recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**The Drifters** on USA vokaalansambel, mis on viljelenud *doo-wop* '​i, R&B'd ja *soul* '​i.

Algne ansambel asutati 1953. aastal Clyde McPhatteri taustaansamblina. 1954. aastal salvestas The Drifters jõululaulu "White Christmas", kus solistideks olid McPhatter ja Bill Pinkney; see on üks tuntumaid "White Christmasi" versioone läbi aegade. 1955. aastal sai ansambli põhiliseks solistiks Johnny Moore, kes oli ansambli kõige kauaaegsem solist, lauldes ansamblis vaheaegadega kuni 1980. aastateni. Aastatel 1959–1960 oli ansambli solist Ben E. King ning sel ajal salvestati sellised suured hitid nagu "There Goes My Baby", "This Magic Moment" ja "Save the Last Dance for Me", millest viimane jõudis edetabelis Billboard Hot 100 esikohale.

Pärast Kingi oli The Driftersi solistideks 1960. aastate esimeses pooles põhiliselt Rudy Lewis, Charlie Thomas ja Moore, alates 1960. aastate teises poolest põhiliselt Moore. 1960. aastate esimese poole Driftersi suurimate hittide hulka kuulusid muuhulgas veel "Some Kind of Wonderful", "Please Stay", "Sweets for My Sweet", "Up on the Roof", "On Broadway" ja "Under the Boardwalk". Hiljem on The Driftersi poolt kuulsaks lauldud laule esitanud veel loendamatul arvul teisi artiste.

1972. aastal sõlmis Drifters lepingu Briti plaadifirmaga Bell Records. Seejärel said mitmetest Driftersi lauludest hitid Suurbritannias. 1970. aastatel oli neil Suurbritannias kokku kuus esikümnehitti, millest kõige edukam oli 1974. aastal Briti edetabelis teisele kohale jõudnud "Kissin' in the Back Row of the Movies". USA-s Drifters 1970. aastatel enam suurt edu ei saavutanud.

Ajaloo jooksul on Driftersil olnud enam kui poolsada liiget. Ajakirja Rolling Stone kohaselt oli Driftersi koosseis suurtest vokaalansamblitest kõige vähem stabiilsem, kuna lauljate palgad olid madalad.

1988. aastal võeti Drifters Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Erinevatest koosseisudest võeti Kuulsuste Halli Drifters liikmetena vastu Ben E. King, Rudy Lewis, Clyde McPhatter, Johnny Moore, Bill Pinkney, Charlie Thomas ja Gerhart Thrasher.

Välislingid
-----------

*
**Aivar Rosenberg** (sündinud 14. septembril 1962 Tartus) on eesti talupidaja ja poliitik. Ta kuulub 6. maist 2004 Eesti Reformierakonda.

Ta lõpetas 1980. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli.

Ta on Sõmerpalu vallas Sulbil talupidaja (Roosu talus). 

Aastatel 1993 (valimisliidus Maa elu), 1999 (valimisliidus Koduvald) ja 2002 (valimisliidus Koduvalla heaks) oli ta Sõmerpalu vallavolikogu liige. Aastatel 2005, 2009 ja 2013 valiti ta Sõmerpalu vallavolikokku Reformierakonna nimekirjas.

2007. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Reformierakonna nimekirjas Riigikokku. Ta sai 398 häält ega osutunud valituks. 2011. aasta Riigikogu valimistel sai ta 592 häält ega osutunud valituks, kuid sai seoses Urmas Klaasi kinnitamisega Tartu linnapeaks ja viimase asendusliikme Margus Lepiku loobumisega Riigkogu liikme kohast sai Aivar Rosenber 9. aprillil 2014 asendusliikmena Riigikokku.

Tunnustus
---------

* 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Roosu talu koduleht
The Dubai Fountain
**The Dubai Fountain** on koreograafiline purskkaevude süsteem, mis asub Araabia Ühendemiraatides Dubais Downtown Dubai arenduse keskel 12 hektari suurusel Burj Khalifa järvel. Selle kavandas Californias asuv ettevõte WET Design, mis vastutab ka Las Vegase Bellagio hotelli järve purskkaevude eest. 

Purskkaevude süsteem on paigaldatud viiele eri suurusega ringile ja kahele kaarele. Süsteem on valgustatud 6600 valgusti ja 50 värvilise projektoriga. Purskkaevusüsteemist lähtuvad valgusvihud on nähtavad enam kui 20 miili kaugusele. Rajatis on 275 meetrit pikk. 

The Dubai Fountain suudab korraga õhku paisata 83 000 liitrit vett ja paisata vett kuni 152,4 meetri kõrgusele. Vaatepildi taustaks mängib muusika – muusikapalu on laias valikus klassikalisest kuni tänapäevase araabia ja maailmamuusikani.

Atraktsioonikompleksi ehituseks kulus 218 miljonit USA dollarit.

Viited
------

1. ↑  "The Dubai Fountain". *Burj Khalifa*. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. oktoober 2018.
2. ↑  "Emaar brings world-class water, light and music spectacle to Burj Dubai Lake". *Emaar*.
**Aivar Valdre** (sündinud 13. aprill 1957 Tallinnas) on eesti filmirežissöör, stsenarist ja karikaturist.

Ta on lõpetanud 1975. aastal Tallinna 39. Keskkooli, õppinud 1982–1987 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning 1992. aastal täiendanud end Reutersi juures.[*viide?*]

Töötanud Eesti Telegraafiaagentuuris (ETA)[*viide?*], ajalehtedes Hommikuleht[*viide?*], Rahva Hääl ja Eesti Ekspress[*viide?*].

Alates 1995. aastast on ta uudisteagentuuri Baltic News Service (BNS) välistoimetuse juhataja.[*viide?*]

Valdre on kirjutanud aastail 2005–2008 aastaraamatusse "Kes? Mis? Kus?" maailma sündmusi käsitleva osa. 1970.–1980. aastatel on tema karikatuure ja tekste avaldanud ajakirjas Pikker ning ajalehtedes Õhtuleht ja Sirp.[*viide?*]

Aivar Valdre on kaasrežissöörina 2016. aastal koos Lauri Lippmaaga teinud Valgevene esimesest riigipeast Stanislav Šuškevitšist dokumentaalfilmi "Šuša". 2017. aastal oli "Šuša" nomineeritud EFTA auhinnale (Eesti filmi- ja teleauhind) dokumentaalfilmi kategoorias, kuid ei võitnud seda.

Viited
------

1. ↑  "Aivar Valdre". *Eesti Filmi Andmebaas*. Vaadatud 05.09.2018.
**"The Creature Walks Among Us"** on 1956. aasta USA mängufilm.

Süžee
-----

Taas ajab grupp teadlasi taga ärakaranud elukat. Kuna viimane saab kinnivõtmisel ulatuslikke põletushaave, vajab ta kirurgilist sekkumist. On teada, et olend ja inimesed on bioloogiliselt üsna sarnased vaatamata sellele, et ta on kahepaikne, tal on soomused, lõpused, uimed, loivad, ta on kasvult suurem, puudulik mõtlemine jne. Niisiis otsustavad teadlased juhust ära kasutada ja kõige muu arstiabi juures püüavad temast eemaldada kõik, mis on iseloomulik veeloomale, et temast saaks võimalikult ligilähedane organism inimesele. Operatsioon õnnestub, kuid enam mitte kahepaikne olend ihkab siiski vee järele. Film lõppeb kaadriga, kus olend longib aeglaselt ookeani poole vastu surmale.

