recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Elmo Pettai** (sündinud 22. detsembril 1950 Varstu vallas Võrumaal) on eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Elmo Pettai on talupidaja poeg.

Lõpetas 1970 Tallinna Polütehnikumi, 1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI), samas 1983 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1985, Moskva Energeetika Instituut), väitekiri käsitles kahemootorilise MHD ajami jõuosa väljatöötamist. 1978–81 TPI assistent, 1984-87 energeetikateaduskonna elektriajamite ja tehnoloogiliste protsesside automatiseeritud juhtimissüsteemide labori vanemteadur, 1987–90 elektriajamite labori sektorijuhataja, 1990–94 TTÜ energeetikateaduskonna elektriajamite ja jõuelektroonika instituudi vanemteadur, 1994– robotitehnika õppetooli dotsent.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: elektriajamid, tootmise automatiseerimine, robotitehnika, kontroll- ja diagnostikaseadmed. Tegelenud uue põlvkonna valuroboti konstrueerimisega paindliku automatiseeritud valutehnoloogia tarbeks, samuti uuetüübiliste magnethüdrodünaamiliste ajamite väljatöötamisega sulametallide (alumiinium, magneesium, plii jt) doseeritud pumpamiseks, linnaelektritranspordi elektriseadmete kontroll- ja diagnostikaseadmete loomisega. Üle 30 teadustrükise, 14 leiutist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Magnetohydraulische Dosiereinrichtung mit Mikrorechnersteuerung (kaasautorid J. Laugis, H. Oorn). // Die Bereittechnik 31. J. 10 (1985)
* Double-Motor MHD – Drive for Casting Robot. // Symposium on Electrical Power Engineering. Helsinki University of Technology. 27 January 1989
* Development of control and diagnostic system for Tallinn trams (kaasautorid A. Rosin, T. Lehtla). // BEC 2004: Proc. 9th Biennal Baltic Elektronics Conf. Tallinn, 2004
* Tootmise automatiseerimine. Tallinn, 2005.

Kirjandus
---------

* Tallinna Polütehniline Instituut (TPI) 1936–1986, 299, 474.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
USGS image
**Rift** on koht, kus toimub maakoore ja litosfääri rebenemine

Riftide tekkepõhjuseks on laamade lahknemine. Ookeanilise maakoorega laamade lahknemisel tekivad ookeanilised riftivöötmed, kus piki keskahelikku kulgeb pikk ja kitsas alang. Kohati voolab välja laava ja purskavad vulkaanid. Sageli esinevad tugevad maavärinad.

Mandrilise maakoorega laamade või nende osade lahknemisel tekivad mandrilised riftivöötmed, piki selle keskosa kulgeb pikk ja kitsas alang. Seal tekivad kitsad ja pikad järved. Kohati voolab välja laava ja purskavad vulkaanid. Sageli esinevad tugevad maavärinad.

Näited
------

* Ida-Aafrika riftivöönd
* Punase mere rift
* Baikali riftivöönd, Baikali järve põhi on maailmas sügavaim kontinentaalne rift
* Suessi lahe rift
* Rio Grande rift USA edelaosas
* Reini rift, Lääne-Saksamaa lõunaosas
* Oslo alang Norras
* Ottawa-Bonnechere alang Ontarios ja Quebecis
* Lääne-Antarktika rift Antarktises

Vaata ka
--------

* Riftivöönd

Viited
------

1. ↑   Decompressional Melting During Extension of Continental Lithosphere
Mägiarnika seemned
Mägiarnika seemned
**Mägiarnika** (*Arnica montana* L.) on mitmeaastane rohttaim korvõieliste sugukonnast arnika perekonnast.

Mägiarnika

Levila ja kasvukoht
-------------------

Mägiarnika on looduslikult levinud Euroopa mägedes, lisaks veel Lõuna-Venemaal ja Kesk-Aasias. Eestis kasvatatakse pigem ilutaimena. Kasvab meelsamini 500–2500 m kõrgusel mägistel niitudel. Muld peaks pigem olema väheviljakas ja happeline. Samuti on mägiarnikale sobilik kasvukoht turbaraba.

Välimus
-------

Mägiarnika on 20–60 cm kõrgune mitmeaastane rohttaim. Lehed on ovaalsed ümara tipuga, alumine pool on tumeroheline. Lehed paiknevad maapinna ligidal leherosetina. Varred on karvased. Õied on erekollased kiirjad ja karikakaraõite moodi. Kroonlehed on kahes suuruses. Välimiste kroonlehtede pikkus on 4,9–5,7 cm. Sisemised kroonlehed on väiksemad kui 1 mm või 1–2 mm pikkused.

Kasvatamine
-----------

Mägiarnikat on lihtne kasvatada, kuna taim talub erinevaid mullatingimusi. Muld võib olla liivane või savine. Ideaalne muld on liiva, savi ja turba segu. Mägiarnika eelistab väheviljakat ja vett läbilaskvat mulda. Muld peaks olema pidevalt niiske. pH võib mullal olla nii happeline, neutraalne kui ka aluseline, kuid eelistab pigem happelist pinnast. Saab kasvada ka väga happelises mullas. Mägiarnikale sobib valgusküllane kasvukoht.

Mägiarnika õitseb juulist augustini. Õisi koos tupplehtedega võib korjata juunist augustini. Juuri on parim aeg koguda kevadel (aprillis) ja sügisel (oktoobris).

Keemiline koostis
-----------------

Mägiarnika koostises on seskviterpenoidsed laktoonid (arnifoliin, arnitsiin, helenaliin), triterpenoidid (arnidiool, faradiool). Droogis on ka kumariinid (skopoletiin, umbelliferoon), flavanoidid (kvertsetiini, kempferooli, apigeniini ja luteoliini glükosiidid), eeterlikku õli jm.

Kasutatakse arnikatinktuuri ja arnikateed. Tinktuur valmistatakse värsketest õitest või kuivatatakse eelnevalt soojas varjulisel alal, kus on hea õhuringlus.

Kasutamine
----------

Mägiarnika on antibiootiline, põletikuvastane, inotroopne, trombotsüütidevastane, reumavastane ja valu vaigistav. Tarvitatakse välispidiselt paisete, verevalumite, reuma, podagra, lihasevalu, suulimaskestapõletike ja putukahammustuste korral.

Hoiatused
---------

Võib tekitada nahapõletikke. Pikaajalisel tarvitamisel võivad tekkida villid, haavandid ja kude võib kärbuda. Seespidiselt ei tohi tarvitada, sest mägiarnika tekitab limaskestade ärritust, iiveldust, oksendamist, suu ja kurgu valulikkust, pulsi aeglustumist ja kiirenemist, vererõhu kõikumist, hingamishäireid (hingeldust) ja lihasehalvatust.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Kriplani, Priyanka Guarve, Kumar Baghael, Uttam (11. aprill 2017). "Arnica montana L. - a plant of healing". *researchgate.net*. Vaadatud 13.03 2021. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. 1 2 3 4  Raal, Ain (2016). *Farmakognoosia*. Tartu Ülikooli kirjastus.
3. ↑  "Arnica montana - L." Vaadatud 13.03.2021.
**Harald Ernst Reinhold Viikman** (ka **Wieckmann**; 27. august (vkj)/ 8. september 1892 Tallinn – 7. august 1965 Stockholm) oli baltisaksa päritolu eesti ehitusinsener.

