recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Gerson 2016. aastal Fluminense särgis
**Gerson Santos da Silva**  (enam tuntud lihtsalt kui **Gerson**; sündinud 20. mail 1997 Belford Roxos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründva poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Fluminense, millega liitus 2012. aastal. 2014. aastal sai ta klubi põhimeeskonna liikmeks. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta järgmise aasta veebruaris.

2016. aasta jaanuaris suundus ta umbes 15 miljoni euro eest Itaalia kõrgliiga klubisse AS Roma. Hooajal 2018–19 mängis ta laenul teises Itaalia kõrgliiga klubis, Fiorentinas.

2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brasiilia kõrgliiga klubiga Flamengo. Üleminekusumma oli 11,8 miljonit eurot (49,7 Brasiilia reaali), millega sai ta kõige kallimaks Brasiilia jalgpalluriks, kelle Brasiilia klubi on ostnud. Ta tuli 2019. aastal Flamengoga Brasiilia meistriks ja võitis lisaks Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused. Hooaegadel 2019 ja 2020 valiti Gerson Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Marseille Olympique, kuid juba 2022. aasta lõpus naasis ta Flamengosse.

Brasiilia jalgpallikoondises tegi Gerson debüüdi 2. septembril 2021 MM-i valikmängus Tšiili vastu.

Saavutused
----------

Flamengo
* Campeonato Brasileiro Série A: 2019, 2020
* Copa Libertadores: 2019
* Recopa Sudamericana: 2020
* Supercopa do Brasil: 2020, 2021
* Campeonato Carioca: 2020, 2021

Viited
------

1. ↑  "Em valores absolutos, Gerson é o brasileiro mais caro contratado por um clube do país na história". Globoesporte. Vaadatud 11.8.2019
2. ↑  "Flamengo se acerta com o Olympique para volta de Gerson" (Brasiilia portugali). ge.globo. 31. detsember 2022. Vaadatud 17. jaanuaril 2023.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib õhus heljuvatest osakestest; tolmuks võidakse nimetada ka aleuriiti* |

---

Fail:Lehepuhuriga tolmu üles keerutav tänavahooldustöötaja Tartus, Emajõe ääres. 2018. aasta mai.jpgLehepuhuriga tolmu üles keerutav tänavahooldustöötaja Tartus, Emajõe ääres. 2918. aasta mai
**Tolm** on väikesed õhus heljuvad tahke aine osakesed. Tolmuks loetakse sellist pudedat tahket ainest, mille osakeste diameeter on väiksem kui 500 mikromeetrit[*viide?*]. 

Tolm võib päritolult olla nii looduslik kui tehislik. Enamik õhus liikuvast tolmust on anorgaanilist päritolu (u 75%) ja pärineb eriti pinnasest õhku tõusnud SiO2 kübemekestest. 

Alates mingist piirkontsentratsioonist on tolm kahjulik nii keskkonnale kui ka organismidele (vaadeldud eriti inimese kontekstis). Inimesel võib tolm põhjustada näiteks pneumokonioosi, mitmesuguseid allergiaid.

Eestis on lubatud tolmu kontsentratsioon, sõltuvalt selle liigist, 0,05–0,15 mg/m3.

Tolmu püüdmiseks või eraldamiseks kasutatakse näiteks tolmupüüniseid või tolmuimejaid.

Vaata ka
--------

* Kosmiline tolm

Viited
------

1. 1 2  Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
2. ↑   (2000). *Säästva arengu sõnaseletusi*. Tallinn, OÜ Greif. Lk 60

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **tolm** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Tolm** |
Gertrud Scholtz-Klink (1934)
Scholtz-Klink ja Heinrich Himmler (vasakul), august-september 1943
**Gertrud Scholtz-Klink** (sünninimi **Gertrud Emma Treusch**; 9. veebruar 1902 Adelsheim – 24. märts 1999 Tübingen) oli Saksa riigitegelane.

Gertrud Treusch oli pärit ametniku perekonnast. 1921. aastal abiellus ta endise ohvitseri ja õpetaja Eugen Klinkiga. Neil oli viis last. 1928. aastal astusid mõlemad abikaasad Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse. Varsti seejärel suri Eugen Klink ühel NSDAP-i miitingul südamerabandusse. 1931. aasta sügisel nimetati Gertrud Klink Hesseni gau naisliidu juhiks ja temast sai ka Hesseni siseministeeriumi naisliitude referent. 1932. aastal abiellus ta arst Günther Scholtziga. 24. veebruaril 1934 sai temast Saksa Naisliikumise (Deutsches Frauenwerk) ja Natsionaalsotsialistliku Naisühenduse (NS-Frauenschaft) juht. Lisaks asus ta samal aastal juhtima ka Saksa Töörinde Naisametit ja Saksa Punase Risti Naisliitu. Vormiliselt oli ta küll kõrgetel ametikohtadel, kuid tegelikku otsustusvõimu tal praktiliselt ei olnud. Välismaale suunatud propagandas aga näidati teda kui tähtsat isikut natsionaalsotsialistliku Saksamaa juhtkonnas. 

1938. aastal lahutasid Gertrud Scholtz-Klink ja Günther Scholtz abielu. 1940. aastal abiellus Gertrud Scholtz-Klink SS-Obergruppenführeri August Heissmeyeriga. Oma kõrgetele ametikohtadele jäi Gertrud Scholtz-Klink kuni Teise maailmasõja lõpuni.

Pärast sõja lõppu sattus ta Nõukogude vägede kätte ja ta paigutati sõjavangide laagrisse, kuid tal õnnestus sealt põgeneda. Valenime all elas ta koos abikaasaga Tübingeni lähedal. Pettus tuli aga ilmsiks, 28. veebruaril 1948 nad vahistati ja neile mõisteti 18-kuuline vanglakaristus. Varasema tegevuse eest toodi Scholtz-Klink kohtu ette alles 1949. aastal. Talle määrati uus 18-kuuline vanglakaristus. Protestide tõttu algas 1950. aastal tema vastu uus kohtuprotsess, talle mõisteti 2 aasta ja 6 kuu pikkune vanglakaristus.

Gertrud Scholtz-Klink ei öelnud elu lõpuni natsionaalsotsialistlikust ideoloogiast lahti ega kahetsenud oma tegevust natsionaalsotsialistide võimuloleku ajal. 1978. aastal ilmus tema raamat "Die Frau im Dritten Reich" ("Naine Kolmandas Riigis").

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  Hitler ja naised. Tallinn, 2003, lk. 133-139
**Poka mõis** (saksa keeles *Heidohof*, varem *Buckenhof* ja *Nachtel*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Võnnu kihelkonnas Tartumaal.

Ajalugu
-------

1550 pantis Hans Beckmann mõisa Tartu raehärrale Paul Bockile (Bucker). Tema järgi on saanud mõis ka oma eestikeelse nime.

Mõisa omanikud olid kuni 1919. aasta mõisate võõrandamiseni Essenid.

Viited
------

1. 1 2 3  Kastre, Mäksa ja Poka mõis - 1411 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 15.11.2015)

Kirjandus
---------

* Maiste, Juhan. Nutt, Nele. *Tartumaa mõisad*. Näituse "Kaotatud paradiis" kataloog. − Eesti Põllumajandusülikool. Maastikuarhitektuuri eriala toimetised II. Balti villa rustica II. Tartu: 2005. Lk 65.

