recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.срб** (ladina tähtedega **.srb**; lühend serbiakeelsest maanimest **Срб**ија*/**Srb**ija)* on Serbia Interneti tippdomeen kirillitsas. See on kasutusel alates 3. maist 2011.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Nokissiil** ehk **nokis-sipelgasiil** (*Zaglossus bruijni*) on ainupiluline, kes kuulub sipelgasiillaste sugukonda (*Tachyglossidae)* ja nokissiilide perekonda (*Zaglossus)*.

Kirjeldus
---------

Nokissiil on oma sugulasest sipelgasiilist suurem, tema keha katavad tumedad karvad, mille vahelt tulevad esile heledad okkad. Nokissiil on umbes 80 cm pikk ja ta võib kaaluda kuni 10 kg.

Toitumine
---------

Nokissiil toitub ussidest (vihmaussidest) ja muudest selgrootutest loomadest, keda ta otsib lõhna järgi. Kui saak on leitud, haagib ta saagi oma konksjate ogadega keele külge ja tirib suhu.

Levik
-----

Nokissiil elab Uus-Guinea niisketes mägimetsades (1900–3000 m üle merepinna).

Sigimine
--------

Kukkurlooma jooksuaeg on juulis. Ainus muna siirutatakse kõhul asuvasse kukrusse, kus emasloom muna välja haub. Pärast koorumist jääb poeg kukrusse 6–8 nädalaks.

Sugulasliigid
-------------

* Nokkloom
* Sipelgasiil
* Zaglossus attenboroughi
* Zaglossus bartoni

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nokissiil** |
**.vc** on Saint Vincenti ja Grenadiinide Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Magnetvedelik** on muudetava viskoossusega määrdeainena kasutatav suspensioon. Koosneb baasvedelikust (vesi, õli, glütseriin vms), kuhu on hoolikalt segatud vähemalt poole mahu ulatuses imepeenikesi (0,7 nm...20 nm) ferromagneetiku magnetiidi osakesi. Magnetväljas magneetub ja koguneb hõõrdepaaris hõõrdepiirkonda, vähendades kulumisintensiivsust 8...10 korda.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
**.zm** on Sambia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.um** oli Ühendriikide hajasaarte Interneti tippdomeen. Domeen eksisteeris aastatel 1997–2008. 

2007. aastal teatas ICANN (Internet Corporation for Assigned Names and Numbers), et .um domeeni registreerimine on lõpetatud, kuna domeeni ei kasutatud enam ja selle eelmine haldaja tahtis kohustusest lahti saada. Varem sai .um domeeni omada 1230 dollari eest aastas (1200 $ – iga-aastane domeeni haldamine, 30 $ – iga-aastane registreerimismaks), kuid siis anti registreerimislehel – *www.nic.um* – teada, et uusi domeene registreerida ei ole võimalik.

2008. aasta 20. aprillil eemaldati .um "root zone'st" ja sellest ajast alates ei ole võimalik minna lehtedele nagu *www.hotel.um* või *www.co.um*. Ei ole teada kas tippdomeeni haldaja (University of Southern California Information Sciences Institute), kes palus ka domeeni eemaldamist root zone'st, maksab nende aadresside omanikele tagasi.

Tippdomeen .um oli peamiselt mõeldud eksperimentaalseks kasutamiseks.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Kromaatiline aberratsiooni tekkimine koondavas läätses
Teljesuunaline aberratsioon ja selle vähendamine akromaatilise läätse abil
Akromaatiline liitlääts   
 1 – kroonklaasist lääts, 2 – flintklaasist lääts, 3, 4 – kiirte lõikepunktid
**Kromaatiline aberratsioon** ehk **värviaberratsioon** on aberratsioon, mida põhjustab optikasüsteemis dispersioon: valguse murdumisnäitaja sõltuvus lainepikkusest, kusjuures väiksema lainepikkusega (näiteks sinine) valguskiir murdub rohkem kui suurema lainepikkusega (punane) valgus.

Kromaatilise aberratsiooni tüübid
---------------------------------

Kromaatiline aberratsioon avaldub läätse optilise telje suunaliselt ja ka selle telje risttasandis – fokaaltasandis.

* **Teljesuunalist ehk aksiaalset aberratsiooni** põhjustab see, et valge valguse eri värvusega kiired lõikuvad optilise teljega eri punktides. Seetõttu paikneb sinise kiire fookus läätsele lähemal kui punasel kiirel. Aksiaalne aberratsioon avaldub tugevamalt pikafookuselistel läätsedel.
* **Põiksuunaline ehk lateraalne aberratsioon** tekib sellest, et eseme kujutise suurus sõltub fookuskaugusest. Seetõttu annavad sinised (suurema nurga all murduvad) kiired kujutise, mis asetseb fokaaltasandil läätsele pisut lähemal ja on seega veidi väiksem kui punane kujutis. See moonutus puudub kujutise keskel ja suureneb optilisest teljest eemaldumisel. Lateraalne aberratsioon avaldub tugevamalt lühifookuselistel läätsedel.

Mõlemat tüüpi aberratsioon vähendavad kujutise teravust ja tekitavad kujutisele värvilisi kontuure ja laike, mida esemel pole.

Kromaatilise aberratsiooni korrigeerimine
-----------------------------------------

Optilises süsteemis kasutatakse erineva murdumisnäitajatega läätsede kombinatsiooni, mis murravad eri värvustega kiiri nii, et need lõikuvad süsteemi optilise telje ühes punktis.

Liitläätse, mis viib kokku kahe (näiteks sinise ja kollase) kiire fookused, nimetatakse akromaadiks.

Läätsesüsteem, mille optilisel teljel lõikuvad ühes punktis kolme värvusega kiired, on apokromaat. Niisugune objektiiv koosneb mitmest erineva murdumisnäitajaga läätsest ja see korrigeerib peale pikisuunalise aberratsiooni oluliselt ka põiksuunalist aberratsiooni.

Superakromaat on objektiiv, mis ühitab nelja värvuse fookused. Selles puudub mõlemat tüüpi kromaatiline aberratsioon peaaegu täiest.

Teljesuunaline aberratsioon väheneb objektiivi ava vähendamisel, põiksuunalist aberratsiooni mõjutab apertuur vähem.

