recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Pilvemets Kalimantani saarel
**Pilvemets** ehk **udumets** on igihaljas troopiline mets, mis kasvab enamasti kõrgemal kui 1500 meetrit merepinnast.

Enamiku ajast on neis metsades suhteline õhuniiskus 100%. Need metsad asuvad otseses mõttes pilvede sees.

Pilvemetsi iseloomustab kõrge endeemsus ning palju epifüütseid taimi.

Puude kõrgus ulatub 25...45 meetrini. Puude kõrgus väheneb kõrguse suurenedes.

Pilvemetsad tekivad mägede tuulepealsetel nõlvadel, kus tõusev õhk jahtub ning niiskus selles kondenseerub moodustades pilvi. Heaks näiteks on Costa Rica pilvemetsad, mis kasvavad mägede idapoolsetel nõlvadel, sest Costa Ricas on valdavaks idakaartetuuled. Kõige rohkem leidub pilvemetsi Lõuna- ja Kesk-Ameerikas ning Kagu-Aasias.

Pilvemetsade pindala on viimaste kümnendite jooksul kiirelt vähenenud. Colombia pilvemetsadest on hinnanguliselt 90% maha raiutud ja asendatud põhiliselt karjamaadega. Sellel on palju kahjulikke tagajärgi. Näiteks on pilvemetsade mullad vastuvõtlikud erosioonile, mis tekitab maalihkeid. Samuti on pilvemetsad tähtsad õhupuhastajad.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jõest; eesnime kohta vaata artiklit Adda (eesnimi)* |

---

Sild üle Adda Lombardia madalikul Crespi d'Addas
**Adda** on jõgi Alpides Itaalias.

Adda on 313 km pikk. Ta algab 2235 m kõrgusel üle merepinna ja suubub Po jõkke 32 m kõrgusel üle merepinna, nii et tema lang on 2203 m. Adda valgla suurus on 7979 km². Suudmes on tema vooluhulk 187 m³/s.

Adda algab Šveitsi ja Itaalia piirilt Bormiost pisut põhja pool ja suundub pärast Bormio läbimist edelasse. Pärast Tirano läbimist pöördub ta läände ning voolab läbi Sondrio ja Morbegno. Sel ajal jäävad temast lõunasse Orobie Alpid ja põhja Reetia Alpid – viimased tõusevad enam kui 4 km kõrgusele merepinnast (Bernina 4049 m) ja jäävad enamjaolt Šveitsi. Adda suubub Como järve kirdetippu. Suubumiskoha lähedale jääb Orobie Alpide kõrgeim tipp Legnone (2609 m).

Adda väljub Como järve ning voolab üldiselt lõunasse, läbi Lecco. Seejärel laskub ta Lombardia madalikule ning voolab Bergamo ja Milano vahelt läbi. Lodis pöördub ta kagusse ning suubub Cremona ja Piacenza vahel vasakult Posse.

Addal ei ole suuri lisajõgesid ja ka Como järve ei suubu peale Adda teisi suuri jõgesid.

Jõe orus kulgeb Bormiost kuni Lecconi maantee. Raudteed piki jõge ei kulge, ehkki Lombardia madalikul ületab Addat mitu raudteed.

1377 valmis üle Adda Trezzo sull'Adda sild, mille sildeava oli 72 m. See oli tollal maailmarekordiline ja jäi suurimaks sildeavaks rohkem kui 400 aastaks, kuni 1796 valmis Sunderlandis sama sildeavaga Wearmouthi sild, aga kivisildade arvestuses kuni 1903. aastani, mil Luxembourgi linnas valmis Adolphe'i sild. Trezzo sull'Adda sild ei ole säilinud.

Adda alamjooks oli Veneetsia vabariigi ja Milano hertsogiriigi vaheliseks piiriks pärast 1454 sõlmitud Lodi rahulepingut, aga rahu püsis kõigest 1482. aastani ja see piir 1494. aastani.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Suur maailma atlas, lk. 62
**Annœullini kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Annœullin.

See koosneb järgmistest valdadest:

1. Allennes-les-Marais
2. Annœullin
3. Aubers
4. La Bassée
5. Bauvin
6. Camphin-en-Carembault
7. Carnin
8. Don
9. Fournes-en-Weppes
10. Fromelles
11. Hantay
12. Herlies
13. Illies
14. Le Maisnil
15. Marquillies
16. Ostricourt
17. Phalempin
18. Provin
19. Radinghem-en-Weppes
20. Sainghin-en-Weppes
21. Salomé
22. Wahagnies
23. Wavrin
24. Wicres

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Nordi departemangu kantonid

Aniche **·** Annœullin **·** Anzin **·** Armentières **·** Aulnoye-Aymeries **·** Aulnoy-lez-Valenciennes **·** Avesnes-sur-Helpe **·** Bailleul **·** Cambrai **·** Le Cateau-Cambrésis **·** Caudry **·** Coudekerque-Branche **·** Croix **·** Denain **·** Douai **·** Dunkerque-1 **·** Dunkerque-2 **·** Faches-Thumesnil **·** Fourmies **·** Grande-Synthe **·** Hazebrouck **·** Lambersart **·** Lille-1 **·** Lille-2 **·** Lille-3 **·** Lille-4 **·** Lille-5 **·** Lille-6 **·** Marly **·** Maubeuge **·** Orchies **·** Roubaix-1 **·** Roubaix-2 **·** Saint-Amand-les-Eaux **·** Sin-le-Noble **·** Templeuve **·** Tourcoing-1 **·** Tourcoing-2 **·** Valenciennes **·** Villeneuve-d'Ascq **·** Wormhout
**.uy** on Uruguay Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Parvetamine Kanadas (2006)
Parvetamine Soomes (1963. aasta mark)
**Parvetamine** ehk **parvetus** on puidu ujuvusel põhinev metsamaterjali, peamiselt palkide teisaldamine veeteed mööda.

Palke võib parvetada hajali ehk üksikult, kimpudes ehk tihedasti kokkuseotult ja paunades ehk omavahel ühendatud palkidest moodustatud ketiga ümbritsetult. Parvedeks ühendatud palke veetakse ka puksiiridega. Merel ja järvedel, kus vesi ei voola, saabki palke parvetada ainult neid laeva järel vedades.

