recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kuristikust; Margaret Millari raamatu kohta vaata artiklit Raudvärav (Millar)* |

---

Raudvärav
**Raudvärav** (rumeenia keeles *Porțile de Fier*, serbia keeles *Гвоздена врата*) on kuristik, mis asub Doonau jõel Orșovast allavoolu Rumeenia ja Serbia piiril.

Raudväravate-nimelisi kuristikke leidub maailmas ka mujal.

Geograafia
----------

Raudvärav on osa Kazanist ja Đerdapist. Ta eraldab Karpaate (Transilvaania Alpe) ja Stara Planinat. Raudvärava pikkus on 14,5 km ja laius kõige kitsamas kohas 220 m. Laiemas mõttes on Raudväravate pikkus kogu see ala, mil Doonau mõlemal kaldal on mäed, nii et 134 km alates Rumeenia linna Moldova Nova kandist, kitsamas mõttes ainult selle viimane, alamjooksupoolseim osa alates Rumeenia linnast Orșovast.

Ajalugu
-------

Kuni 19. sajandi lõpuni oli Raudväravate läbimine laevaga peaaegu võimatu, sest jõgi oli kärestikuline. 1890 lõhati jõepõhja dünamiidiga ning jõkke tekitati 2 km pikk, 80 m lai ja 3 m sügav kanal. 17. septembril 1896 avasid Austria-Ungari keiser Franz Joseph I, Rumeenia kuningas Carol I ja Serbia kuningas Aleksandar Obrenović isiklikult kanali. Orșova (ungari keeles Orsova) oli tollal Austria-Ungari kõige lõunapoolsem linn. Siiski valmistasid tulemused pettumust: vool kanalis oli nii tugev, et kuni 1973 tuli laevu vastuvoolu vedada lokomotiivi abil. Sedasi jäi Raudvärav endiselt laevatransporti takistama.

1964 asusid Jugoslaavia ja Rumeenia ühiselt jõele tammi rajama. Raudvärava tamm, mille koosseisu kuulus Raudväravate HEJ, avati 1972. Selle tulemusena tõusis Doonau veetase tammi juures 35 meetrit ja moodustus veehoidla. Siiski oli veehoidla pindala üsna väike ja ümber tuli asustada kõigest 17 tuhat inimest. Veehoidlasse uppusid 5 küla ja Ada Kalehi saar.

Loodus
------

Kuristiku põhjaosas, Rumeenia kaldal asub Raudväravate rahvuspark (rajatud 2001, 1157 km²). Kuristiku lõunaosas, Serbias asub Đerdapi rahvuspark (rajatud 1974, 636 km²).

Vaata ka
--------

* Doonau

Välislingid
-----------

* Raudvärav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mētaka mõisa peahoone
Mētaka mõis 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903)
**Mētaka mõis** (saksa keeles *Metakshof*, läti keeles *Mētakas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Liepupe kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Limbaži piirkonda Liepupe valla Mētagmuiža küla maadele.

Ajalugu
-------

Mõisa algne nimekuju oli *Sossenberg*. Zygmunt III Waza läänistas selle aastal 1592 Johann Tiesenhausenile. See suri aga pärijateta ja nii võttis mõisa üle tema ema, sündinud Vietinghoff. Mõisa soovisid endale ka tema õde, kes oli abielus Reinhold Hörlingiga, ja nende tütar Anna, kes oli abielus Abraham Jacksoniga. Mõis kujunes Vecmuiža mõisa kõrvalmõisaks ja aastal 1630 moodustati selle territooriumil Baizeemi ja Mētaka külade juurde karjamõisad, kuigi pärandivaidlus lõppes ametlikult alles kaks aastat hiljem, kui Mētaka omanikuks said ametlikult Vecmuiža Vietinghoffid. Aastal 1733 ostsid mõisa Aderkased.  Aastal 1852 sai mõisa omanikuks paruness Luise Friederike Dorothea von Mengden.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Baizeemi ja Vecmuiža mõisaga 6 ja 1/4 adramaad, neile allus 251 mees- ning 277 naishinge.. Aastal 1757 oli neil adramaid 6 ja 1/4, aastal 1734 aga 5 ja 1/2. Aastal 1688 oli mõisade suurus 13 ja 3/4 adramaad, aastal 1641 aga kaheksa adramaad. Aastal 1832 oli mõisadel adramaid 8 ja 1/3, aastal 1881 aga 4 ja 78/80, lisaks 9 ja 34/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Viited
------

1. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 154-155
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 176.
3. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 247.
4. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 151
5. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 171.

Kirjandus
---------

* Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 42.

Liepupe kirik.
Liepupe kihelkond

**Kirik**: Liepupe kirik  

**Mõisad**: Liepupe kirikumõis | Blome mõis | Dunte mõis | Liepupe mõis | Mētaka mõis | Sproģi mõis | Stiene mõis | Tūja mõis | Vecmuiža mõis
**Raugi** on mereäärne küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Küla lähistel asub Raugi madal. Raugi ülemine ja alumine tulepaak asuvad Vahtraste külas. Teised naaberkülad on Kallaste, Tupenurme ja Lepiku.

Külast läheb läbi kõvakattega Nõmmküla–Hellamaa maantee.

Pilte
-----

* Raugi bussipeatusRaugi bussipeatus

Vaata ka
--------

* Eesti külade loend
* Raugi tulepoi

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Muhu valla vapp
Muhu valla asulad

**Külad:** Aljava | Hellamaa | Igaküla | Kallaste | Kantsi | Kapi | Kesse | Koguva | Kuivastu | Külasema  | Laheküla | Lalli | Leeskopa | Lehtmetsa | Lepiku | Levalõpme | Liiva | Linnuse | Lõetsa | Mõega | Mõisaküla | Mäla | Nautse | Nurme | Nõmmküla | Oina | Paenase | Pallasmaa | Piiri | Põitse | Pädaste | Päelda | Pärase | Raegma | Rannaküla | Raugi | Rebaski | Ridasi | Rinsi | Rootsivere | Rässa | Simiste | Soonda | Suuremõisa | Tamse | Tupenurme | Tusti | Vahtraste | Vanamõisa | Viira | Võiküla | Võlla
Mārtiņš Kazāks (2010)
**Mārtiņš Kazaks** (sündinud 19. septembril 1973 Liepājas) on läti ökonomist. Ta on 21. detsembrist 2019 Läti Panga president.

Ta on lõpetanud Liepāja 6. Keskkooli. Aastal 1995 lõpetas ta Läti Ülikooli majanduse bakalaureuse kraadiga. Aastal 1996 lõpetas ta Cambridge'i Ülikooli ökonomistina, aastal 1997 omandas ta Londoni Ülikooli juures olevas Kuninganna Mary Londoni Ülikoolis majandusteaduse magistri kraadi ja aastal 2005 majandusteaduse doktori kraadi.

Aastatel 1994–1995 oli Kazaks Läti Vabariigi rahandusministeeriumi makromajandusliku analüüsi ja prognoosimise osakonna juhtiv majandusteadlane. Novembrist 2005 kuni augustini 2018 oli ta Hansapanga (hiljem Swedbank) Läti filiaali peaökonomist. Alates 2010. aasta jaanuarist oli Kazak ka Swedbank grupi peaökonomist.

