"Iiri Vabariik" suunab siia. Samanimeliste ajalooliste riikide kohta vaata artikleid Iiri Vabariik (1919–1922) ja Iiri Vaba Riik.

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib riigist; saare kohta vaata artiklit Iirimaa saar* |

---

Iiri viiulipala
**Iirimaa** ehk **Iiri** (iiri keeles *Éire*, inglise keeles *Ireland*) on riik Lääne-Euroopas neeger Suurbritannia saarest läänes. Riik hõlmab umbes 5/6 Iirimaa saarest, ülejäänud osa saarest (Põhja-Iirimaa) on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi hallatav ala.

Kunagi moodustas Iirimaa saar ühe haldusliku terviku, kuid praegu asub Iiri Vabariigi territooriumil ainult 26 Iirimaa 32 ajaloolisest krahvkonnast. Erinevus Iirimaa saare ja Iiri Vabariigi vahel kujunes välja keeruliste konstitutsiooniliste protsesside tulemusena 20. sajandi esimesel poolel.

Nimi
----

Iirimaa ametlik konstitutsiooniline nimi on iiri keeles *Éire* [eeže] ja inglise keeles *Ireland*, millele vastab eestikeelne nimi *Iirimaa*. Riigi ametlik nimi on iiri keeles *Poblacht na hÉireann* ja inglise keeles *Republic of Ireland* (eestikeelne vaste *Iiri Vabariik*).

Ajalugu
-------

1. jaanuarist 1801 kuni 6. detsembrini 1922 oli Iirimaa ühtse tervikuna Suurbritannia ja Iiri Ühendkuningriigi osa. 1916. aasta 24. aprillil puhkes Dublinis omariiklust toetanud rahvuslaste korraldatud Lihavõtteülestõus, mis levis vahetult ka mitmesse teise krahvkonda. 29. aprilliks õnnestus ülekaalukate jõududega Briti armeel ülestõusnud rahvuslased maha suruda. Aastal 1919 keeldus enamik Suurbritannia 1918. aasta üldvalimistel Iirimaalt valitud parlamendiliikmeid asumast oma kohtadele Briti Saadikutekojas (Alamkojas). Selle asemel asutasid nad võistleva, seadusega mitte ette nähtud Iiri parlamendi *Dáil Éireann*. See *Dáil* andis jaanuaris 1919 välja ühepoolse iseseisvusdeklaratsiooni (väljakuulutatud Iiri Vabariigi nimel). See vabariik ei saanud rahvusvahelist tunnustust. Pärast Inglise-Iiri sõda ehk Iiri iseseisvussõda sõlmisid Iiri Vabariigi *Aireacht*'i (valitsuse) liikmed 1921. aastal Inglise-Iiri lepingu ja lõid terve uue Iiri omavalitsuse süsteemi, mis on tuntud dominiooni staatuse nime all.

Loodi uus, rahvusvaheliselt tunnustatud Iiri riik, mille nimi oli Iiri Vaba Riik (iiri keeles *Saorstát Éireann*, inglise keeles *Irish Free State*). Teoreetiliselt pidi uus riik hõlmama kogu saart, kuid lisatingimus oli, et Põhja-Iirimaal on õigus jääda soovi korral Ühendkuningriigi osaks, mida ta tegigi. (Põhja-Iirimaa kui omaette üksus oli loodud Iirimaa valitsemise seadusega (*Government of Ireland Act*; 1920). Iirimaa ülejäänud 26 krahvkonnast sai Iiri Vaba Riik, mis oli konstitutsiooniline monarhia Briti monarhi valitsemise all (1927 sai monarh tiitli "Iirimaa kuningas"). Tal oli kindralkuberner, kahekojaline parlament, valitsus, mille nimetus oli täitevnõukogu (*Executive Council*), ja peaminister, kelle nimetus oli täitevnõukogu president. Konstitutsioon oli Iiri Vaba Riigi konstitutsioon. Inglise-Iiri leping tekitas aga Iiri rahvuslastes vastakaid reaktsioone ning sisetülide kulminatsioonina puhkes 1922. aasta juunil Iiri kodusõda, milles lepingule vastanduvad fraktsioonist varem ühtsest Iiri Vabariiklikust Armeest (IRA) võitlesid brittide toetatud valitsusvägede vastu. Sõda lõppes valitsusvägede võiduga 1923. aasta mais.

29. detsembril 1937 sündis uus konstitutsioon *Bunreacht na hÉireann*. See asendas Iiri Vaba Riigi uue riigiga, mille nimi on Éire (*Ireland*; Iirimaa). Kuigi selle riigi konstitutsioonilised struktuurid nägid ette kuninga asemel Iirimaa presidendi, ei olnud tegemist vabariigiga. Riigipea üks põhifunktsioon, riigi sümboolne rahvusvaheline esindamine, jäi parlamendiaktidel põhineva seadusega (*statute law*) kuningale kui institutsioonile. 1. aprillil 1949 kuulutas *Republic of Ireland Act* *Éire* vabariigiks: varem kuningale antud õigused anti nüüd Iirimaa presidendile.

Kuigi riigi ametlikuks nimeks jäi *Éire* (konstitutsiooni artikkel 4: "Riigi ametlik nimi on *Éire* ehk inglise keeles *Ireland*."), hakati riigi nimena kasutama nimetust *Republic of Ireland*, mis ametlikult on üksnes uue riigi kirjeldav nimi. Kuigi vabariik ise nimetab end Iirimaaks, eriti diplomaatias (alati räägitakse Iirimaa presidendist ja Iirimaa konstitutsioonist), väldivad paljud riigid seda nime, sest on olemas teine Iirimaa (Põhja-Iirimaa) ning 1937. aasta konstitutsioon pretendeeris vabariigi jurisdiktsioonile Põhja-Iirimaa üle. Nime "Iirimaa" kasutamist võeti selle pretensiooni aktsepteerimisena ja Põhja-Iirimaal pandi seda pahaks. Sellest pretensioonist, mis oli sõnastatud 1937. aasta konstitutsiooni artiklites 2 ja 3, loobuti 1999. aastal.

Iiri Vaba Riik (hiljem *Éire*) jäi Briti Rahvaste Ühenduse liikmeks aprillini 1949. Rahvaste Ühenduse tollaste reeglite järgi tähendas vabariigi väljakuulutamine automaatselt ühenduse liikmesuse lõppu. Vabariik kuulutati välja enne seda, kui reegleid muudeti, et võimaldada Indial saada ühendusse kuuluvaks vabariigiks. Kuigi Iirimaa kaotas liikmestaatuse ega taotlenud selle taastamist, säilisid tal paljud Rahvaste Ühenduse liikme privileegid. Näiteks on Ühendkuningriigi territooriumil elavatel Iirimaa kodanikel kõik kodanikuõigused, sealhulgas õigus kandideerida kohalikel ja parlamendivalimistel ning teenida Briti sõjaväes.

1. Connacht, 2. Leinster, 3. Munster, 4. Ulster
Iirimaa astus 1955 ÜRO-sse ja 1973 Euroopa Majandusühendusse (praegu Euroopa Liit). Iirimaa valitsused on taotlenud Iirimaa rahumeelset ühendamist ja on teinud koostööd Suurbritanniaga, et teha lõpp vägivaldsele konfliktile poolsõjaväeliste rühmituste vahel Põhja-Iirimaal (Põhja-Iirimaa konflikt). Praegu viiakse ellu rahu jaluleseadmiseks sõlmitud Belfasti lepet, mis kiideti 1998. aastal hääletusel heaks nii Iiri Vabariigis kui ka Põhja-Iirimaal.

Haldusjaotus
------------

Traditsiooniliselt jaguneb Iirimaa saar neljaks ajaloolis-geograafiliseks provintsiks: Connachti, Leinsteri, Munsteri ja Ulsteri provints, millest viimane asub osaliselt Põhja-Iirimaal. Provintsid omakorda jagunevad 32 krahvkonnaks, millest 26 krahvkonda jäävad Iiri Vabariigi territooriumile.

Iirimaa krahvkonnad

1. Dublini krahvkond
2. Wicklow' krahvkond
3. Wexfordi krahvkond
4. Carlow' krahvkond
5. Kildare'i krahvkond
6. Meathi krahvkond
7. Louthi krahvkond
8. Monaghani krahvkond
9. Cavani krahvkond
10. Longfordi krahvkond
11. Westmeathi krahvkond
12. Offaly krahvkond
13. Laoisi krahvkond
14. Kilkenny krahvkond
15. Waterfordi krahvkond
16. Corki krahvkond
17. Kerry krahvkond
18. Limericki krahvkond
19. Tipperary krahvkond
20. Clare'i krahvkond
21. Galway krahvkond
22. Mayo krahvkond
23. Roscommoni krahvkond
24. Sligo krahvkond
25. Leitrimi krahvkond
26. Donegali krahvkond

Rahvastik
---------

 *Pikemalt artiklis Iirimaa rahvastik*
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Iirimaal 4 588 252 inimest.

### Suuremad linnad

Limerick
Drogheda

| Jrk | Linn | Provints | Elanike arv(2006) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Dublin | Leinster | 1 045 769 |
| 2 | Cork | Munster | 190 384 |
| 3 | Limerick | Munster | 90 757 |
| 4 | Galway | Connacht | 72 729 |
| 5 | Waterford | Munster | 49 213 |
| 6 | Drogheda | Leinster | 35 090 |
| 7 | Dundalk | Leinster | 35 085 |
| 8 | Swords | Leinster | 33 998 |
| 9 | Bray | Leinster | 31 901 |
| 10 | Navan | Leinster | 24 851 |

Vaata ka
--------

* Iirimaa isandkond
* Iirimaa kuningriik
* 2007. aasta Iirimaa parlamendivalimised
* Blasketi saared
* Iirimaa Eurovisiooni lauluvõistlusel
* Iiri kirjandus
* Iirikeelne kirjandus
* Iirimaa meedia
* Iirimaa jalgpallikoondis
* Iiri muusika
* Tánaiste
* Eestlased Iirimaal
* UNESCO maailmapärand Iirimaal

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 29.12.2022.
2. ↑
3. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 18.10.2018.
4. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Iirimaa** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Iirimaa** |

* Iiri valitsuse veeb


Euroopa Liidu riigid

Austria | Belgia | Bulgaaria | Eesti | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Itaalia | Kreeka | Küpros | Leedu | Luksemburg | Läti | Malta | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Rootsi | Rumeenia | Saksamaa | Slovakkia | Sloveenia | Soome | Taani | Tšehhi | Ungari



Euroopa maad

**Iseseisvad riigid:** Albaania | Andorra | Armeenia¹  | Aserbaidžaan¹ | Austria | Belgia | Bosnia ja Hertsegoviina | Bulgaaria | Eesti | Gruusia¹ | Hispaania | Holland | Horvaatia | Iirimaa | Island | Itaalia | Kasahstan² | Kosovo | Kreeka | Küpros¹ | Leedu | Liechtenstein | Luksemburg | Läti | Malta | Moldova | Monaco | Montenegro | Norra | Poola | Portugal | Prantsusmaa | Põhja-Makedoonia | Rootsi | Rumeenia | Saksamaa | San Marino | Serbia | Slovakkia | Sloveenia | Soome | Suurbritannia | Šveits | Taani | Tšehhi | Türgi² | Ukraina | Ungari | Valgevene | Vatikan | Venemaa²  

 **Sõltuvad alad:** Ahvenamaa | Akrotiri ja Dhekelia¹ | Gibraltar | Guernsey | Fääri saared | Jan Mayen | Jersey | Man | Svalbard

 **Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad**: Abhaasia¹ | Lõuna-Osseetia¹ | Põhja-Küpros¹ | Transnistria

1 loodusgeograafiliselt asub Aasias       2 suurem osa territooriumist Aasias
 Aafrika maad | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | Ameerika maad | **Euroopa maad**