recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Šelihhovi lahe asendikaart
**Šelihhovi laht** (vene keeles залив Шелихова) on Ohhoota mere laht Venemaa kirdeosas Euraasia mandriosa ja Kamtšatka poolsaare põhjaosa vahel.

Laht sai nime Grigori Šelihhovi järgi.

Lahe pikkus on 650 km, laius suudmeosas 130 km, suurim laius 300 km, sügavus kuni 350 m. Lahe edelapiiri moodustab Pjagini poolsaarel oleva Tolstoi neeme ja Kamtšatkal oleva Južnõi neeme vahele tõmmatud mõtteline joon [1].

Taigonossi poolsaar eraldab lahe põhjaosa Gižiga ja Penžina laheks. Lahe lääneosas on väiksem Jama laht. [1]

Lahte suubuvad Gižiga, Penžina, Jama, Pustaja jõgi ja Tigili jõgi. [1]

Šelihhovi lahe edelaosas asub väike saarestik Jama saared. [1]

Šelihhovi lahe kaldad on sageli mägised. Lahe loodekaldal asub Kolõma mägismaa, mille kõrgeim tipp on 1903 m. Taigonossi poolsaare kõrgeim tipp küündib 1422 m kõrgusele. Põhjakaldal asub Itšigeemi ahelik, kirdes Penžina ahelik (kõrgeim tipp Lõnnai on 1059 m kõrge), idas Korjaki mägismaa ja kagus Kesk-Kamtšatka mäestik, mille kõrgeim lahe lähedal olev tipp Huvhoitun on 2613 m kõrge. Paljudes kohtades ei ulatu mäed täiesti mereni, vaid mägede ja mere vahele jääb soine madalik. [1]

Šelihhovi lahe kaldad kuuluvad kõikjal Venemaale. Loode- ja põhjarannik (Gižiga laht ja enamik Taigonossi poolsaarest) kuulub halduslikult Magadani oblastisse. Enamus Penžina lahe kaldaist ja Šelihhovi lahe kagurannik kuuluvad Kamtšatka oblastisse, täpsemalt selle koosseisus olevasse Korjakkiasse. [1]

Suuri asulaid lahe kaldail ei ole. Tähtsaim neist on Korjakkia halduskeskus Palana. [1]

Šelihhovi laht on kaetud jääga detsembrist maini.

Looded Penžina lahes on Vaikse ookeani kõrgeimad: kuni 14 meetrit.

Laht on kalarikas. Püütakse heeringat, hiidlesta, lesta ja navaagat.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Suur maailma atlas, lk. 85
**Tomaszów Lubelski** on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Tomaszów Lubelski maakonna keskus. Tomaszów Lubelski asub Zamośćist umbes 32 km lõunas, Ukraina piirist 21 km kaugusel.

1590. aastatel asutas Jan Zamoyski Rogóźno küla kohale linna, mis sai nimeks Jelitowo. 1612. aastal nimetati linn ümber Tomaszówiks. Hiljem sai linna nimeks Tomaszów Ordynacki ja alates 19. sajandi teisest poolest Tomaszów Lubelski.

Teise maailmasõja ajal toimus Tomaszów Lubelski lähedal 1939. aasta 17. septembrist kuni 26. septembrini Saksa ja Poola vägede vahel Tomaszów Lubelski lahing, mis oli Saksa-Poola sõja suuruselt teine lahing ja suurim tankilahing.

Tomaszów Lubelski kuulus aastatel 1975−1998 Zamośći vojevoodkonna koosseisu.

Galerii
-------

* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Tomaszów Lubelski. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
2. ↑  First Battle of Tomaszów Lubelski worldhistoryproject.org
3. ↑  Hotels Central Station Tomaszów Lubelski Poland The best Central Station Hotels
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aasia meistrivõistlused |
| Esimene koht | 2015 |  |

**Tomi Juric** (sündinud 22. juulil 1991 Auburnis) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliigaklubis Melbourne Victory.

2009. aastal liitus ta Horvaatia klubiga Sesvete NK Croatia. Hooajal 2010–11 lõi ta klubi meeskonnas Horvaatia esiliigas 12 väravat. Seejärel liitus ta Horvaatia kõrgliigaklubiga NK Lokomotiva. Hooaja 2012–13 esimeses pooles mängis ta Zaprešići Interis.

2013. aasta veebruaris liitus ta Adelaide Unitediga. Aastatel 2013–2015 mängis ta Austraalia kõrgliigas Western Sydney Wanderersi ridades. 2014. aastal võitis ta Wanderersiga AFC Meistrite Liiga. Finaalis võideti kahe mängu kokkuvõttes Saudi Araabia klubi Al Hilal tulemusega 1:0 ning Wanderersile tõi võidu just Jurici tabamus finaalseeria esimeses mängus.

2015. aasta augustis naasis Juric Euroopasse, sõlmides üheaastase lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Roda JC. Aastatel 2016–2019 mängis ta Šveitsi kõrgliigaklubis FC Luzern ja 2019–2020 Bulgaaria kõrgliigaklubis Sofia CSKA.

2020. aasta novembris naasis Juric Adelaide Unitedisse. Hooajal 2021/22 mängis ta Austraalia kõrgliigaklubis Macarthur FC. 2022. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu Melbourne Victoryga.

Austraalia jalgpallikoondises tegi Juric debüüdi 2013. aastal ning lõi esimese koondisevärava sama aasta 25. juulil mängus Jaapani vastu. 2015. aastal tuli ta Austraalia koondisega Aasia meistriks. Lisaks on ta Austraalia koondisse kuulunud veel ka 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, kus lõi esimeses alagrupimängus värava Saksamaa vastu, ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Tomi Juric returns to Reds". Adelaide United. 26.11.2020. Vaadatud 30.4.2021
2. ↑  "Socceroo Melbourne Victory Signs Tomi Juric". *Melbourne Victory*. 27. juuni 2022. Vaadatud 27. juunil 2022.

Välislingid
-----------

 Tomi Juric – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Degenek
* 3 Meredith
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Jurman
* 7 Leckie
* 8 Luongo
* 9 Juric
* 10 Kruse
* 11 Nabbout
* 12 Jones
* 13 Mooy
* 14 Maclaren
* 15 Jedinak (c)
* 16 Behich
* 17 Arzani
* 18 Vukovic
* 19 Risdon
* 20 Sainsbury
* 21 Petratos
* 22 Irvine
* 23 Rogic
* Treener: Van Marwijk

 | Austraalia |
**Pärlselja pioneerilaager** oli Pärnumaal, praeguse Lääneranna valla territooriumil asunud mereäärne pioneerilaager. Hiljem nimetati pioneerilaager ümber suvelaagriks, veelgi hiljem on laagril skautlik suunitlus. 

Pärlselja pioneerilaager avati 1970. aastate algul ning kuulus EKE Tehnokeskusele. Laagris said suvitada EKE süsteemi (KEK-id jmt) töötajate 6 kuni 14-aastased lapsed. Eesti Vabariigi taasloomise järel läks laager piirivalve käsutusse (1991), ent hilisematel suvedel on seal taas suvelaagreid peetud ning korraldatud erisündmusi (suvepäevad jmt).

