recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Viisiütlev** ehk **instruktiiv** on (tegutsemis)viisi väljendav kääne, mis on soome ja turgi keeltes. Tegelikult viisiütlev on olemas eesti keeles ainult väljenditena nagu käsitsi, jalgsi, pikisilmi, värisevi käsi, lehvivi hõlmu, suuri silmi, avasui (vrd soome keeles: *käsin, jaloin, pitkin silmin, värisevin käsin, liehuvin helmoin, suurin silmin, avosuin*).

Soome keeles
------------

Soome keeles on kolm haruldasemat käänet viisiütlev, alalütlev (adessiiv) ja kaasaütlev (komitatiiv). Viisiütlev kääne vastab küsimusele "mismoodi?" ja "kuidas?". Tavapäraselt see esineb mitmuses, v.a *kuljimme jalan* (e k 'liikusime jalgsi'). Käänet kasutatakse ka väljendama viisi, kuidas tegevus sooritatakse, nt *kuljimme laulaen* (e k 'liikusime lauldes') ja *hän lähti ihmetellen* (e k 'ta läks imestades'). 

Moodustamine toimub niimoodi, et käände lõpp *-n* liidetakse nõrga mitmusevormiga:

Instruktiiv| oma | omi- | omin |
| silmä | silmi- | silmin |
| paljas | paljai- | paljain |
| jalka | jaloi- | jaloin |
| arka | aroi- | aroin |

Kui tegusõna tüvi lõpeb e-ga, muutub see käändes i-ks, nt *lukea* -> *lukien*; *itkeä* -> *itkien*.

Soome keeles rääkides kasutatakse tihti instruktiive kui abisõnu, nt *hiukan* ('natuke'), *harvoin* ('harva'), *hitaammin* ('aeglasemalt'), *enemmän* ('enam, rohkem'), *alun perin* ('algusest peale'), *samoin* ('samuti'), *tarkoin* ('täpselt, hoolikalt'), *takaperin* ('tagurpidi'), *niin* ('nii'), *noin* ('nõnda, umbes'), *näin* ('niimoodi, sedaviisi'), *kuin* ('kui'), *kuinka* ('kuidas'), *aivan* ('täiesti, lausa, just täpselt'), *tyystin* ('täiesti, hoopis, põhjalikult'), *varsinkin* ('eriti, eelkõige'), *väkisin* ('jõuga, vägisi, vägivaldselt'), *läpikotaisin* ('läbinisti, läbi ja lõhki'), *oikein* ('õigesti, korralikult'), *ylen* ('väga, eriti').

Turgi keeled
------------

Türgi keeles instruktiivi lõpp on *-le*, nt *Trenle geldim* 'sõitsin rongiga'.

Allikad
-------

* Kristiina Ross. "Instruktiiv läänemeresoome keeltes", Tallinn, Valgus, 1988.
* Harvinaiset sijamuodot (soome keeles)
* Viisiütlev kääne EKSS-is
* Tapasijat (soome keeles)
MapAsukoht Maskoŭskaja liinil
Uschodi metroojaam
**Uschodi metroojaam** (vene keeles Восток (*Vostoki metroojaam*), valgevene Усход (transkribeerituna **Ushodi metroojaam**)) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil Uschodi linnaosas.

Jaama ehitustöid alustati aastal 1986 ja jaam avati sama aasta 31. detsembril. Kuni aastani 2007 oli see liini lõppjaamaks. Jaam asub Valgevene rahvusraamatukogu hoone lähistel, üks hoone sissepääsudest asubki raamatukogu maa-aluses vestibüülis.

Jaam on lisaks linnaosale saanud nime ka samanimelise kosmoseprogrammi järgi. Metroojaam on rajatud stiliseeritud kosmoseprogrammi kujutisena, kus selle aknad on kujundatud kosmoselaeva illuminaatoritena. Jaam moodustab üheainsa võlvialuse, mis Minski metroojaamadest ainulaadsena on valmistatud peaaegu täielikult katmata raudbetoonist, üksnes seinte alaosas ja uste juures on vooderdisena kasutatud halle ja punaseid graniitplaate. Jaam on Minski metroojaamaderst maapinnale kõige lähemal - see asub kõigest kahe meetri sügavusel.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Uschodi metroojaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Infot jaama kohta (*vene keeles*)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Metroojaam Maskoŭskaja liinil** | **Järgnev peatus** |
|  Barysaŭski trakt |  **Uschod** | Maskoŭskaja  |
Jäärak Ukrainas Harkivi oblastis
**Jäärak** ehk **uhtorg** ehk **uhtnõva** (vananenud termin **ovraag**) on negatiivne pinnavorm, mis tekib kõrgtasandike, küngaste või jõeorgude nõlvadel ajutiselt voolava vee mõjul. See on väike, kitsas ja sügav süvend, mis on kanjonist väiksem, aga vihmauurdest suurem. Uhtoru pikkus võib ulatuda mõnest meetrist kuni mitme kilomeetrini.

Uhtorud on levinud Euroopas rohtlas ja metsarohtlas Sise-Aasias, Hiinas lössivööndis, USAs ja mujal.

Kui jääraku nõlvad muutuvad lamedamaks ja on kaetud taimestikuga, siis tekib uurak. Jäärak ja uurak erinevad selle poolest, et uuraku servades on pinnas kinnistunud, kaetud rohu ja vahel põõsastega ega erodeeru edasi, seevastu jäärakus on pinnas paljastunud ja ta on vastuvõtlik erosioonile.

Jäärakud kahjustavad põlde ja tekitavad kahju põllumajandusele. Sellepärast on välja töötatud võtted pinnase ärauhtumise vältimiseks, näiteks niiskuse paigalhoidmise kaudu põldudel. Nende võtete hulka kuuluvad vallid, terrassid, kuivenduskanalid, paisud, tammid, tugiseinad jne. Olemasolevate jäärakute laienemise vältimiseks istutatakse nende kallastele metsa, mille juured hästi pinnast kinni peavad, ja kaitstakse olemasolevat metsa. Jäärakute kaldaid muudetakse laugemaks, et pinnas sellesse nii kergesti ei variseks.
Olmejäätmete käitluse üks etappe on sageli prügimägede jäätmete kokkutõukamine ja tihendamine
**Jäätmekäitlus** (inglise *waste treatment*) on tegevus, mis hõlmab jäätmete kogumist, jäätmevedu, taaskasutamist ja kõrvaldamist, sealhulgas vahendaja või edasimüüja tegevust. Jäätmekäitluse aluseks on Eesti keskkonnastrateegia põhimõtted – säästev areng, keskkonnakahjustuste ennetamine ja vältimine, keskkonnanõuete integreerimine teiste eluvaldkondade ja loodusvarade kasutamisega.

Jäätmekäitluse hierarhia
------------------------

Jätkusuutliku arengu seisukohast peab kõige olulisem suund olema jäätmete tekke vältimine, seejärel korduskasutus, siis taaskasutus ning kõige viimase vahendina jäätmete keskkonnaohutu kõrvaldamine. Jäätmehierarhiast võib kõrvale kalduda, kui see tagab parima keskkonnaalase üldtulemuse asja kogu olelusringi arvestades.