Ta lõpetas 1911. aastal Tallinna Peetri Reaalkooli ja 1919. aastal Riia Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina.

Ta töötas 1919. aastast Mereasjanduse Peavalitsuses insenerina, 1924. aastast oli ta Veeteede Valitsuse projekteerimisbüroo juhataja. 1924. aastast oli ta Tallinna Tehnikumi õppejõud, 1939. aastast ka Tallinna Tehnikaülikooli vesiehituse õppejõud.

Rootsis osales ta Stockholmi sadamavalitsuses insenerina Stockholmi suursildade ja sadamaehitiste projekteerimisel ja ehitamisel, kuni jäi 1961. aastal pensionile.

Ta oli tuntud harrastusfotograaf ja üks esimesi Eesti filmiamatööre.

Viited
------

1. ↑  Tallinna Oleviste koguduse personaalraamat 1928-1939. Tallinna Linnaarhiiv, TLA.236.1.53. Leht 515

Kirjandus
---------

* "Dipl. ins. H. Wieckmann 60 a". Välis-Eesti nr 38, 21. september 1952. Lk 6
* Oskar Angelus. "Ins. Wieckman juha 70!" Välis-Eesti nr 31, 15. september 1962. Lk 3
* Erhard Hasselblatt. "Mutt Vieckman'i mälestuseks". Välis-Eesti nr 14, 21. august 1965. Lk 7
* Oskar Angelus. "H. Wieckmann †". Võitleja nr 9, 1. september 1965. Lk 6
* Armas Luige. "Harald Viikman". // Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinn 1986. Lk 29–30
***Hardcore dancing*** (tuntud ka kui ***hXc dancing***) on moshimise üks vormidest, mida tantsitakse moshpitis ja enamasti hardcore-kontsertidel. 

*Hardcore dancingut* viiakse enamasti läbi spetsiifilise muusika taustal. Nimelt lugu peab sisaldama palju "ülesütlemiskohti" ning kiiret pinge tõusu ja langust, mille saatel saab ennast liigutada.

*Hardcore dancingu* elemendid
-----------------------------

***Windmill*** on harilik rusikas kätega vehkimine. Enamasti tehakse veheldes täisringe.

***Two-step*** (tihti ka ***2step***) on ilmselt *hXc dancingu* kõige rahumeelsem vorm. Selle käigus tuuakse üks jalg teise ette või isegi teisest jalast üle nii, et jalad lähevad risti, ning seejärel tehakse pöördega hüpe.

***Spin kick*** on nagu *two-step*gi ainult, et pöörde käigus tehakse jalalöök. Sarnane trikk on kasutusel karates.

***floorpunch/pickin' up change*** on võte, mis sooritatakse enamasti laulu pingelise murdepunkti hetkel. Selle käigus tantsija kummardub või hüppab järsult ette poole, üks käsi ette sirutatud justnagu tahaks maad lüüa või maast raha üles korjata.

***Ninja dancing*** (vahel ka ***karate dancing*** või **kikkpoks**) on nimetus *hXc dancing*'u vormile, mille käigus tantsija liigutab end nõnda nagu võitleks nähtamatute ninjadega. Selline *hXc dancing*'u vorm kätkeb endas mitmeid liigutusi erinevatest võitluskunstidest. Suuremas osas siiski *kung fu*'st, karatest ja kikkpoksist.

***Wall of death***i (tuntud ka kui ***braveheart***) käigus jaguneb rahvamass kaheks leeriks, jättes enda vahele natuke ruumi ning seejärel jookseb täie hooga kokku (nimetus "braveheart" on sellele *hXc dancingu* vormile külge jäänud samanimelisest filmist, kus ühes stseenis jooksevad täiel kiirusel kokku Inglise ja Šoti sõdurid). *Wall of death* on üsna haruldane, enamasti seostatakse seda bändide Sick Of It All, Caliban ja Lamb Of God kontsertidega.

Kriitika
--------

*Hardcore dancing* on saanud väga suure annuse kriitikat seoses enda vägivaldse loomuga. Tihti vanemad hardcore muusika austajad vaatavad *hXc dancingule* kui uuele ja selgelt liialt vägivaldsele suunale, mis on hariliku moshimise ära rikkunud. Arvatakse ka, et see levib vaid noorte ja hardcore muusika äsja avastanud uustulnukate seas, kes üritavad tõestada, et nad on võimalikult "hardcore" olla, ja n-ö "koguvad scenepointe". 

Paljuski omistatakse *hXc dancijatele* tüüpilist fashioncore välimust.

Väga suurt kriitkat on saanud *spin kick* ja *ninja dancing*, mida tihtipeale ka põhjendatult peetakse sihilikult vägivaldseks ning mis paljude arust muudab kontsertidel käimise lausa vastumeelseks, kuna moshpiti servas seisjad võivad jalahoobiga pihta saada.

Vaata ka
--------

* Hardcore punk
* Mosh
* Moshpit
* Fashioncore
* Scenepunktid

Välislingid
-----------

* Lesson in hardcore dancing video
* Ninja dancing man video
**Kernu vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Kohatu küla aladel.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Kernu valla maa-alast; senise Laitse valla Mäe ja Vansi külade maa-aladest ning Laitse asunduse maa-alast kuni Ruila metsandiku kvartaalide nr. 10 ja 11 maa-aladeni, viimased kaasa arvatud.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
1939. aastal oli vallas 1713 elanikku, territooriumi suurus oli 13 918,64 ha.

Esimene vallavanem oli Gustav-Aleksander Reintam

1939. aastal kuulusid Kernu valla koosseisu: Päraldi, Sipa, Kustja, Nurme, Miilimaa, Mõnuste, Jaani, Kirikla, Kohatu, Metsnurga, Jõe ja Mõisamaa, Allika, Aru, Muusika, Maarja, Kabila, Ruila, Pohla, Laitse, Vansi ja Mäe külad.

Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Haiba külanõukogu ja Ruila külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Keila rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 87 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta. Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
4. ↑  EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
|  |
| --- |
|  |
| Hõbe | 1994 | naiste 4×7,5 km teatesõit |

**Simone Greiner-Petter-Memm** (sündinud 15. septembril 1967 Jenas) on Saksamaa endine laskesuusataja, olümpiahõbe ja neljakordne maailmameister.

Olümpiamängud
-------------

1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris oli ta 7,5 km distantsil 8. teatesõidus 2. ja 15 km distantsil 36. Meeldejääv oli tema teatesõit, kus ta kolmanda vahetuse püstitiirus ei suutnud varupadrunitest hoolimata ainsatki märki maha saada. Ükski teine naiskond ei saanud nii palju trahviringe ja on tähelepanuväärne, et Saksamaa tuli ikkagi teiseks.

