recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Christopher Tyerman** (sündinud 22. mail 1953) on Suurbritannia ajaloolane, kelle peamiseks uurimisvaldkonnaks on ristisõdade ajalugu.

Tyermani põhiteoseks loetakse 2006. aastal ilmunud raamatut "God's War: A New History of the Crusades", mis on kõige põhjalikum ristisõdade käsitlus pärast Steven Runcimani aastatel 1951–1954 ilmunud kolmeosalist ristisõdade ajalugu.

Eesti keeles on see Tyermani raamat ilmunud 2010. aastal Marek Laane tõlkes pealkirjaga "Jumala sõda: ristisõdade uus ajalugu".

Elulugu
-------

Tyerman on lõpetanud 1974. aastal Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloos. 1981. aastal kaitses ta samas filosoofiadoktori kraadi.

Akadeemilist karjääri alustas ta aastatel 1976–1977 lektorina Yorki Ülikoolis. 1979. aastast on ta keskaja ajaloo õppejõud Oxfordi Ülikooli Hertfordi kolledžis. 

Tema laiem uurimisvaldkond on olnud Lääne-Euroopa ajalugu 11.–16. sajandini. Kitsamalt on ta tegelenud ristisõdade, nende põhjuste ja historiograafia uurimisega. Geograafiliselt on ta keskendunud peamiselt hiliskeskaegsele Inglismaale ja Prantsusmaale, uurides sealsete ristisõdijate päritolu, motivatsiooni ja sotsiaalset dünaamikat.

Teosed
------

* "England and the Crusades 1095–1588" (University of Chicago Press, 1988)
* "Who’s Who in Early Medieval England 1066–1272" (Shepheard Walwyn, 1996)
* "The Invention of the Crusades" (Macmillan, 1998)
* "A History of Harrow School 1324–1991" (Oxford University Press, 2000)
* "An Eyewitness History of the Crusades" (tõlkija ja toimetaja, 4 köidet, Folio Society, 2004)
* "God’s War: A New History of the Crusades" (Harvard University Press, 2006; eesti keeles 2010)
* "The Debate on the Crusades 1099–2010" (Manchester University Press, 2011)

Välislingid
-----------

* Christopher Tyermani elulugu Hertfordi kolledži veebisaidil *(inglise keeles, vaadatud 14.10.2012)*
***Britpop*** tekkis Briti muusikamaastikul 1990. aastatel produtseerides kergemat lüürikat ja kaasakiskuvamat alternatiivrokki vastukaaluks USA muusikale, eelkõige grungele. Palju pöörati tähelepanu n-ö britilikkusele. 

*Britpop*'i eeskujuks oli briti popiklassika: 1960. aastate kitarrimuusika (The Beatles, The Kinks, The Who), 1970. aastate glämmrokk (T-Rex), 1970. aastate lõpu – 1980. aastate alguse postpunk (Joy Division, The Smiths, The Jam) ja uusromantikud (Duran Duran). *Britpop*'i vahetuteks eelkäijateks olid nn Madchesteri ansamblid The Stone Roses, Happy Mondays ja Inspiral Carpets. Mitmekesistel eeskujudel põhinev *britpop*-muusika oli paljuski retro ning *britpop* polnud muusikaliselt kuigi ühtne, selle sildi alla koondati bände diskomõjulisest Pulpist rokkiva Supergrassini. 

*Britpop*'i kuulsaimad esindajad olid irooniline The Kinksi laadis popansambel Blur ja eelkõige The Beatlesit endale eeskujuks seadnud rokkansambel Oasis, kes võistlesid 1990. aastate keskpaigas parima *britpop*-bändi loorberite pärast.

Võitlus kandis nime "The Britpop Battle" ja kujutas endast seda, et mõlemad bändid võistlesid 1995. aastal esikohasingli pärast. Blur oli võistlustules singliga "Country House" ning Oasis singliga "Roll With It". Blur suutis müüa 274 000 eksemplari, Oasis aga kõigest 216 000. Võitjaks osutus Blur. Mõned on arvamusel, et lõppkokkuvõttes jäi peale Oasis, kelle „(What's the Story) Morning Glory?" (1995) on tuntuim *britpop*-album ja kõigi aegade müüdumaid briti albumeid üldse. Ainsa *britpop*-artistina saavutas Oasis laiemat edu ka USAs. 

Teised olulisemad *britpop*'i ansamblid on Pulp, Suede, The Verve, Elastica, Lush ja The Boo Radleys. *Britpop*'i ajastu lõppes koos 1990ndatega, hilisema muusika kohta seda terminit eriti ei kasutata.
**"Final Fantasy XI"** (ファイナルファンタジーXI, Fainaru Fantajī Irebun), tuntud ka kui **"Final Fantasy XI Online"**, on *massively multiplayer online role-playing game* ehk (MMORPG) toodetud ja välja antud Square'i (hiljemSquare Enix) poolt. Mäng kuulub "Final Fantasy" sarja. Jaapanis ilmus mäng Sony PlayStation 2-le 16. mail 2002 ja PC-le sama aasta novembris. Põhja-Ameerikas ilmus mäng PC-le 28. oktoobril 2003 ja Sony PlayStation 2-le 23. märtsil 2004. Euroopas ilmus ainult PC-versioon, 17. septembril 2004. Xbox 360 versioon ilmus üle maailma aprillis 2006.

Mäng leiab aset fantaasia maailmas Vana'diel, kus ülesandeid täites tuleb arendada oma tegelase oskusi.

Jaanuaris 2004. aastal teatas Square Enix, et mängul on rohkem kui 500 000 kasutajat.

| * v
* r
"Final Fantasy" sari |
| --- |
| Mängud | 
I • II • III • IV • V • VI • VII • VIII • IX • X • X-2 • XI • XII • XIII • XIII-2 • Lightning Returns • XIV • A Realm Reborn • XV |  |
| Filmid | 
Final Fantasy: Spirits Within • Final Fantasy VII: Advent Children |
**"Taevast"** (kreeka keeles Περὶ οὐρανοῦ; ladina keeles De Caelo) on Aristotelese kosmoloogiat käsitlev trakaat, mille ta kirjutas 350. aastal eKr.

Tõlge
-----

### I raamat

#### 5. raamat

271b

Aga kui nüüd selle kohta on selge, tuleb mõelda ülejäänu üle, ja esiteks, kas on mingi lõpmatu keha, nagu enamik vanu filosoofe arvas, või see on võimatu; selle [küsimuse] jaatav või eitav [lahendus] nii või teisiti ei tähenda tõevaatluse seisukohast vähe, vaid tähendab kõik. Sest see on enam-vähem kõikide lahkarvamuste allikas neil, kes midagi on öelnud looduse kui terviku kohta, ja nii see on olnud ja peakski olema, sest väikegi möödalaskmine tõest saab edaspidi tuhandekordseks kaugelejäämiseks. Nagu näiteks, kui sa mõtled, et on mingi vähim suurus; sest see sissetoodud vähim paneb liikuma suurimad asjad matemaatikas. Selle põhjus on see, et algus on suurem võimalikkuses kui suuruses, sellepärast saab see, mis on alguses väike, lõpuks hiiglaslikuks. Ja ka lõpmatusel on alguse võimalikkus, ja "kui palju" puhul kõige suurem, nii et pole üldse kohatu ega mõttetu,

Vaata ka
--------

* Füüsika (Aristoteles)
Vahakivi

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib rändrahnust ja ohvrikivist Palmse külas, Vatku küla Vahakivi kohta vaata Vatku Vahakivi* |

---

**Palmse rändrahn** (ka *Vahakivi, Nõiakivi*) on apliitgraniidist hiidrahn ja ohvrikivi Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Palmse külas. 

