|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; keelefilosoofia mõiste kohta vaata artiklit Konditsionaal (keelefilosoofia)* |

---

**Tingiva kõneviisi** ehk **konditsionaali** põhitähenduseks on märkida sündmuse (või seisundi) irreaalsust vaatlushetkel ja selle episteemilist võimalikkust (esinemise tõenäosust) mingis kujuteldavas situatsioonis („võimalikus maailmas"). Lause sisu ei kehti mitte reaalses maailmas, vaid irreaalses (kujuteldavas, hüpoteetilises, soovitavas, kavatsetud, mingitel tingimustel võimalikus).

Tingiva kõneviisi ajad
----------------------

Tingival kõneviisil on kaks aega: olevik ja minevik. Minevik esineb sealjuures üldjuhul analüütilisel kujul.   

Tingiva kõneviisi olevik näitab, et sündmus pole vaatlushetkel reaalsuses teostunud, mis aga ei pruugi välistada edaspidist teostumist mingi tingimuse korral.   

Nt *Ma ei tea, mis ma sulle **annaksin** või sinu heaks **teeksin**.*   

Tingiva kõneviisi minevik näitab, et sündmus on jäänud vaatlushetkeks teostumata, kuigi oleks võinud võimaluse korral aset leida. Seega on konditsionaali minevik alati kontrafaktiivne (oleks võinud olla).   

Nt *Kui tuli **poleks** kõigepealt uksekella juhtmeni **jõudnud**, siis **oleks** küll maja **maha põlenud**.*

Tingiva kõneviisi vormistik
---------------------------

|  | PERSONAAL | IMPERSONAAL |
| --- | --- | --- |
| JAATAV | EITAV | JAATAV | EITAV |
| OLEVIK | ma teeks(in)sa teeks(id)ta teeksme teeks(ime)te teeks(ite)nad teeks(id) | ma/sa/ta/me/te/nadei teeks | tehtaks | ei tehtaks |
| MINEVIK | ma oleks(in) teinud ~ teinuks(in)sa oleks(id) teinud ~ teinuks(id)ta oleks teinud ~ teinuksme oleks(ime) teinud ~ teinuks(ime)te oleks(ite) teinud ~ teinuks(ite)nad oleks(id) teinud ~ teinuks(id) | ma/sa/ta/me/te/nadei oleks teinud ~ poleks teinud ~ ei teinuks | oleks tehtud | ei oleks tehtud ~ poleks tehtud |

Andmed on pärit Mati Erelti jt raamatust „Eesti keele süntaks".

Tingiva kõneviisi kasutuskontekstid
-----------------------------------

Konditsionaali kasutatakse irreaalsust markeeriva vahendina harilikult siis, kui sündmuse toimumine seotakse mingi tingimusega (ʼsiis kuiʼ -tõlgendus), kui sündmuse toimumist üksnes soovitakse, kui sündmus välistatakse mingi teise sündmusega või kui sündmuse toimumine on vaid näiline.  

1. Tingimus(kõrval)lause, mis väljendab tingimuse esinemise väikest tõenäosust (kõrget hüpoteetilisust). Nt *Kui vihma **hakkaks** sadama, saaksime märjaks.*  

2. Tingimus(kõrval)lausest kujunenud soovlause. Nt *Kui seda metsa ees **ei oleks**!*  

3. Tingimus võib sõnastuda tingimuskõrvallause pealausena. Nt *Sa **aitaksid** mind, kui saaksid.*  

4. Tingimus võib sõnastuda mittelauselise tingimusmäärusena. Nt *Võimaluse korral sa **aitaksid** mind.*  

5. Tingimus võib järelduda ka kontekstist või jääda hoopis ebamääraseks ehk tegemist on pelgalt oletuse väljendamisega. Nt *Sellest nahast **saaks** ilusa krae.*  

6. Komplementlause, mis laiendab tahteavaldust väljendavat predikaati (*soovima*, *tahtma*, *paluma*, *käskima*, *nõudma*, *ette panema*, *soovitama*, *lootma*, *ootama* *jne*), samuti käskivas kõneviisis predikaati. Nt *Ma tahan, et kõik see kiiremini **lõpeks**. Tehke nii, et kõik **oleks** laitmatult korras.*  

