recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mõõtesüsteemide laboratoorium** oli (Tallinna Polütehnilise Instituudi) elektroonika kateedri (hilisema Elektroonikainstituudi) juures 1980. aastatel moodustatud uurimislaboratoorium. Laboratooriumi juhataja oli Kalle Lipping, teaduslik juhendaja Mart Min.

Mõõtesüsteemide laboratoorium moodustati 1980-ndatel aset leidnud TPI automaatikateaduskonna struktuuri reformimise käigus automaatika kateedri juurde juba 1962. aastal moodustatud tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlaboratooriumi mõõtevahendite osakonna baasil. Selles tegeleti peale mitteelektriliste suuruste mõõtmise vahendite ka elektriliste suuruste elektroonsete mõõtevahendite uurimise ja väljatöötamisega Tallinna Tootmiskoondise RET tellimusel. Selle suunaga seoses oli mõõtesüsteemide laboratooriumi põhiliseks suunitluseks vektorvoltmeetrite ja -analüsaatorite väljatöötamine.

Ülikoolide reformi ajal 1992. aastal muudeti mõõtesüsteemide laboratoorium õppetööd tegevaks laboratooriumiks mõõteelektroonika õppetooli koosseisus. Laboratooriumi juhatas sel perioodil Aivar Usk. Laboratooriumis tegeleti interneti kaudu toimivate mõõtesüsteemidega (näiteks välisõhu temperatuuri mõõtmine ja seire internetis).

Sellisena toimis laboratoorium kuni 2000. aastate reformideni TTÜs ja Elektroonikainstituudis, mille käigus mõõtesüsteemide laboratoorium jaotati uute moodustatud allüksuste vahel.
**Mõõtesüsteemide labor** oli Tallinna Polütehnilise Instituudi (TTÜ) teaduslaboratoorium, kus tegeleti mitmesuguste elektroonsete ja elektroakustiliste mõõtesüsteemide uurimise ja väljatöötamisega. Laboratoorium moodustati 1980. aastate alguses automaatika kateedri juurde.

Mõõtesüsteemide labori põhiliseks tegevuse suunaks oli vektormeetriliste mõõtevahendite (vektorvoltmeetrite ja -analüsaatorite) väljatöötamine, katsenäidiste projekteerimine ja valmistamine, metroloogiline kindlustamine ja nende kasutamisel põhinevate mõõtesüsteemide loomine.

Peamiselt töötas labor Tallinna Tootmiskoondise RET tellimuste alusel. Üheks väljatöötatud süsteemiks oli elektroakustiliste süsteemide karakteristikute (sageduskarakteristik, mitteleineaarmoonutused) mõõtmise süsteem.

Laboratooriumi juhataja oli Kalle Lipping. Laboratooriumi teaduslik juhendaja oli Mart Min. Laboratooriumis töötasid teadurite ja inseneridena Raul Land, Anu Eichhorn, Eero Haldre jt,

Laboratoorium viidi 1985. aastal elektroonika kateedri juurde.

TTÜs 1992. aastal toimunud reformide käigus viidi labor elektroonikainstituudi raames moodustatud mõõteelektroonika õppetooli koosseisu.

Välislingid
-----------

* Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituut (kronoloogia)
*Siin on tahestikuliselt loetletud muusikateatrižanre.*



---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

- *azione teatrale* 
- ballaadooper (*ballad opera*) 
- burlesk (*burlesque*) 
- burlett (*burletta*)
- divertisment (*divertissement*)
- *dramma giocoso*
- *entrée*
- *extravaganza*
- *farsa*
- *favola in musica*
- *festa teatrale*
- *film musical*
- *grand opéra*
- *intermède*
- *intermedio*
- *intermezzo*
- kammerooper (*chamber opera*)
- kangelasballett (*ballet-héroïque*) 
- komöödia-ballett (*comédie-ballet*)
- *Lehrstück*
- *Liederspiel*
- lüüriline draama (*drame lyrique*)
- madrigalkomöödia
- *Märchenoper*
- maskietendus *masque*
- liturgiline draama (*medieval drama*)
- melodraama (*melodrama*)
- *melodramma*
- monodraama (*monodrama*)
- *music drama*
- muusikateater (*music theatre*)
- muusikal (*musical*)
- muusikadraama (*dramma per musica*)
- numbriooper (*number opera*)
- *opéra bouffon*
- *opera buffa*
- *opéra comique*
- *opéra féerie*
- *opera semiseria*
- *opera seria*
- *opéra-ballet*
- operett (*operetta*)
- õukonnaballett (*ballet de cour*) 
- pantomiim (*pantomime*)
- *pasticcio*
- pastoraal (*pastoral*)
- *pastorale-héroïque*
- *posse*
- *puppet opera*
- *rappresentazione sacra*
- *rescue opera*
- *sainete*
- *Schuldrama*
- *Schuloper*
- *semi-opera*
- *sepolcro*
- *serenata*
- *Singspiel*
- *Spieloper*
- *tonadilla*
- *tourney*
- *tragédie en musique*
- *vaudeville*
- *verismo*
- *zarzuela*
- *Zauberoper*
- *Zeitoper*
Xie Jun (1992)
**Xie Jun** (hiina 谢军, *pinyin*'is *Xiè Jūn*; sündinud 30. oktoobril 1970 Baodingis Hebeis) on hiina maletaja, maletreener ja maletegelane, maailmameister (1991–1996 ja 1999–2001), rahvusvaheline suurmeister (1993), FIDE vanemtreener (2004).

Xie Jun on 2019. aastast Hiina Male Assotsiatsiooni president. Ta tegutseb ka maletreeneri ja malekohtunikuna. Ta sai FIDE-lt 2004. aastal FIDE vanemtreeneri ja rahvusvahelise arbiitri nimetuse.

Maletajana sai Xie 1990. aastal Malaisias toimunud naiste maailmameistrivõistluste tsoonidevahelisel turniiril teise koha, millega kindlustas endale edasipääsu samal aastal Bordžomis toimunud MM-i pretendentide turniirile. Bordžomis jagas ta 1.–2. kohta. Järelmatšis Alisa Marićiga veebruaris 1991 oli ta edukam ja sai õiguse kohtuda valitseva maailmameistri Maia Tšiburdanidzega. Samal aastal Manilas toimunud tiitlimatši võitis Xie Jun ja sai maailmameistriks.

1993. aastal kaitses Xie tiitlit matšis Nana Ioselianiga. 1996. aastal Hispaanias Jaénis toimunud tiitlimatšis kaotas ta Susan Polgárile. 

1997. aastal MM-i pretendentide turniiril Groningenis sai Xie Alissa Galljamova järel teise koha. Reglamendi järgi turniiri kaks paremat pidid mängima 1998. aastal matši selgitamaks uue tiitlipretendendi. FIDE määras toimumise paigaks Shenyang Shi. Galljamova sellega ei nõustunud ja FIDE kuulutas tiitlipretendendiks Xie Juni, kes sai õiguse kohtuda valitseva maailmameistri Susan Polgáriga. Järgnenud läbirääkimised FIDE ja Polgári vahel lõppesid tulemusteta ja FIDE otsustas, et MM-matši mängivad Xie Jun ja Galljamova. 1999. aastal Kaasanis ja Shenyang Shis toimunud tiitlimatši võitis Xie Jun.

