recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Pärismaine elustik** on mingi ala kohalik ehk põline ehk **indigeenne** elustik. Sellesse kuuluvad liigid, mis on saanud selle ala oma elupaigaks ilma tehislike protsesside ehk inimese otsese kaasabita. Pärismaise elustiku hulka ei loeta kultuurtaimi ja koduloomi ega teisi võõrliike.

Näiteks Eesti pärismaises flooras on ligikaudu 1400 taimeliiki. Lisaks neile kasvab Eestis aga 21. sajandi algul ligikaudu 6000 liiki võõrliike (peamiselt ilutaimi, kuid ka tulnuktaimi).

Pärismaise elustikuga koosluste majandamisel kujunevad pärandkooslused.

Sünonüümid
----------

Raamatus "Eesti NSV floora" kasutatakse terminit **spontaanne floora** pärismaise floora tähenduses.

Vaata ka
--------

* autohtoonsus
* autohtoonne liik
* aborigeenne tõug
* Eesti pärismaised puud
* Eesti pärismaised põõsad
* pärismaalased
* võõrliigid

Viited
------

1. ↑  Ööpik, Merle; Kukk, Toomas; Kull, Kalevi; Kull, Tiiu 2008. The importance of human mediation in species establishment: Analysis of the alien flora of Estonia. *Boreal Environment Research* 13: 53–67.
**Tootsi kihistu** (inglise keeles *Tootsi Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Asta Oraspõld aastal 1982. Kihistu on nime saanud Tootsi alevi järgi.

Kihistu stratotüüp on Tootsi puurauk, kus kihistu esineb 226,7...236,3 meetril.

Eestis eristatakse selle kihistu kivimeid Kesk- ja Lõuna-Eesti aladel. Seal on tegemist Pirgu lademe kõige alumise kihistuga.

Kihistu koosneb glaukoniitsest lubjakivist, mis läheb sujuvalt üle Jonstorpi kihistu punasteks kivimiteks, andes seega osadele autoritele põhjust pidada Tootsi kihistut Jonstorpi kihistu osaks.

Viited
------

1. ↑  Tootsi kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Linda Hints, Asta Oraspõld, Jaak Nõlvak. *The Pirgu Regional Stage (Upper Ordovician) in the East baltic: lithostratigraphy, biozonation and correlation,* Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Geology, 2005

Välislingid
-----------

* Tootsi kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
**"Buchenwaldlied"** (eesti keeles "Buchenwaldi laul") on Buchenwaldi koonduslaagri austerlastest vangide Fritz Löhner-Beda ja Hermann Leopoldi 1938. aastal kirjutatud marsilaul.

Tekkeloost
----------

Natsionaalsotsialistliku Saksamaa koonduslaagrites oli SS-laste meelelahutuseks tavaks, et vangid pidid rivisammul rahva- või marsilaule laulma. 

Buchenwaldi koonduslaagris oli igapäevase rivistuse ajal selliseks SS-laste armastatud lauluks algselt "Steht ein Dörflein mitten im Walde" Arno Holzi luuletuse "So einer war auch er" põhjal).

*Schutzhaftlager*-*Führer* (laagriülem) Arthur Rödl nõudnud aga 1938. aasta lõpul, et vangid kirjutaksid ühe laagrilaulu. Lühikese aja jooksul kirjutasid ja viisistasid austerlastest vangid Fritz Löhner-Beda ja Hermann Leopoldi "Buchenwaldliedi".

See oli vangide liikumise saatelaul. Kui massilaul kohe täie jõuga ei käivitunud, kutsus see tavaliselt esile Rödli vihahoo ja selle eest karistas ta vange.

Seetõttu organiseerisid vangid sunnilaulu nii, et need, kes olid Rödli lähedal, laulsid valjult, ja kaugemal olevad vangid liigutasid vaid huuli.

"Das Buchenwaldlied"
--------------------

Wenn der Tag erwacht, eh' die Sonne lacht,
die Kolonnen zieh'n zu den Tages Müh'n
hinein in den grauenden Morgen.
Und der Wald ist schwarz und der Himmel rot,
und wir tragen im Brotsack ein Stückchen Brot
und im Herzen, im Herzen die Sorgen.

Refrään: O Buchenwald, ich kann dich nicht vergessen,
weil du mein Schicksal bist.
Wer dich verließ, der kann es erst ermessen,
wie wundervoll die Freiheit ist!
O Buchenwald, wir jammern nicht und klagen,
und was auch unser Schicksal sei,
wir wollen trotzdem ja zum Leben sagen,
denn einmal kommt der Tag: Dann sind wir frei!

Und das Blut ist heiß und das Mädel fern,
und der Wind singt leis', und ich hab' sie so gern,
wenn treu sie, ja, treu sie nur bliebe!
Und die Steine sind hart, aber fest unser Tritt,
und wir tragen die Picken und Spaten mit
und im Herzen, im Herzen die Liebe.

Refrään: O Buchenwald, ...

Und die Nacht ist kurz, und der Tag ist so lang,
doch ein Lied erklingt, das die Heimat sang:
wir lassen den Mut uns nicht rauben!
Halte Schritt, Kamerad, und verlier nicht den Mut,
denn wir tragen den Willen zum Leben im Blut
und im Herzen, im Herzen den Glauben.

Refrään: O Buchenwald, ...

Viited
------

1. ↑  Holm Kirsten, Wulf Kirsten, *Stimmen aus Buchenwald: ein Lesebuch*, lk 43-44, 2003, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 8. oktoobril 2017)saksa keeles
2. ↑  GELSENZENTRUM-Startseite, Das Buchenwaldlied, veebiversioon (vaadatud 8. oktoobril 2017) saksa keeles

Välislingid
-----------

* Buchenwaldlied YouTube'is
* Buchenwaldlied (noodistatud viis ja sõnad)
* Zum Buchenwaldlied
Buchlovi kindlus
Lossiõu
Maneristliku rustikadekooriga peavärav
**Buchlovi kindlus** (saksa keeles *Buchlau*) on kindlus ja endine kuningaloss, mis asub Chřiby mägedes kaljutipul väikese Buchlovice linna lähedal Kagu-Moraavias ja on üks vanemaid kindlusi Tšehhis.

Ajaloost
--------

Esialgne hilisromaanika vormides kindlus ehitati 13. sajandil. Strateegiliselt soodsasse asupaika püstitatud kindlus oli kaitsefunktsiooniga, aga ka majandus- ja valitsuskeskus ning kasutusel jahilossina. Hoonekompleksi kohal kõrgub 35 meetrit kõrge torn vaateplatvormiga, millelt avaneb vaade ümbritsevale maastikule (selge ilmaga võib näha Pálavat või koguni Viini).

Buchlov vahetas sajandite jooksul korduvalt omanikke ja peaaegu kõik tegid kindluses ümberehitusi. Seepärast võib hoonekompleksi arhitektuurist leida elemente paljudest ehitusstiilidest. Viimaste omanike, Berchtold von Uherčice perekonna käes oli kindlus kuni selle riigistamiseni 1945. aastal.

