recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Eesti Komitee** (nimetatud ka **Eesti Komitee Stockholmis**) oli 26. märtsil 1944 Stockholmis (Rootsi) 70 eestlase asutatud väliseestlaste pagulasorganisatsioon ja esimene Nõukogude okupatsioonist tingitud eestlaste välisorganisatsioon. Sellest kujunes ligi 200 liikmesorganisatsiooniga Eesti erialaorganisatsioonide liit. Tegutses Stockholmis Eesti Majas aadressil Wallingatan 34.

Eesti Maja Stockholmis Wallingatan 34
Seadis algselt eesmärgiks aidata Nõukogude okupatsiooni eest Eestist Rootsi põgenevaid kaasmaalasi. Hoidus tegelemast poliitikaga. Vahendas ka Soome põgenenud eestlaste siirdumist Rootsi. Alates 1945 hakkas korraldama Rootsi eestlaste kogukonna haridus- ja kultuurielu, lahendama sotsiaalküsimusi, tegelema noortetööga, vahendama riiklikke toetusi eesti koolidele, pidama kontakte Rootsi ametiasutustega, korraldama poliitilisi kõnekoosolekuid ja kongresse, hoidma Rootsi ühiskonda kursis Eestis toimuvaga, protestima Nõukogude Liidu okupatsioonipoliitika vastu, toetama Eestis tegutsenud teisitimõtlejaid jne.

Koosnes esialgu üksikliikmetest, keda algaastatel oli üle 25 000 (2006. aastal umbes 1200). Jooksva töö korraldamiseks valiti Asemike Kogu. Struktuuris oli naissektsioon, noorliikmed ja auliikmed. Tegutses Göteborgi osakond. Haridusküsimustega tegeles koolitoimkond. Aastatel 1975–1982 oli Eesti Komitee esimees ja seejärel auesimees Heinrich Mark.

Aastatel 1944–2002 ilmus Stockholmis Eesti Komitee häälekandjana ajaleht *Teataja*. Kujutas endast poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandjat. Analüüsis ühiskondlik-poliitilist ja majanduslikku olukorda Eestis. Kritiseeris Nõukogude Liidu imperialistlikke pürgimusi. Suhtus kriitiliselt inimestesse, kes külastasid okupeeritud Eestit. Aastatel 1956–2000 toimetaja lehte oli Harri Kiisk.

Põlvkondade vahetudes ja eriti pärast Eesti taasiseseisvumist kaotas oma tähtsust Rootsis elavate eestlaste informeerijana. Alates 1992 domineeris põhitegevuses eesti rahvusgrupi huvide ja õiguste kaitse Rootsi ühiskonnas. Eestluse säilitamise huvides Rootsis soodustas teiste Rootsis tegutsenud eestlaste organisatsioonide tegevust. Laulva revolutsiooni ajal ja vahetult pärast iseseisvuse taastamist vahendas humanitaarabi Eestisse. Aitas Eesti riiklikel ja erastruktuuridel luua kontakte Rootsi ametiasutustega. Andis välja kultuuriauhinda, tegi tõlketöid jne.

2006. aastal lõpetas ametlikult traditsioonilise tegevus. Eesti Komitee alles jäänud finantside haldamiseks asutati Eesti Komitee Fond, mille tegevust suunab juhatus.

Vaata ka
--------

* Eesti Komitee koosseis (1990)

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 03.11.2014)

Välislingid
-----------

* Eesti Komitee ajalugu Eesti Komitee Fondi veebisaidil
**"Taoismi varamu"** (hiina keeles 道藏 *Dàozàng*) on taoismi pühakirjade kanooniline kogu. 

"Taoismi varamusse" on koondatud väga mitmekesiseid tekste, näiteks klassikalisi traktaate (näiteks "Kulgemise väe raamat", "Zhuangzi"), rituaaltekste, mütoloogiatekste, tervislikke eluviise ja astroloogiat käsitlevaid tekste ja kuulsate taoistide elulugusid.

Ajalugu
-------

Esimene taoistide bibliograafilise enesekirjelduse katse oli Ge Hongi (3.–4. sajand) raamatu "Baobuji" 14. peatüki loend, mis sisaldas üle 250 taoistlikku teksti umbes 1300 kirjarullil.

Esimene taoistliku kaanoni (*Daozang*) temaatiliselt korrastatud kataloogi "Sandong jingshu mulu" (三洞经书目录, Kolme koopa pühakirjade kataloog" koostas 5. sajandil Lu Xiujing, kes alustas sellega 467[*viide?*] ning esitas selle Lõuna-Songi dünastia keisrile Mingdile 471. aastal[*viide?*]. See koosnes umbes 1200 kirjarullist, mis olid kogutud kokku kõigist taoismi peamistest (valdavalt kolmest) traditsioonidest.

Tangi dünastia ajal oli mitu *Daozang*'i kataloogi. 7. sajandi "Nefriitsete apokrüüfide ja kaanonite loend" koosnes ligi 7300 kirjarullist.

Tangi dünastia keiser Tang Xuanzong, kelle sugupuu pärimuse järgi ulatus Laozini, saatis õpetlased üle kogu Hiina koguma kokku taoistlikke kirjutisi. Kokku saadi 7300 kirjarulli (teistel andmetel 5700 või 3741). Nendest moodustus teiseks nimetatav *Daozang* (*Kaiyuan Daozang*). See valmis Kaiyuani ajastul (713–741), arvatavasti 728. Aastal 748 käskis keiser kaanonit ümber kirjutada ja seda levitada. 

Keskajal komplekteeriti kaanonit suuresti sõltumata raamatute temaatikast, lihtsalt liites sellesse hoidlates ja kloostriraamatukogudes olevaid teoseid.

9. sajandil suur osa teostest küll hävis, kuid säilis nende loend. Pärast seda hakkas kaanon jõudsalt kasvama.

1016. aasta paiku, Songi dünastia valitsemise ajal, mil trükikunst oli Hiinas juba kasutusel, vaadati *Daozang* selle väljaandmiseks uuesti üle. Paljud Tangi dünastia ajal kogutud tööd kõrvaldati kaanonist ning moodustatud uus *Daozang* koosnes vaid 4565 kirjarullist ja 425 kaustast (*han*). See kaanon hakkas juba taoistlikes kloostrites ja templites laialt levima. 12. sajandi algul vaadati see üle ja tehti taas täiendusi.

1281. aastal mongolite Yuani dünastia ajal kästi põletada kõik taoistlikud raamatud peale Daodejingi. See seadis ohtu kogu kaanoni säilimise.

Umbes 1445. aastal, Mingi dünastia ajal, pandi trükiks ettevalmistamisel kokku kolmandaks *Daozang*'iks nimetatav kaanon. Sellesse lisati ka mõned tantristlikud tekstid, näiteks "Paabulinnusuutra". Kaanon koosnes 1432 teosest (5305 kirjarulli ja 480 kausta). 1607. aastal lisati viimasele väljaandele veel 56 teost. Lõplikuks üldmahuks sai 5486 kirjarulli ja 512 kausta. 

Tänapäeval peetakse "Taoismi varamu" all kõige sagedamini silmas Mingi dünastia aegset 1445. aasta väljaannet koos sellesse 1607. aastal lisatud tekstidega. Kokku kuulub sellesse 1488 teksti ehk raamatut.

