recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Vaade Suure-Jaani õigeusu kirikule kagustSuure-Jaani Pühade apostlite Peetruse ja Pauluse kirik (2019)
Kiriku rikkalik välisdekoor (2008)

Suure-Jaani kiriku restaureeritud rist
Suure-Jaani Ülemapostlite Peetruse ja Pauluse kirik sügisel 2021. Autor Anne Laanemets
**Suure-Jaani Pühade apostlite Peetruse ja Pauluse kirik** on õigeusu kirik Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis. Kirik on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Selle puidust eelkäija ehitati 1848. aastal Olustvere mõisa lähedale Papiorgu, ent see oli kiiruga ehitatud ja vajas seetõttu hiljem pidevalt remonti. Aastatel 1906–1908 ehitati selle asemele uus kirik Suure-Jaani asulasse.

2018. aastal alustati pühakoja restaureerimist ja 2019. aasta suvest toimuvad regulaarsed jumalateenistused. Jumalateenistusi toimetab preester Roman (Roland) Tõnisson.

Viited
------

1. 1 2 3  Suure-Jaani Peeter-Pauli kirik kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 18.12.2015)

Välislingid
-----------

* Koguduse koduleht sotsiaalmeedias

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suure-Jaani Peeter-Pauli kirik** |

* Suure-Jaani Peeter-Pauli kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
Instituudi hoone (juuni, 2007)
**V. Steklovi nimeline Venemaa Teaduste Akadeemia Matemaatika Instituut** (vene keeles *Математический институт имени В. А. Стеклова РАН*, lühend *МИАН*) on Venemaal Moskvas asuv Venemaa Teaduste Akadeemia üks instituute. See on maailmas üks juhtivaid matemaatikaga tegelevaid teadusasutusi. Instituut on nimetatud vene matemaatiku ja mehaanikateadlase Vladimir Steklovi järgi.

Instituut asutati 28. aprillil 1934.

1934. aastal reorganiseeriti Leningradis asunud NSV Liidu Teaduste Akadeemia Füüsika-matemaatikainstituut kaheks iseseisvaks instituudiks. Üks neist oli Moskvasse rajatud Matemaatikainstituut (Leningradis loodi selle filiaal).

Nimetused
---------

* **NSV Liidu Teaduste Akadeemia Steklovi-nimeline Matemaatikainstituut** (1934–1991) (nimetati Vladimir Steklovi auks)
* **Venemaa Teaduste Akadeemia Steklovi-nimeline Matemaatikainstituut** (alates 1991. aastast)

Direktorid
----------

* 1934–1983 Ivan Vinogradov
* 1942–1944 Sergei Sobolev
* 1944–1983 Ivan Vinogradov
* 1983–1987 Nikolai Bogoljubov
* 1988–1993 Vassili Vladimirov
* 1993–2004 Juri Ossipov
* 2004–2016 Valeri Kozlov
* alates 2017 Dmitri Treštšov

Välislingid
-----------

* Instituudi koduleht
**Püsiasustusega väikesaar** on väikesaar Eestis, kus on aasta ringi inimasustus. Täpsemalt arvatakse sellesse nimistusse vähem kui 100 ruutkilomeetri suurused saared, kus elas eelneval aastal Rahvastikuregistri andmetel vähemalt kuue kuu jooksul püsivalt kokku vähemalt viis inimest.

Püsiasustusega väikesaarte nimistu kehtestab valitsus oma määrusega ja vaatab selle üle kord aastas. Seetõttu on nimistu pidevas muutumises.

Alates 1. veebruarist 2022 on Eestis püsiasustusega väikesaarteks arvatud Abruka, Aegna, Heinlaid, Kesselaid, Kihnu, Kräsuli, Kõinastu, Manija, Naissaar, Piirissaar, Prangli, Ruhnu, Vilsandi, Vormsi ja Väike-Pakri. 19. jaanuaril 2023 lisas valitsus nimistusse Mohni ja Viirelaiu. Varem on nimistusse kuulunud ka Osmussaar.

Püsiasustusega väikesaared saavad riigilt toetust.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Eesti jäi ühe püsiasustusega saare võrra vaesemaks" ERR, 20. jaanuar 2022.
2. ↑  Valitsuse 19.1 istungi kommenteeritud päevakord. Riigikantselei veebileht. (Vaadatud 19.1.2023.)
3. ↑  Riigihalduse minister: väikesaarte nimistusse arvatakse kaks uut saart. Rahandusministeeriumi pressiteade, 19.1.2023. (Vaadatud 19.1.2023.)

Välislingid
-----------

* Püsiasustusega väikesaarte seadus
Titi (2011)
**Cristian Chagas Tarouco** (hüüdnimega **Titi**; sündinud 12. märtsil 1988 Pelotases) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Fortaleza.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Internacional. Brasiilia kõrgliigas debüteeris ta 2007. aastal. 2008. aastal oli ta Internacionalist laenul Náuticos ja aastatel 2009–2010 Vasco da Gamas. 2011. aastal läks ta laenule Brasiilia kõrgliigaklubisse Bahia, kellega sõlmis aasta hiljem püsiva lepingu.

Aastatel 2015–2021 mängis Titi Türgi kõrgliigas: esmalt kaks hooaega Kasımpaşas (2015–2017), seejärel üks hooaeg Bursasporis (2017–2018) ja lõpus kolm hooaega Göztepes (2018–2021).

2021. aasta aprillis sõlmis ta Fortalezaga lepingu, mis kehtib kuni 2022. aasta lõpuni.

Saavutused
----------

Internacional
* Recopa Sudamericana: 2007
* Campeonato Gaúcho: 2008

Vasco da Gama
* Campeonato Brasileiro Série B: 2009

Bahia
* Campeonato Baiano: 2012, 2014, 2015

Fortaleza
* Campeonato Cearense: 2021, 2022
* Copa do Nordeste: 2022

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 1.7.2022)
**Silmalääts** (ladina keeles *lens chrystallina*) on paljude loomade silmamunas paiknev kude. Silmalääts on kaksikkumer ning asub silmamuna eesosas, silmaava taga vikerkesta ja klaaskeha vahel.

