recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Feliks Kulov** (sündinud 29. oktoobril 1948 Frunzes) on Kõrgõzstani poliitik, peaminister 1. septembrist 2005 kuni 19. detsembrini 2006.

Kulov on partei Ar-Namõs juht ja juhib alates 2010. aasta 10. novembrist partei fraktsiooni Kõrgõzstani Ülemnõukogus.

Aastatel 1978–1998 tegi Kulov karjääri esmalt Nõukogude, hiljem Kõrgõzstani miilitsas ja siseministeeriumi struktuurides. Ta pidas erinevaid ameteid valitsuses, oli muuhulgas siseminister, julgeolekuminister ning Tšüj oblasti juht. Aastatel 1992–1993 oli ta asepresident. Asepresidendi ametist lahkus Kulov seoses tüliga, mis puhkes tema järelevalve all ette võetud rahvusvaluuta kasutuselevõtu käigus kadunud kullavarude tõttu. Aastatel 1998–1999 oli Kulov Biškeki linnapea.

1999. aastal asutas Kulov erakonna Ar-Namõs ('Väärikus') ja hakkas seda juhtima. 2000. aastal kavatses ta kandideerida Ülemnõukogusse, kuid vahistati korruptsioonisüüdistusega ja mõisteti 7 aastaks vangi. Tulbirevolutsioon 2005. aastal tõi kaasa tema vabastamise vanglast ja kõigist süüdistustest.

Kulovit peeti Tulbirevolutsiooniga kukutatud Askar Akajevi oluliseks vastaseks ja eeldati, et temast võib saada Akajevi järglane presidendi ametis. Presidendiks ta siiski ei kandideerinud, oletatavasti viletsa kirgiisi keele oskuse tõttu[*viide?*]. Kulovi emakeel on vene keel. Revolutsiooni üheks ajendiks oli riigi põhja- ja lõunaosa ebavõrdsus. Presidendivalimised võitis lõunaosast pärinev Kurmanbek Bakijev, kes nimetas põhjaosast pärineva Kulovi peaministriks.

2006. aasta detsembris astus ta valitsusjuhi kohalt tagasi, mistõttu seadusjärgselt loeti ametist lahkunuks kogu Feliks Kulovi valitsus. Bakijev esitas ta kohe uuesti peaministri kandidaadiks, kuid parlament jättis ta jaanuaris kahel katsel ametisse kinnitamata ja Bakijev oli sunnitud otsima uue kandidaadi. 29. jaanuaril 2007 vabastas Bakijev Kulovi valitsusjuhi kohusetäitja ametist ja määras uueks peaministriks Azim Isabekovi. On arvatud, et Bakijevi eesmärgiks oligi liiga silmapaistvast Kulovist vabaneda [*viide?*].

Pärast peaministriametist lahkumist töötas Kulov Kõrgõzstani hüdroenergiaressursside rakendamise nimel.

Poliitilised seisukohad
-----------------------

Kulov on avaldanud soovi Venemaad ja teisi endiseid Nõukogude Liidu liiduvabariike ühendava konföderatsiooni loomiseks. Ta leiab, et Manasi lennuväebaasi saatuse peaks Kõrgõzstan otsustama üheskoos teiste Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsiooni liikmetega, kuid seni, kuni olukord Afganistanis on ohuks regionaalsele julgeolekule, peaks Ühendriikide valduses olev baas tegevust jätkama.

Feliks Kulovi partei toetajateks on eelkõige vene- ja usbekikeelne elanikkond.

2010. aasta septembris sõlmis ta oma partei nimel koostööleppe Ühtse Venemaaga.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 250

Välislingid
-----------

* КУЛОВ Феликс Шаршенбаевич centrasia.ru-s
* Кулов, Феликс Lentapedias
* Feliks Kulovist Ar-Namõsi kodulehel (vene keeles)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Kurmanbek Bakijev** | **Kõrgõzstani peaminister**2005–2007 | Järgnev**Azim Isabekov** |
**Felipe VI** (ristimisel *Felipe Juan Pablo Alfonso de Todos los Santos de Borbón y Grecia*; sündinud 30. jaanuaril 1968 Madridis) on alates 19. juunist 2014 Hispaania kuningas.

Kuningas Juan Carlos I teatas 2. juunil 2014 troonist loobumisest troonipärija Felipe kasuks ja allkirjastas 18. juunil troonist loobumise seaduse. Felipest sai Hispaania kuningas seaduse jõustumisel keskööl. 19. juuni keskpäeval andis ta parlamendi ülem- ja alamkoja ees ametivande ja pidas troonikõne, milles lubas anda endast parima monarhia ja riigi arengu tagamisel.

Elulugu
-------

Prints Felipe sündis Madridis tulevase Hispaania kuninga Juan Carlose ja tema abikaasa Kreeka ja Taani printsessi Sofía kolmanda lapsena. Tema isast sai 1975. aastal kuningas ja kui tema vanaisa, troonipretendent Juan de Borbón, loobus 14. mail 1977 talle õigusega kuulunud nõudest Hispaania kuninga troonile, sai Felipest Hispaania kroonprints. Kroonprintsina kandis ta tiitlit Astuuria prints.

Hariduse sai ta Madridis Santa Maria de los Rosalese koolis, aastatel 1984–1985 õppis ta ka Kanadas Lakefield College Schoolis. Seejärel astus ta 1985. aastal kursandina kaitseväeteenistusse, läbides aastatel 1985–1988 kursused nii maa-, mere- kui ka õhuväeakadeemias. Felipel on kõigi kolme väeliigi auastmed: maaväe kolonelleitnant, mereväe fregatikapten ja õhuväe kolonelleitnant (kõik alates 2009. aastast).

Kõrghariduse omandas prints aastatel 1988–1993 Madridi Autonoomses Ülikoolis, kus tema põhierialaks oli õigusteadus, kuid ta kuulas ka majandusteaduse loenguid. 1995. aastal kaitses ta rahvusvaheliste suhete erialal magistrikraadi Ameerika Ühendriikides Georgetowni Ülikoolis.

Felipe on olnud silmapaistev sportlane, paistes eriti silma purjetamises. 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas kuulus ta Hispaania koondisse ja oli avapidustustel koondise lipukandja. Ta võistles Soling-klassis ja tuli meeste üldarvestuses kuuendale kohale.

Isiklikku
---------

Felipe oli kaua aega vallaline, olles Hispaania ihaldatumaid poissmehi. 1. novembril 2003 kihlus ta Letizia Ortiz Rocasolanoga ja 22. mail 2004 abiellusid nad Madridi Almudena katedraalis.

Kuninglikus perekonnas on kaks tütart:

* Leonor, Astuuria printsess (sündinud 2005)
* Infanta Sofía (sündinud 2007)

Välislingid
-----------

* "Hispaania kuningas avalikustas oma varanduse suuruse" ERR, 26. aprill 2022

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Juan Carlos I** | **Hispaania kuningas**2014– | Järgnev**–** |
| Eelnev**Juan Carlos I** | **Jeruusalemma kuningas**2014– | Järgnev**–** |
**Supiin** on *ma*-tegevusnimi. Supiinitarindi moodustab *ma*-tegevusnime sisseütleva käände (illatiivi-); seesütleva käände (inessiivi-); seestütleva käände (elatiivi-); saava käände (translatiivi-) või ilmaütleva käände (absessiivi-) vorm koos oma laienditega. Supiinitarindid võivad lauses esineda seotud või vabade laienditena.

