recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Levala (Nõmme) Püha Neeva-Aleksandri kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saare maakonna Saaremaa valla Tumala külas.

Ajaloost
--------

Levala õigeusu kogudus eraldus Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise ja Ööriku Püha Kolmainu kogudustest 1910. aastal. Ajutine kirik rajati Rahula õigeusu abikooli. Ainus Eesti iseseisvusajal ja viimane Saaremaale ehitatud õigeusu kirik pühitseti Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Aleksandri (Pauluse) poolt 1927. aastal Püha Neeva-Aleksandri auks. Laudvooderduse ja plekk-katusega kirik sarnaneb vabakoguduste palvelaga. Kirikul on väike haritorn ja harvad aknad. Levala (Nõmme) Püha Neeva Aleksandri kiriku kõrval asub Saikla-Nõmme kalmistu. Kalmistule on maetud koguduse kauaaegne preester Andrei Mägi.  

Pühakoda kasutab Levala (Nõmme) Püha Neeva-Aleksandri kogudus.

Vaata ka
--------

* Pöide vald
* Eesti külade loend

Kirjandus
---------

* Jaanus Plaat. "Saaremaa kirikud, usuliikumised ja prohvetid 18.–20. sajandil". Eesti Rahva Muuseum. Tartu, 2003; lk 136-140; lk 300
* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007; lk 430-434; lk 444-445
* Martin Toon. "EAÕK Kuressaare Püha Nikolai koguduse ajalugu". Kuressaare, 1997. AS Terbo, Tallinn; lk 4-5; lk 69
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 424-427

Välislingid
-----------

* EAÕK Levala Püha Aleksandri kirik (Teeliste kirikud)
* Levala Püha Neeva Aleksandri kogudus EAÕK kodulehel.
Lusignani dünastia vapp
**Lusignani dünastia** oli prantsuse päritolu kuninglik dünastia, mis valitses 12.–15. sajandini suurt osa Euroopast ja Levantist, Jeruusalemma, Küprost, Armeeniat. Dünastia oli lähedalt seotud ka Inglismaa ja Prantsusmaaga.

Valitsejate perekond sai alguse Poitoust Lääne-Prantsusmaalt 10. sajandi alguses. 11. sajandi lõpuks olid Lusignanid tõusnud piirkonna mõjukaimateks suurmaaisandateks. 12. sajandi lõpuks said nad läbi pärimiste ja abielude võimule nii Jeruusalemma kui ka Küprose kuningriigis. 13. sajandi alguses said Lusignanide dünastia põhiharu esindajad krahvideks La Marche'is ja Angoulême's. 

Lähis-Ida ristisõdijatest valitsejatena arendasid nad suhteid Hethumiididega, kellelt nad 14. sajandi keskpaigas pärisid ja valitsesid aastatel 1342-1375 Kiliikia Armeenia kuningriiki. Pärast Mamelukkide vallutusi põgenesid Armeenias võimul olnud Lusignanid tagasi Prantsusmaale ja seejärel Venemaale. 

15. sajandi lõpus langes ka Küpros, kui selle vallutasid veneetslased.

Vaata ka
--------

* Jeruusalemma kuningriik
* Küprose kuningriik
* Kiliikia Armeenia kuningriik
**Bernhard Justus Thomas Spindler** (21. juuli / 2. august 1822 Haljala – 8. oktoober / 20. oktoober 1892 Nõmmpere mõis, Märjamaa kihelkond) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Tallinna Toomkoolis ja Võrus Heinrich Krümmeri eragümnaasiumis. Aastatel 1841–1847 õppis ta Tartu Ülikoolis, pärast selle lõpetamist töötas ta koduõpetajana. Ordineeriti 21. septembril / 3. oktoobril 1852 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1852–1890 Lihula ja Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja. Ta suri aastal 1892 Nõmmpere mõisas (asus Märjamaa kihelkonnas).

Isiklikku
---------

Tema isa Georg Wilhelm Spindler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, vend Nikolaus Friedrich Hermann Spindler oli Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse õpetaja, poeg Hermann Spindler oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, poeg Friedrich Spindler oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, hiljem fotograaf ja ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
2. ↑  Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Vana-Vene rajajast; eesnime kohta vaata Oleg (eesnimi)* |

---

"Oleg jätab hüvasti oma lemmikhobusega", Viktor Vasnetsov 
**Oleg** (**Ве́щий Оле́г**, ka **Helge**, **Helgu** või **Helgi**; enne 862. aastat – 912 või 922) oli Vana-Vene riigi tegelik rajaja. Teda peetakse praegu Venemaal kõige olulisemaks valitsejaks, Vene riigi tegelikuks asutajaks. 

Vene leetopissi põhjal oli Oleg Rjuriku kaaskondlane (võimalik, et väimees), kes pärast viimase surma 879 sai regendina Novgorodi valitsejaks, sest Rjuriku poeg Igor ehk Ingvar olevat olnud veel liiga noor. Oleg vandus, et Igori täisealiseks saamisel, annab ta võimu üle. 

882. aastal läks Oleg sõjakäigule lõunasse ning alistas endale Kiievi, kus valitsenud samuti skandinaavlased Askold ja Dir laskis ta maha lüüa. Ta tegi Kiievist oma riigi pealinna, alistades või lepinguid sõlmides allutas enda võimule kõik ümbritsevad rahvad, kes seni olid maksnud makse Kasaari kagaanile. 

Sõjakäigule Bütsantsi vastu läksid tema juhtimisel Konstantinoopoli alla ka eestlased ehk tšuudid nagu slaavlased tollal meid nimetasid. Linna ei vallutatud kuid piiramisel saavutati suure lunaraha andmine ja maksuvaba kaubandusõigus Bütsantsiga. 

Tihedad suhted olid Olegil mõistagi ka Skandinaaviaga. Mõnede andmete kohaselt olevat ta loobunud 912 vürstitroonist ning läinud tagasi Skandinaaviasse, kus ka surnud. 

Nestori kroonika kohaselt olevat suurvürst Oleg soovinud ennustajatelt teada saada, kuidas ta oma surma kohtab, ja saanud vastuseks, et surm saabub lemmikhobuse kaudu. Seepeale olevat Oleg lasknud lemmikhobuse kaugele steppi saata. Aastaid hiljem pärinud ta oma lemmikhobuse kohta, ja saanud vastuseks, et hobune on surnud, otsustanud tema skeletti oma silmaga vaatama minna. Kohale jõudes tõstnud ta oma jala hobusekolbale, mispeale salvanud teda pahkluu piirkonda harilik rästik, kes oli tulnud välja hobuse silmakoopast. Mitme päeva pärast olevat Oleg surnud ja ennustus loeti täitunuks. Sellest räägib ka Puškini kirjutatud poeem, mida mõned peavad Venemaa hümniks nr 2.