2000. aastal MM-i turniiril New Delhis võitis Xie ja kaitses sellega MM-tiitlit. Järgmisel aastal Moskvas toimunud MM-ist ta osa ei võtnud, millega kaotas maailmameistri tiitli. 

Xie Jun võitis Hiina naiskonna koosseisus naiste maleolümpiatel kolm kuldmedalit (1998, 2000, 2004), ühe hõbemedali (1996) ja kolm pronksmedalit (1990, 1992, 1994).

Ta sai FIDE-lt 1989. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1990. aastal naiste suurmeistri ja 1993. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse.

Välislingid
-----------

* Xie Jun – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Xie Jun FIDE andmebaasis
Zhu Jiangi jõgikond
**Xi Jiang** (西江; *Xī Jiāng* 'läänejõgi') on jõgi Hiina lõunaosas, Zhu Jiangi läänepoolne lähtejõgi, Lõuna-Hiina tähtsaim jõgi. 

Jõe pikkus on 2197 km (kaasa arvatud Xun Jiang, Qian Jiang, Hongshui He ja Nanpan Jiang). Valgla hõlmab 425 700 km². Keskmine vooluhulk on 7410 m³/s.

Xi Jiang on Jangtse ja Huang He järel pikkuselt Hiina kolmas jõgi ja vooluhulgalt Hiina teine jõgi. 

Jõgi saab alguse Yunnani provintsi idaosas Lianwan Shanis. Tema lähe on Kunmingist kirdes ja Qujingist pisut põhjast. Jõgi voolab läbi Yunnani provintsi ning Guizhou ja Guanxi provintsi, millele ta on osalt piirijõeks, ning Guangdongi provintsi. 

Ta kannab algul Nanpan Jiangi, hiljem Hongshui He, Qian Jiangi ja Xun Jiangi nime. Ta voolab alguses lõuna poole, seejärel peamiselt ida poole. Xi Jiangi nime kannab jõgi alates Xun Jiangi ja Gui Jiangi ühinemiskohast Wuzhou juures (geograafilised koordinaadid 23°28′9″ N, 111°18′44″ E). Veel ida pool suubub temasse Sanshui juures Bei Jiang. Seal jõgi hargneb: peaharu voolab läbi Jiangmeni lõunasse ning suubub Macaust lääne pool Lõuna-Hiina merre (suudme geograafilised koordinaadid on 22°3′37″ N, 113°28′45″ E); peale selle hargneb Xi Jiang bifurkatsiooni käigus paljuharuliseks jõestikuks, mis Guangdongis läheb üle 177 km pikkuseks Zhu Jiangiks, mis suubub suure estuaarina Lõuna-Hiina merre. Jõe delta hõlmab 16 900 km².

Lisajõed
--------

* Beipan Jiang (北盘江) (vasakult Nanpan Jiangi (南盘江)
* Liu Jiang (柳江) (vasakult Hongshui He'sse 红水河)
* Yu Jiang (鬱江) (paremalt Qian Jiangi 黔江)
* Beiliu He (北流河) (paremalt Xun Jiangi 浔江)
* Gui Jiang (桂江) (vasakult Xun Jiangi)
* He Jiang (贺江) (vasakult Xi Jiangi)
* Luoding He (罗定江) (paremalt)
* Bei Jiang (北江) (vasakult)

Linnad
------

* Wuzhou
* Zhaoqing
* Gaoyao
* Jiangmen
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; allprovintsilinna kohta vaata artiklit Xi'an Shi* |

---

**Xi'an** on (西安; *Xī'ān* 'läänerahu') on linn Hiinas, Shaanxi provintsi pealinn ja Xi'an Shi allprovintsilinna keskus. Ta asub Huang He lisajõe Wei He orus. 

1993. aastal oli linnas 2,4 miljonit elanikku. [*viide?*]

Xi'ani linnastu hõlmab 3830 km², elanike arv on 7 168 005.

Majandus
--------

Xi'an on tähtis tööstuskeskus, kus asuvad masinaehitus-, tekstiilitööstus-, elektrotehnikatööstus-, sõidukiehitus-, keraamikatööstus-, metallurgia- ja toiduainetööstusettevõtted.

Xi'an on ka transpordisõlm.

Haridus
-------

Linnas on Loodeülikool.

Ajalugu
-------

Xi'an on üks Hiina neljast ajaloolisest pealinnast. Praegust nime kannab linn 14. sajandist, vanal ajal kandis ta nime **Chang'an** (traditsioonilises hiina kirjas 長安, lihtsustatud hiina kirjas 长安; *Cháng'ān* 'igavene rahu').

Linn on üle 3000 aasta vana ning oli 11 dünastia pealinn. Linna erilised õitseajad olid Hani dünastia ja Tangi dünastia ajal. 7.–8. sajandil oli linnas umbes 2 miljonit elanikku ning ta oli maailma suurim linn, Hiina ja muu maailma vahelise kauba- ja kultuurivahetuse keskus. Sealt sai alguse Siiditee.

Vaatamisväärsused
-----------------

* Suur Metshanede pagood (652)
* Väike Metshanede pagood (707)
* Xi'ani mošee ehk Xi'ani suur mošee (8. sajand, ümber ehitatud)
* Xi'ani kellatorn (14. sajand)
* Trummitorn (1370)
* Xingjiao tempel (669)
* Xi'ani linnamüür
* Xi'ani steelimets
* Fenghao
* Epangi palee
* Chang'ani paik
* Damingi palee paik
* Xi'ani intsidendi paik
* 8. marsiarmee Xi'ani büroo paik
* Dulingi mausoleum

Xi'anist umbes 30 km kaugusel on Qini dünastia aegsete terrakotasõdalaste asukoht Qin Shihuangdi mausoleum. 

Xi'anist umbes 10 km kaugusel on arheoloogiline Banpo muuseum.

Vaata ka
--------

* Xi'ani palee
**Clement Ivanov** (sündinud 6. märtsil 1990) on eesti professionaalne Dota 2 mängur, kes kasutab mängijanime **Puppey**. Teda peetakse Eesti kõige edukamaks e-sportlaseks ja ta on erinevatel turniiridel teeninud kokku üle kahe miljoni dollari. Tänu heale inglise keele oskusele on tal olnud võimalus mängida Euroopa parimates meeskondades. Puppey on tuntud eksperimenteerijana, kes valdab kõiki DotA rolle.

DotA
----

Puppey on mänginud mitmes edukas meeskonnas, nagu KingSurf.international ja Nirvana.international. Kuigi ta mängis DotA ajal peamiselt toetajana, oli Puppey osav kõigis rollides.

DotA 2
------

### Koos Natus Vincerega

Puppey alustas oma DotA 2 võistluskarjääri Natus Vincere meeskonnas, kellega osaleti 2011. aastal rahvusvahelisel võistlusel. Nad ei kaotanud võistlusel ühtegi mängu ja võitsid 1 000 000 dollarit. Samuti võitsid nad turniiri Electronic Sports World Cup ja said auhinnaks 12 000 dollarit. Mõlemal turniiril näitas Puppey head mängu kangelasega Chen. Kui Natus Vincere kapten 2011. aasta oktoobris lahkus, sai Puppeyst meeskonna uus kapten. Pärast 2014. aastal Dota 2 Champions League Season 2 võitmist hakkas Natus Vincere tee allamäge minema ning nad jäid järgmisel rahvusvahelisel võistlusel 7.-8. kohta jagama. Seejärel lahkus Puppey Natus Vincere meeskonnast.

### Koos Team Secretiga

Tema esimene suurem edu Team Secretiga oli ESL One Frankfurti turniirivõit, millega kaasnes 120 000 dollari suurune auhinnaraha. Kuigi neid peeti 2015. aasta rahvusvahelisel võistlusel favoriitideks, jäid nad jagama 7.-8. kohta ja teenisid 830 000 dollarit. Pärast turniiri tekkisid meeskonnas sisepinged, mistõttu vahetati välja mõned meeskonnaliikmed. Uue meeskonnaga saavutasid nad turniiridel The Frankfurt Major ja ESL One New York teise koha ning võitsid 2015. aastal turniirid Nanyang DotA 2 Championships ja MLG World Finals.

Viited
------

1. ↑  Puppey - Clement Ivanov - Dota 2 Player Profile : Esports Earnings
2. ↑
3. ↑  Ulrich Hanten. Na'Vi take home $1,000,000 gosugamers.net
4. ↑

Välislingid
-----------

* Strom. S. (2015). Puppey’s Concern for Order and Competition.
Doonivideo kanepipõllule loodud kanepiteemalisest labürindist Kanepi vallas, Saverna külas 2022. aasta augustis
**Saverna** (kohalik hääldus **Savõrna** ja **Sabõrna**, kasutatakse ka nime **Saverna-Reino**) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Valgjärve valla halduskeskus.

Küla lähistel voolab Saverna oja.

Küla kuulus Kanepi kihelkonda, külas on Saverna mõis.

Saverna mõis (*Sawwern*) on mh kuulunud eesti päritolu Liivimaa aadlikule nimega Hermann Savijärve (ka Sawijerwe; surnud pärast 1483. aastat), kelle tütar Anna Savijärve abiellus Rannult pärit Reinhold von Tiesenhauseniga. Samast suguvõsast pärineb ka Tartu piiskop Bartholomäus Sawijerwe (oli piiskop 1441–1459). Sawijerwe nimi esineb Liivimaa ajalooürikutes alates aastast 1289. Arvatavasti on Savijärve perekonnanimi ja Saverna (saksa *Sawwern*) kohanimi omavahel seotud.

Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Savernast on pärit ajakirjanik Valdo Pant ja orienteeruja Maret Vaher.

* LasteaedLasteaed
* Saverna põhikoolSaverna põhikool
* Kooli võimlaKooli võimla

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

| * v
* r
Kanepi valla asulad |
| --- |
| Alevikud | 

* Kanepi

 |
| Külad | 

* Abissaare
* Aiaste
* Erastvere
* Hauka
* Heisri
* Hino
* Hurmi
* Häätaru
* Ihamaru
* Jõgehara
* Jõksi
* Kaagna
* Kaagvere
* Karaski
* Karilatsi
* Karste
* Koigera
* Kooli
* Kooraste
* Krootuse
* Krüüdneri
* Lauri
* Maaritsa
* Magari
* Mügra
* Närapää
* Palutaja
* Peetrimõisa
* Piigandi
* Piigaste
* Pikajärve
* Pikareinu
* Prangli
* Puugi
* Põlgaste
* Rebaste
* Saverna
* Sirvaste
* Sulaoja
* Sõreste
* Tiido
* Tuulemäe
* Tõdu
* Valgjärve
* Varbuse
* Veski
* Vissi
* Voorepalu

 |
**Saveli Kramarov** (vene *Савелий Викторович Крамаров*; 13. oktoober 1934 Moskva – 6. juuni 1995 San Francisco) oli juudi rahvusest vene näitleja.

Kramarovi isa oli tuntud advokaat, kes suri nõukogude vangilaagris. Keskkooli lõpetamise järel tahtis Saveli Kramarov astuda teatriinstituuti, kuid teda ei võetud vastu. Ta asus õppima Moskva Metsandusinstituuti, mille lõpetas 1958. aastal. Instituudi lõpetamise järel töötas ta lühikest aega metsanduserialal, kuid tal õnnestus 1959. aastal alustada filminäitleja karjääri. 1960. aastate lõpus ja 1970. aastate alguses saavutas Kramarov filminäitlejana laialdase populaarsuse (eriti komöödiafilmides).

1979. aastal asus Saveli Kramarov taotlema väljasõitu Nõukogude Liidust. Esialgu teda riigist välja ei lubatud ja filmirolle talle enam ei antud. Siis kirjutas Kramarov kirja USA presidendile Ronald Reaganile. Seejärel lubati tal 1981. aasta oktoobris lõpuks emigreeruda Ameerika Ühendriikidesse. Ameerikas jätkas ta tööd filminäitlejana, mängides põhiliselt venelaste rolle.

Välislingid
-----------

* Saveli Kramarov andmebaasis IMDb
* Saveli Kramarov kino-teatr.ru andmebaasis
**Savi töötlemise järjekord**

* Eseme vormimine

Soovitud kujuga eseme saamiseks on palju erinevaid tehnikaid nagu, treimine, rullimine, valamine jne. 

* Kuivamine

Kui ese on valmis vormitud, tuleb see kuivatada. Savist esemeid ei tohi kuivatadaliiga kiiresti. Kuivamisel savi kahaneb ja, kui savi pinnal toimub kiire kuivamine ja seespool aeglasem, võib ese tekkinud pingete tõttu kergesti puruneda. Lihtsa, käevahel voolitud tassi kuivamisaeg tavalistes
toatingimustes on umbes 1 nädal. Kuivanud saviese on väga õrn. Kui seda pole põletatud, saab kuivanud savieset vette kastes taas savimassiks muuta.

* Eelpõletus

Selleks et esemeid saaks muretult glasuurida, ilma et peaks väga muretsema
purunemise pärast, kuumutatakse neid kuni 800 kraadi juures. Sellisel temperatuuril toimuvad savis
muutused: savist põleb ära süsinik ja väävel ning savi struktuur muutub tugevamaks ja püsivamaks ning
ei lahustu enam vees. Peale eelpõletust on savi struktuurilt poorne ja vett-imav, kuid vesi ei põhjusta
enam savikeha paisumist.

* Glasuurimine

Kui ese on läbinud, saab seda glasuurida. Glasuurid on ained, mis
kõrgel temperatuuril sulavad eseme pinnal klaasjaks kihiks. Glasuure kantakse eelpõletatud esemele
vedelikuna erinevatel viisidel. Eseme põhi jäetakse glasuurimata, et see ei kleepuks ahju alusele kinni.

* Glasuuripõletus

Glasuuripõletus on keraamika valmistamise viimane aste. Kõrgel temperatuuril
toimuvad lõplikud muutused, mille tagajärjel savi tiheneb täielikult ja moodustab tugeva kivisarnase
keha. Kuumuses toimub ka glasuuride sulamine eseme pinnale klaasjaks kihiks.
Viktar Kuprejčyk (1977)
**Viktar Davydavič Kuprejčyk** (valgevene keeles Віктар Давыдавіч Купрэйчык; 3. juuli 1949 Minsk – 22. mai 2017 Minsk) oli valgevene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1980). 

Kuprejčyk lõpetas Valgevene Riikliku Ülikooli. NSV Liidu üliõpilaste malekoondise koosseisus tuli ta kolmel korral üliõpilaste võistkondlikuks maailmameistriks (1968, 1969, 1974). 1977. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai Kuprejčyk 31-aastaselt 1980. aastal. 

Kuprejčyk on kahekordne Valgevene malemeister (1972, 2003). NSV Liidu meistrivõistlustel sai ta parima tulemuse 1977. aastal (5.–7. koht). Ta võitis 1980. aastal Islandil Reykjavíki rahvusvahelise turniiri ja aastavahetusel 1981/1982 Inglismaal Hastingsi rahvusvahelise turniiri. 

2014. aastal tuli ta Katerínis peetud veteranide maailmameistrivõistlustel U65+ vanuseastmes kolmandaks.

Kuprejčyk osales paljudel maleturniiridel, viimati Minskis kaks nädalat enne oma surma.

Ta oli maletegelase Anastassija Sarokina onu.

Välislingid
-----------

* Viktar Kuprejčyk – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Viktar Hrenin (2020)
**Viktar Hrenin** (valgevene keeles *Віктар Генадзевіч Хрэнін*; sündinud 1. augustil 1971 Navahrudakis) on Valgevene sõjaväelane (kindralmajor) ja poliitik. Ta on 20. jaanuarist 2020 Valgevene kaitseminister.

Ta sündis aastal 1971 Navahrudakis Hrodna oblastis. Ta lõpetas aastal 1988 Ussuriiski Suvorovi sõjakooli. Aastal 1992 lõpetas ta Omskis asuva Kõrgema Juhtivkoosseisu Sõjakooli. Aastal 2005 lõpetas ta Valgevene Vabariigi Sõjaväeakadeemia.

Ta on teeninud motoriseeritud rühma komandörina, luurerühma komandörina, luureroodu komandörina, infotöötluskeskuse ülemana eraldiseisva luurepataljoni komandopunktis.

Aastatel 2008–2010 oli ta 6. eraldiseisva kaardiväe mehhaniseeritud brigaadi (Grodnos) ülem, 2010–2014 - 11. eraldiseisva kaardiväe mehhaniseeritud brigaadi (Slonimis) ülem.

Juulist 2014 kuni juunini 2015 oli ta staabiülemː Lääne operatiivjuhtkonna vägede ülemjuhataja esimene asetäitja. 23. juunist 2015 kuni 20. jaanuarini 2020 oli ta Lääne operatiivkomandörrühma ülem.

Kindralmajori sõjaväeline auaste anti talle 22. veebruaril 2016.

Valgevene Vabariigi presidendi Alaksandr Łukašenka määrusega määrati 20. jaanuaril 2020 Valgevene Vabariigi kaitseministriks.

Hrenin on Valgevene Vabariigi Julgeolekunõukogu liige.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tütre isa. Abikaasa Natalja on arst, tütar Marina on jurist.

Välislingid
-----------

* Viktar Hrenini elulugu Valgevene kaitseministeeriumi kodulehel
Kullast **15,65-kroonise nimiväärtusega meenemünt** lasti ametlikult käibele 26. märtsil 1999. 

Selle kollektsionääridele mõeldud mündiga tähistati Eesti Panga asutamise 80. aastapäeva ja euro kasutuselevõttu. Selle maksimumtiraaž oli 5000.

Iga münt on paigutatud karbis asuvasse plastkapslisse ning iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi number. Ühe mündi hind Eesti Panga muuseumis oli 600 krooni (tiraaž müüdi läbi 2004. aasta keskel).

Mündi on verminud Austria Rahapaja (Münze Österreich) *proof*-kvaliteediga ning see on esimene Eesti Vabariigi münt, mille nimiväärtus ei ole täisarv.

Kujundus
--------

Mündi on kujundatud kunstnik Tiiu Kirsipuu. 

Münt kaalub 1,73 grammi, selle diameeter on 13,93 millimeetrit ja serv on sile.

### Avers

Mündi esiküljel on Eesti Vabariigi suur riigivapp, mille kohal on sõnad "EESTI VABARIIK" ning all vermimise aasta "1999".

### Revers

Mündi tagaküljel on muhu mänd, mille ümber on spiraal ja poolringis 11 tähte koos nimiväärtusega "15,65 KROONI".

### Sertifikaat

Iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi number ning Eesti Panga presidendi Vahur Krafti pühendus eesti ja inglise keeles. Pühenduse eestikeelne tekst on järgmine:

> 
> 1999. aastal täitub 80 aastat Eesti Panga asutamisest.  
> 
> 24. veebruaril 1919 kinnitati Eesti Panga põhikiri ja sama aasta 3. mail tehti esimene kanne Eesti Panga pearaamatusse.  
> 
> 1. jaanuaril 1999 võeti üheteistkümnes Euroopa riigis kasutusele ühisraha euro.  
> 
> Tähistamaks neid kahte sündmust, on vermitud meenemünt nimiväärtusega 15,65 krooni.  
> 
> Mündi tavatu nimiväärtus kajastab euro kurssi Eesti kroonides seisuga 1. jaanuaril 1999 (1 EUR = 15,65 EEK).  
> 
> Mündi aversil on Eesti Vabariigi riigivapp.  
> 
> Mündi reversil on Eestis väga vana ja levinud sümbol – muhu mänd, mille ümber keerdub arengut ja liikumist kujutav spraal. See saab alguse üheteistkümnest tähest, mis sümboliseerivad Euroopa Rahaliidu kolmanda etapiga liitunud riike.  
> 
> Mündi on kujundanud eesti kunstnik Tiiu Kirsipuu.  
> 
> Mündi sulami kullasisaldus on 900‰. Mündi töötluse kvaliteet on "PROOF", diameeter 13,92 mm ja mass 1,73 g.  
> 
> Münte on vermitud 5000 ja vermijaks on Münze Österreich (Austria Rahapaja).
> 
> 
>

Vaata ka
--------

* Eesti Vabariigi rahareform aastal 1992
* Eesti Vabariigi meenemündid
* Eesti kroon

Välislingid
-----------

* Mündi info Eesti Panga kodulehel
* Eesti Panga presidendi 25. märtsi 1999. a määrus nr 7 "Meenemündi käibelelaskmine" (RTL, 05.04.1999, 54, 732)

  


| * v
* r
Eesti Vabariigi meenemündid |
| --- |
| Eesti Vabariik | 
1 kroon | 5 krooni | 10 krooni (1998, 2004, 2008) | 50 krooni | 100 krooni (1998, 2008) | 500 krooni |
| Eesti Pank, Rahareform | 
5 krooni | 10 krooni | 15,65 krooni | 100 krooni (1992, 2002, 2007) |
| Laulupidu | 
1 kroon (1933, 1999) |
| Olümpia | 
10 krooni (1992, 2006, 2008) | 100 krooni (1996, 2004) |
| Tartu Ülikool | 
2 krooni | 10 krooni |
| Muu | 
100 krooni - Estonia Teatri 100 juubel |
Arthur Honegger (1928)
Arthur Honegger Šveitsi 20-frangisel paberrahal
**Arthur Honegger** (10. märts 1892 – 27. november 1955) oli Šveitsi päritolu Prantsusmaa helilooja.

Lapsena huvitus ta jalgpallist ja ragbist ning tema muusikaõpingud olid lünklikud. Ta käis küll viiulitundides, kuid harmooniat õppis iseseisvalt Ludwig van Beethoveni sonaatide järgi. Süsteemsema hariduse sai ta alles Pariisi konservatooriumis aastatel 1911–1914, kus nägi Satie dadaistlikku balletti „Paraad", mis kaugendas Honeggeri impressionismist ning lähendas satiirile ja irooniale. Pariisis kohtus ta ka heliloojatega, kellest moodustus impressionismivastane rühmitus Les Six (Kuuik). Kuuiku liikmetest mõjutas Honeggeri kõige rohkem Darius Milhaud, kes pani Honeggeri kuulama kaasaegset muusikat ja viis ta muusikasalongidesse. Milhaud tutvustas Honeggerile ka džässi, mille elemente on selgelt tunda tema tšellokontserdis ja oratooriumis "Jeanne d'Arc tuleriidal". Teine rühmituse liige Georges Auric tutvustas Honeggerile Jean Cocteau loomingut, kellest sai tema suurim kirjanduslik koostööpartner. Kuuik tegutses vaid neli aastat, kuni aastani 1921. Pärast seda tutvus ta impressionist Maurice Raveliga, keda teised vältisid.

Honegger on rühmituse liikmetest mitmekülgseim, tema muusikat mõjutasid nii Johann Sebastian Bach, Max Reger ja Richard Strauss kui ka prantsuse muusika. Uusklassitsistina võttis ta eeskuju minevikust. Ta ütles: "Oks, mis on tüvest lahti rebitud, hävib kiiresti." Honeggerile meeldis rangus, tõsidus ja komplitseeritus. Oratooriumis "Kuningas Taavet" (1921) katsetas ta polütonaalsusega, soovides nii võimalikult palju kasutada moodsa harmoonia võimalusi. Tema loomingut mõjutasid ka muusikavälised hobid: masinad ja sport. 1923. aastal kirjutas ta menuka sümfoonilise pildi "Pacific 231", mis kirjeldab auruveduri liikumahakkamist, sõitu, pidurdust ja seismajäämist. Orkestriteoses "Ragbi" on orkester jagatud kaheks, kujutades kahte meeskonda. Teost on ette kantud ka staadionidel.

1935. aastal kirjutas Honegger oratooriumi "Jeanne d'Arc tuleriidal", kus helilooja ühendas erinevad teatrivormid, kaasaarvatud sõnalavastuse. Libreto autor Paul Claudel keeldus alguses teksti kirjutamast, kuid ühe rongisõidu ajal aknast välja vaadates ilmutas Jeanne d'Arc Claudelile end ise. Teoses, millest sai teise maailmasõja ajal patriootlik teos, on Honegger sidunud džässi, polütonaalsuse, gregooriuse koraali ja rahvalaulu. Huvitav on ka orkestratsioon: ta asendas metsasarved saksofonidega ning kasutas varajast elektroonilist pilli Martenot' lained.

Allikas
-------

* Maia Lilje raadiosaade „Arthur Honegger 120" sarjast „Klassikud", ERR Klassikaraadio
**Arthur Leslie Benjamin** (18. september 1893 Sydney – 10. aprill 1960 London) oli austraalia pianist, pedagoog ja helilooja.

Ta õppis aastatel 1911–1914 Londoni Kuninglikus Muusikakolledžis klaverit Frederic Cliffe ja kompositsiooni Charles Villiers Stanfordi juures, aastail 1919–1921 oli Sydneys õppejõud, elas aastast 1922 Inglismaal, kus üheks ta õpilaseks oli Benjamin Britten, 1941–1946 dirigeeris Vancouveri sümfooniaorkestrit Kanadas, pianistina esitas peamiselt oma teoseid.

Looming
-------

Ooperid "Kurat teda võtaks" ("The devil take her") 1931, "Primadonna" 1933, "Lugu kahest linnast" (Charles Dickensi järgi) 1950, "Tartuffe" 1964, TV-ooper "Mariana" 1956, ballett "Orlando hõbepulm" 1951; Sümfoonia 1945, klaverikontserdid 1928 / 49, Romantiline fantaasia viiulile ja vioolale orkestriga 1935, Oboekontsert keelpillidega 1942, kontsert akordionile 1953, Pastoraalne fantaasia keelpillide kvartetile 1924, Sonaat tšellole klaveriga 1945, klaverisüit 1927. Populaarne oli ta "Jamaica rumba" 2 klaverile.
Agathon Jean François Fain
**Agathon Jean François Fain** (11. jaanuar 1778 Pariis – 16. september 1836 Pariis) oli keiser Napoleon I lähikondlane, hilisem Prantsusmaa poliitik ja memuarist.

Fain töötas Konsulaadi ajal riigisekretär Hugues-Bernard Maret alluvuses arhivistina. 1806. aastal nimetati keiser Napoleoni kabineti sekretäriks ja arhivistiks. Keisri kaaskonna koosseisus võttis osa sõjakäikudest. 

1809. aastal sai Fain keisrilt paruni tiitli (*baron de l'Empire*). 

1813. aastal nimetati Fain Claude François de Ménevali asemel Napoleoni isiklikuks sekretäriks. Selles ametis oli kuni Napoleoni troonist loobumiseni aprillis 1814. Saja päeva ajal oli taas Napoleoni teenistuses.

Juulimonarhia ajal valiti Fain Loiret' departemangu esindajana Saadikutekotta. Poliitikukarjäär jäi lühikeseks. Septembris 1936 Fain suri 58 aasta vanuses.

Tunnustus
---------

* Auleegioni ohvitseri klassi orden (1813)

Teosed
------

* *Manuscrit de l’an 1814, trouvé dans les voitures impériales prises à Waterloo*. Paris 1823.
* *Manuscrit de l’an 1813*. Paris 1824–1825.
* *Manuscrit de l’an 1812*. Paris 1827.
* *Manuscrit de l’an III (1794–95)*. Paris 1828.

Välislingid
-----------

* Agathon Jean François Fain – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Jean-François Fain. gw.geneanet.org
**Ely** on linn Ameerika Ühendriikide Nevada osariigis, White Pine'i maakonna halduskeskus ja ainus linn.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 3924. 2010. aastal oli seal 4255 elanikku.

Enne eurooplaste tulekut elasid piirkonnas läänešošonid. 1868. aastal avastati Ely lähedal vaske. Ely asutati Poniekspressi ja Central Overland Route'i kaubatee peatuskohana. 1878. aastal ehitati esimene vasesulataja ja avati postkontor. 1887. aastal sai Ely White Pine'i maakonna halduskeskuseks.

20. sajandi alguses algas suurema vasetoodanguga Elys buum. 1902. aastal sai Ely ettevõtte Nevada Consolidated Copper Corporation peakorteriks ning 1906. aastal ehitati Ely ja Cobre'i vahele Nevada Northern Railway raudteeliin. 1907. aastal oli linnas umbes 2000 elanikku, tänavavalgustus ja kaks päevalehte. Terves maakonnas töötas ligi 30 kaevandusettevõtet.