Laagri viies majas (Pärlseljal "korpustes") oli algselt kohti 200 lapsele, hiljem lisandusid "korpus" 6, 7 ja 8 ning seeläbi 120 kohta. Igal rühmal oli kaks kasvatajat. Pioneerilaagri tööd juhtis laagriülem, igapäevaseid tegevusi koordineerisid vanempioneerijuht ja "instruktorid" (spordiinstruktor jne). 1970-ndate lõpust töötas laagris EÜE rühm. Pedagoogiline personal, ka laagriülem olid TPedI-st, köögipersonal TPI toiduainete tehnoloogia eriala üliõpilased. 

Laagris on klubihoone, söökla, saunahoone, lõkkeplats, staadion ja lipuväljak. Pärlselja rand on üldiselt liivane ning võrdlemisi järsult süveneva mereveega.

Pioneeri-, hiljem suvelaagri traditsioonide hulka on kuulunud Pärlikese ja Pärli valimine (alias laagri "miss" ja "mister"), pahupidipäev, öödisko, olümpiamängud, mitmesugused moeüritused, spordivõistlused naabruses asunud Varemurru laagriga jne.

1982. aasta kolmandas vahetuses päev enne külastuspäeva süttis administratiivhoone, mis põles maani maha koos personali elukorpusega. Keegi viga ei saanud. Järgmiseks suveks olid uued hooned püsti.

1984. aasta suvel tabas teist vahetust raske düsenteeriaepideemia.
**Amiodaroon** on III klassi antiarütmikum, millega ravitakse erinevaid südame rütmihäireid.

Sellega ravitakse näiteks vatsakeste tahhükardiat ja virvendust, kodade virvendust ning paroksümaalset supraventrikulaarset tahhükardiat.

Amiodarooni, mis on bensofuraani derivaat, sünteesisid 1961. aastal angiinivastase ravimina ravimifirma Labazi laboris Belgia keemikud Tondeur ja Binon. Lisaks Euroopale sai ravim populaarseks ka Lõuna-Ameerikas. Argentina arst Mauricio Rosenbaum märkas ravimit kasutades, et see vähendas südamehaigete patsientide rütmihäireid. Rosenbaumi avastuste publitseerimise järel hakati ravimit laialdaselt kasutama südame rütmihäirete raviks.

See on enim kasutatav antiarütmikum maailmas, samuti Eestis, kus amiodarooni kasutab aastas keskmiselt 2600 patsienti. Amiodoroon on kantud Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hädavajalike ravimite nimekirja.

Ravimit manustatakse tavapäraselt suukaudselt või intravenoosselt (veeni). Elustamiste käigus on seda vahel manustatud intraosteaalselt (luuüdisse).

Seda turustatakse näiteks raviminimede Cordarone, Amiokordin, Nexterone, Pacerone all.

Kõrvaltoimetest on sagedasemad kilpnäärme talitlushäired.

Viited
------

1. 1 2  "Amiodarone (Monograph)". *Drugs.com* (inglise). The American Society of Health-System Pharmacists. Vaadatud 3. juuni 2023.
2. ↑  Pham, Linh; Shaer, Andrea J.; Marnejon, Thomas (2013). "Hyponatremia - A Rare but Serious Complication of Amiodarone: A Case Report and Review of the Literature". *Case Reports in Nephrology and Urology*. **3** (1): 46–50.
3. ↑  Fogoros, Richard N. (MD) (7. mai 2022). "The Strange History of Amiodarone". *VeryWellHealth* (inglise). Vaadatud 4. juuni 2023.
4. 1 2  Reppo, Ingrid; Vallo Volke, Vallo (26. august 2021). "Amiodaroon ja kilpnäärmehaigused". *Eesti Arst*. **100** (8): 427–431.
5. ↑  "Amiodarone - eEML - Electronic Essential Medicines List". *Hädavajalike ravimite nimekiri* (inglise). Maailma Terviseorganisatsioon. Vaadatud 4. juuni 2023.
**Toming** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Toming 120 mehel ja 118 naisel. Perekonnanimede levikult on Toming meeste puhul 635. ja naiste puhul 730. kohal.

Perekonnanime Toming kandja on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 38). Kõige levinum on perekonnanimi Toming vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,50. Perekonnanimi Toming on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 13,41.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Toming Ambla, Jõelähtme, Laiuse, Maarja-Magdaleena, Pilistvere, Rakvere, Simuna, Tartu-Maarja ja Äksi kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus sellist perekonnanime keegi ei võtnud ja senised nime kandjad seda ei muutnud.

Nime kandjaid
-------------

* Märt Toming (1960–), Eesti jurist, kohtunik

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Toming.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Toming.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Toming.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Toming.
5. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Toming.
Ryō Kawasaki (2014)
**Ryō Kawasaki** (jaapani keeles 川崎燎 *Kawasaki Ryō*; 25. veebruar 1947 Tōkyō – 13. aprill 2020 Tallinn) oli jaapani kitarrist ja helilooja. 

Pärast aastaid loodusteaduste õpinguid valis ta hoopis kitarristikarjääri. 1960. aastatel mängis ta mitmes jaapani džässansamblis. 1970. aastate alguses kolis ta New Yorki, kus leidis püsiva töökoha koos väga silmapaistva seltskonnaga, kaasarvatud Gil Evansi, Elvin Jonesi, Chico Hamiltoni, Ted Cursoni ja JoAnne Brackeeni bändidega. 1980. aastate keskel hakkas Kawasaki eelistama muusikale arvutiprogrammide koostamist. Samuti produtseeris ta *techno dance*'i lugusid, asutades nende väljaandmiseks ettevõtte Satellites Records.

1991. aastal pöördus ta tagasi džässi juurde, kus tema kitarrimäng osutus endiselt osavaks (albumid salvestas üks Jaapani firma, kuid neid müüdi USA-s tema enda firma kaudu). Kogenud muusikuna suudab Kawasaki ilma pingutusteta minna üle *hard bop*'ist *jazz-rock*'i. Tema mängustiili iseloomustavad sujuvus ja julgus.

Ryō Kawasaki elas ja töötas 2000. aastast Eestis.

Välislingid
-----------

* Ryō Kawasaki koduleht
* Ryō Kawasaki biograafia
* Ryō Kawasaki Myspace
* Intervjuu Eesti Ekspressis
Tänapäevane Catulluse kuju Sirmiones
**Gaius Valerius Catullus** (arvatavasti 86 või 84 eKr Verona – arvatavasti 54 eKr) oli Rooma luuletaja.

Elukäik
-------

Catullus sündis Põhja-Itaalias Veronas jõukas ratsanikuperes. Ta läks varakult Rooma õppima ning elas kogu edasise elu seal. Poliitiliselt oli ta Caesari vastane ning ründas oma epigrammides nii teda kui tema pooldajaid (nt Mamurrat). Kui Caesari võim suurenes, otsis Catullus temaga siiski lepitust, ning Catulluse vabanduste peale olevat Caesar ta samal päeval enda juurde õhtusöögile kutsunud.

Looming
-------

*Carmina*, 1554
Catullus kuulus nn neoteerikute (kr νεώτεροι 'uuemad', lad *poetae novi* 'uued luuletajad') luuletajateringi, kelle eeskujuks oli Aleksandria hellenistlike poeetide õpetatud luule.

