recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ivo Sanader (2009)
**Ivo Sanader** (sündinud 8. juunil 1953 Splitis) on endine Horvaatia poliitik, peaminister aastatel 2003 kuni 2009. Ta oli Horvaatia Demokraatliku Liidu esimees.

2009. aasta 1. juulil teatas ta ootamatult, et lahkub ametist ja poliitikast. Partei andis talle eluaegse auesimehe tiitli.

Levisid kuulujutud, et Sanader on segatud mitmesse kriminaalasja.

2010. aasta 3. jaanuaril teatas Sanader, et soovib aktiivsesse poliitikasse tagasi tulla. Järgmisel päeval otsustas Demokraatliku Liidu juhatus ta peale pikki arutelusi parteist välja heita.

Oktoobris palus Sanader taastada oma ametivolitused parlamendis. 9. detsembril võttis parlament Korruptsiooni- ja Organiseeritud Kuritegevusega Võitlemise Büroo taotlusel Sanaderilt saadikupuutumatuse, kuid pisut enne hääletust ületas Sanader Sloveenia piiri. Sanader kuulutati kohe rahvusvaheliselt tagaotsitavaks ja vahistati 10. detsembril Salzburgis.

2011. aasta 18. juulil andis Austria Sanaderi Horvaatiale välja. Teda süüdistatakse korruptsioonis ja ametiseisundi kuritarvitamises. 20. novembril 2012 mõisteti Sanader mitme miljoni euro ulatuses altkäemaksude võtmises süüdi ja talle määrati karistuseks 10 aastat vangistust.

Viited
------

1. ↑

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ivica Račan** | **Horvaatia peaminister**2003–2009 | Järgnev**Jadranka Kosor** |
Rannamõisa kirik talvel
**Rannamõisa kirik** asub Harjumaal Harku vallas. Kirik on ehitatud põhiliselt aastatel 1900–1901 ja pühitsetud pühakojaks 17. juulil 1905. 

Sisetööd jätkusid 1906–1907, käärkamber lisati 1923–1925. Esialgsed võimalikud asukohad olid ka Hüüru ja Muraste. 

Kalmistut hakati põldudele rajama 1899. aastal, kui laoti paekivist külgaiad, ja see pühitseti sisse 21. juulil 1902. Kalmistut on laiendatud 1920. aastatel ja XXI sajandi alguses. 

2000. aastal võitis Rannamõisa kirik asutuste kategoorias Harku valla heakorrakonkursi.

Rannamõisa kirik asub Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee ääres, Tabasalust paar kilomeetrit Vääna-Jõesuu pool.

Kirikut kasutab EELK Rannamõisa kogudus.

Kiriku juures asub Rannamõisa kalmistu.

Galerii
-------

* 
* 
* Fassaad ja läänepoolne osaFassaad ja läänepoolne osa
* SisevaadeSisevaade
* AltarAltar

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rannamõisa kirik** |

* Rannamõisa kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
|  |
| --- |
| << **Märts** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 |
| 28 | 29 | 30 | 31 |  |  |  |
| **2022** |

**Märts** on Gregoriuse kalendris aasta kolmas kuu. Selles on 31 päeva. 

Märts on tuletatud nimetusest *Martius*, mis roomlaste kalendris tähendas sõjajumal Marsile pühendatud kuud. Märts oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta esimene kuu.

*Martius* oli muistsetel roomlastel aasta hakatus, kevadkuu, aeg põllutöid alustada. Mars oli tegelikult etruskide, põllu- ja karjajumal. Roomlased võtsid ta etruskidelt üle (nagu palju muudki, ka nonde sõjakunsti) ja tegid tast endale verejanulise sõjajumala, nagu seda oli kreeklaste Ares. Kevadkuu nimetus jäi endiseks. 

Märts on ka paastukuu. Paast kestab kuni lihavõttepühadeni aprillis.

Muud nimetused
--------------

Märtsi nimetused rahvasuus on veel **kevadkuu**, **paastukuu**, **linnukuu**, **urbekuu**, **vastlakuu** ehk **liukuu** (vastlate järgi), **hangekuu**, **helmekuu** (sulaveehelmeste järgi), **sulakuu**.

Vaata ka
--------

* Aasta päevad

Viited
------

1. ↑  Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 98, 111.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **märts** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Märts** |

|  |
| --- |
| jaanuar - veebruar - märts - aprill - mai - juuni - juuli - august - september - oktoober - november - detsember |
**Sooideoloogia** on uskumuste, hinnangute, väärtuste ja hoiakute kogum, mille abil normaliseeritakse ja õigustatakse kehtivat soosüsteemi, ootusi naiste ja meeste sotsiaalsetele rollidele.

Sooideoloogiad on uskumuste süsteemid, mis seletavad, miks ja kuidas naised ja mehed üksteisest erinevad. Nad määravad erinevuste alusel naiste ja meeste erinevad (ja tingimata ebavõrdsed) õigused, vastutuse, piirangud ja tasud ning õigustavad halvustavaid reaktsioone teisitimõtlejate suhtes.

Konservatiivsed ja traditsioonilised sooideoloogiad on uskumuste süsteemid, mis seletavad, miks ja kuidas naised ja mehed üksteisest erinevad; määravad nende erinevuste alusel naiste ja meeste erinevad (ja tingimata ebavõrdsed) õigused, vastutuse, piirangud ja tasud.

Egalitaarsed ja liberaalsed sooideoloogiad on uskumuste süsteemid, mis tunnistavad naiste ja meeste võrdväärsust, eeldavad naiste ja meeste võrdset kohtlemist, toetavad egalitaarset tööjaotust.

Sooideoloogia lähtub inglise keeles eristatavast m6istetest: sex ja gender. Eesti keeles selline erisus puudub. Eesti keeles kasutatakse m6istet bioloogiline sugu, millega m6eldakse sünnipäraseid sootunnuseid ja ühiskondlik sugu millega m6eldakse ühiskondlik ajaloolisi käitumismustreid (riietumine, käitumine jms).

Vaata ka
--------

* Sooline võrdõiguslikkus
* Sooroll

Viited
------

1. ↑  Aro Velmet, *Sooideoloogia ajaloost*, ajakiri Sirp 12, 2016.
**Märt Põldvere** (sündinud 29. märtsil 1968 Tartus) on eesti matemaatik.

Elulugu
-------

Põldvere on lõpetanud 1986. aastal Tartu 2. Keskkooli, 1994. aastal Tartu Ülikooli (õppis matemaatikateaduskonnas); matemaatikamagister (1994, TÜ), väitekiri "Hahn-Banachi jätku ühesusest", Ph.D. (matemaatika, 1999, TÜ), väitekiri "Subspaces of Banach spaces having Phelps' uniqueness property". Täiendas end 1996, 2001 Põhjamaade Ministrite Nõukogu stipendiaadina Norras Agderi Ülikoolis ja 1996 Prantsuse Vabariigi Välisministeeriumi stipendiaadina Pau Ülikoolis. 