Läheduse põhimõte jäätmekäitluses
---------------------------------

Jäätmed kõrvaldatakse ja segaolmejäätmed taaskasutatakse nende tekkekohale võimalikult lähedal asuvas tehnoloogiliselt sobivas jäätmekäitluskohas, kus on tagatud inimese tervise ja keskkonna ohutus.

Vaata ka
--------

* jäätmemajandus
* jäätmehooldus

Viited
------

1. ↑  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 29.01.2009)
2. 1 2  Jäätmeseadus

Kirjandust
----------

* Kaltsu, konti vana rauda! Esmaspäev, 23. september 1929, nr 38, lk 3.
Eesti lipu heiskamine Kotkajärve Metsaülikoolis 2017. aastal
**Metsaülikool** on 1966. aastal Kanadas asutatud apoliitiline organisatsioon objektiivse teabe levitamiseks eesti kultuuri, teaduse, poliitika ja ühiskondlike küsimuste kohta. Metsaülikool korraldab igal suvel neil teemadel loenguid ja arutelusid.

Ajalugu
-------

25. septembril 1966 Eesti Skaudisõprade Seltsi Kotkajärve komitee korraldatud "noorte sügiskulla päevadel" leiti, et eesti noorte kultuuriline tegevus Kanadas jätab soovida. 19. augustil 1967 toimus esimene **Kotkajärve Metsaülikool**. Sellest ajast on see üritus toimunud igal aastal, erandina toimus 1974. aastal Kotkajärve asemel **Kuopio Metsaülikool** Soomes, Eestile lähemal.

Seotud üritusi
--------------

Kuopio Metsaülikool pani aluse **METROO**le (Metsaülikool Rootsis). Aastatel 1977–1992 toimus Mare Taagepera eestvedamisel **MÜLA** (Metsaülikool Los Angeleses). Salasoode perekonna eestvedamisel on toimunud **MÜA** (Metsaülikool Austraalias). 2000. aastal toimus Karpaatide Metsaülikool Ukrainas.

1989. aastal toimus Käärikul esimene **MEEST** (Metsaülikool Eestis). Pärast seda on Metsaülikool sisuliselt METROO järglasena toimunud Eesti eri paigus alates 1991. aastast. Eesti-poolne korraldaja oli 1990. aastate algul Märt Kubo, hiljem Uile Kärk-Remes.

Metsaülikooli kasvandikud on olnud Jüri Estam, Toomas Hendrik Ilves, Tiina Kirss, Toivo Klaar, Jaan Männik, Jaan Mihkel Uustalu, ja palju teisi tänapäeva Eestis tuntud inimesi. 1990. aastate lõpul soikunud Metsaülikooli tegevus algas uuesti koos Kanada Metsaülikooliga 2004. aastal Heimtalis ja on pärast seda jätkunud Käärikul.

Ka läti pagulasnoorte jaoks korraldati võõrsil Metsaülikooliga sarnanevaid "kultuurikümbluse" seminare nimega "2x2".

Tunnustus
---------

* 2009 Aadu Luukase missioonipreemia

Kirjandus
---------

* Tiina Kirss (toimetaja). *Metsaülikool 1983–2005*. Kotkajärve Metsaülikool, 2005. ISBN 978-0-9691972-1-8

Välislingid
-----------

* Kotkajärve Metsaülikool

Meedias
* "Eesti lugu. Metsaülikool ja ESTO" Vikerraadio, 8. aprill 2017
* "Maimu Mölder: Forest University remains bridge between Estonia, diaspora" news.err, 5. september 2017
* "Sirje Kiin: Kotkajärve Metsaülikoolis arutati Eesti tulevikku" arvamus.postimees.ee, 6. september 2017
**Viisimäärus** on määrus, mis väljendab tegevuse, seisundi või protsessi toimumise viisi.

Eesti keel
----------

Viisimäärus vastab küsimustele *kuidas? mis moodi? mil viisil?*   

*Auto sõitis* ***aeglaselt***.   

*Vaatas* ***nagu laps***.   

*Kukkus* ***laginal*** *naerma*.  
  

### Viisimääruse vorm

Viisimääruse ülesannet võib lauses täita:

* viisimäärsõna *kuidas, nii, niimoodi, hoogsalt, hästi, usinasti, valjuhäälselt, tagurpidi, edasi-tagasi, vargsi* jne, mis on tegusõna laiend. Viisimäärsõna võib väljendada ka võrdlust, näiteks *veel kiiremini, kõige kiiremini*.

*Ta käis mööda tuba* ***edasi-tagasi***. *Tüdruk laulis* ***valjuhäälselt***. *Kihutasin jalgrattaga kodu poole* ***nobedamini kui kiirrong***.
* viisimäärsõna, mis on omadussõna või määrsõna laiend

***Suviselt*** *päikeseline ilm meeldis neile*, ***Ülevoolavalt*** *rõõmus käitumine võib häirida.*
* nimisõnafraas, mis märgib võrdlust ja sisaldab võrdlussõna *kui* ja *nagu*

*Otsin oma vihikut* ***nagu nõela heinakuhjast***. *Päev otsa on vihma kallanud* ***nagu oavarrest***.
* kaassõnafraas, mis koosneb nimisõnast ja kaassõnast *järgi, alusel, põhjal, moodi, viisi, sarnaselt, vastavalt* jne

***Ema sarnaselt*** *on ka minul pähkelpruunid silmad*. *Ma parandan oma tööd* ***kommentaaride põhjal***.
* tegusõna *des*- ja *mata*-vorm

*Kõik külalised seisid* ***vaikides***. *Astusin* ***kiirustamata*** *kodu poole*.
### Viisimääruseks käändsõna

Kui lauses on viisimääruseks käändsõna, võib see olla järgmistes käänetes:

* seesütlev

*See töö tuleb ära teha **kiirkorras**.*

* seestütlev

*Ta naeris **südamest**.*

* alalütlev

*Maja taga voolas oja **vulinal**.*

* kaasaütlev

*Ma lõpetasin oma töö **kiiruga***

* ilmaütlev

*Me rääkisime **hääleta.***

Kirjandus
---------

* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993, lk 88-91
**Pall** (prantsuse ja letseburgi keeles *Pall*) on oja Belgias ja Luksemburgis (Gutlandis), Atterti jõe lisajõgi. 

Palli oja saab alguse Bonnerti ja Tontelange'i lähedalt Belgias. Enne Oberpallenit Diggelis ületab ta Luksemburgi piiri. Oberpallenis võtab ta vasakult vastu Peilzi oja. Ta suundub itta ning võtab enne Levelange'i paremalt vastu Merelbaachi. Niederpallenis võtab ta paremalt vastu Naerderenbaachi. Edasi voolab ta kirde suunas ning suubub enne Reichlange'i Atterti jõkke.

Palli oja ning tema lisajõed saavad vee põhjaveepinnalt Grès d'Hettange'i kohal.

Oja pikkus on 10,6 km, sellest 1,4 km Belgias.

Oja lähe on 325 m kõrgusel merepinnast, suue 252 m kõrgusel.

Oja on aasta läbi veerikas. 

