recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**SKYbrary** on portaal, mis koondab kokku erinevaid lennundusalaseid ohutusreegleid ja kogemusi ning võimaldab kasutajatel üksteistega suhelda, et omavahel teadmisi jagada. SKYbrary lõid 2008. aastal Eurocontrol, Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO) ja Lennundusohutuse Sihtasutus (FSF). Samuti võimaldab SKYbrary uurida ühest kohast erinevate regulatsioonide, teenuste, koolituste, lennukimudelite ning ka erinevate lennuõnnetuste ja nende põhjuste kohta. SKYbrarys olev info on avalik nii huvilistele kui ka asjatundjatele.

Eesmärk
-------

SKYbrary põhieesmärgiks on koondada kõik lennundusohutusega seotud teadmised, mis on kogutud erinevate organisatsioonidel või huvilistel. Selleks, et info oleks võimalikult ajakohane ja täpne, toetub andmebaas aktiivsete professionaalide ja huviliste toele, kes jagavad erinevaid teadmisi ning töövõtteid.

Koostöö
-------

Sarnaselt Vikipeediale põhineb SKYbrary kasutajate koostööl ning kõigil on võimalik artiklite loomisesse panustada. SKYbrary lehel on karm kontroll, et tagada info täpsus, kvaliteet ning asjakohasus.

Artikleid kontrollib perioodiliselt ning ka juhuslikult SKYbrary arendusmeeskond. Artikleid luua või muudatusi välja pakkuda ja teha on võimalik igaühel, kuid nende kasutusse võtmise luba on ainult SKYbrary toimetajatel ja sisuloojatel.

Funktsioonid
------------

SKYbrary lehel on mitmeid funktsioone. Huvilistel on võimalik uurida erinevate riskide ja lennundusega seotud ohtude ja probleemide kohta, inimese käitumisest tulenevate eripärade kohta ning leida infot erinevate õhusõidukite kohta. SKYbrarys on välja toodud erinevad ohutusalased väljaanded ja regulatsioonid. Lisaks pakub SKYbrary võimalust osaleda koolitustel ja kasutada erinevaid õppematerjale. On ka olemas foorumid kasutajatele, et arutleda erinevaid ideid või küsida ohutusalaseid küsimusi. SKYbraryst leiab teavet järgnevate teemade kohta:

• lennunduses olevad ohud

• inimkäitumine

• ohutuse edendus

• ihutuse regulatsioonid

• lennuõnnetused

• õhusõiduki tüübid

• lennujaamad

• ICAO liikmed ja territooriumid

• lennuoperaatorid

• lennunduskirjandus

• õpetused

• tööriistad

• koolitused

• väljaanded

• foorumid

Viited
------

1. 1 2  "SKYbrary". *www.eurocontrol.int* (inglise). Vaadatud 26. mail 2023.
2. 1 2  "About SKYbrary | SKYbrary Aviation Safety". *skybrary.aero*. Vaadatud 26. mail 2023.
3. ↑  "AeroSafety World July 2008" (PDF). *AeroSafety World July 2008*. **2008** (Juuli): 68. Juuli 2008. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. oktoober 2022. Vaadatud 26. mail 2023 – via Flight Safety Foundation.

Välislingid
-----------

*
**Stefanus** (kreeka keeles Στέφανος; kodanikunimega **Christakis Charalambides** Χριστάκης Χαραλαμπίδης; sündinud 29. aprillil 1940 Costermansville'is) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku eestseisja, kelle tiitel on Tallinna ja kogu Eesti metropoliit.

Elulugu
-------

Ta sündis Costermansville'is Belgia Kongos (Bukavu tänapäeva Kongo DV-s). Tema vanemad olid Küprose päritolu. Ta õppis ühe aasta Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis arstiteadust, kuid asus seejärel õppima Pariisi Püha Sergiuse Õigeusu Teoloogia Instituuti. Samal ajal õppis ta ka Sorbonne'is.

Teenistus vaimulikuna
---------------------

Ta pühitseti diakoniks aastal 1963 ja preestriks 17. novembril 1968. 25. märtsil 1987 pühitseti ta piiskopiks ja määrati Nice'i piiskopiistmele (tiitliga Nazianzi piiskop).[*viide?*] 9. märtsil 1999 valiti ta EAÕK eestseisjaks tiitliga Tallinna ja kogu Eesti metropoliit. Ta juhib alates 21. märtsist 2000 Tallinna peapiiskopkonda. Kuni jaanuarini 2009 täitis ta ka teiste piiskoppide kohuseid.

Tunnustus
---------

* 2003 Auleegioni ordeni ohvitser
* 2007 Valgetähe II klassi teenetemärk

14. septembril 2023 andis Eesti Post välja postmargiploki, mille ühel margil on kujutatud metropoliit Stefanust.

Viited
------

1. ↑  Toomas Schvak. Eesti õigeusu kiriku lugu 19. sajandist tänaseni. – Mitut usku Eesti IV. Valik usundiloolisi uurimusi: õigeusu eri. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015. Lk. 81.
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 5284
3. ↑

Välislingid
-----------

* Stefanuse elulugu
Salme Kesleri mälestussammas  eestvaatesSalme Kesleri mälestussammas (2023)
**Salme Kesleri mälestussammas** on mälestusmärk Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lehtmetsa külas Järva vallas Järva maakonnas.

See püstitati Vabadussõjas taganevate punaste poolt tapetud kooliõpetaja Salme Keslerile ja asub tema hukkumiskohas.

Sügisel 1932 alustati hukkumiskohale mälestussamba püstitamist, mis avati pidulikult 2. oktoobril 1932. Ümber mälestussamba istutati 1937. aastal elupuuhekk.

Nõukogude ajal püsis kivi oma paigas, ent 1950. aastatel peideti ülemine kirjadega osa lõhkumise kartuses. Kui 1980. aastate lõpul hakati sammast taastama, ei leitud peidetud kivi enam üles ning see taastati vanade fotode järgi. Sammas taasavati Salme Kesleri hukkumispäeval 5. jaanuaril 1991.

Mälestussammas ei ole kultuurimälestis, kuid asub kultuurimälestise nr 8503 kaitsevööndis.

Viited
------

1. ↑  Marika Rajamäe. "Kodulugu. Mõrvatud õpetajat meenutab mälestuskivi". Järva Teataja, 6. jaanuar 2007
2. ↑  Kultuurimälestis nr 9503 "Kultusekivi"

Kirjandus
---------

* Marika Rajamäe. "Kodulugu. Mõrvatud õpetajat meenutab mälestuskivi". Järva Teataja, 6. jaanuar 2007

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Kesleri mälestuskivi" (129:MAL:002)
* "Kooliõpetaja Salme Kesleri mälestussamba avamine". 2. oktoober 1932. Eesti Rahva Muuseumi fotokogu, ERM Fk 2813:140
* "Noore kooliõpetaja Salme Kesleri mälestussammas". 2. oktoober 1932. Eesti Rahva Muuseumi fotokogu, ERM Fk 2813:141
* "Noore kooliõpetaja Salme Kesleri taastatud mälestusmärk". Eestvaade. Foto: René Viljat, 31. juuli 1997. Eesti Rahva Muuseumi fotokogu, ERM Fk 2813:1042
* "Noore kooliõpetaja Salme Kesleri taastatud mälestusmärk". Tagantvaade. Foto: René Viljat, 31. juuli 1997. Eesti Rahva Muuseumi fotokogu, ERM Fk 2813:1043
**Leopold Reinhold Hermann von Schwanenberg** (ka **Leopold Witte von Schwanenberg**; 18. märts 1765 – 11. märts 1847 Põltsamaa) oli saksa päritolu Venemaa keisririigi sõjaväelane. Ta on maetud Põltsamaa saksa kalmistule.