Liigendus
---------

"Taoismi varamusse" koondatud tekstid jagunevaks kaheks osaks: "Kolm koobast" (三洞, *sāndòng*) ja "Neli lisa" (四辅, *sìfǔ*).
**Albert Tischler** (ka **Tišler**; 14. jaanuar 1913 Kabala vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 15. aprill 2000 Glendale, California, Ameerika Ühendriigid), oli eesti karikaturist ja ajakirjanik. Kasutas pseudonüümi Dixi.

Kuni 1931. aastani õppis ta Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumis. Aastatel 1931–1939 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas advokaadiks, kuulus üliõpilasseltsi Raimla. Pärast ülikooli lõpetamist praktiseeris Tallinnas jaoskonna- ja ringkonnakohtutes. 

Juba noorukina alustas ajakirjanduslikku tegevust. Algul kirjutas ja joonistas Sakalale, hiljem avaldasid tema kirjutisi ka Tallinna ajalehed. 

1944. aastal põgenes Eestist Rootsi, 1948. aastal siirdus põgenikuna koos 67 kaaslasega väikese kalalaevaga USAsse. 1957. aastast elas Los Angeleses, kus töötas 25 aastat suurettevõttes American Cyanamid. Aastatel 1981–1989 tegi ajakirjanikuna kaastööd ajalehele Vaba Eesti Sõna, kuhu joonistas ka šarže ja karikatuure.

Viited
------

1. ↑  Viljandi Maagümnaasium 1931 vilistlased
2. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
3. ↑  Sakala Kalender 2008 - Heiki Raudla. Salapärane Albert Tischler Kabalast
4. ↑  Sakala kalender 2003 - Heiki Raudla. Albert Tischler
The Economist, 16. mai 1846.
**The Economist** on ingliskeelne nädalakiri, mis vahendab majandus- ja rahvusvahelise poliitika uudiseid. Seda kirjastab The Economist Newspaper Ltd, nädalakirja toimetus asub Londonis Westminsteris.

Väljaanne asutati James Wilsoni juhtimisel 1843. aasta septembris. Ajaloolistel põhjustel nimetab The Economist end ajaleheks, ehkki on formaadilt pigem ajakiri ning ka selle Youtube'i kanali nimi on EconomistMagazine. 2011. aastal ilmus The Economist keskmiselt 1,48-miljonilise trükiarvuga, millest enam kui pool müüdi Põhja-Ameerikas ja ingliskeelsetes riikides.

The Economist väidab, et ta "ei ole majanduskroonika". Selle asemel püüab ajakiri "osaleda karmis võistluses edasipürgiva intelligentsuse ja vääritu rumaluse vahel, mis pidurdab meie progressi." Ajakirja juhtkirjade hoiak toetab vabakaubandust, globaliseerumist, valitsuse tervise- ja hariduskulutusi[*viide?*] ning teisi, piiratumaid valitsuse sekkumise vorme. Väljaande sihtrühm on kõrgharidusega lugejad, kelle hulka ajakirja enda väitel kuulub palju mõjukaid tegevjuhte ja poliitikakujundajaid.

Väljaanne kuulub The Economist Groupile, millest poole omanik on Financial Times (Pearson PLC tütarettevõte). Ülejäänu jaguneb sõltumatute aktsionäride vahel, kelle seas on nii toimetuse liikmed kui ka Rotschildide pangandusdünastia. Peatoimetaja määrab usaldusisikute nõukogu, kelle loata ei saa teda ka vallandada. Vaatamata globaalsele rõhuasetusele elab umbes kaks kolmandikku ajakirja 75 ajakirjanikust Londonis.

Vaata ka
--------

* Economist Group

Viited
------

1. ↑  "Locations." Economist Group. Retrieved on 12 September 2009.
2. ↑  "Maps." City of Westminster. Retrieved on 28 August 2009.
3. ↑  EconomistMagazine – *The Economist* YouTube feed
4. ↑  "Worldwide circulation" The Economist
5. ↑  "E.M. O'Rorke subscription letter" NPR, 8. märts 2006
6. ↑  "How our readers view The Economist"[*alaline kõdulink*] The Economist
7. ↑  "Opinion: leaders and letters to the Editor" The Economist (kasutatud 1. mail 2011)
8. ↑  "How our readers view The Economist" The Economist (arhiivilink)
9. ↑  Stephen Brook: "Let the bad times roll" The Guardian, 25. veebruar 2008
10. ↑  "So what's the secret of 'The Economist'?" The Independent, 26. veebruar 2006

Välislingid
-----------

* The Economist
„Tallinna trammi-objekt" (26. juuli 2021).
"Tallinna trammi-objekt" pärast restaureerimist 2022. aastal
**Tallinna trammi-objekt** on Tallinnas Pärnu maantee viadukti ja Vana-Lõuna tänava vahel asuval Vana-Lõuna haljakul paiknev Kaarel Kurismaa installatsioon.

Teose tellis 1988. aastal Tallinna linnakunstnik Urmas Mikk kavatsusega püstitada Tallinna trammi 100 aasta juubeliks Trammipargi esisele väljakule skulptuur. Installatsiooni algne idee pärineb 1983. aastal valminud Tallinnfilmi nukufilmist "Trammivasikas". "Tallinna trammi-objekt" on Eesti heli- ja kineetilise kunsti teerajaja Kaarel Kurismaa installatsioon, mis valmis 1993. aastal ning avati trammiliikluse 105. aastapäeval.

Installatsiooni "Tallinna trammi-objekt" mälestiseks tunnistamise ettepaneku tegi Temnikova ja Kasela galerii 2019. aasta oktoobris ning kultuurimister Tõnis Lukas tunnistas selle kultuurimälestiseks 13. novembril 2020. aastal.

Tallinna linn restaureeris Trammi-objekti 2022.a ning see taasavati monumendi autori osavõtul pidulikult Tallinna trammi 134. aastapäeval, 24. augustil 2022.a.

Viited
------

1. 1 2  Installatsiooni „Tallinna trammi-objekt", K. Kurismaa, 1988/1993 kultuurimälestiseks tunnistamine, Riigi Teataja
2. ↑  Mälestise registri number 31109. Kultuurimälestiste register.
3. ↑  Unikaalne trammimonument võeti kaitse alla. ERR, 2. november 2020.
|  |
| --- |
|  |
| Riigivalitsemise vorme |
| 
Vabariik
██ Presidentaalne vabariik
██ Presidentaalne valitsemise vorm koos parlamendiga, kus täidesaateva võimu kohustused on jaotatud
██ Poolpresidentaalne vabariik
██ Parlamentaarne vabariik
Monarhistlik riik
██ Parlamentaarne monarhia
██ Konstitutsiooniline monarhia
██ Absoluutne monarhia
Erilised
██ Üheparteisüsteem
██ Sõjaväeline diktatuur
Seisuga: Aprill 2006
 |

**Presidentaalne vabariik** on riigi valitsemise vorm, kus president omab olulist rolli riigiorganite süsteemis. Ta on nii riigipea kui ka valitsusjuht. Peaminister sellises vabariigis puudub. Valitsuse nimetab president sõltumata parlamendist (Ameerika Ühendriikides senati heakskiidul).

