recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kupatamine** on toiduainete lühiajaline kuumutamine keevas vees (harvemini aurus) valkude denatureerimiseks või veesisalduse vähendamiseks.

Kupatamisel kasutatakse kahte meetodit. Esimese meetodi puhul lastakse külma vette pandud kupatamist vajavad toiduained keema minna, misjärel kupatus (keeduvesi) ära kallatakse. Teise meetodi puhul pannakse kupatamist vajavad toiduained kuuma vette ja lastakse lühidalt keeda, misjärel kupatus ära kallatakse. Kupatamise eesmärgist olenevalt võib protsessi kord või kaks korrata.

Kupatamine on võtmetähtsusega protsess mürgiste või mõru maitsega seente söögikõlblikuks muutmisel. Seeneliigist olenevalt tehakse seda ühe või mitme veega. Õrna viljalihaga ja mahedamaitselisi seeni kupatatakse lühemalt, tugeva viljaliha ja mõru maitsega seeni pikemalt. Iga järjekordne kupatusvesi kallatakse ära, sest sinna kogunevad kupatamisel seentest vabanevad mürkained.

Süldi valmistamisel võib liha ja kooti lühidalt kupatada ja külma vee all pesta (ehk blanšeerida), sest nii saab selgema leeme.
**Loobu** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.

Seal on Lääne-Virumaa metskonna keskus.

2000. aastal oli Loobus 51 elanikku.

Nimi
----

Küla nimi esineb esimest korda 1241. aastal kujul *Lopœ*. Hiljem on kasutatud nimekujusid *Loep* (1442), *Lope* (1547), *Loop* (1586), *Lopo* (1615), *Lop* (1671), *Loopo* (1716) ja *Lopo* (1726) ning kohalikus pruugis ka *Luobu*. Lauri Kettuse arvates tuleb külanimi muistsest isikunimest ja selle algne kuju oli *Luupää* või *Loopää*. Ta juhtis tähelepanu soome perekonnanimele *Loponen* ja kohanimele *Lopala* ning vanasaksa nimedele *Loppo*, *Loppa* ja *Loba*.

Asukoht
-------

Loobu küla asub kohas, kus Tallinna–Narva maanteelt keerab maantee lõunasse Tapa poole (Tapa–Loobu maantee). Küla läbib Loobu jõgi. Loobust läände jääb Läsna, kagusse Arbavere, itta Viitna ja kirdesse Sakussaare. Varem piirnes küla läänes Pikassaare ja Rehemäega, mis liideti 1977. aastal Läsnaga.

Küla järgi on nime saanud Loobu kihistu.

Ajalugu
-------

Küla asus 15. sajandini Rakvere kihelkonnas, hiljem Haljala kihelkonnas.

Paul Johansen oletas, et Loobu mõis tekkis 17. sajandi lõpul Loobu jõe äärde vesiveski kõrvale. Loobu mõisa maa-ala kuulus algul Rakvere mõisale ja eraldus sellest 1739. Sajandi keskpaigaks mõisa kõrval olnud Loobu küla hääbus ja selle järelejäänud talud arvati Läsna küla alla, mis jäi Loobu mõisa ainsaks külaks. Loobu küla rajati uuesti 1922 pärast mõisa likvideerimist.

28. juulil 1941 toimus Loobu lahing, milles metsavennad võitsid Punaarmeed.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Rahva ja eluruumide loendus 2000. Statistikaamet, vaadatud 25.11.2021.
5. 1 2 3  Eesti kohanimeraamat, lk 334.
6. ↑   Loobu kihistu Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 07.04.2018)

Kadrina valla vapp
Kadrina valla asulad

**Alevikud:** Hulja | Kadrina  

**Külad:** Ama | Arbavere | Hõbeda | Härjadi | Jõepere | Jõetaguse | Jürimõisa | Kadapiku | Kallukse | Kihlevere | Kiku | Kolu | Kõrveküla | Lante | Leikude | Loobu | Läsna | Mõndavere | Mäo | Neeruti | Ohepalu | Orutaguse | Pariisi | Põima | Ridaküla | Rõmeda | Salda | Saukse | Sootaguse | Tirbiku | Tokolopi | Udriku | Uku | Undla | Vaiatu | Vandu | Viitna | Vohnja | Võduvere | Võipere
| Medalikohad |
| --- |
| Poks |
| Kasahstani esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 2004 | II kergekeskkaal |
| Maailmameistrivõistlused |
| Kolmas koht | 2005 | II kergekeskkaal |
| Kolmas koht | 2007 | keskkaal |

**Baktijar Garifollaulõ Artajev** (kasahhi keele slaavi kirjas Бақтияр Ғарифоллаұлы Артаев; araabia kirjasباقتيار عاريفوللاۇلى ارتاەۆ; sündinud 14. märtsil 1983 Tarazis) on Kasahstani endine poksija.

Artajev võitis II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) ka 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale James DeGale'ile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Artajev osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Šerzod Hussanovile (Usbekistan) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Erislandy Larale (Kuuba). Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Alfonso Blancole (Venezuela).