Leopold von Schwanenbergi esiisa Heinrich Witte sai Rootsi aadlisuguvõsa staatuse 13. oktoobril 1652.

Eraelulist
----------

Oli korduvalt abielus. Esimene naine oli Dorothea geb. Schrader, kellele ta ostis 15. veebruaril 1794 Võnnu lähedal asunud Catarinenbergi (Meschak) mõisa. Müüs mõisa pärast naise surma 1819. aasta 2. juunil 3700 rubla eest

Hiljem abiellus Elisabeth Charlotte Eleonore von Kirchneriga (neiupõlvenimi Taube, olnud eelnevalt abielus veel Gustav Reinhold von Knorringiga (17.04.1781 - 19.10.1829), kellele ta ostis 15. septembril 1817 18000 rubla eest Kanepi kihelkonnas asunud Heisri rüürtlimõisa(Neu-Pigant). Elisabeth Charlottega sündis neil tütar Emilie Witte von Schwanenberg (07. oktoober 1814 - 05. oktoober 1853). 

Pärast Elisabeth Charlotte surma abiellus Caroline Helene Leopoldine von Rennenkampfiga (12.09.1815 - 22.08.1861).

Viited
------

1. ↑  Schlegel, Ernst Bernhard. Klingspor, Carl Arvid. *Den med sköldebref förlänade men ej å riddarhuser introducerade Svenska adelns ättar-taflor*. Stockholm: P. A. Norstedt & Söner, 1875, lk 3271
2. 1 2  Der Adel der russischen Ostseeprovinzen, Teil 1: Die Ritterschaft, Bd. 2: Edelleute (Hertell - Zoritsch); Nachträge und Berichtigungen, Nürnberg 1898, lk 430
3. ↑  Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil, Der lettische District. Albanus, Dresden 1885,lk 246
**Svitavy** (saksa keeles *Zwittau*) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas, Svitavy ringkonna halduskeskus. Svitavy asub Pardubicest ligikaudu 60 km kagus.

Svitavy asub merepinnast 435 meetri kõrgusel.

Svitavyt on esmamainitud 1256. aastal. Linn kuulus Olomouci piiskopile. 16. sajand oli linna õitseaeg, kaubandus ja käsitöö arenesid. Kolmekümneaastane sõda pidurdas mõneks ajaks linna arengut. 1781. aastal hävis tulekahjus suur osa linnast. 19. sajandil hakkas Svitavys arenema tekstiilitööstus.

Teise maailmasõja järel saadeti linna saksa rahvusest elanikkond, kes moodustas 90% rahvastikust, riigist välja.

Svitavy vanalinn on alates 1990. aasta novembrist ajalooline linnakaitseala.

Svitavy on saksa töösturi Oskar Schindleri (1908–1974) sünnilinn.

Viited
------

1. ↑  Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018.
2. ↑  Population in municipalities – 1 January 2023, vaadatud 25.05.2023.
3. ↑  Svitavy Místopisný průvodce po České Republice
4. ↑  Town Svitavy Městské muzeum a galerie ve Svitavách
5. ↑  Svitavy – the birthplace of Oskar Schindler Radio Prague International, 19. oktoober 2011
6. ↑  Svitavy Národní památkový ústav
7. ↑  Oskar Schindler Holocaust Encyclopedia
**Tsonaalsus** ehk **vööndilisus** on loodusnähtuste seaduspärane paiknemine tsoonidena ehk vöötmetena, vöönditena või vöödena.

Geograafias eristatakse laiustsonaalsust, kõrgustsonaalsust ja mikrotsonaalsust.

Kliimavöötmete kujunemine on laiustsonaalsuse näidis
**Laiustsonaalsus** ehk **laiusvööndilisus** ehk **horisontaalne tsonaalsus** on geosfääri peamisi seaduspärasusi, mis avaldub loodusvööndite korrapärase järgnevusena poolusest ekvaatori suunas maakera pinnal. Laiustsonaalsus on iseloomulik kliimavöötmete, taim- ja muldkate paiknemisele tasandikel. 

**Kõrgustsonaalsus** ehk **kõrgusvööndilisus** ehk **vertikaalne tsonaalsus** on maastikkude üksteisele järgnevus mäestikes. Seoses sellega, et õhutemperatuur sõltub absoluutkõrgusest ja sademete hulk sõltub nõlva asendist valitsevate tuulte suhtes (kas tuulepealne või tuulealune nõlv), muutuvad kliima-, muldkatte- ja taimkattevööndid seaduspäraselt jalamilt tipu suunas.

**Mikrotsonaalsus** ehk **vöölisus** on muldade ja taimekoosluste lintjas või rõngjas paiknemine ümber veekogu või pinnavormi ja on seotud mikrokliima muutustega.

Vaata ka
--------

* Atsonaalsus.
**Laurentz Numensi maja**, ka **Laurens Numensi maja**, oli 17. sajandi keskel ehitatud kolmekorruseline barokk-klassitsistlik elumaja Narva vanalinnas endisel Viru tänaval (Viru 13). See hävis märtsipommitamises 1944. aastal.

Ajaloost
--------

Maja oli üks esimesi uusaja hooneid Narvas, see ehitati 1650.–1652. aastal, kolmas korrus lisati 1667. aastal. Ehitise lasi püstitada Narva linnapea Laurentz Numens. Kunstiajaloolase Sten Karlingi arvates oli ehitusmeistriks Zacharias Hoffmann vanem. 1656.–1659. aastal asus hoones magistraat. 1935. aastal asutas Georg Saharov tühjalt seisnud majja hotelli Peterburg. Hoone sai oluliselt kannatada 1944. aasta märtsipommitamises, kuid portaal jäi terveks; varemed lammutati 1950. aastatel.

Kirjeldus
---------

Korrapäraste proportsioonidega kolmekorruseline fassaad oli kujunduselt lakooniline ja liigsete detailideta, selle peamine pilgupüüdja oli kõrge raidportaal, mis ulatus algul läbi kahe korruse katusesimsini. Autoriks peetakse Jakob Preussi. Portaal oli viie lõvimaskarooniga kaunistatud ümarkaarega, mida kummaltki küljelt piirasid kaks rustikapinnaga liseeni. Liseenidele toetus rõhtliist, mille väljal olid barokses dekooris vapid, kartušš, tekstiriba ja aastaarv 1650. Portaali viklites olid putofiguurid. Liseene ääristas lopsakas barokne pahkmikornament. Portaali kohal asetses kahele hermpilastrile või karüatiidile toetuv murdvoluutfrontooniga, tekstiribaga ja tipuobeliskiga supraport. Rikkaliku kujundusega raidportaal oli eeskujuks nii mõnegi hilisema portaali, näiteks Levin Numensi maja portaali loomisel.

Viited
------

1. ↑  Narwa ehituskunst 17. sajandil. - Waba Maa, nr. 36, 13. veebruar 1934
2. ↑  Narva. Eesti arhitektuur 3
3. ↑  S. Karling. Narva – mida enam ei ole. - Välis-Eesti : sõltumatu informatsiooni, kultuuriküsimuste ja majanduse ajaleht, 1. juuli 1980
4. ↑  K. Tasuja. Narva Suur tänav 22 ja 24 kruntide ehituslugu
5. ↑  Narva. Eesti arhitektuur 3
6. ↑  Hotell Peterburgi kinnisvaradeomanikuks Georg Saharov. - Uus Eesti Narva uudised, nr. 110, 19. mai 1939
7. ↑  Narva. Eesti arhitektuur 3.
8. ↑  Narva. Eesti arhitektuur 3
9. ↑  D. Šutov. Vana Narva. Ruutli tanava eksponeerimise eritingimused

Välislingid
-----------

* Narva. Viru tn 13, Laurentz v Numensi maja portaal (Jakob Preuss, 1650). Peterburi võõrastemaja. - Tartu Ülikooli kunstiajalooline fotokogu
**Narvskaja Gazeta** (vene keeles Нарвская Газета) on 1991. aastast (kui arvestada eelkäijaid, siis 1940. aastast) Narvas ilmuv venekeelne ajaleht. Narvskaja Gazeta on Narvas ilmuva eestikeelse ajalehe Narva Postiljon emaleht[*viide?*].