Viited
------

1. ↑  Mike Dixon-Kennedy, Encyclopedia of Russian and Slavic Myth and Legend, lk 210, 1998, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 26.03.2014) (*inglise keeles*)
2. ↑  The twelve most dangerous Russian animals, April 26, 2011 Vladislav Kuzmichev, Natalya Fedotova, Veebiversioon (vaadatud 26.03.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  Gale Encyclopedia of Russian History: Oleg, Veebiversioon (vaadatud 26.03.2014) (*inglise keeles*)
4. ↑  Кубанский казачий хор - "Как ныне сбирается вещий Олег..."
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib SS-Sturmbannführerist, Saksa poliitiku kohta vaata artiklit Bernhard Krüger (poliitik).* |

---

Krüger Briti vangina
**Bernhard Krüger** (26. november 1904 Riesa – 3. jaanuar 1989 Hamburg) oli natsionaalsotsialismiaegne Saksamaa sõjaväelane (*SS-Sturmbannführer*).

Heinrich Himmleri korraldusel moodustas Krüger Sachsenhauseni koonduslaagri vangidest valerahategemise üksuse. 132 juuti, teise allika järgi 144 eri rahvusest vangi[*viide?*], trükkis 18. ja 19. barakis 132 miljoni väärtuses Suurbritannia naelu 5-, 10-, 20- ja 50-naelastes kupüürides Suurbritannia naelu, teise allika järgi 134 610 810 naela väärtuses (kokku 8 965 080 pangatähte). See tegevus kandis Krügeri eesnime järgi
nime Operatsioon Bernhard. Toodeti ka USA dollareid ja valepasse.

Krüger oli NSDAP liige. Krügeri pere elas Dasselis, seal võtsid Briti võimuesindajate ta kinni ning ta oli neli aastat vangis. Pärast vabastamist asus ta elama Dasselisse ja töötas paberivabrikus Hahnemühle, kust pärines valerahategemiseks vajalik spetsiaalne paber. Hiljem asus ta elama Hamburgi.

### Sachsenhauseni vang temast

Üks neist valerahategijatest vangidest, elukutseline trükkal Adolf Burger (memuaarid "Saatana töökoda") nimetas teda samasuguseks mõrtsukaks nagu teisedki: "Ta laskis kuus inimest maha lasta ainuüksi sellepärast, et nad olid haiged. Ta ei saanud neid haiglasse saata, sest nad oleksid võinud operatsiooni kohta midagi rääkida, sellepärast ta tappis nad."

Vaata ka
--------

* "Valerahategijad"

Viited
------

1. ↑  J. Laulik. Juudid tegid Hitlerile parimat valeraha, sirp.ee, 12.09.2008.
2. ↑  ANTHONY HOROWITZ, The Fuhrer's forgers, dailymail.co.uk, 22.09.2007.
3. ↑  Florian Osuch: „Blüten" aus dem KZ. Die Falschgeldaktion „Operation Bernhard" im Konzentrationslager Sachsenhausen. Hamburg 2009, S. 102.
4. ↑  ANTHONY HOROWITZ. The Fuhrer's forgers, dailymail.co.uk. 22.09.2007.

Välislingid
-----------

* Florian Osuch, "Blüten" aus dem KZ, Die Falschgeldaktion "Operation Bernhard" im Konzentrationslager Sachsenhausen, 2009

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Bernhard Krüger (SS-Mitglied) seisuga 9.10.2017.*
**Luoyang** (hiina 洛阳) on ringkonna õigustega linn Hiinas Henani provintsis. Linn asub Luo jõe ääres.

Luoyang on üks Hiina tsivilisatsiooni hällidest ja üks kaheksast Hiina ajaloolisest pealinnast.

Linn oli umbes aastast 770 eKr Zhou dünastia pealinn. Luoyang oli hiljem ka Hani dünastia ja Wei riigi pealinn. Jini dünastia oli 311 sunnitud pealinna viima Chang'ani, kui *xiongnud* linna vallutasid.

68. aastal rajati Luoyangi Hiina esimene budistlik pühamu.

Linnas asuvad Longmeni koobastemplid kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Longmeni koopad

Haldusjaotus
------------

Ringkonna õigustega linn jaguneb kuueks linnarajooniks, üheks maakonna õigustega linnaks ja kaheksaks maakonnaks:

* Jianxi linnarajoon (涧西区)
* Xigongi linnarajoon (西工区)
* Laochengi linnarajoon (老城区)
* Chanhe linnarajoon (瀍河区)
* Luolongi linnarajoon (洛龙区)
* Jili linnarajoon (吉利区)
* Yanshi (偃师市)
* Luanchuani maakond (栾川县)
* Luoningi maakond (洛宁县)
* Mengjini maakond (孟津县)
* Ruyangi maakond (汝阳县)
* Songi maakond (嵩县)
* Xin'ani maakond (新安县)
* Yichuani maakond (伊川县)
* Yiyangi maakond (宜阳县)

Välislingid
-----------

* Luoyangi koduleht
|  |
| --- |
| Ugandi 2014Ugandi 2014 |
| Teenistuskäik |
| **Suurbritannia** |
| **Nimi** | 
Bridport |
| **Ehitaja** | Vosper Thorneycroft |
| **Vette lastud** | 
1992 |
| **Teenistuses alates** | 
1993 |
| **Teenistuse lõpp** | 
2004 |
| Teenistuskäik |
|  **Eesti** |
| **Nimi** | 
Ugandi |
| **Teenistuses alates** | 
2009 |
| Laeva üldandmed |
| **Klass ja tüüp** | Sandown-klassi miinijahtija |

**Ugandi** on Eesti mereväe koosseisu kuuluv Sandown-klassi miinijahtija. Laeva pardatähis on M315.

Ajalugu
-------

Ugandi on ehitatud 1992. aastal Suurbritannias Southamptonis Vosper Thorneycrofti laevatehases. Laevale pandi nimeks **Bridport** Inglise rannikulinna järgi. Kuni 2004. aastani oli HMS Bridport Suurbritannia mereväe koosseisus.

Alates 2009. aastast kuulub Eesti mereväele. 22. jaanuaril 2009 heisati Šotimaal Rosythis Babcocki laevatehases Ugandil esimest korda Eesti lipp ja anti nimeks Ugandi kunagise muinasmaakonna järgi.

Sümbolid
--------

Ugandi vapp
Lisaks laeva vapile kannab Ugandi Otepää valla vappi.

Viited
------

1. ↑  Otepää saab oma laeva. Otepää vald, 26. jaanuar 2010.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ugandi (laev)** |

* Fotod ja andmed kaitseväe kodulehel
Lev Kamenev (1918)
**Lev** Borissovitš **Kamenev** (vene keeles Лев Борисович Каменев, tegelikult **Rosenfeld** (Розенфельд); 18. juuli (vkj. 6. juuli) 1883 Hersoni kubermang – 25. august 1936 Moskva) oli Vene kommunistlik revolutsionäär, Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu poliitik ning riigitegelane. Tema isa oli juut, ema õigeusklik venelane.

Kamenev kuulus Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo esimesse koosseisu. Selle moodustasid seitse inimest: Andrei Bubnov, Lev Kamenev, Vladimir Lenin, Grigori Sokolnikov, Jossif Stalin, Grigori Zinovjev ja Lev Trotski. Neist viis langesid Stalini korraldatud repressioonide ohvriks ja tapeti. Kamenev kuulus poliitbüroosse vahetpidamata kuni 1926. aastani, Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomiteesse kuni 1927. aastani.

