recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Veľký Meder** (aastatel 1948–1990 **Čalovo**, ungari keeles *Nagymegyer*, saksa keeles *Groß-Magendorf*) on linn Slovakkias Trnava maakonnas Dunajská Streda ringkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Veľký Meder asub Ungari piirist 10,5 km kaugusel ja Dunajská Stredast ligikaudu 19 km lõunakagus.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1268. aastal nimega *Villa Meger*. 1466. aastal Veľký Meder sai kuningas Mátyás I-lt harta, mis muutis küla aleviks. 1702. aastal põles tulekahjus maha peaaegu kogu linn. 1710. aastal laastas linna katkuepideemia. Alates 1918. aastast oli Veľký Meder Tšehhoslovakkia kooseisus. Lühiajaliselt kuulus linn aastatel 1938–1945 taas Ungarile.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Veľký Mederi elanikest ungarlasi 78,43%, slovakke 14,65%, tšehhe 0,7% ja mustlasi 0,18%. Rahvus oli teadmata 5,74%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Serbia Čačak, Serbia
* Poola Dębica, Poola
* Tšehhi Dobruška, Tšehhi
* Ungari Bácsalmás, Ungari
* Ungari Kapuvár, Ungari
* Ungari Tápiógyörgye, Ungari

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  Veľký Meder Slovakia Travel. Vaadatud 8. detsembril 2023
3. ↑  História mesta Mesto Veľký Meder. Vaadatud 8. detsembril 2023
4. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Veľký Meder at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 8. detsembril 2023
**Karula mõis** (saksa keeles *Karolen*; ka **Uue-Võidu mõis** (saksa keeles *Neu-Woidoma*)) oli rüütlimõis Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.

Mõisat mainiti esimest korda 1593. Mõisas polnud välja ehitatud esinduslikku peahoonet. Algselt kuulus Karula mõis Wrangellide suguvõsale. 

Karula mõisa orjasid 18. sajandi lõpul Kristjan Jaak Petersoni vanemad.

Posti tänav 1 / Tallinna tänav 16 pildistatuna Tallinna tänava poolt
Aastatel 1822−1919 kuulus mõis Helmersenide suguvõsale. Mõisal oli soodne asukoht Viljandi lähedal, mistõttu oli mõis heal järjel. 19. sajandi lõpul edendati piimamajandust, kasvatati ida-friisi karja, puhtatõulisi jorkširi sigu ja tõulambaid, valmistati juustu, aeti viina. Aastatel 1852-1868 ehitas Karula mõisnik von Helmersen Viljandi linnas Posti tänav 1 krahvide Helmersenide elumaja.

Kunagi tahtnud pururikas parun von Helmersen ehitada tee läbi järve teisele kaldale, tollal Pärsti mõisale kuulunud karjamõisa. Härra lasknud vedada terve hulga kivegi järve ulatuva neemiku otsa, kuid millegipärast jäi see töö pooleli. Alustatust annavad tunnistust kivihunnikud järve ääres.

Kui Eesti riik Karula mõisa võõrandas, anti mõisasüda teenete eest Vabadussõjas kindralmajor Jaan Sootsile. 

Karula mõisa park on kaitse all Uue-Võidu maastikukaitseala koosseisus. Pargi põlispuude all asuv Karula mõisahäärber on invaliididekodu kasutuses.

Karula mõisa kalmistu
---------------------

Helmersenid rajasid mõisa juurde ka kalmistu.

Karula mõisa tuulik
-------------------

Karula mõisa tuulik on üks omapärasemaid Hollandi tüüpi tuulikuid Eestis. Veski oli juba 20. sajandi algul ilma tiibadeta. 

1964. aastal muutsid Viljandi matkaklubi liikmed (eeskätt Ilmar Palo) otstarbeta seisva veskikere alpinistide treeningupaigaks-ronimisseinaks. Karula veski on olnud alates 1970. aastatest alpinistide ja mägimatkajate õppe-treeningbaasiks. Veski tippu ehitati rippuvate köite kinnituseks spetsiaalne konstruktsioon, mida peetakse tihti hoopis vaateplatvormiks. Maakivist veskiseinast turritavad välja sinna ronimise raskendamiseks müüritud vanad mõisa aiapostid, mida on ka ekslikult arvatud kunagisteks tuuliku sabapuu kinnitamiskohtadeks. Veski on umbes 13 meetri kõrgune, veskis on ka kamin ja karniisiosa. Telliskivi seinaosal on võimalik proovida kaminaronimise eri tehnikaid kitsas kaminas ja laiemas kaminas.

Viited
------

1. 1 2  Karula mõis (Viljandi) Eesti mõisaportaalis (vaadatud 27.01.2016)
2. ↑  Karula veski. Alpiklubi
3. ↑  Hanno Talving. Ringreis Eestis mööda tuulikuid. Eesti Päevaleht, 6. mai 2005

Välislingid
-----------

* Karula mõis (Viljandi) Eesti mõisaportaalis

Viljandi Pauluse kirik
Viljandi kihelkond

**Kirik**: Viljandi Pauluse kirik  

**Mõisad**: Karula mõis | Päri mõis | Pärsti mõis | Tusti mõis | Tännassilma mõis | Uusna mõis | Vana-Pärsti mõis | Vana-Võidu mõis | Viiratsi mõis | Viljandi mõis | Viljandi kirikumõis | Väikemõisa mõis | Välgita mõis
Johnny Weir 2008. aasta MM-i poodiumil
**Johnny Weir** (kodanikunimega **John Garvin Weir**; sündinud 2. juulil 1984 Coatesville'is Pennsylvanias) on USA iluuisutaja.

Weir on tulnud kolm korda USA meistriks meesüksiksõidus (2004, 2005 ja 2006) ja võitnud 2008. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2001. aastal tuli ta juunioride maailmameistriks.

2010. aasta veebruari seisuga oli ta meeste iluuisutamises maailmas kaheksandal kohal. Ta esindas Ameerika Ühendriike 2010. aasta Vancouveri taliolümpiamängudel.

Isiklikku
---------

Tema isa on John ja ema Patti Weir. Tal on vend Brian, kes on temast neli aastat noorem. Ta kasvas üles Quarryville'is, kuid kui ta hakkas 12-aastaselt uisutamisega tegelema, kolis perekond Newarki Delaware'is, et ta saaks olla treeningupaiga ja treeneri läheduses. 2007. aasta suvel kolis ta Lyndhursti New Jerseys ja hakkas Wayne'i lähedal treenima. Weiril oli oluline roll Newarki keskkoolis; ta õppis ka poole kohaga Delaware'i ülikoolis keeleteadust, kuni sealt välja langes, et uisutamisele keskenduda. Ta on russofiil, kes imetleb Venemaa uisustiili ja kultuuri. Ta õppis ise vene keelt rääkima ja lugema. Samuti räägib ta veidi prantsuse keelt.
**Brahman** (sanskriti keeles ब्रह्मन [bráhman]) on india ja hinduismi filosoofias ja teoloogias kosmiline maailmahing, universumi alge, lõputu, igavene elu, energia ja jõu allikas. 

Sõna 'brahman' pärineb sanskriti verbijuurest √bṛh (kasvama) ning seostub vägevusega, jõulisusega. Rigvedas tähendab *brahman* 'jõudu'; upanišadide ajal (750–500 eK) hakkas see tähendama pigem 'kosmilist jõudu'.