Peaosatäitjad
-------------

* Jeff Morrow (dr William Barton)
* Leigh Snowden (Marcia Barton)
* Rex Reason (dr Tom Morgan)
* Gregg Palmer (Jed Grant)
* Maurice Manson (dr Borg)
* James Rawley (dr Johnson)
* David McMahon (kapten Stanley)
* Paul Fierro (Morteno)
* Ricou Browning (elukas vee all)
* Don Megowan (elukas maa peal)
United Utilitiesile kuuluv reoveepuhastusjaam Prestonis Lancashire'is
**United Utilities Group PLC** (lühend **UU**) on Suurbritannia vee-ettevõtete kontsern. 

United Utilitiesi peakontor on Loode-Inglismaal Cheshire'i krahvkonnas Warringtonis, selles töötab 9000 inimest.

Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil, Unitied Utilitiesi aktsia hind on indeksi FTSE 100 komponent.

Suurima osa United Utilitiesi varadest moodustab ja suurima osa grupi kasumist toob Inglismaa loodeosa veevarustus- ja kanalisatsioonivõrk. Võrk kuulub grupi ettevõttele United Utilities Water PLC, mis võrku ka juhib ja haldab.

Unitied Utilitiesile kuulub Hollandis registreeritud ettevõtte UU Tallinn B.V. kaudu kolmandik aktsiaseltsi Tallinna Vesi aktsiatest.

Ajalugu
-------

United Utilities sündis 1995. aastal vee-ettevõtte North West Water and energiaettevõtte Norweb ühinemisel. 

2006. aastal müüs United Utilities oma telekommunikatsiooniäri Your Communications. 2007. aastal müüs grupp äriühingutele allhankena kliendihaldusteenuseid pakkuva ettevõtte Vertex. Detsembris 2007 müüs United Utilities oma Inglismaa loodeosa elektri jaotusvõrgu ettevõtte North West Electricity Networksile.

Suurbritannia
Londoni börsi indeksi FTSE 100 ettevõtted

3i
– Admiral Group
– Anglo American
– Antofagasta
– Ashtead Group
– Associated British Foods
– AstraZeneca
– Auto Trader Group
– Aviva
– BAE Systems
– BHP
– BP
– Barclays
– Barratt Developments
– Berkeley Group Holdings
– British American Tobacco
– British Land
– BT Group
– Bunzl
– Burberry
– Carnival
– Centrica
– Coca-Cola HBC
– Compass Group
– CRH
– Croda International
– DCC
– Diageo
– Direct Line Group
– easyJet
– Evraz
– Experian
– Ferguson
– Fresnillo
– GlaxoSmithKline
– Glencore
– Halma
– Hargreaves Lansdown
– Hikma Pharmaceuticals
– Hiscox
– HSBC
– Imperial Brands
– Informa
– InterContinental Hotels Group
– International Airlines Group
– Intertek
– ITV
– Johnson Matthey
– Just Eat
– Kingfisher
– Land Securities
– Legal & General
– Lloyds Banking Group
– London Stock Exchange Group
– Marks & Spencer
– Melrose Industries
– Micro Focus International
– Mondi
– Morrisons
– National Grid
– Next
– NMC Health
– Ocado
– Paddy Power Betfair
– Pearson
– Persimmon
– Phoenix Group
– Prudential
– Royal Bank of Scotland
– Reckitt Benckiser
– RELX
– Rentokil Initial
– Rightmove
– Rio Tinto Group
– Rolls-Royce
– Royal Dutch Shell
– RSA Insurance Group
– Sage Group
– J Sainsbury
– Schroders
– Scottish Mortgage Investment Trust
– Segro
– Severn Trent
– Smith, D.S.
– Smith & Nephew
– Smiths Group
– Smurfit Kappa
– Spirax-Sarco Engineering
– SSE
– Standard Chartered
– Standard Life Aberdeen
– St. James's Place
– Taylor Wimpey
– Tesco
– TUI
– Unilever
– United Utilities
– Vodafone
– Whitbread
– WPP

(19. aprill 2019)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on lingvistilisest reeglist; meditsiinialase reegli kohta vaata artiklit Wahli reegel.* |

---

**De Wahli reegliks** nimetatakse Edgar von Wahli poolt 1911. aastal välja töötatud sõnamoodustusreeglit, mida ta kasutas enda loodud tehiskeele oktsidentaali (pärast 1949. aastat interlingue) grammatikas.

Reegli abil saab luua teatud grammatilisi vorme, näiteks omadus- ja nimisõnu tegusõna infinitiivist.

Reegel
------

Oktsidentaali tegusõna infinitiivil on kolm lõppu: -ar, -ir või -er. Sõna tüvest uute sõnade moodustamise reegel on kolmeosaline:

1. Kui -r'i või -er'i eemaldamisel lõpeb tüvi vokaaliga, lisatakse tüve lõppu -t või juhul, kui tüvi lõpeb -y'ga, asendatakse see -t'ga, näiteks *crea/r*, *crea/t-*, *crea/t/or*; *atiny/er*, *atin/t*, *atin/t/ion*.
2. Kui tüve lõpus on konsonandid d või r, asendatakse need -s'ga, näiteks *decid/er*, *deci/s-*, *deci/s/ion*.
3. Ülejäänud juhtudel (kuue erandiga) on sõnamoodustuse aluseks infinitiivi lõpu eemaldamisel saadud tüvi, näiteks *duct/er*, *duct-*, *duct/ion*.

Kuus erandit on:

1. *ced/er*, *cess-*;
2. *sed/er*, *sess-*;
3. *mov/er*, *mot-*;
4. *ten/er*, *tent-*;
5. *vert/er*, *vers-*;
6. *veni/r*, *vent-*.

Erandite alla kuuluvad ka kõik prefiksite abil neist moodustatud tegusõnad.

Kuna reegel koosneb kolmest osast, on seda vahel nimetatud ka "de Wahli kolmeks reegliks".

Ehkki reegel oli loodud oktsidentaali jaoks, on seda mugandades on võimalik kasutada sõnamoodustusel ka romaani keeltes või keeltes, mille sõnavara pärineb romaani keeltest.

Välislingid
-----------

* Henry Jacob. The Preparatory Work for an International Technical Terminology
* Henry Jacob. Occidental (1922) by Edgar de Wahl
***Papilio phorcas*** on Aafrikas elav roheliste laikudega pääsusabaliste sugukonda kuuluv päevaliblikas.

Kirjeldus
---------

Liblikas on silmatorkavate sabasiilakutega, isasliblikal tiiva põhivärvus must, laigud rohelised. Emasliblikal tiiva põhitoon tumepruun, laigud kollased.

* Papilio phorcas looduses, Kakamega metsas Keenias*Papilio phorcas* looduses, Kakamega metsas Keenias
* Papilio phorcas looduses, alakülg*Papilio phorcas* looduses, alakülg
* Emasliblika ülakülgEmasliblika ülakülg
* Emasliblika alakülgEmasliblika alakülg
* Isasliblika ülakülgIsasliblika ülakülg
* Isasliblika alakülgIsasliblika alakülg

Rööviku toidutaimed on Teclea nobilis, Teclea simplicifolia, Macrostylis villosa, Vepris, Calodendrum, Clausena, Citrus, Fagara ja Toddalia perekondade liigid.

Elupaigad
---------

*Papilio phorcas* asustab Aafrika Sahara-taguses troopikavöötmes Guinea lahe ümbruse, Kesk-Aafrika ja Ida-Aafrika troopilisi mägimetsasid 300–2400 m kõrgusel merepinnast.

