recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Eugène Ionesco** (26. november 1912 Slatina, Rumeenia – 28. märts 1994 Pariis) oli prantsuse näitekirjanik.

Elukäik
-------

Eugène Ionesco sündis rumeenia-prantsuse segaperekonnas. Lapsepõlve veetis ta Prantsusmaal, 1925–1938 elas Rumeenias, kus õppis ära rumeenia keele. Ta õppis Bukarestis ja Pariisis romanistikat. Et ta ei tahtnud ei "surra natsismi eest" ega "võidelda Stalini eest", asus ta 1938 elama oma "emamaale" Prantsusmaale.

Looming
-------

Eugène Ionesco kirjutas kriitikat, autobiograafiaid (1967 "Märkmekilde", 1968 "Minev olevik olev minevik"), romaane, lastejutte jne. ("Valge ja must" 1981). Ainus, mida ta ei kirjutanud, oli luule.

Eugène Ionesco (1993)
Eugène Ionesco ja ta abikaasa Rodica Ionesco haud Pariisis Montparnasse'i kalmistul
Kuid eelkõige oli ta viljakas näitekirjanik: peaaegu igal aastal tuli välja uus näidend. Eugène Ionesco on üks olulisemaid absurditeatri autoreid. Teda mõjutasid Alfred Jarry ja Antonin Artaud. Ta poetas näidendeisse osavalt ka farsi ja nukuteatri elemente. Näidendeid kirjutama olevat Eugène Ionesco hakanud inglise keele õpikut lugedes saadud tuju ajel.

Esimesed näidendid "Õppetund" (1952), "Kiilaspäine lauljatar" (1950) ja "Toolid" (1954) olid mäss traditsioonilise teatri vastu. Pariisis Huchette'i teatris on "Kiilaspäist lauljatari" ja "Õppetundi" järjepidevalt mängitud juba 1957. aastast. Loogilise tegevuse ja seotud dialoogi asemel toimivad akommunikatiivsed segiaetavad tegelaskujud, sürrealistlik seguneb realistlikuga ja kõik näitab võimendatult maailma nihestatust. 1950. aastate lõpust alates nihkuvad eksistentsiaalsed probleemid Eugène Ionesco loomingus aina enam esiplaanile ja tegelaskujud muutuvad konkreetsemaks. Näiteks seob naivistist humanist Bérenger rea näidendeid ("Mõrvar kutsumusest" 1957, "Ninasarvik" 1958). Eugène Ionesco kasutas oma näidendite määratlemiseks mõisteid "antiteater" ja "traagiline farss".

1989 kutsus Eugène Ionesco riike toetama Rumeenias käimas olnud muudatusi ning tunnistas: "Ma olen kultuurilt prantslane, kuid ma tunnen end taas saamas rumeenlaseks".

Tunnustus
---------

* 1971 – Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind

Teosed eesti keeles
-------------------

* "Ninasarvik". Tõlkinud Aleksander Kurtna, saatesõna: L. Zonina. Eesti Raamat, Tallinn 1967
* "Kiilaspäine lauljatar" (näidendivalimik, sisaldab ka: "Tulevik on munades", "Meheleminekueas tütar", "Ninasarvik"). Tõlkinud Guido Ivandi, Signe Ernist ja Aleksander Kurtna, eessõna: Lauri Leesi. Sari "Europeia". Perioodika, Tallinn 1993
* "Kiilaspäine lauljanna" – valimikus "20. sajandi näidendid" II, Avita, Tallinn 2005

Välislingid
-----------

* Biograafia, bibliograafia (prantsuse keeles)
Eugenio Torre (1982)
**Eugenio Torre** (sündinud 4. novembril 1951 Iloilos) on Filipiinide maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1974), FIDE vanemtreener (2012). 

Torre on esimene malesuurmeister Aasias. Suurmeistriks sai ta 23-aastaselt 1974. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta pääses korduvalt mängima maailmameistrivõistluste tsoonidevahelistele turniiridele (1973, 1976, 1979, 1982, 1985, 1987, 1990). 1979. aastal Rio de Janeiros jagas ta 7.–9. kohta, parima tulemuse saavutas 1982. aastal Tolucas, kus ta jagas esikohta Lajos Portischiga (kolmas oli eksmaailmameister Boriss Spasski), millega kvalifitseerus ta 1983. aastal 8 osavõtjaga pretendentide matšturniirile. Alicantes peetud veerandfinaalmatšis Zoltán Ribliga kaotas Torre tulemusega 4:6. Järgmistes MM-tsüklites jagas ta tsoonidevahelisel turniiril 1985. aastal Bielis 4.–6. kohta ja 1987. aastal Zagrebis tuli seitsmendaks. 

Torre on võitnud Aasia võistkondlikel meistrivõistlustel neli kuldmedalit (1977, 1979, 1981, 1986). Ta on mänginud Filipiinide võistkonna koosseisus 23 maleolümpial (1970–2006, 2010–2016). Filipiinide meeskonna parimad esinemised olid 1974. aastal (11. koht) ja 1988. aastal (7. koht). 

Eugenio Torre maleolümpial Bakuus (2016)
64-aastaselt mängis Torre 2016. aastal maleolümpial Bakuus meeskonna kolmandal laual, seejuures võites 9 partiid ja tehes kaks viiki, saavutas ta selle olümpia resultatiivseima tulemuse.

Välislingid
-----------

* Eugenio Torre – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Eugenio Torre FIDE andmebaasis
Ameerika telesarja kohta vaata artiklit Ameeriklased (sari).  

---

Ameeriklaste diasporaa
**Ameeriklased** on Ameerika Ühendriikide põhirahvus, suuremalt jaolt kodanikud – ameeriklaste identiteedis on sidemed oma riigiga üldjuhul esikohal. Päritolult on ameeriklased eelkõige Euroopa kolonistide ja Aafrika neegerorjade järeltulijad, vähem on Aasia sisserändajate ja Ameerika põlisrahvaste (indiaanlaste ja inuittide) mõju.

Sarnased on ka ameeriklaste kultuuri alged: peamiselt Euroopa ja Aafrika, vähemal määral Aasia ja kohalikest mõjudest kujunes hiljemalt 18. sajandi lõpuks iseseisev ameerika kultuur omanäolise kunsti ja kirjandusega. Kunagiste immigrantide identiteetide sulandumine ja Ameerika elanike eristumine Euroopa emamaadest (peamiselt Suurbritanniast) viis Ameerika iseseisvussõjani, milles sündinud Ameerika Ühendriikide riiklik iseseisvus omakorda kinnistas kultuurilist identiteeti. Algse päritolu mõjul domineerivad siiski ameeriklaste seas esimese keelena tänini inglise ja hispaania keel, teised euroopa keeled (prantsuse, saksa, hollandi) on jäänud piirkondlikeks, nagu ka indiaanisõdades tugevalt kannatada saanud (ja kohati hääbunudki) põliskeeled.