Ojale on ehitatud veskeid:

* kaks veskit Belgias Platineries Tontelange'i lähedal, üks neist on varemetes;
* Grubermühle Belgias Luksemburgi piiri lähedal, seal on praegu ühe Arloni linna joogiveega varustava pumbajaama kontor;
* Oberpalleni veski Moulin Peiffer (endise omaniku järgi) Luksemburgis; 1990ndate keskpaigast elab seal omaniku lapselaps Lucien Binsfeld, kes on selle remontinud;
* Levelange'i veski Luksemburgis;
* Niederpalleni veski Luksemburgis.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Palli oja** |
**Viisu mõis** (saksa keeles *Wieso*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.

Mõisa keskus asus Viisu külas.

Ajalugu
-------

1613. aastal sai mõisa omanikuks Hans von Fersen Kirna mõisast. 1623. aastal ostis mõisa Jakob Williamson Silmsi mõisast. 1633. aastal sai mõisa omanikuks Bogislaus von Rosen.

Rosenite kätte jäi mõis kuni 1725. aastani, mil see abielu teel läks Kaspar Friedrich von Engelhardtile.

1823. aastal ostis mõisa Henriette Christine von Harpe. Harpede kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Viimane omanik oli Eugen von Harpe (1875–1939).

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Kirjandus
---------

* Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

Järva-Peetri Püha Peetruse kirik
Peetri kihelkond

**Kirik**: Peetri  

**Mõisad**: Ammuta mõis | Aru mõis (Aru) | Aru mõis (Arrohof) | Aru mõis (Arro) | Ataste mõis | Enari mõis | Esna mõis | Huuksi mõis | Kodasema mõis | Koigi mõis | Koordi mõis | Köisi mõis | Küti mõis | Lähevere mõis | Müüsleri mõis | Olli mõis | Palasi mõis | Palu mõis | Peetri kirikumõis | Prandi mõis | Põhjaka mõis | Päinurme mõis | Sargvere mõis | Silmsi mõis | Suur-Öötla mõis | Viisu mõis | Vodja mõis | Väike-Kareda mõis | Väike-Öötla mõis
Pariis
**Pariisi sündroom** (prantsuse keeles *syndrome de Paris*, jaapani keeles パリ症候群 *pari shōkōgun*) on nii psühholoogiliselt kui ka füsioloogiliselt tajutav pettumustunne, mis võib ilmneda Pariisi külastanud inimesel.

Psühholoogilise stressi tekkimist võivad soodustada varasemad psüühika- ja käitumishäired ning kohapeal kogetav kurnatus, keele- ja kultuuribarjäär, koduigatsus või kultuurišokk. Sündroomiga võivad kaasneda ägedad luulud, hallutsinatsioonid, pearinglus, higistamine ja tagakiusamise tunne.

Tihti möönab kannataja, et Pariis ei olegi nii ilus, puhas ja külalislahke linn, kui ta seda eeldas või kuidas seda oli kujutatud ning ta ei soovi sinna enam kunagi naasta. Enamjaolt on kannatajateks rangete käitumisnormidega Jaapani turistid, kelle kodumaal on Prantsusmaa pealinn üle-romantiseeritud. Pariis olevat kurikuulus ka anglofoobia, ebaviisaka teeninduse, segadusse ajava ühistranspordi ja taskuvaraste poolest. Välisturisti võib häirida ka Magribist, Sahara-tagusest Aafrikast ning Vahemere-Euroopast, Vahemere idaosast ja Kaukaasiast pärinevate sisserändajate ja nende järeltulijate rohkus. Samuti on pariislastel komme korraldada linna halvavaid demonstratsioone, rääkimata sagenevatest terrorismijuhtumitest.

Sellepärast soovitavad mitmed riigid üle maailma oma kodanikel Pariisi reisimise ettenägelikult planeerida.

Näitena võib välja tuua, et maailma enim külastatavas muuseumis Louvre'is eksponeeritud Leonardo da Vinci maal "Mona Lisa" on mõõtmetelt kõigest 77 cm × 53 cm suurune ja seda lastakse külastajatel elavas järjekorras vaid umbes pool minutit silmitseda.

Vaata ka
--------

* Jeruusalemma sündroom
* Firenze sündroom
* India sündroom
* Eelarvamus
* Stereotüüp

Viited
------

1. ↑  "Pettusid Pariisis ja oled kurb? Äkki on sul nüüd Pariisi sündroom!?". *Rahatarkus*. 24. november 2022. Vaadatud 27. novembril 2022.
2. ↑  "VIDEO ⟩ Mis on Pariisi sündroom ja kes seda kogevad?". *Kirev elu*. 20. juuli 2022. Vaadatud 27. novembril 2022.
3. ↑
4. ↑  "kui tõsine oht?". *Reisijutud*. Vaadatud 27. novembril 2022.
**Kandseened** (*Basidiomycota*) on hõimkond seeni. Kandseeni iseloomustab suguliste eoste moodustumine basiidides. Igal eostoel areneb üks kandeos. Eosed vabastatakse aktiivselt, kuid vähema jõuga kui kottseente puhul. 

Teine paljudele kandseente liikidele iseloomulik omadus on pandlad. Pandlad on väikesed väljakasvud seeneniidi vaheseina (septa) kohal. Nad tekivad sugulise paljunemise käigus seoses rakutuuma protsessidega. 

Hõimkonnas on kolm alamhõimkonda, mis kõik on esindatud ka Eestis:

* *Agaricomycotina*
* *Pucciniomycotina*
* *Ustilaginomycotina*

Liike on ligikaudu 16 000.

Kandseente hulka kuuluvad riisikad ja puravikud, samuti näiteks torikseened ja roosteseened. 

Nad on ühed olulisemad saprotroofid, puujuurte sümbiondid või parasiidid. Nende seas on majaseeni, kes lagundavad (mädandavad) puitu ja teisi materjale (majavamm).

Kandseente hulka kuuluvad kõige kõrgemalt arenenuteks peetavad seened.

Paljunemine
-----------

Kandseentel moodustuvad eoskandadel eosed.

Vaata ka
--------

* kottseened
Vastavalt Geoffrey Leechile on olemas viisakuspõhimõtted koos vestlus maksiimidega, mis sarnanevad nendega, mida Paul Grice formuleeris. Ta loetleb kuus maksiimi: taktitunne, suuremeelsus, heakskiit, tagasihoidlikkus, nõustumine ja sümpaatia. Esimene ja teine moodustavad paari nagu ka kolmas ja neljas. Need maksiimid varieeruvad kultuuriti: mis on ühes kultuuris viisakas, võib olla imelik või ebaviisakas teises.

Taktitunne
----------

See maksiim ütleb: „Vähenda teise inimese vaeva ja suurenda teise inimese hüve." Esimene puudutab negatiivse viisakuse strateegiat ja teine positiivse viisakuse strateegiat. Selle maksiimi esimene osa sobib kokku Browni ja Levinsoni negatiivse viisakuse strateegiaga, mis vähendab kohustust. Teine pool peegeldab positiivse viisakuse strateegiat, mis keskendub kuulaja huvidele, tahtmistele ja vajadustele.

Suuremeelsus
------------

See maksiim ütleb: „Vähenda iseenda kasu ja suurenda iseenda kulusid."

Heakskiit
---------

Heakskiit ütleb: „Vähenda laitust teisele ja suurenda kiitust." Esimene osa väldib lahkarvamust ja teine tekitab inimestes heaolu, näidates solidaarsust.

Tagasihoidlikkus
----------------

Tagasihoidlikkus ütleb: „Suurenda eneselaitust ja vähenda enesekiitust."