* Toopikavööndi bioomidToopikavööndi bioomid
* Kakumi rahvuspark (Ghana)Kakumi rahvuspark (Ghana)
* Nyika platoo (Malawi) mägipuistuNyika platoo (Malawi) mägipuistu

Viited
------
Keith Moxey loengul Tartu Ülikoolis 6. veebruaril 2013
**Keith Moxey** (sündinud 1943 Buenos Aireses) on inglise päritolu Ameerika Ühendriikide kunstiteadlane.

1975. aastal kaitses ta Chicago Ülikooli juures filosoofiadoktori kraadi. Ta töötas kunstiajaloo professorina New Yorgi Columbia ülikooli Barnardi kolledžis, 2022. aasta seisuga on sealsamas emeriitprofessor.

Moxey peamisteks uurimisvaldkondadeks on Põhja-Euroopa renessansskunst, samuti kunstiajaloo filosoofia ja historiograafia. Ta on üks uue kunstiajaloo koolkonna silmapaistvamaid esindajaid. Niinimetatud uue kunstiajaloo viljelejad peavad esteetilise tähenduse asemel primaarseks kunstiteoste kultuurilist tähendust ning uurivad nendes väljendamist leidnud poliitilisi ja ideoloogilisi struktuure.

Moxey on paljude monograafiate autor, mille seast tuntumad on "Peasants, Warriors, and Wives: Popular Imagery in the Reformation" (1989), "The Practice of Theory: Poststructuralism, Cultural Politics, and Art History" (1994) ja "The Practice of Persuasion: Paradox and Power in Art History" (2001).

6. veebruaril 2013 esines Moxey Tartu Ülikoolis avaliku loenguga teemal "Truth and method: the challenge of the image" ja 8. veebruaril 2013 Tallinnas Teaduste Akadeemia saalis teemal "Contemporaneity, Or What Time is Tomorrow".
**Univere** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Mööda küla lõunapiiri voolab Pöögle oja. Lõunapiiril asub Killaste järv ning lõunapiiri lähedal Nuuda järv ja Kopli järv.

1977. aastal liideti Univere külaga Riuküla.

Rahvaarv 1. jaanuari seisuga
----------------------------

| Aasta | Rahvaarv |
| --- | --- |
| 1999 | 58 |
| 2000 | 59 |
| 2001 | 61 |
| 2002 | 59 |
| 2003 | 58 |
| 2004 | 58 |
| 2005 | 55 |
| 2006 | 48 |
| 2007 | 48 |

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Marja Kallasmaa: artikkel "Univere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**Seos** ehk **relatsioon** ehk **suhe** on matemaatikas binaarse seose üldistus. Binaarset seost esindavad näiteks märgid "=" ja "<" propositsioonides "2 + 2 = 4" ja "5 < 6". valemi "*a* + *b* = *c*" kaudu saab näiteks väljendada (nüüd juba ternaarset) seost arvuhulgas, millesse *a*, *b* ja *c* kuuluvad.

Informaatikas põhinevad seose mõistel relatsioonandmebaasid.

Definitsioon
------------

Kasutusel on kaks mõnevõrra erinevat definitsiooni: 

1. Seos *R* on hulkade *H*1, ... *H**n* otsekorrutise alamhulk
{\displaystyle R\subset H\_{1}\times H\_{2}\times ...\times H\_{n}}
või ka eeskiri, mis määrab hulga R, mida sel juhul nimetatakse **seose graafikuks** G(R).
2. Seos *R* on mingi hulga *H* otseastme alamhulk
{\displaystyle R\subset H^{n}}
Kui otseastme komponentide arv on *n*, siis räägitakse **n-aarsest seosest** hulgas *H*, ja kui 

{\displaystyle (x\_{1},x\_{2},...x\_{n})\in R}
siis räägitakse, et hulga *H* elemendid *x*1, ... *x**n* on *seoses R* või *rahuldavad seost R*.

Aeg-ajalt mõistetakse seose all **binaarset seost**.

*n*-aarne predikaat
-------------------

 *Pikemalt artiklis  Predikaat*
*n*-aarne **predikaat** on *n* muutuja funktsioon, mille väärtused on tõeväärtused.

Et *n*-aarne seos määrab üheselt ära *n*-aarse predikaadi, mille väärtus argumentide *x*1, ... *x**n* korral on tõene siis ja ainult siis, kui (*x*1, ... *x**n*) on seose *R* (graafiku) element. Analoogiliselt määrab predikaat üheselt ära seose. Sellepärast märgitakse seost ja predikaati sageli ühe ja sama sümboliga. Näiteks järgmist kahte propositsiooni vaadeldakse ekvivalentsetena:

{\displaystyle (x\_{1},x\_{2},...x\_{n})\in R}
{\displaystyle R(x\_{1},x\_{2},...x\_{n})\,}.

Aarsus
------

 *Pikemalt artiklis  Aarsus*
Seoseid saab liigitada hulkade arvu järgi otsekorrutises; teiste sõnadega, terminite arvu järgi avaldises: 

* **unaarne (1-aarne) seos**: *R*(*x*)
* **binaarne (2-aarne) seos**: *R*( *x* , *y* ) ehk *x* *R* *y*
* **ternaarne (3-aarne) seos**: *R*(*x*, *y*, *z*)
* **kvaternaarne (4-aarne) seos**: *R*(*x*, *y*, *z*, *w*)

Üle 4 terminiga seoste puhul tavaliselt spetsiaalseid sõnu ei kasutata, vaid öeldakse lihtsalt "*n*-aarne": näiteks "5-aarne seos".

Vaata ka
--------

* ekvivalents
* järjestusseos
* lähedusseos

Viited
------

1. ↑  Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
**"De interpretatione"** (vanakreeka keeles Περὶ ἑρμηνείας (*Peri hermeneias*)) on Aristotelese teos, osa Organonist.

Tõlge ja kommentaar
-------------------

### Esimene peatükk

[16a] Kõigepealt tuleb kindlaks määrata (θέσθαι), mis on nimi (ὄνομα) ja mis on tegusõna (ῥῆμα), seejärel, mis on eitus (ἀπόφασις) ja jaatus (κατάφασις) ja predikatsioon (ἀπόφανσις) ja ütlus (λόγος).

Niisiis, asjad, mis on hääles (φωνῇ), on hinges olevate passioonide (παθημάτων) sümbolid (σύμβολα), ja kirjutatud asjad (γραφόμενα) on hääles olevate asjade sümbolid. Ja niinagu kirjatähed ei ole kõigil [16a5] samad, ei ole ka hääled samad. Küll aga on asjad, mille märgid (σημεῖα) hääled esmaselt (πρώτων) on, kõigil samad hinge passioonid, ja need asjad, mille sarnasused (ὁμοιώματα) need on, on samuti samad asjad (πράγματα).

Kirjandus
---------

* John Ackrill. *Categories and De Interpretatione*, tõlgitud märkustega, Oxford: Oxford University Press 1963.
**Universaalid** on filosoofias üldised ideed. 

Kõrvuti mõistetega üksikesemetest ehk indiviididest või partikulaaridest on inimestel ka üldmõisted, mis käivad indiviidide tüüpide (näiteks koerasus, mille üksikjuhtumiteks on üksikud koerad), omaduste (näiteks punasus või räpasus või kandilisus) ja suhete (näiteks vahelolemine) kohta. 