Kazaks töötas aastatel 1996–2008 Riia Stockholmi Majandusülikooli õppejõuna. Aastatel 2000–2002 oli ta Londoni ülikooli kolledži teadusuuringute assistent. Aastatel 2006–2011 oli ta Läti presidendi strateegilise analüüsi komisjoni liige.

2018. aasta juunis kinnitas Seim Martinš Kazaksi Läti Panga nõukogu liikmeks alates 1. augustist. 2019. aasta lõpus, kui Läti Panga president Ilmārs Rimšēvičs ametiaja lõpetas, oli Kazak üks neljast kandidaadist, keda valitsev koalitsioon edendas ja toetas. 12. detsembril 2019 valiti ta Läti Panga presidendiks; ametisse asus ta 21. detsembrist 2019.
**Soonetasumine** on põlisest ajast tuntud võte pinges ja valutavate lihaste ja kõõluste (varem *soonte*) rahustamiseks ja lõõgastamiseks kätega masseerimise abil pärast rasket kehalist tööd. Sellist massaaži on nimetatud ka mudimine, mutsimine, triikimine, katsumine, muljumine, sõtkumine jne.

Iseloomustus
------------

Varem tasuti eriti selja- ja kaelalihaseid. Seda tehti harilikult soojaks köetud saunas kõrvuti vihtlemisega. Soonetasujad oli põhiliselt vanemad naised.

Tänapäeval saab soonetasumise ehk vana-eesti massaaži abil leevendust ka stressi, immuunsüsteemi nõrkuse, külmetavate jäsemete, lihasvalu, ainevahetushäirete, põlvevalu, puusavalu, verevarustushäirete, ülepinge jms vastu. Massaaži tehakse matil läbi kergete, õhukeste riiete.

Vaata ka
--------

* kupupanemine
* rahvaarst

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon. 2007. Koostanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 280.

Välislingid
-----------

* Soonetasumine ehk vana-eesti massaaž.
* Soonetasumine. Teraapia.
**Charles Stanislas Dunan** (22. november 1849 Nantes – 1931 Prantsusmaa) oli prantsuse filosoof.

Ta töötas oma isa vürtspoes, sõjaväeteenistuse ajal hakkas õppima filosoofiat. Pärast sõjaväeteenistust õppis Pariisi Ülikoolis. Ta tegi õpetajaeksami, kirjutas ladina keeles väitekirjad Zenoni neljast arutlusest ning ruumi ja aja mõistest ja sai sealt doktorikraadi. Õpetas Collège Stanislas's ja Collège Rollinis. 

Dunan oli mõjutatud Immanuel Kantist ja Georg Wilhelm Friedrich Hegeli kriitikast Kantile, kuid mitte Hegeli dialektikast. Dunan väitis, et filosoofia on paratamatult idealistlik, sest mõelda saab ainult ideede abil. Ta uskus, et asjad ja ideed on lõppkokkuvõttes lahutamatud. Pole tarvis ideed ja asja lahutada, tekitades pseudoprobleeme, mille lahendamiseks püütakse nende mõisteid kokku panna, vaid tulla tagasi Platoni ja Aristotelese juurde, kelle mõisted rõhutavad mõtlemise ja asjade seost. Ta lükkas tagasi positivismi, leides, et see tahab oma piiratud tegelikkusenõudega köndistada inimese hinge. Teda huvitasid peamiselt epistemoloogia ja filosoofia ajalugu. Ta püüdis näidata, kuidas filosoofia ajaloo kriitiline mõistmine viib loomulikul moel järgmiste sammudeni selle edenemises.

Publikatsioone
--------------

* *Les Arguments de Zénon d'Élée contre le mouvement*; Paris: F. Alcan 1884. Veebis
* *Essais sur les formes a priori de la sensibilité*, Paris: F. Alcan 1884. Veebis
* Le problème de la vie. – *Revue Philosophique de la France et de l'Étranger*, 1892, 33, lk 1–35.
* *Théorie psychologique de l'espace*, Paris: F. Alcan 1895. Veebis
	+ D. Nys. *Revue philosophique de Louvain*, 1896, 11, lk 330–333. Veebis
* *Essais de philosophie générale, cours de philosophie*, Paris: Dellegrave 1898; 3. trükk 1902. [

Veebis]

* *Les deux idéalismes*, Paris: F. Alcan 1910.

Kirjandus
---------

* Leslie Armour. Dunan, Charles. – Stuart Brown, Diane Collinson, Robert Wilkinson (toim). *Biographical Dictionary of Twentieth-Century Philosophers*, Routledge 2012, lk 205.
**Eugenius von Mickwitz** (13. juuni 1806 Koeru – 16. aprill 1877 Pilistvere) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1820–1825 Tallinna kubermangugümnaasiumis. Aastatel 1825–1828 oli Tartu Ülikooli usuteaduskonna üliõpilane. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana Eestimaal ja õpetajana Peterburis, Kondratjevi instituudis. Ordineeriti 12. mail 1835 Riias õpetajaks.

Introdutseeriti 2. juunil 1835 Pilistvere Andrease koguduse õpetajaks. Oli 1835–1877 Pilistvere Andrease koguduse õpetaja.

Isiklikku
---------

Tema isa Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru koguduse õpetaja. Tema poeg Eugen Mickwitz oli aastatel 1877–1910 Pilistvere Andrease koguduse õpetaja, teine poeg Christoph Friedrich Mickwitz oli pastor Tobolskis (1871–1876), Kaarma (1876–1878) ja Vigala Maarja koguduses (1879–1899), noorem poeg Johannes Ernst Mickwitz oli 1879–1881 Tartu Maarja koguduse adjunktpastor, 1881–1893 oli Risti koguduse õpetaja, 1893–1918 oli Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Tema pojapoeg Friedrich Mickwitz oli Alatskivi ja Kodavere Mihkli koguduse (1910–1918), Kolga-Jaani Johannese koguduse (1919) ja Äksi Andrease koguduse (1919–1928) õpetaja. Onu Justus Johannes Mickwitz oli pastor Jõelähtme ja Tarvastu Peetri koguduses.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
2. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
**Hanno Kübar** (10. märts 1930 Viluste, Veriora vald – 8. oktoober 2006 Tartu) oli eesti loomaarstiteadlane.

1948. aastal lõpetas ta Lihula Keskkooli. 1953. aastal lõpetas kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli (kus oli õppinud loomaarstiteaduskonnas). 1953–1957 oli ta aspirant koduloomade histoloogia erialal. 1957. aastal kaitses ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias veterinaarteaduste kandidaadi väitekirja "Põllumajanduslindude munajuha võrdlev-histoloogiline uurimus" (juhendaja Julius Tehver). 1984. aastal kaitses ta K. Skrjabini nimelises Moskva veterinaarakadeemias veterinaarteaduste doktori väitekirja "Морфометрическая характеристика гистоструктуры эндометрия коров и свиноматок в разных физиологических состояниях".

