recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Sheila Fitzpatrick (2016)
**Sheila Fitzpatrick** (sündinud 4. juunil 1941 Melbourne'is Austraalias) on Austraalia ajaloolane. Sydney Ülikooli ajalooprofessorina on ta spetsialiseerunud Venemaa ajaloole 20. sajandil. Varem õpetas ta Chicago Ülikoolis Nõukogude Liidu ajalugu.

Elulugu
-------

Sheila Fitzpatrick kaitses bakalaureusekraadi 1961. aastal Melbourne'i Ülikoolis ja doktorikraadi 1969. aastal Oxfordi Ülikooli St Antony's College'is väitekirjaga "The Commissariat of Education under Lunacharsky (1917–1921)" ("Hariduse rahvakomissariaat Lunatšarski juhtimise ajal"). 1969–1972 tegutses ta uurijana Londoni Slaavi ja Ida-Euroopa Uuringute Koolis (London School of Slavonic and East European Studies).

Fitzpatrick on Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia ja Austraalia Humanitaarteaduste Akadeemia liige. Ta on olnud Ameerika Slaavi Uuringute Edendamise Liidu (American Association for the Advancement of Slavic Studies) president. 2002. aastal pälvis ta teadustöö Andrew Melloni Fondi auhinna. Septembrist 1996 kuni detsembrini 2006 oli Fitzpatrick ajakirja The Journal of Modern History toimetaja koos John W. Boyeri ja Jan E. Goldsteiniga.

Sheila Fitzpatrick elas 50 aastat väljaspool Austraaliat. Sellest osa veetis ta Ühendkuningriigis, külma sõja aegses NSV Liidus ja lõpuks 20 aastat USAs. Fitzpatrick naasis Austraaliasse 2012.

Fitzpatrick on Austraalia kirjaniku Brian Fitzpatricku tütar. 2012. aastal võitis ta Susan Magarey medali mälestusteraamatuga "My Father’s Daughter: Memories of an Australian Childhood". Lisaks teadustööle mängib ta mitmes orkestris ja kammeransamblis viiulit.

Viited
------

1. ↑  John Simon Guggenheim Memorial Foundation, *Reports of the President and of the Treasurer* (John Simon Guggenheim Memorial Foundation, 1987), p. 34.
2. ↑  "Magarey Medal – Previous Winners", The Australian Historical Association
**Salme Lohuaru** (neiuna (aastani 1950) **Salme Andre**; 1. oktoober 1919 Pärnu – 7. jaanuar 2014 Barrie) oli eesti pianist.

Ta asus aastal 1935 õppima Tallinna Konservatooriumi Helmi Viitoli klaveriklassi, kuid lõpetas aastal 1943 sama õppeasutuse professor Artur Lemba juures.

Lahkunud sõja ajal Eestist, õppis ta aastatel 1944–1946 Viini muusikaakadeemias Bruno Seidlhoferi juures klaverit. Aastal 1948 emigreerus ta Kanadasse, kus täiendas ennast professor Carmani juures. Aastatel 1949–1950 oli ta palgal Toronto Balletikoolis; muidu tegutses ta Torontos vabakutselisena, esinedes nii soolokavadega kui ka saatjana Kanadas ja USA-s, sealhulgas palju kordi Helmi Betlemi laulustuudio kasvandikega. Ta oli klaverisaatjaks kõigile neil aastail Torontot väisanud nimekatele eesti interpreetidele (Ludvig Juht, Naan Põld, Els Vaarmann, Jüri Täht jt.).

Aastal 1962 lahkus ta Torontost ja ta tõmbus muusikutöös tagasi. Ta suri 7. jaanuar 2014 Barrie's (asub Ontario provintsis).

Kirjandus
---------

* *Eesti muusika biograafiline leksikon.* 1. köide: *A–M.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007, lk. 438.
* Sirp. 17. jaanuar, 2014 lk. 39 (In Memoriam)
Aleksander III mälestussammas Pullapääl. Foto aastast 2013
Aleksander III mälestussammas Pullapääl. Foto aastatest 1899-1912
**Aleksander III mälestussammas** on Venemaa keiser Aleksander III mälestuseks püstitatud monument Pullapääl. See on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse kui tähelepanuväärne kultuuriväärtuslik väikevorm.

Mälestussammas püstitati peale keisri surma Eestimaa piirivalvebrigaadi ülema kindralmajor vürst Jengalõtševi eestvõtmisel keisri mälestuseks, kes oli Haapsalut külastades armastanud Pullapääl käia. Kolme kullatud sibulkupliga vasalemma marmorist vene-bütsantsi stiilis mälestussammas avati 25. jaanuaril 1896.

Selle esiküljel olevas süvendis oli metallist reljeef, mis kujutas keisrit lõkketule ääres kartuleid küpsetamas, selle ees latern. Reljeefist allpool paiknes selgitava kirjaga tahvel. Mälestussammast lõhuti 1917. aasta revolutsiooni käigus ja see jäi hiljem hoolduseta. Tänaseni on säilinud samba põhiosa.

2006. aastal alustati mälestussamba restaureerimistöid. Tööde teostajaks on olnud osaühing RAIDKIVI A, rahastajaks Eesti riik. Raha on kulutatud restaureerimistööde projekti koostamiseks, restaureerimiseks, tamburite, katusekaarte, plekk-katuste taastamiseks, puuduvate dolomiidist tamburite ja malmkuplite valmistamiseks.

Märtsis 2014 teatas ühing Vitjas, et soovib Aleksander III monumendi Pullapääl taastada. Ühingu taga seisavad Eesti Päevalehe andmetel pronkssõduri teisaldamise aegu oma aktiivsusega silma paistnud inimesed.

Viited
------

1. 1 2  Aleksander III mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.03.2014)
2. ↑  Haapsalu unustatud ausambad www.muuseum.haapsalu.ee (vaadatud 23.03.2014)
3. ↑  Restaureerimistööd ja nende rahastamine 2005. aastal register.muinas.ee (vaadatud 23.03.2014)
4. ↑  Restaureerimistööd ja nende rahastamine 2006. aastal register.muinas.ee (vaadatud 23.03.2014)
5. ↑  Restaureerimistööd ja nende rahastamine 2007. aastal register.muinas.ee (vaadatud 23.03.2014)
6. ↑  Restaureerimistööd ja nende rahastamine 2008. aastal register.muinas.ee (vaadatud 23.03.2014)
7. ↑  В Таллине учрежден Комитет по восстановлению памятника Императору Александру III www.vityaz.eu (vaadatud 23.03.2014)
8. ↑  Kadri Ibrus. Vene aktivistid soovivad taastada Aleksander III uhke mälestusmärgi Pullapääl. Eesti Päevaleht, 18. märts 2014.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Aleksander III mälestussammas** |

* Aleksander III mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
* Haapsalu muuseum: Haapsalu unustatud ausambad
**Albrecht Hecht** (surnud pärast 1387. aastat) oli 1378. aastal Tartu toomkapiitli poolt valitud piiskop, kes sai 1379. aastal kinnituse Avignoni paavstilt, kuid kes ei suutnud oma võimu Tartu piiskopkonna üle hoida.

Hechti päritolu kohta pole lähemat infot. Ta oli Tartu toomhärra ning toompraost, kelle toomkapiitel pärast eelmise piiskopi Heinrich von Velde surma uueks piiskopiks valis. Kuid Rooma paavst Urbanus VI nimetas uueks Tartu piiskopiks Dietrich Damerowi ning seetõttu otsis Hecht kinnitust Avignoni paavstilt Clemens VII-lt. Viimane kinnitaski Hechti 24. jaanuaril 1379 Tartu piiskopiks. Esialgu toetas teda ka Liivimaa ordu, kelle toetusel õnnestus tal enamik piiskopkonnast enda valdusse saada. Kuid et Saksa ordu järgis suure skisma ajal Rooma paavsti, siis pidi Liivimaa ordu maameister Wilhelm von Vriemersheim Hechti toetamisest loobuma. 1380. aastal sõlmiti viimasega leping, millega too andis Tartu stifti tasu eest ordule üle ning lahkus ise Avignoni. Järgnenud seitsmeks aastaks jäigi piiskopkond ordu võimu alla, sest see oli Damerowiga vastuoludesse sattunud.

Prantsusmaale jõudnud Hechtile muretses Clemens VII prebende Beárnis, Pamiers's ja Brabanti hertsogkonnas. 1386. aastal toetas paavst Hechti ka rahaliselt ning 1387. aasta alguses tegutses ta paavsti ametnikuna ühe prebendiküsimuse juures; seejärel pole temast aga enam midagi teada. Piiskopiametist Hecht aga ei loobunud; seega oli vähemalt 1387. aastani ametis korraga kaks Tartu piiskoppi.

Viited
------

1. ↑  Leonid Arbusow noorem, "II. Römischer Arbeitsbericht", *Latvijas Universitātes raksti. Acta Universitatis Latviensis, XX*. Rīgā, 1929, lk 475–649, siin lk 491 ja 498–499.

Kirjandus
---------

* Bernhart Jähnig, "Albrecht Hecht", *Die Bischöfe des Heiligen Römischen Reiches. 1198 bis 1448. Ein biographisches Lexikon*, toim. Erwin Gatz koos Clemens Brodkorbiga, Berliin 2001, lk 149.
* Leonid Arbusow noorem, "II. Römischer Arbeitsbericht", *Latvijas Universitātes raksti. Acta Universitatis Latviensis, XX*. Rīgā, 1929, lk 475–649, siin lk 491 ja 498–499.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Tallinna teatrist; Saaremaa teatri kohta vaata Salme Vallateater* |

---

**Salme Teater** on aastast 1947 Tallinnas Salme kultuurikeskuses tegutsev harrastusteater.

1957. aastal anti Jaan Tombi nimelise kultuurihoone juures tegutsevale draamaringile isetegevusliku teatri nimetus. Hiljem nimetati teater ümber Jaan Tombi nimeliseks rahvateatriks. Selle nimega tegutses teater kuni 1987. aastani, mil trupp nimetati ümber Salme Teatriks. Teatril on oma õppestuudio.

Esimesed lavastused valmisid Kaarli Aluoja ja Leo Kalmeti käe all. Aastatel 1967–1971 juhtis näitetruppi Nikolai Kraus. 1971–1982 juhtis peanäitejuhina kollektiivi tööd Ellu Puudist ning 1984–2013 oli kollektiivi juht ja lavastaja Aime Lutsar. 2016. aastast juhib Salme Teatrit Kristjan Arunurm.

Etendused toimuvad Salme Kultuurikeskuse mängusaalides (Salme 12 Tallinnas) ja mujal. Teatritrupp on osalenud paljudel rahvusvahelistel festivalidel.

Viited
------

1. 1 2  EE 12. köide, 2003: 504.
2. ↑  Salme Teatri koduleht

Välislingid
-----------

* Teatri koduleht
**Sheinwoodi lade** on Siluri ladestu Wenlocki ladestiku globaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Sellele on nime andnud Much Wenlockist põhjas asuv Sheinwoodi küla. Lademele andis nime aastal 1975 piirkonnas töötanud Michael G. Bassetti juhitud geoloogide grupp.

Lademe alumist piiri määratleb märgib Hughley oja põhjakaldal graptoliitide *Cyrtograptus centrifugus* esinemistsooni algus Buildwase kihistus. Hilisemate uuringute põhjal on selgunud, et nende esinemise varaseim piir on määratletud ebatäpselt, pigem peaks lademe alumist piiri märkima graptoliitide Cyrtograptus murchisoni ilmumine sealsamas. Lademe ülempiiri märgib graptoliit *Cyrtograptus lundgreni* ilmumine Coalbrookdale'i kihistu Apedale'i kihistikku Homeri talust ligi 500 meetrit põhjas asuva väikese oja põhjakaldal.

Sheinwoodi lade lasub Telychi lademel ja see lamab Homeri lademe all. Lademe vanus on 428,2...426.2 miljonit aastat. Eestis vastavad sellele Jaani lademe ülemine osa ja Jaagarahu lademe alumine osa.

Sheinwoodi lademe moodustamise ajal jätkus Telychi lademe moodustamise ajal alanud Irevikeni väljasuremine. Selle käigus kadusid ligi pooled Irevikenis esinenud trilobiidid, hävis ka 80 % konodontide liikidest. Väljasuremislaine põhjused paiknesid tõenäoliselt sügavamates meredes, kuna enim kannatasid pelaagilised organismid nagu graptoliidid, konodondid ja trilobiidid, sellal kui rifielustikku see väljasuremislaine ei mõjutanud peaaegu üldse.

Viited
------

1. ↑  Siluri stratigraafia
2. ↑  M. G. Bassett: *The Wenlock Series in the Wenlock Area.* C. H. Holland ja M. G. Bassett (Hrsg.): *A global standard for the Silurian System.* National Museum of Wales, Geological Series. 9: 51–73, Cardiff 1989
3. ↑  GSSP Table - Paleozoic Era
4. ↑  Munnecke, A.; Samtleben, C.; Bickert, T. (2003). "The Ireviken Event in the lower Silurian of Gotland, Sweden-relation to similar Palaeozoic and Proterozoic events". Palaeogeography, Palaeoclimatology, Palaeoecology. 195 (1): 99–124.
5. ↑  Jeppsson, L (1997). "The anatomy of the Mid-Early Silurian Ireviken Event and a scenario for P-S events". In Brett, C.E.; Baird, G.C. (eds.). Paleontological Events: Stratigraphic, Ecological, and Evolutionary Implications. New York: Columbia University Press. lk. 451–492.

Siluri globaalsed lademed ja Přidoli ajastik

Rhuddani  **·** 
Aeroni **·** 
Telychi **·** 
Sheinwoodi **·** 
Homeri **·** 
Gorsti **·** 
Ludfordi **·** 
Přidoli ajastik  

vanemad lademed  nooremad lademed
Sorin Cîmpeanu (2015)
**Sorin Mihai Cîmpeanu** (sündinud 18. aprillil 1968 Bukarestis) on Rumeenia poliitik ja põllumajandusteadlane. Ta oli aastatel 2014–2015 Rumeenia haridusminister. Lisaks oli ta aastal 2015 Rumeenia peaministri kohusetäitja. Teist korda sai ta Rumeenia haridusministriks 23. detsembril 2020.

Ta lõpetas aastal 1991 Bukaresti Agronoomiateaduste ja Veterinaarmeditsiini Ülikooli maaparandus- ja keskkonnatehnika teaduskonna.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Bukaresti Agronoomiateaduste ja Veterinaarmeditsiini Ülikooli maaparandus- ja keskkonnatehnika teaduskonnas, aastal 2006 sai ta PhD kraadi, samast aastast sai tast professor maaparandus- ja keskkonnatehnika teaduskonnas. Aastatel 2004–2008 oli ta teaduskonna prodekaan, aastatel 2008–2012 dekaan. Seejärel oli ta märtsist 2012 kuni detsembrini 2014 Bukaresti Agronoomiateaduste ja Veterinaarmeditsiini Ülikooli rektor.

Ta oli 17. detsembrist 2014 kuni 17. novembrini 2015 Rumeenia haridusminister. Lisaks oli ta 5. novembrist 2015 kuni 17. novembrini 2015 Rumeenia peaministri kohusetäitja.

Teist korda sai ta Rumeenia haridusministriks 23. detsembril 2020.
**Sopron** on komitaadi õigustega linn Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadis. Asub riigi loodeosas, Austria piiri lähedal, 60 km kaugusel Viinist.

Ajalugu
-------

Soproni kohal asus rooma asula **Scarbantia**. Rahvasterändamise ajal jäi linn tühjaks. 9.-11. sajandil tugevdasid saabunud ungarlased linnamüüre ja rajasid oma asula, mida 1153. aastal mainitakse tähtsa linnana. 1676. aastal laastas linna suur tulekahju.

Linna ajalooline saksakeelne nimi on **Ödenburg**.

Sport
-----

Jalgpalliklubi FC Sopron võitis Ungari karikavõistlused 2005. aastal.

Vaatamisväärsused
-----------------

Soproni üks tuntumaid ehitisi on barokkstiilis Tulevaatlustorn (*Tűztorony*). Sopronis on elanud Ferenc Liszt, seal on tema majamuuseum. Sopronis on vana sünagoog ja muid juutide ehitisi. Juudid aeti linnast välja 16. sajandil. Peaväljaku ääres asub Kecske kirik.

Viited
------

1. ↑  Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2021. január 1. Gazetteer of Hungary, 1st January 2021

Välislingid
-----------

* Soproni koduleht (ungari, saksa, inglise keeles)
**Puue** on organismi struktuuri või funktsiooni puudumine või anomaalia. Anomaaliaks nimetatakse olulist kõrvalekallet üldtunnustatud statistilistest normidest (st kõrvalekallet populatsiooni keskmisest, mida peetakse standardnormiks). Puude tagajärjel on organismi tegevus häiritud.

Rahvusvaheline funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsioon (RFK) eristab järgmisi puudeastmeid:

* ei ole puuet – 0–4% (juhul kui struktuuri või funktsiooni puude mõõtmiseks on olemas kalibreeritud mõõtmisvahendid või muud standardid);
* kerge puue – 5–24%;
* mõõdukas puue – 25–49%;
* raske puue – 50–95%;
* täielik puue – 96–100%.

Struktuuripuuded võivad kätkeda anomaaliat, defekti, puudumist või muud olulist kõrvalekallet organismi struktuurides. Puudeid on määratletud vastavuses praeguste teadmistega kudede, rakkude, rakuosade või molekulaarbioloogia kohta.

Puuded ei ole sama, mis on nende põhjuseks olev patoloogia, pigem on need selle patoloogia ilmingud.

Puuded kujutavad endast kõrvalekallet mingist organismi biomeditsiinilise seisundi ja selle funktsioonide üldtunnustatud standardist. Puude osade definitsioon pärineb eelkõige neilt, keda on õpetatud füüsilise ja psüühilise talitluse üle otsustama nende standardite järgi.

Puuded võivad olla ajutised või püsivad; progresseeruvad, regresseeruvad või stabiilsed; vahelduvad või pidevad. Kõrvalekalle populatsiooni normist võib olla väike või suur ning võib aja jooksul kõikuda.

Puuded ei olene etioloogiast ega sellest, kuidas need on kujunenud, näiteks nägemise või jäseme puudumine võib tekkida vigastuse või geneetilise anomaalia tõttu. Puude olemasolu vihjab paratamatult põhjusele, siiski võib põhjus olla sellest tuleneva puude selgitamiseks ebapiisav.

Eesti tervishoiu- ja sotsiaalsüsteem
------------------------------------

Eestis jagatakse puuded kolme raskusastmesse lähtuvalt inimese toimetulekust:

* sügav puue – inimene vajab pidevat kõrvalabi, juhendamist või järelevalvet ööpäev ringi;
* raske puue – inimene vajab kõrvalabi, juhendamist või järelevalvet igal ööpäeval;
* keskmine puue – inimene vajab regulaarset kõrvalabi või juhendamist väljaspool oma elamiskohta vähemalt korra nädalas.

Puude astme määrab arstliku ekspertiisi komisjon.

Vaata ka
--------

* Puuetega inimeste õiguste konventsioon
* Rahvusvaheline puuetega inimeste päev
* Eesti Puuetega Inimeste Koda
* Eripedagoogika
* Kehapuue
* Kuulmispuue
* Kõnepuue
* Liitpuue
* Nägemispuue
* Sotsiaaltöö
* Vaegus
* Vaimupuue

Välislingid
-----------

* Rahvusvaheline funktsioneerimisvõime, vaeguste ja tervise klassifikatsioon
* RFK klassifikaator
* Disability History Museum
**Putu** on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Saare valda.

Rahvastik
---------

Putul elas 2012. aasta 1. jaanuaril 36 elanikku. 2007. aastal oli külas 52 elanikku. 2010. aastal vähenes elanikkond 10 inimese võrra ehk 21%.

Geograafiline asend
-------------------

Putu küla asub Jõgevamaal Mustvee vallas ning piirneb Maardla, Levala ja Saarjärve külaga. Umbes 3,5 kilomeetri kaugusel asub Voore küla, kus on ka valla kool, postkontor ja tegevuskeskus. Mõne kilomeetri kaugusel asub metsajärv: Saare järv. Linnadest on Putule lähimad Mustvee (25 km), Jõgeva (27 km) ja Tartu (u 40 km).

Ettevõtlus
----------

Putul tegutsevad talunikud FIE Kaja Noobel ja FIE Kaido Kriisa ning Voore põhikoolile bussiveoteenust osutav FIE Andres Altmäe.

Infrastruktuur
--------------

Putul on bussipeatus ja toimiv bussiliiklus. Internetiühendus on umbes 70% majapidamistes[*viide?*]. Külas on ainult kruusateed, millele on kevaditi seatud liikluspiirangud.

Haridus
-------

Enamik Putu küla lapsi saab põhihariduse Voore põhikoolis. Gümnaasiumiteed jätkatakse kas linnakoolides (Tartus, Jõgeval, Mustvees) või naabervallas Oskar Lutsu Palamuse gümnaasiumis.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

| * v
* r
Mustvee valla asulad |
| --- |
| Linn | 

* Mustvee

 |  |
| Alevikud | 

* Avinurme
* Lohusuu

 |
| Külad | 

* Adraku
* Alekere
* Halliku
* Jaama
* Jõemetsa
* Kaasiku
* Kaevussaare
* Kallivere
* Kalmaküla
* Kasepää
* Kiisli
* Kiissa
* Koseveski
* Kõrve
* Kõrvemetsa
* Kõveriku
* Kärasi
* Kääpa
* Kükita
* Laekannu
* Lepiksaare
* Levala
* Maardla
* Maetsma
* Metsaküla
* Nautrasi
* Ninasi
* Nõmme
* Odivere
* Omedu
* Paadenurme
* Pedassaare
* Piilsi
* Putu
* Pällu
* Raadna
* Raja
* Ruskavere
* Saarjärve
* Separa
* Sirguvere
* Sälliksaare
* Tammessaare
* Tammispää
* Tarakvere
* Tiheda
* Tuulavere
* Ulvi
* Vadi
* Vanassaare
* Vassevere
* Veia
* Vilusi
* Voore
* Võtikvere
* Änniksaare

 |
**Baieri-Landshut** (saksa: *Bayern-Landshut*) oli hertsogkond Saksa-Rooma riigis aastatel 1353 kuni 1503.

Ajalugu
-------

Hertsogkonna loomine tulenes keiser Ludwigi surmast. 1349. aasta Landsbergi lepinguga, mis jaotas Ludwigi impeeriumi, said tema pojad Stephan, Wilhelm ja Albrecht ühiselt Alam-Baieri ja Madalmaad. Neli aastat hiljem, aastal 1353 jaotati pärandit taas Regensburgi lepinguga; Stephan sai uue Baieri-Landshuti hertsogkonna. Aastal 1363 sai Stephan ka Ülem-Baieri hertsogiks, mis taasühendati seejärel Baieri-Landshutiga. Pärast Stephani surma valitsesid tema kolm poega hertsogkonda ühiselt. Kuid aastal 1392 jaotati Baieri-Landshut kolme hertsogi vahel ja nii eraldusid sellest Baieri-München ja Baieri-Ingolstadt.

Aastal 1429 ühendati Baieri-Landshutiga Baieri-Straubingi osi, nagu ka aastal 1447 kogu Baieri-Ingolstadti hertsogkond. Baieri-Landshut oli nüüd rikkaim Baieri osa, ka Rattenbergi ja Kitzbüheli kaevanduste ja uuendusliku valitsemise tõttu. Hertsogite residents oli aastani 1475 Trausnitzi lossis Landshutis, siis koliti see teise residentsi Burghauseni lossi.

Hertsogkond kestis kokku 150 aastat, kuni Georg Rikka surm päästis valla Landshuti pärilussõja. Sõja lõppedes aastal 1505 jaotati maa äsjaloodud Pfalz-Neuburgi hertsogkonna ja Baieri-Müncheni vahel. Kufstein ja Kitzbühel loovutati Saksa-Rooma keisrile Maximilian I-le kompensatsiooniks tema toetuse eest Baieri-Münchenile ja ühendati seejärel Tirooliga.
**Natura 2000** on Euroopa kaitstavate alade võrgustik, mis on koostatud Euroopa Liidu looduskaitsedirektiivide alusel. Selle eesmärk on kaitsta haruldaste või ohustatud loomade, lindude ja taimede elupaiku ja kasvukohti. 

Võrgustiku nimetuses olev number 2000 tähendab, et loodusdirektiivi jõustumisel loodeti Natura võrgustik valmis saada aastaks 2000. Esialgseid Natura 2000 alasid on laiendatud ja 2009. aasta kevadel esitati võrgustikku juurde uusi alasid. 2010. aastal koosneb Eesti Natura 2000 võrgustik 66 linnualast kogupindalaga 12 590 km² ja 531 loodusalast kogupindalaga 11 320 km².

Ajalugu
-------

1992. aasta mais võttis Euroopa Liidu Parlament vastu seadustiku, kus sätestati kõige ohustatumate elupaikade ja liikide kaitse Euroopas. Selles seadustikus oli kaks osa: loodusdirektiiv (*the Habitats Directive*) ja linnudirektiiv (*Birds Directive*), mis võeti vastu 1979. aastal. Need kaks direktiivi on ka Natura 2000 võrgustiku baasdirektiivid.

Vaata ka
--------

* Eesti Natura-alade loend
* Natura hindamine

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Natura 2000** |

* Natura 2000 Eesti Keskkonnaministeeriumi kodulehel
**Põlle lappimine**, ka *põlle paikamine*, oli eesti talupojapulmas pulmarituaali eraldi episood ning järgnes põlletamisele.

Põlle lappimise algatas pruudi vend. Kurtes, et peigmees on ostnud katkise põlle, kutsus ta pulmalisi põlle lappima (nt Lüganuse, Juuru, Märjamaa, Laiuse jne). Põll asetati õlgedega kaetud põrandale ja seda tuli pulmalistel rahaga katta. Esimese mündi heitis peig. Peiupoisid tõid pulmalisi ükshaaval põlle lappima. Pruudi vend näitas piitsavarrega, siin on auk ja siin auk! Auku sobis lappida hõbe-, mitte vaskrahaga, hiljem pandi juba paberraha. Et pruudile tööd muretseda, siis visati tihti rahad õlgedesse (Audru). Mõnel pool raha pandi koguni võistu: pruudi sugulane pani raha ja ütles: «Pruudi käsi peal!», siis pani peigmehe sugulane ja ütles «Peigme käsi peal» (Põltsamaa) jne.

Viited
------

1. 1 2   Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
2. ↑   Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 321

Välislingid
-----------

* Põlle lappimine, TLM \_ 207 G 254, Tallinna Linnamuuseum
***Natura naturata*** on keskaja filosoofiast pärit ladinakeelne mõiste, mida võiks tõlkida kui "loodus looduna" (soome keeles *luonto luotuna*) või ka "loodud loodus" (soome keeles *luotu luonto*). 

Termini võttis uuesti kasutusele Baruch Spinoza, viidates sellega passiivsele Jumalale, kui asjad on juba loodud ehk kui looduslikule objektile (*Jumalaan passiivisena, sellaisena jossa asiat ovat jo luotuja, eli samana kuin luonnonoliot*). 

Spinozal oli *natura naturata* vastandmõisteks *natura naturans* ('loodus loovana, loov loodus'). Spinoza filosoofias viitas *natura naturans* Jumalale kui aktiivsele, elavale ja muutuvale loojale, loovale tegevusele (*Jumalaan aktiivisena, elävänä ja muuttuvana luojana, luovana toimintana*).

*Natura naturata* ja *natura naturans* väljendasid Spinoza jaoks Jumala ja sellega samastuva looduse kaht poolt.

Viited
------

1. ↑  Niiniluoto, Ilkka (1999). Critical scientific realism. Clarendon library of logic and philosophy. Oxford: Oxford University Press. 205. ISBN 0-19-823833-9

Välislingid
-----------

* Ferguson, Wayne. Spinozism and Christianity - A Practical Comparison
**Apollon Saarne** (ka **Spridis**, **Spriidis**, **Saarde**; 28. oktoober 1906 Tallinn – 8. detsember 1975 Mölndal, Rootsi) oli eesti arstiteadlane ja kirurg.

Elulugu
-------

Apollon Saarne oli raamatupidaja poeg.

1925 lõpetas ta Tallinna Reaalkooli, 1931 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 1939 täiendas ta end Budapestis.

Üliõpilasena oli Saarne 1928 TÜ II sisekliiniku abiassistent, 1930–33 närvikliiniku assistent kohusetäitja ning kliiniku füsikaalse ravi kabineti juhataja, 1933–40 Tallinna Keskhaigla kirurg, 1940–44 Haapsalus Lääne Maakonnahaigla juhataja ja kirurg. 1944 läks ta Rootsi, kus oli 1945–47 Luleå ja 1947–49 Gällivare haigla kirurg. 1957 omandas ta Göteborgis Sahlgrenska Ülikooli haiglas narkoosiarsti eriala. 1958–71 töötas ta peamiselt Vänersborgi keskhaiglas, sh aastast 1958 narkoosi ja intensiivravi osakonna ülemarstina, 1971–75 (pensionärina) Göteborgi Ülikooli kirurgiakliiniku eksperimentaalkirurgia assistent. 1972. aastal sai temast Göteborgi Ülikooli audoktor.

Apollon Saarne oli ÜS Raimla vilistlane.[*viide?*]

Teadustöö
---------

Saarne kirjutas uurimusi tehisneeru, narkoosi ja intensiivravi kohta. Rootsis oli ta esimene, kes võttis kasutusele dialüüsiaparaadi (kunstneeru; ka patsiendi kodus). Tunnustus: *Riddare av Kungliga Nordstjärneorden* (Kuningliku Põhjatähe ordeni rüütel; Rootsi, 1969).

Teoseid
-------

* Über den Kleinzehen-(Puusepp'schen) Reflex und seine klinische Bedeutung. // Folia Neuropathol. Est. 12 (1932)
* Etude des variations manometriques du liquide c.-r. apres les injectios endo-veineuses des solutions salines a differentes concentrations et temperatures. // Folia Neuropathol. Est. 12 (1932)
* Contribution al estudio las polineuriti arsenicales (kaasautor A. Ley). // Revista Cirurgica Barcelona (1932, Marzo)
* Hemidialys i hemmet – uppmuntrande erfarenheter (kaasautorid S.-O. Isacsson, H. Krook). // Läkartidningen 66 (1969) 11
* A new specific chemotherapy. A pilot study with an extracorporeal chamber (kaasautor). // Rev. Surg. 31 (1974) 5

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, kd II, lk 391
* Eesti entsüklopeedia, kd 8, lk 290
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, lk 111
* Värmlands tidningen, 3. V 1961
* Dagens Nyheter, 27. VIII 1968; 7. II 1969; 13. XII 1975
* Expressen, 20. VIII 1971
* Svenska Dagbladet, 13. 14. XII 1975
* Teataja, 20. XII 1975
* Päevaleht, 14. XII 1975
* Raimla Side (USA) 8, 1976
* Vänersborgs lasarett 1879–1979. // Borås 34, 1979
* Lääne Elu 10. I 2006
* Eesti arsti panus ajalooline Rootsis. Eesti Päevaleht (Stockholm), 24. detsember 1975, nr 99, lk 9

  

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Fokker 100** on Hollandi lennukitehase Fokker 100-kohaline kahe reaktiivmootoriga reisilennuk. Esmalend toimus 30. novembril 1986 Woensdrechtis .

Projekteerimis- ja arendusetapp
-------------------------------

Lennukiehitusfirma Fokker hakkas lennukit arendama 1983. aastal, eesmärgiga asendada vananenud Fokker F28 suurema, kaasaegsema ja kütusesäästlikuma lennuki vastu. Esimene lennuk anti tellijale Swissair üle 1988. aasta veebruaris, viimane Fokker 100 tuli ellingult aastal 1997, kui Fokkeri firma oli pankrotti läinud. Kokku valmis 283 lennukit Fokker 100.

Operaatorid
-----------

Seisuga jaanuar 2013 oli kasutusel 148 lennukit:

Air Bagan (1), Air Niugini (6), Air Panama (2), Alliance Airlines (18), Tyrolean Airways (15), Avianca Brasil (14), Bek Air (3), Compagnie Africaine d'Aviation (1), Carpatair (3), Caspiy (2), Cross (1), Denim Air ACMI (1), Dutch Antilles Express (3), Helvetic Airways (6), Iran Air (16), Iran Aseman Airlines (18), IRS Airlines (5), Mais Linhas Aéreas (2), Jetalliance (3), Montenegro Airlines (5), Naft Airlines (4), Network Aviation (12), Nouvelle Air Affaires Gabon (1), OLT (10), Pelita Air (2), PGA Portugália Airlines (6), Ekspres Transportasi Antarbenua (1), Ivory Coast valitsus (1), Skippers Aviation(Australia) (1), Virgin Australia Regional Airlines (11), Trade Air (3) ja Transwisata Prima Aviation (1).

Tehnilised andmed
-----------------

* Meeskond: 2
* Reisijaid: 97–122
* Pikkus: 35,53 m
* Tiivaulatus: 28,08 m
* Kõrgus: 8,51 m
* Tiiva pindala: 93,5 m²
* Tühimass: 25 541 kg
* Max mass õhkutõusul: 45 810 kg
* Suurim last: 11 993 kg
* Mootor: 2 × Rolls-Royce Tay Mk.650, turboventilaator, tõukejõud 67,2 kN
* Suurim reisikiirus: 845 km/h (Mach 0,77)
* Praktiline lennulagi: 11 000 m
* Lennukaugus: 3170 km
**Vooremaa metsaökoloogia jaam** (ka "Voore Ökoloogiajaam", 'Voore statsionaar') oli ökoloogiliste väliuuringute baas Jõgevamaal Levala külas.

Ajalugu
-------

Jaama rajas kompleksse ökoloogilise uurimistöö tarvis Zooloogia ja Botaanika Instituut Toomas Frey algatusel. Koha valikul peeti uurimisobjektina eelkõige silmas kõrge produktiivsusega metsa. Eeltööd jaama ja katsealade rajamiseks algasid 1969. aastal. Zooloogia ja Botaanika Instituut ostis 1970. aastal talu, mille baasil jaam rajati. Hiljem ehitati juurde mitu hoonet ning remonditi kapitaalselt vanad hooned. Vooremaa metsakatsealadel seati üheks peamiseks ülesandeks ökoloogilised uurimistööd Rahvusvahelise Bioloogiaprogrammi (IBP) raames. Jaam on olnud puude ökofüsioloogia ja metsaökoloogia väliuuringute keskuseks Eestis. Ökoloogiajaama on korduvalt kasutatud ka üliõpilaste praktikabaasina. 

Jaamas on pikemat aega töötanud ja välitöid teinud Toomas Frey, Vello Ross, Andres Koppel, Jane Frey, Krista Lõhmus, Anu Kollom, Rein Lasn, Tõnu Oja, Kalevi Kull, Olevi Kull, Mari Ivask, Kuulo Kalamees, Mall Vaasma, Leiti Kannukene, Arne Sellin, Ene Rästa, Martin Zobel, Mati Kahru, Ülo Niinemets, Jaak Palumets jt.

Vaata ka
--------

* Vooremaa maastikukaitseala

Kirjandus
---------

* Kull, Kalevi; Koppel, Andres (toim.) 2017. *Vooremaa metsaökoloogia jaam ja Toomas Frey*. Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus. (Täistekst.)
**Apollo 14** oli Apollo programmi kaheksas mehitatud missioon, mis sooritas kolmanda maandumise Kuule.

Meeskonda kuulusid komandör Alan Shepard, juhtimismooduli ("Kitty Hawk"; CM-110) piloot Stuart Roosa ja kuumooduli ("Antares"; LM-8) piloot Edgar Mitchell. Shepardile oli see teine kosmoselend, Mitchellile ja Roosale esimene.

Apollo 14 startis 31. jaanuaril 1971 kell 21:03.02 maailmaaja järgi stardiplatvormilt 39A. Meeskond jõudis juhtimismoodulis Maale tagasi 9. veebruaril kell 21:05.00 maailmaaja järgi. Missioon kestis kokku 216 tundi, 1 minuti ja 58 sekundit ehk 9 ööpäeva, 1 minuti ja 58 sekundit.

Maandumispaik oli Fra Mauro kõrgustik (3,65 S, 17,47 W). Kuule jõudsid Shepard ja Mitchell 5. veebruaril kell 9:18.11. Kuult lahkuti 6. veebruaril kell 18:48.42. Kuul viibiti 1 ööpäev ja 9,5 tundi. Otseselt Kuu pinnal viibisid Shepard ja Mitchell kahe peale kokku 9,2 (4,7+4,5) tundi.

Shepardi skafandril olid käte ja jalgade ümber punased triibud, et oleks võimalik kosmonautidel vahet teha. Näiteks Apollo 12 fotodel tekitas suurt segadust asjaolu, et kosmonautidel ei olnud võimalik vahet teha. Hiljem kasutati seda meetodit nii Apollo ülejäänud missioonidel kui ka kosmosesüstikute ja Rahvusvahelise kosmosejaama lendudel.

Pinnaseproove võeti Kuult kaasa 43 kg. 

Shepard võttis poolsalaja kaasa golfikepi ja -pallid ning tegi Kuul kaks lööki. Ta väitis, et teine pall liikus edasi "miile ja miile ja miile", kuid hiljem leidis, et tegelikult jõudis see 200–400 jardi kaugusele. "Ilmselt olen ma kaugelt kuulsam selle mehena, kes Kuul golfipalli lõi, kui esimese ameeriklasena kosmoses."

Mitchell tegi teel Kuule mõned volitamata meeltevälise taju eksperimendid. Maale jäänud sõbrad lasksid tal kaarte ära arvata. Äraarvamiste protsent olevat olnud statistilisest keskmisest väiksem.

Stuart Roosa, kes oli nooruses töötanud metsanduses, oli kaasa võtnud mitusada seemet 5 okaspuuliigilt, et kindlaks teha, kas neile mõjub kaaluta olek. Pärast Maale naasmist idanesid seemned normaalselt. Seemneist idanenud puukesi jagati paljudesse kohtadesse üle USA ja mõned välismaalegi. Neid nimetatakse kuupuudeks.

Välislingid
-----------

* Kennedy kosmosekeskus
* Apollo Explorer
* NASM
* NSSDC
* VSS
* Apollo14
* Apollo14
* HG NASA
* Astronautika Entsüklopeedia

| * v
* r
Apollo programm |
| --- |
| 
Apollo 1 • Apollo 4 • Apollo 5 • Apollo 6 • Apollo 7 • Apollo 8 • Apollo 9 • Apollo 10 • Apollo 11 • Apollo 12 • Apollo 13 • Apollo 14 • Apollo 15 • Apollo 16 • Apollo 17 • Apollo-Sojuzi testprojekt |  |
Apollodoros Damaskusest
**Apollodoros Damaskusest** (kreeka keeles: Ἀπολλόδωρος) oli süüria-kreeka päritolu vanarooma insener ja arhitekt (akme 2. sajandi algus). Ta oli keiser Traianuse ülemarhitekt. Keiser Hadrianuse ajal sattus ta ebasoosingusse.

Ta oli pärit Damaskusest, Rooma keisririigi Süüria provintsist.

Aastatel 103–105 projekteeris ja ehitas ta keiser Traianuse käsul Daakia sõjakampaania vajadusteks 1,1 km pikkuse silla üle Doonau jõe (Traianuse sild).

Ta ehitas Roomas keiser Traianuse sõjaliste võitude auks Traianuse foorumi (väljakuansambel valmis 112. aastal) ja püstitas sellele väljakule Traianuse samba (valmis 112, samba pidulik avamine aastal 113). Ajavahemikus 114–117 valmis Beneventos Apollodorose ehitatud Traianuse triumfikaar.

Arvatakse, et paljuavalise Alconétari kivivõlvsilla (üldpikkus 290 m, suurima ava sille 15 m) Hispaanias üle Tejo jõe ehitas samuti Apollodoros.

Teadus
------

Ta kirjutas uurimuse piiramismasinatest "Πολιορκητικά" ('Piiramismasinad').

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Apollodorose järgi nimetati üks Merkuuri kraatritest.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Apollodoros Damaskusest** |

* Forum of Trajan. Video. youtube.com
Georgi Štšennikov 2014. aastal Venemaa koondises
Štšennikov 2012. aastal Moskva CSKA särgis
**Georgi Mihhailovitš Štšennikov** (vene keeles Георгий Михайлович Щенников; sündinud 27. aprillil 1991 Moskvas) on Venemaa jalgpallur. Ta mängib vasaku kaitsva poolkaitsjana või vasakkaitsjana Venemaa kõrgliiga klubis Moskva CSKA ja Venemaa jalgpallikoondises.

Štšennikov on mänginud Moskva CSKA-s kogu oma klubikarjääri vältel. Debüüdi Moskva CSKA meeskonnas tegi ta 2008. aastal. Debüüdi Venemaa kõrgliigas tegi ta järgmise aasta märtsis. Esimese värava lõi ta liigas 6. augustil 2017 mängus Kaasani Rubini vastu.

2009. aastal valiti ta Venemaa kõrgliiga hooaja parimaks noormängijaks.

Moskva CSKA-ga on ta tulnud kahel korral Venemaa meistriks, kolmel korral on võidetud Venemaa karikas ja samuti kolmel korral Venemaa superkarikas.

2018. aasta juunis sõlmis ta Moskva CSKA-ga uue viie aasta pikkuse lepingu.

Debüüdi Venemaa jalgpallikoondises tegi Štšennikov 15. augustil 2012 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Ta on kuulunud Venemaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Moskva CSKA
* Venemaa Premjer Liga (2): 2012–13, 2013–14
* Venemaa karikas (3): 2008–09, 2010–11, 2012–13
* Venemaa superkarikas (3): 2009, 2013, 2018

Viited
------

1. ↑  "Георгий Щенников подписал новый 5-летний контракт". pfc-cska.com. 5.6.2018. Vaadatud 13.12.2018

Välislingid
-----------

 Georgi Štšennikov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Venemaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Akinfejev
* 2 Šiškin
* 3 Smolnikov
* 4 Ignaševitš
* 5 Neustädter
* 6 A. Berezutski
* 7 Jussupov
* 8 Glušakov
* 9 Kokorin
* 10 Smolov
* 11 Mamajev
* 12 Lodõgin
* 13 Golovin
* 14 V. Berezutski
* 15 Širokov (c)
* 16 Guilherme
* 17 Šatov
* 18 Ivanov
* 19 Samedov
* 20 Torbinski
* 21 Štšennikov
* 22 Dzjuba
* 23 Kombarov
* Treener: Slutski

 | Venemaa |
**Geosmiin** on orgaaniline ühend, millel on iseloomulik mulla või kopituse lõhn (inglise *earthy flavor*), mida inimene tunneb kergesti. Piisab kõigest 0,006–0,01 mikrogrammist liitri vee kohta, et inimene tunneks geosmiini lõhna ja maitset. 

Keemiliselt on geosmiin bitsükliline alkohol valemiga C12H22O. Geosmiini nimi on tuletatud vanakreeka sõnadest γεω *geō*, mis tähendab 'maa' ja ὀσμή *osmḗ*, mis tähendab 'lõhn'. Selle sõna võtsid 1965. aastal kasutusele Ameerika biokeemik Nancy N. Gerber (1929–1985) ja prantsuse-ameerika bioloog Hubert A. Lechevalier (1926–2015). 

Geosmiini sisalduse tõttu on nt peedid mullamaitsega ja geosmiinirikkas vees elavad kalad mudamaitsega ja mudalõhnaga. Geosmiini lõhna võib tajuda ka õhus, kui pärast kuivaperioodi sajab vihma. 

Geosmiin tekib mikroobide, sh mõnede sinivetikated ja kiirikbakterite ehk aktinomütseetide (eriti perekonnast *Streptomyces*) surma tagajärjel. Pärast nende mikroobide surma vabaneb geosmiin keskkonda.

Geosmiin kala- ja veinitööstuses
--------------------------------

Inimese haistmis- ja maitsemeel on geosmiini osas äärmiselt tundlik ja haistab seda juba üliväikeste koguste puhul. Seetõttu on kalade mudamaitset ja -lõhna gastronoomias väga raske varjata ja sel samal põhjusel hoiavad kalakasvatused enne toodangu turustamist kalu kuni kaks nädalat geosmiinivabas puhtas vees. 

Geosmiini lõhn ja maitse on vahel probleemiks veinitööstuses, kui viinamarjad juhtuvad sisaldama geosmiini. Sellest pole võimalik vabaneda geosmiini sisalduvat veini geosmiinivaba veiniga segades.

Vaatamata inimese tundlikkusele geosmiini suhtes on geosmiin inimesele ja teistele elusorganismidele täiesti ohutu.

Viited
------

1. ↑  "Miks kaladel on mudamaitse? Mis põhjustab mudamaitset ja kuidas mudamaitset ära saada?". *Kalafoorum.ee*. 20. mai 2022. Vaadatud 27.05.2022.
**Kanab** on linn USA-s Utah' osariigis, Kane'i maakonna halduskeskus. See asub Colorado lisajõe Kanab Creeki kadal Arizona piiri lähedal. Linna läbib maantee Route 89.

Elanike arv on 2020. aasta seisuga 4757. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 4312.

Sõna *kanab* tuleneb paiuti keelest ja tähendab 'pajude maa'.

Kanab asutati 1864. aastal, mil Kanab Creeki idakaldale rajati kaitseks indiaanlaste eest kindlustis Fort Kanab. Indiaanlaste rünnakute tõttu jäeti see juba kaks aastat hiljem maha. 1870. aastal kolisid Kanabi alale kümme mormooni perekonda, kes pani aluse praegusele linnale.

Pikka aega oli Kanab riigi üks eraldatuimaid paiku, kuna lõunas oli see äralõigatud Colorado jõega ja sinna jõudis ainult raskesti läbitavate pinnasteede kaudu.

Zane Grey kirjutas Kanabis oma romaani "Riders of the Purple Sage" (1912).

Kanabis paikneb Arizonale tüüpilise vahemerelise kliima ja USA lääneosa mägistele aladele iseloomuliku poolkõrbelise kliima piiril. Kõige kuivem on aprillist juunini, mil õhutemperatuur tõuseb päeval üle 25 °C, kuid ka mais võib öösiti õhutemperatuur langeda miinusesse. Suvel võivad Põhja-Ameerika mussooniga kaasneda tugevad vihmahood ja äike. Päeval tõuseb õhutemperatuur suvel üle 30 °C. Talved on jahedad, päeval tõuseb õhutemperatuur enamasti plusspoolele, kuid öösel langeb miinusse ja on esinenud ka alla –20 °C õhutemperatuuri. Lumesadu võib esineda novembrist aprillini, kuid ka talvel langeb suur osa sademetest vihmana. Aastane sademete hulk on 380 mm.

Kanabi ümbruses asub arvukalt looduskaitsealasid, sealhulgas Suure kanjoni rahvuspark, Zioni rahvuspark, Grand Staircase-Escalante'i rahvusmonument ja Coral Pink Sand Dunes State Park.

Kanab on tuntud "Väikese Hollywoodina" ("Little Hollywood"), kuna linnas ja selle ümbruses on filmitud palju filme ja telesarju, eelkõige vesterne, näiteks "Postitõld" ("Stagecoach"; 1939), "El Dorado" (1966), "Ahvide planeet" ("Planet of the Apes"; 1968), "Mackenna kuld" ("Mackenna's Gold"; 1969), "Lindprii Josey Wales" ("The Outlaw Josey Wales"; 1976) ning telesarjad "The Lone Ranger" (1949–1957), "Death Valley Days" (1952–1975) ja "Gunsmoke" (1955–1975).

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
3. 1 2 3 4  About Kanab. kanab.utah.gov. Vaadatud 26.4.2018
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. oktoober 2018. Vaadatud 10. augustil 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kanab** |

* Kanabi ametlik koduleht
**Kanada palsam** (*balsamum Canadense*) on tärpentin, mida valmistatakse tavaliselt palsamnulu vaigust. Samas on selle valmistamiseks kasutatud ka Fraseri nulu ja kanada tsuuga vaiku. (Raal, 12:2010)

Kanada palsam valgub välja, kui torgata läbi puukoores olevad vaigumahutid.

Eeterlikes õlides lahustatud vaik on viskoosne, kleepuv ja värvitu (mõnikord ka kollakas). Õlide aurustumisel muutub see läbipaistvaks kollakaks massiks.

Puhastatud ja filtreeritud Kanada palsam on väga heade optiliste näitajatega. Et tema murdumisnäitaja (1,55) on ligilähedane läätsede valmistamisel kasutatava klaasi omaga (1,52), siis on Kanada palsamit traditsiooniliselt kasutatud optikatööstuses liimina. Samuti on see kasutust leidnud mikroskoopiliste püsipreparaatide valmistamisel.

Kanada palsamit kasutatakse ka droogina. Palsamil on plaastrite, geelide, õlide, salvide ja emulsioonide koostises haavade paranemist soodustav ja põletikuvastane toime. (Raal, 12:2010) 

Londoni farmakopöasse kanti Kanada palsam 1788. aastal.

Viited
------

1. ↑  Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 12, 2010

Välislingid
-----------

* Friedrich August Flückiger, Daniel Hanbury, *Pharmacographia*, 1879, kordustrükk ilmunud Cambridge University Press'i väljaandel 2014, lk 612
* *Kanadabalsam - Balsamum canadense*
* *Canada balsam*
* Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 12, 2010
**Rasmus Persson** on tegelane Astrid Lindgreni raamatus "Rasmus, Pontus ja Lontu". Ta on 11-aastane poiss, kes õpib Västanviki kooli viiendas klassis. Rasmusel on pruunid sagris juuksed, tedretähnid ja sinised silmad. Rasmuse parim sõber on klassivend Pontus Magnusson. 

Rasmusel on ema Gullan, isa Patrik ja 16-aastane õde Patricia ehk Trips. Veel on tal traatkarvaline taks Lontu, keda ta väga armastab. Üldse hoiab Rasmus oma perekonda väga ning tal on raske vaadata, kuidas keegi kurvastab. Teisalt on Rasmus oma kangekaelsusega tuntud üle kooli. Sealjuures on ta siiski lahtise peaga poiss ja magister Fröberg leidis, et „kui Rasmus Persson ainult kasutab talle looduse poolt kingitud aju, suudab ta täitsa hästi arvutada".

Tsitaate
--------

„Pontust häbenemata kallistas Rasmus ema. Ta armastas oma ränikõva ema piiritult, ja pealegi olid tal nüüd nii saksa keel kui looduslugu selged. See oli oivaline. Ja oivaline tundus talle ka tivolisse minek."

„Pontus tundis piinlikkust. Talle paistis, et suurem osa inimesi vaatab teda. Kui keegi ütleb, et ta on sulipoiss, siis uskuski ta end sulipoisi olevat ja häbenes seda. Kuid Rasmuse enesekindlusel polnud piire, ta ei pidanud ennast mingil juhul suliks, kuigi teda üheainsa päeva jooksul kaks korda oli selleks nimetatud, esmalt tegi seda tema armastatud matemaatikaõpetaja ja nüüd mõõganeelaja. Mõõganeelaja rääkis küll vigast rootsi keelt, aga tema jutu mõttest oli võimatu valesti aru saada ja just sellega ei tahtnud Rasmus leppida. „See on vale," tähendas ta avameelselt. „Me pole üldse mingid sulipoisid.""

„„Tead sa, Rasmus, kui sa oleksid natuke vähem äge ja natuke vähem kangekaelne, võiksin ma sind peaaegu oma lemmikõpilaseks pidada," tavatses magister Fröberg öelda. „Miks sa ei võiks olla sama rahulik nagu vend Pontus?""

Vaata ka
--------

* Pontus Magnusson
* Mõõganeelaja Alfredo
* Kalle Blomkvist
* Rasmus Oskarsson
* Rasmus Rasmusson
**Baužmala** (ka **Gaidēni**) on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 94 kilomeetri kaugusel valla lõunaosas Mazais Bauzise ja Lielais Bauzise järvede põhjakaldal.

Külas on Gaidēni bussipeatus.

Külas asuvad Telmēni muinaskalmed on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis. Riikliku kaitse all on mitmed muinaskalmed, sealhulgas Mazgaidēni muinaskalmed.

Aastal 2007 oli külas ligikaudu 30 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

| * v
* r
Vaidava valla asulad |
| --- |
| 
Baužmala **·**  Bregži **·**  Buliņi **·**  Cauči **·**  Košas **·**  Ķūķi **·**  Podzēni **·**  Pricēni **·**  Silavnieki **·**  Struņķi **·**  Šķirbas **·**  **Vaidava** **·**  Vaidavas muiža |
**Rasvad** on rasvhapete ja glütserooli ehk propaan-1,2,3-triooli triestrid ehk triglütseriidid. Rasvhapped on monokarboksüülhapped, mille süsinikuahel on pikk, tavaliselt 12–26 C-aatomit. Eristatakse küllastunud rasvhappeid, kus C-aatomite vahelised sidemed on ühekordsed, ning küllastumata rasvhappeid, kus esineb vähemalt üks kaksikside kahe C-aatomi vahel. Looduslikud rasvad sisaldavad enamasti paarisarvulise süsiniku aatomite arvuga rasvhappeid. Rasvade molekulid on mittepolaarsed.

Füüsikalised omadused
---------------------

Rasvad on vedelad või tahked ained, mis vees ei lahustu. Peamiselt küllastunud rasvhapetest koosnevad rasvad on toatemperatuuril tahked. Rasvad, mis sisaldavad rohkem küllastumata rasvhappeid, on toatemperatuuril vedelas olekus ning neid nimetatakse õlideks. Loomsed rasvad on tavaliselt tahked, välja arvatud hülge- ja vaalarasv, kuid taimsed rasvad ehk õlid on vedelad.

Looduslike rasvade värvust, lõhna ja maitset mõjutavad lisandid, nagu näiteks mineraalsoolad, vitamiinid, värvained.

Keemilised omadused
-------------------

Nii nagu kõik estrid, hüdrolüüsuvad ka rasvad. 
Veega reageerides lagunevad rasvad järgnevalt:

rasv + vesi → vabad rasvhapped + glütserool

Rasva hüdrolüüsi leeliselises keskkonnas nimetatakse seebistamiseks ning selle tulemusena tekib rasvhappe sool ehk seep.

Tahke seebi saamine:

rasv + NaOH → rasvhappe Na-sool + glütserool

Vedela seebi saamine:

rasv + KOH → rasvhappe K-sool + glütserool

Rasvad, eelkõige küllastumata rasvhapped, oksüdeeruvad õhu toimel, mille käigus moodustuvad aldehüüdid ning madala molekulmassiga happed. Need ühendid põhjustavad ebameeldivat lõhna ja maitset, mistõttu nimetatakse rasvade oksüdatiivset lagunemist rääsumiseks. Vedelad rasvad rääsuvad kiiremini kui tahked rasvad. Rasvade säilitamisel kõrge temperatuuri ja õhuniiskuse tingimustes kutsuvad rasvale sattunud mikroobide ensüümid esile hüdrolüüsi ning seda protsessi nimetatakse hüdrolüütiliseks rääsumiseks. Rääsumise vältimiseks lisatakse rasvadele antioksüdante (nt C-vitamiini).

Õlides sisalduvate küllastumata rasvhapete hüdrogeenimisel küllastatakse kaksiksidemed vesinikuga (toimub liitumisreaktsioon) ja saadakse küllastunud rasvhapped. Hüdrogeenimist kasutatakse taimeõlist margariini saamiseks.

vedel rasv + H2 →(katalüsaator)→ tahke rasv

Vaata ka
--------

* Transrasvad
* Rasvkude

Kirjandus
---------

* M. Zilmer, E. Karelson, T. Vihalemm. "Üldine Biokeemia (I)", Tartu ülikool, 1993
* J. L. Tymoszko, Jeremy M. Berg, L. Stryer. "Biokeemia. Lühikursus", TTÜ Kirjastus, 2016
* F. A. Carey, R. M. Giuliano. "Orgaaniline keemia", TTÜ kirjastus, 2014

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **rasv** |
Suure Munamäe vaatetorn 2014. aasta augustis
**Suure Munamäe vaatetorn** on raudbetoonist vaatetorn Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas Suure Munamäe tipus. Vaatetorn ehitati 1939 25,7 m kõrgusena, 1969. aastal lisati sellele veel üks korrus ja tänapäeval on vaatetorni kõrgus 29,1 m, selle tipp paikneb 346,7 meetrit üle merepinna.

Torni ehitamiseks kulus 36 000 ehituskivi, 25 t rauda, 80 t tsementi, 265 m³ kruusa, 120 m³ põllukive, 75 m³ killustikku, 120 000 l vett jne. Ehituskulu oli ligemale 35 000 krooni. 21. sajandi algul lisati tornile lift.

Praegusele raudbetoonist tornile eelnes samal kohal mitu varasemat torni. Rahvapärimuse kohaselt rajati esimene torn 1812. aasta paiku Vene sõjaväe poolt, arvatavasti seoses Napoleoni sissetungiga Vene keisririiki. Kindlasti oli Munamäel vaatetorn 1816–1819, kui Friedrich Georg Wilhelm Struve tegeles sealkandis astronoomilis-trigonomeetriliste mõõdistustega. 1870. aastal lasi kaheksameetrise torni ehitada kohaliku mõisa kõrtsmik Tuule. Kümmekond aastat hiljem, kui mets hakkas taas vaadet varjama, rajati Haanja mõisa rentniku Jaan Sprenki toel pikem, 12-meetrine puust vaatetorn. Pärast Esimest maailmasõda ehitasid maamõõtjad selle kohale triangulatsioonitorni. 1921. aastal hakkasid Haanja kohalikud seltsid otsima toetust uue puust vaatetorni jaoks, mis valmiski 1925. aastal 17-meetrisena. Tolle torni avamist 19. juulil 1925 tähistatakse praegugi vaatetorni sünnipäevana, kuigi praegune raudbetoontorn püstitati alles 1939.

* Suure Munamäe vaatetorn 1930. aastatelSuure Munamäe vaatetorn 1930. aastatel
* Torn öösel (2021)Torn öösel (2021)

Viited
------

1. ↑  "Ajalugu". Haanja Vald. Originaali arhiivikoopia seisuga 11.10.2017. Vaadatud 11.10.2017.
2. 1 2 3  Katre Palo Vaatetorn Eesti kõrgeima mäe lael Eesti Loodus 8/2014, lk 50-51
3. ↑  Andres Kaarna. Eesti õitseb, Võrumaa kutsub. Uudisleht, 7. juuni 1940, nr. 148, lk. 12.

Kirjandus
---------

* Endel Narusk. "Suure Munamäe vaatetornide ajalugu". – Eesti Loodus 19 (4)/1968, lk 206–207.

Välislingid
-----------

* Katre Palo Vaatetorn Eesti kõrgeima mäe lael Eesti Loodus 8/2014, lk 50-51