recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Anvar Samost 2021. aasta Arvamusfestivalil
Anvar Samost 10. märtsil 2014 avalikus vestlusringis Solarise keskuse Apollos
**Anvar Samost** (sündinud 3. augustil 1971 Sondas) on eesti ajakirjanik.

Töötanud uudisteagentuuris Baltic News Service alates 1995. aastast, sai ta 2004. aastal BNS Eesti OÜ juhatuse liikmeks. Aastail 2006–2011 oli ta BNS Grupi juhatuse esimees, seejärel sai Postimehe juhatuse esimeheks.

Ta on töötanud ajalehtede Postimees ja Äripäev toimetuses. 
Aastatel 1993–1994 oli Hommikulehe peatoimetaja ja majandustoimetuse juht. 

Aastatel 1995–2014 juhtis ta Raadio 2-s saadet "Olukorrast riigis" (pikka aega koos Hannes Rummiga, seejärel koos Kalle Muuliga). Aastatel 2014–2016 tegi ta Raadio Kukus koos Kalle Muuliga saadet "Muuli ja Samost", 2016. aasta septembrist 2017. aasta juunini tegi ta Vikerraadios koos Hannes Rummiga saadet "Samost ja Rumm". Järgnesid "Samost ja Ruussaar", "Samost ja Sildam" ning alates 2021. aasta oktoobrist kannab saade nime "Samost ja Aaspõllu", kus Anvar Samost kõneleb poliitikaelus toimuvast koos Huko Aaspõlluga. 

Liberalismi Akadeemia nimetas ta aasta liberaaliks 2011.

27. veebruarist 2014 kuni 23. märtsini 2015 oli ta Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel (sai 3628 häält, mis oli IRLi nimekirjas 5. tulemus) ja 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 7 (sai 761 häält, millega valituks ei osutunud). Pärast Riigikogu valimiste tulemuste selgumist astus ta IRL-st välja.

1. aprillist 2015 kuni 19. jaanuarini 2016 töötas ta taas BNS Groupi juhatuse esimehena. 1. juunist 2016 töötab ta Eesti Rahvusringhäälingu veebiuudiste peatoimetaja ja uudistetoimetuse juhi asetäitjana.

Tunnustus
---------

* 2008 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑   Anvar Samost lahkub BNS Grupi juhatuse esimehe kohalt Postimees, 7. oktoober 2011
2. ↑   Anvar Samostist saab Postimehe vastutav peatoimetaja ja juhatuse esimees. Postimees, 14. november 2011
3. ↑   Aasta liberaal on Anvar Samost Postimees, 13. november 2011
4. ↑  "Äriregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2014. Vaadatud 10. märtsil 2014.
5. ↑  Anvar Samost astub IRLi ja kandideerib europarlamenti, Delfi, 19. veebruar 2014
6. ↑  Võrdlusarvu alusel jagatud mandaadid Euroopa Parlamendi valimised 2014
7. ↑  VALIMISRINGKOND NR 7 Riigikogu valimised 2015
8. ↑  Mandaatide omandamise viis Riigikogu valimised 2015
9. ↑  "Vana arm ei roosteta: Anvar Samost lahkub poliitikast ja naaseb meediaärisse" Delfi Ärileht, 25. märts 2015
10. ↑  BNS Groupi juhatajana asub 1. aprillist tööle Anvar Samos. Lääne Elu, 25. märts 2015.
11. ↑  BNS Group OÜ juhataja Anvar Samost lahkub ametist. ERR veebiuudised, 19. jaanuar 2016.
12. ↑  ERRi veebiuudiste peatoimetajaks saab Anvar Samost[*alaline kõdulink*]. Postimees, 23. mai 2016.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Anvar Samost** |

* Anvar Samost (anvarsamost) Twitter
* Hindrek Riikoja. Anvar Samost: keskmine eestlane ei ole loll. / Postimees, 3. august 2005
* Krister Kivi. Uudistevabriku direktor. / Eesti Ekspress, 11. mai 2006
**Marija Golubeva** (sündinud 28. juunil 1973) on Läti politoloog ja poliitik.

Ta lõpetas Läti Ülikooli 1994. aastal inglise filoloogia erialal. Magistrikraadi ajaloo alal omandas ta Kesk-Euroopa Ülikoolis 1995. aastal ja Cambridge'i Ülikooli doktorikraadiga ajaloo alal 2000. aastal.

Ta töötas aastatel 1999–2001 Läti Kultuuriakadeemias õppejõuna, 2001–2002 Riia Stradiņši Ülikoolis õppetooli juhatajana ja 2002–2003 Vidzeme Kõrgkoolis uurimiskeskuse juhatajana. 2003–2004 oli ta Läti Riigikantseleis konsultant. 2004–2012 töötas ta sotsiaalpoliitika keskuses PROVIDUS juhtiva uurijana ja 2013–2014 firmas ICF GHK vanemkonsultandina. 2014–2016 oli ta mõttekoja PROVIDUS arengudirektor ja migratsioonipoliitika uurija. Alates 2017. aastast kuulub ta erakonna Arengule/Poolt! juhatusse. Alates 2018. aastast oli ta Läti Seimi liige ja erakonna Arengule/Poolt! fraktsiooni esimees.

Alates 3. juunist 2021 kuni 16. maini 2022 oli ta Läti siseminister.

Viited
------

1. ↑  Latvian parliament approves new Minister of the Interior Baltic News Network, 3. juuni 2021
2. ↑  Marija Golubeva Ministry of the Interior
3. ↑  Latvia. Ministries, etc. rulers.org
4. ↑  Läti siseminister astus tagasi
**Marija Hilarjonivna Biletska** (ukraina keeles Марія Іларіонівна Білецька, 1864 – 30. detsember 1937) oli Ukraina õpetaja. Ta juhtis Lvivis maja, kus õpilased said peatuda. Ta oli naisliikumise juht.

Elu
---

Biletska sündis 1864. aastal Ternopilis.

1899. aastal juhtis ta koos Hermina Šuhevõtšiga Püha Olha Instituuti. Instituut pakkus tüdrukutele elamispinda, kui nad õppisid Lvivis. Umbes pooled neist tüdrukutest olid pärit taluperedest.

1912. aastal osales ta Lvivis Konstantõna Malõtska korraldatud naistekomitee koosolekul, et valmistuda sõjaks. Teised koosolekul osalejad olid Olena Zaliznjak (1886-1969), Olena Stepaniv ja Olha Basarab. Nad soovitasid, et Rahvuslikust võitlusfondist kogutud raha kasutatakse Ukraina Sitši laskurite rahastamiseks. Stepaniv teenis selles rühmas laskurina.

Ta sai 1921. aastal üheks aastaks Ukraina Naiste Liidu esimeheks. Järgmisel aastal lahkus ta Püha Olha Instituudist. Aastatel 1925–1926 hoolitses ta puuetega inimeste eest.

Biletska suri Lvivis 1937. aastal.

Viited
------

1. ↑  Bohachevsky-Chomiak, Martha; Bochachevsky-Chomiak, Martha; al-Taharrur (Jerusalem), al-Sabil, al-Markaz al-Maskuni li-Lahut; Studies, Canadian Institute of Ukrainian (12. oktoober 1988). *Feminists Despite Themselves: Women in Ukrainian Community Life, 1884-1939* (inglise). University of Alberta Press. Lk 61. ISBN 978-0-920862-57-5.
2. 1 2  Wolynetz, Lubow (2015). "The Role of Dedicated Ukrainian Women in World War I" (PDF). *Ukrainian Museum Library of Stamford*. Vaadatud 4. märtsil 2022.
3. 1 2 3  "Білецька Марія Іларіонівна — Енциклопедія Сучасної України". *esu.com.ua*. Vaadatud 7. märtsil 2022.
Aurobindo aastal 1916
rahmenlosrahmenlos
**Sri Aurobindo Akroid Ghosh**i (15. august 1872 Calcutta – 5. detsember 1950) oli India revolutsionäär, ühiskonnategelane, luuletaja, joogi ja müstik.

