recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sir Angus Ogilvy** (Angus James Bruce Ogilvy) (4. september 1928 – 26. detsember 2004) oli Briti kuningliku perekonna liige, Kenti printsess Alexandra abikaasa. 

Teda mäletatakse kui nutikat ärimeest ja heategevuslast.

Noorus
------

Ogilvy sündis 14. septembril 1928 Londonis. Tema isa oli David Ogilvy, Airlie 12. krahv ja ema leedi Alexandra Coke. Angusel oli ka kolm venda ja kaks õde. Mehe suguvõsa juuri võib uurida kuni 12. sajandini. Tema vanaema Mabell oli kuninganna Mary õuedaam, isa kuningas George V kaaskondlane. 

Ogilvy õppis Heatherdowni koolis Ascotis ning Etoni Kolledžis. 1946–1948 oli ta Briti armees ohvitser. 1947–1950 õppis ta Oxfordi ülikoolis politoloogiat. Pärast lõpetamist töötas ta Draytoni kompaniis ja Lonrhos. Tema karjäär lõppes, kui Lonrho sattus skandaali keskmesse, olles rikkunud sanktsioone, mis käisid Rodeesia kohta.

Abielu
------

24. aprillil 1963 abiellus ta Kenti printsess Alexandraga Westminster Abbeys. Laulatustseremoonial viibisid kõik kuningliku perekonna liikmed ning seda jälgis televisiooni vahendusel üle 200 miljoni inimese. Enne laulatust lükkas Ogilvy tagasi kuninganna pakutud krahvi-seisuse.

Paaril oli kaks last:

* James Ogilvy
* Marina Ogilvy

Hilisem elu
-----------

Pärast karjääri lõppemist tegeles Ogilvy heategevusega ja saatis oma abikaasat kuninglikel üritustel. 1988 sai temast rüütel. 1989 sattus perekond skandaali keskmesse, kui Marina jäi oma poiss-sõbrast, Paul Mowattist rasedaks ning hiljem esines ajalehes Today kriitikaga kuningliku perekonna kohta. 1990. aasta laulatusel olid kohal Sir Angus ja printsess Alexandra, ülejäänud kuningliku perekonna liikmed puudusid. 

2000. aastate algul haigestus Ogilvy kõrivähki ning tema viimane avalik esinemine oli koos printsessiga viimase Tai ringreisil. 26. detsembril 2004 Sir Angus suri ning tema matus toimus St. George'i kabelis. Ta maeti hiljem Frogmore'i kuninglikule matusepaigale.

Välislingid
-----------

* BBC – Sir Anguse matused
**Eesti Demokraatlik Liikumine** (lühend: **EDL**) oli aastatel 1972–1975 Eesti NSVs tegutsenud vastupanuliikumine, mille eesmärk oli taastada Eesti Vabariik.

EDLi ärgitas looma Nõukogude Liidu Demokraatlik Liikumine. EDLi asutati Mati Kiirendi ja Artem Juskevitši eestvedamisel. 

Aastal 1972 saatsid EDL ja Eesti Rahvusrinne ÜRO Peaassambleele ja ÜRO peasekretärile märgukirja (nimetatud ka memorandumiks), kus palusid ÜRO-lt abi Eestis omariikluse taastamiseks. Märgukirja teksti koostas Tunne Kelam. ÜRO-sse jõudis märgukiri 1974. aastal.

1974. aasta detsembris vahistati mitmed EDLi liikmed (sh Mati Kiirend, Artem Juskevitš, Arvo Varato) ja 1975. aasta kohtuotsuse järgi mõisteti Sergei Soldatovile ja Kalju Mätikule kuus aastat vangilaagrit, Mati Kiirendile ja Artem Juskevitšile viis aastat vangilaagrit ning Arvo Varato (kes ainsana kaitses end advokaadi abil ja esines andekspaluva lõppsõnaga) sai kolm aastat tingimisi..

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  *TEA entsüklopeedia.* 6. köide: *eerika–faiaagid.* TEA Kirjastus, 2011, lk 77.
2. ↑

Välislingid
-----------

* Eesti Demokraatlik Liikumine Nõukogudevastasest põrandaalusest võitlusest Eestis. Kultuur ja elu, kuupäevata?
**Paide KEK** (1959–1963 **Paide Rajooni Kolhoosidevaheline Ehituskontor**, 1963–1992 **Paide Kolhooside Ehituskontor**) oli Eesti Kolhoosiehituse süsteemi kuulunud ehitusettevõte. 

Paide KEK asutati 1959. aastal, keskus asus Mäos. Paide KEK ehitas palju tootmis-, teenindus- ja ühiskondlikke hooneid Paide rajoonis. 

Paide KEK-i haldus- ja tootmishooned Mäos projekteerisid arhitektid Toomas Rein ja Jüri Okas. Toomas Reinu projekteeritud Paide KEK-i administratiivhoone valmis 1974. aastal.

1992. aastal EKE süsteemi kuulunud KEK-id, sealhulgas Paide KEK, esmalt taasriigistati ja seejärel erastati. Paide KEK reorganiseeriti aktsiaseltsiks AS Paide KEK. 

2004. aastal muudeti AS Paide KEK-i ärinime, uus ärinimi on **Mäo Invest** AS.

Mäo Invest AS tegeleb kinnisvara halduse, arenduse ja üürileandmisega Mäo tööstuskülas, kus neile kuulub 32 ha maad (sealhulgas endise Mäo mõisa maad) ja hooneid. Tööstuskülas endise Paide KEK-i haldus- ja tootmishoonetes tegutsevad aknatootmisettevõte AS Viking Window ja OÜ Mäo Grill (Sämmi Grill).

Viited
------

1. ↑  Eesti filmi andmebaas. Dokumentaalfilm "Ehituskunstnik Toomas Rein" (2010).
2. ↑  Eesti Väärtpaberikeskuse teade nr 5-4/377, 13.05.2004 AS-i Paide KEK ärinime muutus.
3. ↑  "Enno Vaab. Mäo tööstusküla (2015)" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3. märts 2018. Vaadatud 3. märtsil 2018.
Vaade Yzeure'i keskusele linnulennult
**Yzeure** [iz'öör] on linn ja vald Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas Sologne Bourbonnaise'is Allier' departemangu kirdeosas Moulinsi ringkonnas, Yzeure'i kantoni keskus. 

Linn asub 290 km Pariisist lõunas ja 100 km Clermont-Ferrandist põhjas.

Yzeure'i plaan ja teda ümbritsevad vallad
Ta piirneb Gennetinesi vallaga (Yzeure'i kanton), 
Chézy ja Lusigny vallaga (Chevagnesi kanton, Moulinsi ringkond), Avermesiga (Moulins-Ouesti kanton, Moulinsi ringkond), Moulinsiga (idast; Moulins-Ouesti kanton ja Moulins-Sudi kanton, Moulinsi ringkond), Bressollesi ja Toulon-sur-Allier' vallaga (Moulins-Sudi kanton, Moulinsi ringkond) ning Montbeugny vallaga (Neuilly-le-Réali kanton, Moulinsi ringkond).

Geograafilised koordinaadid on 46° 34′ N, 3° 21′ E.

Yzeure'i pindala on 43,24 km². Ta on Auvergne'i valdade seas pindalalt 91. kohal.

Loodus
------

Kõrgus merepinnast on 217...278 m.

Tähised
-------

Yzeure'i INSEE kood on 03321, sihtnumber 03400.

Rahvastik
---------

Topeltarvestuseta elanike arv oli 1999. aasta rahvaloenduse andmetel 12 696. 