Ta on töötanud aastatel 1996–1998 Tartu Ülikooli puhta matemaatika instituudi funktsionaalanalüüsi õppetooli assistendina, 1998–2006 matemaatilise analüüsi õppetooli lektorina, 2006– dotsendina. Õpetanud funktsiooniteooriat, matemaatilist analüüsi, funktsionaalanalüüsi.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: Banachi ruumi kaasruumi geomeetriline struktuur; funktsionaalide jätkamise ühesusega seotud probleemid, vektormõõdud. Oli 1997–2007 kolme grandi põhitäitjaid. Eesti Matemaatika Seltsi liige (juhatuse liige 2000–03). Eesti Matemaatika Seltsi Arnold Humala preemia (1996), Eesti Teadusfondi preemia (1998). Üle 10 teadustrükise.

Isiklikku
---------

Märt Põldvere on zooloogi ja arstiteadlase Kalju Põldvere poeg.

Tunnustus
---------

* 1997 Arnold Humala preemia
* 2018 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide.
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Teoseid
-------

* On subspaces of Banach spaces where every functional has a unique norm-preserving extension (kaasautor E. Oja). // Studia Math. 117 (1996) 3
* Strict convexity a smoothly renormed l1. // Proc. Est. Acad. Sci. Phys. Math. 45 (1996)
* Banachi ruumi alamruumi ühisomadusest U. // EMatS aastaraamat 1997. Tartu, 1999
* Intersection properties of ball sequences and uniqueness of Hahn-Banach extensions (kaasautor E. Oja). // Proc. Royal Society Edinburgh Sect. A 129 (1999)
* Phelp's uniqueness property for K(X,Y) in L(X,Y). // Rocky Mountain J. Math. 36 (2006) 5
* On weak integrability and boundeness in Banach spaces (kaasautorid T. A. Abrahamsen, O. Nygaard). // J. Math. Analysis Applications 314 (2006)
* Principle of local reflexivity revisited (kaasautor E. Oja). // Proc. Am. Math. Society 135 (2007) 4
* Families of vector measures of uniformly bounded variation (kaasautor O. Nygaard). // Archiv der Mathematik 88 (2007) 1.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Märt Põldvere Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Soojusmahtuvus** ehk **soojusmahutavus** on soojushulk, mis on vajalik keha kui termdünaamilise süsteemi temperatuuri tõstmiseks 1 kraadi võrra. Soojusmahtuvuse tähis on {\displaystyle C} ja SI-süsteemi mõõtühik džaul kraadi kohta (J/K). 

Soojusmahtuvust massiühiku kohta nimetatakse erisoojuseks ehk erisoojusmahtuvuseks c. Kui on teada aine erisoojus ja sellest ainest keha mass {\displaystyle m}, siis mahutab see keha soojust

{\displaystyle C=c\cdot m}.
Kui ainehulka väljendatakse moolides, siis nimetatakse soojusmahtuvust moolsoojuseks ehk moolsoojusmahtuvuseks {\displaystyle C\_{\mathrm {m} }}. Sel juhul soojushulga {\displaystyle n} soojusmahtuvus

{\displaystyle C=C\_{\mathrm {m} }\cdot n},
Soojusmahtuvus sõltub nii aine temperatuurist ja rõhust kui ka termodünaamilisest protsessist, milles aine osaleb. Soojusmahtuvust, mida mõõdetakse konstantse rõhu tingimustes, nimetatakse isobaariliseks soojusmahtuvuseks (tähis {\displaystyle C\_{\mathrm {p} }}). Soojusmahtuvust, mida mõõdetakse konstantse ruumala tingimustes, nimetatakse isohooriliseks soojusmahtuvuseks (tähis {\displaystyle C\_{\mathrm {V} }}).

Viited
------

1. ↑  "Esterm (Eesti Keele Instituudi mitmekeelne terminibaas): soojusmahtuvus". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. märts 2021. Vaadatud 27. juulil 2020.
**Kanarbiku tänav** on tänav Kärdla lõunaosas.

Tänav on 500 meetri pikkune. Ta algab Liiva tänavalt ja kulgeb valdavalt edela suunas, ületab Lodju tänava ja kulgeb mõnda aega Liivajõe paremal kaldal, teeb lõpus käänaku lõunasse ja lõpeb tupikuna. Tänava algus, 200 meetrit kuni Lodju tänavani, asfalteeriti 1990. aasta paiku, lõpuosa on kruusatee.

Sild üle Liivajõe
-----------------

1970. aastatel ei keeranud Kanarbiku tänav lõpus lõunasse, vaid selle asemel jätkus loode suunas, ületas puusilla abil Liivajõge ning lõppes Kabeli (tollal Säde) tänaval. Sild lagunes, taastati, kuid lagunes uuesti, põhjuseks asjaolu, et seda ületati korduvalt silla kandevõime jaoks ebakohaste sõidukitega.

2000. aasta paiku rajati Kabeli tänavale elamu, mis blokeerib ruumi läbimurde jaoks. Seetõttu Kanarbiku tänava silda arvatavasti ei taastatagi, vähemalt mitte autodele ületatavana.

Pärast silla lagunemist muutus Kanarbiku tänava lõpp tupikuks ja teda jätkati lõuna suunas kuni linna piirini. Tänava kunagist kulgemist meenutab asjaolu, et maja number 9 ei asu tänavast vasakul nagu paaritu numbriga majad harilikult, vaid paremal.

Google'i kaart annab käänukohast lõunasse jääva osa nimeks Luige tänav ja seetõttu Kanarbiku tänava pikkuseks umbes 350 meetrit.

Liiva tänava ristmik
--------------------

Kanarbiku tänav algab T-kujuliselt ristmikult, kus Liiva tänav on peatänav. Enne ristmikku Kanarbiku tänav hargneb ja jätab ristmikule väikese kolmnurga, millel kasvab mitu suurt kuuske ja väiksemaid puid. See on Kärdla ainus ristmik, mille keskel kasvab suuri puid.

Puud varjavad vaadet põhja, kesklinna poolt tulevatele sõidukitele, kuid see ei vähenda oluliselt liiklusohutust, sest Kanarbiku tänavalt tulevad sõidukid peavad nagunii ristmikul kiirust oluliselt vähendama.

Lodju tänava ristmik
--------------------

Enamik liiklusvahendeid, mis Kanarbiku ja Lodju tänava ristmikule idast lähenevad, keerab paremale, põhja poole, sest nii otse kui vasakule viiv tee lõpeb tupikus. Pöördel on Liivajõe kallas harilikust kõrgem ja erandlikult kivine. Liivajõgi ei ole Lodju tänavast eraldatud piirde ega mururibaga ega muudmoodi.

Olukorra teeb raskemaks asjaolu, et ristmikust ida poole jääb sirge ja hästi sõidetav asfalttee, mis ahvatleb kiirust lisama. Vahetult enne ristmikku on väike küngas, mis varjab vaate: ristmikku pole peaaegu näha ja Liivajõgi ei paista üldse. Pööre tuleb teha laskumise pealt ja võtta tuleb mitte täisnurk, vaid natuke rohkem. Lisaks kõigele on Lodju tänav sellel kohal kitsas, nii et pööre tuleb teha täpselt. Ristmik on tähistatud liiklusmärkidega "Anna teed", mis jätab mulje, et suurim oht ristmikul on mööda peateed, Lodju tänavat tulevad sõidukid.