Kamenev visati 1927. aastal koos Trotskiga parteist välja. Ta palus andeks, öeldes oma seisukohtadest lahti, ning sai parteisse 1928. aastal tagasi. Ent stalinlike puhastuste käigus oli ta üks esimesi, kes hukati, süüdistatuna "trotskistlik-zinovjevistlikus vandenõus".

Lev Kamenev hukati 1936. aastal ja rehabiliteeriti postuumselt 1988. aastal.

Isiklikku
---------

Lev Kamenev oli abielus Lev Trotski õe Olga Bronšteiniga. Neil sündis kaks poega. 1920-ndate teisel poolel nende abielu lagunes ja ta abiellus Tatjana Glebovaga. Neil sündis 1929 poeg.

Stalini korraldatud repressioonides hukati lisaks Kamenevile tema mõlemad abikaasad ja kaks vanemat poega, samuti vend, vennanaine ja nende poeg. Noorem poeg saadeti algul lastekodusse, hiljem vanglasse, kust lõpuks vabanes. Minia, näitleja Galina Kravtšenko oli kakskümmend aastat sisuliselt tööta.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Kuld** | 2014 | jäähoki |

**Jamie Randolph Benn** (sündinud 18. juulil 1989 Victorias, Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Dallas Stars ründajana vasakäärel. Alates 2013. aastast on ta olnud Starsi kapten.

Aastatel 2007–2009 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Kelowna Rockets. 2009. aastal võitis ta Rocketsiga Memorial Cupi. Ta oli Memorial Cupi resultatiivseim mängija (5+4), pälvides Ed Chynoweth Trophy. Lisaks oli ta WHL-i väljalangemismängude resultatiivseim mängija (13+20).

2007. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Starsi poolt 129. valikuna. Starsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is 2009–10. Debüüthooajal lõi ta 22 väravat ja andis 19 väravasöötu. Kuna Dallas Stars sel hooajal Stanley karika väljalangemismängudele ei pääsenud, jätkas Benn mängimist Texas Starsi meeskonnas American Hockey League'i väljalangemismängudes. Ta jõudis Texas Starsiga Calder Cupi finaali, kus kaotati Hershey Bearsile. Väljalangemismängudes lõi ta 14 väravat, millega oli suurim väravakütt.

Aastatel 2012 ja 2016 on Benn valitud NHL-i tähtede mängule. Hooaegadel 2013–14 ja 2015-16 on ta valitud NHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu (*NHL First All-Star Team*) ning hooajal 2014–15 *NHL Second All-Star Team* '​i. 2014–15 põhihooajal oli Benn liiga resultatiivseim mängija (35+52), pälvides Art Ross Trophy.

Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis Hamburg Freezers.

2009. aastal tuli Benn Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2014. aastal tuli ta Kanada jäähokikoondisega olümpiavõitjaks.

Tema vanem vend Jordie Benn on samuti jäähokimängija.

Välislingid
-----------

 Jamie Benn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Jamie Benn nhl.com lehel
* Jamie Benn hockeydb.com lehel
James Troisi (2017)
**James Troisi** (sündinud 3. juulil 1988 Adelaide'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Western Sydney Wanderers ja Austraalia jalgpallikoondises.

Troisi alustas klubikarjääri 2007. aastal Inglismaal Newcastle Unitedis, kuid ühtegi liigamängu ta klubi meeskonnas kirja ei saanud.

Austraalia kõrgliigas on ta peale Western Sydney Wanderersi mänginud veel Adelaide Unitedis ja Melbourne Victorys, kus mängis esimest korda hooajal 2013–14, mil oli 12 väravaga klubi suurim väravakütt ja jagas selles arvestuses liigas teist kohta. Melbourne Victorys mängis Troisi hiljem veel aastatel 2016–2019.

Lisaks on ta mänginud veel Türgis Gençlerbirliği ja Kayserispori ridades, Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta, Belgia kõrgliiga klubis Zulte Waregem, Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Ittihad ja Hiina kõrgliiga klubis Liaoning Whowin.

Debüüdi Austraalia jalgpallikoondises tegi Troisi 22. märtsil 2008 sõprusmängus Singapuri vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 5. juunil 2011 sõprusmängus Uus-Meremaa vastu. 2015. aasta Aasia meistrivõistlustel tuli ta Austraalia koondisega Aasia meistriks. Ta lõi turniiril kaks väravat: esimese esimeses alagrupimängus Kuveidi vastu ja teise finaalmängus Lõuna-Korea vastu, kindlustades sellega Austraaliale meistrivõidu. 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri viimases alagrupimängus lõi ta värava Tšiili vastu. Lisaks kuulus ta Austraalia koondisse ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ning mängis Austraalia võistkonnaga 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.

Välislingid
-----------

 James Troisi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Franjic
* 3 Davidson
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Spiranovic
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Taggart
* 10 Halloran
* 11 Oar
* 12 Langerak
* 13 Bozanic
* 14 Troisi
* 15 Jedinak (c)
* 16 Holland
* 17 McKay
* 18 Galekovic
* 19 McGowan
* 20 Vidošić
* 21 Luongo
* 22 Wilkinson
* 23 Bresciano
* Treener: Postecoglou

 | Austraalia |
**Lofer** on alev ja vald *(Marktgemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas.

Saalachi org
Lofer asub ajaloolises Pinzgau piirkonnas Saalachi jõe orus Chiemgau Alpide ja Reiter Almi (põhjas ja idas) ning Loferi mägede (edelas) vahel. Läänes viib maantee Tirooli Waidringi valda, samas põhjas kulgeb *Kleines Deutsches Eck* maanteeühendus, Euroopa tee E641 osa, piki Saalachi jõge Unkeni kaudu ja üle Saksamaa piiri Salzburgi edelaserva.

Vallaosad on Au, Hallenstein, Lofer ja Scheffsnoth.

Ajalugu
-------

Tänu oma asukohale Tirooli maanteel oli Lofer oluline postijaam. Salzburgi vürstlike piiskoppide poolt anti selle kodanikele 1473. aastal turuõigused. Kihelkonnakirik püstitati 1500. aasta paiku.

Piir Tirooliga Strubi kurus läänes oli paljude 13. sajandist alates püstitatud kindlustuste koht. Kolmanda koalitsiooni sõja ajal 1805. aastal võitlesid Austria väed siin Prantsuse sissetungijate vastu. Tirooli mässu ajal neli aastat hiljem ründasid Baieri väed kindlust, mis varsti pärast seda lammutati.

Majandus
--------

Kohalikud ettevõtted on peamiselt põllumajandus ja turism. Linna läbiv Saalachi jõgi on suviti populaarne kärestikusihtkoht ja talvekuudel meelitavad selle hiljuti pikendatud 58 km hooldatud suusarajad palju peredele suunatud suusapidusid. Hooaeg on detsembri lõpust märtsi alguseni. 37 km kaugusel asub suur Kitzbüheli kuurort.

Raekoda

Meedia
------

Mõned filmi *Where Eagles Dare* (1968) osad filmiti Loferis.

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Zell am See ringkonna vallad

* Bramberg
* Bruck
* Dienten
* Fusch
* Hollersbach
* Kaprun
* Krimml
* Lend
* Leogang
* Lofer
* Maishofen
* Maria Alm
* Mittersill
* Neukirchen
* Niedernsill
* Piesendorf
* Rauris
* Saalbach-Hinterglemm
* Saalfelden
* Sankt Martin
* Stuhlfelden
* Zell am See
* Taxenbach
* Unken
* Uttendorf
* Viehhofen
* Wald
* Weißbach
**Kohtutäitur** on Eesti Vabariigis vabakutseline isik, kellele riik on delegeerinud õigused ja kohustused viia riigi nimel läbi sundtäitmisega seotud toiminguid ehk täitetoiminguid. 

