**Lelepa keel** on 
Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ja Põhja- ja Kesk-Vanuatu keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Lelepa saarel, Efate saare lääneosas, Mangaliliul ja Napkoas.

Keele struktuuri andmed
-----------------------

Lelepa keeles on neliteist konsonantfoneemi ja viis vokaalfoneemi. Labiaalne velaar (huultega moodustuv pehme suulae häälik) /kpw/ ja /ŋmw/ on koos artikuleeritud jada, mis koosneb järgmistest elementidest: velaarne osa esimesena, millele järgneb bilabiaalne (mõlema huule abil moodustatav) või nasaalne komponent, artikulatsioon lõpeb labiaalselt. Mõnikord jääb kiirkõnes velaarne komponent ära, kuid labiaalne on alati olemas.

##### Konsonantfoneemid

|  | labiovelaar | bilabiaalsed | labiodentaalsed | alveolaarsed | palataalsed | velaarsed |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| klusiilid | kpw | p |  | t |  | ŋ |
| nasaalid | ŋmw | m |  | n |  | k |
| tremulandid |  |  |  | r |  |  |
| frikatiivid |  |  | f | s |  |  |
| lateraalid |  |  |  | l |  |  |
| poolvokaalid |  | w |  |  | j |  |

##### Vokaalfoneemid

|  | eesvokaal | keskvokaal | tagavokaal |
| --- | --- | --- | --- |
| kõrge | i |  | u |
| keskmine | e |  | o |
| madal |  | a |  |

Vokaalipikkus on fonoloogiline:

```
faat ‘kivi’
```

```
eelo ‘päike’
```

```
mala ‘aeg’
```

Vokaalipikkuse sagedus on piiratud ja kiirkõnes on seda raske kuulda.

Rõhk ei ole lelepa keeles fonoloogiline.

##### Nimisõna

Suur osa nimisõnadest lelepa keeles algab kas *n-* või *na-*ga, need nimisõnad tähistavad kehaosi (*namata* ’silm’), inimese valmistatud esemeid (*nasum̃a* ’maja’, *nap̃rat* ’kanuu aer’), loomi, nagu kalad (*napel* ’sardiin’, *neik* ’kala’), isemõeldud mõisteid (*nalati* ’päev’, *natu* ’aasta’). See pole kindel kriteerium, kuid iseloomustab suurt osa nimisõnadest, nimisõnad algavad ka muude häälikutega. Lelepa keele *na-* tundub olevat üks osa sõnast, mitte artikkel sõna ees. Neid sõnu on vähe, mis tähendavad sama koos ja ilma artiklita *na-*. Tegusõna muutub nimisõnaks, kui tegusõnale lisada eesliide *na-* ja järelliidete *-n/-an/-en/-in/-un*.

|  | tegusõnatüvi | tõlge | nominaalne tegusõnatüvi | tõlge |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| *-n* | lega | laulma | nalegan | laul |
|  | *kasua* | tugev olema | *nakasuan* | tugevus |
|  | *mramra* | valitsema | *namramran* | valitsusala |
| *-an* | *maro* | mõtlema | *namaroan* | mõtted, ideed |
|  | *raik* | oda viskama | *naraikan* | oda-kalapüük |
| *-en* | *takai* | tantsima | *natakaien* | koht tantsimiseks |
|  | *mat* | surema | *namaten* | matused |
| *-in* | *sor* | müüma | *nasorin* | müük |
|  | *traus* | lugema | *natrausin* | lugu |
|  | *pog* | öö olema | *napogin* | öö |
|  | *weswes* | töötama | *nawesin* | töö |
|  | *tag* | nutma | *natagin* | nutt |
|  | *faam* | sööma | *nafaamin* | söök |
| *-un* | *mun* | jooma | *namunun* | jook |

##### Tegusõna

Tegusõna koosneb kindlasti kahest elemendist, subjekti asesõnast ja tegusõnatüvest, millele võib lisanduda veel morfeeme. Morfeemid on tegusõnatüve ees või taga. 

##### Ajavormid

Lelepa keeles puuduvad ajavormid. Läbi kõneviisi ja aspekti vastastikuse mõju saab kõnes aru, mis ajal sündmus on toimunud.

Keele näited
------------

*Douglas eto sum̃a to.* – Duglas on kodus. 

*Kuto plag nsfa?* – Mida sa otsid? 

*P̃ati to takai mou!* – Lõpeta tantsimine! 

*Epi naure kik skei eto mlatigk Tahiti.* – See on väike saar Tahiti lähedal. 

*Arptol, nina arpagk ntali.* – Nad olid näljased ja sellepärast ronisid nad pähklipuu otsa. 

*P̃atu konou memes kik.* – Anna mulle see väike nuga.

##### Arvsõnad

1. *Skei*

2. *Rua*

3. *Tolu*

4. *Vati*

6. *Latsa*

Viited
------

1. 1 2  name:"Ethnologue"
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9   ,,POSSESSION IN LELEPA, A LANGUAGE OF CENTRAL VANUATU’’ Sébastien Lacrampe , 2009.(lk 13-23)pilt (lk ix)