recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Marcel Halstenberg (2020)
**Marcel Halstenberg** (sündinud 27. septembril 1991 Laatzenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib vasak- või keskkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Hannover 96.

Ta alustas Hannover 96-s ka klubikarjääri. Hannover 96 noorteakadeemiaga liitus ta 1999. aastal. 2010. aastal debüteeris ta klubi reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas. Aastatel 2011–2013 mängis ta Dortmundi Borussia reservmeeskonnas, esimesel hooajal Saksamaa tugevuselt kolmas ja teisel hooajal tugevuselt kolmas liigas.

Aastatel 2013–2015 mängis Halsternberg Saksamaa esiliigas FC St. Pauli ridades.

2015. aasta augustis sõlmis ta lepingu RB Leipzigiga, mis mängis toona Saksamaa esiliigas. Alates hooajast 2016/17 mängis ta klubiga Saksamaa kõrgliigas.

2023. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Hannover 96-ga.

Saksamaa jalgpallikoondises tegi Halstenberg debüüdi 10. novembril 2017 sõprusmängus Inglismaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 9. septembril 2019 EM-i valikmängus Põhja-Iirimaa vastu. Ta kuulus Saksamaa koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel

Saavutused
----------

RB Leipzig
* DFB-Pokal: 2021–22, 2022–23

Individuaalsed
* Bundesliga hooaja sümboolne koosseis: 2018–19

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 31.7.2023)

| * v
* r
Saksamaa koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Neuer (c)
* 2 Rüdiger
* 3 Halstenberg
* 4 Ginter
* 5 Hummels
* 6 Kimmich
* 7 Havertz
* 8 Kroos
* 9 Volland
* 10 Gnabry
* 11 Werner
* 12 Leno
* 13 Hofmann
* 14 Musiala
* 15 Süle
* 16 Klostermann
* 17 Neuhaus
* 18 Goretzka
* 19 Sané
* 20 Gosens
* 21 Gündoğan
* 22 Trapp
* 23 Can
* 24 Koch
* 25 Müller
* 26 Günter
* Treener: Löw

 | Saksamaa |
**Porcupine Tree** on briti progressiivse ja psühhedeelse roki ansambel, mille asutas 1987. aastal laulja, kitarrist ja lauluirjutaja Steven Wilson. Ansambli muusikas on ka ambienti mõju.

Wilson salvestas esimesed kassetid 1970. aastate psühhedeelsest rokist mõjutatuna 1980. aastate lõpus oma kodustuudios. Kuna ta kartis, et teda ei pruugita hobimuusikuna tunnustada, mõtles ta koos Malcolm Stocksiga välja fiktiivse bändi Porcupine Tree, mis väidetavalt kogunes 1970. aastatel pärast pikka vanglas viibimist rokifestivalile. Ta mõtles välja diskograafia ja andis 1989. aastal välja 80-minutilise kasseti nimega "Tarquin's Seaweed Farm", mis sisaldas juba varast versiooni loost "Radioactive Toy", mis on Porcupine Tree varase perioodi üks tuntumaid lugusid. Sellele järgnesid demokassetid "Love, Death & Mussolini" ja "The Nostalgia Factory". 1992. aastal ilmus nendelt kassetidelt valitud lugudega debüütalbum "On the Sunday of Life...". 1993. aastal kutsus ta ansamblisse klahvpillimängija Richard Barbieri, basskitarristi Colin Edwini ja trummar Chris Maitlandi. Samal aastal ilmunud albumit "Up the Downstair" iseloomustas ajakiri Melody Maker kui "psühhedeelset meistriteost".

2022. aastal ilmunud album Closure/Continuation tõusis Saksamaa, Hollandi ja Šveitsi albumimüügi edetabelite tippu ning Suurbritannias teisele kohale.

Albumid
-------

* On the Sunday of Life... (1991)
* Up the Downstair (1993)
* The Sky Moves Sideways (1995)
* Signify (1996)
* Coma Divine - Recorded Live in Rome (1997) (live)
* Stupid Dream (1999)
* Lightbulb Sun (2000)
* In Absentia (2002)
* Warszawa (2004) (live)
* Deadwing (2005)
* Rockpalast (2006) (live)
* Fear of a Blank Planet (2007)
* The Incident (2009)
* Closure / Continuation (2022)

Välislingid
-----------

* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Porcupine Tree**
 |
**Tallinna Käsipalliakadeemia** on 2019. aastal asutatud käsipalli klubi, mis tegutseb Tallinnas.

Klubi pakub käsipalliharidust poistele ning tüdrukutele 1. klassist kuni 12. klassini (7. eluaastast kuni 19. eluaastani).

Klubi toimingud
---------------

Läbi mõtestatud treeningtegevuse, tugeva üldfüüsilise põhja ja õppimise õpitakse selgeks tippkäsipalli jaoks vajalik tehniline pagas, et tahtmise korral jõuda profimängijaks. Klubi pakub võimalust liikmetel osaleda koolitustel ja programmides, kus on võimalik omandada väärtuslike teadmisi ja oskusi. Klubi tagab treeneritele võimalused osaleda erialastel koolitustel ja treenerite kutsetasemele vastavuse. Tallinna Käsipalliakadeemia teeb koostööd rahvusvaheliste akadeemiatega, kuhu saadab klubi kasvandikke õppima. Koostöös Eesti Käsipalliliiduga pakub klubi võimalust klubi kasvandikel osaleda käsipallikohtunike ja -treenerite koolitustel, mis võimaldab omandada käsipallikohtuniku või -treeneri litsentsi.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Elmar Vesman** (27. oktoober 1932 – 23. veebruar 2019) oli eesti füüsik.

Elulugu
-------

Elmar Vesman lõpetas 1951. aastal Tartu I Keskkooli ( kuldmedaliga) ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. Kandidaaditöö teema sai Elmar Vesman Dubna Tuumauuringute Instituudist, kellega koostööd vahendas Harry Õiglane. Väitekirja „Mõningad mesomolekulaarsed protsessid deuteeriumis" kaitses ta 1968. aastal. 

1958. aastal oli ta Tartu Riikliku Ülikooli Maa tehiskaaslaste vaatlusjaama asejuhataja ning 1959–1961 TRÜ arvutuskeskuse vaneminsener. 1961. aastast kuni pensionile jäämiseni kuulus ta Füüsika Instituudi töötajate hulka: oli teoreetilise füüsika sektori noorem- ja vanemteadur, arvutusmatemaatika sektori juhataja 1975–1983, hiljem taas teoreetilise füüsika labori vanem- ja juhtivteadur.

Teadustöö
---------

Töö kõige silmapaistvam tulemus oli müü-molekulaarse iooni tekkekiiruse temperatuurisõltuvuse teoreetiline seletamine resonantsmehhanismi abil, mis avaldati artiklina ZhETF-i kirjades (1967) ja hiljem osutus NSV Liidu avastuse vääriliseks (autorite kollektiiv, 1988). Huvitava seigana võib mainida, et 1990. aastal ehk veel NSV Liidu ajal tuli kaheks semestriks tema juurde Tartusse müükatalüüsialast diplomitööd tegema rootsi üliõpilane Göteborgi Chalmersi tehnikaülikoolist.