Maailmameistrivõistlused
------------------------

1993 Bulgaarias Borovečis oli ta teatesõidus 8. ja 15 km distantsil 41.

1995 Itaalias Anterselvas oli ta 15 km distantsil 12. ja teatesõidus 1.

1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta 7,5 ja 15 km distantsil 10. ning teatesõidus 1.

1997 Slovakkias Osrblies oli ta 7,5 km distantsil 40. teatesõidus 1. ja 15 km distantsil 14.

1999 Soomes Kontiolahtis oli ta teatesõidus 1.

Maailma karikas
---------------

Maailma karika etappidel on ta olnud 42 korda 25 parema seas. Ta on 7 etappi võitnud (neist 4 individuaalselt), olnud 10 korda teine (neist 7 individuaalselt) ja 3 korda kolmas (kõik individuaalselt).

Isiklikku
---------

Kasv 164 cm, kaal 58 kg. Hariduselt õpetaja, töötab armees. Elab Waldaus. Abielus, 1 laps. Hobiks nimetab oma peret. Laskesuusatab alates 1992.

Vaata ka
--------

* Laskesuusatamine 1994. aasta taliolümpiamängudel
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Emotsioonid |
|  |
| 
* Ahastus
* Alandus
* Apaatia
* Armastus
* Armukadedus
* Aukartus
* Ekstaas
* Empaatia
* Enesekindlus
* Entusiasm
* Erutus
* Eufooria
* Frustratsioon
* Haletsus
* Himu
* **Hirm**
* Huvi
* Häbelikkus
* Häbi
* Igavus
* Iha
* Imestus
* Julgus
* Kadedus
* Kannatus
* Kahetsusvalu
* Kirg
* Kahetsus
* Kibestumus
* Kindlameelsus
* **Kurbus**
* Kiindumus
* Lein
* Lootus
* Masendus
* Meeleheide
* Muretsus
* Nauding
* Ootusärevus
* Pettumus
* Paanika
* Piinlikkus
* Põlgus
* Raev
* Rahulolu
* Rõõm
* Süütunne
* *Saudade*
* *Schadenfreude*
* Šokk
* Tänulikkus
* Tüütus
* Uhkus
* Usaldus
* Usaldamatus
* Uudishimu
* Vaenulikkus
* **Vastikus**
* **Viha**
* Vihkamine
* Õudus
* **Õnnelikkus**
* Äng
* Ärevus
* Üksindus
* **Üllatus**

 |
| * v
* r
 |

**Tüütus** on psühholoogias selline ebameeldiv inimese meeleolu või emotsioon, mida iseloomustab ärrituvus ja mis häirib inimese tavapärast mõttetegevust. Tüütust kutsuvad esile erinevad mõjutajad: korduv lihtne muusika, kellegi teise korduv käitumine, korduvad kohustuslikud tegevused jne. Tihtipeale peetakse tüütuteks reklaame või poplaule, mida erinevates meediakanalites järjepidevalt korratakse.

Ajakirjas *International Journal of Conflict Management* avaldatud uuring leidis, et kui tüütus ilmneb inimestevahelises suhtlemises kellegi isiku suhtes ja probleemi lahendada ei suudeta, võivad tulemused ekstreemseks kasvada. Ka leiti, et kui üks inimene süüdistab teist, et too on tüütu ja endal süüd ei näe, on probleemi teravaksmuutumine rohkem tõenäoline.

Psühholoogilise sõja käigus kasutatakse tüütuks muutumise efekti selleks, et halvata kellegi vastupanu. Näiteks aastal 1993 mängis Föderaalne Juurdlusbüroo Texases ühe kiriku juures valjuhääldist spetsiaalselt valitud muusikat, mille kohta oli teada, et see mõjub inimestele tüütuna, selleks et sundida David Koreshi poolehoidjaid alla andma.

Viited
------

1. ↑  Dean G Pruitt, John C Parker, Joseph M Mikolic. "Escalation as a reaction to persistent annoyance.", *International Journalists of Conflict Management.* Bowling Green: July 1997, Vol 8, Issue 3; pg. 252
2. ↑  Mark Potok. "FBI grinds away at cult", *USA Today*, April 14, 1993, pg. 1A.
Anton Bruckner
**Anton Bruckner** (4. september 1824 Ansfelden – 11. oktoober 1896 Viin) oli Austria helilooja.

Helilooming
-----------

Anton Brucknerit peetakse Johannes Brahmsi (1833–1897) kõrval tähtsuselt teiseks romantilise klassitsismi meistriks. Taoline määratlus on igati põhjendatud tema teoste vormiselgusega, kuid kolleeg Johannes Brahms on samas Brucknerile tihtipeale ette heitnud liigselt massiivset temaatilist materjali ("Bruckneri sümfooniad on nagu hiigelboa pigistused"). Tõepoolest, kui arvestada romantismiajastu sümfoonia keskmiseks pikkuseks 40 minutit, siis iga Bruckneri sümfoonia kestab vähemalt 60 minutit.

Bruckneri teoste, eriti sümfooniate kontserdikavadesse võtmisel ei tohi unustada hädavajadust kontrollida, et partituur dirigendi noodikogus ja hääled orkestri omas oleksid pärit samast kirjastusest, sest paljudest suurteostest eksisteerib mitu erinevat redaktsiooni.

Kompositsioonitehniliselt on Bruckneri pillikasutus pigem konservatiivne, eelistatult kasutab pillirühmi oreli registrite sarnaselt kinniste gruppidena. Eritunnusena on märkimisväärne, et ehkki 19.sajandil olid puupillide sugulusinstrumendid juba aktiivses orkestrikasutuses, ei kasuta Bruckner oma sümfoonilistes teostes neid kunagi. Samas on Bruckner ilma Richard Wagnerit ennast arvestamata üks väheseid wagnertuubade kasutajaid orkestris (7.-9. sümfoonias).

  

### Tähtsamad teosed

* 1861 motett "Ave Maria" koorile
* 1864 "Sümfoonia d-mollis"
* 1866 "Sümfoonia nr 1"
* 1868 "Missa nr 3" solistile, koorile ja orkestrile
* 1872 "Sümfoonia nr 2"
* 1873 "Sümfoonia nr 3"
* 1874 "Sümfoonia nr 4"
* 1876 "Sümfoonia nr 5"
* 1881 "Sümfoonia nr 6"
* 1883 "Sümfoonia nr 7"
* 1884 "Te Deum" koorile ja orkestrile
* 1887 "Sümfoonia nr 8"
* 1894 "Sümfoonia nr 9"
**Gea Rennel** (sündinud 9. detsembril 1958) on Eesti diplomaat ja riigiametnik.

Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal diplomitööga "Põhja-Eesti platoo muldade geokeemiast" (juhendajad Valter Petersell ja Aadu Loog).

1992. aastal lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli diplomaatia ja rahvusvaheliste suhete erialal.

1992. aastal asus tööle Välisministeeriumi. Ta on töötanud Välisministeeriumi 1. poliitikaosakonna peadirektorina ja oli Eesti NATOga liitumise läbirääkimiste valitsusdelegatsiooni liige.