Eesti keel
----------

### *Ma-, mas-* ja *mast*-tarindid

* *Ma-*, *mas*- ja *mast*-tarindid on lauses seotud määrused ehk adverbiaalid või määrustäiendid ehk adverbiaaltäiendid. *Ma*-tegevusnime sisseütleva, seesütleva või seestütleva käände vorm võib koos tegusõnaga või nimisõnaga moodustada süntaktiliselt lahutamatu ja liigendamatu terviku.

*Sina läksid **laulma** / käisid **laulmas** / tulid **laulmast*** (määrus).
***Laulma** tulek / **laulmas** olek / **laulmast** tulek* (määrustäiend).
*Me hakkasime **minema*** (ahelverbi kui liitöeldise osa).
* *Ma-*, *mas-* ja *mast*-tarindi alus on võrdne intransitiivse põhilause tegevussubjektiga ja transitiivse põhilause sihitisega.

*Ma lähen **magama** / ← Ma **magan** / Ma käisin **magamas** / ← Ma **magan**/ Ma tulin **magamast** / ← Ma **magan** /*
### *Maks*-tarind

* *Maks-*tarind on lauses vaba määrus ehk adverbiaal või määrustäiend ehk adverbiaalatribuut.

***Otsustamaks tegeliku olukorra üle**, pöördugem faktide poole.*
*Ta tahtis püsti tõusta, **rõhutamaks sellega**, et lahkub.*
* *Maks-*tarindi alus ühildub alati põhilause tegevussubjektiga.

***Teenimaks kuulsust nii endale kui ka klubile** / ← **Treener teenib kuulsust nii endale kui ka klubile** /, saatis treener klubi parimad sportlased Tallinnasse võistlema.*
### *Mata*-tarind

* *Mata-*tarind on lauses
	+ vaba määrus või vastav vaba määrustäiend: ***Arvestamata hilinemist,** sa tulid.*
	+ öeldistäide, seisundimäärus või vastav omadussõnaline täiend: *Töömees oli **tegevuseta**. Töömehe käed jäid **tegevuseta**. Töömehe **tegevuseta** käed vihastasid perenaist.*
	+ erandlikult tegusõna *unustama* seotud laiend: *Te unustasite **alla kirjutamata** **~ alla kirjutada ~ alla kirjutamast**.*

### Supiintarindite ajasuhted

* *Mas-*vorm väljendab põhilause sündmusega samaaegset sündmust.

*Tüdruk käis poes **toitu ostmas***.
* *Ma-* ja *maks-*vorm näitavad põhilause sündmusele järgnevat sündmust.

*Laps hakkas **mänguasjadega mängima**.*
***Andmaks näpunäiteid**, jagati õpilastele õppematerjalid.*
* *Mast-*vorm väljendab põhilause sündmusele eelnevat sündmust.

*Poiss tuli **pesemast**.*

Kirjandus
---------

M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §676 (lk 251-252)
Ari Behn (2006)
**Ari** Mikael **Behn** (Ari Mikael Bjørshol; 30. september 1972 – 25. detsember 2019) oli Norra kirjanik.

Ari Behn oli Olaf Bjørsholti (sündinud 1952) ja Marianne Solbergi (sündinud 1953) vanim laps. Mõlemad vanemad töötasid Mossis Waldorfi koolis. Isa oli õppinud eripedagoogikat ja ema oli õppinud Waldorfi kooli õpetajaks. Vanemad abiellusid 1973, kuid lahutasid 1982. Mõlemad abiellusid uuesti.

Ari õppis Mossi Waldorfi koolis ja hiljem Oslo Ülikoolis. Tal oli bakalaureusekraad ajaloos ja usuteaduses.

1996 võttis Ari Bjørsholt endale uue perekonnanime Behn, mis on tema ema neiupõlvenimi. See nimi on saksa päritolu. Tal on õde Anja Sabrina ja vend Espen, kes kumbki seda perekonnanime ei kasuta.

1999 avaldas Behn oma esimese raamatu, lühijutukogumiku "*Trist som faen*" ("Põrgulikult kurb"), mida müüdi rohkem kui 100 000 eksemplari ja mis sai kriitikutelt palju kiita. Seejärel on ta avaldanud romaane, mille arvustused on aga olnud vähem kiitvad. 2003 ilmus romaan "*Bakgrd*" ("Tagahoov") ja 2006 "*Entusiasme og raseri*" ("Entusiasm ja raev").

24. mail 2002 abiellus Behn Norra printsessi Märtha Louisega. Neil on kolm tütart: Maud Angelica Behn (sündinud 29. aprillil 2003), Leah Isadora Behn (sündinud 8. aprillil 2005) ja Emma Tallulah Behn (sündinud 29. septembril 2008).

Koos oma naise Märthaga kirjutas Ari Behn raamatu oma pulmadest "*Fra hjerte til hjerte*" ("Südamest südamesse", 2002).

Behn on osalenud veel mitmes loomingulises projektis, näiteks disaininud portselani Norra ettevõtte Magnor Glassverk jaoks.

25. detsembril 2019 tegi ta enesetapu.

Viited
------

1. ↑
**Põhitoode** on ettevõtte toode või teenus, mis on kõige otsesemalt seotud nende peamise valdkonnaga ning mis iseloomustab kasutamise, kasulikkuse ja probleemi lahenduse teenust, mille jaoks klient toodet ostab.

Põhitoode ei ole mitte käegakatsutav toode vaid selleks nimetatakse kasu, mida toode annab ning mis teeb toote kliendi jaoks väärtuslikuks. Näiteks auto põhitooteks on võimalus liikuda kiiresti ühest kohast teise.

Toote kolm tasandit
-------------------

Tihti arvatakse, et toode on mingi füüsiline asi, mida saab osta. Tegelikult käsitletakse turunduses toodet kolmetasandilisena: 

1. Põhitoode (põhiline hüve, mida tootja otsid)
2. Konkreetne toode (omadused, stiil, kvaliteet, bränditunnused, pakend, nimi)
3. Laiendatud toode (lisateenused, sh paigaldamine, järelhooldus, erilised kasud kliendile, garantii, väärtused jms)

Näiteid põhitoodetest
---------------------

### Lambipirn

Lambipirn on vajalik igas kodus. Lambipirne on erineva kuju ja heledustasemega. Mõned on LED-lambid ja mõned ei ole. Kõigil lambipirnidel on oma füüsiline omadus.
Siinseks põhitooteks on valgus, mis tekitab tarbijale nähtavust.