Teoseid
-------

Olles aastail 1998–2008 füüsikainstituudi insener-konsultant, koostas Elmar Vesman täpse ja faktirohke „Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi kroonika 1946–2006" , mis on võrguteavikuna leitav TÜFI kodulehel.

ERR arhiivis võib kuulata kaht ammu salvestatud, ent sisult küllaltki kaasaegselt kõlavat vestlusringi, kus fundamentaalfüüsikast räägivad Tartu teoreetikud Harry Õiglane, Elmar Vesman, Jaak Lõhmus ja Ain Ainsaar:
"Kristall-66/6 Elementaarosakeste füüsika" ;
"Kristall-68 Universaalne füüsikateoreetik Lev Landau" .

Tunnustus
---------

Eesti Vabariigi teaduspreemia aastal 1991

Viited
------

1. ↑  "„Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi kroonika 1946–2006"". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. oktoober 2020. Vaadatud 10. detsembril 2020.
2. ↑   Kristall-66/6 Elementaarosakeste füüsika
3. ↑  Kristall-68 Universaalne füüsikateoreetik Lev Landau
**Iggaüks** oli 1802. aastal Eestimaa Rüütelkonna Eestimaa Maapäeva poolt vastu võetud regulatiiv.

Eestimaa rüütelkonna peamees 1803–1806, Gustav Heinrich von Wetter-Rosenthal (1753–1829)
Regulatiivi kinnitas Venemaa keiser Aleksander I reskriptiga 25. septembrist 1802. Regulatiiviga "Iggaüks...", said talupojad omandiõiguse vallasvarale ja jätkusuutlikul talupidamisel, talukoha põlise kasutamise õiguse. Asutati valla- ja kihelkonnakohtud. Aleksander I nõusolekul kuulutati regulatiiv välja mõisniku nimelt ja tema hea tahte avaldusena, nii et talupojad arvasid selle vabatahtlikult mõisniku poolt kingitud olevat.

Regulatiiv avaldati alles 1803. aasta algul talupoegadele pärast seda, kui Keila Miikaeli koguduse pastor Otto Reinhold von Holtz oli selle eesti keelde tõlkinud ja see Tallinnas "J. H. Gresseli kirjadega" ära oli trükitud. 1803. aastal jagasid ülem-kirikueestseisjad äratrükitud regulatiivi, mida selle eestikeelse trüki algussõnade järgi "Igga üks" (õigem oleks: "Iggaüks") hakati nimetama, kohalikele mõisnikele välja. Viimased kuulutasid selle sisu oma talupoegadele ja andsid neile iga adramaa kohta uuest regulatiivi, st ühe eksemplari.

Regulatiiviga kutsuti talurahvast üles oma majapidamise eest korralikult hoolitsema, lubati parandada nende seisukorda, kes oma kohuseid korralikult täidavad. Kõik talu vara, mis otsekohe talu inventari hulka ei kuulunud, tunnustati talupoja omanduseks. Taluperemehele anti eluaegne tarvitamisõigus ja teatav pärandamisõigus oma talu kohta. Mõisnik võis laiska või hooletut peremeest talust välja tõsta ainult vallakohtu otsuse põhjal, millised kohtud mõisates ellu kutsuti talurahva omavaheliste asjade jaoks. Ka üksiku talupoja äramüümiseks läks vaja vallakohtu nõusolekut. Mõisniku vastu sihitud kaebuste lahendamiseks asutati ainult aadlimeestest koostatud kihelkonnakohtud. Nende paremuste kõrval osutas aga see regulatiiv ka rea tähtsaid puudusi. Teoorjuse ja talupoja teiste kohustuste reguleerimise küsimus jäi täiesti lahtiseks: lubati ainult üldiselt seniseid orjusi mitte tõsta. Kodukariõigust ei piiratud ja talupoegade müük jäi ikkagi teatavais piires lubatuks. Võrdlemisi suurte õigustega varustatud vallakohtu koosseisu kindlaksmääramine seati rippuvaks mõisniku heast tahtest, sest vallakohtu liikmed kinnitas ametisse mõisnik. Samuti võimaldas regulatiivi ebamäärane kuju selle eriviisilist tõlgendamist üksikute aadelmeeste poolt.

Regulatsiooni eestikeelne versioon erines originaalist, saksakeelsest regulatsioonist järgmistes osades. Tekstis eneseski leidus mitmeid kõrvalekaldumisi originaalist: paragrahvide järjekord ja isegi arv on eesti keeles mõnes kohas erinev saksakeelse teksti omast, originaalis esineva impersonaalse väljendamisviisi asemel rääkis mõisnik eesti keeles iseenda nimel, l. isikus, ja üldiselt on eestikeelne redaktsioon mõnes suhtes paljusõnalisem, kuid sisult ja toonilt valjem. Ka lõpposa, alates uutest manitsussõnadest "Kohtomehhed ja valla-rahvas", puudus originaalis.

Viited
------

1. ↑  Iggaüks, kes nouab sannakulik ja öige olla ... 1802

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Iggaüks** |
See artikkel See artikkel räägib õhulaevast.  Teiste tähenduste kohta vaata artiklit Zeppelin.  

---

Saksamaal Luftschiffbau Zeppelini Ameerika Ühendriikide mereväele ehitatud USS Los Angeles
Film tsepeliini Hindenburg lendamisest ja põlengust
**Tsepeliin** on jäiga sigarikujulise sõrestikkonstruktsioon-kerega õhust kergem lennumasin (aerostaat), mille tüüp on saanud nime leiutaja Ferdinand von Zeppelini järgi. 

Esimesi tsepeliine hakati ehitama Saksamaal 1874. aastal, prototüüp valmis 1893. Saksamaal patenditi tsepeliin 1895. Ameerika Ühendriikides 1899. aastal. 

Jäiga konstruktsiooniga õhulaev tegi esimese lennu Bodensee kohal 2. juulil 1900. Õhulaeva jäiga kere moodustas õhutiheda kangas|kangaga kaetud duralumiiniumkarkass, milles paiknesid omakorda vesinikuga täidetud mahutid/kotid. 120 meetri pikkune aerostaat sai liikumisjõu Daimler-Benzi sisepõlemismootorite käitatud propelleritelt. Esmalend kestis vaid 18 minutit, sest tehniliste probleemide tõttu tuli katselend katkestada. Lendu korrati sama aasta 17. oktoobril. Krahv Ferdinand von Zeppelini leiutist saatis edu ning tema nime hakati kasutama kõigi jäika tüüpi õhulaevade sünonüümina. 

Tsepeliini kasutas reisijate veoks esimesena Deutsche Luftschiffahrts-AG (DELAG), maailma esimene lennureisifirma. DELAG oli 1914. aasta keskpaigaks müünud rohkem kui 1500 lennule üle 10 000 pileti. Esimeses maailmasõjas kasutasi Saksa Keisririigi sõjavägi tsepeliine pommitamiseks ja luureks. Suurbritannias hukkus tsepeliinipommitamistes üle 500 inimese.

Saksamaa sõjaline kaotus 1918. aastal tõmbas tsepeliinide arengule ajutiselt pidurit. DELAG alustas 1919. aastal Berliini, Müncheni ja Friedrichshafeni vahel püsilende, kuid hiljem tuli liinitsepeliinidest Versailles' rahu lepete tõttu loobuda, sõlmitud rahu keelas Saksamaal ka suuri õhulaevu ehitada. DELAG pääses pankrotistumisest, kuna ehituskeeldu tehti üks erand: Ameerika Ühendriikide mereväele lubati ehitada üks tsepeliin. 

1926. aastal piiranguid leevendati ning annetuste toel algas LZ 127 Graf Zeppelini ehitus. Sellega algas taas ettevõtte tõusuaeg, 1930. aastatel toimus Graf Zeppeliniga ning veel suurema õhulaevaga LZ 129 Hindenburg regulaarne reisijatevedu üle Atlandi ookeani Põhja-Ameerikasse ja Brasiiliasse. Empire State Buildingu *art déco* stiilis mast ehitati algul õhulaevade sildumiskohaks, kuid liiga sagedased tugevad tuuled muutsid ettevõtmise keeruliseks ning plaanist loobuti.

1937. aastal juhtunud tsepeliin Hindenburgi katastroof ning poliitilised ja majanduslikud keerukused tõid kaasa tsepeliinide ajastu lõpu.

Viited
------

1. ↑  Eckener 1938, lk 155–157.
2. ↑  Dooley 2004, lk A.187.
3. ↑   Juuli tehnoloogiaajaloos. Postimees, 28. juuli 2021
4. ↑  Cole ja Cheeseman 1984, lk 449.
5. ↑  China Williams; Becca Blond (2004). *New York State*. Lonely Planet. Lk 86. ISBN 978-1-74104-125-5.
**Brasłaŭ rajoon** (transkribeerituna Braslavi rajoon) on rajoon Valgevenes Viciebski oblastis. Piirneb põhjas Lätiga ning läänes ja edelas Leeduga.

Rajooni pindala on 2270 km². 2014. aasta seisuga elas seal 27 073 inimest.

Rajoon loodi 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Achremaŭcy, Ciacierki, Dalokija, Druja, Miažany, Opsa, Słabodka, Plusy ja Vidzy külanõukogu.

Halduskeskus on Brasłaŭ. Teisi asulaid – Vidzy alev, agrolinnakesed Druja, Opsa, Słabodka, Kaziany küla.

* Brasłaŭ haldushooneBrasłaŭ haldushoone
* DrujaDruja
* OpsaOpsa
* Vidzy katoliku kirikVidzy katoliku kirik

Rajooni suurimad jõed on põhjapiiril voolav Daugava ja lõunapiiril voolav Dzisna jõgi. Kõrgeim koht on Smulki küla lähistel – 210,6 meetrit. Madalaim koht asub Daugava ääres – 97,7 meetrit.

Rajoonis asub Brasłaŭ järvestik. Suurimad järved on Drūkšiai, Dryviaty, Snudy, Strusta, Ukla ja Bohina järv. Läti piiril paikneb üks Valgevene sügavamaid järvesid - Riči järv.

Rajoonis asub Brasłaŭ järvestiku rahvuspark.

Rajooni elanikest olid 2014. aasta seisuga 64,59% valgevenelased, 14,26% venelased, 18,66% poolakad ja 2,49% muude rahvaste esindajad. 49,56% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 45,56% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 38,08% elanikke, vene keelt aga 57,35%.

Viited
------

Välislingid
-----------

 Brasłaŭ rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Viciebski oblasti rajoonid |
| --- |
| 
Biešankovičy rajoon • Brasłaŭ rajoon • Čašniki rajoon • Dokšycy rajoon • Dubroŭna rajoon • Haradoki rajoon • Hłybokaje rajoon • Lepieli rajoon • Lozna rajoon • Miory rajoon • Orša rajoon • Pastavy rajoon • Połacki rajoon • Rasony rajoon • Sianno rajoon • Šarkaŭščyna rajoon • Šumilina rajoon • Tałačyni rajoon • Ušačy rajoon • Vierchniadźvinski rajoon • Viciebski rajoon |
Mikroseened on eukarüootsed heterotroofsed organismid, kes on peamiselt saprotroofid, mükoriisa seened või parasiidid. Miljonitest seeneliikidest vähesed täidavad teiste organismide nakatumiseks vajalikuid põhitingimusi, et omada parasiitset eluviisi. Veelgi vähem mikroseeni täidavad 4 põhitingimust, et nakatada inimesi: kõrge temperatuuritaluvus, võime tungida peremeesorganismi, inimkudede lüüsimine ja resistentsus inimese immuunsüsteemi vastu. Tervetel inimestel on kehasisesed seenhaigused haruldased, kuna meil on kõrgelt arenenud immuunsüsteem, mis on pidevalt seentega kokku puutunud. Enamik seeni, kes on võimelised inimkeha keskkonna tingimustes elutseda, ei suuda immuunkompetentse inimese fagotsüütidele, spetsiifilistele antikehadele ja T-lümfotsüüdidele vastupanu tekitada. Terveid inimesi nakatavad seened pühendavad suure osa oma füsioloogiast ja energiast, et immuunsüsteemile märkamätuks jääda või sellele vastu seista, ning selle tõttu ei ole tavaliselt eluohtlikud. Küllaga immuunpuudulikkusega inimestel esineb seenhaigusi sageli, mis võivad eluohtlikud olla. 

Inimeste seenhaigusi nimetatakse mükoosideks ja enamik neist, kes nakatavad inimesi ei ole obligatoorsed patogeenid, vaid pigem seened, kes on levinud muudes tingimustes, ning kasutavad ära olukordi, kus peremeesorganismi kaitsevõime on mõnes kohas nõrgenenud. Inimeste ja koduloomade haigusi põhjustavaid seenpatogeene on umbes 135 ning inimestel põhjustab haigusi vaid umbes 60 seeneliiki; neist umbes 30 põhjustavad naha pindmisi infektsioone ja umbes 30 subkutaanseid, lümfi- või süsteemseid infektsioone.

Viited
------

1. ↑  Köhler, J. R. Casadevall, A. & Perfect, J. (2015). The spectrum of fungi that infects humans. *Cold    Spring  Harbor                   Perspectives in                    Medicine*,                *5*(1). https://doi.org/10.1101/cshperspect.a019273
2. ↑  Köhler, J. R. Hube, B. Puccia, R. Casadevall, A. & Perfect, J. R. (2017). Fungi that infect humans. *The      Fungal                             Kingdom*,      *4*,                        813–843. https://doi.org/10.1128/9781555819583.ch39
3. ↑  Moore, D. Robson, G. D. & Trinci, A. P. J. (2019). *21st Century Guidebook to Fungi, UPDATED          SECOND                                                                 EDITION*.

https://www.davidmoore.org.uk/21st\_Century\_Guidebook\_to\_Fungi\_PLATINUM/
**Miadziełi rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1964 km². 2014. aasta seisuga elas seal 27 055 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Budsłaŭ, Kniahinini, Kryvičy, Miadziełi, Narači, Słabada, Staryja Haby, Svatki, Sviri, Syrmieži ja Zanarači külanõukogu.

Halduskeskus on Miadziełi linn. Teised tähtsamad asulad on Kryvičy alev, endine Sviri alev, Budsłaŭ, Narači kuurortalevik ja agrolinnake.

Rajoonis antakse välja ajalehte *Нарачанская зара*.

* ŠemietavaŠemietava
* KanstancinavaKanstancinava
* ZasvirZasvir
* Narači järvNarači järv
* Rudakova järvRudakova järv

Rajooni tähtsamad jõed on Vilija lisajõed Strača, Naračanka ja Servač, rajooni põhjaosast algab Daugava jõgikonda kuuluv Miadziełka. Rajoonis on ohtralt järvi, neist suuremad on Narači järv, Miastra, Miadziełi järv, Sviri järv ja Batoryna. Suuremate järvede ümbruses asub Narači rahvuspark.

Rajoon asub suuremalt osalt Narači-Vilija madalikul, põhjaosa aga Švenčionise kõrgustikul. Kõige madalam koht ulatub 163 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Laščynski küla lähistel (233,9 meetrit).

2014. aasta seisuga olid elanikest 93,71% valgevenelased, 4,02% venelased, 1,09% poolakad ja 1,18% oli teistest rahvustest. 89,19% elanike emakeel oli valgevene keel, 9,78% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 75,68% elanikke, vene keelt aga 22,58%.

Välislingid
-----------

 Miadziełi rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Minski oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Barysaŭ rajoon • Bierazino rajoon • Červieńi rajoon • Dziaržynski rajoon • Kapyli rajoon • Klecki rajoon • Krupki rajoon • Łahojski rajoon • Lubańi rajoon • Maładziečna rajoon • Minski rajoon • Miadziełi rajoon • Niasviži rajoon • Puchavičy rajoon • Salihorski rajoon • Słucki rajoon • Smalavičy rajoon • Staryja Darohi rajoon • Stoŭbcy rajoon • Uzda rajoon • Vałožyni rajoon • Vilejka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Žodzina |
**Andreas Ludwig von Rosen** (1664–1701) oli Rootsi sõjaväelane (major), kes osales Põhjasõjas.

Elulugu
-------

Andreas Ludwig von Rosen sündis Väinjärvel 1664. aastal. Tema isa, kes oli ka Väinjärvel sündinud, oli Andreas von Rosen ja ema Luitgard Taube.

Põhjasõjas juhatas ta Eesti maatragunieskadroni. 1701. aasta mais sai ta korralduse Roosna-Alliku ja Viisu mõisa talupoegi maha rahustada ja talitseda.

4. septembril 1701 osales ta Räpina lahingus, kus ta ka hukkus.

Isiklik elu
-----------

Andreas Ludwig von Rosen abiellus Dorothea-Elisabeth von Üxküll-Güldenbrandiga. Nad said ühe poja, Johan Andreas von Roseni, ja tütre, Helene Chistine (1701–1729), kes abiellus Hans Christian Matthieseniga.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Von Rosen ad H. Kaltenbrunn und Rosenhagen". Vaadatud 24.02.2023.
2. ↑  Fainštein, Viktor. *Eesti rahva ajaloost Põhjasõja aastail 1700–1721*. Lk 112.
3. ↑  "ВОЕННЫЕ ДЕЙСТВИЯ НА ТЕРРИТОРИИ ЭСТОНИИ ВО ВРЕМЯ СЕВЕРНОЙ ВОЙНЫ (1700-1721)". Vaadatud 26.02.2023. Шведский пост в Ряпина, под командованием майора Розена.
**Klecki rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 974 km². 2009. aasta seisuga elas seal 32 302 inimest.

Rajoon moodustati 1940. aastal, praegustes piirides on aastast 1966.

Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Čyrvonaja Zorka, Hałynka, Hrycevičy, Kuchčycy, Morači, Nahornaja, Siniaŭka, Ščepičy, Zaastraviečča, Zubki ja Tuča külanõukogu. Halduskeskus on Klecki linn.

* Klecki kloosterKlecki klooster

Rajooni tähtsamad jõed on Łań ja Morač. Rajooni põhjaosa asub Kapyli kõrgustikul, lõunaosa aga Polesje madalikul. Kõrgused jäävad üldiselt vahemikku 150–180 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht (232 meetrit) asub Liskava küla juures. 

2009. aasta seisuga olid elanikest 93,63% valgevenelased, 3,87% venelased, 1,15% poolakad ja 1,35% oli teistest rahvustest. 92,4% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 6,86% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 85,49% elanikke, vene keelt aga 23,69%.

Välislingid
-----------

 Klecki rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Minski oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Barysaŭ rajoon • Bierazino rajoon • Červieńi rajoon • Dziaržynski rajoon • Kapyli rajoon • Klecki rajoon • Krupki rajoon • Łahojski rajoon • Lubańi rajoon • Maładziečna rajoon • Minski rajoon • Miadziełi rajoon • Niasviži rajoon • Puchavičy rajoon • Salihorski rajoon • Słucki rajoon • Smalavičy rajoon • Staryja Darohi rajoon • Stoŭbcy rajoon • Uzda rajoon • Vałožyni rajoon • Vilejka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Žodzina |
**Kätelseis** on kogu keha sirgena hoidmine vertikaalasendis maaga, kandes sealjuures kogu keha raskuse ainult käelabadele (peopesa ja sõrmed).

Antud positsiooni kasutatakse erinevates tantsutehnikates (nagu näiteks kaasaegne tants, tänavatants) ühe liigutuse ja/või poosina. Samuti üleminekuna ühest asendist teise. Kalisteenikas eelneb antud asend kätelkõnnile ja tänavatantsus kätel tehtavale pöördele. Antud asendi nii võtmisel kui ka hoidmisel rakenduvad töösse kõik keha lihased. Oluline on eelnev kerelihaste ja kätelihaste treening, et lihased jaksaksid harjutuste sooritamisel keha kontrollitult asendisse viia kui ka seda stabiilselt hoida. Samuti on oluline abaluu aluse ja romblihase (*levator scapulae*, *rhomboid minor* ja *rhomboid major*) õigel ajal aktiveerumine.

Vaata ka
--------

* Jooga
* Akrobaatika

Allikad
-------

* "How To Do A Handstand - Best Progression" (Ameerika inglise). 3. november 2023. Vaadatud 24. detsembril 2023.
* "Handstand: The Most Important Form Cues". *BERG MOVEMENT* (Ameerika inglise). 24. veebruar 2023. Vaadatud 24. detsembril 2023.
* "Kätelseisu õpetus". *YouTube*. Vaadatud 24. detsembril 2023.
* "Kätelseis - 9 õppematerjali - Annaabi.ee". *annaabi.ee*. Vaadatud 24. detsembril 2023.
*Roncevaux' lahing aastal 778. Rolandi surm*, Jean Fouquet, Tours, v. 1455–1460, *Bibliothèque nationale de France*
**Rolandi laul** (prantsuse keeles *La Chanson de Roland*) on prantsuse kangelaslaul, mida peetakse vanimaks prantsuse eeposeks.

"Rolandi laulu" vanim käsikiri (nn Oxfordi käsikiri) pärineb 12. sajandi keskpaigast ning sisaldab 4004 kümnesilbilist värssi, mis moodustavad erineva värsiarvuga stroofe. Eepos võib olla sündinud 10. sajandi lõpul ja saanud lõpliku kuju esimese ristiretke (1096–1099) aegadel.

"Rolandi laul" on ühe poeedi looming, mis põhineb muinasprantsuse luulepärimusel. Sündmustiku aluseks on 777. aasta 15. augustil Roncevaux' kuristikus Pürenee mäestikus toimunud Roncevaux' lahing, kus baskid ründasid frankide kuninga Karl Suure Hispaania sõjaretkelt tagasipöörduva armee järelväge.