Nõustumine
----------

Nõustumismaksiim ütleb: „Vähenda enda ja kuulaja vahelisi lahkarvamusi ning suurenda nõustumisi." See on kooskõlas Browni ja Levinsoni strateegiaga, mis püüab kokkuleppele jõuda ja väldib lahkarvamust.

Sümpaatia
---------

Sümpaatiamaksiim ütleb: „Vähenda omavahelist antipaatiat ja suurenda sümpaatiat." Sinna kuulub väike grupp kõneakte, nagu õnnitlus, kaastunne ja muud, mis on kooskõlas Browni ja Levinsoni positiivse viisakuse strateegiaga.
**Metsaökosüsteem** on ökosüsteem, milles püsivalt domineerivad puittaimed.

Metsaökosüsteemi moodustavad selle elustiku (kõigi elusorganismide) omavahelised suhted ja nende seosed keskkonnaga, sealhulgas aineringe kaudu. Metsaökosüsteemi funktsioneerimist kirjeldab metsaökoloogia.

Komponendid
-----------

Metsaökosüsteem on keeruliste komponentide omavaheline toimimine, millel on teatav kooskõla ja tasakaal. Metsaökosüsteemi aineringe oluliseks tahuks on seos fotosünteesi ja hingamise vahel.

Ökosüsteemi oluliseks osaks on muld – selle elustik, toitainete rikkus, temperatuur ja niiskuse. Mulla dünaamika sõltub, temperatuurist, organismide aktiivsusest ning hüdroloogilistest aspektidest.

Häiringud
---------

Metsaökosüsteemide uurijatele pakuvad suurt huvi häiringud ning pärast häiringut metsa taastumine ja selleks kuluv aeg. Tavalisemateks häiringuteks on:

1. putukakahjustused
2. metsapõlengud
3. tuuleheited
4. lageraie

Need häiringud mõjutavad metsaökosüsteemi elustikku väga suurel määral ja vähendab potentsiaali liigirikkuseks. Häiringutest taastumiseks võib metsaökosüsteemil kuluda aastaid, enne kui suudab täisväärtuslikku funktsioneerimist taas jätkata.

Pärast häiringut on metsaökosüsteem võimeline kasvama ja taastuma alles teatud ajaperioodi järel. Selleks, et puude kasv jõudsalt edeneks, neelavad puud süsinikdioksiidi suurtes koguses endasse. Seepärast ei tohi ka raiuda maha suuri metsa-alasid (vaata metsatustumine), mis ei ole raieküpsust saavutanud. Troopikas on see suureks probleemiks, kui raiutakse maha hektareid metsi, et saada juurde põllumajanduseks kõlblikku maad.

Vaata ka
--------

* agroökosüsteem
* mets
* metsa süsinikuringe
* metsaökosüsteemi õhuniiskusega manipuleerimise eksperiment
* veeökosüsteem

Viited
------

1. ↑  Taiz, L. Zeiger, E. (2002). Plant Physiology. - Sinauer Associates; III edition.
2. ↑  Hyvönen, R. Agren, I. G. Linder, S. Persson, T. Cotrufo, F.M. Ekblad, A. Freeman, M. Grelle, A. Janssens, A. I. Jarvis, G. P. Kellomäki, S. Lindroth, A. Loustau, D. Lundmark, T. Norby, J. R. Oren, R. Pilegaard, K. Ryan, G. M. Sigurdsson, D. B. Strömgren, M. Oijen, M. Wallin, G. 2007. The likely impact of elevated (CO2), nitrogen deposition, increased temperature and management on carbon sequestration in temperate and boreal forest ecosystem: a literature review. - New Phytologist. Vol. 173, lk. 463-480.
3. ↑  Lovett, G.M. Cole, J.J. Pace, M.L. (2006). Is Net Ecosystem Production Equal tp Ecosystem Carbon Accumulation? Nr.9, lk.1-4.
4. ↑  Liski,J. Perruchoud, D. Karjalainen, T. 2002. Increasing carbon stocks in the forest sils of western Europe.- Forest Ecology and Management. Vol. 169, lk. 159-175.
5. ↑  Ju, W. Chen, M. J. Effects of disturbance and climate change on carbon balance in Canada´s forests and wetlands.

Välislingid
-----------

* Meelis Pärtel, Martin Zobel. Loodusmets ja tulundusmets elurikkuse kandjana. Sirp, 22.12.2017
**Metskalkun** (*Meleagris gallopavo*) on maailma suurim ja raskeim kanaline, kuuludes Põhja-Ameerika faunasse. Ta kuulub kodustatud kalkuniga samasse liiki.

Toitumine
---------

Metskalkunid on omnivoorid. Nende toiduks on puuvõrsed, putukad, marjad, seemned ja ka kahepaiksed. 

Kalkunipopulatsioonid võivad kasvada väga suureks ja tihedaks nende võime tõttu süüa eri päeva osadel erinevaid toite.

Eluviis ja paaritumine
----------------------

Metskalkuni munadega pesa
Metskalkunid on polügaamsed, paaritudes võimalikult paljude emastega. Paaritumine kestab märtsist aprillini. See kõik toimub veel siis, kui linnud on parvena talvituspaikades.
Kui paaritumine on läbi, otsivad emased endale sobiva pesakoha. Pesad on madalad lohud maapinnas, täidetud peenikeste puuokstega. Mune on harilikult 10–14, tavaliselt munetakse 1 päevas. Välja hautakse need vähemalt 28 päevaga.

Emane metskalkun poegadega
Pojad on algul kollakad, pruunide triipudega. Hiljem omandavad need kalkunitele omase läikivmusta tooni.

Arvukus
-------

Metskalkunite arvukus on alates 20. sajandist pidevalt kasvanud.
**Kaansoo külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Kaansoo külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Taevere vallas. Külanõukogu keskus asus Kaansoo külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kaansoo külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Hommiku", "Koidula" ja "Kalevipoja" kolhoos.

1959 veebruarist Kaansoo külanõukogu likvideeriti. "Kalevipoja" kolhoosi territoorium liideti Viljandi rajooni Arjandi külanõukoguga, "Hommiku" kolhoosi alad Vändra rajooni Aesoo külanõukoguga ja "Koidula" kolhoosi alad Vändra rajooni Rõusa külanõukogu territooriumiga.

Viited
------

1. ↑  Kaansoo külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 21.11.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
Kaaluvihid
Kergemad kaaluvihid
**Kaaluviht** on kangkaaludega kaalumisel kaalude tasakaalu viimiseks või muud tüüpi kaalude kontrollimiseks või vajaliku lisakaalu andmiseks kasutatav raskus. 

Kaaluvihid on harilikult valmistatud metallist, kuid ajalooliselt on kasutatud ka kivist ja taimsest materjalist kaaluvihte, näiteks jaanikaunapuu (*Ceratonia*) seemneid. Suuremate raskuste puhul on harilikult kasutatud suurema aatommassiga metalle, kergemate puhul väiksema tihedusega metalle. 

Kaaluvihi mass võib olla mõne massiühiku täis- või murdarvuline kordne. Sellisel juhul on enamasti kaaluvihile selle kaal (mass) peale kirjutatud. 

Kaalu lisamiseks kasutatavad kaaluvihid valmistatakse enamasti just nii raskena, nagu nende kasutuseesmärk nõuab, ja neile üldiselt kaalu peale ei kirjutata. 