Parvede mõõtmed on mõnikord olnud suured, need võisid olla 600 m pikad, 50 m laiad ja 2 m kõrged.[*viide?*] Niisugustes parvedes oli tuhandeid palke. Parve eest hoolitsesid **parvepoisteks** nimetatavad töölised, keda sellistel parvedel võis olla kuni 500. Nad juhtisid parve aerudega, hiljem juhiti parvede liikumist puksiiridega. Parvepoisid elasid parvetamise ajal parvel, selleks ehitati parvele ajutised varjualused ja kambüüsid.

Parvetatakse metsarohketel aladel, kus maanteid on vähe, näiteks Põhja-Venemaal, Kanadas ja Soomes, samuti ekvatoriaalses kliimas. Eestis parvetati minevikus peamiselt Pärnu jõe jõgikonnas.

Parvetamisega kaasneb puidu rohke kadu ja omaduste halvenemine ning veekogude reostamine. Sageli kuhjuvad palgid mingi takistuse taha ja ummistavad kogu jõe. Neil põhjustel lõpetati Eestis parvetamine 1950. aastail. Kuid see on puidu transportimise kõige odavam moodus.

Venemaal on palkide hajali parvetamine keelatud, sest osa puidust kaotab ujuvuse ja vajub põhja, ummistades niimoodi veekogu.

Venemaal rajati 1917 pärast Oktoobrirevolutsiooni Parvetamise Instituut (tänapäeval Parvetamise Teadusliku Uurimise Instituut), mille ülesanne oli majanduslikult otstarbekamate parvetamise vormide väljatöötamine.

2008. aasta seisuga parvetatakse Venemaal puitu enam kui 2000 jõel ja 255 järvel. Kokku on parvetamiseks kasutatavate veeteede pikkus 142 tuhat kilomeetrit. NSV Liidus parvetati igal aastal 105–120 miljonit kuupmeetrit puitu.

Viited
------

1. 1 2  Tehnikaleksikon, lk. 362
**.ws** on Samoa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Domeen on tulnud nimest Western Samoa (Lääne-Samoa), mis oli riigi ametlik nimi 1970. aastatel, kui kahetähelisi tippdomeene riikidele määrati.

Domeeni tegelik kasutus Samoas on vähene, rohkem kasutatakse seda globaalselt, ws tähistab siis sõnu *web site* vms.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.tl** on Ida-Timori Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2005. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
| Bullterjer |
| --- |
|  |
| FCI standard nr 11 |
| Rühm | **3**: terjerid |
|
| Alarühm | **3**: bull-tüüpi terjerid |
| Standard nr | **11**   05.07.2011 (en ) |
| Päritolumaa |  Inglismaa |
|
| Kohalik nimi | Bull Terrier |
| Hüüdnimed | *bully*, valge kavaler, kiilpea, džentelmeni kaaslane, gladiaator |
| Alias(ed) | inglise bullterjer |
|
|
| Töökatsed | ei |
|
| Tunnused |
| Turja kõrgus | 40–55 cm  |
|
| Kaal | 20–40 kg |
| Kattekarv | karv tihe, lühike ja läikiv |
| Karvkate | valge, tiigritriibuline, kolmevärviline ja punakaspruun |
| Pesakond | keskmiselt 5 kutsikat |
| Eluiga | 6–9 aastat |
|
| Koer (*Canis lupus familiaris*) |

**Bullterjer** on Suurbritannias Inglismaal aretatud koeratõug.

Inglismaal olid härja- ja koeravõitlused äärmiselt populaarsed. Kui inglise parlament härjavõitlused 1835. aastal keelas, hakati pidama koeravõitlusi. Selleaegsed buldogid olid kerge kehaehitusega ja kõrgemate jalgadega. Koeravõitluse tarbeks oli aga vaja väledat ja paindlikku, kuid samas suure lihaskonnaga võitluskoera. Et saada veel võimsamaid ja järjekindlamaid koeri, ristati buldogeid terjeritega. James Hinks Birminghamist, suurepärane koertearetaja, aga kehv aretusalane arvepidaja, aretas arvatavasti valge inglise terjeri, dalmaatsia koera ja buldogi ristamise teel bullterjeri. 

Bullterjer (vasakul) ja kääbusbullterjer
Koerad olid valdavalt valget värvi ja tõuks tunnistati nad aastal 1887. Alles pärast II maailmasõda lisandusid tõustandardisse lubatud värvidena veel tiigritriibuline, kolmevärviline ja punakaspruun. Bullterjer oli aretatud spetsiaalselt võitluskoeraks. Tõugu iseloomustavad suurepärane lihaskond, hea hüppevõime ja mis peamine – võitlussituatsioonis neil peaaegu puudub valuaisting. Kaalub 17–26 kg, 40–55 cm kõrge. Karv tihe, lühike ja läikiv. Truu, kartmatu, vastupidav. 

Bullterjer on õigete kasvatusvõtete korral väga inimsõbralik ja perelembene loom. Vaatamata sellele on bullterjeri omamine mõnes riigis siiski keelatud.

Viited
------

1. ↑  "BULL TERRIER" (PDF) (inglise). FCI. Vaadatud 28.08.2017.
2. ↑  "Bull Terrier" (inglise). Vaadatud 28.08.2017.
**0,7% eesmärk** (inglise keeles *0.7% target*) on ÜRO liikmesriikide poolt 1970. aastal Pearsoni Komisjoni soovitusel kokku lepitud soovitatav ametliku arenguabi osakaalu protsent doonorriigi rahvamajanduse kogutoodangust. Tänapäeval on see üks peamisi doonorriikide arenguabipanuse võrdlevaid näitajaid. 

Monterrey konsensusega kinnitasid arenenud riigid 2002. aastal oma valmisolekut tõsta 2015. aastaks ametlik arenguabi 0,7 protsendini oma rahvamajanduse kogutoodangust. 

OECD Arenguabi Komitee on mõõtnud seda indikaatorit alates selle kasutuselevõtmisest 1970. aastal, kuid selle tasemeni oli 2008. aastaks jõudnud ainult viis riiki (Norra, Taani, Luksemburg, Holland ja Rootsi).

ÜRO aastatuhande arengueesmärkides on 0,7% eesmärk üks olulisi teemasid. Arengueesmärkide täitmiseks piisab küll sellest kui ametlik arenguabi tõuseb 2015. aastaks 0,54 protsendini arenenud riikide rahvamajanduse kogutoodangust, kuid võttes arvesse ka aastatuhande arengueesmärkidega seostamata täiendava arenguabi vajadust, on soovitavaks eesmärgiks just mainitud 0,7 protsenti.