Ta õppis Inglismaal Manchesteris ning seejärel Cambridge'is filoloogiat ja omandas seitse Euroopa keelt. Ta võinuks asuda Indias riigiteenistusse, kuid kukkus enda väitel meelega läbi ratsutamiseksamil. 1893. aastal naasis ta kodumaale ja hakkas õpetama kolledžis, kirjutas luuletusi ning õppis India filosoofiat. 

Alates 1902. aastast lülitus ta revolutsioonilisse võitlusse India sõltumatuse eest ja ühines terroristliku rühmitusega Lootos ja oda. Kui 30. märtsil 1908 toimunud atentaadis ühe Inglise kohtuniku vastu sai surma vaid kaks kõrvalist inglast, laskis ta vennal hävitada majast pommivabriku ja kõik asitõendid, kuid ta vangistati koos saja ekstremistiga. Vanglas olles saavutas ta enda väitel samadhi – ühinemise kõikjalolevaga. 5. mail 1909 vabanes ta vanglast ja katkestas poliitilise tegevuse. Ta sõitis prantslastele kuuluvasse Pondicherrysse ja pühendas end täielikult joogale, mille ta hiljem nimetas integraalseks joogaks. Seal asutas ta aašrami ning andis kuue ja poole aasta jooksul välja filosoofilist kuukirja Arya.

1921. aastal tuli aašramisse Mirra Richard (Alfassa), kelles Aurobindo tundis enda väitel ära šakti kehastuse ja andis talle nime Ema, mille järgi teda hiljem on tuntud. 24. novembril 1926 saavutas Aurobindo enda väitel valgustatuse ja eraldus välismaailmast, andes aašrami ja kujunenud koguduse juhtimise üle Emale.

Aurobindo rajatud aašramist on tänapäevaks arenenud linn Auroville.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Aurobindo** |

* Auroville
* The Integral Yoga of Sri Aurobindo and the Mother
**Tito Titus Mboweni** (sündinud 16. märtsil 1959 Tzaneenis) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik (Aafrika Rahvuskongress).

Keskkooli lõpetamise järel õppis Tito Mboweni aastatel 1979–1980 Põhjaülikoolis (tänapäeval Limpopo Ülikool) kaubandust. 1980. aastal läks ta poliitiliselt põhjustel eksiili Lesothosse, kus ühines Aafrika Rahvuskongressiga ja omandas Lesotho Ülikoolis 1985. aastal bakalaureusekraadi poliitikateaduste ja majanduse erialal. Magistrikraadi majanduse alal sai ta East Anglia Ülikoolis 1987. aastal. 1990. aastate algul pöördus ta pagendusest Lõuna-Aafrika Vabariiki tagasi ja oli seejärel Aafrika Rahvuskongressi majanduspoliitika osakonnajuhataja. 1994. aasta maist kuni 1998. aasta juulini oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi tööminister. 1999–2009 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi Reservpanga direktor. Alates 9. oktoobrist 2018 on Tito Mboweni Lõuna-Aafrika Vabariigi rahandusminister. 5. augustil 2021 astus Mboweni rahandusministri ametist tagasi.

Viited
------

1. ↑  Tito Mboweni South African History Online
**Johann Friedrich Bonneval de La Trobe**, ka **John Frederic de La Trobe** (30. mai 1769 Chelsea, Inglismaa – 19. detsember (vkj) 1845 Tartu) oli prantsuse päritolu helilooja, pianist ja muusikakoguja.

Elulugu
-------

### Päritolu ja haridustee

 *Pikemalt artiklis La Trobe*
Põlvnes Provence´ist pärit, kuid XVIII sajandi algul Briti saartele rännanud hugenotisuguvõsast. Tema isa oli Inglismaa vennastekoguduse ökonoom Benjamin La Trobe (1728−1786), ema Anna Margaretta Antes (1728−1794). Hariduse omandas esmalt Yorkshire´is Fulneckis asunud hernhuutlaste õppeasutuses. Pärast isa surma asus elama Saksamaale, kus õppis Görlitzi lähedal Nieskys hernhuutlaste koolis muusikat. Seejärel õppis alates 1787. aastast hernhuutlaste Barby seminaris. Astus 1790. aastal Jena ülikooli, kus tudeeris arstiteadust. 1795. aastal sai ta meditsiinidoktori kraadi.

### Koduõpetaja, ohvitser ja põllumees Liivimaal

1793. aastal rändas ta Liivimaale, kus temast sai Heimtali mõisas Peter Reinhold von Siversi juures koduõpetaja. Järgnevalt oli ta koduõpetajaks Lilienfeldide juures Uue-Põltsamaa mõisas. 1797. aastal elas Riias. Kümme aastat hiljem teenis ohvitserina Liivimaa maamiilitsas. Alates aastast 1808 oli ta Põltsamaa kihelkonnakohtunik. 1819−1829 tegeles ta põllumajandusega, ta oli nii Võisiku kui Pajusi mõisa rentnik.

Johann Friedrich La Trobe hauatähis Raadi kalmistul (2021)
### Tartu periood

1829. aastal asus ta elama Tartusse, kuhu jäi kuni surmani. 1835. aastal asutas ta lauluseltsi, mille juhataja oli kuni 1840. aastani. Suri 1845. aastal ja maeti Raadi kalmistule.

Helilooming
-----------

 *Pikemalt artiklis Johann Friedrich La Trobe helilooming*
Heliloojana oli La Trobe väga viljakas, temalt on pärit umbes 200 tööd. Mitmed neid avaldati trükis, kuid suurem osa jäid käsikirjaliseks.

* *Deutschen Lieder* (1826−1846, neli köidet)
* *Agnus Dei* (1829)
* *Stabat Mater* kuuehäälsele koorile (1830)
* Viiulisonaat
* 12 klaverivariatsiooni
* Kolm divertismenti

Vaata ka
--------

* La Trobe

Viited
------

1. ↑  Johann Friedrich La Trobe: ein baltischer Musiker. − Baltische Monatsschrift. Siebenundvierzigter Jahrgang. LX. Band. Riga: Verlag der Baltischen Monatsschrift, 1905. Lk 163-179. Siin: 177-179.

Kirjandus
---------

* Bock, Woldemar von. *Blätter der Erinnerung an J. Fr. La Trobe, den Künstler und den Menschen*. − Das Inland. Nr. 10, 13, 21. 1848.
* Hirvesoo, Avo. *Johann Friedrich Bonneval de La Trobe. Põlvnemisi. Daatumeid. Fakte*. − Teater. Muusika. Kino. Jg. 12. 1995.
* *Johann Friedrich La Trobe: ein baltischer Musiker*. − Baltische Monatsschrift. Sechsundvierzigster Jahrgang. LVIII. Band. Riga: Verlag der Baltischen Monatsschrift, 1904. Lk 129-157, 216-230 (järg) .
* *Johann Friedrich La Trobe: ein baltischer Musiker*. − Baltische Monatsschrift. Siebenundvierzigter Jahrgang. LX. Band. Riga: Verlag der Baltischen Monatsschrift, 1905. Lk 163-179 (lõpp) .

Välislingid
-----------

* Johann Friedrich La Trobe veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Linnanmäki on lõbustuspark Soomes
Luna Luna Kadrioru lõbustuspargis Tallinnas
**Lõbustuspark** (ka **tivoli**) on piiratud maa-alal tavaliselt vabas õhus paiknev lõbustusatraktsioonide kompleks, milles seda haldav ettevõte osutab tasu eest meelelahutusteenuseid. 