Auvergne'i valdade seas on Yzeure elanike arvult 13. kohal.

Rahvastiku tihedus oli 1999. aastal 293,6 in/km². Aastal 1990 oli rahvastiku tihedus 311 in/km².

Elanike arvu dünaamika:

* 1882: 1495
* 1962: 10 000
* 1968: 11 665
* 1975: 13 715
* 1982: 13 197
* 1990: 13 461 (rahvaloendus, topeltarvestuseta)
* 1999: 12 696 (rahvaloendus, topeltarvestuseta)
* 2006: 12 488
* 2009: 12 867

Yzeure on Allier' departemangus suuruselt viies linn. Ta kuulub Moulinsi linnastusse ning on Moulinsiga idast kokku kasvanud.

Haldus
------

Yzeure'i vald kuulub Moulinsi linnastu ühendusse.

Linnapea on alates 25. märtsist 1989 Guy Chambefort (parteitu vasakpoolne, varem Sotsialistlik Partei; praegune ametiaeg märts 2001 – märts 2008). Eelmine linnapea oli Jean-Paul Desgranges (Sotsialistlik Partei).

Mälestised
----------

Saint-Pierre'i kirik
### Saint-Pierre'i kirik

 *Pikemalt artiklis Yzeure'i Saint-Pierre'i kirik*
Saint-Pierre'i kirik on ehitatud romaani stiilis. Fassaadi ornamendid pärinevad 12. sajandist. Kirikus on 9. ja 10. sajandist pärinev krüpt.

Panloup' loss
### Panloup' loss

 *Pikemalt artiklis Panloup' loss*
Panloup' loss on 16. sajandist pärinev renessanss-stiilis härrastemaja. Vanasse kabelisse viivat siseust kaunistab 12. sajandist kivi, mis kujutab paasatalle. 

### Bellevue loss

 *Pikemalt artiklis Bellevue loss*
Bellevue loss rajati 1881–1882 jesuiitide õppeasutusena. Esimese maailmasõja ajal oli seal hospidal. Aastast 1946 kuulub ta Allier' departemangule. 

### Le Parc

 *Pikemalt artiklis Le Parc*
Beaumanoiri loss (praegu Le Parci loss) oli Anne de Beaujeu residents. See oli algul lihtne maamaja. Hertsoginna Anne ostis selle 16. sajandi alguses. Alates abikaasa Pierre'i surmast 1503 elas ta seal pidevalt.

Tuntud yzeure'lasi
------------------

* Anne de Beaujeu, printsess ja regent, elas Le Parci lossis

Sõpruslinnad
------------

* Bendorf (Saksamaa)
* Gherla (Rumeenia)
* Kagountine (Senegal)

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Välislingid
-----------

* Linna koduleht (*prantsuse keeles*)
***Amoebidae*** on peamiselt amööbse eluvormiga protistide sugukond. 

Sugukonna autor on Ehrenberg (1838).

Süstemaatika
------------

Sugukond arvatakse *Tubulinida* seltsi *Tubulinea* klassist. Teise süsteemi järgi käsitletakse neid *Euamoebida* seltsist, mis arvatakse *Lobosea* klassi (või *Lobosa* klassi).

Tunnused
--------

Sugukonna esindajatele on tüüpilised kulendid ehk pseudopoodid, mis muudavad kuju. Kulgemisel on üks kulend domineeriv, teised tõmbuvad tagasi ning tsütoplasma voolab domineeriva kulendi suunas. Mõnikord kulgeb rakk "kõndimise" teel: suhteliselt püsivad kulendid on jalgade eest. Erinevalt teistest *Tubulinea* klassi esindajatest neil subpseudopoodid puuduvad. 

Rakusein puudub. 

Kuju on ligikaudu silindriline. 

Tsütoplasma on granuleeritud.

Perekonnad
----------

Kõige tähtsamad perekonnad on *Amoeba* ja *Chaos*, millele on iseloomulikud pikivaod. 

* *Amoeba* (amööb)
* *Chaos*
* *Deuteramoeba*
* *Entamoeba* (sealhulgas *Entamoeba histolytica* (düsenteeria siseamööb)
* *Hydramoeba*
* *Metachaos*
* *Parachaos*
* *Polychaos*
* *Stygamoeba*
* *Trichamoeba*
Paide raekoda
**Paide linnavalitsus** on Paide linna täidesaatev võimuorgan (linnavalitsus). Selle nimetab ametisse Paide linnavolikogu. Linnavalitsus asub aadressil Keskväljak 14. 

Paide linnavalitsuse juht on Paide linnapea, kelleks alates 2022. aasta oktoobrist on Kulno Klein.

Paide linnavalitsuse struktuuriüksused on linnakantselei, osakonnad ja osakondadele alluvad teenistused. Linnakantselei ülem on linnasekretär, osakondade ülemad on abilinnapead.

Ajalugu
-------

Paide sai oma linnaõigused tagasi 1783. aastal seoses Katariina II algatatud haldusreformiga. Paidest sai Järva kreisi keskus ja 1789. aastal määrati ka uus linnapiir. Paide linnal, nagu ka teistel Eestimaa väikelinnadel, ei olnud raadi, linna juhtis foogtikohus. Kreisilinnana arenes Paide tüüpiliseks väikeseks provintsilinnaks.

1902. aastal valiti pärast Paide linnavolikogu (vene k *Вейсенштейнская городская дума*) valimisi Paide linnavalitsuse (vene *Вейсенштейнское Городское Управление*) juhiks, Paide linnapeaks apteeker Oskar Wilhelm Brasche.

1914. aastal oli Paide linnapea Oskar Wilhelm Brasche, linnapea asetäitja Voldemar Grohmann, linnavolinik Eduard Pertel, linnasekretär Jakob Schröeder.

Vaata ka
--------

* Paide linnavolinike loend

Välislingid
-----------

* Paide Linnavalitsus Paide linna veebilehel
**Eesti Detektoristide Klubi** (EDK) on 8. märtsil 2008 kunagise Oidremaa mõisa peahoones asutatud tulu mittetaotlev vabatahtlik kodanikuühendus, mille põhitegevus on suunatud detektorismi harrastamisele ja oma liikmetele vaba aja veetmise tingimuste loomisele. 

EDK kasvas välja metallidetektoristide foorumist, kui kogemustega ja teadlikud seaduskuulekad detektoristid otsustasid organiseeruda ning asuda tegema koostööd Muinsuskaitseameti ja arheoloogidega. Klubi peamine avalikkusele suunatud väljund on EDK foorum, kuid detektorismiga seotud teemadel lüüakse kaasa ka teistes foorumites.

Klubil on oma sümboolika ja põhikiri. Muinsuskaitseametile, muuseumidele ja arhiividele on üle antud kultuuriväärtusega leide, millest vanimad on kaks pronksiaegset kirvest. Koostöös Muinsuskaitseametiga on klubi korraldanud oma liikmetele koolitusi. 

Muinsuskaitseamet valis klubi oma 2009. aasta paremate koostööpartnerite hulka.

Vaata ka
--------

* Detektoristi Leiud

Viited
------

1. ↑  Muinsuskaitseameti parimate koostööpartnerite tunnustamine 2009. aastal

Välislingid
-----------

* Eesti Detektoristide Klubi foorum
* Eestis tuli päevavalgele haruldane relvaleid, Õhtuleht, 24. detsember 2007
* Jõgevamaalt leiti arvatavalt 3000 aastat vana pronkskirves, Tartu Postimees, 22. mai 2009
**Eripöörang** on aine optiline aktiivsus ühikulise kontsentratsiooni ja teepikkuse juures.