Õnnetusi juhtub ristmikul siiski harvem kui võiks arvata. Ristmiku liiklustihedus on väga väike ning enamik liiklejatest on ümberkaudsed elanikud, kes teavad ristmiku ohtlikkust ja on sellega harjunud.
Temperatuuride muutumine ajas ruudukujulises metallplaadis vastavalt sojusjuhtivuse võrrandile. Kõrgus tasapinnast ja värv näitavad temperatuuride väärtusi igas keha punktis. Alghetkel on plaadi keskel kabja kujuline ühtlaselt kõrgema temperatuuriga osa (punane) ja teda ümbritsev ühtlaselt külmem osa (kollane)
**Soojusjuhtivuse võrrand** on paraboolne osatuletistega diferentsiaalvõrrand, mis kirjeldab mingis piirkonnas soojuse jaotumist ja jaotumise muutumist ajas.

Võrrandi esitus
---------------

Funktsiooni jaoks {\displaystyle u(x,y,z,t)}, mille ruumimuutujad on defineeritud kolmemõõtmelises eukleidilises ruumis ristkoordinaatides {\displaystyle x,y,z} ja millel on üks ajamuutuja {\displaystyle t}avaldub soojusjuhtivuse võrrand kujul

{\displaystyle {\frac {\partial u}{\partial t}}-\alpha \left({\frac {\partial ^{2}u}{\partial x^{2}}}+{\frac {\partial ^{2}u}{\partial y^{2}}}+{\frac {\partial ^{2}u}{\partial z^{2}}}\right)=0}

kus {\displaystyle \alpha } on reaalarvuline koefitsient, mida nimetatakse keskkonna difusiivsuseks. Kompaktsemalt ja koordinaadisüsteemist sõltumatult saab soojusjuhtivuse võrrandi kirja panna kujul

> {\displaystyle {\dot {u}}=\alpha \nabla ^{2}u}
> 
> 

kus tähistab {\displaystyle \nabla ^{2}}on Laplace'i operaatorit ja {\displaystyle {\dot {u}}} esimest tuletist aja järgi.

Vaata ka
--------

* Osatuletistega diferentsiaalvõrrand
* Difusioon
**Idaprovints** (ruanda keeles *Intara y'Iburasirazuba*) on 1. järgu haldusüksus Rwandas.

Idaprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati Kibungo ja Umutara provints, suurem osa Kigali maaprovintsist ja osa Byumba provintsist.

Provints piirneb põhjas Uganda, idas Tansaania ja lõunas Burundiga.

Idaprovintsi pindala on 9813 km². Ta on Rwanda viiest provintsist suurim. Aastal 2009 elas Idaprovintsis 2 141 174 inimest.

Provintsi halduskeskus on Rwamagana. Teised suuremad asulad on Umutara ja Kibungo.

Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus, mida pärsivad kuivaperioodid, põhjaosas ka mulla erosioon.

Loodus
------

Maapind tõuseb põhja suunas.

Piiri Tansaaniaga moodustab Kagera jõgi. Idapiiri ääres on hulk järvi, sealhulgas Ihema, Cyambwe, Nasho, Hago, Rwanyakizinga. Lõunaosas on Mugesera, lõunapiiril Rweru järv ja Lõuna-Cyohoha järv, keskosas Muhazi.

Provintsi alal asub Akagera rahvuspark.

Haldusjaotus
------------

Provints jaguneb seitsmeks ringkonnaks:

1. Bugesera ringkond
2. Gatsibo ringkond
3. Kayonza ringkond
4. Kirehe ringkond
5. Ngoma ringkond
6. Nyagatare ringkond
7. Rwamagana ringkond
**Trepakk** (ukraina keeles трoпак (tropakk); vene keeles трeпак) on vene ja ukraina rahvatants, mis on tuntud Ukraina Sloboda piirkonnas[1] (venekeelne ala Harkovi ümbruses), mille elanikud on põhiliselt Zaporožje kasakate järeltulijad ja Moskva piirkonnast tulnud.

Tantsumuusika on kiire (*allegro vivace*), mažoorne, 2/4 taktimõõdus. Saatepartii moodustavad tavaliselt kaks vahelduvat akordi: dominant ja toonika. Trepakki eristab rohkem tuntud hopakist akordide kasutus ning järjest kiirenev tempo.

Trepakki tavatsesid mängida pimedad rändmuusikud *kobzar*'id oma pillidel (banduurad ja kobzad). See tants kuulus ka Ida-Ukraina külaviiuldajate repertuaari.

Trepakk läeks moest 1930. aastatel, mil toimusid suured muutused Ukraina külaühiskonnas ja kultuuris.

Trepaki üks tuntumaid kasutusi klassikalises muusikas on Pjotr Iljitš Tšaikovski Trepakk balletist "Pähklipureja" (mis on tuntud ka nime all "Vene tants"). Trepaki muusikat kasutas ta ka oma viiulikontserdis D-mažoor, op. 35.

Viited
------

1. ↑  Eesti Nõukogude Entsüklopeedia,
**Idam** või **yidam**, ka **jidam** (tiibeti keeles *yi dam* või *yi dam lha*; sanskriti keeles *iṣṭadevatā* ‘soovijumalus’) on vadžrajaana budismis antropomorfne kujustamissümbol, õndsuseihu (*saṃbhogakāya*) kujul esinev buda ehk jumalus, nagu näiteks Chakrasamvara, Kalachakra, Hevajra, Yamantaka või Vajrayogini. Igaühe puhul kasutatakse erinevaid tankasid, mandalaid, mantraid, riitusi ja praktikaid. 

Idam võib tähistada õpetaja meelt, virgunud õpetajate õpetusliini ja teostaja enda meele virgunud loomust.

Idameid kujutatakse tankadel ning neid kujustatakse tantristlike harjutuste käigus kahes etapis.

* Esimesel etapil (sanskriti keeles *utpattikrama* ‘loomise aste’; tiibeti keeles *bskyed rim*) lähendab harjutaja oma meele idamile.

* Teisel etapil (sanskriti keeles *saṃpattikrama* ‘teostamise aste’; tiibeti keeles *rdzogs rim*) kujustab ta meetoditele keskendudes enda meelevoolu ja keha samastumise idamiga.

Idami kujustamine toimub kogenud õpetaja järelevalve all.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
**Soojusülekandetegur** iseloomustab konvektiivse soojusülekande intensiivsust tahke keskkonna ja vedela või gaasilise keskkonna eralduspinnal. Selle võrdeteguri tähis on {\displaystyle \alpha } (ehitusfüüsikas {\displaystyle h}) ning ühik vatt ruutmeetri ja kelvini kohta, W/(m2·K). Seega väljendab soojusülekandetegur soojushulka, mis läbib sekundis (J/s = W) 1 m2 suurust eralduspinda, kui keskkonnatemperatuuride erinevus on 1 K.

Matemaatiliselt saab soojusülekandetegurit defineerida järgmiselt:

{\displaystyle \alpha ={\frac {\Phi }{A\cdot \Delta T}},}
kus

{\displaystyle \Phi } on soojusvool (ajaühikus edasikanduv soojushulk), W;
{\displaystyle A} on eralduspinna pindala, m2;
{\displaystyle \Delta T} on temperatuuride erinevus eralduspinna poolte vahel, K.
Eralduspinda läbib soojusvool

{\displaystyle \Phi =\alpha \cdot A\cdot \Delta T.}

Vaata ka
--------

* Soojusläbikandetegur

Viited
------

1. ↑  "Andres Talvari. Soojusfüüsika alused" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2016. Vaadatud 10. juulil 2023.
**Isabella (Isa) Olga von Ungern-Sternberg** (sündinud **von der Pahlen**, 22. september / 4. oktoober 1846 Tallinn – 19. august / 1. september 1915 Tallinn) oli grafoloog.

Ta oli teadusliku grafoloogia algatajaid, Pariisi Grafoloogia Ühingu asepresident.

1876. aastal tutvus ta Itaalias Friedrich Nietzschega. 1902. aastal avaldas ta grafoloogilise uurimuse "Nietzsche im Spiegelbilde seiner Schrift".

Teosed
------

* Ungern-Sternberg, Isabella Freifrau von 1910. *Graphologische Streifzüge auf das Gebiet der Lüge*. Reval: Franz Kluge.

Pere
----

Tema isa oli Eestimaa rüütelkonna peamees Alexander Johann von der Pahlen (1820–1895) ja ema Olga Fredrika von Grote (1826–1888). 
Tema abikaasa oli Rudolf Robert Wilhelm von Ungern-Sternberg (1837–1897).

Viited
------

1. ↑   Carola L. Gottzmann,Petra Hörner 2007. *Lexikon der deutschsprachigen Literatur des Baltikums und St. Petersburgs: Vom Mittelalter bis zur Gegenwart*. Walter de Gruyter, lk. 1350.
2. ↑  Sooväli, Jaanus 2014. Friedrich Niettsche ja Eesti kultuur. *Akadeemia* 12, lk. 1749.
Vareslaid Hanikatsi laiult
**Vareslaid** on 27,9 hektari suurune saar (laid) Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Salinõmme küla alal Hiiumaast kagus Väinameres. Saar kuulub Hiiumaa laidude maastikukaitseala Laidude sihtkaitsevööndisse.

Nimi
----

Saart on esmamainitud 1770 kui *Wasari*. Pastor August Wilhelm Hupel nimetas 1782 saart *Warreslaid* ja krahv Ludwig August Mellin 1798 "Liivimaa atlases" *Warres Laid.* 

Laid on nime saanud ilmselt kunagise vareste rohkuse järgi.

Asend
-----

Saar asub Hanikatsi ja Kõrgelaiu vahel, 1,5 kilomeetrit Hanikatsist kagus. 

Vareslaiust loodes asub Varesrahu.

Loodus
------

Suhteliselt madal meri, mis saart ümbritseb, on savika põhjaga. Peaaegu kogu saare ulatuses kasvab mere ääres tihedalt pilliroog. Sellele järgneb enamasti laiu keskosa pool kõrvenõgeste ja ohakate vöönd. Vareslaiu keskosa katab tihe haavik. Sagedane taimeliik on soolikarohi. Lindudest on palju kalakajakaid.

Viited
------

1. ↑  Vareslaid Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 22. augustil 2019.
2. ↑  Marja Kallasmaa: "Hiiumaa kohanimed". Eesti Keele Sihtasutus. Tallinn 2010.
**Pareto-efektiivne jaotus** või **Pareto-optimaalne jaotus** on majandusteaduse mõiste, mis kirjeldab niisugust ressursside jaotust, mille korral ei ole võimalik kellegi olukorda parandada ilma kellegi teise olukorda halvendamata. Nimetus tuleneb itaalia majandusteadlase Vilfredo Pareto nimest. Mõistet kasutatakse ressursside jaotamise ja heaoluga tegelevates teadusharudes nagu mikroökonoomika.

Pareto-efektiivne ressursikasutus
---------------------------------

Pareto-efektiivsus on üks ressursside optimaalse kasutamise kriteerium. Kui see ei ole täidetud – mõne inimese heaolu ei ole võimalik suurendada ilma teiste heaolu vähendamata – siis on ressursse võimalik paremini kasutada. Näiteks spetsialiseerumine võimaldab vähendada toodangu omahinda ja seega suurendada kõige hüviste toodangut. Kui kõigi hüviste tootmiseks juba kasutatakse võimalikult odavat tootmisviisi, siis ei ole ühtegi neist võimalik toota rohkem ilma, et mõne teise toodang väheneks. See on Pareto-efektiivne jaotus. Teiseks näiteks Pareto-efektiivse jaotuse saavutamisest on kaubavahetus – mõlemad kauplevad pooled annavad ära hüviseid mida neil on külluses ja saavad vastu midagi, millest nad tunnevad suuremat puudust.

Pareto-efektiivsus on ainult üks ressursside optimaalse jaotuse kriteerium. Mõned Pareto-efektiivsed jaotused on ühiskonna seisukohalt äärmiselt ebasoovitavad. Näiteks jaotus, mille korral kõik kuulub ühele inimesele on Pareto-efektiivne – kellegi teise heaolu ei ole võimalik parandada ilma ainsa omaniku heaolu vähendamata.
Kaart
**Parda tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis. Parda tänav algab Narva maanteelt ja lõpeb Ahtri tänaval.. Suures osas jalakäijatele tänav kulgeb paralleelselt Jõe tänavaga Narva maantee ja Ahtri tänava vahel.

Parda tänav 9 vasakul, Parda tänav 11f taamal ja Parda tänav 8 (Ahtri 10a) ning Parda tänav 6, paremal
Parda tänava hoonestus on kujunenud Tallinna Tootmiskoondise RET tehasest Punane RET tootmis- ja haldushoonetest, mida haldab World Trade Center Tallinn.

Tänav sai praeguse nime 26. jaanuaril 2011 ja Parda tänava hoonestuse moodustavad senised Ahtri tn 8, Ahtri tn 10, Ahtri tn 12, Narva mnt 11a, Narva mnt 11b, Narva mnt 11c ja Narva mnt 11f kinnistud.

Parda tänav 4 (vasakul) ja Narva maantee äärne Narva maantee 11 hoone
Parda tänav 3/5/7, Parda tn 6 ja Parda 10/12 hoonetes asuvad büroohooned.

Ajalugu
-------

Parda tänav Reimani tänava osana 1942. aasta Tallinna kesklinna kaardil
Parda tänav oli 20. sajandi alguses Siimeoni (Ahtri) tänava osa. 1934. aastal eraldati tänav Siimeoni (Ahtri) tänavast ja liideti moodustatava Villem Reimani tänavaga, mis hakkas kulgema Karu tänavast Maakri tänavani. 1957. aastal nimetati kogu Reimani tänav ümber Jaan Anveldi tänavaks, 1991. aastal taastati Reimani nimi.

Suure osa Nõukogude ajast ei olnud tänavalõik reaalselt läbitav ja hoonetele ei antud selle tänavaga seotud aadresse.

2011. aastal nimetati Narva maantee ja Ahtri tänava vaheline lõik uueks Parda tänavaks.

Parda tänav 9 (Ahtri tänav 10) hoones tegutsesid meelelahutusasutused: 1996. aastal avatud AS Noxtun, peamänedžer Lauri Laubre juhtimisel endises Tallinna elektroonikatehase Punane RET ühes hoones ööklubi Dekoltee. Klubi hallanud AS Noxtuni omanikud olid IS Muusikaklubide AS ja RET-i Arengugrupi AS. 2000. aastal taasavati pankrotistunud ööklubi Dekoltee asemel hoones Ahtri tänav 10 uue nime all Club Decolte ja 2006. aastal Ööklubi Panoraam

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Parda tänav** |

Viited
------

1. ↑  Tallinna tänavanimed. KNAB, vaadatud 24.12.2016.
2. ↑  Parda tänava skeem
3. ↑  Tallinna kesklinna tekib Parda tänav, www.postimees.ee, 25. jaanuar 2011
4. ↑  Ööklubi Dekoltee avab uksed 17. jaanuaril , epl.delfi.ee, 12.01.1996
5. ↑  Dekoltee on muutunud vanarauaks, www.aripaev.ee, 26. jaanuar 2000
6. ↑  Kaks uut ööklubi avab peagi uksed, epl.delfi.ee, 18.11.2000
7. ↑  Ööklubi Panoraam kolib Decolte ruumidesse, majandus.postimees.ee, 20. juuni 2006

| * v
* r
Sadama asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Admiraliteedi väljak · Aedvilja tänav · Ahtri tänav · Filmi tänav · Halsi tänav · Hobujaama tänav · Jõe tänav · Kai tänav · Karu tänav · Kuunari tänav · Laeva tänav · Laeva väljak · Logi tänav · Lootsi tänav · Lüüsi tänav · Madalmaa tänav · Mere puiestee · Nafta tänav · Narva maantee · Paadi tänav · Parda tänav · Petrooleumi tänav · Poldri tänav · Poordi tänav · Reidi tee · Roseni tänav · Rotermanni tänav · Rumbi tänav · Sadama tänav · Tuukri põik · Tuukri tänav · Uus-Sadama tänav · Viru väljak · Vööri tänav |
**Varg Vikernes** (sündinud 11. veebruaril 1973; sünninimi **Kristian Vikernes**; legaalselt **Louis Cachet**) on norra muusik ja kirjanik. 1991. aastal alustas ta ühemehebändina Burzum, mida peetakse üheks kõige tähtsamaks *black metal*'it mõjutanud ansambliks. Kolm aastat hiljem mõisteti ta mõrvas ja süütamistes süüdi ning saadeti 14 aastaks vangi.

Vikernese huvi muusika vastu tekkis juba noorena ning neljateistaastaselt hakkas ta kitarri mängima. 1991. aastal asutas ta Burzumi ning oli ühtlasi lähedalt seotud Norra *black metal*'i liikumisega. 1992. aastal põletas ta koos teiste liikumise liikmetega Norras maha kolm kirikut. 1993. aastaks oli ta lindistanud Burzumiga neli albumit ja veel ühe *black metal*'i ansambliga Mayhem.

1993. aasta augustis Vikernes vahistati ja talle esitati süüdistus Mayhemi kitarristi Øystein "Euronymous" Aarsethi mõrvas. 1994. mais mõisteti ta nii mõrvas kui ka süütamistes süüdi ning saadeti 21 aastaks vangi. Ta on väitnud, et tappis enesekaitseks ja on eitanud kirikute süütamist, ehkki möönab, et toetas neid, kes seda tegid. Vangis olles liitus ta paganliku organisatsiooniga Allgermanische Heidnische Front, kirjutas mitu artiklit Germaani paganluse teemal ning lindistas ja avaldas kaks elektroonilise muusika albumit Burzumina. 2009. aasta alguses vabastati Vikernes tingimisi vanglast.

Pärast vangist vabanemist kolis Vikernes oma naise ja lastega Prantsusmaale ning jätkas kirjutamist ja musitseerimist. 2013. aastal alustas ta oma blogi ja YouTube'i kanalit *Thulean Perspective*, kus ta propageerib konservatiivset ja paganlikku maailmavaadet, mida ta nimetab Ôðalismiks.

Viited
------

1. ↑  "Vikernes skylder forstatt millioner for nedbrente kirker i Norge" (norra). Aftenposten. Vaadatud 1. märts 2017.
2. ↑  Varg Vikernes – A Burzum Story: Part I – The Origin And Meaning. Burzum.org.
3. ↑  Dunn, Sam (2005). Metal: A Headbanger's Journey (motion picture). Canada.
4. ↑  Moynihan & Søderlind (2003), lk 120
5. ↑  Goodrick-Clarke (2003), lk 204
6. ↑  Varg Vikernes ute på prøve. *Verdens Gang (norra keeles). Oslo, Norra. NTB. 10. märts 2009. Arhiveeritud originaalist 10. märtsil 2009.*
7. ↑  Vikernes, Varg (31. juuli 2013). Why Ôðalism?. *Thulean Perspective*

Allikad
-------

* Nicholas Goodrick-Clarke. 2003. *Black Sun: Aryan Cults, Esoteric Nazism and the Politics of Identity*. New York University Press. ISBN 0-8147-3155-4
* Michael Moynihan & Didrik Søderlind. 1998. *Lords of Chaos: The Bloody Rise of the Satanic Metal Underground*. Feral House. ISBN 0-922915-48-2

Välislingid
-----------

* Burzumi ja Vikernesi koduleht
* Vikernesi blogi
**Academia Grata** oli Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledž. 

Kool loodi 2002. aasta jaanuaris Erakool Non Grata baasil Eesti Kunstiakadeemia ja Academia Non Grata ühisel initsiatiivil Eesti kunstihariduse mitmekesistamiseks ja kunsti prestiiži tõstmiseks. Tegemist oli Eesti riiklikus kõrgharidussüsteemis ainukese bakalaureuse õppekavaga interdistsiplinaarse ja tegevuskunsti valdkonnas. Eesti Kunstiakadeemia sulges kolledži 2004. aasta suvel.

Ajalugu
-------

19. jaanuaril 2002 läks Erakool Non Grata Eesti Kunstiakadeemia juhtimise alla. Koolist sai esimene bakalaureusekraadi andev õppeasutus Pärnus, Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledž **Academia Grata**. Erialasid oli üks – kunst. Kool tegutses esialgu aadressil Riia maantee 70, kus kunagi oli olnud lasteaed. Märtsis 2002 andis Pärnu linnavolikogu Eesti Kunstiakadeemiale Academia Grata tarvis 50 aastaks Riia maantee 70 tasuta hoonestusõiguse. Suure, endise lasteaiahoone renoveerimine käis aga Eesti Kunstiakadeemiale üle jõu. 2003. aasta augusti teises pooles sai ootamatult kohalt lahkunud Reiu Tüüri ja vahepealse juhi kohusetäitja Al Paldroki asemel Academia Grata direktoriks Mari Sobolev.

22. märtsil 2004 teatati, et kõrghariduse hindamise nõukogu oli jätnud vahepeal Chaplini keskuse 5. korrusele kolinud EKA Pärnu kolledži ehk Academia Grata õppekava akrediteerimata. Eesti Kunstiakadeemia palus haridus- ja teadusminister Toivo Maimetsalt kunsti õppekava tingimisi akrediteerimist ja nõutud tingimuste täitmiseks ajapikendust. Kõrghariduse hindamise nõukogu oma otsusest ei taganenud ja 8. juunil 2004 otsustas Eesti Kunstiakadeemia nõukogu Pärnu kolledži sulgeda.

Sulgemisotsuse teatavakstegemise ajal õppis koolis umbes 30 üliõpilast, õppemaks oli 15 000 krooni aastas ja tegu oli ainukese kohaga Eestis, kus sai õppida bakalaureuse tasemel õppida interdistsiplinaarset ja tegevuskunsti.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Ulfsak, Maria. Alternatiivse kunstihariduse võimalikkusest Eestis. Eesti Ekspress, 17. juuni 2004.
2. 1 2  Vilgats, Kalev. Academia Non Grata lugu. Pärnu Postimees, 18. august 2018.

Välislingid
-----------

* Maria Ulfsak: Alternatiivse kunstihariduse võimalikkusest Eestis, Eesti Ekspress 17. juuni 2004
**Idaprovints** on 1. järgu haldusüksus Sambias, üks riigi kümnest provintsist.

Keskprovints piirneb põhjas Muchinga ja Keskprovintsiga, edelas Lusaka provintsiga, idas Malawiga ja lõunas Mosambiigiga.

Provintsi halduskeskus on Chipata. Teised suuremad asulad on Lundazi, Mfuwe, Katete ja Wakawaka. Neis asulates on lennuväljad; suuremad lennujaamad on Chipata lennujaam ja Mfuwe lennujaam.

Provintsi edelaosa läbib Luangwa jõgi, mis põhja pool moodustab piiri Keskprovintsi ja Muchinga provintsiga.

Idaprovintsi alal on Luambe ja Lukusuzi rahvuspark ning osa Põhja-Luangwa ja Lõuna-Luangwa rahvuspargist.

Provintsi pindala on 69 106 km².

Haldusjaotus
------------

Idaprovintsi ringkonnad
Idaprovints jaguneb kaheksaks ringkonnaks:

* Chadiza ringkond
* Chama ringkond
* Chipata ringkond
* Katete ringkond
* Lundazi ringkond
* Mambwe ringkond
* Nyimba ringkond
* Petauke ringkond

Chama ringkond kuulus aastatel 2011–2021 Muchinga provintsi.

Rahvastik
---------

Aastal 2010 elas Idaprovintsis (välja arvatud Chama ringkonns) 1 592 661 inimest; neist 200 323 elas linnades. Levinuim keel tševa keel, mida kõneleb 34,6 protsenti elanikest. Teised levinumad keeled on nsenga, njandža ja tumbuka keel.

Ainult 66,5 provintsi elanikest on kirjaoskajad. Selle näitaja poolest on Idaprovints Sambia provintside seas viimasel kohal. Ka kooliskäivate laste osakaal on Idaprovintsis kõige väiksem.

Viited
------

1. 1 2  "2010 Census" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2013. Vaadatud 2. aprillil 2014.

Sambia provintsid

Copperbelt **·**  Idaprovints **·**  Keskprovints **·**  Loodeprovints **·**  Luapula **·**  Lusaka **·**  Lõunaprovints **·**  Lääneprovints **·**  Muchinga **·**  Põhjaprovints
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on vargusest; etnoloogia mõiste kohta vaata Varastamine (pulm)* |

---

Paul-Charles Chocarne-Moreau "The Cunning Thief", 1931
**Vargus** ehk **varastamine** on võõra vara omastamine omaniku loata ja teadmata.

Varastada võidakse muu hulgas intellektuaalset omandit ja informatsiooni.

Vargus on õigusvastane tegu ja igas riigis on seaduses ettenähtud karistused varguse eest. Karistute suurus ja ka varguse täpsem tõlgendus on aga riigiti ja kultuuriti üsna erinev.

Varguse analoog loomadel
------------------------

Mõni pingviin püüab pesa ehitamiseks vajalikke kivikesi võtta teise pingviini pooleli olevast pesast.

Näiteks koguvad mõned linnud talveks tammetõrusid oma peidupaika. Kui liigikaaslane selle avastab, "varastab" ta selle tühjaks. Seda arvestab ka tõrude peitja ja jälgib peitmise ajal hoolega, et võimalikud vargad peitmist ei näeks.

Vaata ka
--------

* kelmus

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Vargus** |
Isabelle Adjani (2012).
Isabelle Adjani 2009. aasta Cannesi filmifestivalil
**Isabelle Yasmina Adjani** [izab'ell adžan'ii] (sündinud 27. juunil 1955 Gennevilliers's Hauts-de-Seine'i departemangus) on prantsuse teatri- ja filminäitleja, filmiprodutsent ja laulja. 

Filminäitlejana mängib ta sageli hapraid, salapäraseid, segaduses, nõrgamõistuslikke või psühholoogiliselt ebastabiilseid naisi. 

Ta sündis kabiili päritolu isa ja saksa päritolu ema perekonnas. 

Ta alustas filmikarjääri 14-aastaselt 1970. Aastal 1972 mängis ta Robert Hosseini trupis Federico García Lorca näidendis "Bernarda Alba maja". Hossein soovitas teda Comédie-Française'i Molière'i lavastusse näidendis "Naiste kool" (1972) Agnèsi ossa. Mõlemad osatäitmised olid väljapaistvad; Adjanist sai Comédie-Française'i noorim näitleja. Ta mängis Hosseini trupis ka peaosa Jean Giraudoux' näidendis "Ondine". 

Adjani sai filminäitlejana kuulsaks peaosaga François Truffaut' filmis "L'Histoire d'Adèle H. (1975), mille eest ta sai mitu filmiauhinda ja Oscari nominatsiooni. Tema tuntumate filmide hulka kuuluvad veel Andrzej Żuławski "Possession", "Surmav suvi" (*L’été meurtrier*), "Camille Claudel" (ta oli ka selle produtsent) ja "Kuninganna Margot".

Tunnustus
---------

Isabelle Adjani on saanud viis Prantsuse Kunstide Akadeemia auhinda Césari. Auhinnad sai ta filmide "Possession" (1981), "Surmav suvi" (1983), "Camille Claudel" (1988) ja "Kuninganna Margot" (1994) ja "La journée de la jupe" (2009) eest.

Osatäitmise eest filmis "L'Histoire d'Adèle H." (1975) sai ta mitu filmiauhinda ja Oscari nominatsiooni. Oscari nominatsiooni sai ta ka peaosa eest filmis "Camille Claudel".

1981. aastal sai ta Cannesi filmifestivali parima naisosatäitja auhinna osatäitmise eest filmides "Possession" ja "Quartet".

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Adjani on astunud välja rassismi vastu.

Osatäitmisi filmides
--------------------

* "Le Petit Bougnat" (režissöör Bernard Toublanc-Michel; 1970)
* "La Gifle (režissöör Claude Pinoteau; 1974)
* "L'Histoire d'Adèle H." (režissöör François Truffaut; 1975)
* "The Tenant" (režissöör Roman Polanski; 1976)
* "Barocco" (režissöör André Téchiné; 1976)
* "Nosferatu – Phantom der Nacht" (režissöör Werner Herzog; 1978)
* "Les Sœurs Brontë" (režissöör André Téchiné; 1979)
* "Possession" (režissöör Andrzej Żuławski; 1981)
* "Quartet (režissöör James Ivory; 1981)
* "Surmav suvi" (*L’été meurtrier*; režissöör Jean Becker; 1983)
* Mortelle Randonnée (režissöör Claude Miller; 1983)
* "Subway" (režissöör Luc Besson; 1985)
* "Camille Claudel" (režissöör Bruno Nuytten; 1988)
* "Kuninganna Margot" ("La Reine Margot"; režissöör Patrice Chéreau; 1994)
* "Diabolique" (režissöör Jeremiah S. Chechik; 1996)
* "Paparazzi" (režissöör Alain Berbérian; 1998)
* "La Repentie" (režissöör Laetitia Masson; 2002)
* "Adolphe" (režissöör Benoît Jacquot; 2002)
* "Bon voyage" (režissöör Jean-Paul Rappeneau; 2003)
* "La journée de la jupe" (režissöör Jean-Paul Lilienfeld; 2009)

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Isabelle Adjani andmekogus IMDb (inglise)
* Tutvustus (*saksa keeles*)
**Pareto printsiip** ehk **Pareto reegel** ehk **80:20 printsiip** on Vilfredo Pareto poolt 1897. aastal avastatud analüüsi- ja otsustusmudel, mille kohaselt põhjuste ja tagajärgede, sisendite ja väljundite ning töö ja tulemuste vahel valitseb loomupärane tasakaalutus. 

Põhjused, sisendid ja tööpanused jagunevad kahte kategooriasse: enamik, millel on tühine mõju ja väike vähemik, millel on valitsev mõju.

Pareto printsiipi rakendusvaldkonnad: majandus, ärijuhtimine, kvaliteedijuhtimine, personalijuhtimine, statistika, sotsioloogia, meditsiin jmt. 

80:20 printsiibi kohaselt leiame kaht põhjuste ning tagajärgede andmejada uurides ja analüüsides 
kõige tõenäolisemalt tasakaalu puudumise. See mõõtmistoiming järjestab teise andmejada tähtsuselt alanevaks ja võimaldab võrrelda kahe andmejada protsente. Kokkuleppeliselt mainitakse 20 protsendi põhjustena tipmist 20 protsenti, mitte alumist.

80:20 analüüs
-------------

 *Pikemalt artiklis 80:20 analüüs*
80:20 printsiibile on lisandunud 80:20 analüüs, millega määrata täpne suhe põhjuste/sisendite/töö ja tagajärgede/väljundite/tulemuste vahel. See analüüsimeetod kasutab 80:20-suhte võimalikku olemasolu hüpoteesina ja kogub fakte, mille põhjal avaneb tõeline suhe. Tasakaalutus võib esineda suhtena 65:35, 70:30, 80:20, või mis tahes muu suhtena. 

80:20-analüüs uurib suhet (%) kahe võrreldava andmehulga vahel. Üks andmehulk on alati  inimeste või esemete maailm, harilikult sajani küündiv või suuremgi arv, mida saab avaldada protsentides. Teine andmehulk on seotud mõne huvipakkuva, inimesi või esemeid puudutava tunnussuurusega, mida võib mõõta ja samuti avaldada protsentides. See analüüsimeetod on siiani statistiliste meetodite puhul üldkasutatav.

Nimetused
---------

Vilfredo Pareto avastust on siiani nimetatud mitmeti - Pareto printsiibiks, Pareto seaduseks, 80:20 reegliks, vähima pingutuse põhimõtteks ja tasakaalutuse põhimõtteks.

Ajaloolist
----------

80:20 printsiibi aluseks oleva mudeli avastas aastal 1897 Itaalia majandusteadlane Vilfredo Pareto, kes uuris jõukuse ja sissetulekute struktuuri 19. sajandi Inglismaal ja leidis, et tema valimites läks suurem osa sissetulekuid ja vara väga väheste kätte.

Vaata ka
--------

* Kuus sigmat
* Pareto diagramm
* Statistiline protsessi kontroll
* Terviklik kvaliteedijuhtimine

Lisalugemist
------------

* Richard Koch, "80:20 printsiip. Kuidas saavutada vähemaga rohkem", TEA Kirjastus 1999
* Peter Scholtes (Demingu õpilane), "Juhi käsiraamat", Tallinn, TEA Kirjastus, 2001

Välislingid
-----------

* Eesti-Ameerika Ärikolledži ärijuhtimise bakalaureusetöö "Tervikliku kvaliteedi juhtimise (TQM) mudel" (2003).
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib bioloogilisest isast; teiste tähenduste kohta vaata Isa (täpsustus)* |

---

Isa pojaga
Inimese **isa** ehk **bioloogiline isa** on mees, kes on ta sigitanud.

Lapse ema ja isa nimetatakse lapsevanemateks. 

Tavaliselt elab lapse isa lapse emaga ja lapsega koos, kuuludes nendega ühte perekonda, ja osaleb lapse kasvatamises, suhtleb lapsega pidevalt ning on temaga püsivas usalduslikus kontaktis. 

Lapse hooldaja võib olla isa asemel mõni teine mees, kes on lapsega sarnases suhtes nagu isa, näiteks kasuisa. Sellisel juhul saab ta isa asendada sotsiaalse isaga. Psühholoogiliseks isaks nimetatakse meest, kelles laps näeb temas isa, kellega tal on püsiv usalduslik kontakt ja kellega ta suhtleb pidevalt.

Vaata ka
--------

* Aasta isa
* ema
* isadepäev
* isadus
* kasuisa
* lapsendamine
* Lapsevanem
* Sugulussuhted
* üksikisa

Allikad ja lingid
-----------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Isa** |

* Mehe rollist isana (arhiiviversioon)
* Isad (arhiiviversioon)
* Uus isadus kas sotsiaalteoreetiline konstruktsioon või tegelikkus?
**Champagne-Ardenne** oli piirkond (1. järgu haldusüksus) Prantsusmaa põhjaosas. Hõlmas suuremat osa Champagne'i ajaloolisest maakonnast.

Piirkond jagunes neljaks departemanguks: Ardennes, Aube, Marne ja Haute-Marne.

2016. aastal liideti Champagne-Ardenne'i, Alsace'i ja Lorraine'i piirkond Grand Esti piirkonnaks.

Majandus
--------

Piirkonnast 61,4% oli põllumajanduslik maa, sh 282,37 km² viinamarjaistandusi. Piirkond oli Prantsusmaal esikohal odra ja lutserni tootmises. Seal toodeti ka šampanjat.

Tööstusharudest oli tähtsaim metallurgia.

Ajalugu
-------

Champagne'i krahvkonda valitsesid 12. sajandist Champagne'i krahvid, kes 1284. aastal omandasid pärimise teel Navarra kuningriigi. 1284. aastal abiellus Jeanne de Champagne'i Prantsusmaa kuninga Philippe IV-ga ja aastatel 1284–1328 oli Navarra kuningriik personaalunioonis Prantsusmaaga. 1336. aastal loovutas Jeanne II oma õigused Champagne'i krahvkonna üle kuningas Philippe VI-le ja 1361. aastal ühendati Champagne'i Prantsuse krooniga.

Viited
------

1. ↑
Koomiksiraamatu kaas aastast 1952
**Kolmas maailmasõda** (**III maailmasõda**) on vähemalt 1941. aastast kasutatud nimetus, mis on antud hüpoteetilisele kolmandale ülemaailmsele ulatuslikule sõjalisele konfliktile pärast I ja II maailmasõda. Mõned kasutavad nimetust selliste konfliktide puhul nagu külm sõda või terrorismivastane sõda. Seevastu teised eeldavad, et selline konflikt ületaks varasemad maailmasõjad nii ulatuse kui ka hävitava mõju poolest.

Ajalugu
-------

Enne II maailmasõja algust 1939. aastal arvati, et I maailmasõda (1914–1918) oli "sõda sõdade lõpetamiseks". Rahvasuus arvati, et sellise ulatusega globaalset konflikti ei saa enam kunagi tekkida. Sõdadevahelisel perioodil nimetati I maailmasõda tavaliselt lihtsalt "Suureks sõjaks". II maailmasõja puhkemine lükkas aga ümber lootuse, et inimkond võib olla juba välja kasvanud vajadusest nii laialt levinud ülemaailmsete sõdade järele.

