recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kergejõustiku fotofiniš
**Fotofiniš** toimub spordivõistlusel, kui mitu võistlejat ületavad finišijoone peaaegu samal ajal. Kuna palja silmaga ei pruugi olla võimalik kindlaks teha, kes võistlejatest esimesena joone ületas, võib täpsemaks kontrollimiseks kasutada finišijoonel tehtud fotot või videot. Fototuvastus muudab vähem tõenäoliseks, et ametnikud kuulutavad võistluse ebaõnnetunuks.

Finišijoone fotosid kasutatakse endiselt peaaegu kõigil kaasaegsetel võidujooksu, võidusõiduspordialadel. Kuigi mõned spordialad kasutavad võidusõitjate jälgimiseks võistluse ajal elektroonilisi seadmeid, peetakse fotot võitja valimisel kõige olulisemaks tõendiks. Need on eriti olulised tihedate võistluste ajal, kuid neid kasutatakse ka ametlike aegade määramiseks igale võistlejale mis tahes võistluse ajal.

Kergejõustikus tuleb jooksud ajastada täpselt sajandiksekundite (või isegi tuhandikute) täpsusega. Kõrgetasemelistel võistlustel (nagu olümpiamängud) paigaldatakse elektroonikaseadmed, et tagada nii pealtvaatajatele kui ka ametnikele kiire tulemuste edastamine. Fotofinišit on olümpiamängudel kasutatud juba 1912. aastast olümpiamängudel Stockholmis, kui kasutati meeste 1500 meetri jooksus kaamerasüsteemi. 1948. aasta olümpiamängudel lõppes meeste 100 meetri jooksu finiš Šveitsi kellassepa Omega ja Briti Race Finish Recording Company poolt pakutavate fotofinišiseadmete abil.

Finišis kasutatakse kohtade kindlaksmääramiseks pildisensoreid ja digikaameraid. Mõnikord võib nii kiires jooksus nagu 100 m sprindis kõiki kaheksat sportlast lahutada vähem kui pool sekundit. Pole harvad juhud, kui kahel või rohkem sportlasel on täpselt sama aeg salvestatud.

2008. aasta suveolümpiamängudel võeti kasutusele seni kiireimad ajamõõtmisseadmed, mille kaamerad pildistavad 3000 korda sekundis (võrreldes 1996. aastaga, mis oli 1000 korda sekundis).
**Auļukalns** (vanasti ka **Auļukalna muiža**, tõlkes *Auļukalnsi mõis*) on küla (*mazciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Drusti vallas.

Küla asub valla edelaosas Auļukalnsi järve kaldal. Seal asub Auļukalnsi bussipeatus. Aastail 1999–2021 kuulus küla Rauna piirkonda.

Kolm Auļukalnsis kasvavat kirsipuud (esimese ümbermõõt 1,24 ja kõrgus 16 meetrit, teisel ümbermõõt 1,88 ja kõrgus 17 meetrit, kolmandal ümbermõõt 1,02 ja kõrgus 15 meetrit) on looduskaitse all. Sealsed Ķeveri muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Aastal 2007 oli külas 42 elanikku.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

| * v
* r
Drusti valla asulad |
| --- |
| 
Auļukalns **·**  Baižas **·**  Briņģi **·**  **Drusti** **·**  Dūķi **·**  Gatarta **·**  Jaundrusti **·**  Mīlakšas **·**  Skripsti **·**  Tulči **·**  Vāgāni |
Kairiškiai mõisa paberivabrik
Kairiškiai mõisa hüdroelektrijaam
**Kairiškiai mõis** (*Kairiškių dvaras*) on endine mõis Leedus Šiauliai maakonnas Akmenė rajoonis Kairiškiais.

Kairiškiai mõisat on esmamainitud XVI sajandil, mil see kuulus Ogińskitele. Hiljem said selle omanikeks Sirutavičiused. 1904. aastal korraldas Vladas Sirutavičius seal Leedu Sotsiaaldemokraatliku Noorteühenduse avakongressi.

Mõisakompleks rajati XIX sajandi teisel poolel ja XX sajandi alguses. Mõisakompleksi uhkeimaks hooneks on endine paberivabrik, mille juures asub ka mõisa saun (omanikuks oli Vladas Sirutavičius). 1903. aastal rajas ta Uogyse jõele Leedu esimese hüdroelektrijaama. Praegu kuuluvad mõisakompleksi tall, kaks sigalat, juurviljakelder, ait, pesuköök, põllumajanduslik tootmishoone, kontorihoone, vabrikuomaniku maja ja mitu tööliste elamut. Säilinud on ka jõel asuv pais ja hüdroelektrijaama hoone.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. detsember 2014. Vaadatud 13. aprillil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
**Elektrooniline ajavõtt** ehk **täisautomaatne aeg** (FAT-Fully automatic time) on võistlusaja mõõtmise vorm, mille puhul stardiseade aktiveerib kella automaatselt ja finišiaeg salvestatakse automaatselt või ajastatakse fotofiniši analüüsiga. Süsteemi kasutatakse tavaliselt nii kergejõustiku kui ka sportliku jõudluse testimisel, hobuste võiduajamisel, koerte võiduajamisel, jalgrattavõistlusel, sõudmises ja autovõidusõidus. Nendel puhkudel kasutatakse fotofinišit. Seda kasutatakse ka võistlusujumises, mille jaoks ujujad ise registreerivad finišiaja, puudutades võistluse lõpus puuteplaati. Seadmete kontrollimiseks või rikke korral kasutatakse tavaliselt lisaks FAT-ile ka varusüsteemi (tavaliselt käsitsi ajavõttu).

Stardipüstoliga alustatud võistlustel on tavaliselt püstoli külge kinnitatud andur, mis saadab laskmisel ajavõtusüsteemi elektroonilise signaali. Ajastussüsteemiga on tavaliselt ühendatud ka alternatiivne käivitustuli või heli, mis käivitatakse elektrooniliselt, näiteks helisignaal. Spordialadel, mis hõlmavad finišijoone ületamist (mitte puutefinišit, nagu ujumises), on praegune finišisüsteem fotofiniš, mida kohtunikud seejärel analüüsivad.

IAAF-i reeglite puhul peavad kõik kergejõustikurekordid (maailma-, olümpia- või rahvuslik) või olümpiamängude või maailmameistrivõistluste kvalifikatsiooniaeg sprindivõistlusel olema ajastatud FAT-süsteemiga.

Käsiajad, see tähendab need, mil seiskamis- ja/või käivitusmehhanisme kasutavad inimesed, on väga altid vigadele. Reeglina on nende täpsus vaid sekundi kümnendiku täpsusega, seega tuleb kõik 100. sekundist üle nulli ümardada järgmise kümnendikuni.

Paljud kergejõustikustatistikud kasutavad teisendusteguri hinnangut 0,24 sekundit, mis on lisatud mis tahes käsitsi ajastatud ajale 100 m või 200 m distantsil ja 0,14 sekundit igale käsitsi ajastatud ajale 400 m või pikemal distantsil: need teisendustegurid on kehtivad ainult erinevatest allikatest pärit aegade võrdlemiseks ega ole rekordite registreerimiseks vastuvõetavad.