Digitaalfotograafias saab objektiivi põhjustatud põiksuunalist aberratsiooni korrigeerida kaamera pildiprotsessoris värvikanalite sobiva skalerimisega.

* Ülemine foto on tehtud kvaliteetse objektiiviga. Alumine pilt on tehtud lainurkobjektiiviga; sellel on ilmne kromaatiline aberratsioon
* Kromaatiline aberratsioon ilmneb kontrastsete äärte laialivalgumisena eriti foto servade juures (väljalõige foto serva juurest)
* Kromaatilise aberratsiooni näide

Vaata ka
--------

* Aberratsioon (optika)
* Lääts
Keith Yandle 2010. aastal Phoenix Coyotesiga
**Keith Michael Yandle** (sündinud 9. septembril 1986 Miltonis, Massachusettsis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Philadelphia Flyers.

2005. aastal valis Phoenix Coyotes ta NHL-i *draft* '​is 105. valikuna.

Hooajal 2005–06 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Moncton Wildcats. Coyotesi meeskonnas tegi ta NHL-is debüüdi 11. oktoobril 2006 mängus Detroit Red Wingsi vastu, kuid hooajad 2006–07 ja 2007–08 veetis ta põhiliselt American Hockey League'i klubis San Antonio Rampage. Coyotesis mängis Yandle kokku üheksal hooajal. Väravate poolest oli kõige edukam hooaeg 2009–10, kui ta lõi 12 väravat. Järgmisel hooajal kogus ta põhihooajal 59 punkti.

2015. aasta märtsis liitus ta New York Rangersiga, kus mängis lisaks kogu järgmise hooaja. Hooajal 2014–15 kogus ta põhiturniiril kaitsemängijatest kõige enam väravasööte (48). 2016. aasta juunis sõlmis ta seitsmeaastase lepingu Florida Panthersiga. 2018–19 tegi Yandle NHL-is oma kõige resultatiivsema hooaja, kui kogus 62 punkti (9+53).

2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Philadelphia Flyersiga.

Ta on valitud NHL-i tähtede mängule aastatel 2011, 2012 ja 2019.

25. jaanuaril 2022 osales Yandle oma 965 järjestikuses mängus NHL-is, millega sai ta NHL-i ajaloos järjestikusi mänge pidanud mängijaks, ületades rekordi Doug Jarviselt. Tema seeria lõppes sama aasta 2. aprillil 989 mänguga.

Ta kuulus Ameerika Ühendriikide jäähokikoondisse 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Keith Yandle joining Flyers on one-year deal". Sportsnet.ca. 27.8.2021. Vaadatud 13.2.2022
2. ↑  "Yandle plays in 965th consecutive game to break Jarvis' NHL record". nhl.com. 26.1.2022. Vaadatud 13.2.2022
3. ↑  "Flyers' Keith Yandle to sit Saturday, ending NHL-record consecutive games streak at 989". The Athletic. 2.4.2022. Vaadatud 4.4.2022

Välislingid
-----------

* Keith Yandle NHL.com lehel
* Keith Yandle hockeydb.com lehel

| * v
* r
Philadelphia Flyers |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Carter Hart **·** Felix Sandström |
| 
**Kaitsjad**: Justin Braun **·** Tony DeAngelo **·** Ryan Ellis **·** Ivan Provorov **·** Rasmus Ristolainen **·** Travis Sanheim **·** Nick Seeler **·** Cam York **·** Jegor Zamula |
| 
**Ründajad**: Wade Allison **·** Cam Atkinson **·** Kieffer Bellows **·** Noah Cates **·** Sean Couturier **·** Nicolas Deslauriers **·** Elliot Desnoyers **·** Joel Farabee **·** Tyson Foerster **·** Morgan Frost **·** Kevin Hayes **·** Travis Konecny **·** Tanner Laczynski **·** Scott Laughton **·** Brendan Lemieux **·** Owen Tippett **·** James van Riemsdyk |
**Kromaatiline kannel** (täpsemalt **kromaatiline kontsertkannel**) on keelpill.

See on klassikaliste muusikainstrumentide kõrval uustulnukas. Praeguse kuju sai eesti kromaatiline kannel 1952. aastal kandlemeister Väino Maala käe all.

Kromaatilisus võimaldab mängida piiranguteta kõigis helistikes ja annab rikkalikke võimalusi eri ajastute muusika ettekandmiseks. Kromaatilise kandle keeled on lõikuvad, see tähendab, et diatoonilised keeled suunduvad kõlalaua kohal paremalt ülalt vasakule alla ja altereeritud keeled vasakult ülalt paremale alla. Seda võib võrrelda klahvide paigutusega klaveri klaviatuuril (mustad ja valged klahvid).

Kromaatilisi kandleid valmistas Tallinna Klaverivabrik 1950.–1990. aastatel. Need kandled on 46 keelega. Praegu on võimalik tellida kromaatilisi kandleid Eesti kandlemeistrilt Rait Pihlapilt, kes valmistab 46–58 keelega kandleid. 

Kromaatilisele kandlele on kirjutanud muusikat Anti Marguste, Ants Sõber, Gennadi Taniel, Lembit Veevo, Aarne Männik, Mirjam Tally, Lauri Jõeleht, Märt-Matis Lill, Tatjana Kozlova, Kristjan Kõrver jt.

Eestis on kromaatilist kannelt võimalik erialana õppida mitmes lastemuusikakoolis, Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis, Heino Elleri Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.

Interpreete
-----------

* Kristi Mühling
* Anna-Liisa Eller

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kromaatiline kannel** |

* Kannel
* Tsitter
**Meelelahutus** on meeleolu muutmisele, tõstmisele või parandamisele suunatud tegevus. 

Meelelahutuseks võib olla mistahes tegevus (või tegevusetus), mis on vahelduseks, pakub uusi emotsioone, vabastab pingeid vms. Enamasti nimetatakse meelelahutuseks kergeid, sundimatuid tegevusi, ehkki ka ekstreemsport, õudusfilmi vaatamine vms põnevused võivad täita sedasama ülesannet. Aristoteles on rääkinud katarsisest, mis kaasneb tragöödiale kaasaelamisele. Schopenhauer on tähelepanu juhtinud igavusele, mille all sageli kannatavad "vaese hingeeluga" inimesed. Psühholoogiliselt on emotsionaalse seisundi muutumised inimesele vajalikud. 