Eripöörang [α] on enantiomeere (optilisi isomeere) iseloomustav suurus, mis lahuste puhul võrdub polariseeritud valguse pöördenurgaga, mille tekitaks 10 cm paksune lahuse kiht kontsentratsiooniga 1. Viimase all mõeldakse lahust, mille 1 cm3 sisaldab 1 grammi optiliselt aktiivset ainet.
Seega pöördenurk α = [α]·c·l, millest eripöörang [α] = α/(c·l).

Eripöörangu sümboli juurde märgitakse ka kasutatud valguse lainepikkus ja lahuse temperatuur. Tavaliselt määratakse eripöörang temperatuuril 20 °C lainepikkusel λ = 589 nm (naatriumiaurude kollane D-joon): [α]20 °CD.

Ruumalalise kontsentratsiooni c asemel võib kasutada ka kaalulist kontsentratsiooni p. Selle all mõistetakse lahustunud aine hulka grammides 1 grammi lahuse kohta. Seose mõlema kontsentratsiooni vahel saame, teades lahuse tihedust e, mida saab mõõta areomeetriga. Et 1 cm3 lahust sisaldab c grammi ainet ja kaalub samaaegselt e grammi, siis kaaluline kontsentratsioon.
Siit c = p·e ja [α] = α/(p·e·l).

Vaata ka
--------

* Optiline aktiivsus
JPMorgan Chase'i peakontor Manhattanil New Yorgis.
**JPMorgan Chase & Co.** on Ameerika Ühendriikide päritolu rahvusvaheline pank, mis moodustati aastal 2000 Chase Manhattan Banki ühinemisel John Pierpont Morgani asutatud J.P. Morgan & Co. pangaga.

JPMorgan Chase'i aktsiad on noteeritud New Yorgi börsil (sümbol **JPM**), aktsia hind kuulub Dow Jonesi indeksi koosseisu. 

Bank of America, Citigroup, Wells Fargo ja JPMorgan Chase moodustavad Ameerika Ühendriikide pankade niinimetatud suure neliku (*Big Four*). 2009. aastal oli neis neljas pangas kokku 39 protsenti kõigist USA pangaklientide hoiustest.

2008. aasta märtsis ostis JPMorgan Chase raskustesse sattunud investeerimispanga Bear Stearns. 

Septembris 2008 sattus raskustesse seni hoiu-laenuühistule kuulunud pank Washington Mutual, mille Ameerika Ühendriikide valitsus üle võttis ja mille pangandusega tegelevad tütarettevõtted JPMorgan Chase'ile müüs.

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelseid artikleid en:JPMorgan Chase, en:Washington Mutual ja en:Big Four ning soomekeelset artiklit fi:JPMorgan Chase seisuga 4. juuli 2011.*


Dow Jonesi tööstuskeskmise indeksisse kuuluvad ettevõtted

3M |
American Express |
AT&T |
Boeing |
Caterpillar |
Chevron Corporation |
Cisco Systems |
Coca-Cola |
DuPont |
ExxonMobil |
General Electric |
Goldman Sachs  |
Home Depot |
Intel |
IBM |
Johnson & Johnson |
JPMorgan Chase |
McDonald's |
Microsoft |
Nike |
Pfizer |
Procter & Gamble |
Travelers |
UnitedHealth Group |
United Technologies Corporation |
Verizon Communications |
Visa |
Walmart |
Walt Disney
Kuninganna Anne'i stiilis tool (paremal) ja selle vähendatud mõõtudes koopiad lastemuuseum Miiamilla jaoks. 2012. aasta.
**Koopia** (keskladina sõnast *copia* 'küllus', 'hulk'; võrdle *cornucopia* 'küllusesarv') ehk **jäljend** on teisikeksemplar, algupärandiga täpselt ühtiv ärakiri või jäljend, originaali täpne imitatsioon.

Koopiad dokumendihalduses
-------------------------

 *Pikemalt artiklis Koopia (dokumendihaldus)*
Koopia on dokumendihalduse mõistes dokumendi täpne jäljend, mis vastab originaalile nii sisult kui ka vormilt. Dokumendi koopiat võidakse nimetada duplikaadiks. Koopiate tegemiseks kasutatakse näiteks paljundusmasinaid.

Koopiad kunstis
---------------

 *Pikemalt artiklis Koopia (kunst)*
Koopia on kunstiteose kordus või jäljendus enamasti originaali tehnikat kasutades, kuid mida pole teinud kunstnik ise. Koopiat tuleb eristada võltsingust, mis on tehtud pettuse eesmärgil püüdega esineda kunstniku nime all. Kunstniku enda loodud koopiat oma teosest nimetatakse repliigiks ehk autorikorduseks.

Kunstiteosest (maalist, graafilisest lehest või joonistusest) foto- või trükitehniliselt valmistatud koopiat nimetatakse reproduktsiooniks ehk reproks.

Koopiad muusikas
----------------

 *Pikemalt artiklis Koopia (muusika)*
Koopia on muusikatööstuses muusikaproduktsiooni käigus originaalse fonogrammi tiražeerimisel saadud jäljend.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑
**Kaitstud geograafiline tähis** on:

1. geograafilise ala nimi või vihje sellele alale, mis näitab kauba või teenuse kindlat geograafilist päritolu, kui nii tähistatud kauba või teenuse konkreetne omadus, maine või muu tunnus on olulisel määral seostatav geograafilise alaga, kus kaupa toodetakse, töödeldakse või müügiks ette valmistatakse või kus teenust osutatakse;
2. muu sõna, sõnaühend või sümbol, mis on pikaajalise ja pideva kasutamise tulemusena muutunud olulisel määral seotuks geograafilise alaga, kus kaupa toodetakse, töödeldakse või müügiks ette valmistatakse või kus teenust osutatakse.

Seega hõlmab kaitstud geograafilise tähise mõiste selliseid tähiseid, mis näitavad, et kaup või teenus on pärit teatud geograafiliselt alalt ja kauba või teenuse ning selle valmistamise või osutamise koha vahel on oluline omaduslik seos.

Geograafiline ala geograafilise tähise kaitse seaduse tähenduses on riigi territoorium, selle teatud piirkond või koht. Geograafiline ala ei pea kokku langema samanimelise haldusüksuse või asustusüksusega. Geograafilise ala nimi geograafilise tähisena ei pea vastama selle geograafilise ala praegusele ametlikule nimele.

Kaitstud geograafiline tähis võib vormilt olla kas sõnaline või kujunduslik. Oluline on, et tähis assotsieeruks kauba või teenuse päritolukohaks oleva geograafilise alaga. Seega võib kaitstud geograafilise tähisena kasutada geograafilise ala nime autentsel (nt Cognac) või teisendatud kujul (nt šampanja) või hoopis täiendina (nt Hollandi juust). Samuti võib kaitstud geograafiline tähis olla geograafilise ala ajalooline nimi (nt Reval, Arensburg) muutmata või muudetud kujul või ka täiendina, aga ka mis tahes geograafilisele alale viitav või sellega seostuv sümbol (nt Eiffeli torn, Vana Toomas, Itaalia puhul riigi kartograafiline kuju). Kaitstud geograafilise tähise ja ala seos võib olla tekkinud ka mingi kauba või teenuse vahendusel. Nii loetakse kaitstud geograafiliseks tähiseks feta juustu nimetust (selle nimega geograafilist ala ei ole olemas, kuid tähis *feta* on pikaajalise ja pideva kasutamise tulemusena muutunud olulisel määral seotuks geograafilise alaga, kus toodet toodetakse).

