recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Irrawaddy** (birma ဧရာဝတီမ္ရစ္‌ (Eyawadi Myit; kohalikus transkriptsioonis ka Ayeyarwady) on jõgi Kagu-Aasias Myanmaris. Ta saab alguse Katšini osariigis kohas, kus ühinevad Mali Hka ja Nmai Hka, ja suubub Andamani merre, moodustades suure delta. Irrawaddy on Myanmari pikim jõgi, selle pikkus on 2170 km. Jõgikonna pindala on 411 000 km².

Irrawaddy voolab läbi riigi suunaga põhjast lõuna poole. Ülemjooksul voolavad Irrawaddy ja tema lisajõed kitsastes kanjonites läbi džunglite.

Jõe järgi on nime saanud Ayeyarwady piirkond.

* Hsinbyume-Pagood Irrawaddy kaldal Mingun Pahtodawgyi stuupa taustal 2003. aastalHsinbyume-Pagood Irrawaddy kaldal Mingun Pahtodawgyi stuupa taustal 2003. aastal
* Lõpetamata budistliku Mingun Pahtodawgyi stuupa varemed Irrawaddy kaldal 2005. aastalLõpetamata budistliku Mingun Pahtodawgyi stuupa varemed Irrawaddy kaldal 2005. aastal
* Irrawaddy kaldal istuv poissIrrawaddy kaldal istuv poiss
* Ava sild – 1998. aastani ainus sild üle IrrawaddyAva sild – 1998. aastani ainus sild üle Irrawaddy
Detroit Lionsi võistlusriietus
Ford Field
**Detroit Lions** on ameerika jalgpalli liiga National Football League (NFL) klubi, mis tegutseb Michigani osariigis Detroitis. See mängib National Football Conference'i (NFC) Põhjadivisjonis.

Klubi asutati 1928. aastal Ohio osariigis Portsmouthis ja see kandis nime **Portsmouth Spartans**. 1930. aastal hakkas klubi mängima NFL-is. Vaatamata sellele, et liigas oldi oma esimestel aastatel edukad, ei suutnud Spartans Portsmouthi püsima jääda; Portsmouth oli sel ajal teine väikseim linn, kus NFL-i klubi baseerus. 1932. aastal osales Spartans NFL-i ajaloo esimeses väljalangemismängus, kus kaotati Chicago Bearsile tulemusega 0:9. 1934. aastal kolis klubi Detroiti, saades seejärel endale oma praeguse nime. Esimesel hooajal Detroitis pandi alus siiani püsivale klubi traditsioonile pidada iga aasta mäng tänupüha päeval (ainult Teise maailmasõja ei korraldatud tänupüha päeval mänge). 1935. aastal tuli Lions Dutch Clarki juhtimisel esimest korda klubi ajaloos NFL-i meistriks.

Lions on tulnud NFL-i meistriks neli korda, viimati 1957. aastal – Lionist on NFL-is meistritiitlita kauem olnud ainult Arizona Cardinals, mis viimati võidutses 1947. aastal. Lions on üks neljast praegusest NFL-i klubist ja ainus NFC-i klubi, mis ei ole kunagi Super Bowlile jõudnud. Lisaks on Lions ainus Super Bowlile mitte jõudnud klubi, mis on olnud pidevas tegevuses Super Bowli loomist saadik.

Alates 2002. aastast on klubi kodustaadion olnud Ford Field. Enne seda oli kodustaadioniks aastatel 1975–2001 Pontiac Silverdome.

Saavutused
----------

* NFL-i meister (4):
	+ 1935, 1952, 1953, 1957
* Konverentsi võitja (4):
	+ National Conference: 1952
	+ Western Conference: 1953, 1954, 1957
* Divisjoni võitja (4):
	+ NFL-i Läänedivisjon: 1935
	+ National Football Conference'i Keskdivisjon: 1983, 1991, 1993

Viited
------

1. ↑  Detroit Lions. britannica.com. Vaadatud 29.5.2020

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* Detroit Lions pro-football-reference.com lehel

| * v
* r
National Football League |
| --- |
| 
Super Bowl |
| American Football Conference | 
Buffalo Bills • Baltimore Ravens • Houston Texans • Denver Broncos • Miami Dolphins • Cincinnati Bengals • Indianapolis Colts • Kansas City Chiefs • New England Patriots • Cleveland Browns • Jacksonville Jaguars • Las Vegas Raiders • New York Jets • Pittsburgh Steelers • Tennessee Titans • Los Angeles Chargers |
| National Football Conference | 
Dallas Cowboys • Chicago Bears • Atlanta Falcons • Arizona Cardinals • New York Giants • Detroit Lions • Carolina Panthers • Los Angeles Rams • Philadelphia Eagles • Green Bay Packers • New Orleans Saints • San Francisco 49ers • Washington Commanders • Minnesota Vikings • Tampa Bay Buccaneers • Seattle Seahawks |
**Deuteerium** ehk **raske vesinik** (keemiline sümbol **D** või **2H**) on vesiniku isotoop, milles erinevalt tavalisest vesinikust, mille aatomituumas on üks prooton, on lisaks veel üks neutron.

Deuteeriumi aatommass on 2,014101795 *u* (aatomimassi ühikut) ehk 3,344548127•10−27kg. Deuteeriumi tuuma ehk deutroni mass on vastavalt 2,01355323 *u* ehk 3,3436372•10−27kg

Levik
-----

Deuteeriumi leidub maailmameres keskmiselt 1 2H aatom 6400 H aatomi kohta, ehk umbes 0,156 ‰.

Lihtained ja ühendid
--------------------

Ülimalt väikestes kogustes esineb deuteerium kui lihtaine. See on omadustelt diprootiumi H2 sarnane gaas valemiga 2H2 või D2.

Deuteeriumi levinuim ühend universumis on ühend prootiumi 1H aatomiga ehk 2H 1H või DH.

Deuteerium moodustab hapnikuga reageerides vee erivormi, mis on tuntud raske vee nime all.

Mürgisus
--------

Deuteeriumi ühendid on imetajatele, sealhulgas inimestele mürgised: umbes 15 protsendi vee asendamine raske veega (2H2O) tekitab rottidel tervisehäireid ja 25...30 % asendamine on surmav.

Kasutamine
----------

Väikestes kogustes (paar grammi inimese puhul, enam-vähem võrdne raske vee loomulikku sisaldusega kehas) kasutatakse deuteeriumi meditsiinis ainevahetuse jälgimiseks.

Vaata ka
--------

* Vesinik
* Triitium
* Vesi
Níkos Kavvadíase kuju Argostólis Kefallinía saarel.
**Níkos Kavvadías** (uuskreeka keeles Νίκος Καββαδίας; 11. jaanuar 1910 Nikolsk-Ussuriiski – 10. veebruar 1975 Ateena) oli kreeka luuletaja, proosakirjanik ja meremees. Ta oli meremees, kes kasutas merel kogetut oma loomingus.

Elukäik
-------

Níkos Kavvadías sündis tollal Venemaa võimu all olnud Mandžuurias, ent pärast Esimese maailmasõja puhkemist asus perekond 1914. aastal elama Kreekasse Kefallinía saarele, kust olid pärit mõlemad vanemad. 1921. aastal koliti Pireusesse, 1934. aastal Ateenasse.

Pärast gümnaasiumi lõpetamist läks Kavvadías 1928 õppima arstiteadust, ent aasta hiljem, pärast isa surma, asus tööle laevakompaniisse, kus munsterdas end peagi laevale madruseks. Hiljem omandas ta radisti kutse, mis tegi ta võrdseks kaubalaevastiku ohvitseriga.