Meelelahutust pakuvad harrastused, kino, teater, kirjandus, ajakirjandus, kunst, tsirkus, sport, muusika, raadio- ja televisioonisaated, internet, mängud, turism jpt. Mõned meelelahutused võivad olla ebaseaduslikud (uimastid, hasartmängud, pornograafia jmt). Meelelahutusele keskenduvad majandusharud (meelelahutustööstused) hõlmavad arenenud maades tähelepanuväärse osa kogumajandusest.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Meelelahutus** |

* Ajaviide
* Lõbustused
**Magnetsalvestus** on signaalide salvestamine magnetkandjale.

Magnetsalvestuse ajalugu ulatub 19. sajandisse. Taani insener Valdemar Poulsen patenteeris telegraafisignaali magnetsalvestuse traadile 1898. aastal.

Tuntumaid magnetsalvestuse näiteid on heli magnetsalvestus magnetlindile ehk helilindile magnetofoni abil. Algselt lahtistele poolidele keritud lindi asemel hakati hiljem kasutama kinnistesse kassettidesse paigaldatud lindipoole. Levinud kassettide vormideks said lindikassetid (*cartridge*) ja kompaktkassetid (CC), paljudes maades ka mikrokassetid (MC).

Väga laia kasutust leidis ka videosignaali magnetsalvestus, seda nii televisiooni stuudiotehnikas kui ka amatöörkasutuses (peamiselt VHS-kassettide kujul).

Nii heli- kui ka videosignaali salvestamisest magnetkandjatele analoogkujul on tänapäeval loobutud seoses üleminekuga heli ja pildi digitaalsel kujul esitamisele ja salvestamisele. Oluliseks on selle juures olnud digitaalkujul esitatud andmete tihendamise võimalikkus, pildi puhul ka pildi kvaliteedi parandamise võimalikkus (ridade arvu ja reas olevate punktide arvu suurendamise teel).

Digitaalsignaali salvestamist magnetkandjatele hakati laialdaselt kasutama ka arvutustehnikas. Lindirullide kõrval hakati ka siin kasutama kassette, eriti aga magnetkettaid. Nn kõvaketaste kujul on magnetsalvestus kasutusel siiani suure salvestuse mahu ja magnetsalvestuse kauaaegse säilivuse tõttu, seda isegi tänapäevase ülitiheda salvestuse korral. Lindikassettide kasutusala piirdub praktiliselt ainult pikaajaliseks säilitamiseks mõeldud varukoopiate tegemisega.

Magnetsalvestus on siiani kasutusel laevade ja lennukite pardasalvestites ehk nn mustades kastides ning ka valvesüsteemide salvestusseadmetes.

Vaata ka
--------

Lindikapp
* Helikassett
* Lindirobot
* Lindiseade
* Magnetofon
* Magnetlint
* Magnetoptiline ketas
* Magnetlintsalvesti
* Oberlin Smith
* Paarsuskontroll
* Videomagnetofon
* Ümbrikketas
**Maie Erik** (sündinud 1928) on looduskaitsja ja Eesti Rahvaluule Arhiivi kaastööline rahvapärimuse kogumise alal.

Maie Eriku isa oli politseinik Eesti Vabariigis, mis mõjutas tema haridus- ja töökäiku Nõukogude Eestis.

1946. aastal lõpetas Maie Erik Tartu III Keskkooli. Seejärel õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, kuid kui pärast 1949. aasta küüditamisi selgus, et isa oli 1944. aastal saadetud Vorkuta vangilaagrisse, heideti ta ülikoolist välja. Edasi tulid eriliste valikuteta tööotsingud, abielu Ülo Erikuga ning sündisid poeg ja tütar.

Töökäik oli mitmekesine: vaktsinaator, pedagoog-kasvataja, kooliõpetaja, rahvamaja juhataja, raamatupidaja, traktoribrigaadi arvestaja, traktoribrigaadi brigadir-mehaanik, looduskaitse rajooniinspektor Suure-Jaani Metsamajandis alates 21. detsembrist 1967. Kui abikaasa Ülo 15. novembril 1969 Eesti Metsainstituudi direktoriks üle viidi, asus Maie Erik tööle metsandussüsteemi vastselt loodud looduskaitseinspektori ametisse Elva Metsamajandis, kus töötas pensionile siirdumiseni 1983. aastal.

> „Omal ajal olin vabariigi peal omamoodi kuulus, kuna olin selles ametis ja naine ning see kostis ka kaugemale. Minu vastu tundsid huvi televisioon ja raadio. Igal neljapäeval tehti saadet "Suvine patrull" ja kutsuti ka "Meelejahutajasse". Vahel tuli ka ette naljakaid lugusid, näiteks tuli sõiduauto "Volga" pagasiruumis metssiga Võtsjärve jäält ohutusse kohta toimetada. Viskasime vatiteki seale peale ja surusime ta pagasiruumi. Et aga luuk enam kinni ei mahtunud, hüppas üks mees selga teda kinni hoidma. Suure kisa saatel sõideti järvelt tagasi ning tänulik siga lasi esimesel võimalusel jalga. "
> 
> 
>  – Maie Erik, Maaleht (23.04.2013)
> 
> 

Maie Erik korraldas ka Elva Metsamajandi koosseisus olnud Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal Taevaskoja külastajatele treppide, uute sildade, kaldakindlustuste jms rajamist.

Tunnustus
---------

* 2017 – Eesti Vabariigi presidendi rahvaluule kogumispreemia

Viited
------

1. ↑  president.ee President Kaljulaid andis üle rahvaluule kogumispreemiad. Pressiteated. (vaadatud 5.04.2017).
2. 1 2 3  RMK mälupank. Maie Erik. Pensionär, endine looduskaitseinspektor.  (vaadatud 5.04.2017)
3. ↑  Rasmus Toompere. Maie Erik — jahimeeste hirm, Maaleht 23.04.2013 (vaadatud 5.04.2017).
4. ↑  Ain Erik. Miks ja kuidas tekkis Põlvamaal huvimetsa kontseptsioon? Eesti Loodus, 2010/6-7 (vaadatud 5.04.2017).
5. ↑  president.ee President Kaljulaid andis üle rahvaluule kogumispreemiad. Pressiteated. Maie Erik fotol esireas keskel.(vaadatud 5.04.2017)
6. ↑  Raimu Hanson President käis kirjandusmuuseumis tunnustamas rahvaluulekogujaid. Tartu Postimees, 04.04.2017 (vaadatud 7.04.2017.
**Meeleolu ja keskkond** (inglise keeles *set and setting*) avab konteksti psühhoaktiivsete ainete ja eriti psühhedeelikumide tarvitamise kogemuse kohta: see hõlmab inimese meeleolu enne tarvitamist ja keskkonda tarvitamise ajal. Need on eriti olulised psühhedeelsete ja hallutsinogeensete kogemuste korral. Selle termini autor on Norman Zinberg ja seda hakkasid laialt kasutama teadlased, kes uurivad psühhedeelsete ainete kasutamist psühhoteraapias.

