tühistati 1975. aasta kohaliku omavalitsuse reformis. 
See näitas Bergi (esialgselt Limburgi sümbol) Counts'i, hiljem Dukes'e lõvi ja võtmeid, mis viitasid lukksepadusele, traditsioonilisele tööstusele Velbertis.
Pärast 1975. aastat loodi uus vapp, mis sisaldas heraldilisi sümboleid kõigile kolmele varem iseseisvale linnale. Võti, viidates Velberti peamisele traditsioonilisele tööstusele, säilitati lihtsama kujundusega. Langenbergit esindab tammepuu, mis viitab Langenbergi vanade käte tammele. Võtme otsas olevad viilud viitavad Hardenbergi isandate vappile Nevigese vappilt.

Majandus
--------

Velberti peamine traditsiooniline tööstus on tootmine, peamiselt metallpõhised, tüüpilised tooted on lukud, hinged, väikesed tööriistad, voolikuklambrid. Enamik ettevõtteid on keskmise suurusega. On ka ettevõtteid, mis toodavad osad autotööstusele, näiteks sõidukite juurdepääsu süsteemide tarnijad Witte Automotive ja Huf. Lisaks sellele linnas asub Stein & Co Gmbhile, Sebo tolmuimejate tootja.

Rahvusvahelised suhted
----------------------

Velberti Kaksiklinnad on: Châtellerault, Prantsusmaa, alates 1965. aastast ja Corby, Inglismaa, alates 1966. aastast.
Alates 1979. aastast on need kolm linna ühinenud haruldaseks kolmepoolseks partnerluseks.
Velbertil on ka ühendused Thesprotiaga Kreekas ja Hacibektas Türgis.

Välislingid
-----------

* Velberti koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Velbert** |
**"Maamme kirja"** (rootsi keeles "Boken om vårt land") on Zacharias (Sakari) Topeliuse kirjutatud raamat, mis ilmus algselt 1875. aastal rootsi keeles ja milles ta kirjeldab Soomet, selle provintse, loodust, inimesi ja ajalugu. Algklasside õpikuks koostatud teost loeti koolides aastakümneid, kuni 1940. aastateni. 1907. aastaks oli raamatut ostetud 240 000 eksemplari, mis tegi sellest kirjastuse Edlund eduloo.

Kooliõpikud muutusid vajalikuks siis, kui Soome hakkas kasvama ühtsema majandusliku, liikluse ja poliitilise üksuse suunas. Ehitati Saimaa kanal (1856) ja raudteed (aastast 1862), oluliseks mõjutajaks sai ajakirjandus, hakkasid kokku tulema parlamendid ja laienes koolisüsteem. Topelius toetas kakskeelset Soomet, mainides seda näiteks 1848. aasta Helsingfors Tidningari 6. numbris. Lisaks lubas ta sellel ilmuda "Maamme kirjas": "Nüüd ma saan sellest aru. See riik on minu kodumaa. Kas ma nimetan seda soome keeles Suomenmaaks või rootsi keeles Soomeks, see on ikka sama maa."

Koolisüsteemi roll muutus oluliseks, sest see pidi tõstma kodanike patriootilist teadlikkust ja tootma riigi jaoks tööjõudu. Topeliuse kontseptsioon isamaast keskendus nende eesmärkidega kooskõlas olevale tööle. Tema arvates oli Soome vaene ja viljatu ning ei pakkunud kerget elu. Isamaa oli nagu karm tööandja, kes "peksis" oma laisku kodanikke ja tõi neist välja parimad küljed. Topelius sidus oma kodanike töö isamaa teenimisega. Selle ajendiks oli Soome tugev majanduskasv 1870. aastatel. Rahvusvaheline tõus ei olnud veel järele jõudnud Soomele, mida koormas suurte nälja-aastate pärand.

Topeliuse kuvandit Soomest on pikka aega peetud ideaalseks. Seda õhutab patriotism ja religioosne vaim. Tõepoolest, Topelius kirjeldas "Meie maa raamatus", et soomlastel on kalduvus laiskusele. Soome hobune osutus paremaks tööhobuseks kui tema peremees. Topelius kirjeldas just soome hobust kui rahvuse eeskuju. 

Topeliuse "Maamme kirja" on oma pealkirja ja käsitlusmeetodiga inspireerinud ka teisi soome kirjanikke. 1967. aastal andis Jörn Donner välja raamatu "Uusi maammekirja: Lukukirja for aiksui suomalli" ja 1992. aastal raamatu "Uusin Maammekirja". Erkki Pulliaineni "Uudempi Maammekirja" ilmus 1982. aastal.

Allikad
-------

* Kannisto (Wantanen), Päivi (2007). *Suolatut säkeet : Suomen ja suomalaisten diskursiivinen muotoutuminen 1600-luvulta Topeliukseen. E-kirja*. Ellibs, Turku. ISSN 978-952-99867-3-6. `{{cite book}}`: kontrolli parameetri `|issn=` väärtust (juhend)
* Tommila, Päiviö & Reitala, Aimo & Kallio, Veikko (1980). *Suomen kulttuurihistoria, osa II*. WSOY, Porvoo. Lk 254–293.`{{cite book}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)

Viited
------

1. ↑  Maamme kirja: 7
2. ↑  Tietosanakirja, osa 5, 1913
3. ↑  Maamme kirja: 54

Välislingid
-----------

* Maamme kirja, 38. painos, 1934
* Maamme kirja, 1. painos, 1876
* Maamme kirja, Wikisource
**Värvitaim** on taim, mis sisaldab ainet, mida saab kasutada kiudude (tavaliselt tekstiili) värvimiseks. Näiteks punast värvainet on Eesti taimedest saadud tedremaranast ja värvmadarast.

Tavaliselt on värvivaks komponendiks mõni taimes sisalduv orgaaniline ühend, mis kiuga püsivaks ühinemiseks vajab peitsainega kinnitamist. Näiteks värvmadaras on värvivateks ühenditeks alisariin ja purpuriin ja peitsimiseks kasutatakse alumiiniumiioone sisaldavat maarjajääd.

Näiteid taimeosade kasutamisest erinevate värvitoonide jaoks:

* harilik kuusk ja harilik mänd – okstest saab hallikasrohelise, käbidest punakaspruuni;
* harilik sibul – kuivatatud koortest saab pruunikaskollase ja erkkollase; värvainena kasutades saab villasele ja siidile erksaid värve anda.

Värvitaimedena võidakse kasutada väga paljusid taimi. Ajalooliselt pikka aega kasutatud värvitaimi võib leida igast maailma regioonist.

Vaata ka
--------

* Värvitaimede loend

Viited
------

1. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 10. köide: *TÜRI–Y.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 567.
2. ↑  Sujata Saxena ja A. S. M. Raja, Natural Dyes: Sources, Chemistry, Application and Sustainability Issues, Onion, lk 44, Springer Science+Business Media Singapore 2014, (tarve 1.10.2015)(*inglise keeles*)

Kirjandus
---------

* M. Klemola, "Taimedega värvimine", soome keelest tõlkinud M. Ollisaar, Tallinn, Valgus, 1986