recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Peeter Roosaar** (5. detsember 1938 Tartu – 6. detsember 2009) oli eesti arstiteadlane ja histoloog.

Elulugu
-------

Roosaar oli käsitöölise poeg.

Lõpetas 1957 Tartu 2. Keskkooli ja 1965 TÜ arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1982, TÜ), väitekiri "О репаративной регенерации костной ткани в условиях нарушенной иннервации". Oli 1965–72 TÜ meditsiinilise kesklabori eksperimentaalse kirurgia sektori nooremteadur, 1967–74 juhataja, 1977–82 histoloogia kateedri (praegu histoloogia ja embrüoloogia õppetooli) assistent, 1982–84 vanemõpetaja, aastast 1984 dotsent.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: kliiniliste probleemide uurimine mikroskoopilist metoodikat rakendades: luukoe reparatiivne regeneratsioon normi ja perifeerse närvisüsteemi kahjustuse korral, kõõluste transplantatsioon, veresoonte kirurgia küsimused seoses mitmesuguste transplantaatide väljatöötamise ja kliinikus rakendamisega, aju mikrotsirkulatsiooni küsimused, kaasasündinud suuõõnevigade kirurgiline ravi, seedetrakti neurohumoraalse regulatsiooni ja medikamentoossete mõjustuste uurimine seoses mao ja kaksteistsõrmiku haavandtõvega. 127 teadustrükist.

Tunnustus
---------

* 2004 Tartu Ülikooli medal

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  geni.com
3. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Teoseid
-------

* Morfoloogilised hilistulemused pärast kõvasuulae kudede traumaatiliste defektide tekitamist (kaasautor M. Lõvi). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1977) 4
* Histological studies of bone regeneration in experimental metaphyseal distraction. // Suomen Ortopedia ja Traumatologia. 12 (1989)
* Recurrent ulceration after proximal gastric vagotomy. // Acta Chir. Scand. 156 (1990) 9
* Morfologische Veränderungen in Gaumengewebe bei experimentaler Anwendung des Lasers auf Kupfer-Bromid-Dämpfen. // TÜ Toim 931 (1991)
* Effect of truncal vagotomy and pyloroplasty on rat gastric mucosal H,K-ATPase and HCO3-ATPase activities. // Acta Chir. Hungarica, 33 (1992/93) 3–4
* Helicobacter pylori substantially increases oxidative stress in indomethacin-exposed rat gastric mucosa (kaasautor). // Medicina (Kaunas) 41 (2005) 4

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 120
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 152
* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 72, 74, 75, 78.

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib filmimehest ja ettevõtjast; kitarristi ja muusiku kohta vaata artiklist Peeter Rebane (muusik)* |

---

**Peeter Rebane** (sündinud 24. aprillil 1973) on eesti filmirežissöör, produtsent ja ettevõtja.

Ta on õppinud Oxfordi ülikoolis ja lõpetanud Harvardi ülikoolis majanduse eriala *cum laude*. Ta on õppinud filmindust Lõuna-California ülikoolis ja täiendanud end Judith Westoni näitekunstistuudios. Ta on Balti regiooni juhtiva meelelahutuskontserni BDG ja filmiproduktsioonifirma The Factory üks asutajaid. 2013. aastal anti talle Eesti aasta ettevõtja tiitel.

2006–2016 kuulus Rebane Keskerakonda. Rebase enda sõnul astus ta erakonda, lootes seeläbi toetada kultuuriüritustele madalama käibemaksumäära kehtestamist ja kooseluseaduse vastuvõtmist; meedia seostas tema parteistumist ka Solarise keskuse ehitusega Tallinnas. Käibemaksu langetamist kümne aasta vältel ei toimunud ning kooseluseaduse vastuvõtmist 2014. aastal Keskerakond ei toetanud. Väljaastumiseni jõudis Rebane enda sõnul "Jaanus Karilaiu ja tema mõttekaaslaste viimaste kuude labaste avaldustega tõttu, mis on alavääristanud Eestis elavaid vähemusi".

Režissööritöö
-------------

Peeter Rebase filmirežissööri portfoolios on täispikad mängufilmid "Firebird" (2021), "Purjetamine vabadusse" (2018), dokumentaalfilmid "Tashi" (2015) ja "Robbie Williams: Fans Journey to Tallinn" (2014). 2013. aastal oli ta koos Russell Thomasega "Robbie Williams: Live in Tallinn" kontsertfilmi režissöör ja produtsent. Ta on loonud muusikavideod Moby laulule "Wait For Me", Pet Shop Boysi laulule "Together", The Hefti loole "Born to Live", Liisi Koiksoni laulule "Üle vee" ja Daniel Levi loole "Summer Love".

Produtsenditöö
--------------

Peeter Rebane oli 2002. aastal Eurovisiooni lauluvõistluse produtsent, 2010. aastal 23. Euroopa filmiauhindade gala produtsent, Euroopa kultuuripealinn 2011 projekti üks algatajaid ja 2011. aastal Eesti presidendi korraldatud Eesti taasiseseisvumise 20. aastapäeva kontserdi produtsent.

Kontserdikorraldus
------------------

Vendade Priit Rebase ja Peeter Rebase asutatud meelelahutuskontsern BDG on Baltimaades korraldanud sadu suurüritusi ja kontserte, sh Madonna, Robbie Williams, Sting, Elton John, Lady Gaga, Metallica jpt.

Muu
---

Peeter Rebane on sotsiaalse eksperimendi World Memory Film Project nõukoja liige ning olnud Eesti Kontserdikorraldajate Liidu juhatuse liige (2001–2011), Baltimaade Harvardi Klubi president (2004–2009). Lisaks suurele filmi- ja muusikahuvile on teda paelunud uute paikade avastamine – matkamine, lendamine ja purjetamine.Ta on lennuki erapiloot. Ta on purjetanud ümber Kap Hoorni neeme, üle Vaikse ookeani, kaks korda üle Atlandi ookeani ning ületanud kolmel korral ekvaatori. Ta on matkanud nii Tiibeti mägedes kui ka Amazonase vihmametsades.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Peeter Rebane Kultuurist ja kultuuritusest, Keskerakonnast Karilaiuni ehk Miks lahkusin parteist EPL, 15. aprill 2016

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Peeter Rebane** |

* Peeter Rebane Kultuurist ja kultuuritusest, Keskerakonnast Karilaiuni ehk Miks lahkusin parteist EPL, 15. aprill 2016
**Peeter Padrik** (sündinud 18. detsembril 1961 Tartus) on eesti loomakasvatusteadlane.

Elulugu
-------

Peeter Padrik on tööliste poeg.

Lõpetas 1980 Tartu 3. Keskkooli, 1990 EPA zooinseneriteaduskonna, õppis 1996–1998 TÜ avatud ülikoolis filosoofiat, lõpetas 2002 EPMÜ-s magistrantuuri, magister loomakasvatuses (2002, EPMÜ), väitekiri "Eesti holsteini tõugu sugupullide sperma morfoloogia ja spermide osmoresistentsus"; aastast 2002 EPMÜ doktorant. Täiendanud end Soome, Rootsi, Hollandi, Leedu ja Läti seemendusjaamades. Oli 1990–1998 Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu (ETKÜ) labori peatehnoloog, 1999–2003 juhataja ja aastast 2003 ka juhatuse liige, ühtlasi aastast 1999 EPMÜ loomaarstiteaduskonna sigimisbioloogia osakonna spermatoloog (poole koormusega).