Vaata ka
--------

* Kaubamärk
* Logo

Välislingid
-----------

* Geograafilise tähise kaitsmine
* Geograafilise tähise kaitse seadus
**Suurjärv** (ka *Kooraste Suurjärv, Seegla järv, Kooraste järv*) on järv Põlvamaal Kanepi vallas Kooraste külast lõuna pool.

Kirjeldus
---------

Kooraste Suurjärv asub mitme ürgoru lõikumiskohas lamedas nõos. Selle pindala on 42,1 ha, suurim sügavus 21,4 m ja keskmine sügavus 6,1 m.

Järve ümbritsevad moreenist kühmud ja kuplid, kallast ümbritsevad põllud, heinamaad ja metsasalud. Põhjakaldal asub Kooraste park.

Järve kirdesopis on metsaga kaetud Hirvesaare saar pindalaga 0,2 ha.

Läbivool
--------

Järve suubub mitu oja ja esineb allikaid. Väljavool toimub Krimmi jõe kaudu Võhandu jõkke. Tänu suhteliselt suurele valgalale võib kevadise suurvee ajal esineda veetõusu kuni 0,6 m.

Kalastik
--------

Kalastik on suhteliselt liigirikas, rohkesti on latikat ja haugi. Esineb ka särge, ahvenat, roosärge, nurgu, viidikat, linaskit, kiiska, lutsu, teibi ja rünti. Sisse on toodud koha, siiga, peledit ja karpkala.

Vaata ka
--------

* Kooraste järved

Välislingid
-----------

* Suurjärv Eesti looduse infosüsteemis
* Kooraste Suurjärv veebiportaalis eestigiid.ee
**Lannuvart** (*Aythya collaris*) on partlaste sugukonda vartide perekonda kuuluv linnuliik.

Välimus
-------

Lannuvardi täiskasvanud isaslind sarnaneb värvuselt tuttvardiga. Ta erineb viimasest noka ja kehakülgede mustri poolest. Tal on erehall nokk valge triibuga, tume purpurpunane pea, valge rind, kollased silmad ja tumehall selg. Täiskasvanud emasel on kahvatupruun pea ja keha, tumepruun selg, tume nokk, millel olev hele triip on veidi õrnem kui isasel, ja pruunid silmad. Ümber kaela on punakaspruun rõngas, aga seda on harilikult raske eristada. Linnu pikkus on 37–46 cm, tiibade siruulatus 72 cm ja mass 600–1200 g.

Eluviis
-------

Linnu eestikeelse nimetuse osa "lannu" viitab selle liigi pesitsusaegsele elupaigavalikule, mil ta asustab peamiselt väikejärvi ehk lande metsavööndis USA põhjaosas ja Kanadas. Lannuvart rajab pesa avavee lähedale kuiva kohta. Pesa on pallikujuline, koosneb veetaimedest ja on vooderdatud udusulgedega.

Kurnas on 8–10 oliivikarva muna. Kui tekib vajadus järelkurna järele, on see väiksem, koosnedes umbes 7 munast. Mune haub ainult emaslind. Haudumine kestab 25–29 päeva. Emaslind jääb poegade juurde seni, kuni need 49–56 päeva vanuselt lennuvõimestuvad.

Lannuvardi toidust moodustavad 80% veetaimed. Ülejäänu hulka kuuluvad limused, veeputukad ja väikesed kalad. Toitu otsib ta peamiselt sukeldudes.

Levik
-----

Lannuvart elab Põhja-Ameerikas. Neid loendati 1950. aastatel 334 000 isendit, 1990. aastatel 923 100 ja 2002. aastal 1,2 miljonit. Uusi sobivaid elupaiku hõivab lannuvart kergesti.

Lannuvart pesitseb Kanadas ja USA põhjaosas, talvitub peamiselt Mehhiko lahe ümbruse veekogudel ja märgaladel. Vahel satub ta ka lõuna poole kuni Costa Rica ja Panamani. Lääne-Euroopasse satub lannuvart harva, kuid regulaarselt. Esimest korda täheldati neid Suurbritannias 1809, kuid edaspidi järjest sagedamini, ainuüksi 1980. aastal loendati Euroopas 35 isendit, eeskätt Briti saartel, Portugalis ja Islandil.

Eestis on teda nähtud ühel korral.

Viited
------

1. ↑  Ulvar Käärt, "Ookeani tagant pärit lannuvart tegi Eestisse esmavisiidi", Eesti Päevaleht 15. aprill 2009.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lannuvart** |

* Lannuvart andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* Lannuvart YouTube'is
* Lindistused lannuvardi häälitsustest
Sanssouci lossi hermpilastrist tuletatud baroksed fassaadiskulptuurid
Romaani kujukapiteelid Moissaci ristikäigus
Lohekujuline veesüliti Ulmi toomkirikul
**Ehitusplastika** on arhitektuuris ehitisega orgaaniliselt seotud skulpturaalne dekoor, mis võib olla nii figuratiivne kui ka ornamentaalne, enamasti on see funktsionaalselt puhtdekoratiivne (ehisviil, ehisvaas), kuid võib olla ka konstruktsiooniline (atlant, karüatiid). 

Ehitusplastika alla kuuluvad näiteks

* Akroteer
* Amorett
* Atlant
* Bestiasammas
* Ehisvaas või -urn
* Friis
* Frontooniskulptuurid
* *Gaffkopf* ("uudistaja")
* Hermpilaster
* Herm
* Kanefoor
* Kapiteel
* Kartušš
* Karüatiid
* Maskaroon
* Medaljon
* Portaaliskulptuurid
* Puto
* Reljeef
* Skulptuurkonsoolid ja konsoolpeakesed
* Veesüliti

Ehitusplastikale vastandub vabaplastika ja selle alaliigid monumendid ning pisiplastika. Arhitektuurist eraldi seisvaid monumente ühendab ehitusplastikaga seotus kindla asukohaga, need ühendatakse sageli monumentaalskulptuuri mõiste alla.

Viited
------

1. ↑  Ehitusplastika. R. Paris, E. End. Kunstileksikon
**Boris Henrichson** (13. märts 1899 Alūksne, Läti – 12. detsember 1971 Viljandi) oli rootsi-saksa-poola päritolu eesti pedagoog ja spordikohtunik. Põlvnes vene riiginõuniku perekonnast.

Elulugu
-------

1909. aastal astus Pärnu Gümnaasiumi, Esimese maailmasõja ajal jätkas õpinguid Novgorodis, kuhu kool oli evakueeritud. 1916–1918 õppis taas Pärnus. 1918 õppis Riia Linna Gümnaasiumis, mis asus evakueerimise tõttu Tartus. Kooli lõpetas Tartu Vene Õpetajate Ühingu Eragümnaasiumi juures.

Henrichson töötas 1919–1944 matemaatika eraõpetaja-tunniandjana Tartus. 1921–1922 oli Tartu-Valga Villa ja Lina Kokkuostupunkti arveametnik-kassapidaja.

1944. aastal asus elama Viljandisse, kus esialgu töötas Eesti Autopargi Viljandi osakonnas, hiljem Viljandi Rajooni Maanteede Valitsuse varustusosakonna juhatajana. 

Aastatel 1945–1962 oli ta Viljandi 2. Keskkooli matemaatikaõpetaja ja Viljandi Õhtukooli õpetaja; 1948. aastast ka Viljandi Vene Keskkooli matemaatika asendusõpetaja.

1955. aastal lõpetas E. Vilde nimelise Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika-füüsika erialal. 