2003. aastast oli selle ajalehe omanik ärimees Miroslav Penkovski.

2016. aastast on Narvskaja Gazeta väljaandja OÜ Prospekt-Media.

2005. aastast on ajalehe peatoimetaja Sergei Stepanov.

Ajalugu
-------

Ajalehe eelkäijad olid aastatel 1940–1941 ilmunud Nõukogude Küla ja 1945–1990 ilmunud Narvski Rabotši.

26. juulil 1940 ilmus endise Narva ajalehe Narvski Listok (*Нарвский листок*) põhjal ajalehe **Nõukogude Küla** (*Советская деревня*) esimene number. Pärast Teist maailmasõda jätkas väljaanne nime **Narvski Rabotši** (*Нарвский рабочий*) nime all.

Viited
------

1. 1 2 3  Narvskaja Gazeta Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 10.03.2013)
2. 1 2  Jevgeni Kapov "Нарвская газета": показывать жизнь такой, какова она есть, Delfi, 27.07.2010
3. ↑  Газета "Виру Проспект" прекратила существование, ERR, 04.01.2021 (vaadatud 15.07.2021)

Välislingid
-----------

* Ajalehe veebiväljaanne (vaadatud 10.03.2013)
* Narva vanim ajaleht Narvskaja Gazeta vahetas omanikku, ERR, 29. oktoober 2016
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jõest; Eestis uppunud laeva kohta vaata artiklit Jenissei (laev, 1906)* |

---

Jenissei hüdrograaf
**Jenissei** (vene *Енисей*) on jõgi Venemaal Lääne- ja Ida-Siberi piiril, pikkus 3487 km, koos Väike-Jenisseiga 4102 km, valgla 2,58 miljonit km², vooluhulk 17,8 tuhat m³/s, suudmes 19,8 tuhat m³/s.

Jenissei algab kahe lähtejõena (Suur-Jenissei ehk Bii-Hem ja Väike-Jenissei ehk Ka-Hem) Tõvamaalt. Pärast nende ühinemist Tõva nõos murrab Jenissei kitsas kärestikulises, kohati kanjonilaadses orus läbi Lääne-Sajaanide ja laieneb Minussinski nõos kuni 850 meetrini. Seejärel Jenissei aheneb uuesti, murrab läbi Ida-Sajaanide ja laskub Lääne-Siberi madalikule. Krasnojarski lähistel on jõe parem kallas kõrge ja kaljune (Stolbõ looduskaitseala), kohati on kärestikke (Kazatšinski ja Ossinovo kärestik). Jõesängi laius küünib 20 kilomeetrini, sügavus 15 meetrini. Umbes 300 km enne Kara merre Jenissei lahte suubumist jõgi hargneb.

Peamised lisajõed: paremalt Tuba, Kan, Angara, Podkamennaja Tunguska, Alam-Tunguska ja Kureika, vasakult Abakani jõgi ja Turuhhan. Vasakpoolsed lisajõed on väiksemad.

Jenissei on Venemaa veerohkeim jõgi. Ta toitub peamiselt lumesulamisveest, suurvesi kestab 2–3 kuud. Jääkate püsib alamjooksul 7, ülemjooksul 5 kuud. Jäälagunemise ajal tekib jääummistusi, mis põhjustavad veepinna järske tõuse herpesest.

Jenisseil on Krasnojarski ja Sajaani-Šušenskoje hüdroelektrijaam ning veehoidla. Ta on laevatatav Krasnojarskist suudmeni. Suurimad sadamad on Minussinsk, Krasnojarsk, Jenisseisk, Igarka ja Dudinka.

Elustik
-------
Kyle Platzer, 2023
**Kyle Platzer** (sündinud 4. märtsil 1995 Waterloos, Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana Soome kõrgliigaklubis JYP.

Aastatel 2011–2014 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis London Knights ja 2014–2015 samasse liigasse kuuluvas Owen Sound Attackis. 2013. aastal tuli ta Knightsiga OHL-i meistriks.

2013. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i *draft* '​is 96. valikuna. 2015. aasta aprillis sõlmis ta Oilersiga kolmeaastase lepingu. Hooaja 2014–15 lõpus debüteeris ta American Hockey League'i (AHL) Oilersi tütarklubis Oklahoma City Barons. Aastatel 2015–2018 mängis ta AHL-i klubis Bakersfield Condors ja hooajal 2018/19 ECHL-i klubis Florida Everblades.

2019. aasta juulis sõlmis ta lepingu Soome kõrgliigaklubiga KooKoo. Seal mängis ta kaks hooaega ja kogus selle aja jooksul Soome kõrgliigas 70 resultatiivsuspunkti. 2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Tapparaga. Hooajal 2021–22 tuli ta Tapparaga Soome meistriks. Seejärel jätkas ta Soome kõrgliigas karjääri JYP-i meeskonnas, millega liitus 2022. aasta mais.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 29.4.2022)
2. ↑  "KYLE PLATZER VAHVISTAA KOOKOO-HYÖKKÄYSTÄ". KooKoo. 10.7.2019. Vaadatud 29.4.2022
3. ↑  "JOUKKUE ON JULKAISTU - TÄLTÄ NÄYTTÄÄ TAPPARA KAUDELLA 2021-22!". tappara.fi. 19.5.2021. Vaadatud 29.4.2022

Välislingid
-----------

* Kyle Platzer hockeydb.com lehel
**Christian Maggio** (sündinud 11. veebruaril 1982) on Itaalia jalgpallur. Ta mängib Itaalia esiliiga klubis Benevento Calcio paremkaitsja kohal.

Klubikarjäär
------------

### Vicenza

Maggio alustas oma profijalgpalluri karjääri Vicenzas. Ta tegi oma debüüdi Serie As hooajal 2000–2001. 2002. aastal omandas poole tema mängijaõigustest Parma.

### Fiorentina

2003. aastal liitus Maggio Fiorentinaga. Ta mängis klubis 56 mängu ja lõi kaks väravat.

### Sampdoria

Maggio liitus Sampdoriaga 2006. aastal. Tema läbimurdeaastaks kujunes hooaeg 2007–2008, kui ta lõi 28 mänguga 9 väravat. 2008. aastal müüdi ta Napolisse 8 miljoni euro eest.

### Napoli

Ta valiti 2011–2012 Serie A sümboolsesse koondisse.

Koondisekarjäär
---------------

Ta tegi oma koondisedebüüdi 19. novembril 2008 sõpruskohtumises Kreeka vastu, pääsedes mängi vahetusest 61. minutil. Ta sõitis koondisega ka 2010. aasta MM-ile, kus tegi kaasa ühe kohtumise.

2012. aasta EM-il osales Maggio kahes esimeses kohtumises Hispaania ja Horvaatia vastu ning tuli mängu vahetusest veerandfinaalis Inglismaa vastu.

Autasud
-------

* Coppa Italia võitja 2011–2012

| * v
* r
Itaalia koondis  –  UEFA Euro 2012 |
| --- |
| 

* 1 Buffon (c)
* 2 Maggio
* 3 Chiellini
* 4 Ogbonna
* 5 Motta
* 6 Balzaretti
* 7 Abate
* 8 Marchisio
* 9 Balotelli
* 10 Cassano
* 11 Di Natale
* 12 Sirigu
* 13 Giaccherini
* 14 De Sanctis
* 15 Barzagli
* 16 De Rossi
* 17 Borini
* 18 Montolivo
* 19 Bonucci
* 20 Giovinco
* 21 Pirlo
* 22 Diamanti
* 23 Nocerino
* Treener: Prandelli

 | Itaalia |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vaimulikust; muusiku kohta vaata artiklit Ants Tooming (muusik).* |

---

**Ants Tooming** (sündinud 9. juunil 1965 Tallinnas) on eesti luterlik vaimulik.

Tooming lõpetas 1984 Kaarepere Sovhoostehnikumi metsnikuna, 1992 Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise alal ja 2000 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Kuulub korporatsiooni Fraternitas Liviensis. 

Ta ordineeriti 29. augustil 2000 kirikuõpetajaks. 

Aastatel 2000–2010 oli ta Kolga-Jaani koguduse õpetaja. Alates 2010. aastast on Tooming Tartu Peetri koguduse õpetaja, 2015–2023 oli ta Tartu praost. 

2004–2005 ja 2008–2009 teenis Tooming abiõpetajana Toronto Peetri kogudust Kanadas. 2004. aastal oli ta Pilistvere koguduse hooldajaõpetaja ja 2006. aastal Põltsamaa koguduse hooldajaõpetaja. Avinurme koguduse hooldajaõpetaja on Tooming alates 2020. aastast. 

Tartumaa praostina on ta teeninud lühemat aega Palamuse, Tartu Maarja ja Laiuse kogudust. 

2022. aasta veebruaris pälvis Tooming Valgetähe V klassi teenetemärgi kui vaimulik ja kultuuriloo talletaja.

Isiklikku
---------

Tema isapoolne vanaisa Alfred Tooming oli EELK peapiiskop, emapoolne vanaisa Eevalt Turgan oli viiuldaja, tädi Maare Kümnik (1936–2015) oli bibliograaf. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Kalle Mesila** | **Tartu Peetri koguduse õpetaja**alates 2010. aastast | Järgnev**—** |
| Eelnev**Joel Luhamets** | **Tartu praost**alates 2015. aastast | Järgnev**—** |
Rēzaka mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa maad on tähistatud numbriga 38
**Rēzaka mõis** (saksa keeles *Rehsack*, läti keeles *Rēzakas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Lätis Alūksne piirkonna Alsviķi valda Rezaka külla.

Rēzaka mõisa hoonetekompleks (keldriga majandushoone, laut, elumajaks ümber ehitatud ait ja mõisavalitseja maja) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all. Mõisas tegutses aastani 2000 algharidust andev erakool.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/8 adramaad, sellele allus 332 mees- ja 356 naishinge.

Maareformi ajal aastal 1920 kuulus mõisale 1208 hektarit maad.

Karjamõisad
-----------

Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: *Alexandershof* ja *Zelmin*.

Viited
------

1. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
2. ↑  Lauki acīm redzami izmirst
3. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 280.
4. ↑  Latviešu konversācijas vārdnīcas I sējuma 318-320 slejas. Rīga: 1927.-1928

Aluliina kirik
Aluliina kihelkond

**Kirik**: Aluliina kirik  

**Mõisad**: Aluliina kirikumõis | Alsviķi mõis | Aluliina mõis | Ate mõis | Babecka mõis | Beja mõis | Dore mõis | Ērmaņi mõis | Jaunanna mõis | Kalnapededze mõis | Kolberģi mõis | Lāzberģi mõis | Mālupe mõis | Nēķene mõis | Rēzaka mõis | Šļukumsi mõis | Ziemeri mõis | Tūja mõis | Vecanna mõis | Vizikumsi mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; loogika mõiste kohta vaata artiklit Termin (loogika)* |

---

Objekt, mõiste, termin ja definitsioon
**Termin** (ladinakeelsest sõnast *terminus* 'piir, raja') ehk **oskussõna** on mingil erialal kasutatav rangelt defineeritud sõna või väljend (oskussõna). 

Selle tähendus võib tavakasutusest ka erineda. Näiteks raamatukogunduse termin "raamat" tähendab trükitud või käsitsi kirjutatud, kaante vahele köidetud iseseisvat väljaannet mahuga 49 ja enam lehekülge. Igapäevaelus puudub vajadus raamatut lehekülgede arvu järgi määratleda, täpsust vajavad bibliograafid.

Lisaks sellele definitsioonile annavad erinevad autorid palju erinevaid definitsioone (nendest põhjalikuma ülevaate annab T. Erelt, 2007).

Õpetust terminitest nimetatakse terminoloogiaks.

Termin vs mõiste
----------------

Käesolevas artiklis on oluline vahet teha **terminil** ja **mõistel**. Mõiste (kui kirjeldus) on laiema tähendusega kui termin. Mõisted peavad asuma omavahel süsteemis (näiteks ISO Juhendi 2382 terminoloogiaosa, mis on peegeldatud EKI terminoloogiabaasi). 

Kui üldmõisteks on "labidas", siis selgituseks on "riist maa käsitsi kaevamiseks". Üldmõiste alla mahuvad labidate liigid (omavahel seotud mõistekomplekti nimetatakse ontoloogiaks). Pole välistatud, et sama üldmõiste alla tuleb alammõistena lisada kühvel. Pole välistatud, et ühel ajahetkel käsitsi kaevamise riistad liidetakse masinkaeveriistadega, sellisel juhul satuvad ühise peamõiste alla nii "kühvel" kui ka "heitkoppekskavaator".

Termin tuleb tuletada juba olemasolevale mõistele. Probleem seisneb kvaliteetse terminitöö aegluses. Termini tuletamiseks ja uustermini stabiliseerumiseks võib kuluda kuid või aastaid. Uutes valdkondades (esemevõrk, intellektitehnika) tuleb uusi mõisteid peale nii kiiresti, et olemasolevad professionaalsed terminoloogid ei suuda selle vooga toime tulla. Erafirmad on olukorras, kus kaup on juba laos ja homme hakatakse seda müüma ning siis tuletab müügijuht vajalikud terminid ööl vastu müügipäeva. Ka teadustöödel on ranged tähtajad, mis ei võimalda ingliskeelsele mõistetele vastavaid termineid pikalt otsida.

Vaata ka
--------

* mõiste
* terminibaas
* terminoloogia
* oskuskeel

Viited
------

1. ↑  Siiri Lauk. Oskuskeelekorraldus: terminibaasid Eestis ja mujal maailmas. TLÜ referaat (vaadatud 5.09.2016)
2. ↑  Erelt, T. 2007. Terminiõpetus. Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 60–70

Lisalugemist
------------

* Peep Neimvalts, Mõistestik korda, terminivara otstarbekaks, Sirp, 10.03.2017
**Hašemiitide Iraagi Kuningriik** (araabia keeles المملكة العراقية الهاشمية‎, *al-Mamlakah al-ʿIrāqiyyah ʾal-Hāshimyyah*) oli Lähis-Idas aastatel 1932–1958 esksisteerinud riik.

Iraagi Kuningriik rajati 23. augustil 1921 pärast Osmanite riigi lüüasaamist esimese maailmasõja Mesopotaamia kampaanias. Kuigi aastal 1920 oli Suurbritannia saanud Iraagi aladele Rahvasteliidu mandaadi, otsustati pärast 1920. aasta Iraagi mässu mandaat tühistada ning rajada *de jure* iseseisev, kuid *de facto* Suurbritannia võimu all tegutsev kuningriik. Plaan vormistati 1922. aasta Inglise-Iraagi lepinguga.