Teise maailmasõja ajal osales Kavvadías Kreeka vastupanus Mussolini Itaaliale, mis nõudis Kreekalt tähtsate sõjaliste tugipunktide loovutamist. Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944 oli Kavvadías Ateenas, võttes osa vastupanuliikumisest sakslaste vastu. Ta astus ka Kreeka Kommunistliku Partei liikmeks. Pärast okupatsiooni lõppu, kui Kreekas oli kodusõda, naasis Kavvadías merele.

Looming
-------

Esimesed luuletused avaldas Kavvadías 18-aastaselt pseudonüümi Pétros Valchálas all.

Tema kuulsus põhineb vähestel teostel, millest osa ilmus postuumselt – eluajal avaldas ta kaks kuulekogu ja ühe romaani. Tema luuletused on Kreekas väga populaarsed, neid teatakse peast ning mitmed neist on viisistatud (nt on viisistanud kreeka helilooja Thános Mikroútsikos).

### Luulekogud

* "Μαραμπού" ("Marabu", 1933)
* "Πούσι" ("Udu", 1947)
* "Τραβέρσο" ("Läbisõit", 1975)

### Proosateosed

* "Βάρδια" (1954, eesti keeles "Vahikord", tõlkinud Kalle Kasemaa, Tallinn: Olion, 2006)
* "Λί" ("Li", 1987; aluseks 1995. aasta filmile "Between the Devil and the Deep Blue Sea")
* "Του Πολέμου" / "Στ' άλογό μου" ("Sõjast" / "Minu hobusele", 1987)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Kalle Kasemaa, "Järelsõna." Raamatus: Nikos Kavvadias, "Vahikord". Tallinn: Olion, 2006, lk. 175.
**Daniel Burchard von Lemm** (6. november 1845 Peterburi – 11. juuli 1924 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Elulugu
-------

Õppis aastatel 1858–1863 Peterburi Peetri kirikukoolis. Õppis aastal 1863 Peterburi ülikooli filoloogiateaduskonnas, aastatel 1864–1868 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1868–1869 töötas ta koduõpetajana Peterburis ja Tsarskoje Selos. Aastatel 1869–1871 oli õpetajaks Peterburi Peetri kirikukoolis. Ordineeriti 24. detsembril 1871 õpetajaks.

Oli 1872–1875 pastoriks Bessaraabias Klöstitzis (praegu Odessa oblast, Tarutyne rajoon, Wessela Dolyna). 1875–1877 oli ta diakonõpetajaks Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduses (introdutseeriti 24. oktoobril 1875). 1877–1886 oli ta Kadrina Katariina koguduse õpetaja. 1886–1904 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja ja aastatel 1887–1890 veel Saaremaa Konsistooriumi assessor. 1904–1918 oli ta Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse ülemõpetaja ja Eestimaa kindralsuperintendent. 1915–1916 oli ta Siberisse, Irkutskisse välja saadetud. Aastal 1918 jäi Lemm emerituuri.

Tema aadliseisus tunnustati 15/27. detsembril 1880 ja ta kanti Saaremaa aadlisugukondade raamatusse.

Lemm oli Eestimaa Saksa Seltsi eestseisuse liige.

Isiklikku
---------

Tema vend Carl Joseph Lemm oli Katharinenfeldi (praegu Bolnissi, Gruusia), Ludwigsthali (Jekaterinoslav, praegu Dnipro) õpetaja ja Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse diakonõpetaja. Äi Heinrich Ferdinand Hoffmann oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Väimees, märterpastor Carl Immanuel Philipp Hesse oli Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja, mõrvati aastal 1918 bolševike poolt.

Teoseid
-------

* Burchard Friedrich Lemm, weiland Kaiserlich-Russischer Generalmajor a.D.: ein Bild aus der Verborgenheit des Christenlebens / dargestellt von Daniel Lemm. Hamburg: Agentur des Rauhen Hauses, [1876]
* Revaler Predigten zumeist in der Ritter- und Domkirche zu Reval./1. Th./gehalten von Daniel Lemm. Reval: Kentmann, 1878
* Johannes der Wüstenprediger/ von Daniel Lemm; Mit Vorwort von Otto Funcke. Bremen : C. Ed. Müller's Verlagsbuchhandlung, 1884
* Über Träume im Lichte evangelischen Glaubens / Daniel Lemm. Stuttgart: Belser, 1893.
* Predigt gehalten zur Eröffnung des ordentlichen Estländischen Landtages den 7. December 1905 / von D. Lemm. Reval, 1905
* Predigt gehalten zur Eröffnung des ordentlichen Estländischen Landtages den 29. Januar 1908 / D. Lemm. Leipzig: Rudolf Hartmann; Reval: Kluge & Ströhm, 1908 (Buchdruckerei der "Rev. Zeitung").

Vaata ka
--------

* Lemm

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
2. ↑  Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998

Välislingid
-----------

* Stammtafeln nicht immatrikulierter baltischer Adelsgeschlechter
* 
* Daniel von Lemm Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**Saint-Amand-les-Eaux' kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Saint-Amand-les-Eaux.

See koosneb järgmistest valdadest:

1. Bousignies
2. Brillon
3. Bruille-Saint-Amand
4. Château-l'Abbaye
5. Flines-lès-Mortagne
6. Hasnon
7. Hélesmes
8. Lecelles
9. Maulde
10. Millonfosse
11. Mortagne-du-Nord
12. Nivelle
13. Raismes
14. Rosult
15. Rumegies
16. Saint-Amand-les-Eaux
17. Sars-et-Rosières
18. Thun-Saint-Amand
19. Wallers

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Nordi departemangu kantonid

Aniche **·** Annœullin **·** Anzin **·** Armentières **·** Aulnoye-Aymeries **·** Aulnoy-lez-Valenciennes **·** Avesnes-sur-Helpe **·** Bailleul **·** Cambrai **·** Le Cateau-Cambrésis **·** Caudry **·** Coudekerque-Branche **·** Croix **·** Denain **·** Douai **·** Dunkerque-1 **·** Dunkerque-2 **·** Faches-Thumesnil **·** Fourmies **·** Grande-Synthe **·** Hazebrouck **·** Lambersart **·** Lille-1 **·** Lille-2 **·** Lille-3 **·** Lille-4 **·** Lille-5 **·** Lille-6 **·** Marly **·** Maubeuge **·** Orchies **·** Roubaix-1 **·** Roubaix-2 **·** Saint-Amand-les-Eaux **·** Sin-le-Noble **·** Templeuve **·** Tourcoing-1 **·** Tourcoing-2 **·** Valenciennes **·** Villeneuve-d'Ascq **·** Wormhout
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Hõbe** | 2014 | jäähoki |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2017 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2011 | jäähoki |

**Marcus Krüger** (sündinud 27. mail 1990 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions.

Ta alustas karjääri Rootsi kõrgliiga klubis Djurgårdens IF. 2009. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Chicago Blackhawksi poolt 149. valikuna. 2010. aasta juunis sõlmis ta Blackhawksiga kolmeaastase lepingu, kuid mängis põhiosa hooajast 2010–11 Djurgårdensis. Blackhawksi meeskonnaga liitus ta 2011. aasta märtsis.

2013. ja 2015. aastal tuli ta Blackhawksiga Stanley karika võitjaks. Hooajal 2017–18 mängis ta Carolina Hurricanesis, kuid naasis pärast seda Blackhawksi.

2019. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu ZSC Lionsiga.