Hinduismi monoteistliku ja panteistliku teoloogia kohaselt on brahman Jumal kõrgeimas mõttes: lõpmatu, igavene ja ilma vormita, väljaspool aega, ruumi ja põhjuslikkust eksisteeriv, kõike ja kõiki läbiv muutumatu teadvuse allikas, igavene printsiip. Brahman on kirjeldamatu, tunnetamatu, kõiketeadev, kõikjalviibiv, algne, igavene ja absoluutne, ilma alguse ja lõputa, kõige teadaoleva ja veel mitte teadaoleva, kõige juhtunu ja veel mitte juhtunu põhjus, allikas, materjal ja jõud kogu universumis. Kuna Brahman on puhas eksistents, teadvus ja teadmine, ilma omadusteta ja seega *Parambrahman* (Ülim Brahman). Monistliku Advaita-vedaanta kohaselt ei eksisteeri universumis tegelikult midagi peale *Parambrahman*i. Seda nimetatakse teda ka *Paramātman* või *Paramātmā*, st 'Ülim vaim'.

Ehkki Ülim Brahman (isiksustamatu Jumal) on mõistuslikult tunnetamatu ning tajutav üksnes vaimselt, leidub upanišadides tema kohta mitmeid viiteid. Neist tuntuim on "*tat tvam asi*" (sina oled see).

Vaata ka
--------

* Brahma (jumal)
* Braahman (seisus)
* musted mehed=2eur/30meest (veedade kommentaarid)
Ciprian Deac (2021)
**Ciprian Ioan Deac** (sündinud 16. veebruaril 1986 Dejs) on Rumeenia jalgpallur, kes mängib ääremängija või ründava poolkaitsjana Rumeenia kõrgliiga klubis CFR Cluj.

CFR Cluj meeskonnas mängis ta esmakordselt aastatel 2006–2010. Hooajal 2009–10 tuli ta klubiga Rumeenia meistriks.

2010. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Schalke 04. Hooaja 2010–11 esimeses pooles pääses Schalke meeskonnas väljakule viies mängus, kuid ei teinud veenevaid esitusi. Hooajal 2011–2012 mängis ta laenul Rumeenia kõrgliiga klubis Bukaresti Rapid.

Aastatel 2012–2015 mängis Deac taas Clujs. Seejärel mängis ta Kasahstani kõrgliiga klubides Aktobe ja Tobol.

2017. aasta jaanuaris naasis ta Clujsse. Alates 2018. aastast on ta tulnud klubiga neli korda järjest Rumeenia meistriks.

Rumeenia jalgpallikoondises mängis Deac aastatel 2010–2020 kokku 26 korda ja lõi neli väravat.

Saavutused
----------

CFR Cluj
* Liga I: 2009–10, 2017–18, 2018–19, 2019–20, 2020–21
* Cupa României: 2008–09, 2009–10; teine koht: 2012–13
* Supercupa României: 2009, 2010, 2018, 2020; teised kohad: 2012, 2021

Bukaresti Rapid
* Cupa României: Teine koht 2011–12
Pružany mõisa peahoone
**Pružany mõis** ehk **Pružanõ mõis** (*Сядзібна-паркавы комплекс Швыкоўскіх* või *сядзі́ба Пружа́нскі пала́цык*) on mõis Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Pružany linnas.

Katariina II kinkis pärast Poola jagamist ümbruskonna maad kindral Rumjantsevile, kes selle valduse aga eraldi mõisateks jagas ja uutele omanikele edasi müüs. Mõisa pindala oli 4000 tiinu. Nii tekkinud Pružany mõisa omanikuks said Jahmninad, seejärel Szwykowskid. Aastal 1863 konfiskeeriti Kastuś Kalinoŭski ülestõusu tagajärjel mõis, raamatukogu müüdi oksjonil maha. Juba 1867. aastal tagastati mõis Szwykowskitele. Aastast 1895 kuulus mõis Kleinmichelitele. Pärast Oktoobrirevolutsiooni emigreerusid omanikud Prantsusmaale ja mõis haldusüksusena kadus kaardilt.

Mõisa peahoone esindab uusrenessanssi ja ehitati aastal 1843, mil omanikeks olid Szwykowskid. Ehituse käigus lammutati varasemad hooned. Projekti autor oli Francesco Maria Lanci. Peahoonel on kaks tiiba, osalt on hoone kahekorruseline, osalt aga ühe korrusega. Lääneosas asuvad erker, torn ja veranda. Peamist fassaadi ehib väike risaliit, seal asub ka suur kahele sambale toetuv terrass.

Pärast Kleinmichelite lahkumist asus hoones kohalik omavalitsus, Teise maailmasõja ajal aga Guderiani staap ja Saksa ohvitseride maja. Nõukogude võimu ajal asus hoones algul põllumajandustehnikumi internaat, seejärel lasteaed (aastani 1986) ja viimaks hambapolikliinik. Aastal 1989 hakati hoonet restaureerima ja tänapäeval asub hoones muuseum.

Mõisakompleksi kuulus algselt 10 hoonet, teiste seas ka pruulikoda ja telliselööv. Telliselöövi toodangut kasutati ka uue peahoone valmistamisel. Ajal, mil mõis konfiskeeriti, oli kõrvalhoonete arv 15, nende seas 4 tellistest hoonet. Lisaks peahoonele on tänapäeval säilinud kasvuhoone, kus kasvatati ka palme, agaave, sidrunipuid ja apelsinipuid.

Mõisa juurde rajati ka park (pindala tänapäeval 8 hektarit). Pargi tagumises osas asusid kanalid, mille äärde Kleinmichelite ajal istutati mitmeid võõrliike. Aastal 1939 tasandati see osa pargist ja selle asemele rajati staadion. Pargile lisati suur juurviljaaed, mis on samuti tänapäeval hävinud. Lossi tagaküljel asub vana iidol, mis toimetati sinna Bućki külast.

* Mõisa kasvuhooneMõisa kasvuhoone
* Bućki iidolBućki iidol
* Loss ülaltvaatesLoss ülaltvaates
* Mõisa peahoone sisevaadeMõisa peahoone sisevaade

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pružany mõis** |

* Muuseumi koduleht
* Pružany mõis Facebookis
* Pružany mõis Twitteris
* Pružany mõis Instagramis
**Kodukits** (*Capra hircus* või *Capra aegagrus hircus*) on veislaste sugukonda kitse perekonda kuuluv sõraline. 

Kodukits on tõenäoliselt aretatud pulstikkitsest. Mõned teadlased peavad neid ühe ja sama liigi alamliikideks. Inimene on kodukitse pidanud umbes 10 000 aastat. 

Nii isas- kui ka emaskitsedel on sarved. Siku sarved võivad olla 50–70 cm pikad, emasloomadel on sarved tunduvalt lühemad.

Kodukitsel sünnib korraga 1–3 (harva 4 või 5) talle. Tiinus kestab 21–22 nädalat.

Kitsi on kasvatatud piima, liha ja naha pärast, tänapäeval peamiselt piima pärast. Kitsepiimast tehakse ka juustu, võid ja muid piimatooteid.

2008. aastal peeti Eestis 4000 kodukitse.

Terminoloogia
-------------

Üldnimetus – kits, emaloom – kits, isaloom – sikk, sokk, poeg – tall.

Vaata ka
--------

* Kitsekasvatus
* Buuri kits

Viited
------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kodukits** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kits** |
**Tolna** (saksa keeles *Tolnau*) on linn Ungaris Tolna komitaadis, Tolna kreisi halduskeskus.

Geograafiline asend
-------------------

Tolna asub Doonau Tolna kõrvalharu ääres, komitaadikeskusest Szekszárdist ligikaudu 10 km põhjakirdes.

Ajalugu
-------

Rooma ajal asus praeguse Tolna kohal sõjaväelinnus *Alta Ripa*. Tolnat on ürikutes esmamainitud 1055. aastal (*Thelenas*). Turulinna privileegid sai Tolna 15. sajandil. Esimest korda on Tolnat linnaks nimetatud kuningas Sigismundi aegses dokumendis 25. mail 1424. Tolna tähtsus kasvas ja 15. sajandi keskppaigaks omandas see ka vaba kuningalinna privileegid. 1526. aastal langes Tolna Türgi võimu alla. Esialgu läks linnal ka Türgi võimu all hästi, arenes käsitöö, tegutsesid gildid, Tolna oli oluline kaubanduskeskus. Kuid 1593. aastal alnud sõdade tulemusel rändas suur osa elanikest Tolnast välja ja asula tühjenes. Pärast Türgi võimu lõppu läks Tolna 1718. aastal Wallise krahvide omandusse. sakslaste asustamine piirkonda algas 1720. aastal. Torna kaotas linnaõigused 1871. aastal. Tööstuse areng Tolnas algas 19. sajandi lõpul. Teise maailmasõja järel saadeti asula saksa rahvusest elanikkond riigist välja. 1. märtsil 1989 sai Tolna linnaõigused tagasi.

Sõpruslinnad
------------

* Rumeenia Ozun, Rumeenia
* Serbia Palić, Serbia
* Saksamaa Stutensee, Saksamaa

Viited
------

1. ↑  Tolna története Tolna Város. Vaadatud 9. jaanuaril 2023
**Aleksei Juhhanov** (vene keeles *Алексей Сергеевич Юханов* ) (vkj 14. märts 1913 Rjazani kubermangu Troitsa küla — 20. september 1944 Narva-Jõesuu) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane leitnanti auastmes, kes sai surmavalt haavata 1944. aasta Narva lahingus. Nõukogude Liidu propagandas on teda kujutatud kangelasena.

Juhhanov sündis talupoja perekonnas. Tema haridustee piirdus algkooliga. Teise maailmasõja eel teenis ta elatist Leningradis tehasetöölisena, kust ta mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse. Juhhanov osales lahingutes Leningradi rindel rahvamaakaitseväe pataljoni koosseisus. 1943. aastal lõpetas nooremleitnantide kursused, määrati laskurrühma komandöriks. Sai viiel korral haavata.

Vastavalt NSV Liidu propaganda levitatud kangelasmüüdile ületas Juhhanov 25. juulil 1944 oma rühmaga Narva jõe Tõrvala kandis. Juhhanov olevat saanud juba jõe ületamisel haavata ning tema paat oli purunenud, mistõttu ta ületas jõe ujudes. Vaenlase kaitsekraavide ründamisel olevat ta saanud teist korda haavata. Sellele vaatamata olevat ta jätkanud ründamist ning isiklikult vaenlasele suuri kaotusi põhjustanud. Pärast lahingut evakueeriti ta tagalasse, kus ta 20. septembril 1944 haavadesse suri ning maeti massihauda Narva-Jõesuu kalmistul. 24. märtsil 1945 anti talle postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus.

Tema auks on nimetatud Narvas Aleksei Juhhanovi tänav.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Алексей Сергеевич Юханов
**Ernst Paklar** (6. oktoober 1908 Zlatoust, Orenburgi kubermang – 11. juuni 1950 Tartu) oli Nõukogude Liidu ning Eesti ajaloolane ja pedagoog.

Elulugu
-------

Ernst Paklar oli telegrafisti poeg.

Lõpetas 1926 Samaras keskkooli, 1931 Leningradi Pedagoogilise Instituudi. 

Oli 1928–1929 Põhja-Kaukaasias Livonia eesti asunduse mittetäieliku keskkooli vene keele õpetaja, 1931 NSVL TA Rahvuste Uurimise Instituudi nooremteadur, 1932–1934 Leningradi Herzeni-nimelise Instituudi õppejõud, 1933–1935 Leningradi Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna filosoofia instituudi Lääne-Euroopa keskaja kateedri aspirant, 1935–1937 Petroskois Karjala Pedagoogilise Instituudi ajalooteaduskonna dekaan.

Petroskois valmis ajalookandidaadi väitekiri "Хроника Генриха Латышcкого как источник периода германской экспансии в Прибалтике", mis jäi kaitsmata arreteerimise tõttu. 1937–1947 Komi ANSV-s koonduslaagris sunnitööl. 

Vabanes oktoobris 1947 invaliidina, oli aastatel 1947–1950 Tartus Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudi nooremteadur.

Teadustöö
---------

Uuris eesti asunduste ajalugu Venemaa keisririigis ja NSV Liidus, soome-ugri rahvaste etnoloogia probleeme ning Ida-Baltikumi keskaega. Selgitas välja Jäälahingu asukoha Peipsil.

Teoseid
-------

Ligemale 20 teadustrükist, suur osa töödest jäi käsikirja.

* К вопросу о лифляндских кревингах. // Бюлл. Ленинградского общества исследований культуры финно-угорских народов (ЛОИКФУН). Ленинград 1929
* Неопубликованные материалы из архива князя С. А. Шаховского. // Бюлл. ЛОИКФУН. Ленинград 1930
* Eesti asundused NSV Liidus. Statistika-demograafilised materjalid. // "Külvaja" kalender. Leningrad 1931
* Эсты в СССР. // Советская этнография. АН СССР, 1932
* Eesti "Ajutine Valitsus" Ufas 1918. a. // Leegid. 1935

Isiklikku
---------

Tema tütar oli muusikapedagoog Volita Paklar.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Volita Paklar. "Ernst Paklari 100. sünniaastapäeva puhul". Tuna 3/2008. Lk 97–100
* TA Arhiiv, f 22, n 4, s 30

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 377

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Viljar Lubi 2020. aastal Arvamusfestivali teadusalal.
**Viljar Lubi** (sündinud 1977) on Eesti diplomaat ja riigiametnik.

Viljar Lubi on õppinud Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja lõpetanud 1999. aastal cum laude Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse eriala. Tal on alates 2002. aastast magistrikraad politoloogias Tallinna Pedagoogikaülikoolist.

Veel on Lubi täiendanud end 2000. aastal Eesti Diplomaatide Koolis rahvusvaheliste suhete ja Euroopa integratsiooni kursusel ning 2001. aastal Sussexi ülikoolis Ühendkuningriigis Euroopa uuringute erialal.

Perioodil 1999–2011 töötas Lubi Välisministeeriumis. Ta on töötanud välisministeeriumi pressi- ja infoosakonnas, välismajanduse ja arengukoostöö osakonnas, Eesti saatkonnas Londonis, Euroopa Liidu osakonna üldasjade büroo direktorina ja Eesti suursaatkonna nõunikuna Washingtonis.

2011–2012 töötas Viljar Lubi majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis ELi ja rahvusvahelise koostöö osakonna juhatajana.

2013–2016 oli ta Eesti suursaadik Indias resideerimisega New Delhis. 

2016–2021 oli Lubi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi majandusarengu asekantsler.

Ta määrati mais 2021 Eesti suursaadikuks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigis.

Tunnustus
---------

* 2015 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk

Viited
------

1. 1 2 3  "Eesti suursaadik Ühendkuningriigis Viljar Lubi andis üle volikirja". *Välisministeerium*. 15. veebruar 2022.
2. 1 2 3  "Suursaadik Viljar Lubi". *Eesti Suursaatkond Londonis*.
3. ↑  Eesti uus suursaadik Indias andis üle volikirja[*alaline kõdulink*]
4. ↑  MKM-i majandusarengu asekantslerina asus tööle Viljar Lubi. ERR, 15. veebruar 2016
5. ↑  President nimetas ametisse suursaadiku Ühendkuningriigis. ERR, 11. mai 2021
**Bernhard von Rehbinder** (1639-1705) oli Rootsi sõjaväelane, maaomanik, ooberst ja vabahärra, kes osales Poola-Rootsi, Vene-Rootsi ja Põhjasõjas.

Elulugu
-------

Bernhard von Rehbinder sündis 4. juulil 1639. aastal Stockholmis. Tema vanemad olid Heinrich von Rehbinder ja Hildegard Elisabeth von Uexküll. 

Oma teenistust alustas ta G. A. Lewenhaupti ratsarügemendis 1655. aastal. Järgmine aasta sai selles üksuses kornetiks ning 1657. aastal leitnandiks. Sellel ajal osales ka Karl X sõdades Venemaa ja Poola vastu. 1659. aastal oli ta Åbolansi ratsarügemendis rittmeister. 1675. aastal oli ta kapten Helsingi jalaväerügemendis. Samal aastal osales ta ka Fehrbellini lahingus ning peale seda veel Wittstocki ja Wolgasti juures kokkupõrgetes. 

Järgmise kahe aastaga sai ta majori auastme nii Karjala kui ka Åbolansi ratsarügemendis. Viimases üksuses teenides sai ta 1678. aastal ooberstleitnandiks. 1695. aastal oli ta veel lisaks Björneborgi ratsarügemendis ooberst. 

Põhjasõja algul liitus ta Otto Vellingki üksustega Ruhjas, kust Vene armee Narva alla tulles liikus Rakvere juurde, kus lõi mõned Vene rüüstesalgad põgenema. Hiljem osales ta ka Narva lahingus, kus sai raskesti haavata. Selle tõttu saadeti ta sõjaväeteenistusest erru. 

Bernhard von Rehbinder suri 9. juulil 1705 Nuhjalas Soomes.

Isiklik elu
-----------

Bernhard von Rehbinder abiellus esimest korda 1662. aastal Elisabeth Muncki ning teist korda Christina Elisabeth von Burghauseniga. Abieludest sündis kokku kaksteist last. 

Bernhard von Rehbinderil oli mõisavaldusi nii Eestis kui ka Soomes, näiteks Imastu mõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, Brännboda ja Palkkinen, Viljakkala Soomes.

Viited
------

1. 1 2 3  "Friherre Bernhard II Rehbinder". Vaadatud 21.05.2023.
2. ↑  "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Vaadatud 21.05.2023.
3. 1 2 3 4  "Rehbinder nr 77". Vaadatud 21.05.2023.
4. ↑  Kelch, Christian (2009). *Liivimaa kroonika järg*. Lk-d 103–104.
**Järjestatud paar** koondab kaks objekti: *esimese elemendi* ja *teise elemendi*. Järjestatud paari, mille esimene element on *a* ja teine element *b*, märgitakse tavaliselt (*a*; *b*).

Kaks niisugust järjestatud paari (*a*1; *b*1) ja (*a*2; *b*2) on identsed siis ja ainult siis, kui *a*1 = *a*2 ja *b*1 = *b*2.

Järjestatud paari esimene ja teine element võetakse teineteisest sõltumatult, nii et nad võivad ka omavahel kokku langeda. Kui need kaks objekti on erinevad, siis nende järjestus on oluline: kui *a*≠*b*, siis (*a*; *b*)≠(*b*; *a*).

Järjestatud paari tõlgendatakse sageli lõpliku jadana pikkusega 2.

Otsekorrutised ja seosed
------------------------

Kõikide niisuguste järjestatud paaride hulka, mille esimene element on mingi hulga *X* element ja mille teine element on mingi hulga *Y* element, nimetatakse hulkade *X* ja *Y* otsekorrutiseks. Selle alamhulki nimetatakse mõnikord vastavusteks või seosteks.

Järjestatud kolmikud ja *n*-korteežid
-------------------------------------

Järjestatud kolmikud ja n-korteežid (*n* termini järjestatud loendid) defineeritakse sellest definitsioonist lähtudes rekursiivselt: järjestatud kolmikut (*a*;*b*;*c*) võib defineerida kahe järjestatud paarina, mis on pesastatud: (*a*; (*b*; *c*) ).

Järjestatud paarid programmeerimises
------------------------------------

Nii tehakse ka programmeerimiskeeltes: elementide loendit saab esitada konstruktsioonina pesastatud järjestatud paaridest. Näiteks loendit (1 2 3 4 5) esitatakse kujul (1, (2, (3, (4, (5, {}))))).
Programmeerimiskeel LISP kasutab selliseid loendeid andmete esitamise põhilise vahendina.

Järjestatud paarid hulgateoorias
--------------------------------

Puhtas hulgateoorias, kus on ainult hulgad, saab järjestatud paari (*a*; *b*) defineerida hulgana { {*a*}, {*a*, *b*} }. Propositsiooni, et *x* on järjestatud paari *p* esimene element, saab siis formuleerida nii: 

∀*Y*∈*p* : *x*∈*Y*;
ja propositsiooni, et *x* on järjestatud paari *p* teine element, saab formuleerida nii: 

(∃*Y*∈*p* : *x*∈*Y*) ∧ (∀*Y*1∈*p*, ∀*Y*2 ∈*p* : *Y*1≠*Y*2 → (¬ (*x*∈*Y*1) ∨ ¬ (*x*∈*Y*2))).
See definitsioon kehtib ka järjestatud paari *p* = (*x*;*x*) = { {*x*}; {*x*,*x*} } = { {*x*}; {*x*} } = { {*x*} } korral; sel juhul on propositsioon (∀ *Y*1 ∈ *p*, ∀ *Y*2 ∈ *p* : *Y*1 ≠ *Y*2 → (¬(*x* ∈ *Y*1) ∨ ¬(*x* ∈ *Y*2))) triviaalselt tõene, sest kunagi pole nii, et *Y*1 ≠ *Y*2.

Ka hulgateooria tavalises Zermelo-Fraenkeli aksiomaatikas, millesse kuulub regulaarsuse aksioom, saab järjestatud paari (*a*; *b*) defineerida hulgana {*a*; {*a*; *b*}}. Ilma regulaarsuse aksioomita seda teha ei saa, sest muidu saab vaadelda hulki *x* ja *z*, mille korral *x* = {*z*}, *z* = {*x*} ja *x* ≠ *z*. Sel juhul

(*x*; *x*) = {*x*; {*x*; *x*}} = {*x*; {*x*}} = {*x*; *z*} = {*z*; *x*} = {*z*; {*z*}} = {*z*; {*z*; *z*}} = (*z*; *z*)
kuigi me tahaksime, et (*x*;*x*) ≠ (*z*;*z*).

Vaata ka
--------

* järjestatud hulk
MapKesklinna ja selle asumite asend Tartus
Vaade Lossi tänava kohalt, juuli 2021
Elu Tartus Emajõe ääres, juuni 2015
**Kesklinna** linnaosa paikneb Tartu südalinnas Emajõe paremal kaldal. Kesklinna piirid on Veski tänav – Jakobi tänav – Kroonuaia tänav – Emajõgi – Aida tänav – Kalevi tänav – Pargi tänav – Tähe tänav – Väike-Tähe tänav – Võru tänav – Filosoofi tänav – Riia tänav – Kastani tänav – Näituse tänav. 

Kesklinna pindala on 180 ha ja seal elas Rahvastikuregistri andmeil 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 6575 inimest.