Kaaluvihtidele ei kirjutata kaalu peale ka kangkaalude erivariandi puhul, kus ei muudeta mitte kaaluvihtide arvu, vaid kangkaalul nende raskusjõu mõjumise koha õla pikkust. Selliste kaaluvihtide korral on kaalunumbrid tähistatud kaaluvihi astmelist või sujuvat liigutamist võimaldaval õlal. Sageli on sellistel kaaludel kaks kaaluvihti, suurem, õlal astmeliselt liigutatav, ja teisel, paralleelsel õlal väiksem, sujuvalt liigutatav, mille liikumine ühest õlaotsast teise tasakaalustab kangkaalu sama palju, kui suurema kaaluvihi liigutamine ühe astme võrra.

Tüüpiline kaaluviht on silinderja kujuga ja selle ülaosas on käepide või pintsettidega tõstmist hõlbustav soon. 

Kergemad kaaluvihid valmistatakse sageli lameda plekitükina, mille üks serv on pintsettidega tõstmise hõlbustamiseks üles keeratud. Sellised kaaluvihid võivad erinevate kaaluastmete hõlpsamaks eristamiseks olla eri kaaluastmetes erineva geomeetrilise kujuga. 

Kaalu lisamiseks kasutatavatel kaaluvihtidel on sageli riputusaas või mõni muu kinnituslahendus.
Belarus MTZ-82 kasutamine metsaveoks
**Metsaveotraktor** on mootori jõul töötav masin, mida kasutatakse metsatöödel. Traktori eesmärk on palgid metsast kokku korjata ja seejärel välja viia täielikult laasitud puit ehk puidutüvi, millelt on eemaldatud oksad. 

Metsaveotraktor koosneb traktorist, mille küljes on siirdepoom, ja järelveetavast haagisest, mille sisse laotakse puit. Siirdepoom pöörleb igas suunas ning seda kontrollib masina operaator. Siirdepoomi kasutatakse peamiselt palkide ladustamiseks haagisesse.

Ajalugu
-------

1937. aastal võeti John Deere’i D-mudeli (väheste lisadega) traktorid kasutusele kui metsaraie vintsid. Traktorilt eemaldati rattad ja iste, sellest sai kohalseisev vintsimasin. 1947. aastal asutati Woodstock Ontarios firma Timberlandi masinad, mis asus kohe tootma metsaraietööstusele tooteid, nagu näiteks metsaraievintse. Kahe aasta pärast andis John Deere välja masina, mis vallutas metsaraie maailma. Traktorit nimetati "MC crawler". MC oli kõrgelt hinnatud metsatööliste seas tänu oma võimekusele järskudel nõlvadel ja pehmel pinnasel.

Kasutus
-------

Metsaveotraktor võib olla kas ratastel või roomikutel masin, millel on siirdepoom ning tihtipeale ka käru. Siirdepoomiga saab palke tõsta tee äärde hunnikusse ja ka kärusse. Kuigi enamik kabiine on statsionaarselt paigal, leidub ka sellised kabiine, mis on võimelised pöörlema, muutes metsas töötamise efektiivsemaks. Metsaveotraktoreid on võimalik kasutada nii sügisel vihmase ilma kui ka talvel paksu lumega.

Erinevused
----------

Metsaveotraktoreid liigitatakse nende kandevõime järgi. Lihtsamad metsaveotraktorid on mõeldud väiksemate metsatööde teostamiseks (väiksemate puude ja võsa liigutamiseks), kuna nende kandevõime on kuni 3 tonni. Sellistel metsaveotraktoritel puudub tihti ka siirdepoom ja kabiin, seetõttu liigutatakse neid mõne muu masinaga. 

Metsaveotrakorit, millel on olemas siirdepoom, veab tavaliselt traktor ja selle kandevõime jääb 15 tonni juurde.

Metsaveotraktor, mis liigub omal jõul, suudab korraga kanda koormat alates 8 tonnist ja see suureneb nii masina võimsuse kui ka suurusega ja võib jõuda kuni 25 tonnini.

Metsaveotraktorid erinevad ka oma rataste arvu poolest: võimalik on soetada nii kuue kui ka kaheksa rattaga masinaid. Kuue ja kaheksa rattaga masinad erinevad üksteisest näiteks stabiilsuse poolest. 

Metsaveotraktorid erinevad ka oma mootorite poolest. Väiksematel masinatel on tavaliselt väiksemad ja ökonoomsemad mootorid, kuna nende kandevõime on väiksem ja nad ei vaja nii palju jõudu kui suuremad masinad. Mida suuremaks läheb metsaveotraktor ja mida suurem on selle kandevõime, seda võimsamaid mootoreid ka kasutatakse. Viimaste aastakümnetega on tehnoloogia nii palju arenenud, et nüüd on võimalik ka endale soetada hübriidmootoriga metsaveotraktorit. Hübriidmootori eeliseks on selle ökonoomsus, väiksem keskkonnasaaste ja kiirem ning suurem jõu edasikandumine ratastesse.

Viited
------

1. 
2. 
3. 
4. 
5. 
6. 
7.
**Kaarlo Julius Kalpa** (varem **Karl Julius Sandbäck**; 2. aprill 1867 Kristiinankaupunki – 13. veebruar 1918 Suodenniemi) oli soome ja Eesti vaimulik.

Kalpa õppis Pori lütseumis ja aastatel 1887–1892 Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 16. veebruaril 1892 õpetajaks.

Ta oli 1892. aastal Nakkilas (asub Satakunta maakonnas) vikaarõpetaja. Aastatel 1892–1896 oli ta (introdutseeriti 13. augustil / 25. augustil 1892) Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja. Seejärel oli ta aastatel 1897–1899 Hakkila koguduse õpetaja, aastal 1899 oli ta veel Vampula (asub Satakunta maakonnas) koguduse õpetaja. Aastal 1900 oli ta kaplan Perniös (asub Päris-Soome maakonnas), aastatel 1901–1902 Lietos (asub Päris-Soome maakonnas) ja 1902–1903 Vetelis (asub Kesk-Pohjanmaa maakonnas). Lisaks teenis ta aastatel 1903–1907 vikaarina Ruhnu kogudust. Aastatel 1904–1916 teenis ta kaplanina ja 1916–1918 koguduseõpetajana (*kirkkoherra*) Suodenniemis (Pirkanmaa maakonnas).

Tema Ruhnus sündinud poeg Karlo Ilmari Kalpa oli üks juhtivaid Soome sõjaväepsühhiaatreid.

Kalpa tapeti 13. veebruaril 1918 Suodenniemis punaste poolt.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977.
2. ↑  Ville Kivimäki, *Murdunud meeled. Soome sõdades 1939-1945 vaimselt haavatud sõdurite lugu*, lk. 274

Välislingid
-----------

* Ylioppilasmatrikkeli 1853–1899 (Kaarlo Julius Kalpa)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Adolf Fredrik Dreijer** | **Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja**1892–1896 | Järgnev**Oskar Ferdinand Sevelius** |
**"Kaamasuutra"** (sanskriti *Kāmasūtra*) on Vana-Indias umbes 5. sajandil Vātsjājana koostatud seksuaalelu käsiraamat. Pärimuse kohaselt põhineb "Kaamasuutra" varasemal mahukamal teosel "Kaamašaastra".