Sundtäitmine on materiaalse õiguse maksmapanemine riikliku sunni abil. Kohtutäituri amet omab Eesti õigussüsteemis olulist kohta, kuna alles sundtäitmise käigus selgub, mida üks või teine materiaalse õigusega tagatud nõue väärt on ning kas seda on praktikas võimalik realiseerida. Täitur teostab täitetoiminguid täitemenetluse käigus. Täitemenetlus on seaduses sätestatud piirides ja ulatuses isiku põhiõigusi piirav menetlus. Täita saab vaid täitemenetluse seadustikus loetletud lahendeid ehk täitedokumente. Täitemenetluse läbiviimise protsessinormid tulenevad täitemenetluse seadustikust. Lisaks täitetoimingutele teeb täitur ka seaduses ettenähtud ametitoiminguid, milleks on õigusabi osutamine, dokumentide kättetoimetamine ja pärandvara inventuuri läbiviimine.

Varasem nimetus (Eestis kuni 1940): kohtupristav.

Vaata ka
--------

* Kohtutäituri tasu

Viited
------

1. ↑  "Info allikas". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2021. Vaadatud 27. mail 2009.
2. ↑  Täitemenetluses tekkivatele korduma kippuvatele küsimustele saab vastuse veebilehelt .

Välislingid
-----------

* Kohtutäiturite ja pankrotihaldurite koda
* "Riik asub kohtutäiturite Metsikut Läänt reguleerima" ERR, 16. aprill 2020
**Tiigi efekt** ehk **Marshi efekt** põhineb James A. Davise 1966. aasta uurimusel, kus selgus, et õpilased hindavad oma akadeemilist võimekust võrdluses sama kooli õpilastega ning kõrgema akadeemilise kvaliteediga koolides on õpilaste akadeemiline minapilt madalam. Davise töös käsitletakse seda paradoksi kui konnatiigi efekti (*Frog Pond effect*), mida hakati sotsioloogia valdkonnas uurima seoses õpilaste minapildiga koolikeskkonnas ja kollektiivse enesehinnangu kujunemisega gruppides. 

1960. aastatel hakati lisaks Festingeri sotsiaalse võrdluse teooriale üha enam tähelepanu pöörama relatiivse deprivatsiooni ilmnemisele kooli keskkonnas. Wertsi ja Watley seletuse kohaselt seisneb relatiivse deprivatsiooni teooria selles, et kõrge tasemega eliitkoolides õppivad õpilased saavad halvemaid hindeid, kui nad saaksid keskmise tasemega koolides, ning see viib madalamate enesekohaste hinnangute tekkimiseni.

Davise ideed arendas psühholoogia vallas edasi Herbert W. Marsh, nimetades seda nähtust tiigi efektiks (*Big-Fish-Little-Pond Effect*). Marshi põhjal on tiigi efekti alustaladeks nii sotsiaalse võrdluse teooria kui relatiivse deprivatsiooni teooria. Marshi järgi seisneb tiigi efekt selles, et võrdse võimekusega õpilastel on kõrge akadeemilise tasemega koolides madalam akadeemiline minapildiga kui madala akadeemilise tasemega koolides.

Tänapäeval uuritakse tiigi efekti valdavalt psühholoogia vallas ning selle üldistatavuse kontrollimiseks on riigiti tehtud mahukaid uurimusi.

Viited
------

1. ↑  Davis, J.A. (1966). The Campus as a Frog Pond: An Application of the Theory of Relative Deprivation to Career Decisions of College Men. American Journal of Sociology, 72.1, 17–31.
2. ↑  Werts, C.E. & Watley, D.J. (1969). A Student’s Dilemma: Big Fish–Little Pond or Little Fish–Big Pond. Journal of Counseling Psychology, 16, 1, 14–19.
3. ↑  Marsh, H. W. (1987). The big-fish-little-pond effect on academic self-concept.Journal of Educational Psychology, 79(3), 280–295.
**Tiibeti keel** on üldnimetus, mida kasutatakse vastastikku arusaadamatute kesktiibeti, khami ja amdo keele murrete kohta, mida ajalooliselt kõneldakse Hiina Rahvavabariigi poliitilise kontrolli all olevatel Tiibeti aladel. Ka klassikalist tiibeti keelt ja tiibeti kirjakeelt nimetatakse sageli lihtsustatult tiibeti keeleks. Hiina Rahvavabariigi poliitilistes piirides kõneleb tiibeti keelt emakeelena umbes 6 miljonit inimest. Üle 100 000 inimese kõneleb tiibeti keelt muudes riikides, eelkõige pagulaskonnas Indias.

Tiibetlastel puudub üldnimetus enda kui rahva ning tiibeti keele kohta. Lhasa ehk kesktiibeti keeles öeldakse kesktiibetlaste kohta *phöba* ning kesktiibeti keele kohta *phögje*; amdo keele kõnelejad on *amdoba* ja amdo keel *amdogje*; khami keele kõnelejate kohta öeldakse *khamba* ning nende keel on *khamgje*. Klassikalist kirjakeelt nimetatakse seadmusekeeleks (*tšhögje*), sest selles on kirja pandud budistlik ja böniusu pühakiri.

Mitmed ajaloolis-poliitilise Tiibeti ja Hiina Rahvavabariigi naaberriikides kõneldavad tiibeti keeled, näiteks dzongkha keel ja šerpa keel, sarnanevad kesktiibeti keelega rohkem kui näiteks amdo keel, kuid poliitilistel põhjustel (Hiina Rahvavabariigi välispoliitika), aga ka ajalooliselt väljakujunenud identiteedi tõttu (näiteks dzongkha keel Bhutanis) käsitletakse neid eraldi keeltena.

Et tegemist on üldnimetusega, mis hõlmab mitut konkreetset keelt, ei ole tiibeti keelele ISO 639-3 koodi antud.

Tiibeti keele kirjutamiseks kasutatakse tiibeti kirja.

Kirjandus
---------

* Denwood, Philip. 1999. *Tibetan*. John Benjamins Publishing Company: Amsterdam/Philadelphia.

Välislingid
-----------

* Tiibeti nimede kirjutus ja hääldus EKI teatmikus
Skaalanäiteid: lin-lin-teljestik, lin-log-teljestik, log-lin-teljestik ja log-log-teljestik. Funktsioonid graafikul on järgmised: *y* = 10*x* (punane), *y* = *x* (roheline), *y* = log*e*(*x*) (sinine)
**Logaritmiline skaala** on logaritmfunktsiooni väärtuste järgi lõikudeks jaotatud sirge (sageli graafiku telg või teljed) või riba.

Tehnikas leiab logaritmiline skaala (teljestik) laialdast kasutamist näiteks sageduskarakteristikute esitamisel. Nii esitatud nn logaritmiliste sageduskarakteristikute abil saab hästi võrrelda sagedussõltuvuste iseloomu.