2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Kesklinnas 6517 inimest, neist 3718 naist ja 2799 meest. Kesklinna elanikest 675 olid vanuses 0–6 aastat, 805 vanuses 7–18 aastat, 3894 vanuses 19–64 aastat ja 1143 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3621 in/km2. Kesklinnas elas 6,66% tartlastest.

Algselt peeti Kesklinnaks Tartu vanalinna, tänapäeval moodustavad selle aga Vanalinna, Uueturu, Riiamäe ja Toometaguse asumid, linnaplaneerimisel on laiendatud Kesklinnaga liidetud ka Sadama asum ja osa Ülejõe asumist kuni Kroonuaia silla ja Sauna tänavani.

Haljasalad ja veekogud
----------------------

Tartu Kesklinnas asuvad haljasalad:

* Barclay plats
* Kassitoome
* Keskpark
* Kuningaplats
* Lillemägi
* Pirogovi park
* Politsei plats
* Päeva tänava park
* Suveaed
* Tartu Ülikooli Botaanikaaed, kus on saarega tiik
* Toomemägi
* Uueturu plats
* Vabaduse puiestik
* Vanemuise park, kus paikneb Vanemuise tiik

Linnaosa servas voolab Emajõgi.

Tänavad
-------

* Aida
* Akadeemia
* Aleksandri
* K. E. von Baeri
* Era
* Filosoofi
* Gildi
* Jaani
* Jakobi
* Hezeli
* Kalevi
* Kaluri
* Kastani
* Kitsas
* Kloostri
* Kompanii
* Kroonuaia
* J. Kuperjanovi
* Küüni
* Küütri
* Lai
* Lao
* J. Liivi
* Lille
* Lossi
* Lutsu
* Lüübeki
* Magasini
* Magistri
* Munga
* Näituse
* Oru
* Pargi
* Pepleri
* Poe
* Promenaadi
* Päeva
* Raekoja plats
* Riia
* Rüütli
* Sadama
* Soola
* W. Struve
* Tiigi
* Turu
* Tähe
* Uueturu
* Uppsala
* Vabaduse puiestee
* Vallikraavi
* Vanemuise
* Veski
* Võru
* Väike-Turu
* Väike-Tähe
* Õpetaja
* Ülikooli

  

Tartu kesklinna panoraam.Tartu kesklinna panoraam.

Viited
------

1. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 6, ptk "Asend"
2. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik"
3. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 28, ptk "Rahvastik"
4. ↑  "Statistiline ülevaade. Tartu 2013" Tartu: Tartu linnavalitsus, 2014, lk 29, ptk "Rahvastik"

Tartu vapp
Tartu linnaosad

Annelinn | Ihaste | Jaamamõisa | Kesklinn | Karlova | Kvissentali | Maarjamõisa | Raadi-Kruusamäe | Ropka | Ropka tööstusrajoon | Ränilinn | Supilinn | Tammelinn | Tähtvere | Vaksali | Variku | Veeriku | Ülejõe
**Aarne Paul** (sündinud 16. veebruaril 1959 Pärnus) on eesti kooliõpetaja ja planetarist. Ta on töötanud aastatel 1985–1987 Tõravere observatooriumis
Jaan Einasto töörühmas assistendina. Alates 2013. aastast töötab ta Pärnus Pernova Hariduskeskuses astronoomiaõpetajana.

Haridus
-------

Paul lõpetas 1977. aastal Pärnu Koidula Gümnaasiumi  kuldmedaliga ning õppis Tartu Ülikoolis astrofüüsika erialal. Ülikooli ajal oli üheks tema juhendajaks Jaak Jaaniste.

Töökäik
-------

Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist 1985. aastal asus Paul tööle Tõravere Observatooriumisse, kus töötas Jaan Einasto töörühmas assistendina. Paul lahkus Tõraverest 1987. aastal.

2005–2013 töötas Paul Pärnus NOTE-s. Seejärel asus ta tööle Pernova Hariduskeskusesse, kus ta 2019. aasta seisuga töötab astronoomiaõpetajana. 

Alates 2019. aasta sügisest töötab ta ka Pärnu Mai Koolis füüsikaõpetaja ametikohal.

Isiklikku
---------

Pauli isa Arnold Paul oli Pärnu 4. Keskkooli kauaaegne keemia- ja füüsikaõpetaja ning ema Benita Paul Pärnu Koidula Gümnaasiumi staažikas keemia- ja geograafiaõpetaja. Pauli vend Ardi Paul (sündinud 16. märtsil 1963) oli aastatel 1993 - 2003 Püünsi Põhikooli direktor ja alates 2004. aastast Tallinna Nõmme Põhikooli direktor. Aarne Paul on teoloog Toomas Pauli onupoeg.

Viited
------

1. ↑  Hans Soll (04.11.2016). "Õpetajate leht: Benita Paul kujundas Koidula kooli nägu". Vaadatud 13.04.2019.
2. ↑   Õpetajate Leht: Benita Paul kujundas Koidula kooli nägu
3. ↑   Pernova Hariduskeskuse töötajad
4. ↑
5. 1 2  Õpetajate Leht: Benita Paul kujundas Koidula kooli nägu
6. ↑   LinkedIn- Aarne Paul
7. ↑   Pärnu Postimees: Ülejõe kooli lugu jõuab kaante vahele
**Revúca** (varem **Veľká Revúca**, ungari keeles *Nagyrőce*, saksa keeles *Groß-Rauschenbach*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas, Revúca ringkonna halduskeskus.

Geograafiline asend
-------------------

Linn asub Revúca kõrgustiku jalamil, Banská Bystricast ligikaudu 70 km idas.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1357. aastal. 1556. aastal rüüstasid Revúcat Osmanite riigi väed. Ürikutes on Revúcat esimest korda linnaks nimetud 1557. aastal. 1870. aastatel ja 1880. aastatel kujunes Revúca oluliseks slovaki rahvusliku liikumise ja kultuurielu keskuseks.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Revúca elanikest slovakke 82,86%, mustlasi 4,65%, ungarlasi 1,24%, tšehhe 0,28% ja ukrainlasi 0,27%. Rahvus oli teadmata 10,36%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Poola Lędziny, Poola
* Ungari Kazincbarcika, Ungari
* Tšehhi Litovel, Tšehhi
* Horvaatia Pakrac, Horvaatia
* Horvaatia Selca, Horvaatia
* Horvaatia Lipik, Horvaatia

Viited
------

1. ↑  Revúca Slovakia Travel. Vaadatud 28. novembril 2023
2. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Revúca at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 28. novembril 2023
**Videomapping** (inglise *projection mapping*) on tehnoloogia, mis kasutab objekte, tihtilugu mittekorrapäraseid nelinurki, videoekraanina.

Videoprojektsiooni ja videomappingu vahe seisneb selles, et videoprojektsioon on enamasti lihtsalt videopildi kuvamine klassikalisele nelinurksele ekraanile. Videomapping kujutab endast juba keerukamat projitseerimist –selleks võivad olla keerulised komplekssed ehitised, lavakujundused kui ka pisemad igapäevaobjektid. Viimase jaoks oli tehnoloogia olemas juba varastel 1960. aastatel *shader lamps*-i näol. See kujutas endast graafilise pildiga projektorit, millega projitseeriti füüsilisele 3d objektile videopilti või muud sellelaadset struktuuri.

Spetsiaalsed tarkvaraprogrammid võimaldavad videopildi lõikamist vastavalt projitseeritava pinna kujule ja vormile. Selleks võivad olla suured komplekssed ehitised kui ka väikesed igapäevaobjektid. Laialdaselt kasutatakse videoprojektsiooni muusikakontserditel, reklaaminduses, installatiivses kunstis, nüüd üha enam ka teatris ja teistes etenduskunstide vormides. Loomaks teistsuguseid dimensioone, optilisi illusioone ning elustmaks liikumatuid objekte. Videopilt on tihtilugu kombineeritud heliga, loomaks audiovisuaalset narratiivi.

Ajalugu
-------

Videomappingu tehnika ulatub tagasi 1960. aastatesse, mil üheks esimeseks avalikuks videomappinguks võib pidada aastal 1969 Disneylandi Haunted Mansion Ride. Analoogse tehnikana enne praeguseid tehnoloogiaid on kasutatud näiteks shader lampse.

Videomappingu tarkvaraprogrammide loend
---------------------------------------

* Isadora
* Resolume Arena
* Millumin
* Thinking Particles
* Avolites
* Green Hippo
* Coolux
* d3Technologies
* Vioso
* Arkaos
* MadMapper
* LPMT
* Procamlib
* VPT
* BlendBuddy

Välislingid
-----------

* Shader Lamps: Animating Real Objects With Image-Based Illumination
**Hilma Nerep-Mossin** (sündinud 18. septembril 1923 Tallinnas) on rootsieesti pianist ja dirigent, helilooja ja dirigent Verner Nerepi ja õpetaja Linda Nerepi tütar. 

Hilma õppis 1930–1941 Hans Kubu eragümnaasiumis Tallinnas, alustas 12-aastasena klaveriõpinguid professor Theodor Lemba juures ja paralleelselt gümnaasiumiga jätkas muusikaõpinguid Tallinna Konservatooriumis. 

Hilma põgenes koos vanematega 1944. aasta suure põgenemise käigus Rootsi. 1951. aastal sai ta Stockholmi Muusikaakadeemiast eksamid eksternina sooritades muusikaõpetaja diplomi ja töötas seejärel pikka aega muusikaõpetajana erinevates koolides. 1957. aastal kolis ta töö tõttu tagasi Stockholmi. 

Hilma on oma pika elu jooksul osalenud aktiivselt rootsieestlaste kultuurielus: musitseerinud solistina, saatnud klaveril teisi artiste ja erinevaid koore ning ka ise koore juhtinud, olles 1968. aasta lõpul asutatud Stockholmi Eesti Naiskoor dirigent 1975. aastani. Ta tegi pikka aega koostööd viiulikunstnik Alfred Pisukesega ja Stockholmi Eesti Meeskooriga.

Hilma on abielus Addold Mossiniga (sünd. 1919), neil on tütar ja poeg.
Anglikaani preester albas, nöörvööga ja stoolaga
Metodisti vaimulik albas ja linditaolise vööga
Altariteenijad ministrandialbades
**Alba** (ladina keeles *albus* – 'valge') on kandadeni ulatuv kitsaste käistega pikk valge rüü, jumalateenistusel teenijate põhiline liturgiarõivas, mida kantakse alusrüüna. Ka valget ristimisrüüd võidakse nimetada selle sõnaga.

Ajaloost
--------

Alba kujunes Vana-Rooma põlvini ulatuvast, vöötatud, enamasti linasest kangast tuunikast (ladina keeles *tunica alba*, *tunica linea*), mida nii rooma kodanikud kui ka orjad kandsid alusrüüna, ja mille peal kanti toogat või *paenula*'t. Umbes 4. sajandi algul läks ülemkihtides moodi kanda alustuunika pikemat, pahkluudeni ulatuvat varianti, mis võis olla Lähis-Ida riietusest mõjutatud. Seda pikka rüüd nimetati *tunica talaris*, aga ka värvust kirjeldava nimetusega "alba".

Liturgilises kontekstis oli alba algselt vaimuliku pealisrõivas, hiljem hakati selle peal kandma kaasulat, dalmaatikat või pluviaali. Keskajal võisid alba varrukatel, rinnal ja alläärel olla tikandid, mis sümboliseerisid Kristuse viit haava.

Tänapäeval kannavad vaimulikud albat enamasti nöörvööga (*cingulum*) vöötatult sutaani peal liturgilise alusrüüna, kuumal ajal võib seda kanda ka sutaanita. Ka ministrandid kannavad albat, kuid see erineb vaimulike albast lõikelt.

Sümboolika
----------

Alba sümboliseerib Kristuse antud puhtust, ristimises saadud uut elu ja lunastatute igavest rõõmu (Ilm 3:5).

Pildid
------

* Tikanditega albaTikanditega alba
* 17. sajandi alguse nõelapitsiga kaunistatud alba Metropolitani muuseumis17. sajandi alguse nõelapitsiga kaunistatud alba Metropolitani muuseumis
* Alba ja kaasula mannekeeni seljasAlba ja kaasula mannekeeni seljas

Vaata ka
--------

* Stihhaar
* Rokett
* Sutaan
* Rässa (riietus)

Viited
------

1. ↑  Religioosne riietus. - G. Ferguson. Märgid ja sümbolid kristlikus kunstis. - Akadeemia 6, 1991, lk 1332-1333
2. ↑  "Sõnaseletused. - Eesti Evangeelne Luterlik kirik". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2022. Vaadatud 17. augustil 2021.
3. ↑  Medieval Vestments 1.0 – Albs, Amices and Apparels. - medievalart.co.uk
4. ↑  Religioosne riietus. - G. Ferguson. Märgid ja sümbolid kristlikus kunstis. - Akadeemia 6, 1991, lk 1332-1333
5. ↑  Medieval Vestments 1.0 – Albs, Amices and Apparels. - medievalart.co.uk
6. ↑  Religioosne riietus. - G. Ferguson. Märgid ja sümbolid kristlikus kunstis. - Akadeemia 6, 1991, lk 1332-1333
7. ↑  Religioosne riietus. - G. Ferguson. Märgid ja sümbolid kristlikus kunstis. - Akadeemia 6, 1991, lk 1332-1333
8. ↑  "Sõnaseletused. - Eesti Evangeelne Luterlik kirik". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2022. Vaadatud 17. augustil 2021.
Niagara joa panoraam. Vasakul Ameerika juga, selle taga Kitsesaar ning Hoburaua juga. Paremal Niagara kanjon (*gorge*)
**Niagara juga** (*Niagara Falls*) on juga (õigemini jugade ja kärestike süsteem) Põhja-Ameerikas Niagara jõel. Niagara juga on maailma veerohkemaid ja tuntumaid jugasid. Et Niagara on piirijõgi, siis kuulub osa joast Kanadale ja osa USA-le.

Nimi "Niagara juga" hõlmab kolme juga, mida eraldavad saared. Suurim neist on Kanada-poolne Hoburaua juga ehk Hobuseraua juga (*Horseshoe Falls*), mida kutsutakse ka Kanada joaks. Kitsesaar (*Goat Island*) eraldab teda USA-poolsest Ameerika joast. Luna saar eraldab Ameerika joast omakorda pisikese Pruudiloori joa (*Bridal Veil Falls*).

Kõik kolm juga on enam-vähem võrdse kõrgusega (53–57 m), kokku voolab üle jugade ligi 3000 m3 vett sekundis. Kõige suurem on kaarekujuline Hoburaua juga (laius 700 m), mille kaudu langeb umbes 90% jõe veest; suurem osa ülejäänud veest langeb Ameerika joa (laius 300 m) kaudu. Suure vooluhulga tõttu ei ole Hoburaua joa all rusu ning juga langeb otse vette. Ameerika ning Pruudiloori joa vool ei ole piisavalt tugev varisenud kivide eemaldamiseks ning nii on mõlema joa alla kuhjunud rusu. Vabalt langeb vesi umbes pool joa kogukõrgusest.