Aastatel 2003–2007 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) juures Viinis. Aastatel 2007–2011 oli ta Välisministeeriumi siseauditi osakonna peadirektor. Aastatel 2011–2015 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis. 2015. aastast oli ta Riigikogu Kantselei välissuhete osakonna juhataja.

Ta on Eesti Geoloogia Seltsi liige.

Aastatel 1972–1976 võitis ta Eesti noorte meistrivõistlustel tennises 5 kulda, 5 hõbedat ja 2 pronksi. Harrastab orienteerumist ja on Harju Orienteerumisklubi liige.

Tunnustus
---------

* 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli geoloogia osakonna diplomi- ja bakalaureusetööd". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. veebruar 2017. Vaadatud 14. jaanuaril 2016.
2. ↑  "Eesti Diplomaatide Kool. Vilistlased. Grupp 1991/1992". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2016. Vaadatud 14. jaanuar 2016.
3. ↑  Välisministeerium. Liitumisläbirääkimised NATOga[*alaline kõdulink*]
4. ↑  Välisministeeriumi pressiteade 9. september 2011. Kolm Eesti suursaadikut alustasid tööd rahvusvaheliste organisatsioonide juures
5. ↑  Riigikogu. Kontaktid
6. ↑  "Eesti Geoloogia Selts. Tegevliikmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2016. Vaadatud 14. jaanuaril 2016.
7. ↑  ESBL sporditulemused. Gea Rennel
8. ↑  Harju KEK RSK orienteerujate nimekiri
9. ↑  Eesti Vabariigi teenetemärgid. Gea Rennel[*alaline kõdulink*]
Kernu valla lipp
**Kernu valla lipp** on Harju maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kernu valla lipp.

Lipp kinnitati 19. mail 1997.

Lipu kirjeldus
--------------

Kernu valla lipp on vapilipp, mille sinisel kangal on kollane kirn (koore-,või-, jms.). Lipukanga alaservas on ristikulõikeline kollane laid. 

Lipu mõõtmed on 100x150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 6:9 ühikut.

Põhjendus
---------

Kirn meenutab eelkõige valla nimetust Kernu (Kirna, Kirnu). Ristikulõikeline kollane laid sümboliseerib põllundust-karjakasvatust, ning see on põline eestlaste elatise- ja jõukuseallikas ehk üldises tähenduses see, mida kirnu panna. Kollane on jõukuse ja heaolu võrdkujuks ning sinine puhtuse, nooruse ja vaimsuse sümboliks.

Lipu kasutamise kord
--------------------

1. Valla lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, samuti muude sündmuste puhul valitsuse korralduse alusel või valitsusega kooskõlastatult. Lippu tarvitatakse kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis on maksvad riigilipu kohta.
2. Ilma valitsuse loata võib valla lipu heisata avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul.
3. Lipp heisatakse kell 9.00 (suveajal kell 8.00) ja langetatakse päikeseloojangul, kuid mitte hiljem kui kell 22.00. Jaaniööl lippu ei langetata. Vallamajal heisatakse valla lipp alaliselt.

Vaata ka
--------

* Kernu valla vapp
* Harju maakond

Välislingid
-----------

* Kernu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
* FOTW: Kernu valla sümboolika (*inglise keeles*)
Reastvere vallavalitsuse pitsat
**Reastvere vald** (saksa keeles *Gemeinde Restfer*) oli aastatel 1866–1891 eksisteerinud vald Tartumaal. Tänapäeval jääb kunagise valla maa-ala Jõgevamaale Jõgeva valda.

Reastvere vald loodi iseseisva omavalitsusena 1866. aastal ning selle esialgne halduspiirkond kattus Reastvere mõisapiirkonnaga. Vald kuulus Laiuse kihelkonda. Esimeseks vallavanemaks oli Hans Mihkelson (1867–1875 ja 1882–1887).

Reastvere valda kuulusid järgmised külad: Kirivere, Mäeküla, Reastvere.

1891. aastal liideti Reastvere vald Laius-Tähkvere vallaga.

Vallavanemad
------------

* Hans Mihkelson (1867–1875, 1882–1887)
* Villem Simberg (1876–1881)
* Peeter Orav (1888–1890)
* Aadu Sepp (1890–1891)
* Mart Kilp (1891–1892)

Vaata ka
--------

* Reastvere mõis
* Laius-Tähkvere vald

Viited
------

1. ↑  Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937.
2. ↑  "Halduspiiride kaardiserver KUPITS". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2011. Vaadatud 24. septembril 2011.
3. ↑  Eesti Ajalooarhiiv. Eesti ala valdade register
Gediminas Taranda (2012)
**Gediminas Leonovitš Taranda** (vene keeles Гедиминас Леонович Таранда; sündinud 26. veebruaril 1961 Kaliningradis) on leedu päritolu Venemaa teatrijuht, näitleja ja endine balletitantsija.

Gediminas Taranda sündis sõjaväelase, Nõukogude armee polkovniku Leonas Taranda perekonnas. Ema oli Ukraina kasakas. 

Pärast Moskva koreograafiakooli lõpetamist töötas Taranda Moskva Suures Teatris balletiartistina. Ta alustas rühmatantsijana. Selles ampluaas äratas ta Maia Plissetskaja tähelepanu, kes võttis ta enda partneriks balletilavastuses "Carmen-süit". Hiljem sai ta trupi juhtivaks solistiks. 1980. aastate lõpul ja 1990. aastate alguses tegutses Taranda ka antreprenöörina. Sellel pinnal sattus ta vastuollu peaballettmeister Juri Grigorovitšiga ja ta vallandati 1993. aastal teatrist. 

1994. aastal asutas Taranda balletitrupi Keiserlik Vene Ballett, millega gastroleeris kogu maailmas. Ta on tänini selle trupi peadirektor, kunstiline juht, koreograaf ja lavastaja.

Taranda on 2000. aastatel mänginud draamarolle Moskva Mossoveti teatris.

Tunnustus
---------

* 2004 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstitegelane

Viited
------

1. ↑  Гедиминас Таранда. ballet-imperial.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gediminas Taranda** |
**"Reamees Ryani päästmine"** (inglise keeles "**Saving Private Ryan**") on Oscariga pärjatud 1998. aasta sõjafilm, mille lavastas Steven Spielberg. Filmi tegevus areneb Normandia dessantoperatsiooni esimestel päevadel. Ühest perest pärinevast neljast vennast hukkub kolm. Ameerika sõjaväe ülemjuhatus otsustab ainukese ellujäänud venna Ryani tuua koju. Ainuke häda on selles, et Ryani asukoht pole täpselt teada. Teada on vaid see, et ta kuulub 101 õhudessantdiivisi, mis sooritas dessandi Caeni linna juures. Ryanit saadetakse päästma rühm sõdureid.

Filmi muusika kirjutas John Williams.