Kui võrrelda kohandatud manuaalset aega FAT-ajaga, kui algne FAT-aeg on samaväärne, peetakse FAT-aega täpsemaks ja seega antakse sportlasele kõrgem asetus- ehk võrdlusreiting. See aegade teisendamise meetod pärineb ajast, mil FAT-süsteemid olid palju vähem levinud. Käsiajad on üha vähem vastuvõetavad, isegi madalatel võistlustel, ega ole enam vastuvõetavad spordiala kõrgemal tasemel.

Täisautomaatne ajavõtt muutus kergejõustiku maailmarekordite jaoks kohustuslikuks alles 1. jaanuaril 1977.
**Aviekste** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Ogre piirkonna Lēdmane vallas.

Küla asub valla loodeosas Aviekste kaldal, Riiast 63 kilomeetri kaugusel. Jõel asub Aviekste veskijärv, selle paisul asub Aviekste hüdroelektrijaam. Külla jääb Paeglese bussipeatus.

Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4 ja kõrgusega 18 meerit, tamm ümbermõõduga 4,05 ning kõrgusega 31 meetrit, tamm ümbermõõduga 4 ja kõrgusega 19 meetrit, ja tamm ümbermõõduga 4,24 ning kõrgusega 17 meetrit.

Aastatel 2009–2021 jäi asula Lielvārde piirkonda. Aastal 2017 oli külas 28 elanikku.

Viited
------

1. ↑  Autotransporta direcija
2. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
3. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Lēdmane valla asulad |
| --- |
| 
Aviekste **·**  Bekas **·**  Bricēni **·**  Everti **·**  **Lēdmane** **·**  Mizas **·**  Rītarasas **·**  Rozītes **·**  Tīrumnieki **·**  Tomēni **·**  Tropmači **·**  Tūjas **·**  Vālodzes |
**Sidgunda** (vananenud läti kirjanduses ka *Rikteres muiža* (Riktere mõis) või *Riktere*, saksapäraselt *Siggund*) on küla (*vidējciems*) Lätis Sigulda piirkonna Mālpilsi vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal merepinnast 80 meetri kõrgusel. Sidgunda jääb valla keskusest Mālpilsist 7 ja Riiast 60 kilomeetri kaugusele.

Sidgundas asuvad põhikool ja raamatukogu, seal on Ausekļi, Sidgunda ja Pagriezienz uz Sidgundas staciju bussipeatus. Küla asub ajaloolise Liivimaa territooriumil, Lielā Jugla kaldal asub vana liivlaste linnamägi. Sidgunda linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Kuni 1905. aastani asus külas ajaloolise Sidgunda mõisa (*Siggund*) süda. 1949. aastani oli küla Sidgunda valla halduskeskuseks, 1963. aastani aga Sidgunda külanõukogu halduskeskuseks.

Sidgundas kasvavad tammed (ümbermõõduga 4,54 m, 4,31 m, 4,55 m ja 5,59 m) ja künnapuu on looduskaitse all.

2008. aastal oli külas 466 elanikku, 2015. aastal 405 ja 2020. aastal 379.

Allee Sidgundas

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Sidgundas pilskalns
6. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
7. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Mālpilsi valla asulad |
| --- |
| 
Bukas **·**  **Mālpils** **·**  Sidgunda **·**  Upmalas **·**  Vite |
**Erik Pieters** (sündinud 7. augustil 1988 Tielis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Burnley.

Hooajal 2006–07 debüteeris ta Hollandi kõrgliigas Utrechti meeskonnas. Aastatel 2008–2013 mängis ta Hollandi kõrgliigas PSV Eindhoveni ridades.

2013. aasta juunis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Stoke City. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 12. aprillil 2014 mängus Newcastle Unitedi vastu. Pärast viit hooaega Inglismaa kõrgliigas langes ta 2018. aastal Stoke Cityga Inglismaa esiliigasse. Hooaja 2018–19 teises pooles mängis ta laenul Prantsusmaa kõrgliiga klubis Amiens.

2019. aasta juulis siirdus ta Burnleysse.

2005. aastal võitis Pieters Hollandi kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2007. aastal tuli ta Hollandi kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Hollandi olümpiameeskonna koosseisus. Hollandi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2014 kokku 18 korda.

Saavutused
----------

PSV Eindhoven
* KNVB beker: 2011–12
* Johan Cruijff Schaal: 2008

Välislingid
-----------

 Erik Pieters – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
***Ballista*** (ka raskeamb) oli antiikajal roomlaste kasutatud suur teisaldatav alusel puust amb, (kivi)heiduk, millega rünnati elavjõudu ning kindlustusrajatisi. 

*Ballista*´ga sai vaenlasi kahjustada lennutatud odade, kivikuulide, süüteanumate ja kividega - kõigega mis käepärast oli. 

Väiksemaid *ballista*´sid paigaldati ka hobuvankril alustele, mis võimaldasid sõidu pealt vaenlase pihta sihtida ning tulistada, mis teeb nendest ilmselt tänapäeva tankide eelkäijad. *Ballista´* mehhanismi laskeulatus ja täpsus tegi sellest antiikmaailma inseneride ühe kardetuima relva. 

*Ballista*´ga sai tulistada minutis 120 noolt, mille kiirus oli umbes 60 km/h ja laskeulatus umbes 400 meetrit (kaugus, mis oli kaks korda enam selleaegsete vibulaskurite võimekusest). 

Tüüpilises rooma leegionis oli 60 *ballista*´t. Teisaldamiseks ja sõjariistaga opereerimiseks oli vaja mitut inimest. 

Ballistade tulejõuks olid kanepist või juustest valmistatud köied, kuigi enim kasutati arvatavasti loomade kõõluseid. "Vibunööre" kutsuti *tormenta´*ks ("piinatud hinged"), sest nende pingutamisel tekkinud helid (kaeblikud krudinad, kriuksud) olid sõjameestele tõenäoliselt kõnekad. 

Termin ballistika on tuletatud *ballista* nimest.

Vaata ka
--------

* Vibu
* Amb
* Oda
* Kahur
* Blide
* Trebuschet
* Ballistika
* Tank

Viited
------
**Balvi** (Helifaili info läti i) (saksa keeles *Bolwen*, latgali keeles *Bolvi*, poola keeles *Bołowsk*) on linn Lätis Latgale põhjaosas. Ta on Balvi piirkonna keskus, 2009. aastani oli Balvi rajooni keskus.

Aastal 1765 mainiti esimest korda Balvi mõisa. Aastal 1926 sai Balvist alev, linn aastast 1928. Balvi on Põlva valla sõpruslinn.

Kaitstavad objektid
-------------------

Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Balvi luteri kirik ja Balvi katoliku kirik. Kohaliku kaitse all on katoliku kiriku orel, Balvi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas sealne ait, ja Balvi kultuurimaja.