### Sülearvuti/lauaarvuti

Mis on arvuti põhieesmärk? Mõnele on see puhtalt meelelahutuseks, teistele professionaalseks kasutuseks ja kolmandatele segu isiklikust, meelelahutuslikust ja professionaalsest kasutamisest. Põhitooteks siin on tegevuste digitaliseerimine, meelelahutuse ammutamine ja nauding, mis saadakse arvuti kasutamisest.

### Mobiiltelefon

Algselt kasutati telefone üksnes suhtluseks, kuid ajaga on tehnoloogia niivõrd arenenud, et telefone kasutatakse kõikjal ja kõigeks. Suhtluse kiirusest ja efektiivsusest tulenev kasulikkus ongi siin põhitooteks.

Allikad
-------

* 
*
Chris Brown (2021)
**Christopher James Brown** (sündinud 3. veebruaril 1991 Flower Moundis Texases) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Nürnberg Ice Tigers.

Aastatel 2009–2012 mängis ta Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2009. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Phoenix Coyotesi poolt 36. valikuna. Hooajal 2012–13 asus ta mängima American Hockey League'is Coyotesi noorteklubis Portland Pirates ning lõi uustulnukatest enim väravaid (29). Samal hooajal sai ta Coyotesi meeskonnas NHL-is kirja viis mängu.

2014. aasta märtsis müüdi Browni mängijaõigused Washington Capitalsile. 22. märtsil 2014 lõi ta mängus San Jose Sharksi vastu oma esimese värava NHL-is. Enam sai ta mänguaega jätkuvalt AHL-is, kus ta mängis Hershey Bearsi ridades.

Hooajal 2015–16 teises pooles müüdi tema mängijaõigused New York Rangersile, kuid sel ja järgmisel hooajal sai ta mänguaega ainult AHL-is Rangersi noorteklubis Hartford Wolf Pack.

2017. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Iserlohn Roosters. 2018. aasta mais siirdus ta Ice Tigersi.

2009. aastal tuli Brown USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. 2011. aastal võitis ta USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Välislingid
-----------

* Chris Brown NHL.com lehel
* Chris Brown hockeydb.com lehel
Hollandi Arhitektuuriinstituudi arhiiv Rotterdamis
**Arhivaal** on dokument, millele avalik arhiiv on hindamise tulemusena andnud arhiiviväärtuse. Arhivaal on osa rahvuslikust kultuuripärandist ning seda säilitatakse püsivalt. 

Arhivaal võib olla näiteks kiri, arveraamat, aruanne, foto, joonis või kaardirull. Arhivaalid on kõrgemal astmel koondatud ühe ja sama tunnusega arhivaalide gruppi ehk sarja. Juriidilist või füüsilist isikut, kelle tegevuse käigus luuakse ja saadakse arhivaale, nimetatakse arhiivimoodustajaks.

Arhivaalid jagunevad **avalikeks arhivaalideks** ja **eraarhivaalideks**.

**Avalikud arhivaalid** on riigi- või kohaliku omavalitsuse organi või asutuse või avalik-õigusliku juriidilise isiku tegevuse tulemusena loodud või saadud arhivaalid või eraõigusliku juriidilise ja füüsilise isiku arhivaalid, mis on loodud või saadud seaduses või selle alusel sätestatud avalike ülesannete täitmise käigus. 

Avalikud arhivaalid on osa rahvuslikust kultuuripärandist.

**Eraarhivaalid** on eraõigusliku juriidilise isiku ja füüsilise isiku tegevuse tulemusena loodud või saadud arhivaalid.

**Arhivaalide hindamise** ja korrastamisega tegeleb avalik arhiiv. Avaliku arhiivi pädevuses on hinnata, kas asutuses või organisatsioonid tekkivad dokumendid võib pärast nende aktiivset kasutusiga hävitada või nad antakse üle avalikku arhiivi, kus nad saavad arhivaali staatuse. 

Hindamise kriteeriumiteks on: 

* Kasutatavus avaliku võimu teostamisel või isikute õiguste ja kohustuste tagamisel
* Teabe- ja tõestusväärtus
* Arhivaalide ajalooline ja kultuuriline väärtus
* Arhivaalide välistunnused, seisukord, korrastamine
* Teiste arhivaalidega olemasolevad seosed
* Dokumendi säilitustähtaeg

Viited
------

1. ↑  Arhiiviseadus
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2022 |  |

Chris Driedger 2016. aastal Ottawa Senatorsi väravavahina
**Chris Driedger** (sündinud 18. mail 1994 Winnipegis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Seattle Kraken.

Hooajal 2010–11 mängis ta Western Hockey League'i klubis Tri-City Americans ja aastatel 2011–2014 samasse liigasse kuuluvas klubis Calgary Hitmen.

2012. aastal valis Ottawa Senators NHL-i *draft* '​is 76. valikuna. Senatorsiga sõlmis ta lepingu 2014. aastal. NHL-is debüteeris ta 26. märtsil 2015 mängus New York Rangersi vastu. Pärast sai ta Senatorsi meeskonnas NHL-is kirja veel vaid kaks mängu. Aastatel 2014–2019 mängis ta põhiliselt American Hockey League'is (AHL) või ECHL-is.

2019. aasta veebruaris sõlmis ta lepingu Florida Panthersiga, olles enne seda mänginud AHL-is Panthersi tütarklubis Springfield Thunderbirds. Hooajal 2018–19 oli Driedger Thunderbirdsis mängides AHL-is parima tõrjeprotsendiga väravavaht (92,4%). Esimest korda kuulus ta Panthersi meeskonnas algkoosseisu 30. novembril 2019 mängus Nashville Predatorsi vastu. Panthersis sai Driedger kahe hooaja jooksul kirja 35 mängu.

2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Driedgeri NHL-i *Expansion Draft* '​​is, misjärel sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Driedger Kanada jäähokikoondise koosseisu hõbemedali.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 26.4.2022)
2. ↑  "In Driedger we trust". nhl.com. 22.7.2021. Vaadatud 26.4.2022

Välislingid
-----------

* Chris Driedger NHL.com lehel
* Chris Driedger hockeydb.com lehel

| * v
* r
Seattle Kraken |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Chris Driedger **·** Philipp Grubauer **·** Martin Jones |
| 
**Kaitsjad**: Will Borgen **·** Vince Dunn **·** Cale Fleury **·** Adam Larsson **·** Jamie Oleksiak **·** Justin Schultz **·** Carson Soucy |
| 
**Ründajad**: Matty Beniers **·** Oliver Bjorkstrand **·** André Burakovsky **·** Ryan Donato **·** Joonas Donskoi **·** Jordan Eberle **·** Morgan Geekie **·** Yanni Gourde **·** Jared McCann **·** Jaden Schwartz **·** Daniel Sprong **·** Brandon Tanev **·** Eeli Tolvanen **·** Alexander Wennberg **·** Shane Wright |
**Keldõši Uurimiskeskus** (vene keeles Исследовательский центр имени М. В. Келдыша) on Roskosmose korporatsiooni kuuluv Moskvas aadressil Onežskaja ulitsa 8 asuv teadusinstituut, mille peamised uurimisvaldkonnad on rakettmootorid ja kosmoseenergeetika. Uurimiskeskus on nimetatud mehaanikateadlase Mstislav Keldõši auks, kes oli ka uurimiskeskuse algusaegadel selle juhte.