Kuigi omanikud üritasid uusajal kohandada keskaegse linnuse eluruume hilisemate sajandite elustandardiks, järk-järgult huvi ümberehituste tegemise vastu kadus. 17. sajandi lõpus ehitati Buchlovicesse suurejooneline barokkloss, kuhu Buchlovi omanikud elama asusid. Alates 1751. aastast ei elatud kindluses enam üldse, kuid viimased omanikud seadsid kindluse ruumidesse loodusteaduslike ja etnograafiliste kollektsioonide ekspositsiooni ja muutsid hooned muuseumina külastajatele ligipääsetavaks.

Pildid
------

* Vaade üle peahoone katusteVaade üle peahoone katuste
* Värav ja kõrgeim tornVärav ja kõrgeim torn
* NurgatornNurgatorn
* Alumine linnusAlumine linnus
* Teine linnuseõuTeine linnuseõu

Viited
------

1. ↑  Burg Buchlov – Buchlau. - Alles über Tschechien. - cztip.eu

Välislingid
-----------

* Buchlov (Buchlau). - zamky-hrady.cz
* Hrad Buchlov. - Burgenwelt
**Buada laguun** on järv Nauru saarel, Nauru suurim siseveekogu.

Ta paikneb saare edelaosas Buada ringkonnas 1,3 km kaugusel mererannast 4–5 m merepinnast madalamal, keset kesklava asetsevas 12 ha suuruses soolohus.

Laguuni pindala on 3–4 ha (suurim pikkus 280 m, suurim laius 140 m), suurim sügavus 5 m, keskmine sügavus 1–2 m.

Võrreldes Okeaania atollide laguunidega on Buada laguun üsna väike. Ta on kujunenud endise atolli laguunist tektooniliste liikumiste toimel.

Saari laguunis ei ole.

Laguuni lähedal on Arenibeki küla ja Buada kabel.

Buada laguuni peetakse Nauru saare kauneimaks kohaks.

Teke
----

Lohk, milles laguun asub, on moodustunud korallilubjakivi lahustumise tõttu, millele on järgnenud pinnase vajumine. Lohu tekke ajal oli merepind praegusest madalamal.

Vee omadused
------------

Moqua Welli ja veel mõne väikese tiigi kõrval on Buada laguun Nauru ainus mageveeallikas, kuigi vee soolsus on 2 promilli, nii et tegu on pigem riimveega. Vee pH on 8. Vesi on pisut rohekas.

Veebilanss
----------

Suletud bassein Buada laguunis
Laguuni toidab äravoolav pinnavesi peamiselt mussooni ajal novembrist veebruarini.

Aasta keskmine sademete hulk on 2000 mm.

Vastavalt hooajale laguuni veetase tõuseb või langeb.

Vooluveekogusid laguuniga seotud ei ole.

Ümbrus ja keskkond
------------------

Laguuni ümbritseb tihe valdavalt kiu-ilulehiku mets (on ka kookospalme) ja soo.

Seetõttu on fosforiidikaevanduste keskkonnareostus laguuni väga vähe puudutanud. Laguun on saare ainsale laululinnule, Nauru roolinnule, ligitõmbav pesitsuskoht.

Aastatel 1979 ja 1980 kasutati FAO raames mosambiigi tilaapiate hävitamiseks rotenooni, mis tekitas keskkonnaprobleeme (tilaapiad introdutseeriti 1960. aastatel sääsevastsete hävitamiseks).

Laguuni on korduvalt risustatud prügiga.

Majandus
--------

Kalapüük Buada laguunis. 1938
Laguunis on varem kasvatatud piimkala. Kalad kasvasid aeglaselt; põhjuseks oli osalt laguunis elavad mosambiigi tilaapiad, osalt vähene looduslik toit.

Laguun on jaotatud eri hõimude kalakasvatusaladeks. Mehed on pidanud laguunis regulaarselt tammuma, et vees oleks rohkem hapnikku ja toitaineid.

Viimasel ajal on võetud meetmeid piimkala intensiivseks kasvatamiseks, sest piimkala peetakse rasvunud naurulaste oluliseks kvaliteetseks toiduks.

Laguuni ümbritsevas soos kasvatatakse vähesel määral kruvipuud, hõlmist leivapuud, pärisbanaani ja mitmesuguseid köögivilju.

Buada laguunist saadakse ka joogivett.

Buada laguuni juurest läheb maantee Aiwo ringkonda.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Buada laguun** |
**Saaremaa majandusvalitsus**, ka **Saaremaa ökonoomiavalitsus** (saksa keeles *Öselsche Ökonomieverwaltung*, vene keeles *Эзельское Экономическое Управление*), aastani 1783 **Saaremaa provintsiaalkantselei**, ka **Saaremaa maakantselei** (saksa keeles *Öselsche Provinzialkanzlei*, vene keeles *Эзельская провинциальная канцелярия*) oli aastatel 1684–1841 Saaremaa provintsi majandusasjade juhtimisega tegelenud kroonuasutus.

Ajalugu
-------

Saaremaa provintsiaalkantselei rajati reduktsiooniga 1684. aastal. Selle käigus tagasivõetud maade valitsemist reguleeris 1696. aasta majandusregelement.

Pärast 1731. aasta ukaasi oli majandusvalitsuse eesotsas maapealik ja teda aidanud nõunik, sekretär, fiskaal ning kantseleiametnikud. Enne 1768. aastat kaotati maapealiku ametikoht ja selle asemel tuli ametisse asehaldur (saksa keeles *Statthalter*).

Majandusvalitsus kaotati 1841, kui loodi Riigivarade valitsus.

Vaata ka
--------

* Saaremaa asehaldur
* Saaremaa maapealik
* Tartu-Pärnu majandusvalitsus

Viited
------

1. 1 2 3 4  Saaremaa majandusvalitsus – 310 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 18.11.2015).

Välislingid
-----------

* Saaremaa majandusvalitsus – 310 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Tallinna linnamüür Harjumäel
**Linnamüür** on linna ümbritsev müür, mille eesmärk on kaitsta linna rünnakute eest. Euroopas on linnamüürid alates keskajast olnud pea eranditult kivist, samas on neid tehtud ka mullast, tellistest, puust jms.

Vana- ja keskajal olid müürid linnade ümber üldlevinud. Massiivsete müüride ehitamine oli eriti hoos linnriikides.

Kõige lihtsam linnamüür koosneb müürist ja väravast. Samas võib see olla ka täiustatud keerukate kaitserajatistega. Linnamüüri juurde võivad kuuluda tornid, väravatornid, vallikraavid, eelmüürid jne. Müüri kaitseomadusi võib parandada ka maastik, eelkõige looduslikud tõkked (järsakud, jõed jne).

Ajalugu
-------

Komme ehitada linnade ümber müüre on väga vana. Üks vanemaid müüridega kaitstud linnu oli Uruk muistses Mesopotaamias. Ent juba ammu enne seda, hiljemalt 8. aastatuhandel eKr ehitati müür Jeeriku linna (või pigem protolinna) ümber Palestiinas. Ka Induse kultuuris 3500 eKr olid mõned linnad müüridega piiratud.