Silmaläätse areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel
----------

### Madude silmalääts

Madude silmalääts erineb teiste roomajate omast.
Fookuskaugus ehk akommodatsioon toimub maosilmas mitte silmaläätse kuju muutmise teel, mis on ümmargune, vaid silmaläätse liikumise teel võrkkestast kaugemale.

### Inimese silmalääts

Väljastpoolt katab teda läbipaistev kihn (kapsel).

Silmaläätsel pole veresooni ega närve.

Selle eesmisel pinnal paikneb epiteel, mis produtseerib läätserakke. Olemasolevad rakud tihenevad ja umbes 40a. vanuses moodustub läätse keskele läätse tuum (*nucelus lentis*).

Silmaläätse valgustmurdev võime on 13 dioptrit. Silma võime näha selgesti erineval kaugusel asuvaid esemeid põhineb läätse omadusel muuta fookuskaugust – see on akommodatsioon.

#### Patoloogia

Inimese silmaläätse patoloogia võib kummalgi silma erineda ja olla kas kaasasündinud või kujuneda elu jooksul – levinumad on katarakt ja afaakia.

### Läätse koostis

Silmalääts sisaldab umbes 63% vett, 35% globuliine ja 2% mineraalsooli.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 700–701:2004.
2. ↑  D.R. Khanna,*Biology of Reptiles*, lk 329, 2004, Discovery Publsihing House, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 24.01.2014) (*inglise keeles*)
**Užhorod** on linn Ukrainas, Taga-Karpaatia oblasti keskus. Asub Uži jõe ääres.

Ajalugu
-------

8.–9. sajandil piirkonda jõudnud slaavlased ehitasid Užhorodi kohale linnuse. 9. sajandil oli Užhorod Kiievi-Vene edelapoolne piirilinn. Kirjalikes allikates on linnust mainitud 903. aastal, kui linna vallutasid ungarlased vürst Árpádi juhtimisel.

1241. aastal põletasid tatarlased Batu-khaani juhtimisel linna maha.

1320. aastal läks linn 360 aastaks itaalia Drugethi aadlisuguvõsa kätte. Reformatsiooni ajal sai linnast protestantide keskus. 

1707. aastal oli linnas ungari vabadusvõitluse juhi Ferenc II Rákóczi staap. 1775. aastast on linnas kreekakatoliku piiskopi residents.

1919–1938 kuulus Tšehhoslovakkiale, 1938–1944 Ungarile, 1945. aastast alates Ukrainale (Nõukogude Liidu koosseisus 1944–1991). 1945. aastal avati linnas ülikool.

Rahvastik
---------

Linn on läbi aegade olnud paljurahvuseline, seal elab ukrainlasi ja russiine (kokku umbes 89 900), venelasi (11 100), ungarlasi (8000), slovakke (2500) ja juute.

Transport
---------

Užhorodis on raudteejaam ja lennujaam.

Vaatamisväärsused
-----------------

Kreekakatoliku katedraal Užgorodis
* Užhorodi (Ungvári) kindlus
* vabaõhumuuseum
* kindlusekiriku varemed
* botaanikaaed

Välislingid
-----------

 Užhorod – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Cremona keelpillimeistrite koolkond** (itaalia keeles *Saperi e saper fare liutario della tradizione cremonese*) on kogum Cremonas tegutsenud muusikainstrumentide, eelkõige keelpillide valmistajajaid.

Koolkonnale pani aluse Amatide perekond, kelle tegevus viis tänapäevase viiuli kujunemiseni. Andrea Amati muusikainstrumentide töökoda ja kauplus tegutses Cremonas juba 1530. aastal. Kuni 18. sajandini ehitas Amatide perekond elegantse kuju ja erilise heleda tooniga keelpille.

Amatide perekonna olulisemaks esindajaks oli Nicolò Amati, kelle juures õppis arvatavasti ka Antonio Stradivari ja Andrea Guarneri. Stradivaril õnnestus valmistada keelpille, mis olid ideaalsed nii oma konstruktsiooni, disaini, mõõtmete kui ka viimistluse ideaalse tasakaalustatuse poolest. 

Guarneri perekond ning eriti Giuseppe Guarneri keskendus oma instrumentide puhul eelkõige massiivse konstruktsiooni ja võimsa tooni arendamisele. 

Bergonzi perekonna liikmed tegutsesid pillimeistritena kogu 18. sajandi jooksul.

2012. aastal kanti Cremona keelpillimeistrite koolkond UNESCO immateriaalse kultuuripärandi nimekirja.
**Vieno Johannes (Jussi) Sukselainen** (aastani 1928 *Saari*) (12. oktoober 1906 Paimio – 6. aprill 1995 Espoo) oli Soome poliitik, Soome keskerakonna (*Keskustapuolue)* ja selle eelkäija Maaliidu (*Maalaisliitto*) liige. Aastatel 1945–1964 Maaliidu esimees. 

Ta oli kaks korda Soome peaminister (27.5.1957–29.11.1957 ja 13.1.1959–3.7.1961) ning neli korda parlamendi (*Eduskunta*) spiiker (1956–1957, 1958, 1968–1969 ja 1972–1975). 

  

Kekkose I valitsuses (17.3.1950–17.1.1951) ja Törngreni valitsuses (5.5.1954–20.10.1954) oli Sukselainen rahandusminister. Kekkose II, III ja IV valitsuses (17.1.1951–17.11.1953) oli Sukselainen siseminister. Lisaks täitis ta oma peaministriks oleku ajal 19.5.1961–19.6.1961 ka välisministri kohuseid. 

1972. ja 1977. aastal oli Vieno Johannes Sukselainen Põhjamaade Nõukogu president.