Viited
------

1. ↑  28. suveolümpiamängude poksivõistlus. Ateena 2004. Tulemused inglise keeles
2. ↑  29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles
3. ↑  12. maailmameistrivõistlused poksis. Bangkok 2003. Tulemused inglise keeles
4. ↑  13. maailmameistrivõistlused poksis. Mianyang 2005. Tulemused inglise keeles
5. ↑  14. maailmameistrivõistlused poksis. Chicago 2007. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Baktijar Artajev veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**.ki** on Kiribati Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Elavhõbetermomeeter
Elektrooniline temomeeter
**Meditsiiniline termomeeter** on termomeeter, mis on ette nähtud keha temperatuuri mõõtmiseks vahemikus 30 kuni 45 kraadi Celsiuse järgi. Mõõtevahemikud (temperatuuriskaala ulatused) võivad erinevatel termomeetritel olla ka mõnevõrra teistsugused (näiteks alajahtumise mõõtmiseks kasutatavatel termomeetritel alata juba 25 kraadist).

Meditsiiniliste termomeetrite eraldusvõime on tavaliselt 0,1 kraadi (Celsiuse järgi). Ka mõõtetäpsus on neil samas suurusjärgus.

Keha temperatuuri mõõtmiseks viiakse termomeetri tundlik osa (otsik) kontakti kehaga mõõtmiseks ette nähtud kohas (tavaliselt kaenla all või kehaõõntes) näidu väljakujunemiseks vajaliku aja jooksul. Spetsiaalse konstruktsiooniga või muude tehniliste võtetega tagatakse maksimaalse näidu säilimine pärast mõõtmise lõpetamist.

Enamus tänapäeval kasutatavatest meditsiinilistest termomeetritest on elektroonsed termomeetrid ja on numbrilise näiduga. Paljudes nendest on mõõtmise aeg määratud etteantud stabiilsusega näidu väljakujunemisega (näiteks 0,1 kraadi minutis), mille saabumisest kasutajale signaliseeritakse heliga.

Haiglates leiavad kasutamist kontaktivabad elektroonsed termomeetrid, mille puhul kehatemperatuur määratakse keha soojuskiirguse ehk keha infrapunase kiirguse intensiivsuse järgi, mis lähtub kas keha pinnalt (näiteks otsaesiselt) või mõne kehaõõne põhjast (näiteks kõrvast). Need on väga kiiretoimelised ja sobivad suure arvu patsientide kehatemperatuuri kiireks mõõtmiseks. Mõõtmiste täpsuse poolest jäävad need aga praktikas alla kontakttermomeetritele, sest mõõtetulemus sõltub peale keha temperatuuri veel mitmetest kõrvalistest asjaoludest. Paljudel juhtudel on täheldatud kraadi suurusjärku ulatuvaid või isegi suuremaid mõõtevigasid.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib looma kehaosast; astronoomia mõiste kohta vaata Lont (astronoomia), takuse nööri kohta vaata Lont (nöör)* |

---

Elevant londiga oksi haaramas.
**Lont** (*proboscis*) on looma kehaosa, mis on evolutsiooni käigus kujunenud ülamoka või ülahuule ja nina liitumisel. Suurimetajad kasutavad lonti lisaks hingamisele ja haistmisele ka kompimis- ja haaramiselundina, veeammutaja ja puhastamiselundina. Lont on loomale peamine toitumisvahend. Toit ei liigu küll otseselt londi kaudu, kuid selle abil toimetatakse toidupalad, rohttaimed ja ka joogivesi suhu. Salaküttide püünistes vmv. londi kaotanud elevant on määratud piinarikkale näljasurmale. Üksnes varajases nooruses ei vaja elevandipoeg toitumisel lonti, kuna emapiima imeb ta suuga.

Lont on ka tõhus kaitserelv ning töövahend, mille abil võib tõsta kujuteldamatuid raskusi. Samas võib elevandi lonti mõneti võrrelda inimese käega, arvestades täpsust ja osavust, mida loom seda elundit kasutades ilmutab. Värskemate uuringute kohaselt on looma lont ka oluline suhtlemisvahend, eriti karja juhi signaalide ja poja eest hoolitseva emaslooma jaoks. Selle abil saab armastatud kaaslast hellitada ja miks mitte ka peremeest või tööandjat tänada. Loomaaia elevandid saavad selle multifunktsionaalse kehajätke abil talitajalt paremaid palasid norida, tsirkuseloomad aga pallide ja rõngastega osavalt trikitada. Londi otsaga võib loom maasta tõsta isegi mahakukkunud münte ja nööpe. 

Väiksema londitaolise ninaga loomi on laias maailmas veel mitmeid (nt taapirid, lonthülged), kuid nende "londid" pole nii pikad ja paindlikud. Mitmel muul moel etteulatuvaid loomade näosi, mis moodustuvad nina(miku)st, üla- ja alalõuast nimetatakse koonudeks. Eelkõige kasutatakse seda terminit koerlaste puhul. 

Tuntumad londiga loomad on aafrika elevant ja india elevant, väljasurnud olenditest meriteeriumid ja mitmete eri ajastute mammutid.