"Kaamasuutra" koosneb umbes 1250 värsireast ning on jagatud 7 osaks, 36 peatükiks ja 64 lõiguks.

Autori kohta on vähe andmeid: oletatakse, et Vātsjājana on perekonnanimi; eesnimi oli kas Mallinaga või Mrillana. Samuti pole kindel Kaamasuutra koostamise aeg ega autori eluaeg; enamasti paigutatakse see 1. ja 6. sajandi vahele.

Armukunstile ja seksuaaltehnikale on "Kaamasuutras" pühendatud umbes viiendik traktaadi mahust. Ülejäänud osas kirjeldatakse üksikasjalikult "härrasmehe" eluviise, majapidamist, toitumist jpm, andes detailse ülevaate Vana-India eluolust.

"Kaamasuutra" akadeemilised tõlked inglise keelde on teinud Richard Burton (1883), Indra Sinha (1970. aastatel), Wendy Doninger ja Sudhir Kakar (2002). "Kaamasuutra" on tõlkinud sanskriti keelest eesti keelde Linnart Mäll. Tõlge ilmus osade kaupa Akadeemilise Orientaalseltsi väljaandes Sõnumitooja (1989–1991).

"Kaamasuutra" võib olla ka mitmesuguste india armukunsti kajastavate raamatute üldnimetus.

Välislingid
-----------

* "Kaamasuutra" inglise keeles
**Lovendegem** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 

Valla halduspiirides paiknevad Lovendegemi ja Vinderhoute asulad. Esimene ülestähendus Lovendegemist (*Lovendenghiem*) pärineb aastast 1150, esimesed jäljed inimasustusest on pärit rauaajast.

Lovendegem jääb valda läbivast Genti-Brugge kanalist põhja poole, Vinderhoute lõuna poole.

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Lovendegem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
**Merit Kopli** (sündinud 19. jaanuaril 1969 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja kultuuritegelane.

Haridus
-------

Merit Kopli on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis saksa filoloogiat ja tal on Tallinna Tehnikaülikoolist ärikorralduse magistri (MBA) kraad.

Aastatel 1991–1993 töötas ta Eesti Televisioonis "Aktuaalse kaamera" välisuudiste toimetajana, 1993–1995 Hommikulehes välisuudiste toimetajana, 1995–2001 Eesti Päevalehes välisuudiste toimetajana.

Karjäär Postimehes
------------------

2001. aastast töötas ta Postimehes: algul välisuudiste toimetajana, seejärel eriprojektide juhi ja peatoimetaja asetäitjana. Aastatel 2005–2016 oli ta Postimehe peatoimetaja: 21. septembril 2015 nimetati ta AS Postimees juhatuse esimeheks / vastutavaks väljaandjaks ja tegevjuhiks; 26. novembrist 2015 kuni 13. juunini 2016 oli Postimees Grupi juhatuse esimees. Juhatuse liikmeteks nimetati ka senised Ühinenud Ajalehtede juhid Peep Kala ja Margus Mets.

Eesti Vabariigi kultuurinõunik Berliinis
----------------------------------------

Alates 2016. aasta sügisest töötab Merit Kopli Berliinis Eesti Vabariigi kultuurinõunikuna.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Kaivo Kopli, neil on lapsed Rasmus ja Kimberli.

Viited
------

1. ↑  Merit Kopli intervjuu Vikerraadios
2. ↑  Mihelson, Helen. Merit Kopli asub tööle Berliini kultuurinõunikuna. Postimees, 18. veebruar 2016.
3. ↑  Facebook
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Riia linnaosast; Koivaliina valla küla kohta vaata artiklit Dārzciems (Koivaliina vald); Virbi valla küla kohta vaata artiklit Dārzciems (Virbi vald); Umurga valla küla kohta vaata artiklit Dārzciems (Umurga vald)* |

---

Dārzciemsi asendikaart
**Dārzciems** (tõlkes *Aiaküla*) on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 4,577 km². Asub Maskavas forštatest loodes, Purvciemsist lõunas ja Pļavniekist läänes Daugavpilsi ja Valga suunas minevate raudteede vahel. 20 830 elanikku (2010). 

Dārzciemsi asum asub keskmiselt 10–12 meetrit üle merepinna. Asumi kõrgeim koht on Matīsa kalmistul, 18 meetrit üle merepinna ja kuus meetrit üle ümbritseva ala. Kalmistu on ka asumi suurim haljasala pindalaga 13 hektarit. 

Dārzciemsi alad kuulusid XVIII sajandist ordule. Piirkonnas asus arvukalt tiike, kus elutses palju parte. XVIII sajandil hakati sinna rajama suvemõisaid, nende juurde tekkisid ka kõrtsid.

Aastal 1923 valminud Riia generaalplaanis oli piirkonda plaanitud aianduskrunte, piirkond oli kavandatud aedlinnana. Selle järgi on asum ka nime saanud, otsetõlkes tähendab see "aedade küla". Aastal 1924 liideti see ala Riia linnaga ja aedlinna rajamine algas. Linnapoolsemas osas rajati hooned enne Teist maailmasõda, aga asumi tagumises otsas ehitati 1970. ja 1980. aastatel paneelidest korterelamuid.

Asumi servas, Daugavpilsi raudtee ääres asub 1930. aastatel rajatud rongipeatus Vagonu parks, mis on nime saanud seal asuvast reisivagunite depoost. Algul kandis jaam nime *Kalpaka parks*, seejärel *Rīga-Tehniskā*. 

* Preiļu ielaPreiļu iela
* Kārsavas ielaKārsavas iela
* Dārzciemsi veetornidDārzciemsi veetornid

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dārzciems** |

* Dārzciemsi koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Latgale eeslinna asumid |
| --- |
| 
Avotu iela **·**  Centrs **·**  Dārzciems **·**  Dārziņi **·**  Grīziņkalns **·**  Ķengarags **·**  Maskavas forštate **·**  Pļavnieki **·**  Rumbula **·**  Salas **·**  Šķirotava |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on maast; Noa pojapoja kohta vaata artiklit Kaanan (Noa pojapoeg).* |

---

**Kaanan** on ajalooline maa Lähis-Idas, Egiptusest põhjas, mis hõlmas Foiniikia ja Palestiina. 

Kaanan ja Lähis-Ida 13. sajandil eKr
Nimetuse ajalooline allikas on Amarna leid. Nimi tuleb mittesemi rändrahva nimetusest, kelle päritolu teadmata.

Linnalised keskused kujunesid Lähis-Ida rannikualal 3. aastatuhandel eKr, mille hulgas tuntuim oli Byblos, mis oli küllalt tihedates kontaktides Vana-Egiptusega. 2. aastatuhandel eKr linnatsivilisatsiooni areng jätkus ja Byblos püsis jõuka keskusena.

Lõunapoolsed Kaanani linnad langesid 15. sajandil eKr Egiptuse võimu alla, kui Egiptuse Uue riigi kuningas Thutmosis III laiendas Egiptuse riiki sõdade abil. Ta vallutas suurema osa Lähis-Idast. Tema riik ulatus Lõuna-Süüriast üle Kaanani Nuubiasse. Assüüria, Babüloonia ja Hetiidi valitsejad tunnustasid Thutmosis III vallutusi.

