recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool** (soome keeles *Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu*, lühend **Aalto ARTS**) on kõrgkool, mis pakub õpet arhitektuuri, disaini, audiovisuaalse kommunikatsiooni, kunstiõpetuse ja kunsti valdkonnas. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool on üks kuuest Aalto Ülikooli kõrgkoolist ja oma valdkonnas suurim õppeasutus Põhjamaades. Koolis õpib umbes 1900 üliõpilast.

2018. aasta septembris avati Espoos Otaniemi linnaosas Aalto Ülikooli linnakus Väre õppehoone, mis koondab ühe katuse alla kõik kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli osakonnad.

Ajalugu ja nimetused
--------------------

Aalto Ülikool moodustati 2010. aastal, mil ühinesid Helsingi Majandusülikool, Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool ja Helsingi Tehnikaülikool. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool põhineb suuresti Helsingi Kunsti- ja Disainiülikoolil, millega 2012. aastal liideti Helsingi Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond.

Õppeasutuse varasemad nimetused:

* 1871–1885 Käsitöökool (Veistokoulu)
* 1885–1949 Keskne Tööstuskunstikool (*Taideteollisuuden keskuskoulu tai Taideteollisuuskeskuskoulu*)
* 1949–1973 Tööstuskunsti õppeastus (*Taideteollinen oppilaitos*)
* 1973–2010 Helsingi Kunsti- ja Disainiülikool (ka Helsingi Tööstuskunsti Kõrgkool, *Taideteollinen korkeakoulu,* lühend *TaiK*)
* 2010–2012 Aalto Ülikooli kunsti- ja disainikool (*Aalto-yliopiston taideteollinen korkeakoulu*)
* 2012– Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikool (*Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu*)

Viited
------

1. ↑  "Aalto-yliopiston uudisrakennus Väre aukeaa yleisölle syyskuussa". *Aalto Ülikooli veebisait*. 06.09.2018. Vaadatud 15.11.2018.
2. ↑  "Aalto-yliopiston uusi korkeakoulu kokoaa yhteen taiteen ja arkkitehtuurin". *Aalto Ülikooli veebisait*. 20.06.2011. Vaadatud 15.11.2018.

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taimeperekonnast; vilja kohta vaata artiklit Maasikas (vili); perekonnanime kohta vaata artiklit Maasikas (perekonnanimi).* |

---

**Maasikas** (*Fragaria*) on roosilaadsete seltsi roosõieliste sugukonda kuuluv perekond.

Maasika perekonda kuulub umbes 20 liiki ning hulgaliselt hübriide ja kultivare. Ka tuntuim maasikas aedmaasikas on virgiinia ja tšiili maasika hübriid.

Maasikaliikide eristamisel on oluline kindlaks määrata tema kromosoomide arv. Iga maasika perekonna liigi genoomi aluseks on seitset kromosoomi sisaldav kromosoomikomplekt. Mõned maasikaliigid on diploidsed (2 komplekti ehk 14 kromosoomiga), mõned aga tetraploidsed (4 komplekti ehk 28 kromosoomiga), heksaploidsed (6 komplekti ehk 42 kromosoomiga), oktoploidsed (8 komplekti ehk 56 kromosoomiga) või dekaploidsed (10 komplekti ehk 70 kromosoomiga). Üldreeglina on need liigid, millel on rohkem kromosoome, vastupidavamad ning suuremate taimede ja viljadega kui väiksema kromosoomiarvuga liigid.

Maasika lehed on kolmetised ja pikkade, kuni 10 cm pikkuste lehevartega. Võsud on roomavad ja vastu maapinda puutudes juurduvad kergesti. Niimoodi ongi neid suhteliselt kerge paljundada: võsu juurdumise kohale kasvab tütartaim ning kui emataime ja tütartaime vaheline võsu läbi lõigata, saab tütartaime ümber istutada. Juurestik on narmaline ja ulatub kuni 25 cm sügavusele. Õielehed on valged, vahel ka kollakad. Õies on palju tolmukaid ja emakaid. Õisi tolmeldavad putukad. Maasikad õitsevad Eestis mai lõpust juuli alguseni.

Ka maasika (välja arvatud muuluka) vilja nimetatakse maasikaks. Maasikas ei ole mari, vaid koguvili, mis koosneb mahlasest õiepõhjast ja sellele kinnitunud pähklikestest, milles asuvad maasika seemned. Ühtlasi on maasika vili rüüsvili, sest selle tekkimisest on osa võtnud lisaks sigimikule teisedki õie osad.

Kultuurtaimena hakati maasikat kasvatama alates 15. või 16. sajandist.

Maasikate maitse sõltub sordist. Mõnel on see üsna magus, mõnel pigem hapukas. Maasikas sisaldab 8% süsivesikuid, kuni 2% valke ja kuni 1,5 C-vitamiini. 1 kg maasikate toiteväärtus on umbes 400 cal.

Maasikas on suhteliselt tugev allergeen.

Majanduslikus mõttes on maasikas tähtis vili, mida kasvatatakse kõikjal parasvöötmes.

Liigid Eestis
-------------

Eestis kasvavad pärismaisena kaks selle perekonna liiki: metsmaasikas ja muulukas. Naturaliseerununa leidub ka kolmas liik – kõrge maasikas. 

Tavaliselt kasvatatakse aedades kultuurliigi aedmaasika sorte.

Muid liike
----------

* *Fragaria chiloensis* – tšiili maasikas
* *Fragaria moschata* – kõrge maasikas
* *Fragaria nipponica* – jaapani maasikas
* *Fragaria orientalis* – idamaasikas
* *Fragaria ovalis* – alaska maasikas
* *Fragaria vesca* – metsmaasikas
* *Fragaria vesca* var. *semperflorens* – kuumaasikas
* *Fragaria virginiana* – virgiinia maasikas
* *Fragaria viridis* – muulukas

Vaata ka
--------

* Ebamari
* Kõder
* Vili

Välislingid
-----------

 maasikas – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
 Maasikas – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Maasikas** |
**Maandi** on perekonnanimi.

Alžeerias oli perekonnanime Maandi kandjaid 2014. aastal ligi 700 isikut. Iraanis oli sellenimelisi isikuid üle 70 ja Indias üle 30.

Statistika Eestis
-----------------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maandi 78 inimesel: 38 mehel ja 40 naisel. Perekonnanimede levikult oli Maandi meeste puhul 2974. kohal ja naiste puhul 3060. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Maandi vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,99. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,04 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Jüri, Keila ja Rapla kihelkondades; Läänemaal Pühalepa kihelkonnas; Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas ja Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas 6 korral nimeks Maandi, Mandy, Mandi ja Muandi (normaliseeritult Maandi).

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Maandi 1936. ja 1939. aastal kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Mandijär (2) ja Moandi.

Nime kandjaid
-------------

* Helmut Maandi, eesti advokaat ja poliitik (1906–1990)
* Jaak Maandi, eesti riigiametnik (1936–)
* Karmo Maandi, eesti muusik (1980–)
* Katrin Maandi, eesti lingvist ja kultuuriametnik (1943–)
* Mart Maandi, eesti suhtekorraldaja (1950–)

Viited
------

1. ↑  Maandi Surnames. Vaadatud 28. jaanuar 2024.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika. Maandi. Vaadatud 28. jaanuar 2024.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Maandi.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Maandi.

Välislingid
-----------

* Maandi statistikaameti andmebaasis
**Montmorijoniit** on monokliinne füllosilikaatne savi koostises olev mineraal. Montmorijoniidi idealiseeritud keemiline valem on (Na, Ca)0,33,(Al, Mg)2(Si4O10)(OH)2·nH2O. Sagedased lisandid on veel kaalium ja raud. Kuna mineraali kristallid on väga väikesed, on ta väga pehme. Ka on selle kristallid lõdvalt seotud, mistõttu vesi võib nende vahele tungida ja mineraal võib seega märkimisväärselt paisuda. Mineraali iseloomustab tiksotroopia.

Mineraal võib tekkida koobastes erinevate samblike elutegevuse tulemusel. Montmorijoniidiga kaasnevad mineraalid on kloriit, kaoliniit, muskoviit ja illiit. Kuivades tingimustes muutub montmorijoniit palõgorskiidiks, happelistes tingimustes tekib sellest aga halluasiit.

Mineraali kirjeldati esmakordselt aastal 1847 Prantsusmaal Montmorillonis. See on ka montmorijoniidi tüüplokaliteet. Mineraal on ülilevinud. Mineraali on leitud ka Marsilt.

Kasutusalad
-----------

Montmorijoniiti kasutatakse naftapuurimisel puurimisvedeliku valmistamiseks, seda lisatakse pinnasele selle põuakindlamaks muutmiseks ja niiskuse-eemaldajates. Ka kasutatakse seda nafta krakkimisel katalüsaatorina.

Mineraal on efektiivne raskmetallide adsorbent. Seda lisatakse vahel ka lemmikloomade toidule, et see seoks keskkonnamürke. Seda on kasutatud ka allergilise dermatiidi raviks.

Bioloogiline toime
------------------

Montmorijoniidi mõjul moodustuvad lipiidsetest mitsellidest vesiikulid. Ka aitab see nukleotiididel moodustada RNA-d, mis koguneb vesiikulite sisse.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  *The Thixotropic Properties of Hydrotalcite-like/Montmorillonite Suspensions* Shu-Ping Li,Wan-Guo Hou, De-Jun Sun, Pei-Zhi Guo, Chun-Xiao Jia, Ji-Fan Hu *Langmuir* 2003, 19, 8, 3172-3177. 6 märts 2003
3. ↑
4. ↑  Hill, Carol; Paolo Forti (1997). "Deposition and Stability of asdSilicate Minerals". Cave Minerals of the World (Second ed.). National Speleological Society. lk. 177. ISBN 1-879961-07-5
5. ↑  Nasa's Opportunity rover finds Martian water appropriate for the origin of life
6. ↑  Lloyd, Lawrie (2011). Handbook of Industrial Catalysts. New York: Springer. lk. 181–182. ISBN 978-0387246826.
7. ↑  Bhattacharyya, KG; Gupta, SS (2008). "Adsorption of a few heavy". Advances in Colloid and Interface Science. 140 (2): 114–31
8. ↑
9. ↑  Saary, J; Qureshi, R; Palda, V; Dekoven, J; Pratt, M; Skotnicki-Grant, S; Holness, L (2005). "A systematic review of contact dermatitis treatment and prevention". Journal of the American Academy of Dermatology. 53 (5): 845.
10. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Montmorijoniit** |
**Mandel** on perekonnanimi.

Ameerika Ühendriikides oli perekonnanime Mandel kandjaid 2014. aastal ligi 10 700 isikut. Saksamaal oli sellenimelisi isikuid ligi 4 500 ja Kanadas üle 1 000.

Statistika Eestis
-----------------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mandel 223 inimesel: 150 mehel ja 173 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mandel meeste puhul 463. kohal ja naiste puhul 412. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mandel vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,58. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 14,08 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Läänemaal Martna kihelkonnas; Järvamaal Peetri kihelkonnas; Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas; Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas; Harjumaal Nissi kihelkonnas ning Tartumaal Palamuse ja Sangaste kihelkonnas 7 korral nimeks Mandell ja Mandel.

Nimede eestistamisel vahetati perekonnanimi Mandel 1935. ja 1938. aastal kahe isiku poolt, kes võtsid uuteks nimedeks Koort ja Mandri.

Nime kandjaid
-------------

* Aive Mandel, eesti keeleteadlane ja tõlkija (1985–)
* Endla Mandel, eesti sõudja (1933–2018)
* Harvey Mandel, ameerika kitarrist (1945–)
* Katrin Mandel, eesti muusikapedagoog ja laulja (1971–)
* Mati Mandel, eesti arheoloog (1945–)
* Meelis Mandel, eesti ajakirjanik (1971–)

Viited
------

1. ↑  Mandel Surnames. Vaadatud 28. jaanuar 2024.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika. Mandel. Vaadatud 28. jaanuar 2024.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Mandel.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Mandel.

Välislingid
-----------

* Mandel statistikaameti andmebaasis
**Otepää Talispordimuuseum** on muuseum Otepääl Tehvandi spordikeskuse staadionihoones.

Muuseum avati 9. veebruaril 2011.

Talispordimuuseumi eelkäija, Otepää Suusamuuseum avati 2001. aastal ning tegutses selle nime all 2011. aastani. Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni (FIS) tunnustuse sai muuseum 2003. aastal. Otepää Suusamuuseum oli sel ajal arvatavasti ainuke muuseum maailmas, millel oli FIS'i tunnustus. Suusamuuseum asus Otepää pastoraadis ning seal eksponeeriti suusasportlaste karikaid, medaleid, autasusid, suuski ja eririietust. Võimalik oli vaadata filme Eesti suusaspordi ajaloost ja suusatippude esinemistest laias maailmas. 2005. a. alguses lisandus laskesuusatamise simulaator. Kaasa võis elada lume sünnile ning tutvuda suuskade määrimise saladustega. 2011. aastal sai Otepää Suusamuuseumist Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseumi filiaal – Talispordimuuseum, mis asub Tehvandi spordihoones.

Viited
------

1. ↑  Otepää Talispordimuuseumil on uus omanik. spordimuuseum.ee

Välislingid
-----------
**Kropõvnõtskõi** (ukraina keeles Кропивницький) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas, Kirovohradi oblasti ja Kropõvnõtskõi rajooni keskus.