Üks tuntumaid vanaaja linnamüüre ümbritses Babüloni, kus kuningas Nebukadnetsar II lasi müüri laiendada ning rajada maailmakuulsad Ištari väravad.

Suurem jagu muistseid linnu Vahemere maades ja Lähis-Idas olid müüridega kaitstud. Väheste erandite hulka kuulusid Rooma ja Sparta, kus loodeti pigem sõjaväele. Ateenas seevastu ehitati linnamüüridele lisaks Pikad müürid, mis ulatusid Pireuse sadamani. Mükeene kultuuri ajal rajati Kreekas hiiglaslikest kividest koosnevaid kükloopilisi müüre, mille rajamise hilisemad põlved omistasid mütoloogilistele hiidudele kükloopidele. Kesk-Euroopas ehitasid keldid kindlustatud asulaid, mida nimetati *oppidum*.

Hiinas rajati muldkindlustusi juba Shangi dünastia ajal (1600–1050 eKr). Muistse pealinna Ao ümber seisid tohutud muldmüürid. Ehkki Sõdivate Riikide ajastul (481–221 eKr) ehitati Hiinas ka kivimüüre, mindi kivist kaitserajatistele ulatuslikult üle alles Tangi dünastia ajal (618–907). Kuulsad müürid Keelatud linna ümber Pekingis rajas keiser Yongle 15. sajandi alguses.

Keskaegses Euroopas oli kaitsemüüride ehitamine privileeg, mida ei saanud kaugeltki kõik asulad. Keskaegseid linnu ümbritsesid sageli väljapoole linnamüüre jäävad eeslinnad, millel võisid olla oma, väiksemad müürid. Kaitsetuid eeslinnu põletasid piiramiste eel ja ajal sageli aga linnaelanikud ise, et vastane ei saaks nende varjus linnamüürile ligineda.

Venemaal tehti linnamüüre pikka aega puust, kuid sellistest vanematest kaitseehitistest on vähe säilinud.

Ka uusajal rajati Euroopas linnamüüre, kuid nende eesmärk ei olnud enam pidada vastu piiramiste aegsele kahuritulele. Nii ümbritses Berliini 1730. aastaist 1860. aastateni puust linnamüür, mis takistas salakaubavedajaid linna tollimaksuta kaupa toomast ning linna garnisoni sõdureid deserteerimast.

Vaata ka
--------

* Tallinna linnamüür
* Milano linnamüür
* Berliini müür
* Hadrianuse vall
* Linnavärav
* Suur Hiina müür
Hariliku jugapuu ristlõige; tumedam lülipuit on maltspuidust selgelt eristatav
**Lülipuit** on puu tüve sisemine ksüleemi osa, mis kasvavas puus ei sisalda enam elusrakke ega juhi enam mahla. Lülipuidu peamine ülesanne on tüvele tugevuse andmine. Lülipuit tekib, kui vananev puu ei vaja tüve jämenedes enam vee ja toitainete transpordiks kogu ristlõiget ning toitaineid juhtiv maltspuit muutub lülipuiduks. Umbes 30…40-aastasel puul tüve siseosas elutegevus aeglustub ning eluskude pikkamisi sureb.

Lülipuit on väga sageli maltspuidust tumedama värvusega, kuid alati ei ole ta maltspuidust selgelt eristatav. Näiteks tammel ja männil on erinevus hästi nähtav, kuid näiteks kuusel ei ole lülipuit värvuse järgi maltspuidust eristatav ning seda piirkonda nimetatakse kuusel ka küpspuiduks. Lülipuidu värvus võib varieeruda kollakast pruuni või mustani (mustal eebenipuul). Näiteks hariliku guajakipuu lülipuit on aga hoopis rohekas.

Mõnel puul (näiteks kasel, lepal ja haaval) lülipuit puudub; neid nimetatakse maltspuidulisteks.

Kasel ja pöögil võib esineda väärlülipuit, mille põhjustajaks peetakse seenkahjustusi ja mädanikke.

Küpsel puul moodustab lülipuit tavaliselt umbes poole tüve mahust. Et lülipuit hakkab moodustuma tüve tüükaosas, on ladvaosas lülipuidu osakaal alati väiksem.

Vaata ka
--------

* Puit
* Maltspuit

Kirjandus
---------

* Endel Saarman. "Puiduteadus", ISBN 9985882237
Equitable Buildingut kujutav postkaart enne 1919. aastat
**Equitable Building** oli arhitekt Ernest R. Grahami historitsistlikus uusklassitsistlikus stiilis koos prantsuse *beaux-arts*'i nüanssidega projekteeritud kõrghoone New Yorgis Lower Manhattani ärikeskuses aadressil 120 Broadway, Pine Streeti ja Cedar Streeti vahel. Tegu oli näitega ühest varajasemast täiskõrguses pilvelõhkujast.

See on 40-korruseline ja 163,9 meetri kõrgune kontorihoone, mida ehitati aastatel 1913–1915. See oli algselt kindlustusühingu The Equitable Life Assurance Society of the United States peakontor. Aastatel 1915–1928 oli see kontoripinna poolest suurim büroohoone maailmas, selle H-kujuline põhiplaan katab tervet kvartalit. Hoone valmimise järel võttis New Yorgi linn selle enneolematu mahu tõttu 1916. aastal vastu tsoneerimisotsuse, mis sätestas, et kõrghooned peavad kõrguses ahenema ega tohi teisi hooneid otseselt päikesevarju jätta. 

Mitmekümne aasta vältel olid nii Equitable Building kui ka Singer Building ja City Investing Building ning Woolworth Building ühed New Yorgi all-linna silueti silmapaistvamad vabaturukapitalismi sümbolid ja ikoonilisemad maamärgid. 2. juunil 1978 kanti see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse (*National Register of Historic Places*) kui USA Rahvuslik Ajalooline Mälestusmärk (*National Historic Landmark*). Aastast 1996 on tegu New Yorgi Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*) kuulutatud ehitisega.

Galerii
-------

* Kõrghoone fassaadKõrghoone fassaad
* Kõrghoone jalamKõrghoone jalam
* Equitable Building ehitamise ajal 1914. aastalEquitable Building ehitamise ajal 1914. aastal

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Equitable Building** |

* Equitable Buildingu hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
Tee kalmistule ning Maydellide mälestustahvel kalmistul (2015)
Hauatähis kalmistul (2015)
**Linnamäe mõisa kalmistu** on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Linnamäe külas Võru vallas Võru maakonnas.

Ajalugu
-------

Kalmistu rajasid Linnamäe mõisa tollased omanikud Maydellid tõenäoliselt millagi 19. sajandil, sinna on maetud arvatavasti vähemalt 13 inimest. Kalmistu on 1997. aastast koos mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis, sinna on püstitatud ka Maydellide mälestustahvel.

Kirjeldus
---------

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 450 meetri kaugusele itta Matusmäele ehk siis kalmistu asub mõisa peahoone ees oleva pargi kaguservas.