Vaata ka
--------

* Arengukoostöö

Välislingid
-----------

* 0,7% eesmärk Arengukoostöö Ümarlaua veebilehel
* UN Millennium Project: The 0.7% target: An in-depth look
* What is the 0.7% Pledge?
**.th** on Tai Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.

2018. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 68 000 saidi.

Kasutusel on mitu teise taseme domeeni: .ac.th (akadeemiline), .co.th (äriline), .go.th (valitsusega seotud), .mi.th (sõjaväeline), .or.th (mittetulundusühingud), .net.th (internetiteenusepakkujad), .in.th (üksikisikud, firmad ja ühingud).

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Aspektverb** ehk **aspektiline verb** on sihiline tegusõna, mis väljendab tegevust, millele on omane sisemine piirivõimalus. S.t et seda tegevust on võimalik piiritleda näiteks kestuse või tulemuslikkuse alusel, pidada lõpetatud või lõpetamata tegevuseks. Aspektverb on verb, millel on oma leksikaalne aspekt. Aspektverbile vastandub partitiivverb, mis väljendab piiritlemata tegevust.

Eesti keel
----------

Kuna piirivõimalus võib, aga ei pruugi lauses realiseeruda, võimaldab aspektverb eesti keeles kasutada nii nimetavas, omastavas kui ka osastavas käändes sihitist.

Näited:

* *Keegi ei öelnud Christopher Kolumbusele, et mine avasta üks uus maailmajagu* – aspektverb *avastama* väljendab tegevust, millel on või saab olema kindel tulemus. Seega toob aspektverb lausesse nimetavas käändes täissihitise *üks uus **maailmajagu***.

* *Ameerikas avastasin hoopis teistsuguse elu kui telekast nähtu* – aspektverb *avastama* väljendab samuti tulemuslikku tegevust ja tingib omastavas käändes täissihitise *hoopis teistsuguse **elu** kui telekast nähtu*.

* *Pärast Las Vegast avastasime ülejäänud Ameerikat* – aspektverb *avastama* väljendab tegevust, mille tulemuslikkuse suhtes ei saa seisukohta võtta, st konkreetne tegevus ei pruugi objekti suhtes olla ammendav. Mis võib tähendada, et pole avastatud kogu eluavalduste hulka, mis moodustavad mõttelise terviku nimega ülejäänud Ameerika.

Seevastu partitiivverb võimaldab kasutada lauses ainult osasihitist. Näiteks partitiivverbi *nägema* laiendab vaid osastavas käändes sihitis. Võimatu on öelda *Ma nägin meri/mere*, võimalik on vaid *Ma nägin merd*.

Eesti keele aspektverbe
-----------------------

Aspektverbide hulka kuuluvad näiteks üksikverbid *avastama, jätma, looma, parandama, saavutama, kujundama, tekitama, äratama, sooritama, koostama, leotama, moodustama, keetma, võtma, saama, haarama, voltima, laenama, tooma, viima, kutsuma, teatama, varuma*.

Viited
------

1. ↑  M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. § 506.
**.vg** on Briti Neitsisaarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.wf** on Wallise ja Futuna Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Parunikivi** on rändrahn Läänemaal Vormsi vallas Hullo külas, liivaka pinnasega männimetsas, Vormsi ringteest umbes 0,1 km lõunas[*viide?*], Vormsi kirikust umbes 0,5 km idas. Kivi geograafilised koordinaadid on 58° 59′ 55″ N, 23° 14′ 38″ E. Kivi on hõlpsasti leitav, selle juurde viib mitu metsateed. Kivi seisukord on rahuldav, selle ümbrus on hooldatud.

Kivi võeti looduskaitse alla aastal 1941. Kultuurimälestiseks tunnistati kivi aastal 1997.

Kivi koosneb rabakivist. Kivi on pealt lame, püstiste külgedega, korrapäratu tahuka kujuline rahn, millest suur osa on maa sees. Rahn on rohke samblikukattega.

Parunikivi on ka ajaloomälestis – Otto Friedrich Fromhold von Stackelbergi mälestuskivi. Kivi idaküljele on raiutud tekst mälestuseks poegadelt isale:

*Dein Bleibenden Andenken des*
*Baron Otto Friedrich Fromhold*
*von Stackelberg*
*geb.5/17 August 1823 gest. 15/27 August 1887*
*als des lezten Privatbesitzen der*
*Insel Worms aus herzinnger*
*Liebe gewidmet von seiner Wittwe*
*und seinem Sohne*
Kivi mõõdud on: 6,6×5,0×2,4 m, ümbermõõt 20,6 m. Teistel andmetel on kivi mõõdud 7,4×5,1×2,6 m, ümbermõõt 19,3 m, maht 40 m³[*viide?*].

Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).

Parunikivi keskkonnaregistri kood on KLO4000909.

Kivi uurimisest
---------------

1. Hans Laasi, 1933 - esimene kirjeldus (andmed arhiivis);
2. Priit Kohava, 1987 - tahhümeetriline mõõdistus, kirjeldus;
3. Ülo Heinsalu, 1986 - kirjeldus (andmed arhiivis);
4. Enn Pirrus, Ülo Heinsalu , 12.08.1993. a. - revisjonülevaatus.
5. Hans Laasi sai kivi kõrguseks 2,35 m ja ümbermõõduks 17,7 m. Enn Pirruse järgi on ümbermõõt 18,3 m.

Kirjandust
----------

1. Hans Laasi, *Suuri rändrahne Vormsi saarelt*. - Eesti Loodus. 1934, nr. 2, lk. 39-40.
2. U. Sepp, *Vormsil matkates*. - Eesti Loodus. 1969, nr. 5, lk. 312.
3. Priit Kohava, *Läänemaa Metsamajandi järelvalvepiirkonna looduskaitseobjektid*. Käsikiri. Tallinn 1988. Eesti Metsakorralduskeskus.