Viited
------

1. ↑  "V.J. Sukselainen". *Eduskunta*. Vaadatud 23.11.2020.
2. 1 2  "Sukselainen, Vieno Johannes". *Valtioneuvosto*. Vaadatud 23.11.2020.
3. ↑  "Former Presidents of the Nordic Council". *Nordic Council*. Vaadatud 23.11.2020.
**Creede** on linn USA-s Colorado osariigis, Minerali maakonna halduskeskus ja ainus omavalitsusüksus. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 257. Aastal 2010 oli elanikke 290. Creede on saanud nime 19. sajandi viimastel kümnenditel sealkandis tegutsenud kaevuri Nicholas C. Creede'i järgi.

Esimesed valged asunikud saabusid praeguse Creede'i lähedale juba enne 19. sajandi keskpaiga. 1860. aastate lõpus avastati Creede'i lähedal esimene suur hõbedamaagisoon. 1880. aastate lõpus sai Creede'ist Colorado üks viimaseid suuri hõbedakaevandamise buumilinnu. Linna hõbedakaevandusi teenindas Denver and Rio Grande Western Railroadi raudteeliin. Sajandivahetuseks elas Creede'is ligi 1000 elanikku. Creede sai linnaõigused 19. mail 1892.

1890. aastate alguses suleti osariigi Denveris paljud hasartmänguasutused, mistõttu kolisid paljud need asutused Creede'i. See tõi linnas omakorda kaasa kuritegevuse kasvu ja seal leidsid peidupaiga paljud kuulsad kurjategijad ja lindpriid, teiste seas Soapy Smith ja Robert Ford. Creede'i kuulsus jäi aga üürikeseks, sest juba 1892. aasta juunis leidis linna äripiirkonnas aset suur tulekahju. Umbes samal ajal legaliseeriti Denveris taas hasartmängurlus ja paljud ettevõtted kolisid tagasi sinna. Lisaks tabas 1893. aastal paljusid Colorado hõbedakaevanduslinnu majanduslik langus. Hõbeda hind langes ja paljud kaevandused suleti. Koos sellega hakkas elanike arv linnas vähenema.

Creede'is asub 12 meetrit pikk ja üle 270 kg kaaluv alumiiniumist kahvliskulptuur Creede Fork, mis on tuntud "Maailma suurima kahvlina". See avati 2012. aastal ning sellest on saanud kohalik vaatamisväärsus.

* Creede 1942. aastalCreede 1942. aastal
* Creede'i peatänavCreede'i peatänav
* Creede ForkCreede Fork

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Creede** |

* 

| * v
* r
Minerali maakond (Colorado) |
| --- |
| 
Maakonna halduskeskus: **Creede** |
| Linn | 
Creede |  |
| Muu asula | 
Spar City |
Radmala linnamägi
**Radamla**, transkribeerituna **Radamlja**) on agrolinnake ja endine alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis Čavusy rajoonis, Radamla külanõukogu halduskeskus. Asula asub Čavusy linnast 20 kilomeetri kaugusel.

Asulas on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Asulas on varase rauaaaja asulakoht ja mõisakompleks, millest on säilinud veski. on nime saanud Aleksander Chodkiewiczi järgi, kes oli XVI sajandil selle omanikuks.

Ajalugu
-------

Radamlat peetakse ühe hüpoteesi kohaselt radiimitšite rahva keskuseks. Aastal 1527 läks sealne loss Zaslavskite valdusse, kaotades oma sõjalise tähtsuse Liivi sõja ajal.

Administratiivselt kuulus Radamla Mstsisłavi vojevoodkonda. Aastaks 1743 asutati alevisse kameliitide klooster.

Poola jagamisel läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu. Ühtlasi sai alevist küla. Novembriülestõusu tagajärjel aastal 1832 klooster likvideeriti. Aastal 1849 oli asulas kümme maja, seal asusid kõrts ja veski. Aastal 1880 oli Radomlas 25 maja, külas oli kaks õigeusu kirikut ja lisaks veel katoliku kirik, seal tegutses võõrastemaja.

Aastal 1924 läks Radomla Valgevene NSV koosseisu, kus sellest sai külanõukogu keskus. Aastal 1954 külanõukogu likvideeriti, taas sai asulast külanõukogu keskus aastal 2009.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2018. Vaadatud 21. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Старжынскі А. Разгорнем часаў шаты, або Чытаем Шклоўшчыну як кнігу // «Культура» № 35 (801),
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuni 2016. Vaadatud 21. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  Кулагін А. М. Каталіцкія храмы Беларусі: Энцыкл. даведнік / А. М. Кулагін; фатограф А. Л. Дыбоўскі. — 2-е выд. — Мн.: БелЭн, 2008. Lk. 450.
5. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Radamla** |
**Rada7.ee** oli suurim eestikeelne muusikat ja kultuuri kajastav veebikeskkond. See oli oluline sõlmpunkt kõikidele ürituste korraldajatele, artistidele, meediale ja publikule. Rada7.ee tegutses augustist 1999 kuni 07. septembrini 2019.

Lisaks artiklitele ja uudistele oli saidil sündmuste kalender, artistide andmebaas ja foorum.

Rahvusvahelisel tasemel oli Rada7.ee osa Music Alliance Pactist ning alates aastast 2013 olid nad CEETEP-i (Central Eastern European Talent Exchange Program) ametlik meediapartner.

Rada7.ee oli ka talendifestivali Tallinn Music Week üks peamisi partnereid, korraldades seal ühtlasi ka oma kontserdi.

Viited
------

1. ↑  "Tutvustus Rada7.ee lehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. aprill 2013. Vaadatud 18. mail 2013.
2. ↑  "Palju õnne sünnipäevaks, rada7!", SL Õhtuleht, 19. august 2006
3. ↑  "etep.nl (Inglise keeles)". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2013. Vaadatud 18. mail 2013.
4. ↑  Tallinn Music Week, partnerid[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Rada7.ee
* 
* 
* 
*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib restoranist; lõhkeainete hoidla kohta vaata artiklit Lõhkeainete hoidla* |

---

Püssirohukelder
**Püssirohukelder** on praegune õllerestoran ja endine püssirohuhoidla Tartus aadressil Lossi tänav 28.