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: sugupullide spermide kvaliteet ja viljastamisvõime. 30 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Eesti holsteini tõugu seemenduspullide värske sperma kvaliteet. // Agraarteadus (2000) 1
* Eesti holsteini tõugu sugupullide spermide morfoloogia, seda mõjutavad tegurid ja seos emasloomade tiinestumisega. // Agraarteadus (2002) 4
* Eesti punast tõugu sugupullide sperma kvaliteet pärast asukohavahetust. // Agraarteadus (2003) 3
* Fixed time deep intracornual insemination of heifers at syncronized estrus (kaasautor). // Theriogenology 60 (2003) 1
* Eesti holsteini tõugu sugupullide sügavkülmutatud/sulatatud spermide liikumiskarakteristikud ja nende seos emasloomade tiinestumisega. // Agraarteadus (2004) 4
* Low semen dose intracornual insemination of cows at fixed time after PGF2α treatment or at spontaneous estrus (kaasautor). // Animal Reproduction Sci. 95 (2006)

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Peeter Padrik Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Artur Jędrzejczyk 2018. aasta MM-il
**Artur Marcin Jędrzejczyk** (sündinud 4. novembril 1987 Dębicas) on Poola jalgpallur, kes mängib kaitsjana Poola kõrgliiga klubis Varssavi Legia.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Dębica Igloopol. Legiaga liitus ta esimest korda juba 2006. aastal. Pärast kolme laenul oldud hooaega teistes Poola klubides, sh 2009–10 Kielce Koronas, mängis Jędrzejczyk aastatel 2010–2013 Legia põhikoosseisus. Hooajal 2012–13 tuli ta klubiga Poola meistriks.

2013. aasta mais liitus ta Venemaa kõrgliiga klubiga FK Krasnodar. Hooaja 2015–16 teises pooles naasis ta laenule Legiasse ning tuli samal hooajal klubiga teist korda Poola meistriks.

2016. aasta detsembris sõlmis Jędrzejczyk Legiga püsiva lepingu ning on tulnud pärast seda klubiga Poola meistriks veel neljal korral.

Poola jalgpallikoondises mängis Jędrzejczyk aastatel 2010–2019 kokku 40 korda ja lõi kolm väravat, millest kõik sõprusmängudes. Ta kuulus Poola koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Varssavi Legia
* Ekstraklasa (6): 2012–13, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2019–20, 2020–21
* Poola karikas (6): 2010–11, 2011–12, 2012–13, 2014–15, 2015–16, 2017–18

| * v
* r
Poola koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Szczęsny
* 2 Pazdan
* 3 Jędrzejczyk
* 4 Cionek
* 5 Mączyński
* 6 Jodłowiec
* 7 Milik
* 8 Linetty
* 9 Lewandowski (c)
* 10 Krychowiak
* 11 Grosicki
* 12 Boruc
* 13 Stępiński
* 14 Wawrzyniak
* 15 Glik
* 16 Błaszczykowski
* 17 Peszko
* 18 Salamon
* 19 Zieliński
* 20 Piszczek
* 21 Kapustka
* 22 Fabiański
* 23 Starzyński
* Treener: Nawałka

 | Poola |

| * v
* r
Poola koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Szczęsny
* 2 Pazdan
* 3 Jędrzejczyk
* 4 Cionek
* 5 Bednarek
* 6 Góralski
* 7 Milik
* 8 Linetty
* 9 Lewandowski (c)
* 10 Krychowiak
* 11 Grosicki
* 12 Białkowski
* 13 Rybus
* 14 Teodorczyk
* 15 Glik
* 16 Błaszczykowski
* 17 Peszko
* 18 Bereszyński
* 19 Zieliński
* 20 Piszczek
* 21 Kurzawa
* 22 Fabiański
* 23 Kownacki
* Treener: Nawałka

 | Poola |
**Artur Jung** (4. märts 1877 Kabala vald, Viljandimaa – 7. aprill 1959 USA) oli eesti advokaat.

Elukäik
-------

Artur Jung sündis Kabala vallas Kurla koolimajas. Ta isa Hans oli samas koolis õpetajaks. Õppis Adavere-Sillaotsa koolis, siis 1890. aastani Pilistvere kihelkonnakoolis ja 1893. aastani Põltsamaal Eesti Aleksandrikoolis. Kaks aastat hiljemini sooritas õpetaja kutseeksami. 1894–1895 oli õpetajaks Risti vallakoolis ja 1895–1900 Abjas Käidi koolis. Ühtlasi oli samal ajal Halliste kiriku organistiks. 1900–1907 oli köstriks Pärnu Eliisabeti koguduses, 1906. ja 1907. aastatel oli tegev ajakirjanikuna, olles Postimehe Pärnu toimetuse liikmeks. Tema sulest ilmus muuseas 1908. aastal "Emakeele õpetus". 1906. aastal lõpetas Jung eksternina Pärnu kroonugümnaasiumi ja astus Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, mille lõpetas 1910. aastal.

Ta oli 1910–1911 Tartus vandeadvokaat Oskar Rütli abi, 1911–1915 advokaat Pärnus, ühtlasi Meie Kodumaa toimetaja kuni 1914. aastani. 1915–1917 oli semstvo juriskonsult Novgorodis. 1918. aastal sai vandeadvokaadiks ja asus elama Viljandisse. Lisaks advokaadiametile pidas Artur Jung oma sünnitalu, oli tunnustatud muusikamees ja kirjandusetundja.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Artur Jung oli tegev paljudes organisatsioonides: Eesti Üliõpilaste Seltsi liige ja Korporatsioon Sakala asutajaliige, Pärnu Eesti Kooliseltsi asutaja, Novgorodi Eesti Seltsi asutaja, Jaani koguduse nõukogu esimees, propagandapealik Sakala malevas, Viljandi Haridusseltsi eestseisuse liige jne.

Viited
------

1. ↑  Eesti avalikud tegelased 1932
2. 1 2 3 4  "Artur Jung – juubilar". *Sakala*. 7.06.1935. Vaadatud 22.08.2017.

Välislingid
-----------

* Artur Jung Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**Artur Erich** on pseudonüüm, mida kasutasid Erika Esop ja Ira Lember alates 1988. aastast kahasse kirjutatud romaanide avaldamisel.

Pseudonüüm koosneb Ira Lemberi isa Arturi ja Erika Esopi isa Erichi nimest. Kui Erika Esop 1999. aasta lõpus suri, otsustas Ira Lember jätkata Artur Erichi nime all kirjutamist üksi. Et eristada kahasse kirjutatud romaane üksi kirjutatuist, märkis ta järgnevate raamatute autoriks **Artur I. Erichi**.

Pseudonüümi tekkimise ajend oli mõlema kirjaniku soov võtta osa romaanivõistlusest, kuid kuna nad olid liiga kaua viivitanud, oli tähtajani jäänud vaid pool aastat. Üksi ei oleks enam romaani kirjutada jõudnud. Nii otsustatigi kirjutada romaan kahasse. Varjunime sundis neid kasutama kartus eelarvamuste ees.