Catulluse loomingust on meieni säilinud 116 luuletust. Nende hulgas on erinevais meetrumeis lühemaid lüürilisi luuletusi (1–60), pikemaid poeeme (61–68) ning eleegilistes distihhonides lühemaid luuletusi, peamiselt epigramme (69–116). 

Esimesest osast on eriti tuntud luuletused, mille teema on armastus kauni Lesbia-nimelise naise vastu, armukadedus, lahkhelid, leppimine ja suhte lõppemine. Lesbiat samastatakse harilikult kõnemehe ja rahvatribuuni Publius Clodius Pulcheri õe ning 60. a. konsuli Quintus Caecilius Metellus Celeri naise Clodiaga (alates a-st 59 lesk), kes oli tuntud nii andekuse kui vabade elukommete poolest (temasse olevat olnud armunud ka Cicero). 

Pikemad luuletused on kirjutatud peamiselt hellenistliku kirjanduse eeskujul (sh epüllion "Peleuse ja Thetise pulm" ja Kallimachose luuletuse "Berenike juuksekihar" tõlge). Catullus on saanud mõjutusi ka kreeka arhailisest lüürikast, eelkõige Sappholt (näiteks Catulluse 51. luuletus on osalt ühe Sappho luuletuse tõlge).

Kolmas osa sisaldab muu hulgas invektiive ja ründavad pilkeluuletusi, milles Catullus õiendab arveid talle ebasümpaatsete isikutega.

Varia
-----

Carl Orff on kirjutanud Catulluse tekstidele heliteose "Catulli Carmina" ("Catulluse laulud").

Viited
------

1. ↑  Suetonius, *Julius* 73.

Välislingid
-----------

* Catulluse teosed ladina keeles
* Valik Catulluse luuletusi eesti keeles
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib silma osast; aju osa kohta vaata artiklit Tela choroidea* |

---

**Pärissoonkestaks** ehk **soonmikuks** ehk **koroideaks** (ladina keeles *choroidea*, *chorioidea*) nimetatakse paljude loomade (sh inimeste) silmamuna soonkesta tagumist ja suurimat kihti.

Koroidea paikneb ripskeha taga kõvakesta ja võrkkesta vahel silmamuna tagumises osas ning on tugevalt vaskulariseeritud.

Koroidea hoolitseb võrkkesta verevarustuse ja silma siserõhu säilitamise eest.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madude koroidea funktsioonid võivad varieeruda. Madudel, kel silma võrkkest on varustatud rohkete veresoontega, ei oma koroidea otsest toitefunktsiooni.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Koroideas paikneb valgust peegeldav läiketapeet (*tapetum lucidum*), see areneb välja pärast sündi ja võib olla nii sinise, kollase kui ka rohelise värvusega.

Koroideasse kulgevad läbi kõvakesta neli suurt keerisveeni (*vv.vorticosae*).

Veenide läbimiskohtade ahenemine põhjustab silma siserõhu tõusu ning võib viia glaukoomi tekkeni.

### Inimestel

Inimestel on pärissoonkest silmamuna soonkesta osa. 

#### Patoloogia

Inimestel seostatakse pärissoonkestaga mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu pärilik soonkesta puudumine, soonkestapõletik (korioidiit), korioretiniit jpt.

Viited
------

1. ↑  Meeli Roosalu."Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 231,2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
2. 1 2 3  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 393,2013, ISBN 978-9949-426-28-8.

Välislingid
-----------

* [ Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.2.03.002: Choroidea. Pärissoonkest
**Beigangi rahvusvaheline muusikafestival** on iga-aastane muusikafestival Taiwanil Yunlini maakonnas. Festivali direktor ja kunstiline juht on pianist Heinz Chen. 

Alates 2006. aastast on festival jõudsalt kasvanud ja tänaseks on tegemist suurima muusikafestivaliga Yunlini maakonnas. 

Esialgu oli festival mõeldud peamiselt puhkpillimängijatele, kuid loodetakse, et tulevikus saavad üritusest osa võtta ka teised pillimängijad. Beigangi rahvusvaheline muusikafestival sisaldab kontsertseeriaid puhkpillidele (soolokontserte, kammermuusikat jm) ning pedagoogikakursuseid Chia-Hu konservatooriumis. Festivali raames saab osaleda ka kultuuriprogrammis (väljasõidud, ekskursioonid jm).

Beigang ja kultuur
------------------

Beigang on tuntud Chaotiani templi poolest, mis on üks tähtsamaid templeid jumalanna Mazu auks. Kuna põhilised kultuuriüritused leivad tavaliselt aset pühade ajal, siis soovis Beigangi Filharmoonia Assotsiatsioon muusikafestivali korraldamisega Beigangi kultuurilist ja muusikalist sektorit edendada. Nüüdsest on sealne kunstielu tänu Beigangi muusikafestivalile elavnenud.

Ajalugu
-------

2005. aastal korraldas Beigangi Filharmoonia Assotsiatsioon oma esimese muusikafestivali, kus esinesid Beigangi Puhkpilliorkester ja Chia-Hu konservatooriumi õpilased. Alates 2006. aastast, kui festivali kunstiliseks juhiks sai Heinz Chen, tõusis üritus rahvusvahelisele tasemele. Festival on kogunud kuulsust ka meedias ja poliitika valdkonnas. Alates 2005. aastast on Beigangi muusikafestivali igal aastal külastanud kuberner Su Ji-Feng. Aastal 2007 külastas festivali Hochule für Musik Detmoldi rektor professor Martin Christian Vogel.

Festivali idee
--------------

Põhiliselt leiavad kontserdid aset Beigangis, kuid neid toimub ka Dulius ja Sinyingis. Tegemist on nn tõsise muusikaga. Väga populaarsed on ka kerge muusikaga sisustatud vabaõhukontserdid, näiteks "Cultural Interaction Night" või kohalikus restoranis korraldatud "Club Concert". Festivali üheks peamiseks eesmärgiks on ühendada eri kultuure, tuua kokku muusikuid paljudest riikidest ning jagada kogemusi. Festival on mõeldud ka muusika populariseerimiseks laste seas ja muusikaharrastajate ringkonnas. Selleks on loodud kursused, kus rahvusvahelised muusikud jagavad Beigangi õpilastele oma kogemusi. Kuna festivali korraldus on suures osas suunatud heategevusele ja eesmärgiks on jagada muusikat piirideta ja rahvusvaheliselt, siis on nii kontserdid kui ka kursused vabakuulajatele tasuta.

Sponsorid
---------

* Beigang
* Yunlin
* Jupiter Band Instruments
* Kawai
* Muud erasponsorid
**Cauchy****-Schwarzi** **võrratus** (ka **Cauchy-Schwarzi-Bunjakovski** **võrratus**) on võrratus, mis ütleb, et vektorite skalaarkorrutise moodul pole suurem vektorite pikkuste (normide) korrutisest:

{\displaystyle \left|\langle x,y\rangle \right|\leq \|x\|\|y\|\,,}
kus {\displaystyle \langle x,y\rangle } ja {\displaystyle \|x\|,\|y\|} vastavalt vektorite {\displaystyle x,y\in V} skalaarkorrutis ja pikkused ning *V* on mõni skalaarkorrutisega vektorruum. Võrratuse asemel on võrdus parajasti siis, kui *x* ja *y* on lineaarselt sõltuvad.

Erijuhud
--------

* Eukleidilises ruumis {\displaystyle \mathbb {R} ^{n}} kehtib:

{\displaystyle \left(\sum \_{i=1}^{n}x\_{i}y\_{i}\right)^{2}\leq \left(\sum \_{i=1}^{n}x\_{i}^{2}\right)\left(\sum \_{i=1}^{n}y\_{i}^{2}\right)}.
* Ruutintegreeruvate funktsioonide ruumis

{\displaystyle \left|\int f(x)g(x)\,dx\right|^{2}\leq \int \left|f(x)\right|^{2}\,dx\cdot \int \left|g(x)\right|^{2}\,dx.}

Tõestuse idee
-------------

Vaatame suurust {\displaystyle \|x+\lambda y\|^{2}}, kus \lambda on suvaline kompleksarv ja *x* ja *y* vektorid. Trikk tõestuse juures on moodustada vektor {\displaystyle x+\lambda y} ja arvutada selle vektori pikkus, mis ei saa olla negatiivne:

{\displaystyle \|x+\lambda y\|^{2}=\langle x+\lambda y,x+\lambda y\rangle =\|x\|^{2}+\lambda \langle x,y\rangle +\lambda ^{\*}\langle y,x\rangle +|\lambda |^{2}\|y\|^{2}\geq 0\,,}
Sellest võrratusest saab tuletada Cauchy-Schwarzi võrratuse, kui leiame sobiva \lambda väärtuse. Valime \lambda väärtuse nii, et vektori {\displaystyle x+\lambda y} pikkus võimalikult väike oleks. Sobivaks \lambda väärtuseks osutub

{\displaystyle \lambda =-{\frac {\langle y,x\rangle }{\|y\|^{2}}}.}
Asendades \lambda esimesse võrratusse näeme, et

{\displaystyle \|x+\lambda y\|^{2}=\|x\|^{2}-|\langle x,y\rangle |^{2}\|y\|^{-2}\geq 0\,.}
Korrutades saadud võrratuse läbi vektori *y* pikkuse ruuduga ja viies skalaarkorrutise teisele poole võrratuse märki, leiame, et

{\displaystyle \|x\|^{2}\|y\|^{2}\geq |\langle x,y\rangle |^{2}\,,}
millest ruutjuure võtmine annab Cauchy-Schwarzi võrratuse. Märkigem, et võrdus realiseerub parajasti siis, kui {\displaystyle \|x+\lambda y\|=0}, mis tähendab, et *x = -\lambda y* ehk *x* ja *y* on lineaarselt sõltuvad.

Vaata ka
--------

* Hölderi võrratus – Cauchy-Schwarzi võrratuse üldistus

Märkmed
-------

1. ↑  Augustin-Louis Cauchy (1789–1857), prantsuse matemaatik.
2. ↑  Hermann Amandus Schwarz (1843–1921), saksa matemaatik.
3. ↑  Viktor Bunjakovski (1804–1889), ukraina/vene matemaatik.

Välislingid
-----------


|  |  |
| --- | --- |
|  | Salman Khan. "LINEAR ALGEBRA » Proof of the Cauchy-Schwarz Inequality, October 09, 2009" (xHTML) (inglise keeles).. Khan Academy. Vaadatud 11.02.2011. `{{netiviide}}`: välislink kohas ``|Väljaandja=`` (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link)  Litsents:  |
Kujutise tekkimine tasapeeglis
**Tasapeegel** on tasand, millelt valgus peegeldub. Kujutise leidmiseks tuleb eseme mingist punktist võtta vähemalt kaks kiirt ja vaadata nende peegeldumist. Langemisnurk on võrdne peegeldumisnurgaga. Langemisnurk on nurk pealelangeva kiire ja pinnanormaali vahel. Pinnanormaal on imaginaarne telg, mis on risti pinnaga. Peegeldumisnurk on nurk peegeldunud kiire ja pinnanormaali vahel. Kui tegu on kollimeeritud valgus kiirega, siis pärast peegeldumist see ei haju laiali, välja arvatud difraktsiooni efektide puhul.

Tasapeegel annab esemest näiva kujutise, s.t. et meile näib, nagu lähtuksid valguskiired peegli tagant. Kujutis on niisama suur kui ese ja selle kaugus peeglist võrdub eseme kaugusega peeglist. See tähendab kui 1.8m pikkune inimene vaatab peeglisse, siis peegelpildis on ta ka 1.8m pikk. Kujutise suurus sõltub peegli suurendusest ja tasapeegel loob kujutisi suurendusega 1, ehk suurus ei muutu.

Tasapeegli fookuskaugus on lõpmatuses.

Valmistamine
------------

Tasapeeglist valmistatakse materjalidest, mis peegeldavad hästi ja on poleeritud pinnaga. Nagu näiteks hõbe või alumiinium. Need materjalid lähevad keemilisse töötlusesse, kus kantakse õhuke kiht punast plii oksiidi peegli tagumisele küljele.
Peegeldav pind peegeldab tagasi enamus valgusest, mis sellele langeb, kui ei esine täkkeid. Enamik tänapäeva tasapeegleid on valmistatud õhukesest klaasist, mis kaitseb ja tugevdab tasapeegli pinda kahjustuste eest. Ajalooliselt olid peeglid lihtsalt poleeritud vask, messing, obsidiaan või mõni muu väärismetall. Peegleid valmistatakse ka vedelal kujul, näiteks gallium ja elavhõbe on vedelas olekus väga hästi peegeldavad.

Parem ja vasak
--------------

Peale selle, et tasapeegli kujutis on näiv, on tasapeeglil veel paar olulist iseloomu joont. Kui vaadata peeglist enda peegelpilti on kohe näha, et parem ja vasak pool on vahetunud. Kui tõsta parem käsi, siis peegelpildis tegelikult tõuseb vasak käsi ja vastupidi. See muutub veelgi arusaadavamaks kui kanda särki millel on mingisugune tekst. Näiteks kui särgil on kirjas "NIKE" siis peegelpildis on "EKIN". Siinkohal tasub tähele panna, et mitte ainult tähed pole vales järjekorras, vaid tähed ise on ka ümberpööratud(vasakult paremale). Muud orientatsioonid jäävad paika. Kui peegli peal seista, siis peegelpilt ei seisa pea peal ja laest ei saa põrand. Kui rääkida telgedest siis olgu X-telg vasakult paremale, Y-telg ülevalt alla(peast jalgadeni) ja Z-telg näitab samas suunas mis nina. X ja Y telg klapivad, kuid Z-telg näitab vales suunas. Peegelpilt moodustub, kui ette kujutada ennast minemas peegli taha ja pöörata ennast ümber.

Viited
------

1. ↑  Kalev Tarkpea, Henn Voolaid. "Füüsika käsiraamat" 2002
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast USA Texase osariigis; linna kohta Kansase osariigis vaata artiklit Abilene (Kansas).* |

---

**Abilene** ['äbeliin] on linn USA-s Taylori ja Jonesi maakonnas 300 km Dallasest edelas, Taylori maakonna keskus.

Elanike arv on 117 063 (2010. aasta rahvaloendus).