Kalmistul on nelinurkne ning seda ümbritseb piirdevall. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdevallist ja hauatähistest on säilinud vähesed varemed. Mõisa südamest kalmistule viiv tammeallee on samuti kohati hävinenud.

Viited
------

1. ↑  Ajalooline traditsioon Urvaste kihelkonnast. Kogunud Agaate Laurson suvel 1927. Tartu 2007
2. ↑  Kultuurimälestis nr 14103 "Linnamäe mõisa park"

Kirjandus
---------

* "Urvaste". - Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 392
* Alo Särg. "Linnamäe (*Linnamäggi*)". - Võrumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 16-17
* Valdo Praust. "Linnamäe mõis (*Linnamäggi*)". // Võrumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2012. Lk 170-171
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

Välislingid
-----------

* Linnamäe mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
**Lühisabakänguru** ehk **kvokka** (*Setonix brachyurus*) on kukruline, perekonna *Setonix* ainus liik.

Eurooplaste avastused
---------------------

Lühisabakänguru oli üks esimestest Austraalia imetajatest, mida nägid eurooplased. Hollandi meremees Samuel Volckertzoon kirjutas "metsiku kassi" nägemisest Rottnesti saarel 1658. aastal. Aastal 1696 pidas Willem de Vlamingh loomi hiiglaslikes rottideks ja nimetas seetõttu saare "Rotte nest" ehk "Rotipesa" (hollandi keeles tähendab rattennest rotipesa).

Populatsioon
------------

Lühisabakänguru pere
Kuigi lühisabakänguru on arvukas väikestel avameresaartel, on tema leviala väga piiratud ja seetõttu peetakse liiki ohustatuks. Mandril ohustavad lühisabakängurut sissetoodud liigid, näiteks rebased, kassid ja koerad. Lühisabakänguru vajab kaitseks tihedat alustaimestikku. Lageraie, põllumajanduse areng, märgalade puhastamine ja põletamine on vähendanud lühisabakänguru elupaiku ja seega vähendanud arvukust. Lisaks on lühisabakänguru pesakonnas tavaliselt ainult üks poeg. Kuigi need loomad paarituvad pidevalt, tavaliselt juba järgmisel päeval pärast seda, kui nende pesakond on sündinud, põhjustavad väike pesakonna suurus, piiratud leviala ja ohtlikud kiskjad nende kukkurloomade arvukuse vähenemist mandril.

Kokkupuude inimestega
---------------------

Lühisabakängurul ei ole suurt hirmu inimeste ees ja on üsna tavaline, et lühisabakängurud tulevad inimestele päris lähedale ja seda eriti Rottnesti saartel. Lühisabakängurud on ohustatud loomaliik ja neid ei tohi püüda ega häirida. Eriti taunitav on loomade toitmine inimtoiduga, sest loomad võivad kergesti haigestuda. Sellise rikkumise eest võivad Rottnesti saarte võimud määrata 300 dollarit trahvi. Maksimaalne karistus loomade julma kohtlemise eest on 50 000 dollarit trahvi ja viis aastat vanglakaristust.

Viited
------

1. ↑  "Quokka". Australian Museum. Vaadatud 25.08.2016.
2. ↑  Nocon, Wojtek. "Sentonix Brachyurus". *Quokka*. University of Michigan. Vaadatud 30.09.2013.
3. ↑  Rottnest Island Regulations 1988 (WA), rr 40 & 73; sched. 4
4. ↑  "Quokka cruelty: French tourists fined after pleading guilty to burning animal on Rottnest Island – ABC News (Australian Broadcasting Corporation)". Abc.net.au. 17. aprill 2015. Vaadatud 25.08.2016.
5. ↑  Rottnest Island Regulations 2007 (WA), r 40
6. ↑  Squires, Nick (12 January 2003).
**Lüliarteriks** ehk **vertebraalarteriks** (ladina *arteria vertebralis*) nimetatakse paljudel loomadel kehas asuvat paarilist arterit, mis on rangluualuse arteri haru.

Lüliarteri areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel
----------

### Madudel

Lüliarter saab madudel alguse paremast aordikaarest ja selle harud kulgevad kehas, nahas, söögitorus, kopsu(de)s ja peas. 

Wisconsini ülikooli zooloogialaborites 1916. aastal tehtud katsed tripimadude perekonda liigitatud madudega näitasid, et lüliarteri harude arv võib liigiti ja indiviiditi erineda.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Koduloomadel saavad lüliarterid alguse subklaavarteritest ja varustavad verega seljaaju ja süva kaelalihaseid. Vertebraalarter läbib I...VI kaelalüli ristjätkemulgud ja siseneb lateraalse lülimulgu kaudu selgrookanalisse. Selgrookanalist liigub arter koljuõõnde ning ühineb teise poole lüliarteriga põhimikuarteriks.

Lüliarter moodustab süva kaelaarteriga rikkalikult anastomoose. 

### Inimestel

Inimestel kulgeb paariline lüliarter läbi kuue ülemise kaelalüli ristijätkemulgu ja suurmulgu ning ühineb kolju põhimikul teise poole lüliarteriga paarituks põhimikuarteriks.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 443:2004.
2. ↑  Harvey B. Lillywhite, How Snakes Work: Structure, Function and Behavior of the World's Snakes, Oxford University Press, lk 146, 2014, Google' raamatu veebiversioon (vaadatud 26.05.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  William Henry Atwood, The Visceral Anatomy of the Garter Snake, University of Wisconsin, 1916, lk 534, veebiversioon (vaadatud 26.05.2014) (*inglise keeles*)
4. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 289, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomica-s A12.2.08.002: Arteria vertebralis. Lüliarter
* Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Arteria vertebralis. Lüliarter, 5. väljaanne, 2012
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Astijärve kihelkonna mõisast; Ādaži kihelkonna mõisa kohta vaata artiklit Baloži mõis (Ādaži kihelkond).* |

---

Baloži mõis 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 77
**Baloži mõis** (saksa keeles *Ballod*, läti keeles *Baložu muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Valmiera piirkonnas Rencēni vallas Baložis.

Ajalugu
-------

Algselt kuulusid selle mõisa maad Astijärve mõisale. Esimene mõisavaldaja oli kammerpreili Elisabeth von Franzen, kellele Jelizaveta Petrovna aastal 1749 sealsed maad annetas. Aastal 1774 müüs Carl Friedrich von Kruse mõisa oma ema Maria von Kruse (sündinud Franzen) nimel 24 000 taalri eest Benedict Jacob von Tiesenhausenile. Tolle lesk müüs mõisa aastal 1818 Caroline von Möllerile, hinnaks oli 23 000 hõberubla.