Ministrid teostavad presidendi poolt ette antud poliitikat ning nad vastutavad presidendi, mitte parlamendi ees. Parlamendil on õigus avaldada valitsusele või selle üksikutele liikmetele umbusaldust, kuid see ei too kaasa nende tagasiastumist.

Riigipea valitakse kas erilise valijameeste koguga (Ameerika Ühendriikides) või otsestel valimistel valijate poolt (Mehhikos, Venezuelas, Colombias jne). Otsestel valimistel valitud presidendil on õigus teatud olukordades seista parlamendi vastu, näiteks võib ta panna veto parlamendis vastu võetud seadustele.

Presidendiks saab presidendivalimistel võitnud partei liider ja parlamendis võib enamus olla hoopis teisel parteil. Sarnast valitsuse ja parlamendi parteilise enamuse erinevust ei saa olla parlamentaarses vabariigis.

Presidentaalse vabariigi eritunnuseks on jäik võimude jaotus, mille puhul riigiorganitel on üksteise suhtes suhteline iseseisvus. President ei saa parlamenti ennetähtaegselt laiali saata.

Euroopas on presidentaalse vabariigi vorm vähe levinud: ainult Valgevenes on kasutusel täispresidentaalne süsteem ning Prantsusmaal, Venemaal, Ukrainas, Rumeenias, Portugalis ja Leedus poolpresidentaalne süsteem.
**Rootsi aukonsulaat Narvas** on Rootsi välisesindus Narvas, mille avas 18. novembril 2000 Rootsi päevade tähistamisel Rootsi tolleaegne asepeaminister Lena Hjelm-Wallen.

Aukonsulaadi konsulaarpiirkond on Ida-Virumaa. Rootsi aukonsulaat Narvas asub aadressil Kerese 11.

Narvaga seondub rootslastel ennekõike suurriigi kuulsusrikas lahing 1700. aastal Põhjasõjas, mis on olnud ajendiks Rootsi päevade tähistamisele Narvas ja millega seoses avati 2000. aasta novembris ka lahingule pühendatud monument "Narva lõvi".

Aukonsulid
----------

Aukonsulid on täitnud oma ülesandeid põhitöö kõrvalt, vajadus abitööjõu järele konsulaarülesannete täitmisel on olnud erinev. Näiteks Meelis Virkebau ajal on aukonsuli kõrval ametis olnud põhikohaga töötaja.

### Meelis Virkebau

Alates 2000. aastast oli aukonsul Kreenholmi Valduse AS juht Meelis Virkebau.

Meelis Virkebau aukonsuli ülesannete hulka kuulusid peamiselt Rootsi kohta informatsiooni jagamine, kodakondsuseta isikute ja Vene kodanike viisataotluste ettevalmistamine ning Rootsi turistide probleemide lahendamine.

M. Virkebau on Narva linna omamoodi sümbol, kes on panustanud palju Sihtasutuse Pro Narva nõukogu kaudu Narva ajaloolise linnasüdame arendamisesse.

### Katri Raik

Katri Raiki jaoks on oluline arendada Narvas Eesti-keskset haridust, luua noortele paremaid vaba aja veetmise võimalusi ning taastada Virkebau eeskujul Narva ajaloolist vanalinna. Narvat tuleb tema arvates tutvustada välismaailmale, et muuta see osaks Eestist ja Euroopast.

### Ahti Puur

Aukonsul Ahti Puur täidab ametikohustusi alates 2008. aastast.

Vaata ka
--------

* Rootsi välisteenistus
* Rootsi aukonsulaat Tartus

Viited
------

1. ↑  "Rootsi asepeaminister avab Narvas aukonsulaadi". *Eesti Päevaleht*. AS Eesti Ajalehed. 17. november 2000. Vaadatud 27.07.2013.
2. 1 2  "Välisriikide saatkonnad Eestis: Rootsi". Välisministeerium. Vaadatud 10.06.2014.
3. ↑  Kaljundi, Jevgeni (24. november 2000). "Narva ajaloo peeglis". *Sirp*. SA Kultuurileht. Vaadatud 11.11.2013.
4. 1 2 3  Palm, Andres (7. aprill 2005). "Meelis Virkebau, aukonsul ja elupõline tööstur". *Äripäev*. AS Äripäev. Originaali arhiivikoopia seisuga 14.07.2014. Vaadatud 11.11.2013.
5. ↑  Valme, Valner (4. september 1999). "Aasta ärimees Meelis Virkebau tõrjub poliitikuid". *Eesti Päevaleht*. AS Eesti Ajalehed. Vaadatud 11.11.2013.[*alaline kõdulink*]
6. ↑  Raik, Katri (14. november 2003). "Katri Raik: Narvat saab mõista ainult armastusega". *Eesti Päevaleht*. AS Eesti Ajalehed. Originaali arhiivikoopia seisuga 14.07.2014. Vaadatud 11.11.2013.
**Krõstsina Tsimanovskaja** (sündinud 19. novembril 1996 Klimavičys) on valgevene kergejõustiklane, sprinter.

2017. aastal võitis ta Euroopa kuni 23-aastaste meistrivõistlustel Bydgoszczis 100 meetri jooksus 11,54-ga hõbemedali. 2019. aasta suveuniversiaadil Napolis võitis ta 200 meetri jooksus esikoha tulemusega 23,00.

Tsimanovskaja kvalifitseerus osalema 2021. aastal toimunud 2020. aasta suveolümpiamängudel 100 ja 200 m jooksus, osales 100 m eeljooksus, keeldus osalemast 4 × 400 m teatejooksus, toimetati Valgevene olümpiadelegatsiooni liikmete poolt sportlase tahte vastaselt 1. augustil 2021 Haneda lennujaama, keeldus naasmast Valgevenesse, sportlase varjupaigataotluse rahuldas Poola, kuhu sportlane jõudis lennureisiga Austriast 4. augusti õhtul.

Viited
------

1. 1 2  "Belarus sprinter Krystina Timanovskaya flies out of Japan" (inglise). BBC News. 4.08.2021. Vaadatud 4.08.2021.

Välislingid
-----------

* Krõstsina Tsimanovskaja Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel
* Poola andis kodumaale naasmisest keeldunud valgevenelannale humanitaarviisa, ERR, 2. august 2021
**Ahtme kaevandus** oli allmaakaevandus Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas, mis alustas tööd 1. septembril 1948 ja suleti 22. detsembril 2001. Praegu on kaevandus veega täitunud.

Ahtme kaevandus (Eesti)Ahtme kaevandus
Asendikaart
Kaevandus alustas tööd Eesti Põlevkivi **10. kaevanduse** nime all. Selle rajamise juures olid kaasatud Teise maailmasõja Saksa armee sõjavangid (ungarlased, sakslased, eestlased, valloonid jt).

Ahtme kaevandus kuulus Eesti Põlevkivi AS-ile. 53 aasta jooksul toodeti 77 miljonit tonni põlevkivi.

Ettevõttes töötas 510 inimest.

1971. aastal autasustati Ahtme kaevandust Oktoobrirevolutsiooni ordeniga.

Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus.