Linna rajasid 1881 karjakasvatajad raudtee Texas and Pacific Railroad karjalaadimispunktina. Linn on saanud nime Chisholm Traili algse lõpp-punkti, Kansases asuva Abilene'i järgi.

Abilene'i ümber on preeria põllumajanduspiirkond. Linnas on nafta- ja gaasitöötlemistehased.

Linnas on 1891 asutatud baptistlik eraülikool Hardin–Simmons University.

Abilene'is on sündinud sprinter Bobby Morrow.

Vaatamisväärsus on vesternistiilis turismiatraktsioon Old Abilene Town.

Abilene'i kesklinn

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  Explore Census Data – Abilene city, Texas, vaadatud 9.11.2021.
3. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Abilene – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Kassinaeris** (*Malva neglecta*) on kassinaeriliste perekonda kuuluv taimeliik. 

Perekonda kuulub umbes 25–30 liiki ühe-, kahe- ja mitmeaastaseid rohttaimi. Perekonna levikualaks on Aafrika, Aasia ja Euroopa paras- ja lähistroopiline ning troopikavööde.

Kirjeldus
---------

Malva sylvestris ajax.jpgMalva sylvestris ajax
Harilik kassinaeris on üheaastane taim, mille kõrgus on 10–40 cm. Taim on kohati kaetud karvakestega. Välistupp peaaegu päristupe pikkune.

**Vars**: tõusev või lamav, vahel punakas, karedakarvane, alusel sageli puitunud.

**Lehed**: 4–7 cm suurused, ümarad, lamedalt hõlmised, pikarootsulised ja täkilised, karvakestega altpoolt. Abilehed on munakujulised.

**Õied**: kroonlehed 1–1,5 cm pikad, tupest 1,5 korda pikemad, tipud pügaldunud, karvaturoosad või valged. Need arenevad lehekaenlas 3–4 kaupa. Tolmukatetorud on paljad. 

**Vili**: 6–7 mm läbimõõduga kettakujuline karbike. Viljad koosnevad 11–15 karpiidist.

Levik
-----

Harilik kassinaeris on levinud Euraasias lähistroopika- ja paraskliimas ning eelistab lämmastikurikast mulda. Põhja-Ameerikas leidub invasiivseid liike. Taim kasvab prahipaikades, teeservadel ja aedades.

Keemiline koostis
-----------------

Kogu taim sisaldab lima- ja parkaineid. Lehed sisaldavad askorbiinhapet, tokoferooli ja karoteeni. Seemnete sees leidub triglütseriide (kuni 17,7%).

Kasutamine
----------

Kõik osad on põletikuvastase, uriinieritust suurendava, röga lahtistava ja pehmendava toimega.
Rahvameditsiinis kasutatakse kopsukatarri ja mao haiguste korral. 

Ravimi valmistamisel kasutatakse lehti või maapealset osa, mis varutakse taime õitsemise ajal. Välispidisel kasutamisel tarvitatakse nahahaiguste, aga samuti angiini ja hemorroidi korral.

Viited
------

1. ↑  [www.ars-grin.gov/cgi-bin/npgs/html/taxon.pl?23305 "Taxon: Malva neglecta Wallr"]. *Germplasm Resources Information Network* (Inglise keeles). Agricultural Research Service. Vaadatud 11.05.2017. `{{netiviide}}`: kontrolli parameetri `|URL=` väärtust (juhend)CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  "Kassinaeris". Vaadatud 07.05.2017. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Aeg=` (juhend)
3. 1 2 3 4 5 6  "Мальва незамеченная". Vaadatud 10.05.2017. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Aeg=` (juhend)
4. 1 2 3  H. Krall, T. Kukk, T. Kull, V. Kuusk, M. Leht, T. Oja, Ü. Reir, S. Sepp, H. Zingel, T. Tuulik. *Eesti taimede määraja*. Lk 191.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
5. 1 2  "Dwarf Mallow". Vaadatud 05.03.2018.
6. 1 2  "Malva neglecta Wallr". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2017.
7. ↑  Ain Raal. *Maailma ravimtaimede entsüklopeedia*. Lk 547.

Välislingid
-----------

* Harilik kassinaeris andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Harilik kassinaeris – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Yeferson Soteldo (2017)
**Yeferson Julio Soteldo Martínez** (sündinud 30. juunil 1997 Acariguas) on Venezuela jalgpallur, kes mängib Mehhiko kõrgliigaklubis Tigres UANL ja Venezuela jalgpallikoondises. Ta mängib põhiliselt vasaku äärepoolkaitsjana, kuid võib mängida ka ründava poolkaitsjana.

Ta alustas karjääri Venezuela kõrgliigaklubis Zamora, mille põhimeeskonnas debüteeris 2013. aastal. Ta tuli Zamoraga kolm korda Venezuela meistriks. 2015. aasta hooajal lõi ta Venezuela kõrgliigas 12 väravat.

2016. aasta detsembris liitus ta Tšiili kõrgliigaklubiga Huachipato. 2018. aasta hooajal mängis ta laenul teises Tšiili kõrgliigaklubis, Universidad de Chiles.

2019. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Santos. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi ta 12. mail 2019 mängus Vasco da Gama vastu. 2019. aasta hooajal lõi ta Brasiilia kõrgliigas kokku üheksa väravat.

2021. aasta aprillis liitus ta Major League Socceri klubiga Toronto FC.

2022. aasta jaanuaris siirdus ta Carlos Salcedo vastu Mehhiko kõrgliigaklubisse Tigres UANL. 2022. aasta augustis naasis Soteldo laenule Santosesse.

2017. aastal võitis ta Venezuela kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Debüüdi Venezuela jalgpallikoondises tegi Soteldo 2. veebruaril 2016 sõprusmängus Costa Rica vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 19. novembril 2019 mängus Jaapani vastu. Ta kuulus Venezuela koondisse 2019. ja 2021. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Zamora
* Venezuela Primera División: 2013–14, 2015, 2016

Santos
* Copa Libertadores: Teine koht 2020

Viited
------

1. ↑  "Toronto FC acquires defender Carlos Salcedo, transfers Yeferson Soteldo". Sportsnet. 31.1.2022. Vaadatud 11.4.2022
Tomer Hemed (2017)
**Tomer Hemed** (heebrea keeles תומר חמד‎; sündinud 2. mail 1987 Kiryat Tiv'onis) on Iisraeli jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliiga klubis Western Sydney Wanderers ja Iisraeli jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2005. aastal Maccabi Haifas. 2011. aastal liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga Mallorca. Hooajal 2014–15 mängis ta teises Hispaania kõrgliiga klubis, Almería.

2015. aastal suundus Hemed Inglismaale, mängides esmalt Brighton & Hove Albionis. Hooajal 2015–16 lõi ta klubi meeskonnas Inglismaa esiliigas 17 väravat ja järgmisel hooajal 13 väravat. Hooajal 2016–17 kindlustas ta Brighton & Hove Albioniga pääsu kõrgliigasse. 2017. aasta novembris sõlmis ta klubiga uue lepingu. Hooajal 2017–18 ei suutnud ta enam eelmiste hooaegade saavutusi korrata ja piirdus Premier League'is vaid kahe väravaga. 2018. aasta augustis suundus ta üheks hooajaks laenule Inglismaa esiliiga klubisse Queens Park Rangers. Hooajal 2019–20 mängis ta Inglismaa esiliigas Charlton Athleticus, kuid ei löönud sel hooajal ühtegi väravat.