Lõbustusparke, mis on keskendatud mingile kindlale teemale, nimetatakse ka **teemaparkideks**, selline on näiteks Disneyland.

Lõbustuspark asub tavaliselt püsivalt ühes kohas, aga on ka rändavaid lõbustusparke, näiteks Eestis Tivoli Tuur.

Lõbustuspargi alal võivad olla lisaks atraktsioonidele ka toitlustuskohad ja suveniiripoed.

Atraktsioonid
-------------

Põhiosa atraktsioonidest on tavaliselt eri viisidel reisijaid sõidutavad masinad, mis asuvad vabas õhus. Osa atraktsioone võib paikneda ka lõbustuspargi alal asuvates siseruumides. 

Lõbustuspargi atraktsioonide hulka võivad kuuluda karussellid, Ameerika raudtee, vaateratas, lasterong, mängu-lasketiirud ja muud atraktsioonid.

Tasumine
--------

Atraktsioonide kasutamise eest tasumiseks on kaks süsteemi, lõbustuspargid pakuvad kas ühte neist või mõlemat. Esimese süsteemi puhul maksab külastaja iga atraktsiooni kasutamise korra eest eraldi, näiteks ostab iga karussellisõidu jaoks uue pileti. Teise süsteemi puhul maksab ta alguses suurema kindlaksmääratud summa ning võib siis kasutada kõiki atraktsioone nii palju kordi kui soovib.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Lõbustuspark** |
**Hillar Kohv** (sündinud 9. augustil 1966) on eesti ajalehtede, ajakirjade ja portaalide kohalik kirjasaatja.

Hillar Kohv elab Pärnu maakonnas Tori vallas Rätsepa külas. Kuna paikkonna nimi on Viinahaua, siis on ta tuntud ka kui Hillar Kohv Viinahaualt.

Esimene Hillar Kohvi lugejakiri avaldati ajalehes 1986. aastal. Laiemalt tutvustati tema tegemisi 1997. aastal, kui Vesta Reest kirjutas temast ajalehes Eesti Ekspress ja Indrek Treufeldt tegi temaga intervjuu Eesti Televisiooni saates "Suures plaanis".

Aastatel 1997–1999 oli Hillar Kohv ajalehe Nelli Teataja püsikolumnist. Aastatel 1997–1998 oli tal oma püsirubriik ka ajalehes Kuller (Liivimaa Kuller).

Kanal 2 saadetes "Wigla show" ja "Wremja" parodeeriti Hillar Kohvi aastatel 1998–2001. Hillar Kohvi nime kandvat tegelaskuju mängis näitleja Jan Uuspõld.

Hillar Kohv on üks Eesti suurimatest Anne Veski fännidest. Jan Uuspõllu saates "Kokk tuleb" külastas Veski ka isiklikult Kohvi ja nad laulsid koos meeleoluka ja ülimenuka singli "Jätke võtmed väljapoole".

Hillar Kohv on teinud kaastööd paljudele raadiosaadetele, kus on tema kirju ette loetud. 2006. aastal oli Hillar Kohvil mõnda aega oma saatelõik telekanali CiTV saates "Pimp TV".

Ta on viiel korral kandideerinud kohalike omavalitsuste volikogude valimistel üksikkandidaadina Tori vallavolikokku, kuid ei ole mitte kordagi osutunud valituks. 1999. aastal kogus ta 34 häält, 2002. aastal 34 häält, 2009. aastal 26 häält, 2017. aastal 46 häält ja 2021. aastal 58 häält.

Onu Bella on teinud Hillar Kohvist portreefilmi "Pööripäevad Viinahaual". Hillar Kohv on mänginud ka Arbo Tammiksaare filmis "Magusad unelmad" (2001).

Hillar Kohv ei loe raamatuid. Ta ei ole kunagi lennukiga lennanud.

2006. aasta 2. septembri hilisõhtul tehti *show*'d, Hillar Kohv "abiellus" Arnold Oksmaaga. Uhket pulma "Eesti moodi" viis läbi pulmavanem Onu Bella. Pulmatseremoonial esinesid uues koosseisus Nightlight Duo, Apelsin, Ane ja Gunnar Loho, ning pulmavanem Onu Bella bändiga. Valges pulmakleidis Arnold Oksmaa tuli pealavale Hillar Kohvi käevangus, noorpaar andis tõotused ja suudles Onu Bella käes olnud hõberisti. Oli ka paar intsidenti, "vastabiellunud" paari ründas puuhalgudega nende eribussis kolm teismelist vanuses 16–18 eluaastat.

Viited
------

1. ↑  Soomaa avastamine Soome-Ugri Rahvaste Infokeskus
2. ↑  *Anne Veski ja Hillar Kohv Jätke võtmed väljapoole! Kanal 2 saatest "Kokk tuleb" 2003 aastal*, vaadatud 30. novembril 2023
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑  Tori vald Kohalikud valimised 2017
7. ↑  Tori vald Kohalikud valimised 2021
8. ↑  Madis Jürgen. Kirjasaatja Hillar Kohv ei puhka kunagi. Eesti Ekspress, 1. august 2018
9. ↑

Välislingid
-----------

* Hillar Kohvi blogi
* Arnold läks mehele
* Pruut-Oksmaa sai lava taga kolki
* Saade "Kokk tuleb" Hillar Kohvil külas. (video)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taimeliigist; perekonna kohta vaata artiklit Astelpaju (perekond)* |

---

**Harilik astelpaju** (*Hippophaë rhamnoides*) on hõbepuuliste sugukonna astelpaju perekonda kuuluv põõsaliik.

Botaaniline kirjeldus
---------------------

Põõsas või puu, 3–9 m kõrgune. Oksad asteldega. Lehed lineaalsed, 0,5 cm laiad ja 3–8 cm pikad, hõbedaselt hallikasrohelised. 

Kahekojaline taim, emas- ja isasõied eraldi taimedel. Emas- ja isastaimi on võimalik eristada üksnes õiepungade järgi. Emasõiel pole kroonlehti, näha on vaid kollased emakasuudmed. Isasõite kroonlehed on pruunikad, soomusja kattega.

Viljaks on väikeste õlirikaste seemnetega lihakas luuvili. Värvus varieerub kultuursortidel kahvatukollasest oranži ja punaseni. Viljad kinnituvad tihedalt ja tugevalt võrsele, mis teeb saagi koristamise keeruliseks.

Kasvukoht
---------

Looduses kasvab Euroopast Siberini, Hiina ja Põhja-Indiani.

Kasvatamine
-----------

Harilik astelpaju on ainuke astelpaju perekonda kuuluv liik, millest aretatud sorte seni viljade saamiseks kasvatatakse. Vahepeal läänemaailma jaoks unustusehõlma vajunud taim taasavastati 1930. aastate Venemaal Barnaulis asuvas Siberi aiandusinstituudis. Eestis on hakatud astelpaju tööstuslikult kasvatama ning marjadest saadusi tootma viimasel kümnendil.

Kasutamine
----------

Ta on mitmekesine põllumajanduskultuur, mille viljelemine on väga keskkonnasäästlik ning suurem osa taimest on erinevatel viisidel kasutatav. Koduaedades kasvatatakse ilupuu ja majapõõsana. Kuna on mullastiku suhtes vähenõudlik, on katsetatud mahajäetud põlevkivikarjääride haljastamist astelpajuga. Astelpaju marjadest ning seemnetest toodetud õli on tervislik.