Peamised osatäitjad
-------------------

* Tom Hanks – kapten John H. Miller
* Tom Sizemore – seersant Michael Horvath
* Edward Burns – esimese klassi reamees Richard Reiben
* Barry Pepper – reamees Daniel Jackson
* Adam Goldberg – reamees Stanley Mellish
* Vin Diesel – esimese klassi reamees Adrian Caparzo
* Giovanni Ribisi – tehnik Irwin Wade
* Jeremy Davies – kapral Timothy E. Upham
* Matt Damon – esimese klassi reamees James Francis Ryan

Vaata filmi
-----------

*
Carl Ralli haud Paide Reopalu kalmistul
**Carl Friedrich Johann Rall** (25. november (vkj)/ 7. detsember 1859 Tallinn – 1. märts 1924 Paide) oli baltisaksa päritolu Eestimaa vaimulik.

Õppis aastatel 1870–1879 Tallinna Kubermangugümnaasiumis ning 1879–1885 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, sooritades ka usuõpetaja eksamid. Oli aastatel 1885–1886 Kollmanni eragümnaasiumis usuõpetajaks. Ordineeriti õpetajaks 15. juunil (vkj)/ 27. juunil 1886.

Oli aastal 1886 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1886–1924 oli Paide Püha Risti- ja Anna koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastatel 1903–1920 Järva praost. Aastal 1915 saadeti Eestimaa kubermangust välja, elas aastatel 1915–1918 Moskvas, Kaasanis ja Tartus. Väljasaatmise põhjuseks oli Esimese maailmasõja ajal Venemaal levinud spionomaania. Leidus tunnistajaid, kes väitsid, et nad olid ühel kuuvalgel ööl näinud Saksa aeroplaani lähenevat praosti majale. Aeroplaanilt visatud alla pikk nöör metallklambriga, praost pannud klambri lehmale ümber kõhu, aeroplaan tõstnud lehma õhku ja kadunud Saksamaa suunas.

1905. aastal oli ta Järvamaa Muinsusasjade Alalhoidmise Seltsi asutajaliige.

Carl Rall on maetud Paide Reopalu kalmistule.

Isiklikku
---------

Tema poeg Gerhard Rall oli arst.

Viited
------

1. ↑  Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
2. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
3. ↑  Imelood "imede maalt". Esmaspäev nr 2, 12. jaanuar 1931. Lk 4

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**vabahärraEngelbrecht von Tiesenhausen** | **Paide Püha Risti koguduse õpetaja**1886–1924 | Järgnev**Gerhard Pärli** |
| Eelnev**Ferdinand von Gebhardt** | **Järva praost**1903–1920 | Järgnev**Christoph Wilhelm Beermann** |
**Untertauern** on vald *(Gemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas.

Kurutee Rooma miilikiviga
Untertauern asub Salzburgi Pongau piirkonnas Põhja-Taurachi jõe orus, mis on Ennsi jõe parempoolne lisajõgi, u. 10 km Radstadtist lõunas. Paralleelne maantee kulgeb üles Radstadti Tauerni kurule, mis eraldab Radstadti Tauerni mäestiku (läänes) Schladmingi Tauernist (idas). Siit ulatub Obertauerni suusakuurort Twengini Salzburgi Lungau piirkonnas.

Ajalugu
-------

Maanteed üles Radstadti Tauerni kurule kasutasid juba keldi tauriskide hõimud u. 200. aastal eKr. Hiljem viis üle Alpide peaaheliku Rooma tee, mis ehitati keiser Septimius Severuse valitsemise ajal (193.–211. aastal) ümber. 16. sajandil rajatud praeguse Obertauerni kalmistu oli iidsetel kaartidel arvatavasti *mansio* peatuskoht tähisega *In Alpe*.

Keskajal taastas kurutee strateegilise tähtsuse ühendusteena Salzburgi peapiiskopkonna Pongau ja Lungau piirkondade vahel. 1975. aastast kulgeb põhiliiklus paralleelsel Tauern Autobahnil läbi Tauerni maanteetunneli.

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Sankt Johann im Pongau ringkonna vallad

* Altenmarkt im Pongau
* Bad Gastein
* Bad Hofgastein
* Bischofshofen
* Dorfgastein
* Eben im Pongau
* Filzmoos
* Flachau
* Forstau
* Goldegg
* Großarl
* Hüttau
* Hüttschlag
* Kleinarl
* Mühlbach am Hochkönig
* Pfarrwerfen
* Radstadt
* Sankt Johann im Pongau
* Sankt Martin am Tennengebirge
* Sankt Veit im Pongau
* Schwarzach im Pongau
* Untertauern
* Wagrain
* Werfen
* Werfenweng
"Dixie Fried"
**Carl Lee Perkins** (9. aprill 1932 Tiptonville, Tennessee osariik – 19. jaanuar 1998 Jackson, Tennessee osariik) oli USA *rockabilly*-laulja, laulukirjutaja ja kitarrist.

Elulugu
-------

Carl Perkins sündis Tiptonvilles Tennessee osariigis Fonie Perkinsi ja Louise Brantley pojana, tal oli õde Jay ja vend Clayton. Pere oli väga vaene, elatist teeniti puuvillaistanduses, peavarjuks algul kolmetoaline sara, hiljem ühetoaline laohoone. Seitsmeaastaselt hakkas Carl õppima kitarrimängu instrumendiga, mille ta isa oli valmistanud sigarikarbist, luuavarrest ja traadist. Kolmeteistaastaselt võitis ta talendikonkursi enda kirjutatud lauluga "Movie Magg".

Peagi kolis perekond Bemisesse Tennessee osariigis, 1950. aastal koliti Jacksonisse. Vendadega pandi kokku bänd The Perkins Brothers, millega hakati siin-seal esinema. Bändiga liitus trummar W. B. Holland. Etteasteid võis kuulda ka raadiojaamast. Bändi kõrvalt töötas Carl pagarina. 24. jaanuaril 1953 abiellus ta Valda Crideriga. Hiljem sündisid neil pojad Stan ja Gregg.

1955. aastal sai Carl lepingu Flip Recordsiga, mis oli Suni stuudioga lähedalt seotud. Inspireerituna päriselust kirjutas ta loo "Blue Suede Shoes", mis on saanud tema kuulsaimaks hitiks. Algul polnud selle müügiedu just hiilgav, kuid 1956. aasta algul, kui seda esitati igal laupäeval raadiosaates "Big D Jamboree", hakkas lugu vaikselt populaarsust võitma. Siis aga sattus ta autoõnnetusse, mille tagajärjel autot juhtinud Dave Steward hukkus, Carli vend Jay sai lülisambatrauma, millest ta ei paranenudki, ning Carlil oli õnnetuse tagajärjel mõra koljus ja käeluumurd. Vigastuste tõttu ta mõnda aega enam esineda ei saanud ja "Blue Suede Shoesist" sai Elvis Presley hitt. Carl jätkas aga laulude kirjutamist ja püsis ikka *rockabilly*-stiilis.

1958. aastal vend Jay suri. Pärast seda sõlmis Carl lepingu viieks aastaks Columbia Recordsiga ning hakkas kantrilauljaks. 1963. aastal sõlmiti uus leping Dollie Recordsiga. 1965. aastal hakkas ta kaasa lööma Johnny Cashi sõus. 1968. aastal, kui Johnny Cashi bändi The Tennessee Two kitarrist Luther Perkins (kes ei olnud Carl Perkinsi sugulane) majapõlengus hukkus, liitus Carl bändiga ning püsis seal kümme aastat, mängides kitarri ja kirjutades aeg-ajalt laule. 1974. aastal suri Carli teine vend Clayton.