Aastal 1832 ostis mõisa 15 000 hõberubla Anton Johann von Engelhardt. Veel samal aastal pantis ta mõisa 21 500 rubla eest Johann Kaasile, kes pandiõigused samal aastal sama summa eest Jaan Boschile edasi müüs. See loovutas omakorda aastal 1837 mõisa 27 650 rubla eest Heinrich von Smoliaule, kes aastal 1841 ka mõisa pärisomanikuks sai. Aastal 1844 müüs ta mõisa 30 000 rubla eest Constantin von Smoliaule. Constantin müüs aastal 1857 mõisa 53 000 rubla eest Reinhold Emil Gustav Mengdenile. Aastal 1875 ostis mõisa 20 000 rubla eest Adalbert Menden.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 1/2 adramaad, sellele allus 83 mees- ning 98 naishinge. Aastal 1688 oli mõisa suurus 4 ja 1/2 adramaad. Aastal 1734 oli adramaid neli, aastal 1757 aga 5 ja 1/2. Aastal 1823 oli mõisa suurus 3 ja 3/5 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 3 ja 14/5, aastal 1881 aga 3 ja 2/80, lisaks allus mõisale 4 ja 33/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.

Viited
------

1. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. lk 117.
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 140-141.
3. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 241.
4. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 115.
5. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 137.

Astijärve kirik
Astijärve kihelkond

**Kirik**: Astijärve kirik  

**Mõisad**: Astijärve kirikumõis | Astijärve mõis | Baloži mõis | Briede mõis | Dūre mõis | Ēķini mõis | Jaunburtnieki mõis | Labrenči mõis | Lizdēni mõis | Luteri mõis | Rantsna mõis | Rūte mõis | Sauļi mõis | Seķi mõis | Svenne mõis | Zvārte mõis
**Valev Parts** (15. märts 1937 Kooraste vald Võrumaa – 23. september 2011) oli eesti loomaarstiteadlane.

Elulugu
-------

Valev Parts oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1955 Väimela Loomakasvatustehnikumi veterinaaria erialal, 1963 EPA veterinaariateaduskonna, veterinaariakandidaat (1979, EPA), väitekiri "О применении противоэпизоотических и ветеринарно-профилактических мероприятий на экспериментальном комплексе в Эстонской ССР".

Oli 1973–87 Eksperimentaalse Sealihatootmise Kombinaadi (EKSEKO) peaveterinaararst, 1987–97 Eesti Põllumajanduse Biotehnoloogia Keskuse kommertsdirektor, alates 1995. aastast talupidaja (tšintšiljakasvataja) ja atesteeritud konsulent loomatervishoius. 28 teadustrükist.

2008 osales ta Saksa telekanalil NDR saaresarja "Hanseblicke" (Hansahetked) osas "Eestimaa hiiglaslikud metsad".

Teoseid
-------

* Aerosooldesinfektsiooni meetodite võrdlev hindamine. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Veterinaaria (1977) 19
* Põrsaste suremus erineva võõrutustehnoloogia rakendamisel varajasel võõrutamisel. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Veterinaaria (1979) 7
* Suure seafarmi veterinaarprofülaktika. // Sotsialistlik Põllumajandus (1981) 23
* Sigade ketoos – kas teoreetiline või praktiline probleem? // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses. Veterinaaria (1982) 9
* U-vitamiin sigade kasvustimulaatorina. // Põllumajanduse päevaprobleeme. Tallinn, 1983
* Biopreparaadid ja nende tulevik Eesti Agrobiokeskuses. // Keemia põllumajandusele. Tallinn, 1990

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Urvaste rahvas Saksamaal mitu korda kuulsamaks

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* "Villakhiirtega rikkaks ei saa, aga pensionilisa teenib küll" Õhtuleht, 2. juuni 2007

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |
| --- |
|  |
| **Kreeka tähed** |
| Α, α – alfa | Β, β – beeta |
| Γ, γ – gamma | Δ, δ – delta |
| Ε, ε – epsilon | Ζ, ζ – dzeeta |
| Η, η – eeta | Θ, θ – teeta |
| Ι, ι – ioota | Κ, κ – kapa |
| Λ, λ – lambda | Μ, μ – müü |
| Ν, ν – nüü | Ξ, ξ – ksii |
| Ο, ο – omikron | Π, π – pii |
| Ρ, ρ – roo | Σ, σ – sigma |
| Τ, τ – tau | Υ, υ – üpsilon |
| Φ, φ – fii | Χ, χ – hii |
| Ψ, ψ – psii | Ω, ω – oomega |
| **Arhailised tähed** |
| () digamma |  stigma |
|  heeta |  san |
|  kopa |  sampii |
|  šoo |  |

**Epsilon** (suurtähena **Ε**, väiketähena **ε**, vanakreeka *εἶ* ja *ἒ ψιλόν*, uuskreeka *Έψιλον*) on kreeka tähestiku viies täht. Epsiloni väärtus kreeka numbrina on 5. Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest  /he/.

Nimetus "epsilon" ('lihtne e') võeti kasutusele keskajal, et eristada seda diftongist αι, mis koinees hakkas häälduma samamoodi.

Epsiloniga märgitakse nii vanakreeka keeles kui uuskreeka keeles vokaali /e/.

Ladina tähestikus vastab epsilonile E.
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Rootsi |
|  |
| Pronks | 1952 | II keskkaal |
| 1. ring | 1956 | II keskkaal |
|  |
| Hõbe | 1949 | II keskkaal |
| Kuld | 1951 | II keskkaal |
| Pronks | 1953 | II keskkaal |
| Hõbe | 1955 | II keskkaal |
|

**Stig Karl Olof Sjölin** (21. detsember 1928 Värnamo, Värnamo vald, Jönköpingi lään – 9. jaanuar 1995 Helsingborg) oli Rootsi poksija.

Sjölin oli kokku seitsmekordne Rootsi meister – keskkaalus (kuni 73 kg) 1949. aastal, I keskkaalus (kuni 71 kg) 1951. aastal ning II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1952–1954 ja 1956–1957. 

Sjölin sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Floyd Pattersonile (USA). Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Víctor Zalazarile (Argentina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Sjölin võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951). Ta sai keskkaalus (kuni 73 kg) hõbemedali 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile László Pappile (Ungari), pronksmedali 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Dieter Wemhönerile (Lääne-Saksamaa) ning hõbemedali 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Gennadi Šatkovile (NSV Liit).

Viited
------

1. ↑  "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 15. aprillil 2012.
2. ↑  15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles
3. ↑  16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Melbourne 1956. Tulemused inglise keeles
4. ↑  9. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1951. Tulemused inglise keeles
5. ↑  "8. Euroopa meistrivõistlused poksis. Oslo 1949. Tulemused inglise keeles" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2014. Vaadatud 15. aprillil 2012.
6. ↑  "10. Euroopa meistrivõistlused poksis. Varssavi 1953. Tulemused inglise keeles" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 15. aprillil 2012.
7. ↑  11. Euroopa meistrivõistlused poksis. Lääne-Berliin 1955. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Stig Sjölin lehel Ringside. Rootsi keeles
* Stig Sjölin veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
Sainsbury'si logo
**Sainsbury's** on üks kolmest suuremast supermarketite ketist Suurbritannias.

Selle turuosa oli 2015. aasta alguses 16,9%. Seda edestas Tesco (29,1%) ja kohe selle järel tuli Asda (16,8%).

Ettevõtte asutas 1869. aastal John James Sainsbury, kui ta avas poe Drury Lane'il Londonis. Ettevõttest sai suurim toidukaupade jaemüüja 1922. aastal, mil firma oli Suurbritannias varajane iseteeninduse kasutuselevõtja.

