**Badžau keel** (Indoneesia badžau keeles ja lääneranniku badžau keeles *Sama*) on keel, mida kõnelevad badžaud Kagu-Aasias, peamiselt Kalimantani ja Sulawesi saartel.

Badžau keel jaguneb teisenditeks, millest suurimad on Indoneesia badžau keel ja Lääneranniku badžau keel. Käesolev artikkel keskendub peamiselt Lääneranniku badžau eripäradele.

Staatus ja kõnelejad
--------------------

Badžau keelel on tänapäeval umbes 205 000 kõnelejat (kellest 150 000 kõneleb Indoneesia badžaud ja 55 000 Lääneranniku badžaud). Mõlemad suuremad badžau keeled kuuluvad ohustatud keelte hulka.

Lääneranniku badžaud räägitakse peamiselt Sabah' osariigi läänerannikul, Malaisias ning väiksematel aladel Borneo saare põhja- ja idaosas.

Morfoloogia ja struktuur
------------------------

Badžau keeles kasutatakse ladina tähestikku, kirjaviis välja töötatud 1998. aasta paiku.
Verbimorfoloogia kohapealt on lääneranniku badžaule omane tegija märkimine ja sihitise mittemärkimine nii transitiivsete kui ka intransitiivsete tegusõnade tüvedes.

  
**Fonoloogia**

Badžau keeles on 23 foneemi, neist 17 on kaashäälikud ja 6 täishäälikud.

* Kaashäälikud – k, p, t, g, b, d, dʒ (j), g, m, n, ɲ (ny), ŋ(ng), r, s, j (y), w, l
* Täishäälikud – a, e, i, o, u, ə

Pikemad vokaalid moodustatakse sarnaselt eesti keelega kahekordselt märkides.
Suurem osa laensõnu pärineb malai keelest, väike osa inglise keelest.
Malaikeelsete laensõnade puhul asendatakse häälikuid mida badžau keeles ei kasutata:

Nt. Malai [tʃ] -> badžau keeles [s] ; [h] kaotatakse ära; [f] -> [p];
*cara* -> *sara* (meetod)
*habis* -> *abis* (lõpetatud, läinud)
*faham* -> *paam* (aru saama, mõistma)
  
**Morfoloogia**

Üldnimisõnad koosnevad tavaliselt kahest või kolmest silbist

Nt *uran* (vihm); *tengangang* (ämblik)
Isikulised asesõnad: 

*aku, kiti/kami, kau, kaam, iyo, gai*
Küsivad asesõnad:

*sian* (kes), *iyan* (mis)
Kohamäärused: 

*jata'* – kohal/peal
*dia'* – all
*diam* – sees
*luar* – väljas
*bunda'* – ees
*buli'* – taga
*sedi* – kõrval
*tenga'* – keskel
*torong* – ääres, serval
*dembila'* – teisel pool, vastas
*kuanan* – paremal
*gibang* – vasakul
*kon* – kuni (selleni)
Liitsõnamoodustus: 

*bue' susu* – piim (*bue'* – vesi + *susu* – rind)
*bue' moto* – pisar (*bue'* – vesi + *moto* – silm)
*langallaw* – lõuna (*langa* – kõrgus, tipp + *ellaw* – päev)
*manuk taun* – metskana, metsik kana (*manuk* – kana + *taun* – mets)
Arvsõnad 1–10:

1 – *isa'/dikau'*
2 – *duo*
3 – *telu*
4 – *empat*
5 – *limo*
6 – *enam*
7 – *pitu'*
8 – *wau'*
9 – *siam*
10 – *sepu*
Keelenäide:

*Suap-suap tu nya’ ke-tentu-an ruo ni, podo enggai ko’ t-in-unggu-an*
(Hütt oli lagunenud, kuna selle eest ei hoolitsetud)

Vaata ka
--------

* Badžau keel ingliskeelses Vikipeedias
* Badžau rahvas ingliskeelses Vikipeedias

Viited
------

1. ↑  "EKI Maailma keelte loend".
2. 1 2  "Indoneesia badžau keele sissekanne Ethnologue'is" (inglise keeles).`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
3. 1 2 3  "Lääneranniku badžau sissekanne Ethnologue'is" (inglise keeles).`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
4. 1 2 3  Mark T.Miller (august 2007). "A Grammar of West Coast Bajau" (PDF) (inglise keeles). Vaadatud 14.11.2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)[*alaline kõdulink*]