Aastatel 1962–1970 töötas C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli matemaatikaõpetajana.

1966. aastast oli ta vabariikliku kohtunike kolleegiumi liige ning 1968. aastast Eesti NSV Spordiühingute ja -organisatsioonide Viljandi Nõukogu juures asuva Viljandi Spordiveteranide Koondise liige. Ta oli vabariikliku kategooria kohtunik.

Tunnustus
---------

4. novembril 1958 tunnustati Henrichsoni haridustöö eesrindlase aumärgiga ning 21. augustil 1965 Eesti NSV teenelise õpetaja aunimetusega.

Maetud Viljandi Metsakalmistule.

Tunnustus
---------

* 1965 Eesti NSV teeneline õpetaja

Teosed
------

* Eksponentfunktsioon arvutusvahendina ja tehted juurtega, Eesti NSV Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut, Tartu 1963
* Matemaatika töölisnoorte koolidele : VIII klass, Tallinn Eesti Raamat, 1965 (koos Aksel Telgmaaga)
* Matemaatika : õhtukoolide VIII klassile, Tallinn : Valgus, 1967 (koos Aksel Telgmaaga)
* Komplekt matemaatika kontrolltöid IX klassile. I, Eesti NSV Haridusministeerium, Tallinn 1967 (koos Harry Keerutaja ja Elvi Meidlaga)
* Matemaatika : õhtukoolide VIII klassile, Tallinn 1969 (koos Aksel Telgmaaga)

Kirjandus
---------

* Eesti kooli biograafiline leksikon, 1998, lk. 50
* Nekroloog – Tee Kommunismile nr 149 18. detsember 1971
* M. Sester, Viljandi koolimatemaatikuid ja nende õpikud, TÜ diplomitöö
* Viljandi Maagümnaasium 1877-1997. ajalugu, lõpetajad, mälestused, 1998
* Koolimatemaatika I, 1974
* Koolimatemaatika VIII, 1981
* Koolimatemaatika XXVIII, 2001, lk. 57
* E. Luht, E. Meidla, O. Prinits, Eesti nimekatest koolimatemaatikutest ehk 4\*70+1\*60 (ajakirjas Matemaatika ja kaasaeg XVI, 1969)
* Kõik on kokku koolilugu – Carl Robert Jakobsoni nimeline Gümnaasium 1908–2008, 2008, lk 162
* Olaf Prinits, Kes minevikku ei mäleta ... (Haridus 1999/6)
Hoone peasissepääsu kell ja skulptuurid
**Helmsley Building** on 35-korruseline kõrghoone New Yorgis. Selle aadress on 230 Park Avenue ning see asub Manhattani saarel Midtownis East 45th Streeti ja East 46th Streeti tänava vahel.

Kirjeldus
---------

Warren & Wetmore'i arhitektibüroo projekteeritud uusbarokses Prantsuse *beaux-arts*-stiilis hoone koos *art-déco*-nüanssidega valmis 1929. aastal ja kandis algselt nime *New York Central Building.* Hoone oli mõeldud Cornelius Vanderbilti asutatud New York Central Railroad Company peakontoriks. Sama arhitektuuribüroo projekteeris ka lähedal asuva raudteejaama Grand Central Terminal. Hoone kõrgus pompoosselt üle kogu linna teise mainekama puiestee, enne kui seda hakkasid varjutama modernsed ja postmodernsed pilvelõhkujatest uusehitised, eriti just MetLife Building.

172,5 meetri kõrguse ja 141 200 m² kogupinnaga hoone keskosas asub sammastega dekoreeritud torn ja selle otsas püramiidne katus, mille tipuks on vasega plakeeritud latern. Torni külgedel on 15-korruselised tiibhooned. Öösel on katus ja latern valgustatud, nii nagu on enamik esinduslikumaid hooneid Manhattanil. Fuajee sissepääs on kujundatud priiskava valge travertiini ja marmoriga, koos peeglite ja lühtritega ning malmist ornamentidega liftidega vestibüülis. Liftikabiini laed on värvitud pilvise taeva temaatiliselt. 2002. aastal eemaldati restaureerimise käigus kullavärv, millega oli kaetud suurem osa dekoratiivsetest messingist ja kivimaterjalist pindadest.

Kuigi Hemsley Building tundub kirdest vaadatuna Park Avenue puiestee visuaalse lõpp-punktina, siis autoliiklus siseneb ja väljub 90-kraadise nurga all viaduktina läbi kahe portaali maja alumistel korrustel ja suundub Grand Central Terminali kõrvalt kõrgendatuna edasi edelasse. Hoone all jooksevad veel lisaks raudteejaamast lähtuvad raudteed mööda Park Avenue maa-alust osa. Enne New York Central Railroadi raudteede elektrifitseerimist aastatel 1912–1913 asus samas kohas auruvedurite depoo-hoov.

Mälestisväärsus
---------------

New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon määras hoone 1987. aastal kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*).

Fotogalerii
-----------

* Helmsley Buildingu peasissekäikHelmsley Buildingu peasissekäik
* Helmsley Buildingu tornitippHelmsley Buildingu tornitipp
* Vaade Park AvenueltVaade Park Avenuelt

Vaata ka
--------

* Grand Central Terminal

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Helmsley Building** |

* Hemsley Buildingu hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
**Metanet** on ilma keskse serverita arvutivõrk, sarnase eesmärgiga nagu Freenet, ehituselt siiski väga erinev. Metanet töötab nii, et selle kasutajad saaksid anonüümselt kasutada kõiki IPv4 või IPv6 võrgu võimalusi.

Motivatsioon
------------

Anonüümse võrgu ehitamine internetiprotokollide kaupa nõuab aega ja tekitab probleeme (uuri Freeneti või sarnaseid). Tihti vaieldakse, kas sellist võrku tasub üldse luua erinevate arvutiprogrammidega. Tunduvalt lihtsam on luua IPv4/IPv6 võrk, millel on vajalikud anonüümsust tagavad parameetrid olemas. Sellist võrku luues ei ole vaja kirjutada uusi programme ja protokolle, vaid võib kasutada olemasolevaid (smtp, http, irc, ftp, usenet jne). Siiski selliseid IPv4/IPv6 võrke ei esine, pigem arendatakse uusi protokolle ja programme. Seda auku üritabki täita Metanet ja on üks väheseid, kui mitte ainus selline võrk.

Ülesehitus
----------

Kuna kaabli vedamine iga liikme juurde on sellise vabatahtlike arendatava võrgu puhul väga kallis, on kõige õigem moodus kasutada VPN lahendusi üle interneti nii ruuterist ruuterini kui ka ruuterist kasutajani. Selline teguviis hoiab ära välise pealtkuulamise, samas ei võimalda tuntud tarkvara kasutamine teha statistikat võrgu kohta. 

Et ära hoida internetiga konflikti sattumist (Metaneti teatud arvuti IP on sama mõne tuntud interneti serveri omaga), kasutatakse Metanetis kohaliku võrgu jaoks eraldatud IP-klasse, näiteks 10.0.0.0/8, 172.12.0.0/12 või 192.168.0.0./16. Eelistatuim on 10.0.0.0/8, kuna sellel on kõige suurem adresseeritav vahemik, teoorias kuni 16 miljonit kasutajat. Et võrku veelgi suuremaks teha, tuleb kasutusse võtta juba IPv6.

Võrk on ideaalis jagatud regulaarselt korduvate ruuterite jadana. See teeb võrgu rohkem detsentraliseerituks, vähendab koormuspunkte ning suurendab võrgu läbilaskevõimet. 