Valdusettevõte J Sainsbury plc jaguneb kolmeks divisjoniks: Sainsbury's Supermarkets Ltd, Sainsbury's Bank ja Sainsbury's Argos. Grupi peakontor asub Sainsbury toetuskeskuses Londonis Holborn Circusis.

Alates 2018. aasta veebruarist on suurim aktsionär Katari riiklik investeerimisfond – Katari Investeerimisamet, mis omab 21,99% ettevõttest.

Ettevõte on noteeritud Londoni börsil ja on FTSE 100 indeksi osa.

Viited
------

1. ↑  Market share of grocery stores in Great Britain from January 2015 to March 2019 statista.com (vaadatud 5. mail 2019)
2. ↑  "Asda overtaken by Sainsbury's as UK's second largest supermarket but big four continue to slide" cityam.com, 13. jaanuar 2015
3. ↑  Major shareholders sainsburys.co.uk
4. ↑  J Sainsbury PLC

Suurbritannia
Londoni börsi indeksi FTSE 100 ettevõtted

3i
– Admiral Group
– Anglo American
– Antofagasta
– Ashtead Group
– Associated British Foods
– AstraZeneca
– Auto Trader Group
– Aviva
– BAE Systems
– BHP
– BP
– Barclays
– Barratt Developments
– Berkeley Group Holdings
– British American Tobacco
– British Land
– BT Group
– Bunzl
– Burberry
– Carnival
– Centrica
– Coca-Cola HBC
– Compass Group
– CRH
– Croda International
– DCC
– Diageo
– Direct Line Group
– easyJet
– Evraz
– Experian
– Ferguson
– Fresnillo
– GlaxoSmithKline
– Glencore
– Halma
– Hargreaves Lansdown
– Hikma Pharmaceuticals
– Hiscox
– HSBC
– Imperial Brands
– Informa
– InterContinental Hotels Group
– International Airlines Group
– Intertek
– ITV
– Johnson Matthey
– Just Eat
– Kingfisher
– Land Securities
– Legal & General
– Lloyds Banking Group
– London Stock Exchange Group
– Marks & Spencer
– Melrose Industries
– Micro Focus International
– Mondi
– Morrisons
– National Grid
– Next
– NMC Health
– Ocado
– Paddy Power Betfair
– Pearson
– Persimmon
– Phoenix Group
– Prudential
– Royal Bank of Scotland
– Reckitt Benckiser
– RELX
– Rentokil Initial
– Rightmove
– Rio Tinto Group
– Rolls-Royce
– Royal Dutch Shell
– RSA Insurance Group
– Sage Group
– J Sainsbury
– Schroders
– Scottish Mortgage Investment Trust
– Segro
– Severn Trent
– Smith, D.S.
– Smith & Nephew
– Smiths Group
– Smurfit Kappa
– Spirax-Sarco Engineering
– SSE
– Standard Chartered
– Standard Life Aberdeen
– St. James's Place
– Taylor Wimpey
– Tesco
– TUI
– Unilever
– United Utilities
– Vodafone
– Whitbread
– WPP

(19. aprill 2019)
***Stiftung Louisenlund*** on internaatkool Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Schlei-Ostsee maakonnas Güby vallas. See on üks Saksamaa tuntumaid suuri internaatkoole.

Kooli rajas lossi omanik hertsog Friedrich zu Schleswig-Holstein 1949 riiklikult tunnustatud gümnaasiumina. Asutajate perekonda nõustas ja toetas kooli rajamisel Kurt Hahn. 

Kooli põhikiri näeb ette, et õpilased avastavad ja arendavad oma võimeid ühiskonna hüvanguks. 

Koolis õpib umbes 400 õpilast (nii noormehi kui ka tütarlapsi). 

Kool on jagatud umbes 320 õpilasega lossikompleksiks ja umbes kilomeetri kauguseks õuekompleksiks (umbes 80 õpilast). 

Õuekompleks on ette nähtud 5.–8. klassi õpilastele. Õuekompleksi elu- ja tööruumid on meiereis, küünis ja muudes hoonetes. Alates 2005. aastast on õuekompleksil oma võimla. 

Lossikompleksis elavad 9.–13. klassi õpilased. Elatakse lossis ja läheduses asuvates abihoonetes. Samas on ka tenniseväljakud, spordi- ja kultuurikeskus (1966 ehitatud võimla, 2006 laiendatud spordi- ja kultuurikeskuseks). 

Koolist pärineb tuntud purjetajaid.

Kool kuulub rahvusvahelisse internaatkoolide ühendusse *Round Square Conference*.

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht (*saksa keeles*)
**Stig Blomqvist** (sündinud 29. juulil 1946 Örebros) on endine rootsi rallisõitja, 1984. aasta autoralli maailmameister.

Autoralli maailmameistrid

1977 Itaalia Sandro Munari **·**  1978 Soome Markku Alén **·**  1979 Rootsi Björn Waldegård **·**  1980 Saksamaa Walter Röhrl **·**  1981 Soome Ari Vatanen **·**  1982 Saksamaa Walter Röhrl **·**  1983 Soome Hannu Mikkola **·**  1984 Rootsi Stig Blomqvist **·**  1985 Soome Timo Salonen **·**  1986 Soome Juha Kankkunen **·**  1987 Soome Juha Kankkunen **·**  1988 Itaalia Miki Biasion **·**  1989 Itaalia Miki Biasion **·**  1990 Hispaania Carlos Sainz **·**  1991 Soome Juha Kankkunen **·**  1992 Hispaania Carlos Sainz **·**  1993 Soome Juha Kankkunen **·**  1994 Prantsusmaa Didier Auriol **·**  1995 Suurbritannia Colin McRae **·**  1996 Soome Tommi Mäkinen **·**  1997 Soome Tommi Mäkinen **·**  1998 Soome Tommi Mäkinen **·**  1999 Soome Tommi Mäkinen **·**  2000 Soome Marcus Grönholm **·**  2001 Suurbritannia Richard Burns **·**  2002 Soome Marcus Grönholm **·**  2003 Norra Petter Solberg **·**  2004 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2005 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2006 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2007 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2008 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2009 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2010 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2011 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·** 
2012 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·** 
2013 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2014 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2015 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2016 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2017 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2018 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2019 Eesti Ott Tänak **·**  2020 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**   2021 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**   2022 Soome Kalle Rovanperä
Krokidoliit on amfiboolide hulka kuuluv mineraal, ribekiidi kiudjas erim. See on kõige enam tervist kahjustav asbestjas mineraal ning tänapäeval kasutatakse seda tööstuses harva.
**Amfiboolid** on silikaatsed lintstruktuuriga (lintsilikaadid) kivimit moodustavad mineraalid.

Amfiboolid on paljude kivimite koostisosad, olles oluliseks kivimimoodustajaks nii tard- kui ka moondekivimite seas. Tuntuim amfiboolide esindaja on küünekivi. Rohkete asendumiste tõttu on amfiboolidel keerukas keemiline valem. Värvuselt on amfiboolid enamasti tumedad. Tuntumate amfiboolide sekka kuuluvad küünekivi, glaukofaan, antofülliit, tremoliit, aktinoliit, ribekiit ja arfvedsoniit. 