Rootsi jäähokikoondisega võitis Krüger 2014. aasta taliolümpiamängudelt hõbemedali ja tuli 2017. aastal maailmameistriks.

Välislingid
-----------

* Marcus Krüger NHL.com lehel
* Marcus Krüger hockeydb.com lehel
**Aigar Põder** (sündinud 27. oktoobril 1970 Tartus) on eesti poliitik, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige ja endine sõjaväelane. 

Ta on 2005. aastast Tapal tegutseva OÜ Allodium omanik ja tegevjuht.

Haridus
-------

Aastatel 1982–1989 treenis ta tollases EPA spordiklubis Kreeka-Rooma maadluse sektsioonis (Nõukogude Liidu meistersportlase kandidaat).

1989. aastal lõpetas ta Tartu 14. keskkooli ja jätkas õpinguid Tartu Ülikooli ajalooteaduskonnas, mis jäi pooleli. 2004. aastast õpib ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Poliitiline tegevus
-------------------

Alates 1988. aastast oli Põder Eesti Muinsuskaitse Seltsi, sõjaajalooklubi Ugandi ja Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei liige. Ta osales Kaitseliidu Tartu maleva taastamisel, Eesti kodanike komiteede liikumises ja Eesti Kongressi kokkukutsumises.

2006. aastal astus ta Eesti Rahvusliku Liikumise ridadesse ja valiti 2012. aastal selle juhatusse. Pärast ERL-i ühinemist Rahvaliiduga sai temast Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna juhatuse liige.

Teenistuskäik
-------------

* 1990–1991 Rahvusliku Kaitsealgatuskeskuse tegevuses osalemine
* 1992–2005 Tegevteenistus Eesti Kaitseväes
* 1992 Päällystöopisto (Soome sõjaväe instruktorite kool)
* 1995 Soome Riigikaitsekõrgkooli (Maanpuolustuskorkeakoulu) II Eesti kursus

Isiklikku
---------

1995. aastast on tema abikaasa Kersti Põder (Tammsalu), neil on lapsed Ülo (sündinud 1996) ja Kea (sündinud 2002).
**Keelekorraldus** (vananenud termin: *õigekeelsus*; inglise *language planning*, *corpus planning*) on kirjakeele teadlik arendamine, rikastamine, stabiliseerimine ja ajakohastamine. Keelekorralduses otsitakse keeleideaali ning selle poole liikumiseks antakse keelesoovitusi ja fikseeritakse norminguid. 

Keelekorraldus jaguneb üldkeelekorralduseks, mis tegeleb keelekorralduse üldprobleemidega ja üldkeele korraldamisega, oskuskeelekorralduseks, mis arendab oskuskeelt, ja nimekorralduseks, mis tegeleb nimekasutuse uurimise ja nimede korrastamisega. 

Keelekorraldusteooria sisuks on keelekorralduse eesmärgid, põhimõtted, meetodid ja taktika. Maailma kuulsamate keelekorraldusteoreetikute hulgas on Einar Haugen, Joshua Fishman ja Valter Tauli.

Eesti keelekorraldus
--------------------

 *Pikemalt artiklis  Eesti keelekorraldus*
Eesti keelekorralduse eesmärgiks on hea eesti kirjakeel, mis täidaks riigi- ja rahvuskeelena suhtlusfunktsioone kõigil elualadel. Eesti keelekorralduse keskus on Eesti Keele Instituut, keelekorraldusküsimusi arutatakse Emakeele Seltsi keeletoimkonnas.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Keelekorraldus** |

* Keelehoole
* Keelepoliitika
* Keelekaitse
* Kirjakeel

Viited
------

1. ↑  EE 12. köide, 2003: 702.
2. 1 2 3  Erelt, T. 2002. Eesti keelekorraldus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 15

Kirjandust
----------

* Tiiu Erelt "Eesti keelekorraldus" Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2002
* Eesti rahvuslik keelekorraldus
**Marcus Kelch** (1712 – 1. juuni/12. juuni 1756 Türi) oli Eesti vaimulik.

Marcus Kelchi sünnikohana pakutakse nii Tallinna kui ka Tartut; isa oli Johann Gottfried Kelch (1685–1728), arvatavasti kroonik Christian Kelchi poeg. Ta oli detsembrist 1728 Tallinna Toomorbudekodu kasvandik, õppis Tallinna toomkoolis. Edasi õppis ta (koos venna Johannes Martinusega; immatrikuleeriti 20. mail 1735) Halle ülikoolis. Aastast 1736 oli ta Tallinna gümnaasiumis õpetaja (kolleeg). Ordineeriti 20. septembril/1. oktoobril 1738 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1738–1756 (kutsuti 10. juulil/21. juulil 1738) Türi Püha Martini koguduse õpetaja.

Isiklikku
---------

Tema vanaisa Christian Kelch oli kroonik, Järva-Jaani ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja. Vend Michael Kelch oli Järva-Jaani ja Türi Püha Martini koguduse õpetaja. Tema tütre Johanna Juliana abikaasa Thomas Sabler, nagu ka tütrepoeg Georg Christian Sabler olid Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetajad.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
**Rahvusvaheline Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsioon** (inglise keeles *International Association of Classification Societies* (IACS) ) on klassifikatsiooniühingute liit, mille peakorter asub Londonis. Assotsiatsioon asutati 11. septembril 1968 Hamburgis. Liidu liikmesühingute kontrolli all on üle 90% maailma kaubalaevastikust.

Liidu tegevuse eesmärk on turvalised laevad ja puhas meri, milleni püütakse jõuda tehniliste nõuete soovitamisega IMO-le ja liikmesühingutes laevade nõuetele vastavuse kontrolli ühtlustamisega. 
Nõuete kohta saab täpsemalt lugeda kirjutises SOLAS.

IACS-i liikmed:

* ABS American Bureau of Shipping
* BV Bureau Veritas
* CCS China Classification Society
* DNV Det Norske Veritas
* GL Germanischer Lloyd
* KR Korean Register of Shipping
* LR Lloyd's Register
* NK Nippon Kaiji Kyokai (ClassNK)
* RINA Registro Italiano Navale
* RS Vene Mereregister (*Russian Maritime Register of Shipping*)

11. märtsil 2022 teatas assotsiatsioon Vene Mereregistri väljaarvamisest kooskõlas Suurbritannias kui liidu asukohamaal Venemaale kehtestatud sanktsioonidega.

Vaata ka
--------

* Jääklass
* Laevaehitus
* Rahvusvaheline õigus

Viited
------

1. ↑  IACSi pressiteade (inglise keeles)

Välislingid
-----------

* IACS-i ametlik veeb
* Veeteede Amet sõlminud kokkulepped järgmiste klassifikatsiooniühingutega
* Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 789/2004, 21. aprill 2004, mis käsitleb kauba- ja reisilaevade ümberregistreerimist ühest ühenduse registrist teise ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 613/91EMPs kohaldatav tekst.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:International Association of Classification Societies seisuga 31.12.2009*.
Marcus Thrane
**Marcus Møller Thrane** (14. oktoober 1817 Christiania – 30. aprill 1890 Eau Claire, Wisconsin, USA) oli Norra esimese töölisliikumise juht. Thranitteri liikumisel oli oma kõrgpunktis ligikaudu 30 000 liiget, mis oli tollal suuruselt kolmas liikumine. See jäi alla ainult liikumistele Prantsusmaal ja Ühendkuningriigis.