Ainult ühel teljel logaritmilise skaala kasutamisega (nn poollogaritmilise karakteristiku kujul, mille puhul koordinaatteljestiku teine telg on lineaarne) saab hästi esitada sõltuvusi, mis on olemuselt kas eksponentsiaalsed või logaritmilised. Näiteks elektroonikas esitatakse poollogaritmilisel kujul tihti pn-siirde voltamperkarakteristikut, mis ideaaljuhul on eksponentsiaalne funktsioon ning peaks poollogaritmilisel graafikul seetõttu olema esitatav sirge joonega.

Viited
------

1. ↑  Ülo Kaasik, 2002. Matemaatikaleksikon. Kolmas, täiendatud trükk. 288 lk
Ástor Piazzolla ja Horacio Ferrer 1970. aastal, "Nelja aastaaja" loomise ajal
**"Neli aastaaega"**, ka **"Buenos Airese neli aastaaega"** (hispaania keeles "Cuatro Estaciones Porteñas" või "Estaciones Porteñas", inglise keeles "The Four Seasons" või "The Four Seasons of Buenos Aires") on Argentina helilooja Ástor Piazzolla tangokompositsioonide tsükkel. Ehkki algselt valmisid palad eraldiseisvatena, esitas autor neid ise hiljem korduvalt ka terviksüidina. Teosed on kirjutatud kvintetile, kuhu kuuluvad viiul (või vioola), klaver, elektrikitarr, kontrabass ja (soleeriv) bandoonium.

Piazzolla kasutab barokk-kontserdi vormi vabalt, vaheldades soolofragmente *tutti*'ga. Helilooja põimib ühte erinevad muusikatraditsioonid: klassika, džässi, afrohispaania.. Maximilano Ribichini iseloomustab kirjutises "Astor Piazzolla y "Las cuatro estaciones porteñas"" teost järgnevalt: "Piazzolla püüab kirjeldada Buenos Airese elaniku elu; tango abiga kerkib boheemlik pilt Buenos Airesest, Buenos Airese hinge väljendus. Üksindus ja külmus "Invierno Porteño"s... üksindus- ja külmatunde katkestavad tugevad rütmilised löögid... "Primavera Porteños" leiame esimese armastuse. Keha ja embus. Piknik pargis. Armunud. Pärast talve sünnib linn uuesti. Puid kaunistab rohelus ja lillelõhn ujutab üle terve linna."

Aastaajad
---------

1. "Verano Porteño" ("Buenos Airese suvi"). Kirjutatud 1965, algselt Alberto Rodríguez Muñoze näidendile "Melenita de Oro". Esmaplaadistus 1972.
2. "Otoño Porteño" ("Buenos Airese sügis"). Kirjutatud 1969. Esmaplaadistus 1969.
3. "Primavera Porteña" ("Buenos Airese kevad"). Kirjutatud 1970, sisaldab kontrapunkti. Esmaplaadistus 1970.
4. "Invierno Porteño" ("Buenos Airese talv"). Kirjutatud 1970. Esmaplaadistus 1970.

1996–1998 kirjutas vene helilooja Leonid Desjatnikov Piazzolla teosele uue arranžeeringu, mis tõstis esile seoses Vivaldi ja Piazzolla vahel, jagades iga osa omakorda kolmeks ning seades need sooloviiulile ja keelpilliorkestrile. Igasse ossa kaasas ta tsitaate Vivaldi teosest, kuid kuna aastaajad on põhja- ja lõunapoolkeral vahetuses, ei ühti kasutatud osade nimed (näiteks sisaldab Piazzolla "Suvi" tema seades osi Vivaldi "Talvest").

Ansambel Kremerata Baltica Gidon Kremeri juhatusel salvestas 2000. aastal plaadi "Eight Seasons" ("Kaheksa aastaaega"), kus on kõrvuti nii Vivaldi kui ka Piazzolla "Aastaajad".

Viited
------

1. ↑  Peter Arthur Clemente The Structural and Cyclical Organization of Astor Piazzolla's Las Cuatro Estaciones Portenas ProQuest
2. ↑  Maximilano Ribichini Astor Piazzolla y "Las cuatro estaciones porteñas" Topos y Tropos
3. ↑  Azzi, María Susanna, and Collier, Simon. "Le Grand Tango: The Life and Music of Astor Piazzolla" (New York: Oxford University Press), 2000, lk. 90.
**Kyeema Spirit** on Bahama tanker, mis ehitati Samsung Heavy Industries Co. Ltd. laevatehases Geojes Lõuna-Koreas 1999. aastal. Bahama lipu all sõitev laev kuulub laevakompaniile Kyeema Spirit Holding L.C.C. ja seda käitab alates 2012. aastast Suurbritannia Teekay Shipping (Glasgow) Limited. Selle sõsarlaevad on Kiowa Spirit ja Koa Spirit.

Ajalugu
-------

Kiil pandi laevale tehasenumbriga 1236 Samsung Heavy Industries Co. Ltd. laevatehases Kojes Lõuna-Koreas 4. jaanuaril 1999 ning 3. aprillil 1999 lasti laev vette. 7. juunil 1999 võeti laev kasutusele.

Tehnilised andmed
-----------------

Kyeema Spirit on 253,0 m pikk ja 44,2 m lai, süvisega 14,619 m ja kogumahutavusega 62 619. Kyeema Spiritil on üks kuuesilindriline diiselmootor MAN-B&W/Samsung (6S60MC-C), mille koguvõimsus on 12,062 MW, laeva kiirus on 14,6 sõlme.

Juhtumid
--------

Esmaspäeval, 24. septembril 2012, kell 6.55 sõitis ilma lootsi ja lastita Kyeema Spirit pärast asukoha vahetamiseks ankru tõstmist Läänemeres Aegna saarest idas madalikule. Õnnetuskoha koordinaadid on 59° 35′ 11″ N, 24° 47′ 31″ E. Laeva pardal oli 24 inimest. Päästeoperatsioonis osalesid piirivalvelaev PVL-101 Kindral Kurvits ja kolm puksiiri: Calypso, H. Kanter ja Castor. Teisipäeval, 25. septembril 2012, kell 13.38 tõmmati tanker madalikult lahti ja pukseeriti ankrukohale. Lahtitõmbamisel osales ka üks Soome vedur-tõukurlaev Artemis (IMO-nr. 7927934). Kyeema Spirit remonditi laevatehases Naantalis Soomes.

* 
*

Viited
------

1. 1 2  DNV, registri andmed
2. 1 2  Kyeema Spirit(saksa keeles)
3. ↑  Tankeri omanik: alus püüdis rasketes oludes asukohta vahetada
4. ↑  Madalikule sõitnud tankeril õnnetuse ajal lootsi polnud
5. ↑  Lahti tõmmatud tanker pukseeriti ankrukohale Postimees, kell 14.20, 25.09.2012, Madis Filippov
6. ↑  Equasis
7. ↑  *Artemis* Delfi

Välislingid
-----------

* Aegna saare juures sõitis tanker madalikule, Postimees, 24.09.2012 09:39
**Aedsalat** (*Lactuca sativa*) on korvõieliste sugukonda, salati perekonda, kuuluv tuntud köögivili.

