Tjörnin, järv Reykjavíki kesklinnas.
Vaade Reykjavíki kesklinnale Hallgrímuri kiriku tornist
Althingi hoone
**Reykjavík** (varasem eestikeelne nimi *Reikjavik*) on Islandi pealinn, maailma põhjapoolseim pealinn. Reykjavík asub Edela-Islandil Atlandi ookeani kaldal, Esja vulkaani lähedal Faxaflói lahe lõunarannal.

Umbes 140 000 elanikuga Reykjavík on Islandi suurim linn, riigi majandus- ja valitsuskeskus. Kogu pealinnapiirkonnas (Höfuðborgarsvæði) elab ligi 250 000 inimest.

Reykjavíki nimi tähendab ligikaudu "suitsude lahte" ning arvatakse tulenevat ümbruskonnas levinud kuumaveeallikatest. Linna algne nimi oli *Reykjarvík*, kuid teine *r* kadus 1300. aasta paiku.

Ajalugu
-------

Reykjavíki peetakse Islandi esimeseks püsiasulaks, mille rajas Ingólfur Arnarson juba 870. aasta paiku. 18. sajandini oli see siiski vaid mõnest talust koosnev küla. 1786. aastal anti 200 elanikuga asulale linnaõigused – see oli üks kuuest asulast, mis said Taani kuningalt eksklusiivse kauplemisõiguse. Järgnenud kümnendite jooksul kasvas Reykjavík jõudsalt, muutudes algul piirkonna ning hiljem riigi kaubanduse, rahvastiku ja valitsuse keskuseks. Kaubandusõigused kuulusid Taani alamatele 1880. aastani, mil luba vabakaubanduseks anti kõigile ja esile tõusid Islandi enda kaupmehed.

19. sajandil sai Reykjavíkist Islandi iseseisvusliikumise keskus. 1845. aastal taastati seal Islandi omavalitsusorgani Althingi tegevus, mille islandlased moodustasid esimest korda 930. aastal. Ehkki Althing võis toona vaid Taani kuningale Islandi asjus nõu anda, tegi see sisuliselt Reykjavíkist Islandi pealinna. 1874 sai Island konstitutsiooni ja Althing piiratud seadusandlikud õigused. Täidesaatev võim jõudis Islandile 1904. aastal, mil Reykjavíkis loodi Islandi asjade ministri koht. 1. detsembril 1918 kuulutati Island iseseisvaks kuningriigiks, mida valitses Taani kuningas.

1920.–1930. aastail oli Reykjavík Islandi kalalaevastiku kodusadam ning linna põhiline tööstusharu oli tursasoolamine. 1930. aastate majanduskriisil oli linnale raske mõju, tööpuudus suurenes järsult ning ametiühingute väljaastumised muutusid kohati vägivaldseks.

### Teine maailmasõda

Pärast 9. aprilli 1940, mil Saksamaa okupeeris Teise maailmasõja käigus Taani, jäid sama aasta 10. mail Reykjavíki reidil ankrusse neli Briti sõjalaeva. Liitlased okupeerisid Islandi mõne tunniga, vastupanu ei osutatud. Takso- ja veoautojuhid aitasid isegi sõdureid vedada, kuna okupatsioonivägedel polnud algselt oma sõidukeid. Siiski ei andnud Islandi valitsus varem järele Briti korduvatele taotlustele okupatsiooniga nõustuda, viidates Islandi neutraalsuspoliitikale. Sõja jooksul ehitasid Briti ja Ameerika sõdurid Reykjavíkki baase ning linnas oli sõdureid umbes sama palju kui kohalikke elanikke.

Linna arengule oli okupatsioonil positiivne mõju: tööpuudus kadus ja ehitustegevus intensiivistus. Britid rajasid Reykjavíki lennujaama, mis on tänini kasutuses siselendudel, ning ameeriklased 50 km kaugusele linnast Keflavíki lennujaama, millest kujunes Islandi peamine rahvusvaheline lennujaam.

1944. aastal kuulutati Island vabariigiks ja valitud president asendas kuninga. Presidendi asukohaks sai Reykjavík.

### Ilmasõja järel

Pärast sõda kiirenes Reykjavíki areng, algas ränne maalt linna. Suuresti põhjustasid selle agrotehnika areng, mis vähendas tööjõuvajadust põllumajanduses, ja rahvastikubuum tänu paranenud elutingimustele. Linna elanikkond noorenes järsult ja külaõhustik asendus tänapäevase linnakeskkonnaga.

Linnast kujunes tähtis koht ka ülemaailmses mastaabis. 1972. aastal toimus Reykjavíkis male maailmameistrivõistluste tiitlimatš Bobby Fischeri ja Boris Spasski vahel. 1986. aastal kohtusid Reykjavíkis Ronald Reagan ja Mihhail Gorbatšov, kes saabus Reykjavíkki Georg Otsaga. 1990. aastatel muutsid linna palet taas finantsregulatsiooni lõdvendamine ja IT-buum: finants- ja IKT-sektor on nüüdseks olulised tööandjad. Reykjavíkist pärinevad ka mõned viimaste aastate muusikafenomenid nagu Björk ning ansamblid Múm ja Sigur Rós.