Välislingid
-----------

* Kastre, Mäksa ja Poka mõis - 1411 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis

Võnnu kirik
Võnnu kihelkond

**Kirik**: Võnnu  

**Mõisad**: Ahja mõis | Issaku mõis | Kaagvere mõis | Kiidjärve mõis | Kriimani mõis | Kurista mõis | Kõnnu mõis | Leevi mõis | Lootvina mõis | Mäksa mõis | Poka mõis | Rasina mõis | Sarakuste mõis | Tammepee mõis | Uue-Kastre mõis | Vana-Kastre mõis | Vastse-Kuuste mõis
**Andres Root** (3. juuli 1956 Tallinn – 23. juuni 2016) oli eesti majandusteadlane ja analüütik.

Elulugu
-------

Lõpetas 1974 Tallinna 21. Keskkooli ja 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi raamatupidamise erialal; majanduskandidaat (1983, Eesti NSV TA Majanduse Instituudi), väitekiri "Экономическая эффективность производства и её матричное моделирование (на примере легкой промышленности Эстонской ССР)". Oli 1978–1992 TTÜ-s aspirant, vanemteadur, dotsendi kohusetäitja, laborijuhataja ja prodekaan. Aastast 1992 AS KPMG Estonia (1992–2001 juhatuse esimees). Vannutatud audiitor (1992). 1990–1999 audiitortegevuse nõukogu esimees/aseesimees. Aastast 2002 oli audiitorite kutsekomisjoni liige (2002–2005 esimees). Eesti NSV riiklik teaduspreemia 1987 (kollektiivis). Eesti auditeerimiseeskirja koostamise koordinaatoreid ja põhiautoreid. Kirjutanud rohkesti majandusarvestust ja auditeerimist populariseerivaid artikleid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: majandustegevuse kompleksanalüüs.

Tunnustus
---------

* 2005 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Teoseid
-------

* Rahvastik loenduspeeglis (kaasautor U. Mereste). Tallinn, 1988
* Ettevõttesisene sidusanalüüs ja toodangu struktuur. Tallinn, 1991
* Audiitorkontroll. Tallinn, 1991
* Väärtpaberite võlud ja ohud. Tallinn, 1991
* Maksukäsiraamat I–II (kaasautor) Tallinn, 1998

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 434.
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 349, 447, 501
* Kes on kes Eesti 2000. Tallinn, 2000, 169.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Maksim Ammossov tütrega (foto 1930. aastate keskpaigast)
Maksim Ammossov (vasakult esimene), Issidor Barahhov (kolmas) (1930)
**Maksim Kirovitš Ammossov** (vene keeles Максим Кирович Аммосов; 22. detsember (vkj 10. detsember) 1897 Jakuudi oblast – 28. juuli 1938 Moskva) oli jakuudi rahvusest Sahha ja Kõrgõzstani riigitegelane.

Ta osales 1916. aastast revolutsioonilises liikumises Venemaal; bolševik alates 1917. aastast. Ta võitles nõukogude võimu kehtestamise eest Siberis. Koos Platon Oiunski ja Issidor Barahhoviga andis ta olulise panuse Jakuudi ANSV moodustamisse. Ta oli aastatel 1925–1928 Jakuudi ANSV Rahvakomissaride Nõukogu esimees. 

Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee ülesandel saadeti ta 1937. aastal Kirgiisiasse, kus aasta varem oli moodustatud Kirgiisi NSV. Ta valiti seal Kirgiisi Kommunistliku Partei Keskkomitee esimeseks sekretäriks.

1937. aastal represseeriti Ammossov ebaseaduslikult. Hukati 1938. aastal. Rehabiliteeriti 1956. aastal

Haridustee ja lingvistiline huvi
--------------------------------

Ammossov lõpetas Punase professuuri instituudi. Tal oli keelte peale annet, lisaks jakuudi ja vene keelele valdas ta veel seitset keelt (inglise, saksa, prantsuse, kasahhi, tatari, usbeki ja kirgiisi keel).

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Tema auks nimetati Jakuudi Riiklik Ülikool 1990. aastal ümber Ammossovi-nimeliseks Jakutski Riiklikuks Ülikooliks ja 1997. aastast antakse välja Sahha (Jakuutia) Vabariigi Ammossovi-nimelist riiklikku preemiat. Ammossovi mälestussammas rajati 2005. aastal Jakutskis ja 2012. aastal Biškekis.

Isiklikku
---------

Tema tütar on Moskvas elav ühiskonnategelane tehnikakandidaat Lena Ammossova (sündinud 1937), kes sai 2007. aastal isa eluloo uurimise eest Sahha valitsuselt Ammossovi-nimelise riikliku preemia.

Viited
------

1. ↑  Часть IV. Личные фонды. guides.rusarchives.ru
2. ↑  Лингвистический талант Максима Кировича Аммосова. nlib.sakha.ru
3. ↑  Лауреат Государственной премии Республики Саха[*alaline kõdulink*]. sakha.gov.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Maksim Ammossov** |
**Tõikamäe radarijaam** on Otepää kõrgustikul Pilkuse külas Tõikamäel asuv Eesti õhuväe Õhuseiredivisjoni hallatav radarijaam, kus paikneb mobiilne keskmaa õhuseireradar Ground Master 403. Radarijaam on lülitatud Eestit, Lätit ja Leedut hõlmavasse õhuseiresüsteemi BALTNET.

Radari asukoht pakuti välja 2001. aastal Eesti õhuseire võimalusi uurinud NATO analüütikute poolt. Radarijaam avati 27. jaanuaril 2015.

Radarijaam hoonete- ja taristukompleksi kuulub peahoone, abihoone, trassid, piirdeaed ja juurdepääsuteed, mille rajamine läks maksma 7,5 miljonit eurot. Radariposti mehitab vahetustega umbes 20 inimest – õhuväe tegevväelased, palgaline kaitseliitlastest valvemeeskond ja kinnisvara hooldajad.

Vaata ka
--------

* Muhumaa radarijaam
* Kellavere radarijaam
* Soodevahe radarijaam
* BALTNET
* Ämari õhusuveräänsuskeskus

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Kaitseminister avas Tõikamäe radarposti". *Delfi*. 27. jaanuar 2015. Vaadatud 16. september 2018.

Välislingid
-----------

* Sõdurileht (28. jaanuar 2015) "Tõikamäe radari avamine". Youtube
**"Tõestus"** (originaalpealkiri "*Proof*") on David Auburni näidend aastast 2000.

2001. aastal sai Auburne näidendi eest Pulitzeri preemia ja Tony auhinna.

Näidendi maailmaesietendus toimus 2000. aastal New Yorgis.

Tegevus
-------

Tegevus toimub pärast andeka, kuid vaimuhaigust põdenud matemaatikaprofessori surma. Matemaatikaprofessori tütar Catherine tunneb end pärast isa surma üksi ning teda vaevab küsimus, kui palju isa geniaalsusest ja hullumeelsusest on ta pärinud. Mõtiskleda selle üle aga ei lase tal tema vanem õde Claire – blondiin New Yorgist, kes on isa matusteks kohale sõitnud – ja matemaatikaprofessori õpilane, kes loodab professori paberitest midagi huvitavat leida.

