| Elektromagnetism |
| --- |
|  |
| Elekter - Magnetism |
| 
Elektrostaatika

* Elektrilaeng
* Staatiline elekter
* Coulomb'i seadus
* Elektrivälja tugevus
* Elektriline induktsioon
* Gaussi seadus elektrivälja jaoks
* Elektrivälja potentsiaal
* Elektrostaatiline induktsioon
* Elektriline dipoolmoment
* Dielektriline polarisatsioon
* Dielektrik

 |
| 
Magnetostaatika

* Ampère'i seadus
* Elektrivool
* Magnetiline induktsioon
* Magneetumus
* Magneetikud
* Magnetvoog
* Biot'-Savarti seadus
* Magnetiline dipoolmoment
* Gaussi seadus magnetvälja jaoks

 |
| 
Elektrodünaamika

* Lorentzi jõud
* Elektromotoorjõud
* Elektromagnetiline induktsioon
* Faraday seadus
* Lenzi reegel
* Nihkevool
* Maxwelli võrrandid
* Elektromagnetväli
* Elektromagnetiline kiirgus
* Liénardi-Wiecherti potentsiaal
* Maxwelli tensor
* Poyntingi vector
* Pöörisvool

 |
| 
Vooluahelad

* Elektrivool
* Pinge
* Elektromotoorjõud
* Ohmi seadus
* Kirchhoffi seadused
* Alalisvool
* Vahelduvvool
* Elektritakistus
* Elektrijuhtivus
* Mahtuvus
* Induktiivsus
* Memristiivsus
* Näivtakistus
* Resonaator
* Lainejuht

 |
| 
Kovariantne formuleering

* Elektromagnetvälja tensor
* Elektromagnetvälja energia-impulsi tensor
* Neli-vool
* Elektromagnetvälja neli-potentsiaal

 |
| 
Teadlased

* Ampère
* Coulomb
* Faraday
* Gauss
* Heaviside
* Henry
* Hertz
* Lorentz
* Maxwell
* Tesla
* Volta
* Weber
* Ørsted

 |
| * v
* r
 |

Iga punkti pinnal võib seostada suunaga, mis on pinnaga risti ja mida nimetatakse pinna normaaliks. Normaalisuunaline magnetvoog selliste punktide ümbruses – üliväikestel pinnaelementidel − moodustab osa magnetvoost
Magnetvoog läbi ringikujulise pinna (magnetvälja on kujutatud pinda läbivate jõujoontega)
**Magnetvoog** (tähis *Φ*) on füüsikaline suurus, mis väljendab mingit pinda läbiva magnetvälja määra. 

Magnetvoog on skalaarne suurus, mille mõõtühik SI-süsteemis on veeber (Wb). Vastav ühik CGS-süsteemis on maksvell (Mx): 1 Mx = 10−8 Wb.

Arvutus
-------

Magnetvoog *Φ* läbi pinna on võrdeline magnetilise induktsiooniga *B* (magnetvälja tihedusega) ja läbitava pinna suurusega *A*:

*Φ* = *B* × *A*,
kusjuures pind on magnetväljaga risti (nagu vasakpoolsel joonisel).

Juhul kui magnetvälja jõujoonte nurk *β* pinna suhtes erineb 90 kraadist, siis pinda läbiv magnetvoog väheneb seda enam, mida väiksem on langemisnurk:

*Φ* = *B* × *A* × cos *β*.
Üldjuhul, kui on tegemist muutuva magnetvooga läbi suvalise kujuga pinna {\displaystyle {\vec {A}}}, siis arvutatakse magnetvoog pindintegraalina:

{\displaystyle \Phi =\iint \limits \_{A}{\vec {B}}\_{n}\,{\text{d}}{\vec {A}},}
kus

{\displaystyle {\vec {B}}\_{n}} on magnetilise induktsiooni projektsioon pinnaelemendi normaalil;
{\displaystyle {\text{d}}{\vec {A}}} on üliväike pinnaelement, mille ulatuses võib lugeda magnetvoo konstantseks.
Magnetvoog läbi suvalise kinnise pinna on null.

Kolme keeruga pooli pindala, millega magnetvoog aheldub

Aheldusvoog
-----------

Kui magnetvoog läbib mitut vooluahela keerdu, siis on sellise ahela (induktiivpooli) üldine magnetvoog võrdne ühe keeruga ahelduva (seda keerdu läbiva) magnetvoo *Φ* ja keerdude arvu *w* korrutisega. Pooli keerdudega ahelduvat koguvoogu nimetatakse aheldusvooks *Ψ*:

*Ψ* = w × *Φ*.

Viited
------

1. ↑  ENE 6. köide, 1992, lk 111
2. ↑  Elektromagnetiline induktsioon, lk 56

Välislingid
-----------

* Kalev Tarkpea, Henn Voolaid. Elektromagnetism (2.4.2. Magnetvoo mõiste)