Suurbritannia võim lõppes aastal 1932 1930. aasta Inglise-Iraagi lepingu alusel. Täielikult iseseisva Hašemiitide Iraagi Kuningriigi aeg oli kogu ulatuses ebastabiilne. Sunniitide võimulesaamine tõi kaasa assüürlaste, jeziitide ning šiiitide mässud, mis veriselt maha suruti. Aastal 1936 toimus riigis sõjaväeline riigipööre ning Bakr Sidqi määras peaministri kohusetäitjaks enda lähikondlase. Riigipöörete tõttu destabiliseerus riik 1941. aastani.

Teise maailmasõja ajal aastal 1941 kukutasid Kuldväljaku ohvitserid Rashid Ali al-Gaylani juhtimisel prints-regent 'Abd al-Ilahi valitsuse. Lühikest aega oli Iraagis võimul natsimeelne valitsus, mille liitlasväed mais 1941 Inglise-Iraagi sõjas kukutasid. Liitlased kasutasid Iraaki hiljem Vichy-Prantsusmaa kontrolli all olnud Süüria Mandaadi ründamiseks ning Iraani tungimise toetamiseks. Samal ajal juhtis Bagdadi keskvalitsuse vastast ülestõusu ka kurdide juht Mustafa Barzani. Kuna ülestõus ebaõnnestus, põgenes Barzani enda kaaslastega Nõukogude Liitu.

Aastal 1945, teise maailmasõja lõpus, liitus Iraak ÜRO-ga ning sai Araabia Liiga asutajaliikmeks. Jaanuaris 1948 puhkesid riigis ulatuslikud vägivaldsed meeleavaldused ehk Al-Wathbahi ülestõus: meelt avaldati Brittidega lepingu sõlmimise vastu ning kommunistide poolt. Protestid kestsid edasi kevadelgi, kuid lõppesid, kui mais kuulutati välja sõjaseisukord, kuna Iraak koos teiste Araabia Liiga riikidega astus sõtta Iisraeliga.

Veebruaris 1958 sõlmisid Jordaania kuningas Ḩusayn ja Iraagi kroonprints `Abd al-Ilāh Araabia Föderatsiooni liidu, mis oli vastukaaluks äsjasõlmitud Egiptuse-Süüria liidule. Araabia Föderatsioon ei kestnud kaua, kuna juba juulis kukutati Iraagi monarhia Abd al-Karim Qasimi juhtimisel.

Vaata ka
--------

* Iraagi kuningate loend
* Iraak
* Iraagi ajalugu
* San Remo konverents

Viited
------

1. ↑  Hunt, C. 2005

Välislingid
-----------

* Iraagi Kuningriigi põhiseadus
KaartAsukoht Maskoŭskaja liinil

  

**Piatroŭščyna metroojaam** (vene keeles Петровщина (*Petrovštšina metroojaam*), valgevene Пятроўшчына (transkribeerituna **Pjatrovštšõna metroojaam**)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Maskoŭski rajoonis Piatroŭščyna ja Paŭdniovy Zachadi linnaosa vahel.

Jaam avati 6. novembril 2012, metrooliiklus hakkas toimima järgmisel päeval. Kuni 2014. aastani oli tegemist selle metrooliini lõppjaamaga. Jaamas on invalift. Üks selle väljapääsudest avaneb Valgevene riikliku meditsiiniülikooli juures, väljapääsu lähistel asub ka üliõpilasküla – kuue ülikooli jaoks rajatud ühiselamute kompleks.

Tegemist on ühe Minski metroo enimkasutatud jaamaga. Aastal 2013 oli see kasutajate arvult neljas, seda kasutas päevas keskmiselt 49,6 tuhat inimest.

Jaama sisekujundus viitab loodusele ja tähepaistelisele talveööle. Selle tarbeks on jaama tumedasse lakke monteeritud 400 väikest LED-lampi.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Минский скульптор рассказал о том, как создавался образ станции «Малиновка»

Välislingid
-----------

 Piatroŭščyna metroojaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Metroojaam Maskoŭskaja liinil** | **Järgnev peatus** |
|  Michałova |  **Piatroŭščyna** | Malinaŭka  |
Austrian Airlinesi peakorter
**Wien-Umgebungi ringkond** oli ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Ringkond koosnes neljast mittekülgnevast rajoonist Viini välisserval: Klosterneuburg ja Gerasdorf bei Wien linnast põhja pool, Schwechat sellest kagus ja Purkersdorf Viini lääneküljel.

Viini rahvusvaheline lennujaam, Austrian Airlinesi peakorter ja Niki peakorter asusid ringkonnas Schwechati linnas.

Ringkond eksisteeris aastatel 1954-2016. 2017. aastal läksid vallad külgnevate ringkondade koosseisu.

Vallad
------

* Ebergassing
* Fischamend
* Gablitz
* Gerasdorf bei Wien
* Gramatneusiedl
* Himberg
* Klein-Neusiedl
* Klosterneuburg
* Lanzendorf
* Leopoldsdorf
* Maria Lanzendorf
* Mauerbach
* Moosbrunn
* Pressbaum
* Purkersdorf
* Rauchenwarth
* Schwadorf
* Schwechat
* Tullnerbach
* Wolfsgraben
* Zwölfaxing

Kaotamine
---------

Wien-Umgebungi ringkond kaotati 2017. aastal; 13 valda kagus läksid **Bruck an der Leitha ringkonda**, nimelt Ebergassing, Fischamend, Gramatneusiedl, Himberg, Klein-Neusiedl, Lanzendorf, Leopoldsdorf, Maria Lanzendorf, Moosbrunn, Rauchenwarth, Schwadorf, Schwechat ja Zwölfaxing. 6 valda läänes läksid **Sankt Pölteni maaringkonda**, nimelt Gablitz, Mauerbach, Pressbaum, Purkersdorf, Tullnerbach ja Wolfsgraben. Klosterneuburg loodes läks **Tullni ringkonda** ja Gerasdorf bei Wien kirdes läks **Korneuburgi ringkonda**.

Olukord 2017. aastalOlukord 2017. aastal
Astuuria, Hispaania ja Euroopa Liidu lipp lehvimas Astuuria presidendi hoone ees
Lipu variant, millel rist on keskel. Seda kasutatakse hoone sees.
**Astuuria lipp** on Hispaania autonoomse piirkonna Astuuria lipp. 

Astuuria autonoomiastatuut (3.1) ütleb: "Astuuria Vürstiriigi lipp on traditsiooniline nelinurkne lipp kollase Võiduristiga sinisel põhjal." Lipul on sinine (Pantone 109) põhi. Keskmest masti pool on kollane (kuldne; Pantone 829) rist, mille põikiharude all on tähed alfa ja oomega (alfa ja oomega, algus ja ots). Alfa on suurtäht, oomega on väiketäht. Oomega on kujutatud väiketähena, järgides kõige vanemaid maale (näiteks Oviedo kirikus San Julián de los Prados). Proportsioonid on 2:3. 

Sinine on neitsi Maarja värv. Võidurist on vana Astuuria sümbol.

Eriti pidulikel puhkudel kasutatakse siidlippu kullast ja vääriskividega võiduristiga. Tavalistel puhkudel kasutatakse tugevast peenvillast või sünteetilisest riidest lippu, millele võidurist on trükitud või peale pandud. Lipuversioonil, mida kasutatakse siseruumides, on rist keskel.

Astuuria kuninga Ramiro I kuninglik lipp
Lipp pärineb Hispaania iseseisvussõja ajast, mil Astuuria Vürstiriigi Üldkogu kuulutas välja suveräänsuse ja lõi sõjaväe sissetungijate vastu. 

Lipu kohta käiv seadus 4/1990 võeti vastu 19. detsembril 1990.

Vaata ka
--------

* Asturina

Välislingid
-----------

* Ley 4/1990, de 19 de diciembre, de la Bandera del Principado de Asturias (*hispaania keeles*)
* Astuuria lipust
* Astuuria ajaloolised lipud (*hispaania keeles*)
* Astuuria lipu ajalugu ja faktid
**Kamieniec** (transkribeerituna **Kamenets**) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Kamienieci rajooni halduskeskus. Poola keeles *Kamieniec*. Linn asub Lasnaja jõe kaldal.

Haridust annavad kaks keskkooli, gümnaasium ja muusikakool. Kamieniecis on ka 2 kultuurimaja ja 2 raamatukogu, klubi ja kino. Linnas on toiduainetetööstus.

Vaatamisväärsusteks on vanalinn, katoliku kirik (1925), aastal 1914 ehitatud õigeusu kirik, sünagoog ja gümnaasiumihoone aastast 1931. Suurimaks vaatamisväärsuseks on keskaegne romaani stiilis kindlusetorn (1271-1288), kus asub muuseum.

Ajalugu
-------

Kamienieci mainitakse esimest korda aastal 1276. Aastal 1289 põletasid Drahičyni väed kindluse juures olnud asula maha. Aastast 1366 kuulusid asula ja kindlus Leedu suurvürstiriiki, olles suurvürstide valduseks. Kindlust ründasid korduvalt (1375, 1378 ja 1379) ristisõdijad.

Leedu suurvürst Aleksander andis asulale aastal 1503 linnaõigused. Administratiivse reformi järel kuulus linn Bresti vojevoodkonda ja Bresti maakonda. Aastal 1673 ehitati linna klooster. 

Aastal 1795 läks asula kolmandal Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu. Kamieniec hakkas kuuluma Hrodna kubermangu. Aastast 1921 oli asula Poola koosseisus. 1939. aastal liideti linn Valgevene NSV-ga, aastast 1940 oli see alev. Kamieniecist sai taas linn aastal 1983.

Pilte
-----

* VanalinnVanalinn
* KamieniecKamieniec
* Kamienieci tornKamienieci torn
* Katoliku kirikKatoliku kirik
* Õigeusu kirikÕigeusu kirik
* Kamienieci gümnaasiumKamienieci gümnaasium

Välislingid
-----------

 Kamieniec – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Kamienieci torni ajalugu
* Kamieniec
* Vanad fotod Kamieniecist
* Kamieniecist ja sealsest tornist (*inglise keeles*)
* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Kamieniecist ja sealsest tornist (*vene keeles*)
Raamatuploki kolm lõikepinda: Oberschnitt - ülalõige, Vorderschnitt - eeslõige, Unterschnitt - all-lõige, Buchrücken - raamatuselg
Lahtilõikamata lehekülgedega raamatuplokk
**Lõige** on raamatukujunduses raamatuploki lahtilõigatud üla-, all- või eesserv külgedes, millest raamatut on võimalik avada. Sellele vastavalt on nende lõikepindade nimetus **ülalõige**, **all-lõige** ja **eeslõige**.

Lõikepinnad võivad kujundatud lõikekaunistusega, millel on lisaks esteetilisele ka raamatut kaitsev funktsioon. Eeslõikesse võib lõigata sõrmeregistri.

Lõike valmimine
---------------

Raamatu trükkimise ajal jookseb paber trükimasinasse rullilt või poognatena. Käsitsi tehtud paberi puhul sõltub paberi suurus nõrgraami suurusest. Vastavalt paberipoogna suurusele paigutatakse küljenduses raamatu formaadist ja trükipoogna skeemist lähtudes kokku 8, 12, 16 või 32 lehekülge ja valmis trükitud poogen murtakse mitmekordselt kokku õigesse formaati. Toorikud pannakse õiges järjekorras üksteise peale ja köidetakse vasakust servast. Lehitsetava raamatu saamiseks lõigatakse leheservad pärast kokku köitmist kolmest küljest - üla-, ees- ja allküljest - lahti, nii et tekivad kokkuköidetud vihikud.

Viited
------

1. ↑  Raamatukogusõnastik
2. ↑  Raamatukogusõnastik
3. ↑  Raamatukogusõnastik
4. ↑  Sisuformaadid. - Pakett
**"Garfield"** on Jim Davise loodud USA koomiks, mida hakati välja andma 1978. aastal. 

See räägib kass Garfieldist, tema omanikust Johnist ja Johni koerast Odiest. 2002. aasta seisuga ilmus see koomiks umbes 2570 ajalehes ja ajakirjas ning "Garfield" hoidis sellega Guinnessi rekordit kui kõige laiemalt avaldatud koomiksiriba.

Kuigi seda on väljaannetes harva mainitud, siis vastavalt televisiooni erisaatele "Palju õnne, Garfield!" toimub koomiksi tegevustik Jim Davise kodulinnas Muncies USA Indiana osariigis. Koomiksi läbivateks teemadeks on Garfieldi laiskus, tema söömiskirg, kohv ning põlgus esmaspäevade ja dieetide vastu. Koomiks keskendub enamasti Garfieldi, Johni (tema omaniku) ja Odie (Johni koera) omavahelistele suhetele, kuid väljaandes esineb ka väiksemaid korduvaid tegelasi. Algselt loodi Garfield kavatsusega, et sellest saaks hea, lihtsasti müüdav tegelaskuju.

Koomiksi nimitegelane on laialt levinud ka kaubanduses. Garfieldi-teemaliste kaupade aastane läbimüük on 750 miljonit kuni 1 miljard dollarit. Lisaks temateemalistele kaupadele ja reklaamidele on koomiksitegelane esinenud ka multifilmides, kahes animeeritud sarjas ning kahes täispikas animeeritud filmis, lisaks kolmel DVD-l.

On arvatud, et osa koomiksi popkultuurilisest edust tuleneb ka tundlike sotsiaalpoliitiliste teemade vältimisest. See on koomiksi algusest peale olnud Davidi kindel põhimõte, mida kommenteerides on ta tunnistanud sedagi, et tema teadmised poliitika vallas pole kiita.

Viited
------

1. ↑  "Garfield Named World's Most Syndicated Comic Strip."[*alaline kõdulink*]. Business Wire, 22. jaanuar 2002
2. ↑  Chris Suellentrop. "Garfield. Why we hate the Mouse but not the cartoon copycat". *Slate*, 11. juuni 2004
3. ↑  Beth Johnson. "'Garfield' 20 years later". *Entertainment Weekly*, 19. juuni 1998

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Kiraŭsk** (transkribeerituna **Kiravsk**) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Kiraŭski rajooni halduskeskus. Kiraŭsk asub Mahiloŭ linnast 89 kilomeetri kaugusel, merepinnast 136 meetri kõrgusel.

Haridust annavad kaks keskkooli, spordikool ja kunstikool. Linnas on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Kiraŭskis töödeldakse lina, seal valmistatakse juurviljakonserve ja pressitakse õli. Linnas toodetakse ka ehitusmaterjale.

Ajalugu
-------

Linna kohal asunud Kačeryčy küla on esimest korda mainitud XVI sajandil. XIX sajandil rajati sinna karjamõis.

Aastal 1939 rajati Kačeryčy kohale Kiraŭski alevik, ühtlasi sai sellest Kiraŭski rajooni halduskeskus (varem oli see asunud Startsy külas). Aastal 1959 sai asulast alev, aga 4. juunil 2001 sai alevist linn.

Välislingid
-----------

* Linn Valgevene fotoentsüklopeedias
* Fotod linnast

1. ↑  Численность населения на 1 января 2023 г. и среднегодовая численность населения за 2022 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов,
**Hans Georg Viktor von Mackensen** (26. jaanuar 1883 Berliin – 28. september 1947 Konstanz) oli Saksamaa diplomaat, riigisekretär (*Staatssekretär*), suursaadik ja SS-Gruppenführer.

Elu
---

Ta kuulus tuntud sõjaväelaste perekonda. Ta isa oli kindralfeldmarssal August von Mackensen ja vend kindral Eberhard von Mackensen.

Väiksena viibis ta tihti koos Saksa keisri Wilhelm II poja prints August Wilhelmiga, kellega koos läks 1902 1. jalakaardiväerügemendi ohvitseriks ja õppima. Väljaõpe kestis 1907 aastani. Paralleelselt õppis ta ka ülikoolis õigusteadust.

Esimeses maailmasõjas oli ta prints August Wilhelmi adjutant ja ülendati seal hauptmanniks. Pärast sõda töötas ta Preisimaa kohtuministeeriumis ja 1919 maist Saksamaa välisministeeriumis. Septembrist 1923 oli ta II klassi saatkonnanõunik Saksa Rooma saatkonnas ja augustist 1926 kuni aprillini 1929 Brüsselis.

10 augustil 1926 abiellus ta Leinfelderhofis Vahingeni lähedal välisminister Konstantin Freiherr von Neurath'i tütre Winifred Christine Helene Freifrau von Neurath'iga.

Juulis 1931 sai temast saatkonnanõunik Madridis. Mais 1933 astus ta NSDAP-sse. Alates 1933. aasta detsembrist töötas I klassi saadikuna Budapestis.

Alates detsembrist 1933 kuni 15. aprillini 1937 töötas ta saadikuna Budapestis, 4. veebruaril 1938 sai suursaadikuks Roomas. 

30. jaanuaril 1942 sai ta SS-Gruppenführeri auastme.

Autasud
-------

* 1939 SS-Ehrenring

Kirjandus
---------

* Ernst Klee: *Das Personenlexikon zum Dritten Reich. Wer war was vor und nach 1945?* S. Fischer, Frankfurt am Main 2003, ISBN 3-596-16048-0.
* Maria Keipert (Red.): *Biographisches Handbuch des deutschen Auswärtigen Dienstes 1871–1945.* Herausgegeben vom Auswärtigen Amt, Historischer Dienst. Band 3: Gerhard Keiper, Martin Kröger: *L–R.* Schöningh, Paderborn u. a. 2008, ISBN 978-3-506-71842-6.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib baskide asuala osadest; ajalooliseks alaks võidakse nimetada ka ajaloolist piirkonda ja ajaloolist asuala* |

---

**Ajaloolisteks aladeks** nimetatakse baskide asuala ajaloolisi osi. Baski autonoomses piirkonnas on ajaloolistel aladel õiguslik staatus.

Baski autonoomse piirkonna ajaloolised alad
-------------------------------------------

Hispaania Baski autonoomne piirkond koosneb kolmest **ajaloolisest alast** (baski keeles *lurralde historiko*, hispaania keeles *territorio histórico*), mille piirid langevad kokku provintside praeguste piiridega. Need on Araba, Gipuzkoa ja Biskaia.

See on sätestatud Baskimaa Autonoomia Statuudiga: "Baskimaa autonoomse piirkonna territoorium jääb koosnema ajaloolistest aladest, mis langevad kokku Araba, Gipuzkoa ja Biskaia provintsidega nende praegustes piirides..." (artikkel 2.2). 

Ajaloolisi alasid valitsevad *fuero*-nõukogud (*Foru Aldundia*, *Diputación Foral*), mille pädevusse kuuluvad peale provintsinõukogude tavaliste pädevuste ka *fuero*-võimule (*régimen foral*) omased pädevused (näiteks maksukogumise alal), ja üldkogud (*Junta General*), mis kinnitavad heaks *fuero*-nõukogude normid. Iga *Junta General* koosneb 51 liikmest, kes valitakse igal ajaloolisel alal üldise hääletusega. 

Ajalooliste alade staatust reguleerivad Hispaania põhiseaduse esimene parandus ja seadus 27/1983 25. novembrist suhetest autonoomse piirkonna üldasutuste ja selle ajalooliste alade *fuero*-organite suhetest (ajalooliste alade seadus). Põhiseaduse esimene lisasäte (*disposición adicional*) ütleb: "Põhiseadus kaitseb *fuero*-alade (*territorios forales*) ajaloolisi õigusi. Nimetatud võimu üldine teostamine viiakse ellu (*se llevará a cabo*) vajadust mööda (*en su caso*) Põhiseaduse ja Autonoomiastatuutide raames."

Baskimaa (*Euskal Herria*) ajaloolised alad
-------------------------------------------

Euskal Herria seitse ajaloolist ala baskikeelsete nimedega. Kollasega on märgitud Prantsusmaale kuuluvad alad, lillaga Baskimaa autonoomne piirkond ja rohelisega Navarra autonoomne piirkond.
Baskimaa (*Euskal Herria*) seitse **ajaloolist ala** on Alam-Navarra, Araba, Biskaia, Gipuzkoa, Lapurdi (Labourd), Zuberoa (Soule) ja Ülem-Navarra (Navarra).

Ajaloolised alad tekkisid keskajal koos *fuero*-süsteemiga. Ainult praegune Alam- ja Ülem-Navarra moodustasid ühtse territooriumi kuni 1530. aastani, mil Alam-Navarra läks Navarra kuninga (alates 1589. aastast Prantsusmaa kuninga) võimu alla, Ülem-Navarra aga jäi Kastiilia asekuningriigiks. 

Praegu on Hispaania koosseisus olevad ajaloolised alad ühtlasi provintsid. Araba, Gipuzkoa ja Biskaia on Baski autonoomse piirkonna provintsid, Navarra on ühe provintsiga autonoomne piirkond. 

Prantsusmaa koosseisus olevate baski alade (Põhja-Baskimaa, *Iparralde*) ajaloolised alad koos *fuero* ja institutsioonidega kaotati Prantsuse revolutsiooni käigus 1789 ja 1790. Riik jaotati 1790 departemangudeks ning need alad läksid koos Oksitaania Béarniga Basses-Pyrénées' departemangu koosseisu. Aastast 1971 on selle departemangu nimi Pyrénées-Atlantiques.

Välislingid
-----------

* Ajalooliste alade seadus (*hispaania keeles*)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Prantsusmaa linnast; ajakirja kohta vaata Deutsch in Estland* |

---

**Die** [di:] on linn Prantsusmaal Drôme'i departemangus. See on samanimelise ringkonna ja Diois' kantoni keskuseks.

Tema territoorium kuulub Vercorsi regionaalsesse loodusparki. Valdade liitu Pays diois kuulub neli kantonit ja 52 valda.

Linn asub Drôme'i jõe kallastel. Linnas asub 11. sajandist pärit Notre-Dame'i katedraal. See on riiklik muinsuskaitse objekt.

Linnas asub ka raudteejaam. Raudtee ühendab linna regulaarsete liinidega Livroni, Aspres-sur-Buëchi, Valence'i, Pariisi ja Briançoniga.

Linna territoorium asub 367–1841 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linnapea on Gilbert Tremolet.

Seos Eestiga
------------

Dies 19.–28. septembrini 2015 peetud festivalil "Ida-Lääs" (*est – ouest*) oli aukülaline Eesti.

Die plaan ja linna ümbritsevad vallad

Sõpruslinnad
------------

* Suurbritannia Wirksworth, Suurbritannia
* Itaalia Varallo Sesia, Itaalia
* Saksamaa Frankenau, Saksamaa
* Ungari Kiskunfélegyháza, Ungari
* Senegal Dhouge, Senegal

* RaudteejaamRaudteejaam
* KatedraalKatedraal
*

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020
2. ↑  Eesti kultuuritegelased Dies.

Välislingid
-----------

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna ajaloo- ja arheoloogiamuuseumi koduleht (*prantsuse keeles*)
* Linna turismiinfo (*inglise keeles*)
**Ivan Ivanovitš Tjutrin** (*Ива́н Ива́нович Тю́трин*, sündis 29. mail 1981 Tomskis) on Venemaa opositsioonipoliitik ja ühiskonnategelane. Vaba Venemaa Foorumi kaasasutaja, opositsioonilise Venemaa tegevuskomitee kaasasutaja. Varem oli ta Ühinenud Demokraatliku Liikumise "*Solidaarsus*" tegevdirektor.

Biograafia
----------

2003 lõpetas Tomski Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna. 2003-2006 Tomski 8. keskkooli ajaloo- ja ühiskonnateaduste õpetaja. Aastast 2007 Tomski ülikooli rahvusvaheliste suhete ajaloo õppejõud. 2005. aasta juunis juhtis Garri Kasparovi loodud Ühinenud Kodanikerinde Tomski piirkondlikku haru. 2008–2013 Ühinenud Demokraatliku Liikumise "*Solidaarsus*" föderaalse poliitilise nõukogu liige, 2010–2012 tegevdirektor.

2011-2012 osales Venemaa opositsiooni massimeeleavalduste korraldamises. Tänu oma pikaajalisele avalikule positsioonile Putini režiimi vastu oli ta sunnitud 2012. aastal riigist lahkuma.

2016. aasta märtsis asutas ta koos Garri Kasparoviga Vilniuses Vaba Venemaa Foorumi, Venemaa opositsiooni suurima platvormi ja on de facto selle liider. 2022. aastal sai temast Venemaa Tegevuskomitee (välis-venelaste poliitiline liikumine, kes seisavad vastu Putini vallandatud sõjale ja Putini režiimile ning seisavad kõigi Venemaa sõja- ja diktatuurivastaste jõudude ühendamise eest) asutajaliige.

16. detsembril 2022 lisas Venemaa justiitsministeerium ta "välisagentide" nimekirja.

Viited
------

1. ↑
See artikkel See artikkel räägib arvutiteadlasest ja omavalitsustegelasest.  Luuletaja kohta vaata artiklit Kalju Lepik.  

---

**Kalju Leppik** (29. november 1931 – 29. juuni 2017) oli Eesti arvutiteadlane ja omavalitsustegelane. 

Ta lõpetas 1954. aastal kiitusega Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide erialal.

Töötas aastatel 1960–1992 Eesti NSV TA Küberneetika Instituudis, kus oli 1966. aastast operatsionaalanalüüsi sektori juhataja, 1969. aastast programmeerimisbüroo juhataja ja 1976. aastast Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo EKTA direktor.

Aastatel 1992–1995 oli ta Tallinna abilinnapea, kureerides kultuuri, spordi ja tervishoiu valdkondi. Aastatel 1995–1996 oli ta Nõmme linnaosa vanem. 1993. aastal valiti ta valimisliidu Tallinna Raeklubi ja 1996. aastal valimisliidu Tallinn nimekirjas Tallinna linnavolikogu liikmeks. Ta on kuulunud ka Nõmme Linnaosa Halduskogusse.

Teoseid
-------

* "Automaatjuhtimise põhiküsimused". Valgus. Tallinn 1965.

Tunnustus
---------

* 1984 Eesti NSV teeneline insener
* 1991 Eesti Teaduste Akadeemia medal

Viited
------

1. ↑  TTÜ lõpetajad 1918–2006
2. ↑  "Teadusmõte Küberneetika Instituudis. Tallinn, 2010" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 16. veebruaril 2016.
3. ↑  Marika Milve. Abilinnapeaks kinnitati Ants Leemets. Eesti Päevaleht, 13. detsember 1996
4. ↑  Vabariigi Valimiskomisjon. Valimiste arhiiv

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ago Naarits** | **Nõmme linnaosa vanem**Alates 1995 – 1996 | Järgnev**Värner Lootsmann** |


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Nõmme***  |
**Vandeadvokaadi abi** on Eesti Advokatuuri piiratud õiguspädevusega liige. Vandeadvokaadi abi võib õigusteenust osutada üksnes vandeadvokaadist patrooni juhtimisel ja juhendamisel. Patrooni määrab advokatuuri juhatus. Vandeadvokaadi abi ei ole pädev esindama või kaitsma klienti Riigikohtus ega tegutsema pankrotihaldurina. Lepitaja ja vahekohtunikuna võib vandeadvokaadi abi tegutseda advokatuuri juhatuse loal. Vandeadvokaadi abi kohta kasutatakse sageli vandeadvokaatide ja vandeadvokaadi abide ühist kutsenimetust "advokaat".

Advokatuuri üldkogul ei ole vandeadvokaadi abil hääleõigust ja teda ei saa valida advokatuuri organitesse. Vandeadvokaadi abi ei või olla advokaadibüroo omanik.

Vandeadvokaadi abina võib advokatuuri liikmeks võtta muudele tingimustele vastava isiku, kes on sooritanud vandeadvokaadi abi eksami. Seisuga 2018. aasta lõpu seisuga oli Eesti Advokatuuri liikmete seas vandeadvokaadi abisid 350 (33,6% liikmete koguarvust).

Ajalugu
-------

1919–1938 nimetati vandeadvokaadi abisid "vannutatud advokaadi abideks". Advokatuuri algaastatel kasvas vannutatud advokaatide abide arv kiiresti ja tihenev konkurents tekitas advokaatide seas pingeid. Räägiti advokaatide üleproduktsioonist ja ebaõnnestunult taotleti *numerus clausus*-e sisseseadmist. 1928. aastal piirati vannutatud advokaadi abide arvu ühe patrooni juures kahega ja 1933. aastal ühega. Piirangud pidurdasid advokatuuri paisumist. Kui 1. jaanuaril 1920 oli advokatuuris 15 abi ja kõrghetkel 1934. aastal 287 abi, siis 1938. aastaks oli abide arv langenud 143-le. 1938. aasta advokatuuri seadusega (RT 1938, 36, 322) jagati vandeadvokaadi abid nooremateks abideks (need, kes polnud veel eksamit sooritanud) ja vanemateks abideks (eksami sooritanud abid). 1. jaanuariks 1940 oli advokatuuris 104 abi, kellest 51 olid vanemad ja 53 nooremad abid.

Eesti Advokatuuri taastamisest 1992. aastal kuni 2018. aastani olid advokatuuri liikmeteks ka vandeadvokaadi vanemabid.

Viited
------

1. ↑  Advokatuuriseaduse § 22 lg 2, § 39 ja § 42
2. ↑  Advokatuuriseaduse § 7 lg 1, § 9 p 2, § 10 lg 2, § 11 lg 2
3. ↑  Advokatuuriseaduse § 49 lg 2, § 50 lg 1 ja § 51 lg 1
4. ↑  Advokatuuriseaduse § 24 lg 1
5. ↑  "Eesti Advokatuuri aastaraamat 2018" (PDF). Lk 13. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2020.
6. ↑  Lauri Vahtre (2005). *Eesti Advokatuuri ajalugu 1919–1994*. Tallinn. Lk 34–41.
7. ↑  1938. aasta advokatuuri seaduse § 112
8. ↑  Lauri Vahtre (2005). *Eesti Advokatuuri ajalugu 1919–1994*. Tallinn. Lk 35.