Sellest võrgust osavõtmiseks sobib praktiliselt iga IPsec-lahendusega programm. Näited: FreeSwan või Greenbow. Ka mitte-IPsec lahendused sobivad, näiteks OpenVPN ja SSH tunnelid. Millist tarkvara kasutada, ei oma tähtsust, iga ühendus võib kasutada erinevat VPN lahendust.

Liitumine
---------

Liikmeks saamine ainult kutsega. (Vaata linke)

Sarnased võrgud
---------------

* Freenet
* GNUnet
* Invisible Internet Project (IIP)
* I2P
* Mute-Net
* Pubilus

Välislingid
-----------

* FreeSwan.org
* Greenbow
* OpenVPN koduleht
**Juri Gorgonijev** (vene keeles Юрий Александрович Горгониев, *Juri Aleksandrovitš Gorgonijev*; 6. jaanuar 1932 — 13. juuli 1972) oli vene orientalist, filoloogiadoktor, hiina ja khmeeri keele spetsialist, esimese khmeeri-vene sõnaraamatu autor ja esimene khmeeri keele õpetaja Moskva Riiklikus Ülikoolis. 

Juri Gorgonijev lõpetas Moskva Orientalistika Instituudi hiina keele osakonna ja seejärel aspirantuuri Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi hiina keele kateedri juures. Pärast teaduslikku komandeeringut Hiinasse alustas khmeeri keele õppimist. Oli aastatel 1961–1962 komandeeringus Kambodžas. 1963. aastal kaitses ta kandidaadiväitekirja teemal "Категория глагола в кхмерском языке" ('Tegusõna kategooria khmeeri keeles').

Peamised tööd
-------------

* *Грамматика кхмерского языка*. 1966
* *Кхмерско-русский словарь*. Под ред. Тхать Суонга 1975.

Viited
------

1. ↑
**Juri Borzakovski** (*Юрий Михайлович Борзаковский*; sündinud 12. aprillil 1981 Žukovskis) on Venemaa kergejõustiklane (800 m jooksja). Olümpiavõitja (2004).

Saavutused
----------

### Olümpiamängud

2004 **olümpiavõitja** 800 m jooksus 1.44,45 

### Maailmameistrivõistlused

2001 **sisemaailmameister** 800 m jooksus 1:44,49 Lissabon
  
2003 hõbemedal 800 m jooksus 1:44,4 Saint-Denis's

### Kuldliiga võistlus

2001 1. koht 800 m jooksus 1:42,47 Brüssel
  
2001 2. koht 800 m jooksus 1:44,02 Rooma
  
2001 2. koht 800 m jooksus 1:43,76 Saint-Denis
  
2001 2. koht 800 m jooksus 1:43,17 Monaco
  
2003 1. koht 800 m jooksus 1:43,94 Saint-Denis 
  
2004 1. koht 800 m jooksus 1:44,41 Bergen
  
2004 3. koht 800 m jooksus 1:44,19 Rooma

### Grand Prix' võistlus

2001 1. kpht 800 m jooksus 1:44,80 Stockholm
  
2003 2. koht 800 m jooksus 1:43,93 Sevilla
  
2004 2. koht 800 m jooksus 1:44,79 Sevilla 

### Super Grand Prix' võistlus

2003 1. koht 800 m jooksus 1:43,97 Trkala
  
2003 2. koht 800 m jooksus 1:44,36 Ostrava
  
2003 2. koht 800 m jooksus 1:45,89 Stockholm
  
2004 1. koht 800 m jooksus 1:43,92 Irákleio

### Isiklikud rekordid

200 m jooks – **22,56**
  
400 m jooks – **45,84** Tula 24. juuli 2000
  
800 m jooks – **1:42.47** (Brüssel 24. august 2001)
  
1000 m jooks – **2:17,40** (2000) 
  
1500 m jooks – **3:43,36** (Moskva 11. veebruar 2003)

Isiklikku
---------

Juri Borzakovski on 180 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 62 kg. 1997. aastal tutvus Juri oma tulevase naise Irinaga, kellega abiellus 17. novembril 2000. 2002. aastal sündis poeg Jaroslav.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Infot Juri Borzakovskist

| * v
* r
Meeste 800 meetri jooksu olümpiavõitjad |
| --- |
| 
1896: Edwin Flack • 1900: Alfred Tysoe • 1904: Jim Lightbody • 1906: Paul Pilgrim • 1908: Mel Sheppard • 1912: Ted Meredith • 1920: Albert Hill • 1924: Douglas Lowe • 1928: Douglas Lowe • 1932: Thomas Hampson • 1936: John Woodruff • 1948: Mal Whitfield • 1952: Mal Whitfield • 1956: Tom Courtney • 1960: Peter Snell • 1964: Peter Snell • 1968: Ralph Doubell • 1972: Dave Wottle • 1976: Alberto Juantorena • 1980: Steve Ovett • 1984: Joaquim Cruz • 1988: Paul Ereng • 1992: William Tanui • 1996: Vebjørn Rodal • 2000: Nils Schumann • 2004: Juri Borzakovski • 2008: Wilfred Bungei • 2012: David Rudisha • 2016: David Rudisha • 2020: Emmanuel Korir |
Juleum Novum
**Helmstedti Ülikool** (saksa keeles Universität Helmstedt, ametliku ladinakeelse nimega Academia Julia ('Juliuse ülikool')) tegutses aastatel 1576–1810 Saksamaal Helmstedtis Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonnas. 

See asutati ja nimetati Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogi Juliuse järgi 15. oktoobril 1576. See oli esimene hertsogiriigi ja esimene protestantlik ülikool Püha Rooma keisririigi põhjaosas, mis kasvas kiiresti üheks suurimaks Saksa ülikooliks. Et välja õpetada jutlustajaid luteri protestantlikesse kirikutesse, vajas hertsogiriik oma ülikooli. Aastal 1575 sai Julius keiser Maximilian II-lt loa avada ülikool Helmstedtis. Aasta hiljem hakati esimesi loenguid pidama. Wolfenbütteli printsid olid rektorid, esimene neist Juliuse 12-aastane poeg Heinrich Julius.

Ülikoolil oli neli teaduskonda: teoloogia, õigus, meditsiin ja filosoofia, sealhulgas seitse vaba kunsti. Ülikooli peahoone (Juleum Novum) ehitati 1592.

18. sajandi lõpul kaotas ülikool populaarsuse, sest rajati uusi kõrgkoole, näiteks Göttingeni Ülikool. Ülikooli sulgemise algatas 1810 Vestfaali kuningriigi haridustegelane ja ajaloolane Johannes von Müller.
**Boris Reppo** (sündinud 28. veebruaril 1937 Rõndelovo külas Tosno rajoonis Leningradi oblastis) on Eesti põllumajandustehnikateadlane.

Elulugu
-------

Boris Reppo on soomlane ja talunike poeg.