Tegelased
---------

* Robert (vaimuhaige matemaatikaprofessor)
* Catherine (matemaatikaprofessori tütar)
* Claire (Katherine õde)
* Hal (matemaatikaprofessori endine õpilane)

"Tõestus" Eesti teatris
-----------------------

Eestis on "Tõestust" lavastatud Linnateatris. Lavastaja Ain Prosa. Näidendi eestindas Anu Lamp. Kunstnik Aime Unt.

### Osatäitjad

* Catherine – Elisabet Tamm
* Claire – Liina Olmaru või Evelin Pang
* Robert – Andres Ots
* Hal – Andres Raag
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2014 | jäähoki |

**Joacim John Patric Eriksson** (sündinud 9. aprillil 1990 Hedesundas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib väravavahina Saksamaa kõrgliiga klubis Schwenninger Wild Wings.

2008. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Philadelphia Flyersi poolt 196. valikuna. 

Hooajal 2009–10 mängis ta Rootsi esiliiga klubis Leksands IF. Seejärel mängis ta aastatel 2010–2013 Rootsi kõrgliiga klubis Skellefteå AIK. Hooajal 2011–12 jõudis ta Skellefteåga Rootsi meistrivõistluste finaali, kus kaotati Brynäs IF-le mängudega 2:4. 2013. aastal tuli ta Rootsi meistriks, kui finaalmängudes alistati Luleå HF.

2013. aasta juunis sõlmis Eriksson lepingu NHL-i klubiga Vancouver Canucks. Kahe hooaja jooksul mängis ta põhiliselt American Hockey League'is Canucksi noorteklubis Utica Comets. NHL-is pääses ta ainsal korral väljakule 15. jaanuaril 2014 mängus Anaheim Ducksi vastu, kui sekkus mängu Eddie Läcki asemele.

Hooajal 2015–16 mängis Eriksson KHL-i klubis Riia Dinamo. Seejärel naasis ta Rootsi kõrgliigasse. Hooajal 2016–17 mängis ta Växjö Lakersis, 2017–18 Djurgårdensis ja 2018–2020 Brynäs IF-s.

2020. aastal liitus ta Schwenninger Wild Wingsiga.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Välislingid
-----------

* Joacim Eriksson NHL.com lehel
* Joacim Eriksson hockeydb.com lehel
**Tõlet** on taarausuliste kaelas kantav ripats. Ripatsi nimetus on kokku pandud sõnadest *tõde*, *elu* ja *tee*.

Tõlet on taarausu sümboolne märk. Väike, ümmargune kapsel on valmistatud metallist, tavaliselt hõbedast. Ümmarguse kujuga kapsli keskel on sile pind, mida ümbritseb kõrgem äär, ring. Ring on meie teadvuse piiriks. Selle järele tuleb tundmatuskuhu kord võib tungida ka kaugemale, vastavalt inimese vaimsele arenemisele. Üle seesmise sileda pinna läheb joon, kujutab eluteed. Inimene tuleb tundmatusest ja elulõpul läheb samuti tundmatusse. Elutee joonel on stiliseeritud uritule leek, mis valmistatud kullast."

Tõleti järgi sai nime Hubert Jakobsi 1970ndate lõpul välja antud masinkirjas paljundatud omakirjastuslik kirjandusalmanahh "Tõlet" ja 1980–1990ndail Tartus tegutsenud muinsuskaitseklubi Tõlet, mis koondas taarausu- ja maausuhuvilisi.

Viited
------

1. ↑  Taarausust. Maavalla Koja koduleht.
2. ↑  Ahto Kaasik. Mis oli Tõlet?
3. ↑  Taara rahvas oli koos. Esmaspäev, 23. juuni 1935, nr. 25, lk. 8
4. ↑  Tõnn Sarve elulugu
5. ↑  Ahto Kaasik. Mis oli Tõlet?
*Siin on loetletud tulirelvade (nii käsitulirelvade kui ka suurtükkide) mudeleid. Tulirelvadega seotud mõisted on artiklis sõjanduse mõisteid. Soomuskattega liikursuurtükid on loetletud soomustehnika loendis.*



---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

### #

15 cm sIG 33 – 122 mm haubits 1938 M-30 – 152 mm Canet' suurtükk – 2A18 D-30 – 2A19 T-12 – 2A29 MT-12 Rapira – 2A36 Giatsint-B – 2A65 Msta-B – 2M-3 - 2S4 Tulp - 45 mm tankitõrjekahur M1937 - 63. tüüpi mitmelasuline raketiheitja - 75 mm suurtükk

### A

A. T. - AK 4 – AK-47 – AK-74 – AMOS - Arisaka M1905 – AT4

### B

Bergmann MP18 – Blaser R93 – Browning FN

### C

C-90 Instalaza - Colt-Browning M1895

### D

D-20

### F

FH-70 - FN MAG - FN FAL - Fusil Automático Doble

### G

Galil – Gewehr 41 - Gewehr 43 - Glock

### H

H61-37 – Heckler & Koch G3 – Heckler & Koch USP

### K

Kar 98k

### L

LeFH 18 – LeIG 18 – Luger P08

### M

M198 – M40 - M-69 - Makarovi püstol - Mannlicher M1893 - Mannlicher M1895 - Mannlicher-Schönauer - Mauser HSc – Maximi kuulipilduja - Maxim M1910 – MG3 – MG34 – MG42 – Mossin-Nagant – MP 34 – MP 40 – MP3008 "Volks MP"

### N

Negev

### P

Parabellum 08 ehk P08 – Pattern 1914 Enfield – PPS-43 - PF-89 - Prelaz-Burnandi vintpüss - ppš-41 - Pak 40 - Pak 38 - PM M1910

### S

Sauer 38H – SFH 18 – SIG P230 – Solothurn-Arsenal - Suomi – SWG 41 - sturmgewehr 44

### Z

ZU-23-2

### W

Walther P38 – Walther PP – Walther PPK
Juunior koeraesitleja oma lemmikuga 2014. aastal Narvas võistlustel
**Koeraesitleja** on koera näituseks ettevalmistav ja koera näituseringis esitlev inimene.

Esitlejad jagunevad kahte nn rühma: nooremesitlejad nn juunior händlerid ja esitlejad. Juunior händleriteks nimetatakse koera esitlejaid kuni 18-aastaseks saamiseni. Lisaks toimuvad alla 10-aastastele koeraesitajatele võistlused Laps ja koer. Igalt Eestis toimuval siseriiklikult või rahvusvaheliselt näituselt koguvad noored koeraesitlejad punkte, et pääseda meistrivõistlustele. Kokku tuleb koguda 15 punkti, neid jagatakse vastavalt saavutatud kohtadele (1. koht 4 punkti, 2. koht 3, 3. koht 2 ja 4. koht 1 punkt). Kõik vähemalt 15 punkti saanud junior-händlerid võistlevad kalendriaasta lõpus Eesti meistri tiitlile.

Eestis toimus esimene juunior händlerite võistlus 1996. aastal. Neli aastat järjest võitis Helina Jürgens. Tema saavutusi ei ole siiani keegi suutnud ületada. 