Püssirohukelder ehitati aastatel 1768–1778. Ehituseks kasutatud tellised saadi keskaegse Maarja kiriku varemetest. Vagumuse täitmiseks saadi materjali ka piiskopilinnuse müüridest. [*viide?*]

2002. aastal mõõdeti Püssirohukeldri lae kõrguseks 1028,2 cm. Sellega loodeti kanda ka restoran Guinnessi rekordite raamatusse kui maailma kõrgeim pubi.

1980. aastatel oli Püssirohukelder tuntud punkarite kogunemiskohana. Restoran avati seal aastal 1982. Paus oli 1999-2000 ning pärast seda on rajatises pubi. 

* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Jaan-Paul Meri "Püssirohukelder trügib rekordiraamatusse" Õhtuleht, 9. veebruar 2002 (vaadatud 19. detsembril 2012)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Püssirohukelder** |

* Püssirohukelder kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Väikest õlut pole mõtet võtta, võta kohe suur
* Rein Kilk äratab tukkuva Püssirohukeldri ellu
* Dorpat.ru: Пороховой погреб (Püssirohukelder)
**Leili Andre** (õieti **Leili Jõesaar**; kuni aastani 1949 **Leili Rimmel**; 1. veebruar 1922 Mardi talu, Soosaare vald (Kolga-Jaani kihelkond), Viljandimaa – 4. oktoober 2007 Kolga-Jaani) oli eesti luuletaja ja lastekirjanik.

Ta sündis kingsepa tütrena. Kooliteed käis ta Soosaare ja Kolga-Jaani algkoolis, Põltsamaa progümnaasiumis, Tartu õpetajate seminaris, kaugõppijana Tartu õpetajate instituudis ja Tallinna pedagoogilises instituudis.

Luuletuste avaldamist alustas Andre 1940. aastal ajakirjas Tuleviku Rajad. Ta kuulus Tartu kirjandusrühmitusse Tuulisui koos sõja ajal pagulussse siirdunud Raimond Kolgi, Kalju Lepiku ja Ilmar Talvega.

Lepik vahendas pärast Teist maailmasõda Andre luulet Rootsi ajakirjale Kodukolle, mistõttu sattus Andre looming Eestis põlu alla ja tema loomingut ei avaldatud mõnda aega. Hiljem ilmus tema värsse ajakirjades ning Viljandi, Paide, Rakvere ja teistes rajoonilehtedes. Esimene oma luulekogu «Hõbedakirjaga kruus» ilmus alles 1979. aastal.

1980ndatel ilmusid Leili Andre lasteluulekogud «Kes selle tamme istutas?» ja «Päike õunas» ning tunde- ja looduslüürika kogumik «Lumeliiliad».

Oma hilisluulet avaldas Leili Andre Järvamaa Kultuurifondi toel 1997. aastal kogus «Ma usun kevadet».

Üle 40 aasta on Leili Andre pidanud kooliõpetaja põlve. Esmalt 1943. aastast Järvamaal Päinurmes, millele järgnesid aastad koolitööd Lalsil, Järtsaarel, Kolga-Jaanis, Rakveres. 1963. aastal asus ta uuesti Järvamaale, seekord Väätsale, 1973. aastal kolis ta Järva-Jaani, kus jäi 1985. aastal pensionile.

Viimased eluaastad veetis Leili Andre Kolga-Jaanis, kus suri 4. oktoobril 2007.

Viited
------

1. ↑  Luuletaja Leili Andre läks igaviku teed[*alaline kõdulink*]

Kirjandus
---------

* Karl Kelgu (Kalle Kurg). "Mõtlik luuletaja." (Leili Andre 50.) – Looming 1972, nr. 2, lk. 346–347.

Välislingid
-----------

* Leili Andre Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**Leili Kuldkepp** (10. veebruar 1931 Penuja vald – 7. mai 2008 Tallinn) oli eesti ehtekunstnik ja kunstipedagoog.

Ta sündis Viljandimaal talunike perekonnas. Lõpetanud keskkooli, jätkas ta õpinguid Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. Tööd alustas joonistusõpetajana Tallinna Pedagoogikaülikoolis, seejärel oli aastatel 1962–1995 ehte- ja sepakunsti õppejõud Kunstiinstituudis. Aastast 1999 oli ta Eesti Kunstiakadeemia auliige.

Leili Kuldkepi tegevus oli võrdselt oluline nii tegevkunstnikuna kui ka tulevaste ehtekunstnike koolitajana. Ta oli viljakas kunstnik, kelle töödest umbes 50 säilitatakse Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kogudes. Teda loetakse Eesti ehtekunsti klassikuks.

Ühena esimestest hakkas ta ehete valmistamisel kasutama kohalikke mineraale, mida lihvis ise. Oma teadmisi ja oskusi täiendas ta Eesti Teaduste Akadeemias geoloog Dimitri Kaljo juures ja Jekaterinburgi kivilõiketehases Venemaal.

Sügisel 2006 toimus Tallinnas tarbekunsti- ja disainimuuseumis tema isikunäitus, kus oli välja pandud 112 Leili Kuldkepi tööd. 

Tema loomingut on tutvustatud Barbara Cartlidge'i koostatud rahvusvahelises väljaandes "Les bijoux au XXe siècle", mis ilmus 1986. aastal Pariisis. Leili Kuldkepp on koostanud ka 650-leheküljelise autobiograafia, mis ei ole siiani veel trükis ilmunud.

Tunnustus
---------

* 1974 Jabloneci ehtekunsti konkurssnäituse preemia
* 1977 Jabloneci ehtekunsti konkurssnäituse preemia
* 1980 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1982 Kristjan Raua preemia (nefriidist ehete ja seinataldrikute seeria "Eestimaa niidud, põllud, sood ja metsad")
* 2006 Eesti Kultuurkapitali kujutava ja rakenduskunsti sihtkapitali aastapreemia (isikunäituse eest Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis sarjas "Klassikud")

Kirjandus
---------

* Kadri Mälk. *Õpetaja*, Eesti Kunstiakadeemia Kirjastus, 2022. ISBN 9789916619650
**Ülemiste keskus** on Tallinna ja ühtlasi ka Eesti suurim kaubanduskeskus.

Ülemiste keskus, Tallinn (2009)
2004. aastal avatud keskuses on umbes 160 kauplust, teenindusasutust ja söögikohta. 2008. aasta seisuga oli Ülemiste keskuse pindala 50 000 m². 

Pärast Ülemiste Keskuse teise järgu valmimist 2014. aasta oktoobris on seal 92 000 ruutmeetrit üldpinda, ligikaudu 60 000 ruutmeetrit renditavat pinda, 210 kauplust ja restorani ning väliparklas ja parkimismajas kokku 1700 parkimiskohta. 

Ülemiste keskus laienes ka 2019. aastal, sellega kasvas üldpind 125 000 ruutmeetrini. 

Keskust haldab Ülemiste Center OÜ, mis teenis 2015. aastal rendituluna 12 miljonit eurot ja mille puhaskasum samal aastal oli 11,5 miljonit eurot. Ettevõtte omanik on Ülemiste Holding Nederland B.V, mis kuulub omakorda Norras registreeritud Linstow AS-ile.

Vaata ka
--------

* T1 Kaubanduskeskus

Viited
------

1. ↑  "Graafik: Eesti suurimad kaubanduskeskused". *Eesti Ekspress*. 01.04.2016. Vaadatud 24.03.2017.
2. ↑  "Ülemiste keskuse renditulu tõusis aastaga 12 miljoni euroni" ERR, 02.07.2016

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ülemiste keskus** |

* Ülemiste keskuse koduleht
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
**Männimetsa tee** on kohalik tee (tänav) Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis. 

Tänav saab alguse Pajude puiesteelt ning kulgeb ligikaudu edela suunas, ristudes Paplite puiestee ja Kaskede puiesteega. Väljaspool linna jätkub samanimeline Saue valla kohalik tee Laagri alevikus. Tallinnast Laagrisse ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub mõlema kohaliku teega.

Männimetsa tee ääres paiknevad põhiliselt eramud, ka kortermajad. Osa tänavast kuulub Veskimöldre elamurajooni. 

Männimetsa tee Tallinna osa on Tallinna Pääsküla Kooli ja Tallinna Kivimäe Põhikooli teeninduspiirkonnas. 

Läbi Männimetsa tee kulgeb liinitaksoliini nr 224 marsruut. 

Männimetsa tee sai nime 4. septembril 1970.

Majad
-----

### 44

Männimetsa tee 44 on Sae tänava nurgal asetsev kolmekorruseline korterelamu. Majas on 15 korterit.

Viited
------

1. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 81

| * v
* r
Laagri asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Arukaskede puiestee · Kaskede puiestee · Lehiste puiestee · Männimetsa põik · Männimetsa tee · Pajude puiestee · Paplite puiestee · Põdra tänav · Pärnade puiestee · Saarvahtra puiestee · Sookaskede puiestee · Tammede puiestee |
**Ülemõisa** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Küla ida- ja kirdepiiril voolab Kõpu jõgi.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016)

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib perekonnast; liigi kohta vaata artiklit Mänsak* |

---

**Mänsak** (*Nucifraga*) on värvuliste seltsi vareslaste sugukonda kuuluv lindude perekond.

Klassifikatsioon
----------------

Mänsakute perekonda kuulub kolm liiki: 

* *Nucifraga caryocatactes* (Linnaeus, 1758) – mänsak
* *Nucifraga columbiana* (Wilson, A, 1811) – hallmänsak
* *Nucifraga multipunctata* (Gould, 1849) – kašmiiri mänsak.

Kirjeldus
---------

Hallmänsak
Mänsakutel on suhteliselt lühike saba, laiad tiivad ja pikk sirge terava tipuga nokk. Nad on metsalinnud ja seotud okasmetsadega. 

Nad on kohastunud toituma männiseemnetest ja pähklitest. Neil on alanoka sees seljak, mis võimaldab pähkleid suhteliselt hõlpsasti purustada. Mänsakute keele all on paun, mis võimaldab neil kanda suurt kogust pähkleid ja seemneid pessa või panipaika. Igal vanalinnul on arvukalt selliseid panipaiku ja igal paaril on need paigutatud hajali üle oma valduse. 

Aasta jooksul võib mänsak ära peita mitusada tuhat seemet, palju kordi rohkem kui ta sööb. Ülesleidmata seemned lähevad sageli kasvama. Niimoodi taastoodab mänsak omaenda elukeskkonda. Eriti oluline on tema tegevus põlendikel pärast metsatulekahjusid ja raiesmikel.

Mänsakute pesitsusedukus on seemnete suure saagikusega aastatel kõrge, kuid ikaldusaastatel on osa linde sunnitud oma kodumetsast toidu otsingul välja rändama. Pesitsemine toimub ikka vara, isegi enne lumesulamist. Pesa asub tavaliselt kõrgel okaspuu otsas. Tavaliselt on pesas 2–4 muna, mida hautakse 18 päeva.

Mänsakud on ainsad vareslased, kellel haudumisest võtavad osa mõlemad sugupooled. Ka poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad on pesas umbes 23 päeva ja jäävad pärast veel mitmeks kuuks vanematega kokku, et õppida neilt toiduvarude kogumist.

Viited
------

1. ↑  *IOC World Bird List* (vaadatud 06.12.2013).
2. 1 2 3 4  S. Madge, H. Burn, "*Crows and Jays*". Princeton University Press, 1994

Välislingid
-----------

* Sissekanne NCBI-s
* Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Nucifraga seisuga 06.12.2013.*
Sambia naine kõplaga (2007)
Eesti naised kõplamas (1930. aastatel)
**Kõblas** (ka **kabli**) on varrest ja selle külge risti kinnitatud (metall)terast koosnev maaharimisriist mulla kobestamiseks ja umbrohu eemaldamiseks. 