Geograafia
----------

Ingulu muldkeha (detsember 2023)
kesklinna panoraam (detsember 2023)
Linn asub Ukraina kesklinnas. Selle territooriumilt voolab läbi Inguli jõgi

Ajalugu
-------

Kuni 1924. aastani oli linna nimi püha Eliisabeti järgi **Jelõssavetgrad** (Jelizavetgrad), aastatel 1924–1934 Grigori Zinovjevi auks **Zinovjevsk**, 1934–1939 **Kirovo**, 1939–2016 **Kirovograd** (mõlemad Sergei Kirovi auks). Kirovost Kirovogradiks nimetati linn ümber seoses asjaoluga, et linnast sai oblastikeskus ja juba eksisteeris Kirovi oblast ning vene keeles olnuks oblastitel üks ja sama nimi. Seoses kommunismipärandist loobumise otsustega otsustati linna nimi ära muuta. Algselt oli eelistatud variandiks ajalooline nimi Jelõssavetgrad ning seitsme variandi (Ingulsk, Zlatopil, Jeksamplei, Jelõssavetgrad, Kropõvnõtskõi, Kozatskõi ja Blagomir) vahel hääletades linnaelanike seas 2015. aasta oktoobris korraldatud küsitluse järgi oli see ka populaarseim. 23. detsembril 2015 soovitas ülemraada komisjon kaaluda linna nimeks Ingulsk, seda linna läbiva Inguli jõe järgi. 2016. aasta märtsiks aga oli vaekauss kaldunud selle poole, et teha ülemraadale ettepanek anda linnale nimi Kropõvnõtskõi Ukraina teatri ühe rajaja Marko Kropõvnõtskõi järgi. Nimi muudeti 14. juulil 2016.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 254 103, neist ukrainlasi 85,8% ja venelasi 12%.

Välislingid
-----------

* Kropõvnõtskõi koduleht
* Kropõvnõtskõi – päevauudised
* Kropõvnõtskõi – veebikataloogid, otsing
* Kropõvnõtskõi – viimased uudised
Inseneride Meeskoor Killu Rasva juhatusel kontserdil Kristlaste Ühenduse Johannese kabelis Prahas
**Inseneride Meeskoor** on eesti koor, mille asutasid 1987. aastal peamiselt TPI Akadeemilisest Meeskoorist eraldunud lauljad. EKE Projekti juures tegevust alustanud koori nimeks sai **EKE Inseneride Meeskoor**. 

Koor saavutas algusaastatel kiiresti edu. Koori liikmed valiti konkursi korras ning vastu võeti umbes 2/3 soovijatest. 

Juba teisel tegutsemisaastal õnnestus kooril 1988. aasta Eesti meeskooride võistulaulmisel jagada teist ja kolmandat kohta.

Saavutusi
---------

* 1990 – I koht rahvusvahelisel koorikonkursil Itaalias Riva del Gardas
* 1991 – I koht rahvusvahelisel koorifestivalil „Tallinn 1991"
* 1992 – III koht rahvusvahelisel koorikonkursil Sloveenias Mariboris
* 1994 – II koht Eesti meeskooride võistulaulmisel Tartus
* 1995 – I koht rahvusvahelisel F. Schuberti nimeliselt koorikonkursil Viinis
* 1997 – II koht rahvusvahelisel koorifestivalil „Tallinn 1997"
* 1998 – I koht Eesti meeskooride võistulaulmisel Tallinnas
* 2008 – II koht Eesti meeskooride võistulaulmisel Tallinnas

EKE Inseneride Meeskoor tegutses viisteist aastat väljaspool Tehnikaülikooli; alates 2006. aastast sai koorist ametlikult Tallinna Tehnikaülikooli taidluskollektiiv.

Inseneride Meeskoori võib pidada TTÜ vilistlasmeeskooriks, kus alati leiab endale koha näiteks Tehnikaülikooli Akadeemilises Meeskooris vanusepiiri taha jäänud lauluvend. Kui TTÜ AM on eelkõige tudengikoor oma vallatu repertuaari ja lava-*show*'dega, siis Inseneride Meeskoor esindab meestelaulu klassikalisemat poolt, kus repertuaar on kestvam ja väljalihvitum. 

Inseneride Meeskoor on eelkõige kontsertkoor. Koori repertuaari kuulub umbes 300 lugu, milles on nii meeskooriklassikat kui ka spetsiaalselt koorile kirjutatud uusteoseid. 

Koori juhatas asutamisest kuni 2016. aasta lõpuni dirigent Ants Üleoja, pärast seda sai peadirigendiks tema õpilane Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiast Kuldar Schüts ja abidirigendiks Ülle Tuisk.

Koori on juhatanud veel Elo Üleoja, Saari Tamm, Kristi Jagodin, Marje Metsis ja Killu Rikker (Rasva).

Eesti Raadio fonoteegis on rikkalikus valikus Inseneride Meeskoori lauldud laule. Koor on välja andnud 8 CD-plaati, neist üks kordusena.

Välislingid
-----------

* Inseneride Meeskoori veebileht
* Inseneride Meeskoor on Eesti Meestelaulu Seltsi liige
**Anders** Larsi poeg (rootsi keeles *Anders Larsson målare*; u. 1510 Nyköping – 1586 Kronobergi loss, Växjö) oli Eestimaal tegutsenud Rootsi kunstnik, arhitekt, fortifikatsiooni-insener.

Ta tegutses muuhulgas Gripsholmi, Svartsjö ja Stockholmi lossi ehitusel. 

Pärast Harju-, Viru- ja Järvamaa rüütelkonna ja Tallinna linna ustavusvande andmist Rootsi kuningas Erik XIV-le ning Rootsi riigivõimu kehtestamist Eestimaal juhtis Anders 1561. aastast kindlustustöid Tallinnas ja hiljem ka Paides, Uus-Pärnus ja Viiburis.

Ta valmistas ka joonistuse esimese rootslaste Eestimaa asehalduri Lars Ivarsson Flemingi hauakivile, kes suri 1562. aastal Tallinnas ja on maetud Oleviste kirikusse.

Perekond
--------

Tema vanemad olid Nyköpingi kodanik Lars Andersson ja Brita Eriksdotter Soop, kes oli Erik Soopi ja Märta Pedersdotter Skytte tütar.
 

Ta oli Tartu Ülikooli esimese kantsleri Johan Skytte vanaonu, tema õde Elin oli Skytte emapoolne vanaema.

Viited
------

1. ↑  Nordisk familjebok, 1904, v. 941-942 (rootsi keeles)
2. ↑  artnet.com: Artist`s Biographies: Larsson, Anders
3. ↑  Adelsvapen.com: Lars Andersson i Nyköping
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. aprill 2008. Vaadatud 18. septembril 2009.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  Adelsvapen.com: Skytte (Schütte)
**Kristjan Kasearu** (sündinud 21. aprillil 1986) on eesti laulja ja näitleja.

Algusaastad
-----------

Kasearu on lõpetanud Pärnu Ühisgümnaasiumi. Muusika juurde jõudis ta alles keskkoolis. Oma esimese kitarri raha teenis ta terve suve bensiinijaamas töötades.

Muusikaline tegevus
-------------------

2004. aasta märtsis sai alguse ansambel Elav Legend, mida võib pidada Paradise Crew' eelkäijaks. Bänd hakkas üsna kiirelt populaarsust koguma[*viide?*]. Oma rolli mängis kindlasti ka näitlejatöö Nuku- ja Noorsooteatri muusikalis "Romeo & Julia" 2006. ja 2007. aastal, kus Kasearu kehastas Romeot.

2007. aastal osales ta võistlusel Eurolaul 2007 kahe looga: "So much to say" (muusika Madis Muul, sõnad Kristjan Kasearu), mida esitas ansambel Paradise Crew ja mis saavutas 7. koha (1771 häält), ning looga "Romeo & Julia" (muusika Elmar Liitmaa, sõnad Jaagup Kreem), mis oli duett näitleja Hele Kõrega ja mis saavutas teise koha (9350 häält).

Paradise Crew tegutsemise ajal oli Kasearu ansambli solist. 2008. aastal osales koos Paradise Crew'ga samuti võistlusel Eurolaul 2008 looga "Üksinduses" (muusika Kristjan Kasearu, Madis Muul, sõnad Kristjan Kasearu), mis saavutas 7. koha (1189 häält). Paradise Crew läks 2010. aastal laiali.

2010. aastal mängis Kasearu üht peaosa (Troy) Nuku- ja Noorsooteatri muusikalis "Keskkoolimuusikal".

Film ja telesarjad
------------------

Pärast muusikali esimest hooaega sai ta pakkumise mängida Kadri Kõusaare filmi "Magnus" peaosa, mille Kasearu ka vastu võttis. Tegemist on ühega vähestest Eesti filmidest, mis on jõudnud Cannes'i filmifestivalile. 

Aastatel 2014–2018 mängis ta Kanal 2 komöödiasarjas "Köök". 2016. aastal osales ta meelelahutussaates "Su nägu kõlab tuttavalt".

Diskograafia
------------

* "Rock and Roll on elu" – Elav Legend (TopTen; 2005)
* "Jääda endaks" – Paradise Crew (BG Muusik; 2008)

### Singlid

* 2006 – "Pilveräbalad" (muusikalist "Romeo & Julia")
Dagmar Oja Ringvaate Eesti Laulu salvestusel Liis Lemsalu taustalauljana  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 4. veebruar 2012
**Dagmar Oja** (sündinud 8. juulil 1981) on eesti laulja.

Oja on kasvanud üles ja lõpetanud põhikooli Ida-Virumaal Avinurmes, kust suundus õppima Tallinna Georg Otsa nimelisse Tallinna Muusikakooli lauluerialale. Tema esimene suurem avalik ülesastumine oli Eesti Televisiooni saatesarjas "Kaks takti ette" (1999), kus ta jõudis ka finaali.

Lavatöö
-------

Kooli ajal (ent aeg-ajalt ka hiljem) on Dagmar Oja esinenud Mare Väljataga kvintetis. Suurema tuntuse on Dagmar Oja saavutanud aga mitme bändi (Slobodan River, Liis Lemsalu bänd, 2 Quick Start jpm) ja solistide (Ines, Sahlene, Maarja, Ivo Linna, Anne Veski jne) taustalauljana. 

Ta on tausta laulnud Eurovisiooni lauluvõistlusel (2002, 2006, 2016, 2017, 2019) ning korduvalt ka selle laulukonkursi Eesti finaalis (aastast 1998). Lisaks on ta laulnud tausta võistlusliku telesaate "Eesti otsib superstaari" kõikidel hooaegadel. Oja on taustalaulja või koorilauljana üles astunud muusikalides "Romeo ja Julia" (Eesti Nuku- ja Noorsooteater 2006), "Nii on meil moes!" (Muusikaliteater 2008), "Shrek" (Nukuteater 2013), "Billy Elliot" (Noorteater 2015) jm.

Teosed
------

* Kaire Vilgats, Dagmar Oja. Ilusad suured tüdrukud. (Koostanud Anneli Urge.) Tallinn, Pilgrim 2020.

Isiklikku
---------

Dagmar Oja elab Tallinnas, peres kasvab tütar Laura Lee.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Zaube valla asulast; Lielvārde valla küla kohta vaata artiklit Annas (Lielvārde vald)* |

---

**Annas** (ka **Anna** või **Annasmuiža**, vanasti ka **Annenhof**, **Anenhof** või **Annas muiža**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Zaube vallas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Amata piirkonda. 

Annas asub valla põhjaosas merepinnast 213 meetri kõrgusel Nelabaise järve põhja- ja idakaldal. Küla jääb valla keskusest Zaubest 10 ja Riiast 94 kilomeetri kaugusele. Seal asub Annase bussipeatus.

Annas on tekkinud endise Anna mõisa keskuse juurde. Aastal 1793 asus sinna elama Garlieb Merkel, kes töötas Transehede juures koduõpetajana. Seal valmis ka tema teos Die Letten, vorzüglich in Liefland, am Ende des philosophischen Jahrhunderts.

Külas asuvad Anna mõisa muinaskalmed ehk Kirikumägi on arheoloogiamälestisena regionaalse kaitse all..

Aastal 2019 oli külas 13 elanikku.

* Anna mõisa majandushooneAnna mõisa majandushoone
* Nelabaise järvNelabaise järv

Viited
------

1. ↑  Läti Ruumiandmete Agentuur
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Letonika.lv. Literatūras bibliotēka. Merķelis Garlībs. letonika.lv.
4. ↑  Annas muižas senkapi (Baznīcas kalns)
5. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Zaube valla asulad |
| --- |
| 
Annas **·**  Bērzs **·**  Kliģene **·**  Krūsāri **·**  Pauļi **·**  **Zaube** |
Arbavere mõisa peahoone (2009)
**Arbavere mõis** oli rüütlimõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Virumaale Kadrina valla territooriumile Arbavere külla.

Juba 1554 mainiti sealkandis olevat *Gute zu Arpever*, kuid see ei pruukinud mõisat tähendada. See võis olla lihtsalt valdus.

Arbavere mõis (saksa keeles *Arbafer*) eraldati Hulja mõisast 1696. aastal, kuulus Tiesenhausenitele. 18. sajandil ja 19. sajandi algul kuulus mõis Palmse mõisa omanikele von Pahlenitele. Enne mõisa võõrandamist oli selle omanikuks Vatku, Hõbeda ja Loobu mõisa omanik Nikolai von Dellingshausen (1861–1926), kes ostis mõisa 1902. aastal.

Peahoone on 1840. aastatel püstitatud ühekorruseline puitehitis. Hoone hilisest ehitusajast hoolimata on tal mitmeid arhailise mõisahoone tunnuseid. Hoone vasaku otsa läheduses paikneb temaga ühel ajal ehitatud väike kavaleridemaja. Hoone on eravalduses.

Viited
------

1. ↑  Eesti kohanimeraamat, lk. 48
2. ↑  Arbavere mõis (Kadrina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Välislingid
-----------

* Arbavere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Arbavere mõis (Kadrina khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
* Arbavere mõis Eesti mõisaportaalis

Kadrina kirik
Kadrina kihelkond

**Kirik**: Kadrina  

**Mõisad**: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hulja mõis | Hõbeda mõis | Imastu mõis | Ilumäe mõis | Jõepere mõis | Jõetaguse mõis | Kadrina kirikumõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Kruusimäe mõis | Kõrve mõis | Lante mõis | Lasila mõis | Liblika mõis | Liigvere mõis | Lepiku mõis | Loksu mõis | Muike mõis | Muusi mõis | Mõndavere mõis | Neeruti mõis | Oonurme mõis | Pala mõis | Pakitu mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Pressi mõis | Päri mõis | Saksi mõis | Sakussaare mõis | Sinnepali mõis | Soomukse mõis | Tuimõisa mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Uku mõis | Vandu mõis | Vasivere mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis | Võduvere mõis | Võsu mõis
**Kivitsõõr** oli 2004. aastal loodud rollimänguselts, kuhu kuulusid inimesed, kes soovisid edendada rollimängu Eestis. 

Kivitsõõr avas Tartus noortekeskusena tegutseva rollimängukeskuse Urg. Keskus alustas tööd endises tuumavarjendis, kus varem oli tegutsenud ööklubi Varjend. Seal korraldati larpe, kohtuti rolli-, laua- ning arvutimängude mängimiseks. Keskuses tegutsesid filmiklubi ja harrastusteater. Aastal 2005 valiti Urg Tartu parimaks noortekeskuseks.

Kivitsõõri tegemisi vedasid Raul Kübarsepp ja Tiit Joala.

Urg suleti aastal 2009 seoses varjendis niiskuse toel levima hakanud tervisele ohtliku hallitusega. Asenduseks leitud ajutised ruumid klubitegevuseks ei sobinud ning organisatsioon lõpetas varsti sisulise tegevuse. Aastal 2012 kustutati MTÜ registrist.

Rollimängukeskusest välja kasvanud entusiastide toel avati 2011. aastal Tartus Kivitsõõrist sõltumatu rollimängukeskus Nurg.

Vaata ka
--------

* Rollimäng
* LARP

Viited
------

1. ↑  Männiste, Maris (12.04.2007). "Pommivarjend peidab fantastilisi seiklusi". *Kroonika*. Vaadatud 16.06.2020.

Välislingid
-----------

* Rollimänguseltsi Kivitsõõr koduleht (kättesaamatu aastast 2013; arhiiviversioon 6. veebruarist 2013 )
* Kivitsõõri lõpp
Tenfold Rabbit ETV saates "Ringvaade" veebruaris 2012
**Tenfold Rabbit** oli Eesti ansambel, mis viljeles elektroonilist *indie*-muusikat.

Ansambli liikmed olid Andres Kõpper, Rain Parve, Meelik Samel ja Martin Petermann.

Tenfold Rabbit võttis looga "Oblivion" osa konkursist "Eesti Laul 2012", kus Ott Leplandi ja Lenna järel saavutati 3. koht. Looga "Balance Of Water & Stone" võeti osa konkursist Eesti Laul 2013. Sel korral nad poolfinaalist edasi ei pääsenud.

12. oktoobril 2012 andis Tenfold Rabbit välja oma esikalbumi "Travel the World".

Tenfold Rabbit alustas 2013. aastat eduka kontserditurneega, mis koosnes seitsmest publikurohkest kontserdist Lätis, Leedus, Poolas, Tšehhis ja Saksamaal. Ringreisi raames filmiti koostöös Leedu muusikaturunduskeskkonnaga Vilnius Temperature video laulule "Balance of Water and Stone", millega Tenfold Rabbit osales ka 2013. aasta Eesti Laulu konkursil.

2013. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel kuulutati album "Travel the World" parimaks alternatiivmuusikaalbumiks.

21. novembril 2014 ilmus ansambli teine album "Fools".

Veebruaris 2015 teatas bänd oma Facebooki lehel, et lõpetab tegutsemise.

Viited
------

1. ↑  Tenfold Rabbit alustas uut aastat välistuuri ja videoga uuele loole "Balance of Water and Stone", Rada7, 14. jaanuar 2013
2. ↑  Tenfold Rabbit paneb pillid kotti, Ohtuleht.ee, 26. veebruar 2015
**Nampalys Mendy** (sündinud 23. juunil 1992 La Seyne-sur-Mer's) on Prantsusmaal sündinud Senegali jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa Premier League'is klubis Leicester City ja Senegali jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Monacos, mille noorteakadaamiaga liitus ta 2007. aastal. 2010. aastal sõlmis ta klubiga esimese profilepingu. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 2010. aasta juulis.

Aastatel 2013–2016 mängis Mendy Prantsusmaa kõrgliigas OGC Nice'i ridades.

2016. aasta juulis siirdus ta 13 miljoni naelsterlingi eest Leicester Citysse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Hooajal 2017–2018 mängis Mendy Leicester Cityst taas laenul Nice'is. 2020. aasta augustis pikendas ta Leicester Cityga lepingut kahe aasta võrra.

Aastatel 2009–2014 mängis Mendy Prantsusmaa noortekoondistes. Senegali jalgpallikoondises debüteeris ta 2021. aasta märtsis. 2022. aastal tuli ta Senegali koondisega Aafrika meistriks ning Mendy valiti turniiri sümboolsesse koosseisu.

Teda on võrreldud endise Prantsusmaa koondislase Claude Makéléléga.

Saavutused
----------

Monaco
* Ligue 2: 2012–13

Leicester City
* FA Cup: 2020–21

Viited
------

1. ↑  "Nampalys Mendy: Leicester City sign midfielder from Nice". 3.7.2016. Vaadatud 28.12.2020
2. ↑

| * v
* r
Senegali koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 S. Dieng
* 2 F. Mendy
* 3 Koulibaly (c)
* 4 P. Cissé
* 5 I. Gueye
* 6 N. Mendy
* 7 Jackson
* 8 Kouyaté
* 9 Dia
* 10 N'Diaye
* 11 Ciss
* 12 Ballo-Touré
* 13 Ndiaye
* 14 Jakobs
* 15 Diatta
* 16 É. Mendy
* 17 P. Sarr
* 18 I. Sarr
* 19 Diédhiou
* 20 B. Dieng
* 21 Sabaly
* 22 Diallo
* 23 Gomis
* 24 Name
* 25 Loum
* 26 P. Gueye
* Treener: Cissé

 | Senegal |
**Michael Dale "Mike" Huckabee** (sündinud 24. augustil 1955) on USA Vabariikliku partei poliitik, ABC Radio ja Fox News Channeli saatejuht. Ta oli Arkansase osariigi kuberner 1996 kuni 2007.

Ta kandideeris 2008. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel Vabariikliku Partei kandidaadiks, kuid loobus 4. märtsil 2008 kui John McCain oli taganud endale üle 50% valijameeste häältest.

Mike Huckabee, jaanuar 2008
Huckabee kandideeris ka 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel, kuid loobus Donald Trumpi kasuks.

Tema tütar Sarah Sanders töötas aastatel 2017–2019 Donald Trumpi alluvuses Valge Maja pressisekretärina.

Vaata ka
--------

* Who Made Huckabee?
* The Huckabee Report

Viited
------

1. ↑  "Chicago Tribune: Mike Huckabee: FOX 'contributor'". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuni 2008. Vaadatud 19. augustil 2009.
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. oktoober 2007. Vaadatud 19. augustil 2009.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Puhkus** on tavalisest tegevusalast eemalviibimine. Reisitakse peamiselt meelelahutuse või turismi eesmärgil. Tavaliselt võtavad inimesed puhkust pühade ajal või konkreetsete festivalide või pidustuste jaoks. Puhkused veedetakse peamiselt sõprade või perega.

Puhkuse võtmise võimalus on hiljutine, mis on arenenud viimase kahe sajandi jooksul. Ajalooliselt oli puhkuse idee luksuslik, mida said endale lubada vaid rikkad inimesed. Puhkuse kontseptsiooni hakkas juhtima hiline usuline liikumine, mis julgustas vaimset taastumist ja puhkust. Perioodiliselt töölt lahkumine ehk puhkuse võtmine levis kesk- ja töölisklassis.