Viited
------

1. ↑  Kultuurimälestiseks tunnistamine
2. ↑  Keskkonnaregistri vahendusel Herbert Viidingu andmed aastast 1986
3. 1 2  Andmed EELIS infolehe vahendusel

Välislingid
-----------

* Parunikivi keskkonnaportaalis
* Parunikivi kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Eesti NSV Hariduse Rahvakomissari otsus üksikute puude, rändrahnude ja hiiukirnu looduskaitse alla võtmise asjas.
* Parunikivi Eesti looduse infosüsteemis
* ENSV MN Looduskaitse Valitsuse juhataja käskkiri nr. 25 Rändrahnude, kivikülvide ja põlispuude nimekirja kinnitamine
* Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri
**Hüttschlag** on vald *(Gemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas.

Kihelkonnakirik ja pastoraat
Hüttschlag asub Großarli orus, Großarli vallast lõunas, Salzburgi Pongau piirkonnas. Asula paikneb ülemises orus Alpide peaahelikust vahetult põhjas, mille moodustavad Kõrg-Tauerni mäestiku Ankogeli ja Hafneri mäed. Hüttschlagist viib vaid ratsarada üles Arlscharte kurule ja Maltatali Kärnteni liidumaal.

Vallaosad on Hüttschlag, Karteis ja See. Algselt põllumajanduslik Hüttschlag sõltub täna peamiselt turismist. Koos Dorfgasteiniga moodustab Großarli org suusakuurordi suuremas Ski Amadé piirkonnas.

Ajalugu
-------

*Arla* orgu on esmamainitud u 930. aastal, kui Baieri asunikud olid endise slaavi rahvastiku juba asendanud. Ala kuni Kõrg-Tauerni ahelikuni arendasid edasi Salzburgi peapiiskopid; 15. sajandi algusest sai sellest oluline kaevanduspiirkond, kaevandati peamiselt vaske ja väävlit. Laiendatud sulatustööd (*Hütten*) tekkisid 1520. aasta paiku; kaevurite saabumise tagajärjel sai Hüttschlagist protestantismi keskus Salzburgi maadel – paljud Salzburgi protestandid saadeti 1731. aastal vürstliku peapiiskopi Leopold Anton von Firmiani valitsemise ajal välja.

### Sõpruslinn

* Borken, Saksamaa, aastast 1989

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Sankt Johann im Pongau ringkonna vallad

* Altenmarkt im Pongau
* Bad Gastein
* Bad Hofgastein
* Bischofshofen
* Dorfgastein
* Eben im Pongau
* Filzmoos
* Flachau
* Forstau
* Goldegg
* Großarl
* Hüttau
* Hüttschlag
* Kleinarl
* Mühlbach am Hochkönig
* Pfarrwerfen
* Radstadt
* Sankt Johann im Pongau
* Sankt Martin am Tennengebirge
* Sankt Veit im Pongau
* Schwarzach im Pongau
* Untertauern
* Wagrain
* Werfen
* Werfenweng
Suure-Jaani Gümnaasium (aprill 2008)
**Suure-Jaani Gümnaasium** on gümnaasium Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis.

Gümnaasiumi lähedal asub Suure-Jaani Gümnaasiumi staadion.

Ajalugu
-------

Suure-Jaani Gümnaasiumi spordisaal
1925. aastal muudeti Suure-Jaani kool 6-klassiliseks algkooliks.

1938. aastal hakati koolile uut hoonet projekteerima. Arhitekt Johannes Pikkovi kavandatud koolimaja hoone valmis 1940. aastal ja seda tuntakse kui Kondase maja, sest sel ajal juhtis Suure-Jaani kooli Paul Kondas. Koolimajas oli neli klassiruumi, väike saal, raamatukogu, õpetajate ja teenijatuba ning keldrisse oli ehitatud käsitööklass, duširuum riietusruumiga ja keskkütteruum. Ühena vähestest koolides oli uues hoones elektrivalgustus.

Suure-Jaani keskkoolihoone valmis 1961. aastal.

Gümnaasiumi nime kannab aastast 1996. Enne seda kandis nime **Suure-Jaani Keskkool**.

2005. aastal valmis kooli võimla, mis läks maksma üle 1,9 miljoni euro ja mida on nimetatud üheks parimaks maakonnas.

Kooli direktorid
----------------

* 1920–1929 Hans Kapp
* 1929–1941 Paul Kondas
* 1941–1945 Arvo Raabe
* 1945–1946 Otto Kolts
* 1946–1947 Jaan Jürgen
* 1947–1953 Edgar Taader
* 1953–1964 Ilmar Aver
* 1964–1967 Eduard Trull
* 1967–1970 Andris-Leons Selg
* 1970–1988 Ülo Kõpp
* 1988–1992 Olaf Vaher
* 1992–1993 Urve Siimsoo
* 1993–1997 Ervin Jürisoo
* 1997–2014 Peeter Sadam
* 2015–... Evald Sepp

Viited
------

1. 1 2 3  Ajalugu Suure-Jaani Gümnaasium (vaadatud 21. septembril 2020)
2. 1 2  Suure-Jaani algkool[*alaline kõdulink*] Näitus "Koolimajad Eestis"
3. 1 2   (vaadatud 19.12.2015)
4. ↑  "Aasta ehitis on Suure-Jaani võimla" Sakala, 31. detsember 2005
5. ↑  "Koolijuhid alates 1920.-st aastast". Suure-Jaani Gümnaasium. 21.09.2014. Vaadatud 19.10.2018.
6. ↑  "Suure-Jaani gümnaasiumi direktoriks valiti Evald Sepp". Sakala. 14.08.2015. Vaadatud 19.10.2018.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suure-Jaani Gümnaasium** |

* Kooli koduleht
**Aspen** on linn USA-s Colorado osariigis, Pitkini maakonna halduskeskus. Linna tuntakse talispordi- ja kultuurikeskusena. 

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 7004. Aastal 2010 oli elanikke 6871. Elanikest 95% on valged.

Aspen asub merepinnast keskmiselt 2438 meetri kõrgusel. Seal on asukoha tõttu kõrgmäestikus niiske mandriline kliima. Keskmine õhutemperatuur on jaanuaris -5,3 °C ja juulis 17,4 °C. Sajab 633 mm/a. Lumesadu esineb väga tihedalt oktoobrist aprillini.

Chicago ärimees Walter Paepcke märkas Teise maailmasõja järel kaevanduslinna ilu ning otsustas rajada linna suusakeskuse, Aspeni Instituudi ja algatas Aspeni muusikafestivali. Tänapäeval on Aspen soositud turismipaik. 