Amfiboolide keemiline valem on: A2...3B5(OH)2[(Si,Al)8O22], kus A on Mg, Fe2+, Ca või Na ning B on Mg, Fe2+, Fe3+ või Al. Amfiboolide struktuuri moodustavad kaks üksteisega seotud ahelat, mis kokku moodustavad topeltahela ehk lintstruktuuri. Räni ja hapniku suhe on 4:11. Kristallid on prismalised, tulpjad või kiudjad. Ribekiidil ja grüneriidil on asbestjad erimid amosiit ja krokidoliit. Enamik amfiboole on monokliinsed, mõned ka rombilised. Amfiboolid on keemiliselt koostiselt lähedased pürokseenidele. Amfiboolidele on omane OH–-iooni esinemine kristallstruktuuris.

Tardkivimitest esinevad amfiboolid peamiselt keskmise koostisega kivimeis, näiteks dioriidis ja süeniidis. Moondekivimeist on tuntuimad amfiboole sisaldavad kivimid sinikilt ja amfiboliit ning kristalsed kildad.

Vaata ka
--------

* Amfiboliit
**American Institute of Aeronautics and Astronautics** (inglise keelest 'Ameerika aeronautika ja astronautika instituut'; lühend **AIAA**) on kutseühing aerokosmose insenerinduse valdkonnas. Esindab Ameerika Ühendriike Rahvusvahelises Astronautika Föderatsioonis.

AIAA asutati 1963.aastal kahe varem tegutsenud organisatsiooni liitmise tulemusena:

* American Rocket Society (asutatud 1930 kui American Interplanetary Society)
* Aerokosmoseteaduste Instituut (asutatud 1932 kui Institute of the Aeronautical Sciences)

Liikmeid (mitte ainult USA-st) on üle 30 000 (2015).

AIAA auliikmed
--------------

Alates 1933. aastast valitakse auliikmeid. Esimesena sai auliikmeks jaanuaris 1933 Orville Wright. 2023. aasta veebruari seisuga on auliikme nimetuse pälvinud kokku 238 inimest.

### Auliikmeid

* Neil Armstrong (1971)
* Wernher von Braun (1970)
* Arthur C. Clarke (1976)
* Maxine Faget (1985)
* Robert Gilruth (1962)
* Theodore von Kármán (1936)
* Hermann Oberth (1969)
* Ludwig Prandtl (1933)
* Leonid Sedov (1964)
* Igor Sikorsky (1962)
* Andrei Tupolev (1971)
* Orville Wright (1933)

AIAA auhinnad
-------------

AIAA annab välja mitu auhinda, sealhulgas:

* Goddardi Astronautika auhind
* Reed Aeronautics Award

Viited
------

1. ↑  AIAA Honorary Fellows. aiaa.org

Välislingid
-----------

* Koduleht
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Budism |
|  |
| 
Kolm kalliskivi

* Buddha
* Dharma
* Sangha

 |
| 
Ajalugu ja levik

* Budism Sri Lankal
* Budism Hiinas
* Budism Jaapanis
* Tiibeti budism
* Budism läänes
* Budism Eestis

 |
| 
Õpetus ja  teostusviisid

* Neli õilsat tõde
* Kaheksaosaline tee
* Sõltuvuslik tekkimine
* Viis takistust
* Kannatus
* Isetus
* Tühjus
* Kosmoloogia
* Meditatsioon

 |
| 
Virgumine

* Šraavaka
* Voolusesse astunu
* Ükskordnaasja
* Mittenaasja
* Arhat
* Bodhisattva
* Pratjekabuddha
* Buda
* Nirvaana

 |
| 
Tekstid

* Paali kaanon
* Tiibeti kaanon
* Mahajaana suutrad

 |
| 
Koolkonnad

* Theravaada
* Mahajaana
* Vadžrajaana
* Chan
* Zen

 |
| * v
* r
 |

**Ükskordnaasja** (paali keeles *sakadāgāmin*, sanskriti keeles *sakṛdāgāmin*) on budismis inimene, kes on astunud arahandiks saamise ehk õilsa inimese teele, vabanenud kolmest sansaaras hoidvast köidikust ning on märgatavalt nõrgendanud 4. ja 5. köidikut. 

Nimetus "ükskordnaasja" tähendab seda, et ta sünnib veel ühe korra inimesena siia maailma, et siis saada arahandiks.

Ükskordnaasja kirjeldus
-----------------------

Ükskordnaasja (*sakadāgāmi*) naaseb inimeste maailma veel ühe korra ja siis saab temast arahant ning ta saavutab igavese nibbaana (*nibbāna*). Vooguastunuga võrreldes on ükskordnaasjas vähem kirge (*rāga*), ahnust (*lobha*), pahatahtlikkust, viha (*dosa*) ja pettekujutlusi (*moha*) ning tema puhul on oluliselt nõrgenenud neljas ja viies köidik, milleks on naudingukirg (*kāma-rāga*) ning kuritahtlikkus ja vastumeelsus (*vyāpāda, paṭigha*). See on ükskordnaasja viimane sünd naudingute ja ihade valda (*kāma-loka*).

Vaata ka
--------

* Voolusesse astunu
* Mittenaasja
* Arhat
* Bodhisattva
* Budistlik kosmoloogia

Viited
------

1. ↑  Andrus Kahn (Ṭhitañāṇa bhikkhu) (2018). *Virgumise tee - nii nagu õpetas Buddha*. Tallinn: Eesti Theravaada Sangha. Lk 141.
Alatskivi valla vapp
**Alatskivi valla vapp** on Tartu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Alatskivi valla vapp.

Vapp kinnitati 11. veebruaril 1992.

Vapi kirjeldus
--------------

Alatskivi valla vapp on kilbikujuline alt kumera servaga. Laiuse ja kõrguse suhe on 2:3. Lõhustatud ja pooljaostatud kilbi parempoolsel, punasel väljal hõbedane sakmelise rinnatise, ehistorni ja ümarkaaravaga peasissepääsu ning koonilise katusega ärkiltornikesega mõisaehitise osaline vaade. Kilbi vasaku poole ülemisel, hõbedasel väljal kolm rohelist kuuske ja alumisel, sinisel väljal kolm lainelõikelist hõbedast varrast.

Põhjendus
---------

Mõisaehitise osaline vaate sümboliseerib Alatskivi lossi fassaadi profiil.
Kolm rohelist kuuske sümboliseerib valla metsarikkust. Kolm hõbedast lainet sümboliseerib kolm Alatskivi ümbritsevat järve.

Vapi kasutamise kord
--------------------

Valla vappi kasutatakse:

1. Volikogu, vallavalitsuse ja valla ametiasutuse kantselei pitseritel ja dokumendiplankidel vastavalt vallavalitsuse asjaajamise korrale.
2. Valla meenetel, samuti punktis 1 nimetatud ametiasutuse ümbrikutel ja muudel ametlikel trükistel kooskõlastades vallavalitsusega.
3. Volikogu ja vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel.
4. Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.