Aedsalat ja tema teisendid (mida on teada sadakond) on üheaastased taimed, mille lehti kasutatakse toorelt toiduks.

Kirjeldus
---------

Aedsalat on 35–80 cm kõrgune taim. Lehed on õrnad, helerohelised, enamasti lõhestumata, asetsevad tihedalt, enam-vähem rööbiti maapinnaga. Alumised lehed on tiivulise leherootsuga, ülemised ümbritsevad vart sügava südaja kuni noolja alusega. Korvõisikuid palju, kollakad, tiheda pöörisena.

Levila ja kasvukoht
-------------------

Pärineb Vahemere idakaldalt ja Lääne-Aasiast. Eestis kasvatatakse köögiviljana, mõnikord esineb prahipaikadel ja mahajäetud aiamaadel.

Kasvatamine
-----------

Aedsalat on külmakindel, niiskusenõudlik lühipäevataim. Pika päeva tingimustes taim putkub ja hakkab õitsema.

Ajalugu
-------

Aedsalatit kasvatati juba aastal 4500 eKr, kuigi siis oli peaeesmärk seemnetest õli saamine. Pärslased sõid aedsalatit juba seitse sajandit enne Kristuse sündi. Vanad roomlased ja kreeklased hindasid salatit nii toidu- kui ka ravimtaimena.

Vaata ka
--------

* Peasalat
* Rooma salat
* Spargelsalat
* Lehtsalat

Viited
------

1. ↑  Taimede välimääraja, Tallinn, Valgus, 1975, lk 235
2. ↑  Maailma toiduainete entsüklopeedia, Tallinn, TEA Kirjastus, 2006.

Välislingid
-----------

* Aedsalat andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Stewartite algupärane vapp.   

**Stuartid** (ka **Stewartid**) oli dünastia, mis valitses Šotimaad 1371–1707 ja Inglismaad 1603–1707 ja Suurbritanniat 1707–1714.

Stuartite esivanemad pärinesid Bretagne'ist ja jõudsid Inglismaale kuningas Henry I kaaskonnas. Üks perekonna liige Walter Fitzalan siirdus Šotimaale, kus ta sai maad ja peagi ka tähtsa ametikoha sealse kuninga õukonnas. Tema järeltulija Walter Stewart abiellus Šoti kuninga Robert Bruce´i tütre Marjoryga. Pärast Marjory venna David II surma aastal 1371 päris trooni tema ja Walter Stewarti poeg Robert.

Pärast kardinal Henry Benedict Stuart (jakobiidid nimetasid teda Henry IX ja I) surma 1807 ei ole Stuartite katoliiklastest pärijad troonijärglust avalikult taotlenud.

Stuartite dünastiast Šoti kuningad
----------------------------------

* 1371–1390 Robert II
* 1390–1406 Robert III
* 1406–1437 James I
* 1437–1460 James II
* 1460–1488 James III
* 1488–1513 James IV
* 1513–1542 James V
* 1542–1567 Mary
* 1567–1603 James VI

Stuartite dünastiast Inglise ja Šoti kuningad
---------------------------------------------

Esimene Stuartite dünastiast Inglise kuningas **James I**
* 1603–1625 James I ja VI
* 1625–1649 Charles I
* 1660–1685 Charles II
* 1685–1688 James II ja VII
* 1688–1694 Mary II
* 1702–1714 Anne (Šotimaa kuningriik kaotati 1707)

Stuartite dünastiast Inglise ja Šoti trooninõudlejad
----------------------------------------------------

* 1688–1701 James II ja VII
* 1701–1766 James III ja VIII (Old Pretender)
* 1766–1788 Charles III (Young Pretender, Bonnie Prince Charlie)
* 1788–1807 Henry IX ja I

Vaata ka
--------

* Stewarti klann
Tüüpiline ripplagi valgustuse, kõlari katte ja suitsuanduriga
**Ripplagi** on sekundaarne lagi, mis on riputatud peamise lae alla. Ripplagesid kasutatakse eelkõige kahjustuste, torude ja juhtmete varjamiseks.

Üldist
------

Algselt tehti ripplagesid põhiliselt valgetest plaatidest, kuid uuendusega kaasnes terve hulk mitmesuguseid valikuid suurustes, värvides, materjalides, kujundites, mustrites ja tekstuuris. Arhitektuuriakustika jaoks kasutatavatel ripplagedel on aastate jooksul märkimisväärselt paranenud heli neeldumine. See on saavutatud isolatsiooni (*sound batts* e SABS) lisamisel paneeli ette, mis hoiab ümbritsevaid ruume vaiksena. Sisekeskkonna kvaliteeti mõjutavad ventilatsioon, lenduvate orgaaniliste ühendite heitkogused, valgustus, termilise süsteemi kontroll, soojustamine, päevavalguse kasutamine loomulikuks valgustuseks ja akustika.

Eelised
-------

Ripplae eelis on kergesti eemaldatavad laepaneelid, mis võimaldavad kiiret juurdepääsu ja lihtsustavad oluliselt parandusi või ümberehitust. Vanemates majades, mida on aja jooksul mitu korda renoveeritud, ei ole sugugi haruldane, et ripplagi on paigaldatud ühe renoveerimisega ning teisega eemaldatud. Ripplae paigaldamine ei ole kulukas ning pikendab aega suurte renoveerimiste vahel.

Puudused
--------

Üks puudus on madalam lagi. Ripplaed peidavad üldiselt palju funktsionaalseid ja strukturaalseid hooneelemente ning loovad esteetilise paradigma, mis taunib funktsionaalsete süsteemide kasutamist.
|  |
| --- |
|  |
| Taksonoomia |
| Riik | Loomad *Animalia* |
| Alamriik | Pärishulkraksed *Eumetazoa* |
| Põhikond | Kahekülgsed *Bilateria* |
| Ülemhõimkond | *Platyzoa* |
| Hõimkond | Ripskõhtsed *Gastrotricha* |
|

**Ripskõhtsed** (*Gastrotricha*) on loomade riiki kahekülgsete põhikonda kuuluv hõimkond.

Varem, näiteks "Loomade elus", arvati ripskõhtsed ümarloomade hõimkonda omaette klassina. [1]

Ripskõhtsed on mikroskoopilised organismid, ehkki suuremad on ka palja silmaga näha (0,06–3 mm). Nad elavad nii mage- kui ka merevees. Enamik magevees elavaid ripskõhtseid kuulub perifüütonisse või bentosesse. Merevees elavad ripskõhtseid tavaliselt interstitsiaalselt (liivaterade vahel). Mõni liik elab ka maismaal. Ehitustüübilt on nad bilateraalse sümmeetriaga. Ripskõhtseid on umbes 700 liiki

Ripskõhtsete hõimkond sisaldab ühe klassi, mis jaguneb kaheks seltsiks: *Macrodasyda* ja *Chaetonotida*.

Ripskõhtsed põlvnevad torusoolelistest ripsussidest. Selle arenguga on kaasnenud mõõtmete vähenemine ja osaline taandareng.