Mererahvaste sissetungi ajastu invasioonid
Iisraeli kuningriik Sauli ja Taaveti ajal. Punaselt on vasallrahvad ja -riigid
12. sajandi algul eKr tabas Kaananit Mererahvaste sissetung ja linnaelu käis ajutiselt alla. Algas aramealastete sisseimbumine Kaananisse ja Kaanani sisemaal tõusis esile aramea dünastia poolt valitsetud Damaskus. Rannikul tõusid esile foiniikia linnriigid, mille seas tähtsaimad Byblos,
Siidon ja Tüüros. 10. sajandil oli nende seas nähtavasti tugevaim Tüüros, mille kuningas Hiram oli tihedates sidemetes Iisraeli kuninga Saalomoniga.

9. sajandil eKr ja uuesti 8. sajandi eKr teisel poolel langesid foiniikia linnriigid Assüüria ülemvõimu alla. 6. sajandi eKr algusest alates allusid foiniikia linnad Uus-Babülooniale.

Vaata ka
--------

* kaananlased
* Byblos ehk Gebal
* Palestiina
* vilistid

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaanan** |
**Kaitseliidu Põlva malev** on Kaitseliidu malev, mis tegutseb Põlva maakonnas. 

Põlva maleva pealik on major Kaido Kivilo.

Põlva maleva koosseisu kuulub Põlva malevkond, Räpina üksikkompanii ja eksterritoriaalne motoriseeritud üksikrühm, mis asutati 23. juunil 2010 ja kinnitati maleva koosseisu ametlikult Kaitseliidu ülema kolonelleitnant Raivo Lumiste käskkirjaga sama aasta 23. detsembril.

Ajalugu
-------

Põlva malev asutati 1990. aasta 3. aprillil. Toonaste Eesti NSV rajoonide piiridesse asutatud üksusi nimetati Kaitseliidu taasasutamise ajal Kaitseliidu ülema Kalle Elleri tahtel lipkondadeks.

Enne Teist maailmasõda tegutsesid praeguse Põlva maakonna territooriumil Kaitseliidu Võrumaa maleva Põlva malevkond ja Kanepi malevkond; Räpina malevkond ja Vastse-Kuuste malevkond kuulusid Kaitseliidu Tartumaa malevasse ning Värska malevkond kuulus Kaitseliidu Petseri maleva koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Motoriseeritud üksikrühm. Kaitseliidu Põlva maleva koduleht. (Kasutatud 8. veebruaril 2010.)
2. ↑  Riho Ühtegi. Nimed, mida pole raiutud marmortahvlitele. Kaitse Kodu!, 2007, nr. 7, lk. 21–24.

Kaitseliidu malevad

Alutaguse |
Harju |
Järva |
Jõgeva |
Lääne |
Põlva |
Pärnumaa |
Rapla |
Saaremaa |
Sakala |
Tallinna |
Tartu |
Valgamaa |
Viru |
Võrumaa
  

**Endised malevad**: Narva |
Pärnu |
Tartumaa |
Petseri
**Dēgole kihid** (inglise *Dēgole Beds*) on siluri ajastu Adavere lademe Jūrmala kihistu alumised kihid.

Kihte hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976. Kihtide stratotüüp on Vērgale 46 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 948.0..967.2 meetril. Kihid on nime saanud Dēgole küla järgi.

Dēgole kihtidel lasuvad Irlava kihid. Nende alumise osa moodustab rohekashall argilliit, millel lasub punane argilliit, sellel omakorda roheline ja tumehall argilliit ja kõige ülemisena punase ning halli argilliidi kiht.

Leedu keskosas esinevad need kihid ligi 22 meetri paksuselt.

Viited
------

1. ↑  Dēgole kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 15.09.2020)
2. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 15. septembril 2020.
3. ↑  Modelling Seawater Chemistry of the East Baltic Basinin the Late Ordovocian – Early Silurian, Enli Kiipli, Tallinn, 2005
4. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 13-14

Välislingid
-----------

* Dēgole kihid Eesti geokogude infosüsteemis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib korvpallimängust, rulamängu kohta vaata Viis miinust (rulamäng), ansambli kohta 5MIINUST.* |

---

**"Viis miinust"** on korvpalliviskemäng, kus mängijad üritavad kordamööda vabalt valitud positsioonidelt tabada korvi. Kui see kellelgi õnnestub, siis peab järgmine mängija viskama samast kohast. Eksimuse korral saab ta miinuse. Mäng kestab kokkuleppeliselt seni, kuni üks mängijatest kogub viis miinust või kuni kõik mängijad peale ühe on kogunud viis miinust.

Reeglid
-------

### Mängijate arv

"Viit miinust" saab mängida minimaalselt kahe mängijaga, kuid mängijate arv ei ole piiratud. Optimaalseim mängijate arv on 2–4.

### Mängijate viskejärjekord

Mängijate viskejärjekorra osas kindlaid reegleid ei ole. Kui mängijad viskejärjekorras kokkuleppele ei jõua, siis alustab mängu noorem mängija.

### Mängu käik

Esimesena viskejärjekorras olev mängija A valib omal vabal valikul korvpalliväljakult viskepositsiooni ning sooritab sealt viske. 

* Kui mängija A tabas, siis sooritab mängija B samast kohast viske.
	+ Kui mängija B viskab mööda, teenib ta miinuse. Viskekord läheb seejärel edasi mängijale A (kui mängitakse kahekesi) või järgmisele viskejärjekorras olevale mängijale, kes valib uue viskepositsiooni.
	+ Kui aga mängija B viskab sisse, siis sooritab kolme või enama mängija korral viske järgmisena viskejärjekorras olev mängija, kes peab viskama samast kohast. Kui mängijaid on kaks, siis läheb viskekord üle tagasi mängijale A, kes saab valida uue viskepositsiooni.
* Kui mängija A ei tabanud, siis läheb viskejärjekord mängija B kätte, kes valib uue viskepositsiooni. Keegi miinust ei saa.

### "Supi" erireegel

Näide kahe mängija korral. Kui mängija A viskab konkreetselt viskepositsioonilt sisse ning tema järel viskab samalt viskepositsioonilt sisse ka mängija B, siis peab mängija A viskama tema enda valitud positsioonilt veel ühe korra. Eksimise korral teenib mängija A miinuse. Tabamise korral läheb mängukord üle mängijale B, kes valib uue viskekoha.

### Võitja väljaselgitamine

Mängu kaotab mängija, kes on teeninud esimesena viis miinust. Mäng käib kas esimese väljalangemiseni või senikaua, kuni kõik mängijad peale ühe on kogunud viis miinust.

### Näidismäng

Mängus osalevad mängijad Mart, Karl ja Villu. Mängijad lepivad kokku, et viskejärjekord on: Mart – Karl – Villu.

1. Mart valib viskekohaks vabaviskejoone ja tabab.
2. Karl peab viskama samast viskekohast. Karl eksib vabaviskel ja teenib miinuse.
3. Mängukord läheb Villu kätte, kes viskab kolmese ehk tabab.
4. Mart peab viskama samuti kolmese. Mart tabab.
5. Mängukord läheb Karli kätte, kes peab samuti viskama kolmest. Ka Karli tabab!
6. "Supi" erireegli korral peaks uuesti kolmest viskama ka Villu. Kui aga erireeglit ei kasutata, siis võib Villu valida uue viskepositsiooni.