### **Tööpuhkus**

Puhkust saavad võtta töölised, kui töötaja on ettevõttes töötanud vähemalt kuus kuud. Töötajal on õigus saada puhkust võrdeliselt töötatud kuude arvuga. Puhkust järgmiste tööaastate eest antakse arvestades puhkuste ajakavale, mis on tööandja poolt tehtud. Puhkuste ajakava koostamisel, peab tööandja lähtuma töö korraldamise huvidest ning võimaluse korral arvestama ka töötajate soovidega. Töölise ja tööandja kokkuleppel võib puhkust anda ka osade kaupa. Ühe puhkuse osa peab olema vähemalt 14 kalendripäeva ning teiste puhkuseosade kestus võib olla lühem.

Puhkused, mida töötajad saavad võtta:

·      Põhipuhkus

·      Tasustamata lapsepuhkus

·      Lapsepuhkus

·      Isapuhkus

·      Rasedus- ja sünnituspuhkus

·      Lapsehoolduspuhkus

·      Haigus/hooldusleht

·      Lisapuhkus

### **Perepuhkus**

Perepuhkus tähendab puhkust, mis võetakse koos ette terve perega. Perepuhkuse eesmärk on pere jaoks igapäevaste majapidamistöödest eemaldumine ja aja pühendumine pereliikmetele. Perepuhkus võib olla traditsiooniline, näiteks igal aastal umbes samal ajal, või ka ühekordne sündmus. See võib hõlmata reisimist sihtkohta või kodu lähedale. Mõned näited pere lemmikupuhkustest on kruiis, reis populaarsetesse teemaparkidesse, rannapuhkus, toidupuhkus või sama tüüpi perereisid.  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Puhkus** |

Viited
------

1. 1 2  "Vacation". *Wikipedia*. Vaadatud 29.11.2019.
2. ↑  "The History Of The Vacation Examined". *All Things Considered*. 17. juuni 2009. Vaadatud 29.11.2019.
3. ↑  "Puhkuseseadus". *Riigi Teataja*. 2011. Vaadatud 29.11.2019.
4. ↑  "Puhkuse liigid". *Persona V3*. Vaadatud 29.11.2019.
5. ↑  "Puhkus: kestus, liigid, puhkuse andmise kohustus, kompenseerimise võimalikkus". *Jurist Aitab*. Originaali arhiivikoopia seisuga 26.12.2018. Vaadatud 29.11.2019.
6. ↑  "12 Staycation Ideas to Make it Feel More Like a Real Vacation". *Traveling Mom*. 2015. Vaadatud 29.11.2019.
7. ↑  Suzy Strutner (31. oktoober 2014). "The 13 Greatest Destination Food Towns In America". *Huffpost*. Vaadatud 29.11.2019.
Logo
**Oxford University Press** on Oxfordi Ülikooli juures tegutsev kirjastus. See on suurim ülikoolikirjastus maailmas.

Ülikool alustas trükiste kirjastamist 1480. aasta paiku ning kasvas piiblite, palveraamatute ja teadustööde peamiseks avaldajaks. Kirjastus asutati 1586. aastal. 

19. sajandi lõpus alustas kirjastus projekti, millest sai Oxford English Dictionary. Kirjastus on välja andnud lasteraamatuid, õpikuid, muusikateoseid, ajakirju, ilukirjandusklassika sarja ja palju muud. Toodangu suurenedes on liigutud rahvusvahelisele turule ja avatud kontoreid ka väljaspool Suurbritanniat, esimene neist loodi New Yorgis 1896. aastal. Arvutiajastu saabumise ja karmide äritingimuste tõttu sulges kirjastus 1989. aastal oma trükikoja ning 2004. aastal paberitööstuse. Trükkimine ja köitmine ostetakse nüüd sisse.

Viited
------

1. ↑  Michael Balter: "400 Years Later, Oxford Press Thrives" The New York Times, 16. veebruar 1994 (vaadatud 28. juuni 2011)
2. ↑  Peter Sutcliffe, *The Oxford University Press: an informal history* (Oxford 1975; re-issued with corrections 2002) p. 53, 96–7, 156
3. ↑  Sutcliffe, passim

Välislingid
-----------

* Koduleht
Dimitri Klenski (2007)
**Dimitri Klenski** (vene keeles *Димитрий Кириллович Кленский*; sündinud 2. detsembril 1945 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik ja poliitikategelane. 

Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi aastal 1969.[*viide?*]

Ta on töötanud ajalehtedes Den za Dnjom ja Sovetskaja Estonija ning raadiokanalis Raadio 4. Ta on olnud ajakirja Ogonjok erikorrespondent ning ajalehe Pravda korrespondent.[*viide?*]

2023. aastal heitis Eesti Ajakirjanike Liit Dimitri Klenski oma ridadest välja.

Tegevus NLKP-s
--------------

Ta lõpetas 1982. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.[*viide?*]

Poliitiline tegevus
-------------------

Ta on olnud Tallinna linnavolikogu liige.[*viide?*]

Ta on juhtinud valimisnimekirja Klenski nimekiri ning kandideeris Konstitutsioonierakonna nimekirjas 2007. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai 1064 häält ja ei osutunud valituks. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 2 (Kesklinn, Lasnamäe, Pirita) Vene Erakonna Eestis nimekirjas ja sai 1237 häält, kuid ei osutunud valituks.

Seotus 2007. aasta aprillirahutustega
-------------------------------------

5. oktoobril 2007 teatati, et Klenski on kuulutatud aprillirahutuste korraldamises kahtlustatavaks. 14. jaanuaril 2008 algas Harju Maakohtus kohtuprotsess Dimitri Klenski ja tema kaasosaliste üle seoses nende väidetava osalusega aprillirahutuste organiseerimisel. 5. jaanuaril 2009 mõistis Harju maakohus Dmitri Klenski ja tema kaassüüdistatavad õigeks 2007. aasta aprilli pronksiööde korraldamise süüdistuses. Prokurör kaebas otsuse edasi. Ka Tallinna ringkonnakohus mõistis ta õigeks. Riigikohus prokuröri kassatsioonkaebust arutusele ei võtnud.

Kirjutisi
---------

* Dimitri Klenski arvamuslood portaalis Regnum.ru (*vene keeles*)

Tunnustus
---------

* Venemaa suursaadiku aukiri "Suure panuse eest Eesti venekeelsesse ajakirjandusse"

Isiklikku
---------

Dimitri Klenski elab Tallinnas. Tal on poeg Kirill. Tema õde oli Eesti Draamateatri näitleja Maria Klenskaja. Dmitri Klenski kaksikvend Sergei elab Moskvas, ta on elukutselt kirurg.

Viited
------

1. ↑  "Ene Pajula | Ükski heategu ei jää karistuseta, kahetseb mammi ehk Miks ajakirjanike liit heitis oma ridadest välja Dimitri Klenski" Õhtuleht, 17. jaanuar 2023
2. ↑
3. ↑  Linter ja Reva taotlevad vahistamise eest riigilt hüvitist
4. ↑
5. ↑  Priit Pullerits. Dimitri Klenski innustub Martin Luther Kingist[*alaline kõdulink*]. Postimees: Arter, 6. november 2004
6. ↑  Priit Pullerits:Dimitri Klenski innustub Martin Luther Kingist\* Postimees, 6. november 2004

Välislingid
-----------

* *On-line*-intervjuu Postimehe lugejatele
* Mida Klenski oma käitumisega taotleb? Jüri Vlassovi arvamuslugu Eesti Päevalehes
* Klenski sai politseilt Tõnismäe-keelu. Delfi, 14. september 2007
* Dimitri Klenski innustub Martin Luther Kingist. Postimees 6. november 2004
* Klenski kuulutati aprillirahutuste korraldamises kahtlustatavaks
* Tarmo Vahter, Krister Kivi. Pöörane intervjuu: Dmitri Klenski - Eesti neeger. Ekspress.ee, 23. oktoober 2009
**Mihhail Leonidovitš Hazin** (sündinud 5. mail 1962 Moskvas) on Venemaa majandusteadlane ja publitsist.

Hazin on spetsialiseerunud majanduskriisi uurimisele.

Elulugu
-------

Mihhail Hazin on sündinud 5. mail 1962 Moskvas teadlaste perekonnas. Tema isa Leonid Hazin on matemaatika teaduskonna juhtivteadur ning ema on kõrgema matemaatika õppejõud; tema vanaisa Grigori sai Stalini preemia 1949 aastal Moskva õhukaitsesüsteemi "Kuld Ring" eest; vend Andrei on majanduskõrgkooli professor. 

Mihhail Hazin õppis matemaatika süvaõppega koolis. Pärast kooli astus Jaroslavli Riiklikku Ülikooli. Teisel kursusel läks ta üle Moskva Riiklikku Ülikooli, mille lõpetas 1984. aastal matemaatika erialal, spetsialiseerudes tõenäosusteooriale. Aastatel 1984–1989 ta töötas Füüsikalise Keemia instituudis Kiievis, kus tegeles keemilise füüsika rakendusülesannete põhjendamisega. Aastatel 1989–1991 töötas NSV Liidu Riiklikus Statistikaametis. Majandusega seotud ametikohtadel töötas ta aastatel 1992–1998. Iseseisvat tööd alustas ta 1998. aastal ning 2002. aastal asutati eksperdifirma Neokon, mille juht ta on tänini.

Majandusteooria ja õpetamise suund
----------------------------------

Mihhail Hazin tahtis aru saada, kuidas majandus on korraldatud ning kuidas likvideerida probleeme majanduskasvu teel. Oma prognoosides järeldas Mihhail Hazin, et maailma ootab vältimatu kriis. Selgitusteks esitas ta järgmised faktid: 

* lõppnõudluse majandusliku stimuleerimise võimetus
* turgude laiendamise võimatus
* rahaliste ja majanduslike näitajate langus
* tööjaotuse vähendamine
* maailmamajanduse jagunemine mitme valuutaga aladeks

Suureks probleemiks peab Hazin keskklassi kadumist, mida ta peab ühiskonna sotsiaal-poliitilise stabiilsuse aluseks. Kriisi peamise põhjusena leiab ta lõppnõudluse ammendumist, mis on raskendatud USA dollari kontrollimatu emissiooniga ning tarbimise ülemäärase stimuleerimisega.

Hinnanguid
----------

### Positiivsed

Venemaa majandusteadlased Sergei Glazjev ja Pavel Bõkov nimetavad Hazini töid sügavateks uuringuteks.

### Negatiivsed

Kuna tema teooria kirjeldab kapitalismi ja globalisatsiooni perspektiivituna, siis paljud kapitalismile ja liberaalmudelile ustavad majandusteadlased peavad Mihhail Hazinit hulluks ning arvavad, et pessimistlikud prognoosid aitasid teda ülistada massimeedias. Ehkki paljud tema prognoosid on täitunud, ütleb Hazin ise, et täpselt õiget prognoosi ei ole võimalik teha, sest kriisi ajal mõjub majandusele suurelt ka poliitiline tegur. Tema teooria selgitab paljusid probleeme majanduses.

### Eestis

Mihhail Hazini nimi ilmus Kaitsepolitsei 2013. aasta aastaraamatus. Ise ta kommenteeris, et ta ei saa aru selle teo mõttest ning kahtlustab, et teda jälgitakse Eesti külastamise ajal varjatult.

Vaata ka
--------

* Jacque Fresco – sama maailmavaatega inimene
* Zeitgeist: Addendum – Ameerika Ühendriikide pettusi paljastav film

Välislingid
-----------

* Hazini blogi
* Mina sain rahvavaenlaste nimekirja
**Herbert Raymond McMaster** (sündinud 24. juulil 1962 Philadelphias) on Ameerika Ühendriikide maajõudude erukindralleitnant, kes oli aastatel 2017–2018 26. Ameerika Ühendriikide riikliku julgeoleku nõunik.

Viited
------

1. ↑  Clarke, Sara (21. veebruar 2017). "10 Things You Didn't Know About H.R. McMaster". *U.S. News & World Report* (inglise). Vaadatud 12.11.2020.

Välislingid
-----------

 H. R. McMaster – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Former US National Security Adviser HR McMaster on 'turbulent' transition after US election, BBC World News, *HARDTalk*, 13. november 2020 (inglise keeles, 23 min)

White House Logo
Ameerika Ühendriikide riikliku julgeoleku nõunikud

Cutler **·** Anderson **·** Jackson **·** Cutler **·** Gray **·** Bundy **·** Rostow **·** Kissinger **·** Scowcroft **·** Brzezinski **·** Allen **·** Clark **·** McFarlane **·** Poindexter **·** Carlucci **·** Powell **·** Scowcroft **·** Lake **·** Berger **·** C. Rice **·** Hadley **·** Jones **·** Donilon **·** S. Rice **·** Flynn **·** McMaster **·** Bolton **·** O'Brien **·** Sullivan
**Jevgeni Bokarjov** (vene keeles Евгений Алексеевич Бокарёв; 25. veebruar (vkj 12. veebruar) 1904 Sredni Jegorlõki küla, Stavropoli kubermang (tänapäeval Rostovi oblast) – 11. märts 1971 Moskva) oli vene keeleteadlane, dagestani keelte spetsialist ja esperantoloog.

1925. aastal lõpetas ta Rostovi Ülikooli ja töötas seejärel õpetajana.

Alates 1931. aastast töötas Bokarjov Dagestani Pedagoogilises Instituudis, kandidaadidissertatsiooni kaitses 1937. aastal. Aastatel 1941–1946 teenis Balti laevastikus. Alates 1956. aastast osales Nõukogude Liidu esperantoliikumises.

Alates 1946. aastast töötas ta vanemteadurina NSV Liidu Teaduste Akadeemia Keele ja Mõtlemise Instituudis (Институт языка и мышления АН СССР), alates 1950. aastast NSV Liidu Teaduste Akadeemia Keeleteaduse Instituudis. Lisaks oli ta aastatel 1952–1955 ajakirja Voprossõ Jazõkoznanija vastutav sekretär.

Teosed
------

* "Цезские (дидойские) языки Дагестана" (1959)
* "Младописьменные языки народов СССР" (1959)
* "О соотношении синхронного анализа и исторического изучения языков" (1960)
* "Русско-эсперантский словарь" (1966)
* "Эсперанто-русский словарь" (1974, 1982)
* "Сравнительно-историческая фонетика восточнокавказских языков" (1981)

Viited
------

1. ↑  Евгений Алексеевич Бокарёв slavik.babil.komputilo.org
Krāslava
**Krāslava** (lätiⓘ) (latgali keeles *Kruoslova*, saksa keeles *Kreslau*, poola keeles *Krasław*) on linn Lätis Latgales, Krāslava piirkonna keskus. 2009. aastani oli Krāslava rajooni keskus. Asub Daugava ääres, Valgevene piirist 4-5 kilomeetri kaugusel. Linnas asub Krāslava mõis.

Ajalugu
-------

Sealset linnamäge on esimest korda mainitud 9. sajandil viikingite saagades (*Dynasaiforgarðr*). 10. sajandil kuulus see Polotski vürstiriiki, alludes Rahvałodile. Tema abikaasa Rogneda hüüdnime Garõslava järgi on asula ka nime saanud.

Hiljem kuulus Krāslava Jersikale alluvasse Lotigola maakonda, mis pärast vürstiriigi alistumist ristisõdijatele läänistati Vissevaldele. Liivi sõja järel hakkas kuuluma Liivimaa hertsogkonda. 1626. aastal hakkas kuuluma Lüdinghausen-Wolffide suguvõsale, kes muutsid asula jesuiitide misjonipunktiks ja lasid sinna ka ehitada puidust kiriku. 1729. aastal sai Krāslavast alev. 

Poola jagamisel läks asula 1772. aastal Venemaa koosseisu, kus hakkas 1902. aastal kuuluma Vitebski kubermangu. 1791. aastal ehitati välja Plateritele kuulunud Krāslava mõisa hoonetekompleks. Jaanuariülestõusu järel suleti seni linnas tegutsenud katoliku klooster. 1865. aastal valmis linna läbiv Riia–Daugavpilsi–Viciebski raudtee.

7. jaanuaril 1920 vabastasid asula Poola väed. Asulast sai linn 1923. aastal. Pärast Nõukogude võimu kehtestamist oli Krāslava rajooni keskus ja jäi selleks 2009. aastani. 1940. aastal liideti linnaga Daugava vasakul kaldal asuv Priedaine.

* KesklinnKesklinn
* Daugava jõgi linna allDaugava jõgi linna all
* Luteri kirikLuteri kirik
* Katoliku kirikKatoliku kirik

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 3.10.2023.

Välislingid
-----------

* Krāslava linna portaal


Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe
**Andreas Veerpalu** (sündinud 24. mail 1994 Otepääl) on eesti murdmaasuusataja.

Ta on Andrus Veerpalu poeg.

Maailma karikasarja debüüdi tegi Veerpalu 17. jaanuaril 2015 Otepää klassikasprindis ja sai 67. koha.

2019. aasta veredopinguskandaal
-------------------------------

 *Pikemalt artiklis 2019. aasta veredopinguskandaal*
2019. aasta 27. veebruaril korraldas Austria kriminaalpolitsei suusaalade MM-i võistluslinnas Seefeldis dopinguga seotud läbiotsimise, mille käigus peeti kinni Andreas Veerpalu. Kokku vahistati Seefeldis viis sportlast, sealhulgas teine eestlane Karel Tammjärv, kasahh Aleksei Poltaranin ning kaks austerlast – Dominik Baldauf ja Max Hauke. Samal päeval vahistati Saksamaal Erfurdis veel kaks inimest, kellest üks oli spordiarst Mark Schmidt. Viimast on juba varem kahtlustatud veredopingu vahendamises. Veerpalu ja Tammjärv vabanesid vahi alt 28. veebruaril, olles tunnistanud seotust dopinguga. Neile määratud 4-aasta pikkune võistluskeeld lõppes 2023. aasta veebruari lõpus.

 Saavutused
-----------

###  Olümpiamängudel

* 2018 Lõuna-Korea Pyeongchangis
	+ 38. koht 50 km klassikas
	+ 47. koht suusavahetusega sõidus
	+ 12. koht 4×10 km teatesõidus

### Maailmameistrivõistlustel

* 2017 Soome Lahtis
	+ 36. koht 15 km klassikas
	+ 51. koht 50 km vabatehnikas

Isiklikku
---------

Tema isa on suusataja Andrus Veerpalu, õde suusataja Anette Veerpalu.

Viited
------

1. ↑  "Andreas Veerpalu". *FIS*. Vaadatud 16.01.2018.
2. ↑  "Austria politsei pidas dopingukahtlustuse tõttu kinni kaks Eesti sportlast".
3. ↑  "Tammjärv ja Veerpalu said vabaks".

Välislingid
-----------

* Andreas Veerpalu andmed Rahvusvahelise Suusaliidu kodulehel
**Vangaži** (lätiⓘ) on linn Lätis Ropaži piirkonnas.

Linna lääneosa jääb Garkalne metsade kaitsealale.

Ajalugu
-------

Vangaži mõisa (*Vangasch*) mainiti esimest korda 17. sajandil. Tol ajajärgul eksisteerisid Allaži kihelkond ja Vangaži kihelkond ühtse Allaži-Vangaži kihelkonnana (*Allasch-Wangasch*). Aastail 1780–1789 ehitati Vangažisse oma kirik.

Aastal 1816 avati mõisa juures vaske töötlev manufaktuur. Aastal 1914 ehitati selle asemele paberivabrik. Aastal 1889 hakkasid Valga-Riia raudteel tänapäeva Vangaži raudteejaamas peatuma rongid. Raudteejaama juures hakkas tegutsema klaasitööstus.

Aastal 1935 valmis Vangaži kiriku uus hoone. Aastal 1955 hakati Vangaži juures kaevandama kruusa ja liiva. Aastal 1957 hakkas sealsete karjääride toodangut kasutama lähedalasuv Garkalne raudbetoonelementide tehas. Tehase juurde tekkis Oktoobri küla (*Oktobra ciemats*) nime kandev töölisasula, mis ühendati hiljem Vangažiga. Linn aastast 1991. 2009. aastani asus Riia rajoonis ja 2021. aastani Inčukalnsi piirkonnas.

* Vangaži kirikVangaži kirik
* Vaade Vangažile, 1790Vaade Vangažile, 1790
* Vangaži (saksa keeles Wangasch) kirik, 1801. Johann Christoph BrotzeVangaži (saksa keeles *Wangasch*) kirik, 1801. Johann Christoph Brotze

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 2.10.2023.
2. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
3. ↑  Vidzemes draudžu hronikas. 1. daļa. Rīga: Valsts arhīvs, 1925, lk 335.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vangaži** |

* Linna koduleht


Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe


| * v
* r
Ropaži piirkonna haldusjaotus |
| --- |
| 
Garkalne vald **·**  Ropaži vald **·**  Stopiņi vald **·**  Vangaži linn |