Vaata ka
--------

* Imilont

Välislingid
-----------

* Elevandil on londis ülihea närvivarustus, Novaator, 24.01.2022
Bakuu–Thbilisi–Ceyhani naftajuhe
**Bakuu-Thbilisi-Ceyhani naftajuhe** (lühend **BTC**) on 1768 kilomeetri pikkune naftajuhe Kaspia mere äärsest Bakuust Vahemere sadamalinna Ceyhani, mis läbib ka Gruusia pealinna Thbilisit. 

Torutrass kulgeb läbi kolme riigi: Aserbaidžaani (443 km), Gruusia (249 km) ja Türgi (1076 km), ning lõpeb Ceyhani Heydər Əliyevi nimelises terminalis.

Naftajuhtme omanik on rahvusvaheline konsortsium BTC Co, kus aktsionäride osalus jagunes 2007. aastal järgamiselt: BP (Suurbritannia, 30,1%), Aserbaidžaani Vabariigi Riiklik Naftakompanii (25%), Unocal (USA, 8,9%), Statoil (Norra, 8,71%), Türkiye Petrolleri Anonim Ortaklığı (6,53%), Eni (Itaalia, 5%), Total (Prantsusmaa, 5%), Itochu (Jaapan, 3,4%), Inpex (Jaapan, 2,5%), ConocoPhillips (USA, 2,5%) ja Amerada Hess (USA, 2,36%).

Nafta pumpamist Bakuust alustati 25. mail 2005. Piduliku avamise juures viibisid Aserbaidžaani president İlham Əliyev, Gruusia president Mihhail Saakašvili, Türgi president Ahmet Sezer, Kasahstani president Nursultan Nazarbajev ja Ameerika Ühendriikide energeetikaminister Samuel Bodman. 12. oktoobril 2005 avas Saakašvili naftajuhtme pumbajaama Thbilisist 39 km laugusel Gardabanis. Ceyhani jõudis nafta 28. mail 2006. Esimene laev, mis Ceyhani naftaterminalis tangitud naftaga sadamast väljus, oli tanker British Hawthorne, mis lahkus Ceyhanist 95 tuhande m³ toornaftaga 4. juunil 2006.

Välislingid
-----------

* Baku-Tbilisi-Ceyhan pipeline (BP website)
* Jürgen Tamme. Venemaa eitas Gruusia naftajuhtme tulistamist. Postimees, 12. august 2008
* Oliver Tiks. BP sulges kaks torujuhet Gruusias. Postimees, 12. august 2008
**.gw** on Guinea-Bissau Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ke** on Keenia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Domeeni haldab KENIC (Kenya Network Information Centre). 2017. aastal oli domeenile registreeritud üle 58 000 saidi.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Jüri Külvik** (sündinud 30. oktoobril 1965) on Eesti puiduettevõtja. 

Jüri Külvik on lõpetanud Eesti Maaülikooli metsamajanduse insenerina. Pärast ülikooli lõpetamist 1993. aastal asutas ta ASi Lemeks, mis kasvas välja tema isa väikesest puidufirmast. See on aastatega kasvanud Eesti üheks suurimaks tööstusettevõtteks. Lemeks Gruppi kuulub 33 tütar- ja sidusettevõtet, neist 25 ettevõtet tegutsevad Eestis (nt Palmakol), üks Lätis, üks Prantsusmaal, üks Soomes, kaks Suurbritannias, üks Rootsis ja üks Norras, üks Saksamaal. Lemeks tegutseb nii puidutöötlemise ja metsavarumise valdkonnas kui ka põllumajanduses ning annab koos oma tütarettevõtetega tööd rohkem kui kuuesajale inimesele.

Jüri Külvet on Eesti Metsa- ja Puidutööstuse Liidu juhatuse liige.

Tunnustus
---------

* 2017 Tartu Tähe kavaler
* 2019 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja I klassi aumärk

Viited
------

1. ↑  Tanel Raig (22. november 2022). "Eesti ekspordi rahamasin hävib. Varasemad edukad koondavad". *Delfi*. Vaadatud 22.11.2022.
2. ↑  Jüri Külvik. Tartu linna veebisait.
Tuntuimad londid, nn "Loomise sambad" Kotka udukogus
**Külm molekulisammas** ehk **lont** (inglise keeles *cold molecular pillar*, *elephant trunk*) on molekulipilvedes leiduva tähtedevahelise aine kogumi tüüp, meenutab gaasi- ja tolmusammast. 

Londid paiknevad tavaliselt massiivsete O-spektri- ja B-spektriklassi tähtede naabruses, millised võivad intensiivse kiirguse teel tekitada ioniseeritud gaasi laienevaid piirkondi (tuntud kui H-II-piirkonnad). 

Londid tekivad udukogu servadesse mõne naabertähe ultraviolettkiirgussähvatuse mõjul, mis sööb ära udukogu gaasi. Tihedad aurustuvad gaasigloobulid peavad sellele fotoaurumisele vastu, moodustades otse nende taha kaitsekihi. Gloobul ning tolmu- ja gaasisegu selle taga moodustavadki londi.

Lonte on erineva kuju, pikkuse ja värviga moodustisi. Kõige tuntum näide lontidest on "Loomise sambad" Kotka udukogus. Vahel on londid ebatavalise kujuga, näiteks Roseti udukogu. Mõnikord peetakse Hobusepea udukogu samuti londiks.