Keldõši Uurimiskeskuses on välja töötatud teaduslik aparatuur mitmele kosmosesondile, sealhulgas Venera-9 ja Venera-10-le.

Ajalugu
-------

Keldõši Uurimiskeskus loeb enda asutamisaastaks 1933. aastat ja kogu Raketitehnika Riikliku Instituudi ajalugu enda omaks.

Veebruaris 1944 Keldõši Uurimiskeskuse eelkäija Raketitehnika Riiklik Instituut likvideeriti NSV Liidu Riikliku Kaitsekomitee määruse alusel. Raketitehnika väljatöötamine määrati NSV Liidu Lennukitööstuse Rahvakomissariaadi vastutusalaks. Seoses sellega loodi lennukitööstuse rahvakomissariaadi alluvuses teadusinstituut **NII-1**, mis 1965. aastal nimetati ümber **Soojusprotsesside Teadusinstituudiks** ja 1995. aastal *Keldõši Keskuseks*.

Juhtimine
---------

* Mstislav Keldõš (direktor 1946–1948, seejärel teadusdirektor 1948–1961)

Vaata ka
--------

* Raketitehnika Riiklik Instituut

Viited
------

1. ↑  История. keldysh-space.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Keldõši Uurimiskeskus** |

* Koduleht
**Põhiolek** on süsteemi seisund, milles süsteemil on minimaalne võimalik energia. Süsteemilt ei ole võimalik energiat rohkem ära võtta ilma süsteemi lõhkumata või muutmata. Kui süsteemil on rohkem energiat kui absoluutne miinimum, siis on ta ergastatud olekus.

Kvantmehaanikas mõistetakse põhiolekuna süsteemi (aatomi, molekuli või aatomituuma) või elementaarosakese (näiteks elektroni) viibimist madalaima võimaliku energiaga, seisumassiga kvantolekus.

Ergastumine
-----------

Põhiolekus on aatomi kõik elektronid vähimate võimalike kvantarvudega aatomorbitaalidel.
Selleks, et aatomit ergastada, peab mõni aatomi elektron neelama footoni energiakvandi, mille tulemusena liigub ta mõnele kõrgemal asuvale vabale orbitaalile, mille üks või mitu kvantarvu on suuremad kui vähima energiatasemega vaba orbitaali vastavad kvantarvud. Põhiolekusse naasmiseks peab elektron üleliigse energia äraandmiseks footoni kiirgama.

Sarnaselt aatomiga on tuuma põhiolekus kõik tuuma moodustavad nukleonid vähima võimaliku energiaga tuumaorbitaalidel. Tuuma ergastamiseks peab tuum neelama gammakvandi või saama lisaenergiat tuumalagunemise (või muu tuumareaktsiooni) kaudu. Tuum naaseb põhiolekusse, kiirates gammakvandi.

Soojusvõnkumiste vabadusastmete põhioleku mõiste termodünaamikas
----------------------------------------------------------------

Vaadeldes süsteemina osakeste gruppi on selle süsteemi ergastatus määratud temperatuuriga. Selleks, et osakeste grupp viia põhiolekusse, tuleb süsteem jahutada absoluutse nullini.
**Põhiseadus** ehk **konstitutsioon** määrab ära riigi korralduse ning inimeste õigused ja kohustused. Põhiseadust kõikidel riikidel pole. Näiteks Suurbritannias asendab seda mitu seadust.

**Konstitutsioon** ehk **põhikord** on ka riikliku korralduse printsiibid ning inimeste õigused ja kohustused olenemata sellest, kas nad on põhiseadusena sätestatud. 

Põhiseadus sätestab, kuidas riiki valitsetakse, kuidas toimub seadusandlus ning kuidas võim on jaotatud ja piiratud. Põhiseadus seisab kõrgemal kõigist teistest seadustest. 

Põhiseaduse olemasolu teeb põhikorra kergesti haaratavaks ja arusaadavaks. 

Demokraatlikes riikides peetakse põhiseadust Jean-Jacques Rousseau mõttes ühiskondlikuks lepinguks kodanike vahel: valitsus saab võimu rahvalt, mitte monarhilt ega parlamendilt ning teda piiravad inimõigused. 

Enamiku riikide õigusaktide normihierarhiates asub põhiseadus kõige kõrgemal kohal (seda asjaolu sõnastatakse mõnikord ka nii, et põhiseadus on teiste seaduste suhtes ülimuslik). Põhiseadus annab aluse ja volitusnormid madalama taseme õigusaktide (näiteks seaduste) kehtestamiseks. Seetõttu peavad madalama taseme õigusaktid olema kooskõlas põhiseadusega. Sellise kooskõla üle teostavad järelevalvet põhiseaduskohtud.

Põhiseadusparanduste tegemise protseduur on tavaliselt keerukam ja raskemini läbitav kui tavaliste seaduste kehtestamise protseduur. Vanim praeguseni kehtiv põhiseadus on Ameerika Ühendriikide põhiseadus. Sellele järgnesid varsti Poola-Leedu aadliriigi (Rzeczpospolita) 3. mai konstitutsioon (1791) ja Prantsusmaa põhiseadus (1792).

Westminsteri süsteemi järgi, mis sai alguse Inglismaalt, moodustasid Briti põhikorra kirjutamata põhiseaduslikud tavad, ülemkohtu pretsedendid, kuninglikud prerogatiivid ja tavad. Briti impeeriumi päevil toimis Salanõukogu Kohtukomitee mitmete Briti asumaade, näiteks föderaalkonstitutsiooni omavate Kanada ja Austraalia konstitutsioonikohtuna. 

Westminsteri süsteemis on põhiseaduse ja parlamendis vastu võetud seaduse vaheline erinevus mõnevõrra meelevaldne ning seda mõjutab rahva austus mõningate tähtsate seadusandlike aktide vastu. Näiteks parlamendis vastu võetud akte *Bill of Rights* ja Human Rights Act ning parlamendi loomisele eelnenud akti *Magna Charta Libertatum* peetakse fundamentaalsete, peaaegu põhiseaduslike õiguste ja printsiipide allikaks. Ometi ei erine need teistest parlamendis vastu võetud seadustest ning neid on sama hõlbus muuta. 

Ainsad esimese maailma demokraatlikud riigid, millel puudub põhiseadus, on Iisrael, Uus-Meremaa ja Suurbritannia.

Milline vorm põhiseadusel ka ei oleks, seda kaitseb sageli teatud seaduslik organ, millel võib olla erinevaid nimesid, nagu "ülemkohus" või "konstitutsioonikohus" (Eestis "Riigikohus").

Vaata ka
--------

* Eesti Vabariigi põhiseadus
* Eesti NSV konstitutsioon
* Konstitutsioonikohus
* Referendum
* Saksamaa Liitvabariigi põhiseadus

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Põhiseadus** |

* Maailma konstitutsioonid Koit Laineste tõlkes
**Somme** (prantsuse hääldus: [sɔm]) on departemang Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas. Ta on saanud nime Somme'i jõe järgi.

