recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Røros** (lõunasaami keeles Plassje) on linn Norras Sør-Trøndelagi maakonnas, Rørosi valla keskus.

Linn on nimetatud kunagise Rørosi (1530. aasta paiku nimetatud Røraasiks) talu järgi, mille maadele on linn asutatud. Linna nimi tuleb Røa jõe nimest, millele liitub sõna *os*, mis tähendab norra keeles jõesuud. Linnas suubub Røa jõgi Norra kõige suuremasse ja pikemasse Glåma jõkke. Kuid see, mida tähendab Røa jõe nimi, on teadmata. Samuti pole seletust asula saamikeelsele nimele Plassje.

Elanike arv on 3761 (2015).

Rørosi ametlik nimi on 'mägilinn' (*bergstad*), sest Røros on vana kaevanduslinn. 17. sajandi keskelt kuni 20. sajandini kaevandati seal algul ainult vasemaaki, pärast lisaks vasele ka tsinki. Esimene kaevandus rajati 1644. Vase ja tsingi hinna languse tõttu maailmaturul ning kaevanduste ammendumise tõttu suleti viimane kaevandus 1977 pärast 333 aasta pikkust tegutsemist. Kogu linn kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Rootslased põletasid Skåne sõja ajal 1678. ja 1679. aastal linna maha. 1718 vallutas linna kolmandat korda kindral De la Barre. Kuid sama aasta 30. novembril hukkus Karl XII Fredriksteni all ning De la Barre otsustas linna maha jätta ja taanduda peavägede juurde põhja poole. See lõppes kohutavalt: üle 3000 halva ettevalmistusega sõduri hukkus karmi ilma tõttu Rørosi lähedal mägedes (Karoliinide surmamarss).

Tänapäeval korraldatakse igal talvel linnas Rørosmartnani laata. Sealt käib igal aastal läbi 50–70 tuhat turisti. Laat algab iga veebruari viimasel teisipäeval ja kestab 5 päeva. Alates 1994 etendatakse laada ajal vabaõhuetendust, millega mälestatakse tuhandete Rootsi sõdurite surnukskülmumist.

Røros on Norra üks kõige külmemaid linnu. Linna madalaim õhutemperatuur –50,4 °C mõõdeti 13. jaanuaril 1914. Kui 2010. aasta talvel tabas Euroopat külmalaine, mõõdeti seal –42 °C. Talvel on tingimused suusatamiseks ülihead, eriti veebruarist aprillini, kui päike käib kõrgemalt ja päevad on pikemad kui varatalvel. 2008. aasta juulis püstitati Rørosi uus soojarekord +30,7 °C. Aasta keskmine sademete hulk on umbes 500 mm. Kõige kuivem periood on veebruarist maini.

Tööstuses on valdavad puidutöötlemine ja mööblitööstus. Linnas käib palju turiste.

Rørosi läbib raudtee (Rørosbanen) ja linnal on püsilennuühendus Osloga.

Linnas on kaevandusmuuseum ja 1784. aastal ehitatud Rørosi kirik.

Ilmuvad ajalehed Arbeidets Rett ja Fjell-Ljom.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Røros** |


UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad objektid Norras

Bryggen (1979) | Urnesi püstpalkkirik | Røros (1980) | Alta kaljujoonised (1985) | Vega saared (2004) | Struve meridiaankaar (asub veel üheksas riigis; 2005) | Geirangerfjorden ja Nærøyfjorden (2005)
**Cynthia Turner** (1932 – 1. veebruar 2021) oli Malta tuntuim pianist ja üks kuulsamaid muusikuid.  Ta mängis kuninganna Elizabethile 15. novembril 1967 Manoeli teatris toimunud kuningliku etenduse ajal  Ta esines lavadel, raadios ja televisioonis Maltal, Itaalias, Prantsusmaal, Saksamaal ja Egiptuses.

Ta sai mitmeid auhindu. Temast sai chevalier dans L'Order des Palmes Académiques ja temast sai Londoni Kuningliku Muusikaakadeemia kaastöötaja.

1987. aastal, kui Malta riiklik naistenõukogu asutas Bice Mizzi Vassallo muusikakonkursi oli Turner korralduskomitee liige ja juhatas konkursi hindamiskomisjoni.

2004. aastal sai temast riikliku teeneteordeni liige, mis on üks Malta kõrgeimaid autasusid.

Eraelu
------

Turner sündis Vallettas 1932. aastal. Ta läks Püha Südame kloostrikooli. Ta oli abielus Anthony Caruanaga ja neil on kaks poega, Nicholas ja Christopher, ja viis lapselast, Paul, Philip, James, Michael ja Mischka.

Surm
----

Turner haigestus COVID-19-sse puusaluu- ja randmeluu ravi ajal. Ta suri 1. veebruaril 2021, olles 88-aastane.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Celebrated pianist Cynthia Turner, 88, passes away". *Times of Malta*. Veebruar 2021.
2. ↑  "Memories of the time they performed for the Queen". *Times of Malta*. 19. november 2015.
3. ↑  "The National Council of Women pays tribute to Cynthia Caruana Turner". *Newsbook* (inglise). 3. veebruar 2021. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2021. Vaadatud 18. märtsil 2021.
**Malin Kristina Buska** (sündinud 15. märtsil 1984) on Rootsi näitleja. Ta sündis ja kasvas üles Övertorneås ning õppis Luleås. Ta on esinenud Luleå Stadsteateris ja õppinud näitlemist Malmös Teaterhögskolanis aastatel 2004–2007. Oma filmidebüüdi tegi ta aastal 2011 filmis *"Happy End"*. Buskal oli ka roll filmis *"Easy Money III: Life Deluxe"* ja peaosa 2015. aasta filmis "Kuningas Kristiina" (*"The Girl King"*), biograafilises draamas Rootsi kuningannast Kristiinast. 2018. aastal liitus Buska Briti teleseriaali "Nõidade avastus" (*"A Discovery of Witches"*) näitlejatega. Ta kehastab seriaalis soome nõida nimega Satu Järvinen. 

2011. aastal pälvis ta Stockholmi filmifestivalil Tõusva Tähe *(Rising Star)* auhinna. 2015. aasta Elle-galal kuulutati ta Aasta Kõige Paremini Riietuvaks naiseks.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Malin Buska** |

Malin Buska andmekogus IMDb (inglise)
**Puitkiudplaat** (inglise *Fiberboard*), ka tuntud kui Soome papp, on puidukiududest valmistatud plaatmaterjal (puitplaat). Seda kasutatakse laialdaselt ehituses ja mööbli valmistamiseks. Puitkiudplaate hakati valmstama juba 19. sajandil paberitööstuse jääkidest. Tootmisprotsessidest eristatakse märgtehnoloogiat ja kuivtehnoloogiat.