Töölisliikumine
---------------

1848. aasta revolutsiooniliste sündmuste mõjul rajas Thrane kooliõpetajana Norras esimese töölisühingu ja paari aastaga kattis nende võrk kogu maa. Kristliku sotsialismi ideed ja Inglise tšartismi meenutav tegevus ühendasid üle 20 000 inimese. Et tööstustöölisi oli sel ajal ainult umbes 10 000, olid Thrane ühingute liikmed enamasti maaproletariaadi hulgast. Nende huve väljendasid palvekirjad, mida esitati kuningale ja mõne radikaalse delegaadi kaudu ka Stortingis. Valitseva kihi vastus oli jõhker – Thrane ja sadakond aktivisti arreteeriti, popside (mõnikord isegi relvastatud) väljaastumised suruti maha. Ühingud lagunesid ja kui Thrane neli aastat hiljem vabanes, jäi tal üle sügavalt pettununa emigreeruda.

Viited
------

1. ↑  Jaak Kangilaski. *Norra*, Tallinn: AS Koolibri, 2000

Märkused
--------

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Marcus Thrane seisuga 3.05.2009*.
**Rahvusvaheline Biosemiootika Ühing** (*International Society for Biosemiotic Studies*) on biosemiootika alal tegutsevate uurijate ülemaailmne organisatsioon. Ühing asutati aastal 2005. Ühingu ajakiri on Biosemiotics, mis hakkas ilmuma aastal 2008. Ühingu aastakonverentsideks on saanud *Gatherings in Biosemiotics*.

Ühingu esimene president oli Jesper Hoffmeyer, asepresident oli 2005–2012 Donald Favareau, alates 2012 Timo Maran. Alates aastast 2015 on president Kalevi Kull ja asepresident Donald Favareau.

Nagu väidab Thomas Sebeok, asutati Glottertalis 8. juunil 1990 *International Biosemiotics Society* (IBS). Kuigi too ei hakanud tegelikult tööle, sündis Glottertali kohtumistel rahvusvaheline biosemiootika rühm, mis 2005. aastal ühingu (taas)asutas.

Viited
------

1. ↑  Favareau, Don 2005. Founding a world biosemiotics institution: The International Society for Biosemiotic Studies. *Sign Systems Studies* 33(2): 481–485.
2. ↑  Rattasepp, Silver; Bennett, Tyler (eds.) 2012. *Gatherings in Biosemiotics*. (Tartu Semiotics Library 11.) Tartu: University of Tartu Press.
3. ↑  Sebeok, Thomas 1991. *Semiotics in the United States*. Bloomington: Indiana University Press, lk. 106.

Välislingid
-----------

* Ühingu koduleht
**Aida Nõkolaitšuk** (ukraina keeles Аіда Юріївна Николайчук; sündinud 3. märtsil 1982 Odessas) on ukraina poplaulja, helilooja ja modell. Ta sai suurema tuntuse osalisena Ukraina "X-faktori" kolmanda hooaja saadetes, kuhu ta valiti välja 30 000 soovija seast. Temast sai saate kolmanda hooaja võitja.

Aida tõmbas tähelepanu oma vokaalsete võimetega ka "X-faktori" teise hooaja saates, kui esitas Polina Gagarina laulu "Lullaby" ("Колыбельная" *Kolõbelnaja*). Kaks kohtunikku peatasid tema esinemise, sest kahtlustasid, et naine ei laula ise ja liigutab muusika taustal vaid suud. Kohtunikud palusid tal laulda *a cappella*. Nõkolaitšuk oli sellest märgatavalt šokeeritud, kuid suutis oma esinemise siiski edukalt lõpule viia.

Lauljakarjäär
-------------

2011. aastal osales Nõkolaitšuk Ukrainas telesarja "X-faktor" teise hooaja saadetes. Seal osalemiseks pidi ta lahkuma televisioonitöölt. 

Pärast tema saatest väljalangemist saavutas video Aida esinemisega rekordilise vaatamiste arvu YouTube'is. Nõkolaitšuk otsustas seejärel saatesarjas edasi osaleda ning võttis osa saatesarja "X-faktor Online" teisest hooajast. 2011. aasta novembris kuulutati ta "X-faktor Online'i" nädala võitjaks ning 31. detsembril sai temast saate võitja. See tagas talle pääsu "X-faktori" kolmanda hooaja saadetesse.

2012. aastal kutsuti teda esinema Moskvasse ja Berliini. 10. oktoobril 2012 tegi imka TV temaga intervjuu.

"X-faktori" kolmanda hooaja harjutusperioodil sai Nõkolaitšuk 24. koha 25-aastaste ja vanemate kategoorias, mille mentoriks oli Igor Kondratjuk. Seejärel pidi Nõkolaitšuk laulma kohtunikele ja Thomas Andersile. Pärast seda esitust tõsteti Nõkolaitšuk oma kategooria parimate sekka ning temast sai üks 12 finalistist. Samuti olid tema kategoorias veel Jevgeni Litvinkovitš ja James Golovko. 

22. detsembril 2012 osales ta finaalis, kus tema rivaalid olid Aleksei Smirnov ja Jevgeni Litvinkovitš. 29. detsembril valiti ta osalema superfinaali koos Jevgeni Litvinkovitšiga. 5. jaanuaril 2013 toimunud galakontserdil kuulutati Nõkolaitšuk "X-faktori" kolmanda hooaja võitjaks.

Pärast võitu hakkas Nõkolaitšuk töötama koos teiste SRÜ artistidega ja allkirjastas lepingu Sony Music Entertainmentiga. 2013. aasta mai lõpus avaldas ta debüütsingli "On Your Planet", millele tehti ka muusikavideo.
**Vladimir Nikolajevitš Fjodorov** (vene keeles Владимир Николаевич Федоров; sündinud 31. märtsil 1951 Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on vene rahvusest Sahha kirjanik (proosa- ja näitekirjanik) ning tõlkija.

Pärast Jakutski Riikliku Ülikooli geoloogiateaduskonna lõpetamist 1975. aastal töötas ta insener-geofüüsikuna, kuid 1977. aastal vahetas elukutset – hakkas ajakirjanikuks. 1990. aastal sai ta ajalehe Poljarnaja Zvezda peatoimetajaks (1990–1994); hiljem on ta juhtinud ka teisi ajalehti.

Kirjanduslikku tegevust alustas ta luuletajana. Esimene luulekogu ilmus 1982. aastal. Ta on kirjutanud näidendeid, sealhulgas lastele. Tema teostest tuntuim on näidend "Odisseja inoka Jakutskogo" ("Одиссея инока Якутского"). Ta on tõlkinud jakuudikeelset kirjandust vene keelde.

Tunnustus
---------

* 2000 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi Oiunski-nimeline riiklik preemia (panuse eest jakuudi lastekirjandusse ja jakuudi-vene kirjandussuhete arendamisel)
* 2003 – Venemaa suur kirjandusauhind (teose "Одиссея инока якутского" eest)

Ta on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia liige ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kultuuritöötaja.

Viited
------

1. 1 2 3  Федоров Владимир Николаевич. ysia.ru
2. 1 2 3  Лауреат Государственной премии Республики Саха[*alaline kõdulink*]. sakha.gov.ru
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib järvest Viljandi maakonnas; tehisjärve kohta Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas vaata artiklit Aidu järv (Jõgeva maakond).* |

---

**Aidu järv** (ka **Loodi Suurjärv**) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Aidu külas.

Järve pindala on 5,7 ha, pikkus 540 m, laius 130 m, kõrgus merepinnast 82,5 m, sügavus kuni 10 m ja kaldajoone pikkus 1,227 km. Järv on pikliku kujuga, põhjaloode-lõunakagu suunaline ja sellest voolab läbi Sinialliku oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonna Pärnu alamvesikonda ja on avalikult kasutatav veekogu.

Järv asub Aidu külas, järve läänekallas Sultsi külas. Järvest möödub 600 m kaugusel idas Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee.

Järv on glatsiaalse tekkega, kuid tänapäevaks juba tugevasti soostunud ja seda piirab enamasti õõtsik. Järve läänekallas on kaetud metsaga, idakaldal on karjamaad ja põllud. Järv on sügavaim põhjaosas.

Järve vesi on hele ja selge, taimestik rohke. Järve kalastik on võrdlemisi liigirikas, järves leidub ahvenat, särge, haugi, latikat, linaskit ja viidikat.

Vaata ka
--------

* Sinialliku oja

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Aidu järv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.09.2016)
2. 1 2 3 4  Mäemets, A. 1977. Eesti NSV järved ja nende kaitse. Tallinn: Valgus.
3. 1 2  Aidu järv keskkonnaportaalis (vaadatud 04.09.2016)

Välislingid
-----------

* Aidu järv Eesti looduse infosüsteemis
* Aidu järv keskkonnaportaalis
**Keeline pööre** tähistab filosoofias ja inimteadustes valdkonna tõlgendamiskeskme ja meetodite kasutamise nihkumist kogemuses väljendatud keelele ning nendes valdkondades toimunud muutusi. Pööre algas 20. sajandil keeleteaduses ja filosoofias oletusest, et keel pole tegelikkuse ja kogemuse edastamise sõltumatu vahendaja. Erinevatelt lähtealustelt hakati uurima, mida me keelega teeme, ehk täpsemalt, mida keel tegelikkuse või meiega teeb.

Keelelise pöördeni viisid avastused keeleteaduses. Kandvat rolli selles mängisid Ludwig Wittgenstein, John Austin ja Mihhail Bahtin. Vastavalt uuele keelekontseptsioonile hakati sotsiaalse tegelikkuse alusena nägema keelt. Avastuste tulemusena muutus arusaamine keele tähtsuse rollist mõtlemise, tunnetamise, ja teadmiste konstrueerimise protsessis. Kõik mõisted, kategooriad ja tähendused ning teadmised tervikuna tekivad ja elavad edasi keeles. Keele kaudu osalevad inimesed maailma kujundamises, tundmaõppimises ja taasloomises.

Mõistet "keeleline pööre" kasutas esimesena Gustav Bergman ja laiemalt Richard Rorty 1967. aastal ilmunud antoloogias "The linguistic turn". Arvatakse, et saksa hermeneutilises filosoofias toimus keeleline pööre juba 18. sajandil.

Keeleline pööre pole teaduslik ega filosoofiline teooria. Keelelist pööret käsitlevast kirjandusest võib leida erinevaid lähenemisi. Filosoofid keskenduvad keelefilosoofilistele aspektidele, keeleteadlased keele ja kommunikatsiooni uurimisele ning sotsiaalteadlased sellele, kuidas muutunud arusaam keele rollist mõjutab sotsiaalse tegelikkuse mõistmist ja selle tundmaõppimist.

Viited
------

1. ↑  Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 178.

Kirjandus
---------

* Strömpl, J. Selg, M. Linno, M. (2012). Narratiivne lähenemine sotsiaaltööuurimuses: laste väärkohtlemise lood. Tartu, TÜ Kirjastus.
See artikkel See artikkel räägib Leedu alpinistist.  Vene poliitiku kohta vaata artiklit Vladimir Jakovlev (poliitik).  

---

**Vladimir Jakovlev** (sündinud 1960) on Leedu alpinist.

Alpinismiga hakkas ta tegelema 1980. aastal.

Teise Leedu alpinistina täitis ta aunimetuse "Lumeleopard" saamiseks vajalikud nõuded. Ta on noorimaid selle aunimetuse saanud Baltimaade alpiniste.

Tipputõusud Pamiiris ja Tian Shanis
-----------------------------------

Ta ronis kahel aastal järjest Pamiiris. 1989. aastal tõusis ta Korženevskaja tippu. Järgmisel aastal vallutas veel kaks seitsmetuhandelist mäge: 8. augustil alistus talle Lenini mäetipp ja 21. augustil 1990 soolotõusus Ismoili Somoni mäetipp.

1991. aastal käis ta Tian Shanis eesmärgiga tõusta kahe seitsmetuhandelise, 5B raskuskategooriaga mäe tippu. 10. augustil oligi ta Han-Tengri tipus ja nädal hiljem Džengiši tipus. Mõlemad tipputõusud sooritas ta soolotõusus.

#### Tipputõusud

* 1989 – Korženevskaja (7105 m), 5A raskuskategooria
* 1990 – Lenini mäetipp (7134 m), 5A raskuskategooria
* 1990 – Ismoili Somoni mäetipp (7495 m), 5A raskuskategooria, soolotõus
* 1991 – Han-Tengri (7010 m), soolotõus, 5B raskuskategooria, soolotõus
* 1991 – Džengiš (7439 m), 5B raskuskategooria, soolotõus

1990. aastad
------------

1996. aastal ronis ta Matterhorni tippu (4A raskuskategooria marsruut).

Tunnustus
---------

* 1991 – aunimetus "Lumeleopard" (tõusnud viiele endise Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrgusele mäetipule)

Viited
------

1. 1 2  Snow Leopards. russianclimb.com
2. 1 2 3 4  Vladimir Jakovlev. kalnai.lt
**"Keelatud vili"** on 2011. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm.

Sisu
----

Jaagule tundub, et ta on sündinud vales kohas. Ta oleks ülepea tahtnud olla veinimõisnik kusagil Lõuna-Itaalia viinapuuistanduste keskel. Selle asemel aga, et Itaaliasse kolida, on Jaak otsustanud põhjamaa kliimat trotsides rajada viinamarjaistanduse otse oma talu kõrvale Valgamaa mäenõlvadele, ja nii uskumatu kui see ka ei tundu – sealt ka esimese veinisaagi saanud. Jaagust sugugi mitte kaugel elab Liia, muhe Setomaalt pärit memm, kelle kirg viinamarjade vastu on utsitanud teda oma aeda koguma üle kahesaja viinamarjasordi. Taimi ja kasvuhooneid tuleb iga aastaga juurde. Mida aga loodus sellisest asjast arvab? Kas hellitab või nuhtleb?

Tegijad
-------

Režissöör: Anu Aun

Produtsent: Priit Pääsuke

Operaatorid: Mihkel Soe, Erik Põllumaa, Margus Sikk

Helirežissöör: Priit Pääsuke

Monteerija: Priit Pääsuke

Tootja: Luxfilm

Rahastajad: Eesti Filmi Instituut, Eesti Kultuurkapital, Eesti Rahvusringhääling

Kestus 26 minutit
Vladimir Jakovlev (1999)
Autogramm
**Vladimir Anatoljevitš Jakovlev** (vene keeles Владимир Анатольевич Яковлев; sündinud 25. novembril 1944 Oljokminskis  Oljokminski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa poliitik ja riigitegelane.

Ta oli aastatel 1996–2003 Peterburi kuberner, 2003–2004 Venemaa Föderatsiooni Valitsuse aseesimees (kureeris elamu- ja kommunaalmajandust, ehitust ning transporti) ning 2004–2007 Venemaa Föderatsiooni regionaalarengu minister.

2009. aastast on ta Venemaa Ehitajate Liidu president.

Päritolu, haridustee ja töökäik
-------------------------------

Vladimir Jakovlev sündis Jakuutias, kuhu tema ingerisoome juurtega isa perekond ümberasustati Leningradi oblastist.