"Meeleolu" on selline inimese vaimne seisund nagu tuju, mõtted või ootused, mis kõik mõjutavad tarvitamise kogemust. "Keskkond" on nii füüsiline kui ka sotsiaalne keskkond ehk käsitleb seda, kus ja kellega tarvitatakse. Sotsiaalsed tugigrupid on osutunud eriti oluliseks osaks psühhedeelse kogemuse kujunemisel. Nad oskavad kontrollida ja juhendada psühhedeelse kogemuse suunda, nii teadvuslikku kui ka alateadvuslikku. Stress, hirm või ka vastumeelne keskkond võivad viia ebameeldiva kogemuseni. Kuid vastupidi: lõõgastunud, uudishimulik ja avatud inimene soojas, mugavas ja turvalises keskkonnas, kogeb märksa tõenäolisemalt meeldivat psühhedeelset kogemust.

Timothy Leary tegi 1966. aastal sarja eksperimente dimetüültrüptamiiniga (DMT) kontrollitud tingimustes (meeleolu ja keskkond). Eesmärgiks oli uurida, kas DMT, mida tol ajal peeti vägivalda tekitavaks narkootikumiks, võib tekitada meeldiva kogemuse toetava meeleolu ja keskkonna korral. Selgus, et võib küll.

Viited
------

1. ↑  Shewan, D. Dalgarno, P. and Reith, G. (2000) "Perceived risk and risk reduction among ecstasy users: the role of drug, set, and setting" in International Journal of Drug Policy, Vol. 10, pp. 431–453
2. ↑  Rosegrant, J. (1976) "The Impact of Set and Setting on Religious Experience in Nature" in *Journal for the Scientific Study of Religion*, Vol. 15, No. 4, pp. 301–310
3. ↑  Leary, T. (1966) "Programmed Communication During Experiences With DMT" first appearing in *The Psychedelic Review*, Issue 8, 1966.
**Meelike Saarna** (neiupõlvenimega **Meelike Sepp**; sündinud 23. juunil 1959) on eesti ajakirjanik, pereterapeut ja kirjanik.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli, õppis teatriklassis. 1983. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.

Ta on töötanud ajakirjanikuna ning olnud kahe väljaande (Tervisetrend ja Anna/Annabella) peatoimetaja.

Tegevus psühho- ja pereterapeudina
----------------------------------

2003. aastal asus õppima psühholoogiat, suhtlemistreeneri diplomi sai 2006. aastal ning 2007. aastal lõpetas Professionaalse Psühholoogia Erakooli psühholoogilise nõustajana. Aastatel 2008–2013 läbis Psühhoteraapia Koolis perekonnapsühhoteraapia täieliku väljaõppe ja omab EPTÜ poolt väljastatud alalist töötamisluba perekonnapsühhoterapeudina. On end täiendanud Rooma Pereteraapia Akadeemias (*Accademia di Psicoterapia della Famiglia*) 2011. aastal.

Ta sai 2006. aastal Gordon Training Internationali koolitajasertifikaadi (*PET trainer*). Ta on end pidevalt täiendanud psühhoteraapia meetodite ja tehnikate ning vanemluse teemadel.

Ta peab pereterapeudi erapraksist alates aastast 2005. Talle kuulub koolitus- ja nõustamisfirma Parem Elu, mis on loodud aastal 2006. Saarna lektori- ja koolitajatöö tellijateks on olnud paljud õppeasutused, organisatsioonid ja ettevõtted. Meelike Saarna on kuulunud nii Eesti Suhtlemistreenerite Ühingu kui ka Perekoolitusühingu Sina ja Mina juhatusse. Ta on Eesti Pereteraapia Ühingu liige.

Loovkirjutamine
---------------

Meelike Saarna on Tallinna Rahvaülikooli loovkirjutamise kursuse lektor 2012. aastast.

Teoseid
-------

Temalt ilmunud kümme raamatut, neist neli romaani ja kuus lasteraamatut.

* Lasteraamat „Kuldsed põrnikad", Varrak 2006, ISBN 9789985312599
* Romaan „Kahe südamega tüdruk", Varrak, 2006, ISBN 9789985313299
* Lasteraamat „Mattias ja mamma", Tänapäev 2008, ISBN 9789985626535
* Lasteraamat „Roosi Saaremaa suvi", Tammerraamat 2009, ISBN 9789949449361
* Lasteraamat „Ärakadunud uni", Tammerraamat 2010, ISBN 9789949449590
* Romaan „Jää mu juurde", Tammerraamat 2012, ISBN 9789949482511
* Romaan „Itaalia suvi", Tammerraamat 2016, ISBN 9789949565269
* Lasteraamat "Kolmepoisisuvi", Tammerraamat 2018, ISBN 9789949616435
* Romaan "Terapeudi surm", Tammerraamat 2021, ISBN 9789949690725
* Lasteraamat "Mis me täna teeme?" Tammerraamat 2022 ISBN 9789916681121
* Ta on koostanud ja toimetanud kogupereraamatu „Nõuanded kogu perele" (Tammerraamat 2011)

Ta on kirjutanud rohkesti psühholoogiaalaseid artikleid (ajakirjades Eesti Naine, Tervis Pluss, Kodutohter ja mujal), andnud intervjuusid ja kommentaare lastekasvatuse ja paarisuhteteemadel (Postimees, Õhtuleht, Pere ja Kodu, ERR ja mujal).

Isiklikku
---------

Meelike Saarna on olnud abielus Ain Saarnaga. Meelike Saarna ja Ain Saarna ühised lapsed on Liis Saarna, Miina Lindberg ja Siim Saarna.