Kivi pikkus on 9,0 m, laius 8,4 m, kõrgus 5,2 m, ümbermõõt 25,6 m ja maht 164 m³.

Rahn asetseb väga ôhukese pinnakattega kohas põllu (idas) ja segametsa piiril tee ääres. Ümbruses esineb rohkesti mitmes suuruses graniitrahne. Rahnus on rohkesti lõhesid. Lääneküljel esineb suur lõhe üleval, lõunaküljel on 3 horisontaallõhet, millest üks läheb üle läänekülje lõheks. Idaküljel leidub rohkesti rõhtlõhesid. Rahnu lael on ka üks suur lõhe (edelaküljel).

Rahn olevat nõia toodud.

Rahn on alates 1958. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. ↑  Pirrus, Enn (2009). *Eestimaa suured kivid*. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus.
2. 1 2  "Vahakivi". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 27.12.2022.
3. ↑  "Vahakivi". *Keskkonnaportaal*. Vaadatud 28.12.2022.

Kirjandus
---------

* Eisen, M. J. Nõiakivi Palmses. Raamatus: Narvast Tallinna: 30 omamaa vanajuttu. Narva-Joaorus, 1901. e-raamat

Välislingid
-----------

* Vahakivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Palmse rändrahn keskkonnaportaalis
**Sandefjordi lennujaam** ehk **Sandefjordi Torpi lennujaam** on rahvusvaheline lennujaam Norras Vestfoldis Sandefjordi vallas.

Sandefjordi lennujaam asub Sandefjordi ja Stokke vahel ja see on nii kohaliku piirkonna lennujaam kui ka Ida-Norra odavlennujaam.

2008. aasta seisuga reisis läbi Sandefjordi lennujaama 1 572 942 reisijat, umbes kaks kolmandikku neist rahvusvahelistel marsruutidel. Odavlennuettevõtted Ryanair ja Wizzair suunavad sellesse jaama oma Oslo lennud ja nimetavad lennujaama Oslo-Torpiks, kuigi Sandefjordi lennujaam on Oslost poole kaugemal kui Gardermoen ning Sandefjordil puudub kiire rongiühendus linnaga.

Lennujaam asub Oslost 113 km lõuna poole ja Gardermoeni lennujaamast 163 km lõunas. Mossi lennujaam jääb 51 km ida poole.

Läheduses oleva Torpi raudteejaama kaudu on lennujaamal ühendus Grenlandi, Vestfoldi ja Osloga, samuti Gardermoeni lennujaamaga. Süstikbussiühendus lennujaama ja raudteejaama vahel on rongipileti hinna sees.

Mitu korda päevas sõidab Oslo vahet bussiliin Torp Expressen. See bussiliin sõidab vastavalt Ryanairi ja Wizzairi lendudele.

Ajalugu
-------

Sandefjordi lennujaam ehitati pärast Teist maailmasõda NATO lennujaamana. Mõne aja pärast hakkas lennujaam teenindama ka tsiviillende, mida korraldas näiteks Norsk Air, mille hiljem võttis üle Widerøe.

Pärast Gardemoeni lennujaama valmimist otsustasid Norra võimud, et Ida-Norra vajab ainult üht lennujaama. Seejärel hakkasid Stokke ja Sandefjord lennujaama juhtima eralennuväljana. Lennujaama omanikuks jäi Norra õhuvägi. 1997 alustas Ryanair lende Sandefjordi Londonist Stanstedi lennujaamast. Sellest ajast peale on Sandefjordi lennujaam olnud Ida-Norra peamine odavlennujaam.

Tulevikuplaanid
---------------

2006. aasta suvel müüs Norra õhuvägi lennujaama seda seni juhtinud ettevõttele. Kohe otsustati lennujaama terminali uuendamiseks investeerida 24 miljonit Norra krooni. Reisijate registreerimine on seni olnud pudelikael ja pärast laienemist võimaldab lennujaam teenindada 2,5 miljonit reisijat aastas. Samuti kavatsetakse laiendada ruleerimisteed. 

Sandefjordi lennujaama ees

Märkused
--------

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sandefjord Airport, Torp seisuga 13.10.2009*.
Bantu rahvaste ligikaudne jaotus Guthrie klassifikatsiooni järgi
**Bantud** on rühm Aafrika etnilisi gruppe (eri hinnanguil 300–600), kes kõnelevad Bantu keeli ning asuvad alal Kamerunist üle Kesk-Aafrika ja Ida-Aafrika kuni Lõuna-Aafrikani. Vastastikuse mõistetavuse kriteeriumi alusel on bantu keeli umbes 250, ehkki keele ja murde piir jääb tihti segaseks ning "Ethnologue" loetleb 535 bantu keelt.

Bantu rahvad jagunevad sadadeks rühmadeks, millest ükski pole suurem kui mõni miljon inimest (suurim on 10 miljoni kõnelejaga suulu keel). Suahiili keel, mida kõneleb 5–10 miljonit inimest, on laiema tähtsusega, kuna kümned miljonid kõnelevad seda soravalt teise keelena. Bantude hulka kuuluvad nt lubad, makuad, kosad, ruandad, rundid, njandžad, kongod ja kikujud.

Viited
------

1. ↑  Derek Nurse, 2006, "Bantu Languages", in the *Encyclopedia of Language and Linguistics*
2. ↑  Ethnologue report for Southern Bantoid. Arv 535 hõlmab ka 13 mbami keelt, mida Guthrie klassifikatsioonis loetakse samuti bantu keelteks.
Kunstniku kujutis ELT-st
**Eriti Suur Teleskoop** (*Extremely Large Telescope*; ELT) on ehitamisel olev teleskoop, millest valmimisel saab maailma suurim optiline ja infrapuna-teleskoop.

Teleskoop asub Atacama kõrbes, Cerro Armazonese mäel ja kuulub Euroopa Lõunaobservatooriumi koosseisu. Projekti kohaselt saab ELT-st peegelteleskoop, mille peapeegli läbimõõt 39,3 meetrit ja abipeegli läbimõõt 4,2 meetrit. Teleskoop kasutab ka aktiivoptikat, kaheksat laserjuhttähte ja mitmeid muid seadmeid. ELT tehniliste nõuete järgi hakkab teleskoop tegema 16 korda teravamaid pilte kui Hubble'i kosmoseteleskoop. Teleskoobi nimi oli esialgu *European Extremely Large Telescope* (E-ELT), kuid seda lühendati 2017. aastal.

Eriti Suure Teleskoobiga on plaanide kohaselt võimalik põhjalikult uurida teiste tähtede ümber tiirlevaid planeete, ülimassiivseid musti auke ja tumeainet ning tumeenergiat. ELT ehitus kestab esialgsete plaanide kohaselt 11 aastat. Esimesed vaatlused Eriti Suure Teleskoobiga peaks olema võimalik läbi viia 2025. aastal.

Viited
------

1. ↑  "Maailma suurim optiline teleskoop E-ELT pannakse püsti Tšiilis". *Delfi Forte*. Vaadatud 24. jaanuar 2019.
2. ↑  "Renaming the E-ELT". *ESO*. Vaadatud 24. jaanuar 2019.
3. ↑  "The Extremely Large Telescope". *ESO*. Vaadatud 24. jaanuar 2019.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Eriti Suur Teleskoop** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Suurbritannia ansamblist, teiste tähenduste kohta vaata: Heaven and Hell.* |

---

Heaven and Hell 2009. aastal esinemas
**Heaven & Hell** oli aastatel 2006–2010 tegutsenud Suurbritannia *heavy metal*'i ansambel, mis koosnes muusikastiilile aluse pannud bändi Black Sabbath liikmetest.

Bänd loodi peamiselt laulja Ronnie James Dio ja kitarristi Tony Iommi algatusel 2006. aastal. Iommi, kellele kuuluvad Black Sabbathi nime õigused, otsustas koostööprojektile Dioga anda siiski teise nime, et distantseerida seda peamiselt Ozzy Osbourne'iga seostatavast Sabbathist. Nimi võeti Black Sabbathi 1980. aasta albumilt.

Esialgu pidi Heaven & Hell jääma lühiajaliseks projektiks, kuid peagi otsustasid Iommi, Dio ja nendega liitunud Geezer Butler salvestada stuudioalbumi. Album "The Devil You Know" ilmus 2009. aasta aprillis ja pälvis üldiselt sooja vastuvõtu. Pärast albumi ilmumist andis bänd mitmel pool Euroopa festivalidel ka edukaid kontserte. Lisaks uue albumi lugudele esitas bänd ka Black Sabbathi loomingut, mis pärineb ajast, mil Dio seal lauljaks oli.

2010. aasta 16. mail suri laulja Ronnie James Dio ja selle tõttu bänd lagunes.
"**Taevakivi**" on Jaan Krossi 1975. aastal ilmunud jutustus. 

"Taevakivi" jutustab ühte lugu kolme inimese – Otto Wilhelm Masingu, tema naise Cara ja Kristjan Jaak Petersoni silmade läbi. 

Jutustuse keskseks tegevuseks on Masingu taevakivi otsing, selle leidmine ning uurimine. Nimelt on ühe talumehe põllule kukkunud meteoriidi tükikene, mida kogu küla imekiviks peab. Masing, kes on tuntud kui talurahva seast kasvanud haritlane, tahab kindlaks teha, kas nn "imekivi" pole mitte meteoriidi tükikene. Talumees Tõnis avaldas Masingule arvamust, et too kivi kukkus kindlasti tuldpurskavate mägede seest välja – Kross viitab eestlase õpihimulisele iseloomule. Nimelt Masingu Maarahva Nädalalehes oli just olnud artikkel vulkaanidest. Kross kirjeldab seejuures ilmekalt tolleaegse eestlase mitte just tagurlikku ellusuhtumist. Arvatavasti väljendab Kross ka Masingu kaudu ühte selle raamatu olulist mõtet: „Andke sellele rahvale mõtlemismaterjal kätte – tema võib imesid valmis mõtelda."

Teose pöördepunktiks osutub vanameister Masingu ja ennast rahvalaulikuks pidava Petersoni konflikt ja Petersoni lahkumine Masingu kodust. Nimelt laseb Masing Petersonil endale ette kanda oma luuletusi. Vanema generatsiooni loomingu esindaja Masing analüüsib noore hakkaja luuletusi, ning osalt konservatiivsest meelest, teisalt ehk ka kadedusest, laidab Masing Petersoni uuendusliku loomingu maha. Tegemist on generatsioonidevahelise konfliktiga, kus kaotajaks jäi sel korral noorema põlvkonna esindaja.

Veel üheks „Taevakivi" läbivaks teemaks on Cara armumine noorde Kristjan Jaak Petersoni. Tänu armumisele noorde luuletajasse avastas naine endas teise „mina". Cara, kes polnud ennast ammu kellegi jaoks ehtinud, imestas nüüd ennast isegi, otsides välja parimad ja ilusaimad ehted, kleidid. Kui võtta aluseks eespool mainitud konflikt, siis võib-olla Kross tahtiski Cara ja Petersoni vahel toimuvaga näidata Cara kaudu oma poolehoidu uuenduslikele ideedele. Noore inimese pealehakku ja isetegutsemist, ühtlasi ka religioosset ja hullumeelset eneseohverdust sümboliseerib teose lõpustseen – vaatamata tiisikuse süvenemist ennustavale vereköhimisele ja peatselt saabuvale Cara abile, otsustab Peterson algavas paduvihmas lahkuda omal jalul Masingu kodukohast.
Taevaskoja raamatukogu
**Taevaskoja raamatukogu** on rahvaraamatukogu Põlvamaal Põlva vallas Taevaskoja külas.

Raamatukogu tegutseb Taevaskoja külas 1957. aastast, mil see toodi üle Valgesoo külast.

1998. aastast asub raamatukogu oma praeguses asukohas Taevaskoja raudteepeatuse lähedal. Raamatukoguga samas hoones asub Taevaskoja külakeskuse saal, mida haldab MTÜ Taevaskoja.

2006. aastal kehtestatud põhimääruse järgi oli Taevaskoja raamatukogu vallaraamatukogu, mille teeninduspiirkonnaks oli Taevaskoja ja Mammaste küla.

2013 aprillist 2014 detsembrini tegutses Taevaskoja raamatukogu Põlva Vallaraamatukogu haruraamatukoguna. 2015. aastast on Taevaskoja raamatukogu Põlva Keskraamatukogu haruraamatukogu.

Viited
------

1. ↑  MTÜ Taevaskoja. Küla ajalugu
2. ↑  Rahvakultuuri keskus. Taevaskoja raamatukogu /külakeskus
3. ↑  Ivi Raudsepp. Raamatukogu 10 aastat
4. ↑  Põlva Vallaraamatukogu põhimäärus RT IV, 09.02.2013, 4
5. ↑  "Põlva Keskraamatukogu. Taevaskoja raamatukogu". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 26. novembril 2015.
6. ↑  "Põlva Keskraamatukogu põhimääärus". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 26. novembril 2015.
1873. aasta illustratsioon "Ju-ju majast", millel on näha erinevaid kolpadest ja kontidest tehtud juju kujukesi
***Juju*** või **Ju-Ju** on kas Lääne-Aafrika või Prantsuse päritolu sõna, mida kasutasid eurooplased, märkimaks Lääne-Aafrika põlisusundeid. Tänapäeval tähistab see mitmesuguseid ebausuga seotud asju, näiteks amuletti või loitsu, mida kasutatakse Lääne-Aafrika nõiduses.

Ajalugu
-------

Nimetus *juju* ja sellega seostuvad tavad on saanud tuntuks Lõuna- ja Põhja-Ameerika riikides Lääne-Aafrikast pärit mustade orjade vahendusel. *Juju* on säilinud mõnedes kohtades Lõuna- ja Põhja-Ameerikas tänapäevani, iseäranis maroonide juures, kes on hoidnud alles oma Aafrika traditsioone.

Erinevalt tavaarusaamast pole *juju* hoolimata lingvistilisest ja muudest sarnasustest seotud *voodoo*'ga (Lääne-Aafrikas teatud ka kui vodun). *Juju* on omandanud praegusajal ka sarnasusi karmaga. Head *juju*'t võib põhjustada ükskõik milline heategu: päästes puu otsast kassi või tagastades kellegi kadunud raamatu. Halba *juju*'t saab esile kutsuda umbes sama kergelt. Selline kontseptsioon on seotud *juju* objektide õnne ja vedamist toovate arvatavate omadustega. *Juju*'d on tavaliselt väiksed nõid-arstide tehtud amuletid või asjad, mida kantakse endaga kaasas.

Viited
------

1. ↑  Juju at Dictionary.com. Vaadatud 12.03.2014.
2. ↑  Augustus Ferryman Mockler-Ferryman, Imperial Africa: the rise, progress and future of the British possessions in Africa, Volume 1, 1898.
3. ↑  *Oxford English Dictionary*. (1971). Oxford University Press.
**Taevassinine lauk** (*Allium caeruleum*) on aedades kasvatatav ilutaim, mis kuulub laukude perekonda. Taim kasvab looduslikult Kesk-Aasias (Kasahstan, Kõrgõzstan, Tadžikistan, Usbekistan, Xinjiang) kuivadel mäenõlvadel, tasandikel ja steppides.

Kirjeldus
---------

Taevassinine lauk kasvab 40–100 cm kõrguseks. Sel on kitsad kolmekandilised lehed ja varasuvel, juuni lõpul või juuli algul ilmuvad kerakujulised tipmised õisikud sinistest kellukjatest õitest. Umbes 2,5–7 cm läbimõõduga õisikud peibutavad õitsemiseperioodil liblikaid. Õitsemise ajal lehed kuivavad.

Taim on vähenõudlik ja külmakindel, sobib päikeselisele kasvukohale. Nagu enamik lauke eelistab hea drenaažiga viljakat savimulda, millele on lisatud jämedat liiva või kruusa. Neid saab kasvatada ka nõlvadel või kõrgendatud peenardel.

Pildid
------

* Tärkavad laugudTärkavad laugud
* Õitseajal Gothenburgi botaanikaaiasÕitseajal Gothenburgi botaanikaaias

Viited
------

1. ↑  Taevassinine lauk. - Juhani Puukool
2. ↑  "TAEVASSININE LAUK Azureum. - Aiamaailm". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2022. Vaadatud 9. juunil 2023.
3. ↑  "TAEVASSININE LAUK Azureum. - Aiamaailm". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. veebruar 2022. Vaadatud 9. juunil 2023.
**Johannes Välja** (sündinud 1. juulil 1994 Tallinnas) on eesti tšellist.

Õpingud
-------

Johannes Välja alustas tšelloõpinguid 2001. aastal Tallinna Muusikakeskkoolis Mart Laasi juhendamisel. Alates 2013. aastast õpib ta Saksamaal Müncheni muusika- ja teatrikõrgkoolis professor Wen-Sinn Yangi tšelloklassis. Johannes on end täiendanud Natalja Gutmani, Ivan Monighetti, Wolfgang Boettcheri, Jens Peter Maintzi, Laszlo Fenyö, Wolfgang Emanuel Schmidti, Patrick Demenga, Francis Gouton', Colin Carri ja paljude teiste meistrikursustel. Ta on osalenud Astona rahvusvahelise suveakadeemia (2011–2012), Rutesheimi tšelloakadeemia (2012), samuti Amsterdami tšellobiennaali ja Kronbergi akadeemia tšellomeistriklasside töös.

Koostöö
-------

Johannes on esinenud solistina mitmete orkestrite ees, mille hulgas on näiteks Tallinna Kammerorkester, Bad Reichenhalli filharmoonia ja České Budějovice filharmoonia orkester. Kammermuusikat on Johannes esitanud koos selliste nimekate muusikutega nagu Julia Fischer, Christoph Poppen ja Hariolf Schlichtig.

Saavutused
----------

Johannes Välja on edukalt osa võtnud ka paljudest konkurssidest. 2012. aastal võitis ta 1. koha rahvusvahelisel Liezeni tšellokonkursil Austrias. Rahvusvahelisel kammermuusika festivalil "In corpore" on ta korduvalt võitnud žürii eriauhinna (2011–2013). Samuti on ta kammeransamblite konkursi "Pavasario sonata" laureaat (2012). Alates 2015. aastast on Johannes Yehudi Menuhini (en:Yehudi Menuhini) "Live Music Now" stipendiaat.

Välislingid
-----------

* Johannes Välja elulugu Eesti Interpreetide Liidu kodulehel
Tõenäosusteoorias ja matemaatilises statistikas nimetatakse **juhuslikuks suuruseks** suurust, mille väärtus sõltub juhusest. Formaalsema definitsiooni järgi on juhuslik suurus funktsioon, mis seab juhusliku katse igale võimalikule tulemusele (elementaarsündmusele) vastavusse mingi suuruse. Suurust {\displaystyle X}, mille võrdumine katse käigus etteantud väärtusega {\displaystyle x} on juhuslik sündmus, nimetatakse juhuslikuks suuruseks.

Kui see väärtus on arvuline, siis räägitakse juhuarvust. Juhuarvude näiteid: kahe täringu veeretamise silmade summa ja võidu suurus õnnemängus; rahvastiku hulgast juhuslikult valitud inimese vererõhk; aktsia sulgumishind börsipäeva lõppedes. Juhuslikud suurused võivad olla ka keerukamad matemaatilised objektid, näiteks juhuslikud liikumised, juhuslikud permutatsioonid ja juhuslikud graafid.

Ühel juhuslikul katsel põhinevad paljud erinevad juhuslikud suurused. Üksikut väärtust, mille juhuslik suurus juhusliku katse tegemisel omandab, nimetatakse realisatsiooniks või juhusliku protsessi puhul ka trajektooriks.

Termin "juhuslik suurus" (*zufällige Gröβe*) pärineb Andrei Kolmogorovilt (*Die Grundbegriffe der Wahrscheinlichkeitsrechnung* 1933).

Formaalse mõiste motivatsioon
-----------------------------

Juhusliku suuruse {\displaystyle X} väärtused {\displaystyle X(\omega )} sõltuvad juhust esindavast suurusest {\displaystyle \omega }. Näiteks võib {\displaystyle \omega } olla kulli ja kirja viskamise juhuslik tulemus. Siis võib näiteks kihlvedu kulli ja kirja viskamise tulemuse peale modelleerida juhusliku suurusega. Oletame, et veeti kihla arvu peale, nii et õige äraarvamise puhul makstakse välja 1 euro, vastasel korral ei maksta midagi. Olgu {\displaystyle X} väljamakstav summa. Et {\displaystyle X}-i väärtus sõltub juhusest, siis {\displaystyle X} on juhuslik suurus, täpsemalt reaalarvuline juhuslik suurus. Ta kujutab visketulemuste hulga {\displaystyle \{{\text{kull}},{\text{kiri}}\}} võimalike väljamakstavate summade hulgale {\displaystyle \{0,1\}}:

{\displaystyle X(\omega )={\begin{cases}0,&{\text{kui }}\omega ={\text{kull}},\\1,&{\text{kui }}\omega ={\text{kiri}}.\end{cases}}}

Viited
------

1. ↑  Norbert Henze. *Stochastik für Einsteiger: Eine Einführung in die faszinierende Welt des Zufalls*, Vieweg+Teubner Verlag 2010, ISBN 978-3-8348-0815-8, lk 12.
2. 1 2  Jörg Bewersdorff. *Glück, Logik und Bluff. Mathematik im Spiel - Methoden, Ergebnisse und Grenzen*, 6. trükk, Springer Spektrum: Wiesbaden 2012, ISBN 978-3-8348-1923-9, lk 39.
3. ↑  Ivar Tammeraid (2004). *Tõenäosusteooria ja matemaatiline statistika*. Tallinn: TTÜ Kirjastus. Lk 40.
4. ↑  David Meintrup, Stefan Schäffler. *Stochastik: Theorie und Anwendungen*, Springer-Verlag 2005, ISBN=978-3-540-21676-6, lk 456-457
5. ↑  Jeff Miller. *Earliest Known Uses of Some of the Words of Mathematics*, jaotis R.
**Iiri vabadussõda** (iiri keeles *Cogadh na Saoirse*), tuntud ka kui **Iirimaa iseseisvussõda** ja **Iiri iseseisvussõda**, oli aastatel 1919–1921 väldanud sissisõda, milles võitlesid Iiri Vabariiki esindanud Iiri Vabariiklik Armee (IRA) ning Briti Kroonile alluvad Briti armee ja Kuninglikud Iiri Politseijõud, lisaks viimase alla kuuluvad paramilitaarsed üksused Ulsteri Eripolitseijõud ja Abivägede Diviis.

1921. aasta 11. juulil jõustus vaherahu, misjärel alanud läbirääkimised viisid 6. detsembril Suurbritannia-Iirimaa lepingu allkirjastamiseni. Lepinguga korraldati ümber senine Iirimaa võimujaotus, milles domineeris Briti valitsus: ametisse astus Iirimaa ajutine valitsus ning üleminekuperioodi järel moodustati impeeriumi koosseisus oleva dominioonina Iiri Vaba Riik, millest jäi välja Põhja-Iirimaa, mis oli otsustanud jääda Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi koosseisu.

Suurbritanniaga sõlmitud leping tekitas osutus oma tingimuste tõttu iirlaste seas poleemiliseks ning iseseisvust taotlenud jõudude sisetülide kulminatsioonina puhkes 1922. aasta juunis vastloodud riigis 11 kuud kestnud Iiri kodusõda, mille võitsid Vaba Riigi valitsusele lojaalsed ja lepingut pooldavad jõud.

Välislingid
-----------

* Iiri vabadussõda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Waldsiedlungi peasissepääs
**Waldsiedlung** (saksa keeles "metsaasula") on endine tarastatud kogukond Saksamaal Brandenburgi liidumaal Bernau bei Berlini linnas, Berliinist ligi 30 kilomeetrit põhjas, kus elasid ligi 30 aastat Saksa DV kõrgeimad juhid. Waldsiedlungisse ja seda ümbritsevale alale oli tavainimestele ligipääs keelatud, seda kaitses SDV julgeolekuteenistuse Stasi paramilitaarne üksus, Feliks Dzeržinski-nimeline kaardiväerügement (*Wachregiment "Feliks E. Dzierzynski*).

Alates riigi väljakuulutamisest 1949. aastal oli Saksa DVs *de facto* võimul Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei (*Sozialistische Einheitspartei Deutschlands, SED*). Alguses elasid partei kõrgeimad funktsionärid Ida-Berliinis Pankowi rajoonis Majakowskiringi tänaval. Peale Ungari ülestõusu 1956. aastal otsustas partei juhtkond aga ehitada endale turvalisema kogukonna Berliinist eraldatumas kohas.

Ehitamine algas 1958. aastal Frankfurdi ringkonnas Bernau linnale kuuluvas eraldatud metsapiirkonnas, ehitust viis läbi otse Stasile alluv asutus. 1960. aastaks oli Waldsiedlung valmis, sinna asusid elama SED kõrgemad juhid, kõikidel Poliitbüroo liikmetel oli kohustuslik sinna kolida.

Lähedalasuva Wandlitzi küla tõttu kutsuti Waldsiedlungit kõnekeeles *Wandlitz*iks. 1980. aastatel kutsuti seda *Volvogradiks* - vihjates korraga Volgogradi linnale ja Volvo autodele, millega SDV juhid sõitsid tavapäraste Nõukogude Tšaikade asemel.

Waldsiedlung koosnes 23 üheperemajast, igaüks koos 180 ruutmeetrise maalapiga. Lisaks oli ka klubimaja koos kino ja restoraniga, pood, kust sai osta piiratud valikus lääne luksuskaupu Ida-Saksa markade eest, turuaed, tervisekeskus, lasketiir, ujumisbassein, spordiplats ja tenniseväljakud, lisaks ka barakk ja ühishoone kogukonna töötajatele ja valvuritele. Erich Honeckeri ajal pidid Waldsiedlungi kokad valmistama gurmeetoite, lisaks SDV kõrgkvaliteetsetele toiduainetele imporditi ka Lääne-Berliinist Lääne kaupu, nagu Beaujolais' veine ja mineraalvett. 1983. aastal ehitati 400 inimesele mõeldud tuumapunker.

1989. aasta lõpus pidid uue esimehe Hans Modrowi käsul Waldsiedlungi elanikud kogukonnast ära kolima. Peale Saksamaa taasühinemist tekkisid Waldsiedlungi alale rehabilitatsioonikliinik ja eramajad. Alates 1. juulist 2001 kuulub Waldsiedlung Bernau bei Berlini administratsiooni alla.

Waldsiedlung hõlmas ligi 2-ruutkilomeetrise ala, lisaks eksisteeris ka ligi 5 kilomeetri laiune väliring, mis oli ümbritsetud traataiaga ning koosnes ka 31 vahitornist. Siseringi ümbritses kahe meetri kõrgune roheline kaitsemüür, sinna pääsemiseks oli vaja eriluba.

Viited
------

1. ↑  Nast, Condé (1. november 2019). "The History of East Germany As Told in 7 Buildings". *Architectural Digest* (inglise). Vaadatud 9. jaanuaril 2023.
2. 1 2  "Das Wachregiment des MfS". *Stasi-Unterlagen-Archiv* (saksa). Vaadatud 9. jaanuaril 2023.
3. 1 2  "Waldsiedlung Wandlitz - Stelenrundgang". *landschaften-in-deutschland.de*. Vaadatud 9. jaanuaril 2023.
Atolli põhjarannik
**Palmyra atoll** on Ameerika Ühendriikide väikeste hajasaarte hulka kuuluv asustamata atoll. See on USA inkorporeeritud ala.

Atoll asub Vaikse ookeani põhjaosas umbes poolel teel Hawaii ja Samoa saarte vahel.

Atolli kogupindala on 12 km². See koosneb umbes 50 enamasti omavahel maismaaühenduses olevast "saarest", mis ümbritsevad kaht madalat laguuni. Saari ümbritseb madal korallrahu.

Saartest on suurim Cooperi saar, mis kuulub keskkonnaorganisatsioonile The Nature Conservancy ning seal asub looduskaitseala, kuhu on ka avalik pääs (turistid, sukeldusharrastajad jt). Ülejäänud saared on reservaadid ning neid haldab USA valitsus. 

Saartel viibib ajutiselt teadlasi ja looduskaitsjaid, kes uurivad eelkõige korallrahusid, muu hulgas El Niño ja globaalse soojenemise mõju neile.

Saartel on üksikud Teise maailmasõja ajast pärit ja praegu lagunenud teid ja muid ehitisi. Cooperi saarel on 2 km pikkune kõvakatteta (purustatud ja tihendatud korallipuru) lennurada.

Kliima
------

Aasta keskmine sademete hulk on umbes 4400 mm, keskmine päevane õhutemperatuur on aasta läbi ligikaudu 29 °C.

Taimestik
---------

Saared on lopsaka taimestikuga, seal kasvavad peamiselt kookospalmid, tiiviklilled ja pisooniad.

Ajalugu
-------

Palmyra atolli märkas esimesena 1798. aastal USA kapten Edmund Fanning, kes oli oma laevaga teel Ameerikast Aasiasse. Esimesed inimesed astusid seni asustamata olnud saartele aastal 1802.

Teise maailmasõja ajal oli atollil USA õhujõudude baas. 

Halduslikult kuulus see Havai territooriumi alla. Kui territooriumist sai 1959. aastal osariik, jäeti Palmyra atoll osariigist välja ning see sai eristaatuse.

Välislingid
-----------

 Palmyra atoll – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide poliitiline jaotus |
| --- |
| Osariigid | 
Alabama **·** Alaska **·** Arizona **·** Arkansas **·** California **·** Colorado **·** Connecticut **·** Delaware **·** Florida **·** Georgia **·** Hawaii **·** Idaho **·** Illinois **·** Indiana **·** Iowa **·** Kansas **·** Kentucky **·** Louisiana **·** Lõuna-Carolina **·** Lõuna-Dakota **·** Lääne-Virginia **·** Maine **·** Maryland **·** Massachusetts **·** Michigan **·** Minnesota **·** Mississippi **·** Missouri **·** Montana **·** Nebraska **·** Nevada **·** New Hampshire **·** New Jersey **·** New Mexico **·** New York **·** Ohio **·** Oklahoma **·** Oregon **·** Pennsylvania **·** Põhja-Carolina **·** Põhja-Dakota **·** Rhode Island **·** Tennessee **·** Texas **·** Utah **·** Vermont **·** Virginia **·** Washington **·** Wisconsin **·** Wyoming |  |
| Liiduringkond | 
Columbia ringkond |
| Sõltuvad alad | 
Ameerika Samoa **·** Guam **·** Põhja-Mariaanid **·** Puerto Rico **·** USA Neitsisaared |
| Hajasaared | 
Bakeri saar **·** Howlandi saar **·** Jarvise saar **·** Johnstoni atoll **·** Kingmani riff **·** Midway atoll **·** Navassa saar **·** Palmyra atoll **·** Wake'i saar |
2012. aasta Jukola teatejooksu start – 1600 meest otsmikulampidega
**Jukola** ehk **Jukola teatejooks** on Soomes toimuv öine orienteerumise teatejooks seitsmeliikmelistele meeskondadele.

Jukola teatejooks on saanud nime Aleksis Kivi romaani "Seitse venda" peategelaste, Jukola talus elanud vendade järgi.

Esimene Jukola teatejooks toimus 1949. aastal Helsingi lähedal. 1987. aastal jõudis osalevate meeskondade arv üle tuhande. 

Jukola on maailma osavõturohkeim orienteerumise teatejooks. Alates 2012. aastast on osalenud üle 1600 seitsmeliikmelise meeskonna (võistlejate koguarvuga üle 11 tuhande), neist määrustepärase tulemuse on saanud üle 1350 meeskonna. Jukola teatejooksul on seitse eri pikkusega (7–15 km) etappi. Jukola toimub tavapäraselt juuni keskel, võistluse start on laupäeva õhtul päikeseloojangu ajal (umbes kell 23), parimad võistkonnad lõpetavad pühapäeva hommikul kella 6–7 paiku, viimased võistkonnad enne finiši sulgemist pühapäeva keskpäeval.

Jukola teatejooksul on osalenud võistkondi enam kui 20 riigist. Suurema osa moodustavad siiski Soome orienteerumisklubide võistkonnad, välisvõistkondade osakaal on olnud umbes 20%. 1990. aastatest on Jukolal võistelnud ka Eesti orienteerumisklubide võistkondi, samuti on eesti orienteerujad osalenud välisklubide võistkondades.

2008. aastal oli Olle Kärner Soome klubi Delta võistkonnas esimene eestlane, kes on Jukola teatejooksu võitnud. 2016. aastal olid Jukola teatejooksu võitnud Soome klubi Koovee I meeskonna koosseisus Lauri Sild ja Timo Sild. 2018. aastal jälle Jukola teatejooksu võitnud Koovee meeskonnas jooksid teiste seas Timo Sild, Kenny Kivikas ja Lauri Sild.

Jukolaga samal nädalavahetusel, laupäeva päeval toimub teatejooks neljaliikmelistele naiskondadele – Venla teatejooks.

Viited
------

1. ↑  Jukolan ratatilastot
2. ↑  "Eesti Orienteerumisliit. Uudised. 19.06.2016. Lauri ja Timo Sild - Jukola võitjad 2016". Originaali arhiivikoopia seisuga 9.08.2016. Vaadatud 21.06.2016.
3. ↑  "Eesti Orienteerumisliit. Uudised. 17.06.2018 Kolm eestlast tulid ülipopulaarse öise Jukola-teatejooksu võitjaks". Originaali arhiivikoopia seisuga 18.06.2018. Vaadatud 18.06.2018.

Välislingid
-----------

* Jukola teatejooksu ingliskeelne koduleht
**Riddle'i maja** on Inglismaa kuninga Edward VII aegne maja, mis asub Ameerika Ühendriikides Florida osariigi Palm Beachi maakonnas. Maja ehitasid West Palm Beachi 1905. aastal Henry Flagleri hotelli ehitustöölised. 

Algselt oli hoone tuntud kui väravavalvuri maja, sest see oli koduks Woodlawni surnuaia valvurile. 1920. aastast kuulus maja Karl Riddle'ile, linnajuhatajale ja ülemvõimu esindajale West Palm Beachis. Tema järgi sai ka maja nime. 

1995. aastal lammutati maja osadeks, et viia Yesteryear Village'isse, mis on ajalooline park Lõuna-Florida lõbustuspargis. Majast räägiti seriaali "Ghost Adventures" osas 2008. aastal.

Ajalugu
-------

Riddle'i maja ehitati 1905. aastal suure ehitusfirma puidujääkidest. Algselt asus maja aadressil 327 Acacia Street West Palm Beachil, kus see sai oma erksate värvitoonide tõttu hüüdnime "Värvitud daam". Riddle'i maja oli algselt matusebüroo, tuntud ka kui väravavalvuri maja Woodlawni surnuaias, mis oli esimene surnuaed West Palm Beachi linnas.

Karl Riddle, kelle järgi on maja nimetatud, omandas selle 1920. aastal. Riddle oli esimene linnajuhataja ja ülemvõimu esindaja West Palm Beachil. Tema ja ta kaksikvend Kenyon ehitasid 1935. aastal 15 hektari suurusele maalapile linna lähedal maju. 1951. aastal moodustus sellest alast rahvahääletuse tulemusel koht nimega Cloud Lake.

Hiljem plaaniti Riddle'i maja lammutada, et teha ruumi Palm Beach Atlantic ülikooli laienemisele, kuid West Palm Beachi linn annetas ehitise Karl Riddle'i vennapojale John Riddle'ile. John oli tegevliige Yesteryear Village'i juhatuse Lõuna-Florida Messi (South-Florida Fair) direktorite nõukogus. Maja otsustati üle viia Yesteryear Village'isse, selleks tuli see osadeks lammutada. Maja katus ja pööning tehti kaheks, samuti ka esimene ja teine korrus. Lõpuks transporditi maja uude asupaika, kus see taas kokku pandi ning kus paikneb tänapäevani.

Legend
------

Legendi järgi kummitab Riddle'i majas Josephi hing. Joseph oli üks Riddle'i töötajaid, kes sooritas rahahädas enesetapu, puues ennast hoone pööningul üles. Yesteryear Village'is viiakse läbi kummitustuure, kus giidid riietuvad sobivatesse ajasturõivastesse ja jagavad oma lugusid väidetavalt üleloomulikest kogemustest selles majas. 