Esimene ühiselt kirjutatud raamat "Äike" sai romaanivõistlusel III koha, kusjuures I auhinda välja ei antud. Mõnda aega arvati, et Artur Erich on vanem mees. Pseudonüümi taga olevad autorid selgusid alles 1996. aastal.

Teosed
------

Pseudonüümi **Artur Erichi** all avaldas tandem neli ajaloolist romaani, mis moodustavad tetraloogia:

* 1991, "Äike";
* 1995, "Pärast äikest";
* 1996, "Välgust tabatud";
* 1999, "Varjud".

Pseudonüümi **Artur I. Erichi** all avaldas Ira Lember veel sama perekonna eel- ja järellugudena neli romaani:

* 2002, "Varjude allee";
* 2007, "Enne äikest";
* 2012, "Äikese varjud";
* 2019, "Saladuste varjud".

Tunnustus
---------

* 1996 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Pärast äikest")

Viited
------

1. 1 2  Pärn, Kristi. Artur Erich paljastatud. Eesti Päevaleht, 15. märts 1996.
2. 1 2 3  Lember, Tõnu. Ira Lember oktoloogiaks muutunud romaanitsüklist: see on nüüd ikka tõesti viimane! Postimees, 24. november 2019.
3. 1 2  Optimismisüst. Õpetajate Leht, 15. september 2006.
Vaade maleolümpia turniirisaali İstanbulis
**40. maleolümpia** (inglise keeles *40th Chess Olympiad*) oli 2012. aastal İstanbulis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. 

Maleolümpia peeti 28. augustist kuni 9. septembrini 2012 İstanbulis. Lahtises kategoorias osales 157 võistkonda, naiste kategoorias 127 naiskonda (korraldajariiki Türgit esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. 

Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Panagiόtis Nikolόpoulos (Kreeka). Turniiridirektori ülesandeid täitis Ali Nihat Yazıcı (Türgi).

Maleolümpia medalistid
----------------------

* Lahtises kategoorias: Kuld Armeenia Armeenia, Hõbe Venemaa Venemaa, Pronks Ukraina Ukraina
* Naiste kategoorias: Kuld Venemaa Venemaa, Hõbe Hiina Hiina, Pronks Ukraina Ukraina

Eesti esinemine maleolümpial
----------------------------

Eesti võistkond (esimesel laual Pavel Vorobjov) sai 80. koha, naiskond (esimesel laual Monika Tsõganova) 36. koha.

Välislingid
-----------

* 2012. aasta maleolümpia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Olympiad Istanbul 2012 Open. chess-results.com
* Olympiad Istanbul 2012 Women. chess-results.com
Vaade Kaiserstuhl'ile
**Badeni veinipiirkond** on üks kolmeteistkümnest Saksamaa veinipiirkonnast (Saksa keeles **Anbaugebiet**). See toodab kvaliteetveine. Piirkond asub Edela-Saksamaal Baden-Württembergi liidumaa territooriumil. Veinipiirkonna suurus on ligikaudu 15 906 hektarit, see on suuruselt kolmas Saksamaa veinipiirkond. Kuna tegemist on Saksamaa kõige lõunapoolsema ja soojema veinipiirkonnaga, on see piirkond soodne punaste veinide tootmiseks. Kõige rohkem toodetakse seal Spätburgunderit ehk Pinot Noiri. Selles piirkonnas on väga tavalised veine tootvad kooperatiivid. Neid on arvuliselt ligikaudu 100 ja neilt tuleb umbes 85% kogu regiooni veinitoodangust.

Alampiirkonnad
--------------

Badeni veinipiirkond jaguneb üheksaks alampiirkonnaks:

1. Tauberfranken
2. Badische Bergstrasse
3. Kraichgau
4. Ortenau
5. Breisgau
6. Kaiserstuhl
7. Tuniberg
8. Markgräflerland
9. Bodensee

Kasvatatavad viinamarjasordid
-----------------------------

2008. aasta seisuga oli Badeni veinipiirkonnas viinamarjasortide kasvatamise statistika järgmine:

|  |  |
| --- | --- |
| * Spätburgunder, 5855 hektarit (36,8%)
* Müller-Thurgau, 2737 hektarit (17,2%)
* Grauer Burgunder, 1669 hektarit (10,5%)
* Riesling, 1166 hektarit (7,3%)
* Weißer Burgunder, 1165 hektarit (7,3%)
* Gutedel, 1105 hektarit (6,9%)
 | * Regent, 320 hektarit (2,0%)
* Schwarzriesling, 266 hektarit (1,7%)
* Silvaner, 161 hektarit (1,0%)
* Chardonnay, 156 hektarit (1,0%)
* Roter Traminer, 154 hektarit (1,0%)
* Cabernet Mitos, 134 hektarit (0,8%)
 |
██ Chemins de Fer Ottomans d'Anatolie
██ Chemin de Fer Impérial Ottoman de Bagdad
Bagdadi raudtee 1900. aastatel
**Bagdadi raudtee** (türgi keeles *Bağdat Demiryolu*, araabia keeles *سكة حديد بغداد‎*, saksa keeles *Bagdadbahn*, prantsuse keeles *Chemin de Fer Impérial Ottoman de Bagdad*) rajati aastatel 1910–1940, et ühendada Saksa Riigi keskus Berliin tollase Osmanite Riigile alluva Bagdadi vilajeti keskuse Bagdadiga. Eesmärgiks oli ehitada Pärsia lahe äärde sakslaste käsutatav sadam ning luua vaba ligipääs Saksa koloniaalimpeeriumile.

Projekti lõpuleviimine võttis mitu aastakümmet ja Esimese maailmasõja puhkedes oli raudtee kavandatud eesmärgist veel ligi tuhande kilomeetri kaugusel. Versailles' rahuleping katkestas sakslaste õiguse raudteele, kuigi seda arendati Türgi, Itaalia, Prantsusmaa ja Suurbritannia rahastajate toel edasi. Viimane lõik Bagdadini ehitati 1930. aastate lõpus. Esimene rong, mis İstanbulist sõitis Iraagi kuningriigi pealinna Bagdadi, väljus 1940. aastal.

Enamik raudteest on tänapäeval läbitav, kuigi see leiab vähest kasutust.

Kirjandus
---------

* Sean McMeekin, "The Berlin-Baghdad Express: The Ottoman Empire and Germany's Bid for World Power, 1898-1918" (Kirjastaja: Penguin Books Ltd, juuni 2011) ISBN 0141047658

Vaata ka
--------

* Anatoolia raudtee
* Hajdarpaša jaam
**Ingel Õunmaa** (sündinud 23. mail 1989) on Eesti paraujuja.

2014. aastal Mehhikos Morelias toimunud VII DSISO maailmameistrivõistlustelt ujumises Downi sündroomiga inimestele saavutas ta pronksmedali 25 meetri vabaltujumises.

Oktoobris 2017 saavutas ta Downi sündroomiga ujujate EM-il 50 m liblikujumises 16. koha.

Õunmaa on ujumisega tegelenud alates aastast 2000.