Aastaid hiljem salvestas ta uuesti loo "Blue Suede Shoes". Ta jätkas teiste lugude salvestamist ning töötas viiemehebändis, kus olid liikmeteks ka ta pojad. Samuti esines ta koos mitme kuulsa artistiga. 1985. aastal osales ta filmis "Into The Night". 1986. aastal võitis loo "Blue Suede Shoes" eest Grammy Kuulsuste Halli auhinna. Samal aastal said Suni stuudios kokku Carl Perkins, Johnny Cash, Jerry Lee Lewis ja Roy Orbison, et lindistada album "Class Of '55".

1991. aastal diagnoositi Carlil kõrivähk ning ta sai kiiritusravi. 19. jaanuaril 1998 ta suri Jacksonis Tennessee osariigis.
**AS Biodiesel Paldiski** oli biodiislikütust tootev ettevõte.

14. augustil 2008 avati Paldiski lõunasadamas ametlikult üks Baltimaade suuremaid biodiislikütusetehaseid. Tehase rajamine läks maksma 390 miljonit krooni. Tehase tootmisvõimsus taimeõlide käitlemise, rafineerimise ja biodiislikütuse tootmise alal on kuni 100 000 tonni aastas.

AS Biodiesel Paldiski müügitulu oli 2009. aastal 667 miljonit krooni ja 2008. aastal 734 miljonit krooni, kusjuures üle 90% sellest andis eksport.  Eksporditi Lääne-Euroopasse, Skandinaaviasse, aga ka Leetu.

2009. aasta kevadel esmakordselt raskustesse sattunud ettevõtte saneerimiskava kinnitas kohus 4. septembril 2009.

Ettevõtte juhatus esitas 2010. aasta kevadel Pärnu maakohtule avalduse pankroti väljakuulutamiseks, sest ei suutnud täita aasta varem koostatud saneerimiskava. 

Harju maakohus kuulutas Biodiesel Paldiski pankroti välja 2010. aasta juuli algul.

Viited
------

1. ↑  "Biodiislitehas viib toodangu välismaale"[*alaline kõdulink*] Delfi Majandus, 15. august 2008
2. 1 2 3  "Paldiski biodiislitehas palub pankrotti" Delfi Majandus, 18. mai 2010
3. ↑  "Kus on lubatud Eesti biodiisel?"[*alaline kõdulink*] Forte, 29. august 2008
4. ↑  "Jüri Mõis tahab Paldiskis biodiislikütust tootma hakata" Eesti Päevaleht, 12. jaanuar 2012
5. ↑  "Biodiesel Paldiski vara ligi 200 miljoniga müügis" Delfi Majandus, 16. november 2010
**Carl Peter Ludwig Maurach** (24. jaanuar 1824 Paistu – 11. mai 1900 Põltsamaa) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik ja (vaimulik) kirjanik.

Maurach õppis aastatel 1842–1846 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Livonia.

Pärast usuteaduskonna lõpetamist töötas 1846–1848 koduõpetajana Riias kaupmees Cummingi juures, olles ühtlasi prooviaastal Riia Jakobi koguduses pastor Christian August Berkholzi juures. Õpetajaks ordineeriti ta 5. juunil 1849 Riias.

Ta oli 1849–1853 Paistu Maarja koguduse õpetaja (introdutseeriti ametisse 25. septembril 1849).

Aastatel 1853–1891 oli ta Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja (introdutseeriti ametisse 25. oktoobril 1853). Ajavahemikus 1866–1867 oli ta 12 kuuks ametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).

Teoseid
-------

Maurach täiendas ja parandas 1860–1895 tallinnakeelset kiriku-lauluraamatut ja avaldas trükis:

* "Piibli lugude raamat". Tartu 1876
* "Salmi-ramat". 1873
* "Te-roog Jummala sönnast söameestele...". Tallinn 1880

Oma alalt on Maurach avaldanud kirjutisi ka Ulmanni "Mitteilungenites" ja ajakirjas "Dorpater Zeitschrift für Theologie und Kirche", käsitledes eriti vaeste hoolekande ja hernhuutidevastase võitluse küsimusi.

Isiklikku
---------

Tema isa Christoph Martin Lobegott Maurach oli Paistu koguduse õpetaja. Tema poeg Paul Maurach oli Vändra Martini koguduse adjunktõpetaja ja Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag. Köln, Wien 1977
2. ↑  Eesti Biograafiline Leksikon K./Ü. Loodus, Tartus, 1926-1929

Kirjandus
---------

* Nekroloog. Uus Aeg nr 41, 25. mai 1900. Lk 2
Hardegi loss
**Hardegsen** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 83,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7625 inimest. Linn asub umbes 15 km Northeimist edelas ja 15 km Göttingenist loodes.

Hardegi loss on keskaegne linnus Hardegsenis. Linnus asutati 12. sajandil Welfide residentsina. 1320. aastal ehitati ümber kivist lossiks. 14. sajandi lõpus läks loss Otto von Braunschweig zu Göttingenile. Aastatel 1568 kuni 1823 oli seal kohalik magistraat. 18. sajandi lõpus vabastati kunagine vürstlik Hardegi loss oma endisest luksusest ja muudeti talumajaks. 1972. aastal vabastas ettevõte lossi ja selle juhtimine anti kohalikule omavalitsusele ja kohalikule kogukonnale.

Transport
---------

Sollingi raudtee ühendab Hardegsenit Northeimiga ja Solling-Vogleri looduspargi lõunaosaga.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.hardegsen.de


Northeimi kreisi vallad

* Bad Gandersheim
* Bodenfelde
* Dassel
* Einbeck
* Hardegsen
* Kalefeld
* Katlenburg-Lindau
* Moringen
* Nörten-Hardenberg
* Northeim
* Uslar
Tosüülhappe ester: tosüülrühm on seotud O-R rühmaga
**Tosüülrühm** (lühend **Ts** või **Tos**) tähistab orgaanilises keemias *para*-tolueensulfonüülrühma (4-CH3C6H4SO2). See rühm tuleneb 4-tolueensulfonüülkloriidist (4-CH3C6H4SO2Cl), mis annab kergesti *p*-tolueensulfoonhappe (ehk tosüülhappe 4-CH3C6H4SO2OH) estreid ja amiide.

**Tosülaat** tähendab aga *p*-tolueensulfoonhappe aniooni (4-CH3C6H4SO2O-) ja selle lühend on TsO- ning *p*-tolueensulfoonhappe estreid nimetatakse tosülaatideks.

Tosülaatrühm on SN2 asendusreaktsioonides hea lahkuv rühm. Näiteks kasutatakse alküülalkoholide (R-OH) korral üleviimist tosülaadiks (R-OTs), kuna SN2 reaktsioonis on OH- halb lahkuv rühm võrreldes tosülaadiga (TsO-). Tosülaadi saab kergesti valmistada vastava primaarse või sekundaarse alkoholi reaktsioonil tosüülkloriidiga mingi aluse (näiteks amiini või püridiini) juuresolekul HCl neutraliseerimiseks. 