Geoloogiline ehitus ja ajalugu
------------------------------

Paremal Hoburaua juga, vasakul Ameerika juga ja Pruudiloori juga
Joa astang on osa Niagara astangust (*Niagara Escarpment*), klindinõlvast, mis ulatub Ontario järvest idas Michigani järve läänekaldale.

Astangu pealmise kõvema kihi moodustavad Kesk-Siluri Lockporti dolomiidid, mille all asuvad pehmemad Alam-Siluri kiltkivid.

Jääaja (Wisconsini jäätumise) lõppedes 10 000 aastat tagasi asus juga Niagara astangu joonel Ontario järve lõunakalda lähedal. Järgnevate aastatuhandete jooksul on vesi astangut 11 km lõuna poole uuristanud keskmise kiirusega 1–2 m aastas. Kitsesaareni, kus eraldusid Kanada ja Ameerika haru, jõudis juga umbes 700 aastat tagasi. Palju suurema vooluhulga tõttu on Kanada-poolne juga taganenud palju kiiremini; väikese vooluga Ameerika juga ei suuda varisenud rusu eemaldada ning muutub arvatavasti aja jooksul koseks. Praeguseks on joa liikumise kiirus oluliselt vähenenud, sest üle poole veest juhitakse hüdroelektrijaamadesse.

On arvatud, et mõnekümne tuhande aasta pärast jõuab juga Erie järveni, mille veetase võib selle tulemusel oluliselt langeda.

Vaata ka
--------

* Iguaçu joad

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Niagara juga** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Niagara juga** |
**Rudolf Friedrich von Stackelberg** (1688–1739) oli Rootsi sõjaväelane ja major, kes osales Eestimaa aadlilipkonna koosseisus Põhjasõjas.

Elulugu
-------

Rudolf Friedrich von Stackelberg sündis 1688. aastal Caspar Rudolf von Stackelbergi ja Hildegard von Stackelbergi (sünninimega von Taube) perekonda.

Stackelberg astus sõjaväeteenistusse 1700. aastal. 1705. aastal sai ta Eestimaa aadlilipkonnas leitnandiks. 1708. aastal osales ta Vinni lahingus. 5. augustil läks ta Heinrich Nauckhoffi juhatuse all olevas üksuses üle Purtse jõe luureretkele, kuid langes Vene vägede kätte vangi. Ta naasis vangistusest 1722. aastal ning läks järgmisel aastal majorina erru.

Rudolf Friedrich von Stackelberg suri 1739. aastal.

Abielu
------

1718. aastal abiellus Rudolf Friedrich von Stackelberg Anna Margaretha von Kalitiniga. Abielust sündis neli last: Sophie Helene, Gerdruta Elisabeth, Adolf Johann ja Rudolf Magnus.

Viited
------

1. 1 2  "Rudolf Friedrich (Rudolf) von Stackelberg". Vaadatud 31.12.2023.
2. 1 2 3  "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Stackelberg, Rudolf Fredrik. Vaadatud 31.12.2023.
3. ↑  Kelch, Christian (2009). *Liivimaa kroonika järg*. Lk-d 403–404.
**Prints Edwardi saar** on saar ja Kanada väikseim provints.

See on üks kolmest Kanada mereprovintsist. See on riigi väikseim provints rahvaarvult ja pindalalt, kuid kõige suurema rahvastikutihedusega. Saar on osa mikmakide põlisaladest ning selle koloniseerisid 18. sajandil Briti kolonistid. Kanada provintsiks sai see 1873. aastal. Provintsi keskus on Charlottetown.

Kanada statistikaameti andmete kohaselt elab 2020. aasta seisuga provintsis 158 717 inimest. Prints Edwardi saare majanduse selgroog on põllumajandus. Olulised majandusharud on kalandus, turism, biotehnoloogia, IT ja roheline elekter.

Vaata ka
--------

* Kanada mereprovintsid

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Historic Milestones". *Prince Edward Island*. Vaadatud 24. november 2020.

Välislingid
-----------

* Prints Edwardi saare koduleht

Kanada provintsid ja alad

Alberta **·**  Briti Columbia **·**  Loodealad **·**  Manitoba **·**  New Brunswick **·**  Newfoundland ja Labrador **·**  Nova Scotia **·**  Nunavut **·**  Ontario **·**  Prints Edwardi saar **·**  Québec **·**  Saskatchewan **·**  Yukon
Diskreetsed jaotused sõltuvad sageli ühest või mitmest jaotuse-omasest parameetrist. Sama tüüpi jaotused näevad erinevate parameetrite väärtuste juures erinevat moodi välja. Graafikul on mitu Poissoni jaotust, mis võtavad λ-parameetri erinevate väärtuste korral erineva kuju. *x*-teljel on diskreetse juhusliku suuruse X võimalikud väärtused ning *y*-teljel on nendele väärtustele vastavad tõenäosused.
**Diskreetne jaotus** (ingl *discrete distribution* või *discrete probability distribution*) on eeskirjade komplekt statistikas, mis kirjeldab, millise tõenäosusega diskreetse juhusliku suuruse väärtused andmestikus esinevad. Diskreetne jaotus on sisuliselt paaride {\displaystyle ({x\_{i}};{p\_{i}})} komplekt, kus {\displaystyle x\_{i}} on diskreetse juhusliku suuruse väärtus ja {\displaystyle p\_{i}} on sellele väärtusele vastav tõenäosus. Diskreetne jaotus on esitatav nii tabeliga, graafikuga kui ka valemiga.

Diskreetsed jaotused on olulised tööriistad statistikas, mis aitavad kirjeldada andmeid ja teha statistika-põhiseid järeldusi/otsuseid.

Diskreetne juhuslik suurus
--------------------------

Juhuslik suurus (*random variable*) on muutuja, mille väärtused on määratud juhusliku katse tulemustega. Diskreetne juhuslik suurus on selline muutuja {\displaystyle X}, mis võtab kas lõpliku või loenduva arvu erinevaid väärtusi {\displaystyle x\_{1},x\_{2},...(x\_{n})}.

Tüüpilised diskreetsed jaotused
-------------------------------

### Binoomjaotus

Kui juhuslik suurus {\displaystyle X} on mingi sündmuse {\displaystyle A} toimumise arv {\displaystyle n} sõltumatus katses, siis juhuslik suurus {\displaystyle X} on binoomjaotusega (*binomial distribution*). Seda tähistatakse kui {\displaystyle X\sim B(n,p)} ning sel juhul {\displaystyle X} jaotust (ehk binoomjaotust) kirjeldab tõenäosusfunktsioon {\displaystyle P\{X=k\}={\binom {n}{k}}p^{k}(1-p)^{n-k}}.

Binoomjaotuse keskväärtus {\displaystyle EX=np} ja dispersioon {\displaystyle DX=np(1-p)}. Keskväärtus ütleb siinkohal, et {\displaystyle n} katses toimub sündmus {\displaystyle A} keskmiselt {\displaystyle np} korda.

#### Bernoulli jaotus

Bernoulli jaotus on binoomjaotuse erijuht, kus parameeter {\displaystyle n=1}.

Juhuslik suurus {\displaystyle X} on Bernoulli jaotusega, {\displaystyle X\sim Be(p)}, kui tema võimalikud väärtused on 0 ja 1. Bernoulli jaotuse ainuke parameeter on emma-kumma tulemuse saavutamise tõenäosus {\displaystyle p=P\{X=1\}}.

Bernoulli jaotuse keskväärtus {\displaystyle EX=p} ja dispersioon {\displaystyle DX=p(1-p)}.

### Poissoni jaotus

Juhuslik suurus {\displaystyle X} on Poissoni jaotusega, kui selle juhusliku suuruse võimalikud väärtused on {\displaystyle 0,1,2,3,...} ning juhusliku suuruse {\displaystyle X} väärtusele {\displaystyle k} vastab tõenäosus {\displaystyle P\{X=k\}={\frac {\lambda ^{k}}{k!}}e^{-\lambda }}. Poissoni jaotust tähistatakse kui {\displaystyle X\sim Po(\lambda )}.

Poissoni jaotuse keskväärtus ja dispersioon on võrdsed Poissoni jaotuse parameetriga: {\displaystyle EX=DX=\lambda }.

Vaata ka
--------

* Jaotus
* Pidev jaotus

Viited
------

1. 1 2  Pärna, Kalev (2013). *Tõenäosusteooria algkursus*. Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 9789949322183.
Honda CBR600RR
August Eljari ja Voldemar Päts külgkorviga mootorrattal
**Mootorratas** (kõnekeeles ka tsikkel, mototsikkel; van. mototsüklett ja ingliskeelse laensõnana ka baik) on liiklusseaduse mõistes külghaagisega (ehk külgkorviga) või külghaagiseta kaherattaline mootorsõiduk, mille sisepõlemismootori töömaht on üle 50 cm³ või valmistajakiirus on üle 45 km/h. 

Arengumaades kasutatakse väiksekubatuurilisi mootorrattaid põhiliselt soodsa ja kättesaadava transpordivahendina. 58% kõikidest maailma mootorratastest asub Aasia maades. Arenenud riikides loetakse mootorratast luksusesemeks ning nad leiavad kasutamist vaba aja veetmisel, elustiili aksessuaarina või identiteedi sümbolina. Erandi moodustab Ühendkuningriik, kus mootorratas leiab laialt kasutust nii igapäevase transpordivahendina nii auto asendajana kiirete ülesannete täitmisel urbaniseerunud keskkonnas. Levinud mootorratta kasutusviis on motokuller. 

Lisaks sellele, et mootorrattasõit on transpordiviis või spordiliik, on sellest saanud omaette subkultuur ja elustiil. Kuigi mootorrattasõit on tegevus, mida enamjaolt harrastatakse üksi, võib ta olla ka silmapaistvalt sotsiaalne - mootorratturitel on tavaliselt välja kujunenud oluline kokkuhoidmise ja kogukonnatunne. Mootorratturid organiseeruvad tihtipeale klubidesse või väheformaalsetesse ühendustesse, kas mootorratta tüüpide, kasutusviiside (matkamine, mootorrattaehitus, maastikusõit jms), harrastatava spordiala (motokross, võidusõit ringrajal jms) või isiklike tõekspidamiste alusel. Eesti suurim ja vanimmootorratturite ühendus on Motokommuun Biker.ee (alates 2003) ja vanima nimetusele pretendeerib ka vanatehnika klubi UNIC aga see pole puhtakujuline mootorratturite ühendus ja ühendab endas kõiki vanatehnika entusiaste sh mootorrattureid.

Vaata ka
--------

* mootorrattur
* juhtraud
* mopeed
* motoroller
* mootorrattasport
* mootorrattatehaste loend
* Classic Riders
* Eesti mootorratturite kogukond Biker.ee
* Yamaha Diversion
* BMW R75
* Husqvarna mootorrattad
* Honda CBR600RR

Viited
------

1. ↑  Liiklusseadus. Vastu võetud 14.12.2000. a seadusega (RT I 2001, 3, 6), jõustunud 1.02.2001

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mootorratas** |

* Eesti Mootorratturite kogukond Biker.ee
See artikkel See artikkel räägib pidustustest.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Saturnaalid (täpsustus).

---

**Saturnaalid** (ld *saturnalia*) olid Saturnuse auks peetud Vana-Rooma pühad ja pidustused. Need toimusid Juliuse kalendri järgi 17. detsembril, hiljem 17.–23. detsembrini. Saturnaale tähistati ohverdustega Saturnuse templis ja Rooma foorumis, seejärel toimus avalik bankett. Pühade ajal tehti üksteisele kingitusi. Päevade jooksul toimusid karnevalid ja pidustused, Rooma sotsiaalsed normid ei kehtinud: hasartmängud olid lubatud ning orjapidajad olid enda orjadele teenijateks, kuna saturnaale peeti kõikide inimeste vabaduse ajaks. Saturnaalide ajaks valiti saturnaalide kuningas, kes jagas käsklusi ning haldas pidustusi. Kingitused olid tavaliselt kiiksuga ning valmistatud vahast või sigillaria savist. Luuletaja Catullus nimetas saturnaale "parimateks päevadeks".

Saturnaalid olid vaste Vana-Kreeka kronia pidustustele, mis toimusid Atika kalendri hekatobaioni kuus ehk suve keskel. Mõnede roomlaste jaoks oli saturnaalidel ka teoloogiline tähtsus, kuna nad nägid seda Saturnuse kuldaja taastamisena. Uusplatonistliku filosoofi Porphyriose tõlgenduse järgi sümboliseeris saturnaalidega kaasnev vabadus "hingede tegemist surematuks". Saturnaalid võisid mõjutada hilisemaid Lääne-Euroopa kesktalviseid pidustusi, nagu jõulud, süütalastepäev ja kolmekuningapäev.

Vaata ka
--------

* Brumaalid
* Põhjala rahvaste jõulud
* Bakhanaal

Viited
------

1. ↑  Miller, John F. "Roman Festivals," in *The Oxford Encyclopedia of Ancient Greece and Rome* (Oxford University Press, 2010), p. 172.
2. ↑  Catullus 14.15 *(optimo dierum)*, as cited by Mueller 2010, lk. 221

Välislingid
-----------

* Saturnalia - World History Encyclopedia
* Saturnalia, A longer article by James Grout
Kate Chopin
**Kate Chopin** (neiuna **Katherine O'Flaherty**; 8. veebruar 1850 Saint Louis, Missouri osariik – 22. august 1904 Saint Louis, Missouri osariik) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik.

Ta sündis aastal 1850 Saint Louis's, Missouri osariigis, tema ema Eliza Faris kuulus põlisesse kanada-prantsuse kreooli suguvõsasse ning tema isa oli Galwayst pärit iirlane. Aastal 1870 abiellus ta Oscar Chopiniga ja kolis koos temaga New Orleansi ja seejärel väikesesse istandusse Louisianas. Paaril oli kuus last. Pärast abikaasa surma 1882. aastal naasis Kate Chopin oma sünnimaale Saint Louis'sse, kus hakkas kirjutama. 1890. aastate alguseks kirjutas ta regulaarselt lugusid, artikleid ja tõlkeid, mis avaldati kohalikes perioodikaväljaannetes.

1899. aastal ilmus tema romaan "The awakening", mida paljud kaasaegsed suhtusid vaenulikult. Raamat käsitleb naist, kes leiab end surutuna talle seatud sotsiaalsete piirangute raamidesse, mõistes igal võimalikul viisil hukka abielutruuduse rikkumise.

Ta hävitas ühe oma käsikirjadest.

Aastal 2002 ilmus raamat pealkirja "Virgumine" all Loomingu Raamatukogus ka eesti keeles, tõlkijaks Karin Suursalu. Aastal 2023 ilmus tema juttude valimik pealkirja all "Désirée laps ja teisi jutte" (inglise keelest tõlkinud Krista Mits ja Janela Tähepõld-Tammert).

Viited
------


1. ↑  Jaaks, Piret (1. juuli 2023). "NÄDALA RAAMAT | Kate Chopini arvukaid novelle peeti omal ajal amoraalseteks". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 1. juulil 2023.