Saavutused
----------

**ITAALIA,FARERRA**

1PÄEV

100 m Sel aeg on 2:07:06

50 m Delf aeg on 53:08

2PÄEV

200 m Delf aeg on 4:34:78

50 m Sel aeg on 58:77

3PÄEV

100 m aeg on Krooli 1:59:44

4PÄEV

50 m Krooli aeg on 46:09

100 m Delf aeg on 1:58:30

**Firenze Itaalia**

I päev

Ingel Õunmaa - 100 m seliliujumise 14. koht, 50 m liblikujumise 11. koht

II päev

Ingel Õunmaa - 200 m liblikujumise 4. koht, 50 m seliliujumise 12. koht

III päev

Ingel Õunmaa - 100 m vabaltujumise 9. koht

**Sardinia Olbia**

100 m delfiini 2.00.91

50 m delfiini 54.95

50 m krooli 48.27

100 m krooli 1.53.30

**Canada Truro Nova Scotia**

50 m krooli 48:11

100 m krooli 1.50.92

50 m libilikat 52:67

100 m delfiin 1.57.10

**Genova Itaalia**

50 m vabalt - 48,11 koht 35, osalejaid 53 (35/53)

100 m vabalt - 1.50,92 (isikliku rekordi parandus 1,36sek) koht 31/41

50 m liblikat - 52,67 (is. rek. parandus 3,29sek) koht 24/48

100 m liblikat - 1.57,10 (isikliku rekordi parandus 3,9sek) koht 11/21 (eurooplastest II)

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  VÄGEV! Eestlanna ujus ennast Downi sündroomiga ujujate EM-il pronksmedalile, Priit Aaviku ujumisblogi
**Venno Paalmäe** (31. august 1936 Tartu – 4. aprill 2001 Tartu) oli eesti maaparandusteadlane.

Elulugu
-------

Venno Paalmäe oli teenistuja poeg.

Lõpetas 1954 Tartu 1. Keskkooli, 1959 Eesti Põllumajanduse Akadeemia maakorralduse ja hüdromelioratsiooni teaduskonna, põllumajanduskandidaat (1976, EPA), väitekiri käsitles väljaparanduse planeerimisaluseid. Oli 1951–1961 insener Rakvere rajooni maaparanduse ja remonditehnika ettevõtetes, 1961–1968 Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumi õpetaja, 1968–1983 EPA maaparanduse kateedri vanemõpetaja, 1983–1987 dotsendi kohusetäitja ja 1987–1994 dotsent, ühtlasi 1986–1989 metsanduse ja maaparanduse teaduskonna prodekaan, 1994–2001 Eesti Põllumajandusülikooli veemajanduse instituudi dotsent, ühtlasi 1994–2000 metsandus- ja maainseneriteaduskonna prodekaan. 1980–1983 oli Alžeeria RDV-s Hüdrotehnika ja Maaparanduse Instituudi õppejõud. Lugenud maaparanduse organiseerimise, maaparanduse, veemajanduse ökonoomika, hüdraulika, kuivenduse jt kursusi.

Teadustöö
---------

Uurinud dreenniisutust, väljaparandust, maaparandustööde ökonoomiat ja planeerimist. Üle 30 teadustrükise, sealhulgas 2 õpikut.

Teoseid
-------

* Dreenniisutuse projekteerimise juhend. Tallinn, 1973
* Maaparandus (kaasautor). Tallinn, 1982
* Kuivendus. Tartu, 1992
* Maaparandusobjektide andmebaasid ja nende rakendusprogramm (kaasautor M. Paalmäe). // Magistrantide ja doktorantide tead tööde kogumik. Tartu, 1997
* Maaparandusobjektide struktuuri dünaamika (kaasautor M. Paalmäe). // Veemajandus III. Tartu, 1999

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 101–102
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, 104
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 126
* Sotsialistlik Põllumajandus (1976) 17

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Teun Koopmeiners 2021. aastal Atalanta särgis
**Teun Koopmeiners** (sündinud 28. veebruaril 1998 Castricumis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Atalanta ja Hollandi jalgpallikoondises.

2009. aastal liitus ta Hollandi klubi Alkmaari AZ-i noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2017. aasta oktoobris. Hooajal 2018/19 lõi Koopmeiners Hollandi kõrgliigas kaheksa väravat. Järgmisel hooajal lõi ta kokku 16 väravat, millest 11 Hollandi kõrgliigas. Hooajal 2020/21 lõi ta Hollandi kõrgliigas 15 väravat.

2021. aasta augustis siirdus ta 12 miljoni euro eest Atalantasse. Itaalia kõrgliigas lõi ta esimese värava 30. novembril 2021 mängus Venezia vastu. Debüüthooajal jäi tema arvele Itaalia kõrgliigas neli väravat. 1. septembril 2022 tegi ta 3:1 võidumängus Torino vastu kübaratriki; kolmest väravast kaks sündisid penaltitest.

Hollandi jalgpallikoondises debüteeris Koopmeiners 7. oktoobril 2020 sõprusmängus Mehhiko vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 8. juunil 2022 UEFA Rahvuste Liiga mängus Walesi vastu. Ta on kuulunud Hollandi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  Mork, Martin (30. august 2021). "Official: Koopmeiners arrive at Atalanta". Football Italia. Vaadatud 3. septembril 2021.
2. ↑   (vaadatud 25.11.2022)

| * v
* r
Holland koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Bizot
* 2 Veltman
* 3 De Ligt
* 4 Aké
* 5 Wijndal
* 6 De Vrij
* 7 Berghuis
* 8 Wijnaldum (c)
* 9 Weghorst
* 10 Depay
* 11 Promes
* 12 Van Aanholt
* 13 Stekelenburg
* 14 Gravenberch
* 15 De Roon
* 16 Klaassen
* 17 Blind
* 18 Malen
* 19 L. de Jong
* 20 Van de Beek
* 21 F. de Jong
* 22 Dumfries
* 23 Krul
* 24 Koopmeiners
* 25 Gakpo
* 26 Timber
* Treener: De Boer

 | Holland |

| * v
* r
Hollandi koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Pasveer
* 2 Timber
* 3 De Ligt
* 4 Van Dijk (c)
* 5 Aké
* 6 De Vrij
* 7 Bergwijn
* 8 Gakpo
* 9 L. de Jong
* 10 Depay
* 11 Berghuis
* 12 Lang
* 13 Bijlow
* 14 Klaassen
* 15 De Roon
* 16 Malacia
* 17 Blind
* 18 Janssen
* 19 Weghorst
* 20 Koopmeiners
* 21 F. de Jong
* 22 Dumfries
* 23 Noppert
* 24 Taylor
* 25 Simons
* 26 Frimpong
* Treener: Van Gaal

 | Holland |
**Kivilaan** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivilaan 66 inimesel: 31 mehel ja 35 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivilaan meeste puhul 3739. kohal ja naiste puhul 3595. kohal.

Kivilaan oli levinuim nimi vanuserühmas 80–84 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,06. Selle nime kandja oli keskmiselt 45 aasta vanune. Perekonnanimi Kivilaan oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,37 inimest.

19. sajandi algul pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Eestimaa ja Liivimaa kubermangus nime Kivilaan ei pandud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivilaan uueks nimeks kokku 6 korral, kui loobuti nimest Kustasson kahel juhul, samuti nimedest Braun,Eichelmann, Tõnstein ja Voimann.

Nime kandjaid
-------------

* Aleksander Kivilaan, eesti põllumajandusteadlane (1906–1997)
* Kerli Kivilaan, eesti laulja (1992–)
* Mihkel Kivilaan, eesti tantsija (1952–)
* Triinu Kivilaan, eesti laulja (1989–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 24.05.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: (algne nimekuju): Kivilaan.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kivilaan.