Aastatel 1953–1995 töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaarteaduskonna anatoomia, histoloogia ja füsioloogia kateedri õppejõuna: 1953–1956 assistendina, 1956–1960 vanemõpetajana, 1963–1965 dotsendi kohusetäitjana, 1965–1986 dotsendina. Aastatel 1986–1995 oli ta EPA professor ning anatoomia, histoloogia ja füsioloogia kateedri juhataja, 1995. aastast emeriitprofessor. Aastatel 1964–1969 oli ta lisaks EPA kaugõppeteaduskonna dekaan, 1977–1980 oli ta veterinaarteaduskonna dekaan.

Ta oli korporatsiooni Fraternitas Tartuensis liige.

Tunnustus
---------

* 1998 Eesti Maaülikooli teenetemedal

Viited
------

1. ↑  Tähtpäevi oktoobris. Koit, 1. oktoober 2016
2. ↑  "Lihula Gümnaasium. 6. lend 1947/48". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. november 2007. Vaadatud 2. oktoober 2016.
3. 1 2  "Hanno Kübar – 70" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2016. Vaadatud 1. oktoober 2016.
4. ↑  Kübar, Hanno. Põllumajanduslindude munajuha võrdlev-histoloogiline uurimus: dissertatsioon veterinaarteaduste kandidaadi teadusliku kraadi taotlemiseks. Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia, 1957
5. ↑  Ханно Викторович Кюбар. Морфометрическая характеристика гистоструктуры эндометрия коров и свиноматок в разных физиологических состояниях: автореферат доктора ветеринарных наук. Московская ветеринарная академия им. К. И. Скрябина. Москва, 1983
6. ↑  Toivo Suuroja. Prof. emer. Hanno Kübar (10.03.1930–08.10.2006). Eesti Loomaarstlik Ringvaade, 1/2007
7. ↑  "Eesti Maaülikool. Teenetemedaliga autasustatud isikud". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. oktoober 2016. Vaadatud 2. oktoober 2016.

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Kübar, Hanno, veterinaariadoktor, professor - Eesti Põllumajanduse Akadeemia anatoomia, histoloogia ja füsioloogia kateedri juhataja (1986)
Charles Edward Stuarti ratsamonument Derbys
"Bonnie Prince Charlie", maalitud 1739–1745
**Prints Charles Edward Louis John Casimir Sylvester Severino Maria Stuart** (31. detsember 1720, Palazzo Muti, Rooma, Kirikuriik – 31. jaanuar 1788, Palazzo Muti, Rooma, Kirikuriik), inglise keeles tuntud hüüdnimede **Bonnie Prince Charlie** ("Kenake prints Charlie") või **The Young Pretender** ("Noor Trooninõudleja") oli teine jakobiitlik trooninõudleja Inglise, Šoti ja Iiri troonile.

Troonile pretendeeris ta Inglise kuninga James II poja James Francis Edward Stuarti pojana. Charles on tuntud 1745. aastal ebaõnnestunud jakobiitide (James II toetajate) ülestõusu algatajana, milles ta püüdis taastada Ühendkuningriigis absoluutset monarhiat. Ülestõus lõppes lüüasaamisega Cullodeni lahingus, mis sisuliselt lõpetas ka James II järglaste šansid trooniletõusuks. Charlesi põgenemine Šotimaalt pärast ülestõusu lõppu tegi tast hiljem kangelasliku lüüasaamise romantilise sümboli. 1759. aastal osales ta prantslaste plaanis sissetungiks Briti saartele, millest Briti mereväe võitude järel loobuti.

Charles Edward Stuarti isa oli troonipretendendina James Francis Edward Stuart (troonipretendendina tuntud James III nime all), ema Maria Klementyna Sobieska, Poola kuninga Jan III Sobieski lapselaps. Tema valitsusaeg trooninõudlejana kestis 1. jaanuarist 1766 kuni surmani 31. jaanuaril 1788. Charles oli lastetult abielus Stolberg-Gederni printsessi Louise'iga. Tema ainus täisikka jõudnud järeltulija oli vallaslaps, Albany hertsoginna Charlotte Stuart, kelle ema oli Charlesi šoti päritolu armuke Clementina Walkinshaw. Nagu enamik suguvõsa, oli ka Charles roomakatoliiklane.

Prints Charles esineb tegelasena paljudes kunstiteostes. Temast on tehtud kaks eluloofilmi: 1923. aastal Briti tummfilm "Bonnie Prince Charlie", kus nimirolli mängis Ivor Novello, ning 1948. aastal teine samanimeline film David Niveniga peaosas. Prints Charlesi ja jakobiitide 1745. aasta ülestõusu kujutas Walter Scott romaanis "Waverley".

Viited
------

1. ↑  *Charles Edward Stuart: a tragedy in many acts* by Frank McLynn
2. ↑  McLynn *Charles Edward Stuart* p.449-454

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Charles Edward Stuart** |
**Tartu Rahu Põlistamise Selts** (**TRPS**) on Eestis tegutsev selts.

Selts loodi 12. märtsil 2005 Tallinna Eesti Majas. Asutajaliikmeid oli 19, esimeheks aastatel 2005–2008 Frits-Allan Suurkask, alates aastast 2009 Henn Põlluaas.[*viide?*] Seltsi tegevus taastati 30. detsembril 2015 ja selle esimeheks on olnud Osvald Sasko.

Tartu Rahu Põlistamise Selts on koos Konservatiivse Rahvaerakonna ja Vabaduspartei – Põllumeeste Koguga korraldanud Tartu rahu aastapäevadel Tartus tõrvikurongkäike Vabadussõja võidu ja rahulepingu sõlmimise tähistamiseks. 2018. aastal saatis selts kirja Konstantinoopoli patriarh Bartholomeos I-le ettepanekuga, et õigeusu kogudused üle maailma võiksid aastas ühel päeval palvetada setode õiguse eest terviklikule kodumaale.

Viited
------

1. ↑  MTU Tartu Rahu Põlistamise Seltsi asutamisleping, 12.03.2005. Dokument F. Suurkaski erakogust
2. ↑  Aldo Kals (11.05.2019). "Vabadusvõitleja Osvald Sasko 80". *Uued Uudised*. Vaadatud 11.01.2021.
3. ↑  Pildid ja video: tartlased marssisid rahupäeva puhul rongkäigus. Tartu Postimees, 2. veebr 2017
4. ↑  Galerii ja video: tartlased marssisid tõrvikurongkäigus. Tartu Postimees, 2. veebr 2018
5. ↑  Video: EKRE tõrvikurongkäigust võttis osa ligi 300 inimest. Tartu Postimees, 2. veebr 2019
6. ↑  Kiri Konstantinoopoli patriarhile: palvetage petserimaalaste õiguse eest elada ühtses Eesti Vabariigis. Maaleht, 6. aug 2018
Vaade üle Hannibali
**Hannibal** on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis. Linn asub Marioni ja Rallsi maakonnas Mississippi jõe paremkaldal umbes 160 km Saint Louisest loode pool. Hannibalis ristuvad kiirtee Interstate 72 ning maanteed Route 24, Route 36 ja Route 61. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 17 312. Aastal 2010 oli elanikke 17 916.

Hannibal asutati 1819. aastal. See sai linnaõigused 1845. aastal.

Linnas asub nii kirjanik Mark Twaini kui ka kõrgseltskondlase Margaret Browni majamuuseum.

Idülliline Hannibal on inspireerinud Mark Twaini tema Tom Sawyeri lugude kirjutamisel, mistõttu vastavad raamatu paigakirjeldused väga lähedaselt Hannibalile. Kirjeldusteoses St. Petersburgiks nimetatud väikelinnas asuvad näiteks Gardiffi mägi, saared Mississippi jõel ning rohkete käikudega karstikoobastik. Koobastiku juures asub külastuskeskus ning maa-alusesse unikaalsesse karstisüsteemi korraldatakse ekskursioone. 

Tom Sawyeri lugude tinglik toimumispaik ja sarnasus raamatukirjeldustega on linnale oluline sissetulekuallikas, kuna hoogustab turismi. Lisaks kirjaniku majamuuseumi külastamisele saavad turistid Tom Sawyeri eeskujul proovida plangu värvimist, peetakse iga-aastast Twaini festivali ning kooliõpilaste seast valitakse Tom Sawyer ja Becky Thatcher. Jõesadama lähedal, linna ajaloolisel peatänaval tervitab saabujaid Huckleberry Finni ja Tom Sawyeri pronkskuju. See püstitati Twaini pärandi auks 1926. aastal ning on Ameerikas üks esimesi väljamõeldud karakteritele loodud mälestusmärke. 

Hannibalis peatuvad Mississippi kruiisilaevad ning linnas on mitu hotelli ja restorani.

Huckleberry Finni ja Tom Sawyeri pronkskuju Hannibalis

Viited
------

1. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Hannibal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linna koduleht
Hanno Möttölä
**Hanno Möttölä** (sündinud 9. septembril 1976 Helsingis) on esimene soome korvpallur, kes mängis NBA-s. Ta lõpetas korvpallurikarjääri 2014. aastal.

Möttölä on võitnud karjääri jooksul ULEB karika ja tulnud Leedu meistriks Kaunase Žalgirise ridades. Lisaks on ta tulnud mitmel korral Soome noortemeistriks. Ta on valitud kaheksa korda parimaks Soome korvpalluriks.

Ta mängis Soome koondises 165 mängu ja viskas neis 1901 punkti.

Klubid
------

* 1994–1996 Helsingin NMKY
* 1996–2000 Utah' ülikooli klubi
* 2000–2002 Atlanta Hawks
* 2002–2003 Tau Vitoria
* 2003–2004 Skipper Bologna
* 2004–2005 Scavolini Pesaro
* 2005–2006 Moskva Dinamo
* 2006–2007 Kaunase Žalgiris
* 2007–2008 Aris Thessaloníki BC
* 2009–2013 Torpan Pojat

Ta on 209 cm pikk ja kaalub 115 kg.

Viited
------

1. ↑  "Suomen Koripalloliitto". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 1. november 2017.

Välislingid
-----------

* "Hanno Möttölä lõpetas sportlaskarjääri", Postimees Online, 21. september 2008
**Coffee In Kioskid OÜ** on Eesti toitlustusettevõte.

2011. aastal sai ettevõte praeguse nime Coffee In Kioskid OÜ (10427320). Kaubamärgi Coffee In all tegutseb Tallinnas 15 ja Tartus 4 kohvipoodi. Varajagamise käigus loovutas senine Estkompexim osa oma varast kolmele samuti Alexander Kofkini kontrolli all tegutsevale ettevõttele, osaühingutele Estkompexim Toitlustus, Estkompexim Grupp ja Meriton Food Botique.

Ajalugu
-------

Ettevõtte ajalugu ulatub 1987. aastasse, kui Tallinnas loodi tootmis- ja kaubandusettevõte **Estkompexim**. Selle ettevõtte asutasid ühiselt Tallinnas tegutsenud ENSV Agrotööstuskomitee Liha- ja Piimatööstuse Konstrueerimise ja Tehnoloogia Büroo ja Šveitsi firma Kompexim AB. 29. aprill 1991 avati esimene Kofkini Bistroo Alexander Kofkini firma Kompexim AG kiirsöögiketi Bistroo esimene lüli avas uksed Tallinnas Narva maanteel ja Estkompexim Toitlustus OÜ rendis äriruume Tallinnas Raekoja platsis.

Raekoja plats 10
1987. aasta lõpus loodud Estkompexim tõi Eestisse Pingviini jäätisekohvikud ja bistrood.

Viited
------

1. ↑  Kofkini legendaarsest Estkompeximist sai Coffee In Kioskid, e24.postimees.ee, 29. aprill 2011
2. ↑   (vaadatud 18.04.2014)
3. ↑   (vaadatud 18.04.2014)
4. ↑  Ärimees Alexander Kofkin on müüki pannud oma luksusliku villa ja küsib selle eest krõbedat hinda, elu24.postimees.ee, 12. jaanuar 2018
5. ↑  Ühisettevõtte "Estkompexim" loomisest, Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ministrite Nõukogu korraldus 22.novembrist 1988.a. nr. 272-k
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib praegusest kirikust; kunagise kiriku kohta vaata artiklit Tartu Georgi kirik (keskaegne)* |

---

Püha Jüri kirik Tartus (2022)
Püha Jüri kirik Tartus (2008)
**Tartu Püha Jüri kirik** ehk **Suurkannataja Georgi kirik** ehk **Suurmärter Georgiuse kirik** on õigeusu kirik Tartus.

Kirik asub aadressil Narva maantee 105. Kirikut kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tartu Püha Georgi (Jüri) kogudus.

Ajalugu
-------

1845. aastal asutatud eesti õigeusu koguduse jaoks Tartus valmis Püha Jüri kirik (saksa k. Filial-Kirche zu *St. Georg*) 1870. aastal. Kogudust teenis ülempreester Pavel Aleksejev. Hoone sai Teises maailmasõjas kannatada ja taastati 1945. aastal.

Jüri kirik oli Eestist pärit Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius II esimeseks töökohaks pärast Leningradi Vaimuliku Akadeemia lõpetamist.

Viited
------

1. ↑  MPEÕK Tartu Suurmärter Georgiuse (Jüri) kirik

Välislingid
-----------

* Suurmärter Georgiuse (Jüri) kirik
* Юрьевский собор (Püha Jüri kirik)
***Jailbreaking*** (eesti k. "lahtimurdmine") on tootja poolt seadmele seatud kasutusviisi kitsenduste kõrvaldamine, mis ei tähenda lihtsalt lahtilukustust. Mobiilseadmete kontekstis on see Apple'i (iOS ja iOS-il põhinevate süsteemide nagu tvOS) termin ja Androidi (jt) puhul vastab lahtimurdmise terminile juurevargus. Harilikult tähendab selline lahtimurdmine arvutis tuuma (ingl. k. *kernel*) muudatusi. Lahtimurtud seade annab kasutajale administraatori ligipääsu õigused ja võimaldab alla tõmmata tarkvara, mida App Store-is ei leidu. Lahtimurdmise viis oleneb käesoleva seadme haavatavustest. Apple-i jaoks on seadmete lahti murdmine lepingu rikkumine kasutaja poolt (mis välistab Apple-i pakutavad garantiiteenused) ja Apple hoiatab kasutajaid selle proovimise vastu. Seejuures on aga Apple paljusid lahtimurdmisega saavutatud muudatusi oma operatsioonisüsteemidesse lisanud, mistõttu on jällegi lahtimurdmise populaarsus vähenenud.