Pärast kaevanduste sulgemist 1980. aastatel lõpetas tegevuse ka raudtee. Linna suurimaks tööandjaks sai osariiklik vangla.

Ely kesklinn
Linn on saanud nime ilmselt Vermontist pärit kaevandusettevõtte presidendi Smith Ely järgi.
Linnas asub Nevada Northern Railway muuseum. Linna läbivat maanteed U.S. Route 50 nimetatakse "Ameerika üksildasemaks maanteeks".

Linnas valitseb poolariidne kliima. Ööpäevased õhutemperatuuri muutused on üsna suured. Kõige soojemad kuud on juuli ja august, mil õhutemperatuur võib tõusta 30 °C, kuid ka suvekuudel võib öösiti esineda miinuskraade. Talvel langeb õhutemperatuur sageli alla –10 °C. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Elys on 38 °C, mis mõõdeti 18. juulil 1998. Madalaim temperatuur mõõdeti 6. veebruaril 1989, mil oli −34 °C külma. Sajab 248 mm/a. Lund sajab aastas 129 cm.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Ely (Nevada) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 

| * v
* r
White Pine'i maakond |
| --- |
| 
**Maakonna halduskeskus: Ely** |
| Linn | 
Ely |  |
| Muud asulad | 
Baker **·** Cherry Creek **·** Crosstimbers **·** East Ely **·** Lund **·** Majors Place **·** McGill **·** Preston **·** Riepetown  **·** Ruth **·** Schellbourne |
| Indiaanlaste reservaat | 
Ely Shoshone'i reservaat |
| Kummituslinnad | 
Aurum **·** Hamilton **·** Hobson **·** Lages Station **·** Strawberry **·** Tungstonia |
**Ely Ould Mohamed Vall** (araabia keeles إعلي ولد محمد فال; ‘Alī Wald Muḥammad Fall; 1953 Nouakchott – 5. mail 2017 Zouérat) oli Mauritaania sõjaväelane ja poliitik, auastmelt kolonel. Augustist 2005 kuni märtsini 2007 oli ta Mauritaania riigipea (ametliku tiitliga Sõjaväe Nõukogu Õigluse ja Demokraatia Eest esimees).

Ta oli pikaaegne Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya liitlane ja aitas tal 1984. aasta detsembris riigipöördega võimule tõusta.

Alates 1987. aastast oli ta riigi politseijõudude juht.

Vall tuli võimule 3. augustil 2005 toimunud riigipöörde käigus, kui senine president Taya viibis Saudi Araabia kuninga Fahd ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd matustel. Vall ei nimetanud ennast presidendiks, kuna leidis, et presidendi tiitlit võiks kanda ainult rahva valitud riigipea.

25. juunil 2006 võeti rahvahääletusel vastu uus põhiseadus, mis muuhulgas piiras ka presidendi valitsusaega. 19. novembril 2006 toimusid kohalike omavalitsuste ja parlamendi valimised. Märtsis 2007 toimunud presidendivalimiste järel astus Vall oma ametipostilt tagasi.

Pärast seda, kui Mohamed Ould Abdel Aziz viis 2008. aasta augustis läbi riigipöörde, kritiseeris Vall seda ja kandideeris 2009. aastal toimunud presidendivalimistel. Valimised võitis Aziz ja Vall kritiseeris tulemust, kui püüet legitimeerida 2008. aasta riigipööre.

Vall suri südamerabanduse tagajärjel 5. mail 2017.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya** | **Mauritaania president**2005–2007 | Järgnev**Sidi Ould Cheikh Abdallahi** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib saarest Walesis; valla kohta Staffordshire'is vaata artiklit Anglesey vald* |

---

**Ynys Môn** (inglise keeles *Anglesey*; ingliskeelne varasem nimi *Anglesea*) on saar Walesis, Põhja-Walesi loodeosas, moodustab tervikomavalitsuse. Enamik saare elanikest räägib kõmri keelt.

Suurbritannia saarest eraldab seda kitsas veeriba Menai Straits. Anglesey saart ühendavad Suurbritanniga Britannia sild ja Menai rippsild.

Maakonna halduskeskus on Llangefni linn, kus elas 2011. aasta rahvaloenduse järgi 5116 inimest. See on rahvaarvult maakonna suuruselt teine linn. Suurim on Holy saarel (kõmri *Ynys Gybi*) asuv Holyheadi linn, kus elas samal aastal 13 659 inimest.

Saare põhjaosas Cemaesi linna lähistel tegutses aastatel 1971–2015 Wylfa tuumaelektrijaam, mille võimsus oli 0,98 GW. Kavas on 2,7 GW võimusega Wylfa Newydd tuumaelektrijaama rajamine samasse kõrvale, kuid projekt seisab.

Tuumajaamast 15 miili kaugusel ja Holyheadi linna lähistel tegutses aastatel 1971–2009 Anglesey Aluminium, kus oli 540 töötajat, millega see oli üks Walesi põhjaosa suuremaid tööandjaid. Jaam tootis aastas keskmiselt 142 tuhat tonni alumiiniumi ning oli Suurbritannia suurim elektrienergia kasutaja (255 MW).

Saarel asub küla nimega Llanfair­pwllgwyn­gyllgo­gery­chwyrn­drobwll­llanty­silio­gogo­goch.

Viited
------

1. ↑  Estimates of the population for the UK, England and Wales, Scotland and Northern Ireland
Piirkonna asend Sardiinias
**Anglona** on ajalooline piirkond Itaalias Sardiinia saare põhjaosas Sassari provintsis. 

Anglona piirneb põhjas Asinara lahega, idas Coghinase jõega, lõunas Sassu mäega ning läänes Silise jõe ja Pilosu mäega. Ta naaberpiirkonnad on Romangia, Sassarese, Gallura ja Monteacuto.

Piirkonna pindala on 481,50 km² ja elanike arv 23 565.

Omavalitsusüksused
------------------

Anglonas asub 12 valda (*comune*).

| # | Vald | Elanikke (in) | Pindala (km²) | Asustustihedus (in/km²) | Kõrgus(m) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1** | Castelsardo | 5881 | 45,48 | 129,31 | 114 |
| **2** | Valledoria | 4198 | 24,45 | 171,70 | 10 |
| **3** | Nulvi | 2877 | 67,78 | 42,45 | 478 |
| **4** | Perfugas | 2486 | 60,29 | 41,23 | 90 |
| **5** | Chiaramonti | 1748 | 98,76 | 17,70 | 400 |
| **6** | Santa Maria Coghinas | 1454 | 22,00 | 66,09 | 21 |
| **7** | Sedini | 1412 | 41,49 | 34,03 | 350 |
| **8** | Laerru | 966 | 19,95 | 48,42 | 165 |
| **9** | Erula | 799 | 40,24 | 19,11 | 457 |
| **10** | Tergu | 622 | 36,49 | 17,05 | 284 |
| **11** | Bulzi | 562 | 21,63 | 25,98 | 250 |
| **12** | Martis | 560 | 22,94 | 24,41 | 280 |
| Kokku | Anglona | 23 565 | 481,50 | 48,94 |  |
|

Välislingid
-----------

* SardegnaCultura - L'Anglona e il Logudoro

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
Ensüümi joonis
**Angiotensiini konverteeriv ensüüm** (*angiotensin-converting enzyme* ehk ACE) katalüüsib angiotensiin I üleminekut angiotensiin II-ks. See tõstab vererõhku, kuna angiotensiin II põhjustab veresoonte ahenemist. Seda ensüümi kodeerib **ACE geen**.