### Rassiline jaotus

Rassiliselt on ameeriklaste seas siiani ülekaalus valgete Euroopast, Lähis-Idast või Põhja-Aafrikast tulnud kolonistide järeltulijad, neil on enamus ka 49 osariigis 50-st (ainus erand on Hawaii). Kui jätta valgete seast kõrvale hispaania ja ladina päritolu ameeriklased, jääb mitteladina valgete ülekaal püsima 46 osariigis. Ülejäänud neli osariiki on California, Texas, New Mexico ja Hawaii; samuti on mittevalged enamuses Columbia föderaalringkonnas. Viiendik Ühendriikide elanikkonnast, 60 miljonit inimest, peab ennast Suurbritannia sisserändajate järeltulijaks.

### Usk

Usuliselt kuuluvuselt on ameeriklased enamjaolt kristlased, täpsemalt protestandid. Levinud on ka katoliiklus ja mormonism, mittekristlikest usunditest judaism ja islam. Kuna algsed kolmteist kolooniat Uus-Inglismaa rannikul pärinesid eri usulistest traditsioonidest (Massachusettsi lahe koloonia rajasid inglise puritaanid, Pennsylvania iiri ja inglise kveekerid, Marylandi inglise ja iiri katoliiklased ning Virginia inglise anglikaanid), sai Ameerika Ühendriikidest maailma esimene riik, kus puudus riigiusk. Seetõttu on ka ameerika kultuuris ja ideoloogias usuline sallivus tänini väga tähtsal kohal.

### Jaotus riigiti

Kõige rohkem elab ameeriklasi Ameerika Ühendriikides: 314 440 000.[*viide?*] Teisel ja kolmandal kohal on Mehhiko ja Kanada, kus ameeriklasi on vastavalt 738 100–1 000 000 ja 688 000–1 000 000. Järgnevad Filipiinid 250 000, Suurbritannia 224 000, Brasiilia 170 000, Libeeria 160 000, Prantsusmaa ja Iisrael mõlemad 100 000 ning Saksamaa 99 600 ameeriklasega.

Laiem tähendus
--------------

Harva kasutatakse sõna *ameeriklased* ka laiemas tähenduses, pidades silmas kõiki Ameerika kontinendi asukaid.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ameeriklased** |

* Põlisameeriklased
**Lauri Johannes Sutela** (aastani 1929 **Lauri Schroderus**; 11. oktoober 1918 Äänekoski – 8. november 2011 Helsingi) oli Soome sõjaväelane, kindral.

Lauri Sutela sai 1939. aastal Soome Kadetikoolist ohvitserihariduse ja osales seejärel Talvesõjas ja Jätkusõjas.

1950. aastatel juhtis ta Soome sõjaväeluure loomist.

15. aprillist 1974 kuni 11. oktoobrini 1983 oli ta Soome kaitseväe juhataja. Ta oli sõjajärgse aja Soome kõige kauem ametis olnud kaitseväe juhataja. 1970. aastate teisel poolel hoidis ta oma vastuseisuga ära sõjalise koostöö lepingud ja ühised õppused Nõukogude Liiduga.

Viited
------

1. 1 2  Kenraali Lauri Sutela lähes kidnapattiin Neuvostoliitossa[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Puolustusvoimain entinen komentaja Sutela on kuollut[*alaline kõdulink*]
3. ↑  Matti Lukkari: Lauri Sutela. Puolustusvoimain komentaja

Kirjandus
---------

* Matti Lukkari. "Lauri Sutela. Puolustusvoimain komentaja", ISBN 9511129554

Välislingid
-----------

* Matti Lukkari. Lauri Sutela. Puolustusvoimain komentaja
* Kenraali Lauri Sutela lähes kidnapattiin Neuvostoliitossa
**Ameerika Ühendriikide Õhuväe Akadeemia** (*United States Air Force Academy*, **USAFA**) on Ameerika Ühendriikide sõjaväeakadeemia, mis koolitab ohvitsere õhuväele ja kosmoseväele.

Akadeemia asub Colorado osariigis Colorado Springsi lähistel. See on asutatud 1954. aastal ja on Ameerika Ühendriikide viiest sõjaväeakadeemiast noorim. Esimesed õhuväeohvitserid lõpetasid 1959. aastal. Kõik USAFA lõpetajad saavad bakalaureusekraadi ning asuvad õhuväe või kosmoseväe teenistusse nooremleitnantidena. Akadeemia on Colorado osariigi suurimaid turismiatraktsioone ning seda külastab aastas üle miljoni turisti.

Akadeemiasse kandideerimine on kõrge konkurentsiga ning igal aastal saab sisse umbes 1200 kadetti. Õhuväe Akadeemias õppimise ajal maksab õhuvägi kadettidele stipendiumi, nende õppemaksu ja kadetid saavad elada ühiselamus. Teise õppeaasta esimesest päevast on kadett kohustatud pärast lõpetamist teenima ohvitserina kindla arvu aastaid õhuväes või kosmoseväes. Õpingute katkemisel peab kadett õhuväele õppemaksu tagasi maksma või teenima kindla ajavahemiku õhuväes või kosmoseväes. Ajavahemik on tavaliselt viis aastat tegevteenistuses ja kolm aastat reservväelasena, kuid see võib varieeruda.

Viited
------

1. ↑  "Air Force Academy Base Guide". *Military.com*. Vaadatud 2. jaanuar 2022.
2. ↑  "United States Air Force Academy". *Encyclopaedia Britannica*. Vaadatud 2. jaanuar 2022.
3. ↑  "U.S. Air Force Academy". *Visit Colorado Springs*. Vaadatud 2. jaanuar 2022.
4. ↑  "Frequently Asked Questions". *USAFA*. Vaadatud 2. jaanuar 2022.
Eugent Bushpepa
**Eugent Bushpepa** (sündinud 2. juulil 1978 Rrëshenis) on Albaania laulja ja laululooja. Ta on Albaania üks populaarsemaid rokkmuusikuid.

Bushpepa on koos oma ansambliga olnud soojendusesinejaks paljudele artistidele, teiste seas Deep Purple'ile (2007), Guns N' Rosesi basskitarristile Duff McKaganile (2011) ja Overkillile (2014). Aastal 2013 esines ta koos Guns N' Rosesi kitarristi Ron Thaliga.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Albaaniat lauluga "Mall", mis kogus finaalis 184 punkti ja saavutas 11. koha.

Välislingid
-----------

 Eugent Bushpepa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Albaania esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 

* 2004: Anjeza Shahini
* 2005: Ledina Çelo
* 2006: Luiz Ejlli
* 2007: Aida Dyrrah ja Frederik Ndoci
* 2008: Olta Boka
* 2009: Kejsi Tola
* 2010: Juliana Pasha
* 2011: Aurela Gaçe
* 2012: Rona Nishliu
* 2013: Adrian Lulgjuraj ja Bledar Sejko
* 2014: Hersjana Matmuja
* 2015: Elhaida Dani
* 2016: Eneda Tarifa
* 2017: Lindita Halimi
* 2018: Eugent Bushpepa
* 2019: Jonida Maliqi
* ~~2020: Arilena Ara~~
* 2021: Anxhela Peristeri
* 2022: Ronela Hajati
* 2023: Albina Kelmendi & Familja Kelmendi

 |
**Fanny Maria Churberg** (12. detsember 1845 Vaasa – 10. mai 1892 Helsingi) oli soome maastikumaalija.