Ajendid
-------

Apple kontrollib rakendusi järgimaks iOS Developer License Agreement-i enne rakenduse App Store-is avaldamist. Ei saa välistada, et Apple'i ajend rakenduse avaldamata jätmisel on enamat, kui ainult ohutuse ja töökindluse tagamine.

Liigitus lahtimurtud seadme ligipääsetavuse järgi
-------------------------------------------------

Lahtimurdmisi saab eristada lahtimurdmisprotsessi rakendamise viisi järgi - kas muudatused viib toime seadmesisene rakendus, käib see vaid kõrvalise seadme pealt või on tegu vahepealse variandiga.

* *tethered* e. süle- või lauaarvutit seadme välja-sisse lülitamiseks vajav
* *untethered* e. vaid seadmesisene viis, mis puhul tuuma (kernel-i) patch'imine toimub igal süsteemi käivituskorral ilma eraldi rakenduse või kõrvalise arvuti abita peale Apple-i enda tarkvara laadimist.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
Jahukaste kõrvitsalehel
**Jahukaste** on tavaline ja levinud taimede seenhaigus, mil taimede maapealseid osi – enamasti lehti, aga ka varsi, õisi, vilju – katab hallikasvalge jahusarnane kirme. Haiguse tagajärjel muutuvad haigestunud osad nõrgaks, murduvad ja kuivavad. Taimetoitainete transport aeglustub ja saak väheneb. 

Jahukaste põhjustajaiks on rühm fütopatogeenseid seeni – jahukasteseened (selts jahukasteliselaadsed, *Erysiphales*). Haigustekitajad talvituvad taimejäänustel ja umbrohtudel. Haiguse levikut soosib nii kuiv ja kuum kui ka niiske ja jahe ilm. 

Tamme-jahukaste (*Microsphaera alphitoides*)
Jahukasteseeni on ligi 300 liiki. Paljud liigid nakatavad erinevaid taimeliike ning ühte peremeestaime võib nakatada mitu jahukasteliiki. 

* elulõnga-jahukaste
* herne-jahukaste
* kapsa-jahukaste
* karusmarja-jahukaste
* kurgi-jahukaste
* kõrreliste jahukaste
* kõrvitsa-jahukaste
* maasika-jahukaste
* mustsõstra-jahukaste
* ploomipuu-jahukaste
* rododendroni-jahukaste
* roosi-jahukaste
* sarapuu-jahukaste
* tamme-jahukaste
* viinapuu-jahukaste
* virsiku-jahukaste
* õunapuu-jahukaste jpt.

Kirjandus
---------

* Harri Karis; Viive Rumberg 1966. *Jahukasteseened dekoratiivtaimedel.* Tallinn: Eesti NSV Teaduste Akadeemia Tallinna Botaanikaaed.
* Stefan Buczacki, Keith Harris, "Taimekahjurite ja- haiguste käsiraamat", Kirjastus Varrak, Tallinn, 2010, ISBN 978 9985 3 2089 1
**Hanno Matto** (sündinud 19. detsembril 1978 Tallinnas) on eesti poliitik ja tippjuht. 

2004. aastal lõpetas ta Tallinna Majanduskooli ärijuhtimise erialal.

Töökäik
-------

Aastatel 2004–2006 oli ta Eesti Mereagentuuri AS liinivedude spetsialist, 2009–2010 Tallinna Autobussikoondise nõukogu liige, 2007–2019 Itella Logisticsis (Põhjamaade juhtivas posti- ja logistikateenuste kontsernis) eri ametikohtadel, muuhulgas 2012–2019 maanteetranspordi divisjoni direktor, 2014. aastast Põhja-Eesti Regionaalhaigla nõukogu liige, s.h Auditikomitee liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Kuulub 1999. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonna ridadesse. Olnud 2013–2017 Tallinna linnavolikogu liige, s.h. linnavarakomisjoni liige ja revisjonikomisjoni esimees. Tasuta ühistranspordi, Tallinna Haigla, Ülemiste reisilogistikakeskuse loomise üks algatajaid.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  "PERH. Nõukogu liige Hanno Matto". Vaadatud 07.01.2020.
2. ↑  "Äriregister. Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikmed". Vaadatud 07.01.2020.[*alaline kõdulink*]

Valik artikleid
---------------

* Hanno Matto. Trans-Siberi ime - kas ime ka Eestile? Äripäev, 31. mai 2006.
* Hanno Matto. Oo asfalt, kaua viibid veel? Äripäev, 27. september 2006.
* Hanno Matto. Tallinna arusaam parkimisest: kuritegu. Äripäev, 24. november 2015.
* Hanno Matto. Võitlus Savisaare pärandi pärast. Äripäev. 4. mai 2017.
* Hanno Matto. Tallinna tramm kui müütiline valge laev. ERR.ee, 17. detsember 2019.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2015 | jäähoki |

**Cody Eakin** (sündinud 24. mail 1991 Winnipegis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliigaklubis SCL Tigers.

Aastatel 2007–2011 mängis Eakin Western Hockey League'is (WHL), suurema osa ajast Swift Current Broncosist, viimasel hooajal lisaks Kootenay Ice'is, kellega tuli 2011. aastal WHL-i meistriks.

2009. aastal valis Washington Capitals ta NHL-i *draft* '​is 85. valikuna. Hooaja 2011/12 alguses asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Capitalsi tütarklubis Hershey Bears. NHL-is debüteeris Eakin 2. novembril 2011 mängus Anaheim Ducksi vastu. Esimese värava lõi ta liigas kaks päeva hiljem mängus Carolina Hurricanesi vastu. Hooajal 2011/12 sai ta NHL-is 30 mänguga kirja neli väravat ja neli väravasöötu.

2012. aasta juunis kaubeldi Eakin Dallas Starsi. Ta kindlustas kohe pärast seda, kui NHL-i hooaeg 2012/13 tööseisaku järel algas, enda koha Starsi põhikoosseisus. 48 põhihooaja mänguga lõi ta sel hooajal 7 väravat ja andis 17 väravasöötu. Kõigil kolmel järgmisel hooajal lõi ta liigas vähemalt 16 väravat ja kogus vähemalt 35 resultatiivsuspunkti. Hooajal 2016/17 segas teda vigastus ning ta tegi sel hooajal vaid 3+9.