Jakovlev lõpetas 1965. aastal Leningradi Montaažitehnikumi. Pärast Loode Kaugõppe Polütehnilise Instituudi lõpetamist 1973. aastal Leningradis töötas ta ehitusorganisatsioonides: alustas ehitusobjekti meistrina ja lõpetas trusti juhatajana. 

1993. aastal määrati Jakovlev Peterburi aselinnapeaks (linnapea oli Anatoli Sobtšak). 1994. aastal sai temast linnapea esimene asetäitja (teine esimene asetäitja oli samal ajal Vladimir Putin). Aastatel 1996–2003 oli Jakovlev Peterburi kuberner.

Aastatel 2003–2007 töötas ta Venemaa Föderatsiooni Valitsuses. 2007. aastast on ta pensionil.

Tunnustus
---------

* 1994 – Venemaa Föderatsiooni teeneline ehitaja

Viited
------

1. ↑  Яковлев, Владимир Анатольевич. grankin.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vladimir Jakovlev (poliitik)** |
Dachau koonduslaager-muuseum.
**Rahvusvaheline Dachau Komitee** (Comité International de Dachau; CID) on antifašistlik komitee, mis asutati 20. detsembril 1958 Brüsselis. Registreeritud vastavalt Belgia seadustele.

Tegevuse eesmärgid
------------------

Toetada Dachau ja teiste koonduslaagrite ohvrite mälestuse austamist; kaitsta laagrites kinnipeetud isikute ja nende organisatsioonide õigusi; anda sõjaohvritele ja nende ülalpeetavatele hüvitust; võidelda kõige vastu, mis võiks viia selliste laagrite taassünnile ja nende õuduste kordumisele.

### Täidetud eesmärgid

Koostöös Baieri (Saksamaa) liiduvalitsusega taastada laager kujul, nagu see leiti 1945. aastal; asutada seal dokumentatsioonikeskus ja muuseum. Korraldab ekskursioone laagrisse ja iga-aastaseid kohtumisi Dachau laagri territooriumil.

Struktuur
---------

Igal aastal tuleb kokku peaassamblee, mis koosneb ühest delegaadist iga liikmesorganisatsiooni kohta. Administratiivnõukogu on jooksva töö juhtimiseks. Finantseeritakse liikmemaksudest ja annetustest.

Dachau koonduslaagri krematoorium töös.
Dachau koonduslaagri krematoorium muuseumieksponaadina.

Liikmed
-------

28 riigi, sealhulgas Albaania, Belgia, Bulgaaria, Horvaatia, Poola, Prantsusmaa, Rumeenia, Saksamaa, Tšehhia, Ungari ja Venemaa rahvuslikud organisatsioonid.

Peakorter
---------

Asub Brüsselis, Belgias.

Välislingid
-----------

* Memorial Site at the Dachau Concentration Camp (1968)
* THE PHOTOGRAPHIC HISTORY OF DACHAU CONCENTRATION CAMP (KONZENTRATIONSLAGER DACHAU OR KLD) PUBLISHED IN ENGLISH BY THE INTERNATIONAL DACHAU COMMITTEE IN 1978
* DACHAU CONCENTRATION CAMP POSTCARDS
* British SOE Agents executed at Dachau
* Text of Museum booklet about Dachau Concentration Camp
* Shot at Dachau: Four Young Women Who Died for Their Country
* Dachau Concentration Camp Memorial Site
* ... von Anilin bis Zwangsarbeit
* KZ-Gedenkstätte Dachau. Dachau Concentration Camp Memorial Site

Allikad
-------

1. ↑  Comité International de Dachau
2. ↑  Comité International de Dachau
3. ↑  Dachau Concentration Camp Memorial Site - KZ-Gedenkstätte Dachau
4. ↑  Comité International de Dachau
5. ↑  Comité International de Dachau
6. ↑  Comité International de Dachau
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib territoriaalühendusest; saare kohta vaata artiklit Saint-Barthélemy saar* |

---

**Saint-Barthélemy** on Prantsusmaa meretagune territoriaalühendus, mis asub saarel Kariibi meres Väikeste-Antillide saarestiku põhjaosas.

Saare pindala on 21 km² ja rahvaarv 8450 (2007). Halduskeskus on Gustavia, mis sai nime Rootsi kuninga Gustav III järgi. Koos ümberkaudsete väikesaartega on territoriaalühenduse pindala 24 km².

1648. aastast oli Saint-Barthélemy Prantsusmaa koloonia. 1784. aastal müüdi saar Rootsile, kauplemisõiguse eest Göteborgis.

Kuna saare ülalhoidmine osutus Rootsile kulukaks, alustati 1877. aastal Prantsusmaaga nõupidamisi saare tagasimüügi osas. 10. augustil 1877 kirjutati Pariisis alla saare üleandmise leppele, mille Rootsi ratifitseeris 9. novembril 1877 ja Prantsusmaa 4. märtsil 1878. Hinnaks lepiti kokku 80 000 franki Rootsi varade eest ja 320 000 franki Rootsi ametnike kodumaale naasmise ja pensioni eest. Oktoobris 1877 peeti saarel referendum, kus võeti praktiliselt ühehäälselt vastu otsus saar Prantsusmaaga taasliita. 16. märtsil 1878 liideti saar ametlikult Guadeloupe'i haldusterritooriumiga.

2003. aastal eraldus Saint-Barthélemy Guadeloupe'ist, moodustades eraldi Prantsusmaa territoriaalühenduse. Prantsusmaa parlament kinnitas selle 2007. aastal.

* Saint-Barthélemy kohalik mitteametlik lippSaint-Barthélemy kohalik mitteametlik lipp

Viited
------

1. ↑  The National Institute of Statistics and Economic Studies
**Eesti Arnold Schönbergi Ühing** on 22. augustil 1992 loodud mittetulundusühing, mille eesmärk on heategevuslik teaduse, kultuuri ja hariduse toetamine avalikes huvides, uurides ja levitades Arnold Schönbergi ning tema õpilaste-mõttekaaslaste ja teiste uuenduslike muusikasuundade pärandit.

Eesti Arnold Schönbergi Ühing korraldab Pärnu Nüüdismuusika Päevi ning on Nüüdismuusika oskuskeele komisjoni taustorganisatsiooniks.

Nüüdismuusika oskuskeele komisjon
---------------------------------

Nüüdismuusika oskuskeele komisjon on 23. jaanuaril 2010 loodud komisjon, mille eesmärk on eestikeelse nüüdismuusikaterminoloogia uurimine, korrastamine ja üldsusele kättesaadavaks tegemine. Selleks tegeleb komisjon nüüdismuusika mõistete koondamise, süstematiseerimise ja defineerimisega ning nüüdismuusikaterminite loomise ja korrastamisega ning oma töö tulemuste publitseerimisega. 

Komisjon teeb koostööd veebientsüklopeediaga Vikipeedia, kus on tegevuse koordineerimiseks avatud vikiprojekt "Nüüdismuusika oskuskeel".

Välislingid
-----------

* Eesti Arnold Schönbergi Ühingu koduleht
* Nüüdismuusika oskuskeele komisjoni koduleht
***Provespa anomala*** on liik voltherilaste sugukonna ühisherilaste alamsugukonna perekonnast *Provespa*.

Nomenklatuur ja süstemaatika
----------------------------

Liiki kirjeldas 1854 Henri de Saussure. See on perekonna tüüpliik.

Sünonüüm on *Vespa dorylloides*. Seda kasutas Saussure 1853. aastal. Aastal 1854 kasutas ta nime *Vespa anomala*.

Alamliike ei ole.

Liik on tekkinud siis, kui *Provespa barthelemyi* oli juba lahknenud.

Levik
-----

Liiki on kohatud Birmas, Tais, Malaisias (Lääne-Malaisia, Langkawi saar, Sarawaki osariik, Sabahi osariik), Singapuris, Bruneis, Indoneesias (Sumatra saar, Bangka saar, Batu saared, Durian, Karimun Lingga, Padang, Jaava, Kalimantan, Lauti saar).

Eluviis
-------

Nad sülemlevad. Sülemi uue koloonia rajamiseks moodustab emaherilane koos suure arvu tööherilastega. Peretsükkel on tõenäoliselt aastane, sülemlemine toimub igal aastaajal.

Parasiidid
----------

Sellel liigil parasiteerib *Xenos provesparum*.

Viited
------

1. ↑  Madl 2012: 27.
2. 1 2 3  Madl 2012: 28.
3. 1 2  Madl 2012: 29.
4. ↑  Matsuura 1999.

Kirjandus
---------

* U. Maschwitz, H. Hänel. Biology of the Southeast Asian nocturnal wasp, Provespa anomala (Hymenoptera: Vespidae). – *Entomol. Gener.*, 1988, 14, lk 47–52.
* M. Matsuura. Size and composition of swarming colonies in Provespa anomala (Hymenoptera, Vespidae), a nocturnal social wasp. – *Insectes Sociaux*, 1999, 46, lk 219–223.
* Michael Madl. Notes on the genus Provespa Ashmead, 1903 (Insecta: Hymenoptera: Vespidae: Vespinae) based on the material of the Naturhistorisches Museum Wien (Austria). – *Annalen des Naturhistorischen Museums in Wien*, 2012, B, 114, lk 27–35. Veebiversioon
**Vladimir Jevdokimov** (26. märts 1961 Kustanai – 18. märts 2017) oli vene mehaanikainsener.

2016. aasta 12. oktoobril süüdistas Vene Föderatsiooni uurimiskomisjon Jevdokimovit ametiseisundi kuritarvitamises ja organiseeritud kuritegelikku gruppi kuulumises, kuna väidetavalt olevat ta ettevõttelt МиГ varastanud rohkem kui 200 miljonit rubla. Jevdokimov eitas oma süüd ning soovis, et ta määrataks uurimise ajaks vangla asemel koduaresti ja vabastataks kautsjoni vastu.

2016. aasta 1. detsembril rahuldas Basmannõi kohus Jevdokimovi vahistamise otsuse.

2016. aasta 26. detsembril lükkas Basmannõi kohus tagasi Jevdokimovi advokaadi taotluse, milles too palus Jevdokimovi koduaresti määramist või 30 miljoni rubla suuruse kautsjoni vastu vabastamist, ning jättis vahistamisotsuse jõusse.

Roskosmose peadirektor Igor Komarov taotles Jevdokimovi vabastamist, kuna tema sõnul on Jevdokimov riigiettevõttele kasulik ning tema süü pole seotud Roskosmose ametikohustustega.

2017. aasta 27. jaanuaril pikendas Basmannõi kohus Jevdokimovi vahistamisotsust sama aasta 30. aprillini.

2017. aasta 18. märtsil leiti Moskva põhjaosa vangla kongist Jevdokimovi surnukeha. Ta oli surnud rinda pussitamise tõttu.

Haridus
-------

* 1984 – Tšeljabinski Polütehnilise Instituudi masinaehituse eriala (doktorikraad)

Töö
---

* 1984–2005 kesk- ja erimasinaehituse valdkonna Vene riigiettevõtete erinevatel ametikohtadel (tuumatööstus)
* 2005–2007 ettevõtte Авиатехприемка esimene asedirektor
* 2007–2014 ettevõtte Авиатехприемка peadirektor
* 2014–2015 ettevõtte Объединенная ракетно-космическая корпорация peadirektori asetäitja kvaliteedi ja järjepidevuse küsimustes
* 2015–2016 ettevõtte Roskosmos tegevdirektor kvaliteedi ja järjepidevuse alal

Välislingid
-----------

* Roskosmose endine kõrge juht pussitati vanglas surnuks Postimees, 18. märts 2017
* Биография Владимира Евдокимова RIA Novosti, 18. märts 2017
* Roskosmose töötajate loend
Regis Philbin (2009)
**Regis Francis Xavier Philbin** (25. august 1931 New York – 24. juuli 2020 Greenwich, Connecticut) oli USA telesaatejuht. Ta on eelkõige tuntud jutusaadetest ja telemängudest.

1953. aastal lõpetas ta sotsioloogia alal Notre Dame'i Ülikooli. Televisioonis astus ta esimest korda üles 1960. aastatel. Ta sai tuntuks 1960. aastate lõpus Joey Bishopi jutusaates "The Joey Bishop Show".

Ta oli eelkõige tuntud hommikuprogrammist "Live! with Regis and Kathie Lee" (hiljem "Live with Regis and Kelly"), mida ta juhtis aastatel 1983–2011. Aastatel 1985–2000 juhtis ta seda koos Kathie Lee Giffordiga, hiljem Kelly Ripaga. Philbin juhtis muuhulgas veel mängusaateid "Kes tahab saada miljonäriks?" ("Who Wants to Be a Millionaire") ja "Million Dollar Password". 2006. aastal oli ta talendisaate "America's Got Talent" esimese hooaja juht.

Philbin tegeles ka laulmisega. Ta andis välja kolm stuudioalbumit ning 2005. aastal jõulualbumi. Tema 2009. aastal ilmunud album "Just You. Just Me." jõudis USA plaadimüügiedetabelis Billboard 200 üheksandale kohale.

Ta pälvis neli korda Daytime Emmy Award'i ning 2008. aastal lisaks Daytime Emmy Award'i elutööauhinna. 2003. aastal sai ta Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe. 2006. aastal võeti ta Televisiooni Kuulsuste Halli liikmeks. 2004. aasta augustis jõudis ta Guinnessi rekordite raamatusse kui kõige kauem USA-s otse-eetris olnud saatejuht, karjääri jooksul kokku umbes 17 000 tundi ehk 708 ööpäeva.

Välislingid
-----------

* Regis Philbin andmekogus IMDb (inglise)
**FLEXA** on 1972. aastal loodud Taani ettevõte, mis toodab lastele mööblit. Ettevõtte peakorter asub Taanis Aarhusi linnas ja kannab nime Flexa4Dreams a/s. FLEXA on üks Euroopa juhtivaid lastemööbli tootjaid. Nende tooted on suunatud peamiselt Skandinaavia turule. Toodetakse näiteks rohkem kui 4000 lastevoodit päevas. Kontsern kuulub sajaprotsendiliselt Taani kapitalile.

Taanis asub ettevõtte peakorter, üldjuhtimine, disaini- ja turundusosakonnad. Kõik ettevõtte tootmisüksused asuvad Eestis.

FLEXA Eestis
------------

FLEXA on Eestis alates 1994. aastast. Flexal on Eestis kaks tootmisüksust – Kadrinas ja Viru-Nigula vallas Vastal. Eesti tootmisüksused on koondatud äriühingu FLEXA EESTI AKTSIASELTS alla. Seisuga 31. detsember 2022 töötas Eesti üksustes kokku 148 töötajat. Ka paremal olevas infokastis olev käive kajastab vaid Eesti üksuse käivet.