Fanny Churberg otsustas juba lapsena kunstnikuks hakata. Ta isa suri varakult ja jättis tütrele korraliku päranduse. 1865 hakkas ta võtma Helsingis maalimise eratunde. 1867 läks Churberg Düsseldorfi, et õppida sealses kunstiakadeemias. Kuna naisi sinna vastu ei võetud, pidi ta leppima eratundide võtmisega.

1876–1878 elas ta Pariisis ja läks seejärel Soome tagasi. Ta osales Soome Kunstiühingu tegevuses. 1879 sai ta ühel selle ühingu näitusel esimese auhinna, kuid üldiselt jäi huvi tema maalide vastu tema eluajal väikseks. 1880 lõpetas ta maalimise ja keskendus kunstkäsitööle. Arvatakse, et maalikunstist loobumise põhjuseks võis olla tema venna haigestumine tuberkuloosi või tema töödele osaks saanud karm kriitika. Elu jooksul valmis tal üle 300 maali.

Kuigi Churberg sai kunstihariduse Düsseldorfi koolkonnast, ei võtnud ta omaks selle stiili. Teda peetakse impressionistiks, kuid ta arendas välja oma maastikumaali stiili, mida iseloomustavad eredad värvid ja jõulised pintslitõmbed ja mis sarnanes hiljem tekkinud ekspressionismiga.

1892 suri Fanny Churberg Helsingis ja alles 1919, kui korraldati suur mälestusnäitus, hakati uuesti tema loomingut hindama.
Amelia Andersdotter
**Anna Amelia Matilda Katarina Andersdotter** (sündinud 30. augustil 1987 Enköpingis) on Rootsi poliitik, Euroopa Parlamendi noorim liige.

Amelia isa Anders Lundquist oli õpetaja ja maletreener, ema Lotta Lille oli ajakirjanik. Tal on nooremad õed Ulrika ja Karolina, samuti poolvend Eirik Lundquist, kellega tal on ühine isa.

Ta on õppinud Lundi ülikoolis matemaatikat, füüsikat, hispaania keelt ja äriõigust, aga õpingud jäid pooleli töö tõttu Euroopa Parlamendis.

Amelia astus Rootsi Piraadiparteisse varsti pärast selle asutamist 2006. 2007. aasta juunist kuni 2010. aasta märtsini oli ta erakonna noorteorganisatsiooni Ung Pirat rahvusvaheline koordinaator. Selles ametis juhtis ta noorte piraatide suhteid nii teiste Rootsi organisatsioonide kui rahvusvahelise piraadiliikumisega, samuti kujundas ta noorte piraatide välispoliitilisi vaateid.

Ta sai 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Rootsi Piraadipartei nimekirjas kandideerides 22 303 häält ja piraadipartei kandidaatide seas teise koha. Esialgu polnud sellest küllalt, et tagada koht europarlamendis, kuid Lissaboni lepingu põhjal sai Rootsi juurde kaks täiendavat kohta europarlamendis. Lissaboni lepingu ratifitseerimisega tekkinud üleeuroopaliste raskuste tõttu sai ta tööd europarlamendis alustada alles 2011. aasta detsembris.

Oma valimise ja ametisse astumise vahelisel ajal reisis Amelia palju. Ta rääkis paljudes maailma paikades oma kogemusest noore poliitikuna ja uutest ideedest teabepoliitikas, pühendudes tööle Euroopa piraadiparteide huvides.

Alates Euroopa Parlamenti asumisest on Amelia keskendanud oma pingutused teabepoliitika muutmisele. Ta kuulub tööstuse, teadusuuringute ja energia parlamentaarsesse komiteesse (ITRE). Samuti on ta rahvusvahelise kaubanduse ja eelarvekontrolli parlamentaarse komitee asendusliige. Ta on Korea poolsaare asjade parlamendidelegatsiooni täisliige ja Andide ühiskonna asjade parlamendidelegatsiooni asendusliige.

Amelia Andersdotter on Võltsimisvastase kaubanduslepingu (ACTA) kriitik. Tema nõuandel soovitas ITRE ACTA tagasi lükata, olles esimene parlamentaarne komitee, mis sellise soovitusega välja tuli. Hiljem ühinesid sellega teised parlamentaarsed komiteed. Lõpuks loobus europarlament ACTA ratifitseerimise plaanist.

Lisaks on Amelia Andersdotter soovitanud uuesti üle vaadata Euroopa Liidu avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise direktiivi. Ta on avalikult kritiseerinud Rootsi valitsust soovimatuse eest muuta selle juurdepääsu- ja hinnapoliitikat.

Viited
------

1. ↑  Pirate To Join European Parliament As Youngest Member
2. ↑  "Val till Europaparlamentet – Personröster (rootsi keeles)". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2009. Vaadatud 29. detsembril 2011.
3. ↑  "Amelia Andersdotter tillträder som EU-parlamentariker (rootsi keeles)". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. detsember 2011. Vaadatud 18. detsembril 2011.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Amelia Andersdotter** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Amelia Andersdotter** |

* Amelia Andersdotteri koduleht
Linda kivi Ülemiste järves
**Linda kivi** on rändrahn Tallinna linna piires olevas Ülemiste järves.

Kiviga seotud muistendeid
-------------------------

*Ülemiste järves on suur kivi. Enne polnud seal järve. Mees kündnud seal kohal, korraga pilv tuleb, karjutud: «Eest ära!» Uputanud mehe ära, mees jäänud järvevahiks. Jaanilaupäeva öösel pidi käima küsimas, kas linn on valmis. Vastatud ikka, et ei ole valmis.* (ERA II 114, 197/8 (2) < Tallinn < Kadrina - R. Põldmäe < K. Lettner (1935).)

*Vana Kalev oli surnud. Linda kandas Kalevi hauale suuri kivisid leinates kokku, nii et Tallinna Toompää mägi sai. Väsind Linda juustest kukkus kivimürakas maha. Ta istus selle otsa maha ja hakkas kibedaste oma lesepõlve üle nuttama. Pisarad jooksid maha, kellest viimaks Ülemiste järv kogus. Kivi on järves praegu, keik Linda istumise kohtki pääl.* (ERA II 198, 166 (226b) < Haljala khk - H. Länts (1938).)

Vaata ka
--------

* Lindakivi puiestee
* Lindakivi sild
* Lindakivi kultuurikeskus

Viited
------

1. ↑  Pühad kivid Eestimaal. Koostanud Mall Hiiemäe. Tallinn: Tammerraamat, Eesti Kirjandusmuuseum, Eesti Rahvaluule Arhiiv 2011, lk 135.

Välislingid
-----------

* Linda kivi keskkonnaportaalis
Belgorodi lipp
**Belgorodi lipp** on üks Venemaa Föderatsiooni Belgorodi oblasti Belgorodi linna ametlikest sümbolitest (koos vappidega). Lipp on linna elanike ühtsuse ja koostöö sümbol.