Finaalvõistluse võitja sõidab kevadel Inglismaal korraldatavale Crufts`i juunior händlerite võistlusele ning tavaliselt ka maailma ning Euroopa meistrivõistlustele. Tiitlivõistlustelt on koju toonud auhinnalisi kohti Anabel Leedu, kes saavutas 2015. aastal auhinnalise kolmanda koha. Lisaks saavutas ta ka samal aastal koeraesitlejate maailma meistrivõistlustel kolmanda koha ning järgmisel aastal Euroopa meistrivõistlustel teise koha.

Eesti meistrid
--------------

**2017** – Kristiina Tupalskaja  

**2016** – Anabel Leedu  

**2015** – Anabel Leedu  

**2014** – Marika Bernhardt  

**2013** – Alexandra Daniela Õunap  

**2012** – Triin Vasemägi  

**2011** – Kertu Nõmm  

**2010** – Liis Mari Piho  

**2009** – Maarja Kalma  

**2008** – Kristine Maria Airenne  

**2007** – Martin Märss  

**2006** – Martin Märss  

**2005** – Aneken Kristiin Aavik  

**2004** – Karin Lageda  

**2003** – Karin Lageda  

**2002** – Erika Pagar  

**2001** – Valentina Skidan  

**2000** – Kaija Tõnismäe  

**1999** – Helina Jürgens  

**1998** – Helina Jürgens  

**1997** – Helina Jürgens  

**1996** - Helina Jürgens
**Khmeeri keel** (ka **keskkhmeeri keel**; *phéasa Khmêr* ភាសាខ្មែរ) on moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mis moodustab eraldi keelerühma (khmeeri keeled). Ta on vietnami keele järel suurima kõnelejate arvuga keel Austroaasia hõimkonnas.

Traditsiooniliselt ühtseks peetud khmeeri keel jaotatakse mõistetavuse printsiibi järgi keskkhmeeri keeleks ja põhjakhmeeri keeleks. Traditsiooniliselt on põhjakhmeeri keelt peetud khmeeri keele põhjamurdeks. 

Kambodžas, kus elab enamik keele kõnelejaid, on keskkhmeeri keel ametlik keel. 

Khmeeri keelt räägivad khmeerid.

Khmeeri keele vanimad kirjalikud mälestised pärinevad 6. või 7. sajandist.

Khmeeri kiri (*âksâr Khmêr*), mida kasutab keskkhmeeri keel, põhineb iidsel India lõunaosas levinud pallava kirjal. Põhjakhmeeri keel kasutab tai kirja. 

Khmeeri keelt on oluliselt mõjutanud sanskriti ja paali keel, eriti suurte mõjudega on õukondlik ja religioosne keelekasutus. Naabruse tõttu on khmeeri keel mõjutanud tai, lao, vietnami ja tšaami keelt ning need omakorda khmeeri keelt. 

Koloniaalajal laenas khmeeri keel sõnu prantsuse keelest, eriti täienes meditsiini- ja tehnikasõnavara.

Erinevalt naabruskonna keeltest (sealhulgas tai keel, lao keel ja vietnami keel) ei ole khmeeri keel toonikeel. Keeles esineb aspiratsioon.

Vaata ka
--------

* Khmeeri-vene praktiline transkriptsioon

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Khmeerikeelne Vikipeedia** |

1. ↑  Keskkhmeeri keel. *Ethnologue*. Kasutatud 25.11.2009 (inglise)
2. ↑  Põhjakhmeeri keel Ethnologue'is

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Khmeerikeelne Vikipeedia** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Khmeeri keel** |

* Khmeeri nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
* Кхмерский язык: слова и правила
**"Tulivesi"** on Eesti rokkansambli Wiiralt debüütalbum. Plaat ilmus 14. jaanuaril 2020. 

Plaadil segab bänd kokku rokk-, bluus- ja kantrimuusikat endi eestikeelsete tekstidega.

Salvestus
---------

Plaat on salvestatud vahemikus sügis 2019 kuni talv 2020 Kidrakuuris.

Plaadil teevad kaasa:

Wiiralt: Marta Arula, Vahur Krautman, Martin Saaremägi, Sander Nõmmistu, Mihkel Uba, Hans Kristjan Pikani, Siim Türnpuu. 

Lisamuusikutena teevad kaasa Merlin Purge vokaalil ja banjol, Taavi Lutsar ja Rainer Meinart trummidel, Ott Ramst bassil, Tõnu Timm dobrol, Üllar Priks klahvpillidel, Bert Järvet bassil, Brain Norralt ja Kirstjan Põld taustalaulul.

Helipildi poolest otsib bänd oma kõla Nashvillest. Mix ja master tulid Skyler Taylori käe alt.

Taust
-----

Vastandumaks Revalsi „Kirjutan romaani" liiga kommertslikule kõlale ja tekstidele, võeti plaadil „Tulivesi" ette tumedam suund rääkides alkoholismist, narkootikumidest, sõjast ja surmast. 

Plaati salvestades otsis bänd tasakaalu kahe laulja vahel, tihti salvestades ühe ja sama loo mõlema lauljaga, et teada saada, mis lugu kummalegi paremini sobib. 

Martin Saaremägi kohati prohvetlikult kõlav „Sel kevadel" sai 2020. aasta kevade Covid-19 esimest lainet hästi kirjeldavaks looks. Tühjaks jäänud teatrid ja baarid ning vaikivad koolimajad sai reaalsuseks vaid mõni kuu pärast albumi ilmumist. Vahur Krautmani ja Aapo Ilvese „Hävita loodus" võttis kõnekalt kokku Eesti metsadega toimuva. Eesti elu karmi reaalsust käsitlev „Isa ja poeg" räägib loo alkoholismist. „Väga hea tüdruku väga halb näide", millest sai bändi kontsertide hitt, katsub näidata, et head tüdrukud pole tehtud alati suhkrust ja jahust ja maasikavahust. Nimilugu „Tulivesi" on bluusipõhine rokk, millesse on vürtsiks osavalt lisatud bandžo.

Plaadil on peidetud lugu, milleks on kõhedust tekitav versioon Singer Vingeri loost „Aino on ainus". Seda lugu plaadi digiversioonil pole. 

Plaadi esitluskontserdid toimusid Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Rakveres. Külalistena olid kaasas Henry Laks, Toomas Lunge, Alar Kriisa, Tommyboy ja Andrus Albrecht (Bonzo). Singlid „Tulivesi" ja „Salaja" võeti raadiotes avasüli vastu ja jõudsid ka edetabelite tippu.

Kujundus
--------

Plaadi kujundas muusik, fotograaf ja videograaf Mihkel Uba. Plaat ilmus digisleeve kujul.

*Track listing*
---------------

| # | Pealkiri | Autorid | Pikkus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | **Tulivesi** | M. Saaremägi | 3:04 |
| 2 | **Allakäigutrepist üles** | M. Saaremägi / R. Sohkin | 3:13 |
| 3 | **Must** | M. Saaremägi | 2:26 |
| 4 | **Väga hea tüdruku väga halb näide** | M. Saaremägi | 2:52 |
| 5 | **Hävita loodus** | V. Krautman / A. Ilves | 1:52 |
| 6 | **Salaja** | H. Laks | 3:08 |
| 7 | **Emajõgi** | M. Saaremägi | 3:05 |
| 8 | **Sel kevadel** | M. Saaremägi | 3:00 |
| 9 | **Marilyn ja Kennedy** | M. Saaremägi | 2:58 |
| 10 | **Isa ja poeg** | M. Saaremägi / R. Sohkin | 3:04 |
| 11 | **Näita mulle teed** | M. Saaremägi / S. Nõmmistu | 3:39 |
| \* | **Aino on ainus** | R. Jürlau / V. Kangur | 6:11 |
**CD-rakkude pinnatunnuste klassifitseerimissüsteem** (inglise *cluster of differentiation*; lüh **CD**) on rakkude pinnal ekspresseeruvate antigeenide numbrilise märgistamise ehk klassifitseerimissüsteem.