Esimese maailmasõja ajal oli departemangu põhjaosa mitmete lahingute tallermaaks, millest annavad tunnistust arvukad lahingus langenute kalmistud. 1916. aasta toimus Somme'i lahing, milles hukkus kokku umbes miljon osalejat.

2015. aastani kuulus departemang Picardie piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Abbeville | 125 258 | 1589 | 12 | 169 |
| Amiens | 299 776 | 2465 | 21 | 312 |
| Montdidier | 51 644 | 916 | 5 | 132 |
| Péronne | 78 873 | 1200 | 8 | 169 |

Somme'i jõgi

Vaata ka
--------

Somme'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Välislingid
-----------

 Somme'i departemang – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Le Conseil général de la Somme (prantsuse keeles)
* Le tourisme dans la Somme (prantsuse keeles)
* Préfecture (prantsuse keeles)

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Greenspooni efekt** on biheivioristliku õppimise käsitlus psühholoogias, mille kohaselt mõjutavad nõustumist väljendavad vastused inimese enda vastuseid. Positiivselt kinnitatud vastuseid antakse sagedamini kui neid vastuseid, mida ei ole kinnitatud.

Greenspooni eksperiment
-----------------------

Ameerika psühholoog Joel Greenspoon (1921–2004) huvitus mittedirektiivsest psühhoteraapiast, kus terapeut vastab kliendile ainult "mhm"-ga. Selle uurimiseks korraldas Greenspoon 1955. aastal operantse tingimise katse, kus katseisikul tuli välja öelda mitmesuguseid sõnu. Eksperiment tehti kahes osas. Esmalt, kui katseisik ütles mitmuses olevaid sõnu, vastas eksperimentaator "mhm"-ga, muul juhul ei vastanud midagi. Eksperimendi teises pooles aga sellist tingimust ei olnud, eksperimentaator ei vastanud enam üldse midagi. Katse lõppedes paluti katseisikutel seletada, mis katse ajal toimus. Greenspooni katses said mitmuses olevate sõnade kinnitamisest aru vaid 10 osalejat 75 osalejast. 

Greenspooni efekt seisneb tulemuses, et eksperimendi esimeses osas mitmuses olevate sõnade osakaal suurenes ning eksperimendi teises osas vähenes. Seda aga vaid neil katseisikutel, kes ei olnud teadlikud mitmuses sõnade ja kinnitamise omavahelisest seosest. Teised Greenspooni eksperimendiga sarnased katsed on jõudnud samasuguste tulemusteni.

Kirjandus
---------

* Leahey, T. H. (1997). A history of psychology: Main currents in psychological thought (lk 431). Englewood Cliffs, NJ: Prentice-Hall.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Talsi piirkonna asulast; Tīnūži valla küla kohta vaata artiklit Aizupes (Tīnūži vald)* |

---

**Aizupes** (ka **Mazgavilnieki**, nõukogude perioodil **Uzvara**) on küla (*vidējciems*) Lätis Talsi piirkonnas Ģibuļi valla keskosas.

Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel Vidusupe jõe ja maantee A10 ääres. Aizupes jääb valla keskusest Pastendest 10, piirkonna keskusest Talsist 15 ja Riiast 124 kilomeetri kaugusele.

Küla kohal asus varem kõrts (*Zehleikrug*). Aastal 1920 rajati selle juurde põhikool, mis suleti aastal 1944. Küla ise kujunes välja aga nõukogude perioodil, kui seal asus kolhoosi *Uzvara* keskasula. Hiljem sai külast *Draudzība* kolhoosi osakonnakeskus.

Aastal 2015 oli külas 58 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 55.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 18.04 2020
2. ↑  Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 26
3. ↑  Ģibuļu ciema vēsture, 1986 a. Lk. 14

| * v
* r
Ģibuļi valla asulad |
| --- |
| 
Aizupes **·**  Arkliņi **·**  *Dravnieki* **·**  Gaviļnieki **·**  Ģibuļi **·**  Iliņi **·**  Jaunzemes **·**  Kaleši **·**  Kaļķciems **·**  Kāņciems **·**  Kraujas **·**  Kurši **·**  Līči **·**  Mordanga **·**  **Pastende** **·**  Ruņķi **·**  Spāre **·**  Talsciems **·**  Turkmuiža |
**Põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjon** oli Eesti valitsuse riigiõiguse ekspertidest moodustatud komisjon, eesmärgiks analüüsida 1992. aasta Eesti põhiseadust.

1995. aasta märtsis valitud Riigikogu põhiseaduskomisjon pöördus Vabariigi Valitsuse poole ettepanekuga korraldada põhiseaduse terviklik analüüs. Eesmärgiks seati välja selgitada võimalikud vastuolud ja lüngad põhiseaduses, vastamaks küsimusele, kas ja millises ulatuses on vaja põhiseadust muuta.

Ekspertiisi tulemuste ja ettepanekute Vabariigi Valitsusele esitamise tähtajaks määras Vabariigi Valitsus 1. detsembri 1997. Komisjon esitas Vabariigi Valitsusele oma tegevuse vahearuande 2. detsembril. Vabariigi Valitsus kuulas ära komisjoni tegevuse vahearuande 23. detsembril ning otsustas määrata komisjoni tegevuse lõpparuande Vabariigi Valitsusele esitamise tähtajaks 16. märtsi 1998. Kaks nädalat hiljem, 31. märtsil 1998 otsustas Vabariigi Valitsus võtta justiitsministri poolt 16. märtsil esitatud aruande teadmiseks, lugeda komisjoni ülesanne täidetuks ning tegi justiitsministeeriumile ülesandeks esitada Riigikantseleile valitsuse istungil tehtud märkuste alusel lõplikult vormistatud komisjoni aruanne edastamiseks Riigikogu põhiseaduskomisjonile.

Komisjoni koosseis
------------------

* Uno Lõhmus, vandeadvokaat ja Euroopa Inimõiguste Kohtu liige,
* Prof. Kalle Merusk, Tartu Ülikooli riigi- ja haldusõiguse korraline professor ning Riigikohtu halduskolleegiumi konsultant
* Prof. Heiki Pisuke, justiitsministri nõunik, Õigusinstituudi professor ja Tartu Ülikooli külalisprofessor,
* Jüri Raidla, vandeadvokaat ja Põhiseaduse Assamblee ekspert
* Märt Rask, vandeadvokaat ja Põhiseaduse Assamblee ekspert,
* Dr. Heinrich Schneider, Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi nõunik ja Põhiseaduse Assamblee ekspert,
* Prof. Eerik-Juhan Truuväli, õiguskantsler, Eesti Riigikaitse Akadeemia professor ja Õigusinstituudi külalisprofessor ning Põhiseaduse Assamblee ekspert
* Prof. dr. Henn-Jüri Uibopuu, Salzburgi ülikooli professor.

