**Eestäiend** on nimisõna ees paiknev nimisõna täpsustav osa, nt ***triibuline*** kass. See tähendab, et nimisõnafraasis eelneb eestäiend peasõnale ja on selle täiend.

Eesti keel
----------

Eestäiendiks võivad olla omadussõnad, asesõnad, nimisõna käändevormid ja määrsõnad.

### Omadussõnaline eestäiend

Omadussõnalised eestäiendid on 

* **omadussõnad**: ***liiderlik** naine, **usaldusväärne** poemüüja, **valge** kass*;
* **kesksõnad**: ***rakendatav** meetod, **tõestatud** tulemus, **kadunud** koer, **muutuv** tuju*;
* **järgarvsõnad**: ***kolmandal** juulil, **üheksas** kuu, **teiseks** semestriks*.

Omadussõnaline eestäiend ühildub nimisõnafraasi põhjaga käändes ja arvus: *Ta hoidis käes **kollaseid** lilli ning istus **külmale** maapinnale*.

Täiendiks olev omadussõna kirjutatakse järgnevast nimisõnast tavaliselt lahku: ***mahe** toit*. Kokku saab selle kirjutada siis, kui väljendatakse kindlat omaette mõistet: ***mahe**toit*. 

  

**Erandid**

Omadussõnaline eestäiend ühildub neljas viimases käändes fraasi põhjaga ainult arvus ja jääb omastavasse käändesse

* **rajavas**: ***piinliku** etapini*, ***valgete** koerteni*,
* **olevas**: ***musta** kassina*, ***enesekindlate** sekretäridena*,
* **ilmaütlevas**: ***klassikalise** mustrita*, ***kirjute** seelikuteta*,
* **kaasaütlevas**: ***rohelise** kleidiga*, ***triibuliste** kruusidega*.

**Omadussõnaline eestäiend ei ole**:

* nimetavas käändes omadussõna võib olla lauses ka öeldistäide, mis paikneb aluse ees: ***Vale** vastus!* = *Vastus on **vale***.
* omastavas käändes omadussõna võib olla lauses ka määrus, kui on koordinatsioonis olevas käändes omadussõnaga: ***vana** ja **targana** valitsedes*, ***Pika** ja **sihvakana** kõrgus ta nende üle*.

### Asesõnaline eestäiend

Asesõnalised eestäiendid ühilduvad põhjaga käändes ja arvus ning nende kohta käivad reeglid sarnanevad omadussõnaliste eestäiendite reeglitega: rajava, oleva, ilmaütleva ja kaasaütleva käände korral ühildub eestäiend vaid arvus.

Asesõnalised eestäiendid on

* **umbmäärased asesõnad**: ***kummastki** õpilasest*, ***mingite** õpilastega*.
* **näitavad asesõnad**: ***sellele** koerale*, ***taoliste** koertega*.

  

**Erandid**

Asesõnaline eestäiend ei muutu, kui selleks on 

* **isikuline asesõna**: ***minu** kassiga*, ***tema** usust*,
* **enesekohane asesõna**: ***enda** rumalusest*,
* **määratlev asesõna**: ***omaenese** valuks*, ***kogu** tervisele*,
* **vastastikune asesõna**: ***teineteise** orjaks*,
* **arvsõnaline asesõna**: ***kogu** klassile*.

  

Asesõnad *kõik*, *ise*, *mõlemad*, *kumbki* võivad esineda nii eestäiendi (***Kõik** õpilased olid kutsutud*) kui järeltäiendina: *Nad **kõik** olid kutsutud*.

### Nimisõnaline eestäiend

**Omastavaline täiend** ehk eestäiend, milleks on omastavas käändes nimisõna, vastab lauses järgmistele lauseliikmetele:

* alus: ***koera** haukumine* = ***Koer** haugub*;
* sihitis: ***raamatu** lugemine* = *Loetakse **raamatut***;
* määrus: ***Hegeli** mina-käsitlus* = ***Hegeli** loodud mina-käsitlus*; ***märtsikuu** õhtu* = *õhtu **märtsikuus***.

**Osastavas käändes nimisõna** on eestäiend, kui ta kuulub **parameetersõnade** hulka (märgib liiki, laadi, kasvu, värvi, sorti jt): ***kollast** värvi, **pikka** kasvu, **siniverelist** tõugu, **klassikalist** sorti*.

  

**Erandid**

Käändeid, milles olev nimisõnaline eestäiend püsib muutumatuna: 

* **seesütlev**: ***pisarais** noormeestelt, **krimpsus** näoga, **kissis** silmad*;
* **seestütlev**, aine ja materjali puhul: ***siidist** pluus, **plastikust** ehtele*;
* **alalütlev**: ***naerul** silmad, **hirmul** kassidest*;
* **rajav**: ***maani** kleidis, **kulmudeni** tukk, **laeni** kappidega*;
* **ilmaütlev**: ***usuta** inimesed, **kontsadeta** kingadelt, **sissejuhatuseta** teos*;
* **kaasaütlev**: ***õpikuga** praktikandid, **kõrvarõngastega** tüdrukult, **lipsuga** härralt*.

  

Kui kaks pärisnime esinevad kõrvuti ja esimene neist on nimetavas ja teine kas nimetavas, omastavas või osastavas, siis on esimene nimi eestäiend: *Ta vaatas **Johnny** Deppi; **Kate** Moss oli Vogue'i esikaanel*.

### Määrsõnaline eestäiend

Määrsõnalised eestäiendid on 

* **seisundimäärsõnad**: ***hõõgvel** süsi, **lontis** kõrvadega, **kössis** poisid*;
* **kohaasemäärsõnad**, kui neile järgneb nimisõna: ***kust** linnast, **kuhu** linna, **siin** rannas, **sinna** poodi, **siitsamast** klassist*.

### Kaassõnafraas eestäiendina

Mõnikord kasutatakse eestäiendina kaassõnafraasi: ***ülespoole põlvi** seelik, **üle linna** tüdruk*.

Kirjandus
---------

* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. **Eesti keele grammatika II. Süntaks.** Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut

Välislingid
-----------

* 
* 
*