Viited
------

1. 1 2  1.september (vaadatud 23.06.2020)
2. 1 2  Ahtme kaevanduse sulgemine
3. 1 2  Ahtme kaevandus pannakse kinni Õhtuleht 09.04.2002 (vaadatud 23.06.2020)
4. ↑  Veiko Käru. Suletud põlevkivikaevanduste ressurss – kaevandusvesi (vaadatud 23.06.2020)

Välislingid
-----------

* Ahtme kaevandus, geoloogia.info
* Ahtme. Kaevandus. Soojuselektrijaam. VKG. 360° panoraam
**Greenwichi Ülikool** (inglise keeles *University of Greenwich*) on ülikool Inglismaal Londonis.

Ülikool asutati 1890.

Ülikoolis õpib üle 19 000 üliõpilase (2016).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Põhjus: **Vikipeedia pole sõnastik. Kui viited juurde leida, siis sobib neid nimesid mainida artiklis Poola aeg.** 
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

NB! **SEDA LOENDIT MITTE TÄIENDADA-PARANDADA, OLEMAS ON Eesti mitmekeelne kohanimede loend**
**Eesti poolakeelsed kohanimed** on loend, mis aitab orienteeruda Eesti poolakeelsetes kohanimedes, eriti ajaloolises kirjanduses, mis puudutab ajastut 1561 - 1660, kui Eesti ala lõunapoolne osa kuulus Poola provintsi Inflanty koosseisu. 



---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

A
-

Aluliina - Marienburg
Antsla - Anzen

E
-

Emajõgi - Ema
Ermistu - Ermes

H
-

Haapsalu - Hapsal
Haljala - Haljal
Heinaste - Andzel
Helme - Helmet
Hiiumaa - Dago

I
-

Irboska - Izborsk

J
-

Jaanilinn - Iwangorod
Jõhvi - Jewe

K
-

Karksi - Karkus
Kirumpää - Kirumpa
Koivaliina - Adsel
Kolga-Jaani - Kl. Sw. Jana
Kuusalu - Kusal

L
-

Laiuse - Lais
Liivi laht - zatoka Ryska
Lämmijärv - jezioro Ciepłe

M
-

Märjamaa - Merjama

N
-

Navesti jõgi - Nawast
Narva - Narwa
Narva laht - odnoga Narwska

O
-

Otepää - Odenpal

P
-

Paldiski - Bałtycki Port
Peetri (Suure-Jaani lähedal) - Kl. Sw. Piotra
Peipsi järv - jezioro Pejpus, jezioro Czudzkie
Petseri klooster - Monaster Peczerski
Paide - Biały Kamień
Pihkva järv - jezioro Pelba, jezioro Pskowskie
Põltsamaa - Iberpol
Pärnu - Parnawa
Pärnu vojevoodkond - województwo parnawskie

R
-

Raanitsa - Neuhof
Rannu - Randem
Rõngu - Ringem
Räpina - Rapina

S
-

Saarde - Saara
Saaremaa - Ozylia
Soome laht - zatoka Fińska

T
-

Tallinn - Rewel, Koływan
Tartu - Dorpat
Tartu vojevoodkond - województwo dorpackie
Tarvanpää - Wesenberg

V
-

Valga - Walk
Vastemõisa - Wast
Vastseliina - Nowogród Inflanty
Vigala - Fickel
Viljandi - Felin
Võrtsjärv - jezioro Wirckie

Ü
-
Paldiski Radoneži Vaga Sergi kirik
Ikonostaas
**Paldiski Radoneži Vaga Sergi kirik** on Paldiskis asuv 2015. aastal valminud kirik, mida kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Paldiski Püha Suurmärter Panteleimoni kogudus.

Kiriku ehitamist alustati 2012. aasta juunis. Seda rahastas Lukoili tütarettevõtte Litasco juhi Sergei Tšaplõgini ja tema abikaasa Aleksandra Azova asutatud Boris Tšaplõgini mälestusfond. Kiriku risti ja kellade pühitsemise tseremoonia toimus 22. septembril 2013. Kiriku avamine ja pühitsemine toimus 13. juunil 2015.

Dokumentide järgi oli kiriku ehituse näol tegemist haigla renoveerimisega, kuigi mingit hoonet kinnistul ei olnud (lastehaigla hoone lammutati 2007. aastal). Samuti ei kehtestatud seaduses nõutud detailplaneeringut, mille menetlemine tähendanuks muu hulgas ka selle avalikku eksponeerimist, huvitatud osapoolte ettepanekute kogumist ning ka avalikku arutelu nende üle.

Kiriku alumise korruse altari juures, mis on nimetatud ravitseja Panteleimoni auks, asub baptisteerium, kus ristitav kastetakse täielikult vee alla. 

V. Šadrini projekti põhjal rajatud kirikuhoone vastab puitkirikuarhitektuuri kaanonitele. Kiriku puitosa on valmistanud ning tööd teostanud Soome ettevõte Honkarakenne, ristid ja kuplid on tehtud Eestis. Kiriku kellad on valatud Voroneži Anissimovi tehases. Ikonostaas on valmistatud Kreekas.

Fotod
-----

* BaptisteeriumBaptisteerium
* TornikelladTornikellad
* Suur tornikellSuur tornikell
* TornikuplidTornikuplid
* Vaade ikonostaasile koori pealtVaade ikonostaasile koori pealt

Viited
------

1. ↑  Lukoili tippjuht ehitab Paldiskisse kiriku, Äripäev, 18. september 2013.
2. 1 2  Paldiskis ehitatakse salaja vene õigeusu kirikut, Eesti Ekspress, 12. juuli 2012
3. ↑  Galerii ja video: Paldiski uue kiriku risti ja kellade õnnistamine, Postimees, 22. september 2013
4. 1 2  Eri paikade meistrite ühistööst kerkis Paldiski kesklinna tühermaale uus kirik, Paldiski Linnaleht, 20. mai 2015.
Kaart
Västriku tänav 9. augustil 2023
**Västriku tänav** on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis.

Västriku tänav algab Tedre tänavalt, ristub Pardi, Lõokese ja Auli tänavaga ning Linnu teega ning lõpeb seejärel umbtänavana.

Västriku tänav on paralleelne Käo tänavaga ning ligikaudu 410 meetri pikkune.

Västriku tänav sai nime 17. oktoobril 1928.

Västriku 8 asub, 1972. aastal ehitatud Tallinna Kutsekeskkooli nr 1 ühiselamu, tänapäeval Tallinna Ülikooli üliõpilasküla Dormitorium. Dormitorium haldab Karu tänav 17, Västriku 8, Räägu tänav 49a üliõpilaselamuid.

Viited
------

1. ↑  Tallinna tänavanimed. KNAB.
2. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 145

| * v
* r
Tondi asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Auli tänav · Haraka tänav · Kajaka tänav · Kotka tänav · Käo tänav · Linnu tee · Lõokese tänav · Marsi tänav · Nõmme tee · Oksa tänav · Pardi tänav · Pöialpoisi tänav · Rivi tänav · Rähni tänav · Sammu tänav · Seebi tänav · Sõjakooli tänav · Talli tänav · A. H. Tammsaare tee  · Tondi tänav · Tüve tänav · Västriku tänav · Ööbiku tänav |
Kaart
Väike-Rakvere (Aleksei Juhhanovi) tänav. Juuni 2020
Väike-Rakvere (Aleksei Juhhanovi) tänav. Juuni 2020
Väike-Rakvere (Aleksei Juhhanovi) tänav 3 – Narva Paju Kool. Juuni 2020
**Väike-Rakvere tänav** on tänav Narva Sutthoffi linnaosas. Algab Jõesuu tänavalt, kulgeb lääne poole, ristub Tapamaja tänavaga, pöörab lõuna poole Tapamaja tänava jätkuna ja lõpeb Rakvere tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 510 m.

Enne teist maailmasõda oli olemas ainult tänava lõunapoolne osa (mis on praegu Tapamaja tänava jätk). 1912. aasta linnaplaanil on selle tänavalõigu nimi **Uus-Tapamaja tänav**, 1929. ja 1940. aasta linnaplaanidel **Tapamaja tänav**. 

Enne 1990. aastaid kandis tänav vene keeles nime *улица А.Юханова*.

Tänav sai Nõukogude ajal nime Nõukogude Liidu kangelase Aleksei Juhhanovi järgi. 1. septembrist 2023 kannab praegust nime.

Viited
------

1. ↑  Об уточнении перечня улиц г.Нарва и пос. Нарва-Йыэсуу. Решение Нарвского городского Совета народных депутатов №72 от 02.03.1982
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib USA linnast; zooloogia mõiste kohta vaata artiklit Akron (zooloogia)* |

---

**Akron** on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Summiti maakonna halduskeskus. See asub Allegheny platoo lääneserval Clevelandist umbes 50 km kaugusel lõunas.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 190 469. 2010. aastal oli elanikke 199 110. Akron on elanike arvult osariigi viies linn. Summiti ja Portage'i maakonda hõlmavas Akroni linnastus elab umbes 702 000 inimest. Tippajal, 1960. aastal, elas Akronis 290 351 inimest.

Linn rajati 1825. aastal Little Cuyahoga jõe kaldale Ohio ja Erie kanali ehituse tippajal. Linna nimi tuleneb vanakreeka sõnast ἄκρον (*ákron*, 'tipp'). 1865. aastal sai Akron linnaõigused. 19. sajandi teiseks pooleks oli Akronist saanud riigi üks olulisemaid tööstuslinnu. 20. sajandil paiknes linnas peaaegu kogu Ameerika kummitööstus ning linna nimetatigi maailma "kummipealinnaks" (*Rubber Capital of the World*).

Tänapäeval on peamised majandusharud tööstus, haridus, tervishoid ja biomeditsiiniuuringud. Linnas asub rehvitootja Goodyear peakorter.

Akronis tegutseb 1870. aastal asutatud Akroni Ülikool.

Akronis võeti vastu 1847. aasta Akroni Koolide Seadus (Akron School Law), millega loodi Ameerika tänane tasuta hariduse süsteem K-12 (**K**indergarten to **12**th grade).

1899. aastal kasutati Akronis esimest korda maailmas politseiautot. Sellel Collins Buggy Company toodetud autol oli kaks neljahobujõulist elektrimootorit ning see maksis 2400 dollarit.

Akronis on sündinud üks läbi aegade parimaid korvpallureid LeBron James.

Akroni sõpruslinnad on Chemnitz Saksamaal ja Kiryat Ekron Iisraelis.

Viited
------

1. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
2. ↑  First police car ever used was in Akron, OH, in 1899 – The car’s first assignment was to pick up a drunk man

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Akron** |

* Linna koduleht
Püha Kaneo Johannese kirik Ohridi järve kaldal
**Ohridi piirkonna loodus- ja kultuuripärand** (makedoonia keeles *Природно и културно богатство на охридскиот регионon*; albaania keeles *Trashëgimia natyrore dhe kulturore e rajonit të Ohrit*; inglise keeles *Natural and Cultural Heritage of the Ohrid region*; prantsuse keeles *Patrimoine naturel et culturel de la région d'Ohrid*) on 1979. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud objekt, mis asub Albaania idaosas ja Põhja-Makedoonia edelaosas Ohridi järve ümbruses.

Ajalugu
-------

Ohridi järv võeti esmalt maailmapärandisse 1979. aastal kui looduspärand (väljapaistev loodusnähtus, kus on säilinud reliktsed ja maailmas ainulaadsed mageveeliigid ning seal on rikkalik linnustik) tollase Jugoslaavia alal. 1980. aastal laiendati objekti oluliselt, sellele lisati Ohridi linn kui kultuuripärand ning objekt muutus kultuuri- ja looduspärandi segapärandiks.

1991. aastal arvestati objekt äsjatekkinud Makedoonia Vabariigi alla.

2009. aastal oli väiksemaid piiride ja territooriumi muudatusi.

Veebruaris 2019 nimetati Makedoonia Vabariik ümber Põhja-Makedoonia Vabariigiks ning objekt arvestati Põhja-Makedoonia alla.

Mais 2019 laiendati objekti märgavalt, sellele tuli juurde osa naaberriigist Albaaniast (Ohridi järv täielikult) ning objekt muutus Albaania ja Põhja-Makedoonia ühispärandiks (jagatud pärandiks).

Kirjeldus
---------

Väljapaistev loodusnähtus Ohridi järv on elupaik paljudele endeemsetele magevee looma- ja taimeliikidele, mis pärinevad tertsiaari perioodist. Ohridi linn, mis asub järve kaldal, on üks Euroopa vanemaid. Peamiselt 7. ja 19. sajandi vahel ehitatud hoonetes on vanim slaavi klooster (St Pantelejmon) ja enam kui 800 bütsantsi stiilis ikooni, mis pärinevad 11. sajandist kuni 14. sajandi lõpuni. Järve kalda lähedal asuvas madalas vees on kolmes kohas eelajalooliste vaiaelamute osasid ning väikesel Lini poolsaarel on 6. sajandi keskel rajatud varakristliku kiriku varemed.

Välislingid
-----------

* Ohridi piirkonna loodus- ja kultuuripärand, maailmapärandi objekt nr 99. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ohridi piirkonna loodus- ja kultuuripärand** |
**Kārļis Jansons** (23. aprill 1896 Nītaure vald – 16. juuni 1986 Cēsis) oli läti skulptor.

Ta sündis Nītaure vallas, kuid elas alates neljandast eluaastast Cēsise lähedal. Ta õppis Milleri reaalkoolis Cēsises. Esimese maailmasõja ajal läks ta edasi õppima Kaasani ja Pihkva kommertskoolidesse. Aastal 1917 asus ta Riia Polütehnikumi (mis toona asus Moskvas) õppima arhitektuuri. Algul tegeles ta maalimisega, kuid aastal 1918 pöördus skulptuuri poole. Aastatel 1921–1925 õppis ta Läti Kunstiakadeemias ja lõpetas professor Konstantīns Rončevskise skulptuuriklassi. Aastast 1927 osales ta kunstinäitustel Riias ja välismaal, isikunäitusi on tal olnud Cēsises. Aastatel 1937–1972 töötas ta Läti Kunstiakadeemias õppejõuna.

Ta kavandas Jelgava vabastajate mälestussamba (1932), Monumendi "Ühtne Läti" Rēzeknes (1939) ja Latgale partisanide rügemendi monumendi Balvis (1938). Need tööd hävisid nõukogude ajal, millest vähemalt osa on taastatud. Ta valmistas ka palju hauaplaate, ka president Jānis Čakste mälestussammas Riia metsakalmistul on tema valmistatud.

Isiklikku
---------

Tema poeg Andrejs Jansons (1937–2006) oli samuti skulptor, ta on pärast Läti iseseisvuse taastamist taastanud enamiku okupatsioonivõimude poolt hävitatud monumentidest.
Ernst Ludwig, Pommeri hertsog
**Ernst Ludwig** (20. november 1545 – 17. juuni 1592) oli Pommeri hertsog aastatel 1560–1592. Aastatel 1569–1592 oli ta Pommeri-Wolgasti hertsog, jagades võimu Pommeri hertsogkonnas oma vanema venna Johann Friedrichiga, kes oli Pommeri-Stettini hertsog ja Kammini piiskop.

Elu
---

Ernst Ludwig oli üks Pommeri-Wolgasti Philipp I ja selle naise Maria kümnest lapsest. Pärast isa surma 14. veebruaril 1560 olid kõik lapsed vanaonu Barnim XI eestkoste all. Koos ühe oma venna, Barnim XII-ga õppis Ernst Ludwig aastatel 1563–1565 Wittenbergi ülikoolis, kus ta elas Martin Lutheri kodus. Koos teise venna, Bogislaw XIII-ga elas ta ajutiselt Saksi-Weimari hertsogi Johann Wilhelmi õukonnas.

1569. aastal astus Barnim XI tagasi ja hertsogkond jaotati 23. mail Jasenitzis (nüüd Police osa) sisemiselt Pommeri dünastia meessoost liikmete vahel, mis kinnitati Wollini (nüüd Wolin) Maapäeval. Ernst Ludwig ja tema vend Bogislaw XIII said Pommeri-Wolgasti, samas teised vennad Johann Friedrich ja Barnim XII said Pommeri-Stettini ning Kasimir IX sai Kammini piiskopkonna. Kuna Bogislaw ja Barnim loobusid kohe oma positsioonidest ja nad said kompensatsiooniks vastavalt Barthi ja Neuenkampi ning Rügenwalde valdused, sai Ernst Ludwig oma osa üksi valitseda.

Ernst Ludwig arendas Greifswaldi ülikooli, kus oli seotud arstiteaduskonna ülesehitamisega. Ernst Ludwig osales ka oma venna Johann Friedrichi edutus katses tõsta Pommeri hertsogkonna sõjalist staatust Ülem-Saksi ringkonnas.

1574. aastal ehitas Ernst Ludwig residentsi Pudaglasse sekulariseeritud Usedomi kloostri varemetele. Kaks küla tänases Ees-Pommeri-Greifswaldi kreisis kannavad tema nime: Wolgasti lähedal asutas ta Groß Ernsthofi ja Greifswaldi lahe kaldale ehitas ta 1580. aastal Ludwigsburgi residentsi, mille ta 16. augustil 1586 oma naisele andis.

Abielu ja lapsed
----------------

Ernst Ludwig abiellus 1577. aastal Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogi Juliuse tütre Sophia Hedwigiga. Sophia Hedwig elas oma abikaasast peaaegu 40 aastat kauem. Ta suri 1631. aastal Loitzis ja maeti oma abikaasa kõrvale Püha Peetruse kirikusse Wolgastis.

Abielust sündisid järgmised lapsed:

* Hedwig Maria (1579–1606)
* Elisabeth Magdalena (1580–1649)
* Philipp Julius (1584–1625)

Surm
----

Ernst Ludwig suri 17. juulil 1592. Greifswaldi ülikool alustas samal päeval järeleandmistega. Tema matus toimus 19. juulil Wolgastis. Legend räägib, et hertsogi surma ette aimates ilmus 23. mail Stettinis halo, millele järgnes väävli- ja verevihm. Lesk Sophia Hedwig taandus Loitzi, kuhu ta 1594. aastal koos lastega Wolgasti paleest kolis, ja elas seal kuni oma surmani 30. jaanuaril 1631. Esialgu pidi ta taanduma Ludwigsburgi.

Ernst Ludwigi järglane oli tema poeg Philipp (II) Julius, kes siiski jäi Bogislaw XIII eestkoste alla.

Vaata ka
--------

* Pommeri hertsogkond
* Pommeri hertsogkonnad ja hertsogid
* Pommeri ajalugu
* Pommeri dünastia

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Philip I** | **Pommeri-Wolgasti hertsogkoos oma vendade Bogislaw XIIIJohann FriedrichBarnim XII**1560–1592 | Järgnev**Philip Julius** |
**Lilius & Hertzberg** oli 1898. aastal Helsingis asutatud kirjastus ja trükikoda, mille asutajad olid Kasimir Lilius ja Hugo Hertzberg. 1907. aastal lahkus Hertzberg pangaärisse ning 1918. aastal müüs Liliuse perekond ettevõte Holger Schildt'i kirjastusele. Lilius ja Hertzbergi trükikojas trükiti muuhulgas ka Eesti Vabariigi esimesed võlakirjad, mis toimisid riigi esimeste maksevahenditena.

Eestis puudusid toona nii oskused, paber kui ka trükitehnika võlakohustuste trükkimiseks, seetõttu pöörduti Soome trükkalite poole. Neist saadi lõpuks kaubale Lilius & Herzbergi trükikojaga, sest omaniku mõlemad pojad olid Soome vabatahtlikena võtnud osa Eesti Vabadussõjast ja üks neist langes Narva rindel. Esimesed võlapaberid jõudsid Eestisse 22. jaanuaril 1919. Kuna rahvas ostis võlakirju väga loiult, tuli need kasutusele võtta rahana. Sama ülesannet täitsid ka Tallinna Arvekoja maksutähed.

Viited
------

1. ↑  "Henkilötietoja. Hugo Hertzberg 60-vuotias". *Kauppalehti* (soome keel). 13.10.1924.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  "Holger Schildtin kustannusliike". *Tiedonantoja* (soome keel). Suomen Graafillisen Teollisuuden Harjoittajain ja Suomen Kirjasitomonomistajain Liitot. 4.10.1918.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

* 
* 
* 
* 
*
**Tallinna 24. Algkool** oli 5-klassiline õppeasutus, mis tegutses 1919–1928 Tallinnas aadressil Kentmanni tänav 6b.

Koolimaja kuulus EELK Oleviste kiriku nõukogule, kes 25. juulil 1918 sõlmis linnaga üürilepingu 1922. aasta lihavõttepühadeni. Kooli juhataja oli Mihhail Jefimov.

1919. aastal õppis koolis 282 last, neist 119 poissi ja 163 tüdrukut. Peamiselt olid need lähipiirkondade lapsed – Juhkentalist, Kompasnast, Sibulakülast ja Torupilli kandist. Kuid mõned lapsed käisid koolis ka Koplist ja Pääskülast.

1920. aastal oli koolil 16 koolipinki, 12 tooli, neli suurt tahvlit, kaheksa seinalampi, harmoonium ja arvemasin.

Lisaraha teenimiseks andis kool ruume üürile. 1919. aasta suvest tegutsesid seal ENÜ Tungal näitering, laulukoor ja lugemistuba, 1. novembrist 1921 Noorte Näite ja Muusika Selts Linda. 1927. aastal korraldas o/ü Ökonomist majas kaubanduskursusi.