Lõpetas 1955 Tartu 4. Keskkooli ja 1960 EPA mehhaniseerimisteaduskonna; tehnikakandidaat (1970, Leedu Põllumajandusakadeemia), väitekirjas käsitles lehmalauda sügavrennist sõnniku eemaldamise skreeperseadet; tehnikadoktor (1997, EPMÜ), väitekiri "Lehmafarmi tehnoloogiliste elementide ja biotehniliste süsteemide töökindluse määramise ja parendamise meetodid". Oli 1960–1961 Eesti Põllumajandustehnika Elva osakonna lukksepp, insener-normeerija, 1961–1964 loomakasvatuse mehhaniseerimise insener, 1964–1965 remonditöökoja juhataja, 1965–1966 EPA elektrifitseerimise kateedri vaneminsener, 1966–1968 assistent, 1968–1970 loomakasvatuse mehhaniseerimise kateedri assistent, 1970–1973 vanemõpetaja, 1975–1992 dotsent, 1979–1992 kateedri juhataja, 1992–1994 farmitehnika õppetooli juhataja, 1994–1998 põllumajandustehnika instituudi juhataja, 1994–1999 tehnikateaduskonna prodekaan, 1992–2002 professor, aastast 2002 emeriitprofessor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: farmi biotehniliste süsteemide töökindlus ja seadmete tehnohooldus ning töökeskkonna sisekliima ja ergonoomika. EPMÜ tehnikamag-i nõukogu esimees, Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige, Eesti Põllumajandusministeeriumi medal "Kalevipoeg kündmas" (1987). 78 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Farmiseadmete tehnohooldus. Tallinn, 1984
* Farmide mehhaniseerimine (kaasautor). Tallinn, 1987
* Masinlüps I (kaasautor). Tallinn, 1993
* Lüpsja tööraskusaste ja energeetiline koormatus masinlüpsil (kaasautor I. Lindsalu). // APS Toim. Tartu, 2001
* Inner Climate of Pigsti in Winter (kaasautor O. Sada). // Proc. International Conf. Raudondvaris. Lithuanie, 2002
* Soojustamata lehmalauda välis- ja sisekliima vahelisest seosest // Agraarteadus. (2006) 2.

Kirjandus
---------

* EE 14, 426
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 146
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 422.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tallinna Mustjõe Gümnaasium** on vene õppekeelega üldhariduskool Tallinnas Haabersti linnaosas aadressil Paldiski maantee 83.

Ajalugu
-------

Kool loodi 1960. aastal Eesti Raudtee keskkooli nr. 1 baasil. Aastani 1964 asus kool toonase aadressi järele Roopa tänav 7A (praegu on see hoone Luise tänavas). 

Aastal 1964 asus kool oma praegusele kohale; lisandusid eesti klassid Tallinna 44. 8-klassilisest koolist (endisest Haabersti koolist). Esimene eesti õppekooliga keskkoolilend lõpetas aastal 1971. Eestikeelsed klassid tegutsesid aastani 1975, mil kooli eestikeelsete klasside baasil avati Kuldnoka tänaval eestikeelne Tallinna 3. Keskkool. 1998. aastani oli kooli nimi **Tallinna 45. Keskkool**.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2015. Vaadatud 10. märtsil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Tallinna Mustjõe Gümnaasium
* Kooli infoleht Tallinna Haridusameti kodulehel
Juri Drozdov (pildil paremal) koos oma endise alluva Sergei Žirnoviga 1998. aastal Moskvas
**Juri Ivanovitš Drozdov** (vene keeles *Юрий Иванович Дроздов*; 19. september 1925 Minsk, Valgevene NSV – 21. juuni 2017 Moskva) oli vene luurejuht, kindralmajor. 

Teise maailmasõja ajal suunati Juri Drozdov 1944. aastal kohe pärast suurtükiväekooli lõpetamist rindele. Ta osales 1945. aasta kevadel Berliini operatsioonis. Sõja lõpetas Drozdov leitnandi auastmes.

1956. aastal pärast Võõrkeelte Sõjalise Instituudi lõpetamist arvati Drozdov Riikliku Julgeoleku Komitee koosseisu. Ta töötas KGB välisluure residendina Hiina Rahvavabariigis (1964–1968) ja Ameerika Ühendriikides (1975–1979; ametlikult oli ta NSV Liidu alalise esindaja asetäitja ÜRO juures). 

27. detsembril 1979 oli Drozdov Amīni tapmise operatsiooni üks juhte.

Aastatel 1979–1991 oli Drozdov NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse ülema asetäitja ja ühtlasi illegaalse luure valitsuse (S Valitsuse) ülem. Juunis 1991 arvati Drozdov reservi.

Tunnustus
---------

* 1945 – Punatähe orden (13 juuni 1945)
* 1978 – Punalipu orden
* 1980 – Lenini orden
|  |  |
| --- | --- |
| Hoiatus! | **Võimalik autoriõiguste rikkumine!**  Kui on olemas/saadud luba teksti kasutamiseks litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel, siis edasta aadressile permissions-etättwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et on nõus teksti kasutamisega selle litsentsi tingimustel.

Võimalikuks lahenduseks on ka teksti ümbersõnastamine, sest faktid ei ole autoriõigustega kaitstud. |

   Teksti allikas:  
**Helmi Herman** (1916–1994) oli eesti maalikunstnik ja keraamik.

Elukäik
-------

Helmi Herman sündis Abjas 1916. aastal peres, kus oli seitse õde-venda. Gümnaasiumihariduse sai ta Paides, seejärel õppis Tallinna Riiklikus Kunstikoolis moe ja lavadekoratsiooni alal.1941.aastast Estonia ooperikoori laulja.

Eestist lahkudes katkestas ta õpingud ning jätkas neid Saksamaal Düsseldorfi Kunstiakadeemias. Kunstiõpingud lõpetas ta aastal 1951 ning siirdus Brasiiliasse oma kahe venna perede juurde. Õpingute ajal Düsseldorfis pidasid sealsed professorid teda üheks andekamaks õpilaseks 10 aasta jooksul.

1955. aastal tuli Helmi Herman Torontosse oma õdede juurde ning juba järgmisel aastal olid tema teosed väljas kunstinäitusel, pälvides kunstikriitikutelt kiitva hinnangu. Helmi elas Torontos veel 6 aastat, siis siirdus ta 1960. aastal New Yorki. Seal alustas ta skulptuuri- ja keraamikaõpinguid Art Student Leage'is ja School of Visual Artsis. 

1970. aastate teisel poolel pühendas ta end rohkem skulptuurile ja keraamikale, kuid ei unustanud ka maalimist. 1978. aastal naasis Herman Torontosse. Ta oli ka saatnud teoseid EKKT ja "Colour and Formi" näitustele. Helmi Herman esines näitustel juba õpilasena Düsseldorfis, Geislingenis, Hollandis, Kopenhaagenis ja Pariisis. Tal on olnud isikunäitusi Brasiilias, New Yorgis ja Torontos.

Looming
-------

1960. aastatel olid tema maalidel kujutatud tumedad depressiivsed kujud ning edaspidi sürrealistlikud ja abstraktsed kujundid.

Aastatel 1965–1967 hakkasid valmima akvarellitehnikas lilleseeriad. Tema akvarellitehnika oli meisterlikult voolav ning lilleõied olid kujutatud meeleolukas miljöös, mis haarasid vaatlejat. Akvarellitehnikas maalitud lillekompositsioonid kuuluvad Helmi Hermani meistriteoste hulka.

Tema teoseid on eksponeeritud paljudel kunstinäitustel nii Eestis kui ka välismaal.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Hannes Oja (18. märts 2005). "Helmi Hermani mälestusnäitus". *eesti.ca*. Vaadatud 07.04.2020.
2. 1 2  Eda Sepp (4. veebruar 2005). "Kunstnik Helmi Herman". *eesti.ca*. Vaadatud 07.04.2020.

Kirjandus
---------

* Mai Reet Järve-Vomm. "Herman, Helmi, maalikunstnik ja kujur". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 107
**Samliku kool** oli kool Pärnu maakonnas Vändra vallas Samliku külas. See tegutses aastatel 1868–1998.