Ajalugu
-------

Legendid räägivad, et vanad kreeklased lisanud astelpaju lehti ja noori oksi võistlushobuste sööda hulka, mis hobustele nii hästi mõjunud, et karva kohe läikima löönud. On proovitud tänapäeva hobustegi peal – töötab tõesti. Astelpaju lehed olnud lemmiktoiduks ka lendavale ratsule Pegasusele, siit ka astelpaju nimi Hippophae (kr. k. hippos – hobune; phaos – särav, läikiv).[*viide?*]

Marju, lehti, koort ja seemnetest saadud õli on kasutatud juba ammustest aegadest – ravivahendina on astelpaju leidnud mainimist Tiibeti kroonikates juba 800 aastat e. Kr. [*viide?*]

Vaata ka
--------

* astelpaju-kirikärbes

Viited
------

1. ↑  Kivistik, J, Pomoloogia. Puuviljad ja marjad Eestis, Tea, Tallinn, 2010
2. ↑  "Rekultiveerimisest Eesti põlevkivibasseinis" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. oktoober 2014. Vaadatud 2. juuli 2012.

Välislingid
-----------

* Harilik astelpaju andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Päevakauplemine** on aktsiaspekulatsioon, mis sisaldab aktsiate ostmist ja müümist ühe päeva sees. Kõik positsioonid suletakse päeva lõppedes. Paljud kauplejad ei pruugi olla otseselt päevakauplejad, kuid kasutavad seda taktikat oma kauplemisstrateegia osana. Kauplejaid, kes sel viisil tehinguid teevad, kutsutakse päevakauplejateks. Seega kauplejad, kes tegelevad päevakauplemisega, on spekulandid. 

Ühed kõige enam kaubeldavad finantsinstrumendid on aktsiad, optsioonid, valuutad ja erinevad tuletisinstrumendid. 

Päevakauplemine oli varem tegevus, millega tegelesid ainult finantsettevõtted ja professionaalsed spekulandid. Nüüdisajal, mil elektroonilised kauplemisvõimalused on avardunud, on tekkinud palju uusi nn jaekauplejaid, kes kauplevad oma kapitaliga kodusest arvutist.

Karakteristikud
---------------

Mõned päevakauplejad keskenduvad vaid hinnaliikumistele, teised aga tehnilistele mustritele. Osad kauplejad keskenduvad limiteeritud strateegiatele, kus nad tunnevad, et omavad strateegilist eelist.

Kasumi otsimine spekulatiivsete tavade kaudu ei ole kooskõlas usulise moraaliga.

Viited
------

Välislingid
-----------

* U.S. Securities and Exchange Commission on day trading
*
**Nereta** on küla (*lielciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas, Nereta valla halduskeskus. Asub Dienvidsusēja jõe kaldal.

Asulat on esmamainitud 1293. aastal (*Nirica*). XIV sajandil asutas Aizkraukle komtuur Leedu piiri äärde Nereta mõisa. 1570. aastal rajati Nereta kirik, aastail 1583–1592 asendati selle puidust hoone kivist ehitisega. Aastal 1596 asutati Neretasse hertsog Gotthard Kettleri korraldusel ladinakeelne kool. 1672. aastal on asulat dokumentides juba alevina mainitud.

Suur Põhjasõda tõi kaasa Nereta languse. Sõjaga kaasas käinud katk laastas alevit rängalt. Neli aastat peale epideemiat oli Neretas vaid kaks elanikku. Aastail 1950–1990 oli Nereta taas alev. Aastatel 2009–2021 jäi asula Nereta piirkonda, olles selle halduskeskuseks.

Neretas asub endise Nereta mõisa süda, asulas on kultuurimaja ja keskkool. Asulas on nii luterlik kui ka katoliiklik kirik. Dienvidsusēja jõel asub hüdroelektrijaam. 

2006. aastal oli seal 1282 elanikku. Aastal 2015 oli külas 1128 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 987.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze,
**Princetoni Ülikool** on eraülikool, mis asub USA New Jersey osariigi Princetoni piirkonna kolmes maakonnas. Kool asub Princetonis, Princetoni vallas ja Lääne-Windsori vallas ja on üks kaheksast Ivy League'i kuuluvast ülikoolist.

Kool asutati 1746. aastal New Jersey osariigis Elizabethis New Jersey kolledžina (College of New Jersey). 1756. aastal viidi kool üle Princetoni ja 1896. aastal nimetati ümber Princetoni ülikooliks. Princeton on vanuselt neljas kõrgharidust andev asutus USAs. Nii Princetoni ülikool kui ka Pennsylvania ülikool soovivad mõlemad olla neljandad. Pennsylvania ülikool kasutas esialgu asutamisaastat 1749, mis jättis selle viiendaks, kuid 1899. aastal otsustati, et asutamisaasta on hoopis 1740..

Erinevalt teistest tol ajal rajatud ülikoolidest polnud Princetoni ülikool ametlikult religioosse kallakuga. Sellel on küll olnud sidemeid presbüteri kirikuga, kuid tänapäeval üliõpilastele mingeid religioosseid nõudmisi ei esitata.

Ülikoolil on oma kunstimuuseum, kus on ligi 60 tuhat originaalteost kogu maailmast, eri ajastutest ja eri liikidest. Osa skulptuure on paigutatud ka õue ühiselamute ümbrusse.

Ülikoolil on gooti stiilis kabel, kus toimuvad ava- ja lõpuaktused. Seda hinnatakse maailmas suuruselt kolmandaks ülikoolikabeliks.

Princetoni ülikool on üks maailma paremini rahastatud ülikoole tänu oma lõpetajate ja sponsorite annetustele. Osa sellest rikkusest on paigutatud ka väärtuslikesse (nt Claude Monet' ja Andy Warholi) kunstiteostesse.

Ülikooli ühiselamutes on kohti kõigile üliõpilastele kogu nelja-aastaseks õppeks ja üle 95 protsendi üliõpilastest elabki seal, kuna piirkonnas on üüripinnad kallid.

Bakalaureuseõppes on võimalik lõpetada kas Bachelor of Arts (A.B.) või Bachelor of Science insenerialal (B.S.E.).

Magistriõppes (Graduate School) saab õppida humanitaar-, sotsiaalteaduste, loodusteaduste ja insenertehnilistes programmides. Doktoriõpe on samuti kõigil neil programmidel.

Viited
------

1. ↑  Princeton University's Rates Rise on Lehman-Led Debt
2. ↑  Common Data Set 2009–10. Vaadatud 29.11.2013.
3. ↑  Princeton's History. Princeton University. Vaadatud 29.11.2013.
4. ↑  Princeton in the American Revolution. Princeton University, Office of Communications. Vaadatud 7.05.2007.
5. ↑  "Building Penn's Brand". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2005. Vaadatud 28. oktoobril 2008.
6. ↑  Princeton vs. Penn: Which is the Older Institution?
7. ↑  Kohustuslik kirikukülastus eksisteeris kahel korral päevas 1882. aastal ja kohustus lõpetati 1964: Chapel, The University. Vaadatud 29.11.2013.
8. ↑  Princeton in the American Revolution. Princeton University, Office of Communications. Vaadatud 7.05.2007.
9. ↑  Endowment Climbs Past $13 Billion. The Daily Princetonian, 27. oktoober 2006.

Välislingid
-----------

 Princetoni Ülikool – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht
Inguši Vabariigi lipp.
**Inguši Vabariigi lipp** on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Inguši Vabariigi lipp.

Vabariigi tunnusena võeti lipp kasutusele 15. juunil 1994.

### Lipu kirjeldus

Inguššia plagu on ristkülik, mis on jagatud horisontaalselt kolmeks laiuks (roheline, valge, roheline). Valge väli on rohelistest laiem ja selle keskel on punane päikesemärk. Kumbki roheline laid hõlmab 1/6, päikesemärgi siseringi raadius 1/11 lipu laiusest. Märgi kiired on poolkaared, mille raadiuseks on 1/18 plagu pikkusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.

### Sümbolite tähendused

Valge sümboliseerib mõtete ja tegude puhtust, roheline looduse tärkamist, küllust ja viljakust, samuti islamit, mis on Inguššia religioon. Islami tõid Inguššia territooriumile Dagestani sunniidid 16. sajandil. Algul levis islam ainult tasandikel ja mäejalamitel, aga 19. sajandi algul hõlmas see juba kogu Inguššia.

Punane värv sümboliseerib inguššide sajanditepikkust võitlust ebaõigluse vastu ja soovi elada rahus omal maal koos oma naaberrahvustega.

Päikesemärk tähistab maa ja päikese igavest liikumist. Kaardus kiired on pööratud vastupäeva, et näidata planeetide liikumist päikesesüsteemis. Päikesemärk on õnne sümbol. Riigi sümbolina tähistab lõputut arengut ja rahva viimist õitsengule.

Vaata ka
--------

* Inguši Vabariigi vapp

Välislingid
-----------

* Inguši Vabariigi sümboolika Inguši Vabariigi ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
* Riiklik sümboolika: Inguši Vabariik (*vene keeles*)
* Inguši Vabariigi lipust *Geraldika.ru* veebisaidil (*vene keeles*)
**David William Donald Cameron** (sündinud 9. oktoobril 1966 Londonis) on Suurbritannia poliitik, peaminister 2010–2016, Briti Konservatiivse Partei juht 2005–2016, välisminister alates 13. novembrist 2023. Esimest korda valiti ta parlamendi alamkoja liikmeks 2001. aastal Oxfordshire'i Witney valimisringkonnast.

Ta õppis Oxfordi Ülikoolis filosoofiat, politoloogiat ja majandusteadust (*Philosophy, Politics and Economics*).

Opositsiooniliidrina (detsembrist 2005 maini 2010) soovis ta enda sõnul Suurbritannias erakorralisi valimisi sellest ajast peale, kui Gordon Brown ametist tagasi astunud Tony Blairi asemel 2007. aasta mais-juunis Suurbritannia peaministriks sai.

Opositsiooniliidrina kasvatas Cameron Konservatiivse Partei toetust tunduvalt. 2006. aasta oktoobris oli see 39% Leiboristliku Partei 29% vastu. 2007. aasta suvel oli õnnestunud valitsusevahetus tõstnud leiboristide toetuse 10% võrra kõrgemaks konservatiivide omast, aga oktoobris oli konservatiivide toetus taas suurem.

2010. aasta Suurbritannia parlamendivalimised võitis Cameroni juhitud Konservatiivne Partei, kuid ei võitnud piisavalt kohti, et üksi valitsus moodustada. Konservatiivid jõudsid koalitsioonivalitsuse moodustamises kokkuleppele liberaaldemokraatidega.

Pärast Gordon Browni tagasiastumist 11. mail 2010 palus kuninganna Elizabeth II David Cameronil moodustada uus valitsus ning ta sai Suurbritannia peaministriks.

Cameroni kabineti asepeaminister oli liberaaldemokraatide juht Nick Clegg ja varakantsler George Osborne.

Cameron armastab jalgrattaga sõita. 2006. aastal pildistati teda jalgrattaga tööle sõitmas, aga tema järel sõitis tema auto koos autojuhiga, kes toimetas tema asjad tööle. Konservatiivse Partei pressiesindaja teatel oli see tavaline.

13. juulil 2016 lahkus ta peaministri ametist.

Viited
------

1. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 275
2. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 274–275

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **David Cameron** |

* David Cameron Suurbritannia valitsuse kodulehel (inglise keeles)
* David Cameron Encyclopædia Britannicas (inglise keeles)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gordon Brown** | **Suurbritannia peaminister**2010–2016 | Järgnev**Theresa May** |
**Villány** (saksa keeles *Wieland*, horvaadi keeles *Viljan*, *Biljan*, *Vilanje*, serbia keeles Виљан) on linn Ungaris Baranya komitaadis Siklósi kreisis.

Villány ja selle ümbruskond on tuntud veinikasvatuspiirkond.

Geograafiline asend
-------------------

Villány asub Horvaatia piirist 9 km kaugusel, Siklósist ligikaudu 12 km idas ja komitaadikeskusest Pécsit umbes 28 km lõunaedelas.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1352. aastal. Türgi võimu järel 17. sajandi oli piirkond jäänud väga hõredalt asustatuks. 18. sajandil saabus asulasse saksa ümberasujaid. Teise maailmasõja järel saadeti suur osa saksa rahvusest elanikkonnast riigist välja.

Sõpruslinnad
------------

* Saksamaa Eislingen, Saksamaa
* Austria Stainz, Austria
* Rumeenia Vețca, Rumeenia
* Ungari Zamárdi, Ungari

Viited
------

1. ↑  Villány Wine District Wines of Hungary. Vaadatud 13. detsembril 2023
2. ↑  A Villányi-Hegység lexikona Baranya Megyei Természetbarát Szövetség. Vaadatud 13. detsembril 2023
**Arnold Eres** (7. august 1917 Pala vald, Tartumaa – 24. jaanuar 1986 Borås, Rootsi) oli väliseesti kunstnik.

1944. aastal põgenes Saksamaale, kust jõudis 1946. aastal Rootsi. Töötas tekstiilitööstuses ja Wäferi Bolagetis mustrijoonistajana. Õppis kunsti kirikursuste kaudu ja täiendas end kunstikursustel Stockholmis 1950–1952. Esines näitustel Lõuna- ja Lääne-Rootsis, pälvides arvustajate ja publiku tunnustuse. 1963. aastast tegutses vabakutselise kunstnikuna.

Esines isikunäitustega Boråsis (1949, 1952, 1955, 1958, 1967. 1980), Alingsåsis (1956), Ulricehamnis (1957), Göteborgis (1957. 1966, 1979) ja Stockholmis (1970). Osavõtt ühisnäitustest: Stockholm (1963, 1968), Toronto (1964, 1972), Göteborg (1974, 1978).

Esindatud järgmistes kogudes: Boråsi kunstimuuseum, Albert Engströmi muuseum Eksjös ja mujal Rootsi kogudes.

Viited
------

1. ↑  "Kunstnik Arnold Eres surnud". *Teataja : poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja = Estnisk tidning för politik, kultur, samhällsinformation och ungdomsfrågor*. 22.02.1986. Vaadatud 11.06.2019.
**Varstu lennuväli** on 600 x 20 m asfaltrajaga lennuväli Võru maakonnas, 1,5 km Varstu asulast kagu suunas.

Varstu lennuväli rajati aastatel 1976–1977 kapitaalse rajatisena, Aerofloti nn keemialennuväljana, et külvata väetisi ja taimekahjurite tõrjemürke An-2 lennukitelt. Lennuvälja uuendamise eelne 400 x 20 m asfaltrada oli ainus kõvakattega rada, mis asus Eestis Tartu Ülenurme lennuväljast lõuna pool, ning ka praegune rada on ainus selline. Lennuraja pikendamiseks ja rajakatte uuendamiseks saadi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse vahendusel Euroopa Regionaalarengu Fondist toetust, mis oli ette nähtud piirkondade konkurentsivõime tugevdamiseks.

