|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib viljajahvatamisehitisest; tuulemootorist ja elektrigeneraatorist koosnevat tuuleelektrijaama agregaadi kohta vaata artiklit Tuulik (agregaat); Jõhvi teatri kohta vaata Tuuleveski (teater); perekonnanime kohta vaata Tuulik (perekonnanimi)* |

---

Kolm levinumat tuuliku toimimismehhanismi
Kuremaa mõisa tuuleveski
Aaspere mõisa tuuleveski
**Tuuleveski** ehk **tuulik** on ajam või ehitis, mis muundab tuule kineetiline energia mehaaniliseks energiaks ehk saab tööks vajaliku energia tuulest. 

Varem kasutati tuuleveskeid peamiselt vilja jahvatamiseks ja vee teisaldamiseks, tänapäeval on tuuleveskite kaasaegsete analoogide – elektrituulikute – kasutusala seotud peamiselt elektrienergia tootmisega.

Etümoloogia
-----------

Sõna *veski* on mugandus sõnast *vesikivi* ja tähistanud algselt vee jõul jahvekivisid käitavat seadet. Kuna tuule jõul töötavad veskid võeti kasutusele hiljem, siis lisati juba mugandunud sõnale *veski* eesliide *tuule-*.

Mitmesuguste ülesannete täitmiseks kasutatavate veskite jaoks on samal põhimõttel tuletatud vastavaid nimetusi. *Jahuveskit* kasutati teravilja jahvatamiseks, *kuivendusveskit* vee jõkke või veehoidlasse pumpamiseks, *õliveskit* seemnetest õli eraldamiseks, *paberiveskit* paberi valmistamiseks, *saeveskit* puidu saagimiseks.

Tuuleveskid Eestis
------------------

Ervita külas paiknev tuuleveski vare
Esimesed teated tuuleveskitest Liivimaa alal pärinevad 14. sajandist. Tuuleveskite ehitamisel võeti eeskuju Lääne-Euroopast, kus valmistati kogu kerega tuuldepööratavaid pukktuulikuid. Selliseid tuulikud esinesid Lääne-Eestis rannarootslaste aladel, Läänemaal, Pärnumaal ja Lõuna-Harjumaal, Saaremaal ja Hiiumaal. Ühtlasi olid tuulikud sealkandis ka talu iseolemise sümboliks.[*viide?*]

Mujal Eestis kerkisid mõisate juurde suured peast pööratavad Hollandi tüüpi tuulikud. Nende ehitamine hoogustus eriti 19.–20. sajandi vahetusel, sest siis laienes taoliste tuulikute ehitamise õigus ka talupoegadele. Tuulikuid kerkis pea kõikjale üle Eesti.[*viide?*]

Eesti traditsioonilistes paekasutuspiirkondades (Harjumaal, Lääne-, ja Ida-Virumaal, Järvamaal Pandivere kõrgustikul ja Raplamaal) levisid enamasti üleni kivist tuuleveski kehandid, Lõuna-Eestis esines rohkem puitkerega Hollandi tüüpi tuulikuid.[*viide?*]

* Andruse talu tuulik Koguva külas Muhu saarelAndruse talu tuulik Koguva külas Muhu saarel
* Lagunev Vaikna tuuleveski Laukna külas RaplamaalLagunev Vaikna tuuleveski Laukna külas Raplamaal
* Tuulik AnglasTuulik Anglas
* Pukktuulik Mihkli Talumuuseumis SaaremaalPukktuulik Mihkli Talumuuseumis Saaremaal
* Tuuleveski Jõhvi lähedalTuuleveski Jõhvi lähedal
* Valtu mõisa Puraviku tuuleveskiValtu mõisa Puraviku tuuleveski
* Angla tuulikud SaaremaalAngla tuulikud Saaremaal
* Tuuleveskit on kujutatud endise Mäksa valla vapilTuuleveskit on kujutatud endise Mäksa valla vapil

Vaata ka
--------

* Tiivik
* Tuuleenergia

Viited
------

1. ↑  Vesiveskite ehk vesikute ajalugu on Saaremaal tuulikute omast pikem. Saarte Hääl, 5. august 2013
2. ↑  Tuuleveskid – minevikumälestised, Ärgake! 2003 (vaadatud 20.07.2019)

Kirjandus
---------

* "Vanad Eesti pukktuulikud". V. Fuchs; Eesti Riiklik Vabaõhumuuseum, Tallinn, Valgus 1971, brošüür 48 lk
* "Eesti Talurahvaarhitektuur". Karl Tihase; Tallinn, Kunst 1974, raamat 380 lk