Välislingid
-----------

* Parem Elu OÜ
**Eesti Graafikakoda** (ka: **Graafikakoda**) on aastast 1947 tegutsev graafikatöökoda.

Koda asutati 1947, kandes algul nime *Eesti NSV Kunstifondi Graafika Eksperimentaalateljee*. Eksperimentaalateljee loomise idee eesotsas olid Aino Bach ja Ott Kangilaski, kes nägid ette töökojas kõikide klassikaliste graafika tehnikate, ka sügavtrükimenetluste kasutamist. Esialgu hangiti pressid litograafia, kõrgtrüki ja sügavtrüki tarbeks. Esimestel aastatel tegutseski töökoda peamiselt litograafia töökoja funktsioonides kuna töökoja praktiline sisseseadja Henn Sarap oli töötanud mitmes Tartu trükikojas litograaf-joonistajana ja 1937. aastal tutvunud litotrüki uuemate saavutustega Saksamaal – Berliinis, Dresdenis ja Leipzigis.

Aastast 1992 kuulub koda Eesti Vabagraafikute Ühendusse.

Graafikakoja eestvõttel korraldatakse aastast 1968 Tallinna Graafikatriennaale.

Juhatajad
---------

* 1946–1951 Henn Sarap
* 1951–1953 Siima Škop
* 1953–1956 Ado Vabbe
* 1956–1966 Henn Sarap

* 1966–1972 Jüri Hain

* 1972–1979 Urmas Ploomipuu
* 1979–1985 Jüri Hain
* 1985–1987 Kaisa Puustak
* 1987– Raul Meel

Viited
------

1. 1 2 3   (vaadatud 01.03.2013)
2. 1 2 3  EE 12. köide, 2003: 54.
3. ↑  Jüri Hain, 40 aastat graafika ateljeed. – Art in Estonia, nr 1, 1989, lk 56–57

Kirjandus
---------

* Jüri Hain, Graafikaateljee algaastatest. – Kunst, nr 2, 1980.

Välislingid
-----------

* Koja koduleht (vaadatud 01.03.2013)
Kuuste raamatukogu (september 2012)
**Kuuste Raamatukogu** on Tartu maakonnas Vana-Kuustes Vana-Kuuste mõisa härrastemajas asuv raamatukogu. Raamatukogu toodi mõisahoonesse 2001. aastal.

### 1926-1940: raamatukogu Sipe algkoolis

Kuuste raamatukogu sünniajaks võib lugeda 1926. aastat, mil Vana-Kuuste vallavalitsus otsustas asutada Sipe algkooli juurde täiskasvanutele ja õpilastele avaliku raamatukogu. Raamatukogu komplekteerimine ja laenutamine tehti ülesandeks koolijuhataja Eduard Prügile. Raamatute arv kogus oli 54, sellest ilukirjandust 45. Raamatud olid liigitatud, kasutati inventarivihikut ja kaardikataloogi. Lugejaid oli 34, neist 14 õpilast. 1940. aastaks oli fondis juba 703 raamatut, neist ilukirjandust 433. Kõik raamatud olid eestikeelsed. Raamatukogu oli avatud 2 tundi nädalas, korraga laenutati 4 köidet 30 päevaks. Raamatukogu mahtus ära klassitoa kappi ja jäi sinna 15 aastaks.

### 1941-1950: raamatukogu Vana-Kuuste mõisa härrastemajas

1941. aastal toodi avalik raamatukogu Vana-Kuuste mõisa härrastemajja, kus asusid tööle ka Kambja valla täitevkomitee ja rahvamaja. Kooliraamatukogu jäi Sipele ja hävis sõjas peaaegu täielikult. Ka Kuuste raamatukogu sai osaliselt kannatada.

Kuuste raamatukogu taasavati 1945. aastal. 1947. aastal asus raamatukogujuhatajana tööle Elisabeth Kihno, kelle juhtimisel saavutas Kuuste raamatukogu vabariiklikul ülevaatusel juba 1948. aastal esimese koha.

### 1951-2000: raamatukogu "rännuaastad"

1951. aastal alustas Vana-Kuuste mõisahoones tööd Kuuste 7-klassiline kool ja raamatukogu pidi oole sajandi jooksul viis korda asupaika vahetama, sest alati läks ruume kellelegi rohkem tarvis. Kolimiste raskus langes 1959. aastast raamatukogu juhatama asunud Saima Nemvaltsi õlgadele. Mõisahoonest koliti kõigepealt kõrvalasuvasse moonakamajja, sealt kolhoosi "Uus elu" senisesse kontorisse, seejärel Vambola kolhoosi vabanenud kontorisse ning lõpuks isegi kolhoosi töökoja 30 ruutmeetri suurusesse kütteta abiruumi.

### Alates 2001: raamatukogu tagasi Vana-Kuuste mõisa härrastemajas

2001. aastal kolis raamatukogu tagasi Vana-Kuuste mõisa härrastemajja. Muu hulgas (taas)ühendati küla- ja kooliraamatukogu. Raamatukogu teenindab nii kõiki piirkonna lugejaid kui ka kooli, tegeldes ka õppekirjanduse hankimise, laenutuse ja müügiga. Raamatuid on koos õpikutega üle 15 000, lugejaid 200 ringis. 42 aastat Kuuste raamatukogu juhatajana töötanud Saima Nemvalts ja kauaaegne kooliraamatukogu juhataja Milvi Padjus läksid pensionile. Ühendatud raamatukogu juhatajana asus tööle Kuuste kooli emakeeleõpetaja Heli Nemvalts.

Alates 1. oktoobrist 2020 töötab Kuuste raamatukogu Tõrvandi raamatukogu harukoguna.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Kuuste Raamatukogu. Kõrveküla Raamatukogu blogi.
AS **Eesti Forekspank** oli aastail 1992–1999 tegutsenud Eesti krediidiasutus.

 Narva maantee 11, AS Eesti Forekspanga ja Danske Banki Eesti filiaali peakontor
Eesti Forekspank sai tegevuslitsentsi 30. juunil 1992. aastal.

1995. aastal liitusid Forekspank ja Raepank, mille ühinemisel tekkis Eesti Forekspank, mis kujunes aktivate poolest suuruselt kuuendaks kommertspangaks Eestis. Ühinenud Eesti Forekspangal oli neli kontorit Tallinnas ning üks kontor Narvas ja Tartus. Raepanga senistele aktsionäridele kuulus 39,5 protsenti ning Forekspanga aktsionäridele 60,5 protsenti ühendpanga aktsiatest. 