CD-klassifikatsioonisüsteem kooskõlastati 1982 aastal Pariisis peetud 
*1st International Workshop and Conference on Human Leukocyte Differentiation Antigens (HLDA)* konverentsil. 

Algselt kasutati laborites CD-klassifitseerimissüsteemi valdavalt leukotsüütide antigeenide numbrilise märgistamise ehk klassifitseerimissüsteemina, hiljem lisandusid ka teised rakud.

Inimestel on klassifitseeritud 350 CD-markerit (2009) (näit CD1, CD2, CD3, CD4, CD5, CD7, CD8, CD9, CD10, CD11c, CD46, ... , CD150, CD152, CD279,...).

CD-d ehk diferentseerumise markerid
-----------------------------------

 *Pikemalt artiklis CD-diferentseerumise markerid*
**CD**-d ehk CD-molekulid täidavad organismis erinevaid ülesandeid, osaledes nii signaalrakkude, retseptoritena, osad vajavad diferenseerumiseks ensüümide kaasabi ja osad markerid leiavad kasutust kliinilises meditsiinis. 

Harilikult loetakse või mõõdetakse rakkude diferentseerumise markereid vooltsütomeetria meetodil. Rakkude populatsioon tähistatakse kas '+' või '-' märgiga. Kui eristunud molekul avaldub raku pinnal lisatakse molekuli tähisele ülaindeksiga '+'. Kui diferentseerunud molekuli pinnal diferentseerumise markerit ei tuvastata siis lisatakse molekuli tähisele ülaindeksiga '-'. 
Näiteks "CD34+ CD31-" on rakk, mille pinnal on ekspresseerunud CD34, kuid mitte CD31 molekul. 
Diferentseerumismarkereid võidakse kirja panna ka järgmiselt: CD3+CD8- lümfotsüüdid. 

Osade rakupopulatsioonide kohta kasutatakse variatsioonide ära märkimiseks ka tähiseid *hi*, *mid* või *low*.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 111:2004.
2. ↑  Laine Trapido. "Meditsiiniterminite lühendeid". AS Medicina, Tallinn, lk 43, 2007, ISBN 978-9985-829-79-0.

Välisalliad
-----------

* HCDM,Human Cell Differentiation Molecules
* CD Markers

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Cluster of differentiation seisuga 04.03.2014.*
"**Kool piiril**" (ungari keeles "Iskola a határon") on Géza Ottliku 1959. aastal ilmunud romaan. 

Romaan „Kool piiril" on Géza Ottliku tuntuim romaan. Esmalt ilmus see 1959. aastal, kolm aastat pärast Ungari nõukogudevastast revolutsiooni. Kuna romaanis on eelkõige
kirjeldatud sõjakooli karmi võimustruktuuri ja selle mahasuruvat mõju, võib seda seostada ka tolleaegse poliitilise olukorraga. Sellisena sai "Kool piiril" juba oma ilmumisajal tuntuks, kuid just autori poliitika- ja ühiskonnakriitilise hoiaku tõttu jäi see pikaks ajaks tema ainsaks edukaks romaaniks.

Sisu
----

Oma romaanis "Kool piiril" kirjeldab Géza Ottlik, kuidas 1923. aastal saabuvad Austria piiri lähedal olevasse Köszegi sõjaväekooli seitse 11-aastast poissi. Enamasti rikkamatest peredest pärit poisid peavad kohanema maailmas, millel ei ole nende varasema eluga midagi ühist. Kaitstud ja turvalisest kodust lahkudes saabuvad nad kohta, kus ei ole enam tähtis, kes nad varem olid. Kuid mitte ainult indiviid, vaid ka sõprus, õiglus ja usaldus kaotavad sõjakoolis oma tähtsuse.

"Kool piiril" on lugu kahest vaatenurgast: ühelt poolt koosneb see Gábor Medve mälestustest, kes sooritab mitu kümmend aastat pärast sõjakooli lõpetamist enesetapu ja teiselt poolt tema endise koolikaaslase Benedek Bóthi poolt lisatud märkmetest, kes pärib manuskripti pärast Medve surma. Algselt manuskripti ainult oma kommentaare lisades unustab Bóth Medve maha kirjutatud mälestused peatselt ära ja kirjeldab selle asemel ainult oma versiooni koos sõjakoolis viibitud ajast.

Nii Bóthi kui ka Medve mälestustest selgub koolielus kehtiv range kord. Ilma vastupanuta peavad poisid täitma ohvitseride käske, muul juhul ootavad neid karistused kuni
mitmepäevase kartseris viibimiseni. Peale ohvitsere teevad aga uustulnukate elu raskeks ka vanemad poisid, kelle igapäevasesse ellu kuulub teiste mõnitamine ja kiusamine ning kes lasevad neil algusest peale tunda, et nad asuvad sõjakooli sisemise hierarhia kõige alumisel astmel.

Et aga sellises maailmas täis õelust ja jõhkrust toime tulla, peab igaüks leidma oma tee. Ühelt poolt on seal Medve, kes vaatamata kõigele püüab endale truuks jääda, kuid kes just selle tõttu satub tihti hätta ja kannatab teiste all. Bóth teiselt poolt üritab võimalikult hästi kohaneda ja võtab osa ka vanemate poiste vägivaldsusest, eksikombel lootes sellel viisilvõita teiste tunnustamist ja sõprust.
**CGI** (ingliskeelne akronüüm nimetusest *Common Gateway Interface*) on standard (RFC 3875: *CGI Versioon 1.1*), mis defineerib, kuidas veebiserver saab veebilehtede genereerimise delegeerida teistele tekstipõhist sisendit-väljundit toetavatele programmidele.

Standardit toetavaid programme nimetatakse ka CGI-programmideks. Kuigi selleks võib kasutada peaaegu kõiki programmeerimiskeeli, taandub see nende mugavama kasutuse tõttu enamasti siiski vaid skriptimiskeeltele. Skriptimiskeeltest leiavad CGI-programmide koostamisel enim kasutust Perl ja PHP aga ka Python ning Ruby, UNIXi laadsetel operatsioonisüsteemidel ka shell skript.