Looduskaitse all on Balvi tamm ja Balvi künnapuu.

Galerii
-------

* Balvi järvBalvi järv
* Luteri kirikLuteri kirik
* Katoliku kirikKatoliku kirik
* Õigeusu kirikÕigeusu kirik

Viited
------

1. ↑  Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 18.01.2023.
2. ↑  Pilsētu (blīvi apdzīvotu) un lauku (reti apdzīvotu) teritoriju iedzīvotāju skaits reģionos, pilsētās, novados un pagastos (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) – Teritoriālā vienība, Laika periods un Rādītāji, vaadatud 22.12.2022.
3. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 29.11 2018
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija, vaadatud 29.11 2018
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS, vaadatud 29.11 2018

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Balvi** |

* 


Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe


| * v
* r
Balvi piirkonna haldusjaotus |
| --- |
| 

* Baltinava vald
* Balvi linn
* Balvi vald
* Bērzkalne vald
* Bērzpilsi vald
* Briežuciemsi vald
* Krišjāņi vald
* Kubuli vald
* Kuprava vald
* Lazdukalnsi vald
* Lazduleja vald
* Medņeva vald
* Rugāji vald
* Susāji vald
* Šķilbēni vald
* Žīguri vald
* Tilža vald
* Vectilža vald
* Vecumi vald
* Vīksna vald
* Viļaka linn

 |
Reilly Smith 2018. aastal Vegas Golden Knightsi mängijana
Reilly Smith 2014. aastal Boston Bruinsi mängijana
**Reilly Liam Sheeran Smith** (sündinud 1. aprillil 1991 Etobicoke'is Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Pittsburgh Penguins ründajana paremäärel.

2009. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i *draft* '​is 69. valikuna.

Aastatel 2009–2012 mängis ta kolm hooaega Miami Ülikooli meeskonnas.

2012. aasta märtsis sõlmis ta Starsiga kolmeaastase lepingu. Debüüdi NHL-is tegi ta Starsi meeskonnas hooaja 2011–12 lõpus. Hooaja 2012–13 alguses toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis Smith AHL-i klubis Texas Stars. 2013. aasta jaanuaris liitus ta Dallas Starsi meeskonnaga ja lõi sama aasta 15. veebruaril mängus Vancouver Canucksi vastu oma esimese värava NHL-is.

Aastatel 2013–2015 mängis ta kaks hooaega Boston Bruinsis ja aastatel 2015–17 kaks hooaega Florida Panthersiga.

2017. aasta juunis liitus ta Vegas Golden Knightsiga, mis alustas NHL-is oma esimest hooaega. Hooaja 2022/23 alguses oli Smith Jonathan Marchessaulti, William Karlssoni, Brayden McNabb, Shea Theodore'i ja William Carrieri kõrval üks kuuest mängijast, kes oli kuulunud Golden Knightsi selle esimest hooajast alates. 2023. aastal võitis ta Golden Knightsiga Stanley karika.

2023. aasta juunis kaubeldi Smith Golden Knightsist Pittsburgh Penguinsi.

Tema vanem vend Brendan Smith on samuti jäähokimängija.

Viited
------

1. ↑  "Penguins' Reilly Smith: Swapped for third-round pick". *CBS Sports*. Vaadatud 28. juunil 2023.

Välislingid
-----------

* Reilly Smith NHL.com lehel
* Reilly Smith hockeydb.com lehel

| * v
* r
Pittsburgh Penguins |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Tristan Jarry **·** Alex Nedeljkovic |
| 
**Kaitsjad**: Ryan Graves **·** Pierre-Olivier Joseph **·** Erik Karlsson **·** Kris Letang **·** John Ludvig **·** Marcus Pettersson **·** Jack Rathbone **·** Chad Ruhwedel **·** Ryan Shea |
| 
**Ründajad**: Noel Acciari **·** Jeff Carter **·** Sidney Crosby **·** Lars Eller **·** Jake Guentzel **·** Jansen Harkins **·** Jevgeni Malkin **·** Matt Nieto **·** Drew O'Connor **·** Rickard Rakell **·** Bryan Rust **·** Reilly Smith |

Mall:Stanley karikas 2023
**Rakvere Kreiskool** oli kreiskool Eestimaa kubermangus Rakvere kreisis kreisilinnas Rakveres. Kool avati 9. juulil (vkj 27. juunil) 1805.

Rakvere Kreiskooli hoone, Pikk tänav 40
1802. aastal loodi Venemaa Rahvahariduse Ministeerium ja korraldati ümber kogu Venemaa keisririigi haridussüsteem. 1803. aastal kinnitatud rahvahariduse esialgsete eeskirjade ja neid täpsustava ülikoolidele alluvate koolide määrustik seadustasid linnades 1-klassiliste elementaarkoolide ja 3-klassiliste kreiskoolide asutamise. Venemaa keisririigi Rahvahariduse Ministeerium töötas välja uued koolikorralduse alused ja 5. novembril 1804. aastal kinnitatud ülikoolidele alluvate õppeasutuste põhimäärus nägid ette ka igas kubermangulinnas ja maakonnalinnas, maakonna- ehk kreiskooli asutamise.

Rakvere kreiskooli hoone, mis asub aadressil Pikk 40, on arvele võetud kultuurimälestisena.

Rakvere kreiskoolis, õppis teiste seas ka rahvuseepose autor Friedrich Reinhold Kreutzwald, kes võeti kooli vastu 18. augustil 1815 ja lõpetas kooli 1817. aastal ja Friedrich Robert Faehlmann, Otto Strandmann ja Peeter Põld.

Kool tegutses hiljem Rakvere Linna III algkoolina.

Viited
------

1. ↑  Rakvere Kreiskool kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 06.01.2016)
2. ↑  Olav Mäe, 415 aastat hariduselu algusest Rakveres, virumaateataja.postimees.ee, 28. september 2012
3. ↑  Rakvere 3 Algkool, www.monument.ee
**Bernāti looduspark** on kaitseala Lätis Kuramaal Lõuna-Kuramaa piirkonna Nica vallas. Looduspargis asub Läti kõrgeim rannaluide Pūsēni mägi (37 m, suhteline kõrgus 31 meetrit, pikkus 300 meetrit).

Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks sealseid mereäärseid biotoope ja haruldasi taime- ning loomaliike. Kaitseala pindala on 794 ha.

Üksikobjektidena on kaitse all Pūsēni mägi ja mitmed põlispuud. Kaitse all on neli mändi ümbermõõduga 2,5 meetrit, kaks mändi ümbermõõduga 2,56 meetrit, 2,52 meetrit, 2,53 meetrit ja 2,51 meetrit, männid ümbermõõduga 2,86 meetrit, 2,6 meetrit, 2,61 meetrit, 2,64 meetrit, 2,65 meetrit, 2,67 meetrit, 2,7 meetrit, 2,73 meetrit, 2,74 meetrit, 2,75 meetrit, 2,82 meetrit, 2,92 meetrit, 3,22 meetrit, 3,4 meetrit ja 2,78 meetrit.

Valdava osa kaitsealast moodustavad vääriselupaigad. Loodusdirektiivi elupaigatüüpidest esinevad seal Atlandi ookeani ja Läänemere taimestunud pankrannad, kujunevad liikuvad rannikuluited, liikuvad rannikuluited (valged luited) rand-luidekaeraga (*Ammophila arenaria*), rohttaimedega kinnistunud rannikuluited (hallid luited), atlantilise, kontinentaalse ning boreaalse piirkonna metsastunud luited, luidetevahelised niisked nõod, läänetaiga, Fennoskandia soostunud- ja soo-lehtmetsad ning siirdesoo- ja rabametsad.

Kaitstavatest taimeliikidest kasvavad seal harilik porss, Gmelini kilbirohi, meri-koldrohi, rand-seahernes, harilik valvik, roosakas hõberohi, põisrohi *Silene borysthenica* ja piimjuur *Tragopogon heterospermus*. Kaitstavatest lindudest elavad seal värbkakk, karvasjalg-kakk, sookurg, punaselg-õgija, väike-kärbsenäpp, musträhn, õõnetuvi, laanepüü, vaenukägu, nõmmekiur, öösorr ja nõmmelõoke. Kaitstavatest selgrootutest elavad seal küttkärbes *Laphria gibbosa*, hiidhundlane ja siklane *Nothorina punctata*. Samblikest leidub seal tähnsamblikku *Arthonia spadicea*.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

 Bernāti looduspark – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel
* Kaitseala kaart
Siin on loetletud mõned praegu teadaolevad pärilikumaterjali kandjad ja nende poolt või nende kahjustustest põhjustatud haigused koos (lühi)kirjeldusega. Mõnel siintoodud haigusel on peale mentaalsete efektide ka füüsilised sümptomid.[*viide?*]

X-kromosoomi vigadest põhjustatud haigused
------------------------------------------

**Turneri sündroom** – esineb siis, kui üks X-kromosoom on puudu või ainult osaliselt olemas. See põhjustab meditsiinilisi ja arenguga seotud probleeme: arenevad aeglaselt, on kirjeldatud mitut patsjenti, kes õppisid rääkima alles viieaastaselt. Lisaks kipub esinema lühike kasv ja südame probleemid. Esineb ainult naistel.[*viide?*]

**Klinefelteri sündroom** – põevad mehed, kellel on üks lisa X-kromosoom. Sellel haigusel võivad esineda nii füüsilised kui ka psühholoogilised sümptomid(vaiksemad, füüsiliselt nõrgemad, madal enesehinnang, probleeme lugemise, kirjutamise ja matemaatikaga, õpivad aeglasemalt). Näevad naiselikumad välja. Võimalik, et vaimsed sümptomid on juhuslikud (ehk kehalised iseärasused kipuvad mõjutama vaimset tervist).[*viide?*]

**Retti sündroom** – haigus on põhjustatud MECP2-geenis tekkinud muutusel, mis asub X-kromosoomil. Tekib imikueas (6–18-kuuselt). Sümptomiteks on ebatavalised käte korduvad iigutused või jäsemete tõmblus, omandatud oskuste unustamine, hiline areng nii kõnes kui ka iseseisvalt liikuma õppimisel.[*viide?*]

GARBR3-geen
-----------

**Aspergeri sündroom** – sündroomi põdejad on tavaliselt üsna head matemaatikas, ei saa väga aru näoilmetest ega inimeste käitumisest, kipuvad meelde jätma ebaolulisi fakte (näiteks bussigraafikuid, leheküljenumbreid, kuupäevi jne). On täheldatud ka probleeme peenmotoorika.[*viide?*]

**Autism** – iseloomustab tahe säilitada rutiin, soov inimestega mitte tegemist teha, arenenud kognittivne võimekus, rääkimisraskused.[*viide?*]

**Skisofreenia** – iseloomustab ebatavaline sotsiaalne käitumine, raskused reaalsuse mõistmisega, võivad esineda luulud, depressioon.[*viide?*]

TCF4-geen
---------

Põhjustab sammuti skisofreeniat. Selle geeni teatud variantide esinemisel tekib ka üldisem vaimne alaareng, mille nimetust pole mainitud või puudub. Lihtsalt on öeldud, et esines, kas vaimne alaareng või tundmatu haigus/sündroom. Sama geeni ja selle mõjusid uuritakse Tallinna Tehnikaülikooli neurolaboris.[*viide?*]

Viited
------

* https://academic.oup.com/scan/article/1/3/183/2362848?login=true
* https://www.tandfonline.com/doi/abs/10.1080/13554799908402746
* https://www.mayoclinic.org/diseases-conditions/turner-syndrome/symptoms-causes/syc-20360782
* https://www.nature.com/articles/nrg3687
* https://www.webmd.com/men/klinefelter-syndrome
* https://molecularautism.biomedcentral.com/articles/10.1186/2040-2392-4-48
* https://journals.lww.com/psychgenetics/Abstract/2014/08000/Genetic\_analysis\_of\_GABRB3\_at\_15q12\_as\_a\_candidate.2.aspx
* https://ijponline.biomedcentral.com/articles/10.1186/1824-7288-36-12
*
Tiina Kaalep ja Ain Saarna raamatu "Vallatute kurvide" aegumatu sära" esitlusel Viru Keskuse Rahva Raamatus  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 9. september 2020
Eesti Raadio stuudios 1992
**Ain Saarna** (sündinud 25. detsembril 1958 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja meediategelane.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1977. aastal Kohila Keskkooli ja 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal. 1986. aastast õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis psühholoogiat, kuid need õpingud jäid pooleli.
Ta on lõpetanud IX Kõrgemad Riigikaitsekursused [].

Töö ja ühiskondlik tegevus
--------------------------

Aastatel 1982–1984 ja 1986–1992 töötas ta Eesti Raadio noortesaadete toimetajana ja infosaadete (Päevakaja) peatoimetajana.

1984–1986 oli ta sõjaväeteenistuses Nõukogude armees. 

1992–1995 oli Saarna Eesti Vabariigi Valitsuse pressinõunik, 1995–1997 Vikerraadio peatoimetaja, 1997–2000 Eesti Raadio peadirektor, 2000–2004 Eesti Raadio juhatuse esimees, 2004–2020 Tallinna Linnakantselei linna avalike suhete direktor, 2020. aasta septembrist Tallinna Linnavalitsuse nõunik.

Ain Saarna on olnud Avaliku Sõna Nõukogu liige, Eesti Ringhäälingumuuseumi üks asutajaid, ta on juhendanud Tartu Ülikooli ajakirjandusüliõpilaste diplomitöid ja praktikume. Ta on Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Seltsi liige [].

Raamatud
--------

* Toivo Tootsen, Heiki Raudla, Ain Saarna „Edgar Savisaar – poliitik ja romantik" (2018) [].

Tunnustus
---------

* 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2004 Kaitseliidu eriklassi teenetemedal
* 2016 Tallinna teenetemärk
* 2021 EPÜL tänumedal Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise 30. aastapäeval

Isiklikku
---------

Ta on olnud abielus ajakirjanik ja psühholoog Meelike Saarnaga, neil on lapsed Liis Saarna, Miina Lindberg ja Siim Saarna.

Tema praegune abikaasa on ajakirjanik Haldi Normet-Saarna.

Viited
------

1. ↑  "Tallinn. Ain Saarna CV". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 9. detsembril 2015.
2. ↑  Anne Metsis. Ühenduses iseenda ja teistega Eesti Naine, 02.08.2010.
Behgjet Pacolli (1998)
**Behgjet Isa Pacolli** (sündinud 30. augustil 1951) on Kosovo poliitik ja ärimees, Kosovo president 22. veebruarist kuni 30. märtsini 2011.

Pacolli sündis 10-lapselises peres teise lapsena. Nagu enamik Kosovo elanikke, kasvas ta üles suhtelises vaesuses. Ja nagu tuhanded teisedki Kosovo albaanlasi, lahkus ta Lääne-Euroopasse tööd otsima.

Ta töötas Austrias ja Saksamaal, sealhulgas müügiesindajana endise Jugoslaavia, Bulgaaria, Poola ja Venemaa turu jaoks.

1990 kolis ta Šveitsi ning asutas projekteerimis- ja tsiviilehitusettevõtte Mabetex. Ta on tänapäevani selle ettevõtte president ja tegevdirektor.

Pacolli sai Kosovo väikeerakonna Uue Kosovo Allianss juhiks. Erakond kogus kiiresti populaarsust ja 2007. aasta parlamendivalimistel tuli kolmandaks. Pacolli ise sai koha Kosovo assambleesse (parlamenti) ning sai selle eelarve- ja rahanduskomisjoni liikmeks. Ta oli üks Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni allkirjastajatest 2008. aastal.

30. märtsil 2011 võttis Kosovo Põhiseaduskohus vastu otsuse, mille kohaselt tema valimine ei olnud põhiseaduspärane. Pacolli teatas, et austab konstitutsioonikohtu otsust ega astu ametist tagasi, vaid lahkub ametist alates 30. märtsist. 

Pärast seda sai Pacolli Hashim Thaçi valitsuses esimeseks asepeaministriks.

Alates 9. septembrist 2017 on ta Kosovo välisminister.

2007 teatas ta oma varanduse suuruseks 420 miljonit eurot. Usutavasti on ta maailma kõige rikkam albaanlane.

Pacolli oli 1999–2002 abielus albaania päritolu Itaalia laulja Anna Oxaga (sündinud Iliriana Hoxha), kes 1989 esindas Itaaliat Eurovisioonil. Oxa oli temast 10 aastat noorem. Seejärel abiellus ta venelase Maria Sitškovaga (abielus Masha Pacolli). Behgjet Pacollil on poeg ja 4 tütart.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Fatmir Sejdiu** | **Kosovo president**2011 | Järgnev**Atifete Jahjaga** |

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. aprill 2011. Vaadatud 30. märtsil 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Leaders of Kosovo zarete.eu
**QuickSpin AB** on rootsimaine kasiinomängude tootja. Tegemist on rahvusvahelise ettevõttega, kellel on kontorid nii Stockholmis kui ka Maltal. Quickspinile on antud litsents valmistada ja pakkuda kasiinodele kasiinomänge Suurbritannia ja Alderny poolt. 

Quickspini asutasid 2011. aastal rootslased Daniel Lindberg, Mats Westerlund ja Joachim Timmermans. 

Firma müüdi juba mõni aasta hiljem (2016) 38 miljoni Inglise naela eest Playtechile. Teadaolevalt on Playtech üks suuremaid mängutootjaid maailmas, kelle üks ettevõtte haru asub ka Eestis. Quickspin on auhinnatud mängutootja, sealhulgas saanud EGR Awardsi auhindu. 

Quickspini mängud on ka Eesti mängijate meelest ühed populaarsemad. Ettevõtte hittmängud on "Big Bad Wolf", "Big Bad Wolf Megaways", "Sakura Fortune", "Goldilocks" jne. Quickspini portfoolios on 2022. aasta märtsi seisuga 94 mängu. Iga kuu lisatakse sinna 1-2 uut mängu.

Viited
------

1. ↑  "Quickspin". Vaadatud 29.03.2022.
2. ↑  "Litsents". 29.03.2022.
3. ↑  "Playtech to acquire Quickspin". 24.05.2016.
4. ↑  "Playtech offices".
5. ↑  "EGR Awards". 03.06.2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.03.2022. Vaadatud 30.03.2022.
6. ↑  "Mängud".
7. ↑  "Quickspin portfolio".
Embleem kõvaköitelise raamatu seljal
KÜ "Loodus"-e Tallinna osakond
**Kirjastusühing Loodus** oli Tartus aastail 1920–1940 tegutsenud kirjastus. 

Kirjastusühingu asutasid 1920. aastal zooloog Johannes Piiper, füsioloog Aleksander Audova, keelemees Johannes Voldemar Veski, August Reeben, Jaan Rumma ning kirjastaja Hans Männik. 

1922–1924 andis kirjastus välja esimest eestikeelset loodusajakirja Loodus. 1927 korraldas K/Ü Loodus oma esimese romaanivõistluse. Hiljem avaldas Loodus omanimelist kriminaalromaanide sarja, 1927–1931 ilmus ""Looduse" universaal-biblioteek" (180 numbrit), 1929–1940 ""Looduse" kroonine romaan" (139 raamatut), maailmakirjandust koondasid sarjad ""Looduse" kuldraamat" ja "Nobeli laureaadid" (1935–1939, 50 köidet), maadeuurijate lugusid sari "Mehed, maad ja mered", lasteraamatud ilmusid sarjades ""Looduse" lasteraamat" ja "Rõõmus raamat" jm.

Eesti kultuurilukku on Loodus läinud ka kaheksaköitelise "Eesti Entsüklopeedia" kirjastamisega 1932–1937 (peatoimetaja Richard Kleis). Loodus kirjastas rea muidki silmapaistvaid teatmeteoseid: "Eesti biograafiline leksikon" (1926–1929, täiendusköide 1940), Eduard Laamani "Eesti iseseisvuse sünd I–VI" (1936–1937), Voldemar Vaga "Üldine kunstiajalugu" (1937) ja "Eesti kunst" (1940), sari "Maailma maad ja rahvad I–V" (1930–1932) jm. 1940. aastal andis kirjastus välja Gustav Doré illustratsioonidega "Suure Piibli".

1941. aastal natsionaliseeris kirjastuse nõukogude võim. Tol aastal riigistati Eestis kokku 99 kirjastust.

Välislingid
-----------

* Elle Tarik "Kirjastus Loodus 1920–1940" Tartu Lutsu-nimelise linnaraamatukogu kodulehel
Lyduokiai mõisa peahoone aastal 1897
**Lyduokiai mõis** või **Kurėjai mõis** (leedu *Lyduokių dvaras* või *Kurėjų dvaras*) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Lyduokiai vallas Lyduokiais. Mõisakompleks on kohaliku tähtsusega muinsuskaitsealune objekt.

Ajalugu
-------

Lyduokiai mõisa on esmamainitud aastal 1499, mil selle omanik oli B. Petkevičius. XVII sajandil läks see Dambrauskaste kätte, alates XVIII sajandist kuulus mõis aga Moriconidele. See suguvõsa rajas ka mõisakompleksi.

XIX sajandi lõpus läks mõis Kossakowskite valdusse. Vaitkuškise mõisa omaniku Stanislovase surma järel jagati tema vanavara kollektsioon laiali, uus omanik annetas sealjuures 2277 raamatut ka kohaliku raamatukogu tarbeks. Suur osa mõisa varadest sattus sealjuures Lyduokiai mõisa, sealhulgas 1347 raamatut. Tänapäeval on osa neist raamatutest hoiul Vilniuses Leedu rahvusraamatukogus.

XX sajandi alguses rajasid mõisnikud mõisa põllumajanduskooli. Aastal 1922 jagati suur osa mõisa maadest uusmaasaajatele. Aastal 1931 kolis mõisa peahoonesse kohalik kool, ent kuna vana puidust hoone oli avariilises seisukorras, siis ehitati selle asemele aastal 1936 uus hoone. Umbkaudu samal ajal asutati mõisale kuuluvas Felinka karjamõisas lindude tõuaretusjaam.

Mõisakompleks
-------------

Lyduokiai mõisa peahoone oli ampiirstiilis kõrgel soklil asuv nelinurkse põhiplaaniga hoone. See lammutati uue koolimaja rajamisel aastal 1936. Tegemist oli ainsa puidust ehitisega mõisakompleksis, ülejäänud hooned olid kivist ja on suuremalt jaolt säilinud. Unikaalne on mõisa tall, millega on arhitektuuriliselt kõige sarnasem Žagarė mõisa tall. Säilinud on veel kaks teenijate maja, kaks laohoonet, jääkelder, sepikoda, betoonist trepid, torn ja mesiniku majakese varemed. Mõisakompleksi ümbritseb XIX sajandi keskpaigas rajatud prantsuse park, mille pindala on 7 hektarit. Lisaks on alles mõisakompleksi juurde kuulunud tiigid.

* Teenijate majadTeenijate majad
* TallTall

Viited
------

1. ↑  "Kultūros vertybių registras". Vaadatud 6. aprillil 2018.
2. ↑  „Lyduokių seniūnija". vilnijosvartai.lt.
3. ↑  "Magazyn Wilenski" 1999 m. Nr. 2 – 5
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2018. Vaadatud 6. aprillil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  Antoni Urbański: Podzwonne na zgliszczach Litwy i Rusi, (II cz. książki Memento kresowe). Warszawa: 1928, lk. 150.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lyduokiai mõis** |

* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; asendiplaan (*leedu keeles*)
* Video mõisakompleksist
**Skultes muiža** (ka **Skultesmuiža**) on küla (*vidējciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas.

Külast läheb läbi maantee P53. Küla on kujunenud endise Skulte mõisa keskuse juurde. Külas on raamatukogu. Seal asub Gaiļi bussipeatus.

Looduskaitse all on saar ümbermõõduga 3,5 ja kõrgusega 17 meetrit, pärn ümbermõõduga 5 ning kõrgusega 5 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,9 ja kõrgusega 4,5 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,5 ning kõrgusega 25 meetrit, saar ümbermõõduga 4,45 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,33 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,3 ja kõrgusega 22 meetrit, vaher ümbermõõduga 3,81 ning kõrgusega 26,5 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,85 meetrit, Lääne elupuu, Skulte tammed, Gaiļi tamm ning Kaupiņi tamm. Küla põhjaosa asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.

Aastal 2015 oli külas 64 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 67, aastal 2022 aga 68.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
4. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Skulte valla asulad |
| --- |
| 
Aniņi **·**  Ārņi **·**  Dūči **·**  Imšas **·**  Lejasozoli **·**  **Mandegas** **·**  Miršas **·**  Saulītes **·**  Skulte **·**  Skultes muiža **·**  Stiene **·**  Ziemeļblāzma **·**  Universitāte **·**  Vārzas **·**  Vēveri **·**  Viļķi |
**Briņķi** on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla lõunaosas.

Küla asub Sabile linna piiril Rambulise jõe ääres. Briņķi jääb endisest valla keskusest Valgalest 5,5, piirkonna keskusest Talsist 26 ning Riiast 110 kilomeetri kaugusele.

Briņķi on tekkinud endise Briņķi-Pedvāle mõisa (*Brinken-Pedwahlen*) keskuse juurde. Tänapäeval on see osa Pedvāle vabaõhukunstimuuseumist. Mõisakompleks on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Küla asub Abava ürgoru maastikukaitsealal. Kaks mõisa pargis kasvavat tamme on looduskaitse all.

Briņķis on elanud baltisaksa kunstnik Gertrud von den Brincken.

Briņķi

Viited
------

1. ↑  Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
2. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Abava valla asulad |
| --- |
| 
Briņķi **·**  Dreimaņciems **·**  Lielvirbi **·**  Lipsti **·**  Lūši **·**  Mazvirbi **·**  Pedvāle **·**  Režas **·**  Rinkule **·**  Rumbciems **·**  Tojāti **·**  Valgale **·**  Veģi |
**Bohlen-Pierce'i skaala** (inglise keeles *Bohlen–Pierce scale*) ehk **BP skaala** ehk **BP** on muusikas häälestus, mille puhul tritaav (3 / 1) jagatakse kolmeteistkümneks intervalliks. Bohlen-Pierce'i skaalal on nii puhtas kui ka võrdtempereeritud häälestuses variant.

BP skaalat kirjeldasid üksteisest sõltumatult Heinz Bohlen, Kees van Prooijen ja John R. Pierce. Bohlen pakkus 1970ndatel välja skaala, mis võtaks arvesse erinevate intervallikombinatsioonitoonide Gestalt-psühholoogilist mõju. Pierce, kes koos Max Mathewsi ja teistega avaldas oma avastuse 1984. aastal, nimetas Bohleni varasemast publikatsioonist teada saades Pierce 3579b skaala ja selle kromaatilise variandi ümber Bohlen-Pierce'i skaalaks. 

BP skaala põhineb osahelirea paarituarvuliste helide sagedussuhetel: BP skaala intervallid põhinevad suhetel, mille teguriteks on 3, 5 ja 7. Seega erineb BP diatoonikast, mille intervallid põhinevad osahelirea nii paaritu- kui ka paarisarvuliste helide suhetele.

Välislingid
-----------

* Bohlen-Pierce scale. Xenharmonic Wiki
**Mutt** (*Talpa*) on putuktoiduliste seltsi mutlaste sugukonda kuuluv perekond.

Perekonnas on üheksa liiki, kes elavad peamiselt Euroopas ja Lääne-Aasias. Mutid toituvad ussidest, putukatest ja teistest mullas leiduvatest selgrootutest. Muttide toiduobjektide seas on palju metsakahjureid, kuigi üks peamisi saakloomi, vihmauss, on väga kasulik ka aednikele.

Mutid ei ole elupaiga suhtes väga nõudlikud, kuid eelistavad metsa ja metsasteppi. Jõgede orgusid pidi levib mutt ka metsatundra aladele. Kõige paremini sobib neile niiske, kuid mitte soostunud sõmer pinnas, milles on kerge käike kaevata. Käikude tegemisel surub mutt ülejäänud pinnast kokku, kuid sügavamate käikude kaevamisel tekitab maapinnale ka iseloomulikke mutimullahunnikuid, mille olemasolu põhjal saab muttide elupaika kindlaks teha. Mõnikord saab maapinnal koguni muti käikude kulgemist vaadelda. Muttide tõrjumiseks haljasaladel paigaldatakse lõkse peamiselt tallatud teeradade aluseid läbivatesse käikudesse, mille sügavus võib ulatuda 60–90 cm-ni.

Muttide välimus on kogu sugukonna jaoks tüüpiline. Keha on keskmiselt 9–18 cm, saba 1,5–3,4 cm pikk. Neil on väga lühike kael ja pikk koon, mille otsas on londike. Viimast toetab eraldi luu *os praenasale*, mis lõpeb palja plaadikesega. Jäsemed on oluliselt lühenenud ja kohastunud kaevuvaks eluviisiks. Muttidel on labidakujuliselt laienenud ja küünistega esikäpad, tihedalt karvadega kaetud saba, tavaliselt nahaga kaetud silmad ja võimsad rangluud. Kõrvalestad puuduvad.

Karvastik on tihe ja sametjas, ühtlase pikkuse ja tihedusega. Karvastik on tavaliselt must, harvem tumehall. Veel harvem kohtab heledaid või täpilisi isendeid. Muttidel on hinnaline karusnahk, mille peamine puudus on see, et ta on väike. Nõukogude Liidu karusnahavarumises olid mutinahad umbes kuuendal kohal, aga Venemaa Euroopa-osa keskoblastites ja Uuralites järjekindlalt esikohal.

Emastel muttidel on rudimentaarseid meessoo tunnuseid, näiteks Cowperi näärmed ehk bulbouretraalnäärmed ja kahehõlmaline prostata. On väljendatud arvamust, et emased mutid on hermafrodiitsed, mis aga ei vasta nähtavasti tõele, sest pole täheldatud, et mutid oleksid isaste abita järglasi saanud.

Euroopas on mutt levinud peamiselt mandriosas ja Inglismaal, kuid puudub näiteks Iirimaal. Eestis esineb mutti ainult mandril, saartel teda pole.

Liigid
------

* mutt ehk euroopa mutt ehk harilik mutt (*Talpa europaea*)
* *Talpa aquitania*
* altai mutt (*Talpa altaica*)
* pimemutt (*Talpa caeca*)
* *Talpa caucasica*
* *Talpa davidiana*, kriitilises seisundis liik
* *Talpa levantis*
* *Talpa martinorum*
* pürenee mutt (*Talpa occidentalis*)
* *Talpa ognevi*
* apenniini mutt (*Talpa romana*)
* balkani mutt (*Talpa stankovici*)
* *Talpa talyschensis*

Viited
------

1. 1 2 3  "Loomade elu", 7. kd. lk. 59
2. ↑  "Loomade elu", 7. kd. lk. 60
**Sāviena** on küla (*mazciems*) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.

Sāviena asub valla edelaosas merepinnast 110 meetri kõrgusel Sāviena järve kaldal. Küla jääb valla keskusest Ļaudonast 7,5, piirkonna keskusest Madonast 26 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele. Sinna jäävad Sāvienas skola ja Sāviena bussipeatused.

Küla on kujunenud endise Sāviena mõisa (*Sawensee*) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal aastani 1975 Sāviena külanõukogu halduskeskus, küla oli ka kohaliku kolhoosi keskasulaks. Külas on raamatukogu.

Pärnad ümbermõõtudega 3,56 meetrit, 3,88 meetrit, 4,65 ja 4 meetrit, sanglepp ümbermõõduga 2,65 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,86 meetrit, punane tamm ümbermõõduga 2,68 meetrit ja hõberemmelgas ümbermõõduga 4,58 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2009 oli külas 50 elanikku.

Sāviena mõisa häärber aastal 2001

Viited
------

1. ↑  Autotransporta direcija
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 640. lk. ISBN 9984-00-412-0.
4. ↑
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
6. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Ļaudona valla asulad |
| --- |
| 
Aburti **·**  Anzuļi **·**  Beļava **·**  Cekuļi **·**  Jaunzemi **·**  Kalnāji **·**  Kalnvirsa **·**  Kaļpi **·**  Ķepši **·**  Ķikuri **·**  Ķunci **·**  **Ļaudona** **·**  Ruķi **·**  Sāviena **·**  Silieši **·**  Skutāni **·**  Zīliņi |
**Kirimale rahvusvaheline seeniormeister** (inglise keeles *Correspondence Chess Senior International Master*; lühend **SIM**) on kirimales sportlike saavutuste eest tulemuspõhiselt antav nimetus.

Nimetuse võttis kasutusele Rahvusvaheline Kirimaleföderatsioon (ICCF) 1999. aastal. Samal aastal sai SIM-i nimetuse 75 kirimaletajat.

Nõuded rahvusvahelise seeniormeistri nimetuse saamiseks on madalamad kui kirimale suurmeistri (GM) ja kõrgemad kui kirimale rahvusvahelise meistri (IM) nimetuse saamiseks.

Rahvusvahelise seeniormeistri nimetus antakse maletajatele, kes on võitnud ICCF-i maailma karikaturniiri või täitnud kaks seeniormeistri normi asjakohastel kirimalevõistlustel.

2019. aasta oktoobri seisuga on nimetuse saanud kokku 1089 kirimaletajat, sealhulgas Eestist 12 maletajat.

Rahvusvahelise seeniormeistri nimetuse saanud Eesti kirimaletajad
-----------------------------------------------------------------

* 2000 – Nikolai Kristoffel
* 2000 – Jaan Merilo
* 2000 – Ivar Rooks (+)
* 2001 – Tõnu Tiits (+), hilisem suurmeister (2009)
* 2002 – Hugo Päären
* 2003 – Alvar Kangur, hilisem suurmeister (2007)
* 2003 – Jüri Šuster
* 2006 – Raul Kukk, samaaegselt sai ka suurmeistriks (2006)
* 2006 – Jüri Siigur, hilisem suurmeister (2011)
* 2007 – Ervin Liebert
* 2010 – Tõnu Talpak
* 2011 – Einar Laane (+)

Vaata ka
--------

* Kirimale rahvusvaheline suurmeister
* Kirimale rahvusvaheline meister

Viited
------

1. 1 2  ICCF Rules iccfwebfiles.blob.core.windows.net

Välislingid
-----------

* ICCF-i andmebaas. iccf.com
* Rahvusvaheliste seeniormeistrite nimistu 2012. aasta seisusga. iccf.com
**Stephen Harper** (sündinud 30. aprillil 1959 Torontos) on Kanada poliitik. 6. veebruarist 2006 kuni 4. novembrini 2015 oli ta Kanada peaminister ning juhtis vähemusvalitsust. Enne seda oli ta 1993–1997 ja 2002–2006 Kanada parlamendi liige. Harper kuulub Kanada Konservatiivsesse Parteisse.

