Ainavase kallas
**Drabeši vald** (läti keeles *Drabešu pagasts*) on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cēsise linnaga ning Amata, Līgatne, Vaive, Raiskumsi ja Straupe vallaga.

Valla pindala on 120 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2644 inimest. Seda hallatakse piirkonna keskuseks olevast Ausmase talust.

Ajalugu
-------

1935 oli Drabeši vald Cēsise maakonna üks valdasid. Tollal oli selle pindala 109,07 km² seal elas 2030 inimest. Aastal 1945 moodustati vallas Rencēni, Ieriķi ja Drabeši külanõukogud, aga vald ise likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Drabeši külanõukoguga likvideeritav Ieriķi külanõukogu, aastal 1961 aga likvideeritav Līvi külanõukogu. Aastal 1965 arvati Amata sovhoosi maad Kosa külanõukogu koosseisu. Aastal 1977 liideti Drabeši külanõukoguga osa Vaive külanõukogu maadest. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2000. aastal liideti vald Amata vallaga ühiseks Amata piirkonnaks. 2021. aastast kuulub vald Cēsise piirkonda.

### Kultuurimälestised

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Drabeši mõisa vesiveski ja möldri maja, lisaks veel häärberi kaks ahju ja kamin-ahi, Vāvere kõrts, sealhulgas kutsarimajake ja kõrtsihoone, Melturi rehielamu, Brušose karjamõisa hoonetekompleks, Āraiši kirikumõisa ansambel, sealhulgas heinalakaga kanala, tall-tõllakuur, jääkelder, ait, koolimaja, õpetajamaja ja kaks sealset ahju, Āraiši kirik, selle orel ja kaks vitraaži, Vāļi, Kalnamežiņi, Ainavase ning Lejaspeļi muinaskalmed, Āraiši ordulinnus koos asulakohaga, Āraiši muuseumpargi ajaloolised hooned ja Āraiši järvelinnus. Kohaliku kaitse all on Simtēni muinaskalmed, Raksti ristikivid, Mazruki keskaegne kalmistu, Liepiņi muinaskalmed, Uplanti keskaegne kalmistu, Uplanti ristikivi, Uplanti asulakoht, Kalnaastītese asulakoht, Veclauči keskaegne kalmistu, Āraiši kiriku keskaegne kalmistu ja Krustkalni keskaegne kalmistu ehk Rootsi kalmed.

Loodus
------

Valla loodepiiri moodustab Koiva jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Amata. Vallas asub Āraiši järv – 32,6 ha suurune veekogu, mis on tuntud Āraiši järvelinnuse asupaigana.

Looduskaitse all on Neļķese tamm, Āraiši Rootsi mänd, Kalnasmīdi allikas, Ieriķi mõisa allee, Cecīļi mänd, Dzilnase pank, Stūķi pank, Ķaubji pank, Ainavase kallas, Rāceņmuiža allee, Dolomiitkallas, Simtēni mänd, Simtēni koobas, Leimaņi mänd, Leimaņi pank, Roči koobas, Rotase pärn, Rotase kask, Zvārte pank, Vanagi pank, Kājiņase koobas, Īļākase pank, Vizuļi pank, Dambji pank ja Bruņi koobas. Lisaks asub vallas viis looduskaitsealust nimetut põlispuud. Valla põhjaosa jääb Gauja rahvusparki, valda jääb 288 hektari suurune Melturi männiku hoiuala.

Asustus
-------

Aastal 2011 elas vallas 2176 lätlast, 186 venelast, 37 valgevenelast, 14 ukrainlast, 13 poolakas ja 17 leedulast.

Valla külad on:

| Küla | Küla tüüp | Elanike arv |
| --- | --- | --- |
| Amata | vidējciems | 223 (2019) |
| Āraiši | mazciems | 35 (2007) |
| Bille | vidējciems | 162 (2019) |
| Drabeši | vidējciems | 99 (2019) |
| Ieriķi | lielciems | 454 (2019) |
| Kalnavērši | mazciems | 21 (2007) |
| Kārļi | vidējciems | 76 (2019) |
| Līvi | lielciems | 631 (2019) |
| Meijermuiža | vidējciems | 138 (2019) |
| Mūrnieki | mazciems | 55 (2007) |
| Rāceņi | mazciems | 22 (2007) |
| Vāļukalns | mazciems | 10 (2007) |

Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

* DolomiitkallasDolomiitkallas
* Īļākase pankĪļākase pank
* Zvārte pankZvārte pank
* Amata jõgiAmata jõgi
* Dzilnase pankDzilnase pank
* Vizuļi pankVizuļi pank
* Zvārte pankZvārte pank
* Vanagi pankVanagi pank

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 2.10.2023.
2. ↑  Iedzīvotāju reģistra statistika uz 01.01.2016. Latvijas iedzīvotāju skaits pašvaldībās
3. ↑  "Amatas novads". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2018. Vaadatud 29. jaanuaril 2018.
4. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
5. ↑  Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
6. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
7. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
8. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
9. ↑  Ethnic composition of Latvia 2011
10. 1 2  Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.

Välislingid
-----------

 Drabeši vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Cēsise piirkonna haldusjaotus |
| --- |
| 

* Amata vald
* Cēsise linn
* Drabeši vald
* Dzērbene vald
* Ineši vald
* Jaunpiebalga vald
* Kaive vald
* Liepa vald
* Līgatne vald
* Līgatne linn
* Mārsnēni vald
* Nītaure vald
* Priekuļi vald
* Raiskumsi vald
* Skujene vald
* Stalbe vald
* Straupe vald
* Zaube vald
* Zosēni vald
* Taurene vald
* Vaive vald
* Vecpiebalga vald
* Veselava vald

 |