"Rolandi laulu" süžee esineb muu hulgas ka fääri traditsiooni kuuluvates lugulauludes *kvæði'des*.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Rolandi laul** |
**Valingu mõis** (saksa keeles *Walling*) oli rüütlimõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Tänapäeval jääb kunagine Valingu mõis Saue valda Harju maakonnas, tänapäeva Valingu küla lähedale.

Ajalugu
-------

Valingu mõis rajati 17. sajandi esimesel poolel. Mõisa omanike hulka kuulusid nii Hornid, Bielked kui Scheidingud.

Valingu mõisa juurde kuulus Pällu karjamõis.

1733. aastal omandas mõisa Magnus Gabriel von Knorring ja 1761. aastal tema väimees, riiginõunik Berend Otto von Mohrenschildt. 

Alates 1794. aastast kuulus mõis pandivaldusena Berend Heinrich von Tollile. 1814–1919 kuulus mõis Samson-Himmelstjernade suguvõsale.

Mõisakompleks
-------------

Mõisa 19. sajandi alguses rajatud peahoone oli ühekorruseline klassitsistlik kiviehitis. Hoone kolme akna laiune keskosa oli kahekorruseline ja seda kaunistasid hammaslõikeline kolmnurkfrontoon ja neli joonia stiilis pilastrit. 
Mõisa peahoone pole kaasajani säilinud.

Mõisa arvukad abihooned paiknesid peamiselt härrastemaja esise auringi äärtes. Säilinud kõrvalhoonetest on tähelepanuväärseim kolme kaaravaga ait. Suurem osa hooneid on hävinud või tugevasti ümber ehitatud.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Viited
------

1. ↑  Valingu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑  Valingu ms, www.eki.ee
3. ↑  Tuula mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Välislingid
-----------

* Valingu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Omanike nimekiri
* Eesti mõisaportaal

  


Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis
**Üliõpilasühing Fraternitas Fennica** on 22. oktoobril 1926 Tartus asutatud peamiselt soome üliõpilasi ühendav akadeemiline organisatsioon.

Ajalugu
-------

Fraternitas Fennica asutati 22. oktoobril 1926. aastal Tartu Ülikoolis veterinaariat õppivate soome üliõpilaste poolt. Ühingu tegevus katkes 1929. aastal, sest soome üliõpilased liitusid enamasti eesti akadeemiliste organisatsioonidega.

Fraternitas Fennica taasasutati 9. novembril 1994. aastal Tartus õppivate soome üliõpilaste poolt.

Taasasutatud organisatsiooni kombestikku on eklektiliselt ühendatud eesti üliõpilasseltside ja üliõpilaskorporatsioonide tavasid. Kuigi tegemist nais- ja meesüliõpilasi koondava üliõpilasseltsi taolise segaühinguga, järgib kombestik mõneti korporatsioonide siseelu, kaasa arvatud värviteklite kasutamine ja noorliikmete rebasteks kutsumine.

2011. aasta seisuga Fraternitas Fennical oma konvendikorterit ei ole, koos käiakse Jaani tänaval asuvas Tampere majas.

Välismärgid
-----------

ÜÜ Fraternitas Fennica värvid on kuldne-must-valge.

Välislingid
-----------

* ÜÜ Fraternitas Fennica koduleht

| * v
* r
Eesti üliõpilasorganisatsioonid |
| --- |
| Eesti Korporatsioonide Liit | 
Vironia • Fraternitas Estica • Sakala • Ugala • Rotalia • Fraternitas Liviensis • Leola • Revelia • Tehnola • Fraternitas Tartuensis |
| Naiskorporatsioonid | 
Filiae Patriae • Indla • Lembela • Amicitia • *Syringa* • Sororitas Estoniae |
| Muud meeskorporatsioonid | 
Ave • Arminia Dorpatensis |
| Meesseltsid | 
Eesti Üliõpilaste Selts • ÜS Liivika • ÜS Raimla |
| Naisselts | 
Eesti Naisüliõpilaste Selts |
| Segaseltsid | 
EÜS Põhjala • EYS Veljesto • ÜÜ Fraternitas Fennica |
**Langemark-Poelkapelle** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Ieperi haldusringkonnas.

Langemark-Poelkapelle moodustati Bikschote, Langemarki ja Poelkapelle valla ühendamisel.

Asulad
------

Langemark-Poelkapelle jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suuremas kirjas Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi | 

| # | Asula | Pindala(km²) | Elanikke(31.12.2006) |
| --- | --- | --- | --- |
| I  (IV)(V) | Langemark - Langemark  - Madonna  - Sint-Juliaan | 31,67     | 5144     |
| II | Poelkapelle | 15,29 | 2051 |
| III | Bikschote | 5,57 | 581 |

 |

* LangemarkLangemark
* Sint-JuliaanSint-Juliaan
* PoelkapellePoelkapelle
* MadonnaMadonna

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Langemark-Poelkapelle – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Lääne-Flandria provintsi vallad

Alveringem | Anzegem | Ardooie | Avelgem | Beernem | Blankenberge | Bredene | Brugge | Damme | De Haan | De Panne | Deerlijk | Dentergem | Diksmuide | Gistel | Harelbeke | Heuvelland | Hooglede | Houthulst | Ichtegem | Ieper | Ingelmunster | Izegem | Jabbeke | Knokke-Heist | Koekelare | Koksijde | Kortemark | Kortrijk | Kuurne | Langemark-Poelkapelle | Ledegem | Lendelede | Lichtervelde | Lo-Reninge | Menen | Mesen | Meulebeke | Middelkerke | Moorslede | Nieuwpoort | Oostende | Oostkamp | Oostrozebeke | Oudenburg | Pittem | Poperinge | Roeselare | Ruiselede | Spiere-Helkijn | Staden | Tielt | Torhout | Veurne | Vleteren | Waregem | Wervik | Wevelgem | Wielsbeke | Wingene | Zedelgem | Zonnebeke | Zuienkerke | Zwevegem
**Ernst Friedrich Tode** (27. jaanuar 1858 Pargolovo (Peterburi lähistel) – 7. detsember 1932 München) oli baltisaksa kunstnik. Tuntud vitraažimeistrina.

Ernst Tode sündis Pargolovos (praegu kuulub Peterburi Viiburi rajooni) kaupmehe perekonnas. Aastatel 1878–1882 õppis ta 
Riia Polütehnikumis arhitektuuri ja 1882–1885 Müncheni kunstiakadeemias maalikunsti professor Otto Seitzi käe all. Hiljem täiendas end Düsseldorfi kunstiakadeemias.

Aastatel 1891–1894 töötas ta Riias kunstiõpetajana.

Vitraažikunst
-------------

Ernst Tode inglimotiiviga vitraaž Paide kirikus (1901)
Aastatel 1894–1909 tegeles Tode Riias vitraažikunstiga. Tal oli oma vitraažitöökoda. Tema loodud vitraaže on paljudes kirikutes ja muudes hoonetes, sealhulgas Riias, Peterburis, Moskvas, Kiievis ja Odessas.

Tema loomingut leidub ka Eestis, näiteks Kolga-Jaani ja Paide kirikus ning Eesti Panga muuseumis.

Saksamaal
---------

Alates 1909. aastast elas Tode Saksamaal – algul Regensburgis, hiljem Münchenis.