2017. aasta juunis valis Vegas Golden Knights Eakini *Expansion Draft* '​is. Kohe esimesel hooajal jõudis ta Knightsiga Stanley karikavõistlustel finaali, kus kaotati Eakini esimesele NHL-i klubile Capitals. Hooaeg 2018/19 oli Eakini NHL-i karjääri kõige resultatiivsem (22+19). Hooaeg 2018/19 osutus aga oluliselt tagasihoidlikumaks ning 2020. aasta veebruaris kaubeldi Eakin Winnipeg Jetsi, kus ta mängis vaid hooaja lõpuni.

2020. aasta oktoobris sõlmis Eakin kaheaastase lepingu Buffalo Sabresiga.

2022. aasta oktoobris sõlmis ta lepingu Tigersiga.

2015. aastal tuli Eakin Kanada jäähokikoondisega maailmameistriks. Eakin lõi turniiril neli väravat ja andis ühe väravasöödu.

Viited
------

1. ↑  "Eakin traded to Jets by Golden Knights for draft pick". *National Hockey League*. 21. veebruar 2020. Vaadatud 21. veebruaril 2020.
2. ↑  "Sabres sign Cody Eakin to 2-year deal". Buffalo Sabres. 10. oktoober 2020. Vaadatud 10. oktoobril 2020.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Cody Eakin** |

* Cody Eakin NHL.com lehel
* Cody Eakin hockeydb.com lehel
Oletatav Archilochose portree. Rooma koopia (2. sajand pKr) kreeka originaalist (4. sajand eKr). Moskva, Puškini kunstimuuseum
**Archilochos** (surnud umbes 650 eKr Parosel [1]) oli Vana-Kreeka luuletaja, rändlaulik ja sõjamees.

Archilochos oli vaesunud aristokraadi ja orjatari poeg. [1]

Archilochos oli palgasõdur. Pärimuse järgi osales ta Thasose saare traaklastest põliselanike ja Naxose saare elanike sõjas ning sai Naxose ja Parose vahelises lahingus surma. [1]

Teda peetakse uue luulevormi jambograafia rajajaks. Ta kirjutas jambilises värsimõõdus pilke- ja sõimuluuletusi kellegi Lykambese pihta, kes talle oma tütart naiseks ei andnud. [1] Lykambes ja tema tütred olevat suurest häbist nende luuletuste pärast end üles poonud.

Lisaks jambidele on ta kirjutanud ka valme ja eleegiaid.

Tema mitmekülgsest loomingust, mida iseloomustavad individualism ja kirglikkus, on säilinud üle saja katkendi. Tema stiili peetakse teravmeelseks ja skeptiliseks. Archilochos eiras traditsioonilisi reegleid, ei olnud tavapäraselt sõjapatrioot ega ülistanud surma. Tema luule taunib nii otsustavalt heeroste aja inimtüüpi ja selle aristokraatlikku aumõistet, et antiikajal peeti teda Homerose antipoodiks. Sellegipoolest on Archilochose luulekeeles ja värsitehnikas märgata Homerose mõju [1].

Archilochos on tugevasti mõjutanud rooma luuletajaid Luciliust, Catullust ja Horatiust. Viimane uhkustas, et on oma oodide ja epoodidega loonud Archilochosele Roomas kodu, mida tol eluajal ei olnud. [1]

1944 avastati Paroselt Archilochose raidkirjad. Need on 2 kiviplaati, mis pärinevad 3. sajandist eKr ning millel on Archilochose eluloolisi andmeid, 57 muusade ilmumisest rääkivat kokkukuuluvat värssi ja 30 värsi algused. [1] Kiviplaadi järgi saatnud isa Telesikles Archilochose linna lehma müüma, kui kohtas rühma lõbusaid naisi. Need küsisid, kas lehm on müüa, ja lubasid maksta head hinda. Seepeale kadusid naised ja lehm ära ja Archilochos leidis nende asemelt lüüra. Varsti pärast seda teatas Apollon Telesiklesele Delfis, et tema poeg saab kuulsaks ja surematuks.

Teosed eesti keeles
-------------------

teos papüürusel Kölni muuseumist
* Kreeka kirjanduse antoloogia, ERK, Tallinn 1964, lk 92–93 (10 lühiluuletust, tõlkinud Ellen Niit ja Valmen Hallap), kommentaarid lk 573
* „Ja langedes puutuksin nahka" (luuletsükkel). Vanakreeka keelest tõlkinud ja kommenteerinud Kattri Türk – Looming 1996, nr 7, lk 946–948 ja 950

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  "Antiigileksikon", 1. kd. lk. 55

Välislingid
-----------

* Archilochose tekstid kreeka vikitekstides
Cody Franson (2009)
**Cody Franson** (sündinud 8. augustil 1987 Sicamousis Briti Columbia provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana AHL-i klubis Rockford IceHogs.

Ta alustas klubikarjääri Western Hockey League'i (WHL) klubis Vancouver Giants. 2006. aastal tuli ta Giantsiga WHL-i meistriks. 2007. aastal võitis ta klubiga Canadian Hockey League'i Memorial Cup'i.

2005. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Nashville Predatorsi poolt 79. valikuna. Predatorsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2009–10. NHL-is on ta mänginud veel Toronto Maple Leafsi, Buffalo Sabresi ja Chicago Blackhawksi ridades.

2018. aasta septembris liitus Franson KHL-i klubiga Omski Avangard. Hooajal 2018–2019 jõudis ta Avangardiga Gagarini karika finaalmängudele, kus kaotati Moskva CSKA-le. KHL-i hooaja 2018–2019 väljalangemismängudes andis ta kõikidest kaitsjatest enim väravasööte – kokku 14 – ja oli 18 punktiga resultatiivseim kaitsemängija.

2020. aasta septembris naasis Franson Põhja-Ameerikasse, liitudes Rockford IceHogsiga, kus ta oli mänginud ka hooajal 2017–18.

2007. aastal tuli ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  Cody Franson. eliteprospects.com. Vaadatud 2.9.2019

Välislingid
-----------

* Cody Franson lehel KHL.ru
* Cody Franson lehel NHL.com
* Cody Franson lehel hockeydb.com
NG Investeeringud
**OÜ NG Investeeringud** on Eesti erakapitalil põhinev tööstus-, kaubandus- ja kinnisvarainvesteeringute grupp.

NG Investeeringud omab enamusosalust Tallinna Kaubamaja Grupis ja täielikult kuuluvad ettevõttele jäätisetootja Balbiino, alkoholitootja Liviko, kaubandussisustuse tootja Kitman Thulema ning kinnisvaraga tegelevad Roseni Kinnisvara ja Roseni Majad. Läbi Tallinna Kaubamaja Grupi kuuluvad NG Investeeringute ettevõtete hulka Tallinna Kaubamaja, Tartu Kaubamaja, Selver, Viimsi Keskus, Viking Motors, ABC King, SHU, I.L.U. ja Viking Security.

2009. aastal oli kontsernis üle 4300 töötaja. 2019. aastal oli keskmine töötajate arv üle 4900.

NG Investeeringud kontserni kuulub kokku 24 tütarettevõtet Eestis, Lätis, Leedus ja Soomes.

NG Investeeringute 68,75% suuromanikuks on NG Kapital, mille võrdsed osanikud on Jüri Käo, Enn Kunila ja Andres Järving.

2019. aastal oli kontserni käive 873 miljonit eurot ja puhaskasum 34,1 miljonit eurot. Põhivarasse investeeriti 25,1 miljonit eurot. Aasta varem olid käive ja kasum vastavalt 822 miljonit ja 31,2 miljonit eurot.

NG Investeeringute juhatus
--------------------------

* Jüri Käo, juhatuse esimees
* Enn Kunila, juhatuse aseesimees
* Andres Järving, juhatuse aseesimees

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  „Rikaste TOP: nende puhul arvati, et kõik mida teevad õnnestub - Jüri Käo, Enn Kunila, Andres Järving" Äripäev, 25. jaanuar 2010
2. ↑  "NG Investeeringud kasum kerkis 9,2 protsenti 34 miljoni euroni" ERR, 27. juuli 2020
3. ↑  "Tallinna Kaubamaja omanikfirma käive kerkis mullu 822 miljoni euroni" ERR, 1. juuli 2019
4. ↑  „Aasta ärimees - Jüri Käo" Äripäev, 22. jaanuar 2009

Välislingid
-----------

* NG Investeeringud
* Tallinna Kaubamaja grupp
* Tallinna Kaubamaja
* Tartu Kaubamaja
* Selver
* TKM King
* Shu
* I.L.U
* Kia Auto
* Viking Motors
* Forum Auto SIA
* KIA Auto UAB
* Balbiino
* Kitman Thulema
* Kitman Thulema
* Liviko
* Liviko LV
* Liviki LT
* Roseni Majad Bowlinguklubi Kuulsaal
* Roseni Majad Roseni Torn
Sekundaar- ja tertsiaarvärvide segamise skeemid Charles Hayteri teose värvitahvlil I
Primaar-, sekundaar- ja tertsiaarvärvide heledate varjundite (*tints*) segamine värvitahvlil II
**Charles Hayteri värvisüsteem** avaldati inglise portreemaalija Charles Hayteri raamatus "A New Practical Treatise on the Three Primitive Colours Assumed as a Perfect System of Rudimentary Information", mis ilmus 1826. aastal Londonis.

Ülesehitus
----------

Värvisüsteemi geomeetriline kuju oli ringidest kokku pandud ümarat kolmnurka meenutav kujund, mida autor ise nimetas kompendiumiks (*compendium*). Süsteem põhineb subtraktiivsel värvisünteesil. Kunstnik valis primaarvärvideks gummiguti (*gamboge*, kollane), karmiinlaki (*Lake*, punane) ja Preisi sinise (*Prussian-Blue*). Kujund esitles kolme värvi segamisel saadavaid teise ja kolmanda astme segusid, vastavalt sekundaarvärve oranži, rohelist ja violetset ning tertsiaarvärve oliivrohelist (*olive*), pruuni (*brown*) ja kiltkivihalli (*slate*). Kompendiumi keskel oli must värv.

Sama kujundit kasutades lõi Hayter edasiarendusi, milles lisaks puhastele värvidele ja segudele oli sisemistes ringides lisatud musta lisamisel tekkivaid tumedaid värvivarjundeid (*shades*), varjunditest järjestas ta tumeneva värvispiraali (spiraali keskosa poole väheneb heledus ja kromaatilisus), kus on ära tuntav spektrivärvide järgnevus.

Charles Hayteri teos ilmus must-valgena ja illustratsioonid on käsitsi koloreeritud. Seepärast pole võimatu, et igas trükises võivad illustratsioonid veidi erineda. Nii on veebiportaalis archive.org asuvas raamatus frontispissi kompendiumi punase värv soojatooniline kinaverpunane, mitte karmiin, nagu näeb ette teooria.

Seosed teiste värvisüsteemidega
-------------------------------

Keskel asuva musta suunas tumenevad varjundid esinevad ka Moses Harrise 20-osalises "prismaatilises värviskaalas", samuti Matthias Klotzi värvidiagrammis. Ka James Sowerby kromaatiline skaala näitab lisaks puhastele värvidele (ja heledatele varjunditele) mitme astme segusid ja tumedaid varjundeid. Kõik eelnimetatud isikud olid praktiseerivad kunstnikud või illustraatorid ja nende värvisüsteemid olulise praktilise suunitlusega. Nii Hayter kui ka Sowerby olid tuttavad Thomas Youngi teosega "Theory of Trichromatic Vision".

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Välislingid
-----------

* C. Hayteri värvisüsteem ajaloolisi värvisüsteeme tutvustaval veebilehel colorsystem.com
* A new practical treatise on the three primitive colours, assumed as a perfect system of rudimental information ... London, 1826
**Charles Hoy Fort** (6. august 1874 – 3. mai 1932) oli ameerika kirjanik ja anomaalsete nähtuste uurija.

Oma töödes käsitles ta teaduslike väljaannete ja ajakirjanduse andmete põhjal kaasaja loodusteaduste (sealhulgas astronoomia) valeennustusi, eksitusi ja hiljem mahavaikitud avastusi.

Ta on öelnud: "Kui inimolendite teleportatsioone kusagilt mujalt Maale on kunagi aset leidnud, võib hullumajade kontrollimine anda ootamatuid tulemusi. 1928. aasta algul ilmus ühte New Jersey linna mees, kes väitis end olevat Marsilt pärit. Kust iganes ta ka ei tulnud, igaüks teab, kuhu ta läks."

Temale on omistatud sõnad: "Kui on olemas universaalne mõistus, kas see saab olla terve?"

Vaata ka
--------

* Charles Forti Instituut
* Fortean Times

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* The Charles Fort Institute
* Fortean Times Magazine
* *Book of the Damned* (raamat)
* *New Lands* (raamat)
* *Lo!* (raamat)
* *Wild Talents* (raamat)
* *Many Parts* (raamatu säilinud fragmendid)
* *The Outcast Manufacturers* (raamat)
**Koekelberg** (hollandi hääldus: [ˈkukəlˌbɛrç]) on üks üheksateistkümnest Belgia Brüsseli piirkonna vallast. Nagu ka ülejäänud Brüsseli vallad, on ka Koekelberg ametlikult kakskeelne, hollandi- ja prantsuskeelne.

Koekelbergi on esmamainitud 13. sajandi keskpaiku. 1841. aastal sai Koekelberg valla õigused.

* Elisabethi parkElisabethi park
* Elisabethi parkElisabethi park
* "Püha südame" basiilika (1905–1969)"Püha südame" basiilika (1905–1969)
* BasiilikaBasiilika
* BasiilikaBasiilika
* Basiilika interjöörBasiilika interjöör
* BasiilikaBasiilika

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2020

Välislingid
-----------

 Koekelberg – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse ja hollandi keeles)

Brüsseli piirkonna vallad

Anderlecht | Auderghem | Berchem-Sainte-Agathe | Brüssel | Etterbeek | Evere | Forest | Ganshoren | Ixelles | Jette | Koekelberg | Molenbeek-Saint-Jean | Saint-Gilles | Saint-Josse-ten-Noode | Schaerbeek | Uccle | Watermael-Boitsfort | Woluwe-Saint-Lambert | Woluwe-Saint-Pierre
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2016 | jäähoki |

**Connor Andrew McDavid** (sündinud 13. jaanuaril 1997 Richmond Hillis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, keskmängija. Ta on NHL-i klubi Edmonton Oilersi kapten.

