|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Bali saarel kõneldavast keelest; Aafrika keele kohta vaata artiklit Baali keel* |

---

**Bali keel** on balide keel, Indoneesia, Bali ja kõrvalasuvate saarestike keel. Bali keel kuulub austroneesia keelkonda.

Bali saarel elab 2009. aasta seisuga 3,551 miljonit inimest. 93,1% Bali elanikest on hindud, 4,79% moslemid, 1,38% kristlased ja 0,64% budistid. Selle poolest erineb Bali peamiselt islamistlikust muust Indoneesiast.

Keelel on kaks dialekti "kõrge" ***basa alus*** ja "madal" ***basa kasar***. Bali kõnekeeles eristatakse dialektide mitmeid tasemeid. Tasemed tekivad seetõttu, et kõnekeeles kasutatakse sõnu nii "kõrgest" kui "madalast" dialektist.
Kodus või põlluharimisel kasutatakse "madalat" dialekti, milles on säilinud vanabali keele sõnavara. Samuti kõneldakse „madalat" dialekti lastega ja madalamasse kasti kuuluvate inimestega..
Eri staatustega inimesed peavad suhtlemisel valima sobiliku dialekti. Võõrastel on raske valida õiget keelt. Enamik bali keele rääkijaid valdab Indoneesia keelt.
2000. aasta loenduse andmetel kõneleb bali keelt 3,33 miljonit inimest, kaasaarvatud immigrandid Nusa Tenggaras ja Lääne-Lomboki saarel ja 7000 Lõuna-Sulawesis.
Bali on arenev keel, mida kasutatakse suhtluskeelena, hariduses, meedias ja ajalehtedes.
Bali keele kirjaviis on Bali kiri, Jaava kiri, ladina tähestik *(võeti kasutusele 20. sajandil)* 
Bali keel

### Ajalugu

Bali keel arenes välja umbes 500 p.Kr. Keel oli mitu sajandit ainult kõnekeelne. Esimese kirjaliku allika kohta on andmeid aastast 882. IX–XII sajandil muutus keel selle tagajärjel, et Balisse levis hinduism ja budism ning keel võttis üle sanskriti leksikoni. Järgmistel sajanditel mõjutas bali keelt kaavi – vanajaava kiri ja seejärel jaava keel.

### Sotsiolingvistilised andmed

Bali keele staatus pole määratud Indoneesia konstitutsiooniga. 
Tänapäeva ilukirjanduses bali keelt ei kasutata. Keel on põhiliselt kõnekeelne. Trükimaterjalid piirduvad kooliõpikutega, religioossete materjalidega, väikeste ajaleheartiklitega ja muude ajakirjanduslike tekstidega. Peamine räägitav keel on indoneesia keel, ka õppetöö toimub selles keeles. Bali keelt õpetatakse ainult algklassides.

### Bali kiri

**Bali kiri** (Askara Bali (askara – 'täht')) – kirjakeel, mida kasutatakse Indoneesia Bali saarel. On osaliselt muudetud ladinakeelse tähestiku järgi. Bali kirja ja bali keelt peab vaatama teineteisest eraldi. Bali kirjal on oma tähestik ja bali keelel on oma, teistsugune tähestik. Bali kirja kasutatakse siiamaani, aga väga vähesed inimesed valdavad seda.
Bali kirja kasutatakse peamiselt religioossetes üleskirjutistes.

Tähestikus on 47 sümbolit, neist 14 on täishäälikud ja ülejäänud 33 on kaashäälikud. 
33 kaashäälikust kasutatakse peamiselt ainult 18.
14 täishäälikust seitse tähistavad lühikesi vokaale ja ülejäänud seitse samade vokaalide pikki vasteid. 
Tähestik pärineb kaavi kirjast, mis omakorda braahmi kirjast.

Bali kirja näide

### Häälikute hääldamine

täht „c" loetakse nagu „ch"
täht „h" sõna lõpus ei hääldata
täht „q" hääldatakse nagu „ka"
„ny" hääldatakse „ɲ"
„ng" hääldatakse „ŋ" 
Kaashäälikuid „b" ja „d" ei hääldata, kui nad esinevad pärast täishäälikut. Nt gendis (gen-is) "suhkur", gambelan (gam-elan).

### Keele omapära

* Kõik tähed on ladina tähed
* Peaaegu kõike loetakse nagu kirjutatakse
* Puuduvad käänamine, pööramine, ajad
* Puudub silbirõhk, kõikides sõnades on rõhk ühel ja samal kohal. Rõhu koha mitteteadmisel võib panna rõhu viimasele silbile.

Foneetika ja fonoloogia
-----------------------

### Vokaalid

Vokaalid, bali keeles 6 

|  | Eesvokaal | Keskvokaal | Tagavokaal |
| --- | --- | --- | --- |
| kõrge aste | i |  | u |
| keskkõrge aste | e | ə | o |
| madal aste |  | a |  |

### Kaashäälikud

Bali keeles on 18 või 19 (ühe kaashääliku puhul vaieldakse) kaashäälikut .

|  |  | Huulhäälikud 
ehk bilabiaalsed  | Hambasombuhäälikud 
ehk alveolaarsed | Palataalsed | Velaarsed | Kõrihäälikud 
ehk larüngaalsed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kaashäälikud | helitud | p | t | tʃ | k | ʔ |
| helilised | b | d | dʒ | g |  |
| Hõõrdhäälikud ehk frikatiivid |  |  | s |  |  | h |
| Ninahäälikud ehk nasaalid |  | m | n | ɲ | ŋ |  |
| Külghäälikud ehk lateraalid |  |  | l |  |  |  |
| Värihäälikud ehk tremulandid |  |  | r |  |  |  |
| Poolvokaalid |  | w |  | j |  |  |

Bali keele kaashäälikud
### Ortograafia

| Täht | Bali keel | Täht | Bali keel | Täht | Bali keel | Täht | Bali keel | Täht | Bali keel | Täht | Bali keel | Täht | Bali keel |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A a | a, ə | D d | d, ʔ | H h | h | K k | k, ʔ | N n | n | R r | r | U u | u |
| B b | b | E e | e, ə | I i | i | L l | l | O o | o | S s | s | W w | w |
| C c | tʃ | G g | g | J j | dʒ | M m | m | P p | p | T t | t, ʔ | Y y | j |

..

Grammatika
----------

### Eessõna

Prepositsioon (eessõna)

ka = kelle/mille juurde (inglise *to, toward*)
uli = -st (kellest/millest?) (inglise *from*)
antuk = üle, juures, kõrval, mööda, peal (inglise *by, about, on*)
di = sees, peal (inglise *at, in, on, among*)
beten = all (inglise *under*)
duur = üleval (inglise *above, on*)
tengah = keset (inglise *among, between*)
### Sidesõna

Konjunktsioon (sidesõna)

sawireh, kerena = sellepärast (inglise *because*)
sakewala = praegu (inglise *yet*)
yadiastun = kui, mis (inglise *although*).
### Artikkel

niki = see (inglise *this*)
nika = too (inglise *that, those*)
asampuniki = sama mis see (inglise *such as this*)
asampunika = sama mis too (inglise *such as that*).
### Küsisõna

napi, apa = mida?
pidan = kuna?
dja = kuna?
dija = kus?
nyen, sira = kes?
kenken = kuidas?.
### Asesõna

Bali keeles on erinevad asesõnad sõltuvalt sellest, kas kõne on familiaarne või viisakas. .

| Asesõna | Familiaarne kõne | Viisakas kõne ehk teietamine |
| --- | --- | --- |
| mina | icang | tiang, titiang |
| meie | iranga |  |
| sina | cai | tagane, jerone |
| teie | nyai | ratu |
| tema | ia | ipun |

### Eitus

Lauseeitust väljendatakse bali keeles muutumatu eitussõna ***nenten*** abil (rõhk on esimesel silbil). Kasutatakse nii elusolendite kui ka elutute asjade puhul. .

See pole balikeelne raamat – Niki nenten buku basa Bali.
Too pole tee – Nika nеnten tеh.
### Keele struktuur

**subjekt + verb + objekt** .

| Bali keel | Eesti keel |
| --- | --- |
| Wayan ngaba buku putih tipis | Wayan toob valget õhukest raamatut |
| Made nulis surat énggal-énggal | Made kirjutab kiiresti kirja |
| Nyoman negakin kursi coklat | Nojman istub pruunil toolil |
| Nyoman negak di duur kursi coklat | Noyman istub pruunil toolil |
| Ketut ngalap pohé ané kondén nasak | Ketut korjab veel küpsemata mangot |

### Viisakusväljendid

Tänan – terisma kasih [tri’ma ka’si]
Palun / pole tänu väärt – sama-sama
Vabandust – permisi, maaf
### Fraase/sõnu bali keeles

Apa kabar – kuidas läheb?
Baik – hästi
Tidak – ei (eitus)
Ya – jah
Harganya berapa – kui palju see maksab?
Terlalu mahal – väga kallis 
.

### Arvsõnad

* üks – siki
* kaks – kalih
* kolm – tiga
* neli – pat
* viis – lima
* kuus – enam
* seitse – pitu
* kaheksa – kutus
* üheksa – sia
* kümme – dasa

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. 1 2 3 4
4. ↑
5. 1 2  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. märts 2014. Vaadatud 21. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. 1 2 3 4 5 6 7 8 9
7. ↑
8. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2013. Vaadatud 21. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
9. ↑