Linnas on elanud palju kuulsaid inimesi, teiste seas Michael Douglas, Martina Navrátilová, Jack Nicholson ja Don Johnson. John Denver kolis Aspenisse 1970. aastate alguses ning elas seal kuni oma surmani 1997. aastal. 

Aspenis on üks USA parimaid mäesuusakeskusi ja seal peetakse MK-etappe mäesuusatamises.

Aspeni keskus
Linna asutasid 1879. aastal hõbedakaevurid. Esialgne nimi oli Ute City, kuid juba järgmisel aastal nimetati linn Aspeniks. Linn on nime saanud hariliku haava ingliskeelse nimetuse "aspen" järgi, kuna seda puuliiki kasvab selles piirkonnas rohkesti. 1881. aastal sai Aspen linnaõigused. Hõbedakaevandus arenes kiiresti, eriti pärast 1890. aastal vastu võetud Shermani hõbedaostmisakti, mistõttu valitsus hakkas poole rohkem hõbedat ostma. Aastal 1891 ja 1892 oli Aspen USA kõige enam hõbedat tootev asula. Juba 1893. aastal oli Aspenis pank, haigla, kaks teatrit, ooperimaja ja elekter.

Aastal 1893 tühistas president Grover Cleveland Shermani akti ja see tõi kaasa Aspeni majandusliku krahhi. Mõne nädala jooksul suleti paljud Aspeni kaevandused ja tuhanded kaevurid jäid tööta. Hõbeda tootmine ei lõppenud täielikult, kuid 1930. aasta rahvaloenduse järgi oli Aspenis veel 705 elanikku. Pärast seda on elanike arv püsivalt tõusnud.

Esimene katse muuta Aspen suusakuurordiks tehti 1930-ndate lõpus, kuid sõja tõttu valmisid talispordikeskused alles 1950. aastate lõpus.

Aspenil on seitse sõpruslinna: Abetone Cutigliano (Itaalia), Bariloche (Argentina), Chamonix (Prantsusmaa), Davos (Šveits), Garmisch-Partenkirchen (Saksamaa), Queenstown (Uus-Meremaa) ja Shimukappu (Jaapan).

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

* Aspeni koduleht
* Aspeni muusikafestivali koduleht
*
**Hüüdlause** ehk **eksklamatiivlause** on kommunikatiivne lausetüüp, mis väljendab kõneleja emotsionaalset suhtumist lauses esitatu kohta. 

Kirjas on hüüdlause järel hüüumärk. Tundmuste rõhutamiseks kasutatakse hüüdlauses mitmesuguseid hüüdsõnu, nt *ahaa, oi, oo, oijah*.

Hüüdlause viitab sellele, et millegi intensiivsus on ootuspärasest suurem. **Hüüutuum**, millega tähistatut tõstetakse esile kui tähelepanuväärset, sisaldab mingi skaalalise tähendusega sõna.

* *Küll on **ilus**!* (hüüutuumaks omadussõna)
* *Küll ta laulab **ilusti**!* (hüüutuumaks määrsõna)
* *On alles **iludus**!* (hüüutuumaks nimisõna, mille tähenduskomponendiks on varieeruva intensiivsusega omadus)
* *Oi, millist **laulu** lauldakse!* (hüüutuuma võivad moodustada ka muud nimisõnad, kuid siis peab tähelepanuväärsus selguma kontekstist)

Väitlausepärane hüüdlause
-------------------------

**Väitlausepärasel hüüdlausel** on kaks ülesehitustüüpi: 

* lauselaiendiga *küll* või *kus* algav lause, kus võib olla ka fraasilaiend *alles*, *vast*, *aga*, *ikka*

***Küll** sa oled **ikka** armas! **Kus** pistis **alles** kisama!*

* pöördjärjega, tegusõnaga algav lause, kus hüüutuumale eelneb fraasilaiend

***On alles** segadus! **Rääkis** ta **vast** loo!*

Komplementlausekujuline hüüdlause
---------------------------------

**Komplementlausekujuline hüüdlause** algab siduva ase- või määrsõnaga *kui, missugune ~ milline ~ mis, kuidas*. Teiste siduvate sõnade puhul peab tuumaga märgitu tähelepanuväärsus selguma kontekstist.

*(Vaata), **kui** kena neid! **Milline** kaunitar! (Näe), **kuidas** elu muutub! **Keda** ma kuulen!*

Hüüdfraaslause
--------------

**Hüüdfraaslause** on ainult hüüdsõnast koosnev vormellause. 

*Ahaa! Noh! Hahaa! Hurraa!*

Nimisõnafraasiga hüüdfraaslause
-------------------------------

**Nimisõnafraasi sisaldav hüüdfraaslause** koosneb hüüdfraasist, mille tuumaks on nimisõnafraas.

*Oi **neid lapsi**! Oh **poisid, poisid**! Oh **õnnetust**!*

Vaata ka
--------

* Väitlause
* Küsilause
* Käsklause
* Soovlause
**Asmir Begović** (sündinud 20. juunil 1987 Trebinjes) on Bosnia jalgpallur, väravavaht, kes mängib Inglismaa esiliigaklubis Queens Park Rangers.

2003. aastal sõlmis Begović lepingu Inglismaa klubiga Portsmouth, aga perioodil 2005–2010 veetis enamiku ajast teistes Inglismaa klubides laenul. 2010–2015 oli Begović Premier League'i klubi Stoke City FC põhiväravavaht. 2015. aasta suvel ostis Begovići Londoni Chelsea. 16. septembril 2015 mängis ta esmakordselt UEFA Meistrite Liigas, kui liiga 2015–2016 hooaja alagrupimängus alistati 4:0 Maccabi Tel Aviv.

Koondisekarjäär
---------------

Begović esindas Kanadat 2007. aastal toimunud noorte maailmameistrivõistlustel. 2009. aastal otsustas ta, et hakkab mängima Bosnia ja Hertsegoviina koondises ja tõusis kiiresti koondise põhiväravavahiks.

Debüüdi Bosnia ja Hertsegoviina rahvuskoondises tegi ta 10. oktoobril 2009 MM-i valikmängus Eesti vastu.

Begović kuulus Bosnia ja Hertsegoviina koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta tegi kaasa kõik kolm mängu algusest lõpuni.