2015. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i *draft* '​is esimese valikuna. 

Hooajal 2016–17 lõi ta NHL-is 30 väravat ja andis 70 väravasöötu. Kokku kogus ta põhihooajal 100 punkti, millega oli liigas esimesel kohal. Sellega pälvis McDavid Art Ross Trophy, saades sellega kolmandaks noorimaks mängijaks, kes selle auhinna on võitnud; ainult Sidney Crosby ja Wayne Gretzky võitsid selle auhinna nooremalt. Samuti oli ta põhihooajal Oilersi suurim väravakütt. Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja väärtuslikumale mängijale antava Hart Memorial Trophy. Läänekonverentsi poolfinaalis kaotas Oilers Anaheim Ducksile tulemusega 4:3.

Hooajal 2017–18 oli ta liigas ta esimesel kohal kogutud punktidega (kokku 108), pälvides sellega teist korda järjest Art Ross Trophy. Ta lõi kokku 41 väravat ning sel hooajal suutis temast enam väravaid lüüa ainult Pittsburgh Penguinsi mängija Jevgeni Malkin (42 väravat). Oilers sel hooajal aga väljalangemismängudele ei pääsenud.

Välislingid
-----------

* Connor McDavid hockeydb.com lehel
**Eesti Naturistide Ühing** (EstNat**)** oli 1993–2012 tegutsenud kodanikualgatuse korras loodud mittetulundusühing, mille eesmärgiks oli naturistlike, see tähendab maksimaalselt looduslähedaste tingimuste loomine puhkamiseks riietamata olekus ning sellise eluviisi täiustamine, propageerimine ja vastavasisuliste ürituste korraldamine.

Ühingu asutasid 1993. aastal Eesti Nudistide Seltsist lahkunud nudistid, ühing registreeriti 19. märtsil 1995. 

Ühingu ideeks oli rajada naturalistide randu ja puhkebaase, kus inimesed saaksid tunda end vabalt ja olla looduslähedaselt alasti. Ühing tegi koostööd teiste riikide naturismi viljelevate organisatsioonidega. Oli aastast 1998 rahvusvahelise katusorganisatsiooni INF liige. 

Ühingu liikmeks (esmalt aastane liikmekandidaadi staatus) võis saada vähemalt 16-aastane isik. Tegevus oli aastaajast sõltuvalt suvine või talvine. EstNati suurürituseks oli igasuvine rahvusvaheline kokkutulek – suvepäevad. Käidi Läti ja Soome suvepäevadel. Osaleti soomlaste korraldatud talvistel üritustel. Igal aastal külastati Läti naturistide randu. 

Ühing lõpetas tegevuse 2012. aastal, kuna Eestis ei ole saadud rajada või ei võimaldada ühtki rannaosa, kus võiks alasti päevitada. Eesti on Euroopas ainuke riik, kus pole ametlikult registreeritud randa, kus saaks alasti päevitada. Kunagi oli sellised rannad, küll mitteametlikud, Tallinnas Pirital ja Harjumaal Kloogarannas. Pirital oli selline rand olemas aastatel 1926–2009, kuni linnaosa tollane vanem selle ära keelas.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2014. Vaadatud 26. oktoobril 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Copa América |
| **Kuld** | 2021 |  |
| **Pronks** | 2019 |  |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2022 Katar |  |

**Leandro Daniel Paredes** (sündinud 29. juunil 1994 San Justos) on Argentina jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Torino Juventus ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Boca Juniorsis. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2010. aastal. Hooaja 2013–14 teises pooles mängis ta laenul Itaalia kõrgliigaklubis Chievo. Sellele järgnesid laenulepingud Romas ja Empolis. Hooajal 2016–17 mängis ta Romas püsiva lepingu alusel.

2017. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Peterburi Zenit.

2019. aasta jaanuaris sõlmis Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Paris Saint-Germain nelja ja poole aasta pikkuse lepingu. Hooaegadel 2018–19, 2019–20 ja 2021–22 tuli ta klubiga Prantsusmaa meistriks.

Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Paredes 13. juunil 2017 sõprusmängus Singapuri vastu, lüües selles mängus ka oma esimese koondisevärava. 2019. aasta Copa Américal valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu. Argentina koondisega võitis ta 2021. aasta Copa América.

Saavutused
----------

Paris Saint-Germain
* Ligue 1: 2018–19, 2019–20, 2021–22
* Coupe de France: 2019–20, 2020–21
* Coupe de la Ligue: 2019–20
* Trophée des Champions: 2019, 2020, 2022

| * v
* r
Argentina koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Armani
* 2 Foyth
* 3 Tagliafico
* 4 Montiel
* 5 Paredes
* 6 Pezzella
* 7 De Paul
* 8 Acuña
* 9 Álvarez
* 10 Messi (c)
* 11 Di María
* 12 Rulli
* 13 Romero
* 14 Palacios
* 15 Correa
* 16 Almada
* 17 Gómez
* 18 Rodríguez
* 19 Otamendi
* 20 Mac Allister
* 21 Dybala
* 22 La. Martínez
* 23 E. Martínez
* 24 Fernández
* 25 Li. Martínez
* 26 Molina
* Treener: Scaloni

 | Argentina |
**Conrad Eduard Hesse** (4. november 1796 Tartu – 18. september 1882 Kuressaare) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1809–1812 Tartus Kreiskoolis ja 1812–1815 gümnaasiumis Tartus. Aastatel 1820–1822 oli koduõpetaja Liphartide juures Tartus. Ordineeriti 16. augustil 1823 õpetajaks.

Oli aastatel 1823–1834 (introdutseeriti 11. septembril) Pärnu Nikolai koguduse abiõpetaja, olles samal ajal linna konsistooriumi assessor ja õpetaja kreiskoolis. Aastatel 1834–1880 oli ta (introdutseeriti 24. aprillil 1834) Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja ja 1873–1882 Saaremaa superintendent.

Tunnustus
---------

* 1872 – kullatud rinnarist
* 1873 – Püha Vladimiri orden 4. klass

Isiklikku
---------

Tema poeg Theodor Heinrich Renatus Hesse oli algul Mustjala Anna koguduse, hiljem Sangaste ja Laatre koguduse õpetaja. Pojapoeg Eduard Alexander Hesse oli luterlik vaimulik Jekaterinoslavis; pojapoeg Albert Freimund Daniel Hesse oli Sangaste ja Laatre koguduse õpetaja ning hiljem pastor Ida-Preisimaal Kandienis (praegu Kanigowo) ja Lötzenis (praegu Giżycko Warmia-Masuuria vojevoodkonnas) ning poeg Carl Immanuel Philipp Hesse, kes mõrvati 18. detsembril 1918 enamlaste poolt, oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. Väimees Martin Körber oli Anseküla Maarja koguduse õpetaja. Tema vend Carl Hermann Hesse oli Paides ja Järvamaal maakonnaarst.