CGI-programmidega käib veebilehe genereerimine võrdlemisi aeglaselt, kuna iga programmi poole pöördumise korral peab veebiserver selle uuesti käivitama (mälu hõivamine, muutujate algväärtustamine, programmi käivitamine, mälu vabastamine). Väikese koormusega veebilehtedel pole see probleem, kuid keskmise koormuse juures hakkab see veebilehe kiirust märgatavalt piirama. Lahenduseks pakutakse serveriprogrammidele mooduleid või laiendusi, mille peamine eesmärk on kaotada CGI-programmide alalised mälu hõivamise ja vabastamise protseduurid. Teiseks võimaluseks on kasutada veebiserveri juures FastCGI-moodulit, mis üritab veidi vähendada mälu hõivamise ja vabastamise tsükleid. 
Suuremat ajutist koormust põhjustavate veebilehtede loomiseks saab kasutada võtet, kus staatilised lehed koostatakse kindlate ajavahemike järel ja veebiserver serveerib valmis lehti, mitte ei genereeri iga päringu korral uut.

| * v
* r
Veebitehnoloogiad         |
| --- |
| Tehnoloogiad | 
Ajax • CGI • CSS • DOM • JavaScript • DHTML • HTML (XHTML • HTML5) • HTTP (HTTPS) |
Funktsionaalne prototüüp
Mittefunktsionaalne prototüüp
Interaktsioonidisaini prototüüp: Trinidad Wisemanis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumile Axure RP abil loodud üldise iseteeninduskeskkonna prototüüp
**Prototüüpimine** on süsteemi või toote mudeli loomise toiming, mille eesmärk on mängida läbi erinevad võimalikud disaini lahendusvariandid ja leida nende hulgast parimad.

Prototüüpe valmistatakse nii visuaalseid kui ka funktsionaalseid. Visuaalne prototüüp kujutab kavandatud disaini suurust ja välimust, kuid mitte funktsionaalsust. Funktsionaalne prototüüp kajastab kavandatud disaini nii funktsiooni kui ka välimust.

Prototüüpimise tsükkel
----------------------

Tootedisaini prototüüp
Prototüübi valmistamine peab saama osaks projektiplaanist. Prototüüpimine on sama oluline kui iga teine disainiprotsessi osa.

Prototüüpimist koheldakse justkui eraldi projektina, millel on oma tsükkel:

* Prototüübi eesmärgi määramine
* Prototüübi funktsiooni määramine
* Prototüübi loomine
* Prototüübi hindamine

Tsüklit korratakse kuni funktsionaalsuse ja kasutajaliidese rahulolu saavutamiseni.

Interaktsioonidisaini prototüüp
-------------------------------

Interaktsiooni prototüüpide valmistamise meetodid:

* paberil visandamine
* virtuaalne prototüüpimine

Moedisaini prototüüp
--------------------

Moedisaini prototüüpide valmistamise meetodid:

* 3D printimine
* odavamast kangast prototüübi õmblemine

Moedisaini prototüüpide valmistamisel kasutatakse mulaažikangast või lõpptoote materjalist soodsamat kangast, mis oma kaalult ja tekstuurilt meenutab disainitud eseme riiet.

Tootedisaini prototüüp
----------------------

Tootedisaini protüüpide valmistamise meetodid: 

* CNC freesimine
* 3D printimine
* stereolitograafia
* laserpaagutamine
* kiirsurvevalu
* täppisvalu

Prototüübi viimistlemine
------------------------

Prototüüpide valmistamine sisaldab ka prototüübile välisviimistluse andmise protsessi. Viimistlemine annab võimalusi prototüübi välimus muuta hilisema tootega sarnaseks.

Erinevad prototüüpide viimistlusmeetodeid:

* anodeerimine
* liivaprits
* lihvimine ja poleerimine
* värvimine
* printimine

Viited
------

1. ↑  Blackwell, A. H.; Manar, E. eds. (13. juuli 2015). "Prototype". *UXL Encyclopedia of Science*. `{{netiviide}}`: parameetris `|autor=` on üldnimi (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  ""Prototypes: General Categories"". *ThomasNet*. 13. juuli 2015.
3. ↑  [Purtilo, Larson, Clark. 1991] A methodology for prototyping-in-the-large. James Purtilo, Aaron Larson and Jeff Clark. International Conference on Software Engineering. Proceedings of the 13th international conference on Software engineering. May 13 - 17, 1991, Austin, TX USA.
4. ↑  Jakob Nielsen and Annette Wagner (1996). *User Interface Design for the World Wide Web*.
5. ↑  "Toiles and Sample Garments". *The Cutting Glass*. 23.03.2011.
6. ↑  Louise Valentine (2013). *Prototype: Design and Craft in the 21st Century*. A&C Black.
HSV-mudel silindrina
HSV-mudeli koonusekujuline värvikeha
RGB-mudeli värvikuubi teisendamine HSV-mudeli silindriks
**HSV-värvimudel** on kolme koordinaatteljega silindrikujuline värvimudel, mis loodi 1970. aastatel keerukama geomeetriaga RGB-värvimudeli asendajaks arvutigraafikas. Selle koordinaattelgedeks on värvitoon (*hue*), värvuse küllastatus (*saturation*) ja heledusväärtus (*value*). Sarnaste koordinaatidega veidi teiste fookustega on HSL-värvimudel suhtelise heledusega (*lightness*) heledusväärtuse asemel ja HSB-värvimudel absoluutse heledusega või eredustega (*brightness*) heledusväärtuse asemel.

Koordinaadid
------------

HSV-mudel on üles ehitataud kolmele koordinaadile:

* värvitooni (*hue*) asukoht silindri ümbermõõdul ehk värviringil märgitakse nurgakraadides aditiivse primaarpunase värvuse suhtes (punane 0°, roheline 120°, sinine 240°);
* küllastatus (*saturation*) märgitakse protsentides (0% on neutraalne hall, 50% on poole võimaliku küllastatusega tuhm toon, 100% küllastatusega on puhas spektrivärvus) ja selle telg paikneb silindri raadiusel;
* heledusväärtus (*value*) märgitakse protsentides (0% heleduseta tume toon, 100% täisheledus) ja selle telg moodustab silindri kõrguse.

Ajaloost
--------

HSV- ja HSL-mudelid töötati välja 1970ndail RGB-värviruumis orienteerumise hõlbustamiseks neil arvutikasutajail, kes olid tuttavad subtraktiivse värvide segamisega või traditsiooniliste kunstnike värvimudelitega, mis baseerusid värvide helendamisele ja tumendamisele. Selles mudelis oli RGB keerukas geomeetria ümber korraldatud palju intuitiivsemaks ja protsentuaalselt esitatavaks värviruumiks.

Viited
------

1. ↑  M. Tammert. HSV-/HSB-värvimudel ja HSL-/HLS-värvimudel. - Värviõpetuse teooria
Generaatorgaasil töötav Adler Diplomat 3 (1941)
**Puugaas** tekib biomassi (eeskätt puidu) kuumutamisel (üle 700 °C) ilma õhu juurdepääsuta pürolüüsi meetodil. Puugaas koosneb süsinikoksiidist ehk vingugaasist, metaanist ja süsihappegaasist. Energiatihedus on ligikaudu 1,25 kWh/nm³.

1 kg puidust saab 2.5 nm³ puugaasi.

Puugaasikatlaid kasutatakse soojusenergia tootmiseks.

Puugaasi saab kasutada autokütusena. Teise maailmasõja ajal ja järel olid puugaasikütusel sõitvad autod mitmes Euroopa riigis tavalised. 1 kg puitu asendab autokütusena tavalistes sõidutingimustes eri andmetel 0.2 – 0.35 liitrit bensiini.

Esimese puidu gaasistamise seadme valmistas teadaolevalt Gustav Bischof aastal 1839. Esimese puugaasil sõitva auto ehitas Thomas Hugh Parker aastal 1901.

Soome endine peaminister Juha Sipilä omab puugaasil sõitvat Chevrolet El Caminot, millele ta pani nimeks "*El Kamina*". Tal tekkis huvi puugaasi vastu peale seda, kui oli endale ostnud 1998. aastal suvilakoha Kesk-Soomes, mille elektrivõrku ühendamise hind olnuks üüratu, seejärel katsetas ta tuuleenergia ja diiselgeneraatoritega enne puugaasini jõudmist. Hiljem rajas ta ettevõtte Volter Oy, mis toodab puugaasil töötavaid koostootmisjaamu.

Vaata ka
--------

* Puugaasigeneraator

Välislingid
-----------

* 
* 
* 
* 
* Viio Aitsam. Ülo Kask: Igas külas saaks oma puidust toota elektrit. Maaleht, 1. aprill 2012

1. ↑  "El Kamina: puiduküttel auto, mille pani ise kokku Soome järgmine peaminister Juha Sipilä". *Forte*. Vaadatud 10. veebruaril 2023.
2. ↑  "Eestisse jõudis Soome peaministri väljatöötatud Green Fuel Energy koostootmisjaam". *Äripäev*. Vaadatud 10. veebruaril 2023.
3. ↑  "Vooremaa Rohelist energiat tootvad seadmed koguvad populaarsust". Vaadatud 10. veebruaril 2023.
4. ↑  "About us". *Volter* (inglise). Vaadatud 10. veebruaril 2023.
**Provence'i Eleanor** (u 1223 – 16. juuni 1291) oli Henry III abikaasa.

Eleanor sündis Aix-en-Provence'is Provence'i krahv Ramon Berenguer IV ja Savoia Beatrice'i lapsena. Nii nagu Eleanorist, sai ka ta kolmest õest kuninganna ja nagu ta ema, vanaema ja õdesid, tunti ka Eleanori eelkõige tema ilu poolest.

Abielu ja lapsed
----------------

14. jaanuaril 1236 abiellus 12-aastane Eleanor Canterbury katedraalis Henry III-ga ning abielust sündis viis last.

* Edward I (1239–1307)
* Inglise Margaret (1240–1275)
* Inglise Beatrice (1242–1275)
* Edmund Küürselg (1245–1296)
* Katharine (1253–1257)

Eleanor oli eriti kiindunud oma vanimasse poega Edwardisse ning kui Edward 1246. aastal surmavalt haige oli, jäi Eleanor temaga kolmeks nädalaks Beaulieu kloostrisse, mis oli mungaelu reeglite järgi pikk aeg. 1249. aastal andis Henry III Edwardile Gascogne'i hertsogi tiitli. Noorimal lapsel Katharine'il paistis olevat väärastuslik haigus, mille tagajärjel ta kurdistus. Kui Katharine 4-aastaselt suri, tabas ta vanemaid masendus.

Kuninganna roll
---------------

Eleanor oli enesekindel kuninganna, kuid ta tõi õukonda palju nõbusid ("savoialasi") ning tema mõju kuninga üle ja ebapopulaarsus Inglise aadlike hulgas tekitas probleeme. Eleanor pühendus abikaasa kohtuprotsessile Simon de Montfortiga (aadlike juht Henry III vastu), kogudes Prantsusmaal vägesid. 

Kui Henry III 1272. aastal suri ja troonile sai Edward I, sai Eleanorist leskkuninganna ning ta kasvatas Edward I lapsi Henryt ja Eleanori ning Beatrice'i poega Johni. Kui ta lapselaps Henry tema hoole all olles 1274. aastal suri, leinas Eleanor teda kaua ning pojapoja süda maeti Guildfordi abikloostrisse, mille Eleanor oli Henry mälestuseks ehitada lasknud. Eleanor läks kloostrisse, kuid hoidis ühendust Edwardi ja ta õe Margaretiga.

Eleanor suri 1291. aastal Amesburys Inglismaal.
"Kleindeutschland" suunab siia. New Yorgi linna osa kohta vaata artiklit Little Germany (Manhattan). Saksa-Rooma Riigi aegse haldusolukorra kohta vaata artiklit Kleinstaaterei.
**Väike-Saksamaa** (saksa keeles *Kleindeutschland*; ka **Väike-Saksa lahendus**, *Kleindeutsche Lösung*) on termin, mida kasutati viitamaks plaanile jätta mitmerahvuseline Habsburgide Austria Saksamaa ühendamisel Saksa riigist välja. See oli üks variantidest, kuidas lahendada n-ö Saksa küsimus ning sellele vastandus Suur-Saksamaa lahendus.

Üheksateistkümnendal sajandil kuulus osa Austria Keisririigist Saksa Liidu koosseisu. Revolutsioonilistel aastatel 1848–1850 hakati kaaluma võimalust võtta Austria kas tervikuna või osaliselt tulevase Saksa riigi koosseisu. Aastatel 1866–1871 sai Väike-Saksamaa lahendus reaalsuseks, kuna Preisi Kuningriigi eestvedamisel loodi ilma Austriata Põhja-Saksa Liit. Pärast seda kadus mõiste "Väike-Saksamaa" kasutusest, kuna Väike-Saksa lahendusest saigi Saksamaa.

Mõiste "Suur-Saksamaa" jäi kasutusse nende seas, kes soovisid endiselt Austriat või vähemalt selle saksakeelseid osi Saksamaaga liita. See muutus poliitiliselt relevantseks pärast esimest maailmasõda ning uuesti aastatel 1938–1945. Kui Saksamaa oli külma sõja ajal jagatud, oli Ühend-Saksamaa mõiste *Gesamtdeutschland*.
Socket 775
**LGA 775** ehk **Socket T** on emaplaadil olev protsessoripesa, mis on mõeldud Inteli protsessoritele. LGA (*Land Grid Array*, 'pinnavõremaatriks') on protsessori kinnitustüüp.

Erinevalt oma eelkäijast Socket 478-st ja varasematest protsessoripesadest, millel olid pesas augud, on tal 775 nõela, mis puudutavad protsessori allküljel olevaid kontaktpindu. Nõelte tipud on tömbid ja kullatud, tagades parema elektrijuhtivuse ja võimaldades seeläbi kasutada kõrgemat töösagedust .

Intel võttis LGA 775 kasutusele sellepärast, et see võimaldas esisiini jõudlust tõsta kuni 1600 operatsioonini sekundis. LGA 775 toetab esisiini kiirusi 533, 800, 1066, 1333 ja 1600 operatsiooni sekundis.

Teine oluline muudatus seisnes selles, et enne olid nõelad keskprotsessori küljes, nüüd on nad emaplaadi küljes. Nõelte paindumise risk läks seega protsessorilt üle emaplaadile.

Protsessori mõõtmed on 3,73×3,73 cm.

Kõigil LGA 775 pesasse käivatel protsessoritel on ühesugused mehaanilise koormuse piirid, mida ei tohi arvutite koostamisel, teisaldamisel ega igapäevasel kasutamisel ületada. Nende koormuste ületamise korral protsessoripesa nõelad koolduvad või murduvad ja protsessor muutub kasutuks. Nõelad kannatavad välja dünaamilise koormuse kuni 756 N ja staatilise koormuse kuni 311 N. Need piirid on väiksemad kui protsessoril Socket 478, aga suuremad kui protsessoritel Socket 370, Socket 423 ja Socket A, mis olid väga haprad. LGA 775 protsessorid on piisavalt suured, nii et nõelad on murdumise eest paremini kaitstud.

Protsessoripesa paralleelnimes Socket T olev T-täht tuleneb projekti Tejas nimest. Selle projekti käigus sooviti välja töötada Pentium 4 järglaseks saavat protsessorit, kuid see projekt tühistati enne valmimist. Sellepärast seda nime tänapäeval kuigivõrd ei kasutata.

LGA 775 järglasteks said protsessoripesad LGA 1156 ehk Socket H ja LGA 1366 ehk Socket B.

Toetatud protsessorid
---------------------

* Intel Pentium 4 (2,60–3,80 GHz)
* Intel Pentium 4 Extreme Edition (3,20–3,73 GHz)
* Intel Celeron D (2,53–3,60 GHz)
* Intel Pentium D (2,66–3,60 GHz)
* Intel Pentium Dual-Core (1,40–2,80 GHz)
* Intel Core 2 Duo (1,60–3,33 GHz)
* Intel Core 2 Extreme (2,66–3,20 GHz)
* Intel Core 2 Quad (2,33–3,00 GHz)
* Intel Xeon (1,86–3,40 GHz)
* Intel Celeron (1,60–2,40 GHz)

Viited
------

1. ↑  "New P4 Socket Type LGA 775 (Socket T)". asisupport.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. detsember 2007. Vaadatud 14. märtsil 2007.
2. ↑
3. ↑
**Tallinna Piiritusevabriku administratiivhoone** on ajaloolise Tallinna Piiritusevabriku ansamblisse kuulunud administratiivhoone Tallinnas aadressil Mere puiestee 8.

Mere puiestee 8 Tallinna Piiritusevabriku administratiivhoone
Mere puiestee 8a
Hoone valmis 1888. aastal arhitekt Rudolf von Knüpfferi projekti järgi Tallinna Piiritusevabriku administratiivhooneks. See paekivist hoone on kujunenud aastatel 1888, 1902–1904 ja 1911 mitmes ehitusjärgus. Algselt kahekorruseliseks projekteeritud majast sai ümberehituse käigus kolmekorruseline hoone.

Hoone astmikfrontoonid on nüüdseks hävinud, kuna 1967. aastal ehitati hoone korruse võrra kõrgemaks. 1911. aastal valmis arhitekt Ernst Boustedti projekt vabriku administratiivhoonele kolmanda korruse pealeehitamiseks ja veidi hiljem ehitati administratiivhoonele mere poole juurde suur neljakorruseline tiib, Mere puiestee 8a.

Tallinna piiritusevabriku hoonete ehitamist alustati 1875. aasta novembris, lõplikult valmis piiritusevabriku tööstushoone 1876. aastal. 1882. aastal ehitati vabriku õuele mahukad kivist laod, 1883. aastal laiendati piirituse- ja vaadiladusid veelgi, 1884. aastal ehitati suurem aamissepatöökoda. 1886. aastal ehitati vabriku oma elektrijaam. 1888. aastal valmis Revaler Spiritfabriku paekivist administratiivhoone. 1889. aastal paigaldati uus aurukatel ning senise plekk-korstna asemele ehitati tänini säilinud võimas suur kivikorsten.

Viited
------

1. ↑  Piiritusevabriku administratiivhoone fassaadid, 1888. a. 1912. a. nr 8265, Kultuurimälestiste register
2. ↑  Piiritusevabriku väike telliskorsten nr 24244, Kultuurimälestiste register
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Kopli kirikust, vanalinnas Vene tänaval asuva kiriku kohta vaata artiklit Tallinna Nikolai kirik.* |

---

Tallinna Püha Piiskop Nikolause kirik Koplis 2019. aastal
Kirik 2017. aastal
**Tallinna Püha Piiskop Nikolause kirik** on õigeusu kirik, mis asub Tallinnas Kopli linnaosas Treiali tänav 6. 

Kirikuhoone valmis 1936. aastal arhitekt Aleksander Wladovsky (1876–1950) projekti järgi endise Vene-Balti laevatehase tuletõrjedepoo kohale, Tallinna Kopli Püha Piiskop Nikolause koguduse kirikuks, preester Dionissi Samoni ettevõtmisel. Algne kirikuhoone hävis täielikult 1934. aasta jõulude ajal kirikus puhkenud tulekahjus.

Kiriku pühitses 13. novembril 1936 Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksander.

Praegu kasutab kirikut Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku (MPEÕK) Tallinna Kopli Püha Nikolause kogudus. Varem Tallinna linnale kuulunud kiriku kinnistu anti vastavalt Tallinna linnavolikogu otsusele 27. novembril 2012 üle MPEÕK Tallinna Kopli Püha Nikolause koguduse omandisse.

Viited
------

1. ↑  tallinn.ee: Kopli Püha Nikolause kirik anti kogudusele tagasi, 28.11.2012

Välislingid
-----------

* Tallinna Püha Piiskop Nikolause kirik kultuurimälestiste riiklikus registris

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tallinna Püha Piiskop Nikolause kirik** |
August Johann Daugelli puugravüür Ma-rahwa Kalender 1847 
**Puugravüür** on graafikatehnika, mis kasutab erinevalt laudpuule tehtavast puulõikest ristpuuklotsi. 

Puugravüüri tehnikas uuristatakse spetsiaalse graveerimise nõela ehk uuritsa abil kujutis kõvemast puidust lõigatud puuklotsile süüga risti. Tihe ja tugev ristpuuklots võimaldab peenekoelisemat käsitlust, ühtlasi suurt tiraaži. Puugravüüri võttis 18. sajandi viimasel veerandil kasutusele inglane Thomas Bewick.[1]

Eestis kehtis termin „puulõige" ka puugravüüri kohta kuni Aleksander Tassa 1948. aastal ilmunud raamatuni „Puulõikekunstist. Materjale ja allikaid eesti puulõikest XIX sajandil", kuigi juba varem teadvustati eeskätt saksakeelse terminoloogia eeskujul (vastavalt *Holzschnitt* ja *Holzstich*), et õigem on neid käsitluselt ja kunstiliselt mõjult erinevaid tehnikaid tähistada eri nimetustega.[1]

Viited
------

1. 1 2  Mai Levin. Esimesest eesti kunstpildilõikajast originaalestambi taassünnini. Näituse "Eesti graafika ajalugu 1860-1944" saatetekst, Eesti Kunstimuuseum, 2015
**Samsuni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. Provints asub Musta mere ääres. Provintsi keskus on Samsun.

Haldusjaotus
------------

* Alaçami ringkond
* Asarcıki ringkond
* Atakumi ringkond
* Ayvacıki ringkond
* Bafra ringkond
* Caniki ringkond
* Çarşamba ringkond
* Havza ringkond
* İlkadımi ringkond
* Kavaki ringkond
* Ladiki ringkond
* Ondokuzmayıse ringkond
* Salıpazarı ringkond
* Tekkeköy ringkond
* Terme ringkond
* Vezirköprü ringkond
* Yakakenti ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Samsuni provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat