recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Eestis** on naistel õigus **aborti** teha aastast 1955.[*viide?*]

Eesti Vabariigis on raseduse katkestamine naise soovil ja ilma meditsiiniliste näidustusteta lubatud kui rasedus on kestnud vähem kui 12 nädalat (ehk kuni 11 nädalat ja 6 päeva, loetuna viimase toimunud menstruatsiooni esimesest päevast). Teatud näidustuste olemasolul on võimalik rasedust katkestada ka hiljem, kui rasedus on kestnud vähem kui 22 nädalat (ehk 21 nädalat ja 6 päeva). Arvessevõetavad näidustused: rasedus ohustab naise tervist; lootel võib olla raske vaime või füüsiline terviserike; naise haigus takistab lapse kasvatamist; naine on alla 15-aastane või üle 45-aastane. Vähemalt kolmest arstist koosnev konsiilium otsustab, kas mõni neist näidustustest kehtib.

1993. aastast reguleeris abordi tegemist Sotsiaalministeeriumi 25. juuni 1993. a käskkirjaga nr 116 kinnitatud "Raseduse kunsttehisliku katkestamise juhend" (trükis avaldamata). 1998. aastal asendas selle "Raseduse katkestamise ja steriliseerimise seadus," mille kohaselt võib rasedust katkestada üksnes isiku soovil.

Nõukogude ajal oli abort isikule tasuta. Mais 2006 maksis haigekassa 70 protsenti tehisabordi maksumusest, sellest üle jääva 544 krooni pidi tasuma patsient. Praegu on omal soovil raseduse katkestamine tasuline protseduur. Eesti Haigekassas kindlustatud isik peab maksma Haigekassa määratud hinnast 50% medikamentoosse abordi korral ja 30% kirurgilise abordi korral. Kui kindlustus puudub, tuleb maksta täishind. Nii on medikamentoosse ehk tabletiabordi maksumus kindlustatule umbes 17,67€, mittekindlustatule 35,34€. Kirurgilise abordi maksumus vastavalt umbes 40,82€ ja 267,86€. Haigekassa määratud hind võib aastast aastasse veidi muutuda. Lisandub teenus päevaravis 51.83€. Kui inimesel pole Haigekassa kindlustust, peab tasuma ka protseduurile eelneva arstivisiidi, analüüside, ultraheliuuringu eest ja raseduse katkestamise järgse tervisekontrolli eest.

Abordiregistri andmetel oli 2004. aastal registreeritud abielus olevaid naisi raseduse katkestajate hulgas 29,4 protsenti, registreerimata kooselus elavaid naisi 25,2 protsenti ja üksikuid ligikaudu 39 protsenti. Tartu Ülikooli kliinikumi naistekliiniku juhataja Helle Karro sõnul ei kasuta inimesed siiski aborti pereplaneerimise vahendina, vaid põhjusteks on suhted, tervis ning rasestumisvastaste vahendite alt vedamine.

2010. aastal tehti Eestis 9087 aborti; 100 elussünni kohta tehti 57,4 aborti.

Viited
------

1. 1 2  Abort. Eesti Seksuaaltervise Liit
2. ↑  Viidatud teoses Uno Lõhmus (koostaja). "Inimõigused ja nende kaitse Euroopas." (Tartu: Iuridicum 2003), lk 41.
3. ↑ . Postimees.
4. ↑ . Postimees.
5. ↑  Abortide arv langeb jätkuvalt. ERR.
Mikytai
**Mikytai** on küla Leedus Skuodase rajoonis Notėnai vallas Šata jõe ääres. Mikytai idaosa moodustab samanimelise küla, mis jääb Plateliai valda. Külas on Mikytai kalmistu.

Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala.

Külas asub osaliselt muinsuskaitse alune Šliktinė ohverdamispaik, mis oli kasutusel IX–XI sajandini.

Ka asub seal muinsuskaitsealune Mikytai linnamägi, mis oli kasutusel I aastatuhandest eKr kuni XIII sajandini.

Mikytais tehti maaparandustööde käigus mitu aardeleidu. Mõlemad asusid Šata jõe äärsel soisel alal, tõenäoliselt endisel jõesaarel. Esimene aardeleid pärineb tõenäoliselt XII sajandist, teine aga X sajandist. Mõlemad aardeleiud sisaldavad relvi, meeste riideid ja ehteid. On oletatud, et tegemist on sõjaretkele minevate meeste ohvriga, milles taotletakse sõjaõnne.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 14 (1902)
* 93 (1923)
* 105 (1959)
* 52 (1970)
 | * 33 (1979)
* 23 (1989)
* 26 (2001)
* 13 (2011)
 |

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2011 metų gyventojų ir būstų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2013.
2. ↑  Skuodo rajono savivaldybė
3. ↑
4. ↑  Šliktinės aukojimo vieta
5. ↑  Mikytų piliakalnis, vad. Pilimi
6. ↑  Vaitkevičius V. *Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija,* Vilnius 1998, 130-131 lk.

Välislingid
-----------

 Mikytai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Notėnai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
Baidotai **·**  Brotykai **·**  Burviai **·**  Derkinčiai **·**  Dvarviečiai **·**  Jockiai **·**  Jundulai **·**  Kulaliai **·**  Mačiūkiai **·**  Mikytai **·**  **Notėnai** **·**  Panotėniai **·**  Prialgava **·**  Rusiškės **·**  Šliktinė **·**  Vindeikiai |
Marvin Friedrich 2015. aastal Schalke 04 treeningul
**Marvin Friedrich** (sündinud 13. detsembril 1995 Kasselis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Mönchengladbachi Borussia.

2011. aastal liitus ta klubiga Schalke 04. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas 13. septembril 2014 mängus Mönchengladbachi Borussia vastu. Schalke põhimeeskonnas sai ta kahe hooajaga kirja üheksa mängu. Enam sai ta mänguaega klubi reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas. 2016. aasta juunis sõlmis ta lepingu FC Augsburgiga, kuid mänguaega sai ta jällegi vaid klubi reservmeeskonnas.

2018. aasta jaanuaris siirdus Friedrich Saksamaa esiliigaklubisse Union Berlin. Hooajal 2018/19 kindlustas ta klubiga pääsu Saksamaa kõrgliigasse.

2022. aasta jaanuaris sõlmis Friedrich lepingu Mönchengladbachi Borussiaga.

Aastatel 2014–2016 mängis Friedrich Saksamaa noortekoondistes. 2014. aastal tuli Friedrich Saksamaa kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks.

Viited
------

1. ↑  "BORUSSIA SIGN MARVIN FRIEDRICH FROM UNION BERLIN". Borussia Mönchengladbach. 11. jaanuar 2022. Vaadatud 11. jaanuaril 2022.
Edward von Lõnguse teos "Alasti keiser" Tartus
**Keiser** ehk **imperaator** on valitseja tiitel.

Euroopa riikides on "keiser" olnud kõrgeim monarhitiitel. Nimetus tuleneb Vana-Rooma keisrite tiitlitest *Caesar* ja *Imperator*. Tiitel *Caesar* tuleneb Julius Caesari nimest, tiitel *Imperator* tuleneb imperaatori volitustest. Saksa keelde jõudis see tiitel kujul *Kaiser* kreeka vormi *Kaisarios* kaudu. Saksa sõnast on laenatud ka eesti sõna. Sama päritoluga sõna on kasutusel ka mitmes teises keeles. Slaavi keeltes on kasutatud vormi "tsaar". Paljudes teistes keeltes on keisrit tähistav sõna tulenenud tiitlist *Imperator* (näiteks prantsuse *empereur* ja sellest sõnast laenatud *emperor* inglise keeles). Ka albaania *mbret* 'kuningas' tuleneb sellest tiitlist. 

Sõna lähtealuseks on perekonnanimi Caesar. Julius Caesar lapsendas oma sugulase, kelle varasem perekonnanimi oli Octavius, mistõttu tema uueks perekonnanimeks sai Caesar. Et too sugulane omandas ka tiitli Augustus, sai temast Rooma riigi valitseja. Hiljem said kõik Rooma valitsejad muude tiitlite seas ka perekonnanime Caesar.

Alates aastast 800 hakkasid ka muud valitsejad kasutama nime Caesar ja selle vorme eri keeltes oma tiitlina. Seda ei teinud siiski kõik valitsejad.

Alates 1979. aastast on keiser vaid Jaapanil.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Keiser** |

* Kuningas
* Keisrite loend
Ford Model T Touring 1908. aasta kuulutusel ajakirjas Life. 20. sajandi esimesel veerandil oli Model T maailma enimmüüdud auto
Volkswagen Beetle Mehhikos. Seda mudelit toodeti aastatel 1938–2003 ja müüdi üle 21 miljoni
Sõiduauto BMW 315 oli tootmises 1930ndatel
**Sõiduauto** on väiksem reisijate ja nende vähese käsipagasi vedamiseks mõeldud auto.

Eesti liiklusseaduse kohaselt loetakse sõiduautoks autot, milles on lisaks juhikohale kuni kaheksa kohta reisijatele ning suuremad reisijaveoks mõeldud sõidukid klassifitseeritakse bussideks. Samuti võib sõiduauto olla ka ühissõiduk, kui see on ühistransporditeenuse osutamiseks ettenähtud. Sõiduauto juhtimiseks on nõutav B-kategooria juhiluba.

Sõiduautod on vanim autotüüp. Ehkki 19. sajandi II poolel töötasid mitmed leiutajad autode kallal üheaegselt, nimetatakse esimeseks sõiduautoks sageli Karl Benzi 1885. aastal ehitatud Benz Patent-Motorwagenit, millega Bertha Benz tegi 1888. aastal ka esimese pikamaasõidu (kokku 194 km). Esimeseks massiliselt levinud sõiduautoks sai Ford Model T, mida toodeti 1908–1927.

Sõiduautode keretüüpe
---------------------

* Kabriolett
* Kombi
* Kupee
* Limusiin
* Linnamaastur
* Luukpära
* Maastur
* Mahtuniversaal
* Mikrobuss
* Pikap
* Sedaan
* Universaal
* Väikebuss

Viited
------

1. 1 2  "Liiklusseadus". *eRT*. Vaadatud 27. juuni 2019.
Milan Škriniar 2018. aastal Milano Internazionale särgis
**Milan Škriniar** (sündinud 11. veebruaril 1995 Žiar nad Hronomis) on Slovakkia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Paris Saint-Germain ja Slovakkia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Slovakkia klubis Žilina, mille meeskonnas debüteeris ta Slovakkia kõrgliigas 2013. aasta märtsis.

2016. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Sampdoria.

2017. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Milano Internazionalega. Üleminekusumma oli umbes 20 miljonit eurot, millega sai Škriniar Slovakkia läbi aegade kallimaks jalgpalluriks. 16. septembril 2017 lõi ta mängus Crotone vastu oma esimese värava Itaalia kõrgliigas. Hooajal 2020–21 tuli ta Internazionalega Itaalia meistriks.

Suvel 2023 tema leping Interiga lõppes ning ta sõlmis uue lepingu Paris Saint-Germainiga.

Slovakkia jalgpallikoondises tegi Škriniar debüüdi 27. mail 2016 sõprusmängus Gruusia vastu. Samal aastal kuulus ta Slovakkia koondisse Euroopa meistrivõistlustel. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. märtsil 2021 MM-i valikmängus Malta vastu. 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta esimeses alagrupimängus 14. juunil värava Poola vastu.

Aastatel 2019 ja 2020 on Škriniar valitud Slovakkia aasta jalgpalluriks.

Saavutused
----------

Milano Internazionale
* Serie A: 2020–21
* UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2019–20

Välislingid
-----------

 Milan Škriniar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Slovakkia koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Mucha
* 2 Pekarík
* 3 Škrtel (c)
* 4 Ďurica
* 5 Gyömbér
* 6 Greguš
* 7 Weiss
* 8 Duda
* 9 Šesták
* 10 Stoch
* 11 Nemec
* 12 Novota
* 13 Hrošovský
* 14 Škriniar
* 15 Hubočan
* 16 Saláta
* 17 Hamšík
* 18 Švento
* 19 Kucka
* 20 Mak
* 21 Ďuriš
* 22 Pečovský
* 23 Kozáčik
* Treener: Kozák

 | Slovakkia |

| * v
* r
Slovakkia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Dúbravka
* 2 Pekarík
* 3 Vavro
* 4 Valjent
* 5 Šatka
* 6 Greguš
* 7 Weiss
* 8 Duda
* 9 Boženík
* 10 Suslov
* 11 Bénes
* 12 Kuciak
* 13 Hrošovský
* 14 Škriniar
* 15 Hubočan
* 16 Hancko
* 17 Hamšík (c)
* 18 Haraslín
* 19 Kucka
* 20 Mak
* 21 Ďuriš
* 22 Lobotka
* 23 Rodák
* 24 Koscelník
* 25 Hromada
* 26 Schranz
* Treener: Tarkovič

 | Slovakkia |
Linnuse varemed 2012. aastal
Linnuse plaan
**Keila vasallilinnus** asub Harjumaal Keila linna kaguosas 22,4 hektari suuruses Jõepargis. Linnusest on säilinud vaid alusmüüre. 

Kegelid rajasid linnuse ilmselt 14. sajandi lõpus või 15. sajandi algul. Linnus ja sealolev mõis müüdi 1433. aastal Liivi ordule. Ehituslugu on üpris keeruline, sest linnust on korduvalt ehitatud ümber ja sinna on eri aegadel rajatud erinevaid hooneid. Arvatakse, et kompleks oli kasutuses veel 17.–18. sajandil. 

Heino Gustavson taasavastas 1976. aastal mõisapargis maakamaraga kaetud võsastunud künkast nelinurkse põhiplaaniga ehitise (kindlustatud elamu) enam kui meetri paksused alusmüürid. Ehitise läänenurgal on maa sees umbes 2 m kõrguseni säilinud hilisem ümar suurtükitorn. 

1970. aastail ning 1990. aastal kesk- ja kirdeosas teostatud väljakaevamised kinnitavad, et tegemist on keskaegse linnusega. Väljakaevamisi juhtisid Mati Mandel ja Heiki Pauts, leide on 13.–18. sajandist. Suurtükitorni pole veel kaevatud välja.

Pilte
-----

* 
* 
* 
* Linnuse kaevLinnuse kaev

Välislingid
-----------

* Linnusest Harjumaa Muuseumi kodulehel
* Keila kindlustatud elamu kultuurimälestiste riiklikus registris
* Keila mõisast ja linnusest Mõisaportaalis
**Milan Kundera** (1. aprill 1929 Brno, Tšehhoslovakkia – 11. juuli 2023 Pariis) oli tšehhi-prantsuse kirjanik.

Elulugu
-------

Kundera sündis haritud perekonnas. Tema isa oli kuulus muusikateadlane ja pianist, mistõttu muusikal on olnud märkimisväärne mõju Kundera loomingule.

1948. aastal astus Kundera ülikooli, kus õppis algul kirjandust ja esteetikat, kuid vahetas peagi eriala ning hakkas õppima filmikunsti. Filmiakadeemia lõpetas Kundera 1952. aastal. 

Kommunistlikku parteisse oli ta astunud juba 1948. Pärast vahepealset väljaviskamist võeti ta 1956. aastal uuesti parteisse vastu, ent 1970. aastal visati Kundera juba lõplikult välja. Kundera oli sarnaselt paljude teiste kirjanikega seotud 1968. aasta Praha kevade sündmustega.

1975. aastal emigreerus Kundera koos naisega Tšehhoslovakkiast Prantsusmaale. 1981. aastast on ta ka Prantsusmaa kodanik.

Tunnustus
---------

* 1973 Prix Médicis étranger
* 1985 Jeruusalemma auhind
* 1986 valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks
* 1987 Austria riiklik Euroopa kirjanduse auhind
* 2000 Herderi auhind
* 2020 Franz Kafka auhind

Teoseid
-------

Kundera tuntuim romaan on 1984. aastal ilmunud "Olemise talumatu kergus" (*"Nesnesitelná lehkost bytí"*, eesti keeles 1992; 2000; 2017, tõlkinud Leo Metsar). Eesti keelde on veel tõlgitud tema "Surematus", "Nali", "Teadmatus", "Hüvastijätuvalss" jt.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Milan Kundera** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Milan Kundera** |

* Kaarel Kressa. "Milan Kundera – kui olemise kergus muutub talumatuks". Eesti Päevaleht, 28. märts 2009
* Олег Антоненко. Невыносимая легкость жизни не здесь. Умер Милан Кундера. Русская служба Би-би-си. 12. juuli 2023
Keila–Haapsalu maantee
Maantee Lemmaru küla ja Vasalemma aleviku piiril
Vasalemma sild
Risti kihelkonna piir Keila–Haapsalu maanteel
**Keila–Haapsalu maantee** (registrinumbriga 17) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 26. kilomeetril Keila linnas. Tee pikkus on 68,8 km, sh 2,8 km pikkune lõik Keila linnas (Luha tänav, Keskväljak, Haapsalu maantee). Tee lõpeb Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 64. kilomeetril Saunja külas.

Sillad Keila–Haapsalu maanteel
------------------------------

Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist.

| Silla nimi | Kaugus maantee algusest, km | Ületatav takistus |
| --- | --- | --- |
| Vasalemma sild | 15,2 | Vasalemma jõgi |
| Kloostri sild | 22,0 | Kloostri jõgi |
| Pennu sild | 32,9 | Pennu oja |
| Kuijõe-Piiri sild | 34,9 | Kallemäe oja |
| Kuijõe-Mõisa sild | 39,2 | Piirsalu oja |
| Kuijõe-Kõrtsi sild | 40,9 | Kõrtsi oja |
| Seljaküla – 1. sild | 49,5 | Vihterpalu jõgi |
| Seljaküla – 2. sild | 51,7 | Hardu oja |
| Rannaküla sild | 67,7 | Taebla oja |

Asulad Keila–Haapsalu maanteel
------------------------------

Keila linn, Kulna küla, Lehola küla, Nahkjala küla, Maeru küla, Vasalemma alevik, Veskiküla, Lemmaru küla, Rummu alevik, Kasepere küla, Padise küla, Laane küla, Määra küla, Audevälja küla, Metslõugu küla, Kuijõe küla, Seljaküla, Keedika küla, Jalukse küla, Auaste küla, Oru küla, Uugla küla, Linnamäe küla, Kärbla küla, Saunja küla.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet
**Keila–Turba raudteelõik** on raudtee Keila ja Turba vahel. Kuulub Eesti Raudteele.

Raudteelõigul liiguvad Elroni elektrirongid liinil Tallinn–Turba. Raudteelõigul on järgmised peatused: Keila, Kulna, Vasalemma, Kibuna, Laitse, Jaanika, Riisipere ja Turba. 

Varem oli lõik osa Keila–Haapsalu raudteest. Riisipere–Haapsalu vaheline amortiseerunud raudteelõik demonteeriti 2004. aastal, mille tulemusel sai Riisiperest raudtee lõppjaam.

Lõik Vasalemma ja Riisipere vahel oli kuni 2019. aastani viimane elektrifitseeritud raudteelõik Eestis (avati 1981). 

2019. aastal taastati Riisipere ja Turba vaheline raudteelõik, mis avati pidulikult 2019. aasta detsembris. Tegemist on Eesti kiireima raudteelõiguga, kus maksimaalne reisirongidele lubatud tunnikiirus on 140 km/h. Üle kuue kilomeetri pikkusel elektrifitseeritud raudteel sõidavad Elroni elektrirongid kuni 11 korda päevas. 

Seoses taasavatud Turba raudteelõiguga valmis 2019. aasta sügisel Riisiperes uus veoalajaam.

Kavas on jätkata raudtee pikendamist järkude kaupa ja taastada 2026. aastaks Haapsalu-suunaline raudtee lõplikult kuni Rohuküla sadamani.

Pilte
-----

* Reisirongid VasalemmasReisirongid Vasalemmas
* Raudtee lõpp Riisiperes (2008)Raudtee lõpp Riisiperes (2008)
* Vaade Riisipere perroonilt põhja suunas (2006)Vaade Riisipere perroonilt põhja suunas (2006)
* Elroni reisirong Stadler FLIRT Riisipere ja Turba vahelisel lõigul (2020)Elroni reisirong Stadler FLIRT Riisipere ja Turba vahelisel lõigul (2020)
* Elroni elektrirong Turba peatusesElroni elektrirong Turba peatuses

Viited
------

1. ↑  "Eesti Raudtee taristu 2018". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2021. Vaadatud 13. aprillil 2020.
2. ↑  VIDEO ja FOTOD: Riisipere-Turba rong tegi Eesti kiireimal raudteel esimese sõidu Maaleht, 08.12.2019
3. ↑  Raudtee jõuab Rohukülla aastal 2026; Ärileht, 12.09.2020

Välislingid
-----------

* Elron avas rongiliikluse Riisipere – Turba liinil; ERR uudised, 08.12.2019
* YouTube-i video: Riisipere-Turba raudtee taasavamine
**Ekliptika** (< kreeka εκλειπτικη) on kujutletav suurringjoon taevasfääril, mida mööda Päike näivalt oma aastateekonnal kulgeb. Tegelikult on see Maa orbiit ümber Päikese, mis põhjustab Päikese asukoha näivat muutumist. Ekliptika asub taevaekvaatori suhtes 23° 27' nurga all. Punkte, kus ekliptika taevaekvaatoriga ristub, nimetatakse võrdpäevsuspunktideks ehk ekvinoktsiumi (< ladina aequinoctium) punktideks.

Ekliptika ja ekvaatori vahelise, umbes 23,5-kraadise, nurga tõttu muutub aasta jooksul Päikese teekonna kõrgus taevaekvaatori suhtes, mis põhjustab aastaaegade vaheldumist Maa põhja- ja lõunapoolkeral.
Kui ekliptika on taevaekvaatori kohal käib päike kõrgelt ja vastaval poolkeral on suvi ning vastaspoolkeral talv. Kui ekliptika on taevaekvaatori all käib päike madalalt (poolusel ei paista polaaröö jooksul üldse) ning vastaval poolkeral on talv ja vastaspoolkeral suvi (vastaspoolusel polaarpäev, mille jooksul päike ei looju päevade viisi).

Lisaks päevade erinevale pikkusele rõhutab talve ja suve erinevust asjaolu, et päikesekiired langevad maale suvel järsema nurga all, mistõttu suvel saab maapind ajaühikus rohkem päikeseenergiat kui talvel, mil päikesekiired hajuvad langedes maapinnale libamisi. Erinevused päeva pikkuses ja päikeseenergia hulgas põhjustavad aastaajalisi temperatuurierinevusi, muutes suved talvedest soojemaks.

Kuna Päikesesüsteem on suhteliselt lapik, on ka planeetide orbiidid üsna lähedased ekliptikatasandile. Peale selle asuvad ekliptikal ka sodiaagi tähtkujud. See muudab ekliptika väga mugavaks abivahendiks kõigile, kes püüavad määrata planeetide või sodiaagi tähtkujude asukohta, sest need sõna otseses mõttes "järgivad Päikest".
**Ekeheiria** oli antiikolümpiamängude ajal kehtinud "püha rahu".

See kuulutati välja enne olümpiamänge ja ka olümpiamängude ajal, et korraldavat linnriiki ei rünnataks ning sportlased ja pealtvaatajad saaksid turvaliselt mängude toimumispaika ja tagasi reisida. Rahu kestis kuni kolm kuud ja selleks ajaks peatati sõjad, vägedel oli keelatud ähvardada mängude ründamisega, peatati õiguslikud dispuudid ja keelatud oli surmanuhtlus.

1992. aastal elustas Rahvusvaheline Olümpiakomitee olümpiarahu tava, kutsudes kõiki riike ja rahvaid üles mängude ajal rahu pidama. 1993. aastal innustas ÜRO oma resolutsiooniga kõiki oma liikmesriike pidama olümpiarahu alates seitsmendast päevast enne olümpiamänge kuni seitsmenda päevani pärast mänge.

Viited
------

1. ↑  Toohey, K. James Veal, A. (2007). "The Olympic games: a social science perspective" UK: CIBI International. lk 65
2. ↑  "The Olympic Truce" The Ancient Olympics (vaadatud 28. mail 2016)
3. ↑  The United Nations and the Olümpic Truce (vaadatud 28. mail 2016)
Teherani kliimadiagramm
**Teheran** (pärsia keeles تهران *Tehrān*) on Iraani pealinn.

Rahvastik
---------

Koos eeslinnadega elab Teheranis umbes 14 miljonit inimest. Umbes pool neist on pärslased ja veerand aserid. Väiksema osa moodustavad linnas elavad kurdid, gilakid, lurid ja armeenlased.

Transport
---------

2001. aastal avati linnas metroo, mida oli aastakümneid planeeritud ja ehitatud. Teherani lennujaam on Mehrabadi rahvusvaheline lennujaam. Uus Imam Khomeini rahvusvaheline lennujaam avati 2004. aastal, kuid mitmesuguste probleemide tõttu pole see täismahus tööle hakanud.

Haridus
-------

Teheranis asub üle 40 ülikooli ja kõrgema õppeasutuse.

Sport
-----

Suurimad Teheranis tegutsevad jalgpalliklubid on Persepolis, Esteghlal ja Peykan. Persepolise ja Esteghlali kodustaadion on Azadi staadion, mis on Iraani suurim staadion. Azadi staadion asub Azadi spordikompleksis, mille koosseisu kuuluvad ka velodroom, sisestaadion, ujula, korvpalli-, tõstespordi-, võrkpalli- ja maadlushallid ning tenniseväljakud.

Vaata ka
--------

* ‘Abbāsābād
* Laleh' park
* Iraani botaanikaaed
* Khayyāmi tänav
* Niāvarāni kompleks
* Pardīsāni park
* Jamshīdieh' park

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Teherani koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Teheran** |
Zenon Kitionist, stoitsismi koolkonna rajaja
**Stoitsism** oli antiikfilosoofia koolkond. Selle pooldajaid nimetatakse **stoikuteks**. 

Koolkonna rajas Zenon Kitionist. Tuntumate stoikute seas on veel Seneca, Epiktetos ja Marcus Aurelius. 

Stoikud arendasid edasi loogikat. Nende loodusfilosoofia toetus Herakleitosele (ürgtuli ja maailmatulekahju) ja eetika küünikute õpetusele. Õnnelik elu eeldab ükskõiksust kõige suhtes peale vooruse. Elada tuleb kooskõlas loodusega, mille seadused määrab maailmamõistus (*logos*). 

Stoikud jaotasid filosoofia loogikaks, eetikaks ja füüsikaks. 

Pärast kristluse saamist Rooma riigi riigiusundiks 4. sajandis kaotas stoitsism tähtsuse. Renessansiajal sai stoitsism populaarseks neostoitsismina ning tänapäeval on tekkinud modernne stoitsism.

Loogika
-------

 *Pikemalt artiklis Stoikute loogika*
Stoikute "loogika" (*logikē*) oli õpetus mõistuse (*logos*) toimimisest, mis peale formaalse loogika (õpetuse arutlusvormide kehtivusest) tegeles ka retoorika, grammatika, epistemoloogia ja keelefilosoofiaga, sealhulgas mõistete, propositsioonide, taju ja mõtlemise uurimisega.

Stoikud jaotasid loogika retoorikaks ja dialektikaks. 

### Lauseloogika

Erinevalt Aristotelesest, kes töötas välja süllogistika kui terminiloogika, arendasid stoikud lauseloogikat. 

Nad tõestasid lauseloogika arutluste kehtivust, taandades need viiele põhilisele tõestamatule arutlusvormile ja mõnele põhilisele tuletusreeglile (*thēmata*). Põhilised arutlusvormid olid järgmised: 

1. kui *p*, siis *q*; *p*; järelikult *q* (*modus ponens*)
2. kui *p*, siis *q*; mitte-*q*; järelikult mitte-*p* (*modus tollens*)
3. ei pea paika, et *p* ja *q*; *p*; järelikult mitte-*q*
4. kas *p* või *q*; *p*; järelikult mitte-*q*
5. kas *p* või *q*; mitte-*p*; järelikult *q*

### Modaalsus ja bivalents

Erinevalt seisukohast, mis omistatakse Aristotelesele teose "De interpretatione" 9. peatüki põhjal, kehtivad Chrysippose järgi kehtivad bivalents ja välistatud kolmanda seadus ka tuleviku kohta käivate kontingentsete väidete kohta. See seisukoht on nähtavasti seotud ka determinismiga stoikute filosoofias, sest kui mitte eeldada, et tulevik on ette määratud, siis on Chrysippose seisukohta raske põhjendada.

Vaata ka
--------

* Stoilisus
* Modernne stoitsism
**Luino** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Luino sai linnaõigused vabariigi presidendi 1969. aasta 1. märtsi dekreediga.

Maggiore järve kaldal asuva Luino kõrgus merepinnast on 50 meetrit, asustustihedus keskmiselt 684 inimest ruutkilomeetri kohta.

Haldus
------

Luino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Agra, Brissago-Valtravaglia, Cannero Riviera (VB), Cannobio (VB), Cremenaga, Dumenza, Germignaga, Maccagno, Monteggio (Šveits-TI), Montegrino Valtravaglia.

Luino halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Baggiolina, Biviglione, Bonga, Casa Colombaro, Casa Demenech, Casa Donato, Casa Ferrario, Casa Ferrattina, Casa Pozzi, Cascina Pastore, Case Mirabello, Colmegna, Creva, Fornasette, Girasole, Il Gaggio, Il Valdo, La Brughiera, La Speranza, Longhirolo, Molino, Monte Bedea, Motte, Pezza, Pezzalunga, Pezze, Pianazzo, Poppino, Roggiolo, Ronchi, San Pietro, Tecco, Torretta, Trebedora, Vignone, Voldomino.

Vaatamisväärsused
-----------------

### Sakraalarhitektuur

* *Chiesa prepositurale di San Pietro e Paolo*

Peeter-Pauli kirik
* *Chiesa di San Pietro*

Peetri kirik
* *Chiesa di San Giuseppe*

San Giuseppe kirik
* *Santuario della Madonna del Carmine*

Madonna del Carmine pühakoda
* *Chiesa di Santa Caterina* (Colmegnas)

Santa Caterina kirik
* *Chiesa di Santa Maria Assunta*

Santa Maria Assunta kirik
* *Parrocchia di Nostra Signora di Lourdes* (Crevas)
* *Chiesa S.Maria Immacolata Motte*
* *Chiesa B.V.Addolorata Pianazzo*
* *Chiesa B.V.Carmelo Longhirolo*
* *Chiesa B.V.Rosario Roggiolo*

Sõpruslinnad
------------

* Prantsusmaa – Sanary-sur-Mer, alates 2001

Viited
------

1. ↑  "DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2018. Vaadatud 16. detsember 2013.
2. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

 Luino – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (*itaalia keeles*)
**Ekaterina Dafovska** (bulgaaria keeles Екатерина Дафовска; sündinud 28. novembril 1975 Chepelares) on endine Bulgaaria laskesuusataja.

Ekaterina Dafovska on Bulgaariale võitnud kõigi aegade esimese ja seni (seisuga 25. märts 2016) ainsa kuldmedali taliolümpiamängudel. 1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos võitis ta kuldmedali 15 km distantsil ja sprindidistantsil sai ta 29. koha.

2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys sai ta 15 km distantsil 5. koha ja 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos 12,5 km ühisstardiga sõidus 8. koha.

Aastal 1998 valiti ta Bulgaaria aasta sportlaseks.

Ekaterina Dafovska on abielus ja tal on kaks last.

Maailma karikasarja üldkohad:

* 1997/98 – 15. koht (129 punkti)
* 1998/99 – 11. koht (232 punkti)
* 2000/01 – 19. koht (323 punkti)
* 2001/02 – 11. koht (416 punkti)
* 2002/03 – 4. koht (644 punkti)
* 2003/04 – 14. koht (437 punkti)
* 2004/05 – 21. koht (330 punkti)
* 2005/06 – 27. koht (217 punkti)

Välislingid
-----------

 Ekaterina Dafovska – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Luikjärve talu 2013. aasta sügisel
**Luikjärve talu** on Obinitsa muuseumi vabaõhufiliaal Setomaa vallas Tobrova külas, tüüpiline seto kindlustalu. Alates 2019. aastast kuulub Luikjärve talu Setomaa Muuseumide koosseisu ning on gruppidele külastatav ettetellimisel.

Talu asub Meremäe-Obinitsa tee 6. kilomeetril paremal pool teed Tobrova külas Tuhkvitsa oja kõrgel kaldal. Talu sai oma tarbe- ja joogivee Tuhkvitsa ojast. Talu on tüüpiline näide Setomaal asunud niinimetatud kindlustaludest. Talu iseloomustab hoonetest, kõrgest väravast ja vahetaradest moodustunuda suletud kinnine hoov. Talu maaüksusel asub Tobrova tsässon.

Luikjärve talu on planeeritud avada elamustaluna. Seni on võimalik talukompleksiga tutvuda seal korraldatavatel üritustel ning gruppidele ettetellimisel.

Vaata ka
--------

* Setomaa Muuseumid
* Värska talumuuseum
* Obinitsa muuseum
* Saatse muuseum
* Reegi maja
* Paloveere talu
* Seto Tsäimaja

Viited
------

1. 1 2  "Muuseumi üldinfo". *obinitsamuuseum.ee*. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.03.2018. Vaadatud 25.11.2013.

Välislingid
-----------

* Muuseumi koduleht (vaadatud 14.02.2013)
Põlva valla lipp
**Põlva valla lipp** on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Põlva valla lipp.

22. oktoobril 2017 Ahja valla, Mooste valla, Laheda valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste valla ühinemisel moodustatud Põlva valla lipp oli ametlikult kinnitatud 1. aprillil 2018 jõustunud uue Põlva valla põhimääruses.

Lipu kirjeldus
--------------

Põlva valla lipp on kaldjaotatud roheliseks ja valgeks väljadeks. Rohelisel väljal on kujutatud valge mänd ja valgel väljal on kujutatud sinine jäälind.

Mänd sümboliseerib piirkonna võimsaid metsamassiive, roheline värv sümboliseerib siinset looduslähedast elukeskkonda. Sinine jäälind viitab puhtale loodusele ja veekogudele. Kaldjaotus näitab künklikku maastikku ja Taevaskoda. Valge on hea vaimsuse värv.

Lipu kasutamise kord
--------------------

1. Lipp heisatakse alaliselt Põlva Vallavolikogu ja Põlva Vallavalitsuse ametihoonetel kõrvuti Eesti riigilipuga.
2. Lipu võib heisata riiklikel pühadel, valla pidupäevadel, tähtsündmustel ning suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega.
3. Põlva valla elanikel on õigus heisata valla lipp perekondlike sündmuste ja tähtpäevade puhul.
4. Põlva vallas tegutsevatel ettevõtetel ja organisatsioonidel on õigus heisata valla lipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul.
5. Valla lipu alalise heiskamise otsustab vallavalitsus.
6. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsuse, mõne Eesti maakonna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul Eesti riigilipust või teise riigi lipust.

Põlva valla lipp 1995–2013
--------------------------

Põlva valla lipp
Põlva valla esimene lipp kinnitati ametlikult 17. veebruaril 1995 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013 kui ühineti Põlva linnaga.

Aastatel 1995–2013 oli Põlva valla lipp ristkülikukujuline vapilipp, mille valge kanga keskosas oli tugeva juurestikuga roheline mänd. Männi kohal lipu ülaääres oli kolm sinist viie haruga õit.

Lipu normaalmõõtmed olid 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. 

Piduliku kandelipu varras oli valge ning vardaehiseks hõbedane muna.

Põlva valla lipp 2013–2018
--------------------------

Põlva valla lipp
20. oktoobril 2013 ühinenud Põlva valla ja Põlva linna ühinemisel ühtseks Põlva vallaks võeti kasutusele Põlva linna lipp. 

Valla lipp koosnes võrdse laiusega triipudest: roheline, valge, sinine kuni keskkohani ja siis keskelt alla sinine, valge ja roheline. Lipu keskel moodustasid sinised jooned laia triibu, mille keskel paiknes Põlva valla vapi kujutis.

Lipu normaalsuurus oli 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe oli 7:11.

Vaata ka
--------

* Põlva valla vapp
* Põlva lipp

Viited
------

1. 1 2 3  Valla sümboolika Põlva valla kodulehel

Välislingid
-----------

* Põlva valla sümboolika valla kodulehel
* Põlva valla sümboolikakonkurss valla kodulehel
Pfunders ja teised linnaosad
Vintli valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
**Vintl** (itaalia: *Vandoies*; ladiini: *Vandoies*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45km Bolzanost kirdes.

Geograafia
----------

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3264 inimest ja valla pindala on 110.6km².

Vintli vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Niedervintl (Vandoies di Sotto), Obervintl (Vandioes di Sopra), Weitental (Vallarga) ja Pfunders (Fundres).

Vintl külgneb järgmiste valdadega: Kiens, Mühlbach, Rodeneck, Mühlwald, Terenten ja Pfitsch.

### Pfundereri mäed

*Edelraut* hütt ja *Niederer Weißzint* Pfundereri mägiteel
Zillertali peaahelikust edelasse jäävaid harju kutsutakse Pfundereri mägedeks ja need hõlmavad pindala umbes 300 km². Pfundereri org jääb nende vahele. Need hõlmavad ka Valler Tali läänes, moodustavad mäeaheliku Pfitscheri oruga ja laienevad itta Mühlwaldi ja Terenteni valda. Olulisemad tipud Vintli vallas on Niederer Weißzint (3263 m) ja Grabspitze (3068 m) Pfunderer Jochi lähedal, kõrgeim tipp ahelikul Pfitscheri oru ja Weitenberger Kari vahel Wurmaulspitze (3022 m), kõrgeim tipp Weitenberger Almist läänes Napfspitze (2888 m), Eisbruggjochi ahelikust lõunas Hochgrubbachspitze (2819 m), kõrgeim tipp Ida-Pfundereris ja selle ees Eidechsspitze (2738 m), Vintli *Hausberg*. Tuntud matkarada on Pfundereri mägitee, mis algab Sterzingist ja viib Pfundereri mägede kaudu Brunecki kanti.

Kogukond
--------

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 98,23% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,26% itaalia keelt ja 0,52% ladiini keelt.

Sõpruslinnad
------------

Vintli sõpruslinn on

* Siegsdorf Saksamaal, aastast 1970

Välislingid
-----------

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
**Põlva Muusikakool** on muusikakool Põlvas aadressil Võru tänav 1.

20. septembril 1967 alustas Põlvas tegevust *Põlva Lastemuusikakool.* Esialgu tegutses kool Põlva Keskkooli kolmes klassiruumis.

Alates 1990. aastast tegutseb muusikakool Põlva valla hallatava asutusena Põlva kesklinnas pargi ääres aadressil Võru tänav 1. Samas hoones asus varem Eestimaa Kommunistliku Partei Põlva Rajoonikomitee.

Muusikakooli rajaja ja kooli direktor aastatel 1967–2004 oli Ülle-Liis Sööt. 2004. aastast on direktor kooli vilistlane Ester Liblik.

Muusikakoolis on võimalik õppida 16 erialal (sealhulgas klaverit, keelpille, puhkpille, akordionit ja lõõtspilli), tegutsevad keelpilliorkester, noorte kapell ja vokaalansamblid.

2016. aastal tunnustas Haridus- ja Teadusministeerium Põlva Muusikakooli nimetusega "Parim huvikool 2016".

Viited
------

1. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 7. köide: *NÕUK–RAH.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 582.
2. 1 2  Ülle Sillamäe. Põlva muusikakoolil täitus poolsada aastat. LõunaLeht, 19. oktoober 2017
3. 1 2  Koolist. Põlva Muusikakooli veebisait.
4. ↑  Rein Vill. "Põlva". Tallinn: Eesti Raamat, 1975, lk 33
5. ↑  "Põlva Muusikakool. Õppetöö". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2018. Vaadatud 7. jaanuaril 2018.

Välislingid
-----------

* Kooli vana koduleht
* Kooli koduleht
* Arved Breidaks. "Põlva vallavalitsus võib kolida muusikakooli hoonesse". 11. aprill 2014
* Kristina Pentsa. "Vallamaja kolimise plaan vallandas taas vastasseisu". 24. aprill 2014
**Põlva külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Põlva külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus. Külanõukogu halduskeskus asus Põlva alevikus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ning Põlva külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega liideti Põlva külanõukoguga likvideeritud Himmaste külanõukogu ja Kiuma külanõukogu alad. Külanõukogu keskus asus Mammaste külas. Külanõukogu maadel tegutsesid V. Kingissepa nimeline kolhoos, Võidu kolhoos, J. Lauristini nimeline kolhoos ja partisan Lembitu nimeline kolhoos.

8. juunil 1961 anti Põlva alevikule alevi õigused. Sellega seoses senine Põlva külanõukogu likvideeriti ning külanõukogu alad liideti aleviga. 1968. aastal nimetati senine Peri külanõukogu ümber Põlva külanõukoguks ning temaga liideti Põlva alevi ümbruskond ja osa Mooste külanõukogust.

1974. aasta seisuga kuulus Põlva külanõukokku 42 asulat: Adiste, Alaküla, Andre, Eoste, Himmaste, Holvandi, Härma, Kiisa, Kiuma, Kiuma-Aarna, Kivijärve, Kooskora, Kuruski, Kuudra, Kähri, Laane, Lutsu, Mammaste, Mammaste-Metsanurga, Meemaste, Metsanurga, Metste, Miiaste, Noorits-Metsküla, Partsi, Peri, Puskaru, Puuri-Perametsa, Rosma, Saarjärve, Saesaare, Sika, Soesaare, Sooküla, Taevaskoja, Tromsi, Tõrvhavva, Tännasilma, Uibujärve, Valgesoo, Vanaküla ja Viirapera. 1974. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus Põlva kolhoos (keskus Mammastes), Taevaskoja kolhoos (keskus Himmastes) ja Vilde-nimeline kolhoos (keskus Peril).

Pärast väikekülade liitmisi jäi 1978. aastast Põlva külanõukokku 27 küla: Aarna, Adiste, Andre, Eoste, Himmaste, Holvandi, Kiuma, Kähri, Lutsu, Mammaste, Meemaste, Metste, Miiaste, Nooritsmetsa, Orajõe, Partsi, Peri, Puskaru, Puuri, Rosma, Soesaare, Taevaskoja, Tromsi, Tännassilma, Uibujärve, Valgesoo ja Vanaküla.

10. oktoobril 1991 sai omavalitsusliku staatuse Põlva külanõukogu territooriumile moodustatud Põlva vald.

Viited
------

1. ↑  Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 6, 1974: 312–313
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. 1 2  Põlva külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 09.09.2017)
6. ↑  Eesti NSV territooriumi administratiivne jaotus ja maa-asulad. Tallinn: Valgus, 1978
7. ↑  Järva maakonna Kareda valla, Lääne-Viru maakonna Tamsalu valla, Põlva maakonna Põlva valla, Pärnu maakonna Halinga ja Saarde valla, Valga maakonna Sangaste valla, Viljandi maakonna Võhma alevi ning Võru maakonna Rõuge valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
**Enri Pahapill** (29. juuni 1962 Kingissepa, Saaremaa – 13. juuli 2019) oli eesti kunstnik, õpetaja, vaimulik, luuletaja ja endine kümnevõistleja.

Aastal 1982 kogus ta kümnevõistluses 7388 punkti.

Ta lõpetas 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Ta oli aastatel 1985–1995 Häädemeeste keskkooli kehalise kasvatuse, ajaloo ja kunstiõpetuse õpetaja. Samuti tegutses ta Pärnumaa spordikoolis maakonna kergejõustikukoondise peatreenerina.

Aastatel 1994–2013 oli ta EELK Pärnu ning Viljandi praostkonna õpetaja. Ta oli ka EAÕK Haapsalu Maria Magdaleena koguduse liige ja abiline.

Aastast 2017 juhendas ta Haapsalu Sotsiaalmaja päevakeskuses puudega noorte kunstiringi ja vanurite joonistamisringi.

Ta on maetud Karja kalmistule.

Isiklikku
---------

Tema poeg on kümnevõistleja Mikk Pahapill.

Viited
------

1. 1 2  "Lahkus endine kümnevõistleja Enri Pahapill, Mikk Pahapilli isa". Delfi, 14. juuli 2019
2. 1 2 3  "In memoriam Enri Ireneos Pahapill". Eesti Kirik, 7. august 2019

Välislingid
-----------

* Haud Karja kalmistul
Vinni valla vapp
**Vinni valla vapp** on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vinni valla vapp.

Vapp on kinnitatud 13. oktoobril 1995.

Vapi kirjeldus
--------------

Hõbedasel kilbil on ülaservast lähtuv ja alla suunatud roheline teravik, mille keskel on hõbedane neljaharuline täht. Teraviku all on harali kaks rohelist tammelehte, mille kummagi alumises otsas tammetõru.

Põhjendus
---------

Allasuunatud teravikuga kolmnurga kontuur meenutab valla nimetuse algustähte. Selline kolmnurk märkis keskaegses alkeemias puhast vett - üht maailma põhilist koostisosa, millel rajaneb elu oma mitmesugustes vormides.[*viide?*]

Tammelehed viitavad Vinni vallas paiknevale Eesti ühele suurimale tammemetsale. Tammetõrud märgivad viljakust haridus- ja pärispõllul. Vapikilbi hõbedane on puhtuse ja lootuse, vapikujundite roheline aga loodusläheduse ja nooruslikkuse võrdkuju.

Vaata ka
--------

* Vinni valla lipp

Viited
------

1. ↑  Omavalitsuste sümbolid Vabariigi Valitsus/Riigikantselei (vaadatud 20. augustil 2013)
**Dobele ordulinnus** (saksa keeles *Doblen*, läti keeles *Dobeles pils*) oli Saksa ordu Liivi ordu haru ordulinnus Lätis Bērze jõe ääres Dobeles. See ehitati algselt aastatel 1335–1339.

Linnuseehitus
-------------

Linnust hakati ehitama 1335. aastal Liivi ordu maameistri Eberhard von Monheimi juhtimisel Bērze jõe ääres, kuid ehitus katkestati ja seda jätkati 1345. aastal.

Algselt oli ordulinnuses neli ehitist ja sisehoov koos kabeliga. Linnuse läänenurgas asus nelinurkne torn, mille juures asusid väravad.

Dobele ordulinnus oli Liivi ordu Dobele komtuurkonna komtuuride residents.

1620. aastal vallutati linnus Rootsi-Poola sõja käigus Rootsi kuningas Gustav II Adolf vägede poolt.

Aastatel 1643–1649 elas lossis Kuramaa hertsogi Friedrich Kettleri lesk Pommeri Elisabeth Magdalena.

1701. aastal Põhjasõja ajal peatus lossis Rootsi kuningas Karl XII.

Lossi viimased alalised elanikud lahkusid lossist 1730. aastal ning loss on tänapäevaks täielikult lagunenud.

* 
* 
* 
* 
* Vaade Dobele ordulinnuse varemetele 18. sajandi lõpul, Johann Christoph BrotzeVaade Dobele ordulinnuse varemetele 18. sajandi lõpul, Johann Christoph Brotze
* Vaade Dobele ordulinnusele 19. sajandi teisel poolel, Wilhelm Siegfried StavenhagenVaade Dobele ordulinnusele 19. sajandi teisel poolel, Wilhelm Siegfried Stavenhagen

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dobele ordulinnus** |

* Video ordulinnuse varemetest
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib luterlikust koolist; õigeusu kooli kohta vaata artiklit Põlva õigeusu kihelkonnakool* |

---

**Põlva kihelkonnakool** oli Põlva kihelkonnas alates 1833. aastast tegutsenud kihelkonnakool.

See kihelkonnakool oli 1688. aastal asutatud Põlva köstrikooli järeltulija ning Põlva Ühisgümnaasiumi eelkäija. Kooli on lõpetanud või seal on õppinud teiste seas Jakob Hurt (õppis 1849–1852), Johannes Käis (õppis 1897–1899).

Kool asus nagu ka Põlva köstrikool Mammastes Köstrimäel ja andis ettevalmistuse kreiskooli astumiseks. Esimene koolmeister oli aastatel 1833–1863 David Donner. Koolis õpiti kolm aastat. 1908. aastal toodi kihelkonnakool Mammastest Põlvasse ja 1911. aastaks oli koolis juba 89 õpilast ja kaks kutselist õpetajat: Toomas Toiger ja Daniel Siilats. Õppeaeg koolis oli siis neli aastat ja kogu õppetöö oli venekeelne.

1920. aastal nimetati kool ümber 6-klassiliseks algkooliks.

Viited
------

1. ↑  Põlva Ühisgümnaasiumi ajalugu. Põlva Kooli veebisait.
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Hispaania |
|  |
| Pronks | 1972 | Helveskaal |
| 1. ring | 1976 | Helveskaal |
|  |
| Pronks | 1974 | Helveskaal |
| 1. ring | 1978 | Helveskaal |
|  |
| Pronks | 1973 | Helveskaal |
| Hõbe | 1975 | Helveskaal |
| Veerand-finaal | 1977 | Helveskaal |
|

**Enrique Rodríguez Cal** (sündinud 17. november 1951 Candás, Carreño vald, Astuuria, Hispaania – 23. november 2022 Avilés) oli Hispaania poksija.

Rodríguez sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale U-Gil Kimile (Põhja-Korea). Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Rodríguez sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Jorge Hernándezele (Kuuba). Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 2. maailmameistrivõistlustel (Belgrad, 1978), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Rodríguez sai helveskaalus (kuni 48 kg) pronksmedali 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vladõslav Zassõpkole (NSV Liit) ja hõbemedali 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Oleksandr Tkatšenkole (NSV Liit). Ta osales
22. Euroopa meistrivõistlustel (Halle, 1975), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Georgi Georgievile (Bulgaaria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. 

Rodríguez poksis detsembrist 1978 kuni septembrini 1985 elukutselisena. Ta pidas kokku 29 kohtumist, millest võitis 21 ja kaotas 7 (neist 5 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.

Viited
------

1. ↑  20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles
2. ↑  21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles
3. ↑  "1. maailmameistrivõistlused poksis. Havanna 1974. Tulemused inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2011. Vaadatud 29. detsembril 2011.
4. ↑  "2. maailmameistrivõistlused poksis. Belgrad 1978. Tulemused inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. oktoober 2014. Vaadatud 29. detsembril 2011.
5. ↑  20. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1973. Tulemused inglise keeles
6. ↑  21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1975. Tulemused inglise keeles
7. ↑  22. Euroopa meistrivõistlused poksis. Halle 1977. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Enrique Rodríguez veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Enrique Rodríguez saidil BoxRec
**Entalpia** (kreeka sõnadest ἐν (*en*) 'sisse' ja θάλπειν (*thálpein*) 'soojendama') on termodünaamilise süsteemi siseenergia (*U*) ja rõhuenergia (*pV*) summa: 

{\displaystyle H=U+pV.\,}
Entalpia tähis on *H* ja mõõtühik on džaul (J). Valemis on *p* rõhk ja *V* on ruumala. 

Tavaliselt võrreldakse keemilistes reaktsioonides toimuvaid entalpia muutuseid, mille tähistus on ΔH. Kui reaktsiooni tulemuse, produkti/produktide siseenergia muut võrreldes algsete keemiliste ühenditega ehk ΔH on väiksem kui null ehk negatiivne, siis on tegemist eksotermilise reaktsiooniga, mis tekib spontaanselt kui ületada reaktsiooni algamist takistav energiabärjäär. Reaktsiooni käigus moodustuvad stabiilsemad 
keemilised sidemed, mille energia on väiksem/madalam ja reaktsioonil eraldub soojust - ülejäänud energia. Kui reaktsioonis ΔH on suurem nullist ehk positiivne, tähendab see, et moodustunud ühendite keemilised sidemed on suurema/kõrgema energiaga. Tugevamatest sidemetest on tekkinud nõrgemad keemilised sidemed. Selline reaktsioon vajab lisaenergiat - see on  endotermiline, energiat neelav protsess. Ehk teisisõnu on Entalpia muutuste kujul tegemist  termodünaamika esimese seaduse, energia jäävuse seaduse avaldumisega. Kui reaktsiooni entalpia muut väheneb, antakse energia jäävuse tõttu ülejääv energia ümbritsevasse keskkonda ja kui entalpia muut on positiivne, suureneb, võetakse lisanduseks vajalik osa energiat ümbritsevast keskkonnast. Nii on kokkuvõttes kogu süsteemis protsessi alguses ja lõpus sama palju energiat.

Vaata ka
--------

* Entroopia
* Gibbsi vabaenergia
**Arnold Päev** (perekonnanime rööpkuju: **Pääv**, 1. mai 1906 Luunja vald, Tartumaa – 21. mai 1987 Tallinn) oli eesti mesindusteadlane.

Elulugu
-------

Arnold Päev oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1927 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1934 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna, õppis 1934–1935 didaktilises seminaris ja Ühistegevuse Instituudis, täiendas end mesinduses mitmes Euroopa riigis, töötas 1938 Šveitsis mee ja piima bakterioloogilise uurimise alal ja 1939 Berliinis Reichanstaltis. Saksamaal valmis ka doktoriväitekiri, mis jäi kaitsmata nõude tõttu astuda Saksa sõjaväkke. Oli 1935–1936 Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi kaubandusosakonna juhataja, 1936–1938 Põllutööministeeriumi aiasaaduste, konservkaupade ja mee väljaveo kontrolör, 1939–1940 Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi meeanalüüsi labori juhataja, 1940–1950 Põllumajandusministeeriumi mee teadusliku uurimise labori direktor ja majandite rekvireerija. 1950 arreteeriti. Vabanes 1954, oli 1954–1956 Tallinna linnuvabriku zootehnik ja osakonnajuhataja, 1956–1963 Harju rajooni linnukasv-zootehnik ja Haapsalu haudejaama zootehnik, 1963–1966 Harju rajooni Sommerlingi-nimelise sovhoosi mesinik ja Tallinna Rohelise vööndi Metsamajandi tootmisalajuhataja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: mesindus, mesilaste haigused ja nende ravimine. Avastanud mesilastaude ja ravinud mesilasi, korraldanud kursusi, loenguid ja seminare, esinenud raadios. Juhendanud 26 mesinduspraktikanti. Koduaias oli tal 120 perega mesila. Ehitas 1960. aastal esimesena vahtpolüstüroolist  tarud, tegi plastmasskärgvaltse, meekärgede kaante avamise aparaadi jm. Avaldanud monograafia mesilaste haigustest ja kahjuritest (1945) ning mesindusalaseid artikleid ja brošüüre.

Teoseid
-------

* Mesilaste haigused ja kahjurid. Tartu, 1945
* Kuidas vältida mesilastaude. Tallinn, 1947
* Levinumaid mesilastaude ja -kahjureid, nende tõrje. Tallinn, 1949.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 20
* Eesti aianduse biograafiline leksikon. Tallinn, 1998, 107.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*