Juba 1920 aastate keskel kavatseti 24. Algkool sulgeda. Kui 1923/1924. õppeaastal õppis seal tublisti üle 500 lapse, siis 1927. aasta oktoobris ainult 300 õpilase ringis.

11. juunil 1928 andiski kooli juhtkond ruumid üle EELK Oleviste kiriku nõukogule, õpilased ja õpetajad suunati ümber teistesse koolidesse.

Seejärel asus endise 24. Algkooli ruumidesse Tallinna Linna Saksa Tütarlaste Humanitaargümnaasium.

Viited
------

1. ↑  Robert Nerman (5. jaanuar 2007). "Kentmanni tänava majas kihas vilgas koolielu". *Postimees*. Vaadatud 23. juuni 2019.

Välislingid
-----------

* Postimees 5. jaanuar 2007 – Kentmanni tänava majas kihas vilgas koolielu
**Pýla** (kreeka keeles Πύλα, türgi keeles *Pile*) on küla Küprosel Larnaca ringkonnas. Aastal 2011 oli külas 2771 elanikku.

Asukoht
-------

Pýla asub Küprose saare kaguosas 60 meetri kõrgusel, umbes 33 km pealinnast Nikosiast kagus, 8 km Larnacast kirdes ja 28 km Agía Nápast läänes.

Küla asub Vahemere ranniku lähedal Larnaca lahe ääres. Osa külast asub ÜRO puhvertsoonis, osa rannikul. Kolmas, asustamata osa külast asub Briti sõjaväebaasi Dhekelia piirkonnas.

Ajalugu
-------

Küla ümbruskond on tõenäoliselt olnud asustatud juba iidsetest aegadest saati, eriti vanemal pronksiajal (2400–1700 eKr), nagu näitavad mitmesugused arheoloogilised väljakaevamised selles piirkonnas.

Keskajal ehitati rippsilla või puittreppidega vahitorn, mis seisab tänapäevalgi. Pýla torni ja teisi torne kasutati Larnaca lahe ümbruse valvamiseks. Kui saratseenid 1425. aastal seda piirkonda ründasid, ründasid nad ka Pýlat ja teisi naaberkülasid.

Kunagi peeti küla kuninglikuks valduseks, kuid hiljem, eriti Veneetsia ajal, sai küla riigi omandiks ning 1570–71. aastal hõivasid selle türklased. Nemad asustasid küla, kuid ei ajanud kreeka elanikke välja, nagu nad olid teinud teistes külades. Nii sai ja jäi küla ka pärast türklaste sissetungi segaasustuseks.

Viited
------

1. ↑  ΤΑΞΙΝΟΜΗΣΗ ΓΙΑ ΤΟΝ ΒΑΘΜΟ ΑΣΤΙΚΟΠΟΙΗΣΗΣ ΣΤΗΝ ΚΥΠΡΟ, vaadatud 13.01.2018.
2. ↑  CLASSIFICATION FOR THE DEGREE OF URBANISATION IN CYPRUS, vaadatud 13.01.2018.
3. ↑  Cyprus census 2011, vaadatud 2.01.2018.
4. ↑  Cyprus census 2011, vaadatud 2.01.2018.
5. ↑  "Statistical Service". *cystat.gov.cy*. Originaali arhiivikoopia seisuga 12. juuni 2018.
6. ↑  History, pyla.com (inglise keeles)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pýla** |

* Küla koduleht (inglise keeles)
**Barnim X** või teise loendamise järgi *Barnim XII* (15. veebruar 1549 - 1. september 1603) oli Pommeri hertsog ja Pommeri dünastia liige. Ta haldas 1569. aastast Rügenwalde ringkonda. 1600. aastast kuni oma surmani valitses ta Pommeri-Stettinit.

Elu
---

Barnim oli Pommeri-Wolgasti hertsogi Philipp I ja tema naise Maria kuues laps. Philipp suri 1560. aastal ja temast jäi maha 5 poega; lisaks Barnimile olid vanemad vennad Johann Friedrich (1542–1600), Bogislaw XIII (1544–1606) ja Ernst Ludwig (1545–1592) ning noorem vend Kasimir VI (1557–1605). Eestkostevalitsus seati kõigile vendadele. Sinna kuulusid regent Ulrich von Schwerin ja 11 inimesest regentnõukogu.

Barnim ja tema vend Ernst Ludwig õppisid 1563. aastast Wittenbergi ülikoolis, kus nad elasid 1565. aastani reformaator Martin Lutheri poja Martin Lutheri kodus. Wittenbergis oli ta 1564. aasta suvesemestril rektor.

1569. aastal korraldati Pommeri valitsus ümber. Hertsog Barnim IX, kellel ei olnud elusolevaid poegi, taandus oma nõbude Johann Friedrichi ja Barnim X kasuks. Barnim loobus valitsemisest ja leppis vennaga kokku, et valitseb Rügenwalde ringkonda. 25. juulil 1569 lepiti Pommeri jaotamine Jasenitzi lepinguga kokku.

Samuti 1569. aastal kavandati abielu Poola printsessiga, kuid sellest ei saanud asja. Rügenwaldes valitses Barnim 1569. aastast vaikses eraldatuses mõistliku ökonoomsusega. 1581. aastal abiellus ta Brandenburgi kuurvürsti Johann Georgi tütre Annaga. Abielu oli lastetu.

Pärast Johann Friedrichi surma 1600. aastal sai Pommeri-Stettini valitsejaks Barnim. 1602. aastal kolis ta Rügenwaldest Stettinisse. Rügenwaldes järgnes talle tema noorem vend Kasimir VI.

Barnimile ei meeldinud Pommeri-Stettini valitsemine. Johann Friedrich oli elanud üle oma võimete, jättes võlausaldajatele olulised võlad ja panditud ringkonnad. Barnim kärpis kulutusi, mis muutis ta ebapopulaarseks. Ta suri 1. septembril 1603 Stettinis ja maeti Stettini lossikirikusse. Tal ei olnud lapsi. Tema lesk Anna Maria suri 1618. aastal oma *wittumis* Wollinis.

Tavaliselt oleks pidanud järgmine Pommeri-Stettini valitseja olema Barnimi noorem vend Kasimir. Kuid Kasimir otsustas oma vanema venna Bogislaw XIII kasuks, kes omakorda määras oma poja Philipp II regendiks.

Vaata ka
--------

* Pommeri dünastia

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Philipp I** | **Pommeri-Wolgasti hertsog**1560-1592koos vendade Bogislaw XIIIJohann FriedrichErnst Ludwig | Järgnev**Ernst Ludwig** |
| Eelnev**Johann Friedrich** | **Pommeri-Stettini hertsog**1600-1603 | Järgnev**Bogislaw XIII** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loomast; relva kohta vaata artiklit Onager (katapult)* |

---

**Pärsia eeslik** ehk **onager** (*Equus hemionus onager*) on eesliku alamliik. Tema kodumaa on Iraan.

Alamliik on ohustatud, sest loodusse ei ole jäänud rohkem kui 600 isendit.

Taksonoomia ja ajalugu
----------------------

Pärsia eeslikuid oli arvukalt paljudes Lähis-Ida ja Hiina piirkondades. Kuid alates 19. sajandist on nende arvukus vähenenud mitmest tuhandest paari tuhande isendini. Nüüdisajal elab metsikus looduses umbes 600 pärsia eeslikut.

Elupaik ja levik
----------------

Pärsia eeslikud elavad mägisteppides, poolkõrbetes või kõrbetasandikel. Neid võib leida kõrbesteppidest, suurim populatsioon asub Khar Turani rahvuspargis.

Ohud
----

Pärsia eeslik on IUCNi punases nimestikus märgitud kriitilises seisundis liigina, sest liik on väljasuremise lähedal. Suurimateks ohtudeks on salaküttimine liha ja toornahkade eesmärgil, karjakasvatusest tulenev konkurents ning põud.

Kaitsestaatus
-------------

Pärsia eeslikud on kaitse all. Jaht neile on keelatud. Ohustatud Liikide Euroopa programm Euroopa Loomaaedade ja Akvaariumide Assotsiatsiooni egiidi all tegutseb, et päästa pärsia eeslik väljasuremisest. Päästmiseks paljundatakse neid tehistingimutes,et hiljem asustata nendega nende kunagisi asualasid, sh uusi asualasid Saudi Araabias, Iisraelis ja Ukrainas.

* Pärsia eesliku joonistusPärsia eesliku joonistus
* Sissetoodud pärsia eeslikud Negevi mägedes IisraelisSissetoodud pärsia eeslikud Negevi mägedes Iisraelis
* Pärsia eeslik Yotvata Hay-Bari looduskaitsealal IisraelisPärsia eeslik Yotvata Hay-Bari looduskaitsealal Iisraelis
**Stīveri** on küla (*aprūpes ciems*) Lätis Sigulda piirkonna Allaži vallas. Küla asub valla põhjaosas.

Külast läheb läbi maantee V58. Seal asub Stīveri bussipeatus

Külas asuv Allaži kirik, mis ehitati aastal 1926, on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Allaži vana kalmistu muinaskalmed on regionaalse kaitse all.

1947. aastal rajati külla vaimsete ja psüühikahäiretega isikutele mõeldud pansionaat. Kuni 2016. aastani haldas sealset asutust riiklik sotsiaalhoolekande keskus Vidzeme. 2017. aastast on seal sotsiaalhoolekande keskus Allaži, kus teenindatakse vanu inimesi ja invaliide.

2015. aastal oli külas 187 elanikku. 2019. aastal oli elanikke 110, 2020. aastal aga 94.

Stīveri

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 22.05 2020
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

| * v
* r
Allaži valla asulad |
| --- |
| 
**Allaži** **·**  Allažmuiža **·**  Egļupe **·**  Plānupe **·**  Stīveri |
Lobi neeme kivikülv 2022. aasta oktoobris. Esiplaanil on näha Lobi rabakivirahnude rühm, millest parempoolseim on Lobi neeme hiidrahn, tagaplaanil paistavad Valgekivi ja Mustkivi.
**Lobi neeme kivikülv** (ka: *Lobi neeme hiidrahnud*, *Lobi lahe madalvee rahnudekogum*) on kivikülv Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 

Rühm rabakivirahnusid rannast ca 100 m kaugusel ja kuni 1,6 m sügavuses vees asuval madalikul. Rahnuderühma idapiirdel on nelinurkse põhiplaani, järskude külgede ja lameda laega hiidrahn (Lobi neeme hiidrahn), mis on teistest küll madalam, kuid suurema ümbermõõdu ja pikkusega ja seetõttu ainus hiidrahnu mõõtmetele vastav.

Läheduses veel 3 suurt ja 2 väiksemat rabakivirahnu, mis koos hiidrahnuga moodustavad nn. Lobi rabakivirahnude rühma. 

Sellest rühmast 350 m lääne pool paikneb veel üks rahn, mida tuntakse Valgekivina (pikkus 8,7 m, laius 7,8 m, kõrgus 4,9 m, ümbermõõt 23,2 m ja maht 140 m³) ja 500 m loode pool teinegi - Mustkivi (pikkus 8,2 m, laius 5,9 m, kõrgus 4,7 m, ümbermõõt 22,4 m ja maht 145 m³). Valgekivi kivimiks on granaati sisaldav pegmatiit, see on heledatooniline ning teistest rahnudest erineva ümarja põhiplaaniga.

Viited
------

1. 1 2 3  "Lobi lahe hiidrahn ja madalvee rahnudekogum". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 28.12.2022.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
**Liana Zeigo** (Liana Kolodinskaja; sündinud 12. novembril 1985 Võrus) on Eesti laulja. Ta oli ansambli Pariis asutaja ja Paha Polly solist.

Zeigot on inspireerinud Tõnu Trubetsky, Debby Harry ja Joan Jett.[*viide?*]

Elulugu
-------

Liana Zeigo lõpetas 2004. aastal Lähte Ühisgümnaasiumi meediakallakuga humanitaarklassi ja suundus sama aasta sügisel Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda eesti ja soome-ugri keeleteadust õppima. Ülikoolis õppimise kõrvalt töötas Tartus Alo TV-s uudistetoimetaja ja diktorina.

Lõpetanud Tartu Ülikooli 2007. aastal, läks Liana Zeigo tööle Järvamaale eesti keele ja kirjanduse õpetajaks. Oma õpetajakarjääri jooksul on Liana juhendanud luule- ja näiteringe ning andnud huvilistele kitarritunde.

2009. aastal lõpetas Liana Zeigo Tartu Ülikooli täiendkoolituse pedagoogika erialal.[*viide?*]

Liana Zeigo töötas raadios Elmar muusikatoimetaja ja saatejuhina aastatel 2013–2019.[*viide?*]

Muusikukarjäär
--------------

Lauljana sai Liana Zeigo tuntuks 2005. aastal, mil ta kirjutas eesti bändile Paha Polly laulu "Naerame". Laul sai kuulsaks, sest kõlas Statoili telereklaamis.[*viide?*]

### Paha Polly

Paha Polly loodi Võrus 2005. aastal ja esialgu mängiti tuntud *poprock*-bändide, nagu näiteks Nirvana, kavereid. Pahasse Pollysse kutsusid Liana Zeigo selle asutajaliikmed Alari Uibo ja Harry Ruotsi. Ajapikku hakkas Liana bändile ise lugusid kirjutama. Lisaks laulule "Naerame" on tema kirjutatud näiteks "Ma olen Tartu", "Külm detsember", "Mu valgus" ning "Tule ja leia".[*viide?*]

### Maria Stuart

Maria Stuart loodi pärast Paha Polly laialiminekut aastal 2013. Bänd on avaldanud lood "Luuraja", "Emotsioonid" ja "Peegelpildis". Ansamblisse kuuluvad veel Meelis Tisler, Margus Sekk, Hanna-Roosi Karro ja Hans K. Pikani.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  Võilillepõllul naerame, naerame, naerame... Õhtuleht, 17. jaanuar 2009
2. ↑  Läägeid laule emakeeleõpetajalt ei tule[*alaline kõdulink*] Järva Teataja, 15. märts 2008
3. ↑  "Paha Polly" koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Liana Zeigo** |