Kõltsu mõis
Kõltsu mõisa ümbrus
**Kõltsu mõis** (saksa keeles *Wellenhof*) oli suvituskoht (saksa keeles "Villa"; vene keeles "дача") ja poolmõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Praegu asub omaaegne mõis Laulasmaa küla lähedal Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.

Ajalugu
-------

Juba 1689. aastal oli sellenimeline hajatalu Keila kihelkonna Põllküla mõisa koosseisus. Lahustükk Ahtma küla ning Kellso (Kõltsu) ja Fiskare hajatalu eraldati Meremõisa mõisast arvatavasti 1646. aastal vendade Erik ja Friedrich Wartmanni vahel sõlmitud pärandijagamise lepingu alusel. 1806. aasta juulis loovutas Põllküla mõisa pandipidaja Joachim Friedrich von Wrangell pandiõiguse Fiskare ja Kelso talule (kokku 0,25 adramaad talumaad) 2000 bankorubla eest Meremõisa mõisa rentnikule vabahärra Georg Robert Wilhelm von Uexküllile. Ahtma küla jäi endiselt Põllküla mõisa juurde kuuluvaks. Kõltsu maaüksuse praeguseni säilinud suvituskoha hoonestuse rajas paruniproua Benedicte von Uexküll 19. sajandi lõpul, mil eelmainitud talud likvideeriti ning maaüksus jagati viieks suvituskohaks (villa Wellenhof, villa Seehof, villa Koppelmann, villa Tannensee ja villa Koske). Tol aastal kuulus mõisale 100 tiinu maad. 1878. aastal müüsid parunessid Louise ja Friedrike von Uexküll Kõltsu mõisa küljest 1640 ruutsülla suuruse mõisamaakoha Seehof (mereäärne koht) Theodor von Mohrenschildtile, kes müüs selle 1883. aastal Victor von Maydellile.

1891. aastal valmis ka Kõltsu mõisa härrastemaja, mille katust katsid Soomest toodud sindlid. Rahvasuu räägib, et Benedicte armastanud väga roose ja istutanud neid lisaks häärberi ümbrusele ka randa, nii et sealt levinud kurdlehised roosid teistessegi ümbruskonna randadesse. Alates 1909. aastast kuni ümberasumiseni kuulus Kõltsu nime kandev suvituskoht von Mohrenschildtidele. Kuna tegemist ei olnud rüütlimõisaga, ei laienenud sellele 1919. aasta maaseadusega kehtestatud sundvõõrandamine.

Hiljem tegutses seal suviti pansion. Suvitajaid kutsus rannast lõunale kell, mille helin olevat kostnud vaikse ilmaga ka Kersalu randa.

Teise maailmasõja järel tegutses mõisa peahoones Leen Kullmani nimeline Klooga I pioneerilaager. Laste jaoks ehitati uued hooned, kasvatajad elasid häärberis.

2007. aastal koostati mõisahoone taastamise projekt. Projekti autorid olid arhitekt Jüri Irik ning sisekujundajad Kaire Kemp-Tišler ja Ea Andla. Sepistatud piirdeaia ja väravad valmistas Heigi Jelle, vitraažid lõi vitraažikunstnik Valev Sein. Aia projekteerisid aiandusarhitektid Ülle Grišakov ja Triin Järve.

Tänapäev
--------

Kõltsu mõisat saab rentida ürituste pidamiseks.

Pildid
------

* Vaade Kõltsu mõisale pargi pooltVaade Kõltsu mõisale pargi poolt
* Kõltsu mõisa saalKõltsu mõisa saal
* 
* KõrvalhooneKõrvalhoone

Viited
------

1. ↑  Kõltsu plms, www.eki.ee
2. ↑  Kõltsu Keila khk Seehof, Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
3. ↑  Agu Veetamm. Laulasmaa-Lohusalu. Kirjastus Kadmirell 2016. lk 29-33.

Kirjandus
---------

* Särg, Alo. *Harjumaa mõisad*. Tallinn: Argo, 2006. Lk 95-96.

Välislingid
-----------

* Kõltsu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Kõltsu mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kõltsu mõis** |

* Kõltsu "mõisa" koduleht

Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis