recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Edward Osborne Wilson (2003)
Edward Osborne Wilson (2007)
**Edward Osborne Wilson** (10. juuni 1929 Birmingham, Alabama – 26. detsember 2021) oli ameerika entomoloog (mürmekoloog), sotsiobioloog, teoreetik ja loodusteadlane.

Wilson on tuntud eelkõige sotsiobioloogina: tema teadushumanistlikud ideed on läbi põimitud religioossete, moraalsete ja eetiliste küsimustega. Samuti on ta tuliselt propageerinud looduskaitset. Ta on uurinud liikide väljasuremist 20. sajandil, mida kõige suuremal määral põhjustab ürgmetsade maharaiumine, ja sel põhjusel kaitseb ta mitmesuguseid metsade säilitamise strateegiaid, sealhulgas uusi turunduse mehhanisme, mis kaitseksid metsi. Ta on loonud mõiste "teaduslik humanism", mis on tema sõnul ainus teaduse kasvavate teadmistega tõelisest maailmast ja loodusseadustest sobiv maailmavaade.

Religiooni pidas ta inimkonna jaoks tähtsaks, ehkki ta ise ühtki neist ei kuulunud. Wilson täheldas, et religioonid alluvad samasugusele evolutsioonile ja olelusvõitlusele nagu loomaliigidki, samuti võib üks religioon lahkneda mitmeks, nagu seda teevad loomaliigid. Selleski osas väärivad religioonid teaduslikku uurimist.

2007. aastani oli ta Pellegrino ülikoolis entomoloogia uurija-professor ja Committee for Skeptical Inquiry liige.

Aastal 1990 pälvis ta Crafoordi auhinna, mida annab välja Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia nendes teadusharudes, mis ei ole kaetud Nobeli auhinnaga ja mida seetõttu peetakse kõrgeimaks võimalikuks auhinnaks ökoloogia vallas. Aastal 1994 pälvis ta Carl Sagani auhinna teaduse mõistmise suurendamise eest avalikkuses. Seda auhinda anti välja alles teist korda ja esimesel korral läks see Saganile endale.

Tunnustus
---------

* 1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1969 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1976 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1976 – USA teadusmedal National Medal of Science
* 1979 – Pulitzeri preemia (teose "On Human Nature" ("Inimloomusest") eest)
* 1990 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
* 1990 – Crafoordi auhind
* 1990 – valiti Soome Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1991 – Pulitzeri preemia (teose "The Ants" ("Sipelgad") eest koos Bert Hölldobleriga).
* 1994 – Carl Sagani auhind
* 1995 – ajakiri Time valis ta Ameerika 25 mõjukaima isiku hulka.
* 1998 – Benjamin Franklini medal
* 1999 – Ameerika Humanistide Assotsiatsioon valis ta aasta humanistiks
* 2010 – Thomas Jeffersoni arhitektuurimedal

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **E. O. Wilson** |

* "Half-Earth"

Viited
------

1. ↑  U.VA. AND JEFFERSON FOUNDATION HONOR THREE DISTINGUISHED MEDAL RECIPIENTS. 14. aprill 2010. news.virginia.edu
**Saksaküla** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Mööda küla põhjapiiri kulgeb Kõpu jõgi.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**Muusikaline kuulmine** on inimese võime ja oskus tajuda helide vältus-, kõrgus-, valjus- ja tämbrisuhteid. 

Helikõrguste tajumisel eristatakse suhtelist ja absoluutset kuulmist.

Muusikalist kuulmist uuritakse eelkõige kui kognitiivset taju, võimet pidada heli objektiivseks füüsikaliseks nähtuseks ja uurides selle muutumist närviimpulssideks. Kognitiivse lähenemise korral uuritakse, kuidas närviimpulsse konstrueeritakse helikeskkonna representatsioonina. 

Muusikalise kuulmise puhul tuleb arvestada, millist tähelepanu kuulaja helidele pöörab, sest kuulaja valib välja muusikalise struktuuri elemendid, mis talle tunduvad muusikasse kuuluvat, jättes tähelepanuta ümbritsevad mürad ja muud helid, millel tema mõttelise konstruktsiooni kohaselt muusikaline tähendus puudub. Näiteks võib laulu kuulaja jätta tähelepanuta sõnade tähenduse, kuid mitte nende prosoodia, alliteratsiooni või rütmi, sest need osalevad muusikas.

Muusikalist kuulmisega on tegeldud nii filosoofias (Diderot, Husserl), muusikateaduses kui ka kognitiivteadustes.

Muusikapedagoogikas tegeldakse muusikalise kuulmise arendamisega, kuulates tähelepanelikult helisalvestisi, harjutadades õpilasi eristama muusikalisi struktuure.
**Muusikaline struktuur** ehk **muusika struktuur** ehk **heliehitis** ehk **helikooslus** on muusikas väljaspool aega muusikaliste objektide kõigi seoste kogum. Muusikalise struktuuri üks skeeme on partituur.

Helilooja Iannis Xenakise (1992: 264-266) arvates asub muusikaline struktuur väljaspool aega (*outside time*, *hors-temps*): "[...] struktuurid on olemuslikult väljaspool aega (hors-temps). [...] Muusika paikneb ruumis nii väljaspool aega kui ka ajavoos. Seega, helikõrguste skaalad; kirikulaadide skaalad; kõrgema taseme morfoloogiad: struktuurid, fuugalaadsed arhitektuurid, matemaatilised valemid, mis põhjustavad helisid või muusikat, need on väljaspool aega, nii paberil kui ka meie mälus. [...] Aeg on tahvel, millele on kirjutatud universumi, milles elame meie, nähtused ja nende suhted väljaspool aega. Suhted, mis viitavad arhitektuurilistele struktuuridele, reeglitele." (*[...] the structures, are essentially outside time (hors-temps). [...] Music participates both in space outside time and in the temporal flux. Thus, the scales of pitch; the scales of the church modes; the morphologies of higher levels; structures, fugal architectures, mathematical formulae engendering sounds or pieces of music, these are outside time, whether on paper or in our memory. [...] Time is the blackboard on which are inscribed phenomena and their relations outside the time of the universe in which we live. Relations imply architectural structures, rules.*)
**Puraanad** (sanskriti keeles *purāṇa* 'iidne') on hinduismi pühad raamatud smriti alajaotuses.

Detail *Bhāgavata-purāṇa* käsikirjast.
*Bhāgavata-purāṇa* palmilehekäsikirja lehed. India, Lääne-Bengaal, 16. sajand (?), mõõtmed: 6,99 x 35,56 x 1,59 cm.
Nimetuse "puraanad" tähendus viitab sellele, et need sisaldavad muistseid tarkusi.

Puraanad on loodud värssides ja kirja pandud 1. aastatuhande teisel poolel, kuid paljud tekstid on märksa varajasema algupäraga. Puraanad on põhiliselt jutustava sisuga, nende aluseks on madalamatele seisustele mõeldud veedade kokkuvõtted ja seetõttu esitavad nad hinduismi põhimõtteid väga lihtsal viisil. Hinduism kui üldrahvalik usund põhinebki peamiselt puraanadel.

Puraanades on rikkalikult ajaloolist materjali, mille tõttu need kuuluvad Vana-India ajaloo olulisemate allikate hulka. Puraanad sisaldavad kosmogooniaid ja kosmoloogiaid, teoloogiaid ja filosoofiaid ning jumalate, jumalannade, kuningate, kangelaste, õpetajate ja pooljumalate genealoogiaid, rahvalikke jutustusi, palverändude lugusid, kirjutisi templitest, ravimisest, astronoomiast, grammatikast, mineraloogiast ning lisaks veel nalja- ja armastuslugusid.

Puraanade sisu on seotud ka Mahābhārata süžeedega ja dharmašaastratega. Puraanades ülistatakse tavaliselt Višnut või Šivat ja rõhutatakse pühendumise (sanskriti keeles *bhakti*) tähtsust.

Puraanade all mõistetakse tavaliselt 18 suurt puraanat (*Maha Puranas*), millest tuntuim on *Bhāgavata-purāṇa*, ja 18 väikest puraanat (*Upa Puranas*), mis kokku moodustavad umbes 400 000 värsirida.

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: puraanad
2. ↑  Ida mõtteloo leksikon: puraanad
3. ↑  Ida mõtteloo leksikon: puraanad
4. ↑  Ida mõtteloo leksikon: puraanad
5. ↑  Cornelia Dimmitt (2015), Classical Hindu Mythology: A Reader in the Sanskrit Puranas, Temple University Press, ISBN 9788120839724
6. ↑  Greg Bailey (2001), Encyclopedia of Asian Philosophy (Editor: Oliver Leaman), Routledge, ISBN 9780415172813
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on religioossest mõistest; nime teiste tähenduste kohta vaata artiklit Ordinatsioon (täpsustus)* |

---

Diakoniks pühitsemine õigeusu kirikus
**Ordinatsioon** ehk **ordineerimine** on vaimulike ametissepühitsemine. Sõna *ordinatsioon* kasutatakse ka vastava pühitsuse tähistamiseks: "tal on ordinatsioon" tähendab "ta on vaimulikuks pühitsetud".

Inimest, kes valmistub ordinatsiooniks või keda ordineeritakse, nimetatakse vahel *ordinandiks.* Ordinatsiooni ajal kasutatavat liturgiat nimetatalse *ordinaaliks*.

Ordinatsiooniriitus on kasutusel mitmes suures religioonis, sealhulgas kristluses, judaismis, islamis ja budismis. Kristlikus kontekstis samastatakse ordinatsiooni sageli vaimulikuseisuse sakramendiga.

Ordinatsioon roomakatoliku, õigeusu ja anglikaani kirikus
---------------------------------------------------------

Neis kirikutes on kolm ordinatsiooniastet: piiskop, preester ja diakon (hierarhia on aja jooksul muutunud). Tavaliselt läbitakse need astmed üksteise järel: esmalt diakonaat (diakonina), siis presbüteraat (preestrina) ja viimasena episkopaat (piiskopina). Enamik vaimulikke on enne preestriks ordineerimist "ajutised diakonid". "Alalised diakonid" ei jätka preestriastmel, mis võimaldab katoliku kirikus pühitseda ka abielumehi. Kõik peapiiskopid, kardinalid ja paavstid on piiskopid, ehkki on olnud ka diakonkardinale ja preesterkardinale.

Ordinatsiooni korraldab piiskop apostelliku suktsessiooni alusel. Roomakatoliku kirik nõuab ka, et piiskopid pühitseksid paavsti õnnistusel, mis tagab kiriku ühtsuse. Preestriks pühitsemine on eeldus, et vaimulik võiks anda armulauda.

Naiste ordineerimine
--------------------

 *Pikemalt artiklis Naiste ordineerimine*
Naiste ordineerimine on tekitanud mitmes religioonis tuliseid vaidlusi, kuna kas ordinatsioon ise või ordineeritud vaimuliku täidetav roll kuulub mitmesugustel teoloogilistel põhjustel traditsiooniliselt meestele. 20. sajandi keskpaigast on mõned protestantlikud kirikud (näiteks Rootsi ja Eesti luterlikud kirikud) siiski hakanud naisi ordineerima, samuti on liberaalsemates judaistlikes kogudustes naisrabid.

Vaata ka
--------

* Vaimulikuseisuse sakrament
* Vaimulikku ametisse pühitsemise sakrament

Välislingid
-----------

* Arthur Carl Piepkorn: Vaimulik amet ja ordinatsioon luterliku kiriku usutunnistuskirjades
**Orbiitgraaf** {\displaystyle G\_{n}} on graafi {\displaystyle G} alamgraaf, mille servad {\displaystyle e\_{ij}} vastavad ühe binaarorbiidi {\displaystyle \Omega \_{n}} elementidele (st tipupaaridele). Orbiitgraafi on nimetatud ka *positsioonistruktuuriks*.

Orbiitgraafid on olulised atribuudid graafi struktuuri uurimisel, nad toovad esile või avavad graafi **Liigendamine ebaõnnestus (SVG (MathML-i saab lubada brauseri lisa abil): Vigane vastus ("Math extension cannot connect to Restbase.") serverist "http://localhost:6011/et.wikipedia.org/v1/":): {\displaystyle G }**
 erinevaid "varjatud külgi". Seda just sümmeetriliste või suuri binaarorbiite omavate graafide puhul.

Orbiitgraafide omadusi
----------------------

* Orbiitgraafide arv võrdub binaarorbiitide arvuga. Nende hulka kuuluvad nii serva- kui ka "mitteserva" orbiidid, st graafi täiendi servaorbiidid.
* Orbiitgraaf on tippudest ja servadest sümmeetriline. Seega on iga orbiitgraaf valents- ja ring- või klikkregulaarne.
* Graafi erinevad orbiitgraafid või erinevate graafide orbiitgraafid võivad osutuda *isomorfseteks* või *langeda kokku*.
* Graafi mõni orbiitgraaf võib osutuda isomorfseks graafi endaga,

Näiteks, Folkmani graafil on kuus binaarorbiiti, sh üks serva- ja viis "mitteserva" orbiiti. Selle ühele "mitteserva" orbiidile vastav orbiitgraaf on Peterseni graaf, teisele orbiidile vastav aga selle täiend. Selliseid graafide põimumisi esineb tihti.

Vaatluse all on ka graafi *teist ja kõrgemat järku orbiitgraafid*, st orbiitgraafide orbiitgraafid. Kõrgemat järku orbiitgraafide indutseerimine on *koonduv protsess*, see lõpeb alati mõne madalamat järku orbiitgraafi või lähtegraafiga isomorfse graafi esiletuleku või selle taastamisega.

Kirjandust
----------

* Tevet, J.-T. (2001). *Semiotic Testing of the Graphs*. S.E.R.R. Tallinn
* Tevet, J.-T. (2917). *Graafide identifitseerimine*. ISBN 9789949816514, S.E.R.R. Tallinn
* Tevet, J.-T. (2017). *What is a graph and how to study it*. ISBN 9879949817559. S.E.R.R. Tallinn

Vaata ka
--------

* Graafide identifitseerimine
* Graafide semiootiline modelleerimine
**Langemets** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Langemets 23 inimesel: 10 mehel ja 13 naisel. Perekonnanimede levikult oli Langemets meeste puhul 12515. kohal ja naiste puhul 10640. kohal. Perekonnanime Langemets kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas Kuksema mõisavallas nimeks Langemets.

Nimede eestistamisel võeti Langemets 1936. ja 1938. aastal uueks perekonnanimeks kahel korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Lange ja Langebrunn.

Nime kandjaid
-------------

* Andres Langemets, eesti kirjanduskriitik (1948–)
* Liina Langemets, eesti sisearhitekt (1978–)
* Margit Langemets, eesti keeleteadlane (1961–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 05.05.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Langemets.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Langemets.

Välislingid
-----------

* Langemets statistikaameti andmebaasis
Cahdeuse suguvõsa aadlivapp
**Karl Gustav von Cahdeus** (ka **Cadaeus** ja **Cadens**) (suri 14. (ukj 25. aprillil) 1768 Tallinnas) oli Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane.

Elulugu
-------

Karl Gustav von Cahdeus oli kindralmajor (25. detsember 1755), kindralporutšik (16. märts 1762) ja Eestimaa kubermangu viitsekuberner 16. märtsist 1762 kuni 11. aprillini 1768. 

K. G. von Cahdeus immatrikuleeriti 17. mail 1764 Liivimaa (Nr.183) ja 31. jaanuaril 1765 Eestimaa (Nr.172) rüütelkonda.

Mõisavaldused
-------------

Talle kuulus Liivimaal Lemsalu kihelkonnas Šķirstiņi mõis, mille ta müüs 1751. aastal 8584 taalri eest õuekohtu sekretär ja assessor von Fischerile.

Perekond
--------

Tema vanemad olid brigadir ja 1723. aastast Šķirstiņi mõisnik Albrecht von Cahdeus ja Apollonia von Funcken. Tema ema oli Rootsi kindralmajori ja Riia viitsekuberneri Rembert von Funckeni (suri 1709) ja Läänemaalt Paadrema mõisast pärit vabapreili Helene von Uexkull-Güldenbandi tütar.

Tema 1788. aastal surnud abikaasa Christina Lovisa pärines Clodt von Jürgensburgide suguvõsast.

Viited
------

1. ↑  TLA, f. 237, n. 1, s. 24, L 67p .
2. ↑  Erik Amburgeri andmebaas. Nr 2492 .
3. ↑  Paucker, Carl Julius Albert. Die Civil- und Militär-Oberbefehlshaber in Ehstland: zur Zeit der Kaiserlich Russischen Regierung von 1704 bis 1855. Dorpat: 1855, lk 20.
4. ↑  Klingspor, Carl Arvid von. Baltisches Wappenbuch. Wappen sämmtlicher, den Ritterschaften von Livland, Estland, Kurland und Oesel zugehöriger Adelsgeschlechter. Stockholm: 1882 vapp info.
5. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Teil. Riga: E. Frantzen, 1836, lk 160 .
6. ↑  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd III. Görlitz: 1930, lk 312 .
7. ↑  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Teil: Estland. Bd II. Görlitz: 1930, lk 502 .
8. ↑  ID puudub saidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"

Kirjandus
---------

* ID puudub saidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Wilhelm van Delden** | **Eestimaa viitsekuberner**1762–1768 | Järgnev**Vabahärra Joachim Christian von Sievers** |
**Ober-Haus** on rahvusvaheline kinnisvarafirma, mille asutas Paul Oberschneider koos kolme töötajaga 1994. aastal Tallinnas. 

Aastal 2009 töötas Ober-Hausis rohkem kui 300 inimest, nende hulgas atesteeritud maaklerid ja kinnisvarahindajad ning haldajad. Ober-Hausil oli aastal 2009 kokku 30 kontorit neljas riigis: Eestis (Tallinn, Tartu, Pärnu, Jõhvi, Narva), Lätis (Riia, Ventspils, Valmiera, Liepāja, Jelgava), Leedus (Vilnius, Kaunas, Palanga, Klaipeda, Šiauliai, Panevėžys, Druskininkai) ja Poolas (Varssavi, Kraków, Katowice, Gdańsk, Poznań, Łodz). 

Pärast ühinemist Soome Realia Group Oy-ga aastal 2007 muutus Ober-Haus Ida-Euroopa suurimaks kinnisvaraagentuuriks. Realia Groupi osanikud on Sponsor Capital, Nordea Pank, Varma Pensionifond and Soome Tööstusinvesteeringute AS.

Ober-Hausi kodulehel asub kinnisvarapakkumste andmebaas.

Ober-Hausi turuanalüütikud avaldavad kord kvartalis iga riigi kohta kinnisvaraturu aruandeid ja ülevaateid. Lisaks koostatakse aruanne ka terve aasta kohta.

Välislingid
-----------

* Ober-Haus Eesti
* Ober-Haus Poola
* Ober-Haus Leedu
* Ober-Haus Läti
* Ober-Haus Grupp
* Realia Group
**Šveicarija** on küla Leedus Jonava rajoonis, Šveicarija valla halduskeskus. Külas on spordikeskus, põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Šveicarijas asub Jonava koduloomuuseumi rahvalaulu- ja käsitööosakond. Küla kohal asub Varpė jõel 10,8 ha suurune paisjärv. Sealsete katoliiklaste tarbeks on külla ehitatud Jonava kihelkonda kuuluv kabel.

Ajalugu
-------

Šveicarija ümbruskond on olnud asustatud juba ammu: seal asub mitu asulakohta nii VIII, IX, III kui ka II aastatuhandest enne Kristust. Kirjalikes allikates on küla mainitud siiski alles XVIII sajandil.

Arvatakse, et küla on saanud nime Euroopas ringi rännanud kohalikult mõisnikult. Šveicarija tähendab leedu keeles Šveitsi. Sarnaseid nimesid on ka teistel ümbruskonna küladel: samas vallas asuvad veel Paryžius (Pariis) ja Londonas (London), Rukla valda jääb Venecija (Veneetsia).

XX sajandi alguses on esimest korda mainitud Šveicarija mõisa. Seal elas mõnda aega Leedu näitekirjanik Kazys Alyta.

* ŠveicarijaŠveicarija
* KoolimajaKoolimaja

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamento, vaadatud 08.06.2017.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Šveicarija** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Zimmermann** on saksa päritolu perekonnanimi, tõlkes tähendab puusepp.

Nimest
------

Nimest Zimmermann on tulnud nimevariandid Simmermann (saksa kasutuses) ja Timmermann (hollandi kasutuses).

2014. aastal oli Šveitsis Zimmermann sageduselt 16. perekonnanimi, Saksamaal oli sageduselt 21. (üle 163 000 nimekandja) ja Austrias 90. perekonnanimi.

Nimest Eestis
-------------

Eestis oli 2023. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Zimmermann 100 inimesel (51 mehel ja 49 naisel). Perekonnanimede levikult oli Zimmermann meeste puhul 2042. ja naiste puhul 2401. kohal. Kõige levinum on perekonnanimi Zimmermann vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,52. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,58 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Laiuse kihelkonnas, Järvamaal Koeru kihelkonnas, Võrumaal Rõuge kihelkonnas, Läänemaal Hanila ja Märjamaa kihelkonnas ning Virumaal Kadrina, Väike-Maarja ja Simuna kihelkondades kaheksal korral nimeks Zimmermann.

Nimede eestistamisel vahetati aastatel 1935–1940 nimi Zimmermann neljakümnel korral uue perekonnanime vastu, milleks olid Alliksaar, Arumäe, Epre, Hiiemäe, Kaasiku (3), Kaljumaa (2), Karm, Kuusistu, Laasi, Laidve, Laine, Meripalu, Mändmets, Ojasalu (2), Ojasoo (2), Ojat, Puusep, Pärnaste, Saaliste, Sammel, Siirmaa, Sildjõe, Sinimeri, Sinipalu, Sirelpuu, Sõmer, Sõmermaa (4), Tammepõld, Tupits, Vari, Vesi ja Viiroja.

Nime kandjaid
-------------

* Endel Zimmermann (1924–2007), eesti näitleja
* Hermann Zimmermann (1654–1702), Läti vaimulik
* Jaan Zimmermann (1880–1942), eesti ettevõtja
* Johann Zimmermann (1663–1710), Eesti vaimulik
* Johann Georg Zimmermann (1717–1783), Eesti vaimulik
* Johannes Zimmermann (1882–1942), Eesti loomakasvatusteadlane

Viited
------

1. ↑  Zimmermann Surname. Vaadatud 29. juuni 2023.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Zimmermann.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Zimmermann.
|  |  |
| --- | --- |
| Hoiatus! | **Võimalik autoriõiguste rikkumine!**  Kui on olemas/saadud luba teksti kasutamiseks litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel, siis edasta aadressile permissions-etättwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et on nõus teksti kasutamisega selle litsentsi tingimustel.

Võimalikuks lahenduseks on ka teksti ümbersõnastamine, sest faktid ei ole autoriõigustega kaitstud. |

   Teksti allikas:  Kiri Austraaliast: JUTTU ON VALTER POLLIST **Valter Helmut Polli** (28. märts 1912 Päinurme, Koigi vald, Järvamaa – 28. oktoober 2005) oli eesti ajakirjanik.

Ta lõpetas 1933. aastal Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Ta õppis alates 1934. aastast Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, lõpetas 1940. aastal majandusteaduskonna ja õppis aastatel 1940–1942 filosoofiateaduskonnas. Hiljem õppis ta aastatel 1946–1947 veel Hamburgi Ülikoolis politoloogiat. Akadeemiliselt oli ta Korporatsioon Ugala liige.

Hiljem töötas Tartus kindlustusselts "Oma" peakorteris. Okupatsioonide ajal töötas veel mitmes firmas, kaasa arvatud ajalehes Postimees majandusjuhina.

1944. aastal oktoobris läks Saksamaale, kus algul töötas Vestfaalis mõisavalitsejana. Sõja lõppedes siirdus edasi Hamburgi, kus elas neli aastat, tegutses Hamburgi eestlaste esindajana, laagrikomiteede esimehena, kaitses kaasmaalaste huvisid Saksa ametiasutustes ning korraldas kultuuri- ja muid üritusi.

1950. aastal emigreerus Austraaliasse ja asus esialgu Sydneys elama oma nimekaimu juures. Töötas mitmes firmas tööjuhatajana ja omas vahepeal ka kinnisvarade vahendusfirmat. Siis katsetas ta viis aastat piimatalu pidamist Windsoris, ning lõpuks, kuni pensionile minekuni töötas nõuandjana suurfirma Australasia peakorteris.

Tema eestvõttel asutati New South Walesi Eesti Võitlejate Ühing ja ta oli selle ühingu esimene esimees. Hiljem tegutses ta pikemat aega revisjonikomisjoni esimehena. Ta oli ajalehe Meie Kodu kaastööline ja andis ka ise oma kutsetöö kõrval välja ajakirja Olion. On teinud kaastööd ka Austraalia lehtedele ja oli eestikeelsete raadiosaadete tegijate nõuandja nii poliitilistes kui ka majandusküsimustes. Samuti võttis ta osa austraallaste poliitilisest ja seltskondlikust tegevusest, lisaks oli ta kohaliku parempoolsete erakonna abipresident, etniliste gruppide esindaja ning Uus-Lõuna-Walesi osariigi nõukogu liige.

Valter Polli maeti 17. detsembril 2005 Ao kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Valter Polli (1. juuli 1987). "Kiri Austraaliast: JUTTU ON VALTER POLLIST". *Võitleja = The Combatant : ülemaailmne Eesti sõjameeste ja vabadusvõitlejate häälekandja*. Vaadatud 22. mai 2019.
2. ↑  Haud Ao kalmistul

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Haud Ao kalmistul
**Valter Rummel** (9. mai 1929 Saka küla, Järve vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 7. september 2019)  oli eesti tõlkija ja toimetaja.

Ta lõpetas 1948. aastal Jõhvi 1. Keskkooli ja 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli inglise filoloogina.

Ta töötas Eesti Riiklikus Kirjastuses, hiljem Valguses ja Koolibris.

Looming
-------

Rummel toimetas inglise keele õpikuid ning tõlkis vene keelest ajalooõpikuid, pedagoogilist ja filmialast kirjandust. Samuti tõlkis ta eesti keelde lastekirjanduse klassikasse kuuluvaid ingliskeelseid teoseid:

* Mark Twaini "Prints ja kerjus";
* Alan Alexander Milne'i "Karupoeg Puhh";
* Rudyard Kiplingi "Džungliraamat";
* Daniel Defoe "Robinson Crusoe";
* Joel Chandler Harrise "Onu Remuse lood", mille esitamisega võitis südameid näitleja Tõnu Aav;

* Bram Stokeri "Dracula" 1. raamat.

Viited
------

1. ↑  Suri "Karupoeg Puhhi" tõlkija Valter Rummel

Kirjandus
---------

* Ants Haljamaa. "Rummel, Valter". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 480

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Valter Rummel** |
Anton Siluanov
**Anton Siluanov** (vene keeles **Антон Германович Силуанов**; sündis 12. aprillil 1963 Moskvas) on Venemaa poliitik ja ökonomist. 16. detsembrist 2011 Venemaa Föderatsiooni rahandusminister.

Elulugu
-------

Sündis Moskvas professionaalsete finantsistide perekonnas.

1985 lõpetas Moskva Finantsinstituudi rahanduse ja krediidi erialal. 1994 kaitses majandusteaduse kandidaadikraadi tööga "*Бюджетная политика государства в условиях перехода к рыночным отношениям*" 

Augustist 1985 kuni märtsini 1987 Vene NFSV Rahandusministeeriumi ökonomist ja vanemökonomist. Märtsist 1987 kuni maini 1989 ajateenistuses Nõukogude armees. Maist 1989 kuni jaanuarini 1992 Vene NFSV Rahandusministeeriumis juhtivökonomist ja osakonna asejuht. Veebruarist 1992 kuni oktoobrini 1997 Vene Föderatsiooni rahandusministeeriumi eelarveosakonna juhataja asetäitja. Oktoobrist 1997 kuni juulini 2003 Vene Föderatsiooni Rahandusministeeriumi makromajanduspoliitika ja pangandustegevuse osakonna juhataja.

Juulist 2003 kuni maini 2004 Venemaa Föderatsiooni aserahandusminister. Maist 2004 kuni 12. detsembrini 2005 Venemaa Föderatsiooni Rahandusministeeriumi eelarvevaheliste suhete osakonna direktor. 12. detsembrist 2005 Venemaa Föderatsiooni aserahandusminister. 27. septembrist 2011 kuni 16. detsembrini 2011 oli ta Venemaa Föderatsiooni rahandusministri kohusetäitja. 16. detsembrist 2011 on ta Venemaa Föderatsiooni rahandusminister.
2018. aasta maist 2020. aasta jaanuarini on ta ühtlasi ka Venemaa Föderatsiooni esimene asepeaminister. 2017. aasta aprillist VTB panga nõukogu esimees.

Sanktsioonid
------------

Seoses Venemaa kallaletungi toetamisega Ukrainale on mitmed riigid kehtestanud tema suhtes sanktsioonid: 24. veebruaril 2022 Kanada, 6. aprillil 2022 USA ja Austraalia, 9. juunil 2022 Ukraina, 22. novembril 2022 Uus-Meremaa.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on poeg.

Välislingid
-----------

* Anton Siluanovi elulugu Venemaa Föderatsiooni rahandusministeeriumi kodulehe (vene keeles)

Viited
------


1. ↑
**Šumperk** (saksa keeles *Mährisch Schönberg*) on linn Tšehhis Olomouci maakonnas, Šumperki ringkonna halduskeskus. Šumperk asub Poola piirist 24 km kaugusel, Olomoucist umbes 46 km põhjaloodes.

Šumperk on tõenäoliselt asutatud 13. sajandi teisel poolel, asulat on esmamainitud 1291. aastal. Šumperk sai Magdeburgi linnaõigused 1391. aastal. 19. sajandil kujunes Šumperk tekstiilitööstuse keskuseks. Raudteeühenduse sai linn 1871. aastal.

Šumperki vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.

Aastatel 1945–1946 saadeti Šumperki saksa rahvusest elanikkond riigist välja.

Šumperkis on sündinud Tšehhi-Kanada mäesuusataja Jan Hudec (1981).

Viited
------

1. ↑  Malý lexikon obcí České republiky - 2017, vaadatud 28.08.2018.
2. ↑  Population in municipalities - 1 January 2022, vaadatud 2.05.2022.
3. ↑  History of the town of Šumperk Městský úřad Šumperk
4. ↑  Městská památková zóna Šumperk : právní ochrana Národní památkový ústav
5. ↑  Geschichte der Stadt Šumperk (Mährisch Schönberg) Městský úřad Šumperk
6. ↑  Jan Hudec Eurosport
**Anton Parts** (5. mai 1891, Tarvastu vald, Viljandimaa – 23. jaanuar 1963, Albany, USA) oli eesti geograaf ja kodu-uurija.

Elulugu
-------

Anton Parts oli käsitöölise poeg.

Lõpetas 1914 Ufa Maamõõtjate Kooli, õppis aastast 1917 Ufa Õpetajate Instituudis geodeesiat, geograafiat ja bioloogiat. Naasis 1920 sügisel Eestisse ja astus vabakuulajana TÜ matemaatika-loodusteaduskonda. Lõpetas 1925 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi, 1929 TÜ loodusteaduskonna, geograafiamagister (1929, TÜ), väitekiri "Sakalamaa kõrgustiku loodenõlva vanad rannamoodustised ja nende maastikuline tähendus". Oli 1910–11 Uue-Vändra vallas ja Mõnnastes kihelkonnakooli õpetaja, 1915–17 Esimeses maailmasõjas. Töötas üliõpilasstipendiaadina (kodu-uurijana) 1921–22 suviti Tartumaa Rannu ja Kursi kihelkonnas ning Setumaal, oli 1920–37 Tartu 4. algkooli ja Tartu Õpetajate Seminari, 1938–44 Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumi õpetaja. Läks 1944 Saksamaale, sealt 1950 USA-sse, elas algul New Yorgis, hiljem Arizonas.

Teadustöö
---------

Uurinud eriti Edela-Eesti maastikke, avaldanud erialaseid kirjutisi ajakirjades Kasvatus, Loodusvaatleja, Tänapäev, Viking jt. Tema töödel on oluline tähtsus Eesti agraargeograafias ja etnograafias. 1931–43 avaldas ka arvukalt geograafia õpperaamatuid (osalt koos E. Markuse, A. Pendre ja Endel Varepiga) ning 1933–34 kaheköitelise kultuurigeograafilise kogumiku "Kodu ja maailm". USA-s tegi uurimisretki Gila kõrbesse, jätkas geograafiaalaste kirjutiste avaldamist (eesti, inglise ja saksa keeles), koos poja Heikiga kirjutas ja avaldas monograafia Okinawa saare kohta.

Teoseid
-------

* Vaindloo saar. // Johannes G. Granö 50. aastaseks sünnipäevaks. Tartu, 1932
* Noarootsi liitumisest mandriga. // Loodusvaatleja (1934) 2
* Kodu ja maailm. I. Valik maateaduslikku saateainet algkoolidele. Tartu, 1933
* II. Valik maateaduslikku saateainet alg- ja keskkoolidele. Tartu, 1934
* Mandrite tekkimisest ja tektoonilisest ehitusest. // Loodusvaatleja (1936)
* Läbi Aasia südame. Tartu, 1937
* Salapärased nabamaad. Tartu, 1940
* Baltic States. // J. Geogr. 56 (1957) 7

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 411
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 89
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Zimbabwe maareform** on 2002. aastal Zimbabwes teostatud ulatuslik maareform. Eesmärk oli võtta valgetelt maa ära ja jagada see mustadele zimbabwelastele. 9. augustiks pidid seaduse alusel kõik farmerid oma valdustest lahkuma, juba kevadel olid nad sunnitud lõpetama põllutööd. Maa jagati kohalikele aafriklastele. Selle tagajärjel varises kokku Zimbabwe põllumajandus, kuna kõik professionaalsed agronoomid olid valgest rassist ning töötuks jäid ka aafriklased, kes töötasid valgete farmides. Lõpuks omandasid maad need, kellel polnud vähimaidki teadmisi maaharimisest ning kes toetasid Robert Mugabe kliki valitsust. Mitmed lääneriigid on tauninud seda, kuna Zimbabwe valitsus pole nõus maksma kompensatsiooni endistele valgetele farmeritele. Suurbritannia oli isegi nõus ise maksma. Seoses Zimbabwe suure inflatsiooniga palus president Mugabe 2007. aastal osadel valgetel farmeritel tagasi tulla, kuna inflatsioon on põhjustanud näljahäda kohalike seas. 
Zimbabwest on võtnud eeskuju ka mitmed Lõuna-Aafrika riigid.
Artūrs Kulda (2022)
Artūrs Kulda 2011. aastal Winnipeg Jetsi särgis
**Artūrs Kulda** (sündinud 25. juulil 1988 Leipzigis) on Läti jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Austria klubis EC VSV.

Hooajal 2003–04 debüteeris ta Läti kõrgliigas HK Prizma meeskonnas. Seejärel mängis ta kaks hooaega Venemaa noorteliigades. Aastatel 2006–2008 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Peterborough Petes.

2006. aastal valis Atlanta Thrashers ta NHL-i *draft* '​is 200. valikuna. Hooaja 2007–08 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Thrashersi noorteklubis Chicago Wolves, kellega võitis samal hooajal Calder Cup'i.

Thrashersi meeskonnas debüteeris Kulda NHL-is 12. veebruaril 2010 mängus Minnesota Wildi vastu. Aastatel 2008–2012 mängis ta suurem osa ajast AHL-is. NHL-is sai ta Thrashersi meeskonnas kahe hooaja jooksul kirja kuus mängu ja Winnipeg Jetsi meeskonnas hooajal 2011–12 üheksa mängu.

2012. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Novosibirski Sibir. Aastatel 2013–2015 mängis ta KHL-is Ufa Salavat Julajevi ridades. Seejärel mängis ta aastatel 2015–2017 Jokerites. Suurem osa hooajast 2017–18 mängis ta KHL-is Kunluni Red Stari ridades, hooaja lõpus lühikest aega Tšehhi kõrgliigaklubis Praha Sparta. Hooajal 2018–19 mängis ta KHL-is Tšerepovetsi Severstali meeskonnas. Hooaega 2019–20 alustas ta Riia Dinamos, kuid naasis seejärel Severstali. 2020. aasta detsembris liitus ta Saksamaa kõrgliigaklubiga Nürnberg Ice Tigers. Hooajal 2021/22 mängis ta Saksamaa kõrgliigas Krefeld Pinguine ridades. 2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu EC VSV-ga.

Läti jäähokikoondise koosseisus on Kulda osalenud 2014. aasta taliolümpiamängudel ja 2022. aasta taliolümpiamängudel ning kaheksatel maailmameistrivõistlustel (vahemikus 2010–2022). 2014. aasta maailmameistrivõistlustel lõi ta turniiri peale kaitsemängijatest enim väravaid (kokku neli väravat).

Tema noorem vend Edgars Kulda on samuti jäähokimängija.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 19.2.2023)

Välislingid
-----------

* Artūrs Kulda NHL.com lehel
* Artūrs Kulda hockeydb.com lehel
**Valter Pertel** (6. september 1924 Krimm – 9. detsember 2004) oli Eesti ajaloolane.

Elulugu
-------

Valter Pertel oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1951 Tallinna Juriidilise Kooli, 1957 TÜ õigusteaduskonna, 1970–71 Moskva Ülikooli aspirant, ajalookandidaat (1972, Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Partei Ajaloo Instituut (PAI)). 1951–62 töötas advokatuuris ja prokuratuuris, ühtlasi oli Tallinna Miilitsa Erikeskkooli õigusainete õpetaja, 1963–91 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) NLKP ajaloo kateedri õppejõud (aastast 1976 dotsent), 1989–91 ka Tallinna Politseikooli ajalooõpetaja. Koostanud õppe- ja metoodilisi vahendeid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: (NLKP) ajalugu ja selle õpetamise metoodika, NLKP XX kongressi otsuste osa NSVL sise- ja välispoliitika muutumises. Üle 30 teadustrükise.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* NLKP XX kongressi otsuste ajalooline tähtsus. Tallinn, 1965
* Rahu ja rahvusvahelise koostöö poliitika. Tallinn, 1975
* Nõukogude välispoliitika allikate juures. // Eesti Kommunist 1980, 4.

Kirjandus
---------

* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986, 209, 357.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**1896. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused** olid esimesed rahvusvahelised meistrivõistlused iluuisutamises, mis toimusid Venemaal Peterburis 1896. aastal.

Võistlused korraldas Rahvusvaheline Uisuliit (ISU). Kavas oli meeste üksiksõit ning sellest võttis osa neli sportlast. 

Esimestel maailmameistrivõistlustel tuli maailmameistriks Gilbert Fuchs, hõbemedali võitis Austria iluuisutaja Gustav Hügel ja pronksi sai Venemaa sportlane Georgi Sanders. Teine vene iluuisutaja Nikolai Poduskov jäi viimasele, neljandale kohale. 

Iluuisutamise maailmameistrivõistlused

1896 **·**  1897 **·**  1898 **·**  1899 **·**  1900 **·**  1901 **·**  1902 **·**  1902 **·**  1903 **·**  1904 **·**  1905 **·**  1906 **·**  1907 **·**  1908 **·**  1909 **·**  1910 **·**  1911 **·**  1912 **·**  1913 **·**  1914 **·**  1922 **·**  1923 **·**  1924 **·**  1925 **·** 1926 **·**  1927 **·**  1928 **·**  1929 **·**  1930 **·**  1931 **·**  1932 **·**  1933 **·**  1934 **·**  1935 **·**  1936 **·**  1937 **·**  1938 **·**  1939 **·**  1947 **·**  1948 **·**  1949 **·**  1950 **·**  1951 **·**  1952 **·**  1953 **·**  1954 **·**  1955 **·**  1956 **·**  1957 **·**  1958 **·**  1959 **·**  1960 **·**  1961 **·**  1962 **·**  1963 **·**  1964 **·**  1965 **·**  1966 **·**  1967 **·**  1968 **·**  1969 **·**  1970 **·**  1971 **·**  1972 **·**  1973 **·**  1974 **·**  1975 **·**  1976 **·**  1977 **·**  1978 **·**  1979 **·**  1980 **·**  1981 **·**  1982 **·**  1983 **·**  1984 **·**  1985 **·**  1986 **·**  1987 **·**  1988 **·**  1989 **·**  1990 **·**  1991 **·**  1992 **·**  1993 **·**  1994 **·**  1995 **·**  1996 **·**  1997 **·**  1998 **·**  1999 **·**  2000 **·**  2001 **·**  2002 **·**  2003 **·**  2004 **·**  2005 **·**  2006 **·**  2007 **·**  2008 **·**  2009 **·**  2010 **·**  2011 **·**  2012 **·**  2013 **·**  2014 **·**  2015 **·**  2016 **·**  2017 **·**  2018 **·**  2019 **·**  ~~2020~~ **·**  2021
|  |
| --- |
| Hüdrograafiakaater БГК-785 Venemaal 2015Hüdrograafiakaater БГК-785 Venemaal 2015 |
| Teenistuskäik |
| **Nõukogude Liit** |
| **Nimi** | 
Projekt 1896 |
| **Ehitaja** | 
Rõbinski laevatehas "Võmpel", Nikolajev-Amuuri laevatehas. |
| **Kasutusele võetud** | 
1964 |
| Laeva üldandmed |
| **Klass ja tüüp** | 
1896, hüdrograafialaev |
| **Veeväljasurve** | 
100–128 tonni |
| **Pikkus** | 
28,6 m |
| **Laius** | 
5,4 m |
| **Süvis** | 
1,7–2,0 m |
| **Kere** | 
Teras |
| **Tekiehitus** | 
Teras |
| **Sõsarlaevad** | 
100+ |
| **Peamasinad** | 
1 x 6TšSP23/30 450 hj |
| **Abimasinad** | 
2 x DGR-25 25 kW |
| **Käiturid** | 
1 sõuvõll |
| **Mastide arv** | 
2 |
| **Kiirus** | 
11,9 sõlme |
| **Sõidukaugus** | 
1600 meremiili (kiirusel 10 sõlme) |
| **Sõidupiirkond** | 
Rannikulähedane meri |
| **Reisijakohti** | 
4 |
| **Autonoomsus** | 
10 ööpäeva |
| **Meeskond** | 
14 |
| **Relvastus** | 
1 või 2 × 12,7 mm kuulipilduja (üksikutel) |

**1896-klassi hüdrograafialaev** (originaaltõlkes suur hüdrograafiakaater – *Большой гидрографический катер пр.1896*) on Nõukogude Liidus külma sõja ajal suurel hulgal toodetud väike hüdrograafialaev. On seni kasutusel.

NATO klassifikatsioon **Nyryat-2**.

Ajalugu
-------

Laevu valmistati Nõukogude Liidus aastail 1964–1977 üle 100 eksemplari, sealhulgas ekspordiks vähemalt 13. Hiljem on mõned laevad jäänud endise Nõukogude Liidu aladel iseseisvunud riikidele. Algul nimetati neid ka "hüdrograafia mõõdistuspaatideks" (GMB). Paljud laevad on tänaseks kas maha kantud, antud üle mereklubidele või läinud erakätesse. Siiski on suur osa veel kasutuses.

Laevu on kasutatud peamiselt poilaevadena, kuid vähesel määral ka muudes ülesannetes. Kaks laeva ehitati spetsiaalselt ahtrisse pikendatud tekiehitisega kasutamiseks õppelaevana (1896U).

Kirjeldus
---------

Laeva otstarbekas maksimaalne veeväljasurve on 125 t ning see on mõeldud töödeks sadamais, reidil ja jõesuudmetes. Merekõlblikkus on piiratud kuni 5-pallise tuulega. Laeva kere jaguneb 5 veekindlaks sektsiooniks, millest ükskõik millise uputamisel säilib ujuvus. Ökonoomne kiirus on umbes 10 sõlme. Laeval on 2 laadruumi ja lisaks võimalus paigutada tekile kuni 20 t lasti. Vöörikraana tõstejõud on kuni 0,9 t, ahtrikraanal 1,5 t. Üldjuhul laeval pardarelva pole, kuid vähemalt eksporditud laevadele on neid paigaldatud.

Eestis
------

Nõukogude Liidu Sõjamerelaevastiku hüdrograafiateenistus kasutas selle klassi laevu töödeks rannavetes. 1994. aastal sai Eesti Veeteede Amet lahkuvatelt Vene asutustelt enda käsutusse kaks sellist laeva. Need said nimeks EVA 309 ja EVA 310 ning olid mitme aasta jooksul kasutusel poilaevadena. Hiljem kanti need seoses moodsamate laevade saabumisega maha. 

Vähemalt üks algselt 1896-klassi hüdrograafialaev, reis-kaubalaev Arabella, on praegugi Eesti lipu all.

Vaata ka
--------

* Jaroslavets

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Ehitusuudised.ee: EVA-309 Hundipea sadamas
* Ajapaik.ee: Laevad Miinisadama ja Hundipea sadama vahelise muuli juures, 1990-ndad
**Basi** (vanasti ka **Birži**) on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Gudenieki vallas. Küla asub valla idaosas merepinnast 85 meetri kõrgusel, valla keskusest Gudeniekist 10, piirkonna keskusest Kuldīgast 20 ja Riiast 172 kilomeetri kaugusel.

Basis asuvad Kuldīga põhikooli Basi osakond, rahvamaja ja raamatukogu.

Küla on esmamainitud 1505. aastal. Tänapäevane asula kujunes endise Birži mõisa (*Birshof*, *Byrszen*) keskuse juurde. Küla oli Basi valla halduskeskuseks, nõukogude perioodil aga Basi kolhoosi keskasulaks.

Sama nime kannab ka Basi mõisa juurde tekkinud küla.

Basi rahvamaja

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze[*alaline kõdulink*]
2. ↑
3. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 328. lk. ISBN 9984-00-412-0.

| * v
* r
Gudenieki valla asulad |
| --- |
| 
Adzes **·**  Basi **·**  Basi **·**  **Gudenieki** **·**  Gudenieku muiža **·**  Jaunā muiža **·**  Ludženieki |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Basi (Birži)** |
**Agda Artna-Cohen** (kuni 1936 **Agda Bergmann**; kuni 10. märts 1967 **Agda Artna**; 19. oktoober 1930 Tartu – 22. november 2014 Alexandria, Virginia osariik, Ameerika Ühendriigid) oli eesti päritolu Kanada ja Ameerika Ühendriikide füüsik.

Ta õppis Tartu Õpetajate Seminari algkoolis. 

Pere põgenes 1944. aastal Rootsi. Ta lõpetas 1949. aastal Göteborgis keskkooli.

Pere läks 1949. aastal edasi Kanadasse. Ta töötas algul Hamiltonis sanatooriumis, siis lõpetas 1953. aastal Ontario provintsis keskkooli ja astus McMasteri Ülikooli, mille lõpetas 1957. aastal B.Sc kraadiga.

Ta kaitses 1961. aastal samas doktorikraadi tuumafüüsikas väitekirjaga "The Decay of Neutron-Activated Erbium Isotopes". Ta oli esimesi naisi Kanadas, kes sai tuumafüüsika alal doktorikraadi.

Ta töötas edaspidi kuni pensionile minekuni mitmel pool Ameerika Ühendriikides, sealhulgas mereväe uurimisasutustes Washingtonis.

Isiklikku
---------

Tema isa oli sõjaväelane ja laskesportlane Eduard Artna ning vend oli Kanada laskesportlane Tõnu Artna.

Viited
------

1. ↑  "Agda A. Cohen. October 19, 1930 – November 22, 2014"

Kirjandus
---------

* "Eesti naisdokfor aafomfüüsika alal". Välis-Eesti nr 33, 2. september 1961. Lk 2

Välislingid
-----------

* TLÜAR väliseesti isikud
**Agder** (vanapõhja *Agðir*) on Norra ajalooline piirkond (*landsdel*), mis paikneb Rogalandi maakonnast idas ja Vestfold og Telemargi maakonnast läänes. 

Umbkaudu ajaloolise piirkonna alal asub tänapäeval Agderi maakond (aastani 2019 Vest-Agderi ja Aust-Agderi maakond). Maakonnas on 25 valda. Selle pindala on 16 434 km² ja 2020. aasta seisuga elas seal 307 231 inimest.

See jaotatakse järgmisteks piirkondadeks (ringkondadeks): Lister, Lindesnesregionen, Kristiansandregionen, Setesdal ja Østre Agder.

Linnu on 10: Flekkefjord, Farsund, Lyngdal, Mandal, Kristiansand, Lillesand, Grimstad, Arendal, Tvedestrand ja Risør.

Ajalugu
-------

Algselt nimetati Agderiks rannariba Sira jõest läänes kuni Gjernestangenini Risøri ja Kragerø vahel idas. Ka tänapäeval läheb neist kohtadest vastavalt Rogalandi ja Telemargi maakonna piir. 

Agder oli viikingiaja alguses enne Harald Kaunisjuust väikekuningriik. Agderlasi hüüti *egder* (*egðir*). 

Agder oli hiljem (Gulatingsloveni all) maakond (*Egdafylki*). Halduslikult sai Egdafylkist Agdesideni lään, üks Norra pealääne 17. sajandil. See koosnes väikeläänidest: Listeri lään, Mandali lään ehk Midtsysseli lään, Nedenesi lään ja Råbyggelageti lään. 

Kuni 15. sajandini Skieni ja Stavangeri vahel linnu ei olnud, nii et Agder oli puht maaringkond. Kõige varajasem teadaolev linnaline asula Agderis oli Arendal, mis arvatavasti oli umbes aastast 1500 Tønsbergile alluv alev.

Kuni umbes 1902. aastani arvati Agder Vestlandeti piirkonda. Arendalis ilmuski ajaleht Vestlandske Tidende. 

Varem oli tavaks jaotada Agder rannikualaks Agdesideniks ja sisemaaosaks Råbyggelagetiks. Viimane hõlmas Aust-Agderi maakonna sisemaa ning Åserali hilisemas Vest-Agderi maakonnas.

Agderi maakondi nimetatakse praegu sageli Sørlandetiks. See nimi võeti kasutusele 1902 ning algul tähistas see ainult rannariba. Ta oli mõeldud tähistama oluliselt suuremat piirkonda kui praegune Agder. See pidi olema suur piirkond, mille keskuseks pidi olema Kristiansand.

Nimi
----

Nimi on umbes 1500 aastat vana. 

Nime tähendus on ebaselge. 

See võib olla tuletis sõnast *ǫgd* (*ögd*; 'terav olema') ning tähendada 'merest välja ulatuv maa'. 

Teise versiooni järgi on nimi seotud vanapõhja sõnaga *agi* ('merelainetus') ning tähendab 'rahutu merega maa'.

Vaata ka
--------

* Agderi ja Telemargi piiskopkond, varasema nimega Agderi piiskopkond
* Agderi lagmanniringkond, Agderi lagmannikohus (ringkond hõlmab Adgeri ja Vestfold og Telemargi maakonda)
* Agderposten, Arendali ajaleht
* Agder Flekkefjords Tidende, Flekkefjordi ajaleht
* Agderparken Arendalis

Kirjandus
---------

* Alv Kristiansen (toim). *Agder*, Oslo: Gyldendal 1977, ISBN 82-05-09405-5, ISBN 82-05-09406-3, ISBN 82-05-06463-6
* Berit Andreassen, *Agder-bibliografien*, 1983-, 3 köidet
* Kjell-Olav Masdalen jt. *Agders historie*
	+ Kjell-Olav Masdalen. *1920-1945: mellomkrigstid og okkupasjon*, 1991, ISBN 82-90575-10-6
	+ Bjørn Slettan. *1840-1920: ansikt mot sjøen, grunnfeste i jorda*, 1998, ISBN 82-90575-21-1
	+ Ingeborg Fløystad. *1641-1723: bønder, byvekst og borgarar*, 2007, ISBN 978-82-90575-34-7

Välislingid
-----------

* Store norske leksikon
**"Grand Theft Auto: San Andreas"** on videomäng, mille tootis Rockstar North ja mida levitas Rockstar Games. See on kolmas 3D-mäng "Grand Theft Auto" mängusarjas; kui kaasa arvata teised "Grand Theft Auto" mängud, on see seitsmes osa.

Sisu
----

Sündmustik toimub 1990ndate (1992) alguses. Mängija kontrollib peategelast Carl J. Johnsonit, kes on kahekümnendates eluaastates mustanahaline. Ta saabub Los Santose linna pärast oma ema surma, leiab vastuolud oma perekonnas ja oma vanas jõugus ning on sunnitud neid lahendama. Loo alguses peab CJ oma venna Sweetiga suhteid taastama hakkama. Ta aitab oma jõugu, Grove St Families taas jalule. Kuid kahjuks reedavad CJ ja Sweeti, Big Smoke ja Ryder, kes on seotud vendade ema mõrvaga. Pärast pikka uurimist ja tegutsemist saab CJ sellest teada ja tapab nii Ryderi kui ka Big Smoke'i. Mäng on üsna lähedane päris eluga. Mäng isegi lõpeb 1990. aastail toimunud Los Angelese mässuga. Mäss toimus selle tõttu, et üks politseinik mõisteti kohtus õigeks korruptsiooni eest, nii ka mängus. Mängus on kolm linna: Los Santos (Los Angeles), San Fierro (San Francisco) ja Las Venturas (Las Vegas). Kõik kokku on San Andreas (California).

Sõidukid
--------

Mängus on kokku 200 sõidukimudelit. Uute sõidukitena on jalgratas, kombain, tänavapuhastus sõiduk, hõljuk, haagiselamu ja palju muud. Kui eelmistes versioonides olid ainult üksikud lennumasinad ja neile oli raske ligi pääseda, siis selles versioonis on kokku 11 lennukit ja 9 helikopterit. Lisaks on rongid, millega mängija saab sõitma linnade vahel. San Fierro linnas sõidavad ka trammid.

Modifikatsioonid
----------------

### Mitmikmäng

 *Pikemalt artiklis Multi Theft Auto*
Ametliku mitmikmängu puudumise tõttu on fännid selle võimaldamiseks loonud modifikatsioonid "Multi Theft Auto" (MTA) ja "San Andreas Multiplayer" (SA-MP).

Välislingid
-----------

* Ametlik "San Andrease" koduleht
* GTASanAndreas.net – GTA Network
* GTA Warehouse – fännileht
* GTA-SanAndreas.com
* Multi Theft Auto

| * v
* r
"Grand Theft Auto" seeria |
| --- |
| Mängud | 
"Grand Theft Auto" ("London Mission Packs") **·** "Grand Theft Auto 2" **·** "Grand Theft Auto III" **·** "Vice City" **·** "San Andreas" **·** "Advance" **·** "Liberty City Stories" **·** "Vice City Stories" **·** "Grand Theft Auto IV (The Lost and Damned" **·** "The Ballad of Gay Tony)" **·** "Chinatown Wars" **·** "Grand Theft Auto V" |
| Peategelased | 
Claude **·**  Tommy Vercetti **·**  Carl "CJ" Johnson **·**  Mike **·**  Toni Cipriani **·**  Victor Vance **·**  Niko Bellic **·**  Michael De Santa **·**  Trevor Philips **·**  Franklin Clinton |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on lapsevanemast; Maksim Gorki romaani kohta vaata artiklit "Ema (Gorki)"; Kadri Kõusaare filmi kohta artiklit Ema (film 2015); ajakirja kohta artiklit Ema (ajakiri).* |

---

"Ema lapsega". (Gustaaf Soreli maal)
**Ema** on naissoost lapsevanem.

Ema on naine, kes on lapse sünnitanud või on lapseootel. Ema ja isa koos nimetatakse tema lapsevanemateks. Õiguslikus mõttes võib emaks nimetada ka naist, kes on lapse lapsendanud. Sotsiaalses mõttes on võimalik rääkida ema rollist, mida samuti ei pea kandma (ainuüksi) bioloogiline ema.

Tavapäraselt on ema üks ülesandeid oma lapse rinnaga toitmine (selles võib teda asendada amm) imikueas ning lapse üleskasvatamine koos isaga kuni lapse täisealiseks saamiseni. Last võib kasvatada ka kasuema, näiteks kui lapse ema on surnud või on jäänud ilma oma vanemlikest õigustest. Kasuema võidakse kutsuda **emaks**.

Austamaks emasid ja emadust, tähistatakse maailmas aastast 1908 emadepäeva, jagatakse välja aasta emade tiitleid jne.

**Ema** – nii kutsutakse austavalt ka kõrgeid naisvaimulikke.

Emaduse bioloogiline külg
-------------------------

Peale inimese võidakse ka paljude teiste organismide puhul kõnelda ühest organismi vanemast kui emast, seda nii emaslooma kui ka emataime puhul.

Vaata ka
--------

* emadus
* sugulussuhted
* surrogaatema
* üksikema

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Emad** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ema** |