Erinevalt partikulaaridest on üldmõistete prototüübid ehk universaalid üldise iseloomuga abstraktsed entiteedid, mille üksikjuhtumiteks partikulaarid ühel või teisel viisil on. 

Skolastilises filosoofias leidis aset universaalide olemasolu või selle viisi puudutav universaalidetüli.

Realism
-------

Filosoofilist seisukohta, mille kohaselt universaalid on reaalselt olemas, nimetatakse mõisterealismiks ehk lihtsalt realismiks. 

Äärmusliku realismi kohaselt on universaalid reaalsemad kui üksikesemed ning nad on olemas olnud juba enne üksikesemeid, näiteks Jumala mõistuses. 

Mõõduka realismi kohaselt eksisteerivad universaalid kolmel moel: 

1. Nad eksisteerivad "enne asju" (üksikesemeid) Jumalas tema ideedena, mille järgi Jumal loob asju.
2. "Asjades" nad eksisteerivad üldisena üksikesemetes, ühtsena paljus.
3. "Pärast asju" eksisteerivad nad abstraktsete mõistetena asjade kohta inimese intellektis (arus).

Realism võimaldab anda lihtsa seletuse predikatsioonile (abstraktsete predikaatide omistamisele konkreetsetele indiviididele) ja abstraktsele osutamisele. Näiteks kui öeldakse, et see õun on punane, võib seda tõlgendada väitena, et sellel õunal on teatud suhe punasusega, mis on reaalselt eksisteeriv universaal. Sõna "punane" lihtsalt osutab sellele universaalile.

Nominalism
----------

Nominalismi järgi universaale reaalselt ei eksisteeri, on vaid üksikesemed, millel on partikulaarsed omadused. Üldmõisted on lihtsalt nimed (näiteks "punane"), mis üksikesemetega seostatakse. Äärmusliku nominalismi järgi on universaalid vaid tühi häälekõla ("*flatus vocis*").

Vaata ka
--------

* Universaalide probleem
* Universaalidetüli
* Metafüüsika
* Realism (filosoofia)
* Nominalism
* Kontseptualism
|  |  |
| --- | --- |
| 53 | 
7181882 |
| I
126,9044 |
| Jood |

Jood
**Jood** on keemiline element järjenumbriga 53.

Tal on üks stabiilne isotoop massiarvuga 127. Joodi aatommass on 126,90447 aatommassiühikut.

Jood on halogeen. Ta moodustab kaheaatomilisi lihtaine molekule.

Normaaltingimustes esineb jood tumepruunide kristallidena, mis sulavad temperatuuril 113 °C ja keevad temperatuuril 184 °C, moodustades lillaka auru. Tema sulamissoojus on 15,52 kJ/mol ja aurustumissoojus on 41,57 kJ/mol. Tema soojusmahtuvus temperatuuril +25 °C on 54,44 J/(mol\*K).

Jood on keemiliselt aktiivne, kuigi teistest halogeenidest vähem aktiivne.

Joodi avastas Prantsusmaa insener Bernard Courtois 1811. Tol ajal käisid Napoleoni sõjad ja nõudlus püssirohu tähtsa koostisosa salpeetri järele oli suur. Salpeetrit toodeti kaaliumnitraadist ja selleks oli vaja naatriumkarbonaati. Viimast eraldati mererannikule uhutud adrust, mis sisaldas joodi. Naatriumkarbonaadi eraldamiseks adru põletati ja selle tuhka uhuti veega. Jäätmed hävitati väävelhappega. Ühel päeval lisas Courtois väävelhapet liiga palju ja nägi tõusmas lilla auru pilve. Seejärel täheldas ta, et aur kristalliseerus külmadele pindadele, moodustades tumedad kristallid. Courtois kahtlustas kohe, et on avastanud uue elemendi, aga tal ei olnud uuringute jätkamiseks raha. Kuid ta andis kristalle oma aja tuntud füüsikutele ja keemikutele: Joseph Louis Gay-Lussacile, André-Marie Ampère'ile, Charles Bernard Desormes'ile ja Nicolas Clément'ile. 29. novembril 1813 tegid Desormes ja tema väimees Clément Courtois' avastuse avalikuks. Gay-Lussac soovitas sellele nime (värvi järgi) ja Ampère teatas avastusest Inglise keemikule Humphry Davyle, kes täheldas uue elemendi suurt sarnasust klooriga keemiliste omaduste poolest. 10. detsembril teatas Davy Londoni Kuninglikule Seltsile, et on avastanud uue elemendi, kuid pärast Gay-Lussaci protesti võttis omaks, et esimesena tegi seda Courtois.

Joodil on teada 37 isotoopi. Nendest üks, jood-127 on stabiilne. Looduslikult on avastatud veel isotoopi jood-129, mille poolestusaeg on 15,7 miljonit aastat. Tehislikult saadud isotoopidest on kõige pikema poolestusajaga jood-125 (59 päeva), jood-131 (8 päeva) ja jood-123 (13 tundi).

Vaata ka
--------

* Jodiidid

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **jood** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Jood** |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Keemiliste elementide perioodilisussüsteem |
| --- |
| Metallid | Poolmetallid | Väärisgaasid | Mittemetallid | Leelismetallid | Leelismuldmetallid | Lantanoidid | Aktinoidid |
| Vesinik - Boor - Süsinik - Lämmastik - Hapnik - Fluor - Räni - Fosfor - Väävel - Kloor - Seleen - Broom - Jood |

 |
**Oinas** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Oinas on pandud 38 mõisavallas. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Eelmets, Einas, Jaagumets, Järve, Järvoja, Jõelaid, Jõesaar, Kaldmäe, Kaljussaar, Laidsaar, Lain, Laumets, Lehela, Lehtla, Leisi, Maidla, Murumets, Männik, Oimet, Ojala, Ojalaid, Ojalo, Ojamaa, Ojamets, Ojamäe, Ojarand, Ojasaar, Ojasalu, Ojaste, Oldma, Olingo, Ollen, Ollino, Oluvere, Oras, Orgmäe, Orumets, Orusalu, Oruste, Osula, Raidma, Rand, Rohtlaan, Rommisto, Roodla, Roose, Saristu, Sinisalu, Sirel, Sõstram, Tamm, Tammi, Tammiste, Toompuu, Vallistu, Õismets ja Õunapuu. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Oinas Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.

* Aleksander Oinas (1887–1942), Eesti poliitik
* Alma Ostra-Oinas (1886–1960), Eesti poliitik
* August Oinas (1898–1965), eesti ajaloolane
* Felix Oinas (1911–2004), eesti folklorist ja keeleteadlane
* Hella Tiiu Oinas-Mikiver-Hallik (1919–1980), eesti rahvuslane ja haritlane
* Janne Oinas (1973–), soome jalgpallur
* Johannes Oinas (1896–1941), eesti kommunist
* Valdar Oinas (1942–), eesti astrofüüsik

* Elo Tuglas (Emma Elisabet Oinas, 1896–1970), Friedebert Tuglase abikaasa
**Sir Jonathan Paul Ive**, ka **Jony Ive**, KBE, HonFREng, RDI, (sündinud 27. veebruaril 1967) on Briti arhitekt ja tootedisainer, kes oli endine tootedisainijuht (CDO) Apple'is, ja on Kuningliku Kunstikolledži kantsler Londonis. 