Ajalugu
-------

Samliku vallakool asutati 1868. aastal ja samal aastal ehitati ka koolimaja, mis õnnistati 27. oktoobril 1868. Maa ja ehitusmaterjali kinkis Uue-Vändra mõisnik kindralmajor Friedrich von Ditmar. Samliku koolimaja asus Pärnu jõe ääres, mõni kilomeeter Kurgjalt ülesvoolu. Juba koolimaja õnnistamisel rõhutati eriliselt selle kaunist asukohta, nõnda ei saanud sündmusel viibinud ajalehe Eesti Postimees kirjasaatja jätta hüüatamata: "Ja missuke illus koht! Kõrgel jõe kaldal, silleda aasa ärel, kauni kasiku serval!" Vanas Samliku koolimajas toimus õppetöö 1934. aasta kevadeni, siis hoone lammutati ja kõlblik materjal kasutati ära uue koolimaja ehitamisel.

Uue-Vändra vald planeeris Samliku uut koolimaja alates 1928. aastast, mil hakati eraldama raha hoone ehituskapitali. Töid alustati 3. mail ja hoone pühitseti 30. septembril 1934. Osa töid siiski jätkus: katusekorruse internaat ja õpetaja korter ehitati välja 1935. aastal, seinad vooderdati 1936. aastal. Maja loeti täiesti valmis olevaks 1937. aastal, kui said tehtud ka krohvimis- ja värvimistööd, sindelkatus oli Rootsi punaseks värvitud juba hoone õnnistamise ajaks. Samliku kool töötas kuni 1998. aastani, mil see suleti õpilaste vähesuse tõttu. Praegu on hoone kasutusel matkamajana, kus korraldatakse kanuuretki Pärnu jõel.

Nimemuutused
------------

Samliku kool on olnud:

* Samliku algkool
* Samliku kuueklassiline algkool alates 1930. aastast
* Samliku mittetäielik keskkool alates 1945. aastast
* Samliku seitsmeklassiline kool alates 1949. aastast
* Samliku algkool alates 1959. aastast

Samliku kooli juhid
-------------------

* Karl Sahk aastatel 1922–1948
* Sergei Menšikov aastatel 1948–1951
* Helja Rasva aastatel 1951–1989 ja 1991–1993
* Ille Krimm aastatel 1989–1991
* Küllike Reimann aastatel 1993–1995
* Luule Aus aastatel 1995–1998

Praegune tegevus
----------------

Praegu on koolimaja koduks pereettevõttele. Majast mööduval Pärnu jõel korraldatakse veematku kanuude ja kanuuparvedega ning ümberkaudsetes metsades-soodes jalgsimatku. Maja juures on telkimisvõimalus ja saun.

2017. aasta augustis toimus Samliku koolimaja õuel *ambient*-festival Kukemuru Ambient. Festivalil astusid publiku ette muusikud Eestist, Saksamaalt, Poolast, Ameerikast, Soomest, Suurbritanniast ja Venemaalt.

2019. aasta kevadel ilmus helialbum "Samliku", mille salvestasid Samliku koolimaja endisaegsetes klassiruumides kolm muusikut kolmest paigast: Paul Godwin Põhja-Ameerikast, Miguel Noya Venezuelast ja Robert Jürjendal Eestist.

Viited
------

1. 1 2 3  Hanno Talving (2011). *Eesti koolimajad*. Tänapäev. Lk 125–126.
2. 1 2  "Samliku kooli ajalugu".
3. ↑  "Samliku matkamaja".
4. ↑  Laura Vadam (29.07.2017). "Heli ja looduse sümbioos". *Pärnu Postimees*.
5. ↑  Tiit Reinberg (05.08.2017). "Kukemurul algas festival". *Järva Teataja*.
6. ↑  Merit Männi (06.04.2019). "Vana koolimaja sai sünnipäevaks plaaditäie muusikat". *Järva Teataja*.
**Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkester** oli sümfooniaorkester, mille koosseisu moodustasid Tallinna Muusikakeskkooli 9.–12. klassi õpilased. 

1987. aastal Toomas Kapteni (peadirigent kuni 2006. aastani) eestvedamisel asutatud orkester annab aastas neli-viis kontserti. Repertuaaris on nii klassikaline kui ka tänapäevane orkestri- ja oratooriumirepertuaar.

Sümfooniaorkestrit on külalisdirigentidena juhatanud Arvo Volmer, Jüri Alperten, K.-H. Färber, R. König, J. Ahvenainen, Anu Tali, Mikk Murdvee jpt.

Orkestri peadirigent on aastast 2017 Jaan Ots.

Peadirigendid
-------------

* 1987–2006 Toomas Kapten
* 2006–2011 Risto Joost
* 2011– 2015 Mikk Murdvee
* 2015–2017 Edmar Tuul
* 2017– ... Jaan Ots

Orkestriteosed
--------------

* Meisterwerk 2003 (8´). Eesti Muusika Infokeskus. *2 tšellot, sümfooniaorkester: 2202, 2200, 1, klaver, keelpillid*

Esiettekanne: Villu Vihermäe (tšello), Andreas Lend (tšello), Tallinna Muusikakeskkooli Sümfooniaorkester, dirigent Toomas Kapten; 21.06.2003, Tallinn, Estonia kontserdisaal.

Viited
------

1. ↑  Tõnis Aadli. Noorteorkestrid ja -koorid.[*alaline kõdulink*] Retsensioon. Rocca al Mare Kool. Tallinn 2007. Lk. 2

Välislingid
-----------

* Maria Mölder. Kivimäe virtuoosid vanalinnas. / Sirp, 2. märts 2007


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Nõmme***  |
**Johannes Jalak** (18. veebruar 1899 Avinurme vald – 23. jaanuar 1942 Perm) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).

Jalak osales Gattšina sõjakooli kursandina vabatahtlikult Vabadussõjas. Ta lõpetas hiljem Tallinna Sõjatehnika Kooli ning teenis 1. Soomusrongi Rügemendis Tapal ja aastast 1936 Tallinnas Raudteevalitsuses ja Sõjaministeeriumis insenerina. Koostas õpikud "Telefoniasjandus" ja "Gaasikaitse". Jalak oli Ohvitseride Keskkogu liige. Autasustati 1938. aastal Valgetähe V klassi teenetemärgiga.

Abielust Jenny Ottmanniga sündisid lapsed Inge ja Ennu. Jalak päris pärast isa surma Maetsmas Avijõe kaldal oleva Kaunissaare jahu- ja saeveski.

Pärast 1940. aasta riigipööret jäi Jalak edasi väeteenistusse. Ta ütles: "Põgenemist ei peeta heaks tooniks. Ma olen vande andnud, sõdureid ei saa üksi jätta." Jalak arreteeriti NKVD poolt 30. aprillil 1941 ja saadeti Nõukogude Liidu koonduslaagrisse. Teda süüdistati luuretegevuses Nõukogude Liidu vastu 1937. aastal, sest ta kogunud konduktorite käest andmeid Venemaa raudteepöörmete kohta, mida "Eesti rünnakul" Venemaa vastu oleks saadud kasutada. Selle eest mõistis Nõukogude Liidu sõjatribunal ta surma. Johannes Jalak lasti sõjatribunali otsusel maha 23. jaanuaril 1942 Permis.

Johannes Jalak rehabiliteeriti 25. veebruaril 1991 Eesti NSV Ülemkohtu määrusega tühistada sõjaväeosa nr 4165 sõjatribunali otsus kuriteokoosseisu puudumise tõttu.

Välislingid
-----------

Ohvitseride andmekogu