Välislingid
-----------

* Kivilaan statistikaameti andmebaasis
**Kõrreliselaadsed** (*Poales*) on õistaimede hõimkonda üheiduleheliste klassi kuuluv rohttaimede selts.

2000. aasta uuringud näitasid, et kõrreliselaadsed tekkisid peaaegu 115 miljonit aastat tagasi Lõuna-Ameerikas. Avastatud on hiliskriidist pärit fossiilset õietolmu ja vilju.

Õied on tavaliselt väikesed, koondunud õisikutesse ja ümbritsetud kandelehtedega, välja arvatud sugukonnas *Mayacaceae*, kus iga varre otsas on üks õis. Paljude liikide õied on tuultolmlejad. Seemned sisaldavad tavaliselt tärklist.

Liigirikkaimad kõrreliselaadsete sugukonnad on kõrrelised (12 070 liiki), lõikheinalised (5000 liiki), *Bromeliaceae* (1400 liiki) ja *Eriocaulaceae* (1150 liiki). Kõige suurema praktilise tähtsusega on samuti kõrrelised, sest sellesse sugukonda kuuluvad teraviljad hirss, kaer, mais, nisu, oder, riis ja rukis ning bambus, hundinui ja suhkruroog. Veel kuuluvad kõrreliselaadsete hulka ananass, papüürus ja pilliroog.

Tänapäeva taimetaksonoomia süsteemi, APG II süsteemi järgi kuuluvad kõrreliselaadsete seltsi järgmised kaheksateist sugukonda 18 325 liigiga:

* *Anarthriaceae*
* *Bromeliaceae* – bromeelialised
* *Centrolepidaceae*
* *Cyperaceae* – lõikheinalised
* *Ecdeiocoleaceae*
* *Eriocaulaceae*
* *Flagellariaceae*
* *Hydatellaceae*
* *Joinvilleaceae*
* *Juncaceae* – loalised
* *Mayacaceae*
* *Poaceae* – kõrrelised
* *Rapateaceae*
* *Restionaceae*
* *Sparganiaceae* – jõgitakjalised
* *Thurniaceae*
* *Typhaceae* – hundinuialised
* *Xyridaceae*

On ka teistsuguseid käsitlusi, mille järgi kõrreliselaadsed jagunevad 16 või 17 sugukonnaks.

Välislingid
-----------

* Kõrreliselaadsete taksonoomia
**Lippajad** on 2001. aastal ansambli kunstilise juhi Tarvo Kaspar Toome kokku kutsutud Eesti avangard- / *free jazz*'i / *jazz fusion*'i ansambel. Lippajate eelkäija Megan Quartet (Meggan) oli 1990. aastate alguse uue proge- ja džässroki "uue laine" loojaid Eestis. Ansambel on üles astunud sellistel festivalidel nagu ImproTest, Pilvepillerkaar ja Jazzycolors.

Lippajad loovad ja esitavad nüüdisaegset pilli- ja helipõhist omaloomingut ning töötlusi, mida iseloomustab Tarvo Kaspar Toome antud stiilimääratlus *post-fusion*. Lippajad sulatavad oma loomingus rokkmuusikat, džässi, avangardi, eksperimentalismi, klassikalist ja elektroonilist muusikat, psühhedeelset rokki, müra ja improvisatsiooni. 

Ansambli nimi pärineb Clifford D. Simaki ulmenovellikogust "Linn".

Põhikoosseis
------------

* Tarvo Kaspar Toome (elektrikitarr, süntesaatorid, müra, kompositsioonid)

Lippajaid
---------

* Ahto Abner (löökriistad)
* Arno Kalbus (löökriistad)
* Aulis Nemvalts (saksofon)
* Eno Kollom (löökriistad, hääl)
* Kalle Klein (saksofonid, flöödid)
* Kristjan Jõemägi (löökriistad)
* Liis Jürgens (hääl ja harf)
* Margo Pajula (löökriistad)
* Madis Zilmer (löökriistad)
* Mart Sork (tromboon)
* Meelis Vind (klarnetid)
* Mihkel Mälgand (bass)
* Pearu Helenurm (klahvpillid)
* Peep Ojaveski (elektrikitarr)
* Peeter Salmela (löökriistad)
* Raun Juurikas (klahvpillid)
* Rauno Rebane (löökriistad)
* Rivo Laasi (bass, flöödid, elektroonika)
* Sven Kuntu (laul ja sõnad)
* Tanel Paliale (efektid, süntesaatorid)
* Tanel Ruben (löökriistad)

Välislingid
-----------

* Lippajate ametlik koduleht
* Lippajad andmebaasis MusicBrainz (*inglise keeles*)
Läbilõige lipiidsest kaksikkihist
Kolm võimalikku struktuuri, mida fosfolipiidid lahuses moodustada võivad: liposoom ehk suletud kaksikkiht, mitsell ja lipiidne kaksikkiht
**Lipiidne kaksikkiht** (eestikeelne varasem nimetus *bilipiidne kiht*) on õhuke rakumembraan, mille moodustavad kaks vastakuti paiknevat lipiidsete molekulide kihti polaarses keskkonnas, kui rasvhapejääkide hüdrofoobsed osad koonduvad keskmesse ja polaarsed osad jäävad kaksikkihi välispinnale.

See moodustab katva membraani ümber rakkude ja rakuorganellide. Nõnda tekib barjäär, mis aitab hoida ioone, valke ja teisi molekule seal, kus neid vajatakse ning aitab vältida nende difundeerumist sinna, kus nad paikneda ei tohiks. Kuigi lipiidne kaksikkiht on kõigest mõne nanomeetri paksune, on ta siiski passiivselt läbimatu enamusele vees lahustuvatele (hüdrofiilsetele) polaarsetele molekulidele.

Kaksikkihid on tavapäraselt moodustunud fosfolipiididest, millel on hüdrofiilsed pead ja kaks hüdrofoobset saba. Sattudes kontakti veega, võtavad fosfolopiidid kaksikkihtse struktuuri, kus nende hüdrofoobsed sabad hoiavad omavahel kokku ja veega jäävad kontakti ainult hüdrofiilsed osad. Nende kihtide vahele ei jää peaaegu üldse vett ning nõndasamuti ka vees lahustuvaid soolasid ja suhkru molekule. Sellist assambleerumise protsess tuntakse hüdrofoobse efektina.

Bioloogilised membraanid ehk biomembraanid sisaldavad tavaliselt lisaks fosfolipiididele mitmeid erisuguseid lipiide. Üks selliseid teist tüüpi molekule on kolesterool, mis on väga oluline loomarakkude membraanis, kuna aitab seda tugevdada ja selle läbitavust vähendada. Kolesterool aitab reguleerida ka mõningata membraani läbivate valkude aktiivsust.

Olulised biomembraani koostisosad on ka näiteks glükolipiidid, glütserolipiidid ja sfingolipiidid ning lisaks steroididele (nagu kollesterool) võib membraanides leiduda ka karotenoide, hopanoide, sulfolipiide, ortolino lipiide, plasmalogeene ning fütanüülseid, dioolseid ja alkoksülipiide.