Ta on tegutsenud ka kirjanikuna. Viimased eluaastad pühendus kunstiajaloole.

Publikatsioonid
---------------

1908. aastal avaldas Tode Peterburi arhitektide ühingu arhitektuuri-, kunsti- ja tehnikaajakirjas Zodtšii pikema artikli "Стекольная живопись. Краткий очерк ее истории и технического развития" ('Klaasimaal. Selle ajaloo ja tehnilise arengu lühiülevaade').

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  ID puudub veebisaidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
2. 1 2  Restaurētā Ernsta Todes vitrāža atgriežas muzeja ēkā[*alaline kõdulink*]. liepajniekiem.lv
3. ↑  Vitraaž, E.Tode, Riia, 1901. register.muinas.ee
4. ↑  Kolga-Jaani altarivitraaž tähistab 100. aastapäeva. kultuur.postimees.ee
5. ↑  EELK Paide Püha Risti kirik. teelistekirikud.ekn.ee
6. ↑  Estonia pst 11 – endise Eestimaa Aadlike Krediidiühingu pangahoone. muuseum.eestipank.ee
7. ↑  Стекольная живопись. vitroart.ru
**Nikolai Erna** (17. september 1866 Prangli vald – 24. detsember 1937 Rakvere) oli raamatukaupmees, trükikojaomanik ja kirjastaja.

Tema trükikoda asus kuni 1938. aastani Rakvere postkontoris.

Nikolai Erna õppis Maaritsa kihelkonnakoolis, hiljem Tartu linnakoolis ja aastatel 1883–1887 Tartu Õpetajate Seminaris, mille lõpetas õpetaja kutsega. 1888–1894 aastatel oli ta Rakveres köster-kooliõpetaja. Ta oli tegev Rakvere laenu- ja hoiuühisuse asutamisel ja tegutses mitmetes muusikaseltsides. 1891. aastal asutas ta raamatukaupluse Rakveres Pikal tänaval apteegi kõrvale, 1895. aastal ka trükikoja. 1899. aastal kolis pood Pikalt tänavalt Lossi lähedale. 1904. aastal kolis Peterburi ja Laia tänava nurgale oma majja (nr 98). Ta võttis oma poes vastu ajalehetellimusi (1894, 1897–1899, 1900); Eesti Postimehes raamatumüügikuulutus (1901); Eesti Postimehe abikontori asukoht N. Erna raamatukaupluses (1903); võttis vastu ja jagas Eesti põllu- ja käsitöö näituse teateid (1903). Trükkis palju Ernst Peterson-Särgava teoseid, tegeles väikselt ka kirjastamisega. 1906. aastast juhtis tema raamatukauplust õde Sophie Erna. Kauplus tegutses kuni 1940. aastani.

Nikolai Erna trükikojas trükitud Eesti esimene ületrükiga postmark (1918)
Tema trükikojas trükiti 1918. aastal ka esimesed Eesti postmargid. Pärast Eesti iseseisvumist ilmus Rakvere postkontori trükikotta ametnik, kes tegi Nikolai Ernale teatavaks Eesti iseseisvuse väljakuulutamise ja palus kohe Vene postmarkidele trükkida pealetrükid, muutes need sedasi Eesti Vabariigi esimesteks markideks. Trükikojaomanik Nikolai Erna asus ise tööle ja tema trükkis pealetrükina Vene kahekopikalistele postmarkidele peale „Eesti (Rakwere)". Trükiti 10 ja 15 kopika väärtusega marke. Esimesel päeval trükiti vaid 15 pealetrükiga marki ja umbes kümmekonnale postkaardile (10/3 kop ja 10/5 kop).

Nikolai Erna surma järel päris trükikoja sisseseade tema õde Sophie.

Viited
------

1. ↑  "AERFELDT, Georg, raamatukaupmees".
2. 1 2  "Oma riik, oma mark 2. osa". *Eesti Rahva Muuseum*.
3. ↑  "Rakwere ajalooline trükikoda likwideerimisel". *Postimees*. 17. veebruar 1938.
**Mary Moraa** (sündinud 15. juunil 2000) on Keenia keskmaajooksja, 800 meetri jooksu maailmameister.

Ta võistles noorteklassides peamiselt 400 meetri jooksus. 2017. aasta noorte maailmameistrivõistlustel võitis ta 400 meetri jooksus hõbemedali. 

2021. aastal otsustas ta keskenduda 800 meetri jooksule. Olümpiamängudel Tokyos sai ta poolfinaalis ajaga 2.00,47 15. koha.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis Moraa 800 meetri jooksus isikliku rekordiga 1.56,71 Athing Mu ja Keely Hodgkinsoni järel pronksmedali. Rahvaste Ühenduse mängudel Birminghamis edestas ta Hodgkinsoni ja Laura Muiri ning võitis kulmedali ajaga 1.57,07.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Moraa 800 meetri jooksus isikliku rekordiga 1.56,03 maailmameistriks. Hooaja lõpus tuli ta 800 meetri jooksus ka Teemantliiga üldvõitjaks.

Isiklikud rekordid
------------------

Väljas

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 400 m jooks | **50,38** NR | 17. juuli 2023 | Keenia Nairobi |
| 800 m jooks | **1.56,03** | 27. august 2023 | Ungari Budapest |

Sees

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m jooks | **2.00,61** | 15. veebruar 2023 | Prantsusmaa Liévin |

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mary Moraa**
 |

* {{IAAF}} mallil puudub kood Vikiandmetes.
**Korporatsioon Vicinia** oli meeskorporatsioon, mis tegutses aastatel 1921 kuni 1931.

8. oktoobril 1921 asutati Narvast pärit üliõpilaste värvekandva segaseltsina Societas Studiosorum Narvesium, asukohaga Päeva tänav 9, korter 2 (Tartu).

21. oktoobril 1921 registreeriti selts Tartu Ülikooli Nõukogus. Sümboolikana kanti rinnamärki ja rukkilillesinist-hõbedast-rukkilillesinist värvilinti koos üliõpilase üldmütsiga.

6. novembril 1924 muudeti see Narvast pärit meesüliõpilaste seltsiks. Värvid muudeti violett-hõbe-siniseks ning kanti värvilindil ja teklil.

1926. aasta 11. märtsi ja 15. aprilli koosolekute otsustega võeti nimeks Societas Vicinia ning kaotati liikmete päritolupiirang.

14. oktoobril 1928. a ühines Societas Vicinia korporatsiooniga "Vigilia" ühiseks **meeskorporatsiooniks Vicinia**.

15. oktoobril registreeriti korporatsioon Tartu Ülikooli nõukogus. Värvideks võeti Vigilia värvid must-violett-valge.

Korporatsioon Vicinia lõpetas tegevuse 11. mail 1931. aastal, vastavalt koosolekul vastu võetud otsusega ning kirjaga Tartu Ülikooli valitsusele 29. mail.

1. juunil 1931 inkorporeeris korporatsioon Rotalia tegevuse lõpetanud korp! Vicinia liikmed-vilistlased.

Viited
------

1. 1 2  RA, EAA.2100.19.267
2. ↑  Indrek Ilomets, Toomas Hiio, Mart Orav (2007). *Vivat, crescat, floreat alma mater!*. Tallinn: Aasta raamat. ISBN 9789985983300.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
3. 1 2  RA, EAA.2100.19.323
4. ↑  RA, EAA.2100.19.267
5. ↑  Korporatsioon Rotalia (1933). *Korp! Rotalia 1913 - 1933*. Tartu: K. Mattiesen.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Eesti venelaste korporatsioonist; teisest Eesti venelaste organisatsioonist vaata Vene Kultuuriseltside Assotsiatsioon Ruthenia* |

---

**Korporatsioon Ruthenia** oli 1829 asutatud Tartu vene üliõpilaskorporatsioon.

Ajalugu
-------

Asutati 1829. aastal vene *Landsmannschaft*ina. Pärast asutamist saadi tunnustus vaid *Landsmannschaft* Fraternitas Rigensiselt. Kuna ei õnnestutud saada *Chargiertenconventi* tunnustust, läks korporatsioon 1836. aastal laiali, kuid taastati 1841. aastal. Läks laiali 1849 kui osalemine *Repräsentantenconvent*is oli ebaõnnestunud tänu *Landsmannschaft*ide tugevamale ühtsusele hääletamisel – korporatsioon taastati siiski järgmisel aastal ja võeti ka *Chargiergenconvet*i liikmeks. Koos korporatsioon Lettoniaga oli Ruthenia *Chargiertenconvent*i ainus mittesakslastest koosnev liige. Läks protestiks üldkommaani sakslust rõhutavate sätete vastu 1857 ise laiali. Mitteformaalselt jätkati siiski tegevust ja 24. märtsil 1862 registreeriti Vene Üliõpilaste Kogu. Pärast seda üritati sõlmida konventsiooni *Chargiertenconvet*iga kuni 11. septembril 1868 teatati Ruthenia taastamisest. 15. novembril saadeti Ruthenia laiali, sest liikmeid oli vähe ja puudus endiste Ruthenia liikmete nõusolek korporatsiooni taastamiseks.

| * v
* r
Endised Eesti üliõpilasorganisatsioonid |
| --- |
| *Chargiertenconvent* | 
Curonia • Estonia • Livonia • Fraternitas Rigensis • Ruthenia • Baltica • Arminia • Fraternitas Academica Dorpatensis • Lettonia • Baltonia • Neobaltia • Fraternitas Academica • Tarbatonia • Teutonia |
| Muud korporatsioonid | 
Polonia • Fraternitas Dorpatensis • Hasmonea |
Bruno Méndez (2022)
**Bruno Méndez Cittadini** (sündinud 10. septembril 1999 Montevideos) on Uruguay jalgpallur, kes mängib kesk- või paremkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Granada ja Uruguay jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Montevideo Wanderers, mille meeskonnas debüteeris ta Uruguay kõrgliigas 2017. aastal.

2019. aasta veebruaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Corinthians 2021. aasta juulis läks ta üheks aastaks laenule teise Brasiilia kõrgliigaklubisse, Internacional.

2024. aasta jaanuaris liitus ta Granadaga.

2019. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus Méndez jõudis Uruguay kuni 20-aastaste koondisega kaheksandikfinaali, oli ta koondise kapten. Uruguay rahvuskoondises tegi ta debüüdi 16. novembril 2018 sõprusmängus Brasiilia vastu. Pärast 2019. aasta novembrit kutsuti ta uuesti Uruguay koondisse uuesti alles 2023. aasta juunis.

Viited
------

1. ↑  "Zagueiro Bruno Méndez assina com o Timão". Sport Club Corinthians Paulista. 28. veebruar 2019. Vaadatud 15. märtsil 2019.
2. ↑  "Bruno Méndez, nuevo jugador del Granada CF" (hispaania). Granada CF. 26. detsember 2023. Vaadatud 27. detsembril 2023.
3. ↑   (vaadatud 2.2.2024)
Morten Hjulmand 2018. aastal Mödlingi Admira Wackeri mängijana
**Morten Blom Due Hjulmand** (sündinud 25. juunil 1999 Kastrupis) on Taani jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Portugali kõrgliigaklubis Lissaboni Sporting.

Noorena kuulus ta Taani klubisse FC København.

2018. aastal liitus ta Austria kõrgliigaklubiga Mödlingi Admira Wacker ning kuulus kohe alates hooajast 2018/19 klubi põhikoosseisu.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Itaalia esiliigaklubiga Lecce. 2022. aastal tõusis ta klubiga Itaalia kõrgliigasse.

2023. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Lissaboni Sportinguga.

Taani jalgpallikoondises tegi Hjulmand debüüdi 7. septembril 2023 EM-i valikmängus San Marino vastu.

Viited
------

1. ↑  "HJULMAND IN GIALLOROSSO" (itaalia). Lecce. 16. jaanuar 2021.
2. ↑  "Sporting confirma chegada de Hjulmand por 18 milhões de euros" (portugali). Público. 13. august 2023. Vaadatud 13. augustil 2023.
3. ↑   (vaadatud 2.2.2024)

| * v
* r
Lissaboni Sportingu jalgpallurid  –  Primeira Liga |
| --- |
| 

* 1 Adán
* 2 Matheus R.
* 3 St. Juste
* 4 Coates (c)
* 5 Morita
* 8 Pote
* 9 Gyökeres
* 10 Edwards
* 11 N. Santos
* 12 Israel
* 13 Neto
* 14 Essugo
* 17 Trincão
* 18 Fatawu
* 20 Paulinho
* 21 Catamo
* 22 A. Paulo
* 23 Bragança
* 25 Inácio
* 26 Diomandé
* 32 Tanlongo
* 42 Hjulmand
* 46 Esteves
* 47 Esgaio
* 71 Nazinho
* 73 Lamba
* 77 Jovane
* 82 Matheus F.
* 90 Moreira
* 91 R. Ribeiro
* Treener: Amorim

 |
**Hans Pipar** (6. jaanuaril 1906 Velise vald – 23. aprill 1941) oli Eesti Poliitilise Politsei ametnik.

1920 kuni 1925 õppis Tallinna Ühisgümnaasiumis.

Töötas 1. märtsist 1922 kuni 30. septembrini 1926 Eesti Tarvitajate Keskliidus praktikandina ja ametnikuna. 4. oktoobril 1926 võeti sõjaväeteenistusse ja määrati ratsaväkke. Arvati reservi 23. jaanuaril 1928 lipniku auastmes.

15. märtsil 1928 määrati Tallinna-Harju prefektuuri ratsareservi kordnikuks.

6. juulil 1928 määrati Poliitilise Politsei agendiks Tallinna komissari juurde. Politsei teenistuses paistis silma tõsise töömehena, olles täpne ja erapooletu. Võttis osa kommunistide vangistamisest, kus 13. märtsil 1930 Tallinnas Endla tn 28-10 tekkis tulevahetus kommunist Johannes Jürna'ga, kes tulevahetuses surma sai ja Pipar pääses napilt eluga. 4. juunil 1931 tabas koos abilisega Tallinnas Viru tänaval kommunistide peakulleri M. Parker'i. 8. juunil 1931 tabas kaaslastega Tallinnas Sõbra tänaval kommunistide peaorganisaatori O. Tuul'e. 9. juunil 1931 Tuule tänaval asuva kommunistide salatrükikoja vallutamisel oli kiire ja takistas Idel Jakobsonil vahistajate suhtes relva kasutamast. 23. augustil 1932 tabas kaaslastega kommunistid Feodor Okk'i ja Magda Perillus'e.