Praegune lipp kinnitati 22. juulil 1999 Belgorodi linnavolikogu otsusega nr 321 ja kanti 2002. aastal Venemaa Föderatsiooni riiklikku heraldikaregistrisse registreerimisnumbriga 978.

Kirjeldus
---------

Belgorodi linna lipul (sinine lõuend valge triibuga allosas) on kujutatud kollane lõvi, mis seisab tagajalgadel ja mille kohal hõljub valge kotkas. Linna sümboolika on enam kui 300 aastat vana ja ulatub tagasi Peeter Suure valitsemisaega. Vene tsaar andis Belgorodi elanikele vappi, et tähistada võitu rootslaste üle Poltava lahingus (1709). 1712. aastal oli see embleem kujutatud vaenlast võitnud Belgorodi rügemendi lipul ja 1727. aastal sai sellest vastloodud provintsi sümbol.

Viited
------

1. ↑  Решение Белгородского городского Совета депутатов от 22.07.1999 № 321 «О внесении изменений в решение городского Совета депутатов от 18 июня 1999 года № 279 „Об утверждении Положения о флаге города Белгорода"» Mall:Wayback
2. ↑
Portree Megara Eukleidesest
**Eukleides Megarast** (kreeka Εὐκλείδης; 5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, kes oli tõenäoliselt pärit Megara linnast Atikas.

Eukleides oli Sokratese õpilane, kes viibis Sokratese surma juures ning pakkus pärast seda sokraatikutele, sealhulgas Platonile, varju türannide viha eest. Lisaks Sokratesele oli ta oluliselt mõjutatud Parmenidesest ning nendest kahest lähtudes lõi ta filosoofia, milles sokraatiline hüve idee ühendati eleaatide püsiva ning muutumatu ühtsuse ideega (vanakreeka keeles: "ἓν τὸ ἀγαθὸν"). Selle filosoofia kohaselt ei eksisteeri midagi, mis on headuse ideega vastuolus.

Eukleides oli Megara koolkonna asutaja ning Eubulidese, Ichthyase, Kleinomachose ja Korintose Thrasymachose õpetaja.

Eukleides kirjutas Diogenes Laertiose andmetel kuus dialoogi: "Lamprias", "Aischines", "Foiniiklane", "Kriton", "Alkibiades" ja "Armastusest". Paraku pole ükski nendest dialoogidest teadaolevalt säilinud. Peamiseks allikaks Megara Eukleidese filosoofia kohta on Diogenes Laertiose lühike ülevaade "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamatus.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 106
2. ↑  Platon, "Phaidon" 59c
3. 1 2  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 108
4. 1 2  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 112
5. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 113
6. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõigud 106-108
**Linda Viiding** (kuni 1937 **Laarmann**, 1937–1938 **Manninen**; 17. november 1906 Vastse-Prangli mõis, Kambja kihelkond, Krüüdneri vald, Tartumaa – 24. detsember 2003) oli eesti tõlkija ja literaat.

Linda Viiding sündis Tartumaal Krüüdneri vallas Vastse-Prangli mõisas mõisateenijate tütrena. Õppis aastatel 1914–1918 Kammeri vallakoolis, 1918–1923 Nuustaku (Otepää) progümnaasiumis, 1929–1930 Lääne-Soome Rahvaülikoolis. 

Oli aastatel 1930–1935 bürooametnik Tallinnas Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse keskjuhatuses ja Lauljate Liidus, toimetaja ajakirjas Kodukeskkool ja ETAs, tõlk-korrektor Raadiolehes. 1930–1931 toimetas ta ajakirja Eesti Noorus. 1936–1938 oli ta ajakirja Nädal Pildis korrektor ja toimetaja abi. 1940–1941 oli Linda Viiding Raadiokomitees soome saadete tõlkija ja diktor, päevauudiste toimetaja, reporter ja toimetuse vastutav sekretär. 

Tõlkinud soome kirjanike teoseid.

Tema elu põhjal on Peeter Brambat ja Ants Vist teinud dokumentaalfilmi "Elu lugu".

Tunnustus
---------

* 1998 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2003 Soome Lõvi Rüütelkonna I järgu teeneterist (tunnustuseks talle kui soome kirjanduse tõlkijale ja kahe maa vahelise kultuurisilla ehitajale).

Isiklikku
---------

Linda Viiding oli kunstnik Märt Laarmani õde. 

Linda ja Paul Viidingul sündisid tütred Reet (Reet Sein), Anni (Anni Kreem, näitleja ja muuseumiteadur) ja Mari (raadioajakirjanik Mari Tarand) ning poeg Juhan Viiding (näitleja ja luuletaja).

Viited
------

1. ↑  Livia Viitol, In memoriam, Sirp, 9. jaanuar 2004
2. ↑  Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, lk. 665
3. ↑  "Elu lugu kui kultuurilugu", Teater. Muusika. Kino, juuni 1999
4. ↑  "Linda Viiding saab kõrge Soome autasu", Postimees, 21. oktoober 2003
**Kompressoriõli** (inglise *compressor oil*) on hästi puhastatud õli tööstuslike rotatsioon- ja tsentrifugaalkompressorite tihendamiseks, määrimiseks ja jahutamiseks. Viskoossus ν100=10...30 mm2/s.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1732. aastal sündinud vaimulikust; tema poja kohta vaata artiklit Carl Gustav Schultz noorem* |

---

**Carl Gustav Schultz** (14. mai/25. mai 1732 Lääne-Nigula – 21. veebruar/4. märts 1774 Lääne-Nigula) oli Eesti vaimulik.

Ta oli alates 8. septembrist 1746 Halle vaestekooli kasvandik. Aastatel 1750–1754 õppis ta Halle ülikoolis. Ordineeriti 2. oktoobril/13. oktoobril 1756 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1756–1764 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1764–1774 oli ta (introdutseeriti 27. novembril/8. detsembril 1764) sama koguduse õpetaja. Sai aastal 1773 Eestimaa konsistooriumi assessoriks.

Isiklikku
---------

Ka tema isa Georg Friedrich Schultz olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, vanaisa Georg Schultz oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, tema teine vanaisa Daniel Vick oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Nii tema poeg Carl Gustav Schultz kui pojapoeg August Konstantin Schultz olid Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetajad, väimees (tütre Christiane Charlotte abikaasa) Carl Friedrich Stürmer oli Nissi ja Harju-Madise koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Carl Immanuel Hesse
Carl Immanuel Hesse haud Jõhvi kalmistul
**Carl Immanuel Philipp Hesse** (13. juuni 1875 Sangaste – 18. detsember 1918 Maidla mõis Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis (mõrvatud bolševike poolt)) oli luterlik koguduseõpetaja.

Carl Immanuel Philipp Hesse õppis Kuressaare Gümnaasiumis ja aastail 1894–1900 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaasta tegutses 1903. aastal Viljandis ning ordineeriti 30. mail 1904 Viljandi abiõpetajaks. 

Aastatel 1904–1907 teenis Viljandi abiõpetajana, aastatel 1907–1918 Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja (oli aastatel 1915–1916 pagendatud Siberisse Irkutskisse).

1918. aasta novembris varjas Hesse end koos naise ja nelja väikese lapsega tuttava kooliõpetaja juures Lüganuse kihelkonnas Rääsa külas Eesti Töörahva Kommuuni eest, kuid kolm soldatit vahistasid ta ja viisid Maidla mõisa, kus ta 18. detsembri hommikul maha lasti.

Carl Hesse on maetud Jõhvi kalmistule ning talle on paigaldatud mälestustähis ja -pink Jõhvi kirikusse.

Isiklikku
---------

Ta laulatati 12. novembril 1908 Tallinnas Magdalene Aline Lemmiga.

Tema isa Theodor Heinrich Renatus Hesse oli 1871–1903 Sangaste kiriku koguduse õpetaja.

Tema vend Albert Freimund Daniel Hesse oli 1905–1918 Sangaste koguduse õpetaja, teine vend Eduard Alexander Hesse oli luterlik vaimulik Jekaterinoslavis.

Tema vanaisa Conrad Eduard Hesse oli 1834–1880 Kuressaare Laurentiuse kiriku koguduse ülemõpetaja. Selle vanaisa teise poja poeg oli maailmakirjanik Hermann Hesse.

Tema äi Daniel Burchard Lemm oli Kadrina, Kuressaare ja Tallinna Toomkoguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Walter, F, *Lüganuse Püha Johannese (Jaani) kiriku kroonika Alutagusemaal* (Tartu: Johannes Esto kirjastus, 2019)
2. ↑  Jõhvi suurkujud, johvimuuseum.ee (vaadatud 09.09.2020)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Carl Immanuel Philipp Hesse** |
**Eugenio Montale** (12. oktoober 1896 Genova – 12. september 1981 Milano) oli itaalia kirjanik. 1975. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Teosed eesti keeles
-------------------

* luuletused: \*Veeta keskpäev kaamena, äraolevana; \*Too mulle päevalill, istutan selle maha; \*Ärge nõudke meilt sõna, mis meie vormitut olemust...; Torm; Lehvik. Tõlkinud ja järelmärkus: Paul-Eerik Rummo – Looming 1976, nr 1, lk 85–88
* luuletused: \*Kaamena ja mõtteis keskpäeva ajal...; Angerjas; Rannavahi maja. Tõlkinud ja saateks: Märt Väljataga – Vikerkaar 2001, nr 5/6, lk 12–15 (Itaalia bukett)
* luuletused: Talv venib edasi; Aspasia; \*Kohtumine...; Dora Markus; \*Hakkad rääkima minust sellesama..."; "Iidne meri, olen joobubud häälest...; \*Selles punktis peatu...; Väike testament. Tõlkinud Lauri Pilter – Vikerkaar 2003, nr 12, lk 1 ja 14–20 (Itaalia bukett); andmed autori kohta lk 28
* luuletus: \*Too mulle päevalill, ma oma aeda... Tõlkinud Märt Väljataga – Vikerkaar 2005, nr 9, lk 1
* katkend luuletusest – Nädaline 22. november 2008 lk 4, rubriik "Lühinäiteid nobelistide loomingust Andres Ehini tõlkes"

Kirjandus
---------

* Aleksander Kurtna, "Eugenio Montale Nobeli laureaat 1975" – Looming 1976, nr 1, lk 173
* A. K. "Nobeli laureaat Eugenio Montale" – Keel ja Kirjandus 1976, nr 1, lk 64

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Eugenio Montale** |


Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
Soome lipud Kalevala päeva puhul Helsingis, Soome Rahvusarhiivi hoonel
**Kalevala päev** (soome keeles *Kalevalan päivä*) on Soome riiklik tähtpäev, soome kultuuri päev, mida peetakse Soome rahvuseepose "Kalevala" auks 28. veebruaril. Soomes on see lipupäev.

Ajalugu
-------

Helsingi ülikooli Savo-Karjala üliõpilasorganisatsioon (Savokarjalainen osakunta) hakkas tähistama Kalevala päeva iga-aastase üritusena 1860. aastail. "Kalevala" 50. ja 75. sünnipäeva tähistati suurelt. 1920. aastail hakati Kalevala päeva puhul ka lippe heiskama, ehkki ametlik lipupäev kehtestati alles 1978.

Kalevala päeva tähistatakse 28. veebruaril, mil Elias Lönnrotil valmis "Kalevala" esimene versioon, nagu on öeldud "Vana Kalevala" sissejuhatuses 28. veebruaril 1835. Raamat ilmus trükist sama aasta lõpul. 1849. aastal avaldas Lönnrot teosest uue versiooni, nn "Uue Kalevala". Ehkki 2000. aastani lükkusid 24.–28. veebruaril tähistatud nimepäevad liigaastatel päeva võrra edasi, on Kalevala päeva ka liigaastatel tähistatud ikka 28. veebruaril.

Viited
------

1. 1 2  Oja, Heikki: Aikakirja 2007, s. 184. Helsinki: Helsingin yliopiston almanakkatoimisto, 2007. ISBN 952-10-3221-9. (vaadatud 23.04.2010).

Välislingid
-----------

* Kalevalan päivä
* Kalevalan ja suomalaisen kulttuurin päivä 28.2. Suomen pääkonsulaatti, Hampuri 25.2.2003.
* Yle oppiminen: Kalevalan päivä 28.2.

| * v
* r
 "Kalevala"  |
| --- |
| Üleloomulikud olendid | 

* Ahti
* Antero Vipunen
* Iku-Turso
* Ilmatar
* Hiisi
* Mielikki
* Nyyrikki
* Tapio
* Tellervo
* Tuoni
* Tuonetar
* Tuoni poeg
* Tuoni tütred
* Ukko
* Vellamo
* Valutar
* Päivatar ja Kuutar

 |
| Tegelased | 

* Aino
* Joukahainen
* Kalervo
* Kullervo
* Kyllikki
* Lemminkäinen
* Lokka
* Marjatta
* Põhjala emand (Louhi)
* Põhjala isand
* Põhjala tütred
* Sampsa Pellervoinen
* Ilmarinen
* Tiera
* Untamo
* Väinämöinen

 |
| Loomad | 

* Hiie hirv
* Kokko
* Suur haug
* Suur härg
* Tuone luik

 |
| Kohad | 

* Ahtola
* Alue järv
* Kaleva
* Põhjala (Sariola)
* Päevala
* Tuonela

 |
| Asjad ja mõisted | 

* Sampo
* Suur tamm
* Kantele
* Kuldnaine
* Tuli
* Üheksa tõve

 |
| Muu | 

* Elias Lönnrot
* Kalevala-mõõt
* Kalevalamõõduline luule
* Kalevala mälestusmärk
* Kalevala päev
* Kalevala Selts
* Kanteletar
* Runolaulik
* Viena runokülad

 |
Carl Gustav Jung
**Carl Gustav Jung kasutas valedetektorina oma vaba assotsiatsiooni meetodit**. Selle tehnika abil saame aru, mis meid elus takistab ja probleemi kõrvaldada. Kui soovime mõista ennast, mõista oma tundeid ja tegelikke soove, siis saab teha 16 assotsiatsiooni testi.

Meie aju on ehitatud nii, et iga informatsioon on seotud visuaalsete piltidega, lõhnataju, aistingutega kehas ja emotsioonidega. Tänu 16 assotsiatsiooni testile saame aru, mis mõjutab meie alateadlikku meelt ja kuidas me tegelikult sellesse suhtume.

### 16 assotsiatsiooni test

* Mõtteid ja assotsiatsioone paberile pannes hakkab aju meid igal juhul analüüsima. – Isegi kui me ei tegele selle valdkonnaga edasi, millest sõna valisime, tehes testi uuesti mõne aja möödudes on tulemus sootuks teine.

* Esiteks annab see plaani enese kallal töötamiseks. – Saame aru, mida tuleks muuta, mida kasutada ressursina parema tulemuse saavutamiseks. Kui me oleme muutusteks täiesti valmis, siis on efekt suurem.

* Teiseks hakkab toimima transformatsiooniefekt – suhtumise muutumise protsess.

* Inimene ei mõtle mitte sündmusele endale, vaid viimasele mälestusele, mis sellega seostati. – Ja mida rohkem seoseid me märksõna jaoks anname, seda rohkem muutub selle sõnaga aktiveeritav ahel.

Tabel 1

Nendest emotsioonidest, mis tekivad assotsiatsioonide loomise käigus, sõltub ahela ja tunnete tulevase emotsionaalse värvi muutumine, mis tekivad selle sõna hilisemal meenutamisel.

* Parema tulemuse saavutamiseks tuleb see sooritada vaikuses ja üksinduses.

Keskenduge ja mõelge sõnale, millega soovite töötada. Näiteks kui on suhteprobleemid, kirjutage sõna „armastus". Võtke kirjutusvahendid ja koostage tabel vastavalt lisatud näitele (vt tabel 1).

Püüdke mitte mõelda, vaid kirjutage võimalikult kiiresti teemaga esimesena assotsieeruvaid sõnu vasakusse veergu. See võib olla nii sõna kui fraas. Teise veergu tuleb kirjutada 1. ja 2. 3. ja 4. jne sõna ühendav assotsiatsioon. Ühendage omavahel sõnu assotsieerides, kuni alles jääb üks sõna.

Nüüd on olemas võtmesõna – märksõna. Tänu sellele saab probleemi enda jaoks lahti mõelda ja leida tee lahenduseni.
Järgmistel päevadel on tõenäoline, et see märksõna ei lähe peast välja. Mõtlete oma elu üle, otsides enda sees sfääre kuhu see sõna veel sobib, püüdes hakkama saada oma alateadvusega.

16 assotsiatsiooni tabeli veergude seletused| Veerg 1 | Veerg 2 | Veerg 3 | Veerg 4 | Veerg 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Vahetu elukogemus, tavateadmus – minu esmased mõtted | Alateadvus tuleb rohkem välja – millest ma tegelikult mõtlen | Alateadvusest tulevad tunded – mida ma tegelikult tunnen | Probleemi juured – põhjused, kus on vaja teha valikuid | Mõtte võti |
|

Viited
------

1. ↑  psysovet.ru (19.01.2018). "Ищем ключ к бессознательному. Тест Юнга "16 ассоциаций"". Vaadatud 22.09.2020.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Ivanovo oblasti rajooni kohta; Habarovksi krai rajooni kohta vaata artiklit Komsomolski rajoon (Habarovksi krai)* |

---

**Komsomolski rajoon** ((vene keeles *Комсомольский район*) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Komsomolski linn.

Rajoon piirneb põhjas Jaroslavli ja Kostroma oblastiga, läänes Iljinskoje rajooniga, lõunas Teikovo rajooniga ning idas Furmanovi ja Ivanovo rajooniga.

Rajooni pindala on 1199,86 km². Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 263. 2002. aastal oli elanikke 22 042 ja 1989. aastal 27 708.

Haldusjaotus
------------

Komsomolski rajoonis on 114 asustatud punkti, mis kuuluvad ühe (Komsomolski) linna ja viie külaasunduse koosseisu.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
Carl Hermann Hesse
Carl Hermann Hesse ja tema kolmanda abikaasa Adele (sündinud von Berg) haud Paide Reopalu kalmistul
**Carl Hermann Hesse** (16. veebruar 1802 Tartu – 8. november 1896 Paide) oli 19. sajandil Paides maakonnaarst, kirjanik Hermann Hesse vanaisa.

Ta õppis Tartu Ülikoolis 1821–1826, algul teoloogiks, hiljem arstiks. Teoloogia eksamil sai kehva tulemuse, kuna õpetaja karistas teda burši mängimise eest. Hesse töötas arstina Märjamaa kihelkonnas Paeküla mõisas ja Kullamaa kihelkonnas Mõraste mõisas ning 1830. aasta maist oli Paide kreisiarsti asetäitja. Aastatel 1833–1885 töötas ta Järvamaal kreisiarstina. Hesse elas ja töötas Paides kuni surmani 1896. aastal. Carl Hermann Hesse on maetud Paide Reopalu kalmistule.

Hesse oli väikelinnas tuntud ja tunnustatud kodanik, keda austati nii ameti kui ka ühiskondliku panuse tõttu. Paides sündis ka kirjanik Hesse isa Johannes Hesse.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Paide kodanikest koosneva ühenduse Weissenstein eestvõttel ja Paide Linnavalitsuse rahastamisel avati 18. augustil 2006 Paides Pikk tänav 4 kirjanik Hermann Hesse vanaisa Carl Hermann Hessele kuulunud maja asukohas mälestustahvel. Mälestustahvlit oli avamas Hermann Hesse lapselaps Christine Widmer-Hesse koos abikaasa Fritz Widmeriga.

Isiklikku
---------

Tema vend Conrad Eduard Hesse oli Saaremaa superintendent, vennapoeg Theodor Heinrich Renatus Hesse oli Sangaste ja Laatre koguduse õpetaja. Poeg Johannes Hesse oli neli aastat misjonärina Indias, poeg Benjamin Hermann Karl Hesse oli Rõngu ja Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse õpetaja, Tallinna Linnamisjoni asutaja. Pojapoeg (Johannese poeg) Hermann Hesse oli kirjanik, Nobeli kirjandusauhinna laureaat (1946). Pojapoeg (Benjamini poeg) Hermann Theodor Karl Hesse oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema õemees Konstantin Hunnius oli Narva Johannese koguduse õpetaja.

Hesse oli abivalmis ja karm. Ta ei kandnud lipsu ja loobus kraest. Hessele ei meeldinud jalgrattad.

Kirjandust
----------

* Monika Hunnius. "Minu onu Hermann: meenutusi Eestimaast". Kupar. 2000. ISBN 9985-61-231-0
* Monika Hunnius. "Minu onu Hermann: mälestusi vanast Eestimaast". Perioodika. 2000. ISBN 9985-868-77-3
* Monika Hunnius. *Mein Onkel Hermann, Erinnerungen an Alt-Estland*. Heilbronn 1921. Projekt Gutenberg
* "Tema peab kasvama, mina kahanema. Paide tohtri mälestusi". Loomingu Raamatukogu 38–40, 2022.

Viited
------

1. ↑  Isidor Brennsohn: Die Aerzte Estlands vom Beginn der historischen Zeit bis zur Gegenwart : ein biografisches Lexikon nebst einer historischen Einleitung über das Medizinalwesen Estlands, Hirschheydt, 1922, lk.209
2. 1 2 3  "Arstist vanaisa vestis Hermann Hessele lugusid meie oma Paidest". *Maaleht*. Vaadatud 1. juunil 2023.

Välislingid
-----------

* Carl Hermann Hesse elu ja tegevus Paides
* Paidesse Hessede kunagise maja juurde paigaldati mälestustahvel
Arbër Zeneli (2015)
**Arbër Avni Zeneli** (sündinud 25. veebruaril 1997 Säteris) on Rootsis sündinud Kosovo jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Stade de Reims ja Kosovo jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis IF Elfsborg, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta Elfsborgi meeskonnas 2014. aastal. 2015. aasta hooajal lõi ta Rootsi kõrgliigas kümme väravat.

2015. aasta novembris liitus Hollandi kõrgliiga klubiga SC Heerenveen. 2019. aasta jaanuaris siirdus ta Reimsi, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Väidetav üleminekusumma oli neli miljoni eurot.

2015. aastal tuli Zeneli Rootsi kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. 2016. aasta augustis otsustas ta hakata koondises esindama Kosovot. Debüüdi Kosovo koondises tegi ta 6. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Horvaatia vastu. Koondisekarjääri esimesed kaks väravat lõi ta 29. mail 2018 sõprusmängus Albaania vastu.

Saavutused
----------

IF Elfsborg
* Svenska Cupen: 2013–14
**Kalevi jalaväepataljon** on Eesti maaväe 1. jalaväebrigaadi koosseisu kuuluv jalaväepataljon.

Kalevi jalaväepataljoni ülesanne on välja õpetada lahinguvõimelisi mehhaniseeritud reserv manööver- ja toetusüksusi.

Juhtkond
--------

Kalevi jalaväepataljoni ülem on major Argo Sibul

Kalevi Üksik-jalaväepataljon, asukohaga Jägalas, taasasutati 18. märtsil 1992 (algselt oli asukoht Kose kutsekooli ühiselamu). Pataljoni ülem oli kapten Albert Helme. Tolleaegse pataljoni eesmärk oli koolitada ajateenijatest võitlusvõimelisi jalaväe reservüksusi. Pataljon oli 1990. aastail ka lahinguvalmiduses. Lisaks täideti enne Üksik-vahipataljoni toimima hakkamist tseremoniaalülesandeid. Pataljon oli relvastatud soomustransportööridega BTR-80UNSh ja mõne luuresoomukiga BRDM-2. Väeossa üritati koondada muudki kaitseväe soomustehnikat, mis oli peamiselt saadud lahkuvalt Vene armeelt. Pataljon eksisteeris 2002. aastani, mil likvideeriti seoses linnaku logistiliselt ebasobiva asukohaga ning ebavajalikkusega kaitseväe uues struktuuris ja arengukavas. Soomustehnika ja suur osa kaaderkoosseisust suunati samal ajal Paldiskis rahuvalveüksuse baasil formeeritud Scoutspataljoni. Seal jätkas tegevust ka Kalevi pataljoni ohvitseride kogu. 

Jägala linnakusse jäi alles valveteenistus ja seal korraldati hajusalt kaitseväe ja Kaitseliidu väljaõppeüritusi.

1. jaanuaril 2009. aastal taastati Kalevi jalaväepataljon kiirreageerimisüksusena 1. jalaväebrigaadi koosseisus, asukohaga Paldiskis. Pataljoni isikkoosseis formeeriti suures osas Rahuoperatsioonide Keskuse väljaõppesektsiooni kaitseväelastest. Kalevi jalaväepataljon võttis üle 2008. aasta lõpus likvideeritud Rahuoperatsioonide Keskuselt ülesande plaanida ja valmistada ette rahvusvahelistel sõjalistel operatsioonidel osalevaid Eesti kontingentide allüksusi ja kaitseväelasi. Praegu on pataljonil teised ülesanded.

Ajalugu
-------

Kalevlaste Maleva pataljon formeeriti 20. detsembril 1918, asutajad olid Tallinna spordiselts Kalevi liikmed. Kalevlaste Maleva pataljon osales mitmes Vabadussõja lahingus. Alates 1920. aastast seisnes pataljoni edasine tegevus väljaõppes ning piiri valvamises ja kindlustamises. 1940. aasta juunis saadeti väeosa laiali. 

 *Pikemalt artiklis Kalevlaste Maleva*
Pataljoni ülemad olid:

* alampolkovnik Friedrich-Karl Pinka
* kolonel Jakob Vende
* major Johannes Uuskam
* kolonelleitnant Olav Mullas

Välislingid
-----------

* Kalevi jalaväepataljon 1. jalaväebrigaadi kodulehel
**Arch Hall juunior** (sündinud 2. detsembril 1943 Los Angeleses California osariigis) on USA filminäitleja, muusik ja lendur.

Elulugu
-------

Arch Hall juunior sündis Van Nuysi linnaosas Los Angeleses California osariigis. 

Laulma hakkas ta noorukieas ansamblis Arch Hall juunior & Archers. Filminäitlejana tegi kaasa filmides, mille produtsent oli tema isa Arch Hall seenior (v.a "The Sadist"), kes kasutas tiitrites valenimesid.

Pärast filmikarjääri 1960. aastate keskel töötas Arch Hall kuni 2003. aastani reisi- ja kaubalennukite piloodina.

2001. aastal avaldas ta Nicolas Merryweatheri nime all (sama nime, mida tema isagi tihtipeale on kasutanud) kirjutatud romaani "Apsara Jet".

Looming
-------

### Filmid

* "The Choppers" (näitleja, Jack Bryan alias Cruiser; 1961)
* "Magic Spectacles" (stsenarist; 1961)
* "Eegah" (näitleja, Tom Nelson; 1962)
* "Wild Guitar (näitleja, Bud Eagle; 1962)
* "The Sadist (näitleja, Charles A. Tibbs alias Charlie; 1963)
* "The Nasty Rabbit" (näitleja, Britt Hunter; 1964)
* "Deadwood '76" (näitleja, Billy May, ka stsenarist, ehkki stsenaristina puudub tiitritest; 1965)

### Muusikasalvestised

* 1959 "Monkey in My Hat Band / Konga Joe" — filmimuusikat Arch Hall juuniori esituses
* 2005 "Wild Guitar" – filmimuusikat ansambli Arch Hall Jr. & The Archers esituses

### Raamat

* "Apsara Jet" (2001; pseudonüümi Nicolas Merryweather all)

Välislingid
-----------

* Arch Hall juuniori koduleht
**Trükimeedia** on majandusharu, kus tegeletakse uudiste, reklaamide ja meelelahutuse edastamise ja müümisega rahvamassidele läbi erinevat tüüpi meediakanalite.

Eestis
------

Esimene trükikoda Eestis asutati 1631. aastal Tartus. Tallinna jõudis esimene trükikoda 1634. aastal, kui Tallinna Gümnaasiumi juurde asutati trükikoda, kuhu asus tööle Christoph Reusner Stockholmist. Trükistes kasutati ladina ja gooti kirja.

Esimesel paastukuu päeval 1806 tuli äsja taasavatud Tartu Ülikooli trükikojast esimene eestikeelne ajaleht päismikuga «Ramato Kohto lubbaga Tarto maa rahwa Näddali-Leht».

1857 - Hakkab Johann Voldemar Jannseni juhatusel ilmuma nädalaleht Perno Postimees, mida ajaleht Postimees loeb oma ilmumise alguseks.

1989 - Asutatakse trükikoda Kroonpress, ostetakse trükimasin ja ehitatakse trükikoda. Trükikoda on tänapäeval Baltikumi juhtiv trükikoda.

1997 - Jaanuaris asutatakse Eesti Ajakirjade Kirjastus (Eesti Meedia osalus 33%), mis hakkab välja andma ajakirju: Eesti Naine, Stiil, Pere ja Kodu ning Favoriit.

2000 - Juunis ühendatakse Eesti Meedia ja Ekspress Grupi tabloidid ja ajakirjad.

Sünnivad SL Õhtuleht ja Ajakirjade Kirjastus.

Suuremad Ajalehed - Postimees, Õhtuleht, Eesti Päevaleht, Äripäev, Pärnu Postimees, Eesti Ekspress, Maaleht ning Delfi (veebiajaleht)

Suuremad Ajakirjad - Hooaeg, Kroonika, Kodu ja Aed, Eesti Naine, Kodukiri, Anne & Stiil ja Pere ja Kodu

Õhtuleht, Maaleht, Eesti Päevaleht, Eesti Ekspress ja Delfi kuuluvad kõik Baltimaade juhtivale meediakontsernile AS Ekspress Grupp. Samuti kirjastab Ekspress Meedia ajakirju Kroonika, Eesti Naine, Anne & Stiil, Tervis Pluss, Oma Maitse, Pere ja Kodu ning Jana.

Välislingid
-----------

* 
* 
* 
*
**Kasutajaliides** (inglise *user interface*, lühendatult **UI**) on ühenduslüli kasutaja ja arvutiprogrammi vahel. Kasutajaliides teeb programmi funktsionaalsuse kasutajale kättesaadavaks.

Põhiliselt eristatakse graafilisi ja käskjuhitavaid kasutajaliideseid. Graafiline kasutajaliides on enamasti menüüpõhine süsteem, kus kasutaja saab menüüdest toiminguid valida. Käskjuhitava kasutajaliidese näiteks on käsurida, mille korral on kindlaks määratud käskude kogum. Programmiga suhtlemiseks peab kasutaja sisestama käske.

Lisaks leidub veel mitut liiki kasutajaliideseid, näiteks hääljuhitav, liigutustega juhitav ja puutetundlik kasutajaliides, kuid need ei ole nii laialt levinud kui graafiline ja käskjuhitav kasutajaliides.

Kasutajaliideste näiteid
------------------------

Graafilise kasutajaliidese näiteks sobivad Microsoft Windows ja iPhone.

Käskjuhitava kasutajaliidese näiteks sobivad Bash, Windows Powershell ja tekstiredaktor ed.

Vaata ka
--------

* Fittsi seadus
* Kasutajakogemus
* Kasutajaliidese disain

Viited
------

1. ↑  "e-Teatmik". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2011. Vaadatud 13. aprillil 2010.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **kasutajaliides** |

* What is user interface?
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Hõbe** | 2014 | jäähoki |

**Carl Oliver Hagelin** (sündinud 29. augustil 1988 Nykvarnis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Washington Capitals ründajana vasakäärel.

Aastatel 2007–2011 mängis ta neli hooaega Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas. Aastatel 2008 ja 2010 tuli ta Michigani Ülikooliga ülikoolide meistriks.

2007. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is New York Rangersi poolt 168. valikuna. Hooaja 2010–11 lõpus debüteeris ta American Hockey League'i klubis Hartford Wolf Pack, mis on Rangersi noorteklubi. NHL-is tegi ta Rangersi meeskonnas debüüdi 25. novembril 2011 mängus Washington Capitalsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas järgmisel päeval mängus Philadelphia Flyersi vastu.

2015. aasta augustis sõlmis Hagelin nelja-aastase lepingu Anaheim Ducksiga, kuid ei suutnud uuel hooajal Ducksis silma paista ja siirdus juba sama hooaja keskel Pittsburgh Penguinsi. Aastatel 2016 ja 2017 võitis ta Penguinsiga Stanley karika.

2018. aasta novembris liitus Hagelin Los Angeles Kingsiga, kuid 2019. aasta veebruaris siirdus ta Capitalsi. 2019. aasta juunis pikendas ta Capitalsiga lepingut nelja aasta võrra.

2014. aasta taliolümpiamängudel võitis Hägelin Rootsi jäähokikoondisega hõbemedali.

Välislingid
-----------

 Carl Hagelin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Carl Hagelin NHL.com lehel
* Carl Hagelin hockeydb.com lehel
Tamme paljandi õpperaja silt
**Tamme paljandi õpperada** on Võrtsjärve järsakul asuv üks haruldasemaid Kesk-Devoni kalade leiukohti Eestis. Tamme paljandi on kuulsaks teinud sealt leitud kõhrkalade (rüükalad) jäänused. Paljandi kivimid on eri andmetel kuni 6 või 7 meetri kõrgused. Paljandi liivakivis on näha suuri ja väikseid auke. Neist suurematesse teevad kaldapääsuksed pesi.

Paljandi aluspõhja kuju on aastatega seoses järve veetaseme, tuule, lainetuse, jääsurve ja muude looduslike tegurite muutunud.

Tamme paljandi õpperada asub Tamme paljandi maastikukaitsealal. Maastikukaitseala paikneb Võrtsjärve idakaldal Elva vallas (varem Rannu vallas) Tamme ja Neemisküla vahel. Paljand on punakast liivakivist ja ligikaudu 200 meetrine kaldaäärne ala. Kaitseala ise on eri andmetel 1,3 või 1,4 km pikkune.

Viited
------

1. ↑  RMK veebileht[*alaline kõdulink*] (Vaadatud 21.04.2021.)

Galerii
-------

* Tamme paljandi õpperada. Foto autor: Siiri Pärkson, 2020Tamme paljandi õpperada. Foto autor: Siiri Pärkson, 2020
* Tamme paljandi rada sügisel. Foto autor: Siiri Pärkson, 2020Tamme paljandi rada sügisel. Foto autor: Siiri Pärkson, 2020
* Tamme paljandi õpperada. Foto autor: Siiri Pärkson, 2020Tamme paljandi õpperada. Foto autor: Siiri Pärkson, 2020
* Tamme paljand sügisel. Foto autor: Siiri Pärkson, 2020Tamme paljand sügisel. Foto autor: Siiri Pärkson, 2020