Vaata ka
--------

* Alatskivi valla lipp
* Tartu maakond

Välislingid
-----------

* Alatskivi valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Alatskivi vald.
**Sunji keel** (inglise keeles *Zuni language*) on põhiliselt Ameerika Ühendriikide lõunaosas, eriti New Mexico osariigis räägitav isolaatkeel. Seda keelt oskab terves maailmas umbkaudu 9600 inimest, kellest ligikaudu 7000 räägib seda igapäevakeelena kodus. Enamus kõnelejatest on sunji hõimu liikmed. Sunji keeles rääkides öeldakse keele kohta *Shiwi'ma*, mis tõlkes tähendaks "sunjide viis" või "sunjide tee"

Klassifikatsioon
----------------

Sunji keel ei kuulu teada olevalt ühtegi keelkonda, mis tähendab, et tegu on isolaatkeelega. On pakutud hüpoteese, et laiemalt kuulub penuti keelte hulka. See teooria on leidnud ka kõige laialdasemat toetust keeleteadlaste hulgas, kuid kinnitust ei ole see veel leidnud. Veel on arvatud, et sunji keel võiks olla seotud hoka keelte, tano keelte ja paljude teiste indiaani keeltega, aga nende puhul on tegu väga vähese toetajaskonnaga hüpoteesidega.

Keele kasutus
-------------

Kasutatakse ladina tähestikku.

Mõningaid lapsi kasvatatakse kodus sunji keelt rääkides, et keel päriselt välja ei sureks. Siiski tuleb järjest rohkem kõnelejate seas kasutusele inglise keel ning sunji keele igapäevane rääkimine väheneb. Enamasti kasutatakse religioossetel üritustel või tseremooniatel, kodudes ja hõimu koosolekutel. Peamised rääkijad on täiskasvanud.

Tähestik
--------

Sunji tähestik koosneb 22 tähest

A a , B b, Ch ch, E e, H h, I i, K k, kw, L l, Ł ł , M m, N n, O o, P p, S s, sh, T t, ts, U u, W w, Y y , ' 

Ł hääldatakse nagu h ja l koos

Koolonit kasutatakse pikkade täishäälikute märkimiseks

'hääldatakse /ʔ/ , mis on kõrisulghäälik ehk larüngaalklusiil

Numeraalid
----------

Kasutatakse mõningate arvsõnade ütlemiseks näppe. Sunji tähendus on sulgudes.

1 *dobinde* (võetud alustuseks(näpp))

2 *kwili* (pandud teisega kokku)

3 *ha 'i* (keskmine näpp)

4 *a:wide* (kõik peale ühe sõrme)

5 *apde* (maha löödud/saetud)

6 *dobalekk 'ya*

7 *kwilelekk 'ya* ( 2+5)

8 *ha 'elekk 'ya* (3+5)

9 *denalekk 'ya*

10 *asdemla* (kõik näpud)

Keelenäited
-----------

Sellepärast, et keelt räägitakse tihti religiooniga seotud tegevustel, siis on ka keele näited enamasti religiooniga seotud.

*Le'na' benan k'okshi banan kwayi. Jesus Christ, ho'n a:wan Datchu God an Tsawak'ona andepbe:'a*.

Eesti keelde tõlgituna tähendab see ,,Jeesus Kristuse, Jumala poja, evangeeliumi algus."

Sõnu moodustatakse tüvele liidete lisamisega.

Näiteks: *łada:kwe* - jahimees

Sõna tüvi *łada* - jahtima või võitlema ja järelliide *kwe*, mis viitab inimesele.

Viited
------

1. 1 2
2. ↑
3. 1 2
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. november 2012. Vaadatud 21. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2013. Vaadatud 21. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Alaverdi** (armeenia keeles Ալավերդի; varem **Manes**) on linn Kirde-Armeenias Lori maakonnas, Gruusia piiri lähedal. 

Umbes 16 500 elanikuga (1989. aastal 26 300) linn paikneb Debedi jõe orus. Alaverdi on üks Armeenia tähtsamaid äri- ja tööstuskeskusi. Linna läbib ainus raudtee, mis ühendab Armeeniat Gruusiaga.

Ajalooliselt kuulus praeguse Alaverdi ümbrus Dzoropori-nimelisse piirkonda Suur-Armeenia kuningriigi aegses Gugarki maakonnas. 17. sajandist kandis see nime Alaverdi, mis tuli 17. sajandi turgi hõimujuhi Allahverdi Mollaoghlu Tarhani nimest.

Alaverdis on hulk ajaloolisi ehitisi, sealhulgas 12. sajandist pärinev Sanahini sild. Samuti paikneb rida tähtsaid kultuurimälestisi linna ümbruses, sealhulgas Sanahini, Haghpati, Kobairi, Ahtala, Horakerti, Hutšapi ja Ardvi kloostrid ning Odzuni basiilika.

18. sajandil hakati Alaverdis kaevandama vaske, 1909. aastal valmis hüdroelektrijaam. Metallurgiatööstus arenes nii Venemaa Keisririigis kui ka Nõukogude ajal.

Esimene haridusasutus Alaverdis oli 966. aastal avatud Sanahini ülikool. Tänapäeval tegutsevad linnas 10 kooli, 6 lasteaeda, riiklik pedagoogiline kolledž ja Põhja Ülikooli haru, mis pakub õendus- ja stomatoloogiaharidust, samuti 3 muusikakooli ning Romanos Melikjani nimeline muusikaakadeemia.

Välislingid
-----------

 Alaverdi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linna koduleht
* Alaverdi lühikirjeldus portaalis Cilicia.com
Kolmnurkdiagramm kolme analüüsi tulemustega
**Kolmnurkdiagramm** on võrdkülgse kolmnurga kujuline diagramm, mida kasutatakse kolme muutuja suhte esitamiseks.

Kolmnurkdiagramme kasutatakse peamiselt kolmekomponendilise süsteemi koostise esitamiseks. Kui komponente on rohkem, siis kolme peamise või antud juhul olulisima komponendi, kusjuures nende sisaldus arvutatakse ümber nii, et summa oleks 100%. Seega on kolme muutuja summa alati 1 ehk 100%.

Kolmnurkdiagrammid on kasutusel peamiselt geoloogias (näiteks QAPF-diagramm), kus neid kasutatakse setete ja kivimite koostise iseloomustamiseks ning klassifitseerimiseks.

Näide
-----

Oletagem, et analüüs satub kõrvaloleval joonisel kolmnurga alumisse vasakpoolsesse nurka. See tähendaks seda, et vastav proov koosneb sajaprotsendiliselt komponendist "A" (roheline täpp). Kui aga analüüsi tulemusel ilmneks, et proov ei sisalda üldse komponenti "B", küll aga sisaldab võrdselt komponente "A" ja "C", siis paigutub vastav proov kolmnurga alumise külje keskpunkti (sinine täpp). Punase täpiga tähistatud analüüs koosneb 10% komponendist "C", 40% komponendist "B" ning 50% komponendist "A".