1940. aasta 2. juulil vahistasid EV politseivõimud Pipari ja ta hukati peale NKVD Balti vägede tribunali 11.märtsi 1941.a surmaotsust 23.aprillil kas Pirita-Kosel või Tallinnas 1941. aastal.

Tunnustus
---------

* Valgetähe V klassi teenetemärk 1937
* Kaitseliidu V klassi kotkarist 1935
* Soome Valge Roosi Rüütliordu II järgu medal 1932
|  |
| --- |
| **Saaremaa Võrkpalliklubi** |
| **Tegev:** | 2017–2021 |
|  |
| **Võidud** |
| **1** Balti liiga |
| **1** Eesti meistrivõistlused |
| **2** Eesti karikavõistlused |

**Saaremaa VK** oli aastatel 2017–2021 Saaremaal tegutsenud Eesti võrkpalliklubi, mis osales Eesti meistri- ja karikavõistlustel, Balti liigas ning samuti tugevuselt kolmandas eurosarjas, CEV Challenge Cupil.

Ajalugu
-------

2017. aastal loodi Balti liiga tasemel Saaremaa võrkpalliklubi ettevõtja Toivo Aldi ja mänedžer Hannes Sepa eestvedamisel. Peatreeneriks palgati Urmas Tali ning kuigi meeskonda suudeti tuua mitmeid Saaremaalt pärit võrkpallureid (nt Hindrek Pulk, Siim Põlluäär, Mihkel Tanila jt), liitus nendega ka mitmeid välismängijaid. Kohe esimesel hooajal (2017/18) võideti Võrkpalli Balti liiga ning Eesti meistri- ja karikavõistlused.

4. ja 5. märtsil 2020 Saaremaal peetud kaks võrkpalli eurosarja CEV Challenge Cupi veerandfinaali, kus Saaremaa VK vastaseks oli Powervolley Milano, on seotud ka 2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemiaga Eestis. Sama võistlussarja raames sel hooajal sai Saaremaa võrkpalliklubist esimene Eesti võrkpalliklubi, mis on teeninud preemia eurosarjas.

2020/21 hooaja lõpus sattus Saaremaa VK raskustesse ning järgneval hooajal enam meeskonda kokku panna ei suudetud.

### Peatreenerid läbi aastate

| Karjäär | Peatreener |
| --- | --- |
| 2017–2019 | Eesti Urmas Tali |
| 2019–2021 | Kreeka Ioannis Kalmazidis |

Tulemused
---------

| Hooaeg | Eesti meistrivõistlused | Eesti karikavõistlused | Balti liiga | Osalemine Eurosarjades |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2017–18 | 1 | 1 | 1 | – |
| 2018–19 | 3 | 1 | 2 | **3**CEV Challenge Cup 1/16 finaal |
| 2019–20 | *peatatud* | 2 | *peatatud* | **3**CEV Challenge Cup 1/4 finaal |
| 2020–21 | 2 | poolfinaal | 2 | **3**CEV Challenge Cup 1/8 finaal |

Viited
------

1. ↑  Märt Roosna: Saaremaa paneb kokku väga köva tiimi ja lööb Eesti vörkpallis pildi sassi! Delfi, 26.05.2017.
2. ↑  Karl Rinaldo: Urmas Tali: Eestist on raske mängijaid leida, kõik tahavad välismaale joosta Delfi, 19.06.2017.
3. ↑  Märt Roosna: FOTOD | Hiilgav debüüthooaeg! Kuressaarest (loe: Saaremaast) sai ametlikult Eesti võrkpalli pealinn Delfi, 10.05.2018.
4. ↑  "Saaremaa võrkpallur: meeskonnas nakatus viis või kuus inimest" ERR, 22.03.2020.
5. ↑  "CEV langetas otsuse: Saaremaale makstakse välja 10 000-eurone preemia" ERR, 03.04.2020.
6. ↑  Saaremaa Võrkpalliklubi uuel hooajal ei jätka ERR, 03.08.2021.

Välislingid
-----------

* Saaremaa VK volleybox.net
|  |
| --- |
|  |
| **Kreeka tähed** |
| Α, α – alfa | Β, β – beeta |
| Γ, γ – gamma | Δ, δ – delta |
| Ε, ε – epsilon | Ζ, ζ – dzeeta |
| Η, η – eeta | Θ, θ – teeta |
| Ι, ι – ioota | Κ, κ – kapa |
| Λ, λ – lambda | Μ, μ – müü |
| Ν, ν – nüü | Ξ, ξ – ksii |
| Ο, ο – omikron | Π, π – pii |
| Ρ, ρ – roo | Σ, σ – sigma |
| Τ, τ – tau | Υ, υ – üpsilon |
| Φ, φ – fii | Χ, χ – hii |
| Ψ, ψ – psii | Ω, ω – oomega |
| **Arhailised tähed** |
| () digamma |  stigma |
|  heeta |  san |
|  kopa |  sampii |
|  šoo |  |

**Ioota** (suurtähena **Ι**, väiketähena **ι**, vanakreeka *ἰῶτα* ja uuskreeka *ιώτα*) on kreeka tähestiku 9. täht. Ioota väärtus kreeka numbrina on 10. 

Ioota hääldub uuskreeka ja vanakreeka keeles /i/. Vanakreeka keeles võis häälduda pika või lühikesena, kuid uuskreeka keeles on pikkuse eristus kadunud.

Ioota pärineb foiniikia tähestiku tähest jod (). Iootast pärinevad ladina tähestiku I ja J ning kirillitsa І.
**Tellimusvahe** (ingl.k. *order interva*l*)* on ajavahemik alates eelmise tellimuse esitamisest kuni järgmise tellimuse esitamiseni. Tellimuspunkti meetodi kasutamisel on see ajavahemik muutuv, tellimisperioodi meetodi kasutamisel aga fikseeritud. Tellimuse vormistaja peab olema teadlik nende kahe suuruse omavahelisest sõltuvusest. Ühtlase nõudluse korral pikeneb tellimiskoguse suurenemisel tellimusvahe. Tellimusvahe lühendamisel tuleb aga vähendada tellitavat kogust. 

Selleks, et vältida mingi tootenimetuse varu lõppemist müügis või tagada tootmise tarvis nõutud ajaks vajalik materjalikogus, on vaja teada, millal ja missuguses koguses tarnijale tellimus esitada. Ajahetk, mil tuleb tellimus esitada sõltub nii nõudlusest, olemasoleva varu määrast kui ka tellimustsükli (tarneaja) pikkusest. Tellitav kogus sõltub nii keskmisest prognoositud nõudlusest või tootmise vajadusest kui ka vajadusest muuta (suurendada või vähendada) reservvaru osa koguvarust. 

Nii tellimuse esitamise hetke kui ka tellitavat kogust mõjutavad lisaks ka sellised muutujad nagu tarneaja muutmine tarnija poolt, tarne viibimine, vähemtarnitud kaubakogused, tarne tegemata jätmine, toodete kvaliteediprobleemid, erinevad veoprotsessi riskid ja kõikvõimalikud muud tarnehäired. Nendega tuleb arvestada ja muuta jooksvalt vastavalt vajadusele tellimuse esitamise hetke ja tellitavat kaubakogust. 

1. 1 2 3  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.