Vaata ka
--------

* Viis miinust (rulamäng)

Välislingid
-----------

*
Thích Nhất Hạnh (2006)
**Thích Nhất Hạnh** (11. september 1926 – 22. jaanuar 2022) oli vietnami päritolu buda munk, kirjanik ja rahuaktivist. 

Tema sünninimi on **Nguyễn Xuân Bảo**. 
*Thích* on vietnami buda munkade ja nunnade tiitel. Läänes kasutatakse tavaliselt nimekujusid **Thich Nhat Hanh** ja **Nhat Hanh**. 

1960. aastatel rajas ta Saigoni organisatsiooni *School of Youth for Social Services* (SYSS), mis ehitas uuesti üles hävitatud külasid, rajas koole ja haiglaid ning asustas kodutuid elanikke Vietnami sõja ajal ümber. Ta külastas korduvalt USA-d, muu hulgas palus Martin Luther Kingil avalikult Vietnami sõda hukka mõista. King esitas ta 1967. aasta Nobeli rahuauhinna kandidaadiks. Nhất Hạnh juhtis budistlikku delegatsiooni Pariisi rahukõnelustel. Ta on olnud aastaid Vietnamist välja saadetud, kodumaad lubati tal külastada 2005. aastal. 2018. aasta veebruaris lubati tal Vietnami tagasi pöörduda.

1982. aastal rajas Nhất Hạnh Lõuna-Prantsusmaal vihaara Plum Village, millest sai üks suuremaid budistlikke keskusi läänemaailmas. 

Nhất Hạnh oli üks tuntumaid budismi õpetajaid Läänes. Tema õpetused sisaldavad joogatšaara ja zeni elemente mahajaana budismi traditsioonidest. Ta pidas vajalikuks sügava tähelepanelikkuse (paali keeles *sati*, sanskriti keeles *smṛti*, inglise keeles *mindfulness*) arendamist meditatsiooni abil (anapanasati, satipatthana) ning läänemaailmas võeti see mõiste (*mindfulness*) praktikas kasutusele just tänu temale.

Viited
------

1. ↑  "Buddhist monk who brought mindfulness to West dies in Vietnam". France24. Agence France-Presse. January 22, 2022.
2. ↑  Bryant, Miranda (January 22, 2022). "From MLK to Silicon Valley, how the world fell for 'father of mindfulness'". The Guardian.
3. ↑  Fitzpatrick, Aidyn (January 24, 2019). "The Father of Mindfulness Awaits the End of This Life". Time.

Välislingid
-----------

* Plum Village koduleht.
"Viis viimast" oli sõnakõlks 1980ndate lõpus, mis pärines Toomas Sildami 1989. aasta Noorte Hääle hilissuvisest artiklist "Eesti poisid Mägi-Karabahhis". 

Eestimaal oli laulev revolutsioon ja Taga-Kaukaasias algas aasta varem Mägi-Karabahhi (aserbaidžaani keeles Dağlıq Qarabağ, armeenia keeles Արցախ) sõda. "Viis viimast" oli hellitusnimi Eesti poistele, kes seal vastu oma tahtmist teenisid. Nad olid 1988. aasta pogrommide ajal Sumgaitis, samal aastal meelerahutuste aegu Armeenia pealinnas Jerevanis, Askeranis 1989 ja pool aastat enne demobilisatsiooni Karabahhi piiri äärses linnas Agdamis, mis tehti armeenlaste poolt 1993. aastal maatasa (praeguseks kummituslinn). Teenistus kätkes armeenlaste ja aserbaidžaanlaste vahel tekkinud vihavaenu mahasurumist, viaduktide ja naftabaaside valvamist, komandanditunde, bussiliikluse konvoeerimist Agdami ja Šuši linna vahel. Nende väeosa oli pärit Valgevene pealinnast Minskist, NSV Liidu sisevägede operatiivpolgu number oli 3214.
Viis viimast olid:
Tarmo Ladva,
Indrek Mätlik,
Aivar Saar,
Argos Vals,
Marek Ivanov.
**Viisaastakuplaan** (vene keeles: *пятилетний план*) on peamiselt NSV Liidus ja teistes, reeglina käsumajaduse ehk nn sotsialistliku arengutee valinud riikides kehtinud või jätkuvalt kehtiv majanduse planeerimise riiklik süsteem. Ajavahemikku, mille jooksul viisaastakuplaani täide viiakse, nimetatakse viisaastakuks. 

Tänapäeval kasutab viisaastakuplaane mitu riiki, kuid esimestena alustasid plaanimajanduslikke mitmeaastakuid NSV Liit, India, Hiina Rahvavabariik ja Vietnam. Nõukogude Liit juhatas mitmeaastakute sarja sisse aastal 1928. Viisaasta- vms mitmeaasta-plaanid töötas NSV Liidus välja Riiklik Plaanikomitee produktiivsete jõudude teooria järgi. India alustas viisastakuplaanide elluviimist aprillis 1951. Hiina Rahvavabariik alustas 1953, kuid seal tekkis 1962-1966 paus ja viimatine, 13. viisaastak algas 2016. aastal. Põhja-Vietnam algatas viisaastakud aastal 1958. Tänapäevani praktiseerivad riiklikku majanduse planeerimist viisaastakute kaupa veel Bhutani Kuningriik (aastast 1961), Malaisia Föderatsioon (1966) ja Valgevenemaa (1996). 

Esimest korda tutvustas NSV Liidus viisaastakuplaani ideed Stalin 1928. aastal selleks, et NSV Liit jõuaks järele arenenud riikide tööstusele. See tähendas pööret 1921. aastal alustatud NEP-ilt (uus majanduspoliitika), mis oli Stalini jaoks liiga kapitalistlik. Peamine tähelepanu seati mitmeaastaku plaanides rasketööstusele ja eriti sõjatööstusele. 1929. aastal lülitati plaani ka kollektiviseerimine. Esimene viisaastakuplaan täideti NSV Liidus ühe aasta võrra kiiremini, kui oli ette nähtud. Hiljem rakendati viisaastakuplaane peale tööstuse ja põllumajanduse muudeski valdkondades, ka hariduses ja kultuuris. Üleliidulised viisaastakuplaanid kinnitati NLKP kongressidel. Oma viisaastakuplaan ja püstitatud eesmärgid pidid olema ka igal kollektiivil. 

Viimane, kolmeteistkümnes viisaastak jäi pooleli NSV Liidu lagunemise tõttu.

NSV Liidu viisaastakud
----------------------

Viisaastakuid oli NSV Liidus kokku kolmteist:

* Esimene viisaastak 1928–1932
* Teine viisaastak 1933–1937
* Kolmas viisaastak 1938–1942
* Neljas viisaastak 1946–1950
* Viies viisaastak 1951–1955
* Kuues viisaastak 1956–1960 (ei viidud täide, asendati seitseaastakuplaaniga 1959–1965)
* Kaheksas viisaastak, 1966–1970
* Üheksas viisaastak 1971–1975
* Kümnes viisaastak 1976–1980
* Üheteistkümnes viisaastak 1981–1985
* Kaheteistkümnes viisaastak 1986–1990
* Kolmeteistkümnes viisaastak 1991