Ta töötas Apple'is 1992. aasta septembrist 2019. aasta juunini. Ta disainis kümneid PowerBooki ja Maci arvuteid. 1990. aastate lõpul (pärast ettevõtte asutaja Steve Jobsi tagasitulekut) edutati ta tootedisaini vanemasepresidendiks (ametlikult: *Senior Vice President of Industrial Design*). 2015. aastal edutati ta Apple tootedisainijuhiks. Ta disainis mitmeid Apple'i tooteid, nagu iMac, Power Mac G4 Cube, iPod, iPhone, iPad, MacBook ja Apple'i mobiiloperatsioonsüsteemi iOS kasutajaliidese osi. Ta aitas disainida ka mitut Apple'i suuremat arhitektuuriprojekti, nagu Apple Park ja Apple Store'id.

Sündinud Londonis Suurbritannias, kus ta elas, kuni ta vanemad kolisid Staffordi, kui Ive oli 12aastane. Ive õppis Newcastle'i Polütehnikumis (hiljem ümber nimetatud Northumbria Ülikool), õpingute ajal sai ta oma töid näidata Design Museumis. Pärast ülikooli lõpetamist palgati ta Londonis baseeruva disaini-idufirma Tangerine poolt, kus ta tegi tootedisaini

Teda kutsuti 2017. aasta mais Kuningliku Kunstikolledži juhiks, kes töötab tähtajaliselt viis aastat kuni 2022. aasta maini.

Vaata ka
--------

* Apple Inc. disaini motiivid
* Apple Industrial Design Group

Viited
------

1. ↑  "Jony Ive, Apple designer who started career at tangerine, sets up studio" (inglise keeles). 20. juuli 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2019. Vaadatud 22.01.2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Frans Hals. Rinnaportree naervast poisist veiniklaasiga (Jongen met glas en tinnen kan, "Maitse" viiele meelele pühendatud sarjast). 1625–1628
**Jooginõu** on anum, milles serveeritakse ja millest juuakse jooke.

Jooginõusid võib jaotada kuju, materjali ja otstarbe alusel.

Kuju
----

Jooginõu võib olla hoidmist abistava käepidemega ehk kõrvaga, nagu tass või kruus, või ilma kõrvata, nagu joogiklaas, pits, peeker, pokaal, piaal või karikas. Enamasti võimaldab jooginõu suurus seda inimesel mugavalt käes hoida.

Jooginõu võib olla laia suuavaga (kauss, tass) või kinnine (need on reeglina mõeldud ühtaegu jookide transpordiks, nagu õllepurk, välipudel või plasku; kinnine jooginõu on ka vanaaegne mulksupudel). Olemas on ka mitmesuguseid erilisi jooginõude vorme, nagu konjakipiip konjaki imemiseks klaasist või kataloonia veininõu *porró* (klaas- või savinõu valamisavaga ülal ja imemistoruga küljel).

Materjalid
----------

Oletatavad vanimad jooginõumaterjalid inimese enda pihkude järel on taimeosad, nagu lehed, puukoor või viljade kestad, või loomse päritoluga materjalidest merekarbid ning nahk, arvatavasti olid varakult kasutusel ka puidust õõnestatud nõud.

Keraamilised anumad, sealhulgas jooginõud, ilmuvad esmalt umbes 5000 a eKr Mesopotaamias (Eesti ala vanimad keraamilised söögi- ja jooginõud pärinevad nöörkeraamika kultuurist 3000. aasta paiku eKr). Metallide kasutuselevõtuga hakati ka nõusid tegema metallist, kuid enamasti olid need haruldased kultus- või luksusesemed. Juba pronksiajal kasutatakse ka sarvest tehtud joogisarve, mis näiteks Kaukaasias ning germaanlaste aladel levis laialt.

Läbi ajaloo ja kuni tänapäevani on suurem osa jooginõusid keraamilised (portselan, fajanss, kivikeraamika) või metallist (kuld, hõbe, tina, uushõbe, terasplekk vm). Alates Vana-Roomast on jooginõusid tehtud ka klaasist. Alates 20. sajandist ilmuvad uue jooginõude materjalina plastikud ja vedelikukindlaks muudetud papp.

### Näiteid

* Nöörkeraamilised nõud nooremast kiviajastNöörkeraamilised nõud nooremast kiviajast
* Vasesulamist tass, Egiptus, umbes 1550–1458 eKrVasesulamist tass, Egiptus, umbes 1550–1458 eKr
* Egiptuse sinine kolmejalgne peeker Mesopotaamiast, 1399–1200 eKrEgiptuse sinine kolmejalgne peeker Mesopotaamiast, 1399–1200 eKr
* Rooma joogiklaas, 3. sajand.Rooma joogiklaas, 3. sajand.
* Kasetohust tassKasetohust tass
* Kaunistatud joogisarv umbes 1300. aastatest, Kulturhistorisk Museum, OsloKaunistatud joogisarv umbes 1300. aastatest, Kulturhistorisk Museum, Oslo
* Hõbedast armulauakarikas, 1611Hõbedast armulauakarikas, 1611
**Oina** on Saare maakonnas Muhu vallas olev küla.

Oina naaberkülad on idas Kuivastu, põhjas Mõega, läänes Raegma, edelas Simisti ja lõunas Rässa.

Kohanime esmamainiti 1645, kui nimetati talu, kus elas *Oyna Jürg*. 1798 nimetati juba *Oina* küla. Küla asus Muhu kihelkonnas ja kuulus Hellamaa mõisale. 1977–97 oli Oina küla liidetud Rässaga.

Arvatavasti tuleb külanimi talupoja lisanimest, mis omakorda tuleb sõnast "oinas".

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Eesti kohanimeraamat]], kaart 19
5. 1 2  Eesti kohanimeraamat, lk. 435

Muhu valla vapp
Muhu valla asulad

**Külad:** Aljava | Hellamaa | Igaküla | Kallaste | Kantsi | Kapi | Kesse | Koguva | Kuivastu | Külasema  | Laheküla | Lalli | Leeskopa | Lehtmetsa | Lepiku | Levalõpme | Liiva | Linnuse | Lõetsa | Mõega | Mõisaküla | Mäla | Nautse | Nurme | Nõmmküla | Oina | Paenase | Pallasmaa | Piiri | Põitse | Pädaste | Päelda | Pärase | Raegma | Rannaküla | Raugi | Rebaski | Ridasi | Rinsi | Rootsivere | Rässa | Simiste | Soonda | Suuremõisa | Tamse | Tupenurme | Tusti | Vahtraste | Vanamõisa | Viira | Võiküla | Võlla
Elektrirongid ER2 Balti jaamas. Vasakpoolne rong (ER2-2101) on "ümara" ja parempoolne (ER2-2205) "kandilise" kabiiniga disaini näide (2009)
Moderniseeritud elektrirongid ER2T Riia keskraudteejaamas
**Elektrirong ER2** (läti keeles *Elektrovilciens Rīgas, 2. tips*; 'Riia elektrirong, tüüp 2') oli aastatel 1962–1984 Kalinini ja Riia Vagunitehases toodetud linnalähi-reisirong. See töötati välja, et parandada eelkäija ER1 omadusi ning võimaldada teenindada reisijaid ka madala ooteplatvormiga (kõrgus 200 mm rööpapeast) piirkondades.

Tallinna lähiliinidel alustati vanade, SR3 tüüpi elektrirongide asendamist uute, ER2 tüüpi elektrirongidega 1974. aastal, kui Tallinna saabus esimene uus ER2 tüüpi elektrirong.

1974. aastal lõpetati ka "ümara" kabiiniga elektrirongide tootmine ning alustati kaasaegsemate ja lihtsama ehitusega "kandilise" kabiiniga elektrirongide tootmist. 