7. Komplementlausest kujunenud soovlause. Nt *Et ta ometi vait **jääks**!*  

8. Käsu refereerimisel kasutatav jussiiv. Nt *Heli ütles, et sina **tooksid** lapse ~ **toogu** laps lasteaiast ära.*  
 
9. Relatiivlause, mille pealause on tahteavaldusliku sisuga, modaalne, eitav või muul viisil relatiivlause sündmust hüpoteetiliseks muutev. Nt *Otsi lolli, kes **ei kardaks** kolli. Anna mulle midagi, mis **võtaks** valu ära.*  

10. Möönduslause. Nt *Ta sõitis ära, kuigi **oleks võinud** veel siia jääda.*  

11. Rindosalause, millele on vastandatud teine osalause. Nt ***Sööksin** veel, aga ei jaksa.*  

12. Viisilause, mis algab sidendiga *ilma et*. Nt *Ilma et ta **oleks teadnud**, kes ta ees seisab, oli ta võtnud ebasõbraliku hoiaku.*  

13. Otstarbelause. Nt *Katsin suu käega, et teised mu muiet **ei märkaks**.*  

14. Sidendiga *nagu*, *kui*, *justnagu*, *otsekui*, *nii kui* algavad kõrvallaused – sarnastavad kõrvallaused. Nt *Kõik läksid rutates, justnagu **oleksid** nad **kartnud** hiljaks jääda.*  

15. Verbe *näima*, *paistma*, *tunduma* jne laiendavad komplementlaused. Nt *Näis, nagu **läheks** kõik hästi.*  

16. Väitvad kaudkõne laused. Nt *Jüri väidab, nagu **oleks** teda **petetud***.   

Konditsionaali kasutatakse ka väite või tahteavalduse pehmendamiseks, s.o episteemilise võimalikkuse (tõenäosuse) või deontilise vajalikkuse (lubatushinnangu ) astme alandamiseks.  

17. Ebakindla, kõhkleva väite levinumaid vahendeid on episteemilises tähenduses modaalverbi *pidama* konditsionaalivorm *peaks*. Nt *See **peaks** kaks kilo kaaluma.*  

18. Vähem kõhklust on *olema*-verbi konditsionaali sisaldavais väiteis. Nt *Tähtsamad ärkamisaja tegelased **oleksid** Jakobson ja Hurt.*  

19. Soovi, kavatsuse vms pehmendamisel kasutatakse põhiverbi konditsionaali. Nt *Ma **ütleksin** ka omalt poolt paar sõna.*  

20. Soovi, kavatsuse vms pehmendamisel kasutatakse *tahtma*-verbi. Nt ***Tahaksin** teid õnnitleda juubeli puhul.*  

21. Soovi, kavatsuse vms pehmendamisel kasutatakse (mitteepisteemilises tähenduses) *pidama*-verbi konditsionaalivormi. Nt ***Peaks** koju minema hakkama.*  

22. Direktiivse kõneakti puhul kasutatakse tavaliselt mitut pehmendamisvahendit korraga: põhiverbi või modaalverbi konditsionaalvormi (*peaks* mitteepisteemilises tähenduses, *võiks*, *saaks*, *tuleks*, *tahaks* jt) sageli koos küsimuse, adressaadi nimetamata jätmise, eituse ja episteemilise modaallaiendiga. Nt ***Paluks** teid natuke edasi astuda. **Peaks** vist natuke edasi astuma. Kas te ei **astuks** natuke edasi?*

Viited
------

1. 1 2 3 4  Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. *Eesti keele grammatika. II. Süntaks. Lisa: Kiri.* Trükki toimetanud Mati Erelt (peatoimetajana), Tiiu Erelt, Henn Saari, Ülle Viks. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 34–35, 185
2. 1 2 3 4 5  Erelt, Mati, Tiit Hennoste, Liina Lindström, Helle Metslang, Renate Pajusalu, Helen Plado, Ann Veismann 2017. *Eesti keele süntaks.* Toimetanud Mati Erelt ja Helle Metslang. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 161–165