Viru-Nigula tehases on laohooned ja tootmishooned mööblitööstuse komponentide ja liimpuitkilbi ning mööbli tootmiseks ja pakendamiseks. Viru-Nigula tehas toodab valdavalt voodeid. Kadrinas paiknev tehas toodab kappe, kummuteid, riiuleid ja muid mööbliesemeid. Flexa Eesti toodab männipuidust ja puitkiudplaadist lastemööblit ning allhanke korras muud puidust mööblit.

Vaata ka
--------

* Mööblitööstus

Viited
------

1. ↑  "About us". Vaadatud 27.09.2021.
2. ↑  "Ettevõttest". Vaadatud 27.09.2021.
3. 1 2 3  "TAANLASTE FLEXAS SAAB TÖÖD LIGI 300 VIRULAST". *Kuulutaja*. 30. oktoober 2015.
4. ↑  "Kontakt". Vaadatud 27.09.2021.
5. ↑  "FLEXA EESTI AKTSIASELTS". *teatmik.ee*. Vaadatud 1.06.2022.
6. ↑  "2022. aasta majandusaasta aruanne". 26. juuni 2023. Vaadatud 8.07.2023.
**Eesti Arst** on 1922. aastast ilmuv teaduslik meditsiiniajakiri.

Aastatel 1922–1940 andis ajakirja välja Eesti Arstide Liit ja aastas ilmus 12 numbrit. Eesti NSV aegu oli ajakirja väljaandja Tervishoiu RK. Esimene number uue nime Arstiteadus all ilmus 7. jaanuaril 1941. Plaanis oli välja anda kümme 80-leheküljelist numbrit aastas. Aastatel 1941–1944 oli väljaandja Akadeemiline Arstiteaduse Selts ja ajakiri ilmus ebaregulaarselt. Sõjajärgsel perioodil väljaandmine katkes.

Aastatel 1954–1957 ilmus 6 meditsiiniartiklite kogumikku *Nõukogude Eesti Tervishoid*. 1958. aastast hakkas ajakiri ilmuma perioodiliselt kuus korda aastas ja kandis nime *Nõukogude Eesti Tervishoid*. 1989. aastast kannab see nime **Eesti Arst**. 2000. aastast ilmub ajakiri 12 korda aastas.

Peatoimetajad
-------------

* 1922–1928 Siegfried Talvik
* 1929–1944 Albert Valdes
* 1958–1964 Anton Nordberg
* 1965–1999 Oku Tamm
* 2000–2010 Väino Sinisalu
* 2010 – detsember 2013 Andres Soosaar
* jaanuar 2014 – detsember 2019 Ülla Linnamägi
* jaanuar 2020 – Urmas Siigur

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8   (vaadatud 27.02.2013)
2. ↑  EE 12. köide, 2003: 47.

Kirjandust
----------

* Käbin J. Eesti Arstide Seltsi ajaloost. Eesti Arst 1989; 4:277–80.
* Kutsar K. "Eesti Arst" 1922–1940. Eesti Arst 1989; 1:5–16.
* Tomberg T. Sinisalu V. Eesti Arst – üldmeditsiiniline teadusajakiri. Eesti Arst 2004; 83(12):802–5.
* Kaasik A-E. – 85 aastat Eesti Arsti. Eesti Arst; 86(9):611–3.

Välislingid
-----------

* Ajakirja koduleht (vaadatud 27.02.2013)
* EE artikkel ajakirjast
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib väinast Hammerfesti vallas; väina kohta Tromsø vallas vaata artiklit Kvalsundet (Tromsø)* |

---

Kvalsundi sild üle Kvalsundeti väina
**Kvalsundet** on väin Norras Hammerfesti vallas. Väin lahutab Kvaløya saart Norra mandriosast.

Väina vähim laius on 400 m. Üle väina viib 525 m pikkune Kvalsundi sild, mis avati 1978. aastal. 

Väina sügavus ulatub umbes 50 meetrini. 

Väinas elab palju kalu ning hülgeid ja vaalu. Vee-elustik on toiduks paljudele linnuliikidele, kellest mõned on kantud punasesse raamatusse. 

Aastal 2003 avati Kvalsundeti põhjas umbes 50 m sügavusel 80 m sillast lääne pool loodete jõul töötava Kvalsundeti loodeteelektrijaama esimene turbiin. Neid tuleb kokku kuni 20. Keskmine voolukiirus jaama juures on 1,8 m/s, maksimaalne kiirus 2,5 m/s. See on esimene loodete jõul töötav elektrijaam Norras ja esimene loodete jõul töötav elektrijaam maailmas, mis on lülitatud ühtsesse energiavõrku. 

Väinal on märkimisväärne laevaliiklus. Lubatav süvis elektrijaama piirkonnas on 17 m.

Välislingid
-----------

* Foto
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib saarest Tromsis, Finnmargis asuva samanimelise saare kohta vaata artiklit Kvaløya (Finnmark).* |

---

**Kvaløya** on saar Norras Troms og Finnmargi maakonnas Tromsø vallas. Saare pindala on 737 km², mis teeb sellest Norra põhiosa suuruselt viienda saare. See on ühendatud Tromsøyaga idast Sandnessundi silla kaudu, Ringvassøyaga põhjast Kvalsundi tunneli kaudu, Sommarøyga läänest Sommarøy silla kaudu. Sommarøy, edelarannik, on oma suurepärase maastikuga populaarne puhkusepiirkond.

Kvaløya on mägine saar. Vähemalt kümme mäge on kõrgemad kui 700 m ja kolm ulatuvad kõrgemale kui 1000 meetrit, millest kõige kõrgem on Store Blåmann (1044 m). Samuti leidub seal väikesi fjorde, mis jaotavad saare peaaegu kaheks või kolmeks osaks. Rystraumen on fjord, mis lahutab Kvaløya mandrist. Ryøya on saar Rystraumeni keskel, kus elavad muskusveised. See on ainuke muskusveiste populatsioon Põhja-Norras.

Saarel elab umbes 10 000 inimest, enamik neist idaosas Kvaløyslettas.
**Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts** (EAÜS; varem **Eesti Arstiüliõpilaste Liit**) on arstiteaduse üliõpilaste ühendus, mis loodi 1989–1991[*viide?*]. Eesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsi nime kannab see 26. jaanuarist 1999.

Seltsis tegutseb üheksa töögruppi: rahvatervise, seksuaaltervise, rahu ja inimõiguste, hariduse, kliinilise välisvahetuse, teaduse, spordi ja jätkusuutlikkuse töögrupp. EAÜS annab välja ajakirja Curare. Seltsi keskus asub Tartus. 2011. aastal kuulus seltsi umbes 200 üliõpilast.

2011. aastast on EAÜS Eesti Arstide Liidu assotsieerunud liige ning rahvusvahelise arstitudengite liidu (International Federation of Medical Students' Associations, IFMSA) liige.

Välislingid
-----------

* Eesti Arstiteadusüliõpilaste Seltsi koduleht
* EAÜS-i kanal YouTube'is
* "Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts: mõtle globaalselt, tegutse kohapeal" Eesti Arst 6/2009, lk 450–452
* Helen Lempu, Liisa Kullamaa "Arstiteadusüliõpilaste Selts: usume Eesti meditsiini" Postimees, 7. veebruar 2012
* "Haiglate liit ja arstiteadusüliõpilaste selts sõlmivad koostöölepingu" ERR, 24. aprill 2013
* Gilber Kask "Eesti arstiteadusüliõpilaste selts 20" Universitas Tartuensis, 3. märts 2011
* "Terviseamet ja Eesti Arstiteadusüliõpilaste Selts kummutavad vaktsineerimisalaseid müüte" Terviseamet, 12. märts 2010