Varstu vald hoidis lennuvälja ja selle lähiala ning lennuväljale ja sellega piirnevasse ohutustsooni ei püstitatud uusi ehitisi ega elektriliine.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2015. Vaadatud 23. novembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Lennuamet
* 13.märts 2008 10:11, Varstu lennuväli taastatakse, delfi.ee

| * v
* r
Eesti lennujaamad ja lennuväljad |
| --- |
| Lennujaamad | 
Kuressaare **·** Kärdla **·** Tallinn **·** Pärnu **·** Tartu |
| Lennuväljad | 
Humala **·** Jõhvi **·** Karksi **·** Kihnu **·** Lyckholmi **·** Narva **·** Nurmsi **·** Rakvere **·** Rapla **·** Ridali **·** Riidaja **·** Ruhnu **·** Varstu **·** Viljandi **·** Vormsi |
| Kopteriväljakud | 
Salme **·** Tallinna Linnahall |
| Kaitseväe lennuväljad | 
Ämari |
| Mahajäetud lennuväljad | 
Haapsalu **·** Lasnamäe **·** Piirissaare **·** Raadi **·** Rutja **·** Tapa |
Maailma suurim jäämüts asub Novaja Zemlja Põhjasaarel
**Jäämütsiks** nimetatakse glatsioloogias jäämassi, mille pindala on väiksem kui 50 000 km².  Jäämütsist suuremaid jäämassiive nimetatakse jääkilpideks.

Jäämütsid levivad üldjuhul kuplikujuliselt, mitte ei asu orgudes.

Tekkepiirkonnad
---------------

Jäämütsid tekivad tavaliselt polaarsetes ja subpolaarsetes mägipiirkondades. Põhja-Euroopas on palju jäämütse, näiteks Vatnajökulli jäämüts Islandil ja Austfonna jäämüts Norras Teravmägede saarestikus, millest viimane on pindalalt Skandinaavia suurim jäämüts. Maailma suurim jäämüts asub Põhjasaarel, mis on osa Novaja Zemlja saarestikust Venemaa arktikas.

Jäämütse leidub ka sellistel mäestikualadel nagu Himaalaja, Kaljumäestik, Andid ja Lõuna-Alpid.

Kirjeldus
---------

Jäämütsi kuppel on tavaliselt koondunud massiivi kõrgeima ala kohale. Jää liigub kõrgemalt alalt äärealade poole.

Jäämütsid mõjutavad oluliselt nende alla jääva piirkonna geomorfoloogiat. Plastne deformatsioon, uuristused ja muud liustiku erosioonijooned tekivad liustiku taandumisel. Paljud järved, näiteks Põhja-Ameerika suured järved ja samuti arvukad orud on kujunenud liustiku tegevuse tulemusena sadade tuhandete aastate jooksul.

Moodustumine
------------

Jäämütsid tekivad, kui lumi ladestub külmal aastaajal, kuid ei sula täielikult soojal aastaajal. Aja jooksul lumi kuhjub ja muutub tihedaks hästi seotud lumeks, mida tuntakse mitmeaastase firn]ina. Lõpuks sulguvad lumeosakeste vahelised õhukanalid ja lumi kristalliseerub jääks.

Jäämütsi kuju määrab maastik, millel see asub, kuna sulamismustrid võivad sõltuvalt maastikust erineda. Jäämütsi alumised osad sunnitud kogu jääkatte raskuse all väljapoole voolama ja järgivad laskumisel maapinna reljeefi.

Viited
------

1. 1 2  Benn, Douglas; Evans, David (1998). *Glaciers and Glaciation*. London: Edward Arnold. ISBN 0-340-58431-9.
2. 1 2  Greve, R.; Blatter, H. (2009). *Dynamics of Ice Sheets and Glaciers*. Springer. DOI:10.1007/978-3-642-03415-2. ISBN 978-3-642-03414-5.
3. ↑  Bennett, Matthew; Glasser, Neil (1996). *Glacial Geology: Ice Sheets and Landforms*. Chichester, England: John Wiley & Sons. ISBN 0-471-96345-3.
4. 1 2 3  National Snow and Ice Data Center. Overview
5. 1 2  Zemp, Michael; Haeberli, W. (2007). "Glaciers and ice caps. Part I: Global overview and outlook. Part II: Glacier changes around the world" (PDF).
**Lexsoul Dancemachine** on Eesti funk-soul-diskoansambel, mis on asutatud 2013. aasta alguses.

Ansamblisse kuuluvad Robert Linna (vokaal, perkussioon), Martin Laksberg (basskitarr), Jürgen Kütner (kitarr), Kristen Kütner (kitarr), Joonas Mattias Sarapuu (klahvpill) ja Caspar Salo (löökpillid). Ansambli asutas bändiliider, produtsent ja peamine laulukirjutaja Martin Laksberg. 

2015. aasta detsembris andis ansambel välja debüütalbumi „Deus Lex Machina" duubelvinüüli, CD, digialbumi ja oapurgi kujul. Kriitikute ja fännide poolt soojalt vastu võetud kauamängiva hittlooks sai "Beef Grinder". Disko-funk laulu populariseerimisele aitas kaasa regulaarne rotatsioon BBC 6 ja BBC 2 raadiokanalitel Craig Charles Funk & Soul Show’s. 

Lexsoul Dancemachine on mänginud Tallinn Music Week, Positivus, Pori Jazz, Funky Elephant ja Imagina Funk festivalidel. 2017. aastal käidi Inglismaal minituuril. Esineti Bristolis, Londonis, Leedsis ja Manchesteris, kus anti täismaja kontsert legendaarses klubis Band on the Wall.

Lexsoul Dancemachine'i teine album "Sunny Holiday in Lexico" ilmus 25. novembril 2017. Kohaliku plaadifirma Funk Embassy Records kaudu ilmunud plaadile salvestas grupp latin, jazz-funk ja disko stiilides muusikat. Singel "Coconuts" sai bändi teiseks hitiks, mis jõudis nii BBC raadiosse kui ka mujale Euroopas. 

Kolmas album "Lexplosion II" ilmus Funk Embassy Recordsi kaudu 29. mail 2020. Plaadil teevad kaasa ka USA kitarrist Cory Wong ning Brasiilia perkussionist Luiz Black, kes on muuhulgas tuuritanud São Paulos James Browniga. Albumi produtseeris Solid Gold Sound. 2020. aasta suvel esines bänd liikuva Hulkurbussi katusel 3,5 tundi järjest, sõites läbi Tallinna kesklinna.

Lexsoul Dancemachine võitis 2021. aasta Eesti Muusikaauhindadel Aasta Ansambli auhinna.

Tunnustus
---------

* Eesti Muusikaauhinnad 2021: Aasta Ansambel

Diskograafia
------------

### Albumid

* "Deus Lex Machina" 2015
* "Sunny Holiday In Lexico" 2017
* "Lexplosion II" 2020

### Muusikavideod

* "Tell Me, Tell Me" 2015
* "Beef Grinder" 2016
* "Domingo" 2018
* "Nu Reality" 2020
* "Entertainment" 2020
* "Carambola Jelly" 2020
* "Money" feat. Cory Wong 2020

Viited
------

1. ↑  Ehte, Henrik (4. juuli 2017). "Fookus tuurikorraldusel – albumi sünnist koju naasmiseni". *Rada7.ee*. Vaadatud 13.08.2020.
2. ↑  Raid, Martin (24. juuli 2020). "Lexplosion on wheels!". *Lexsoul Dancemachine facebook page*. Vaadatud 13.08.2020.
3. ↑  "Eesti Muusikaauhinnad 2021 võitjad on selgunud". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2021.

Välislingid
-----------

* Lexsoul Dancemachine koduleht
* Lexsoul Dancemachine Facebookis
* Lexsoul Dancemachine Bandcampis
* Lexsoul Dancemachine Soundcloudis
* Lexsoul Dancemachine Instagramis
* Lexsoul Dancemachine jagab tantsumuusika retsepti Müürileht
* Lexsoul Dancemachine - Deus Lex Machina (2015) Müürileht
* Craig interviews Lexsoul Dancemachine BBC Radio 6
* Lexsoul Dancemachine: Deus Lex Machina (2016) Monkeyboxing
* Kuidas Lexsoul Dancemachine funk'i plahvatama pani Müürileht
**Acoussion Live** on aastast 2015 toimuv akustilise suunitlusega *pop-up*-muusikafestival. 