Külma sõja tulekuga 1945. aastal ja tuumarelvatehnoloogia levikuga Nõukogude Liidus muutus kolmanda ülemaailmse konflikti võimalus tõenäolisemaks. Külma sõja aastatel nägid paljude riikide sõjaväe- ja tsiviilvõimud ette III maailmasõja võimalust. Stsenaariumid ulatusid tavapärasest sõjapidamisest piiratud või täieliku tuumasõjani. Külma sõja haripunktis töötati välja Vastastikuse garanteeritud hävingu doktriin ("MAD").

Tänapäev
--------

Venemaa Föderatsiooni välisminister Sergei Lavrov on Vene-Ukraina sõjas öelnud, et III maailmasõda oleks tuumasõda. Ukraina Vabariigi president Volodõmõr Zelenskõi mainis videopöördumises 2023. aasta filmi- ja teleauhindade galale Kuldgloobus, et: "III maailmasõda ei saa tulema, see ei ole triloogia.", tänades ka liitlasi vabast maailmast.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Vaata ka
--------

* Psühholoogiline sõda
* Bioloogiline sõda
**Välikaabel** on välitingimustes kahepoolseks telefonsideks või sidevõrgu kommunikatsiooniks vajalik elektriline traatliin.

Kerge traatside välikaabel koosneb üldjuhul kahest omavahel kokku keerutatud elektrivoolu juhtivast isolatsiooniga kaetud 2,3 mm paksusest soonest, sooned on omakorda kokku keeratud neljast vask- ja kolmest terastraadist, läbimõõduga 0,3 mm. Sooned on isoleeritud 0,4–0,5 mm paksuse polüetüleenisolatsioonkihiga. Isolatsioonikihile on paigaldatud kapronist (nailon) kaitsekiht, paksusega 0,15 mm. 
Näiteks üks kilomeeter mark P-274 välikaablit kaalub 16 kg, kaabli tõmbetugevus on 80 kg. Kaabli ehituslik pikkus on 500 m ± 10 m, takistus 500 m kohta u 58–62 Ω.

Moderniseeritud kerge välikaabel P-274M erineb P-274-st selle poolest, et isolatsioonikiht on asendatud välikaabli kasutuslikke omadusi tõstva kõrgtihedusliku polüetüleenkihiga HDPE (*High – densiti polyethylene*) paksusega 0,5–0,65 mm, selline kaabel vananeb välitingimustes märgatavalt aeglasemalt, seega pikeneb kaabli kasutamisaeg.

Kaablipoolile keritakse tavaliselt 500–1000 m välikaablit.

Välislingid
-----------

* Field Wire and field cable techniques
**Chafarinase saared** (*islas Chafarinas*) on Vahemeres Maroko ranniku lähedal asuvad Hispaaniale kuuluvad saared. Kolme saare kogupindala on 0,525 km².

* Isla del Congreso 25,6 ha
* Isla Isabel II 15,3 ha
* Isla del Rey 11,6 ha

Hispaania väed vallutasid saared 6. jaanuaril 1848.

Isabel II saarel asub 190-meheline Hispaania sõjaväe garnison. 


Aafrika maad

**Iseseisvad riigid:** Alžeeria | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Djibouti | Egiptus | Ekvatoriaal-Guinea | Elevandiluurannik | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Guinea | Guinea-Bissau | Kamerun | Keenia | Kesk-Aafrika Vabariik | Komoorid | Kongo Vabariik | Kongo Demokraatlik Vabariik | Lesotho | Libeeria | Liibüa | Lõuna-Aafrika Vabariik | Lõuna-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Niger | Nigeeria | Roheneemesaared | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Seišellid | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Zimbabwe | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesia | Uganda  

 **Sõltuvad alad:** Briti India ookeani ala | Ceuta | Chafarinase saared | Kanaari saared | Madeira | Mayotte | Melilla | Peñón de Alhucemas | Peñón de Vélez de la Gomera | Réunion | Saint Helena  

 **Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad:** Edela-Somaalia | Jubaland | Lääne-Sahara | Puntland | Somaalimaa

 **Aafrika maad** | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | Ameerika maad | Euroopa maad
Moodne peitel puuhaamriga
**Peitel** (Lõuna-Eestis ka purask, puumeisel) on sirge või õõnsa teraga tööriist, mida kasutatakse puidu sisse aukude ja soonte tegemiseks.

Baltimaades on peitel tuntud I aastatuhande algupoolest.

Kirjeldus
---------

Vanemad peitlid olid faasimata, kahelt poolt õhukeseks taotud teraga. Peitleid kasutati põhiliselt tappseotiste väljaraiumiseks. Majaehitusel kasutatud puusepapeitel oli putkega, mis takistas pea lõhkumist tagumisel, sellise peitli nimi oligi purask. Kirstude tegemisel lükkasid kirstumeistrid kaunistussooni puusse õõnespeitliga. Treipeitlit kasutasid külatreialid. Uurdepeitlitega puhastati lauanõude põhjauurdeid. Peitlite hulka arvati ka suur õõnsa tera ja putkesse käiva varrega tarutuur, millega õõnestati pakktarusid. Neid kasutati ka ummikute õõnestamisel.

#### Ajalugu

Peitli eelkäija on terava servaga lame luutükk, mida kiviajal kasutati tänapäeva kasutusega sarnastel eesmärkidel. Egiptlased kasutasid vasest ja pronksist peitleid puu ja (pehme)kivi töötlemiseks. Esimene teadaolev peitel pärineb aastast 8000 eKr.

Vaata ka
--------

* Meisel

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 140
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 206
3. ↑  Foto ja selgitus: "Chisel". *Encyclopaedia Britannica*. 15. november 2011. Vaadatud 03.03.2020.

Välislingid
-----------

* Peitel, Eesti Rahva Muuseum
Fail:Fide.pngFIDE logo
 Bledi maleolümpiale pühendatud Rumeenia postmark
Vaade Bledi maleolümpia mängusaali
**35. maleolümpia** (inglise keeles *35th Chess Olympiad*) oli 2002. aastal Bledis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. 

Maleolümpia peeti 26. oktoobrist kuni 11. novembrini 2002 Bledis. Lahtises kategoorias osales 135 võistkonda, naiste kategoorias 90 naiskonda (korraldajariiki Sloveeniat esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. 

Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Geurt Gijssen (Holland) ja turniiridirektor Boris Kutin (Sloveenia).

Maleolümpia medalistid
----------------------

* Lahtises kategoorias: Kuld Venemaa Venemaa, Hõbe Ungari Ungari, Pronks Armeenia Armeenia
* Naiste kategoorias: Kuld Hiina Hiina, Hõbe Venemaa Venemaa, Pronks Poola Poola

Eesti esinemine maleolümpial
----------------------------

Eesti võistkond (esimesel laual Jaan Ehlvest) sai 43. koha, naiskond (esimesel laual Tatjana Fomina) samuti 43. koha.

Välislingid
-----------

* 2002. aasta maleolümpia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 35th Chess Olympiad 2002 Open. chess-results.com
* 35th Chess Olympiad 2002 Women. chess-results.com