**Helsingi** (soome keeles *Helsinki*, rootsi keeles *Helsingforsⓘ*, soome kõnekeeles *Stadi* või *Hesa*) on Soome pealinn ja Uusimaa ajalooline keskus. Helsingi paikneb Soome lõunarannikul Soome lahe kaldal.

Helsingi kliimadiagramm
Pindala on 215 km². Helsingis on üle 300 saare.

Helsingis elab 655 281 inimest (31.1.2020). Koos Espoo, Kauniaise ja Vantaaga moodustab ta pealinnaregiooni, kus elab 1 491 845 inimest (2019).

Helsingi on Soome suurim linn ja riigi haldus-, äri- ning kultuurikeskus. Helsingi on mitme suurettevõtte asukoht ja riigi suurim tööandja. Umbes 180 kilomeetrit Helsingist põhja pool asub Tampere, Soome suuruselt kolmas ​​linn.

Linna pikim tänav on Mannerheimintie (5420 m).

Haldusjaotus
------------

 *Pikemalt artiklis Helsingi piirkondlik jaotus*
Majakka ja Loisto (üks valmis ja teine ​​ehitamisel) Kalasatamas
Helsingi jaguneb 59 linnaosaks (nummerdatud 01–59) ja 137 asumiks (nummerdatud kolmekohaliste numbritega vastavalt kuuluvusele linnaosadesse).

### Linnaosad

Linnaosade rootsikeelsed nimed kursiivis.

1. Kruununhaka *(Kronohagen)*
2. Kluuvi *(Gloet)*
3. Kaartinkaupunki *(Gardestaden)*
4. Kamppi *(Kampen)*
5. Punavuori *(Rödbergen)*
6. Eira
7. Ullanlinna *(Ulrikasborg)*
8. Katajanokka *(Skatudden)*
9. Kaivopuisto *(Brunnsparken)*
10. Sörnäinen *(Sörnäs)*
11. Kallio *(Berghäll)*
12. Alppiharju *(Åshöjden)*
13. Etu-Töölö *(Främre Tölö)*
14. Taka-Töölö *(Bortre Tölö)*
15. Meilahti *(Mejlans)*
16. Ruskeasuo *(Brunakärr)*
17. Pasila *(Böle)*
18. Laakso *(Dal)*
19. Mustikkamaa-Korkeasaari *(Blåbärslandet-Högholmen)*
20. Länsisatama *(Västra hamnen)*
21. Hermanni *(Hermanstaden)*
22. Vallila *(Vallgård)*
23. Toukola *(Majstad)*
24. Kumpula *(Gumtäkt)*
25. Käpylä *(Kottby)*
26. Koskela *(Forsby)*
27. Vanhakaupunki *(Gammelstaden)*
28. Oulunkylä *(Åggelby)*
29. Haaga *(Haga)*
30. Munkkiniemi *(Munksnäs)*
31. Lauttasaari *(Drumsö)*
32. Konala *(Kånala)*
33. Kaarela *(Kårböle)*
34. Pakila *(Baggböle)*
35. Tuomarinkylä *(Domarby)*
36. Viikki *(Vik)*
37. Pukinmäki *(Bocksbacka)*
38. Malmi *(Malm)*
39. Tapaninkylä *(Staffansby)*
40. Suutarila *(Skomakarböle)*
41. Suurmetsä *(Storskog)*
42. Kulosaari *(Brändö)*
43. Herttoniemi *(Hertonäs)*
44. Tammisalo *(Tammelund)*
45. Vartiokylä *(Botby)*
46. Pitäjänmäki *(Sockenbacka)*
47. Mellunkylä *(Mellungsby)*
48. Vartiosaari *(Vårdö)*
49. Laajasalo *(Degerö)*
50. Villinki *(Villinge)*
51. Santahamina *(Sandhamn)*
52. Suomenlinna *(Sveaborg)*
53. Ulkosaaret *(Utöarna)*
54. Vuosaari *(Nordsjö)*
55. Östersundom
56. Salmenkallio *(Sundberg)*
57. Talosaari *(Husö)*
58. Karhusaari *(Björnsö)*
59. Ultuna

Rahvastik
---------

Helsingi rahvaarvu kasv 1810–2004
Helsingi elanike arv oli 30. aprill 2018 seisuga 645 482. 31. juulil 2011 oli elanike arv 591 892, millest soomekeelseid elanikke oli 83,7%, rootsikeelseid 6,0% ja muukeelseid 10,2%. Helsingi elanikkonnast moodustavad naised 53,4%. Rahvastiku tihedus on 2935 inimest/km². Meeste keskmine eluiga on 75,1 aastat (Soome keskmine 75,7 aastat), naiste keskmine eluiga on 81,7 aastat (Soome keskmine 82,5 aastat).

Helsingi rahvaarv hakkas kasvama 1810. aastatel pärast pealinnaks saamist. Kasv oli pidev kuni 1960. aastateni. 1960ndatel hakkas rahvastiku kasv peatuma, sest pealinnast lõppesid korterid ja inimesed hakkasid asustama äärelinnu Espood ja Vantaad. 1980ndatel pöördus kasvukõver isegi ajutiselt langusesse. 1990. aastatel oli kasv taas positiivne, kuid 2000ndate alguses hakkas rahvastik jälle tasapisi vähenema. Kõige tõenäolisem põhjus on ilmselt kõrge eluasemehind, mille tõttu paljud inimesed asuvad elama pigem Helsingi lähiümbrusesse.

Helsingi elanikest on välisriikide kodanikke 21,1% (135 412). Välismaal sündinud on 30,1% (193 255). 33% välismaalastest on teiste Euroopa Liidu riikide kodanikud. Teisi keeli kui soome, rootsi või saami rääkis aastal 2017 209 785 inimest. Kõige rohkem välismaalasi on Eestist (5 900), Venemaalt (5 633), Somaaliast (2 400), Hiinast (1150) ja Taist (680). Kolmandik Soome kõigist immigrantidest elab Helsingis. Ülejäänud Soomega võrreldes on Helsingis palju Aafrika riikide kodanikke, 44% Soomes elavatest aafriklastest elab Helsingis. Sisserändajate töötuse määr on 2,5-kordne võrreldes soomlastest elanikega. Neli viiest uuest kinnipeetavast Helsingis on välismaalased..

Välismaalasi 2017:

| Koht | Riik | Rahvaarv |
| --- | --- | --- |
| 1. | Venemaa Venemaa | 39 054 (6,08%) |
| 2. | Eesti Eesti | 35 592 (5,54%) |
| 3. | Somaalia Somaalia | 15 429 (2,40%) |
| 4. | Iraak Iraak | 11 021 (1,72%) |
| 5. | Rootsi Rootsi | 8 645 (1,35%) |
| 6. | Hiina Hiina | 7 439 (1,16%) |
| 7. | Jugoslaavia Jugoslaavia | 6 734 (1,05%) |
| 8. | Vietnam Vietnam | 6 179 (0,96%) |
| 9. | India India | 5 105 (0,80%) |
| 10. | Türgi Türgi | 4 831 (0,75%) |
| 11. | Afganistan Afganistan | 4 055 (0,63%) |
| 12. | Tai Tai | 3 983 (0,62%) |
| 13. | Iraan Iraan | 3 590 (0,56%) |
| 14. | Suurbritannia Suurbritannia | 3 458 (0,54%) |
| 15. | Saksamaa Saksamaa | 3 290 (0,51%) |
| 16. | Ameerika Ühendriigid Ameerika Ühendriigid | 3 014 (0,47%) |
| 17. | Serbia Serbia | 2 840 (0,44%) |
| 18. | Filipiinid Filipiinid | 2 801 (0,44%) |
| 19. | Nepal Nepal | 2 503 (0,39%) |
| 20. | Süüria Süüria | 2 361 (0,37%) |
|

Teenused
--------

### Haridus

Helsingi Ülikooli peahoone Senati väljakul
Helsingis asub neli ülikooli: Aalto Ülikool, Helsingi Ülikool, Helsingi Kunstiülikool ja Rootsi majanduskõrgkool Hanken. Õpilasi on nendes ligi 50 000, mis on üle 28% kogu Soome üliõpilastest. Kaitseministeeriumi allüksusena töötab ka Kaitsejõudude Kõrgkool. Lisaks tegutseb kuus kutsekõrgkooli, kus kokku õpib üle 19 000 üliõpilase.

Linnas on 215 põhikooli, keskkooli ja täiskasvanute gümnaasiumi ja neis õpib 71 000 õpilast. Neist 30 kooli on rootsikeelsed. Lisaks on inglise-, saksa-, prantsuse- ja venekeelseid koole. Oma emakeele õpetust antakse kokku 40 keeles. Helsingi põhikoolid ja gümnaasiumid on olnud statistika kohaselt aastast aastasse Soomes kõige kõrgemal tasemel.

### Transport

Helsingi metroo oranži värvi rong
Helsingis on 1000 elaniku kohta 390 autot. See arv on väiksem kui ülejäänud Soomes, mille põhjuseks on Helsingi hästitoimiv ühistransport. Lisaks elab linnas palju üliõpilasi ja noori.

Helsingis töötavad tramm (10 liini) ja metroo (2 liini). Helsingi metroo, mis avati 1982. aastal, on maailma põhjapoolseim. Samuti on Helsingis bussitransport ning linnalähiliinidel sõidavad rongid.

Aastas tehakse ühistranspordiga umbes 210 miljonit sõitu. Nendest ligi pool tehakse bussidega, ligi kolmandik trammidega ja umbes veerand metrooga.

Linna teenindab Vantaa lennujaam, mis on reisijate arvu poolest Soome suurim. See asub Helsingi kesklinnast 17 km põhja pool, Vantaa linnas.

Helsingist väljuvad laevaliinid Tallinna, Stockholmi, Gdyniasse, Travemündesse, Rostocki ja Peterburi.

Ajalugu
-------

Helsingi kaart 1645. aastal
Linna rajas 1550 Rootsi kuningas Gustav I Vasa vastukaaluks Tallinnale Vantaanjoe suudmesse. 1551. aastal ehitati jõesaarele kuningahäärber. 1553. aastal ehitati kirik. Plaanist rajada Tallinnale võistleja ei tulnud suuremat välja, sest Helsingi võitles vaesuse, sõdade ja haigustega ja jäi kauaks väikeseks rannikulinnaks. Selle üks põhjus oli ka Tallinna ja Põhja-Eesti vallutamine Rootsi poolt 1561. aastal, mis vähendas kuninga huvi Helsingi vastu. 1710. aastal tappis katk kaks kolmandikku linlastest.

Mõnevõrra parandas Helsingi positsiooni Suomenlinna merekindluse rajamine 18. sajandil, kuid ta ei hakanud kasvama suureks linnaks enne, kui Rootsi-Vene sõja tulemusena läks Helsingi 1808 Rootsi võimu alt Venemaa võimu alla. Samal aastal rüüstas linna suur tulekahju.

Helsingi litograaf Karl von Kügelgen (1823–24) kogumikust "Vues pittoresques de la Finlande"
1811. aastal käskis Venemaa keiser Aleksander I ehitada kogu linna uuesti. Et tsaarile ei meeldinud senise pealinna Turu asukoht liiga lähedal Rootsile ja eriti Stockholmile, siis nimetati 5000 elanikuga Helsingi 1812 Soome Suurvürstiriigi uueks pealinnaks. Linna südameks ehitati ampiirstiilis kesklinn, mis pidi sümboliseerima Soome suurvürsti, kelleks oli Venemaa keiser, võimu. Linna arhitekt oli Carl Ludvig Engel.

Turu kuninglik akadeemia, mis oli seni Soome ainus ülikool, toodi 1827 Helsingisse üle. See kinnistas veelgi linna uut rolli.

1900. aastal jagunes Helsingi elanikkond keele järgi rühmadeks nii: soome 50,7%, rootsi 42,5%, vene 4,7%, saksa 0,8%, teised ja teadmata 1,3%. Rootsi keele kõnelejad olid Helsingis 1880. aastate lõpul enamuses, kuid ulatuslik soomlaste sisseränne muutis kiiresti rahvuste proportsioone. 1905. aastaks oli soome keele kõnelejate osatähtsus kasvanud 55 protsendini.

1917. aastal sai Helsingi pärast Soome iseseisvumist Soome Vabariigi pealinnaks. 1918. aastal pidi senat põgenema Soome kodusõja tõttu Vaasa linna.

Jätkusõja ajal, 1941–1944 põhjustas pommitamine (sealhulgas Helsingi suurpommitamised) linnale suuri kahjustusi, kuid linna ei vallutatud. 1946. aastal toimus suur haldusüksuste liitmine ning Helsingi piirkond kasvas ligi kaheksa korda.

1952. aastal toimusid Helsingis suveolümpiamängud. Nendest linnadest, kus suveolümpiamängud on peetud, on tänapäeval Helsingi kõige väiksem (ehkki mõni linn on pidanud suveolümpiamänge ajal, mil ta oli väiksem kui Helsingi 1952. aastal). Helsingis on toimunud ka 1983. ja 2005. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused ning 1971. ja 1994. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus.

2000. aastal oli Helsingi üks Euroopa kultuuripealinnadest.

Vaatamisväärsusi
----------------

Helsingi toomkirik (*Tuomiokirkko*)
Suomenlinna nähtuna mööduvalt praamlaevalt
Kontserdihall ja konverentsikeskus Finlandia-talo
* Suomenlinna kindlus
* Hietaniemi kalmistu
* Vabadussõjas langenud Soome vabatahtlike monument
* Helsingi toomkirik (*Tuomiokirkko*; Carl Ludvig Engel ja Ernst Lohrmann, 1830–1852)
* Kaljusse raiutud Temppeliaukio kirik Etu-Töölö (Timo ja Tuomo Suomalainen 1969)
* Sibeliuse monument Taka-Töölö (Eila Hiltunen 1967)
* kunstimuuseum Ateneum (Theodor Höijer, 1885)
* Soome Rahvusmuuseum (Herman Gesellius, Armas Lindgren, Eliel Saarinen, 1900–1916)
* Parlamendihoone (Johan Sigfrid Sirén, 1931)
* Finlandia-talo (Alvar Aalto, 1971–1975)
* Seurasaari vabaõhumuuseum
* presidendiloss (Pehr Granstedt, 1813)
* Havis Amanda
* Marssal Mannerheimi ratsamonument
* Kolme sepa kuju

Helsingi

Suurenda
Helsingi

Helsingi

Suurenda
Helsingi

Vaata ka
--------

Aleksanterinkatu talveõhtul
Kasiino Helsingi
Hotell Arthur
Eesti Suursaatkond
* Esplanaadi park
* Linnanmäki, lõbustuspark Helsingi kesklinnas
* Senati väljak
* Helsingi messikeskus
* Sonera staadion
* Soome Rahvusooper
* Soome Rahvusballett
* Helsingi valimisringkond
* Itis
* Helsingi tramm
* Lastenlinna
* Tehtaankatu
* Eesti Heategev Selts Helsingis
* Svenska Teatern
* Helsingi raamatumess

Viited
------

1. ↑  Finland's preliminary population figure was 5,608,218 at the end of February 2024
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuni 2018. Vaadatud 13. märtsil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "Helsinki facts and figures 2019" (PDF). 2019. Vaadatud 6.5.2021.
4. ↑  Tutkimuksia 10/2007: Elinajanodotteen kehitys Helsingissä ja sen väestönosaryhmissä 1991–2005 (vaadatud 30.12.2007)
5. ↑  "Tilasto". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2010. Vaadatud 22. septembril 2011.
6. ↑  "Tilasto". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2012. Vaadatud 22. septembril 2011.
7. ↑  Helsingissä asuu virolaisia enemmän kuin venäläisiä (vaadatud 13.2.2010)
8. ↑  Jussi Pajunen jarruttaisi maahanmuuttoa (vaadatud 13.2.1010)
9. ↑  Suomalaiset ja ulkomaalaiset vangit tappelivat Keravan vankilassa (vaadatud 2.7.1011)
10. ↑
11. ↑  Yliopistojen uudet opiskelijat ja opiskelijat yhteensä yliopistoittain ja koulutusasteittain 2006 (Excel) (vaadatud 30. detsember 2007)
12. ↑  hel2.fi vaadatud 28.03.11
13. ↑  HKL – osa toimivaa kaupunkia (2003) (vaadatud 30.12.2007)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Helsingi** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Helsingi** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Helsingi** |

* Helsingi linna koduleht
* Visithelsinki.fi allalaaditav Helsingi reisijuht ja turismiinfo eesti keeles
* Sinimustvalge Helsingi kaart. Estofennia, Pekka Linnainen, 10. juuni 2013 (eesti ja soome keeles).

| * v
* r
Euroopa kultuuripealinnad |
| --- |
| 

1985 Ateena
1986 Firenze
1987 Amsterdam
1988 Lääne-Berliin
1989 Pariis
1990 Glasgow
1991 Dublin
1992 Madrid
1993 Antwerpen
1994 Lissabon
1995 Luxembourg
1996 Kopenhaagen
1997 Thessaloníki
1998 Stockholm
1999 Weimar
2000 Reykjavík **·**  Bergen **·**  Helsingi **·**  Brüssel **·**  Praha **·**  Kraków **·**  Santiago de Compostela **·**  Avignon **·**  Bologna
2001 Rotterdam **·**  Porto
2002 Brugge **·**  Salamanca
2003 Graz
2004 Genova **·**  Lille
2005 Cork
2006 Pátra
2007 Luxembourg **·**  Sibiu
2008 Liverpool **·**  Stavanger
2009 Linz **·**  Vilnius
2010 Essen **·**  İstanbul **·**  Pécs
2011 Tallinn **·**  Turu
2012 Maribor **·**  Guimarães
2013 Košice **·**  Marseille
2014 Riia **·**  Umeå
2015 Mons **·**  Plzeň
2016 Wrocław **·**  Donostia / San Sebastián
2017 Aarhus **·**  Paphos
2018 Leeuwarden **·**  Valletta
2019 Matera **·**  Plovdiv
2020/2021 Galway **·**  Rijeka
2022 Kaunas **·**  Esch-sur-Alzette **·**  Novi Sad
2023 Veszprém **·**  Timișoara **·**  Elefsína
2024 **Tartu **·**  Bad Ischl **·**  Bodø**
2025 Nova Gorica / Gorizia **·**  Chemnitz
2026 Oulu **·**  Trenčín
2027 Liepāja
 |