**Meeter** (kreeka sõnast *metron* 'mõõt' on SI-süsteemi põhiühikute hulka kuuluv mõõtühik pikkuse mõõtmiseks. Meetri tähis on **m**.

Meetri määratlemisel on aluseks võetud valguse kiirus vaakumis, mille fikseeritud arvväärtus on 299 792 458 m/s, kusjuures sekund on määratletud tseesium-133 sageduse {\displaystyle \Delta \nu \_{\text{Cs}}} alusel.

1 meeter on pikkus, mille läbib valgus vaakumis 1 / 299 792 458 sekundi (s) jooksul:

{\displaystyle 1\,{\text{m}}={\frac {c}{299\,792\,458}}\;{\text{s}}={\frac {9\,192\,631\,770}{299\,792\,458}}\,{\frac {c}{\Delta \nu \_{\text{Cs}}}}\,}.
kus 

c on valguse kiirus vaakumis,
{\displaystyle \Delta \nu \_{\text{Cs}}} on tseesium-133 aatomi põhiseisundi ülipeenstruktuuri kahe taseme vahelisele üleminekule vastava kiirguse sagedus.

Ajalugu
-------

1791. aastal defineeriti meeter kui 1/10 000 000 (kümnemiljondik) Pariisi läbiva meridiaani poolest pikkusest ehk pikkusest pooluselt ekvaatorini.

James Clerk Maxwell pakkus välja idee, et meetri pikkus võiks olla defineeritud valguslainete pikkuste kaudu. Kuna sellist mõõtetehnikat tol ajal veel polnud, jäi see ainult ideeks.

1960. aastal kehtestati meeter kui krüptoon-86 tasemete 2*p*10 ja 5*d*5 vahelisel siirdel vaakumis kiirgava valguse 1650763,73-kordne lainepikkus. 

Valguse kiiruse täpse väärtuse 299 792 458 m/s alusel defineeris meetri Kaalude ja Mõõtude Peakonverents 1983. a. Alates 2019. aastast on muudetud määratluse sõnastust.

Meetri laiemalt kasutusel olevad kord- ja osaühikud
---------------------------------------------------

| Ühik | Tähis | Arvkordaja | Pikkus | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| kilomeeter | km | 103 | 1000 m |  |
| hektomeeter | hm | 102 | 100 m | kasutusel peamiselt suurtükiväes |
| detsimeeter | dm | 10–1 | 10 cm |  |
| sentimeeter | cm | 10–2 | 10 mm |  |
| millimeeter | mm | 10–3 | 1000 µm |  |
| mikromeeter | µm | 10–6 | 1000 nm | vananenud nimetus mikron |
| nanomeeter | nm | 10–9 | 1000 pm | kasutusel näiteks valguse lainepikkuse väljendamiseks ja nanotehnoloogias |
| pikomeeter | pm | 10–12 | 1000 fm | kasutusel molekulide keemilise sideme pikkuse väljendamiseks |
| femtomeeter | fm | 10–15 |  | osakeste füüsikas ja tuumafüüsikas on selle ühiku nimetus fermi |
| Füüsikalises keemias ja molekulaarses termodünaamikas on kasutusel SI-väline pikkusühik ongström, 1 Å = 10−10 m = 100 pm |
|

Meetri seos tuntumate süsteemiväliste pikkusühikutega
-----------------------------------------------------

| Meeter süsteemivälistes ühikutes | Süsteemivälised ühikud meetrites |
| --- | --- |
| 1 meeter ≈ 03,28080 jalga | 1 jalg = 0000,3048 meetrit |
| 1 meeter ≈ 00,00062 maamiili | 1 maamiil = 1609,344 0meetrit |
| 1 meeter ≈ 00,00054 meremiili | 1 meremiil = 1852,0 000meetrit |
| 1 meeter ≈ 01,09360 jardi | 1 jard = 0000,9144 meetrit |
| 1 meeter ≈ 39,37000 tolli | 1 toll = 0000,0254 meetrit |

Vaata ka
--------

* Ühikute detsimaaleesliited

Viited
------

1. ↑  Euroopa Liidu direktiiv 2019/1258, 23. juuli 2019
2. ↑  "Resolution 1 of the 26th CGPM (2018)". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. veebruar 2021. Vaadatud 26. aprillil 2019.

| * v
* r
SI-süsteem |
| --- |
| Põhiühikud | 
Amper  • Kandela  • Kelvin  • Kilogramm  • Meeter  • Mool  • Sekund |  |
| Tuletatud ühikud | 
Bekrell  • Celsiuse skaala  • Džaul  • Farad  • Grei  • Henri  • Herts  • Katal  • Kulon  • Luks  • Luumen  • Njuuton  • Oom  • Paskal  • Radiaan  • Siimens  • Siivert  • Steradiaan  • Tesla  • Vatt  • Veeber  • Volt |