Malcom McLean 1960. aastatel
**Malcom Purcell McLean** (sündinud "Malcolm", kuid hiljem muutis nime traditsioonilise Šoti õigekirja järgi; 14. november 1913 Maxton, Põhja-Carolina, USA − 25. mai 2001 New York, USA) oli Ameerika ettevõtja, kes leiutas merekonteinerid.

Elulugu
-------

Malcom Purcell McLean sündis 14. novembril 1913 Maxtonis Põhja-Carolina osariigis. Tema ja ta kuus õde-venda kasvasid üles perekonna farmis. Nende isa töötas farmerina, kuid teenis lisaraha postiljonina. McLean lõpetas keskkooli aastal 1931, kuid kahjuks ei olnud perekonnal raha, et teda ülikooli saata. 

McLean asus tööle kodulinnas asuvas bensiinijaamas. Mõne aastaga oli ta kogunud piisavalt raha, et osta kasutatud auto ning hakata sellega kaubaveoteenust osutama. Koos õe ja vennaga asutas Malcom transpordiettevõtte McLean Trucking. Esialgu läks ettevõttel hästi, nad suutsid osta juurde autosid ja palgata autojuhte. Malcom keskendus müügile ja uutele klientidele. Mõni aeg hiljem sattus enamik kliente majandusraskustesse ning McLean oli sunnitud ettevõtte kulusid vähendama, hakates ise uuesti autojuhiks. 

1937. aastal vedas McLean puuvilla Põhja-Carolinast New Jerseysse. Hobokeni sadamasse jõudes tuli tal oodata mitu tundi mahalaadimist. Ta vaatas, kuidas sadamatöölised autodelt kaupa laevadele ümber tõstavad. See tundus ajaraiskamisena. McLean arvas, et palju lihtsam oleks tõsta veokilt konteiner otse laevale ilma kaupa puutumata.  Möödus paarkümmend aastat, enne kui McLean hakkas seda ideed edasi arendama.

Uus ajastu: merekonteinerid
---------------------------

1955. aastal müüs Malcom McLean 75% oma transpordiettevõtte omandiõigustest ning võttis 42 miljonit dollarit pangalaenu. 7 miljoni dollari eest ostis ta laevandusettevõtte Pan-Atlantic Streamship. Vahetult pärast ostmist pani ta ettevõttele nimeks SeaLand Industries. 

McLean ehitas ümber veoautohaagised. Ta muutis need kaheks osaks, millest üks on ratastega platvorm ja teine konteiner, mida saab platvormhaagisele tõsta. McLean patenteeris terasest nurgapostkonstruktsiooni, mis võimaldas konteinereid tõsta platvormhaagistelt ja virnastada. 

Malcomi McLeani järgmine proovikivi oli disainida laev, mis suudaks konteinereid transportida. Ta ostis naftatankeri Ideal X ning kujundas selle ümber nii, et see mahutaks lisaks 15 000 tonnile naftale ka 58 konteinerit. Esimene reis toimus 26. aprillil 1956 New Jersey sadamast Houstonisse. Tööstuse inspektorid, raudteeamet ja valitsuse ametnikud jälgisid reisi pingsalt. Houstoni sadamasse jõudes laaditi kaubad platvormhaagistele ning lasti kontrolliti. Kaup oli terve, kuiv ja turvaliselt terasest konteineris. Samuti tõestas see reis, et transpordikulud olid 25% väiksemad ning seda enne infrastruktuuri investeerimist. Võitlus ei olnud siiski veel lõppenud. 

McLeanil tuli veenda sadamaasutusi, et nad investeeriksid sadamate ümberehitusse. Veenmine võttis aastaid, kuid lõpuks nõustus 1960. aastal Oaklandi sadam investeerima. Järjepanu hakkasid ühinema ka teised sadamad. See muutis laevanduse elujõuliseks ja tõhusaks transpordiviisiks.

Standardimine
-------------

Erinevalt tänapäeval kasutatavatest 20- ja 40-jalastest konteineritest kasutas McLean 33-jalaseid konteinereid. 
Konteinerite ja platvormhaagiste erinevate suuruste tõttu muutus standardimine vajalikuks, et konteinereid oleks võimalik efektiivselt virnastada. Samuti oli standardne konteiner oluline selleks, et teisi transpordivahendeid saaks ehitada ühe suuruse järgi. 

Vietnami sõja ajal otsis USA valitsus viisi, kuidas kaupu efektiivsemalt transportida ning nad toetasid standardimist. McLeani SeaLand Industries kasutas endiselt 33-jalaseid konteinereid, samal ajal kui konkurent Matson kasutas 24-jalaseid konteinereid. Lõpuks nõustus McLean vabastama oma revolutsioonilise laevanduskonteinerite nurgapostide patendi ja seejärel lepiti kokku mitmes standardis.

Viited
------

1. ↑  „International Marine Consultancy," 19 Jaanuar 2009. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 23 Märts 2018]
2. ↑  A. J. M. &. N. Nohria, „Working Knowledge," 3 Oktoober 2005. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 23 Märts 2018].
3. ↑  „Intelligent Fanatics," 15 Märts 2017. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 23 Märts 2018].
4. ↑  A. J. M. &. N. Nohria, „Working Knowledge," 3 Oktoober 2005. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 23 Märts 2018].
5. ↑  „Intelligent Fanatics," 15 Märts 2017. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 23 Märts 2018].
6. ↑  „Container Home Plans," 25 Märts 2015. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 24 Märts 2018].
7. ↑  A. J. M. &. N. Nohria, „Working Knowledge," 3 Oktoober 2005. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 23 Märts 2018].
8. ↑  „Intelligent Fanatics," 15 Märts 2017. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 23 Märts 2018].
9. ↑  „Intelligent Fanatics," 15 Märts 2017. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 23 Märts 2018].
10. ↑  „Container Home Plans," 25 Märts 2015. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 24 Märts 2018].
11. ↑  „Container Home Plans," 25 Märts 2015. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 24 Märts 2018].
12. ↑  „Container Home Plans," 25 Märts 2015. [Võrgumaterjal]. Available:. [Kasutatud 24 Märts 2018].