Ta on lõpetanud Calgary Ülikooli rahvamajanduse eriala. Harper oli koos oma professori Preston Manningiga üks populistliku Reformierakonna (*Reform Party of Canada*) asutajatest 1987. aastal. 2000. aastal liitus see partei konservatiivse Canadian Alliance'iga. 2002 tõusis Harper selle partei esimeheks. 2003 liitus see partei teise konservatiivse parteiga, mille tulemusena loodi Kanada Konservatiivne Partei. Harper valiti selle esimeheks märtsis 2004.

Harper sündis arveametniku peres esimesena kolmest pojast. Keskhariduse saavutas ta väljapaistva tulemusega ja astus Toronto ülikooli, kust kahe kuu pärast välja kukkus. Seejärel kolis ta Edmontoni ja asus tööle ettevõttes Imperial Oil, samas ettevõttes, kus ta isa oli kogu aeg töötanud. Esialgu töötas ta ettevõtte kirjade osakonnas, pärast arvutisüsteemidega. Calgary ülikoolis omandas ta bakalaureusekraadi majanduse alal ja hiljem, 1993 sai sealt ka magistrikraadi. Ta on esimene Kanada peaminister pärast Lester B. Pearsonit (1962–1967), kes ei ole jurist. Harper on säilitanud Calgary ülikooliga tihedad sidemed ja on seal sageli esinenud külalislektorina.

Harper abiellus 1993 Laureen Teskeyga. Neil on kaks last: 1996 sündinud poeg Benjamin ja 1999 sündinud tütar Rachel.

Harper on lapsest saadik olnud Toronto Maple Leafsi fänn. Ta kirjutab aeg-ajalt jäähokiteemalisi artikleid ja koostab raamatut hoki ajaloost.

Stephen Harper on 1.88 pikk.

Välislingid
-----------

* Office of the Prime Minister
* Kanada peaminister ründas Venemaal valitsevat nõukogude mentaliteeti, Postimees, 14.08.2008
* Harper Uses Handshake to Tell Putin He Must ‘Get Out of Ukraine’, *Bloomberg News*, 15. november 2014 (*inglise keeles*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Paul Martin** | **Kanada peaminister**2006–2015 | Järgnev**Justin Trudeau** |
Suurkomandöri teenetemärk
**Dannebrogi ordu** (taani keeles *Dannebrogordenen*) on Taani tähtsuselt teine rüütliordu.

Dannebrogi ordu rajas 1671. aastal kuningas Christian V. Esialgu oli ette nähtud, et ordusse kuulub 50 rüütlit ühes klassis pluss ordumeister ehk Taani kuningas koos oma poegadega. 1808 ordu reformiti ja moodustati neli klassi, mis on säilinud tänapäevani, kuigi kaks vähem tähtsat klassi on omakorda kaheks jaotatud. 1951 muudeti taas ordu statuuti, et võimaldada sellesse kuuluda ka naistel.

Tänapäeval on Dannebrogi ordusse kuulumine võimalus avaldada austust ja tunnustust isikutele, kellel on teeneid Taani riigi ees või kes on saavutanud edu kunstis, teaduses või äris.

Igal Taani valitsusse kuuluval ministril on kindel arv rüütli ja 1. klassi rüütli ordeneid, mida ta võib oma äranägemise järgi anda. Kõige sagedamini saavad neid politsei, sõjaväe ja hädaabiteenistuse kõrged ametnikud. Rüütliks saavad ka poliitikud, kes on 8 aastat kuulunud Taani parlamenti *Folketinget*isse. Ministrid saavad 1. klassi rüütliks.

Ordu komandöri tiitel antakse kolonelidele, ministritele ja teistele kõrgetele ametnikele nende errumineku puhul pärast pikka teenistust. 1. klassi komandöri orden antakse admiralidele, kindralitele, ülemkohtu kohtunikele, suursaadikutele ja valitsuse ametnikele nende errumineku puhul.

Suurrist antakse kõige sagedamini admiralidele, kindralitele, ülemkohtu kohtunikele ja suursaadikutele eriti silmapaistva teenistuse eest Taani riigi heaks.

Ordu suurkomandöri tiitlit võib korraga kanda üksnes 8 inimest. Valitsev Taani kuningas on automaatselt ordu suurkomandör ja tema võib selle tiitli anda veel 7 inimesele, kõige sagedamini oma lähisugulastele. Vastavalt ordeni statuudile võib ordu suurkomandöriks olla üksnes kuninglikku päritolu inimene, kellel on tihedad perekondlikud sidemed Taani kuningakojaga.

Liigitus klassidesse
--------------------

* Eriklass
	+ Suurkomandör (*Storkommandør*)
* Esimene klass
	+ Suurristi kavaler (*Storkors*)
* Teine klass
	+ 1. klassi komandör (*Kommandør af 1. grad*)
	+ Komandör (*Kommandør*)
* Kolmas klass
	+ 1. klassi rüütel (*Ridder af 1. grad*)
	+ Rüütel (*Ridder*)

Viited
------

1. ↑  Taani monarhia veebisait De kongelige ridderordener (taani keeles)
Tiņģere mõisa häärber
**Tiņģere** (vanasti ka *Tiņģers muiža*) on küla (*vidējciems*) Lätis Talsi piirkonnas, Īve valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 26 ja Riiast 135 kilomeetri kaugusel.

Tiņģere küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1245. aastal kui Riia toomkapiitlile kuuluvat asulat. Hiljem rajati sinna Tiņģere mõis (*Tingern*), mille keskuse juurde tänapäevane küla ka tekkis. Aastal 1948 sai sellest Īve külanõukogu halduskeskus, see ehitati välja ka kohaliku kolhoosi keskasulana. Lisaks vallavalitsusele on külas veel postkontor, rahvamaja ja raamatukogu, mõisa häärberis asub kohalik põhikool. Tiņģeres asub ka valla vabaõhulava.

Tiņģeres kasvab looduskaitsealune Sudarbkalniņi kirsipuu ja mitmed teised nimetud põlispuud (tamm, pärn ja hobukastan).

Aastal 2017 oli külas 223 elanikku.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tiņģere** |

| * v
* r
Īve valla asulad |
| --- |
| 
Dūmciems **·**  Gatsgalciems **·**  Grodnieki **·**  Īve **·**  Kalnmuiža **·**  Ķurbe **·**  Mokciems **·**  Ozolmuiža **·**  Silciems **·**  Silmuiža **·**  **Tiņģere** |