Vaata ka
--------

* põhiseaduse asjatundjate kogu

Viited
------

1. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Valitsuse 14.05.1996 korraldus nr 459 "Valitsuskomisjoni moodustamine". Avaldamismärge: RT I 1996, 35, 725.

Välislingid
-----------

* Põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni lõpparuanne
* Paul Varul, "Põhiseaduse juriidiline ekspertiis: eesmärgid, töökorraldus ja tulemused" Riigikogu Toimetised, nr 1, 15. juuni 2000
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõiduvahendist, mehhanismi osa kohta vaata artiklit kelk (tehnika), perekonnanime kohta vaata artiklit Kelk (perekonnanimi).* |

---

Poiss kelgutamas
Kelkusid kasutatakse ka kaupade veoks. Ekspeditsioon Tartu Ülikool 350 mäetipule
**Kelk** (lõunaeesti murdes ka *reekene* või *riikene*) on enamasti käsitsi veetav jalassõiduk lumel või jääl sõitmiseks. Kelgutada on võimalik kas mäest alla lastes, kelku tasasel pinnal lükates või järel vedades.

**Kelk** on ka jääpurjeka jalastega alus.

Ajaloost
--------

Eestis oli kelk 19. sajandini samasuguse ehitusega nagu suur regi, seda kasutati toobri, küttepuude, hagude vedamiseks või muudeks väiksemateks vedudeks, aga ka kelgutamiseks.
Eraldi vedudeks kasutati palgikelku ja äkkekelku. 19. sajandi lõpul tulid kasutusele laud- ja raudjalastega ning kodaratega kelgud.

Tänapäev
--------

Praegusel ajal kasutatakse kelke põhiliselt kelgutamiseks, harva millegi vedamiseks. Kasutusel on plastist, metallist või puidust tõuke-, laste-, beebi- ja saanikelgud, rooliga ning piduritega kelgud, kokkukäivad ja täispuhutavad kelgud jne. Uuteks kelgutamise vahenditeks on liulauad, lumerõngad ja Snowtube`id.

Uut tüüpi on kelk-liugur Skidrifter, mis on valmistatud suure tihedusega polüetüleenist. Skidrifteril on ainulaadne mehaanilise stabiliseerimise süsteem MSP ning võimalik on reguleerida istme kõrgust. Lisaks on Skidrifteril suurema turvalisuse saavutamiseks juhtkang ja libisemisvastane iste.

Koerarakendiga sõitmiseks sobivate kelkude valik on lai, alates algupärastest kelkudest kuni kaasaegsete, ülikergete võistluskelkudeni. Rakendisõiduks kasutatakse tõukekelke (1–2 koera rakend), klassikalisi kelke, tobbogan-tüüpi kelke (rohkem transpordikelgud) ja võistluskelke (vahetatavate jalastega). Koerte rakenditega sõitmisele korraldatakse mitmesuguseid võistlusi kuni maailmameistrivõistlusteni välja.

Kelgusport on mäespordiala, kus võisteldakse kelgutamises spetsiaalsetel kelkudel kurvilises kaldjäärennis. Eestis on asutatud Kelguspordi, Bobi ja Skeletoni Liit, mille tegevuskeskus asub Tõrvas.

Vaata ka
--------

* Tõukekelk
* Soome kelk
* Regi
* Saan
* Lohisti
* Kelgutamine

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 79
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 177

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kelk** |

* Kelk, Eesti Põllumajandusmuuseum
**Šošoniit** on vulkaaniline kivim. Šošoniidiks nimetatakse suure oliviinisisaldusega, basaldiga sarnanevat trahhüütset andesiiti; kivim paistab silma suure värviliste mineraalide sisalduse poolest. Kivim sisaldab ortoklassiga kaetud labradori kristalle. Varem on kivimit peetud ka basaldiks, diabaasiks ja dioriidiks.

Ajalugu
-------

Šošoniit defineeriti esimest korda aastal 1895 ja see sai nimetuse Shoshone jõe järgi Yellowstone'i rahvuspargis. Kivimi nimetas Joseph Paxson Iddings. Ta pidas oluliseks kivimi porfüürilist struktuuri, kus põhimassi mineraalikristalle pole võimalik eristada, suurt ortoklasside sisaldust (ortoklass oli sageli asendanud magnetiiti ja augiiti), mainides ka sagedasi augiidi, labradori ja andesiini fenokristalle.

Koostis ja struktuur
--------------------

Šošoniidi vormid erinevad üksteisest plagioklassi koguselt ja sanidiini sisalduselt. Šošoniit läheb plagioklassi fenokristallide kadudes sujuvalt üle absarokiidiks ja sanidiinisisalduse kasvades bannakiidiks. Nende kolme kivimi uurimine on näidanud, et sealsed fenokristallid polegi enamasti tegelikult fenokristallid, vaid pigem magma poolt gabrost kaasa haaratud ksenoliidid.

Teke
----

Oyu-Tolgoi kaevanduse esimene šaht
Šošoniidi levikut seostatakse saarkaarte vulkanismiga, kuigi see tekib üldiselt subdutseeruva laamaga seostuvast Wadati–Benioffi vööndist kõrgemal. Kivimi sagedaseks kaaslaseks on leutsiiti sisaldavad kivimid; neid esineb koos šošoniidiga nii Yellowstone'i pargis, Itaalias, Indoneesias kui ka Ida-Aafrikas.

Šošoniidi levik
---------------

Mõnel pool kaasneb šošoniidi tekkega ka kulla- ja vasemaardlate teke. Sellistes kohtades kaevandatakse kulda Ladolami kaevanduses Lihiri saarel Paapua Uus-Guineas, vaske ja kulda aga Binghami kanjoni kaevanduses Utah' osariigis, Grasbergi kaevanduses Indoneesias ja Oyu Tolgoi kaevanduses Mongoolias.

Viited
------

1. ↑  "The nomenclature of petrology, with references to selected literature"
2. ↑  Igneous Rocks: Composition, Texture and Classification, Description and Occurrance. J.P Iddings 1913. lk. 192
3. ↑  Gest, D. E. and A. R. McBirney, Genetic relations of shoshonitic and absarokitic magmas, Absaroka Mountains, Wyoming, Journal of Volcanology and Geothermal Research, Vol 6; nr 1-2, Sept 1979. lk. 85-104
4. ↑  Prostka, Harold J. Hybrid Origin of the Absarokite-Shoshonite-Banakite Series, Absaroka Volcanic Field, Wyoming, 1973 GSA Bulletin February, 1973 v. 84 nr. 2 lk. 697-702
5. ↑  Joplin, Germaine A. The shoshonite association: A review, Journal of the Geological Society of Australia, kd. 15, #2, 1968, lk 275-294
6. ↑  Muller D. Groves D.I. (2015) Potassic igneous rocks and associated gold-copper mineralization (4. väljaanne.). Mineral Resource Reviews. Springer-Verlag Heidelberg, 311 lk.
"Kelluke" suunab siia. Joogi kohta vaata artiklit Kelluke (jook).