#### Märgtehnoloogia

Puitkiudplaadi toormeks on ümarpuit, mis peenestatakse laastudeks. Seejärel soojendatakse laaste defibrööri survesilindris auru käes ning pärast laastude pehmenemist eraldatakse neis puidukiud. Kui kiumass on vedeldatud ja kontsentreeritud vormitakse massist filterriidele kiudmatt. Seejärel nõrgub vesi kiudmatist välja ning matist vormitakse ühtlane poogen. Pärast seda viiakse toorplaadid kuumpressi. Pärast pressimist plaadid kuivatatakse ja saetakse mõõtu.

#### Kuivtehnoloogia

Kuivtehnoloogia puhul jahvatatakse laastud kahe ketta vahel surve all aurutamisega samaaegselt.
On kolme liiki plaate:

1. Pehmed plaadid (tihedus <350 kg/m3, paksus 8–50 mm) Kasutatakse tuuletõkkeplaadina ja heliisolaatorina.
2. Poolkõvad plaadid (tihedus 350–800 kg/m3, paksus 6–12 mm)
3. Kõvad plaadid (tihedus >800 kg/m3, paksus 2–4 mm). Kasutatakse põrandate ja uste ehitamiseks.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2016. Vaadatud 18. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2016. Vaadatud 18. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* PKP tootmine ja kasutamine
Poleeritud jaspis, mille pikkus on 2,5 cm
Jaspis
Austraaliast pärineva bretšastunud jaspise ümarlihv. Eesti Loodusmuuseumi kogu
**Jaspis** on läbipaistmatu peitkristalne kivim (poolvääriskivi), peenkristalse kvartsi ja kaltsedoni tsementeerunud segu, mis koosneb mineraalpigmentidest ja saviosakestest. Tavaliselt kujunevad jaspised opaali sisaldavate settekivimite moondel ja dehüdraatimisel.

Jaspis on enamasti punast või rohelist, mõnikord ka valget, kollast, pruuni, musta või hallikaslillat värvi. Punase värvi annavad jaspisele raua lisandid. Roheline jaspis on tuntud kui heliotroop. Enamasti on jaspis mitmevärviline mineraal. Sinine jaspis on ainus, mida ei esine.

Jaspis on väärtuslik nikerd- ja dekoratiivkivi.

Ajaloolised jaspise leiukohad on Dekkani kiltmaa, kus seda võib leida koos ahhaadiga, ja Egiptus. Tänapäeval on teada leiukohti mujalgi maailmas, näiteks Prantsusmaal, Austraalias, Ameerika Ühendriikides, Hiinas, Mongoolias, Brasiilias ja Madagaskaril. Erilise tuntuse on saavutanud Uurali Orski leiukoht, kus leidub huvitavate mustritega kaltsedoni erimeid. Jaspis oli Venemaa Keisririigis tuntud juba Peeter I ajal, kes saatis oma "maagitundjad" Uuralisse jaspist tooma. Läbi ajaloo on jaspist kasutatud hoonete kaunistamiseks.

Viited
------

1. ↑  "U.S. Geological Survey, Chalcedony Site". www.USGS.gov.
2. ↑  "Jasper". Mindat.org.
3. 1 2  TEA entsüklopeedia (e-väljaanne:  (vaadatud 11.12.2012))
4. ↑  Raukas, Anto (1982). Kalliskivid.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **jaspis** |
See artikkel See artikkel räägib Sēja piirkonna asulast.  Alūksne piirkonna asula kohta vaata artiklit  Murjāņi (Alūksne piirkond).  

---

**Murjāņi** on küla (*vidējciems*) Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Asub Koiva jõe ääres. Loja jõgi eraldab seda Krimulda valda jäävast samanimelisest külast.

Külas asub spordikallakuga gümnaasium, seal on Internātskola ja Murjāņi bussipeatus.

Küla kohal viib üle Koiva püloonidele rajatud sild, mis valmimise ajal (1920) oli pikim omataoline sild Lätis (166,4 m). Aastal 1948 silda remonditi, aastal 1968 ehitati selle asemele aga uus raudbetoonist sild, mis rekonstrueeriti 2008. aastal. Tänapäevase silla pikkus on 135 meetrit.

Murjāņist läheb läbi maantee A3. Seal asuvad Murjāņi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud alampolkovniku Jānis Rainbergsi mälestusmärk.

2016. aastal oli külas 357 elanikku, 2018. aastal 288 ja 2019. aastal 280.

Viited
------

1. ↑  Autotransporta direcija
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Pabeigta Gaujas tilta Murjāņos rekonstrukcija.
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
5. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
6. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Sēja valla asulad |
| --- |
| 
Ābelīte **·**  Gāršmuiža **·**  Jaunkrimulda **·**  **Loja** **·**  Murjāņi **·**  Pabaži **·**  Sēja **·**  Vaivariņi |
Alfred Marshall (1921)
**Alfred Marshall** (26. juuli 1842 – 13. juuli 1924) oli üks oma aja mõjukamaid inglise majandusteadlasi. Tema raamat "Principles of Economics" (1890) oli Inglismaal pikka aega olulisim majandusõpik.

Marshalli kõige olulisem pärand majandusteadusele on klassikalise tootmisteooria ühendamine nõudlusteooriaga, mille tulemusel on meieni jõudnud Marshalli rist ja neoklassikaline väärtusteooria, kus hind kujuneb nõudluse ja pakkumise vahekorra tasakaalupunktis ning mille kujunemisel võetakse arvesse nii piirtootlikkust kui ka piirkasulikkust.

Ta oli ka matemaatik, ajaloolane, riigimees ja filosoof.

Elulugu
-------

"Elements of economics of industry", 1892
Marchall sündis Bermondseys Inglismaal 1842. aastal. Tema isa, kes oli ametnik Inglise Keskpangas, arvas, et tema pojast peab saama vaimulik. Marshall eelistas Oxfordi matemaatikat ja Cambridge'i. St. John College'is õppides paistis Marshall silma andeka matemaatikuna ja metafüüsikahuvilisena. Vaesuse nägemine ärgitas teda majandusõpingutele. Kogu oma täiskasvanuea mõtles Marshall ökonoomikast kui eraldi õppeainest, kuigi unistus omaette ökonoomikateaduskonna avamisest õnnestus tal täita alles 1903. aastal Cambridge'is.

Marshalli esikteos "Natura non facit saltum" ilmus 1880. aastal. Raamatu põhiideed võib tõlgendada järgmiselt: inimesed ei tee juhuslikke möödalaskmisi, samm-sammult üritab inimene oma heaolu parandada. Ainult siis, kui mingi sammu astumise piirtulu saab võrdseks selle sammu astumise piirkuluga, on tegemist tasakaaluasendiga.