R−OH + Ts−Cl → R−OTs + HCl
Tosüülrühm on orgaanilises sünteesis kasutatav ka kaitserühmana. Alkohol muudetakse tosülaadiks, mis edasises protsessis ei reageeri. Selle kaitserühma saab hiljem „maha võtta", s.t. taastada alkoholi kasutades tugevat hapet ja taandavat agenti.

Vaata ka
--------

* Lahkuv rühm
* Kaitserühm
Aama Elwe-Oja näitamas originaaldokumente oma raamatu "Kuhu ma lähen, mu järv?" tutvustusel Tallinna raamatumessil 6. aprillil 2013
**Aama Elwe-Oja** (eesnimi ka **Ama**; sündinud 21. oktoobril 1949 Tallinnas) on eesti tõlkija ja kirjanik.

Ta lõpetas aastal 1968 Tallinna 1. Keskkooli ja aastal 1978 inglise filoloogina Tartu Ülikooli. On töötanud õpetaja ning raamatukoguhoidjana. Peale elama asumist Rootsi õppis Boråsi Raamatukoguülikoolis ja 1999. aastal omandas rahvusvahelise esperanto keele õpetaja diplomi. Elwe-Oja on tegev nii kohalikus Itaalia Kultuuri Ühingus kui ka ühingus "Eesti Kodu". 

Tema luuletusi on avaldatud ajakirjanduses ja almanahhides ning ta on osalenud omaaegsetel tõlke- ja kirjanduskonkurssidel. Ta on eestindanud soome lasteluulet ja rootsi proosat.

Temalt on ilmunud kaheköiteline romaan "Kuhu ma lähen, mu järv?" (2010) kirjastuses Ilmamaa ning luule- ja pildikogu "Mina olin keset tuuli" (2016).

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2013. Vaadatud 16. detsembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Lüümik** ehk esitluskile on grafoprojektorites kasutatav õhuke läbipaistev leht. Lüümikuid valmistatakse harilikult tselluloosatsetaadist, mille peal võib kujundeid joonistada, et neid projektoril auditooriumile näidata. Neid on võimalik täita nii markeri kui ka laserprinteriga. Paljud ettevõtted kasutavad projektorite ja lüümikute süsteemi koosolekutel ja töörühmades, kus on vaja teha näitlikustavaid ettekandeid. Uuemal ajal on kasutusel videoprojektorid ja interaktiivsed tahvlid.

Koolis tunni ajal kasutatav grafoprojektor lüümikuga

Lüümikute printimine
--------------------

Lüümikuid võib printida kahel viisil.

Laseriprinteri võib ühendada arvutiga ja selle peale saab panna tahmakasseti koos tselluloosatsetaadist lehtedega. Seejärel valmistatakse kujund või dokument arvuti sees (kuigi kujundid on rohkem levinud, sest tekst võib mingil kaugusel projektorist olla ebaselge) ning seadistatakse printimiseks. Pärast printeri tööle panemist kantakse dokument paberi peale. Mõned inimesed eelistavad lüümikut enne edastamist katsetada.

Mõned mustvalged või värvilised koopiamasinad on võimelised printima atsetaatlehti. Sellised masinad kasutavad enamasti toonerit, sest tindile rajatud tehnoloogia pole veel atsetaatlehte võimeline printima. Lüümikutest omakorda saab paljundusmasina abil teha paberkoopiaid.
Raku anatoomia  
 
1. Tuumake  

2. Tuum   

3. Ribosoom   

4. Põieke  

5. Karedapinnaline tsütoplasmavõrgustik   

6. Golgi kompleks   

7. Tsütoskelett   

8. Siledapinnaline tsütoplasmavõrgustik   

9. Mitokonder   

10. Vakuool   

11. Tsütoplasma   

12. **Lüsosoom**   

13. Tsentriool   

**Lüsosoom** on üks rakuplasmas asetsevatest rakuorganellidest, ühekordse rakumembraaniga ümbritsetud põieke, mille sees paiknevad ensüümid lahustavad rakusiseseid valke, makromolekule ja rakustruktuure.

Lüsosoome on leitud loomarakkudest, nende esinemine pärmseentes ja taimedes on vaidluse all.

Lüsosoomid avastas Belgia tsütoloog Christian de Duve 1949. aastal.

Lüsosoomi suurus võib olla 0,1–1,2 μm.

Välislingid
-----------

* Cooper GM. The Cell: A Molecular Approach. 2. trükk, Sunderland (MA): Sinauer Associates; 2000. veebiversioon (vaadatud 23.10.2014)(*inglise keeles*)
* Susana Castro-Obregon, Ph.D. The Discovery of Lysosomes and Autophagy. Nature Education 3(9):49 (2010), veebiversioon (vaadatud 23.10.2014)(*inglise keeles*)
* Sonja Aits ja Marja Jäättelä, Lysosomal cell death at a glance, 1. mai 2013, J Cell Sci 126, 1905-1912. doi: 10.1242/​jcs.091181, veebiversioon (vaadatud 25.10.2014)(*inglise keeles*)
Lüügerpurjed 
**Lüügerpuri** (inglise keeles *lugsail*) on nelinurkne pikipuri, mis on kinnitatud piki laeva asetseva lüügerraa külge. Lüügerpuri sarnaneb kahvelpurjega, kuid selle eesliik on eespool masti ja halsinurk on kinnitatud halstaliga. Lüügerraa, mille abil lüügerpuri üles tõstetakse, on ettepoole kaldu.
Selle pikkus on kaks kolmandikku lüügerpurje jalgliigist ja kinnitustropp masti külge asub ühel neljandikul pikkusest eesliigi ja ahterliigi vahel.

Esimest korda on lüügerpurje kujutatud Hollandi kunstniku 1584. aasta maalil. Nimetuse sai lüügerpuri alles sada aastat hiljem. Selle põhjuseks võib olla lüügerpurje sarnasus juba aastasadu varem tuntud ladinapurjega.

Eristatakse mitut tüüpi lüügerpurjesid. Nii nimetatakse lauslüügerpurjeks (*dipping lugsail*) purje,
mida tuleb halsi vahetusel alla lasta, et halsinurk viia ümber masti teise, uude leipardasse.
Seisev lüügerpuri (*standing lugsail*) on selline lüügerpuri, mille lüügerraa vöörinukk tõmmatakse niivõrd alla,
et raa muutub nagu masti pikenduseks. See purje tüüp oli kasutusel suhteliselt lühikest aega ja on tuntud ka gunter-lüügerpurjena.
Balansslüügerpurjeks (*balance lugsail*) nimetataval purjel on jalgliik kinnitatud nn lüügerpoomi külge, mille vööripoolne nukk ulatub ettepoole masti.
On tuntud ka hiina lüügerepuri (*Chinese lugsail*), millel on lühike poom ja tugevusliistudega puri.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lüügerpuri** |
**Ahto Nurk** (6. september 1931 Varja – 29. jaanuar 2017) oli eesti koorijuht, dirigent ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas Kunda Keskkooli ja 1956. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal (õpetaja Laine Karindi).