Ripskõhtsetel puuduvad hingamiselundkond ja ringeelundkond. Hingamine toimub läbi naha ja sooleseina kaudu. Kehaõõnt täidab vedelik, mis "uhub" siseelundeid ja osaleb ainevahetuses. [1]

Liikumine
---------

Ripskõhtsete lihaskond on taandarenenud. Nende lihased ei moodusta pidevat kihti, vaid paiknevad kehal eraldi "lintidena". Ripskõhtsete eellaste nahklihasmõigust on säilinud vaid üksteisest isoleeritud lihaskimbud. Niisuguse taandarengu peamiseks põhjuseks on loomade väikesed mõõtmed: nad liiguvad edasi keha kõhupoolt katvate ripsmete abil ja pisikestel loomadel sellest piisab. Selline lihaste degeneratsioon on osutunud ripskõhtsetel pöördumatuks. [1]

Ripsmed töötavad kooskõlastatult nagu ripsussidelgi ja tagavad looma küllalt kiire kulgemise. Ripskõhtsed oskavad ka ujuda ja teevad sealjuures sageli neile väga iseloomulikke hüppeid. Ühtlasi toimivad ripsmed mehhanismina, mis juhib toidu nende suuavani. Ripskõhtsed toituvad mitmesugustest pisiorganismidest, sealhulgas väikestest ripsloomadest. [1]

Suurematel ripskõhtsetel tekkis liikumisega probleem: ripsmed ei jaksa neid edasi vedada, aga lihased on juba mandunud. Kuidas siis liikuda? Suurematel ripskõhtsetel arenesid erilised haardetorukesed, mille otsas on kinnituskettad. Nende abil imevad ripskõhtsed end mingi pinna külge ja kulgevad niimoodi mööda põhja nagu torusid mööda sammudes. Arusaadavalt on selline liikumine väga aeglane. [1]

Avastuslugu
-----------

Ripskõhtsed avastati 18. sajandil. Mikroskoopide puudulikkuse ja teadmiste vähesuse tõttu peeti neid esialgu ripsloomadeks, kellega nad on ühesuurused.

Ripskõhtsete olemuse selgitasid välja niisugused teadlased nagu O. Bütschli, I. Metšnikov ja C. Zelinka. Zelinka kirjeldas juba 1889 olulisi tunnuseid, millega selgitati ripskõhtsete iseärasused. Suur tähtsus ripskõhtsete uurimisel on olnud P. Schultze töödel. 20. sajandil on kõige suuremad teened ripskõhtsete süstemaatika, bioloogia ja ökoloogia uurimisel A. Remanel. [1]

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Loomade elu", 1. kd. lk. 267–269
**Suuga** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Külas asub Nuudsaku järve kirdetipp.

Rahvaarv 1. jaanuari seisuga
----------------------------

| Aasta | Rahvaarv |
| --- | --- |
| 1999 | 18 |
| 2000 | 17 |
| 2001 | 15 |
| 2002 | 15 |
| 2003 | 14 |
| 2004 | 14 |
| 2005 | 14 |
| 2006 | 14 |
| 2007 | 14 |

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
Götalandi alad Rootsis
**Götaland** on ajalooline piirkond Rootsis. See asub Rootsi lõunaosas. Götalandi põhjaosa Tivedeni metsades piirneb Svealandiga.

Götaland koosnes väikekuningriikidest, mille asukaid kutsuti muinaspõhja keeles *Gautar*'iteks. Neid samastatakse anglosaksi eeposes "Beowulf" mainitud Geatastega.

Götalandilt on pärit ka goodid.

██ Götaland
██ Gotland
██ Wielbarki kultuur 3. sajandi alguses
██ Tšernjahovi kultuur 4. sajandi alguses
██ Rooma riik

Maakonnad
---------

Götalandil asub kümme maakonda:

* Bohusläni maakond
* Blekinge maakond
* Dalslandi maakond
* Hallandi maakond
* Ojamaa maakond
* Skåne maakond
* Smålandi maakond
* Ölandi maakond
* Östergötlandi maakond
* Västergötlandi maakond

Välislingid
-----------

* Götalandi kaart 15.–16. sajandist

Rootsi ajaloolised piirkonnad ja maakonnad

**Götaland - Norrland - Svealand**   
 Ångermanland - Blekinge - Bohuslän - Dalarna - Dalsland - Gästrikland - Halland - Hälsingland - Härjedalen - Jämtland - Lapimaa - Medelpad - Norrbotten - Närke - Ojamaa - Skåne - Småland - Sörmland - Uppland - Värmland - Västerbotten - Västergötland - Västmanland - Öland - Östergötland
**Ripskehaks** ehk **tsiliaarkehaks** ehk **tsiliaarkehakeseks** (ladina keeles *corpus ciliare*) nimetatakse inimeste ja paljude loomade silmamuna soonmiku jätkuks olevat soonkesta eesmist osa. Ripskeha eritab vesivedelikku.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madudel ümbritseb ripskeha silmaläätse, on ühenduses vöötmekesekiududega (*fibrae zonulares*) ja läheb üle võrkkestaks.

Imetajatel
----------

### Inimestel

Inimestel paikneb ripskeha rõngakujuliselt silmaläätse ümber ja on fikseeritud erilise sideme – vöötmekesekiudude (Zinni sideme) abil. Ripskeha paikneb kõvakesta sarvkestaks ülemineku kohal. 
Eristatakse kolme osa: 

* ripssõõr (*orbiculus ciliaris*)
* ripslihas (*musculus ciliaris*)
* ripsjätked (*processus ciliares*).

Ripskehal paiknev ripslihas koosneb silelihastest, mille abil toimub silmaläätse kuju muutmine. Ripslihas osaleb akommodatsioonil.

Silma ripskeha põletik on tsükliit.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 665:2004.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,  *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 393,2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Laurie J. Vitt, Janalee P. Caldwell,Herpetology: An Introductory Biology of Amphibians and Reptiles, 4 ed, lk 70, 2014, Elsevier, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 30.01.2014) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.2.03.009: Corpus ciliare. Ripskeha
**Uganda lipp** on Uganda ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

 ? Uganda riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
9. oktoobril 1962 kinnitati Uganda ametlikuks riigi- ja rahvuslipuks Uganda Rahvuskongressi lipuvärvid. Lipp oli jagatud kuueks horisontaalseks laiuks: must, kollane, punane, must, kollane, punane. Lipu keskel on kahe laiu (punane-must) kõrgune valge sõõr, selle keskel aga kroonkurg näoga varda poole. Kurg pärineb koloniaalaegselt lipult.

Must sümboliseerib Uganda elanikkonda, kollane (PMS 116C) ekvaatoril asetsevale riigile otse paistvat päikest, punane (PMS 186C) aga vendlust ja solidaarsust.

Riigipea lipp
-------------

Uganda presidendi standart võeti kasutusele 26. septembril 1963. Selle punase välja keskel on Uganda vapp, lippu alaservas aga rahvusvärvides laiud (kuus laidu nagu rahvuslipulgi). Lipu proportsioonid on 1:2.

Uganda ajaloolised lipud
------------------------

Koloniaalperioodil 1914–1962 kasutati sinist lippu, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil Uganda protektoraadi vapp. Vapp sarnanes praegusel rahvuslipul oleva embleemiga, ka sellel oli kroonkure kujutis.

Pärast Uganda iseseisvumist 1962 kasutati ajutiselt (märtsist oktoobrini) vertikaalsete laidudega rohe-sini-rohelist lippu. Rohelisi ja sinist laidu eraldasid kitsad kollased laiud, sinise välja keskel oli kollane kroonkure kujutis.