2020. aasta novembris sõlmis ta lepingu Austraalia kõrgliiga klubiga Wellington Phoenix. Hooajal 2020–21 lõi ta Austraalia kõrgliigas 11 väravat. 2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Western Sydney Wanderersiga.

Debdüüdi Iisraeli jalgpallikoondises tegi ta 4. juunil 2011 sõprusmängus Läti vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. septembril 2011 EM-i valikmängus Horvaatia vastu.
**Välismaalaste seadus** (lühend VMS) on Eesti seadus, mis reguleerib välismaalaste Eestisse saabumise, siin viibimise, elamise ja töötamise aluseid (VMS §1). Välismaalaste seadus koosneb kaheksast peatükist, milleks on "Üldosa", "Eestis ajutine viibimine ja lühiajaline töötamine", "Eestis elamine ja töötamine", "Isikuandmete töötlemine", "Kohustused", "Riiklik järelevalve", "Vastutus" ning "Rakendussätted".

Seaduse sisu
------------

Välismaalaste seadus sätestab muuhulgas viisa liigid (§57) ja viisa andmise (§§ 62–64) ning viisa andmisest keeldumise (§§ 65–66) alused; viisamenetluse korra (§§ 81–103); sisserände piirarvu (§113); tähtajalise elamisloa andmise (§118), sellest keeldumise (§122–127), ning selle kehtetuks tunnistamise (§§135–136) alused; pikaajalise elaniku elamisloa andmise (§232), selle taastamise (§238); selle kehtetuks tunnistamise (§241) alused. Lisaks välismaalasele seatavatele kohustustele (§280–284), seatakse kohustused ka välismaalase tööandjale (§285-2862), õppeasutusele (§287), majutusettevõttele (§288) ning talle eluaset võimaldavale isikule (§289), vedajale (§290) ning kutsujale (§291)

Ajalugu
-------

Välismaalaste seadus võeti Riigikogus vastu 8. juulil 1993 (olles siis vaid 25 paragrahvi pikk), asendades Eesti Vabariigi immigratsiooniseaduse (vastu võetud 26.06.1990, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu poolt). 1. oktoobril 2010 hakkas kehtima uus välismaalaste seadus, mille kehtestamise eesmärgiks oli eelkõige suurem õigusselgus, tuues täpsustavat või üldistavat laadi muudatused.

Välismaalane
------------

Välismaalaste seaduse defineerib välismaalast isikuna, kes ei ole Eesti Vabariigi kodanik (§3). See mõiste on aja jooksul täpsustunud, sest 1993. aasta Välismaalaste seaduse mõistes oli välismaalane isik, kes on välisriigi kodanik või kes on tunnistatud kodakondsuseta isikuks (VMT 1993 §3). 
Euroopa Liidu liikmesriigi, Euroopa Majanduspiirkonna liikmesriigi ja Šveitsi Konföderatsiooni kodanike ning nende perekonnaliikmete Eestis viibimise ja elamise õiguslikud alused sätestab Euroopa Liidu kodaniku seadus.

Viited
------

1. ↑  "Välismaalaste seadus".
2. ↑  "Välismaalaste seadus". *RT I 1993, 44, 637*.
3. ↑  "Eesti Vabariigi Immigratsiooniseadus". *Riigi Teataja 1990, 2, 25*.
4. ↑  Politsei- ja Piirivalveamet (22.09.2010). "Muudatused välismaalaste seaduses". Vaadatud 25.11.2018.
|  |
| --- |
| Tommi Evilä (2010) |
|  |
| Pronks | 2005 | kaugushüpe |

**Jaakko Tommi Kristian Evilä** (sündinud 6. aprillil 1980 Tamperes) on soome kaugushüppaja.

2005. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Helsingis võitis ta pronksmedali. Selle võitis ta mängude viimasel päeval ja see jäi Soome ainsaks medaliks. Pärast kaht katset lõppvõistlusel tal veel tulemust polnud, aga kolmandal katsel saadud 8.16 andis talle neljanda positsiooni ja veel kolm katset. Eelviimasel katsel hüpatud 8.25 ei olnud liiga suure taganttuule tõttu küll edetabelikõlbulik, aga andis medali. Temast ettepoole jäid ameeriklane Dwight Phillips, kellel reeglitepärane oli üksnes avakatse (8.60), ja Ghana rekordi 8.34 hüpanud Ignisious Gaisah.

1998. aasta juunioride MM-il Prantsusmaal Annecys saavutas Evilä 10. koha tulemusega 7.39.

2005. aasta sise-EM-il Madridis tuli ta 4. kohale tulemusega 7.97.

2007 hüppas ta Rootsi-Soome maavõistlusel liiga tugeva taganttuulega 8.41, aga 2008. aasta juunis hüppas Göteborgis Soome rekordiks 8.22.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis ei saanud Evilä kahe esimese kvalifikatsioonikatsega tulemust kirja. Kolmandal katsel hüpatud 7.88 andis kõigest 17. koha jagamise. Lõppvõistlusele viis 7.94.

2009. aasta sise-EM-il Itaalias Torinos tuli ta 7. kohale tulemusega 7.86. Samal aastal hüppas ta MM-il Berliinis kvalifikatsioonis 8.01, aga see ei viinud lõppvõistlusele. Ta jagas seal 12.–14. kohta ja lõppvõistlusele pääseja otsustas paremuselt teine katse, mis oli Eviläl 7.84, aga konkurentidel 7.98 ja 7.92.

2010. aastal hüppas ta maailma sisemeistrivõistlustel Kataris Dohas kvalifikatsioonis 7.77, mis ei viinud finaali. Samal aastal kordas ta Bad Langensalzas Soome rekordit 8.22. Sel suvel hüppas ta Euroopa meistrivõistlustel Hispaanias Barcelonas 7.91, mis andis 10. koha. Kvalifikatsioonis hüppas ta 8.01.

Sisetingimustes on tema parimad tulemused 8.00 kaugushüppes (2005) ja 15.55 kolmikhüppes (2003). Need mõlemad tulemused on hüpatud Tallinnas.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Tommi Evilä IAAFi saidil (inglise keeles)

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Naomi Loogna** (aastani 1955 **Naomi Saarva**, aastatel 1955–1969 **Naomi Schamardin**; 24. juuni 1930 Tallinn – 26. aprill 2022) oli eesti arstiteadlane, meditsiinidoktor. 

Ta alustas õpinguid aastal 1937 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 1948 Tallinna 10. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1954 arsti kvalifikatsiooniga.

Ülikooli lõpetamise järel suunati ta tööle Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituuti nooremteadurina kutsepatoloogia osakonda. Tööl nooremteadurina valmis tal kandidaadi väitekiri teemal "Mittespetsiifiliste nahatestide uurimise tulemustest põlevkivikaevureil ja nende tähendusest vibratsioonitõve diagnostikas", mille ta kaitses aastal 1960 (Tartu Riikliku Ülikooli juures) ja mis kinnitati kõrgemas atestatsioonikomisjonis aastal 1961 meditsiinikandidaadi kraadiga. Aastal 1969 sai ta vanemteaduri kutse. 