Marshalli põhiideed majandusmudelite ja meetodite kasutamisel olid järgmised: 

1. kasuta matemaatikat kui keelt, mitte kui eesmärki,
2. kasuta matemaatikat niikaua, kui sa oled probleemi lahendanud,
3. tõlgi inglise keelde,
4. illustreeri näidetega elust,
5. kustuta matemaatika,
6. kui neljas punkt ei õnnestu, kustuta kolmas. Viimast tegin ma tihti.

Marshall oli esimene majandusteadlane, kes võttis kasutusse *Ceteris paribus*'e eelduse, mis hõlbustas kontsentreeruda vaid analüüsis käsitletavatele teguritele. Ta tõi majandusteadusse lühi- ja pikaajalise perioodi mõiste ning see on jäänud tänapäevani neoklassikalise firmateooria oluliseks osaks.

Marshall elas 82-aastaseks, jäädes kogu eluks Cambridge'i ülikooli õppejõuks.

Vanemad institutsionalistid kritiseerisid Marshalli, üritades maailma modelleerida matemaatiliste ja graafiliste meetoditega. "Uued" institutsionalistid mõtlesid vanadest erinevalt, nad küll jälgisid institutsionaalseid muutusi, kuid kasutasid analüüsiks tihti just Marshalli meetodeid.

Vaata ka
--------

* Marginalistid
Imatrankoski kirik

**Imatrankoski kirik** asub Imatras Soomes. Eesti keeles tähendab selle nimi Imatra kose kirikut.

Imatrakoski kirik ehitati arhitekt Aleksis Linqvist projekti järgi. Kiriku ehitamise tingis asjaolu, et Imatra kogudus kasvas ja teenistuseruumist tuli puudus. Kirik valmis 1954. aastal.

Kiriku sisustamisel kasutati mitmeid esemeid, mis on pärit 1940. aasta Soome ja NSV Liidu vahelise piiri muutumise järel Venemaale jäänud Jääski kirikust. Sealt on pärit näiteks Arvid Liljelundi aastal 1888 maalitud altarimaal ja kirikukell.

Pildid
------

* Vaade kirikuleVaade kirikule
* Vaade kirikuleVaade kirikule
* Vaade kiriku esikustVaade kiriku esikust
* Kiriku sisevaadeKiriku sisevaade
* Kiriku sisevaadeKiriku sisevaade
* Kiriku sisevaadeKiriku sisevaade
* Kiriku sisevaadeKiriku sisevaade
* VitraažVitraaž
* Vaade altari suunasVaade altari suunas
* AltarAltar
* AltarimaalAltarimaal
* Lähivaade altarilaualeLähivaade altarilauale
* LiturgiavahendidLiturgiavahendid

Kirjandus
---------

* "Imatran kirkot", Imatran seurakunta. Lappeenranta, 2011.
**Nowy Sączi maakond** (poola *powiat nowosądecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Piirneb lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Nowy Sączi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Nowy Sączi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on viis linna: Grybów, Krynica-Zdrój, Muszyna, Piwniczna-Zdrój ja Stary Sącz.

Nowy Sączi maakonnas on 15 valda:

* Chełmieci vald
* Gródek nad Dunajcemi vald
* Grybówi vald
* Kamionka Wielka vald
* Korzenna vald
* Krynica-Zdrój vald
* Łabowa vald
* Łącko vald
* Łososina Dolna vald
* Muszyna vald
* Nawojowa vald
* Piwniczna-Zdrój vald
* Podegrodzie vald
* Rytro vald
* Stary Sączi vald

Viited
------

1. ↑  Powiat nowosądecki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 13. septembril 2023

Väike-Poola vojevoodkonna vapp
Väike-Poola vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Kraków |
Nowy Sącz |
Tarnów  

**maakonnad:**
Bochnia |
Brzesko |
Chrzanów |
Dąbrowa Tarnowska |
Gorlice |
Kraków |
Limanowa |
Miechów |
Myślenice |
Nowy Sącz |
Nowy Targ |
Olkusz |
Oświęcim |
Proszowice |
Sucha Beskidzka |
Tarnów |
Tatra |
Wadowice |
Wieliczka
Gero ulatamas raamatut Peetrusele. Miniatuur käsikirjas
Kristus auhiilguses ja evangelistide sümbolid
**Gero käsikiri** ehk **Gero koodeks** on 10. sajandist pärinev illumineeritud perikoopideraamat, mis valmis Reichenau kloostris ja on varaseim Reichenau miniatuurikoolkonna raamatumaali näide. Käsikirjaline raamat asub Darmstadti ülikooli- ja linnaraamatukogus kohaviida Hs. 1948 all.

Alates 2003. aastast kuulub käsikiri UNESCO maailma mälu registrisse.

Ajaloost
--------

Käsikiri loodi 969. aasta paiku arvatavasti hilisema Kölni peapiiskopi Gero jaoks ja see on ottode raamatumaali silmapaistev näide.

Pildid
------

* Gero pühendusluuletus PeetruseleGero pühendusluuletus Peetrusele
* Evangelist MatteusEvangelist Matteus
* Evangelist MarkusEvangelist Markus
* Evangelist LuukasEvangelist Luukas
* Evangelist JohannesEvangelist Johannes
* Initsiaal S käsikirjasInitsiaal S käsikirjas

Viited
------

Välislingid
-----------

* Hs 1948 Evangelistar (Gero-Codex). - ULB Darmstadt Digitale Sammlungen (digiteeritud käsikiri raamatukogu kodulehel)
* Gero Codex. - Ziereis Facsimiles
* Gero Codex. - Bibliodyssey (blog)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kirjandusteosest; Verdi ooperi kohta vaata artiklit Othello (Verdi)* |

---

**"Othello"** ehk **"The Tragedy of Othello, the Moor of Venice"** on William Shakespeare'i tragöödia, mille oletatav kirjutamisaeg on 1604.

See on jäänud kirjanduslukku klassikalise armukadedustragöödiana. Konflikt seisneb lipnik Jago salasepitsustes tema ülemuse moorlasest andeka väejuhi Othello abielu vastu. Othello on äsja naitunud Veneetsia senaatori tütre Desdemonaga, kellest on huvitatud ka Jago. Andeka inimestetundjana, kuid karjääriredelil edasijõudmatuna punub viimane kohaliku aadliku Rodrigoga plaani, mille abil püüavad nad Othello armastust siivsa ja kauni Desdemona vastu nurja ajada. Othello, tema leitnant Cassio, Jago abikaasa Emilia kergeusklikkuse tõttu läheb plaan korda, ehkki tragöödia ulatust ei suuda ükski tegelaskujudest ette hoomata. Tegevus toimub algul Veneetsias, järgnevad sündmused leiavad aset Küprose saarel, mille kaitsmiseks türklaste rünnaku eest Othello kohale on maabunud.