Igal suvel uues asukohas aset leidval muusikasündmusel astuvad keset imekaunist loodust improviseeritud lavadel üles eri žanre viljelevad muusikud Eestist ja mujalt maailmast. Acoussioni puhul on tegemist n-ö butiikfestivaliga, kuhu müüakse piiratud koguses pääsmeid.

Nimetus *acoussion* tuleneb sõnadest *acoustic* ja *session* ning festivali kontseptsiooni aluseks ja eeskujuks ongi akustilised sessioonid, mida YouTube'ist ja teistest muusikakanalitest ohtralt leida võib.

Ajalugu
-------

Festival sai alguse privaatüritusena 13. juunil 2015, mil Pudisoo Puhkemaja aeda kogunenud sadakonnale külalisele esinesid Tarmo Sick, Dagmar Mäe, Sten-Olle Moldau, Ella Stone, Taat ja Empiré.

2016. aastal toimus esimene avalik üritus. Seekord peatuti 23. juulil Vana-Veski Puhkekeskuses ning võõrustati ca 500 külastajat. Esinesid Kalev Rajangu, WhoKris?, EIXD (hilisema nimega EiK), Robin Juhkental, Silver Sepp, Alise Joste (Läti), Ziggy Wild, Kristjan Üksküla, Mari Jürjens, Mauno Meesit, Janno Reim (Super Hot Cosmos Blues Band), Frankie Animal, Levski ning DJ-d Liisi Voolaid ja Jon Mikiver.

7. aprillil 2017 sai festival kevadise kaaslase: linnafestival Acoussion Spring leidis aset Tallinnas Lennusadamas ning seda väisas ligikaudu 600 muusikasõpra. Üles astusid Vaiko Eplik, Marie ja Raul Vaigla, Sive (Iirimaa), The Boondocks, Dillon (Saksamaa) ja NOËP.

2017. aastal aset leidnud Acoussion Live 2017 toimumispaigaks valiti Küla Villa Saku vallas Harjumaal. Seekord oli festival kahepäevane ning vältas reedest, 21. juulist, pühapäeva, 23. juuli varahommikuni. Kümnel laval esines 20 artisti: Bill Laurance (Suurbritannia) , IIRIS (Iiris Vesik), Estonian Voices, Pomme (Prantsusmaa), Maarja Nuut, Elephants From Neptune, Mick Pedaja, Reket (Tom-Olaf Urb), Richard Walters (Suurbritannia), Svidanie (Venemaa), SUMRA, The Notes, The Jingles, Lepatriinu, RObAM (Markus Robam), Tintura, Rake, Lucas Christopher Varema, DJ Girti Suun ning DJ-d Sander Mölder ja Peeter Ehala (Tiks).

9. veebruaril toimus Tallinnas endise kino Helios ruumides talvefestival Acoussion Winter. Festivalil esinesid Panbeats, Elias Kahila (Soome), Siiri Sisask, Pomme (Prantsusmaa), Frankie Animal, Rainer Ild, The Boondocks ning DJ-d Girti Suun ja Liisi Voolaid.

Viited
------

1. ↑  "Akustilise muusika rändfestival Acoussion Live avaldas esinejad". *menu.err.ee*. 22.03.2016.
2. ↑  "Aprillis kuulutab kevadet muusikafestival Acoussion Spring". *menu.err.ee*. 14.12.2016.
3. ↑  "Eestis esineb kahekordne Grammy-võitja Bill Laurance". *kultuur.postimees.ee*. 07.06.2017.
4. ↑  "Acoussion Live avaldas esimesed esinejad". *menu.err.ee*. 05.05.2017.
5. ↑  "Nädala lõpus tuleb Tallinnas Eesti kõige keerulisema nimega festival". *kultuur.postimees.ee*. 07.02.2018.

Välislingid
-----------

* Festivali koduleht
* Acoussion Live 2016 järelvideo
Amazonase jõgikond
**Tapajós** [tapaž'os] on Lõuna-Ameerikas Amazonase jõgikonnas olev jõgi.

Jõgi saab alguse vasakpoolse Juruena ja parempoolse Teles Piresi jõe ühinemisel Pará, Mato Grosso ja Amazonase osariigi kolmikpunktis, sest Juruena on Mato Grosso ja Amazonase piirijõgi ning Teles Pires Pará ja Mato Grosso piirijõgi. Esialgu on Tapajós Pará ja Amazonase piirijõgi ning üsna varsti pärast lähet suubub temasse paremalt Cururu jõgi. Tapajós voolab kirdesse. Kahe osariigi piirijõgi pole ta kuigi kaua ja peaaegu täies ulatuses voolab ta Pará osariigis. Ta läbib Jacareacanga, siis suubuvad temasse paremalt Crepon ja Jamanxim. Ühtlasi moodustab Tapajós Amazonase rahvuspargi idapiiri. Siis jõuab ta Itaitubasse. Kohast, mil osariikide piir Tapajósist lahkneb, kuni Itaitubani kulgeb jõe vasakul kaldal maantee, mis kulgeb kaugel idas Gurupi kaldal olevast Dom Eliseust kaugel läänes Purusi kaldal oleva Lábreani. Alamjooksul, Aveirost kuni suudmeni voolab jõgi rahulikult ja laieneb kuni 15 kilomeetrini, suubub paremalt Amazonasesse. Suudmes asub Tapajósi ja Amazonase paremal kaldal Santarém.

Tapajósi jõe pikkus on 2200 kilomeetrit, kui hakata seda mõõtma Juruena lähtest, mis asub Parecise mägede kõrgeima tipu lähedal. Jõe valgla on 487 tuhat km² ja suue asub 10 m kõrgusel merepinnast.

Ülemjooksul läbib Tapajós kärestikke, aga viimased 303 km on ta laevatatav isegi suurte laevadega. Selles kohas on jõgi väga sügav ja mõlemal kaldal on saja meetri kõrgused kaldakaljud.

Tapajós on Amazonase jõgikonna vooluhulga poolest 5. jõgi. Tema kaudu voolab 6% Amazonase veest.

Viited
------

1. 1 2  Suur maailma atlas, lk. 141
**Isaszeg** on linn Ungaris Pesti komitaadis Gödöllő kreisis.

Geograafiline asend
-------------------

Isaszeg asub Budapestii kesklinnast ligikaudu 26 km idas Gödöllő kõrgustikul.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1274. aastal. 16. sajandil jäi küla Türgi võimu alla. Pärast Türgi võimu lõppu hakati küla 1690. aastal uuesti üles ehitama. 18. sajandi algul saabus külla saksa perekondi, 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi algul aga slovaki perekondi. 1848.–1849. aasta Ungari revolutsiooni ajal toimus 6. aprillil 1849 küla juures Isaszegi lahing, milles Ungari väed võitsid Austria vägesid.

Isaszeg sai linnaõigused 1. juulil 2008.<ref>Isaszeg története Isaszegi Természetbarát Klub. Vaadatud 8. jaanuaril 2024<7ref>

Sõpruslinnad
------------

* Poola Bojanówi vald, Poola
* Rumeenia Cozmeni vald, Rumeenia
* Slovakkia Kechnec, Slovakkia
* Rumeenia Sânmartin, Rumeenia
* Horvaatia Suza, Horvaatia
* Slovakkia Trstená, Slovakkia

Viited
------

1. ↑  Településtörténet Isaszeg. Vaadtud 8. jaanuaril 2024
Kuimetsa kloostri varemete asendiplaan 19. sajandist, kus on näha ka mõisa tolleaegne hoonestus, aed ja park. 