Aastal 1970 valmis tal doktori väitekiri allergiliste kutsedermatiitide teemal, mille ta kaitses aastal 1971 Tartu Riikliku Ülikooli juures.

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk 798–799.
**William Henry Johnson** (18. märts 1901 Florence, Lõuna-Carolina – 13. aprill 1970 Central Islip, New Yorgi osariik) oli USA kunstnik. Ta oli afroameeriklane.

Ta õppis New Yorgi kunstikoolis National Academy of Design koos Charles Webster Hawthorne'iga, kellest sai hiljem tema mentor.

Hiljem elas ja töötas Johnson Prantsusmaal, kus ta sai mõjutusi modernismist. Ta abiellus Euroopas Taani tekstiilikunstniku Holcha Krakega, kellega ta elas mõnda aega Skandinaavias. Seal avaldas Johnsonile muljet kohalik kunstitraditsioon. 1938. aastal kolis ta koos Krakega USA-sse. Seejärel asus Johnson kunstiõpetajana tööle Harlem Community Art Centeris.

Johnsoni stiil arenes realismist ekspressionismini ja seal edasi kujutava rahvakunstini, mille järgi on ta kõige rohkem tuntud. Märkimisväärne kogus tema maale, akvarelle ja graafikat asub Smithsonian American Art Museumis, mis on korraldanud tema tööde näitusi.

* "Tänavamuusikud" (1939–1940)"Tänavamuusikud" (1939–1940)
* "Külvamine" (1940)"Külvamine" (1940)

Viited
------

1. 1 2  William H. Johnson. *Smithsonian American Art Museum*. Vaadatud 22.10.2022
2. ↑  "Art and Life of William H. Johnson: A Guide for Teachers". Smithsonian American Art Museum. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2015. Vaadatud 22.10.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **William Johnson (kunstnik)** |

* The William H. Johnson Foundation For The Arts
Mаrcus Pоrcius Cаtо Vanem
**Marcus Porcius Cato Vanem** (234 eKr Tusculum – 149 eKr) oli Vana-Rooma suurkuju, kes on tuntud samavõrd nii riigitegelase kui ka kirjamehena. Tema hüüdnimi oli **Censorius** ('tsensor'). Teda on eristatud sama nime kandvast pojapojapojast Cato Nooremast ja teistest samanimelistest sugulastest ka lisanimega **Sapiens** ('tark'), **Priscus** ('muistne') või **Major** ('suurem; vanem'). Eesti keeles kasutatakse selleks lisanime **Vanem**.

Cato pärines plebeidest Porciuste soost, kelle esiisa kasvatas arvatavasti sigu (*porcus*). Rooma aristokraatia hulka pääses ta tänu hiilgavale sõjaväelisele ja tsiviilkarjäärile. Cato Vanem taotles vanade Rooma kommete säilitamist ning võitles poliitikuna mitteroomalike eluviiside, luksuse ja kreeka mõjude vastu. 

Cato jõulises ja keelelt rikkas stiilis oli Itaalia folkloor põimunud kreeka kõnekunstiga. Oma "Algetega" ("Origines") pani ta aluse ladinakeelsele historiograafiale ja oli ladina proosa rajajaks. Ta mittesäilinud traktaat "Poeg Marcusele" olevat olnud isalikest manitsustest saadetud väike tollaste teadmiste entsüklopeedia. Ta tuntuim ja ainsana tervikuna säilinud töö on traktaat "Põlluharimisest" ("De agri cultura"), mis on ka varajasim täielikult säilinud ladinakeelne proosateos. Selles kasutatakse ka esimest korda sõna *cultura*, millest pärineb sõna "kultuur". See 170. aastatel eKr kirjutatud teos sai koos Kartaagost selle hävitamise aastal 146 eKr ära toodud ja tõlgitud Mago töödega juhiseks suurorjanduslike latifundiumite ülesehitamiseks, millel oli oma osa senise talupoegliku kultuuri laostamises ja proletaarse (varatute) kihi tekkes.

Panus majandusmõtte arendamisse
-------------------------------

Väliskaubanduse alal pooldas Cato teatavat protektsionismi, mida võib pidada uusaja alguse merkantilismiga sarnaseks: tarbimises eelistada omamaiseid saadusi ja sisse vedada üksnes seda, mida endal toota pole võimalik. Tulevat arendada eksportloomakasvatust, taotleda ekspordi ülekaalu impordist.

Tsitaate
--------

* Ära arvesta unenägudega.
* … ja Kartaago tuleb hävitada!
* Haarake asjast, sõnad võivad järgneda.
* Targad õpivad lollidelt enam kui lollid tarkadelt.
* Keda valitseb oid – on kuningas, keda keha – on ori.
* See vein liigub sooltes ohutult. (De Agri Cultura, CXIII. CXIV.2)
* Ja mida te mõtlete liigkasuvõtmisest? Mida te mõtlete mõrvast?

Kirjandus
---------

* Cato Vanema ladinakeelsed tööd
* Зедергольм К. О жизни и сочинениях Катона старшего. М. 1857.
* Astin A. E. Cato the Censor. Clarendon Press. Oxford 1978
* Марк Порций Катон. Земледелие. / Пер. и комм. М. Е. Сергеенко при участии С. И. Протасовой. (Серия «Литературные памятники»). Отв. ред. И. И. Толстой. Переиздания: М.: Ладомир, 1998; СПб.: Наука, 2008.
* Kellik, V, "Majandusmõtteloost",Tln 2000

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Cato Vanem** |
**Löningen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.

Linn asub Hase jõe ääres, umbes 25 km Cloppenburgist edelas. Linna pindala on 143 km². 31. detsembril 2015 elas seal 13 270 inimest.

Ajalugu
-------

Löningen tekkis algselt 822. aastal kui *Loingo*. Nime *Löningen* on esmamainitud 1147. aastal kirjas Hildesheimi piiskopile, kui Löningeni piirkond kuulus Corvey kloostrile. 1200. aasta alguses kuulus Löningen Tecklenburgi krahvile. Münsteri piiskopkond neelas Löningeni alla 1400. aasta algul. 1803. aastal kiriku võim lõppes ja Löningen kuulus Oldenburgi hertsogkonda. Aastatel 1810–1813 kuulus Löningen Quakenbrücki arrondissementi. Pärast Leipzigi lahingut anti Löningen Oldenburgile tagasi.

1814. aastal jaotati Oldenburgi hertsogkond 25 ametkonnaks, millest üks oli Löningen. See kaotati 1879. aastal ja Löningen läks Cloppenburgi kreisi.

Teise maailmasõja ajal langesid esimesed pommid Löningeni alale 1940. aastal, ja 1945. aastal purustati Löningeni ringkonna kohtuhoone pommitamisega. 10. ja 11. aprillil 1945 saabusid Briti väed ja piirasid Saksa väed kolmest küljest ümber, misjärel Saksa väed taganesid.

Löningeni omavalitsusseadused kodifitseeriti 1. märtsil 1982.

Vaade linnale

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.loeningen.de


Cloppenburgi kreisi vallad

* Barßel
* Bösel
* Cappeln
* Cloppenburg
* Emstek
* Essen
* Friesoythe
* Garrel
* Lastrup
* Lindern
* Löningen
* Molbergen
* Saterland
Mayoni vulkaanist pärit lõõmpilv (1984)
**Lõõmpilv** on kuumadest gaasidest ja tefrast koosnev vulkaani nõlva pidi kiirelt alla liikuv tulikuum pilv, varasemas kirjanduses nimetatud ka püroklastiliseks vooluks.