Riia Vagunitehases toodetud ER2 tüüpi elektrirongide ekspluatatsioon lõpetati Eestis 2013. aasta suvel, kui kõik elektrirongid vahetati välja uute Stadler FLIRT tüüpi rongidega.

Viited
------

1. ↑  ER2 Elektrirongid Eesti Raudteeajaloo Selts
2. ↑  YouTube video: ER2 EMU train documentary part1
3. ↑  YouTube video: ER2 EMU train documentary part2
**Oidipuse kompleks** on psühhoanalüütilises teoorias esinev käsitlus, mille kohaselt lastel kujuneb välja seksuaalne tõmme vastassoost vanema suhtes ja armukadedus samast soost vanema suhtes. Fantasmaatilises teadvustamata plaanis väljendub oidipuse kompleks soovina tappa samasooline vanem ja abielluda vastassoost vanemaga.

Klassikalises psühhoanalüütilises teoorias on oidipuse kompleksil oluline koht, seda peetakse hilisemate neurooside üheks sõlmpunktiks, selle lahendamist küpse psüühilise arengu eeltingimuseks. Oidipuse kompleksi mõiste võttis 1910. aastal kasutusele Sigmund Freud, sisuliselt käsitles ta seda alates 1897. aastast. Mõistet on käsitlenud ka paljud teised autorid, nende hulgas Melanie Klein ja Carl Gustav Jung.

Psühhoanalüüsi teooria kohaselt teadvustuvad allasurutud alateadvuslikud tungid, sealhulgas kompleksid, muutunud kujul: sümbolite, piltide, kunstiteoste, unenägude, kõnevääratustena vms. Freud toob hulgaliselt näiteid Oidipuse kompleksi avaldumisest kultuuriloos, tõstes sealt esile müüdi Teeba kuningast Oidipusest, kes teadmatusest tappis oma isa ja abiellus oma emaga.

Oidipuse kompleksi universaalset esinemist ja selle rolli psüühika arengus on mõned hilisemad psühhoanalüütiliste ja etnoloogiliste ringkondade teoreetikud ka küsimuse alla seadnud.

Vaata ka
--------

* Alaväärsuskompleks
* Elektra kompleks – vastandkompleks ehk tütre kiindumus oma isasse
***Melomys rubicola*** oli hiirlaste sugukonda kuuluv näriline. 2019. aastal kuulutas Austraalia valitsus ta ametlikult väljasurnuks, kuigi arvati, et see kadus millalgi aastatel 2009–2011. Seda peetakse esimeseks imetajaks, kes kliimamuutuste tõttu välja suri.

*Melomys rubicola* elas vaid 340×150 meetri suurusel taimestikuga kaetud Suure Vallrahu põhjaservas Austraalia ja Uus-Guinea vahel paikneval korallsaarel Bramble Cay, mis ulatub veest kuni kolm meetrit kõrgemale. See asub Uus-Guineast ainult 50 km kaugusel.

Tema kerepikkus oli 140–160 mm, saba pikkus 145–180 mm ja kaal 100 grammi. Tal oli punakaspruun karv heledama kõhualusega. Selle sabal olevad soomused moodustasid mosaiikmustri. Ta oli lähedalt suguluses Austraalias Cape Yorki poolsaarel elava liigiga *Melomys capensis*.

Ta oli öise eluviisiga ja elutses Bramble Cay madalas taimestikus. Ta toitus arvatavasti saare taimedest, kuid võib-olla ka kilpkonnade munadest.

*Melomys rubicola* võis saarele viimasele jääajale järgnenud meretaseme tõusu tõttu lõksu jääda. On ka võimalik, et ta ulpis saarele Fly jõe deltast mõne puu külge kinnituna.

Looma kirjeldas esmakordselt 1845. aastal Briti laeva HMS Bramble komandör leitnant Charles Bampfield Yule. Neid oli sel ajal nii palju, et tema meeskond lasi neid nalja pärast vibudega. Kui 1978. aastal hinnati arvukust mitmesajale, siis 1998. aastaks oli see langenud alla saja ning 2004. aasta loendus hõlmas vaid 12 looma. Pärast 2009. aastat pole neid enam nähtud. Mail 1845 kogusid loodusteadlane John MacGillivray ja Joseph Jukes Bramble Cayd külastades holotüübi, mida hoitakse täna Londoni loodusmuuseumis.

2016. aastal kuulutasid Austraalia teadlased vaatamata ulatuslikele otsingutele liigi väljasurnuks. *Melomys rubicola* väikesearvuline populatsioon suri välja maailmamere tõusu tõttu, millest tulenevalt puudutas merevesi tormide ajal üha kaugemat sisemaad. Sellega koos vähenes mereveest puutumata jääv maa-ala 1998. aasta juulist 2014. aasta septembrist 2,43 hektarilt 0,19 hektarini. Austraalia valitsus kinnitas *Melomys rubicola* väljasuremist ametlikult 2019. aastal.

*Melomys rubicola* '​t peetakse esimeseks imetajaliigiks, kes on inimtekkeliste kliimamuutuste tõttu väljasurnud. On arvatud, liigi isendeid võib kohata teistelt Suure Vallrahu laidudelt, mida pole uuritud, kuid seda peetakse siiski vähetõenäoliseks.

Viited
------

1. ↑  Woinarski, J. & Burbidge, A.A. (2016). Melomys rubicola. *IUCNi punase nimistu ohustatud liigid*. IUCN 2016.
2. ↑
3. ↑  "Australian endangered species: Bramble Cay Melomys". theconversation.com. 12. september 2013
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. 1 2  "Inimtekkeline kliimamuutus nõudis esimese imetajast ohvri". ERR Novaator. 16. juuni 2016
8. ↑  "'Our little brown rat': first climate change-caused mammal extinction". smh.com.au. 19.2.2019. Vaadatud 15.6.2022
**Meelika Aava** (sündinud 7. aprillil 1954 Harjumaal) on Eesti jurist, kohtunik.

Ta lõpetas 1979. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õiguse erialal. Aastatel 1978–1992 töötas ta Harju Rajooni Prokuratuuris (alates 08.05.1990 Eesti Vabariigi Prokuratuur) järjest prokuröri abi, prokuröri vanemabi, prokuröri, vanemprokuröri ja osakonna prokurörina. 1992–1993 oli ta Politseiameti vanemreferent.

Vabariigi President nimetas 14. septembril 1993 Riigikohtu üldkogu ettepanekul Meelika Aava kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. Ta töötab Tallinna Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 108.
2. ↑  Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006), lk 17.
3. ↑  Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011), lk 17.
4. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 14.09.1993 otsus nr 178 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1993, 61, 849.
5. ↑  "Eesti kohtute veebilehekülg (kohus.ee). Tallinna Ringkonnakohtu kontaktandmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. november 2018. Vaadatud 30. jaanuaril 2019.
Empoor ühes Saksamaa kirikus
Kullamaa kiriku oreliväär
Empoor Pisa katedraalis
**Empoor** (saksa keeles *Empore*) ehk **väär** on kõrgemal korrusel asetsev galerii või rõdu taoline ehitusmaht, mis on pikema küljega avatud suuremasse siseruumi. Empoorid on mõeldud kõrgete lagedega ruumi efektsemaks ära kasutamiseks (oreliväär, orelirõdu), vahel ka erinevate inimrühmade (võimukandjad, lauljad) eraldamiseks.