Oskar Kallis, "Kalevipoeg kellukest helistamas" (1914–1915). Tartu Kunstimuuseum
**Kell** on heliseade, milles heli tekib kellas rippuva kellatila löökidest vastu kella pirni-, koonuse- vms kujulist ülalt suletud ja alt avatud korpust. Üldjuhul on kellad valmistatud metallist. Väikest kella nimetatakse ka **kellukeseks**.

Traditsiooniliselt kasutatakse kelli kirikutes jumalateenistusele kutsumiseks ja õnnetuse korral häire andmiseks, kuna kõrgest tornist kostab suure kella heli kaugele. Kellad on levinud ka muusikariistadena.

Et kell heliseks, peab see vabalt rippuma, vastasel juhul sumbuvad võnked kella korpuses kiiresti. Suurte kellade tilad pannakse tavaliselt liikuma sikutades kella külge kinnitatud köiest; kirikutes tegeleb sellega selles ametis olev kellamees, kelle töö nõuab mitme kellaga tehtava muusika korral nii füüsilist vastupidavust kui ka täpsust. Tänapäeval liigutatakse kelli tihti masinate abil. Väiksemad kellad ehk kellukesed pannakse tavaliselt liikuma raputades või pulgaga lüües.

Vaata ka
--------

* Orkestrikellad
* Lehmakell
* Kariljon
* Kellamäng
**Štšokino rajoon** (vene keeles *Щёкинский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti keskosas. Rajooni keskus on Štšokino linn.

Rajoon piirneb põhjas Tula munitsipaalrajooniga, idas Kirejevski rajooniga, kagus Tjoploje-Ogarjovo rajooniga, edelas Plavski rajooniga, läänes Odojevi rajooniga ja loodes Dubna rajooniga.

Rajooni pindala on 1393,40 km². Elanike arv oli 2012. aastal 106 511, 2009. aastal 107 763 ja 2002. aastal 43 064.

Štšokino rajoonis on 251 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Štšokino ja Sovetski linna ning Pervomaiski alevi) ja viie külaasunduse koosseisu.

Rajooni tähtsamad jõed on Upa, Plava, Solova, Krapivenka, Malõn, Holoholnja, Degotnja, Neveža, Kamuški, Malahhovka ja Vozdremka.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
**Vene-Poola sõda (1632–1634)** ehk **Smolenski sõda** oli sõjaline konflikt Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel Rzeczpospolita koosseisu kuulunud Smolenskimaa ja Severskimaa (Brjanski, Sumõ, Belgorodi, Orjoli ja Tšernigivi piirkond) pärast.

Sõjaeelne olukord
-----------------

16. sajandil, Moskva-Leedu sõja tulemusel liitis Moskva suurvürstiriik alad suurvürstiriigiga 17. sajandi alguses Venemaa tsaaririigis toimunud Segaduste ajal ning Rzeczpospolita vägede invasiooni Venemaale, liitis Rzeczpospolita Smolenski alad oma riigiga. 1632. aastal suri Poola kuningas Zygmunt III Waza ning uue kuninga valimise ajal otsustas Moskva kasutada olukorda ning alustada sõda piirkondade taasvallutamiseks, vaatamata veel kehtinud Deulino vaherahule.

Sõjategevus
-----------

Tsaaririigi väed (32 000 meest, 151 kahurit ja käsikahurit, 7 suurtükki-müüsrit) bojaar Mihhail Šeini ja okolnitši Artemi Izmailovi juhtimisel asusid 3. augustil sõjakäigule Moskvast, 110 km läänes asunud piirilinna Možaiskisse. Kohtamata piirialadel vastupanu, vallutasid nad teel Kritševi, Serpeiski, Dorogobuži, Neveli, Roslavli, Starodubi, Potšepi, Sebeži, Krasnõi, Trubtševski ja teised linnad ning jõudsid 1632. aasta detsembris Smolenski linna alla, mida asusid piirama. 

Smolenski piiramine 1633. aastal
Smolenski piiramine 1634. aastal
Moskva tsaaririigi väed piirasid Smolenski sisse, kuid piiramissuurtükkide puudumise tõttu piirdusid piiramisrajatiste ja kantside ehitamise ning linna blokeerimisega. 1633. aasta märtsis jõudsid linna alla piiramissuurtükid ning algas linna pommitamine. Tsaaririigi väed tegid linnale kaks tulemusteta tormijooksu (26. mail ja 10. juunil).

1633. aastal alustas Krimmi khaaniriik Moskva tsaaririigi vastu sõda ning laastas Rjazani, Tula, Kolomna ja Kaluuga piirkondi. Smolenski piiramisel ja sõjakäigul osalenud maakaitseväe aadlikud lahkusid Šeini väest ning suundusid oma pärus- ja teenismõisu kaitsma.

Rzeczpospolita ja Moskva tsaaririigi vahelised Poljanovski rahuleping järgsed piirialad
28. augustil saabusid Smolenski alla Rzeczpospolita väed Poola kuninga Władysław IV Waza juhtimisel. Septembris-oktoobris toimunud linna blokaadist vabastamise lahingute järel piirasid Rzeczpospolita väed 18. oktoobril piiramisrajatistes asunud Moskva väed sisse ning need alistusid 15. veebruaril 1634. Moskva vägede alistumise ja Smolenski alt lahkumise järel suundusid Rzeczpospolita väed Loode-Venemaa poole, kus asusid piirama 1634. aasta Belõi kindlust. Kindluse edutu piiramine toimus veebruaris-märtsis. 

Smolenski ajaloolise kindluse rekonstrueering

Sõja lõpp ja rahuleping
-----------------------

Sõja lõpetas Smolenski lähedal Poljanovka jõe juures sõlmitud Poljanovka rahuleping, millega Poola kuningas Władysław IV Waza loobus kõigist Segaduste aegsetest nõuetest Moskva tsaaririigi troonile. Territooriumid, mille nimel Moskva tsaaririik sõda alustas, jäid aga Rzeczpospolita valdusse.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2015 |  |
| **Hõbe** | 2017 |  |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Sean Gerald Couturier** (sündinud 7. detsembril 1992 Phoenixis Arizona osariigis USA-s) on Kanada-USA jäähokimängija, keskründaja. Ta mängib NHL-i klubis Philadelphia Flyers. Ta on klubi meeskonna asekapten.

Couturieri isa Sylvain Couturier on endine jäähokimängija, kes mängis kolmel hooajal ka NHL-is. Pärast tema isa karjääri lõppu kolis perekond Kanadasse Bathursti. Ta alustas karjääri Kanada noorteklubides. Hooajal 2010–11 valiti ta Quebec Major Junior Hockey League'i hooaja parimaks mängijaks.

2011. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Flyersi poolt kaheksanda valikuna. Samal aastal alustas Flyersi meeskonnas karjääri NHL-is. Esimese värava NHL-is lõi ta oma viiendas mängus 18. oktoobril 2011 mängus Ottawa Senatorsi vastu. Samal hooajal jõudis ta Flyersiga Stanley karika väljalangemismängudele. Idakonverentsi veerandfinaali teises mängus Pittsburgh Penguinsi vastu tegi ta kübaratriki, saades teiseks kõige nooremaks mängijaks, kes on väljalangemismängudes kübaratriki teinud.