Tragöödia rajaneb Giraldi Cintio Veneetsias 1566. aastal ilmunud jutustusel kogumikust "Ecatommiti". Tragöödia esimene trükk nägi ilmavalgust 1621. aastal.

Viited
------

1. ↑  William Shakespeare (1966). Meri, Georg (toim). *Tragöödiad I*. Kd 5. Tõlkinud Kross, Jaan (esimene trükk). Tallinn: Eesti Raamat. Lk 651-652.
**Kalev Nõmm** (12. oktoober 1921 Allmäe küla, Stavropoli krai, Vene SFNV – 12. aprill 1994 Tallinn) oli Eesti NSV riigi- ja parteitegelane.

Kalev Nõmm teenis Teises maailmasõjas Punaarmees. Pärast Teist maailmasõda oli kasvataja tööstuskoolis nr. 5 Haapsalus, seejärel töötas EKP Kullamaa Vallakomitee propagandistina ja hiljem EKP Märjamaa Rajoonikomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhatajana. Lõpetas 1953. aastal EKP Keskkomitee Vabariikliku Parteikooli, töötas EKP Jõhvi Rajoonikomitee sekretärina. Aastail 1956–1962 töötas EKP Märjamaa Rajoonikomitee sekretärina ja esimese sekretärina. 1962. aastal oli EKP Keskkomitee parteiorganisaator Rapla Kolhoosi- ja Sovhoositootmise Valitsuses. 1963. aastal töötas EKP Põlva Kolhoosi- ja Sovhoositootmise Valitsuse Komitee sekretärina. 

Kalev Nõmm oli aastatel 1963–1978 EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär.

Kalev Nõmm oli Eesti NSV Ülemnõukogu VII, VIII, IX koosseisu saadik.

Teoseid
-------

* "Mõned killud Allmäe küla ajaloost". Tallinn 2007

Tunnustus
---------

* 1971 sotsialistliku töö kangelane
* 1971 Lenini preemia
* 1977 Nõukogude Eesti preemia (autorite kollektiivi liikmena)

Viited
------

1. ↑  Tähtpäevi aprillis. Koit, nr 42, 12 aprill 2014[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Kalev Mihkli p. Nõmm, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 113

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. EKP Põlva Rajoonikomitee esimene sekretär Kalev Nõmm (fotograaf M. Narusk, Eesti Televisioon), 1971
Aleksei Miltšakov (2020)
**Aleksei Jurjevitš Miltšakov** (vene keeles Алексей Юрьевич Мильчаков; sündinud 30. aprillil 1991 Leningradis) on vene neonats, Venemaa neonatsistliku sõjalise formeeringu "Russitš" juht, tuntud hüüdnimede "Frits" ja "Serblane" all. Sai kuulsaks, kui 2011. aastal avaldas sotsiaalvõrgustikus VKontakte fotod, milles ta tapab kutsika, seejärel lõikab tal pea maha ja sööb selle ära. "Ka loomadel on õigused ja ma austan nende õigust olla esiteks maitsekas, teiseks praetud, kolmandaks mitte palju kõõluseid ja luid; täna veendusin taas, et koer pole mitte ainult inimese sõber, vaid ka hea šašlõkk."

Elulugu
-------

2000. aastatel oli ta Dmitri Djomuškini neonatsliku organisatsiooni "Slaavi Liit" Peterburi osakonna liige. 2012–2013 ajateenistuses Venemaa õhudessantvägedes.

2014. aastal läks sõdima Donbassi hüüdnime all "serblane". Enda väitel läks ta sinna "väikese vene natsionalistide rühmana" "tapma", kuna "tunneb jahi põnevust", ja nimetas end natsiks. Ukraina prokuratuuri andmeil võitles ta 2014. aasta juunist kuni 2015. aasta augustini "Russitši" eesotsas. Donbassi sõja ajal lõikas ta tapetud Ukraina sõduritel maha kõrvad, lõikas nende nägudele kolovrotati (8-haruline haakrist) ning tegi ukrainlaste põlenud surnukehade taustal selfisid, mille postitas sotsiaalmeediasse. Ukraina sõjaväe peaprokuratuur lülitas ta 2016. aasta novembris tagaotsitavate nimekirja. 2016. aasta mais pälvis suurt vastukaja lugu, kuidas Valgevene lapsed viidi Venemaale sõjalisele väljaõppele, kus juhendajateks olid "Russitši" liikmed ja selle komandör Aleksei Miltšakov.  6. juulil 2017 algatas Ukraina peaprokuratuur tema suhtes kriminaalasja, teda süüdistatakse terrorirühmituse loomises, Ukraina territoriaalse terviklikkuse riivamises ja agressiivse sõja pidamises. Muu hulgas esitati talle süüdistus 40 Ukraina sõjaväelase mõrvas osalemises.

2017. aastal avastas väljaanne Fontanka.ru Miltšakovi Venemaa Süüria operatsioonis osalenud Wagneri palgasõduritest tehtud fotodelt.

Saksamaa föderaalse luureteenistuse andmetel on ta alates 2022. aasta aprilli algusest osalenud Venemaa täiemahulises sissetungis Ukrainasse. 2022. aasta septembris avaldas Miltšakov oma Telegrammi kanalis "Ukraina relvajõudude sõjavangide kõrvaldamise juhised", milles ta ähvardas sõjavange piinata ja tappa.

Sanktsioonid
------------

16. veebruaril 2015 kanti ta Euroopa Liiidu sanktsioonide nimekirja Ukrainas vaenutegevuses osalenud separatistliku rühmituse komandörina.

15. septembril 2022 lisati "Russitš" ning selle ülemad Aleksei Miltšakov ja Jan Petrovski USA sanktsioonide nimekirja Harkovi oblasti lahingutes "erilise julmuse" ülesnäitamise eest.

Ta on kantud ka Suurbritannia, Kanada, Šveitsi, Austraalia, Jaapani, Ukraina ja Uus-Meremaa sanktsioonide nimekirja.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
13. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2023. Vaadatud 14. veebruaril 2024.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Voldemar Sassi** (19. oktoober 1899 Raadi vald, Tartumaa – juuli 1941 Pärnumaa) oli Eesti NSV poliitik ja kommunistlik ühiskonnategelane. 

Voldemar Sassi oli üks kommunistliku liikumise eestvedajaid Tartus. Ta oli Üle-Eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu liige, 1922. aastast EK(b)P liige. 1923. aastal valiti ta Töörahva Ühise Väerinde nimekirjas Tartu linna volikokku.

1924. aastal mõisteti V. Sassi 149 protsessil eluaegsele sunnitööle. Vabanes 1938. aasta amnestiaga. Aastatel 1940–1941 oli ta EK(b)P Tartu Maakonnakomitee sekretär,15. maist 1941 Ametiühingute Kesknõukogu esimees.

Voldemar Sassi oli II Riigivolikogu ja Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu liige, Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja alates 25. augustist 1940 kuni 1941. aasta juulini. 1941. aastal valiti ta NSV Liidu Ülemnõukogu liikmeks.

Voldemar Sassi hukkus Suvesõjas Nõukogude poolel võideldes Pärnumaal.Viimati nähti teda elusana 8. juuli hommikul 1941 Pärnus. 

Tema järgi sai nime Voldemar Sassi nimeline sovhoos.

Viited
------

1. ↑  geni.com
2. 1 2  Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk. 61
**Brodnica maakond** (poola keel *powiat brodnicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Brodnica linnas.

Brodnica maakond moodustati 1920. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taasloodi 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Brodnica, Górzno ja Jabłonowo Pomorskie.

Brodnica maakonnas on üheksa valda:

* Bartniczka vald
* Bobrowo vald
* Brodnica vald
* Brzozie vald
* Górzno vald
* Jabłonowo Pomorskie vald
* Osieki vald
* Świedziebnia vald
* Zbiczno vald

Viited
------

1. ↑  Brodnica Encyklopedia PWN. Vaadatud 29. septembril 2023

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
**Ivan Ljahhov** (vene keeles Иван Ляхов, suri umbes 1800) oli vene kaupmees, kes uuris Uus-Siberi saari. 

Ivan Ljahhov kauples Venemaa põhjaosas, sealhulgas Hatanga ja Anabari jõe suudme vahel, mammutiluuga ning uuris rannikut, et leida kihvu.

Kevadel 1770 sooritas Ivan Ljahhov reisi üle külmunud mere Svjatoi Nossi ninast põhja poole, külastas Merkuri Vagini ja Jakov Permjakovi avastatud saart (Bližni) ning pärast külastas teist selle lähedal asuvat saart (Malõi). Need saared nimetati hiljem tema auks Suur- ja Väike-Ljahhovi saareks, ka kogu saarestik sai nimeks Ljahhovi saared. 

1773. aastal jõudis ta koos kaupmees I. Protodjakonoviga kolmanda, kõige suurema saare rannikule (hiljem nimetati see ümber Kotelnõi saareks Ljahhovi kaaslastega maha unustatud vaskkatla järgi, mille leidis maamõõtja Stepan Hvoinov). 

Oma reiside tulemusena sai Ivan Ljahhov õiguse polaarrebastele ja mammutikihvadele nii nendel saartel kui ka hiljem avastatud saartel. Kolm tema avastatud saart said nimeks Esimene, Teine ja Kolmas Ljahhovi saar.

Huvitav on see, et Ljahhovi avastatud saari ei nimetata tänapäeval enam tema järgi, küll aga kannavad tema nime teiste inimeste avastatud saared.

1775. aastal tegi Ivan Ljahhov maamõõtja Stepan Hvoinoviga Suure-Ljahhovi saare mõõtmisi ja kirjeldusi.

Viited
------

1. ↑  Николай Тужилин. Мир вокруг тебя
2. ↑  Удачи купца Ивана Ляхова
**Georg Nellis** (ka **Georgi Nellis**; 5. märts 1906 Peterburi – 24. september 1981 Tallinn) oli Eesti NSV riigitegelane.

Ta lõpetas 1923. aastal Petrogradis II astme kooli.

Ta töötas aastatel 1925–1932 Leningradi oblasti tarbijate kooperatiivi süsteemis, 1932–1937 oli ta Leningradi Rajooni Tarbijate Kooperatiivi sekretär ja esimehe asetäitja. Aastatel 1937–1941 oli ta Leningradi Max Helzi nimelise tehase treial ja parteialgorganisatsiooni sekretär, 1941–1945 sama tehase (Penzas) direktori asetäitja.

1945. aastal oli ta Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariikliku Liidu juhatuse esimehe asetäitja, aastatel 1946–1952 esimees. 22. veebruarist 1952 4. aprillini 1975 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. Pärast seda oli ta personaalpensionär ja töötas Ministrite Nõukogu nõunikuna.

Ta oli 1927. aastast NLKP liige; ta on olnud EKP Keskkomitee liige ja aastatel 1962–1964 EKP Keskkomitee büroo liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu III, IV, V, VI, VII, VIII ja IX koosseisu saadik.

Georg Nellis suri 24. septembril 1981 Tallinnas ja ta maeti 28. septembril 1981 (Georgi Nellis'e nime all) Metsakalmistule.

Tunnustus
---------

* Tööpunalipu orden (4 tk)
* orden Austuse märk

Viited
------

1. ↑  Georg Augusti p. Nellis, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 108
2. ↑  Tallinna Metsakalmistu, V, Kuulsuste küngas, 27, 2-kohaline kirstuplats

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951\*2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
* "Valitud ja valitsenud..." koostanud Jaan Toomla. Tallinn 1999.
**Guardian Building** on pilvelõhkuja USA-s Michigani osariigis Detroiti kesklinnas. See asub aadressil 500 Griswold Street. Guardian Building on Wayne'i maakonna valitsushoone.

Hoone valmis 1929. aastal. Hoone projekteeris Wirt C. Rowland. Algselt oli hoone nimi **Union Trust Building**.

Hoone on *art déco* stiilis. Sellel on 36 korrust. Hoone kõrgus on 149 meetrit (koos torni tipuga 192,6 meetrit). Hoone hüüdnimi on *Cathedral of Finance* ('finantskatedraal'), kuna see meenutab katedraali. Hoone peasissepääsu juures kõrgub torn ning vastaspoolses otsas asub kaheksanurkne apsiid; samuti vihjab hoone hüüdnimi New Yorgis asuvale Woolworth Buildingule, mille hüüdnimi oli Kaubanduskatedraal.

29. juunil 1989 kanti hoone USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse (*National Register of Historic Places*) ja määrati lisaks rahvuslikuks ajalooliseks mälestusmärgiks (*National Historic Landmark*).

Välislingid
-----------

 Guardian Building – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Radziejówi maakond** (poola *powiat radziejowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Radziejówi linnas.

Radziejówi maakond moodustati 14. sajandi teisel poolel, kuid likvideeriti 1870. aastal. 1955. aastal maakond taastati, kuid see kaotati 1975. aastal. Radziejówi maakond taasloodi 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Piotrków Kujawski ja Radziejów.

Radziejówi maakonnas on kuus valda:

* Bytońi vald
* Dobre vald
* Osięciny vald
* Piotrków Kujawski vald
* Radziejówi vald
* Topólka vald

Viited
------

1. ↑  Historia powiatu radziejowskiego Powiat radziejowski. Vaadatud 26. septembril 2023

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
**Vello Lind** (2. november 1936 Karula vald – 24. detsember 2017) oli endine Eesti NSV põllumajandusjuht ja riigitegelane.

Ta lõpetas 1951. aastal Pikkjärve 7-klassilise Kooli ja 1956. aastal Valga 1. Keskkooli. Aastal 1961 lõpetas ta agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Aastal 1980 kaitses ta tööga "Broilerite söötmine" põllumajanduskandidaadi väitekirja.

Ta töötas aastatel 1961–1968 Riisipere sovhoosis peaagronoomina. Aastatel 1968–1981 oli ta Ranna sovhoosi direktor. 23. jaanuarist 1981 kuni 25. märtsini 1983 oli ta Eesti NSV põllumajandusminister; 25. märtsist 1983 kuni 11. detsembrini 1985 oli ta Eesti NSV Agrotööstuskoondise esimehe I asetäitja, Eesti NSV minister; 11. detsembrist 1985 kuni 28. detsembrini 1989 oli ta Eesti NSV Riikliku Agrotööstuskomitee esimehe I asetäitja, Eesti NSV minister. 7. maist 1990 kuni 13. veebruarini 1991 oli ta Eesti Vabariigi põllumajandusminister. Aastatel 1991–1999 oli ta Tallinna Linnuvabrikus nõunikuks.

Ta oli NLKP liige; aastatel 1976–1990 oli ta EKP Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik.

2002. aastal oli Vello Lind Riigivapi IV klassi teenetemärgi saajate nimekirjas, ent president Arnold Rüütel arvas ta autasustatute hulgast välja, sest aprillis 2000 märatses ta purjuspäi roolist tabatuna politseijaoskonnas, sõimates nii politseinikke kui ka arste.

Isiklikku
---------

Tema vend Aleksander Lind (1924–1983) oli Tallinna Linnuvabriku direktor. Tema onu Viktor Lind (1912–1992) oli Karksi-Nuia Püha Aleksei koguduse preester.

Viited
------

1. ↑  Kadi Raal. Suri endine põllumajandusminister Vello Lind Postimees, 26. detsember 2017
2. ↑  "Vello Lind ei saa ordenit", Eesti Päevaleht, 7. veebruar 2002
3. ↑  Allar Viivik Silmini täis eksminister Vello Lind märatses politseis Õhtuleht 11. aprill 2000

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo, 2003
* *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 248.
**Bydgoszcz** (saksa keeles *Bromberg*) on maakonnaõigustega linn Poolas Brda suubumiskohas Wisłasse. Koos Toruńiga on see Kujawy-Pomorze vojevoodkonna keskus. Aastail 1947–1998 oli linn Bydgoszczi, 1945–1947 Pomorze vojevoodkonna keskuseks.

Ajalugu
-------

Linnapilt
Bydgoszcz (ladina *Bydgostia*) oli esialgu kalastusasula, hiljemalt 1238 rajati sinna linnus. 1331–1337 okupeeris asula Saksa ordu, 1346 andis kuningas Kazimierz III Bydgoszczile linnaõigused. Asula saksastus, kuid jäi kuni 1772. aastani Poola riigile, mil see esimese Poola jagamisega Preisimaale. 1807 liideti linn Varssavi hertsogiriigiga, kuid tagastati Viini kongressil Preisimaale. 1919 liideti linn Poolaga. 1939–1945 oli linn taas Saksamaa valduses.

Sõpruslinnad
------------

Bydgoszczl on 11 sõpruslinna:

|  |  |
| --- | --- |
| * Itaalia Reggio Emilia, Itaalia (alates 1962)
* Serbia Kragujevac, Serbia (alates 1971)
* Saksamaa Mannheim, Saksamaa (alates 1991)
* Ameerika Ühendriigid Hartford, USA (alates 1996)
* Kasahstan Pavlodar, Kasahstan (alates 1997)
* Šotimaa Perth, Šotimaa (alates 1998)
 | * Ukraina Tšerkassõ, Ukraina (alates 2000)
* Ukraina Krementšuk, Ukraina (alates 2004)
* Kreeka Patras, Kreeka (alates 2004)
* Hiina Ningbo, Hiina (alates 2005)
* Saksamaa Wilhelmshaven, Saksamaa (alates 2006)
 |

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 4.10.2022.

Välislingid
-----------

* 
* Rudolf Stade: Der Bromberger Blutsonntag

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bydgoszcz** |

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
"Lee alistumine Appomattoxis" (National Geographic 1965)
"Lask pimeduses" (1943)
**Tom Lovell** (5. veebruar 1909 New York – 29. juuni 1997 New Mexico osariik) oli Ameerika Ühendriikide tunnustatud illustreerija ja maalikunstnik. Ta kujundas triviaalkirjanduslike ajakirjade kaasi ja illustratsioone. Ameerika Ühendriikide edelaosa elu ja olustiku kujutamine jäi kunstiliselt tema põhiliseks žanriks. Ta lõi sealhulgas illustratsioone ajakirjale National Geographic ning maalis mitmeid ajaloolisi sündmusi, näiteks põlisameeriklaste suhtlust valgete asunike ja kaupmeestega.

Ta oli lapsena innukas lugeja ja kuigi ta ei saanud varakult kunstialast koolitust, külastas ta sageli loodusloomuuseumi New Yorgis. Teda vaimustasid põlisasukate esemed ja relvad. 1927. aastal gümnaasiumit lõpetades pidas ta kõne teemal: "Ameerika põlisasukate väärkohtlemine föderaalse valitsuse poolt". Syracuse'i Ülikoolis õppis ta aastail 1927–1931. 1930. aastaist elas ta kunstnike kogukonnas New Rochelle'is. Teise maailmasõja ajal teenis ta kaks aastat aega Marine Corps Reserve'is, millele eelnes ja järgnes edukas karjäär kunstnikuna.

1972. aastal kolis ta perega Santa Fesse.

1974. aastal võeti ta vastu Ameerika Ühendriikide illustraatorite seltsi Society of Illustratorsi kuulsuste halli.

1997. aastal hukkus ta koos tütrega autoõnnetuses.

Välislingid
-----------

 Tom Lovell – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Włocławek** (saksa keeles *Leslau*) on maakonnaõigustega linn Poola keskosas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Kuni 1999. aastani oli see Włocławeki vojevoodkonna keskus.

2011. aastal elas seal 116 345 inimest.

Arheoloogilised kaevamised on näidanud, et tänapäeva linna asukohas oli asustus juba rauaajal. Samuti on leitud tõendeid asustusest Rooma riigi ajast ja keskajast. Linna enda asutamise aega ei saa kindlalt öelda. Alates 16. sajandist on selle kohta vastukäivaid andmeid. Osa segadusest puudutab küsimust, milliselt Władysławi- või Vladislavi-nimeliselt valitsejalt on linn endale nime saanud. Linna ladinakeelne nimi oli *Vladislaviensis*. Linnaõigused sai Włocławek 1255. aastal. Järgnevatel sajanditel piirati ja rüüstati linna korduvalt. 1793. aastal sai see Preisimaa osaks ja alates 1831. aastast okupeeris seda Venemaa Keisririik.

Tänapäeval on linna tähtsamad tööstusharud keemia-, mööbli- ja toiduainetööstus.

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
**Variku kihistu** (inglise keeles *Variku Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Viru ladestiku kihistu.

Kagu-Eestis esineb merglit, mis ei kuulu Mosseni kihistusse ja mida mõned autorid peavad Lukštai kihistikku kuuluvateks. Kuigi Eesti kivimid on samamoodi muda settimisel tekkinud, sisaldavad need rohkem kilta, nii et teised autorid liigitavad need kivimid uueks Variku kihistuks. Uue kihistu stratotüübina on pakutud välja Ristiküla-174 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 401,1–409,9 meetril. Variku kihistu esineb ka Tartu Variku metsa puuraugus Tartu-453, mille järgi kihistu on ka nime saanud. Kihistu alumine osa jääks Keila, keskmine Oandu ja ülemine osa Rakvere lademesse.

Viited
------

1. ↑  Variku kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 13.08.2019)
2. ↑  *Ordoviitsiumi läbilõike korreleerimine petrofüüsikaliste ja geokeemiliste omaduste järgi Lõuna-Eesti puursüdamikes*, Tallinn 2008, Kazbulat Šogenov
3. ↑  *Facies and stratigraphy of the middle Caradoc mixed siliciclastic-carbonate sediments in Eastern Baltoscandia* Leho Ainsaar, Tõnu Meidla, 2000

Välislingid
-----------

* Variku kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
**Otwocki maakond** (poola *powiat otwocki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist kagus. Otwocki maakonna läänepiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Otwocki linnas.

Otwocki maakond moodustati 1. jaanuaril 1958. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Józefów, Karczew ja Otwock.

Otwocki maakonnas on kuus valda:

* Celestynówi vald
* Karczewi vald
* Kołbieli vald
* Osiecki vald
* Sobienie-Jeziory vald
* Wiązowna vald

Viited
------

1. ↑  Powiat otwocki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 16. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Alvine Konno** (sünninimi **Alvine Leesment**; 30. märts 1901 – 18. märts 1994) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.

Ta sündis Jaroslavli oblastis, kuhu tema vanemad Juhan ja Kadri Leesment kolisid enne Oktoobrirevolutsiooni, tuli Eestisse pärast Teist maailmasõda.

Aastatel 1945–1949 oli ta EK(b)P Keskkomitee põllumajandusosakonna instruktor, 1949–1950 EK(b)P Harjumaa komitee sekretär, 1950–1952 EKP Kose rajoonikomitee I sekretär, 1952 EKP Tallinna oblastikomitee sekretär, 1952–1953 EKP Keskkomitee naistöö osakonna juhataja. Aastatel 1953–1957 oli ta EKP Rapla Rajoonikomitee I sekretär.

Aastatel 1951–1955 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu saadik. Aastatel 1954–1958 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu IV koosseisu saadik.

Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Olev Liivik. Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee aparaat 1945–1953. Magistritöö. Tartu Ülikool, 2005
2. ↑  Kalmistute register HAUDI

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas FOTIS. Konno, Alviine Johani tütar – Eesti NSV Ülemnõukogu saadik, Kose rajoon (1951)
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas FOTIS. NSV Liidu Ülemnõukogu saadikukandidaat Konno, Alvine – Eestimaa Kommunistliku Partei Rapla rajooni sekretär (1954)
**Raudbetoon** on komposiitne ehitusmaterjal, mis koosneb betoonist ja (teras-)sarrusest. 

Sarruse terasprofiilid paigutatakse betooni sisse. Need võtavad vastu tõmbe- ja nihkejõude, mida betoon ise ei suuda vastu võtta, sest see töötab survele.

Raudbetooni olemus
------------------

Raudbetoon on liitmaterjal (komposiitmaterjal), kus koos töötavad kaks väga erinevate omadustega materjali: teras ja betoon. Betoon on suhteliselt odav kohalik materjal, mis töötab hästi survele, kuid üsna halvasti tõmbele (betooni tõmbetugevus on 10-15 korda väiksem survetugevusest). Betooni ja terase (armatuuri) soojuspaisumine on sarnased, mis vähendab sisemiste survete tekkimist. Betoon valatakse terasarmatuurile, mis lisab painde- ja tõmbetugevust.

Töötamise põhimõte
------------------

Teras töötab ühteviisi hästi nii survele kui ka tõmbele, kuid tema hind on küllalt kõrge. Survejõu vastuvõtmine betooniga on 3-4 korda odavam kui terasega ning tõmbejõu vastuvõtmine odavam terasega. Siit tulenebki raudbetooni eelis: võtta ühes ja samas konstruktsioonis esinevad survesisejõud vastu betooniga, tõmbesisejõud aga terasega.

Liigitus
--------

**Sõltuvalt konstruktsiooni valmistamisest liigitatakse raudbetoon järgnevalt:**

* monoliitne raudbetoon, mis valmistatakse konstruktsiooni tulevases kasutuskohas;
* monteeritav (tari-)raudbetoon, mis valmistatakse tehases, polügoonil või ka ehitusplatsil ja monteeritakse peale valmistamist ehitisse;
* monteeritav-monoliitne (kombineeritud) raudbetoon, mis saadakse monteeritavate elementide kasutamisel monoliitse raudbetooni koosseisus.

Eelised ja puudused
-------------------

**Raudbetooni eelised:**

* ei sütti ega põle
* talub kuumust 2–6 tundi
* suurem painde- ja tõmbetugevus kui ilma armatuurita betoonil

**Raudbetooni puudused:**

* armatuuri korrosioon, kui armatuurile õhk ligi pääseb
* külmumine ja sulamine kahjustab materjali
* korrosioon tekib kiiremini, kui armatuur on valesti projekteeritud ja ümbritsev betoonikiht liiga õhuke

Ajalugu
-------

Raudbetooni kasutamine sai alguse 19. sajandi teises pooles, sest tekkis vajadus uue materjali järele, mis oleks tugevam ja tulekindlam. 19. sajandi keskpaigal leiutasid kaks prantslast, Lambot ja Monier, terasarmatuuri. Paralleelselt hakkasid insenerid arendama põrandakonstruktsioone, millel pandi metalltalasid betooni sisse.

Raudbetooni leiutamine 19. sajandil oli pööre ehitustööstuses ja betoonist sai üks maailma levinumaid ehitusmaterjale.

Vaata ka
--------

* Sardbetoon
* Pingbetoon
* Raudbetoontarind
* Raudbetoonkoorik

Viited
------

1. ↑  "What is Reinforced Concrete? Uses, Benefits, and advantages". *theconstructor.org, THE CONSTRUCTOR*.
2. ↑  "Raudbetoon. Ajalugu, kahjustused, hooldus ja restaureerimine". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2023. Vaadatud 17. aprillil 2023.
3. ↑  "The Invention of Reinforced Concrete (1848 – 1906)". 6. august 2017.
**Piaseczno maakond** (poola *powiat piaseczyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist lõunas. Piaseczno maakonna idapiiriks on Wisła jõgi. Maakonna keskus asub Piaseczno linnas.

Piaseczno maakond moodustati 1. juulil 1952. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

Haldusjaotud
------------

Maakonnas on neli linna: Góra Kalwaria, Konstancin-Jeziorna, Piaseczno ja Tarczyn.

Piaseczno maakonnas on kuus valda: 

* Góra Kalwaria vald
* Konstancin-Jeziorna vald
* Lesznowola vald
* Piaseczno vald
* Prażmówi vald
* Tarczyni vald

Viited
------

1. ↑  Historia Powiat Piaseczyński. Vaadatud 16. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Żyrardówi maakond** (poola *powiat żyrardowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Żyrardówi linnas.

Żyrardówi maakond moodustati 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Mszczonów, Żyrardów ja Wiskitki.

Żyrardówi maakonnas on neli valda:

* Mszczonówi vald
* Puszcza Mariańska vald
* Radziejowice vald
* Wiskitki vald

Viited
------

1. ↑  Powiat żyrardowski - Informacje Info-Polska. Vaadatud 17. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Alpha Centauri** (ehk **α Centauri**) on Maale lähim tähesüsteem, asudes Maast 4,37 valgusaasta kaugusel.

See on kolmiktähesüsteem ning koosneb kolmest tähest: α Centauri A (ametlikult Rigil Kentaurus), α Centauri B (ametlikult Toliman) ja α Centauri C (ametlikult Proxima Centauri).

Alpha Centauri A ja B on Päikese-sarnased G- ja K-klassi tähed, mis koos moodustavad kaksiktähesüsteemi Alpha Centauri AB. Palja silmaga vaadeldes näib see ühe tähena, mille näiv tähesuurus on -0,27. Alpha Centauri AB on lõunataevas asuva Kentauri tähtkuju heledaim täht ning on Siiriuse ja Canopuse järel tähistaeva heleduselt kolmas täht.

Alpha Centauri A mass on 1,1 Päikese massi ning on Päikesest 1,519 korda heledam. Alpha Centauri B väiksem ja jahedam ning selle mass on 0,907 Päikese massi ja on 0,445 korda heledam. Tähed tiirlevad ümber üksteise tiirlemisperioodiga 79,9 aastat ning nende vaheline kaugus varieerub 11,2 aü-st kuni 35,6 aü-ni.

Alpha Centauri C või Proxima Centauri on väike ja tuhm punane kääbus, mis pole palja silmaga vaadeldav. See on Maale lähim täht, asudes 4,24 valgusaasta kaugusel ehk veidi lähemal kui Alpha Centauri AB. Alpha Centauri AB ja Proxima Centauri asuvad üksteisest 13 000 aü (0,21 valgusaasta) kaugusel. Proxima Centauri ja Alpha Centauri AB süsteemi seotus tõestati 2016. aastal.

Viited
------

1. ↑  "Alpha Centauri: Closest Star to Earth". *Space.com*. Vaadatud 4. november 2019.
2. ↑  "Alpha Centauri, star system closest to our sun". *EarthSky*. Vaadatud 4. november 2019.
3. ↑  "Alpha Centauri on tõesti kolmiksüsteem". *ERR Novaator*. Vaadatud 4. november 2019.
**Otto Rästas** (vene keeles *Рястас Отто Юрьевич*) 21. veebruar vkj/4. märts 1890 Kehtna vald Tallinna maakond Eestimaa kubermang – 27. jaanuar 1938 NSV Liit) oli Eesti ja Nõukogude poliitik (kommunist), Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu liige ning 1. detsembri riigipöördekatse korraldaja.

Elulugu
-------

Otto Rästas asus 1907. aastal tööle tehasetöölisena Tallinnas. 1912. aastal astus ta VSDTP liikmeks, kust saadeti administratiivkorras illegaalse tegevuse pärast välja. 1913. aastal asus elama Narva, kus töötas kommunistliku töölisajalehe Kiir toimetuses. 1914. aastal asus elama Harkovi, kus ta peagi vahistati ning saadeti riigikorravastase illegaalse kirjanduse levitamise eest asumisele Siberisse – Astrahani kubermangu Jekaterinoslavi, 1915. aastal aga Tsaritsõnisse. 

Pärast 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni valiti O. Rästas Tsaritsõni Nõukogu Täitevkomitee liikmeks.

Maist 1917 tegutses O. Rästas Tallinnas, oli VSDTP Tallinna komitee agitaator ja propagandist ning hiljem Punakaardi Staabi liige. 

1918. aastal pärast Eesti Vabadussõja algust ja Narva vallutamist määrati ta Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu eriülesannetega volinikuks, Võru TSN Täitevkomitee sekretäriks ja esimeheks ning veebruarist 1919 ETK Nõukogu liikmeks (ETK Sotsiaalkindlustuse komisjoni komissari (Rudolf Vakmanni) kohusetäitjaks).

Viibides aastail 1920–1924 illegaalselt Eestis, osales O. Rästas illegaalses poliitilises tegevuses, oli EKP Keskkomitee liige ning ka üks 1. detsembri riigipöördekatse korraldajatest.

Aastail 1924–1926 oli O. Rästas Kominterni Täitevkomitee sekretariaadi Balti riikide kommunistlike parteide vastutav sekretär (*ответственный секретарь Секретариата коммунистических партий прибалтийских стран при Исполкоме Коминтерна*); 1924. aastast ÜK(b)P Eesti sektsiooni sekretär, 1928. aastast Kominterni Eesti sektsiooni sekretär, 1935. aastast Leningradis ilmunud ajalehe Edasi vastutav toimetaja. 

Otto Rästas mõisteti 1938. aastal NSV Liidus toimunud eesti kommunistide vahelises poliitilises võimuvõitluses süüdi "nõukogudevastases tegevuses" (fontannikute süüasi) ja lasti maha 27. jaanuaril 1938.

Viited
------

1. ↑  Рястас Отто Юрьевич

Kirjandus
---------

* *Revolutsiooni lipukandjad (3. osa).* Koostanud Herbert-Armin Lebbin, Eesti Raamat 1978, 184 lk

Välislingid
-----------

* Рястас Отто Юрьевич
* Otto Rästas Eesti biograafilises andmebaasis ISIK