Ehituslikult võib 

* empoor toetuda seinaga seotult sammastele või piilaritele.
* moodustada kahe seinamüüri vahele või seina paksusesse ehitatud iseseisva, tavaliselt arkaadiga avatud ruumi.
* moodustada ainult seinamüüriga seotud konsoolrõdu.

Empoori motiiv pärineb tõenäoliselt Palestiinast, levis varakristlikus ja Bütsantsi sakraalarhitektuuris

Eristatakse **petikempoor**i, mille võlvide taga puudub läbikäidav ruum.

Vaata ka
--------

* Altaan
* Palkon
* Lodža

Viited
------

1. 1 2  Kunstileksikon. Tallinn: Kunst, 2000, lk 126.
2. 1 2  Eesti arhitektuur. Oskussõnastik. Tallinn: Valgus, 1993, lk 8.
**Eesti Goethe-Gümnaasium** oli Eesti Goethe Seltsi alternatiivne haridusprogramm aastatel 1988–1991. 

Gümnaasium kutsuti ellu 1988. aastal Tartus ametliku hariduse lünkade täitmiseks. Gümnaasiumis tutvustati õpilasi ainetega, mis ametlikus hariduses puudusid või olid puudulikud: filosoofia, teoloogia, psühholoogia, loogika, klassikalised keeled, reaalteaduste (füüsika, bioloogia, matemaatika) areng kultuuriloolises perspektiivis jne.

Eesti Goethe-Gümnaasium oli üle-eestiline õppekeskus, kus võisid õppida keskkooli viimaste klasside ja kõrgkoolide esimeste kursuste õpilased. Seltsi piiratud võimalusi arvestades sai korraga tegeleda vaid paarikümne noore inimesega. Seetõttu tuli 326 soovija vahel korraldada kahevooruline konkurss. Lõpuks õppis EGG-s 26 gümnasisti kõigist Eestimaa paigust.

Õppeaasta oli jagatud kolmeks ühenädalaseks loengusessiooniks, millest igaüks käsitles mingit üldisemat teemat. Sessioonide vahel toimusid regulaarselt ainepäevad. Põhiline õppetöö vorm loengusessioonide vahel oli gümnasistide iseseisev töö, millest nad kirjalikult teada andsid. Oma uurimuste ja arvamuste avaldamiseks ilmus gümnasistide ja õppejõudude tarvis uudislehe tüüpi väljaanne EGG toimetised. EGG tähtsaim eesmärk oli anda noortele inimestele võimalus suhelda Eesti intelligentsiga ja vahendada isiklikke kontakte. 

Esimese õppeaasta kavas oli põgus tutvus eri teadusalade olulisemate probleemidega tänapäeval, lähem tutvumine saksa klassikalise filosoofiaga (Kant, Fichte, Hegel) ja ladina keele algkursus. Psühholoogia ajaloost ja analüütilisest filosoofiast pidas neli loengut Rootsi gümnaasiumiõpetaja Viktor Konsa. 

Augustis 1989 toimunud kristlikku teoloogiat käsitleval sessioonil viibis EGGi külaline Londonist, anglikaani kiriku pastor revd. Stephen J. Knowers, kes esines kolme loenguga. Järgnevatel õppeaastatel jätkusid pikemad loengusarjad loogikast ja füüsika ajaloost. Loenguid pidasid ka õpilased ise.

Eesti Goethe Seltsi gümnaasium oli markantne ja pretsedenti loov sündmus ülemineku Eestis. Jõudumööda andsid nad oma panuse Eesti kultuurilisse taasühinemisse Euroopa ning kogu tsiviliseeritud maailmaga.

Õppejõud
--------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Jüri Allik
* Talis Bachmann
* Kalle Hein
* Toomas Help
* Tiit Hennoste
* Ain Kaalep
* Volli Kalm
 | * Jaan Kaplinski
* Enn Kasak
* Stephen Knowers
* Viktor Konsa
* Arvo Krikmann
* Madis Kõiv
* Anne Lill
 | * Peeter Lorents
* Tõnu Luik
* Aavo-Valdur Mikelsaar
* Heiti Pakk
* Ülar Ploom
* Linnar Priimägi
 | * Sirje Priimägi
* Karl Põldvere
* Rein Sepp
* Peeter Tulviste
* Reet Uring
 |

Vilistlasi
----------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Mari Allik
* Imre Annus
* Helena Eensaar (Helena Tulve)
* Hannes Hanso
* Helen Help
* Rainer Innos
* Mart Jaanson
 | * Andrus Kallastu
* Kadri Kallikorm
* Mart Kivisild
* Jaanika Kressa
* Jane Liinev
* Tarmo Lipping
* Marko Lõhmus
 | * Monika Mehilane (Monika Kaldalu)
* Jaan Metsa
* Andres Männart
* Lauri Pilter
* Kadi Rätsep
* Sven Senka
 | * Kalev Suik
* Tõnu Tender
* Raivo Valk
* Katrin Viirpalu
* Kristin Villems
* Andra Võrno
 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib koolis Viljandi maakonnas; koolide kohta Hiiumaal vaata Kõpu Internaatkool ja Kõpu Algkool* |

---

Suure-Kõpu mõisa peahoone 2012. aasta suvel.
**Kõpu Põhikool** on põhikool Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kõpus. Kool tegutseb Suure-Kõpu mõisa hoonetes.

Kooli spordihoone
19. sajandi teisel poolel asutati Kõpus rida koole. On teada, et aastatel 1834-1835 tegutsesid Kõpus Raistiku külakool Peeter Rüteli ja köstrikool Gustav Glüki juhtimisel. 1836. aasta kirikukonvendi otsusega suleti mõlemad õppeasutused ja sama aasta sügisel avati Taki vallakool, mis sai nime Taki talu järgi.

Aastatel 1870-1871 ehitati Kõppu köstrimaja ja 1872. aastal alustas seal tegevust ka Kõpu kihelkonnakool. Esimeseks õpetajaks oli H. Tammist. 1891. aastal püstitati kihelkonnakoolile uus maja.. 

Koli on korduvalt reorganiseeritud. 1921 ühendati Suure-Kõpu kihelkonnakool ja Supsi kool ja uue kooli nimeks sai Kõpu 6-klassiline Algkool. 1. septembrist 1940 nimetati teda Kõpu Mittetäielikuks Keskkooliks, 1951. aastast Kõpu 7-klassiliseks Kooliks. 1. septembrist 1959 kandis kool Kõpu 8-klassilise kooli nime ning 1. septembrist 1988 nimetati kool Kõpu 9-klassiliseks Kooliks.

2005 liideti kooliga lasteaed ja haridusasutuse nimeks sai Kõpu Lasteaed-Põhikool. 2009 viidi lasteaed ja põhikool lahku.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5   (vaadatud 09.09.2015)

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
**Eesti Muinastaideselts** (lühend **EMTS**) on teadusselts, mis tegeleb soome-ugri rahvaste muinastaide dokumenteerimise, uurimise ja tutvustamisega. 

*Muinastaide Selts* (1998. aastast *Eesti Muinastaideselts*) asutati *Üleliidulise Astronoomia ja Geodeesia Ühingu Eesti osakonna* kaljujooniste uurimise töörühma liikmete ja teiste huviliste poolt Kablis Pärnumaal 16. oktoobril 1988. 

Selts registreeriti Tartu linnavalitsuses, kuid muudeti hiljem üleriiklikuks ühenduseks asukohaga Tartus. 

Põhikirja järgi on selts soome-ugri rahvaste muinastaiet uurivate ning muinaskultuurilembeste isikute vabatahtlik mittetulunduslik ühendus.