Aastatel 1951–1953 töötas ta Kunda Keskkoolis lauluõpetaja ja koorijuhina. 1953. aastast juhtis Tallinna harrastuskoore ja rahvamuusikaansambleid. Aastatel 1953–1968 töötas laulmisõpetajana Tallinna 16. Keskkoolis. 

1963. aastal asutas ta Vabariikliku Koorijuhtide Segakoori ning oli aastaid selle koori dirigent ja laulja. 1972. aastast oli ta ka Eesti Orkestrijuhtide Rahvamuusikaorkestri kunstiline juht ja peadirigent. 1973. aastast oli Nurk Tallinna lauluklubi Laulurõõm asutaja ja kunstiline juht. Aastatel 1966–2008 oli ta Loo segakoori Looheli ja 1996. aastast Maardu-Loo segakoori peadirigent. Korraldas Jõelähtme laulupäevi.

Aastatel 1978–1989 oli ta Eesti NSV Rahvaloomingu ja Kultuuritöö Teadusliku Metoodikakeskuse rahvamuusikasektori juhataja.

1994. aastast oli ta üldtantsupidude rahvamuusikaansamblite juht. Nurk oli ka rahvamuusikapidude kunstiline juht. 1999. aastal õpetas ta Soomes Joensuu konservatooriumis eesti rahvamuusikat. Aastatel 2000–2008 õpetas ta Loo Keskkoolis akordioni ja solfedžot. Ta on koostanud laulikuid ja noodikogumikke.

Aastatel 1989–1993 oli ta Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi juhatuse esimees.

Raamatud
--------

* Ahto Nurk. Eesti rahvapille ja rahvapillimängijaid. Tallinn: Olion, 1993.

Tunnustus
---------

* 1985 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 2002 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2002 – Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (jumaliku sädemega dirigent ja pillimees)
* 2010 – Harjumaa teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Ahto Nurk
2. ↑  Suri koorijuht Ahto Nurk. ERR uudised, 30.01.2017
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4030
**Ahtme Kunstide Kool** on Ida-Viru maakonnas Ahtmes tegutsev muusika- ja kunstikool.

Kool asutati 1994. aastal ja tegutses esialgu Kohtla-Järve 17. Keskkooli ruumides. Järgmisel, 1995/1996. õppeaastal kolis kool värskelt remonditud Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasiumi hoone neljandale korrusele. Muusikaosakond tegutses nendes ruumides veel kaks aastat: 1997. aasta sügisel koliti muusikaosakond oma majja aadressil Jaaniku tänav 11. Kunstiosakond koliti 1999. aasta sügisel värskelt remonditud omaette hoonesse aadressil Tervise tänav 18.

Muusikaosakonnas on võimalik õppida klaverit, orelit, kitarri, viiulit, tšellot, akordionit, flööti, klarnetit, saksofoni, trompetit, marimbat. Peale selle saab õppida klassikalist ehk akadeemilist vokaali, estraadilaulu ja soolo- või basskitarri, löökriistu, süntesaatorit. Kunstiosakonnas on võimalik õppida joonistamist, maalimist, kompositsiooni, skulptuuri, graafikat ja kunstiajalugu.

Muusikaosakond korraldab muu hulgas Virumaa keelpillimuusika päeva, Virumaa kammermuusikapäeva "Eesti meeleolud" ja Virumaa muusikakoolide kontserti "Õpetaja ja õpilane".

Ahtme Kunstide Kooli vilistlane on näiteks Kirill Ogorodnikov.

Kooli direktor on Jana Unt.

Viited
------

1. 1 2 3  Kooli ajalugu. Ahtme Kunstide Kooli veebisait.
2. ↑  Üldinfo. Ahtme Kunstide Kooli veebisait.

Välislingid
-----------

* Ahtme Kunstide Kooli veebisait
**Oskar Gerhard Guido Meder** (24. veebruar/8. märts 1885 Perm – 10. detsember 1947 Leipzig) oli Eesti ja Saksamaa vaimulik.

Meder sündis Venemaal, Permis inseneri pojana. Õppis Tartus gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1903–1908. Prooviaastal oli ta Tartus ja Vändra Martini koguduses. Ordineeriti 14. septembril 1910 Tallinnas õpetajaks.

Oli aastatel 1910–1911 Eestimaa vikaarõpetaja. Oli aastatel 1911–1926 Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, olles aastatel 1920–1921 veel Maa-Lääne praostkonna praost. Aastatel 1926–1930 oli Tallinnas Diakonissiasutuse rektoriks. Lahkus aastal 1930 Saksamaale. Oli suvel 1930 tööl Leipzigi Diakonissiasutuses. Oli aastatel 1930–1947 õpetajaks Leipzigi Thomaskirches.

Ta asutas aastal 1912 Märjamaale esimese lasteaia. Lasteaednikuks sai Kasti külast Karu sauna perest noorema tütre Mari Karu, kes sai koguduse kulul Tallinnas väljaõppele.

Isiklikku
---------

Tema poeg Erich Guido Traugott Meder oli pastoriks Hamburgis.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
3. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann

Välislingid
-----------

* Pastor Meder Märjamaa Nädalaleht 12. märts 2008
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Vana-Egiptuse jumalast; planeedi kohta vaata HD 209458 b; teiste tähenduste kohta vaata Osiris (täpsustus).* |

---

Osiris
**Osiris** on Vana-Egiptuse allmaa ja ülestõusnute jumal.
Ta on allmaailmas surmamõistmise kohtunik.

Tema pojad on surnutejumal Anubis ja taevajumal Horos.

Osirist kujutati vaaraona. Karjasekepi ja koodiga. Ta oli surnute riigi valitseja.

Surm
----

Osirise mõrvas kurjuse kehastus Seth, kes oli ta vend. Ta sulges Osirise kavalusega kasti ja viskas kasti Niilusesse. Osirise naine viljakuse ja emaduse jumalanna Isis otsis tema säilmeid, kuni ta need puutüvesse peidetuna leidis. Puu hoidis üleval Byblose palee katust. Isis otsustas kirstu avada, aga Osiris oli juba surnud. Ühe müüdi järgi kasutas Isis oma isalt õpitud loitsu Osirise ellu äratamiseks, et temaga laps saada. Hiljem suri Osiris uuesti ja Isis mattis ta laiba kõrbe. Hiljem leidis laiba Seth, kes lõikas selle neljateistkümneks tükiks ja mööda maad laiali laotas. Isis otsis kõik kehaosad üles, sidus need kokku ja mattis Osirise. Jumalad olid Isise pühendumisest üllatunud ja taaselustasid Osirise allmaailma jumalana.

Kohus
-----

Egiptlased uskusid, et kõik inimesed peale vaarao peavad läbi käima Osirise kohtu eest. Seal kaaluti südant. Kui süda oli kergem kui kõrval kaalul asuv maat, sai isik igavese elu osaks.

Vaata ka
--------

* Apis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Osiris** |