ACE, angiotensiin I ja angiotensiin II on osa reniini-angiotensiini süsteemist, mis kontrollivad kehavedelike mahu abil vererõhku. ACE-d eritatakse kopsudes ja neerudes veresoonte endoteeli rakkude abiga. Ravimid, mis on seotud vererõhu alandamisega, on seega tuntud kui ACE inhibiitorid.

ACE ensüüm käitub südame- ja silelihastes kui kasvufaktor. Samas on angiotensiin II seotud ka ülekoormuse põhjustatud südame-ja silelihaste hüperotroofiaga. Seega soodustab suurem ensüümi hulk organismis jõu- või sprindialadega tegelemist, kuid samas kasvatab ka müokardiinfarkti ohtu.

ACE-d tuntakse järgnevate nimetustega: dipeptidüül karboksüpeptidaas I, peptidaas P, dipeptiidi hüdrolaas, peptidüül dipeptidaas, angiotensiini konverteeriv ensüüm, kininaas II, angiotensiin I-konverteeriv ensüüm, karboksükathepsiin, dipeptidüül karboksüpeptidaas, "hüpertensiini konverteeriv ensüüm" peptidüül dipepdidaas I, peptidüül-dipeptiidi hüdrolaas, endoteelirakkude peptidüül dipeptidaas, peptidüül dipeptidaas-4, PDH ja DCP.

Viited
------

1. ↑  Kierszenbaum, Abraham L. (2007)."Histology and cell biology: an introduction to pathology." Mosby Elsevier.
2. ↑  DAVID E. CHARBONNEAU, ERIK D. HANSON, ANDREW T. LUDLOW, MATTHEW J. DELMONICO, BEN F. HURLEY, STEPHEN M. ROTH."ACE Genotype and the Muscle Hypertrophic and Strength Responses to Strength Training" 2008:2;6
**Finistère** (bretooni *Penn-ar-Bed*) on departemang Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas.

Nimi
----

Departemangu nimi tuleneb ladinakeelsest nimest *Finis Terrae* ('maa lõpp'), mis viitab selle asukohale Bretagne'i poolsaare tipus. Bretoonikeelne nimi *Penn-ar-Bed* tähendab maailma pead või tippu.

Asend
-----

Departemangus asub Prantsusmaa mandriosa läänepoolseim punkt Pointe de Corsen. Sellest veidi lõuna pool asub Pointe du Raz.

Finistère'is asub ka Ouessanti saar.

Asustus
-------

Suurim linn on Brest. Suuremad asulad on veel Quimper (departemangu halduskeskus), Morlaix, Carhaix ja Douarnenez.

Kultuur
-------

Departemangus räägitakse bretooni keelt. Quimperis toimub igal aastal bretooni muusika ja kultuuri festival. Carhaix-Plouguer' vallas toimub Prantsusmaa suurim muusikafestival Vieilles Charrues Festival.

Haldusjaotus
------------

| Ringkond | Elanikke(2010) | Pindala(km²) | Asustustihedus | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Brest | 367 340 | 1408 | 251 | 77 |
| Châteaulin | 85 936 | 1804 | 45 | 58 |
| Morlaix | 128 628 | 1319 | 92 | 60 |
| Quimper | 315 724 | 2202 | 134 | 84 |

Vaata ka
--------

* Finistère'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Välislingid
-----------

* 

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Remte** on küla (*vidējciems*) Lätis Salduse piirkonnas, Remte valla halduskeskus. 

Remte asub merepinnast 115 meetri kõrgusel 75,5 ha suuruse Remte järve kaldal ja jääb piirkonna keskusest Brocēništ 13 ning Riiast 107 kilomeetri kaugusele. Külas on kultuurimaja, raamatukogu, kirik, postkontor ja põhikool. Seal tegutseb sotsiaalhoolekande keskus *Atpūtas*.

Küla on kujunenud endise Remte mõisa (*Remten*) hoonetekompleksi juurde. Mõisa häärber Remte loss on säilinud tänapäevani. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks. Aastail 2001-20021 kuulus küla Brocēni piirkonda.

Küla järgi on nime saanud siluri Remte kihistu. Sealne puurauk on ka selle kihistu stratotüüp. Lisaks on see puurauk Dobele kihistu neostratotüüp ja Stūri kihistiku neostratotüüp.

Viited
------

1. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2021. Vaadatud 14. septembril 2020.
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Stratigraafia terminoloogia[*alaline kõdulink*]
Botnet tegevuse graafiline kirjeldus
**Botnet** (inglise sõnadest *ro**bot net**work* 'robotivõrk'), ka **zombiarmee**, on kräkkerite hallatav haavatavate internetti ühendatud arvutite (tavaliselt lihtsate koduarvutite) võrgustik, millesse on varem paigaldatud kräkkeri valmistatud või konfigureeritud spetsiaalne õelvara, mida kutsutakse veebirobotiks (slängis botiks), võimaldades tal arvutit kontrollida oma suva järgi. Selliseid arvuteid nimetatakse **zombideks**.

Õelvara satub neisse tavaliselt Trooja hobuste kujul. Sellised veebirobotid kuuletuvad oma käskija juhistele, mida edastatakse näiteks IRC kanalite kaudu. Selliste arvutite omanikud ise ei oska aga tavaliselt kahtlustadagi seesuguse tarkvara olemasolu ja töötamist nende arvutites, kuna see jookseb seal märkamatult ega anna endast ekraanil kuidagi teada. Botnetid võivad koosneda kuni sadadest tuhandetest arvutitest, olles seega võimas tööriist kräkkerite käes, et toime panna küberrünnakuid, näiteks hajutatud teenusetõkestamise rünnet (DDoS-i).

Vaata ka
--------

* Must nimekiri
* Pimevõrk
* Süvaveeb
* Tumeveeb

Välislingid
-----------

* Botnet, arvutikaitse.ee
* p2p ülevaade, M. Roos, TÜ
* Kneber – kuritegelik botnet-võrgustik Kneber – kuritegelik botnet-võrgustik
* Conficker – Internetis möllab peremeheta botnet
* Air Force Colonel Wants to Build a Military Botnet, wired.com
* Kraken - Suurfirmad pahavara sihikul, ap3.ee
Satelliidifoto Botany Bayst 2005. aastal
**Botany Bay** on laht Tasmani meres Sydney lõunarannikul Austraalia idaranniku lähedal. 

Botany Bay läbimõõt on umbes kaheksa kilomeetrit ja selle suue on umbes poolteist kilomeetrit lai. Lahe pindala on 39,6 km2 ja keskmine sügavus 11,4 meetrit. Lahte suubuvad Georgesi ja Cooksi jõgi. Lahe ääres asub Sydney linn ja põhjakaldal paikneb Sydney lennujaam. Lahte merest eraldaval poolsaarel asub Kamay Botany Bay rahvuspark.

Botany Bay kaldaid on tuhandeid aastaid asustanud Tharawali ja Eora rahvad. 29. aprillil 1770 maabus Botany Bays James Cooki ekspeditsioon. Algul nimetas Cook lahe astelraide sadamaks – Stingrays Harbour, kuid kuna tema meeskonda kuulunud teadlased kogusid sealt suure koguse taimenäidiseid, nimetas Cook lahe hilisemates laeva logikirjetes ümber botaanika laheks – Botany Bay. Hiljem sai Botany Bayst Briti karistuskoloonia.

Viited
------

1. ↑  "Botany Bay". *NSW Goverment*. Vaadatud 5. juuni 2022.
2. ↑  "Kamay Botany Bay National Park". *Sydney.com*. Vaadatud 5. juuni 2022.
3. ↑  "Settling on a name". *National Museum Australia*. Vaadatud 5. juuni 2022.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib botaanika mõistest; toiduainete kohta vaata artiklit Pähklid* |

---

Sarapuupähklid on tõelised pähklid
**Pähkel** on botaanikas õistaimede kuivvili, mille viljasein on kivistunud või puitunud, kusjuures viljasein pole seemnega kokku kasvanud. Pähkli erinevus pähklikesest on see, et pähkel on arenenud mitmest (pähklike ühest) viljalehest moodustunud sigimikust.

Pähklikoor ei avane iseeneslikult. Kes pähklit süüa tahab, peab selle lahti murdma. Kui pähkel mulda kukub, siis võib ta seal küll ära mädaneda, aga ise lahti ei lähe. Kuid kõnekeeles nimetatakse pähkliteks sageli muidki vilju. Näiteks mandlid, pekani-hikkoripuu viljad, pistaatsiapähklid, kreeka pähklid ja parapähklid ei ole botaanilises mõttes pähklid.

Kulinaarias kasutatakse mõistet "puupähkel". Selle all mõeldakse sellist pähklit, mis puu otsas kasvab. Seda terminit kasutatakse allergia kontekstis, sest mõned inimesed on allergilised maapähklitele, mis kasvavad rohttaimel, mõned jällegi sarapuupähklitele, mis kasvavad puul.

Pähklid on toitainete poolest väga rikkad ja sellepärast suure toiteväärtusega. Nad on hinnatud energiaallikad, eriti parasvöötmes. Paljud loomad-linnud, näiteks oravad ja pähklimänsakud, koguvad pähkleid talvevarudeks.

Pähklid sisaldavad looduslikke rasvhappeid linoolhapet ja linoleenhapet. Pähklites olevad rasvad on enamjaolt küllastumata. Paljud pähklid on head B2- ja E-vitamiini allikad ning neis võib leiduda rikkalikult valke, folaate ja kiudaineid ning selliseid mineraalaineid nagu magneesium, fosfor, kaalium, vask ja seleen. Lisaks leidub pähklites arginiini. Pähklid aitavad maksa sattudes eemaldada sealt ammoniaagimürgistust.

Üks uurimus on näidanud, et inimesed, kes söövad pähkleid, elavad 2-3 aastat kauem nendest, kes ei söö. Kuid selle põhjuseks võib olla asjaolu, et need, kes söövad pähkleid, kipuvad üleüldse tervislikumalt toituma ja söövad vähem rämpstoitu.

Kõige tervislikum on pähkleid toorelt süüa, sest röstimisel hävib kuni 15% pähklites olevatest tervislikest õlidest.

Pähkliõli kasutatakse maksa puhastavates toodetes.

Pähkleid kandvad taimeperekonnad
--------------------------------

Pähkleid kannavad näiteks järgmised taimerühmad:

* Sugukond pöögilised (*Fagaceae*)
	+ Perekond pöök (*Fagus*)
	+ Perekond kastanipuu (*Castanea*)
	+ Perekond tamm (*Quercus*) – viljaks on üheseemneline pähkel ehk nn tõru
	+ Perekond kiviviljak (*Lithocarpus*)
* Sugukond sarapuulised *Betulaceae*
	+ Perekond sarapuu (*Corylus*) – sarapuupähkel
	+ Perekond valgepöök (*Carpinus*)

Viited
------

1. 1 2  Kadi Heinsalu (02.03.2017 07:00). "17 toiduainet, mida teie maks armastab". *Äripäeva terviseuudised*. Vaadatud 04.03.2017 16:49.
2. ↑  "Harilik tamm". *Dendroloogiline abimaterjal enamlevinud Eestimaa puude ja põõsaste kohta* (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 6.05.2009. Vaadatud 14.12.2010.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nuts** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Pähkel** |
Kaarlahendus õhus kahe naela vahel
**Kaarlahendus** on kestev sõltumatu gaaslahendus, millele on iseloomulik suur voolutihedus (105 kuni 1012 A/m2) ja gaasi (leegi) kõrge temperatuur (5000 kuni 50 000 K).

Et kaarlahendus tekkiks, on vajalik intensiivne termoemissioon või külmemissioon katoodilt ja põrkeionisatsioon elektroodidevahelises ruumis. Kaarlahendus saab tekkida gaasi rõhul, mis on suurem kui 10−2 Pa.

Kaarlahenduse pinge-voolu tunnusjoon on langev (vt joonis 2 artiklis Huumlahendus). See tähendab, et voolu tugevnemisel pingelang kaares langeb (kaare diferentsiaaltakistus on negatiivne). Et seejuures vool ei saaks laviinitaoliselt tugevneda, ühendatakse vooluahelasse jadamisi (järjestikku) eeltakisti, nn ballast.

Atmosfäärirõhul tekkivat kaarlahendust nimetatakse elektrikaareks (ka kaarleegiks, ajalooline nimetus Volta kaar). Selline kaarlahendus algab sädelahendusega.

Kaarlahendust rakendatakse keevitusseadmetes (kaarkeevitus), kaarahjudes (metallurgias), gaaslahenduslampides jm.

Vaata ka
--------

* Kaarekustuti
* Kaarkeevitus
**Arthur Christopher Orme Plummer** (13. detsember 1929 Toronto – 5. veebruar 2021) oli Kanada teatri-, teleseriaali- ja filminäitleja. 

Plummeri tuntumaid rolle on osatäitmised filmides "Helisev muusika" (*The Sound of Music*, 1965), "Ogalinnud" (*The Thorn Birds*, 1983), "Madeline" (1993), "Siseinfo" (*The Insider*, 1999), "Ameerika tragöödia" (*American Tragedy*, 2000), "Piinatud geenius" (*A Beautiful Mind*, 2001), "Meie isade lipud" (*Our Fathers*, 2005), "Emotsionaalne aritmeetika" (*Emotional Arithmetic*, 2007), "The Last Station" Lev Tolstoina (2009) ja "Lohetätoveeringuga tüdruk" (*The Girl with the Dragon Tattoo*, 2011).

Christopher Plummer on saanud kaks Emmy ja Tony auhinda, Kuldgloobuse ja Briti Akadeemia filmi auhinna. 2012. aastal pälvis Christopher Plummer filmiga "Algajad" (2011) parima meeskõrvalosatäitja Oscari. Temast sai vanim näitleja, kes on võitnud Oscari.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Christopher Plummer** |

* IMDb link puudub Christopher Plummer andmekogus IMDb (inglise)
* Christopher Plummer andmekogus Filmiveeb
* Christopher Plummer. Biography. Movies & TV. The New York Times