recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ludmilla Issakova** (9. juuli 1924 Tallinn – 25. mai 2004 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (metsosopran) ja laulupedagoog.

1944. aastal lõpetas ta Tallinna 6. Keskkooli ja 1955. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi Aleksander Arderi lauluklassi.

Aastatel 1945–1949 laulis ta Estonia teatri ooperikooris, 1949–1959 oli Estonia solist.

Aastatel 1957–1973 oli ta Tallinna Muusikakooli lauluõpetaja. Aastatel 1967–2000 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi klassikalise laulu eriala õppejõud, seejuures aastatel 1972–1983 laulukateedri juhataja, 1982. aastast dotsent. 

Tema õpilaste hulgas on olnud Anu Kaal, Tiiu Levald, Marika Eensalu, Eve Tasa, Veera Taleš, Merle Jalakas, Eve Neem, Kai Parmas, Ülle Tundla, Mati Vaikmaa, Mart Laur, Ahti Männik jt.

Ta oli ka paljude kooride (segakoori Noorus, naiskoori Virvik, Tallinna Õpetajate Maja naiskoori, Eesti Koorijuhtide Naiskoori, Tallinna Üliõpilassegakoori ja segakoori Olevine, ERKI segakoori, Lasteekraani Muusikastuudio koori) hääleseadja.

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Lavarolle
---------

* Mercedes – Georges Bizet' ooper "Carmen"
* Olga – Pjotr Tšaikovski ooper "Jevgeni Onegin"
* Fjodorovna – Modest Mussorgski ooper "Boriss Godunov"
* Kontšakovna – Aleksandr Borodini ooper "Vürts Igor"

Tunnustus
---------

* 1979 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

Viited
------

1. ↑  Eesti Entsüklopeedia. Issakova, Ludmilla
2. 1 2 3  Ludmilla Issakova (nekroloog). Sirp, 4.06.2004
3. ↑  Kalmistute register HAUDI
**Kõverusraadius** või **kõveruse raadius** ja **kumeruse raadius** on diferentsiaalgeomeetrias kõveruse pöördväärtus. Kõvera korral võrdub kõverusraadius antud kõvera mingi punkti ümbruses kõvera osale kõige lähema kaare raadiusega. Pindade korral on kõverusraadius ringi raadius, mis on kõige lähemal normaaltasandile .

Definitsioon
------------

Ruumilise kõvera korral on kõverusraadius kõverusvektori pikkus.

Tasandilise kõvera korral on kõverusraadius {\displaystyle R} defineeritud valemigaː

{\displaystyle R\equiv \left|{\frac {ds}{d\varphi }}\right|={\frac {1}{\kappa }},}
kus *s* on kõvera punktist määratud kaugusel olev kaarepikkus, φ on antud punktist tõmmatud puutuja tõusunurk ja κ on kõverus.

Kui kõver on defineeritud ristkoordinaatides *y*(*x*), siis on kõverusraadius esitatav valemi kujul:

{\displaystyle R=\left|{\frac {\left(1+y'^{\,2}\right)^{\frac {3}{2}}}{y''}}\right|,\qquad {\mbox{kus}}\quad y'={\frac {dy}{dx}},\quad y''={\frac {d^{2}y}{dx^{2}}},}
ja |*z*| tähistab *z* absoluutväärtust.

Kõvera esitamisel parameetrilistes koordinaatides *x*(*t*) ja *y*(*t*) on kõverusraadius

{\displaystyle R=\left|{\frac {ds}{d\varphi }}\right|=\left|{\frac {\left({{\dot {x}}^{2}+{\dot {y}}^{2}}\right)^{\frac {3}{2}}}{{\dot {x}}{\ddot {y}}-{\dot {y}}{\ddot {x}}}}\right|,\qquad {\mbox{kus}}\quad {\dot {x}}={\frac {dx}{dt}},\quad {\ddot {x}}={\frac {d^{2}x}{dt^{2}}},\quad {\dot {y}}={\frac {dy}{dt}},\quad {\ddot {y}}={\frac {d^{2}y}{dt^{2}}}.}

Vaata ka
--------

* Kõverus
* Kõver

Viited
------

1. ↑  Weisstien, Eric. "Radius of Curvature". *Wolfram Mathworld*. Vaadatud 15. august 2016.
2. ↑  Kishan, Hari (2007). *Differential Calculus* (inglise). Atlantic Publishers & Dist. ISBN 9788126908202.
3. ↑  Love, Clyde E.; Rainville, Earl D. (1962). *Differential and Integral Calculus* (inglise) (Sixth ed.). New York: MacMillan.
**Piibe mõis** (saksa keeles *Piep*) oli rüütlimõis Järvamaal Koeru kihelkonnas. Tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne-Viru maakonna Väike-Maarja valda.

Ajalugu
-------

Piibe mõis rajati 17. sajandi keskel, mil ta eraldati Liigvalla mõisast.

18. sajandi esimesel poolel oli mõisa omanik Rudolph Magnus von Stackelberg. 1750. aastatel omandasid mõisa Baerid, kelle kätte see jäi kuni 1919. aastal toimunud võõrandamiseni.

Piibe mõisas on sündinud Eestimaa rüütelkonna peamees Magnus Johann von Baer ja ka tema poeg, maailmakuulus loodus- ja arstiteadlane Karl Ernst von Baer, kellele kuulus Piibe mõis aastail 1834–1866.

Mõisaansambel
-------------

Piibe mõisa 19. sajandil rajatud puidust peahoone on hävinud, selle kohal paikneb praegu Karl Ernst von Baeri mälestuskivi.

Säilinud on mõisa park ja mõned ümberehitatud kõrvalhooned. Pärast Teist maailmasõda oli mõisatallis Paala kolhoosi lehmalaut.

### Mõisa kalmistu

Kalmistu jääb kunagisest mõisasüdamest umbes 1 km kaugusele lääneedelasse.

Pildid
------

* Lambalaut (2008)Lambalaut (2008)
* Lambalaut otsevaates (2008)Lambalaut otsevaates (2008)
* Valitsejamaja (2008)Valitsejamaja (2008)

Vaata ka
--------

* Kategooria:Piibe mõisnikud

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Piibe mõis** |

Välislingid
-----------

* Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register. Piibe mõis
* Piibe mõisa hävinud peahoone veebisaidil entsyklopeedia.ee
* Piibe mõisast Eesti mõisaportaalis

Koeru kirik
Koeru kihelkond

**Kirik**: Koeru   

**Mõisad**: Aavere mõis | Ao mõis | Aruküla mõis | Ervita mõis | Kapu mõis | Liigvalla mõis | Norra mõis | Piibe mõis | Preedi mõis | Raigu mõis | Ramma mõis | Rõhu mõis | Udeva mõis | Vaali mõis | Vao mõis | Varangu mõis | Väinjärve mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tallinna tänavast, Rakvere tänava kohta vaata artiklit Killustiku tänav (Rakvere)* |

---

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
Killustiku tänav õhtul
**Killustiku tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. Killustiku tänav algab Sikupilli tänavalt ja lõpeb Majaka põigul.

Killustiku tänav on peaaegu loode–kagusuunaline ja ligikaudu 245 meetri pikkune.

Tänava nimed ja ajalugu
-----------------------

Tänav rajati 25. veebruaril 1941 ja sai nimeks **Künka põik**. 25. septembril 1959 pandi tänavale nimeks **Sikupilli põik** ja 22. aprillil 1960 omakorda **Killustiku põik**. Praeguse nime sai Killustiku tänav 3. augusti 1990 TLV korraldusega, 1. jaanuarist 1992.


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Killustiku tänav** |

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Päring kohanimeandmebaasist. Eesti kohanimed

| * v
* r
Sikupilli asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Asunduse tänav · Katusepapi tänav · Killustiku tänav · Kivimurru tänav · Laagna tee · Lasnamäe tänav · Majaka põik · Majaka tänav · Pae tänav · Paekivi tänav · Paepargi tänav · Pallasti tänav · Peterburi tee · Sikupilli tänav · Tartu maantee · Tuha tänav · Tuulemäe tänav · Võidujooksu tänav |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib omavalitsustegelasest; rallisõitja kohta vaata artiklit Jaan Mölder juunior; diplomaadi kohta vaata artiklit Jaan Mölder (diplomaat)* |

---

**Jaan Mölder** (sündinud 6. juulil 1960) on Eesti omavalitsustegelane.

Ta lõpetas 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstina.

Alates 1994. aastast kuni 2009. aastani oli ta väikeste vahedega Paldiski linnapea. Enne Paldiski iseseisvaks linnaks saamist juhtis ta Keila linna Paldiski linnaosa.

Alates juulist 2011 on ta Eesti Jäähokiliidu president.

3. detsembril 2012 mõistis Harju maakohus Möldri süüdi omastamises ja usalduse kuritarvitamises. Kohus määras talle kaheaastase tingimisi vanglakaristuse ning mõistis talt Paldiski kasuks välja üle 80 000 euro. Tallinna Ringkonnakohus jättis otsuse muutmata.

Isiklikku
---------

Rallisõitja Jaan Mölder on tema poeg. Tema endine abikaasa on Jaana Mölder. Samuti on tema nooremaks pojaks ka kunstnik Jaanus Mölder.

Viited
------

1. ↑  Kes on kes? Eesti 2000, ISBN 9985607899
2. ↑  Jaan Mölder – Paldiski kroonitud kuningas
3. ↑  EJHL: uus president Jaan Mölder[*alaline kõdulink*]
4. ↑  Kohus mõistis Paldiski ekslinnapea Jaan Möldri tingimisi vangi, ERR uudised
5. ↑  Paldiski ekslinnapea Jaan Mölder jäi kuritegudes süüdi, ERR uudised, 3. aprill 2013

Välislingid
-----------

* Jaan Mölder – Paldiski kroonitud kuningas Tallinna Postimees, 15. november 2008
**Uppsala lään** on 1. järgu haldusüksus Rootsis.

Uppsala lään asub Ida-Rootsis ning piirneb Stockholmi, Södermanlandi, Västmanlandi ja Gävleborgi lääniga. Territoorium langeb osaliselt kokku ajaloolise Upplandi maakonnaga; keskus asub Uppsalas, mis on umbes 135 000 elanikuga lääni suurim asula ning Rootsi suuruselt neljas linn.

Uppsala lään koosneb 8 kohaliku omavalitsuse üksusest ehk vallast – Enköpingi, Heby, Håbo, Tierpi, Uppsala, Knivsta, Älvkarleby ja Östhammari vald. Lääni omavalitsuse organ on valitav volikogu (*landsting*) ning riigivõimu esindab läänivalitsus (*länsstyrelse*), mida juhib maavanem (*landshövding*).

Lõunast põhja läbib Uppsala lääni E4-maantee, mis ühendab Uppsalat Stockholmiga.

Uppsala läänis on u 300 järve, millest suurim on Mälaren. Lääni sümboliteks on valitud merikotkas, harilik kivipuravik, tõugjas ja püvilill; viimane kasvab looduslikult Kungsängi kaitsealal Fyrise jõe ääres. Kokku on läänis 79 looduskaitseala.

Ligi 3/4 tööjõust on hõivatud tertsiaarsektoris. Suurimateks tööandjateks on lisaks kohalike omavalitsuste asutustele ning *landstingi* hallatavatele tervishoiuasutustele Uppsala Ülikool, Rootsi Põllumajandusülikool, farmaatsiaettevõte Pharmacia & Upjohn ning metallitööstus Sandvik Coromant.

Uppsala lääni omapäraseks kultuuripärandiks on 17.–18. sajandil valloonide asutatud rauasulatustehased, mis nüüdseks on valdavalt muudetud muuseumideks ja puhkealadeks.

Viited
------

1. ↑  Q40036222, vaadatud 20.10.2017.
2. ↑  Q121588352

Välislingid
-----------

* Uppsala läänivalitsus
* Uppsala lääni *landsting*

  


Rootsi lipp
Rootsi läänid

Blekinge **·** 
Dalarna **·** 
Gävleborg **·** 
Halland **·** 
Jämtland **·** 
Jönköping **·** 
Kalmar **·** 
Kronoberg **·** 
Norrbotten **·** 
Ojamaa **·** 
Skåne **·** 
Stockholm **·** 
Södermanland **·** 
Uppsala **·** 
Värmland **·** 
Västerbotten **·** 
Västernorrland **·** 
Västmanland **·** 
Västra Götaland **·** 
Örebro **·** 
Östergötland
**Oma Keel** on keeleajakiri Eestis, mida annab välja Emakeele Selts ning mis ilmub alates 2000. aasta sügisest. 

Kui kõik teised enne 2000. aastat Eestis ilmunud keeleajakirjad olid filoloogide teadusajakirjad (Keel ja Kirjandus, Linguistica Uralica) või keskendunud murretele (Kodumurre), siis Oma Keel oli esimene kõigile keelehuvilistele mõeldud ajakiri. 

Ajakiri levitab mõtteviisi, et eesti keel ei ole ainult kirjakeel ega ka ainult kohalikud murded, vaid paljude keelekujude keeruline süsteem. Propageeritakse suuremat sallivust teiste keelekujude – oma keelte – suhtes, kuid samas näidatakse, et igal keelekujul on oma normid ning ühiskonnas oma kindel koht ja aeg. 

Kesksel kohal ajakirjas on kirjakeele hoole, sest kirjakeel on tänapäeva ühiskonnas kõige olulisem keelekuju. Tutvustatakse asutusi, kus tegeldakse eesti keelega, räägitakse tuntumatest keeleteadlastest ja sellest, millega nad tegelevad. Igas numbris tutvustatakse uusi keeleraamatuid ning esitatakse keelesündmuste kroonika.

Kirjutiste valikul ja ainestiku esitusviisil peetakse eriti oluliseks, et kõik see oleks huvitav, vajalik ja jõukohane ka gümnaasiumiõpilastele. 

Oma Keel ilmub kaks korda aastas.

Välislingid
-----------

* Oma Keelest Emakeele Seltsi kodulehel
* Oma Keele ajaloost
**Vahevalimised** (inglise keeles *midterm elections*) toimuvad Ameerika Ühendriikides iga presidendi teisel ametiaastal, ehk täpselt presidendi ametiaja keskel. Vahevalimistel kuuluvad ümbervalimisele kõik 435 Esindajatekoja kohta ja 33 või 34 sajast Senati kohast.

Lisaks toimuvad 34 osariigis nelja-aastased kubernerivalimised, samas Vermontis ja New Hampshire'is kestab kuberneri üks ametiaeg vaid kaks aastat ja seega nendes osariikides toimuvad kubernerivalimised nii presidendivalimiste kui ka vahevalimiste ajal. Samuti toimuvad enamikus osariikides seadusandliku kogu ja osariigi ametnike – näiteks sekretäride (*Secretary of State*), peaprokuröride (*Attorney General*) ja rahandusministrite (*Treasurer*) valimised.

Vahevalimistele on omane väike valimisaktiivsus: kui viimase 60 aasta jooksul on presidendivalimiste valimisoaktiivsus olnud ligi 50–60 protsenti, siis vahevalimistel käib valimas vaid ligi 40 protsenti valimisõiguslikest kodanikest. Vahevalimisi peetakse üldiselt referendumiks presidendi senisele tegevusele, tavaliselt presidendi partei kaotab vahevalimistel, mõnikord kaotab ka kontrolli vastasparteile. Pärast senati otsevalimisi on presidendi partei Kongressi vahevalimistel võitnud ainult kaheksal korral:

* 1914 (Woodrow Wilson) – demokraadid võitsid Senatis juurde kolm kohta (50lt 53le), kuigi kaotasid Esindajatekojas 61 kohta (291lt 230le)
* 1934 (Franklin D. Roosevelt) – demokraadid võitsid Senatis juurde üheksa kohta (60lt 69le) ja Esindajatekojas üheksa kohta (313lt 322le)
* 1962 (John F. Kennedy) – demokraadid võitsid Senatis juurde neli kohta (64lt 68le), kuigi kaotasid Esindajatekojas neli kohta (262lt 258le)
* 1970 (Richard Nixon) – vabariiklased võitsid Senatis juurde kaks kohta (43lt 45le), kuid jäid endiselt vähemusse ja kaotasid Esindajatekojas 12 kohta (192lt 180le)
* 1998 (Bill Clinton) – demokraadid võitsid Esindajatekojas juurde neli kohta (207lt 211le), kuid jäid endiselt vähemusse, Senati koosseis ei muutunud (45lt 45le)
* 2002 (George W. Bush) – vabariiklased võitsid Senatis juurde kaks kohta (49lt 51le), saavutades kontrolli koja üle, ja Esindajatekojas kaheksa kohta (221lt 229le)
* ja 2018 (Donald Trump) – vabariiklased võitsid Senatis juurde kaks kohta (51lt 53le), kuid kaotasid Esindajatekojas 40 kohta ja kontrolli koja üle (240lt 200le).
**Dūkštas** (Helifaili info leedu i) (poola *Dukszty*) on linn Leedus Utena maakonnas Ignalina rajoonis, Dūkštase valla halduskeskus. Asub merepinnast 151 meetri kõrgusel.

Linna lähedal asub Dūkštase järv.

Linnas on keskkool, katoliku kirik, õigeusu kirik, raudteejaam ja raamatukogu.

Linna järgi on nime saanud Oandu lademe Dūkštase kihistu.

Kliima
------

Linnas on mandriline kliima. Jaanuaris 1987 registreeriti linnas Leedu madalaim kuu keskmine õhutemperatuur: –16,4 °C.

Ajalugu
-------

Kuigi Dūkštase mõis rajati juba keskajal, on asulat ennast esmamainitud 1737. aastal. Kasvama hakkas asula XIX sajandi keskel, kui seda hakkas läbima Peterburi–Varssavi raudtee. Juulis 1871 toimus raudtee ehitusel kivimurru tööliste streik, mis oli esimene streik Leedu aladel.

1871. aastal rajati sinna esimene kirik (õigeusu kirik). 1895. aastal asula põles. 1897. aastal avati seal postkontor. 1907. aastal ehitati sealne õigeusu kirik kivist hooneks ümber. Esimese maailmasõja ajal rajasid sakslased sealt kitsarööpmelise raudtee Drysviatysse. 1915. aastal sai Dūkštasest alev. 1919. aastal sai alevist vanausliste kihelkonna keskus. 

Aastatel 1920–1939 kuulus asula Poolale. Sai linnaõigused 1956. aastal. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli linn kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Elanike arv
-----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 739 (1902)
* 726 (1914)
* 1 076 (1921)
* 1 968 (1959)
* 1 444 (1970)
* 1 500 (1974)
 | * 1 633 (1979)
* 1 600 (1985)
* 1 193 (1989)
* 1 070 (2001)
* 812 (2015)
* 737 (2020)
 |

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dūkštase elanikest leedulasi 65,09%, venelasi 16,89%, poolakaid 11,37% ja valgevenelasi 3,04%.

1921. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dūkštase elanikest poolakaid 91,08%, juute 0,65% ja valgevenelasi 0,09%.

Tuntud elanikke
---------------

* Charles Rappoport – Prantsuse ajakirjanik
* Helena Stankiewicz – Poola kirjanik
* Tomasz Zan – Poola sõjaväelane
* Jerzy Turonek – Poola ajaloolane
* Jan Góra – Poola kunstnik

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.
2. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 48
3. ↑  Kazys Misius. *Dūkštas (miestas).* Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 191 lk.
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 16. augustil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  1921. aasta rahvaloenduse andmed

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dūkštas** |

* Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
* Linn portaalis vietoves.Lt
Francis Fukuyama (2015)
**Francis Fukuyama** (sündinud 27. oktoobril 1952 Chicagos) on ameerika filosoof, politoloog ja kirjanik.

Haridus
-------

Ta sai bakalaureusekraadi klassikalises filoloogias Cornelli ülikoolist ja doktorikraadi politoloogias Harvardi ülikoolist. Ta on Johns Hopkinsi ülikooli professor.

Teosed
------

Fukuyama on tuntud eeskätt oma teose "Ajaloo lõpp ja viimane inimene" kaudu. Selles ta väidab, et ajalugu kui ideoloogiate võitlus on maailma jõudmisega liberaalse demokraatiani pärast Berliini müüri langemist ja külma sõja lõppu suuremalt jaolt lõppenud. 2022. aasta 21. märtsil eetris olnud HARDtalki intervjuus kinnitas ta intervjueerija Sarah Montague'le, et sellest pole õigesti aru saadud.

Poliitilised vaated
-------------------

Algselt seostati Fukuyamat neokonservatismiga, kuid Iraagi sõja ajal hakkas ta sellest taanduma. 19. veebruaril 2006 ilmus New York Timesis tema artikkel "After Neoconservatism" ("Pärast neokonservatismi"), milles ta võrdles neokonservativismi leninismiga.

Tunnustus
---------

* 2015 Johan Skytte auhind (Rootsi)
* 2018 Tartu Ülikooli audoktor

Teosed eesti keeles
-------------------

* "Suur vapustus: inimloomus ja ühiskondliku korra taastamine" Tallinn: Tänapäev, 2001, ISBN 9985-9329-8-6
* "Ajaloo lõpp ja viimane inimene" Tallinn: Tänapäev, 2002, ISBN 9985-62-084-4
* "Riikluse ehitamine: valitsemine ja maailmakord 21. sajandil" Tallinn: Tänapäev, 2006, ISBN 9985-62-372-X
* "Identiteet: Väärikuse nõudmine ja kibestumise poliitika" Tallinn: Postimehe Kirjastus OÜ, 2022, ISBN 978-9916-698-02-0

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Tartu Ülikooli audoktorid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 13. detsembril 2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Francis Fukuyama** |

* FRANCIS FUKUYAMA: demokraadid oleksid pidanud juba ammu võitma, EPL, 31. oktoober 2008
* Francis Fukuyama - Political Economist | Sarah Montague speaks to renowned US political scientist Francis Fukuyama. What does Russia's invasion of Ukraine mean for the progress of liberal democracy? HARDtalk, 21. märts 2022
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib provintsist; järve kohta vaata artiklit Manitoba järv* |

---

**Manitoba provints** on 1. järgu haldusüksus Kanadas.

Geograafia
----------

Manitoba pindala on 649 950 km². Provints piirneb idas Ontarioga, läänes Saskatchewaniga, põhjas Nunavuti ja Loodealadega ning lõunas USA Põhja-Dakota ja Minnesota osariigiga. Kirdes on Hudsoni laht.

Manitobas on üle 110 000 järve ja seal valitseb mandriline kliima.

48% pindalast on kaetud metsaga.

Manitobas elab palju jääkarusid.

Rahvastik
---------

2010. aastal elas Manitobas 1 232 654 inimest.

### Asustus

Manitoba suuremad linnad| Koht | Linn | Elanike arv (2006) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Winnipeg | 633 451 |
| 2 | Brandon | 41 511 |
| 3 | Thompson | 13 446 |
| 4 | Portage la Prairie | 12 728 |
| 5 | Steinbach | 11 066 |
| 6 | Selkirk | 9515 |
| 7 | Winkler | 9106 |
| 8 | Dauphin | 7906 |

Majandus
--------

Vaade Winnipegile lõunast
Manitoba majandus põhineb suuresti loodusressurssidel. 2008. aastal oli Manitoba SKT 50,834 miljardit Kanada dollarit.

2009. aasta oktoobris oli töötus 5,8%.

Viited
------

1. ↑  Statistics Canada
2. ↑  Kanada Statistikaamet vaadatud 20.02.11
3. ↑  Kanada Statistikaamet, vaadatud 21.02.11
4. ↑  Kanada Statistikaamet, vaadatud 21.02.11

Kanada provintsid ja alad

Alberta **·**  Briti Columbia **·**  Loodealad **·**  Manitoba **·**  New Brunswick **·**  Newfoundland ja Labrador **·**  Nova Scotia **·**  Nunavut **·**  Ontario **·**  Prints Edwardi saar **·**  Québec **·**  Saskatchewan **·**  Yukon
Serbia täisvapp
Serbia väike vapp
**Serbia vapp** on Serbia Vabariigi vapp.

17. augustil 2004 otsustas Serbia parlament võtta viisnurgaga vapi asemel taas kasutusele keskaegne vapp, mida viimati kasutati 19. sajandil. Tegemist on endise Obrenovićite dünastia vapiga. 

Samal hääletusel otsustati võtta hümnina taas kasutusele "Bože pravde" ning asetada uue vapi kujutis lipu vasakusse vardapoolsesse nurka. 

Otsus tehti häältega 183:0, kusjuures Sotsialistliku Partei saadikud boikoteerisid hääletust.

Vapi kirjeldus
--------------

Vapil on Nemanjićite dünastia kroon kahe peaga valge kotka kohal.
Kotka rinnal oleval punasel vapil on kujutatud risti ja nelja kirillitsa tähte C. Need on esitähed lausest "Samo Sloga Srbina Spasava" (Ainult ühtsus päästab serblasi). Serbia valitsuse kodulehel esitatud kirjelduse kohaselt on tegemist hoopis nelja tulerauaga.

Vapp kuni 2004
--------------

Pärast Teist maailmasõda võeti kasutusele Nõukogude liidu ja teiste sotsialistlike riikide vappide eeskujul kujundatud vapp. Traditsioonilise Serbia sümbolina pandi vapile ka nelja C-ga vapp, kuid ilma ristita.

1941-1944
Serbia vapp 1945–2004.

Välislingid
-----------

* Uue riikliku sümboolika kirjeldus Serbia valitsuse lehel
Aleksei Mordašov (2018)
**Aleksei Aleksandrovitš Mordašov** (Алексей Александрович Мордашов; sündinud 26. septembril 1965) on Venemaa suurärimees ja oligarh. Venemaa suurima teraseettevõtte Severstal suuromanik (omab 77% aktsiatest) ja juhatuse esimees.

Elulugu
-------

Ta sündis Tšerepovetsis Vologda oblastis. 1988. aastal lõpetas masinaehituse alal Palmiro Togliatti nimelise Leningradi Inseneri- ja Majandusinstituudi.

Pärast instituudi lõpetamist 1988. aastal töötas ta Tšerepovetsi metallurgiatehases vanemökonomistina, mehaanilise remonditöökoja nr 1 majanduse ja töökorralduse büroo juhatajana, planeerimisosakonna juhataja asetäitjana.

Venemaal erastamise algperioodil, 1992. aastal, sai Mordašovist Tšerepovetsi metallurgiatehase majandus- ja finantsdirektor, mis peagi muudeti Severstaliks. Tehase peadirektor Juri Lipuhhin andis talle volitused tehase aktsiatega tegelemiseks. Mordašov, koondades metallitoodete müügist saadud kasumi siduskauplejale Severstal-Invest, ostis töötajatelt aktsiaid. 24% kaupleja aktsiatest kuulus Lipuhhini juhitud tehasele, Mordašov emiteeris endale 76% Severstal-Investi aktsiatest. Mõne aja pärast osutus 16% tehase kapitalist tema isiklikuks omandiks ja veel 80% aktsiatest oli tema kontrolli all. 1997. aastal ostis Mordašov tagasi Severstal-Investile kuulunud tehase aktsiad ja tagandas endise direktori äritegevusest.

2000. aastal sai Mordašovist üks Venemaa-Saksa valitsustevahelise majandus- ja rahandusalase strateegilise koostöö töörühma liige. 

2003. aastal sai Mordašovist Rossija panga kaasomanik, omandades Severstalile 8,8% osaluse pangas.

2007. aastal sai Mordašovist Saksa reisifirma TUI Group aktsionär.

2008. aastal asutas ta National Media Groupi.

2013. aastal omandasid Aleksei Mordašov ja Juri Kovaltšuk Tele2-s 50% osaluse.

Alates 2014. aastast oli Mordašov riikliku terasetootjate tööstusliidu Russian Steel Non-Commercial Partnership president.

2015. aastal lahkus Mordašov Severstali tegevjuhi kohalt ja asus direktorite nõukogu esimehe kohale.

Sanktsioonid
------------

28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit tema vastu viisa- ja majandussanktsioonid. 25. märtsil 2022 tegi seda Jaapan ja 2. juunil 2022 USA.

4. märtsil 2022 konfiskeeris Itaalia politsei tema 65-meetrise jahi Lady M. Arestiti ka tema villa Rocky Ram, mille väärtus on 105 miljonit eurot, eraranna ja kolme basseiniga.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Putini oligarhid, pankurid, propagandistid sanktsioonide all. Euroopa Liit kirjeldab detailides, kuidas nad Ukraina sõda toetasid" Eesti Päevaleht, 1. märts 2022
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
Daniel Gilbert (2014)
**Daniel Todd Gilbert** (sündinud 5. novembril 1957) on ameerika sotsiaalpsühholoog, Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liige. 

Ta lõpetas 1981. aastal Colorado Denveri Ülikooli bakalaureusekraadiga psühholoogia alal. 1985. aastal sai ta Princetoni Ülikoolist doktorikraadi (PhD) psühholoogias. 1996. aastast töötab ta Harvardi Ülikoolis psühholoogiaprofessorina. Tema peamine uurimisvaldkond on sotsiaalpsühholoogia.

2006. aastal ilmus tema sulest raamat "Stumbling on Happiness" ('Komistades õnne otsa'), mis hiljem tõlgiti rohkem kui 30 keelde (kogutiraažiga üle miljoni eksemplari). Raamat püsis pool aastat New York Timesi bestsellerite nimekirjas.

Tunnustus
---------

* 2007 – Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhind ("Stumbling on Happiness")
* 2008 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks (sotsiaalteaduste sektsioon)
* 2018 – William Jamesi auhind

Viited
------

1. 1 2  History. danielgilbert.com
2. 1 2  Daniel Gilbert. psychology.fas.harvard.edu

Välislingid
-----------

* Daniel Gilberti koduleht
* The surprising science of happiness | Dan Gilbert. Youtube, 26. aprill 2012
**Ščučyni rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1909 km². 2009. aasta seisuga elas seal 47 764 inimest. Põhjas piirneb rajoon Leeduga.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Astryna, Bakšty, Dembrava, Hałavičpole, Kamienka, Ladzki, Mažejkava, Novy Dvori, Orla, Pieršamajskaja, Rakavičy, Ražanka, Ščučyni, Žałudoki ja Vasiliški külanõukogu.

Halduskeskus on Ščučyni linn. Teised tähtsamad asulad on Astryna ja Žałudoki alevid. 

* ŠčučynŠčučyn
* AstrynaAstryna
* ŽałudokŽałudok
* IščałnaIščałna
* MuravankaMuravanka

Rajooni suurimaks jõeks on Nemunas, teised suuremad jõed on Nemunase lisajõed Kotra ja Lebiada. Rajoon asub Neemeni madalikul, madalaim koht asub Nemunase ääres (109 meetrit üle merepinna). Kõrgeim koht asub Vialikaje Mažejkava küla lähistel (196 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 44,99% valgevenelased, 6,39% venelased, 46,38% poolakad, 1,29% ukrainlased ja 0,95% oli teistest rahvustest. 72,35% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 24,15% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 58,321% elanikke, vene keelt aga 33,22%.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

 Ščučyni rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Hrodna oblasti haldusjaotus |
| --- |
| 
Rajoonid: Astravieci rajoon • Ašmiany rajoon • Bierastavica rajoon • Dziatłava rajoon • Hrodna rajoon • Iŭje rajoon • Kareličy rajoon • Lida rajoon • Masty rajoon • Navahrudaki rajoon • Słonimi rajoon • Smarhońi rajoon • Svisłači rajoon • Ščučyni rajoon • Zelva rajoon • Vaŭkavyski rajoon • Voranava rajoon |
| 
Oblastilise alluvusega linnad: Hrodna (selle koosseisus: Kastryčnicki rajoon • Leninski rajoon) |
**Neli moderniseerimist** oli Hiina kommunistliku liidri Deng Xiaopingi 18. detsembril 1978 peetud kõnes esitatud seiskoht, kuidas peab õppima majandust majanduslike meetoditega juhtima ning Hiina ühiskondlikku elu põhjalikult moderniseerima ja tootmissuhteid ümber korraldama. Hiina majandus ja kogu ühiskondlik elu oli tollal masendavas seisus ning Hiina rahvusvaheline konkurentsivõime praktiliselt olematu. Hiina peaminister Zhou Enlai oli küll 1975. aastal moderniseerimise kampaania välja kuulutanud, kuid Hiina diktaator Mao Zedong oli sellele vastu, idealiseerides jätkuvalt tema poolt 1966. aastal algatatud kultuurirevolutsiooni.

8. jaanuaril 1976 suri Zhou Enlai ja 9. septembril 1976 Mao Zedong ning kogu võimutäius läks Deng Xiaopingi kätte. Takistused nelja moderniseerimise käivitamiseks olid kõrvaldatud. Reform puudutas põllumajandust, tööstust, teadust ja tehnikat ning sõjaväge. Eesmärgiks oli avada Hiina rohkem välismaailmale, arendada erainitsiatiivi põllumajanduses ja hiljem ka teeninduses ning innustada noori inimesi tegelema rohkem teadusega, mida oli suure kultuurirevolutsiooni (1966–76) käigus alandatud ja naeruvääristatud.

Dengi hüüdlause inimeste innustamiseks ilmutada tootmises erainitsiatiivi ("Pole tähtis, mis värvi on kass, peaasi, et ta püüab hiiri") muutus kommunistlikes riikides väga populaarseks argumendiks äritegevusest huvitatud inimeste hulgas. Sõjaväe ümberkorraldamine, sõjaliste kulutuste kärpimine ja uue sõjalise doktriini koostamine jäi esialgu tagaplaanile, kuid 1990. aastatel jõudis moderniseerimine sõjaväes teistele aladele kiiresti järele.

Rahvas läks Dengi reformidega aktiivselt kaasa, eriti põllumajanduses ja kaubanduses. Talupoeg sai õiguse oma kaupa turgudel müüa. Esimese kuue aasta jooksul suurenes põllumajandustoodete ja toidukaupade tootmine mitu korda ning Hiina suutis peatselt ise oma rahvast toita. Deng liberaliseeris ka ideoloogilisi doktriine, lubas korraldada rahumeelseid meeleavaldusi ning poliitilisi kõnekoosolekuid.
**Łahišyn** (transkribeerituna **Lagišõn**) on alev Valgevenes Bresti oblastis Pinski rajoonis. Alev on Łahišyni külanõukogu halduskeskus. Asula nimi on poola keeles *Łohiszyn*.

Alevis on keskkool ja muusikakool, lisaks asuvad seal veel kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Alevis on toiduainetööstus, tegutsevad mehaanikatöökoda ja metsavarumispunkt. Osaliselt on säilinud XIX sajandi lõpu hoonestus, vaatamisväärsusteks on katoliku kirik (1907–1909) ja õigeusu kirik XIX sajandi lõpust.

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1495. Aastal 1569 sai see aleviõigused. Łahišyn kuulus Bresti vojevoodkonda ja Pinski maakonda. 

XVII sajandil oli alev Radziwillide valduses, seejärel kuulus Ogińskitele ja Ljubetskitele. Aastal 1634 ehitas Albrycht Stanisław Radziwill alevisse esimese kivist kiriku, sellele lisandus hiljem ka jesuiitide misjonikeskus. Kirikus olnud jumalaema ikooni peeti imettegevaks.

Alates kolmandast Poola jagamisest aastal 1795 oli alev Venemaa koosseisus, kuuludes Minski kubermangu. Aastal 1863 võtsid tsaaririigi võimud seni katoliiklastele kuulunud kiriku ära ja andsid selle Moskva patriarhaadile. Aastal 1897 põles hoone maha, selle asemele ehitati uus õigeusu kirik.

Pärast Esimest maailmasõda kuulus Łahišyn Poola koosseisu, aastal 1934 kaotas see alevi staatuse. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Łahišynist sai taas alev aastal 1959.

Pilte
-----

* ŁahišynŁahišyn
* Łahišyni katoliku kirikŁahišyni katoliku kirik
* Łahišyni õigeusu kirikŁahišyni õigeusu kirik

Tuntud elanikke
---------------

* Adam Naruszewicz – Rzeczpospolita ajaloolane
* Marek Antoni Pawłowicz – Poola geoloog

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Łahišyn** |

* Łahišyn
Mare Väljataga 1996. aastal
**Mare Väljataga** (sündinud 16. augustil 1956 Tallinnas) on eesti laulja, laulupedagoog ja koorijuht. 

Ta õppis aastatel 1963–1970 Tallinna Lastemuusikakoolis klaverit ning aastatel 1971–1975 Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudios laulmist (õpetaja Heli Lääts). 1979. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikapedagoogika erialal (Heino Kaljuste klassis). 

Avalikke esinemisi alustas 1971. aastal. Laulnud Viru Varietees. 

Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli pop-jazzlaulu ja vokaalansambli õppejõud alates aastast 1982. 
Ta on olnud ka Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõud.

Isiklikku
---------

Tema tütar Marii Väljataga (snd 1985) on samuti laulja.

Tunnustus
---------

* 2017 – Tallinna teenetemärk

Esitusi
-------

* "Minu kallim" (M. Yain, A. Willemetz: "My man", 1938 / eestikeelsed sõnad Lauri Leesi)
* "Las kõlab muusika"
* "Oo, naaber"
* "Pariisi tango" (Georges Buschor: "Paris un tango", "Der Pariser Tango", 1971 / eestik. sõnad Lauri Leesi)
* "Ilus plika" (Léo Ferré: "Jolie môme", 1960~ / eestik. sõnad Lauri Leesi)
* "Akordion" (Serge Gainsbourg: "L'accordéon", 1964 / eestik. sõnad Lauri Leesi)

Kirjandus
---------

* *Eesti muusika biograafiline leksikon.* 2. köide: *N–Y.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 572–573.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mare Väljataga** |
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
1. Mai tänav 2, Viru maakohtu hoone
**1. Mai tänav** (vene keeles *улица 1 Мая*) on tänav Narvas Joaoru linnaosas. See algab Vaivara tänavalt, ristub Kiriku tänavaga ning lõpeb Madise tänavaga ristudes. Tänav on 250 m pikk ja täiesti sirge.

1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi **Jaama tänav** – oletatavasti selle juures asuva Narva raudteejaama hoone järgi. 

Alates 1961. aastast on tänava nimi **1. Mai tänav**. Oletatavasti sai tänav praeguse nime Nõukogude Liidus 1. mail tähistatud töörahvapüha järgi.

Aadressil 1. Mai tänav 2 asub Viru Maakohtu Narva kohtumaja.

Endine 1. Mai prospekt
----------------------

27. detsembril 1952 nimetati Narva linna TSN TK otsusega nr 482 enne teist maailmasõda Peetri eeslinnas asunud Soome-Rootsi prospekt ümber **1. Mai prospektiks**. Tänav kulges praeguse Kreenholmi tänavaga paralleelselt, sellest lääne pool. 10. oktoobril 1962 tänav likvideeriti.

Viited
------

1. 1 2  Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel. – Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib peegeldunud helist; teiste tähenduste kohta vaata artiklit Kaja (täpsustus)* |

---

**Kaja** on peegeldunud heli, mis jõuab kuulajani teatud viivitusega pärast otsest heli. See viivitus sõltub peegeldava pinna kaugusest heliallikast ja kuulajast. Kaja kuuleb näiteks kaevu põhjast, majade seintelt ja tühjades tubades.

Kajal põhineb mitmete loomade, näiteks mõnede karihiirlaste, hammasvaalaliste ja nahkhiirte kajalokatsioon.

Kaja tekkimine
--------------

Kaja tekib siis, kui levivale helilainele tuleb ette takistus nagu näiteks majasein või mägi. Seda, miks peegeldamine üldse juhtub, võib seletada katkestusena laine leviku keskkonnas. Seda on võimalik märgata, kui peegeldunud heli on võimalik selgelt kuulda eraldi otsesest helist teatud viivituse ja heli amplituudi muutumise tõttu. Inimkõrv ei kuule kaja, kui otsese heli ja kaja vaheline viivitus on lühem kui 1/10 s (heli levimisaeg heliallikast peegeldajani ja tagasi). Kuivas õhus ja temperatuuris 25 °C on heli leviku kiirus umbes 343 m/s. Seega, et inimene kuuleks kaja selles keskkonnas, peab peegeldaja olema heliallikast 17,2 m kaugusel.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kaja** |

* Järelkõla
* Kajamasin

Kirjandus
---------

* Donald R. Griffin, "Kaja inimeste ja loomade elus". Inglise keelest tõlkinud U. Palm. Sari "Teaduse teedelt". Valgus, Tallinn 1968, 116 lk
Tõnismäe haljak 27. mail 2007
**Tõnismäe haljak** on haljasala Tallinna kesklinnas Tõnismäel, Tõnismäe tänava erisuunaliste sõidusuundade ja Kaarli puiestee vahel.

Madala klombitud paekivist müüriga ümbritsetud park, milles olid pargiteed ja istepingid, kujundati 1964. aastal ümber plaaditud avatud väljakuks seoses igavese tule rajamisega mälestusmärgi ette.

Tallinna Vabastajate väljaku kavand, 1945
Haljak kandis aastatel 1945–1996 nime **Vabastajate väljak**.

Haljakul asus kuni 2007. aastani pronkssõduri monument, mille teisaldamisega Kaitseväe kalmistule kaasnesid aprillirahutused Tallinnas.

Viited
------

1. ↑  18. mail 1945 otsustas Tallinna Linna TSN Täitevkomitee oma istungil nimetada Tõnismäe matmiskoha „Tallinna I Masinatehase töötajate kollektiivi soovil" Vabastajate väljakuks. – Sulev Truuväärt ja Bruno Pao. Oma Saare uurimus: Kahalast Tõnismäele Saarte Hääl, 27. aprill 2007.
2. ↑  Tänava-ja muude kohanimede andmine ning muutmine kesklinnas Tallinna Linnavalitsuse 12.04.1996 määrus number 26.
**Tartu Ülikooli ideelabor** on 2013. aastal Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudis loodud üksus, mille eesmärgid on arendada ülikooliga seotud ettevõtlust, luua ja testida tehnilisi prototüüpe ja tarkvara ning viia kokku ettevõtete vajadused ja ülikooli uurimispotentsiaal. 

2015. aasta algul kolis ideelabor Tartu Ülikooli majandusteaduskonna majja. 

2017. aasta seisuga on laboril käsil kolm suurt programmi: STARTER (programm meeskondadel ideede reaalseteks lahendusteks arendamiseks), Vega fond (Tartu Ülikooli ja SEB koostöös loodud rahastu, mis toetab teaduspõhiste äriideede prototüüpimist ja teadustulemuste turule viimist) ning Kaleidoskoop (kaks korda aastas toimuv äri- ja projektiideede võistlus).

Ideelaborit juhib Maret Ahonen.

Välislingid
-----------

* Tartu Ülikooli ideelabori blogi
* Tartu Ülikooli ideelabor Facebookis
* Tartu ülikoolis avati ideelabor ERR, 13. november 2013
* Tartu ülikooli ideelabor valmistas targa klaasi ja minikopteri ERR, 23. jaanuar 2014
* Galerii: TÜ ideelabor avab äriideede haudumiseks uued ruumid ERR, 13. veebruar 2015
Aku Sorainen, 2022
**Aku Sorainen** (sündinud 25. juunil 1965) on Eestis tegutsev soome advokaat, Advokaadibüroo SORAINEN asutaja ja vanempartner.

Sorainen on töötanud Balti riikides advokaadina alates 1993. aastast. Ta lõi omanimelise advokaadibüroo 1995. aastal Eestis. 1997. aastal laienes see Lätti, 1999. aastal Leetu ja 2008. aastal Valgevenesse.

Aku on tegelenud peamiselt ühinemiste ja ülevõtmiste ning kinnisvaraõigusega, nõustades kohalikke ja välismaiseid äriühinguid ja investoreid Baltimaades ning Valgevenes.

1990. aastate algul kirjutas Sorainen oma magistritööna ühe esimese Baltikumi majandusalaste seaduste analüüsidest inglise keeles. Soome Juristide Liit avaldas selle 1993. aastal pealkirjaga "A Foreign Investor in the Baltics: a legal study about the possibilities of a foreign investor to begin business activity and obtain real estate in the Baltics"..

Aku Sorainen oli üks Teenusmajanduse Koja ja MTÜ FinanceEstonia asutajaliikmetest. Rahvusvahelisest haardest räägib kuulumine International Bar Association'i Law Firm Management Committee juhtkonna sekka. Ta on toetanud mitmeid heategevuslikke projekte, sh Heateo Sihtasutust. Ta on Malta aukonsul Eestis.

Viited
------

1. ↑  A Foreign Investor in the Baltics: a legal study about the possibilities of a foreign investor to begin business activity and obtain real estate in the Baltics
2. ↑  "International Bar Association komitee veebilehekülg". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2014. Vaadatud 20. juunil 2014.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Aku Sorainen** |

* "Aku Sorainen". *Estofilia*. Tallinn: Soome suursaatkond. 2018. Vaadatud 05.05.2018.
* Tutvustus Advokaadibüroo Sorainen lehel
* Soraisella on monta tarinaa, Talouselämä, 3.10.2005
* The Financial Times awards Sorainen as the best Baltic law firm, 12. jaanuar 2009
* Tööd peab tegema kirglikult Äripäev, 14.05.2009
* Mees, kelle hobiks on inimesed Eesti Ekspress, 11.10.2011
Auguste Rodin, "Mõtleja" (1906) Musée Rodini aias**Mõtlemine** on inimtegevuse osa, tegelikkusest arusaamise, kohanemise ja muutumise protsessi peegeldus ajus.

Mõteldes inimene tunnetab sihipäraselt asjade ja nähtuste omadusi ja seoseid, loob uusi mõisteid ja arusaamu ning püüab näha ette sündmuste arengut. Mõtlemine on osa õppimisprotsessist. Inimesed kasutavad järgmisi mõtlemise võtteid:

* analüüs — eseme või nähtuse jaotamine osadeks, koostisest arusaamine
* süntees — üksikute osade mõtteline ühendamine uueks tervikuks
* võrdlemine — esemete ja nähtuste kõrvutamisel nende sarnasuste ja erinevuste esiletoomine;
* üldistamine — esemete ja nähtuste ühendamine nende üldiste ja oluliste tunnuste alusel
* abstraheerimine — esemest või nähtusest eraldatakse mingi oluline tunnus ja hakatakse seda iseseisvalt kasutama

Analüüs ja süntees on omavahel tihedasti seotud ja on samas ka kõige olulisemad mõtlemisoperatsioonid.

Mõtlemise tulemused on otsustused ja järeldused.

* Otsustus on millegi jaatamine või eitamine
* Järeldus on olemasolevatest teadmistest saadud uus teadmine

Suuri mõtlejaid
---------------

Georg Friedrich Wilhelm Hegel lähtus sellest, et mõtlemine eristab inimest loomast. Kõik inimlik on inimlik tänu sellele, et ta on mõtlemise tekitatud. Mõtlemine esineb eri vormides, sealhulgas tunde, kaemuse ja ettekujutuse vormis. Oma teoses "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia põhijoontes" (1817) leids ta, et filosoofiline mõtlemine leiab aset mõistetes ning ühtaegu erineb inimest loomast eristavast mõtlemisest ja on sellega samane. 

Albert Einstein on kirjeldanud mõtlemist kui mõistetega tehtavaid operatsioone. Tema järgi hõlmab mõtlemisprotsess mõistete loomist, mõistetevaheliste otseste funktsionaalsete seoste kasutamist ja meeleliste kogemuste suhestamist nende mõistetega.

Vaata ka
--------

* Mõttetegevus
* Õppimine
* Neuroteadus

Viited
------

1. ↑  "Mõtlemine". *vara.e-koolikott.ee*. Vaadatud 18. mail 2023.
2. ↑  Albert Einstein (1936). Physics and reality. *Journal of the Franklin Institute*, 221, 313–347

Kirjandus
---------

* Peeter Tulviste. *Mõtlemise muutumisest ajaloos*, Tallinn 1984.
* Peep Leppik. *Mõtlemine on huvitav*, Tallinn 2003.
* Peep Leppik. Mõtlemise mõistest. – Haridus, 2003, nr 10, lk 21–24.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mõtlemine** |
Pangaea lagunemist näitav animatsioon
**Hiidmanner** on geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner.

Hiidmandrid olid näiteks Gondwana, Rodinia, Pangaea ja Lauraasia.

Viimaste hiidmandrite Pangaea ja Lauraasia lagunemise järel on tekkinud kõik tänapäeva ookeanid peale Vaikse ookeani, mis on jäänuk Pangaead ümbritsenud hiidookeanist Panthalassast.

Mandrid lagunevad nii, et algul tekib mandrile riftivöönd, geoloogiliselt aktiivne ala, kus toimub palju maavärinaid ja võib olla vulkaane. Riftivööndi kohalt hakatakse mandrit lahku käristama: kumbki pool liigub eri suunas. Riftivööndi kohale tekivad algul suured, sügavad ja kitsad järved, hiljem pikad ja kitsad lahed.

See protsess toimub tänapäeval Aafrikas, kus Ida-Aafrika hakkab ülejäänud Aafrikast eralduma (Ida-Aafrika riftivöönd). Sellesse kohta on juba tekkinud hulk järvi (neist suurimad on Tanganjika järv ja Njassa järv) ning Punane meri on juba Araabia poolsaare Aafrikast eraldanud.

Tänapäeval saab hiidmandrina käsitleda Euraasiat, mis koosneb hulgast eri päritolu laamadest. Nende vahel kunagi eksisteerinud veekogud, näiteks Tethyse ookean, on kadunud, maismaa osad on üksteisega kokku põrganud ja põrkekohta on tekkinud kõrged mäestikud: Püreneed, Alpid, Kaukasus ja Himaalaja. Ka Austraalia liigub põhja poole, Euraasia suunas.

Arvatakse, et umbes 250 miljoni aasta pärast liituvad mandrite triivi tulemusel taas kõik praegused Maa mandrid üheks hiidmandriks Pangaea Ultima ehk Pangaea Proxima.

Viited
------

1. ↑  "Maa järgmine hiidmanner võib suuresti olla elukõlbmatu" ERR Novaator, 26. september 2023

Vaata ka
--------

* Mikrokontinent
Jevgenija Simonova (2017)
**Jevgenija Pavlovna Simonova** (vene keeles Евгения Павловна Симонова; sündinud 1. juunil 1955 Leningradis) on vene näitleja (teatri- ja filminäitleja), Venemaa rahvakunstnik.

Pärast Moskvas Štšukini-nimelise Teatriinstituudi lõpetamist 1976. aastal töötab ta  Majakovski-nimelises Moskva Akadeemilises Teatris.

Ta on mänginud enam kui 60 mängufilmis.

Tunnustus
---------

* 1984 – NSV Liidu riiklik preemia
* 1984 – Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1995 – Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik
* 2017 – Kuldne Mask, parim naisroll sõnalavatuses

Isiklikku
---------

Tema esimene abikaasa oli näitleja Aleksandr Kaidanovski, teine abikaasa oli näitleja Dmitri Polonski, kolmas abikaasa on lavastaja Andrei Ešpai. Tütar Zoja Kaidanovskaja (sündinud 1976) on näitleja, tütar Marija Ešpai-Simonova (sündinud 1986) on pianist. Jevgenija Simonova isa Pavel Simonov on akadeemik, vend Juri Vjazemski on kirjandusteadlane.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Евгения Симонова. kino-teatr.ru

Välislingid
-----------

* Евгения Симонова. kinopoisk.ru
**Jaan Saalverk** (27. juuli vkj/ 8. august 1874 – 12. märts 1932) oli eesti rahvapärimuse suurkoguja ning ühiskonnategelane Harjumaal Kurna vallas.

Saalvergi kirjapandud folkloor ulatub 1645 leheküljeni ehk 3233 punktini, milles 60% ringis oli saadetud Jakob Hurdale ning 40% Matthias Johann Eisenile. Saalbergi kogutud materjal moodustab umbes 1/10 kogu Harjumaal kirjapandud rahvaluulest. Kõige suurema osa kogutust moodustasid rahvajutud.

Elukäik
-------

Jaan Saalverk sündis Jüri kihelkonnas Kurna vallas talurentniku pojana. 3-aastaselt isa surres oli sunnitud sünnitalust lahkuma, kuniks ema päris oma vennalt Sepamäe talu, mille peremeheks sai hiljem ka Jaan Saalverk ise. Haridusteed alustas Kurna vallakoolis, jätkas Aruküla kihelkonnakoolis ning täiendas end hiljem iseõppimise teel.

Jakob Hurda üleskutse aastal 1888 eesti rahvaluule kogumiseks Jaan Saalverkini veel ei jõudnud. Alles 1895–1896, lugedes Eesti Postimehest Eiseni üleskutseid ning ülevaateid senisele tehtud tööle, leidis Saalverk omale sobiva rakenduse, kirjutades Hurdale: "Nüüd ma olen ometi kirjatöö leidnud, mida maksab teha!".

Aastal 1896 kohtus Saalverk Tallinnas VI üldlaulupeol Jakob Hurdaga isiklikult. Saades uut innustust, saatis ta esimese materjali Hurdale 1896. aasta veebruaris. Aasta lõpuks tõusis ta 400-leheküljeliste kirjutistega Hurda aktiivsemate kaastööliste sekka. Kõige suurema osa Saalbergi kogutust moodustavad rahvajutud: muinasjutud, kohamuistendid ja lühinaljandid. Lisaks rahvaluule kogumisele tegi Saalverk koostööd Jaan Jungiga, kogudes arheoloogilist materjali, ning Jüri pastori Rudolf Winkleriga, kelle õhutusel kogus vanavara Tallinna muuseumile, Jüri kihelkonna rahvariideid, töö- ja tarberiistu.

1925. aastal alustati Saalvergi ja Jaan Põldmäe initsiatiivil raha kogumist Jüri kihelkonnast pärit Eesti Vabadussõjas ja esimeses maailmasõjas langenud sõduritele mälestussamba püstitamiseks.

Jaan Saalberg tõusis oma aktiivse tegevuse tõttu Jüri kihelkonnas silmapaistvaks isiksuseks, kellele kihelkonna rahvas püstitas pärast tema surma 12. märtsil 1932 Jüri kalmistule hauasamba.

Viited
------

1. ↑   Eesti Rahvaluule Arhiivi 10 aastapäevaks. 1936
2. ↑  "Maaleht 5. mai 2012".
3. 1 2 3  "Eesti Sõna nr 73, 29. märts 1944".
4. ↑  "Kultuurimälestiste register – Vabadussõja mälestussammas".

Välislingid
-----------

* Eesti biograafiline andmebaas ISIK
* Haud Jüri kalmistul
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib alevikust; jumalanna kohta vaata artiklit Veliuona (jumalanna)* |

---

Veliuona
Gediminase hauakivi Veliuonas
**Veliuona** (vanasti *Junigeda*, saksa keeles ka *Friedeberg*, Tsaari-Venemaal Велiона, Велена või Велона) on alev Leedus Jurbarkase rajoonis; Veliuona valla halduskeskus. Alev asub Nemunase jõe kaldal Panemunė regionaalpargi territooriumil.

Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vana kirik, mis oli rajatud Vytatutase poolt 1421, ehitati ümber 1636. Veliuonas on kaks linnamäge, neist ühel asus kunagi ristisõdijate Bayerburgi kindlus, teisel asub Gediminase hauakivi. Vaatamisväärsusteks on veel ait-pood ja XIX sajandil rajatud mõisakompleks.

Ajalugu
-------

Arheoloogiliste andmete põhjal oli Veliuona asustatud juba kiviajal. Esimest korda on asulat kirjalikult mainitud aastal 1291 Peter von Dusburgi kroonikas, seal kandis asula Junigeda nime.

XIII–XIV sajandil oli Veliuona tähtsaks tõkkeks ristisõdijate teel. Aastal 1337 õnnestus Saksa ordul Veliona vallutada ja nad rajasid sealsele linnamäele Bayerburgi kindluse. Aastaks 1344 olid ordurüütlid sunnitud Veliuonast taanduma ja allavoolu uue Bayerburgi ehitama.

Tol perioodil juhtis leedulaste võitlust ordu vastu Gediminas, kes olevat seal vana haava tõttu surnud ja ühele Veliuona linnamägedest maetud. Võitlus ristisõdijatega jätkus pärast Gediminase surma. Aastal 1412 ehitas Veliuonase teisele linnamäele (endise Bayerburgi asemele) kindluse suurvürst Vytautas.

Aastal 1421 nimetati Veliuonat aleviks, ühtlasi lasi Vytatutas sinna kiriku ehitada. Aastal 1443 sai Veliuona Magdeburgi õigused. Aastal 1549 andis Zygmunt II August alevi Barbara Radziwiłłównale.

18. sajandil kuulus Veliuona vürst Józef Poniatowskile, 19. sajandil Zalewski suguvõsale. Viimaseks omanikuks oli P. Wakselis. Nõukogude ajal oli alev kohaliku kolhoosi keskuseks.

* Veliuona mõisa peahooneVeliuona mõisa peahoone
* VelionaVeliona
* Üks Veliuona linnamägedestÜks Veliuona linnamägedest
* VeliuonaVeliuona

Tuntud elanikke
---------------

* Gediminas – Leedu suurvürst
* Antanas Juška – Leedu vaimulik ja folklorist
* Władysław Michał Zaleski – Poola botaanik, Antiookia patriarh

Vaata ka
--------

* Veliuona juutide genotsiid

Viited
------

1. ↑  Велона. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 5А (10) : Вальтер — Венути. С.-Петербургъ, 1892. 854 lk.

Välislingid
-----------

 Veliuona – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alev portaalis vietoves.Lt
* Veliuona, 2001, Versme, 1176 p.