1996. aastal omandas Eesti Forekspank RET-i Arengugrupilt Narva maantee 11 Tallinnas Narva maanteel asuva endise Punase RET-i hoone, mille ümberehituse projekteerisid arhitektid Jüri Okas ja Marika Lõoke.

1998. aastal liitusid Eesti Forekspank ja Eesti Investeerimispank, Eesti Panga osalusel

21. jaanuaril 1999 nimetati Eesti Forekspank ümber Optiva Pangaks ja 29. detsembril 2000 Sampo Pangaks.

Viited
------

1. ↑  Forekspank ja Raepank ühinevad, Sõnumileht : SL, nr. 23, 24 november 1995
2. ↑  Ühinenud Eesti Forekspank alustab uuel aastal, arileht.delfi.ee, 25.11.1995
3. ↑  Forekspank ostis endise RET-i hoone Narva maanteel, arileht.delfi.ee, 4.04.1996
4. ↑  Tule ja uudista, milline nägi endine Forekspank välja seestpoolt! Avatud Majad viib tuurile!, ohtuleht.ee, 21. jaanuar 2020
5. ↑  AS EESTI FOREKSPANK JA AS EESTI INVESTEERIMISPANK ÜHINEMINE (vaadatud 02.02.2019)
6. ↑  EESTI PANGA OSALUSEST EESTI FOREKSPANGAS JA EESTI INVESTEERIMISPANGAS, www.eestipank.ee, 2. oktoober 1998

Välislingid
-----------

* Forekspank sai raha Eesti eraettevõtluse krediteerimiseks, www.postimees.ee, 27. juuli 1996
**Maido Saarlas** (sündinud 1930 Tartus) on eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Läks 1944 Eestist koos perekonnaga Saksamaale. Lõpetas 1949 Lääne-Saksamaal Geislingenis keskkooli, 1953 UDA-s Illinoisi Ülikooli lennukiehituse alal, M.S. (hüdrodünaamika, 1954, samas), matemaatikamagister (1957, samas), Ph.D. (masinaehitus, 1966, Cincinnati Ülikool, Ohio). Oli aastast 1970 Ühendriikide Mereväeakadeemia (US Naval Academy, Annapolis, Maryland) lennu- ja kosmosetehnika osakonna *assoc. prof.* ja professor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: auru- ja gaasiturbiinid; lennundus- ja kosmosetehnoloogia. Arvukalt uurimuslikke artikleid, monograafiad.

Teoseid
-------

* Steam and Gas Turbines for Mariner Propulsion. Annapolis, 1978, 2. trükk 1987
* An Introduction to Aerospace Propulsion (kaasautor R. D. Archer). // Naval Acad. Pearson Higher Education, 1995.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Sigimiku tüübid
**Sigimik** (*ovarium*) on õistaimede õies asuva emaka tähtsaim osa. Sigimikus asub üks või mitu seemnealget. Seemnealgmetes paiknevad taime emassugurakud.

Sigimik koosneb seinast ja sigimikupesast, mitme viljalehe olemasolul esinevad ka vaheseinad. Sigimikupesade arvu järgi jaotatakse sigimikud

1) ühepesalisteks, näiteks kirburohi (*Polygonum* sp.) või oblikas (*Rumex* sp.)

2) kahepesalisteks, näiteks harilik vaher (*Acer platanoides*)

3) kolmepesalisteks, näiteks liilialised (*Liliaceae*) või amarüllilised (*Amaryllidaceae*) sugukonnad

4) neljapesalisteks, näiteks kaheaastane kuningakepp (*Oenothera biennis*)

5) viiepesalisteks, näiteks hibisk (*Hibiscus* sp.);

6) paljupesalisteks, näiteks vesikupp (*Nuphar* sp.);

7) ebatäielikult palju-pesalisteks, kui vaheseinad lõpevad enne sigimiku keskkohta, näiteks magun (*Papaver* sp.)

  

Seda osa sigimikust, millele kinnituvad seemnealgmed, nimetatakse platsentaks. Igal viljalehel on kaks platsentat. 

Sigimikust ülevalpool asub emakakael ja sellest veel kõrgemal emakasuue. Tolmlemise käigus satuvad emakasuudmesse tolmuterad ja liiguvad läbi emakakaela sigimikku, kus kinnituvad.

Pärast tolmlemist areneb sigimikust vili. Seemnealgmetest moodustuvad seemned, mis asuvad viljas ja mille abil toimub taime suguline paljunemine. Mõnel liigil moodustub vili lisaks sigimikule veel teistestki õie osadest, näiteks õiepõhjast.

Sigimiku tüübid
---------------

**Ülemise sigimikuga** ehk **hüpogüünsel õiel** on sigimik suhteliselt eksponeeritud ja teised õieosad kinnituvad sellest allpool. Sellised õied on näiteks luuviljalistel ja kõrrelistel.

**Keskmise sigimikuga** ehk **perigüünsel õiel** asub sigimik umbes nõgusa õiepõhja keskel.

**Alumise sigimikuga** ehk **epigüünsel õiel** on õiepõhi nõnda laienenud, et see ümbritseb õiepõhjaga kokku kasvanud sigimikku, millest ülespoole on kinnitunud teised õieosad. Sellised õied on näiteks õunviljalistel.

Viited
------

1. ↑   Sissejuhatus taimeanatoomiasse Kasutatud 09.09.2011
**Ojaste** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ojaste 319 inimesel: 165 mehel ja 154 naisel. Perekonnanimede levikult on Ojaste meeste puhul 399. kohal ja naiste puhul 496. kohal.

Ojaste oli levinumaks nimeks vanuserühmas 50–54 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,50. Perekonnanimi Ojaste oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 9,82 inimest.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis valiti perekonnanimi Ojaste uueks nimeks 108 korral. Enim loobuti nimedest Bachmann (viiel korral), Mann, Oinas ja Ossip (neljal korral), Onken ja Paavel (kolmel korral), Jabur, Krum, Muns, Munts ja Kondas (kahel korral) jne. Samal ajal nimest Ojaste ei loobunud keegi.

