Daugavpilsi maakond Läti vabariigis
**Dünaburgi maakond** (läti keeles *Daugavpils apriņķis*; vene keeles *Динабургский уезд*, aastast 1893 *Dvinski maakond*, aastast 1920 *Daugavpilsi maakond*) oli Venemaa Keisririigi ja Vene SFNV Vitebski kubermangu haldusüksus, hiljem Läti ja Läti NSV haldusüksus.

Ajalugu
-------

Maakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Pihkva kubermangu koosseisu. Aastal 1776 hakkas maakond kuuluma Polotski kubermangu, 1796. aastal Valgevene kubermangu ja aastast 1802 Vitebski kubermangu. Maakond piirnes põhjas Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu Režitsa maakonnaga, idas Drissa maakonnaga, läänes ja lõunas Kuramaa kubermanguga. Vitebski kubermangus oli maakonna pindala 4393 km².

Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Dvinsk ehk Daugavpils), seitse alevit ja 16 valda.

Aastal 1920 läksid Dünaburgi maakonna alad Läti koosseisu. Maakond (idas Drissa maakonna arvelt veidi laienenuna) sai ka Läti haldusüksuseks ja oli kuni aastani 1949 Läti NSV haldusüksus.

Aastal 1940 oli maakonna territooriumil 6 linna, lisaks Daugavpilsile ka Gostiņi (tänapäeval Pļaviņase osa), Krāslava, Krustpils, Līvāni ja Preiļi. Toona oli maakonna koosseisus 25 valda.

Aastal 1941 liideti Krustpilsi ja Gostiņi ümbrus Jēkabpilsi maakonnaga. Aastal 1947 eraldati maakonnast Krāslava maakond. Aastal 1949 maakond likvideeriti, selle territoorium jagunes Daugavpilsi, Līvāni ja Preiļi rajooni vahel.

Rahvastik
---------

Aastal 1897 elas maakonnas 237 000 inimest, tegemist oli rahvarohkeima maakonnaga Vitebski kubermangus. Elanikest moodustasid enamiku lätlased (39%), juute oli 20%, venelasi 15,3%, valgevenelasi 13,8%, poolakaid 9,1% ja sakslasi 1,8%.

Aastal 1928 moodustasid lätlased maakonna elanikest 55%. Venelasi oli 18%, juute 10%, valgevenelasi 9% ja poolakaid 8%.

Haldusjaotus
------------

### Viciebski kubermangu osana

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond haldusüksusteks, mida nimetatakse volostiteks (vene keeles *Волость*), aga mille kohta lätlased on kasutanud sõna vald (läti keeles *pagasts*). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn (Dünaburg, mis kandis hiljem nime Dvinsk), lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 7 alevit ja 16 valda.

Alevid olid: Glazmanka, Kreutzburg, Livenhof, Kreslau, Višķi, Osūne ja Dagda.

|  |  |
| --- | --- |
| * Dagda vald (*Дагденская*)
* Izabelina vald, keskus Geibi (*Изабелинская*)
* Izvalta vald (*Ужвальдская*)
* Jasmuiža vald (*Яшмуйжская*)
* Kalupe vald (*Колупская*)
* Kapiņi vald (*Капинская*)
* Krāslava vald (*Креславская*)
* Krustpilsi vald (*Крейцбургская*)
 | * Līksna vald, keskus Vaikuļāni (*Ликсненская*)
* Līvāni vald (*Ливенгофская*)
* Maļinova vald (*Малиновская*)
* Osūne vald (*Осуньская*)
* Preiļi vald (*Прельская*)
* Ungurmuiža vald, keskus Steķi (*Унгермуйжская*)
* Vārkava vald (*Варковская*)
* Višķi vald (*Вышковская*)
 |

### Haldusjaotus Läti Vabariigis

Pärast seda, kui Läti vabadussõda oli lõppenud rahulepinguga, liideti Daugavpilsi maakonna nime kandma hakanud maakonnaga ka osa Drissa maakonnast. Daugavpilsi maakonna osadeks said Piedruja vald ja Pustiņa vald, osaliselt ka Suški vald. Aastal 1924 liideti maakonnaga ka seni Rēzekne maakonda kuulunud Rudzāti vald. Läti Vabariigis muudeti valdade piire korduvalt, mitmed vallad nimetati ka ümber.

Halduslike muudatuste tagajärjel oli maakonnas aastaks 1940 lisaks Daugavpilsile veel kuus linna: Gostiņi, Krāslava, Krustpils, Līvāni ja Preiļi. Toona oli maakonna koosseisus 25 valda.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Aglona vald (*Aglonas pagasts*)
* Aiviekste vald (*Aiviekstes pagasts*)
* Aizkalne vald (*Aizkalnes pagasts*)
* Asūne vald (*Asūnes pagasts*)
* Auleja vald (*Aulejas pagasts*)
* Biķernieki vald (*Biķernieku pagasts*)
* Dagda vald (*Dagdas pagasts*)
* Indra vald (*Indras pagasts*)
* Ižvalta vald (*Izvaltas pagasts*)
 | * Kalupe vald (*Kalupes pagasts*)
* Kapiņi vald (*Kapiņu pagasts*)
* Krāslava vald (*Krāslavas pagasts*)
* Krustpilsi vald (*Krustpils pagasts*)
* Līksna vald (*Līksnas pagasts*)
* Līvāni vald (*Līvānu pagasts*)
* Medņi vald (*Medņu pagasts*)
* Naujene vald (*Naujenes pagasts*)
* Nīcgale vald (*Nīcgales pagasts*)
 | * Preiļi vald (*Preiļu pagasts*)
* Robežnieki vald (*Robežnieku pagasts*)
* Rudzāti vald (*Rudzātu pagasts*)
* Skaista vald (*Skaistas pagasts*)
* Vārkava vald (*Vārkavas pagasts*)
* Vīpe vald (*Vīpes pagasts*)
* Višķi vald (*Višķu pagasts*)
 |

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. september 2011. Vaadatud 9. aprillil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Latviešu konversācijas vardnīcas III, sējuma 4799 sleja. Rīga, 1928-1929
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. aprill 2015. Vaadatud 10. aprillil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑   Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9

| * v
* r
Vitebski kubermangu maakonnad |
| --- |
| 
Botšeikovo maakond • Drissa maakond • Dünaburgi maakond • Gorodoki maakond • Lepeli maakond • Ludza maakond • Neveli maakond • Orša maakond • Polotski maakond • Režitsa maakond • Sebeži maakond • Senno maakond • Suraži maakond • Veliži maakond • Vitebski maakond |