Maja kajastati ka 2008. aastal tondipüüdjate teleseriaalis "Ghost Adventures" Travel Channelil.
Marta Bartel (2022)
**Marta Bartel** (sünninimi **Marta Przeździecka**; sündinud 20. mail 1988 Zambrówis) on poola maletaja, naiste suurmeister (2009).

Bartel jagas jaanuaris 2016 Poola naiste malemeistrivõistlustel 1.–2. kohta. Järelmatšis Poola maletšempioni tiitlile kaotas ta Jolanta Zawadzkale. Sama aasta aprillis sai ta Kuşadasıs Euroopa naiste meistrivõistlustel 96 osaleja seas 16. koha. 

Ta on mänginud Poola naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2006, 2008, 2014) ja kahtedel naiste võistkondlikel maailmameistrivõistlustel (2007, 2015).

Bartel sai FIDE-lt 2006. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2009. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 

2013. aastal abiellus ta malesuurmeister Mateusz Barteliga.

* Marta Bartel (2013)Marta Bartel (2013)
* Marta Bartel (2014)Marta Bartel (2014)
* Marta and Mateusz Bartel (2014)Marta and Mateusz Bartel (2014)

Välislingid
-----------

 Marta Bartel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Marta Bartel FIDE andmebaasis
Enes Ünal 2019. aastal Valladolidi Reali särgis
**Enes Ünal** (sündinud 10. mail 1997 Bursas) on Türgi jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Getafe ja Türgi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Bursaspor, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2006. aastal. Türgi kõrgliigas debüteeris ta Bursaspori meeskonnas hooajal 2013–14. Debüüthooajal lõi ta Türgi kõrgliigas kolm väravat.

2015. aastal sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Manchester City, kuid Manchester City meeskonnas mängis ta vaid hooajaeelsetes sõpruskohtumistes. Hooajal 2015–16 mängis ta Manchester Cityst laenul Belgia kõrgliiga klubis Genk ja Hollandi esiliiga klubis NAC Breda ning hooajal 2016–17 Hollandi kõrgliiga klubis Twente. Hooajal 2016–17 oli Ünal 18 väravaga Twente suurim väravakütt Hollandi kõrgliigas.

2017. aasta mais siirdus Ünal 12 miljoni naelsterlingi eest Hispaania kõrgliiga klubisse Villarreal. Hispaania kõrgliigas lõi ta esimese värava 10. septembril 2017 mängus Real Betise vastu. 2017. aasta oktoobri lõpust detsembri lõpuni mängis ta laenul teises Hispaania kõrgliiga klubis, Levante UD. Aastatel 2018–2020 mängis ta Villarrealist kaks hooaega laenul Valladolidi Realis.

2020. aasta augustis sõlmis Ünal viieaastase lepingu Getafega.

Türgi jalgpallikoondises tegi Ünal debüüdi 31. märtsil 2015 sõprusmängus Luksemburgi vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 17. novembril 2019 MM-i valikmängus Andorra vastu.
**Tatjana Zrjanina** (vene Зрянина Татьяна Сергеевна) (6. jaanuar 1910 (vkj 26 detsember 1909), Maikop  – 6. september 1998, Narva) oli vene päritoluga Eesti luuletaja.

Tatjana Farforovskaja elas algselt Maikopis.

Kolisid Venemaalt (Jaanilinn) Eestisse (Narva) aastal 1962. Töötas Narvas lektori ja õpetajana, juhendas linna kirjandusühendust. Kirjutas luuletusi ja tegi koostööd Tallinna, Leningradi ja Narva perioodiliste trükkidega.

Tatjana Zrjanina looming oli tihedalt seotud Narva ja selle ajalooga. Ta oli Narva kohta värsikogude ("Narvalased Narvast" ("Нарвитяне о Нарве", 1981), "Sa oled narvalane" "Ты – нарвитянин", 1984), "Meie Narva" ("Наша Нарва", 1989)) koostamise innustaja ja algataja. 1989. aastal on ta avaldanud Narva luuletajate almanahhi.

Aastast 1985 tõlgis Eesti luuletajate Aira Kaali ja Viivi Luigu luuletusi vene keelde.

Aastast 1982 oli Tatjana Zrjanina Eesti Kirjanike Liidu liige.

Temale oli pühendatud 2009. aastal ilmunud Narva luuletajate värsikogu "Ars longa".

Teosed
------

### Raamatud

* 1972 Стихи
* 1983 Где дом мой?
* 1987 Прикосновение к огню

### Luuletusi

* Зодчий
* Васильки
* Перейму
* Вариации с жемчугом
* У белой ночи светлые глаза...
* Пойду подслушивать весну...
* Старые крепости
* Ратуша
* Прикосновение к огню
* Мерикюлаский десант

Isiklik
-------

Tal oli poeg Sergei ja tütar Olga.

Viited
------

1. ↑  Татьяна Зрянина: "Игрою огненных цветов озарены дороги Нарвы". Виру проспект, 6.01.2010
2. 1 2  livejournal.com
3. 1 2  Narvas on vaikne[*alaline kõdulink*] Sirp, 19.05.2006, nr 19
4. 1 2  В среду состоится вечер памяти нарвской поэтессы Postimees, 6.01.2010
5. ↑  "Ars longa, vita brevis – kunst on pikk, elu lühike". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. jaanuar 2010. Vaadatud 6. jaanuaril 2010.

Välislingid
-----------

* Luuletus "Зодчий"
**Kilbukalised** (*Hydrocharitaceae*) on üheiduleheliste klassi konnarohulaadsete seltsi kuuluv õistaimede sugukond.

Kilbukalistel eristatakse 16–18 perekonda 116 liigiga.

Kilbukalised on kõik veetaimed. Mõni liik elab täielikult vee all. Sugukonda kuuluvad nii mage- kui merevees elavad liigid. Nad kasvavad paljudes maakera piirkondades, kuid eelistavad lähistroopikat ja troopikat. Tuntuim kilbukaline on konnakilbukas.

Kilbukalistel on 7–12 kromosoomi. Kromosoomi suurus on 2–10 μm.

Kirjeldus
---------

Kilbukalised võivad olla ühe- või mitmeaastased taimed. Taimel on roomav risoom.

Nende lehed on väikesed ja suhteliselt lihtsa ehitusega (ehkki välisehituselt eri liikidel väga varieeruvad) ning võivad jääda nii vee alla kui ka olla vee peal (meenutades kujult näiteks väikese vesiroosi lehti). Lehed on välisehituselt eri liikidel väga erinevad: nad võivad olla sirged või ümarad, rootsuga või ilma, tupealusega või ilma. Lehed võivad paikneda kahes püstises reas, paikneda spiraalselt või pöörises.

Õied võivad paikneda ühe haralise kandelehe sisse peitununa või kahe vastamisi paikneva kandelehe vahel. Harilikult paiknevad õied korrapäratult. Nad võivad olla nii ühe- kui kahesugulised. Õied on tsentraalsümmeetrilised. Nad võivad olla väga mitut värvi: nii valged, kollased, punased, lillad või sinised. Õiekate jaguneb kihtidesse. Sisemine kiht, kui see olemas on, on silmatorkav ja meenutab kroonlehti. Tolmukaid on 1 kuni palju ja nad paiknevad ühes või rohkemas kihis; sisemise kihi tolmukad on vahel steriilsed. Emakas paikneb tolmuka(i)st allpool koos 2–15 kokkukasvanud viljalehega. Emakas paiknevad arvukad emassugurakud sigimiku servas asuvates platsentades, mis ulatuvad peaaegu sigimiku keskkohta või on mittetäielikult välja arenenud. Õietolm on kerajas, kuid mõnel meres elaval liigil moodustab keesid. Tolmlemine võib olla väga spetsialiseerunud. Vili on ümar kuni sirge, kuiv või puderjas. Valmides võib vili ise pakatada või avaneda üksnes viljakesta kõdunemise tulemusena. Seemned on tavaliselt arvukad, sirgete idudega ja ilma endospermita.