Nime kandjaid
-------------

* Elmar Ojaste, eesti filatelist ja ajaloolane (1920–2017)
* Hillar Ojaste, eesti sporditegelane (1927–1992)
* Kalev Ojaste, eesti jalgrattur, suusataja ja laskesuusataja (1932–2005)
* Kalju Ojaste, eesti mäeinsener ja tehnikateadlane (1927–)
* Kalju Ojaste, eesti laskesuusataja (1961–)
* Triin Ojaste, eesti murdmaasuusataja (1990–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 04.05.2022)
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Ojaste.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Ojaste.

Välislingid
-----------

* Ojaste statistikaameti andmebaasis
**Kuusnõmme kihid** (inglise keeles *Kuusnõmme Beds*) on siluri ajastu Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama 1970. aastal Rein Einasto.

Kihtide stratotüüp on nüüdseks hävinud Kuusnõmme metsa serval asunud tehislik süvend, nende neostratotüüp on pärit Kipi puuraugust, kus kihid esinevad 38.3..42.2 meetril. Kihid on nime saanud Kuusnõmme poolsaarelt.

Kihtidel lasuvad Vesiku kihid, nende all lamavad aga Viita kihid.

Kuusnõmme kihid koosnevad alumises osas koralle sisaldavast lubjakivist, ülemises osas aga mustrilisest dolomiidist.

Viited
------

1. ↑  Kuusnõmme kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 16.09.2020)
2. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2021. Vaadatud 16. septembril 2020.
3. ↑  Rootsiküla Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3.

Välislingid
-----------

* Kuusnõmme kihid Eesti geokogude infosüsteemis
**ART IST KUKU NU UT** (varem **Tartu Kunstikuu**) on iga-aastane kaasaegse kunsti festival Tartus. Festivali nimi on permutatsioon sõnadest "Tartu Kunstikuu".

Tartu Kunstikuude traditsioon sai alguse 2004. aastal, tollal toimus see veebruaris. Eri aastatel vedasid üritust kõik linnas tegutsevad kunstiinstitutsioonid: Tartu Lastekunstikool, Tartu Kõrgem Kunstikool, Tartu Kunstimuuseum, Tartu Kunstnike Liit, Y-galerii jt.

2010. aastal nimetati üritus ümber kaasaegse kunsti festivaliks ART IST KUKU NU UT, seda korraldasid Rael Artel ja Kaisa Eiche.

2012. aastal toimus festivali raames Tartu Kunstimuuseumis kaasaegse Eesti kunstiklassika näitus "MÖH? FUI! ÖÄK! OSSA! VAU!‎", mis tekitas ajakirjanduses ohtralt poleemikat.

2014. aasta lõpus, seoses 5. korda toimuva festivaliga "Head und, Tartu!" teatati ürituse lõppemisest või teadmata pikkusega pausist.

Tunnustus
---------

* 2012 Tartu Kultuurikandja aunimetus (aasta kultuurisündmus)

Välislingid
-----------

* ART IST KUKU NU UT
**Krokees** (kreeka keeles *Κροκεές*, kuni aastani 1921 *Λεβέτσοβο* (Levetsovo)) on linn Kreekas Peloponnesose piirkonnas Lakoonia piirkonnaüksuses Evrótase vallas. Linn asub Taygetose mäestiku jalamil.

Linnas antakse välja ajalehte ja seal toodetakse oliiviõli. Sealne õli on Euroopa Liidu kaitse all olev bränd.

Linnast on pärit kreeka luuletaja Nikiforos Vrettakos.

Ajalugu
-------

Pronksiajal elasid linnas ja selle ümbruses ahhailased ja pelasgid, hiljem sattus piirkond aga doorlaste võimu alla.

Linna läheduses Taygetose mägedes leidub andesiidi vormi, mida nimetatakse *lapis Lacedaimonicus*, *Porfido verde antico*, *lapis Croceus*, *lapis Taygetas*, *lapis Spartanus* või *Porfido serpentino verde*. Rohelise värvi annavad kivimile epidoot ja kloriit, tumedad varjundid annab kivimile pürokseen, heledad aga plagioklass. Tumerohelist porfüürse struktuuriga kivimit kaevandasid Taygetose mägedes juba neandertallased. Hiljem kasutati seda nii Minose kui ka Mükeene kultuuris vaaside ja pitsatite valmistamiseks, kuna materjal oli kõva ning vastupidav (tugevus Mohsi skaalal on kuus või suurem). Kivimit on maininud ka Pausanias. Roomlased kasutasid kivimit *opus sectile* stiilis dekoratsioonide valmistamiseks (neid on leitud Ostia Anticast ja Nemist). Kivimit on kasutatud ka Santa Prassede basiilikas ja Püha Peetruse väljaku sillutises. Keskajal kasutati kivi mosaiikide valmistamiseks Palermos, Konstantinoopolis ja Santiago de Compostelas; rooma ajast pärinevat kivi kasutati taas Püha Markuse basiilika ja Westminster Abbey rajamisel.

Linn oli dioskuuride kaitse all. Linna keskväljakul asub purskkaevu juures väljakaevamistel leitud dioskuure kujutavmarmorist plaat.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Monica T. Price: Decorative Stone, lk. 206.
3. ↑  Broodbank, Cyprian (2014) [2013]. The Making of the Middle Sea: A History of the Mediterranean from the Beginning to the Emergence of the Classical World. Thames & Hudson. lk 105. ISBN 978-0-500-05176-4
4. ↑  Lapis Lacedaemonius
5. ↑   Pausanias, "Perièghesis thes 'Hellàdos", III, 21,4
6. ↑  *Porfido serpentino antico* Corsi Collection of Decorative Stones
7. ↑  Sammartini, Crozzoli: Steinböden in Venedig, lk. 31, 69.

Välislingid
-----------

* Linna panoraamfoto
* Krokeeslaste portaal
Nursipalu harjutusväli
Admiral Pitka luurevõistlus 2015 Nursipalus
**Nursipalu harjutusväli** on Kaitseliidu ja Kaitseväe kasutatav sõjaväe harjutusväli, mis asub Võru maakonnas Rõuge ja Võru valla territooriumil. Harjutusvälja pindala on umbes 3300 ha.

Nõukogude okupatsiooni perioodil oli Nursipalu harjutusväli osa Nõukogude armee Višnevski sõjaväelinnakust, kus 3703 ha suurusel alal treenisid NSV Liidu õhudessantväed ja raketibrigaad.