Rakke ümbritsevaid lipiidseid kaksikkihte, millesse on seondunud valgumolekulid, nimetatakse **rakumembraanideks**. Sageli on rakumembraanis veel sahhariidid, mis võivad olla liitunud valkude (glükoproteiinid) või rasvhappejääkidega (glükolipiidid). Sarnase ehitusega on rakkude sees ka organelle ümbritsevad sisemembraanid.

Selliseid membraane ei saa hästi vaadelda valgusmikroskoobiga ning nende uurimiseks kasutatakse elektronmikroskoopiat ja aatomijõumikroskoopiat.

Vaata ka
--------

* Rakumembraan
* Lipiidid
* Fosfolipiidid

Viited
------

1. ↑  Ü. Arend, J. Kärner, H. Kübar, K. Põldvere. *Üldhistoloogia*, Tallinn: Valgus, 1994.
2. ↑  Raik-Hiio Mikelsaar: Biomembraanide lipiidse kaksikkihi molekulaarne polümorfism

Välislingid
-----------

* Structure of Fluid Lipid Bilayers California Ülikool Irvine'is
Vaade Kamniki Alpidele Velika planinalt

Kamniki-Savinja Alpid (Sloveenia)Kamniki-Savinja Alpid
Asukoht Sloveenias
**Kamniki–Savinja Alpid** (sloveeni: *Kamniško-Savinjske Alpe*) on Lõuna-Lubjakivialpide mäestik. See asub Põhja-Sloveenias, peale põhjapoolseima osa, mis asub Austrias.

Mäestiku lääneosa nimetasid teadlased Belsazar Hacquet ja Franz Xaver von Wulfen 1778. aastal Kamniki linna (*Stein*) järgi Kamniška Bistrica jõe orus **Kamniki Alpideks** (saksa: *Steiner Alpen*). Selle idaosa nimetas alpinist Johannes von Frischauf 1875. aastal Solčava asula (*Sulzbach*) ja peamise jõe Savinja (*Sann*) ülemjooksu järgi **Savinja Alpideks** (*Sanntaler Alpen*) või **Solčava Alpideks** (*Sulzbacher Alpen*).

Kamniki–Savinja Alpid asuvad Karawankide mäestikust lõuna pool Austria ja Sloveenia piiril, ulatudes Sava jõest läänes Savinjani idas, kus asuvad külgnevad Sloveenia Eelalpid koos Pohorje mäestikuga, Celje künkad Dravinja jõe ääres, samuti Sava kõrgustik. Loodes on Bad Vellachisse viiv Vellachi oja org nii Austria Kärnteni liidumaa kui ka kogu Austria lõunapoolseim punkt.

Kogu peaahelik on täna Sloveenia osa. Ajalooliselt moodustas see Sise-Austria Kärnteni, Steiermargi ja Kraini hertsogkondade vahelise piiri. Kolmikpunkt asus Kärnteni Rinka mäel (sloveeni: *Koroška Rinka*).

Skuta mäel on ka väike liustik, mis on Lõuna-Alpide idapoolseim liustik.

Mäed ja kurud
-------------

Olulisimad tipud on:

* Grintovec – 2558 m
* Kočna – 2540 m
* Skuta – 2532 m
* Ojstrica – 2350 m
* Storžič – 2132 m
* Planjava – 2394 m
* Brana – 2253 m
* Koroška Rinka – 2433 m
* Mrzla gora – 2203 m
* Krofička – 2083 m
* Kalški greben – 2224 m

Kokku ületavad 2000 m 28 tippu. Sloveenia osa kogupindala on u. 900 km². U. 3/4 pinnast on kaetud metsaga ja paljud kõrgemad tipud on kõledad ja kivised.

Olulisimad mäekurud on Seebergi sadul (sloveeni: *Jezersko sedlo*) Austria Kärnteni ja Sloveenia Jezersko vahel, samuti Pavliči sadul. Sloveenia poolel on suusapiirkond, samas kui Vellachi oru turism keskendub tervisekeskustele.

Galerii
-------

* Kamniki–Savinja Alpid; kõrgeim tipp pildil on StoržičKamniki–Savinja Alpid; kõrgeim tipp pildil on Storžič
* Kamniki–Savinja Alpid vaadatuna KranjistKamniki–Savinja Alpid vaadatuna Kranjist
* Kranj ja taustal Kamniki–Savinja AlpidKranj ja taustal Kamniki–Savinja Alpid
* Osake Kamniki–Savinja Alpidest, esiplaanil Kamniki põhjapoolsed agulidOsake Kamniki–Savinja Alpidest, esiplaanil Kamniki põhjapoolsed agulid
* Kamniki–Savinja Alpid vaadatuna KärntenistKamniki–Savinja Alpid vaadatuna Kärntenist
**Medzilaborce** (russiini keeles Міджілабірцї, ukraina keeles Міжлабірці, ungari keeles *Mezőlaborc*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Medzilaborce ringkonna halduskeskus.

Geograafiline asend
-------------------

Medzilaborce asub Madal-Beskiidide nõlvadel Vydranka jõe suubumiskohas Laboreci jõkke, Poola piirist seitsme kilomeetri kaugusel, Prešovist ligikaudu 57 km kirdes.

Ajalugu
-------

Medzilaborcet on esmamainitud 1543. aastal.

Kultuur
-------

Medzilaborces asub 1991. aastal asutatud Andy Warholi Moodsa Kunsti Muuseum. Andy Warholi ema Julia Warhola (1891–1972) oli pärit Medzilaborce lähedalt Miková külast.

Majandus
--------

Medzilaborce asub kristallvalgustite ja kristallripatsite tootja Glass LPS. Linnas tegutsevad masinaehitusettevõtted "Kovostroj" ja "Labstroj".

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Medzilaborce elanikest slovakke 58,74%, russiine 27,98%, ukrainlasi 2,6%, mustlasi 1,98%, tšehhe 0,54% ja ungarlasi 0,22%. Rahvus oli teadmata 7,51%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Tšehhi Náměšť nad Oslavou, Tšehhi
* Poola Kozienice, Poola

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  Medzilaborce Slovakia Treavel. Vaadatud 6. mail 2023
3. ↑  Museum  Andy Warhol museum of Modern Art. Vaadatud 6. mail 2023
4. ↑  Julia Warhola- Andy Warhol's Mother Warhola. Vaadatud 6. mail 2023
5. ↑  About company Glass PLS. Vaadatud 6. mail 2023
6. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Medzilaborce at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 6. mail 2023
**O, The Oprah Magazine**, tuntud ka kui **O Magazine** ja **O**, on Ameerika Ühendriikides ilmuv ajakiri, mille asutas Oprah Winfrey. Ajakiri on suunatud naistele. 

Esimene number ilmus 2000. aasta 19. aprillil. 

Algusest peale on kaanestaariks alati olnud Oprah Winfrey ise. 2009. aasta aprillis jagas ta esikaant Michelle Obamaga ja 2009. aasta detsembris Ellen DeGeneresiga. Erandiks oli 2020. aasta septembrinumber, mil ajakirja kaanel oli politseinike poolt maha lastud Breonna Taylori pilt.

Ajakirja moto on "Live Your Best Life". Elustiilinõuannete jagamisega soovitakse innustada ja inspireerida lugejaid elama oma elu nii hästi kui võimalik.

2020. aasta juulis anti teada, et pärast sama aasta detsembrinumbrit lõpetatakse ajakirja regulaarne igakuine paberkandjal ilmumine ning keskendutakse digivormis sisu loomisele.

Viited
------

1. ↑  Oprah just gave up her magazine cover for the first time ever — and it's to honor Breonna Taylor. CBS. 30.07.2020
2. ↑  Our Mission: Live Your Best Life. O Media Kit.
3. ↑  Oprah's O Mag to end regular print editions after 20 years. Chron. 28.07.2020

Välislingid
-----------

* OprahMag.com
**Nogometna šola Mura** on Sloveenia jalgpalliklubi, mis tegutseb Murska Sobota. See mängib Sloveenia kõrgliigas Prva liga.

Klubi on asutatud 2012. aastal pankrotistunud ND Mura 05 asemele. Hooajal 2013–14 debüteeris Mura Sloveenia tugevuselt neljandas liigas, kust tõusti kohe tugevuselt kolmandasse liigasse. Hooajal 2016–17 kindlustati pääs Sloveenia esiliigas. Hooajal 2017–18 tuli Mura kohe esiliiga võitjaks ja jõudis kõrgliigasse. Hooajal 2020–21 tuldi Sloveenia meistriks.

Sloveenia karikavõistlustel osales Mura esmakordselt hooajal 2015–16, mil jõuti 16 parima sekka. Hooajal 2017–18 jõuti veerandfinaali. Hooajal 2018–19 kaotati poolfinaalis Mariborile. 2020. aastal tuli Mura Sloveenia karikavõitjaks, kui karikafinaalis alistati Nafta 1903 tulemusega 2:0.

Euroopa klubide võistlustel osales Mura esmakordselt hooajal 2019–20, kui UEFA Euroopa Liiga esimeses ringis kaotati Iisraeli klubile Maccabi Haifa kahe mängu kokkuvõttes 2:5. Hooajal 2020–21 jõuti Euroopa Liigas kolmandasse ringi, kus kaotati Hollandi klubile PSV Eindhoven 1:5.

Klubi kodustaadion on Fazanerija linnastaadion, mis mahutab 3782 pealtvaatajat.

Saavutused
----------

* Sloveenia Prva liga:
	+ **Võitja**: 2020–21
* Sloveenia esiliiga:
	+ **Võitja**: 2017–18

Sloveenia karikas:

* + **Võitja**: 2019–20

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
O-Ringen 2014. aastal
**O-Ringen** on Rootsis toimuv 5-päevane orienteerumisvõistlus.

Võistlust nimetati varem Rootsi viiepäevajooksuks. Esimene võistlus toimus 1965. aastal Taanis Skånes ja Blekinges 156 osalejaga, kõik järgnevad võistlused on toimunud Rootsis. Võistlus muutus kiiresti populaarseks ja 1973. aastal jõudis osalejate arv üle 10 tuhande. Osavõtjate arvu senine rekord on 1985. aastast, mil osales 24 995 orienteerujat. Ka viimastel aastatel on osavõtjate arv ulatunud üle 20 tuhande.

O-Ringen on maailma osavõturohkeim orienteerumisvõistlus. Võisteldakse erinevates vanuseklassides alates M10 ja N10 (vastavalt 10-aastased poisid ja tüdrukud) kuni M95 ja N95 (95-aastased mehed ja naised). Suuremates vanuserühmades on rajad liigitatud veel pikkuse ja raskusastme järgi. Eraldi rajad on algajatele. Paremusjärjestus selgitatakse viie päeva tulemuste koondarvestuses. Põhivõistluse – individuaalse orienteerumisjooksu – kõrval toimuvad eraldi võistlused veel rattaorienteerumises ja täpsusorienteerumises ning noorte (14-16-aastaste) teatejooks.

Võistlus on rahvusvaheline, 2014. aastal oli osavõtjaid 44 riigist. 1990. aastate algusest on O-Ringenil osalenud alati ka eesti orienteerujaid.
2007. aastal võitis Timo Sild O-Ringenil esikoha meesjuunioride eliitklassis.

Enim võite, kaheksa, on rootslanna Ulla Lindkvisti nimel.

Viited
------

1. ↑  "O-Ringen. Statistik". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2014. Vaadatud 16. veebruaril 2015.
2. ↑  "Invitation. O-Ringen Borås 2015" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2015. Vaadatud 16. veebruaril 2015.
3. ↑  Timo Sild tõi Eestile ajaloolise võidu. Võrumaa Teataja, 31. juuli 2007

Välislingid
-----------

* O-Ringeni ingliskeelne koduleht
**Venoosõõs** (ladina *cavum venosum*) on mitmete suletud kardiovaskulaarsüsteemiga loomade (näiteks kahepaiksed, roomajad) südame vatsakese sees paiknev õõs. 

Venoosõõs on ühenduses teiste südamevatsakese sees paiknevate õõntega, mida vahel nimetatakse ka alamkambriteks. 
Venoosõõs on arterioosõõnest eraldatud vertikaalse harja ja kopsuõõnest lihaselise harja abil. Arterioosõnnest voolab veri vatsakesesisese kanali kaudu venoosõõnde ja edasi aordikaarde.

Roomajatel
----------

### Maolistel

Madude südant on käesoleval ajal vähe uuritud. Kuningpüütoni südame ultraheli kujutiste analüüs paljastas, et veri paremast südamekojast täidab esmalt venoosõõne ja veri vasakust südamekojast täidab arterioosõõne. Südamelõtve ajal ületab venoosõõnes olev veri lihaselise harja ja siseneb kopsuõõnde.

Viited
------

1. ↑  Bonnie Ballard, Ryan Cheek, Exotic Animal Medicine for the Veterinary Technician, 2.trükk, lk 122, 2010, Blackwell Publishing, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 27.05.2014) (*inglise keeles*)
2. ↑  Harvey B. Lillywhite, Snakes Work: Structure, Function and Behavior of the World's Snakes, lk 144, Oxford University Press, 2014, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 13.06.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  Starck JM. Functional morphology and patterns of blood flow in the heart of Python regius.Lühikokkuvõte. J Morphol. 2009 Jun;270(6):673-87. doi: 10.1002/jmor.10706. veebiversioon (vaadatud 13.06.2014) (*inglise keeles*)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kivikalmest; perekonnanime kohta vaata artiklit Raun (perekonnanimi).* |

---

Mäla kivikalmed Muhu saarel
**Kivikalme** (Saaremaal rahvapäraselt ka **raun**) on kalme, mis on ehitatud põhiliselt kividest.

Eestis on kivikalme ehitusmaterjalina kasutatud peamiselt raudkivi, Põhja-Eestis ja Saaremaal ka paasi.

Ajalugu
-------

Kivikalmeid hakati ehitama kiviajal (megaliitehitised). Kivikalmete hulka võib arvata ka Egiptuse püramiidid.

### Kivikalmed Skandinaavias ja Läänemere maades

Kivikalmed olid alates pronksiajast valdavad Skandinaavias, Soomes, Eestis ja Põhja-Lätis. Pronksiajal ja vanemal rauaajal kasutati Eestis ja Põhja-Lätis kõigepealt kivikirstkalmeid, mille eeskuju arvatakse olevat Skandinaavias või Soomes. Sõrve poolsaarelt ja Kuramaalt on teada ka laevkalmeid, mille eeskuju oli Skandinaavias. 1. aastatuhande esimesel poolel ilmusid Eestis ja Põhja-Lätis tarandkalmed. 1. aastatuhande teisel poolel levisid Eesti mandriosas korrapäratu ehitusega kivikalmed.