Kõblas on üks vanemaid maaharimise tööriistu. Algul puu- või kivi-, hiljem metallteraga kõblast on kasutanud kõik põlluharijatest rahvad maaviljeluse algaegadest alates. Vanimad kivikõplad, mis Eesti alalt leitud, pärinevad neoliitikumi lõpust (2. aastatuhat eKr), vanimad raudkõplad vanemast rauaajast (500 eKr – 450 pKr).

18.–19. sajandil puhastati Eestis kõpla abil ale-, kütise- ja söödimaad kändudest-juurtest ning kobestati mulda. Kõblast nimetati lisaks *maakirveks* või *mättakirveks*, sest sellega puhastati heinamaad mätastest. Sarnasuse tõttu nimetati ka künakirvest mõnel pool kõplaks.

Kõplaid on erineva kujuga teraga, näiteks Eestis on levinud kolmnurkkõblas ja eriti uuemal ajal välkkõblas.

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon. 2000. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 108

Kirjandus
---------

* Die Sachkultur Estlands. II. Band. Ilmari Manninen. Tartu: Õpetatud Eesti Selts, 1933.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kõblas** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kõblas** |

* Fokini kõblas. Kadri Tramm, Maakodu,14.05.2020
* Kõblas. Eesti Rahva Muuseum
Leine Hannoveris
Leine jõgi Sarstedt-Ruthe juures
**Leine** (vanasaksi: *Lagina*) on jõgi Tüüringis ja Alam-Saksimaal Saksamaal. See on Alleri ja Weseri vasakpoolne lisajõgi ning see on 281 km pikk. Jõe valgla on 6517 km². Parempoolsed lisajõed: Garte, Rhume, Aue, Gande, Innerste, Auter. Vasakpoolsed lisajõed: Espolde, Ilme, Saale, Haller, Westaue.

Leine Nordstemmeni lähedal
Jõe lähe paikneb Leinefelde linna lähedal Tüüringis. Umbes 40 km allavoolu siseneb jõgi Alam-Saksimaale ja voolab põhja suunas.

Olulised linnad jõe ääres, lähtest suudme suunas, on Göttingen, Einbeck, Alfeld ja Gronau, enne kui jõgi jõuab Hannoverisse, suurimasse linna selle kallastel. Allavoolu, umbes 40 km Hannoverist põhjas, Schwarmstedti juures, ühineb jõgi Alleriga ning jõuab Weseri kaudu Põhjamerre. Põhjaosa (alamjooks) on tänapäeval laevatatav ainult väiksematele kaubavedajatele, kuigi varem oli see oluline raudtee-eelne praamitranspordisoon kuni Göttingenini.

Jõgi on tööstuse poolt mõnevõrra reostatud, nii et vett ei kasutata joomiseks, kuid reostus ei ole kunagi olnud nii tugev, et välistaks seal kalastiku elu. Sarnaselt paljude läänepoolsete jõgedega on alates 1960. aastatest peale keskkonnakontrollide rakendamisest olnud üha puhtamad veed. Sportkalastus toimub väikestest paatidest ja piki kaldaid, kuigi saagikus on tavaliselt madal.

Vähemalt üks lõik jõest (Göttingenis) on osaliselt ümber suunatud kanalisse, mis kulgeb enam-vähem paralleelselt jõega.

Ilukirjanduses
--------------

Oma 1986. aasta bestselleris "Red Storm Rising" kasutab kirjanik Tom Clancy Leinet peamise takistusena Nõukogude Liidu Punaarmee liikumisel läbi Lääne-Saksamaa Reinini ning Hollandi ja Belgia Põhjamere sadamateni.

Välislingid
-----------

* Bundesamt für Naturschutz: Landschaftssteckbrief "Leine-Ilme-Senke"
* Bundesamt für Naturschutz: Landschaftssteckbrief "Leine-Niederung"
**Leila Oja** (aastani 1993 **Leila Pavlovitš**; sündinud 27. juulil 1966 Valgas) on Eesti sporditeadlane.

Elulugu
-------

Leila Oja on teenistujate tütar.

Lõpetas 1984 Valga 1. Keskkooli, 1986 Tallinna Pedagoogilise Kooli algõpetuse erialal, 1991 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, 1992–1994 magistrant, spordi- ja liikumisteaduste magister 1994 (TÜ), väitekiri "Tartu linna lasteaialaste kehalised võimed". Aastast 1994 TÜ kehakultuuriteaduskonna spordipedagoogika instituudi assistent, aastast 1995 lektor. Aastast 1995 doktoriõppes.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: motoorika ontogenees ja sellega seotult kehalise kasvatuse algõpetus eelkoolieas ja kooli nooremas astmes. Üle 20 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Lasteaialaste kehalise töövõime hindeskaalad (kaasautor T. Jürimäe). Tartu, 1993
* Estonian children (kaasautor T. Jürimäe). // PWP/NASPEM Abstracts. Pediatric Exercise Science (1993) 5, 4
* Kehalisest kasvatusest algklassides (kaasautor Olga Savik). Tartu, 1999
* Liikumismänge algastmele. Tallinn, 2001
* Kehalise võimekuse testimine algkooli- ja nooremas koolieas: EUROFIT testid ja modifitseeritud EUROFIT testid (kaasautor Maarike Harro). Tallinn, 2001
* Physical development and school readiness of children in transition from preschool to school. Tartu, 2002

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 118
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Kanut Lavard Vingerstedi kiriku freskol Ringstedi lähedal
**Knud Lavard** (ka **Kanut**; 12. märts 1096 – 7. jaanuar 1131) oli Taani prints, Taani kuningas Erik Hea ja kuninganna Boedil Thurgotsdatteri ainuke seaduslik poeg. Knud Lavard ise kuningaks ei saanud, kuid tema poeg Valdemar I lasi ta kanoniseerida pühakuna.

Knud Lavard mõrvati 7. jaanuaril ja see on ka tema mälestuspäev pühakuna.