Nursipalu harjutusväli võeti uuesti kasutusele Vabariigi Valitsuse 14. veebruari 2008 korraldusega nr 79 "Kaitseväe Nursipalu harjutusvälja asutamine ja riigivara tasuta üleandmine".

Kaitseministeerium kavandab harjutusvälja arendamist eesmärgiga muuta see sobivaks mehhaniseeritud kompanii tasemel lahinglaskmistega taktikalise väljaõppe jaoks. Arenduse käigus rajatakse teid, kuivenduskraave ja metsatustatakse.

Plaanis on laiendada harjutusala rohkem kui 9000 hektarile, kuigi kaitsevägi sooviks ideaalis lausa 20 000 hektarist ala.

Vaata ka
--------

* Tsiatsungõlmaa harjutusala
* Keskpolügoon

Viited
------

1. ↑  "Kaitseväe harjutusväljad: Nursipalu harjutusvälja ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2016. Vaadatud 21. jaanuaril 2016.
2. ↑  "Kaitseväe harjutusväljad: Nursipalu harjutusväli". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2016. Vaadatud 21. jaanuaril 2016.
3. ↑  Katre Palo (31. jaanuar 2018). "Uudistaja 31.01.2018". *Loodusajakiri*. MTÜ Loodusajakiri. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2018.
4. ↑  "Kindralmajor Palm Nursipalu laiendusest: meie vajadused on veelgi suuremad" ERR, 29. november 2022

Välislingid
-----------

* Nursipalu harjutusvälja plaan
* "Riigi analüüsi kohaselt on Võru lähistel ainus sobilik harjutusala Nursipalu" ERR, 2. veebruar 2023
* Kaia-Kaire Hunt. "Hirm on halb peremees. Nursipalu näitel" Sirp, 3. märts 2023
* "Martin Herem: miks on Nursipalu harjutusvälja laiendamisega kiire?" ERR, 17. aprill 2023
Kromatograaf
**Kromatograaf** on kompleksne seade, mida kasutatakse ainete segu kromatograafiliseks lahutamiseks koos tulemuste registreerimisega. Kromatograaf koosneb tavaliselt järgmistest osadest: proovi kolonni sisestamise osa (gaasikromatograafi korral koos aurustiga), termostaadis asuv kromatograafiline kolonn ning kolonni väljundis asuv detektor ja sellega ühendatud registreerimisseade (isekirjuti). Kolonni, õigemini termostaadi temperatuuri saab reguleerida või valida temperatuuri muutumise programmi. Gaasikromatograafiga on ühendatud veel kandegaasiballoon koos gaasivoolu regulaatoriga. Vedelikukromatograafi juurde kuulub kõrgsurvepump solvendi kolonnist läbilaskmiseks. 

Välja on arendatud automaatsed ja arvutiga ühendatud kromatograafid eriülesannete täitmiseks, sealhulgas gaaside, anorgaaniliste ioonide, mitmesuguste orgaaniliste ühendite ja biokeemiliste segude lahutamiseks. Tandem gaasikromatograaf-massispektromeeter (GC-MS) võimaldab ka eraldatud komponentide struktuuri kindlaks teha.

Vaata ka
--------

* Kromatogramm
* Spektromeeter
**Maie Mägi** (aastani 1963 **Villemson**, 1977–1994 **Kermik**; sündinud 20. mail 1940 Otepääl) on eesti mäesuusataja, tõlkija, ajakirjanik ja toimetaja.

Ta on lõpetanud 1958. aastal Otepää Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.

Spordisaavutused
----------------

Hakkas sportima Otepää keskkoolis, spetsialiseerus Dünamo sektsioonis mäesuusatamisele. Esimesed juhendajad olid Hindrek Väärand ja Karl Vesterstein. Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel mäesuusatamises kaks kuldmedalit (1957–1958), ühe hõbemedali ja kolm pronksmedalit. 1962. aastal võitis ta Dünamo üleliidulistel meistrivõistlustel pronksmedali. Kuulus aastatel 1957–1964 Eesti koondisse.

Töö ja looming
--------------

Mägi töötas aastatel 1966–1987 Spordilehe korrespondendina ja keeletoimetajana. Ta on koostanud, tõlkinud ja toimetanud spordiraamatuid (sh "Suusatamine. Minevikust tänapäevani", 1974) ning kirjutanud artikleid kogumikku "Tähetund" (1990). Tema talisporditeemalisi kirjutisi on ilmunud ajalehes Spordileht, ajakirjas Kehakultuur jm. 2000. aastast on ta vabakutseline toimetaja.

Liikmesus
---------

Ta on kuulunud Iluuisutamisföderatsiooni presiidiumi. Olnud 1976. aastast Eesti Ajakirjanike Liidu liige.
**Gambia lipp** on Gambia ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

 ? Gambia riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
Gambia riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 18. veebruaril 1965. Lipu eeskujuks sai Botswana lipp, mille oli kujundanud Inglise heraldikakool (English College Of Arms). Ettepaneku, millest lähtuti, oli teinud gambialane Pa Louis Thomasi. Lipu puna-sini-rohelisi horisontaalseid välju eraldavad valged kitsad triibud (6+1+4+1+6). Sinine (PMS 293C) väli sümboliseerib Gambia jõge, punane (PMS 186C) jõelt vastu peegelduvat päikeseloojangut ning roheline (PMS 361C) jõge ümbritsevat loodust. Valged triibud on rahu ja ühtsuse sümbolid.

Gambia presidendi lipp

Riigipeade lipud
----------------

Gambia presidendi lipp võeti kasutusele aastal 1970. Lipu standardiks on sinine kangas, mis on ääristatud kolmest küljest – ülalt, alt ja lehvi poolt –, kuldse äärisega. Sinise kanga keskel on Gambia vapp. Presidendi lipu proportsioonid on 26:33. 

Gambia lipp aastatel 1888–1965

Gambia ajaloolised lipud
------------------------

Gambia koloniaalaegne lipp aastatel 1888–1965 oli sinine kangas, mille vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp, lehvil aga sõõr, milles mägede ja palmi taustal elevant. Elevandi all olev G-täht tähistas Gambiat.

Vaata ka
--------

* Gambia vapp

Välislingid
-----------

* Gambia lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)