Perekonnad
----------

* *Apalanthe*
* *Appertiella*
* *Blyxa*
* *Egeria* – jõgikatk
* *Elodea* – vesikatk
* *Enhalus*
* *Halophila* – soolalemb
* *Hydrilla* – hüdralill
* *Hydrocharis* – kilbukas
* *Lagarosiphon*
* *Limnobium*
* *Maidenia*
* *Najas* – näkirohi
* *Nechamandra*
* *Ottelia*
* *Stratiotes* – vesikarikas
* *Thalassia*
* *Vallisneria* – vallisneeria
Jude Bellingham (2009)
**Jude Victor William Bellingham** (sündinud 29. juunil 2003 Stourbridge'is) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hispaania klubis Madridi Real ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Birmingham Citys, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2010. aastal. 2019. aasta augustis sai Bellingham 16 aasta ja 38 päeva vanuselt klubi põhimeeskonna läbiaegade kõige noorimaks mängijaks. Esimese värava klubi meeskonnas lõi ta Inglismaa esiliigas 31. augustil 2019 mängus Stoke City vastu. Hooajal 2019–20 pääses Bellingham Inglismaa esiliigas väljakule 41 mängus ja lõi neli väravat. Hooaja lõpus valiti ta English Football League'i hooaja parimaks noormängijaks. Lisaks otsustas Birmingham City hooaja lõpus igavikustada Bellinghami särginumbri 22.

2020. aasta juulis liitus ta Dortmundi Borussiaga. Üleminekusumma oli 25 miljonit naelsterlingit, millega sai Bellingham läbi aegade kallimaks 17-aastaseks jalgpalluriks. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 14. septembril 2020 Saksamaa karikamängus MSV Duisburgi vastu. Bellingham lõi selles mängus värava, saades Dortmundi Borussia läbi aegade noorimaks väravalööjaks. Saksamaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 10. aprillil 2021 mängus VfB Stuttgarti vastu. Neli päeva hiljem lõi ta UEFA Meistrite Liiga veerandfinaali korduskohtumises värava Manchester City vastu.

Alates 2016. aastast mängis Bellingham Inglismaa noortekoondistes. Inglismaa jalgpallikoondises debüteeris ta 12. novembril 2020 sõprusmängus Iirimaa vastu. 17 aasta 136 päeva vanuselt sai ta Theo Walcotti ja Wayne Rooney järel Inglismaa kolmandaks noorimaks debütandiks.

Viited
------

1. ↑  "Jude Bellingham signs for Borussia Dortmund from Birmingham". Sky Sports. 20.7.2020. Vaadatud 15.4.2021

Välislingid
-----------

 Jude Bellingham – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Dortmundi Borussia kodulehel
**Judith Jarvis Thomson** (4. oktoober 1929 New York – 20. november 2020) oli USA filosoof. 

Ta lõpetas 1946. aastal New Yorgis asuva keskkooli Hunter College High School. Seejärel õppis ta mitmes ülikoolis filosoofiat ning 1959. aastal sai filosoofiadoktori kraadi Columbia ülikoolist New Yorgis. 

Ta õpetas põhiliselt Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis ning oli selle ülikooli emeriitprofessor.

Looming
-------

### Aborditeemaline bioeetika võtmetekst

 *Pikemalt artiklis A Defense of Abortion*
Tuntud artiklis "A Defense of Abortion" (e.k "Abordi kaitseks" – Bioeetika võtmetekste. Antoloogia. Koost K. Simm, tlk K. Hein. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2018, lk 9–32) esitab Thomson argumendid selle kasuks, et naisel on paljudel juhtudel õigus abordile, eeldusel, et loode on isik. 

### Õigused ja surmad

Publikatsioone
--------------

* A Defense of Abortion. – *Philosophy and Public Affairs*, kd 1, nr 1, 1971, lk 47–66 (e.k "Abordi kaitseks" – *Bioeetika võtmetekste. Antoloogia*. Koost K. Simm, tlk K. Hein. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2018, lk 9–32)
* Rights and Deaths. – *Philosophy and Public Affairs*, kd 2, nr 2, 1973, lk 146–159.
* *Preferential Hiring*, 1973
* *The Right to Privacy*, 1975
* *Killing, Letting Die and the Trolley Problem*, 1976
* *Acts and Other Events*, 1977
* *Rights, Restitution, and Risk*, 1986
* *The Realm of Rights*, 1990
* *Moral Relativism and Moral Objectivity*, 1996
* *Goodness and Advice*, 2003
* *Normativity*, 2008
* Normativity. – *Analysis*, 2010, kd 70, nr 4, lk 713–715.
* Reply to Critics. – *Analysis*, 2010, kd 70, nr 4, lk 753–764.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus filosoof James F. Thomsoniga.
**Jude Thaddeus Wanniski** (17. juuni 1936 Pottsville – 29. august 2005 Morristown) oli USA majandusteadlane, ajakirjanik ja konservatiivne kommentaator.

Elulugu
-------

Wanniski lõpetas California Ülikooli Los Angeleses bakalaureusekraadiga politoloogias ja magistrikraadiga ajakirjanduses. 

Aastatel 1972–1978 oli ta ajalehe *The Wall Street Journal* asetoimetaja. 

Aastal 1976 võttis Wanniski kasutusele termini *supply-side economics*, et eristada taasärkavat klassikalist majandusteooriat valdavast keinsianismist ja monetarismist (*demand-side economics*). 

Tema raamat "*The Way The World Works*" (1978) aitas kaasa klassikalise majandusteooria taassünnile. *National Review* arvas selle raamatu 20. sajandi saja mõjukama raamatu hulka. Seal rääkis ta oma avastusest, et USA Senasti hääletused Smooti-Hawley tariifiakti üle langesid päevapealt kokku 1929. aasta musta neljapäevaga. 

Wanniski oli 1978–1981 Ronald Reagani nõuandja ning kavandas tema esimese ametiaja maksukärped. 

Aastal 1978 asutas Wanniski ettevõtte Polyconomics, mis tegeleb investeerimisnõustamisega poliitilise ja majandusteadusliku analüüsi alusel. Aastal 1997 rajas ta veebiõppekeskuse *Supply Side University*. 

Aastal 1998 püüdis Wanniski kaasa aidata dialoogile Louis Farrakhani ja nende vahel, kes nimetasid Farrakhani antisemiidiks. Ta korraldas Farrakhani intervjueerimise reporter Jeffrey Goldbergi poold, kes oli teinud kaastööd juudi nädalalehele *The Forward* ja ajalehele *New York Times*. Et seda pikka intervjuud kuskil ei avaldatud, otsustas Wanniski panna selle üleskirjutuse üles oma veebisaidile seoses senaator Joseph Liebermani ühe memoga.

2003. aasta alguses vastustas Wanniski häälekalt kavatsetavat sõda Iraagis, mille tõttu ta muutus mõnevõrra kontroversiaalseks tegelaseks. Peale selle toetas ta 27. oktoobril 2004 avalikult demokraatide presidendikandidaati John Kerryt, öeldes: "hr Bush on muutunud imperialistiks – inimeseks, kelle otsused ülemjuhatajana on teinud maailma ohtlikumaks kohaks."

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht