recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Süvaveekerge** ehk **uhkvool** (parem kui **tõusuhoovus**, **kerkehoovus**, **tõusikvool**, ***upwelling***, **apvelling**) on rannikulähedase mere süvakihtidest pärineva külma vee tõus pinnakihtidesse. Süvaveekerke vastandnähtus on pealisvee sukeldumine (inglise *downwelling*).

Alasid, kus süvaveekerge toimub, nimetatakse **süvaveekerkealadeks**.

Süvaveekerke põhjustajaks on kas piki randa (nii et põhjapoolkeral olles jääb maa allatuult vaadates vasakule) või maa poolt puhuvad tuuled, mis viivad pealmise sooja veekihi merele. Seda asendab aga kompensatsioonihoovusena enamasti külm ning toitaineterikas vesi süvakihtidest. Põhja Eesti rannikul esineb süvaveekerge peaaegu igal suvel püsivate idatuulte korral, sealjuures võib mere pinnakihi temperatuur ranna lähedal langeda ligi 10-15 kraadi, kuumalainete ajal maksimaalselt kuni 20 kraadi võrra. Talvine süvaveekerge võib Eesti rannikumeres aga põhjustada pinnavee temperatuuri mõnekraadist tõusu, mis omakorda võib takistada mere kinnikülmumist .

Mujal maailmas on tuntuim süvaveekerkeala näide Lõuna-Ameerika läänerannikul. Meri on seal subduktsioonivööndi ja sellega seotud süviku tõttu sügav ning tavaliselt püsivad seal idakaartetuuled, mis vee pinnakihi ookeanile puhuvad. 

Süvaveekerkest saavad palju kasu Peruu ja Tšiili kalurid, sest toitaineterikas vesi meelitab sinna hulgaliselt kalu.

Siiski esineb mõnel aastal ka vastupidine olukord, kus tuul puhub läänest. Sellist nähtust nimetatakse El Niñoks ja selle tekkepõhjused ei ole täpselt teada. Selle mõju on globaalne, ning seetõttu võib tal olla seos globaalse soojenemisega[*viide?*]; viimastel aastatel on täheldatud El Niñode kestuse pikenemist[*viide?*].

Süvaveekerge soodustab kalapüüki, sest süvakihtide vesi on toitaineterikas (peamiselt nitraadid ja fosfaadid). Koos merevees lahustunud süsinikdioksiidiga kasutavad neid ainevahetusel fotosünteesivad bakterid ja protistid, keda nimetatakse fütoplanktoniks. Fütoplanktonist toituvad omakorda mereloomad, keda inimene sageli toidu eesmärgil püüab.

Süvaveekerge mõjutab oluliselt ka kliimat, sest külm vesi jahutab atmosfääri alumist kihti, tuues sellega kaasa temperatuuriinversiooni, mis takistab tõusvate õhuvoolude ja seega ka pilvede tekkimist. See ongi põhjuseks, miks Tšiili põhjaosas asuvas Atacama kõrbes sajab üliharva.

Süvaveekerke tõttu jahtunud meri on tihti teravas kontrastis õhutemperatuuriga. Näiteks California lõunaosas puhuvad mägedest tihti nn Santa Ana tuuled. Olemuselt sarnaseid tuuli nimetatakse Euroopas föönideks ja Kaljumäestikus *chinook'*ideks. See teeb õhu küll väga kuumaks ja kuivaks, kuid ühtlasi viib ka sooja vee merele, mis inimesi ujuma ei meelita.

Viited
------

1. ↑  "Mere kuumalaine ja apvellingu koosmõju".
2. ↑  "Kuumalained ja apvellingud" (PDF).
3. ↑  "Talvine apvelling".

Vaata ka
--------

* Pealisvee sukeldumine
* Artikkel Eesti Geograafia Seltsi Aastaraamatus nr. 46, lk. 7-22.  (PDF)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kuivanud jõeorust; küla kohta vaata artiklit Vadi küla, perekonnanime kohta vaata artiklit Vadi (perekonnanimi).* |

---

Vadi Iisraelis Negevi kõrbes
**Vadi** on kuivanud jõesäng Põhja-Aafrikas, Ees-Aasias või Hispaanias.

Sarnase tekkega jõesänge esineb ka teistes piirkondades, kuid kõige levinumad on nad Põhja-Aafrikas.

Vadides voolab vesi ainult pärast vihma. Vadid tekivad peamiselt ariidse kliimaga aladel, kus võivad teatud aastaajal esineda väga tugevad vihmasajud. Vadid võivad olla ka reliktsed pinnavormid, Pleistotseenis niiske kliima ajal voolanud jõgede jäänukorud, mis on praeguseks pidevalt kuivad. Selliseid vadisid esineb näiteks Saharas.

Pikimad vadid esinevadki Sahara kõrbes. Nende pikkus ulatub kuni 1400 kilomeetrini.

Keskmiselt voolab vesi vadides vaid seitsmel päeval aastas.

Mõned Hispaania kohanimed tulevad Andaluusia araabia keelest, kus sõna "wādī" kasutati alalise jõe tähistamiseks, näiteks Guadalcanal. Guadalajara tuleb sõnadest "wādī al-hidjārah" ('kivijõgi') ja Guadalquivir sõnadest "al-wādī al-kabīr" ('suur jõgi').

Vadides ootamatult esinevate tulvade tõttu võib nende ületamine olla ohtlik.

Alžeerias olev Wadi Mzab on täis ehitatud
Vadides on sageli põhjavesi lähemal kui mujal. Sellepärast on mõned vadid tihedalt asustatud.

Vadi setteid iseloomustab voolukiiruse järsk vähenemine. Sageli ei jõuagi vadis voolav vesi teise veekogusse, vaid kaob sellessamas vadis maapinda ja kõik vees voolavad osakesed settivad varem või hiljem. Vadi setted koosnevad vähesorditud kruusast ja liivast. Sageli kujundab neid setteid tuul (tuulesete).

Piiblis on vadisid kirjeldatud Hiiobi raamatus 6:15 ja 6:17: "Mu vennad on petlikud nagu jõgi, otsekui kuivaks valguvad jõesängid, ... veevaeseks jäädes need vaikivad, kuumuses kaovad oma asemelt."

Vaata ka
--------

Dura Europos Süürias, lõunapoolne Wadi kaitseb linna
* Kriik

Viited
------

1. ↑  Pachur, H. J. & Peters, J. (2001). The position of the Murzuq Sand Sea in the paleodrainage system of the Eastern Sahara. Palaeoecology of Africa 27. Lk 259–290.
2. ↑  Goudie, A. S. (2004). Wadi. Entsüklopeedias A. S. Goudie (Toim.), Encyclopedia of Geomorphology. Routledge. Köide 2. Lk 1098–1099. ISBN 041527298X
3. ↑  Piibel.net

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Wadi** |
Süvendustööd Odessa supelrannas (2007)
Süvendustöödeks ehitatud ekskavaator Neeme sadamas 2023. aasta aprillis
**Süvendamine** on veekogu sügavamaks tegemine ja selle põhja kuju muutmine pinnase väljavõtmise või ümberpaigutamise abil.

Süvendamine on vajalik uute vesiehitiste rajamiseks ning olemasolevate hooldamiseks ja ümberehitamiseks. Vastavalt eristatakse kapitaalseid ja ekspluatatsioonilisi süvendustöid. Näiteks veeteede laevatatavuse parandamiseks tehtavad tööd on kapitaalsed, aga veeteede normaalset kasutamist takistatavate setete kõrvaldamiseks tehtavad korralised tööd on ekspluatatsioonilised.

Väikesi veekogusid saab süvendada kaldal asuvate mullatöömasinatega, suurte veekogude süvendamiseks kasutatakse süvendeid. Kui pinnas koosneb liivast, kruusast ja mudast, siis kasutatakse süvendamiseks pinnasepumpasid ja hüdromonitore. Seevastu kaljupinnas lõhestatakse ja võetakse välja mitmekopaliste süvenditega.

Veekogu põhjast võetud pinnase ja vee segu nimetatakse pulbiks. Pulp viiakse süvenduskohalt puistekohale ja puistatakse sinna. Puistekoht võib asuda nii veekogus kui kuival maal. Pulpi saab puistekohta toimetada torustiku või renni abil, pinnasepraamiga või süvendi enese trümmis.

Süvendustööd tekitavad veesambas planktonit.

Viited
------

1. 1 2 3  Tehnikaleksikon, lk. 488
2. ↑  Berit-Helena Lamp (5. aprill 2018). "Rukki kanali põhja võib siluda kuni mai alguseni". *Keskkonnaministeerium*.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Süvendamine** |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Copa América |
| **Pronks** | 2019 |  |

**Guido Rodríguez** (sündinud 12. aprillil 1994 Sáenz Peñas) on Argentina jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri River Plate'is, mille meeskonnas debüteeris ta Argentina kõrgliigas 2014. aastal. 2016. aasta esimeses pooles mängis ta laenul Defensa y Justicias.

2016. aasta keskel liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Club Tijuana. Aastatel 2017–2020 mängis ta Mehhiko kõrgliigas Club América ridades. Américaga tuli ta ühel korral Mehhiko meistriks. Aastatel 2016–2020 valiti Rodríguez neljal korral Mehhiko kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2018–19 valiti ta Mehhiko kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks.

2020. aastal sõlmis ta lepingu Real Betisega.

Argentina jalgpallikoondises debüteeris Rodríguez 2017. aasta juunis sõprusmängus Brasiilia vastu. Ta kuulus Argentina koondisse 2019. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

River Plate
* Copa Sudamericana: 2014

América
* Liga MX: Apertura 2018
* Copa MX: Clausura 2019

| * v
* r
Argentina koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Armani
* 2 Foyth
* 3 Tagliafico
* 4 Montiel
* 5 Paredes
* 6 Pezzella
* 7 De Paul
* 8 Acuña
* 9 Álvarez
* 10 Messi (c)
* 11 Di María
* 12 Rulli
* 13 Romero
* 14 Palacios
* 15 Correa
* 16 Almada
* 17 Gómez
* 18 Rodríguez
* 19 Otamendi
* 20 Mac Allister
* 21 Dybala
* 22 La. Martínez
* 23 E. Martínez
* 24 Fernández
* 25 Li. Martínez
* 26 Molina
* Treener: Scaloni

 | Argentina |
Vadim Malakhatko (2009)
Vadim Malakhatko (2010)
**Vadim Malakhatko** (ukraina keeles Вадим Володимирович Малахатько *Vadõm Volodõmõrovõtš Malahhatko*; 22. märts 1977 Kiiev – 5. juuni 2023) oli Ukrainast pärit Belgia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1999).

Malakhatko tuli 1997. ja 1998. aastal Ukraina meistrivõistlustel viiendaks. Suurmeistriks sai ta 22-aastaselt 1999. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

2001. aastal pääses ta mängima Moskvas peetud FIDE maailmameistrivõistlustele nokautsüsteemis (128 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 87. asetuse. Kaotas avaringis Sergei Movsesjanile 1,5:2,5 ja langes edasisest konkurentsist välja.

Malakhatko võitis Ukraina võistkonna koosseisus 2000. aastal İstanbulis maleolümpial pronksmedali ja 2001. aastal Jerevanis võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kuldmedali.

2007. aastast esindas Malakhatko rahvusvahelistel malevõistlustel Belgiat.

Aastavahetusel 2007/2008 peetud Hastingsi turniiril jagas Malakhatko esikohta.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus naiste malesuurmeistri Anna Zozuliaga.

Välislingid
-----------

* Vadim Malakhatko – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Vadim Malakhatko FIDE andmebaasis
**Marie Rikas** (13. veebruar 1457 Brüssel – 27. märts 1482 Wijnendale loss) oli Burgundia titulaarhertsoginna 5. jaanuarist 1477 kuni surmani.

Ta kuulus Valois' dünastiasse ning oli Charles Südi ja Bourboni Isabella tütar. Kuigi Charles oli kolm korda abielus, oli Marie tema ainus laps.

Viimaseks Burgundia hertsogiks peetav Charles Südi suri 1477. aastal Nancy lahingus, misjärel Prantsusmaa kuningas Louis XI kuulutas hertsogkonna lõppenuks ja haaras suure osa selle territooriumist Prantsuse krooni alla. Saksa-Rooma riigi territooriumil asunud Madalmaad ja Franche-Comte'i vabakrahvkond jäid aga Mariele, kes isa surma ajal oli 19-aastane ja vallaline. Tema abielul oleks olnud tohutu mõju Euroopa poliitilisele tasakaalule ja tal oli ka palju kosilasi. Habsburgide keiser Friedrich III kindlustas Marie võõrasema Margareti abiga abielu oma pojale, tulevasele keisrile Maximilian I-le. 16. augustil 1477 nad abiellusidki ning Habsburgid said kontrolli Burgundia pärandi jäänuste üle.

Kui Marie 1482. aastal hobuselt kukkumise tagajärjel 25-aastaselt suri, sai vastavalt testamendile Burgundia hertsogiks tema ja Maximiliani poeg Philipp Ilus, kes ema surma ajal oli kõigest kolmeaastane.

Marie kasutas tiitlit Burgundia hertsoginna ja tema pärijad kutsusid end Burgundia hertsogiteks, keeldudes nõustumast hertsogkonna kaotusega.

Marie on maetud Jumalaema kirikusse Brugges.
Suurhertsog Guillaume IV
**Guillaume IV** (sünninimi **Wilhelm Alexander**; 22. aprill 1852 – 25. veebruar 1912) oli viies Luksemburgi suurhertsog. Ta valitses aastatel 1905–1912.

Kuigi Luksemburgi valitsejad on tuntud eelkõige prantsuspäraste nimekujude järgi, siis riigi paljukeelsuse tõttu kasutatakse ka tema saksapärast nimekuju **Wilhelm IV** ja letseburgikeelset nimekuju **Wëllem IV**. Kuna tema kolm samanimelist eelkäijat olid ühtlasi ja eelkõige ka Madalmaade kuningad, siis nemad on tuntud hollandikeelse nimekuju **Willem** järgi. 

Ta sündis Nassau hertsogi, hilisema Luksemburgi suurhertsogi Adolphi pojana, kasvades üles saksakeelses keskkonnas. Pärast Nassau ühendamist Preisimaaga teenis ta aastaid ohvitserina Preisi armees, minnes 1888. aastal erru.

Kui tema isa tõusis 1890. aastal Luksemburgi troonile, sai Wilhelmist ehk Guillaume'ist Luksemburgi kroonprints. Alates 4. aprillist 1902 täitis ta ametlikult oma eaka isa eest riigipea kohuseid.

Ta krooniti suurhertsogiks 17. veebruaril 1905 pärast oma isa surma. Tema valitsusaja olulisemaks sammuks oli troonipärimiskorra muutmine, mis lubas trooni pärida ka valitseja tütardel. Põhjuseks oli asjaolu, et suurhertsogil endal oli kuus tütart, kuid mitte ühtegi poega.

Guillaume IV iseseisev valitsusaeg jäi halva tervise tõttu lühikeseks. Juba 13. novembril 1908 kinnitas parlament Luksemburgi regendiks tema abikaasa Maria Anna, kes jäi täitma riigipea kohuseid kuni abikaasa surmani 1912. aastal.

Perekond
--------

Guillaume IV abiellus 21. juunil 1893 Portugali printsessi Maria Annaga. Nende abielust sündis kuus tütart:

* Marie-Adélaïde (1894–1924), Luksemburgi suurhertsoginna 1912–1919
* Charlotte (1896–1985), Luksemburgi suurhertsoginna 1919–1964
* Hilda (1897–1979)
* Antonia (1899–1944)
* Elisabeth (1901–1950)
* Sophie (1902–1941)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Adolphe** | **Luksemburgi suurhertsog**1905–1912 | Järgnev**Marie-Adélaïde** |
**Shinji Okazaki** (jaapani keeles 岡崎 慎司, *Okazaki Shinji*; sündinud 16. aprillil 1986 Takarazukas) on Jaapani jalgpallur, ründaja. Alates 2019. aastast mängib ta Hispaania kõrgliiga klubis Huesca.

Aastatel 2015–2019 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Leicester City. Hooajal 2015/2016 tuli ta Leicester Cityga Inglismaa meistriks. 2016. aastal valiti ta Aasia aasta jalgpalluriks.

Koondisekarjäär
---------------

Debüüdi Jaapani rahvuskoondises tegi Okazaki 9. oktoobril 2008 mängus Araabia Ühendemiraatide vastu. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 20. jaanuaril 2009 Aasia meistrivõistluste valikmängus Jeemeni vastu.

2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus 24. juunil lõi ta värava Taanile.

2011. aasta Aasia meistrivõistluste viimases alagrupimängus 17. jaanuaril tegi ta Saudi Araabia vastu kübaratriki. Okazaki tuli Jaapani koondisega Aasia meistriks ja valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.

2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistluste teises alagrupimängus 19. jaanuaril lõi ta värava Itaaliale ja viimases alagrupimängus 22. juunil värava Mehhikole.

2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus 24. juunil lõi ta värava Colombiale.

2015. aasta Aasia meistrivõistluste esimeses alagrupimängus 12. jaanuaril lõi ta värava Palestiinale.

2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Jaapani olümpiakoondisse.

Saavutused
----------

Leicester City
* Inglismaa meister (1): 2015–16

SD Huesca
* Hispaania esiliiga (1): 2019–20

Viited
------

1. ↑  "OKAZAKI Shinji". Japan National Football Team Database. Vaadatud 11.7.2017
2. ↑  "Japan 1 Mexico 2". BBC Sport. 22.6.2013. Vaadatud 11.7.2017
3. ↑  "Japan 1–4 Colombia". BBC. 24.6.2014. Vaadatud 11.7.2017

Välislingid
-----------

 Shinji Okazaki – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Jaapani koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Kawashima
* 2 Ueda
* 3 Shoji
* 4 Honda
* 5 Nagatomo
* 6 Endo
* 7 Shibasaki
* 8 Haraguchi
* 9 Okazaki
* 10 Kagawa
* 11 Usami
* 12 Higashiguchi
* 13 Muto
* 14 Inui
* 15 Osako
* 16 Yamaguchi
* 17 Hasebe (c)
* 18 Oshima
* 19 H. Sakai
* 20 Makino
* 21 G. Sakai
* 22 Yoshida
* 23 Nakamura
* Treener: Nishino

 | Jaapan |
Kahjutu õppetorpeedo väljalaskmine USA mereväe Arleigh Burke klassi hävitajalt
**Torpeedo** on jõuseadme abil vee all või pinnal liikuv, veesõiduki (laeva) tabamiseks ja uputamiseks valmistatud lõhkekeha.

Ajalugu
-------

Torpeedo ideele tuli Austria keisririigi mereväe fregatikapten Johann Blasius Luppis. 1861. aastal pakkus ta oma leiutist Austria valitsusele, kuid too ei olnud sellest huvitatud. 1864. aastal kohtas Luppis inglise inseneri Robert Whitheadi ning suutis teda veenda oma idee perspektiivsuses. Luppise ja Whitheadi koostööna valmiski 1866. aastal esimene torpeedo. Algul oli torpeedo aeglane ja tema tegevusraadius väike. 

Torpeedo ehk esialgse nimega "iseliikuv miin" muutis allveelaevad ohtlikeks sõjalaevadeks. Kulus pool sajandit, et teha torpeedost tõeliselt surmakülvav relv. 22. septembril 1914 kohtas Saksa allveelaev U 9 Põhjamerel kolme Suurbritannia soomusristlejat. 450 meetri kauguselt laskis komandör Otto Weddigen välja esimese torpeedo, mis tabas ristlejat Aboukir. Ahtrisse tabatud ristleja hakkas vajuma. Inglased arvasid, et sattusid miinile ning sõitsid Abourkiri juurde, et peale võtta uppuvaid meremehi. U 9 lähenes veelgi ja lasi 270 meetri kauguselt välja veel kaks torpeedot. Sellest ajast peale peeti allveelaeva pealveelaevale ohtlikuks vastaseks.

Tänapäeval on torpeedorelvastuse kasutamine pealveelaevadel vähenenud. Selle põhjuseks on rakettrelvade areng ja levik. Siiski on torpeedod efektiivse relvana jätkuvalt kasutusel. Eriti olulised on torpeedod allveelaevade relvastuses ja allveelaevadevastase relvana.

Kirjeldus
---------

Torpeedo võib olla kas juhitamatu või juhitav. Juhitavate torpeedode juhtimine toimub kas juhtme abil või raadio teel. Jõuallikana kasutatakse kas tahkekütuse-, vedelkütuse-, gaasi- või elektriajamit. Tänapäevaste seeriatorpeedode tippkiirused jäävad üldiselt alla 100 sõlme.
Torpeedo tulistatakse tavaliselt välja torpeedoaparaadist, mis võib olla ühe- või mitmetoruline. Torpeedoaparaat võib asuda pealveelaeva tekil või ka allveelaevas, samuti maismaal või õhusõidukis. Torpeedo võib olla kinnitatud õhusõiduki sisse või külge.
Tänapäeval on torpeedodega relvastatud sõjalaevad – peamiselt hävitajad, ristlejad ja allveelaevad –, kuna spetsiaalsed torpeedokaatrid on minevikku jäämas.

Vaata ka
--------

* Torpeedokaater
* Inimtorpeedo
* Meremiin
* AUV, ROUV, USV, UUV

Välislingid
-----------

* Entwicklung der Torpedowaffe
Marians Pahars
**Marians Pahars** (sündinud 5. augustil 1976; Tšornobai, Tšornobai rajoon, Tšerkassõ oblast, Ukraina NSV) on läti jalgpallitreener ja endine Läti jalgpallikoondise ründaja.

Läti rahvuskoondises mängis Pahars aastatel 1996–2007 75 korda ja lõi 15 väravat. Debüüt koondises toimus 12. märtsil 1996, kui kohtuti Küprosega ja kaotati 0:1. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 17. veebruaril 1997 mängus Poolaga, mis kaotati 2:3.

Aastatel 2013–2017 oli ta Läti jalgpallikoondise peatreener. Alates 2018. aastast on ta Läti kõrgliiga klubi FK Jelgava peatreener,

Klubid
------

* 1994 Pārdaugava
* 1995 Skonto-Metāls
* 1995–1998 Riia Skonto
* 1998–2006 Southampton FC
* 2006–2008 Anorthosis Famagusta
* 2008 Skonto FC
* 2009 FK Jūrmala

Saavutused
----------

* Läti meister 1995, 1996, 1997 ja 1998
* Läti parim jalgpallur 1999, 2000 ja 2001

Isiklikku
---------

Marians Pahars on 176 cm pikk ja kaalub 70 kg.

Välislingid
-----------

* Marians Pahars Läti Jalgpalliföderatsiooni lehel
Kreeka kroonprintsess Marie-Chantal
**Kreeka kroonprintsess Marie-Chantal** (kodanikunimega **Marie-Chantal Miller**; sündinud 17. septembril 1968) on lasterõivaste disainer, Kreeka kroonprintsi Pavlose abikaasa.

Perekond ja haridus
-------------------

Marie-Chantal Miller sündis Londonis 17. septembril 1968 eduka ärimehe Robert W. Milleri ja Maria Clara Pesantase teise tütrena. Tal on õed Pia ja Alexandra ning nad kõik on tuntud oma kuulsate abielude tõttu. 

Marie-Chantal sündis Londonis, kuid kasvas kuni kümnenda eluaastani Hongkongis. Tema ja ta õed õppisid (kuid ei lõpetanud) Institut Le Rosey erakoolis Šveitsis 1977–1982. Selle asemel lõpetas Marie-Chantal Masters Schooli New Yorgis, mis on ka erakool, ning hiljem õppis kunstiajalugu New Yorgi Kunstiakadeemias ja New Yorgi Ülikoolis.

Perekond
--------

Marie-Chantal abiellus 1. juulil 1995 Londonis Kreeka kroonprintsi Pávlosega. Enne tseremooniat võttis ta vastu õigeusu. Paaril on viis last:

* printsess Maria Olympia (sündinud 25. juulil 1996 New Yorgis);
* prints Konstantinos-Alexios (sündinud 29. oktoobril 1998 New Yorgis);
* prints Achileas Andreas (sündinud 12. augustil 2000 New Yorgis);
* prints Odysseas Kimon (sündinud 17. septembril 2004 Londonis);
* prints Aristide Stavros (sündinud 29. juunil 2008).

Karjäär
-------

2000. aastal asutas printsess oma lasterõivaste ettevõtte, mis toodab rõivaid kaubamärgiga Marie Chantal LLC. Riideid müüakse Ameerika Ühendriikides, Londonis ja Ateenas. 

Temalt on ilmunud lasteraamat "The Frog Prince" ("Konnast prints"), mis on ta enda illustreeritud.

Välislingid
-----------

* Kreeka kuningliku perekonna ametlik koduleht: Kroonprints Pavlos ja printsess Marie-Chantal ootavad viiendat last *(inglise keeles)*
**Tranquillo Barnetta** (sündinud 22. mail 1985 Sankt Gallenis) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis St. Gallen.

Šveitsi jalgpallikoondises debüteeris ta 8. septembril 2004 mängus Iirimaa vastu. Esimese värava rahvuskoondises lõi ta 1. märtsil 2006 mängus Šotimaa vastu, mis lõppes tulemusega 3:1 Šveitsi kasuks.

Karjäär
-------

Tranquillo Barnetta hakkas jalgpalli mängima juba nelja-aastaselt FC Rotmonteni juures. 11-aastaselt läks ta üle FC St. Galleni meeskonda, 16-aastaselt sai aga temast Euroopa noorte meister kategoorias U-17. Mõne kuu pärast sõlmis Barnetta juba elukutselise mängija lepingu St. Galleni jalgpalliklubiga. 

Aastal 2004 debüteeris ta Šveitsi rahvuskoondises ja osales Euroopa noorte meistrivõistlustel kategoorias U-21. Samal aastal võttis Tranquillo Barnetta vastu parema pakkumise Saksamaa klubilt Bayer Leverkusen, kuid viimane laenutas ta kohe aastaks välja teisele saksa klubile Hannover 96. Selle klubi koosseisus lõi ta Bundesligas mängitud 7 matši jooksul 2 väravat.

Pöördunud 2005. aastal tagasi Bayer Leverkusenisse, lõi ta esimesel hooajal seal 6 väravat ja sooritas 7 pealelööki, tõustes klubi silmapaistvamate mängijate hulka.

2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel osales Barnetta Šveitsi rahvuskoondise põhikoosseisus. 19. juunil 2006 toimunud mängus Togo vastu tagas ta 88. minutil löödud väravaga šveitslastele 2:0 võidu.

Isiklikku
---------

Tranquillo Barnetta on 178 cm pikk. Ta on vallaline. Tema hüüdnimi on Quillo.

Vaata ka
--------

* Šveitsi jalgpallikoondis 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel

Välislingid
-----------

* Leverkusen who's who (biograafia, profiil ja pildid, saksa keeles)
* CreditSuisse emagazine: Tranquillo Barnetta: Star Pupil (artikkel, inglise keeles)

| * v
* r
Šveitsi koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Benaglio
* 2 Lichtsteiner
* 3 Ziegler
* 4 Senderos
* 5 Von Bergen
* 6 Lang
* 7 Barnetta
* 8 Inler (c)
* 9 Seferović
* 10 Xhaka
* 11 Behrami
* 12 Sommer
* 13 Rodríguez
* 14 Stocker
* 15 Džemaili
* 16 Fernandes
* 17 Gavranović
* 18 Mehmedi
* 19 Drmić
* 20 Djourou
* 21 Bürki
* 22 Schär
* 23 Shaqiri
* Treener: Hitzfeld

 | Šveits |
Lõpre tamm oktoobris 2015
Lõpre tamm novembris 2006
**Lõpre tamm** on looduskaitsealune harilik tamm Läänemaal Haapsalu linnas Puise külas Lõpre talu maal. Jääb Matsalu rahvuspargi alale. Puust umbes 800 m loodesse jääb Tuuru–Puise tee.

Puu on 20 meetri kõrgune, tüve ümbermõõt 1,3 meetri kõrgusel on erinevatel andmetel 3,92–4,00 meetrit.

Lõpre tamm võeti kaitse alla aastal 1959. Puu kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Tammest läheb mööda Kiideva–Puise matkarada ning viit on paigaldatud Puise I bussipeatuse juurde (Puise rannamägi).

Lõpre tamme keskkonnaregistri kood on KLO4000388.

Vaata ka
--------

* Eesti puude loend

Viited
------

1. ↑  Keskkonnaregistri vahendusel maakatastri andmed (Relve projekt)
2. ↑  Keskkonnaregistri vahendusel 1998. a. andmed kogumikust Eesti põlispuud

Välislingid
-----------

* Andmed Eesti looduse infosüsteemis
* Lõpre tamm keskkonnaportaalis
* ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
* Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
**Transall C-160** on kahe turbopropellermootoriga taktikaline ülatiivaline sõjaväe transpordilennuk, mida ehitati Prantsusmaal ja Lääne-Saksamaal. Esmalend 25. veebruar 1963.
"Transall" on konsortsiumi Transporter Allianz lühend, sellesse kuulusid Messerschmitt-Bölkow-Blohm, Aérospatiale ja VFW-Fokker.

Lennuki kirjeldus
-----------------

Algne idee oli ehitada Prantsusmaa lennuväele ja Saksamaa Luftwaffe (Bundeswehr) vajadustele vastav traspordilennuk, hiljem ostsid C-160 lennukit ka Lõuna-Aafrika vabariik, Türgi ning mitmete teiste riikide transpordifirmad.

Lennuki survestatav lastiruum, mõõtmetega 13,5 x 3,15 x 2,98 m, tagumine osa on varustatud rambiga. Inimeste transpordiks on lastiruumis 93 istekohta. Kuigi viimane C-160 ehitati 1985. aastal on C-160-ed endiselt kasutuses. Seda tüüpi lennukeid on lisaks transpordile kohandatud ka tankurlennukiteks õhus tankimiseks, kasutamiseks sideplatformina ning signaalluureks.

Ressursi täis lennanud C-160-ed asendatakse Prantsusmaal ja Saksamaal Airbus A400M Atlastega.

Tehnilised andmed (C-160D)
--------------------------

* Meeskond: 2 + 3
* Pikkus: 32,4 m
* Kõrgus: 12,4 m
* Tiivaulatus:40,0 m
* Tühikaal: 29 tonni
* Suurim lennukaal: 49 tonni
* Max last: 16 000 kg
* Suurim kiirus 513 km/h
* Lennuulatus:1200 km
* Mootor: turbopropeller 2 x 4222 kW (5738 hp) Roll-Royce Tyne MK22

Viited
------

1. ↑  "Aircraft, compared and contrasted" (lk 145)
2. ↑  Hewson, R. "The Vital Guide to Military Aircraft" 2. trükk. London: Airlife Publishing Ltd. 2001.
**Lõtkarino** on linn Venemaal Moskva oblastis, samanimelise linnaringkonna ainus asula. Asub Moskva jõe vasakul kaldal, Moskva ringteest 6 km kagu pool.

Asula on teada 15. sajandist alates. 17. sajandini kuulus see Moskva Imede kloostrile. 1939. aastal sai Lõtkarino aleviks ja 1957. aastal linnaks.

1934–1935 ehitati küla juurde klaasivabrik, mis tegutseb tänini (Lõtkarino Optilise Klaasi Vabrik).

2020. aasta alguses oli linna elanike arv arvestuslikult 59 150.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lõtkarino** |

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mereannist; loomaperekonna kohta vaata artiklit Auster.* |

---

Austrid taldrikul koos sidruni ja võiga
**Austrid** on mitut liiki, peamiselt austerkarplaste hulka kuuluvad söödavad limused.

Austrite söömine
----------------

 *Pikemalt artiklis Austrite hooaeg*
Austreid süüakse üldjuhul vaid kalendrikuudes, mille eestikeelses nimetuses esineb *r*-täht, ehk 1. septembrist kuni 30. aprillini.

Suvekuudel austrid koevad ning nende limuskehasid täidab suurem kogus toksiine. Samuti esinevad suvel suuremad võimalused nakatuda veeõitsenguga seotud vohamisega kaasnevatesse viirustesse või *Vibrio parahaemolyticus*'e ja *Vibrio vulnificus*'e bakterinfektsioonidesse, millest viimane on ühel juhul viiest surmav.

Tooreste (aurutamata, keetmata, praadimata või röstimata) ning eriti aegunud austrite, mida võib elujõus austritest olla raske eristada, söömine (eriti suvel) on seega tervisele vastunäidustatud või elule ohtlik.

Kõvasti sulgunud kahepoolmelisi kodasid avatakse ettevaatlikult spetsiaalsete noataoliste abivahenditega. Austrite söömisel hinnatakse eelkõige värskust kui ka pehmust või mahedust. Sageli maitsestatakse austreid sidrunimahlaga. Hapniku juurdepääsuga jahedas või jäävannis hoitud elusad austrid surevad alles kodade avamisel või närimisel ja allaneelamisel.

Vaata ka
--------

* Mereannid
**Owele linnus** on Henriku Liivimaa kroonikas mainitud linnus Sakala lõunaosas. Linnuse täpne asukoht pole kindlalt teada. Christian Eduard Pabst on oletanud, et see võis asuda kas praeguses Oleri külas Burtnieki järvest kirdes Ruhja piirkonnas või Omuļi külas Valka piirkonnas, kuid neist kohtadest pole muistseid kindlustusi avastatud. Ēvalds Mugurēvičs peab tõenäolisemaks hüpoteesi, et Owele on seotud 17. sajandi adrarevisjonis mainitud Howwala külaga, mis arvatakse olevat paiknenud praeguse Eesti alal ja mille lähedal asus Karl von Löwis of Menari järgi linnamägi.

Liivimaa kroonika järgi süütas 1211. aastal Sakalas sõjaretkel olev Kaupo juhitud vägi Owele ja Purke linnused põlema.

Viited
------

1. ↑  Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. XV, kommentaar 4
2. ↑  Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XV 2, kommentaar 4, lk 119

Läti muinaslinnuseid

Aizkraukle muinaslinnus • Āraiši järvelinnus • Autine linnus • Babīte linnamägi • Beverini linnus • Daugmale muinaslinnus • Jersika linnus • Koknese muinaslinnus • Korneti linnus • Krimulda muinaslinnus • Laši linnus • Lielvārde muinaslinnus • Mazsalaca muinaslinnus • Mežotne muinaslinnus • Metimne linnus • Owele linnus • Purke linnus • Sattesele linnus • Sēlpilsi muinaslinnus • Sotecle linnus • Talsi muinaslinnus • Tērvete muinaslinnus • Turaida muinaslinnus • Urele linnus • Võnnu muinaslinnus
Adam Young esinemas 2009. aastal
**Owl City** on Ameerika Ühendriikide laulja, laulukirjutaja ja multiinstrumentalisti Adam Youngi 2007. aastal alustatud ühemeheprojekt elektronmuusika vallas.

Young tegutseb Owatonnas Minnesota osariigis. 

Oma laulude avalikustamist alustas ta Myspace'is.

Owl City debüütalbum "Ocean Eyes", mille hitiks sai laul "Fireflies", ilmus 2009. aastal. 

2011. aastal avaldas Owl City kolmanda stuudioalbumi "All Things Bright and Beautiful". Sellele järgnes 2012. aastal avaldatud "The Midsummer Station ".

Viljeldavad žanrid on elektronmuusika, sündipop ja popmuusika.

Koosseis
--------

Adam Young – eeslaulja, programmeerimine, klahvpillid, klaver, süntesaatorid, kitarrid, bassikitarr, löökriistad, vibrafon

Kuigi Young kirjutab, komponeerib, salvestab ja toodab kogu Owl City muusikat ise, toetab teda lavaesinemiste ajal rühm muusikuid.

Praeguse ringreisi liikmed:

* Breanne Düren – klahvpillid, taustalaulja
* Daniel Jorgensen – kitarr, vibrafon, bass
* Jasper Nephew – kitarr
* Steve Goold – trummid

Endised ringreisi liikmed:

* Casey Brown – trummid
* Laura Musten – viiul
* Hannah Schroeder – tšello
* Matt Decker - trummid
* Austin Tofte - klahvpillid, vokaal

Albumid
-------

* Maybe I'm Dreaming (2008)
* Ocean Eyes (2009)
* All Things Bright and Beautiful (2011)
* The Midsummer Station (2012)
* Mobile Orchestra (2015)
* Cinematic (2018)
Nõukogude kontrollkomisjoni Saksamaal peakorter Karlshorstis
Nõukogude kontrollkomisjoni Saksamaal liikmed 11. novembril 1949
Nõukogude kontrollkomisjoni Saksamaal esimees armeekindral Vassili Tšuikov õnnitlemas Saksa DV presidenti Wilhelm Piecki seoses tema 75 aasta juubeliga (1951)
**Nõukogude Liidu kontrollkomisjon Saksamaal** (vene keeles *Советская контрольная комиссия в Германии*; saksa keeles *Sowjetische Kontrollkommission*) oli sõjalise administratsiooni kontrollkomisjon endise Nõukogude okupatsioonitsooni territooriumil moodustatud Saksa Demokraatlikus Vabariigis. Eksisteeris aastatel 1949–1953.

Nõukogude kontrollkomisjon Saksamaal loodi NSV Liidu Ministrite Nõukogu määruse 10. oktoobrist 1949 alusel oma tegevuse lõpetanud Nõukogude sõjalise administratsiooni Saksamaal asemele.

Nõukogude kontrollkomisjoni Saksamaal esimeheks määrati armeekindral Vassili Tšuikov. Kontrollkomisjonis oli 1949. novembri seisuga 3831 koosseisulist töötajat. 

Kontrollkomisjoni peakorter asus Karlshorstis (Ida-Berliini Lichtenbergi rajoonis).

NSV Liidu ülemkomissari aparaat
-------------------------------

Mais 1953 Nõukogude kontrollkomisjon Saksamaal lõpetas oma tegevuse, kuid kohe loodi selle asemele uus ametkond – NSV Liidu ülemkomissari aparaat. NSV Liidu ülemkomissariks määrati Vladimir Semjonov, kes enne seda töötas Nõukogude kontrollkomisjoni Saksamaal esimehe poliitilise nõunikuna. Ühtlasi sai Semjonovist ka Nõukogude Liidu suursaadik Saksa DV-s.

20. septembril 1955 kirjutasid Nõukogude Liit ja Saksa DV alla kahepoolsele lepingule, milles tunnistati Saksa Demokraatliku Vabariigi suveräänsust. Pärast seda lõpetas NSV Liidu ülemkomissari aparaat oma tegevuse. Kontroll Saksa DV võimuorganite üle lasus siitpeale Nõukogude Liidu saatkonnal, seejuures olukorras, kus Saksa DV territooriumil paiknes Nõukogude väegrupp Saksamaal.

Vaata ka
--------

* Nõukogude okupatsioonitsoon Saksamaal
Lazarus Chakwera
**Malawi president** on Malawi riigipea. President on ühtlasi valitsusjuht ja kaitsejõudude juhataja.
Presidendi valib rahvas otsestel valimistel, mis peetakse samaaegselt parlamendivalimistega. Nii presidendiks kui ka asepresidendiks kandideeriv isik peab olema sünnilt või päritolult Malawi kodanik ja vähemalt 35-aastane. Valimiste tulemus otsustatakse lihthäälteenamusega. Asepresidendi kandidaadi valib presidendikandidaat ja mõlemad nimed kantakse samale valimissedelile. Seega osutub asepresident valituks koos presidendiga. President võib kas kohe valitsusaja alguses või hiljem ametisse määrata ka teise asepresidendi, kes ei tohi kuuluda temaga samasse erakonda.

Sama inimese võib presidendi ametisse valida kõige rohkem kahel korral. Presidendi ametiaeg kestab viis aastat.

Alates 28. juunist 2020 on president Lazarus Chakwera. Enne teda oli presidendi ametis alates 31. maist 2014 28. juunini 2020 Arthur Peter Mutharika. Ta oli ühtlasi kaitseminister ja politseijõudude juhataja. Asepresident oli Saulos Chilima.

Viimati toimusid presidendivalimised 23. juunil 2020.

Viited
------

1. ↑  "The World Factbook". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. detsember 2018. Vaadatud 7. aprillil 2015.
2. 1 2  "Constitution of Malawi" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. juuni 2017. Vaadatud 7. aprillil 2015.
3. ↑  "Malawi: Constitution". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 7. aprillil 2015.
4. 1 2  "Cabinet list" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 7. aprillil 2015.
"Frunze" suunab siia. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Frunze (täpsustus).

**Biškek** on Kõrgõzstani pealinn ja riigi suurim linn, Tšüj oblasti halduskeskus. Biškek ise oblasti koosseisu ei kuulu, vaid moodustab eraldi haldusüksuse.

Biškek asub Kõrgõzstani põhjaosas Tšüj orus, Tian Shani eelmäestikus, 40 kilomeetrit Kirgiisi ahelikust põhja pool, 25 kilomeetri kaugusel Kasahstani piirist.

Aastatel 1926–1991 kandis linn nime *Frunze* (Mihhail Frunze järgi), enne 1926. aastat *Pišpek*.

Rahvastik
---------

1999. aastal moodustasid kirgiisid 52,1% linna elanikest, venelased 33,2%. Enam kui protsent oli elanike hulgas ukrainlasi (2,1%), tatarlasi (2,1%), korealasi, usbekke, uiguure ja kasahhe. Kiiresti on kasvanud kirgiiside ja vähenenud venelaste arv ja osakaal.

Veel 1989. aastal moodustasid venelased linna elanike enamuse: 55,8%, kirgiise oli 22,3 ja ukrainlasi 5,5%. 1970. aastal oli venelasi 66,1%, kirgiise 12,3% ja ukrainlasi 6,2%.

Vaata ka
--------

* Ala-too väljak

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Biškek – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Kõrgõzstani 1. järgu haldusüksused

Batkeni oblast • Biškek • Džalal-Abadi oblast • Narõni oblast • Oši linn • Oši oblast • Talasi oblast • Tšüj oblast • Õsõk-Köli oblast
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Norra |
|  |
| 2. ring | 1952 | Poolraskekaal |
|  |
| Hõbe | 1951 | Poolraskekaal |
|

**Bjarne Lingås** (ka **Lingaas**; 7. jaanuar 1933 Kristiansand – 19. november 2011 Kristiansand) oli Norra poksija.

Lingås oli kuni 1957. aastani kokku kuuekordne Norra meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) ja raskekaalus (üle 81 kg). Ta osales Euroopa eest kaks korda poolraskekaalus (kuni 81 kg) maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitjate meeskondadega ja võitis 1954. aastal oma mõlemad kohtumised (Chicagos ja St. Louis's).

Lingås osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Lingås sai hõbemedali poolraskekaalus (kuni 81 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Marcel Limage'ile (Belgia). 

Lingås poksis maist 1960 kuni juunini 1966 elukutselisena ning pidas kokku 10 kohtumist, millest võitis 9 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 kohtumise.

Viited
------

1. ↑  1954. aasta Euroopa – USA Kuldkinda-võistlused. Tulemused inglise keeles
2. ↑  15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles
3. ↑  9. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1951. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Bjarne Lingås saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Bjarne Lingås saidil BoxRec
U- kujuline klaviatuuri klahvide eemaldajaU- kujuline klaviatuuri klahvide eemaldaja
**Klaviatuuri klahvide eemaldaja** on tööriist, mille abiga saab eemaldada klahve juhul nendega on midagi juhtunud või tekib vajadus puhastada klaviatuuri seestpoolt. Tööriist koosneb enamasti, kas plastikust või alumiinium traadist. Klaviatuuri klahvide eemaldajal on kaks levinud tüüpi: Ümar ja H-kujuline. Ümar on mõeldud selleks, et üks sõrm läheks läbi ümara ava ja selle sõrme abil saab eemaldada klaviatuuriklahvi. H-kujuline on mõeldud klahvide eemaldamiseks kahe sõrmega.

Kasutusala
----------

Klahvide eemaldamiseks on sellel konksud, millega saab lihtsasti kinnitada klahvide alumiste servade külge ja selle abil tõmmata klahv ära seda kahjustamata. Klaviatuuriklahvide eemaldaja pole laialdast kasutust leidnud, kuna enamik klaviatuure pole tehtud klahvidevahetamiseks ning kasutajad, kes omavad selliseid, mis võimaldavad, kasutavad hoopis käepärasemaid variante näiteks plastmass maksekaarte, mis muidugi võivad kahjustada klahvi lülitussüsteemi, see omakorda vähendab klahvi eluiga.

Viited
------

1. ↑  "Keycap puller". *Deskthority wiki*. 14 May 2015, at 09:39. Vaadatud 01.01.2019. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|aeg=` (juhend)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Rootsi asulast; Rootsi suguvõsa kohta vaata Bjälbo suguvõsa* |

---

Bjälbo kiriku torn 12. sajandist.
**Bjälbo** on asula Rootsis Mjölby vallas, Skänningest läänes Östergötlandis.

Ajalugu
-------

Kui tahetaks panna näpp Rootsi kõige kesksemale ja tähtsamale kohale, et tunda ajalooliste ja poliitiliste sündmuste südamelöökide algset päritolu, siis võiks osutada Bjälbole.
Enne kui Rootsi hakkas sarnanema selle riigiga, mida me tunneme praegu, seisis võim Östergötlandis ja Västergötlandis nelja aadlisuguvõsa: Eriku, Stenkilska, Sverkeri ja Bjälbo (hiljem nimetatuna Folkungide) vahel.

Bjälbos sündis XIII sajandil Bjälbo aadlisuguvõsa ajalooline suurkuju, Magnus Ladulåsi isa, riigijarl Birger Jarl, kes lõi rahu, ühendas Rootsi ja sutas Stockholmi linna.
Võib häbenemata väita, et Bjälbo on Rootsi häll. Bjälbo aadlisuguvõsa neli kuningat rajasid üheskoos tee rootsi rahvusriigile. Nendest said ka Taani ja Norra kuningad. Bjälbo kui folkungide aadlisuguvõsa maaomand oli Rootsi riigi esmane kuninga elukoht.

1173. aastal langes Bjälbo lahingus Östergötlandi kuningas Kol Sverkersson (Sverkerite suguvõsast; kui ta üritas võtta võimu kogu toonases Rootsis, võideldes Knut Erikssoniga Eriku suguvõsast).

Bjälbo mõis
-----------

Mõisa algsest elumajast pole nähtavaid säilmeid järel kuid arvatakse, et see asus kirikust otse vasakul. Kiriku ja mõisa ümber kerkis XIII sajandil küla mis koosnes vähemalt 14. talumajapidamist. Bjälbo mõis oli Folkunga suguvõsa vanim teadaolev maaomand ja seepärast nimetatakse suguvõsa tihti Bjälbo suguvõsaks. Mõisa on teiste sas omanud Birger jarl ja tema onu jarl Birger Brosa.

Viimane ilmalik Bjälbo mõisa omanik oli Magnus Eriksson (Rootsi ja Norra kuningas 1319–1364), kes annetas 1353. aastal Bjälbo Skänninge nunnakloostrile. 

### Mõisa omanikud

* Birger Brosa
* Magnus Minnisköld
* Birger jarl
* Magnus Birgersson

Bjälbo kirik
------------

Bjälbo kirik ehitati aastal 1100, Birger Brosa korraldusel. Kirik domineerib oma suure torniga, mis oli arvatavasti Bjälbo suguvõsa elu- ja kogunemiskoht. Torn on Rootsi ehituskunstis ainulaadne. Torniruumi kasutati ajutise varjupaigana. Rahvamuistendites räägitakse, et Birger jarli ema, Ingrid Ylva, oli elanud selles tornis ja nii nimetatakse ühte kambrit tornis "kuninganna Ylva kambriks". Räägitakse veel, et Ingrid Ylva annetas Bjälbo kiriku suure tornikella 1240 ja seda kasutatakse tänini. Loomulikult kutsutakse tornikella Ingrid Ylva kellaks.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bjälbo** |
**Lindesnesi vald** on vald Norras Agderi maakonna lõunaosas.

Vald loodi 1. jaanuaril 1964, kui liideti Spangereidi, Sør-Audnedali ja Vigmostadi vald. Nüüdsetes piirides Lindesnesi vald moodustati 2020. aastal, kui liideti senise Vest-Agderi maakonna Lindesnesi, Mandali ja Marnardali vald. Lindesnesi vald piirneb Evje og Hornnesi vallaga põhjas, Lyngdali vallaga läänes ning Vennesla ja Kristiansandi vallaga idas. Valla keskus on Mandal.

Valla lõunaosas on pikk rannajoon. Norra mandriosa kõige lõunapoolsemas punktis Lindesnesi neemel asub Norra vanim, 1655. aastal rajatud Lindesnesi tuletorn.

Lindesnesi valla nime vanapõhja kuju on *Líðandi*. See sõna pärineb tegusõnast *líða*, mis tähendab "minema lõpuni" ja võis olla kasutuses lõpu tähenduses. Hilisem kuju on *Líðandisnes*, kus on lisatud sufiks -nes, mis tähendab "neem".

Lindesnesi valla vapp kinnitati 25. aprillil 1985. Sinisel kilbil on kujutatud Lindesnesi tuletorn.

Lindesnesi tuletorn

Viited
------

1. ↑  Area statistics for Norway 2020
2. ↑  Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2022

Agderi maakonna vallad

* Arendal
* Åmli
* Åseral
* Birkenes
* Bygland
* Bykle
* Evje og Hornnes
* Farsund
* Flekkefjord
* Froland
* Gjerstad
* Grimstad
* Hægebostad
* Iveland
* Kristiansand
* Kvinesdal
* Lillesand
* Lindesnes
* Lyngdal
* Risør
* Sirdal
* Tvedestrand
* Valle
* Vegårshei
* Vennesla
Oleksa Dovbuši portree
**Oleksa Dovbuš** (ukraina keeles Олекса Довбуш) (sünd. 1700, Petšenižõn Kolomja – suri 24. augustil 1745) oli kuulus Ukraina lindprii, oprõški juht, kellest sai rahvakangelane, keda sageli võrreldakse Robin Hoodiga.

Biograafia
----------

Oleksa sündis 18. sajandi alguses Karpaatides Petšenižõni hutsulite külas. Temast sai peaaegu 50 liikmelise salga ("leheni") juht. Populaarne traditsioon kujutab teda piirkonna vaeste inimeste kaitsjana. Temast ja tema tegevusest on vähe kirjalikke viiteid.

Paljud Prõkarpattjas säilinud rahvalaulud ja vähesed proosalegendid kujutavad teda kui kohalikku kangelast, kes röövis rikkaid ja aitas vaeseid pärisorje, nagu legendaarne Robin Hood. Tema elukoht asus arvatavasti Bolehhivi linna lähedal Ivano-Frankivski oblastis. See on kaljukompleks, mida nimetatakse Dovbuši kaljudeks ja mis kandideeris Ukraina seitsme ajaloolise ja seitsme loodusime kategoorias. Dovbuši tegusid imetleti nii palju, et jutud tema tegudest levisid väljaspool hutsulite piirkonda naabruses asuvatesse Lääne-Ukraina Pokuttja ja Podillja piirkondadesse. Tema portreesid müüdi kohalikel turgudel. Teda kartis Poola šlahta (maaomaniku aadel). Kord saadeti tema tegevust peatama 2000 sõdurist koosnev sõjaretk, mida juhtis Poola magnaat Józef Potocki. Sellest hoolimata ei õnnestunud teda tabada. Dovbuši lasi 1745. aastal maha ja haavas surmavalt Stefan, kes oli tema armukese Dzvinka abikaasa.

Hassiidi legendi järgi varjus Dovbuš omal ajal Baal Shem Tovi majas ja andis talle sõpruse märgiks oma piibu.

Pärand
------

Pärast tema surma laiendasid tema pärandit mitmed tema kaaslased ja/või inimesed, kes teda jumaldasid: Vassõl Bajurak (Ivano-Frankivskis on püstitatud mälestustahvel, mis mainib tema hukkamist), Maksõm Zaliznjak, Ustõm Karmaljuk ja paljud teised.

Tema legend jõudis Ukraina folkloori ja temast on tehtud mitmesuguseid kunstiteoseid, muu hulgas kirjanike Ivan Franko ja Juri Fedkovõtš. Temast tehti film, tema järgi on nime saanud tänavad ja paigad.

Viited
------

1. ↑  "Opryshky movement in the Carpathians". Wiki Carpathians. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 17. mail 2015.
2. ↑  Orest Subtelny, *Ukraine: A History*, Toronto Press, 2000, ISBN 0-8020-8390-0, p. 192
3. ↑

=Välislingid
============

* Ülevaade
* Lühike mainimine
* Pilt, mis mainib Bajuraki (ukraina keeles)
**Kebes Teebast** (kreeka Κέβης; 5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Sokratese lähikondlane, kes oli pärit Teeba linnast Boiootias. Kebes on peamiselt tuntud Platoni teoste läbi, kus teda on põgusalt nimetatud XIII kirjas ja "Kritonis" ning ta on koos oma Teeba kaaslase Simmiasega Sokratese vestluspartner "Phaidonis". 

Kebese kohta pole palju teada ning ilmselt ta ka kirjutas vähe. Diogenes Laertios loetleb oma teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" Kebesele pühendatud peatükis kolme Kebese kirjutatud dialoogi. Sama kinnitab ka Suda. Need dialoogid on "Tahvel" (kreeka Πίναξ), "Seitsmes päev" (kreeka Ἑβδόμη) ja "Phrynichos" (kreeka Φρύνιχος). Seejuures on "Tahvel" säilinud, kuid tänapäeval arvatakse, et selle autor ei olnud Sokratese lähikondlane Kebes ning tekst pärineb 1. sajandist pKr. Kebese õpetuse ja arutlusstiili kohta võib teha oletusi Platoni dialoogi "Phaidonile" tuginedes, kuid selles kontekstis on raske eristada Kebese enda tegelikke väiteid ning Platoni kirjanduslikke täiendusi.

Platoni dialoogis "Kriton" on väidetud, et Teebast pärit sõbrad Simmias ja Kebes soovisid tasuda tarviliku summa Sokratese vangistusest vabastamiseks..

Viited
------

1. ↑  Xenophon, "Mälestusi Sokratesest" I raamat, 2. peatükk, lõik 48
2. ↑  Platon, "Kirjad" XIII kiri, 363a
3. 1 2  Platon, "Kriton" 45b
4. 1 2  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõik 125
5. 1 2  "Suda", artikkel "Kebes" K 1215, tõlkinud David Whitehead
6. ↑  Vt nt "Die Bildtafel des Kebes: Allegorie des Lebens". Eingeleitet, übersetzt und mit interpretierenden Essays versehen von Rainer Hirsch-Luipold, Reinhard Feldmeier, Barbara Hirsch, Lutz Koch, Heinz-Günther Nesselrath. (SAPERE, Bd. 8.) Darmstadt: Wissenschaftliche Buchgesellschaft, 2005, lk. 29
**Muinsuskaitse** on kultuuri järjepidevuse, rahva ajaloomälu ning ajalooliselt kujunenud väärtushinnangute kohase inim- ja kultuurisõbraliku elukeskkonna kaitsmine.

Muinsuskaitse hõlmab nt ajaloo- ja kultuurimälestiste kaitsmise ning kohanimede, murrete, käsitööoskuste säilitamise.

Eesti muinsuskaitse
-------------------

 *Pikemalt artiklis  Eesti muinsuskaitse*
Vastavalt Muinsuskaitseseadusele on kultuurimälestiseks riigi kaitse all olev kinnis- või vallasasi, nende osa või asjade kogum, mis on seotud ajaloo oluliste protsesside, sündmuste või isikutega või millel on ajalooline, arheoloogiline, etnograafiline, linnaehituslik, arhitektuuriline, kunstiline, teaduslik või muu kultuuriline väärtus.

Kultuurimälestiseks võivad olla järgmised asjad:

Kinnismälestised
1) muinas- ja keskaegsed asulakohad, linnused, pelgupaigad, kultusekohad, matusepaigad, muistsed põllud, teed, sillad, sadamakohad, veealused rajatised, tööndusega seotud kohad;
2) arhitektuuriajaloolise väärtusega tsiviil-, tööstus-, kaitse- ja kultuseehitised ning nende ansamblid ja kompleksid;
3) teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad ehitised;
4) monumentaalkunsti teosed;
5) ajaloolise väärtusega ehitised, mälestusmärgid, kalmistud, paigad (maa-alad), loodusobjektid.

Vallasmälestiseks:
1) kinnismälestisest eemaldatud osad;
2) arheoloogilised leiud, etnograafilised ja ajaloolised asjad ning nende kollektsioonid;
3) kunsti- ja kultuuriloolise väärtusega kujutava ja tarbekunsti teosed ning nende kollektsioonid;
4) teaduse, tehnika ja tootmise arengut kajastavad masinad ja seadmed.

Mälestised liigitatakse arheoloogia-, arhitektuuri-, kunsti-, tehnika- ja ajaloomälestisteks.
Eesti muinsuskaitsehuvilisi ühendab 1987. aastal loodud Eesti Muinsuskaitse Selts.

Vaata ka
--------

* Eesti Muinsuskaitse Selts
* Muinsuskaitseamet
* Muinsuskaitse Nõukogu

Viited
------

1. ↑  EE 6. köide, 1995.

Kirjandus
---------

* EE 6. köide, 1995.