Autor: Carl Faehlmann
**Kuimetsa mõis** (saksa keeles *Kuimetz*) oli rüütelkonnamõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine mõisakoht Rapla valda Rapla maakonnas.

Ajalugu
-------

Kuimetsa mõisat on esmamainitud 1345. aastal. Mõisahoone ehitati arvatavasti 15. sajandi alguses välja kolmekorruselise tornlinnusena, mille kahte nurka kaunistasid väikesed konsooltornid. Linnus purustati Liivi sõjas 1574. aastal. Veel 1820. aastatel oli tornilinnus täies kõrguses püsti. Tänapäeval on linnusest alles vaid esimene korrus, mis rusukünka alla mattununa meenutab keldrit.

Kuimetsa ja Kaiu alad kuulusid keskajal, hiljemalt 1287. aastast, Tallinna Püha Miikaeli Nunnakloostrile. 1651. aastal läänistas Rootsi kuninganna Kristiina Kuimetsa ja Nabala mõisa Eestimaa rüütelkonnale maanõunike kolleegiumi lauamõisaks, mida kõik hilisemad valitsejad kinnitasid. Rüütelkonna omandusse jäi mõis kuni selle võõrandamiseni 1919. aastal.

18. sajandil püstitati mõisa väike ühekorruseline kivist peahoone, mida 19. sajandi lõpul veidi muudeti. 1905. aasta revolutsiooni aegu mõisahoone põletati, kuid taastati pärast põlemist enam-vähem varasel kujul.

Pärast mõisa võõrandamist kolis mõisahoonesse Kuimetsa algkool. Teise maailmasõja ajal, 1941. aastal põles hoone uuesti, misjärel jäi varemetesse. Nüüdisajal on peahoonest järel vaid väike varemeküngas. Mõisast on alles suur park ja mitu kõrvalhoonet, mis on enamjaolt ümber ehitatud. Mõisa aidas tegutseb Kuimetsa rahvamaja.

Viited
------

1. ↑  Kuimetsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 22.03.2016)
2. ↑  "Kinnistute register (Kuimetsa )". Vaadatud 03.05.2020.
3. ↑  "Eesti mõisaportaal". Vaadatud 03.05.2020.

Välislingid
-----------

* Kuimetsa mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Kuimetsa mõis Eesti mõisaportaalis

Juuru kirik
Juuru kihelkond

**Kirik**: Juuru kirik  

**Mõisad**: Atla mõis | Hiiru mõis | Hõreda mõis | Härgla mõis | Ingliste mõis | Juuru kirikumõis | Juuru mõis | Järlepa mõis | Kaiu mõis | Karitsa mõis | Kuimetsa mõis | Kädva mõis | Mahtra mõis | Maidla mõis | Oraniku mõis | Pae mõis | Pirgu mõis | Purila mõis | Põlliku mõis | Seli mõis | Umbru mõis
**Robert Miles** (pärisnimi **Roberto Concina**; 3. november 1969 – 9. mai 2017) oli Šveitsis sündinud Itaalia elektroonilise muusika produtsent, helilooja ja DJ.

Tema kuulsaimad lood olid 1995. aastal välja antud "Children" ja 1996. aastal välja antud "One and One" (laulab Maria Nayler) ja "Fable".

"Children" oli 1996. aastal 13 nädalal järjest singlimüügiedetabeli European Hot 100 Singles tipus. Singel saavutas mitmes riigis plaatinaplaadi staatuse. 

"One and One" sai 1996. aasta Raadio 2 Aastahiti edetabelis välismaiste lugude arvestuses 1311 häälega esikoha ja "Children" platseerus 317 häälega 14. kohale.

1997. aastal tunnistati Miles Brit Awardi auhinnatseremoonial edukaimaks rahvusvaheliseks uustulnukaks.

Singlit "Fable" kasutati 1998. aasta filmi "Tuhkatriinulugu" ("Ever After: A Cinderella Story") treileris.

2001. aastal asutas ta Londonis plaadifirma S:alt Records.

Alates 2006. aastast elas ta Ibizal. 2012. aastal asutas ta seal OpenLab-nimelise netiraadio.

Miles suri vähki.

Albumid
-------

* "Dreamland" (1996)
* "23am" (1997)
* "Organik" (2001)
* "Miles\_Gurtu" (2004)
* "Th1rt3en" (2011)

Viited
------

1. ↑  1996 välismaa lood. Raadio 2
2. ↑  Robert Miles: DJ known for 1990s hit Children dies aged 47. BBC. 10.05.2017
3. ↑  S:alt Records. Discogs
4. ↑  Total Pleasure: Uplifting Trance Led Robert Miles to Become a True Pioneer. MixMag. 10.05.2017
5. ↑  Robert Miles Cause of Death Has Been Revealed. DJMag. 12.05.2017
6. ↑  DJ Robert Miles: Producer's cause of death revealed as stage 4 cancer. The Independent. 11.05.2017

Välislingid
-----------

* Discogs
* IMDB
* OpenLab.fm
**Oksüdatsioon** on laiemas mõttes keemiline protsess, mille käigus aine loovutab elektrone ehk oksüdeerub. Kitsamas mõttes on oksüdatsioon aine ühinemine hapnikuga. Sellest tuleneb ka reaktsiooni nimetus (hapnik on ladina keeles *oxygenium*).

Oksüdeerumine on alati seoses redutseerumisega, oksüdeerija ja oksüdeeruv aine (redutseerija) osalevad koos redoksreaktsioonis. Redutseerija oksüdeerub ehk annab elektrone ära. Samal ajal oksüdeerija liidab (aktsepteerib), omastab need elektronid, seega redutseerub.

Tüüpiline oksüdatsiooniprotsess on põlemine, mille käigus põlev aine oksüdeerub.

Bioloogiline oksüdatsioon
-------------------------

 *Pikemalt artiklis Bioloogiline oksüdatsioon*
Organismide kehas toimuvad samuti oksüdatsiooniprotsessid. Need on enamasti paljuetapilised ja lõppsaadustena eraldub peamiselt süsihappegaas, vesi ja ammoniaak. Võrreldes põlemisega on need oksüdatsiooniprotsessid aeglased.

Vaata ka
--------

* Reduktsioon (redutseerimine)
* Auto-oksüdatsioon
* Oksiid
* Põlemine
* Keemiline plahvatus

Viited
------

1. ↑  1981. Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus. 656 lk
2. ↑  ENE 7. köide, 1994
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib nädalapäevast; ajalehtede kohta vaata Esmaspäev (ajaleht, 1922) ja Esmaspäev (ajaleht, 1989)* |

---

**Esmaspäev** on nädala esimene päev Eestis ja paljudes teistes riikides. Paljudes maailma maades ja kirikunädalas on esmaspäev nädala teine päev. Rahvusvahelise standardi ISO 8601 järgi on esmaspäev nädala esimene päev.

Astroloogias on esmaspäev Kuu päev. 

Paljudes keeltes, sh germaani keeltes ja India keeltes, on päev nimetatud Kuu või Kuujumala järgi, nt *monday* inglise keeles, *Montag* saksa keeles, *måndag* rootsi ja uusnorra keeles.

Lääne kultuuris on esmaspäev töö- ja koolinädala algus ehk esimene päev pärast nädalavahetust, kui täiskasvanud lähevad tööle ja lapsed kooli.

Vaata ka
--------

* Sinine esmaspäev

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **esmaspäev** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Esmaspäev** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Esmaspäev** |

Nädalapäevad

esmaspäev **·**  teisipäev **·**  kolmapäev **·**  neljapäev **·**  reede **·**  laupäev **·**  pühapäev