Seltsi liikmeskonda kuulub õpetajaid, kunstnikke, arheolooge, astronoome, keeleteadlasi, loomaarste ja paljude muude erialade esindajaid.

Seltsil on osakond Peterburis ja Soomes.

*Eesti Muinastaideseltsist* on kasvanud välja Soome muinastaideselts (*Suomen muinaistaideseura*), mis asutati 1998. aastal.Kummagi sõsarseltsi üritused on osavõtuks vabad mõlemale liikmeskonnale ja neid korraldatakse sageli ühiselt.

Seltsi tegevuses on peale teadustöö kesksel kohal uurimisreiside, ekskursioonide, konverentside, loengute, näituste jms korraldamine.

Eesti Muinastaideseltsi aadress on: Tähetorn, Toomemägi, Tartu.

Seltsi väljaandeid
------------------

* Väino Poikalainen, Enn Ernits. *Rock carvings of Lake Onega. The Vodla region.* Tartu: Estonian Society of Prehistoric Art, 1998. 432 p. ISBN 998560475X, ISBN 9789985604755.
* Enn Ernits, Väino Poikalainen. *Muinastaide harrastamisest tähetorni kupli all: mõttevälgatustest muinastaideseltsini.* Tartu: Eesti Muinastaideselts, 2003. 250 lk. ISBN 9949101220, ISBN 9789949101221.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti Muinastaideselts tähistas 20. tegevusaastat www.folklore.ee/tagused Kasutatud 9.07.2012.
2. 1 2  Väino Poikalainen. Eesti Muinastaideseltsi tekkest ja tegevusest www.folklore.ee/tagused Kasutatud 9.07.2012.

Kirjandus
---------

* Väino Poikalainen. "Eesti Muinastaideseltsi tekkest ja tegevusest" - *Mäetagused*, muinastaide erinumber 17/18, 2002. ISSN 1406-9938

Välislingid
-----------

* Soome sõsarseltsi *Suomen muinaistaideseura* veebisait
**Nurmekonna kihistu** (inglise *Nurmekond Formation*) on siluri ladestu Raikküla lademe kihistu. Kihistule on nime andnud eestlaste muinasmaakond Nurmekund. Kihistu täielik stratotüüp on Põltsamaa H-163 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 1.60..70.20 meetril.

Kihistu liigendub ülevalt alla järgmiselt:

* Mõhküla kihid
* Imavere kihid
* Jõgeva kihid
* Vändra kihid
* Järva-Jaani kihid.

Kihistu kivimeid leidub Raikküla kihistu esinemisalast lõunas ja idas. Selle moodustavad viis settimistsüklit, mille keskosas on afaniitsed lubjakivid, mis vahelduvad biogeense lubjakiviga ja laguunides tekkinud dolomiidiga. Murika puuraugus on selle paksus 16 meetrit, sellal kui Võhma puuraugus on kihistu paksus üle 73 meetri.

Kihistu ülemised kihid on Eesti lääneosas tugevasti kulutatud, nii et Saaremaal esinevad vaid alumised kihid, neistki Vändra kihid vaid osaliselt.

Viited
------

1. ↑  Nurmekunna kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 14.09.2020)
2. ↑   (vaadatud 14.09.2020)
3. ↑
4. ↑  EESTI ALUSPÕHJA GEOLOOGILINE KAART Mõõtkavas 1: 400 OOO, SELETUSKIRI, Tallinn, 1997
5. ↑  Raikküla Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3.

Välislingid
-----------

* Nurmekunna kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
**Kõrbeleevike**, vana nimega **klibu-punaleevike** (*Bucanetes githagineus*, *Rhodopechys githaginea*) on vintlaste sugukonda punaleevikese perekonda kuuluv linnuliik.

Sõna *Rhodopechys* tähendab kreeka keeles 'roosikäsivars', 'roosade käsivartega'. Seda sõna kasutas juba Homeros naiste ja jumalannade epiteedina.[*viide?*] Kõige sagedamini iseloomustati selle sõnaga koidujumalannat Eost.

2006. aasta geneetiliste uuringute andmetel on punaleevikese perekonnast arenenud vindi perekond.

Levila
------

Kõrbeleevike on levinud Kanaari saartel, Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas kuni Kesk-Aasiani. Euroopas on püsiv asurkond Hispaania lõunaosas.

Maailmas arvatakse kõrbeleevikesi elavat 21–43 tuhat paari, neist ligi pooled (10–20 tuhat paari) Kanaari saartel. Mujal on nende asurkond märksa väiksem: Hispaanias 300–500, Türgis 200–800, Armeenias 50–100 ja Aserbaidžaanis 10–100 paari. Paljudes Araabia poolsaare ja Sahara piirkondades on kindlaks tegemata, kas seal kõrbeleevikesi elab või ei. Kuid Iisraelis loendati 500 km² alal 2200–2500 paari.

Üldiselt on linnud paiksed. Turkmeeniast ja Usbekistanist, kus talvel võib üsna külm olla, rändavad nad talveks Pakistani.

Eestis on kõrbeleevike eksikülaline, keda siin esmakordselt kohati 2. oktoobril 1997 Põõsaspea neemel.

Välimus
-------

Ta on veidi väiksem kui samasse perekonda kuuluv kõnnu-punaleevike.

Ta on väike pikkade tiibade ja lühikese väga paksu nokaga vint üldpikkusega 11,5–13 cm. Hundsulestikus isaslinnul on punane nokk, hall pea ja kael ning helepruun keha ülapool. Rind, päranipuala ja saba on roosad. Talvel on isaslind hallikas, ruuge nokaga. Emaslind ja noorlind sarnanevad talvise isaslinnuga.

Kõrbeleevikese laul on ninahäälne venitatud "dzääää" või "dröööö" ja meenutab mängupasuna häält.

Pesitsemine ja toit
-------------------

Kõrbeleevikesed Egiptuses Kuningate orus.
Kõrbeleevikese munad
Ta elab ja pesitseb mägede kivikõrbe- ja poolkõrbealadel, kus maapinnal paljanduvad kaljud ja kasvab kidur taimestik.

Pesa ehitatakse harilikult maapinnale kivide vahele. Pesa on 8–11 cm läbimõõdus ja kuni 5 sm kõrge. Selle sees on süvend läbimõõduga 6 cm ja sügavusega 3,5 cm.

Pesitsusperiood kestab veebruari keskpaigast juuni alguseni. Kurnas on 4–6 muna mõõtmetega 15×20 mm. Emaslind muneb munad järjestikustel päevadel. Munad on helesinised, punakaspruunide täppidega. Emaslind haub mune 13-14 päeva. Pojad iseseisvuvad 21–28 päeva pärast sündi.

Kõrbeleevike toitub peamiselt seemnetest ja teistest taimeosadest. Kõlbavad tatralised, ristõielised, salveid ja lihtsalt rohi. Võimalusel sööb ta kultuurtaimede, näiteks nisu ja hirsi seemneid. Eriti pesitsusajal sööb ta putukaid.

Viited
------

1. 1 2  "Loomade elu", 6. kd. lk. 410
2. ↑  "Hirundo" 2:1999
3. ↑  Ivar Ojaste: "Kõrbeleevike – külaline Vahemere äärest"
4. ↑  Jonsson, L. "Euroopa linnud". Eesti entsüklopeediakirjastus 2000, lk 518-519

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kõrbeleevike** |

* Kõrbeleevike andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes