recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Saare kaart
Looduskaitseala saare lõunaosas.
Šelihhovi rajatud asula Kodiakil.
**Kodiak** (alutiigi **Qikertaq**) on saar Põhja-Ameerikas Alaska poolsaare lõunaranniku lähedal, Kodiaki saarestiku peasaar.

Saare geograafilised koordinaadid on 57° 28' N, 153° 26' W. Loodes asuvast Alaska poolsaarest eraldab teda Šelihhovi väin (*Shelikof Strait*), kirdes olevast Afognaki saarest Marmoti väin. Saarest edelas asuvad Sitkinaki ja Tugidaki saar ning kagus Sitkalidaki saar. 

Kodiak on 160 km pikk ja kuni 96 km lai. Saare rannajoon on tugevasti liigestunud kitsaste lahtedega. Saare pindala on 8975 km², suurim kõrgus on 1353 m. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide teine saar ja maailma 80. saar.

Esimeste eurooplastena asusid saarele 1784. aastal venelased Grigori Šelihhovi juhtimisel. 1867. aastast kuulub saar Ameerika Ühendriikidele.

27. märtsil 1964 toimus Alaskal 9,2-magnituudine maavärin, mis hävitas saarel mitu küla.

2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 13 740 inimest, peamiselt eskimod. Suurim asula on idarannikul asuv Kodiaki linn. Halduslikult kuulub Kodiak Island Borough'sse.

Saar on madalamatel kõrgustel kaetud sitka kuuse puhtpuistutega. Lõunaosas on metsa vähem. 2/3 saarest kuulub Kodiaki Riiklikku Kaitsealasse.

Saare järgi on nime saanud seal elav pruunkaru alamliik kodiaki karu.

Saarel asub väike kosmodroom, Kodiaki stardikompleks.

Välislingid
-----------

* Kodiaki saar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Kodiaki saare koduleht
Ultrahelipilt kusepõiest
**Meditsiinielektroonika** on elektroonika haru, kus töötatakse välja elektroonseid vahendeid meditsiinitehnika jaoks.

Ajalooliselt võib röntgeniseadet pidada esimeseks meditsiinielektroonikaseadmeks ning röntgenitoru pidada ka üheks esimeseks elektronseadiseks. Sellest varasem on süsimikrofoniga kuuldeaparaat, mida võib tinglikult lugeda elektroonseks seadmeks.

Laiemalt bioloogiaga seotud elektroonikat nimetatakse biomeditsiinielektroonikaks.

Tänapäeva biomeditsiinitehnika ja meditsiinifüüsika põhinevad suures osas elektroonsete vahendite ja arvutustehnika ning tarkvara kasutamisel.

Elektroonsed on suur osa kõigist meditsiinis kasutatavatest seadmetest, alates meditsiinilistest termomeetritest ja vererõhu mõõtmise seadmetest ning lõpetades implanteeritavate südamerütmuritega ja insuliinipumpadega, kohleaarse implantaadiga kuuldeaparaatide ja retinaalse implantaadiga nägemisaparaatidega. Patsiendimonitorid, ultrahelidiagnostika seadmed, meditsiinilised tomograafid ja paljud muud meditsiiniseadmed on peaaegu täielikult elektroonilised.

Vaata ka
--------

* Biomeditsiin
* Eesti Biomeditsiinitehnika ja Meditsiinifüüsika Ühing
|  |
| --- |
|  |
| Tüüp 99
 |
| Tehnilised andmed |
| Pikkus | 11,3 m |
| Laius | 3,2  m |
| Kõrgus |  ?  m |
| Kaal | 40  t |
| Kiirus | maastikul ? km/h  maanteel km/h |
| Käiguvaru | maanteel ? km/h  maanteel km |
| Suurtükk | 155 |
| Kuulipildujad | 12,7 padrunit |
| Soomus | – mm |
| Mootor | Mitsubishi 6SY31WA 6-silindriline diiselmootor |
| Mootori võimsus | 600 hj |
| Meeskond | 4 inimest |

**Tüüp 99** (*99式自走155mm榴弾砲, kyuu-kyuu-shiki-jisou-155mm-ryuudan-hou*) on 155 mm Jaapani liikurhaubits, mida kasutavad Jaapani Omakaitsejõudude maaväed. See on mõeldud järglaseks varasemale liikurhaubitsale Tüüp 75. Kuna tootmine kulgeb aeglaselt, siis jääb Tüüp 75 ilmselt pikemaks ajaks paralleelselt kasutusele. Jaapani relvaeksporti keelavate seaduste tõttu jääb Tüüp 99 kasutusele ainult Jaapanis. ÜRO andmetel on kasutusel 62 liikurhaubitsat Tüüp 99.

Kirjeldus
---------

Liikurhaubitsa soomus pakub kaitset käsitulirelvade tule ja mürsukildude eest. Tüüp 99 sarnaneb ehituselt teiste kaasaegsete samatüübiliste relvasüsteemidega. Soomuki juht istub masinas ees paremal. Tema pea kohal on luuk ja kolm periskoopi, millest ühe võib asendada passiivse öövaatlusseadmega. Komandör istub tornis paremal ja tema kohal asub luuk. Luugi ees paikneb kilbiga varustatud 12,7 mm kuulipilduja M2 Browning. Torni pääseb läbi luugi masina tagaosas. Lisaks selle paiknevad luugid torni külgedel ja lael.

Tüüp 99 pearelv on 155 mm haubits. Arvatakse, et kasutusel on mingisugune laadimisautomaat ja laskemoon sarnaneb veetava suurtüki FH-70 laskemoonale. Maksimaalne laskeulatus on arvatavasti 30 km ja laskekiirus 6 lasku minutis.

Liikurhaubitsa mootor, transmissioon ja jahutussüsteem on ühendatud ühtseks jõuagregaadi plokiks, mis paikneb juhist vasakul. Veermik koosneb seitsmest kummikattega topeltmaanteerattast, vedavast rattast ees, tugirattast taga ja tagasijooksu rullikutest kummalgi roomikul. Varustusse kuulub ABK relvade vastase kaitse süsteem ja passiivsed öövaatlusseadmed. Liikurhaubitsa laskemoona transpordib laskemoonaveok Tüüp 99.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Type 99 SPH" (Inglise keel). www.army-guide.com. Vaadatud 21.01.2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  "UNITED NATIONS REGISTER OF CONVENTIONAL ARMS: Japan 2010" (Inglise keel). ÜRO. 31.05.2011. Vaadatud 21.01.2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tüüp 99 (liikurhaubits)** |

* Type 99 155 mm self-propelled howitzer (Japan)

  


| * v
* r
 Jaapani soomustehnika |
| --- |
| Tankid | 
Tüüp 61  **·**  Tüüp 74  **·**  Tüüp 90  **·**  Tüüp 10 |
| Liikursuurtükid | 
Tüüp 74  **·**  Tüüp 75  **·**  Tüüp 99  **·**  Tüüp 75 MLRS |
| Tankihävitajad | 
Tüüp 60 |
| Õhutõrjesoomukid | 
Tüüp 87 |
| Soomusautod | 
Komatsu LAV |
| Soomustransportöörid | 
Tüüp SU 60 **·**  Tüüp 73  **·**  Tüüp 82  **·**  Tüüp 87  **·**  Tüüp 89  **·**  Tüüp 96 |
| 
Kategooria: Sõjatehnika |
**Religioonilooline koolkond** oli 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses Saksamaal, Göttingeni ülikooli juures, tegutsenud teoloogide rühma nimetus. Koolkonna esindajad pooldasid valgustusajastu (valgustusfilosoofia) arusaamu ja kasutasid *ajaloolis-kriitilist meetodit* (teaduslike meetodeid) religioonide tekstide tõlgendamisel. Nad hakkasid nii Vana Testamendi kui Uue Testamendi teoste seletamisel kasutama religiooniloolise võrdlusmaterjali abi, teadmisi mis pärinesid vanade Lähis-Ida ja antiikmaailma ühiskondade uurimistulemustest.

Koolkonda kuulusid: Bernhard Duhm (1873), Albert Eichhorn (1886), Hermann Gunkel (1888), Johannes Wess (1888; pani aluse vormiajaloole), Wilhelm Bousset (1890; koolkonna peamine põhjendaja), Alfred Rahlfs (1891), Ernst Troeltsch (1891; kultuurifilosoof), William Wrede (1891), Heinrich Hackmann (1893). Hiljem liitusid Rudolf Otto (1898; religiooniteaduse edendaja), Hugo Gressmann (1902) ja Wilhelm Heitmüller (1902).

Nad jätkasid Albrecht Ritschli ja tema koolkonna kasutatud (18. sajandil alanud ja 19. sajandil edasi arendatud) ajaloolis-kriitilise tõlgenduse (meetodi) kasutamist Piibli tekstidele, milles ei tehta vahet pühade ja ilmalike tekstide vahel. Näiteks Uue Testamendi kreekakeelset teksti tõlgendatakse samadel alustel nagu kõiki antiiktekste. Kõiki teoloogilisi väiteid (ja usudogmasid) hakati aja jooksul käsitlema oletustena (hüpoteesidena).

Religiooniloolise koolkonna traditsioone jätkas 20. sajandil Rudolf Bultmann, kes sai 20. sajandi ühe mõjukama tõlgendusviisi, piiblihermeneutika (Piibli eksistentsiaalse interpretatsiooni) rajajaks.

Jeesuse kujutlus
----------------

Koolkonna uurimistulemuste alusel on võimalik, et Jeesuse kujutlus Uues Testamendis pärineb hellenistlike müsteeriumite ja gnostitsismi mütoloogilisest maailmapildist.

Religiooniloolise koolkonna autorid (Gunkel, Bousset, Heitmüller, Troeltsch jt) väitsid, et Jeesuse pidamine Jumalaks, Issandaks ja Jumala Pojaks on tulnud algkoguduse usku *hellenistlike müsteeriumide* maailmast. Noor kristlus segunes hellenismiga, tekkis nähtus mille nimeks on "sünkretism". Koolkonna kirjanikud nägi Uues Testamendis esineva kirjelduse taga, kus Kristust kujutatakse taevast laskuva ja inimeseks saava, ristil sureva ning surnuist ülestõusva Lunastajana, juudi ilmutuskirjanduse mõju kõrval ka oletatavast eelkristlikust *gnostitsismist* pärit mütoloogiat. Ajaloolise Jeesuse kohta järeldub sellest kõigest, et Jeesus ei olnud kristlane, vaid juut.

William Wrede pidas Paulust "kristluse rajajaks", sest sellest, mis oli Paulusele (ja hiljem kogu kristlusele) kõige tähtsam, ei teadnud Jeesus mitte midagi. Seepärast ei saanud ka see Jeesuse-pilt, mis oli Paulusel, tekkida Jeesuse isiku mõjust. Järelikult Paulus uskus jumalikku taevaolevusse "Kristusesse" juba enne, kui ta hakkas uskuma Jeesusesse.

Viited
------

1. ↑  **Jaan Lahe**. *Võitlus õige piiblitõlgenduse pärast. Kristlike piiblitõlgenduste ajalugu*, 3. osa: uusaeg. 31.03.2013.
2. 1 2  **Aarne Hiob**. *Kes oli Jeesus? Küsimus autentsest Jeesuse-pärimustikust.* Vikerkaar nr 1-2/2008. [*alaline kõdulink*]
**Aleksander Kivilaan** (kuni 1935 **Kustasson**; 7. juuli (vkj)/20. juuli 1906 Jäärja vald, Saarde kihelkond, Pärnumaa – 28. detsember 1997 East Lansing, Inghami maakond, Michigan) oli Eesti ja Ameerika Ühendriikide põllumajandusteadlane. 

Ta lõpetas 1927. aastal Pärnu Linna Eraõhtuühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1928–1932 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta Üliõpilasselts Liivika liige alates 1928. aastast. Ta kaitses 1935. aastal magistriväitekirja "Viljapuuseenvähk (*Nectria galligena B res*.), selle esinemisest Lõuna-Eestis ja tõrjest" ning sai põllumajandusmagistri kraadi.

Ta täiendas end Tartu Ülikooli stipendiaadina aastatel 1936–1938 Berliini Põllumajandusülikoolis aianduse ala ning aastatel 1938–1939 Zürichi Tehnikaülikoolis. Ta õppis 1950. aastatel Michigani Ülikoolis, kaitses seal 1957. aastal doktoriväitekirja välistegurite ja viirushaiguste mõjust pelargooniumi tüvepõletiku arengule ning sai doktorikraadi.

Ta töötas aastatel 1932–1935 Tartu Ülikooli aianduse katsejaamas ja oli aastatel 1940–1944 ülikoolis õppejõud. Ta läks 1944. aastal Saksamaale ja 1949. aastal Ameerika Ühendriikidesse.

Ta õppis ja oli õppejõud Michigani Ülikoolis kuni 1977. aastani. Pensionärina jätkas ta oma seniseid uurimistöid. Tema uurimisalad olid aiandus, taimekaitse ja taimefüsioloogia; ta on ka käsitlenud rakuseina füsioloogiat, keemiat, geneetilist transformatsiooni, alkaloidide sünteesi ning seemnete puhkeseisundi füsioloogiat.

Viited
------

1. ↑  TLÜAR väliseesti isikud

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*
* Eesti ohvitserid 1918–1940
* TLÜAR väliseesti isikud
**Relaksatsioongeneraator** on mittesiinuselist perioodilist võnkumist tekitav elektrongeneraator. Relaksatsioongeneraatoris moodustuvad impulsid energiasalvestisse (harilikult kondensaatorisse) koguneva energia perioodilisel vabastamisel (kondensaatori laengust tühjendamisel) elektronlüliti abil.

Hammaspinge generaatorid
------------------------

Mittesiinusvõnkumise tüüpiline näide on saehambakujulise graafiku järgi muutuv pinge, lühemalt hammaspinge. Hammaspinge väärtus muutub lähteväärtusest aeglaselt maksimaalväärtuseni ja seejärel kiiresti lähteväärtuseni tagasi. 
Elektronlülitina kasutatakse elektroonikakomponenti, mille pinge-voolu tunnusjoonel on langev osa, s.t negatiivne diferensiaaltakistus. Niisugusteks komponentideks on näiteks ühesiirdetransistor, sümmeetriline dioodtüristor ja samuti huumlamp. 

* Hammaspinge graafik
* Neoonlambiga relaksatsioongeneraator
* Neoonlambi pinge-voolu tunnusjoon

Huumlambi baasil loodi hammaspingegeneraator juba 1920. aastail.  Kondensaator C laadub aeglaselt pingeallikast *U*0 läbi takisti *R* seni, kuni pinge tase jõuab tunnusjoonel punkti *A*. Selles punktis toimub huumlahendus ja vool hüppab punktini *C* ning pinge kondensaatoril langeb kiiresti punkti *B*. Takisti *R* takistus on valitud nii suur, et seda läbivast voolust ei piisa huumlahenduse säilitamiseks ning lamp kustub (graafikul punkt *D*). Seejärel hakkab kondensaator taas laaduma.

Ristkülikpinge generaatorid
---------------------------

Ristkülikukujuliste impulsside generaatoreid saab liigitada selle järgi, kas nende tasakaaluolekud ‒ väljundpinge püsiva amplituudiga seisundid (kõrge, madal) ‒ on bistabiilsed (kestvalt stabiilsed) või monostabiilsed (ajutiselt stabiilsed), või siis puudub tasakaaluolek üldse, s.t generaator on astabiilne.

Bistabiilsel generaatoril on kaks püsiva tasakaalu olekut. Toitepinge sisselülitamise järel võib generaator jääda ükskõik kumba tasakaaluolekusse. Ühest olekust teise saab lülitust viia väliste käivitusimpulssidega. Kui käivitusimpulsside andmine lõpetada, jääb generaator viimase impulsiga määratud olekusse; niisiis jätab lülitus selle oleku meelde. Seda tüüpi impulsigeneraatorit nimetatakse trigeriks.

Monostabiilsel generaatoril on üks püsiv tasakaaluolek. Toite sisselülitamisel võtab generaator kestvalt stabiilse oleku. Sisendisse antav käivitusimpulss viib lülituse ajutise tasakaalu olekusse, milles see püsib teatud ajavahemiku ja ennistub siis püsiva tasakaalu olekusse. Monostabiilses ehk ooterežiimis töötab näiteks monovibraator.

Astabiilse generaatori sisselülitamisel hakkavad tasakaaluolekud ‒ kõrge ja madal ‒ iseseisvalt perioodiliselt vahelduma, s.t generaator on isevõnkuv. Astabiilseid generaatoreid kasutatakse laialdaselt perioodiliste ristkülikimpulsside saamiseks ja nende tüüpiline esindaja on multivibraator.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Relaksatsioongeneraatorist heligeneraator
**"rFactor"** on arvutimäng, mille puhul on tegemist võidusõidu simulatsiooniga, kus on võimalik sõita ringrajaautodega ja vormelitega.
"rFactor" on üks tõetruumaid võidusõidusimulatsioone, pakkudes edasiarenenud füüsikat.

Mängumootoriks on isiMotor2, mis pakub öö-päeva vaheldumist. Sarnast mängumootorit kasutavad ka mitmed SimBin võidusõidusimulatsioonid nagu GTR, GT Legends, GTR2, RACE07, GTR Evolution ja Race On.

Erinevalt konkureerivatest simulatsioonidest nagu "Live for Speed", "netKar Pro" ja "SimBini" sarjad, on "rFactor" täielikult modimisvaba ning sinna saab lisada nii autosid kui ka radu.
"rFactorile" on tehtud juba üle **500** raja ja üle **200** võidusõidusarja. 
Olemas on kõik tuntumad rajad nagu Nordschleife, Monza, Silverstone, Monaco, Indianapolis jpm.
Tuntumad sarjad nagu Vormel-1, ChampCar, IndyCar, NASCAR ja paljud kereautode sarjad.

"rFactoril" on üks parimad võrgukoode, mis võimaldab puhta võidusõidu kuni 64 sõitjale.
Mängu on võimalik alla laadida "rFactori" ametlikult kodulehelt.

Vaata ka
--------

* F1CEL
* Eesti Virtuaalne Autospordi Liiga

Viited
------

1. ↑  Mängu "rFactor" koduleht

Välislingid
-----------

* "rFactori" ametlik koduleht
* RFactorCentral – kõik "rFactori" modid, autod, rajad ja lisad
* F1CEL - Eesti suurim rFactor liiga
* Eesti Virtuaalne Autospordi Liiga
**Aleksander Kruus** VR I/3 (2. august 1892 Käpa talu, Vana-Otepää vald – 25. juuli 1946 Nõo) oli Nõo kirikuõpetaja ja Vabadussõja veteran.

Aleksander Kruus sündis Vana-Otepää vallas Käpa talus. Keskhariduse omandas Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille lõpetas 1912. aastal. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. Järgmisel aastal läks üle usuteaduskonda, kus õppis 1914–1916. 1916 õppis ta mõnedel andmetel ka Odessa sõjakoolis. 

Aleksander Kruus võttis osa Esimesest maailmasõjast. Ta astus Eesti kaitseväkke selle loomisel ja tegi kaasa kogu Vabadussõja, jõudes alamkapteni aukraadini ja saades haavata. Teenete eest sai ta 25. augustil 1920 Vabadusristi ja kingiks asundustalu. 

Pärast sõda jätkas Kruus õpinguid, lõpetades 1920. aastal usuteaduskonna ja 1928. aastal õigusteaduskonna. 1922. aastal sooritas ta konsistooriumieksamid, misjärel õnnistati 21. veebruaril 1923 kirikuõpetaja ametisse Tallinna Jaani kirikus. 4. märtsil 1924 siirdus ta pastoriks Nõo kogudusse, jäädes sellesse ametisse 1944. aastani.

Aleksander Kruus suri 1946 vähki ja maeti Nõo kalmistule .

Nõos töötades lõi Aleksander Kruus kaasa kohalikus kultuuri- ja seltsielus. Tema asutatud on Nõo lauluselts ja Nõo noorteühing Valgus. Ta uuris Nõo koguduse ajalugu ja jäädvustas Vabadussõjas langenute mälestust. 24. veebruaril 1934 avati tema eestvedamisel Nõo kirikusse paigaldatud mälestustahvel, mis asub seal 1992. aastal uuesti sisseõnnistatuna tänapäevani.

Viited
------

1. ↑  Nõo kalmistu

Välislingid
-----------

* Aleksander Kruusa hauaplatsi kirjeldus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Ida-Virumaal asuva panga kohta; ka Harjumaal asuvat Laulasmaa panka on nimetatud Tornimäe pangaks. "Tornimägi" suunab siia, mis võib tähendada ka mõistet Rebasemõisa Tornimägi, Tornimägi (Hiiumaa) või Tornimägi (Pärnu maakond).* |

---

Tornimäe pangast lahtikistud väiksem pangas panga lääneküljel

Tornimäe pank (Eesti)Tornimäe pank
Asendikaart
**Tornimäe pank** (ka **Tornimägi**) on Põhja-Eesti panga osa Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas Sinimäel. Pargimäe pank on umbes 100 meetri laiune ja 900 m pikkune kitsas seljandik, mis moodustab kolmest Sinimägede mäest läänepoolseima ning kuulub Vaivara klindilõiku.

Tornimäe kõrgus üle merepinna on 69,9 meetrit ja ümbritsevast maapinnast umbes 34 meetrit kõrgem. Lõuna ja läänenõlv olid 15–20° kaldega, kuid on nõukogude ajal seoses kruusa äraveoga Narva soojuselektrijaamade ehitusele kaotanud oma loodusliku näo. Põhjanõlv on kaldega 40–60° ning seda ääristab kuni 30 meetri kõrgune astang.

Tornimäe panga tuumikuks on umbes 800 meetri pikkune ja aluspõhja suhtes kuni 30–40 meetrit üles tõstetud ja kuni 10–15° lõuna suunas kaldu olev monoliitne aluspõhjaline hiidpangas, mille kivimid on ida- ja lääneosas liustiku poolt tugevasti deformeeritud. Ida- ja lääneosas on pangas tükeldatud ning need väiksemad pangad on 20–90° kallutatud ja kohati isegi kurdudesse surutud või peenteks tükkideks jahvatatud. Väiksemaid pangaseid on liustik pangast lahti kiskunud ja mitusada meetrit eemale kandnud. Üks selline on nähtav surnuaiataguse kruusaaugu nõlvas. Hiidpangase läbilõikes figureerivate kivimite stratigraafiline ulatus on keskordoviitsiumi Kõrgekalda kihistu savikast lubjakivist kuni kambriumi Lükati kihistu sinisavini.

Sinimägede geoloogilised tekkemehhanismid on ebaselged ja nendesse selguse toomiseks planeeritakse geoloogide välitöid.

Vaata ka
--------

* Eesti pankade loend
* Vaivara klindilõik
* Kannuka pank
* Meriküla pank
* Narva klindilõik
* Pargimäe pank
* Perjatsi pank
* Pimestiku pank
* Põrguaugumäe pank
* Sinimäed
* Sinimägede lahingud
* Utria pank
* Utria kõrgekallas
* Udria maastikukaitseala
* Utria savikallas

Kirjandus
---------

* Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti pangad*, Tallinn 2004.
|  |
| --- |
|  |
| Tüüp 96
 |
| Tehnilised andmed |
| Pikkus | 6,84 m |
| Laius | 2,48  m |
| Kõrgus | 1,85  m |
| Kaal | 14,5  t |
| Kiirus | maastikul ? km/h  maanteel 100 km/h |
| Käiguvaru | maanteel ? km/h  maanteel 500 km |
| Suurtükk | 40 granaadiheitja või |
| Kuulipildujad | 12,7 padrunit |
| Soomus |  ? mm |
| Mootor | Mitsubishi 6D40 6-silindriline õhkjahutusega diiselmootor |
| Mootori võimsus | 360 hj |
| Meeskond | 2 + 8 inimest |

**Tüüp 96** (*96式装輪装甲車, kyuu-roku-shiki-sourin-soukou-sya?*) on Jaapani ratastega (8x8) soomustransportöör, mis võeti kasutusele 1995. aastal. Jaapani Omakaitsevägede kasutuses on 2010. aasta seisuga 289 selletüübilist soomukit ja ekspordiks neid ei pakuta.

Kirjeldus
---------

Tüüp 96 on kaheksarattaline (8x8) soomustransportöör. Mootoriruum paikneb ees vasakul ja heitgaaside väljalasketorustik ning õhu sissevõtuavad paiknevad samuti vasakul küljel. Standardvarustusse kuuluvad ABK relvade vastase kaitse süsteem, laserivastane hoiatussüsteem, roolivõimendi, keskne rehvirõhu reguleerimise süsteem ja suitsugranaadiheitjad masina katusel kahel pool jalaväeruumi.

Juht istub ees paremal ja tema pea kohal on luuk ja kolm periskoopi, millest üks on võimalik asendada passiivse öövatlusseadmega. Komandör/laskur paikneb juhi seljataga ning tal on ümberringi paiknevate vaatlusavadega väike torn. Torni ees paikneb 12,7 mm kuulipilduja M2 Browning (on ka 40 mm automaatne granaadiheitjaga relastatud masinaid), mida saab tõenäoliselt ka torni seest opereerida.

Vaade tagant jalaväeruumile
Tagumises jalaväelaste sektsioonis on ruumi kaheksale sõdurile. Tavaliselt kasutatakse sisse-välja pääsemiseks elektrilist luuki masina tagaseinas. Jalaväeruumi laes on lisaks viis luuki: kaks paremal ja kolm vasakul pool telgjoont. Mõlemal küljel on vähemalt kaks laskeava koos vaatlusseadmetega.

Kuulduste järgi arendab Jaapan uut tüüp 96-l põhinevat ABK luuresoomukit, mis oleks varustatud vajalike sensoritega ja võimeline ise puhastuma. Varustuse hulka kuuluks ka ilmavaatlussüsteem.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Type 96" (Inglise keel). www.army-guide.com. Vaadatud 30.01.2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  "UNITED NATIONS REGISTER OF CONVENTIONAL ARMS: Japan 2010" (Inglise keel). ÜRO. 31.05.2011. Vaadatud 30.01.2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tüüp 96 (ratassoomuk)** |

* Type 96 on military-today.com
* Type 96 on globalsecurity.org
* Excerpt from Jane's Armour and Artillery 2008

| * v
* r
 Jaapani soomustehnika |
| --- |
| Tankid | 
Tüüp 61  **·**  Tüüp 74  **·**  Tüüp 90  **·**  Tüüp 10 |
| Liikursuurtükid | 
Tüüp 74  **·**  Tüüp 75  **·**  Tüüp 99  **·**  Tüüp 75 MLRS |
| Tankihävitajad | 
Tüüp 60 |
| Õhutõrjesoomukid | 
Tüüp 87 |
| Soomusautod | 
Komatsu LAV |
| Soomustransportöörid | 
Tüüp SU 60 **·**  Tüüp 73  **·**  Tüüp 82  **·**  Tüüp 87  **·**  Tüüp 89  **·**  Tüüp 96 |
| 
Kategooria: Sõjatehnika |
**Kodeerimine** on teksti, sõnumi või märgi loomine koodi abil. Kodeerimine on ühes märgisüsteemis esitatud teabe üleviimine teise märgisüsteemi ja teabe (info) esitusvormi muutmine kindlate reeglite alusel väiksemateks tähendusüksusteks (koodideks). Teave kodeeritakse enamasti hõlpsama töötlemise tarbeks (nt teadustekstides kasutatav viitamissüsteem), et seda näidata (skeem), mõtestada (dekonstruktsioon, konstruktsioon, tõlgendus), edastada, salvestada ja säilitada. Vastassuunaline toiming – kodeeritud teabe tagasiteisendamine – on dekodeerimine. 

Sõltuvalt valdkonnast on kodeerimisel ka teisi tähendusi. Kodeerimine teabetehnikas on teabe teisendamine kasutamise vormilt edastamise, salvestamise või automaatse töötlemise vormile ning ka andmete salastamine ehk krüpteerimine. Kodeerimine on semiootikas, kirjandus- ja kultuuriteoorias seotud (märgi, teksti, ideoloogia jms) lihtsustava tõlgendusega (alakodeerimine) või algsest suurema keerukuse omistamisega (ülekodeerimine). Tõlkimisel sisu ja väljendusplaan kas kantakse üle (transponeerimine) või vahetatakse välja (rekodeerimine). Tekst ei kodeeri tähendust ühemõtteliselt nii, et seda saaks de- ja rekodeerida.

Vaata ka
--------

* Braille kiri
* Kodeerimine (meditsiin)
* Kodeerimine (uuringu osa)
* Kood
* Morse
* Semantika
* Semiootika
* Tõlgendamine
**Relativistlik kvantkeemia** on teadusharu, mis kasutab kvantkeemiat ja relativistlikku mehaanikat, selgitamaks keemiliste elementide omadusi ja struktuuri, eriti perioodilisussüsteemi raskete elementide omi.

Termin "relativistlikud efektid" võeti kasutusele kvantmehaanika ajaloo taustal. Algselt arenes kvantmehaanika, arvestamata relatiivsusteooriaga. "Relativistlikeks efektideks" nimetatakse erinevusi relatiivsusteooriat arvestavate ja mittearvestavate mudelite abil arvutatud väärtuste vahel. "Rasketeks elementideks" nimetatakse selles kontekstis kõrge aatomnumbriga elemente perioodilisussüsteemi lõpuosas, kus relativistlikel efektidel on eriti suur tähtsus. Näiteks kuuluvad nende hulka lantaniidid ja 
aktiniidid.<name="Kaldor"/>

Keemias võib relativistlikke efekte pidada häiritusteks või väikesteks parandusteks mitterelativistlikus keemias, mis arenes Schrödingeri võrrandi lahendite põhjal. Need parandused on mõjutavad elektronide käitumist eri orbiitidel aatomis, vastavalt nende elektronide kiirusele valguse kiiruse suhtes. Raskete elementide puhul on relativistlikud efektid tugevamad, kuna ainult nende elementide aatomeis saavutavad elektronid relativistliku kiiruse.

Relativistlike efektide hulka kuuluvad näiteks elavhõbeda esinemine vedelikuna toatemperatuuril, kulla ja tseesiumi kuldne värvus, inertse elektronpaari esinemine talliumis, pliis ja vismutis, elavhõbe(IV)fluoriidi stabiilsus, aurofiilsus, kulla aniooni stabiilsus ühendeis nagu CsAu, pliikristalli struktuur, tsirkooniumi ja hafniumi sarnasus, uranüülkatiooni stabiilsus ja kergemate aktiniidide (Pa-Am) kõrged oksüdatsiooniastmed, frantsiumi ja raadiumi aatomite väike raadius ning umbes 10% lantaniidide kontraktsioonist.

Viited
------

1. ↑  Kleppner, Daniel (1999). "A short history of atomic physics in the twentieth century" (PDF). *Reviews of Modern Physics*. **71** (2): S78. Bibcode:1999RvMPS..71...78K. DOI:10.1103/RevModPhys.71.S78.
2. ↑  Kaldor, U. "Theoretical Chemistry and Physics of Heavy and Superheavy Elements", Kluwer Academic Publishers 2003 ISBN 140201371X.
**Luupainaja** on eesti mütoloogias magajaid painav vaim.

Luupainaja teiste nimetuste hulka kuuluvad **painaja**, **painak**, **panijas**, **paanjas**, **painakane**, **luupaanija**, **luupaine**, **luupatak**, **tallaja**.

Ka tallaja on nimetuse saanud selle järgi, kuidas ta inimestele, aga ka loomadele kahju teeb. Nimelt käivad tallajad öösiti oma ohvrit painamas. Nad rõhuvad oma ohvri keha, nii et too liigutada ei saa. Selline rõhumine ja piinamine paneb ohvri kõvasti higistama ning ärgates liikmed värisema ja südame peksma. Vanarahvas arvas, et pikaaegne painamine võib surma tuua. Tallajad ei käi ainult inimesi piinamas, vaid üritavad ka tööloomade jõudu oma rõhumisega nõrgendada.

Luupainajaid kirjeldatakse väga erinevalt. Enamikus juttudes on öeldud, et tallajad ilmutavad end noore naisena, kuid ei pelga ära ka vana naise ja vana mehena ilmumist. Samuti on loomadega – luupainajaid kirjeldatakse nii mustade kassidena, hobustena, koertena jne. Ka esemetena on luupainajat kirjeldatud, esemetest ennekõike hanesulena.

Tallajast vabanemiseks on mitu moodust. Lihtsaim neist on suure varba liigutamine. Nimelt arvati, et kui tunned luupainajat end rõhuvat, tuleb suurt varvast liigutada ning siis tallaja põgeneb. Teiseks levinud võimaluseks oli tule põlema panemine, valgust pidavat luupainajad kartma. Arvatakse, et kui inimene pahema külje peal magab, ei saa luupainajad talle külge hakata.

> *"Kord käinud ühel loomal luupainaja. Küll katsunud looma peremees luupainajat iga viisi eemale peletada, aga pole kuidagi võinud. Läinud targa juurest abi otsima. Tark õpetanud: "Pea talli uks lahti. Kui loom röökima ja trampima hakkab, siis vaata ruttu ukse tagant, kes tallis on. Seda peksa siis hästi!" Mees läinud koju. Jäänud talli ukse taha valvama. Äkitselt hakanud loom trampima ja röökima. Mees vaadanud talli ukse tagant ja näinud musta kassi looma seljas. Mees võtnud piitsa ja peksnud kassi koledal kombel. Kass karjunud hirmsasti. Viimaks tüdinud mees peksmisest ära ja jätnud järele. Must kass kadunud silmapilk. Sest ajast saadik pole luupainaja enam looma peale tulnud."*
> 
>

Viited
------

1. ↑  Matthias Johann Eisen. "Eesti mütoloogia/luupainaja". *Vikitekstid*. Vaadatud 25.10.2017.
2. ↑  Eisen, M.J. "Luupainaja hanetiiva näol". *Luupainaja*. Vaadatud 25.10.2017.
3. ↑  Eisen, M.J. "Luupainaja kukelaulu eest põgenemas". *Luupainaja*. Vaadatud 27.10.2017.
4. ↑  Eisen, M.J. "Luupainaja peksmine". *Luupainaja*. Vaadatud 27.10.2017.
Kodila mõisa peahoone (2006)
**Kodila mõis** (saksa keeles *Koddil*) kuni 1876. aastani rüütlimõis, seejärel aga poolmõis Rapla kihelkonnas Harju kreisis. 

Nüüdisajal jääb kunagine mõis Rapla valda Rapla maakonnas.

Pildid
------

Fotosid 1988. aastal läbi viidud stereo fotogramm-meetriliselt mõõdistamiselt.

* 
* 
* 
* 
*

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Viited
------

1. ↑  Märt Uustalu, Poolmõisatest ja nende omanikest Eesti- ja Liivimaal, Tallinna Ülikool

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kodila mõis** |

* Kodila mõisast Eesti mõisaportaalis
* Kodila mõis (Mõisate ülevaated) - Muinsuskaitseameti digitaalarhiiv
* Eesti Ajalooarhiivi kinnistute register: Kodila mõis (Rapla khk)


Rapla kihelkond

**Kirik**: Rapla  

**Mõisad**: Alu mõis | Hagudi mõis | Hertu mõis | Järvakandi mõis | Kabala mõis | Keava mõis | Kehtna mõis | Kodila mõis | Kuusiku mõis | Lellapere mõis | Ohekatku mõis | Ohukotsu mõis | Pühatu mõis | Raikküla mõis | Rapla kirikumõis | Rapla mõis | Reihenau mõis | Riidaku mõis | Sikeldi mõis | Vahakõnnu mõis | Valtu mõis
Josh Ho-Sang (2017)
**Joshua Ho-Sang** (sündinud 22. jaanuaril 1996 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib American Hockey League'i (AHL) klubis Toronto Marlies ründajana paremäärel.

Aastatel 2012–2016 mängis ta Ontario Hockey League'is kahes klubis: kuni 2014. aasta novembrini Windsor Spitfiresis ja seejärel Niagara IceDogsis.

2014. aastal valis New York Islanders ta NHL-i *draft* '​is 28. valikuna.

Hooaja 2016–17 alguses asus Ho-Sang mängima AHL-is Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers. NHL-is debüteeris ta 2. märtsil 2017 mängus Dallas Starsi vastu ning lõi esimese värava viis päeva hiljem Edmonton Oilersi vastu. Hooajal 2016–17 sai ta NHL-is 21 põhiturniiri mänguga kirja neli väravat ja kuus väravasöötu. Islandersi meeskonnas pääses ta NHL-is väljakule veel ka kahel järgmisel hooajal. Enam sai ta mänguaega AHL-is. Hooaja 2019–20 teises pooles mängis AHL-is St. Louis Bluesi noorteklubis San Antonio Rampage.

Hooajal 2020–21 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubides Örebro HK ja Linköping HC. Hooaja jooksul sai ta ebapiisava mänguvormi tõttu Rootsi kõrgliigas kirja vaid üheksa mängu. 2021. aasta oktoobris sõlmis ta lepingu Marliesiga.

Kanada jäähokikoondise koosseisus osaleb Ho-Sang 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Ho-Sang on hiina, Jamaica, vene-juudi ja rootsi päritolu.

Viited
------

1. ↑  "Maple Leafs release Josh Ho-Sang from PTO; signs deal with Marlies". sportsnet.ca. 5.10.2021. Vaadatud 11.2.2022
2. ↑  "Professional Hockey Review: 2014–15; Canadian Hockey League". *Jewish Sports Review*. **9** (107): 4. 2015.
3. ↑  Feschuk, Dave (21.10.2011). "Feschuk: Toronto teenager 'the elite of the elite'". *Toronto Star*. Vaadatud 21.1.2018.

Välislingid
-----------

* Josh Ho-Sang NHL.com lehel
* Josh Ho-Sang hockeydb.com lehel
**Peeter Karma** (27. detsember 1946 Tallinn – 5. märts 2021 Põlva) oli eesti vaimulik. 

Peeter Karma õppis Tallinna 34. 8-klassilises koolis, Tallinna 5. Õhtukeskkoolis, Tallinna Merekoolis, Balti Laevastiku Sõjakoolis ja EELK Usuteaduse Instituudis.

Ordineeriti 20. detsembril 1980 õpetajaks. Teenis aastatel 1980–1988 Juuru ja Vahastu, 1988–1989 Tallinna Jaani, 1989–1995 Torma, 1989–1993 Kodavere, 1995 Tallinna Peeteli ja 1999–2000 Kambja kogudust. 

Ta on olnud EELK vaimulike konverentsi juhatuse esimees, aastatel 1989–1995 Tartu praostkonna abipraost, 1994–1997 EELK Konsistooriumi assessor ja 1995–2000 Põlva haigla vaimulik. Aastal 2010 kustutati ta EELK vaimulike nimekirjast. 2015 ennistati Peeter Karma EELK vaimulike nimekirja ning määrati emerituuri.

Välislingid
-----------

* Ajalik ja ajatu. Hommikupalvus: Peeter Karma. 10. märts 1995
* Siim Randla. Kirikukohus karistas vaimulikku noomitusega. Õhtuleht, 1. aprill 1998
* Liina Raudvassar. Emeriitõpetaja Peeter Karma mõtleb eakaaslastele. Eesti Kirik, 21. detsember 2014
**Vähemusrahvus** ehk **rahvusvähemus** on rahvusgrupp, kes erineb riigi põhirahvusest etnilise kuuluvuse, keele, usu või kultuurilise omapära poolest.

Paljudes riikides on vähemusrahvuste kaitseks eraldi tingimused. Euroopa Nõukogu liikmesriigid, sealhulgas Eesti, on võtnud vastu Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni.

Tavaliselt on riigis vähemusrahvuste määramiseks ja nimetamiseks konkreetne seadus, mis määrab ära selle riigi vähemusrahvused.

Vähemusrahvust saab laias laastus ülemaailmselt defineerida järgmiste punktide alusel: 

1. Riigis rahvaarvult vähemuses olev rahvus.
2. Poliitiliselt mitte võimul olev rahvus.
3. Rahvus, mille kultuur, keel, rass, religioon vms. erineb enamikust.
4. Rahvus, mille esindajad soovivad säilitada oma kultuurieripärasid (antud riigis).
5. Rahvus, mille esindajad on selle riigi, mille rahvusvähemuseks neid loetakse, kodanikud.
6. Rahvus, mille esindajad on antud riigis elanud pikka aega.

Lisaks pikka aega riigis elanud vähemusrahvustele võib teatud tingimustel vähemusrahvuseks lugeda ka lühiajalisi immigrante, rändrahvaid või põliselanike hõime.

Eesti vähemusrahvused
---------------------

 *Pikemalt artiklis  Eesti vähemusrahvused*
Eesti ajaloolised vähemusrahvused on olnud sakslased (baltisakslased), venelased (eestivenelased, sh peipsivenelased), rannarootslased, veidi hilisemast ajast ka juudid (Eesti juudid), mustlased (sh Laiuse mustlased) ja tatarlased (Eesti tatarlased).

Eestis elab 2011. aasta rahvaloenduse seisuga 93 vähemusrahvust. Nende seas on arvukamad kogukonnad venelased (321 198), ukrainlased (22 302), valgevenelased (12 419) ja soomlased (7423).

Vaata ka
--------

* Vanausulised

Viited
------

1. ↑  Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon
2. ↑  В.П. Сергеев, ЧИСЛЕННОСТЬ И ЭКОНОМИЧЕСКОЕ ПОЛОЖЕНИЕ РУССКИХ В ЭСТОНСКОЙ РЕСПУБЛИКЕ в 1920 – начале 30-х гг. Новый исторический вестник
3. ↑  ,Rahvaloendus 2011, Eesti Statistikaamet, vähemusrahvuste arv Eestis.
**Shoira Otabekova** (ka **Şoira Otabekova**) (aserbaidžaani keeles Şaire Atabekova, vene keeles Шоира Отабекова) on Usbekistani laulja.

Elulugu
-------

Ta hakkas laulmise vastu huvi tundma juba lapsepõlves. Otabekova hakkas kunsti õppima oma kunstialal töötava vanaema Fazilatkhan Aya Otabekova käe all. 4. klassis astus ta muusikakooli. 

Shoira Otabekova esimene album ilmus 1998. aastal ja sellelt on pärit laul "Muhabbat Qasri". Sellesse laulu kaasati laulja laulud "Muhabbat qasri", "Dilim uzra", "Alamli", ja "Yurak". Praegu saab laulja nendest lauludest üle 70 laulu ja umbes 25 laulu. Ta on andnud oma fännidele "Dilim uzra", "Seni sog'indim", "Leyli", "Bir o'zing", "O yurak" ja "Mening baxtim". 

Shoira Otabekova on saanud ka auhindu. "Tarona-2004" oli duett laul Abduvali Rajaboviga, mille eest ta võitis "Yil qo'shig'i" ('aasta laul'') auhinna. "Tarona-2005" oli nomineeritud Estradamiz Umidiy auhinnale, kuid ei võitnud. 2005. aastal osales laulja ka filmis "Yangi yil parisi" ('vana-aastaõhtu').

Diskograafia
------------

1. Mening Baxtim (2013)
Josh Cullen (2021)
**Joshua Jon Cullen** (sündinud 7. aprillil 1996 Westcliff-on-Seas) on Inglismaal sündinud Iirimaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Burnley ja Iirimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Inglismaa klubis West Ham United, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2. juulil 2015 UEFA Euroopa Liiga eelringi kohtumises Andorra klubi Lusitanosi vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi Cullen debüüdi 29. augustil 2015 mängus Liverpooli vastu. West Ham Untedi põhimeeskonnas sai ta mänguaega veel viiel korral hooajal 2017/18 ja ühel korral hooajal 2020/21.

Aastatel 2016–2017 mängis Cullen West Ham Unitedist laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Bradford City. Hooajal 2017/18 oli ta laenul Inglismaa esiliigaklubis Bolton Wanderers ja aastatel 2018–2020 Charlton Athleticus.

2020. aasta oktoobris liitus ta Belgia kõrgliigaklubiga Anderlecht.

2022. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Burnleyga.

Iirimaa jalgpallikoondises tegi Cullen debüüdi 10. septembril 2019 mängus Bulgaaria vastu.

Viited
------

1. ↑  InCrowd. "CULLEN JOINS THE CLARETS". *Burnley Football Club* (inglise). Vaadatud 12. juulil 2022.