Hooaeg 2017–18 lõi põhihooajal kokku 31 väravat ja jõudis Flyersiga taas väljalangemismängudele. Hooajal 2018–19 lõi ta 33 väravat. Järgmisel hooajal pälvis Couturier liiga hooaja parimale kaitsvale ründemängijale antava Frank J. Selke Trophy.

Kanada jäähokikoondise koosseisus tuli ta 2015. aastal maailmameistriks.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sean Couturier** |

* Sean Couturier NHL.com lehel
* Sean Couturier hockeydb.com lehel
**Vendium** ehk **Vend** ehk **Vendi kompleks** on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus, mille asemel kasutatakse mõistet Ediacara.

Vendi kompleksiks nimetati kivimikihti, mis tekkis Proterosoikumi lõpus, vahetult enne Kambriumi ajastut. Vend ja Ediacara ei ole siiski täiesti identsed mõisted, sest Vendi algus on varasem. Eestis ei tekita see probleeme, sest Vendi algusajast ehk Krüogeeni ajastust Eesti pealiskorras setteid ei ole. Suur vastuseis on uuele nimele ülemineku suhtes Venemaal, kust nimetus "Vend" pärit ongi.

Nimetus Ediacara on ametlikult kasutusel aastast 2004. Vendi kompleks ei ole kunagi olnud ametlik Rahvusvahelise Geoloogiaühingu poolt tunnustatud kronostratigraafiline üksus, seetõttu ei ole õige öelda "Vendi ajastu" ka mitte ajaloolises kontekstis.

Vendi ladestu
-------------

Vendi ladestu on vanimaid pealiskorra üksus, mis kuhjus Balti klindile 600-570 miljonit aastat tagasi, Põhja- ja Kirde-Eesti oli magedaveelise veekogu all. Esindatud on nii jämedateralisi liivakivisid kui ka peeneteralisi savisid. Kuna vesi tungis sisse idast, väheneb vendi lademe paksus lääne suunas, Lääne- ja Edela-Eestis need aga puuduvad. Eestis pole vendi setetest loomastiku jäänuseid leitud, kuid Gdovi kihistust on avastatud üksikuid akritarhe. Vendi setted Eestis ei paljandu, sest nad on kaetud kambriumi setetega. Vendi ladestu praktiline tähtsus seisneb veel reostamata kambriumi-vendi põhjaveekompleksis.
Räpina valla lipp
**Räpina valla lipp** on Eesti haldusüksuse Räpina valla lipp.

Lipp on kinnitatud 11. jaanuaril 2000.

Kui Räpina linn ja vald ühinesid 2002. aasta sügisel ühtseks omavalitsusüksuseks – Räpina vallaks, siis jäid kasutusele nii Räpina valla, kui ka Räpina linna lipp.

Lipu kirjeldus
--------------

Räpina valla ristkülikukujuline lipp koosneb kahest horisontaalsest laiust, mis on eraldatud kuuselõikega. Ülemine laid on valge ja moodustab 2 ühikut ning alumine on sinine ja moodustab 3,5 ühikut lipu laiusest. Kuuselõige on 1,5 ühikut kõrge.

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

Lipu kasutamise kord
--------------------

1. Lippu kasutatakse Räpina valla ajaloolistel pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel.
2. Lippu kasutatakse kõrvuti Eesti riigilipuga.
3. Lipu heiskamise otsustab vallavalitsus.

Vaata ka
--------

* Räpina valla vapp
* Räpina lipp

Välislingid
-----------

* Räpina valla sümboolika
* Räpina valla sümbolid Riigikantselei lehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib praegusest Praha sillast; varem samas asukohas asunud Štefániki silla kohta vaata artiklit Franz Josephi sild* |

---

Štefániki sild Prahas üle Vltava jõe (foto 2016)
Štefániki sild (foto 2013)
**Štefániki sild**, kuni 1997 **Šverma sild**, (tšehhi *Štefánikův most*) on sild üle Vltava jõe Prahas. 

1997. aastal nimetati sild Milan Rastislav Štefániki järgi, enne seda kandis sild tšehhi ajakirjaniku ja vastupanuliikumise tegelase Jan Šverma nime. 

Sild ehitati aastatel 1949–1951. Raudbetoonist kaarsilla projekteeris tšehhi arhitekt ja teatrikunstnik Vlastislav Hofman. Kolmeavalise silla pikkus on 182 m (koos pealesõitudega 263 m), avad on silletega 58,8+64,4+65,1 m. Silla laius on 24 m.

Samas asukohas lammutati 1940. aastatel 19. sajandil ehitatud Franz Josephi sild, mis hiljem kandis samuti Štefániki silla nime.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Štefániki sild** |
**Rõuge Hooldekodu** on Rõuge Vallavalitsuse poolt 1995. aastal asutatud üldhooldekodu ajutiseks või alaliseks elamiseks. Hooldekodu osutab ööpäevaringset üldhooldusteenust. Hooldekodu eesmärgiks on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes oma tervisliku seisundi, puuduliku tegevusvõime või elukonnast tulenevate põhjuste tõttu ei suuda iseseisvalt toime tulla. 
Hooldekodu asub kahekorruselises majas Rõuge alevikus Haanja Looduspargi territooriumil 16 km kaugusel Võrust (Sänna mnt 4).

Hooldekodus on 27 voodikohta. Toad on ühe-, kahe- ja kolmekohalised. Üldkasutuses on söögisaal, saun ning puhkenurgad. Toiduvalmistamine ja pesupesemine toimub hooldekodus kohapeal.

Hoolealustega tegeleb pikaajaliste töökogemustega 8-liikmeline hooldusnaiskond. Õendusabi on tagatud koduõendusteenustega. Ratastooliga ja liikumispuudega hoolealusele on treppidel liikumiseks trepironija.

Hooldekoduga ühes hoones paiknevad perearstikeskus, hambaravi ja apteek. See tagab kiire esmase arstiabi kättesaadavuse. Rõuge hooldekodu võimaldab erinevaid erialaspetsiifilisi sotsiaalteenuseid klientide tegevusvõime arendamiseks ja säilitamiseks. Hooldekodu ülesandeks on ka kliendi sotsiaalvõrgustikku kuuluvate isikute nõustamine ja informeerimine.

Hooldekoduga samas majas töötavad veel massöör, juuksur ja maniküür-pediküür, seega ka need teenused on soovi korral kergesti kättesaadavad. Regulaarselt külastab hooldekodu Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Tähtpäevadel käivad esinemas lasteaialapsed ja isetegevuslased.

Viited
------

1. Rõuge Hooldekodu Põhimäärus. Rõuge Vallavolikogu 19.06.2018 määrus nr 20

2. Rõuge Vald. (2018). Hooldekodu. Loetud aadressil

Välislingid
-----------

1. Rõuge Vald (2018). Mida pakub Rõuge Vald enda elanikele?
2. Võrumaa Teataja (2012). Energiasäästlik Rõuge Vald.