Saaremaalt on 11. ja 12. sajandi kalmetest leitud kiviringe.

Kivikalmed jäid Eestis kasutusele 13. sajandini.

Kivikalmeid Eestis
------------------

* Kivikalme, Salu, Karula küla, Haljala vald Harju maakond, arh. mälestis nr 10558Kivikalme, Salu, Karula küla, Haljala vald Harju maakond, arh. mälestis nr 10558
* Kivikalme, Sirje, Karula küla, Haljala vald Harju mk, arh. mälestis nr 10560Kivikalme, Sirje, Karula küla, Haljala vald Harju mk, arh. mälestis nr 10560
* Kivikalme, Karula küla, Haljala vald Harju mk, arh. mälestis nr 10567Kivikalme, Karula küla, Haljala vald Harju mk, arh. mälestis nr 10567
* Kivikalme, Karula küla, Haljala vald Harju mk, arh. mälestis nr 10569Kivikalme, Karula küla, Haljala vald Harju mk, arh. mälestis nr 10569
* Kivikalme, Arumetsa, Karula küla, Haljala v Harju mk, nr 10570Kivikalme, Arumetsa, Karula küla, Haljala v Harju mk, nr 10570
* Kivikalme, Rehe, Pajumõisa küla Saaremaa vald, Saare maakond arh. mälestis nr 12388Kivikalme, Rehe, Pajumõisa küla Saaremaa vald, Saare maakond arh. mälestis nr 12388
* Kivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakond arh. mälestis nr 18274Kivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakond arh. mälestis nr 18274
* Kivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakondKivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakond
* Kivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakondKivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakond
* Kivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakondKivikalme "Hundikangur", Muuksi küla Kuusalu vald Harju maakond

Viited
------

1. ↑  *Eesti Entsüklopeedia.* 7. köide: *Rakk–Tanukad.* Tartu: Loodus, 1936, lk 87.
2. ↑  Eesti Entsüklopeedia, 12. kd. lk. 226

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kivikalmed Eestis** |
Baan Josip Jelačić
**Josip Jelačić** (ka **Jellačić**; 16. oktoober 1801 Novi Sad – 19. mai 1859 Zagreb) oli horvaadist Austria sõjaväelane ja riigitegelane, kes on tuntud 1848. aasta revolutsiooni ühe peamise mahasurujana.

Jelačić astus Austria sõjaväkke 1819. aastal. Ta teenis impeeriumi eri osades, näiteks Galiitisias ja Türgi piiri juures. Kui puhkes 1848. aasta revolutsioon, otsustati tema kui silmapaistvalt monarhiatruu väejuht teha Horvaatia baaniks (kuberneriks). Keiser Ferdinand I määras ta uuele ametikohale 23. märtsil 1848. Seepeale asus Jelačić Horvaatias tegema suhteliselt radikaalseid ümberkorraldusi: ta kaotas pärisorjuse ning edendas poliitilise illürismi ideed (unistus autonoomsest Horvaatia-Slavoonia ehk Illüüria kuningriigist Habsburgide monarhia koosseisus). Siiski pidi ta tsiviilreformid peagi tagaplaanile jätma, kuna olukord Ungaris nõudis peagi tema sõjalist sekkumist.

Ungari rahvuslased eesotsas Lajos Kossuthiga unistasid Suur-Ungari riigist, mille koosseisu pidi kuuluma ka Horvaatia. Jelačić ei saanud aga sellega kuidagi leppida, kuna rahvuslikus Ungaris poleks horvaadid saanud ilmselt midagi enamat piiratud autonoomiast. Et Kossuth aga nõudis selgesõnaliselt Horvaatia liitmist Ungariga, ei jäänud Jelačićil muud üle, kui Ungarile sõda kuulutada. Selleks ajaks, 1848. aasta sügiseks, olid Ungari ja keisrikoja suhted juba niivõrd halvad, et Habsburgid otsustasid Jelačićit toetada. Ta sõdis Ungaris vahelduva eduga, ent kui vürst Alfred Windischgrätzi väed aasta lõpus läänest Ungarisse sisenesid, õnnestus neil kahe peale enamik Ungarist, sh pealinn Buda enda kätte saada. Jelačićist sai Austria lõunapoolsete vägede juhataja. Hiljem pidid austerlased Ungarist taanduma, ka Jelačići väed suruti Horvaatiasse, kuni Nikolai I saadetud abiväed olukorra lahendasid.

Pärast revolutsiooni ei kadunud Jelačić, erinevalt Windischgrätzist, avalikust elust, vaid jäi sarnaselt Itaalia vägede komandöri Josef Radetzkyga riigi teenistusse. Ta aitas keiser Franz Joseph I siseministril Alexander von Bachil kehtestada absolutismi ning teenis sellega hiljem ära rahvuslaste meelepaha. Teatud määral ta oma ideaalid reetis, kuna Bachi tsentraliseeritud süsteemis polnud Illüüria kuningriigile kohta. Ent koostöö eest keskvõimuga sai Jelačić 1851. aastal Bužimi krahvi tiitli ning jäi baaniks kuni oma surmani 1859. aastal.

Zagrebi peatänav on nimetatud Jelačići järgi, samuti on tema portree 20-kunasel rahatähel.
**Josip Brekalo** (sündinud 23. juunil 1998 Zagrebis) on Horvaatia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Torino ja Horvaatia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Zagrebi Dinamos, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2006. aastal. Dinamo meeskonnas debüteeris ta Horvaatia kõrgliigas hooajal 2015–16.

2016. aasta mais siirdus ta kümne miljoni euro eest Saksamaa kõrgliiga klubisse VfL Wolfsburg. 2017. aastal oli ta laenul VfB Stuttgartis ning lõi Stuttgardi meeskonnas 17. novembril 2017 mängus Dortmundi Borussia vastu oma esimese värava Saksamaa kõrgliigas. Wolfsburgi meeskonnas lõi Brekalo Saksamaa kõrgliigas esimese värava 23. veebruaril 2018 mängus Mainz 05 vastu. 8. mail 2021 tegi ta Saksamaa kõrgliiga mängus Union Berlini vastu kübaratriki. 2021. aasta augustis läks ta laenule Torinosse.

Horvaatia jalgpallikoondise tegi Brekalo debüüdi 15. novembril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Hispaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 8. septembril 2020 Rahvuste Liiga mängus Prantsusmaa vastu. Ta kuulus Horvaatia koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 13.6.2021)

| * v
* r
Horvaatia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Livaković
* 2 Vrsaljko
* 3 Barišić
* 4 Perišić
* 5 Ćaleta-Car
* 6 Lovren
* 7 Brekalo
* 8 Kovačić
* 9 Kramarić
* 10 Modrić (c)
* 11 Brozović
* 12 Kalinić
* 13 Vlašić
* 14 Budimir
* 15 Pašalić
* 16 Juranović
* 17 Oršić
* 18 Rebić
* 19 Badelj
* 20 Petković
* 21 Vida
* 22 Bradarić
* 23 Sluga
* 24 Gvardiol
* 25 Ivanušec
* 26 Škorić
* Treener: Dalić

 | Horvaatia |