Saavutused
----------

Chelsea
* Premier League: 2016–17

Qarabağ FK
* Aserbaidžaani Premyer Liqası: 2019–20

### Isiklikud

* Stoke City aasta mängija: 2013

Välislingid
-----------

 Asmir Begović – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Jens Fink-Jensen** (sündinud 19. detsembril 1956 Kopenhaagenis) on taani kirjanik, fotograaf ja helilooja.

Jens Fink-Jensen lõpetas 1976 võõrkeeltekallakuga Herlufsholmi, seejärel läbis sõjaväeteenistuse ning ohvitseriväljaõppe Taani Kuninglikus Vahtkonnas. Aastal 1986 lõpetas ta Kopenhaageni Kunstiakadeemia Arhitektide kooli arhitekti kvalifikatsiooniga (MAA, *cand.arch.*) ja 1997 sama akadeemia multimeediadisainerina. 

Fink-Jensen debüteeris ilukirjanduses novelliga "Juuni 1995", mis avaldati päevalehes Dagladet Information 1975, ning luuletajana mais 1976, kui ilmusid neli luuletust ajalehes Hvedekorn. 

Esimese luulekogu avaldas Jens Fink-Jensen 1981. aastal pealkirjaga "Verden i et øje" ("Maailm silmas"). Proosaraamatudebüüt oli aastal 1986, kui ilmus novellikogu "Bæsterne" ("Elajad"). Aastal 1994 ilmus tema esikteos lastekirjanikuna "Jonas og konkylien" ("Joonas ja merekarp").

Kaheksakümnendatel pani Jens Fink-Jensen koos teistega aluse postmodernistlikule luuleliikumisele *firserdigtere*, mis kogunes väljaande Hvedekorn toimetaja Poul Borumi ümber, ning organiseeris Kopenhaagenis teiste hulgas koos luuletaja Michael Strungega põlvkonnamanifesti "NÅ!!80" (Noo!!80).

Fink-Jensen esineb poeetiliste multimeedia*show*'de ja luuleõhtutega, näitab oma diapositiive ja esitab oma süntesaatorikompositsioone keskkoolides ja festivalidel, sealhulgas koostöös klahvpillimängija Fredrik Mellqvisti ja saksofonist Jens Severiniga.

Fink-Jensen on esinenud fotonäitustega "Sydens Skibe" ("Lõunamaa laevad") ja "Beijing Ansigt" ("Pekingi nägu"), luule-fotonäitusega "OrdBilleder" ("Sõnapildid") ja heli-diapositiivide *show*'ga "Øje på verden – om bøgernes råstof" ("Pilk maailmal – raamatute toormaterjalist").

1999. aastal ilmus araabiakeelne tõlge Jens Fink-Jenseni luulekogumikust "Nær afstanden" ("Kauguse lähedal"). Tõlkija oli Jamal Jumas (Alwah kirjastus, Madrid). Üksikud luuletused olid varem ilmunud päevalehes Al-Quds Al-Arabi (London 1996) ja ajalehes Nizwa (Omaani Sultanaat 1999).

Raamatud
--------

* "Verden i et øje" ("Maailma silmas"), luule, 1981
* "Sorgrejser" ("Reisid kurbuses"), luule, 1982
* "Dans under galgen" ("Tants võllapuu all"), luule, 1983
* "Bæsterne" ("Elajad"), novellid, 1986
* "Nær afstanden" ("Kauguse lähedal"), luule, 1988 (tõlge araabia keelde 1999)
* "Jonas og konkylien" ("Joonas ja merekarp"), lasteraamat, 1994 (illustreerinud Mads Stage)
* "Forvandlingshavet" ("Muutuste meri"), luule, 1995
* "Jonas og himmelteltet" ("Joonas ja taevatelk"), lasteraamat, 1998, (illustreerinud Mads Stage)
* "Alt er en åbning" ("Kõik on avatus"), luule, 2002
* "Syd for mit hjerte. 100 udvalgte kærlighedsdigte", luule, 2005

Välislingid
-----------

* Jens Fink-Jensen Online
Romet, logoRometi logo
Romet WagantRomet Wagant
**Romet** on jalgrattabränd, mis kuulub ühele Euroopa suurimale jalgrattatootjale Arkus & Romet Group. 

Ettevõte alustas 1991. aastal Arkuse brändi all väikese jalgrattakaubanduse ettevõttena ning omandas hiljem juba palju tuntuma Rometi kaubamärgi koos selle tehastega. Arkus & Romet Grupp toodab nii jalgrattaid, elektrijalgrattaid, mopeede kui ka mootorrattaid. Ettevõttel on Poolas tugev arendusüksus ja see on üks jalgrattatööstuse teenäitajaid Poolas. Grupi peamised tootmisüksused paiknevad kolmes Poola linnas: Podgrodzies, Jastrowis ja Kowalewos.

Ajalugu
-------

Rometi jalgrattad, mopeedid ja mootorrattad on teeninud mitut põlvkonda poolakaid viimase 65 aasta jooksul, kuid tuntuks on nimi saanud ka väljaspool tootjamaad üle terve Euroopa, eriti Saksamaal ja Hollandis.

1945/1946. aastal oli Poolas ligikaudu 1,2 miljonit jalgratast, mis tähendab, et iga 23 elaniku kohta tuli vaid üks jalgratas. United Bicycle Manufacturersi ('ühendatud rattatootjad') tootmisüksuste loomine aastal 1948 põhjustas aga jalgrattakasutuse hüppelise suurenemise järgnevatel aastatel. Ettevõte arenes hoolimata toorainepuudusest ja piiratud tööjõust hoogsalt ning selle kaubamärk Romet loodi ettevõtte 11. tootmisüksuse jaoks aastal 1971. Rometi tehases töötas esialgu 450 inimest ning seal toodeti 220 000 jalgratast aastas. 1977. aastaks oli Romet tootnud miljon jalgratast, 1980. aastaks aga kaks miljonit.

Tänapäev
--------

2017/2018. aasta rattahooajal on Arkus & Romet Group jätkuvalt keskendunud jalgrataste puhul moodsatele lahendustele ja maailmatrendidele. Rometi rattad kombineerivad unikaalset Euroopa disaini, jäädes samas hinnaklassilt mõistlikuks. Tehnilised arendused, koostöö maailma tuntuimate varuosa- ja lisavarustusetootjatega on kindlustanud Rometi rataste populaarsuse ja edu Euroopa suurimatel jalgrattamessidel. Eriti pälvis tähelepanu Rometi elektrijalgrataste väljapanek – Romet 4E elektrijalgrattad on kinnitus tähelepanuväärsest arengust ka selles valdkonnas.