Kuni 1967. aastani oli Uganda liitriik, mis koosnes kuningriikidest (Ankole, Buganda, Bunyoro, Busoga ja Ruwenzururu Kuningriik). Ka kõigil kuningriikidel olid oma lipud.

Välislingid
-----------

* Uganda lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
Kahest lõigust koosnev rippkaar
**Rippkaar** ehk **draperiikaar** (saksa keeles *Vorhangbogen*, inglise keeles *inflexed arch*) on kaaretüüp, mille sillus koosneb kahest või enamast ülestõmmatud eesriiet või rippuvat draperiid meenutavast konvekssest lõigust. Rippkaar on puhtalt ehisvorm, sellel kaaretüübil pole kandvust survejõudude puudumise tõttu silluses. Omane hilisgootikale, esineb sageli Inglismaa ja Saksamaa 15.–16. sajandi elu- ja ühiskondlike hoonete portaalidel ja akende kujunduses, kuid seda esineb veel ka 17. ja 18. sajandil.

Pildid
------

* Mariengarten Klosterhaus, Göttingeni kreis, NiedersachsenMariengarten Klosterhaus, Göttingeni kreis, Niedersachsen
* 16. sajandi maja portaal Eisenerzis, Bergmannsplatz 216. sajandi maja portaal Eisenerzis, Bergmannsplatz 2
* 15. sajandil ehitatud hilisgootilik Dompropstei Meissenis15. sajandil ehitatud hilisgootilik *Dompropstei* Meissenis
* Meisseni Albrechtsburgi õuefassaad (15. sajandi lõpp)Meisseni Albrechtsburgi õuefassaad (15. sajandi lõpp)
* Rippkaarekujulise dekooriga 17. sajandi värav EbersheimisRippkaarekujulise dekooriga 17. sajandi värav Ebersheimis
* Rippkaarega väravaportaal GroßeibstadtisRippkaarega väravaportaal Großeibstadtis
* 18. sajandist pärit värav Großeibstadtis18. sajandist pärit värav Großeibstadtis

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2019. Vaadatud 14. augustil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
Olecko loss
**Olecko** (saksa keeles kuni 1928. aastani **Marggrabowa**, 1928–1945 **Treuburg**) on linn Kirde-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas, Olecko maakonna ja Olecko valla keskus.

Olecko asub Masuurias Masuuria järvedelaval Suwałki kõrgustikul kohas, kus Lega jõgi väljub Suurest Olecko järvest, järve kagukaldal. Oleckost läheb maantee põhja poole Kaliningradi oblasti piiril olevasse Goldapisse ja lõuna poole Ełki, lääne poole Gizyckosse ja ida poole Suwałkisse. Hõreda liiklusega raudtee läheb Goldapisse, Ełki ja Suwałkisse. Ełki–Goldapi liin avati 1879 ja Suwałki liin 1908.

Olecko asutas Preisimaa hertsog Albrecht von Hohenzollern 1. jaanuaril 1560. Linna slaavipärane nimi Marggrabowa oli masuuria keeles ja tuli sellest, et tema isa oli olnud Brandenburg-Ansbachi markkrahv. Albrechti ema Sophia Poolast oli Poola kuninga Kazimierz IV tütar, mistõttu Albrecht oskas tõenäoliselt mingil määral masuuria ja poola keelt.

Olecko vapil on kujutatud Brandenburgi punane kotkas ja Hohenzollernite mustvalged värvid.

Linna asukohas oli juba 1544 jahimaja, mille nimi oli Oletzko. 1619 rajati järves olevale poolsaarele teisele poole Lega jõge Oletzko loss. Loss sai piirkondlikuks halduskeskuseks.

1709 tabas linna katkuepideemia, mille tagajärjel linna 1198 elanikust 1100 surid ja 98 jäid ellu.

1818–1945 oli Olecko Olecko kreisi halduskeskus. 1920 korraldas Rahvasteliit Ida-Preisi rahvahääletuse küsimuses, missugused Ida-Preisimaa piirkonnad peaksid kuuluma Poolale ja missugused Preisimaale. Kogu kreisis anti Poolaga liitumise poolt üksnes 2 häält, nii et see jäi Saksamaale. 21. detsembril 1928 anti kohanimede saksastamise käigus linnale nimeks Treuburg, mis tähendab ustavat linna. 1933 anti kogu kreisile nimeks Treuburgi kreis.

Alates 1945 kuulub Olecko Poolale. Samal aastal sai ta tagasi oma ajaloolise nime. Alates 1975 kuulus ta Suwałki vojevoodkonda, alatesw 1999 Warmia-Masuuria vojevoodkonda.

Olecko sõpruslinnad on Gussev (Venemaa) ja Jõhvi (Eesti).

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 6.10.2022.
2. 1 2 3  Suur maailma atlas, lk. 49

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Olecko** |

* Linna ametlik veebilehekülg
**Oldřich Černík** (27. oktoober 1921 Ostrava – 19. oktoober 1994 Praha) oli Tšehhoslovakkia riigitegelane.

Oldřich Černík
Oldřich Černík oli pärit töölisperekonnast. Rahvakooli lõpetamise järel õppis ta treialiks. 1945. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse ja oli seejärel parteitöö erinevates ametites. 1952–1954 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Ostrava piirkonnakomitee sekretär ja 1954–1956 esimees.

1956–1960 oli Oldřich Černík Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär ja 1958–1970 Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee liige. 1960–1963 oli ta Tšehhoslovakkia kütuse- ja energeetikaminister. 1963–1968 töötas ta Tšehhoslovakkia valitsuse esimehe asetäitjana ja Riikliku Plaanikomitee esimehena. 1960–1969 oli Černík Tšehhoslovakkia Rahvakogu saadik. 1966–1970 oli ta Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei Keskkomitee presiidiumi liige. 1964. aastal lõpetas ta kaugõppe teel Ostrava Mäetööstuse Kõrgkooli.

9. aprillist 1968 kuni 28. jaanuarini 1970 oli Oldřich Černík Tšehhoslovakkia valitsuse esimees.

Pärast Nõukogude Liidu invasiooni vahistati Oldřich Černík 21. augustil 1968 ja viidi koos teiste Tšehhoslovakkia juhtivate riigitegelastega Moskvasse, kus nad osalesid läbirääkimistel Nõukogude juhtkonnaga. Surve ja ähvaruste tagajärjel oli nad lõpuks sunnitud alla kirjutama Moskva protokollile.

1970. aastal vabastati Oldřich Černík kõigilt riiklikelt ametikohtadelt ja heideti 1971. aastal Tšehhoslovakkia Kommunistlikust Parteist välja. 1970–1989 töötas ta Standardiameti juhataja asetäitjana majandusalal, 1990–1991 oli Linnade ja Külade Liidu esimees.

Viited
------

1. ↑  Oldrich Černik : fr. tschechoslowakischer Politiker; Regierungschef 1968-1970 Munzinger
2. ↑  Oldřich ČERNÍK totalita.cz
3. ↑  Countries Cr-Cz rulers.org
4. ↑  Oldřich Černík (1921-1994) Government Information Centre
5. ↑  Oldřich Černík Vlády České republiky