Lõõmpilved on üks ohtlikemaid vulkaanidega seotud nähtusi. Lõõmpilve temperatuur võib ulatuda kuni 1000 °C ning kiirus mitmesaja kilomeetrini tunnis. 1902. aastal põhjustas Pelée vulkaanist lähtunud lõõmpilv Martinique'i saarel Saint-Pierre'i linnas 30 tuhande inimese hukkumise.

Lõõmpilved tekivad tavaliselt subduktsioonivööndiga seotud ränirikaste purskeproduktidega vulkaanidel.

1883. aastal toimunud Krakatau vulkaani purske asitõendite uurimine, mida täiendasid katselisel teel saadud andmed, lubab järeldada, et lõõmpilved suudavad ületada suuri veekogusid. Nii jõudis lõõmpilv Krakatau purske järel 48 km kaugusel oleva Sumatra rannikuni. Uuringu tulemusi kajastab dokumentaalfilm "Kümme asja vulkaanidest, mida sa ei teadnud", kus esitletakse Kieli ülikooli teadlaste katset, kus lõõmpilv liikus üle vee.

Kui mäelt laskuv lõõmpilv puudutab vett, siis toimuvad kaks sündmust. Esiteks kukuvad lõõmpilves olevad raskemad osakesed vette. Kuna neid on palju ja nad liiguvad suure kiirusega, tekitab see tsunami. Pärast seda koosneb lõõmpilv üksnes kergetest osakestest. Teiseks tulikuuma lõõmpilvega kokku puutuv veepind aurustub. Kuuma auru pilv liigub edasi mööda veepinda ja kuna temas pole enam raskeid osakesi, mis liikumist takistaksid, muutub lõõmpilve liikumiskiirus veelgi suuremaks.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lõõmpilv** |

* Pilt lõõmpilvest
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib külast Eestis; Mesopotaamia jumala kohta vaata artiklit Kulla (jumal); eesnime kohta vaata artiklit Kulla (eesnimi); küla kohta Soomes Ruotsinpyhtää vallas vaata artiklit Kulla (Ruotsinpyhtää); Kulla on ka Kullaküla soomekeelne nimevariant; samanimeliste kohtade kohta vaata lehekülge Kulla (täpsustus).* |

---

**Kulla** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Asub Hallistest edelas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asus Kulla hiietamm.

Vaata ka
--------

* Halliste kalmistu

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal
**Kullamaa vald** oli vald Läänemaal aastail 1939–1950.

1. aprillil 1939 oli vallas 4971 elanikku.

Ajalugu
-------

Vald moodustati senise Vaikna valla maa-alast; senise Luiste valla Teenuse küla ja asundus ning Urevere, Nõmme, Huugi ja suurema osa Luiste külade piirkondadest; senise Jõgisoo valla maa-alast; senise Kolovere-Kalju valla maa-alast, välja arvatud Tõlva ja Nikre talude maa-alad ning osa Piirsalu metskonna Rõuma metsandiku kvartaali nr. 3 maa-alast; senise Sooniste valla lõunapoolse lahusosa maa-alast ja valla põhjapoolse lahusosa Soosaare küla piirkonnast; senise Vigala valla Jõeäärse küla Paisuotsa-Hansu nr. 251, Paisuotsa-Jüri nr. 252, Toomajaagu nr. 253 ja Toomajaagu-Viiu nr. 254 talude maa-aladest; senise Kirbla valla Muhu nr. A-47 talu ja Vigala metskonna Selja metsandiku kvartaali nr. 1 maa-aladest; senise Märjamaa valla Kaasiku nr. A-9 ja Metsavahi nr. A-10 talude ning Märjamaa metskonna Sooniste metsandiku kvartaalide nr. 21, 22, 23, 29 ja osa kvartaali nr. 28 maa-aladest.

14. detsembril 1939 valiti vallavanemaks August Roomet ja määrati tema palgaks 50 krooni kuus.

1945 septembris moodustati Kullamaa vallas Kullamaa külanõukogu keskusega Kullamaa külas, Leevre külanõukogu keskusega Sooniste asunduses, Liivi külanõukogu keskusega Liivi asunduses, Teenuse külanõukogu keskusega Teenuse asunduses ja Vaikna külanõukogu keskusega Üdromaa külas.

1950. aastal Kullamaa vald likvideeriti ja selle alad arvati Märjamaa rajooni koosseisu.

Asustus
-------

1939. aastal kuulusid Kullamaa valla koosseisu: Urvaste, Kullamaa, Päri, Päri-Oomküla, Lemmiküla, Üdroma, Kastja, Pähküla, Jõeääre küla, Soovälja asundus, Patsu, Kärkse, Ense, Mõisimaa, Liivi, Läti, Mõrdu, Ohmukse, Ubasalu, Marimetsa, Jõgisoo, Oomküla, Madaste, Nõmme-Huugi, Laukna, Maidla, Vaikna, Leila, Kalju, Kolovere ja Salutaguse külad, Leevre asundus, Sooniste asundus, Sooniste küla, Metsaküla, Käända asundus, Käända, Leevre, Soosalu, Sooniste ja Karusmaa, Altküla, Kimaro, Jõepere, Leeniste, Luiste, Paisuotsa ja Urevere külad.

Vaata ka
--------

* Kullamaa kihelkond

Viited
------

1. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
2. ↑  Kullamaa vallavanemaks A. Roomet. Rahvaleht, 15. detsember 1939, nr. 295, lk. 8.
3. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501
4. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
5. ↑  588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta. Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Ropaži valla külast; Dzelzava valla küla kohta vaata artiklit Mucenieki (Dzelzava vald)* |

---

**Mucenieki** on küla (*lielciems*) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lääneosas maantee A4 ääres, valla keskusest Ropažist 19 ja Riia keskusest 20 kilomeetri kaugusel.

Küla kujunes Teise maailmasõja järel Nõukogude armee sõjaväelinnakuna. 1960. aastatel viidi seal paiknenud õhutõrjeväe üksused teise kohta. 1982. aastal rajati sinna kuuenda üksiku õhutõrjearmee 27. korpuse komandopunkt, muu asula jäi aga kasutamata. 1990. aastal lahkusid seal asunud väed, 2000. aastal demonteeriti ka komandopunkti hoone. 1998. aastal rajati külla 200 inimese tarbeks majutuskeskus.

Külas asub Mucenieki bussipeatus.

2009. aastal oli külas 709 elanikku, 2020. aastal 941.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija

| * v
* r
Ropaži valla asulad |
| --- |
| 
Augšciems **·**  Bajāri **·**  Bajārkrogs **·**  Gaidas **·**  Jaunbagumi **·**  Kākciems **·**  Kangari **·**  Lielkangari **·**  Mucenieki **·**  Nāgelmuiža **·**  Podkājas **·**  **Ropaži** **·**  Rotkaļi **·**  Silakrogs **·**  Zaķumuiža **·**  Tumšupe **·**  Vāverkrogs **·**  Villasmuiža **·**  Ūlupji |