Oma onu, kuningas Nielsi käsul sai temast Lõuna-Jüütimaa hertsog kohustusega kogu territooriumit vendide eest kaitsta. Kui Saksa-Rooma keiser Lothar III Knudi kui vendide kuningat tunnustas, vihastas Niels ja kuulutas Knudi oma rivaaliks. Kaks onupoega tapsid Knudi Haraldstedi metsas. Kui Knudi poeg Valdemar I kuningaks sai, saavutas ta Roomas oma isa pühakuks kuulutamise (oli see ju vendidele ristiusu viinud ja õiglaselt valitsenud). Lundi ja Uppsala peapiiskopid andsid tunnistust ta elu ja imetegude kohta ning paavst Aleksander III kanoniseeris ta 1170. Algselt oli Knudi mälestuspäev 7. jaanuaril, hiljem viidi see üle 25. juulile.

*Kanut* tähendas muinasskandinaavias 'toredat, uhket' ja nimi muutus populaarseks tänu Taani kuningale Knud IV-le, keda austati kõigis põhjamaades. Nimi on meil tarvitusel ka lühendina *Nuut*, mis nüüd esineb vaid perekonnanimena. Kanut Lavardi ei maksa segamini ajada Taani kuninga ja kaitsepühaku Knud IV-ga (1043–1086).

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Kristi Tarand. Pühakuteraamat: nende elulood, teod ja ikonograafilised embleemid. Tallinn: Perioodika, 1995, lk 110-111.
**.st** on São Tomé ja Príncipe Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Knoxville'i siluett
**Knoxville** on linn USA-s Tennessee osariigis ja seal elab 183 270 elanikku. See on rahvaarvult 117. linn Ameerika Ühendriikides (2011). Linna pindala on 240,0 km², mis on suuruselt 75. linn USA-s.

Jaanuaris on keskmine temperatuur 2,2 ° C, juulis 24,8 ° C. Aasta keskmine sademete hulk on 1197,4 mm (andmed põhinevad mõõteperioodil 1961–1990).

14,4% elanikkonnast on vanemad kui 65 aastat ja 38,3% moodustavad ühe inimese leibkonnad. Töötus on 3% (2000. aasta rahvaloenduse näitajad).

Ligikaudu 1,6% Knoxville'i elanikkonnast koosneb hispaanlastest ja latiinodest, 16,2% on Aafrika päritolu ja 1,5% Aasia päritolu.

Elanike arv kasvas 173 890-lt 2000. aastal 183 270-ni 2013. aastal.

1982. aasta maailmanäitus oli Knoxville'is.

Knoxvilles on sündinud:
-----------------------

* John Cullum (1930), näitleja, filmirežissöör ja stsenarist
* Polly Bergen (1930–2014), näitleja
* David Keith (1954), näitleja, filmirežissöör ja filmiprodutsent
* Andrew B. Coan (1958–2017), ujuja
* Dale Dickey (1961), näitleja
* Quentin Tarantino (1963), filmirežissöör, näitleja ja stsenarist
* Johnny Knoxville (1971), näitleja
* Christina Hendricks (1975), näitleja
* Randy Orton (1980), maadleja
* Ashley Monroe (1986), kantrilaulja
* Brad Renfro (1982–2008), filminäitleja
* Davis Tarwater (1984), ujuja
* Adam Henley (1994), Walesi jalgpallur
**.sy** on Süüria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ru** on Venemaa Interneti tippdomeen. On kasutusel 1994. aastast.

Välislingid
-----------

* IANA .ru whois

  


Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Sõjaväediplomi näidis Quinatana muuseumis. Dateeritud 164. aasta 18. detsembrisse
**Veteran** oli auväärne, kaua aega Rooma sõjaväes teeninud sõdur, kes jäeti (enamasti pärast 20-aastast teenistust) veel mõneks ajaks sõjaväe juurde.

Veteranidel oli palju eesõigusi. Pidulikul errulaskmisel anti neile sõjaväediplom. Pärast seda hakkasid nad elama neile eraldatud maavaldustes ja kasutama maksusoodustusi. Veteranid olid keskkihti kuuluvate villaomanike ja orjapidajate peamine tugi ja reserv ning said seega vastujõuks II sajandist tugevnenud suurmaaomanikele, kes kasutasid tööjõuna koloone.

Veteranide sotsiaalne korraldus oli elujõuline ajavahemikus 753 eKr kuni 476. Tuntuimad juhid olid Gaius Marius, Gaius Julius Caesar ja Augustus.

Viited
------

1. ↑  5. aastal kehtestas Augustus pretoriaanide väeteenistuse kestuseks 16 aastat, leegionäride teenistuse kestuseks 20 aastat.
2. ↑  "Veterano" [Veteran]. *treccani.it* (itaalia). Treccani. Vaadatud 23.9.2020.
3. ↑  Antiigileksikon. Tallinn: Valgus, 1985. Lk 613.

Kirjandus
---------

* Alessandro Milan, *Le forze armate nella storia di Roma Antica*, Roma, 1993.
* L. Keppie, *The Making of the Roman Army, from Republic to Empire*, 1984.
**.pw** on Belau Interneti tippdomeen. Domeen võeti kasutusele 1997. aastal.

2013. aastast on domeeni registreerimine avatud kõigile soovijatele (sõltumata seotusest Belauga).

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Knud Aagaard** (22. märts 1769 Skindelborg Løkke Koldingi lähedal – 27. veebruar 1838 Agerskov, Tørningi lään) oli taani vaimulik ja topograafiline kirjamees.

Ta lõpetas 1789 Koldingi gümnaasiumi, 1794 lõpetas Kopenhaageni Ülikooli kandidaadikraadiga teoloogia alal.

Ta sai 1798 Thistedis kaplaniks, 1799 pastoriks Skjoldborg ja Kallerupis, 1806 Agerskovis, ning 1829 praostiks.

Ta koostas väärtuslikke kirjeldusi kohtades, kus ta teenis. Oma viimases kirjutises, millest osa ilmus ajakirjas Athene, kaitseb ta soojalt taani keelt. Jacob Brønnum Scaveniust innustas see välja panema auhinna parima kirjutise eest taani keele kohta Lõuna-Jüütimaal. Ka teistes raamatutes on juttu rahvakeelest. 