Vaata ka
--------

* Aurustuv gaasigloobul

Viited
------

1. 1 2 3  Mary. K. Baumann jt. "Mis on maailmaruumis". Tõlkekonsultant Tõnu Viik. Sinisukk, 2005. Lk 14
**.hr** on Horvaatia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.km** on Komooride Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1998. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Jüri Leiten esinemas Kuressaare Arensburgi ooperikohvikus 22. juulil 2013
**Jüri Leiten** (sündinud 19. märtsil 1965 Kiviõlis ) on eesti trompetist ja dirigent. 

Aastal 1998 asutas ta Estonian Dream Big Bandi, kus tegutses trompetisti ja dirigendina. Lisaks on Leiten teinud koostööd Tallinna Kammerorkestri, Hortus Musicuse Akadeemilise Orkestriga ning Leedu ja Läti kammerorkestritega. Aastast 1991 mängis Leiten trompetit ansamblis Modern Fox. 

Jüri Leiten oli aastatel 1994–2000 Võsu muusikapäevade korraldaja ja 2005–2010 Birgitta festivali üks peakorraldajaid. Ta on kuulunud ka Eesti Muusikanõukogu juhatusse (2003–2010) ja osalenud Leigo järvemuusika festivali korraldavas toimkonnas. 

Aastatel 2010–2018 oli Jüri Leiten Eesti Kontserdi direktor. Alates 2019. aasta veebruarist on ta Eesti Kontserdi Peterburi Jaani kiriku kontserdisaali juht. Aastast 2020 on ta Sihtasutuse Eesti Rahvuskultuuri Fond tegevjuht.

Tunnustus
---------

* 2000 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (Estonian Dream Big Bandi rahvusvaheliselt arvestatavale tasemele viimine)

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Lea Leiten.

Viited
------

1. ↑  Biograafia Eesti Muusika Infokeskuse veebis
Loobu kihistu stratotüübiks on Joaveski paljand
**Loobu kihistu** (inglise keeles *Loobu Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena määratlema Algimantas Grigelis aastal 1984.

Kihistu stratotüüp on Loobu jõe kanjon (Joaveski paljand). Kihistule on nime andnud Loobu küla. Kihistu on kõige paksem Kahala II puuraugus (8.2 m).

Kihistu sisaldab järgmisi kihistikke:

* Nõmmeveski kihistik
* Ubari kihistik
* Udria kihistik
* Valgejõe kihistik.

Kihistu moodustab hallikas lubjakivi, milles sisaldub ka glaukoniiti. Sillamäest ida pool lisanduvad kihistu lubjakivile punakaspruunid ja violetsed laigud.

Viited
------

1. 1 2 3   Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 07.04.2018)
2. ↑  Geology and Mineral Resources of Estonia. Kunda stage Tõnu Meidla
3. ↑  *Eesti geoloogilise baaskaardi Sillamäe (6533) leht. Seletuskiri.* K. Suuroja, T. Mardim, K. Ploom, T. All, M. Kõiv, M. Otsmaa. Eesti Geoloogiakeskus. Kaardistamise osakond, Tallinn, 2009

Välislingid
-----------

* Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
**.ky** on Kaimanisaarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Loobu mõis** (saksa keeles *Loop*) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne-Virumaale Kadrina valda.

Ajalugu
-------

Paul Johansen oletas, et mõis tekkis 17. sajandi lõpul Loobu jõe äärde vesiveski kõrvale. Mõisakeskus rajati Tallinna–Narva maantee äärde Loobu jõe ületuskohta. Loobu mõisa maa-ala kuulus algul Rakvere mõisale ja eraldus sellest 1739. Sajandi keskpaigaks mõisa kõrval olnud Loobu põlisküla hääbus ja selle järelejäänud talud arvati Läsna küla alla, mis jäi Loobu mõisa ainsaks külaks. Aastast 1745 pärinevad andmed Loobu abimõisa kohta, mida nimetati *Hofe Lager Loop*.

Loobu mõisa viimased omanikud enne võõrandamist olid Aaspere mõisa Dellingshausenid.

Pärast mõisa võõrandamist taasrajati selle asukohta Loobu küla.

2005. aastast kuulub mõisa peahoone Edda Pauksonile.[*viide?*]

Viited
------

1. 1 2 3  Loobu mõisast Eesti mõisaportaalis
2. 1 2  Eesti kohanimeraamat, lk. 335

Välislingid
-----------

* Loobu mõis (Haljala khk)

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
**Kammlõikamine** on metallide lõikamine, mis toimub kammlõikepinkidel tööriistaga, mida nimetatakse lõikekammiks.

Kammlõikamist kasutatakse peamiselt mass- ja saritootmisel. See meetod on suure tootlikkusega ja võimaldab saada kvaliteetselt töödeldud pindu.

Kammlõikamisega on võimalik saada mitmesuguse kujuga läbivaid avasid, sirgeid ja spiraalseid sooni, profiilseid välispindu, sisehambumisega hammasrattaid, hammassektoreid, eeltöödeldud koonushammasrattaid jne.

Protsess
--------

Kammlõikamise protsess näeb välja järgmine: lõikekamm kinnitatakse sabapidi pingi liugurisse ja see liigub koos liuguriga piki oma telge. Mõõtmetelt järjest suurenevad hambad lõikavad toorikult teatud paksusega metallikihte. Lõikekamm töötab üldjuhul tõmbele, kuid on olemas ka kammlõikamise pinke, mis töötavad survele.

Metallide mehaanilise lõikamise meetodid

Avardamine | freesimine | hambalõikamine | hoonimine | hööveldamine | hõõritsemine | kammlõikamine | keermetamine | käiamine | lihvimine | plankimine |poleerimine | puurimine | saagimine | treimine | soveldamine | superfiniš | viilimine |
**Kammerkoor Solare** on Eesti kammerkoor.

Koori asutas 1977 Jarmo Kiik ja tollal oli see Rakvere KEKi juures tegutsev segaansambel. 1981 nimetati segaansambel kergemuusikakooriks (oli ainus kergemuusikakoor tollases Rakvere rajoonis, tänasel Lääne-Virumaal), 1990-ndatel kasutati juba kammerkoori nimetust.

Solare oli Eesti Vabariigi hümni esimene avalik esitaja pärast keeluaastakümneid - 14. juunil 1988 juuniküüditamise mälestusüritusel Rakveres, asutajadirigent aga oli nooruses olnud poliitvang nõukogudevastaste lendlehtede levitamise pärast.

Dirigendid
----------

* 1977–1990-ndad Jarmo Kiik
* 1977-2006 Aime Rahula (abidirigent, kontsertmeister)
* 1980-ndate I pool - 2002 Anneli Riim
* 2002–2004 Villem Freiman
* alates 2004 Elo Üleoja
* 2008-2010 Marge Matson
* 2010-2014 Keio Soomelt
* alates 2016 Ka Bo Chan (koormeister)

Viited
------

1. ↑  "Muusikapäeval "Solaret" avastamas". *Punane Täht*. 5. juuli 1986.
2. ↑  Küllo Arjakas (14. juuni 2019). "31 aastat tagasi kõlas Rakveres Eesti hümn". *Postimees, solare.ee*. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2022. Vaadatud 2. detsembril 2022.

Välislingid
-----------

* Koori koduleht
**Kammerkoor Voces Tallinn** (kuni 2019. aasta lõpuni **Voces Musicales**) on Eesti kammerkoor. 

Koori asutas 19. septembril 1999 Risto Joost, kes oli esimesel kümnel aastal ka koori peadirigent. Alates 2014. aastast on Joost koori kunstiline nõustaja, dirigentidena on tegutsenud Valter Soosalu, Galina Morozova-Iljenko, Benjamin Kirk ja Mai Simson. 2022. aasta veebruaris valiti koori dirigendiks ja kunstiliseks juhiks Veronika Portsmuth.

Kammerkoori Voces Tallinn tegevuses on väga olulisel kohal vokaalsuurvormide esitamine. Koori repertuaar ulatub vanamuusikast (Thomas Tallis, Tomás Luis de Victoria, Palestrina) nüüdisheliloojate uudisteosteni (Bo Holten, James MacMillan, Helena Tulve, Evelin Seppar, Timo Steiner, Ülo Krigul) ja sisaldab olulist osa maailma koorimuusika klassikast.

Peadirigendid
-------------

* 1999–2009 Risto Joost
* 2009–2010 Endrik Üksvärav
* 2011–2014 Kaspar Mänd
* ...
* jaanuar–mai 2022 Veronika Portsmuth

Tunnustus
---------

* 2009 – aasta koor
* 2015 – Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (muusikaelu rikastavad kõrgetasemelised kontserdid)
* 2019 – aasta kooriplaat ("A Black Birch in Winter. Voces Musicales" **–** kammerkoori Voces Musicales 20. sünnipäeva hooajal ilmunud koori teine plaat (dirigent David Puderbaugh), millel kõlavad ameerika ja eesti (noorte) heliloojate teosed
* 2020 – aasta koor

Diskograafia
------------

* 2009 "Pilgrim's Song"
* 2019 "A Black Birch in Winter"

Viited
------

1. ↑  Kammerkoori Voces Tallinn veebisait.
2. ↑  Koori Voces Tallinn uus peadirigent ja kunstiline juht on Veronika Portsmuth. ERR, 8. veebruar 2022.
3. ↑  Kammerkoori Voces Tallinn veebisait.
4. ↑  Kammerkoori Voces Tallinn veebisait.

Välislingid
-----------

* Koori koduleht
**Medvėgalis** on Leedu lääneosa kõrgeim punkt. Asub Žemaidi kõrgustikul, Šilalė rajoonis, Varniaist 12 kilomeetri kaugusel. 

Kõrgus merepinnast on 234,6 m. 

Medvėgalisel on kaks tippu. Kõrgem neist on Žemaitija kõrgeim punkt, madalam on endine žemaitide linnamägi. Kirdest toob Medvėgaliseni salatee, edelas asub küngas nimega Alka ('hiis').

Linnamägi on ovaalne, mõõtudega 120×50 m. Linnusel oli mitu eeslinnust, läbi kirdes asunud soo viisid salatee ja laudtee.

Ajalugu
-------

Medvėgalise lossi mainitakse esimest korda aastal 1316. Aastal 1329 ilmusid linnust piirama Saksa ordu väed, keda toetas ka Tšehhi kuningas Jan Lucemburský. Ordu rünnakus osales 18 000 sõdalast. Neil õnnestus linnus vallutada ja Marburgi Wigandi väitel ristiti seal võetud vangid kuninga nõudmisel. Žemaidid andsid vande jääda katoliku usule ustavaks, ent paar kuud peale ristisõdijate lahkumist pöördusid nad tagasi paganlusse. Kokku sooritas ordu Medvėgalise vastu 20 rüüsteretke.

19. sajandil rajas kohalik aadlisuguvõsa, Bytautased, kõrgemale tipule oma suguvõsa kalmistu.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Medvėgalis** |

* Linnuse ajalugu (*leedu keeles*)
* Medvėgalis
* Panoraamvaade künkalt
Luubakivi
**Luubakivi** on rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Kursi külas. 

Kivi ümbermõõt on 26,4 meetrit, pikkus 10,1 m, laius 7,9 m ja kõrgus 4,1 meetrit. Maapealse osa maht on 200 kuupmeetrit.[*viide?*]

Rahnul on ebakorrapärane ümarjas kuju, kusjuures küljed on järsud kuni vertikaalsed. Selle lõunaküljel on nišše ja lamedalt tõusvaid terrasse, mis kergendavad pääsu laele. Rahn on tugevasti pragunenud ja murenenud. Lõhed läbivad rahnu püst- ja rõhtsuunas, jagades selle plokkideks.

Rahvasuu seostab kiviga muistendi Vanapaganast, kes hakanud taeva ronima, kukkunud aga alla ja otsekohe selle suure kivi sisse.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. ↑  Pirrus, Enn (2009). *Eestimaa suured kivid*. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus.
2. 1 2  "Luubakivi". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 27.12.2022.
3. ↑  "Luubakivi". *Keskkonnaportaal*. Vaadatud 28.12.2022.

Välislingid
-----------

* Luubakivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Luubakivi keskkonnaportaalis
* Tõnis Saadre. Kuusalu kandi rahnud (11.08.2004 09:56) Ilm.ee
**Luule Käis** (16. juuni 1929 Martna vald, Läänemaa – 19. september 2022) oli eesti jurist ja õigusteadlane.

1953. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. 1968. aastal sai ta õigusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Sotsialistliku töödistsipliini tugevdamisest kommunistliku ülesehitustöö arendamise perioodil (Eesti NSV materjalide alusel)" (juhendaja Johannes Mäll).

Aastatel 1965–1989 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi õiguse sektori teadurina, aastatel 1990–1992 oli Eesti Teaduste Akadeemia Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi õiguse sektori vanemteadur. Ta osales Eesti Vabariigi puhkuseseaduse eelnõu koostamises.

Tema artikleid on ilmunud ajakirjades Nõukogude Õigus ja Juridica.

Tunnustus
---------

* 1986 Eesti NSV teeneline jurist
* 1999 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Luule Käis. Sotsialistliku töödistsipliini tugevdamisest kommunistliku ülesehitustöö arendamise perioodil (Eesti NSV materjalide alusel): dissertatsioon õigusteaduste kandidaadi teadusliku kraadi taotlemiseks. Eesti NSV TA Majanduse Instituut, õiguse sektor. Tartu, 1968
2. ↑  Kersti Korss. Ajakiri Nõukogude Õigus 1967–1974. Bakalaureusetöö. Tartu Ülikool, 2013

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Luule Käis (fotograaf Verner Puhm), 1988
Spiraalidest rõivakaunistus Humikkalast, Maskust Soome Rahvusmuuseumi kogus
Rekonstruktsioon hilisrauaaegsest riietusest, mis tugineb Euras Soomes 1969. aastal uuritud Luistari kalmevälja haua nr 56 leidudele. Pronksspiraalidest põimitud kaunistused on õmmeldud põlle allosale ja kaunistavad põlle servi
**Pronksspiraalkaunistus** on läänemeresoomlastele iseloomulikuks peetud muinasaegne rõivaste kaunistamise viis, mille puhul õmmeldi rõivale väikestest pronksist spiraaltorukestest ja rõngakestest mustrid või põimiti need kangasse kudumise käigus. Ilmub Läänemere idakaldal ja Soome lahe ümbruses I aastatuhande teisel poolel ja II aastatuhande alguses. 18.-19. sajandi eesti rahvarõivaste pronksspiraalkaunistust tuntakse etnograafias vaseliste nimetuse all.

Sellele kaunistusviisile eelneb juba metalliaja alguses levinud tava kaunistada rõivaid suuremate või väiksemate metallist, enamasti pronksist naastude, klambrite, ripatsite vm elementidega. Vanim ja levinuim viis on spiraaltorude lükkimine kaelakeedesse, mis levis alates vanemast pronksiajast mitmel pool Ida- ja Kesk-Euroopas. Läänemeresoomlaste - eestlaste, liivlaste, vadjalaste, soomlaste ja karjalaste - asustusaladel kujuneb pronksspiraalkaunistus välja umbes I–II aastatuhande vahetusel, skandinaavlaste ja slaavlaste aladel seda ei tunta. Kõige läänepoolsemad pronksspiraalmustrite leiud pärinevad Ahvenamaalt, kõige põhjapoolsemad Soome mandriosast, peamiselt Edela- ja Lõuna-Soomest ning Karjalast. Venemaal on spiraalkaunistusega rõivaleide Novgorodimaa loodeosa vadjalaste keskaegsetes matustes ja ida pool Peipsi järve, üks leid ka Peipsi kagurannikult. Lõunas on spiraalidega rõivaid kaunistanud lisaks liivlastele latgalid, mida aga on seletatud laenuna liivlastelt.

Pronksspiraalkaunistust Eesti muinasaegsel rõivastusel on põhjalikult uurinud Riina Rammo. Pronksspiraalkaunistusele riietes oli pühendatud 2015. aastal Eesti Rahva Muuseumis toimunud näitus "Pronksspiraalidest vaselisteni".

Vaata ka
--------

* Vaselised
* Tinulised

Viited
------

1. ↑  R. Rammo. Pronksspiraalkaunistused rõivastel Eesti haualeidude põhjal 11. – 14./15. sajandil. Bakalaureusetöö. Tartu, 2005
2. ↑  R. Rammo, J. Ratas. "Pronksspiraalidest vaselisteni" – 1000 aastat rõivailu. - ERMi blogi, 29.01.2015
3. ↑  M. Posti. Näitus "Pronksspiraalidest vaselisteni". - Arheoloogia.ee 16/02/2015
**Pronksiaja kollaps**[*viide?*] oli umbes ajavahemikuga 1206–1150 eKr alanud Lähis-Ida ja idapoolsete Vahemere maade ülemineku algus  varajasse rauaaega. Kollaps puudutas hävitavalt ka Viljaka Poolkuu ala maid. Nimetus on pandud ajaloolaste poolt, kes nägid seda aega selle vägivaldsest, ootamatust ja kultuuriliselt lõhkuvast küljest. 

Hilisele pronksiajale omane Egeuse kultuuri ja Anatoolia paleemajandus asendus pärast vapustust tumedale ajajärgule omase olnud isoleeritud külakultuuriga. Varisesid kokku ka Viljaka Poolkuu ala vanad riigid ja said alguse uued. Kollaps sarnanes oma põhijoontelt ja tulemustelt hilisema Lääne-Rooma riigi kokkuvarisemisega: äärmuslikes looduslikes oludes või isegi nende sunnil ründasid migreeruvad hõimud oma teele ettejäävaid paikseid tsivilisatsioone, milles neid algselt kokku sidunud sisemine solidaarsus oli juba asendumas individualismi, lõhenemise ja killustumisega. Robert Drews on kirjeldanud seda kui "vanaaja ajaloo halvimat katastroofi, mis oli isegi hävitavam kui Lääne-Rooma kollaps."  Selle ajaga seostub kultuurimällu jäänud ja hiljem antiikautorite kaudu käibele läinud mõiste "kuldaja kaotus"[*viide?*].

Viited
------

1. ↑   Robert Drews, The End of the Bronze Age:changes in warfare and the catastrophe c. 1200 B.C. 1993:1

Kirjandus
---------

* Edward Lipiński, On the skirts of Canaan in the Iron Age: historical and topographical researches, Chapter I, The end of the Bronze Age
* Oliver Dickinson, Oliver Thomas Pilkington Kirwan Dickinson, 2006, The Aegean from Bronze Age to Iron Age: continuity and change between the twelfth and eighth centuries BC
**.in** on India Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.gs** on Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.jp** on Jaapani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.

2022. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 1,7 miljoni saidi.

Viited
------

1. ↑  Statistics jprs.co.jp (vaadatud 30. augustil 2022)

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Taani Keskkonnaministeerium** (taani keeles: *Miljøministeriet*) on Taani ministeerium, mis vastutab Taani keskkonnakaitse ning -planeerimise administratiivsete ja uurimuslike ülesannete eest. Taani keskkonnaministeerium korraldab keskkonnapoliitikat riiklikul tasemel, regionaalsel ja kohalikul tasemel on vastutus delegeeritud kohalikele omavalitsustele.

Ajalugu
-------

Keskkonnaministeerium loodi 1971. aastal, selle esiagne nimi tähendas "Keskkonnareostuse vastu võitlemise ministeerium" (taani keeles: *Ministeriet for Forureningsbekæmpelse*), praegune nimi võeti kasutusele aastal 1973.

Ministeeriumi struktuur
-----------------------

Taani Keskkonnaministeeriumi juhib keskkonnaminister. Praegune keskkonnaminister on alates 2014. aastast Kirsten Brosbøl.

 *Pikemalt artiklis Taani keskkonnaminister*

  

Ministeerium koosneb kolmest agentuurist ja mitmest iseseisvast keskkonnakeskusest, mis asuvad riigi eri osades. Ministeeriumiga on seotud ka üks iseseisev appellatsiooninõukogu.

Ministeerium annab tööd rohkem kui 2500 inimesele.

Viited
------

1. 1 2 3  "Taani Keskkonnaministeeriumi koduleht, kontrollitud 07.05.2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 24.12.2005. Vaadatud 7.05.2013.
Ryan Ledson (2014)
**Ryan Graham Ledson** (sündinud 19. augustil 1997 Liverpoolis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa esiliigaklubis Preston North End.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Everton, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2002. aastal. 2017. aasta augustis sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Evertoni põhimeeskonnas mängis ta ainsal korral 11. detsembril 2014 UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus Krasnodari vastu. Hooajal 2015/16 oli ta Evertonist laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Cambridge United.

2016. aasta augustis sõlmis ta lepingu Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubiga Oxford United, kus mängis kaks hooaega. 2018. aastal valiti Ledson Oxford Unitedi aasta mängijaks.

2018. aasta mais siirdus ta Preston North Endi. Preston North Endi aasta mängijaks valiti Ledson 2021. aastal.

Aastatel 2012–2017 mängis Ledson Inglismaa noortekoondistes. 2014. aastal tuli ta Inglismaa kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks.

Viited
------

1. ↑  "Ledson joins Preston". Vaadatud 17. mail 2018.
**Ružany Püha Kazimierzi kabel** (Valgevene keeles *Капліца Святога Казіміра*) on kabel Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Ružany alevis. Kabel asub alevi surnuaial.

Kabel on muinsuskaitse all. Püha Kazimierzi kabel kuulub Pinski piiskopkonda, kuid ei ole enam kasutusel.

Kirikuhoone
-----------

Ružany Püha Kazimierzi kabel on varaklassitsistliku arhitektuuri näide. Hoone on lihtne, väljast ümbritseb seda karniis. Karniise on kasutatud ka hoone sisekujunduses. Kivist altar on lihtne, dooria stiilis portikuse kujuline.

Ajalugu
-------

Kabeli ehitamist rahastas Ružany lossi omanik Aleksander Michał Sapieha. Kabel sai nime Kazimierz Püha järgi, keda sel ajal Sapiehade Ružany valdustes austati. Hoone projekteeris arhitekt Jan Samuel Bekker.

Algselt kuulus kabel Ružany basiliaanide kloostri juurde.

Galerii
-------

* Kabel eestvaatesKabel eestvaates
* Kabel 1918. aastalKabel 1918. aastal

Viited
------

1. ↑  Наталля Пракаповіч. Летапіс духоўнасці: культавая архітэктура Всё о Ружанах

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ružany Püha Kazimierzi kabel** |

* Fotod kabeli kohta
Ryan Dzingel 2017. aastal Ottawa Senatorsis mängimas
**Ryan Michael Dzingel** (sündinud 9. märtsil 1992 Wheatonis, Illinoisi osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Arizona Coyotes ründajana vasakäärel.

Aastatel 2009–2011 mängis ta United States Hockey League'i klubis Lincoln Stars ja 2011–2014 Ohio State University jäähokimeeskonnas.

2011. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i *draft* '​is 204. valikuna. Hooajal 2013–14 debüteeris ta American Hockey League'is Ottawa Senatorsi noorteklubis Binghamton Senators. NHL-is tegi Dzingel debüüdi 22. detsembril 2015 mängus Florida Panthersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas järgmise aasta 16. veebruaril mängus Buffalo Sabresi vastu. Hooajal 2017–18 lõi Dzingel NHL-is 23 väravat ning oli sel hooajal Matt Duchene'i kõrval Senatorsi suurim väravakütt. Hooajal 2018–19 oli Dzingel tegemas oma seni kõige resultatiivsemat hooaega NHL-is (57 mänguga 22+22), kuid 2019. aasta veebruaris kaubeldi ta Columbus Blue Jacketsi. Blue Jacketsis lõi ta 21 mänguga neli väravat ja andis kaheksa väravasöötu. Lisaks lõi ta ühe värava väljalangemismängudes.

2019. aasta juulis sõlmis Dzingel kaheaastase lepingu Carolina Hurricanesiga. 2021. aasta veebruaris kaubeldi ta Alex Galchenyuki ja Cédric Paquette'i vastu tagasi Senatorsi.

2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Arizona Coyotesiga.

Viited
------

1. ↑  "Ryan Dzingel sent packing as the changes continue". ottawasun.com. 23.2.2019. Vaadatud 13.1.2022
2. ↑  "Canes Acquire Paquette and Galchenyuk". nhl.com. 13.2.2021. Vaadatud 13.1.2022
3. ↑  "Coyotes Sign Dzingel to One-Year Contract". nhl.com. 28.7.2021. Vaadatud 13.1.2022

Välislingid
-----------

* Ryan Dzingel NHL.com lehel
* Ryan Dzingel hockeydb.com lehel

| * v
* r
Arizona Coyotes |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Connor Ingram **·** Karel Vejmelka |
| 
**Kaitsjad**: Josh Brown **·** Jakob Chychrun **·** Shayne Gostisbehere **·** Dysin Mayo **·** Janis Jérôme Moser **·** Patrik Nemeth **·** Troy Stecher **·** Conor Timmins **·** Juuso Välimäki |
| 
**Ründajad**: Nick Bjugstad **·** Travis Boyd **·** Lawson Crouse **·** Christian Fischer **·** Barrett Hayton **·** Zack Kassian **·** Clayton Keller **·** Andrew Ladd **·** Matias Maccelli **·** Jack McBain **·** Liam O'Brien **·** Nick Ritchie **·** Nick Schmaltz |