Välislingid
-----------

* Arkus & Romet Groupi koduleht
* Rattapood Velomarket
*Mitte segi ajada mõistega Aurustamine*

---

Faasisiirded
Päikeseenergia kasutamine looduses pinnasest vee kogumiseks: 1 – läbipaistev plast, 2 – kivid plasti fikseerimiseks, 3 – veeauru kondensatsioon plasti alaküljel, 4 – vee kogumisnõu, 5 – voolik vee ammutamiseks kogumisnõust, 6 – pinnas
**Aurustumine** on aine üleminek kondenseerunud faasist kõrgema energiaga gaasifaasi ehk aurufaasi. Aurustumisele vastupidine protsess on kondensatsioon, auru üleminek vedelikuks või tahkeks aineks.

Aurustumine võib toimuda vedeliku pinnal keemistemperatuurist madalamal temperatuuril iseenesliku aurumise või eesmärgistatud aurustamise kaudu. Aurumisel võetakse energia keskkonnast (ümbruskonnast). Äraauramine tähendab täielikult (lõpuni) aurumist. Aurustamisel vedelikku soojendatakse või alandatakse rõhku.

Teine aurustumise viis on keemine või keetmine, mis toimub vedeliku massis allpool vedeliku pinda keemistemperatuuril või sellest veidi kõrgemal temperatuuril.

Aine auruvus ehk aurumisvõime ehk lenduvus on aurustumist iseloomustav suurus ja seotud aine keemistemperatuuriga. Aurustumine neelab energiat: aurumisel, kui soojust juurde ei saa, siis vedelik jahtub. Vedeliku aurustamise kiirendamiseks on vaja seda soojendada. Aurustumissoojus on aine aurustumiseks vajalik soojushulk aine massiühiku kohta. Aurustumist soodustavad moodustuva gaasifaasi (auru) ärapuhumine (tuul) ja vaakum.

Seotud mõisteid
---------------

Sõna "aur" kasutatakse kahes tähenduses: 

* homogeenne gaasifaas (inglise *vapor* ehk *vapour*) ja
* udu (inglise *fog*) ehk gaasifaasi ja selle kondensatsioonil moodustunud mikroskoopilisi ainetilgakesi sisaldav heterogeenne süsteem.

Sõnatüvest "aur" on tuletatud termineid, mille kasutamisel esineb tihti ebajärjekindlust. Lisaks ülaltoodule veel mõned terminid.

Aurutamine on auru (tavaliselt veeauru) kasutamine mingi materjali töötlemiseks, näiteks mahla väljaaurutamine marjadest või rõivaste aurutamine ja pressimine. Aurutamine kokkuaurutamise mõttes on tahke aine eraldamine lahusest (või aine lahuse kontsentreerimine) solvendi äraaurustamise abil.

Auramine on nähtava auru – udu – moodustumine. Näiteks päeval soojenenud järvevesi hakkab ööjaheduses aurama.

Vaata ka
--------

* Agregaatolek
* Kondensatsioon
* Keemine
* Keetmine (laboris)
* Evapotranspiratsioon ehk koguaurumine
* Transpiratsioon
Romeškalnsi mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 48
Romeškalnsi mõisa häärber
**Romeškalnsi mõis**, ka **Auguli mõis** (saksa keeles *Romeskaln*, läti keeles *Romeškalna muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Veclaicene vallas Romeškalnsi külas.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/3 adramaad, sellele allus 45 mees- ja 46 naishinge.

Viited
------

1. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.

Apekalnsi kirik
Apekalnsi kihelkond

**Kirik**: Apekalnsi kirik  

**Mõisad**: Apekalnsi kirikumõis | Hopa mõis | Karva mõis | Korneti mõis | Lūši mõis | Māriņkalnsi mõis | Repjekalnsi mõis | Romeškalnsi mõis | Vana-Laitsna mõis | Vastse-Laitsna mõis | Väike-Laitsna mõis
Suurtüki kildmürsud M107 sütikutega
Vene päritolu suurtükimürske:  

1) 76 mm – 6,2 kg   

2) 76 mm – 6,2 kg   
 
3) 107 mm – 17,2 kg   

4) 122 mm – 21,76 kg   

5) 122 mm – 25 kg   

6) 152 mm – 40 kg   

7) 152 mm – 43,56 kg 
Saksa õhutõrjekahuri 35 mm õppemürsud lindis
Vene 125 mm kumulatiivne tankimürsk BK-14
**Mürsk** (ka suurtükimürsk; inglise keeles *projectile*) on heade ballistiliste lennuomadustega laskemoonaosa tulistamiseks suurtükist. Mürsu kaliiber on 20 mm ja 
üle selle.

Mürsu ehitus
------------

Mürsk koosneb kestast ehk kannust, laengust või täidisest ja sütikust. Mürsu esiosa on koonusekujuline ja seda nimetatakse esikoonuseks ehk ogiiviks. Mürsupõhi võib olla kas sile või nõgus. Mürsul võib tagaosas olla lendu stabiliseeriv tiivakestega stabilisaator või pöörlemise tekitamisks püssirohu põlemisgaaside düüsid güroskoopefekti saavutamiseks.

Vintraudsest suurtükist tulistamiseks on mürsul kõige paksema koha peal pehmest metallist (vasest) 1-2 juhtrõngast, mis lõikuvad vintsoontesse.

Mürsule antakse liikumisenergia heitelaenguga (suitsuta püssirohi), mis võib paikneda kas hülsis või laengukambris lahtiselt. Mürsk võib olla kinnitatud laenguhülsi külge või olla laengust eraldi laetav.

M982 Excalibur

Mürskude liigitus
-----------------

### Liigitus otstarbe ja lennuomaduste järgi

Mürsud võivad olla kasutusotstarbelt 

* lahingumürsud,
* õppemürsud,
* harjutusmürsud.

Lahingumürsud võivad olla ühtlasi lennuomadustelt: 

* tavalised,
* aktiivmürsud gaasigeneraatoriga *(Base-Bleed)*,
* reaktiivmürsud reaktiivmootoriga,
* juhitavad või programmeeritavad,
* trasseerivad, leekefekti andva lisaainega.

### Liigitus toime järgi

Lahingumürsud võivad olla toimelt näiteks:

* Kildmürsud ehk kildfugassmürsud *(High-Explosive)*
* Soomustläbistavad mürsud *(Anti-Tank)*
	+ Kumulatiivmürsud
	+ Noolmürsud, ehk alalkaliibrilised mürsud
	+ Tugevdatud südamikuga mürsud
* Transportmürsud *(Cargo)*
	+ Suitsumürsud
	+ Valgustusmürsud
	+ Süütemürsud
	+ Propagandamürsud
	+ Keemiamürsud
	+ Tuumamürsud
	+ Elektroonilise võitluse mürsud
	+ Kassettmürsud
		- Kobarmürsud (ICM)
		- Mineerimismürsud
		- Sihtmärki otsivate laengutega mürsud
* Šrapnellmürsud (ei kasutata enam)

Vaata ka
--------

* Padrun (laskemoon)
* Suurtükk
Romb
**Romb** on nelinurkne tasapinnaline kujund, mille kõik küljed on võrdsed.

Omadused
--------

Romb on rööpküliku erijuhtum. Seetõttu on rombil kõik rööpküliku omadused. Rombiks nimetatakse rööpkülikut, mille küljed on võrdsed.

Rombi diagonaalid on risti, poolitavad teineteist ja nurki (vt nurgapoolitaja).

Rombil on kaks sümmeetriatelge: need on tema diagonaalid. Lisaks on romb tsentraalsümmeetriline diagonaalide lõikepunkti suhtes.

Rombi kõrgus võrdub rombi külje ja nurga siinuse korrutisega: h = a \* sin(α).

Rombil on siseringjoon, mille keskpunktiks on diagonaalide lõikepunkt ja raadiuseks pool kõrgust: r = h / 2 = a sin(α) / 2.

Pindala arvutamine
------------------

Rombi pindala S saab arvutada mitmeti:

{\displaystyle S=a\*h,\,}
kus a on rombi külg ja h sellele küljele rajatud kõrgus. 

{\displaystyle S={\frac {d\_{1}\*d\_{2}}{2}},\,}
kus d1 ja d2 on rombi diagonaalid. 

{\displaystyle S=a^{2}\sin(\alpha ),\,}
kus a on rombi külg ja α rombi nurk.

Erijuhud
--------

Rombi, mille nurgad on täisnurgad, nimetatakse ruuduks.

Vaata ka
--------

* Ristkülik
* Romboid

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Romb** |
**Marcelijus Teodoras Martinaitis** (1. aprill 1936 Paserbentys – 5. aprill 2013 Vilnius) oli leedu luuletaja, kirjandusteadlane, esseist ja tõlkija.

Ta sündis Paserbentyses (asub Raseiniai rajoonis Kaunase maakonnas). 1956. aastal lõpetas ta Kaunase Polütehnikumi, seejärel 1964. aastal Vilniuse Ülikooli leedu keele ja kirjanduse erialal. 1980. aastatel oli ta Vilniuse Ülikooli dotsent, pidas rahvaluule ja leedu kirjanduse loenguid.

Ta debüteeris kirjanduses aastal 1955. Tema esimene luulekogu "Balandžio sniegas" ("Aprillilumi") ilmus aastal 1962. Eesti keeles on ilmunud aastal 1990 tema luulekogu "Kadunud käed" (tõlkija Rein Raud).

1989. aastal lavastati Eesti Riiklikus Nukuteatris tema näidend "Tuhapart".

Ta kuulus Sąjūdise juhatusse; aastal 1989 valiti ta NSV Liidu Ülemnõukogu saadikuks. Ta juhatas Leedu riiklike preemiate komiteed (kirjanduse ja kunsti alal). Samuti oli ta Leedu Ringhäälingunõukogu esimees. Ta elas Vilniuses. 

1. aprillil 2013 tabas teda insult ja ta viidi raskes seisundis haiglasse, kus ta 5. aprillil suri. Ta maeti Antakalnise kalmistule.

Tunnustus
---------

* 2007 Balti Assamblee kirjanduspreemia

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Marcelijus Martinaitis** |
**Eduard Kanasaar** (2. veebruar 1902 Soosaare vald, Kolga-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 23. veebruar 1992 Tallinn) oli eesti energeetik ja tehnikateadlane.

Ta lõpetas 1925. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ning 1932. aastal Tallinna Tehnikumi elektriinsenerina. 

Ta oli aastatel 1945–1956 Tallinna Polütehnilises Instituudis vanemõpetaja. 

Ta töötas aastatel 1937–1939 insenerina Eesti Rahvuslikus Jõukomitees ja osales Eesti elektrifiteerimise kava koostamises. Ta oli aastatel 1939–1945 AS Elektrikeskuse insener ja osakonnajuhataja ning aastatel 1956–1963 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklik Plaanikomitee insener ning Eesti Põllumajandusprojekti projekti peainsener.

Ta suri 23. veebruaril 1992 Tallinnas ning maeti 28. veebruaril 1992 Kolga-Jaani kalmistule.

Teoseid
-------

* 1939 "Elekter Soome põllumehe teenistuses". Tehnika Kõigile 7/8, 1939
* 1940 "Muljeid elektrifitseeritud Rootsi põllumajandusest". Tehnika Põllumajanduses 2, 1940
* 1954 "Ökonoomsuse põhialuseid põllumajanduslike elektrivõrkude projekteerimiseks". Tallinna Polütehniline Instituut. Tallinn 1954
* 1954 "Üldine elektrotehnika". Eesti Riiklik Kirjastus. Tallinn 1954 (kaasautor)
* 1983 "Eesti põllumajanduse elektrifitseerimise algaastad". // TPI Toimetised. 678 (1983)

Viited
------

1. ↑  Põltsamaa ühisgümnaasiumi lõpetajad. Keskkoolide lõpetajad. // Postimees nr 161, 18. juuni 1925. Lk 4
2. ↑  Eduard Kanasaar kalmistute registris

Kirjandus
---------

* 2000 – Tiit Metusala. "Kanasaar, Eduard". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A-Ki. Tallinn 2000. Lk 550

Välislingid
-----------

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*