Aagaard on kirjutanud ka teisi kirjutisi rahvamajandusest, vanavarast, keelest ja religioonist.

Teosed
------

* *Physisk, oeconomisk og topographisk Beskrivelse over Thye*, 1802 (faksiimile 1983) Veebiversioon
* *Beskrivelse over Torning Lehn*, 1815
* Det danske Sprogs Skiebne og Grændser i Sønderjylland. – Christian Molbech (toim). *Athene* (ajakiri), 1815, mai

Välislingid
-----------

* Sissekanne biograafilises leksikonis
**Melatoniin** on enamiku selgroogsete käbinäärmes sünteesitav hormoon. Inimestel reguleerib melatoniin bioloogilist ööpäevarütmi.

Melatoniini esineb bakterites, taimedes (näiteks liht-naistepunas) ja teistes elusolendites peale inimese. Melatoniin on ka tugev antioksüdant.

Melatoniini struktuur sarnaneb serotoniini struktuuriga.

Nimetused ja tähised
--------------------

IUPACi nomenklatuuri tähis: *N-[2-(5-methoxy-1H-indol-3-yl)ethyl] acetamide*.

CAS-i registreerimisnumber on **73-31-4**. PubChemi number on CID 896.

Farmakoterapeutiline rühm: psühholeptikumid, melatoniini retseptorite agonistid, ATC-kood: N05CH01 (näit Circadin jt)

Eestis on melatoniini võimalik osta käsimüügis olevate kaubamärkide "Melatonina Diet" ja "Sleep Aid" all.

Biosüntees
----------

Melatoniini sünteesi hulka kontrollivad hüpotalamusest algavad närviteed, mille aktiivsus sõltub reetina fotoretseptorite aktiveerumisest, ehk silmadeni jõudva valguse hulgast. Melatoniini tootmine hakkab suurenema õhtul pärast pimeduse saabumist ning saavutab maksimaalse taseme kella 2 kuni 4 paiku. Pärast seda hakkab melatoniini tootmine langema.

Melatoniini biosüntees toimub trüptofaanist mis esmalt muudetakse kindla ensüümi poolt serotoniiniks.

Kasutamine
----------

Melatoniini kasutatakse unehäirete ravis, 1993. aastast on see toidulisandina müügil Ameerika Ühendriikides. Paljudes maailma riikides on melatoniin käsimüügis, kuid Austraalias, Uus-Meremaal ning Euroopa Liidus kuulub see retseptiravimite alla. Eksogeenset melatoniini kasutatakse unehäirete, ajavahestressi ning nn kevadväsimuse sümptomite ravis. Melatoniini kasutatakse tihti ADHD ravis, sest viimase ravim põhjustab ligi 94% kasutajatel unetust.

Välislingid
-----------

* Sissekanne PubChem-is
* CHEMID: Melatoniini
* Ravimiinfo bulletään: melatoniin
* Kliinik.ee:talvedepressioon ja melatoniin
* Urmas Kokassaar, Mihkel Zilmer, Pimedushormoon melatoniin, 8. veebruar 1998

Melatoniin ja tüümus
* Pertsov SS. Effect of melatonin on the thymus, adrenal glands, and spleen in rats during acute stress. Lühikokkuvõte. Bull Exp Biol Med. märts 2006 ;141(3):292-5. veebiversioon (vaadatud 04.10.2014) (inglise keeles)
* M. C. Naranjo, J. M. Guerrero, A. Rubio, P. J. Lardone, A. Carrillo-Vico, M. P. Carrascosa-Salmoral, S. Jiménez-Jorge, M. V. Arellano, S. R. Leal-Noval, M. Leal, …, Melatonin biosynthesis in the thymus of humans and rats, Cellular and Molecular Life Sciences, märts 2007, 64. väljaanne, nr 6, lk 781-790, veebiversioon (vaadatud 29.10.2014) (inglise keeles)

Teadusuuringutes
* Eesti Rahvusringhääling, Öine valgustus võib peatada vähiravi toime, 29.07.2014
* Harvard Health Letter, Blue light has a dark side, 2. september 2015
**.sa** on Saudi Araabia Interneti tippdomeen. 

Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Melekeoki osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Belaus. Ta asub Belau suurima saare Babelthuapi idarannikul. 2015. aasta rahvaloenduse andmetel oli osariigi elanike arv 277 inimest.

2005. aasta rahvaloenduse järgi oli Melekeoki osariigi rahvaarv 391 inimest. Osariigis oli seitse küla:

1. Melekeok (271)
2. Ertong (20)
3. Ngeburch (34)
4. Ngeremecheluch (38)
5. Ngermelech (5)
6. Ngerubesang (12)
7. Ngeruling (21)

Ngeremecheluchi külas on sadam ja mööda saare rannikut kulgeb autotee.

Melekeoki osariigi Ngardoki järv on 493-hektarilise pindalaga kogu Mikroneesia suurim looduslik mageveekogu. Järves elutseb mitu harikrokodilli.

Osariigis on madalad, kuni 92 m kõrgused mäed. Enamik osariigist on metsaga kaetud.

7. oktoobril 2006 sai Melekeoki osariik Belau valitsuse asukohaks. Seni oli valitsus asunud Korori osariigis. Melekeoki osariiki rajati kaheksanda asulana Ngerulmud.

Ngardoki järv

Viide
-----

1. ↑  "Belau statistika aastaraamat 2015. aasta kohta". Republic of Palau Bureau of Budget and Planning Ministry of Finance.

Belau osariigid

Aimeliik **·**  Airai **·**  Angaur **·**  Hatohobei **·**  Kayangel **·**  Koror **·**  Melekeok **·**  Ngaraard **·**  Ngarchelong **·**  Ngardmau **·**  Ngatpang **·**  Ngatpang **·**  Ngeremlengui **·**  Ngiwal **·**  Peleliu **·**  Sonsorol