Rahvastik
---------

**Reykjavíki elanike arvu muutumine**| 1801 – 600 | 1860 – 1450 | 1901 – 6321 |
| 1910 – 11 449 | 1920 – 17 450 | 1930 – 28 052 |
| 1940 – 38 308 | 1950 – 55 980 | 1960 – 72 407 |
| 1970 – 81 693 | 1980 – 83 766 | 1985 – 89 868 |
| 1990 – 97 569 | 1995 – 104 258 | 2000 – 110 852 |
| 2004 – 113 022 | 2005 – 114 800 | 2007 – 117 721 |

Haridus
-------

Linnas asub kolm kõrgkooli: 1911. aastal asutatud Islandi Ülikool, 1998. aastal asutatud Reykjavíki Ülikool ja 1998. aastal asutatud Islandi Kunstiakadeemia.

Kliima
------

| Kuu | Jaan | Veebr | Märts | Aprill | Mai | Juuni | Juuli | Aug | Sept | Okt | Nov | Dets | Aasta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Temperatuur max | 1 °C | 2 °C | 2 °C | 5 °C | 8 °C | 11 °C | 13 °C | 12 °C | 10 °C | 6 °C | 3 °C | 2 °C | 6 °C |
| Temperatuur min | –2 °C | –1 °C | –1 °C | 0 °C | 3 °C | 6 °C | 8 °C | 7 °C | 5 °C | 2 °C | 0 °C | –2 °C | 2,1 °C |
| Sademed | 89 mm | 64 mm | 62 mm | 56 mm | 42 mm | 42 mm | 50 mm | 56 mm | 67 mm | 94 mm | 78 mm | 79 mm | 779 mm |

Halduslikud linnaosad
---------------------

Halduslikud linnaosad

|  |  |
| --- | --- |
|    | **Vesturbær** |
|    | **Miðborg** |
|    | **Hlíðar** |
|    | **Laugardalur** |
|    | **Háaleiti og Bústaðir** |
|    | **Breiðholt** |
|    | **Árbær** |
|    | **Grafarvogur** |
|    | **Kjalarnes** |
|    | **Grafarholt og Úlfarsárdalur** |

Sõpruslinnad
------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Soome Helsingi, Soome
* Suurbritannia Kingston upon Hull, Suurbritannia
* Taani Kopenhaagen, Taani
* Taani Nuuk, Gröönimaa
 | * Norra Oslo, Norra
* Venemaa Peterburi, Venemaa
* Ameerika Ühendriigid Seattle, Ameerika Ühendriigid
* Rootsi Stockholm, Rootsi
 | * Taani Tórshavn, Fääri saared
* Leedu Vilnius, Leedu
* Kanada Winnipeg, Kanada
 |

Vaata ka
--------

* Reykjavíki Ülikool

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Reykjavík** |

* Reykjavíki koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Reykjavík** |


  


| * v
* r
Euroopa kultuuripealinnad |
| --- |
| 

1985 Ateena
1986 Firenze
1987 Amsterdam
1988 Lääne-Berliin
1989 Pariis
1990 Glasgow
1991 Dublin
1992 Madrid
1993 Antwerpen
1994 Lissabon
1995 Luxembourg
1996 Kopenhaagen
1997 Thessaloníki
1998 Stockholm
1999 Weimar
2000 Reykjavík **·**  Bergen **·**  Helsingi **·**  Brüssel **·**  Praha **·**  Kraków **·**  Santiago de Compostela **·**  Avignon **·**  Bologna
2001 Rotterdam **·**  Porto
2002 Brugge **·**  Salamanca
2003 Graz
2004 Genova **·**  Lille
2005 Cork
2006 Pátra
2007 Luxembourg **·**  Sibiu
2008 Liverpool **·**  Stavanger
2009 Linz **·**  Vilnius
2010 Essen **·**  İstanbul **·**  Pécs
2011 Tallinn **·**  Turu
2012 Maribor **·**  Guimarães
2013 Košice **·**  Marseille
2014 Riia **·**  Umeå
2015 Mons **·**  Plzeň
2016 Wrocław **·**  Donostia / San Sebastián
2017 Aarhus **·**  Paphos
2018 Leeuwarden **·**  Valletta
2019 Matera **·**  Plovdiv
2020/2021 Galway **·**  Rijeka
2022 Kaunas **·**  Esch-sur-Alzette **·**  Novi Sad
2023 **Veszprém **·**  Timișoara **·**  Elefsína**
2024 Tartu **·**  Bad Ischl **·**  Bodø
2025 Nova Gorica / Gorizia **·**  Chemnitz
2026 Oulu **·**  Trenčín
2027 Liepāja
 |