recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
John Brooks (2013)
**John Anthony Brooks** (õieti **John Anthony Brooks, Jr.**; sündinud 28. jaanuaril 1993 Berliinis) on Saksamaal sündinud USA jalgpallur, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Hoffenheim ja USA jalgpallikoondises.

Ta on peaaegu kogu klubikarjääri mänginud Saksamaal. Ta alustas klubikarjääris Hertha BSC-s, mille põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2012–13 Saksamaa esiliigas. Samal hooajal võitis tema klubi esiliiga. Järgmisest hooajast mängis Brooks Saksamaa kõrgliigas. Ta debüteeris Saksamaa kõrgliigas 10. augustil 2013 mängus Eintracht Frankfurti vastu ja lõi selles mängus ka värava.

2017. aasta mais siirdus ta Saksamaa kõrgliigaklubisse VfL Wolfsburg. Üleminekusumma oli umbes 20 miljonit eurot, mis tegi temast ajaloo kõige kallima USA jalgpalluri.

2022. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Portugali kõrgliigaklubiga Lissaboni Benfica. 2023. aasta jaanuaris naasis Brooks Saksamaale ja sõlmis kaheaastase lepingu Hoffenheimiga.

USA jalgpallikoondises debüteeris Brooks 2013. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma viiendas koondisemängus 16. juunil 2014. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus Ghana vastu. Ta pääses väljakule teise poolaja alguses ja lõi 86. minutil mängu otsusta värava, tuues USA-le 2:1 võidu. Ta on kuulunud USA koondisse veel ka 2015. aasta CONCACAF Gold Cupil ja 2016. aasta Copa América Centenariol.

Viited
------

1. ↑  "John Brooks sets American record with transfer to Wolfsburg". Fox Sports. foxsports.com. 31.5.2017. Vaadatud 27.11.2020
2. ↑  "USMNT hopeful Brooks signs with Benfica". September 2022.
3. ↑  "Oficial: Brooks confirmado na Alemanha". *Abola* (portugali). 26. jaanuar 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2023. Vaadatud 26. jaanuaril 2023.

Välislingid
-----------

 John Anthony Brooks – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
USA koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Howard
* 2 Yedlin
* 3 Gonzalez
* 4 Bradley
* 5 Besler
* 6 Brooks
* 7 Beasley
* 8 Dempsey (c)
* 9 Jóhannsson
* 10 Diskerud
* 11 Bedoya
* 12 Guzan
* 13 Jones
* 14 Davis
* 15 Beckerman
* 16 Green
* 17 Altidore
* 18 Wondolowski
* 19 Zusi
* 20 Cameron
* 21 Chandler
* 22 Rimando
* 23 Johnson
* Treener: Klinsmann

 | Ameerika Ühendriigid |
**Radu Mircea Berceanu** (sündinud 5. märtsil 1953 Râmnicu Vâlceas) on Rumeenia insener ja poliitik, ta on Demokraatliku Liberaalse Partei liige. Ta oli aastatel 2008–2010 Rumeenia transpordi- ja taristuminister.

Ta on lõpetanud keskkooli ja 1978. aastal Bukaresti Polütehnilise Instituudi lennunduse ja kosmosetehnoloogia erialal. Ta on õppinud ka 1990. aastal Kanadas parlamentaarsuse kursusetel ja 1991. aastal Ameerika Ühendriikides demokraatlike institutsioonide kursustel.

Pärast 1989. aasta Rumeenia revolutsiooni asus ta tegelema poliitikaga.

Ta oli 17. aprillist 1998 kuni 28. novembrini 2000 Rumeenia tööstus- ja kaubandusminister. 22. augustist 2006 kuni 5. aprillini 2007 oli ta Rumeenia transpordiminister. 22. detsembrist 2008 kuni 3. septembrini 2010 oli ta Rumeenia transpordi- ja taristuminister.

Ta oli aastatel 1990–2004 Rumeenia saadikutekoja (Rumeenia parlamendi alamkoja) liige. Aastatel 2004–2012 oli ta Rumeenia senati (Rumeenia parlamendi ülemkoja) liige.

Isiklikku
---------

Radu Berceanu on abielus ja tal on kaks poega.
Paul Saar (2007)
**Paul Friedrich Saar** (7. juuni 1919 Tallinn – 5. märts 2010) oli Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku vaimulik, soomepoiss ja tõlkija.

Elulugu
-------

Paul Saar sündis linnamisjonäri peres. Pärast Gustav Adolfi Gümnaasiumi lõpetamist oli ta Eesti sõjaväes ja sõjakoolis. Aastatel 1938–1940 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, mille sulgemise järel pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist jätkas õpinguid arstiteaduskonnas.

Et vältida Punaarmeesse mobiliseerimist, oli ta Suvesõja ajal lühikest aega metsavend. Eesti iseseisvuse taotluse ja Saksa-vaenulikkuse eest saadeti ta Saksa koonduslaagrisse Tallinna Patarei vanglasse, kus ta viibis märtsist 1943 kuni maini 1944. Seejärel sõdis ta Relva-SS-üksuse koosseisus Narva rindel. Sealt õnnestus tal põgeneda, ta siirdus Soome ning astus vabatahtlikuna soomepoiste rügementi.

1944. aasta kevadest sügiseni teenis ta vabatahtlikuna Soome sõjaväes. Aastatel 1944 –1947 õppis Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. 1948. aasta algul saadeti vangina sundkorras tagasi Nõukogude Eestisse.

Paul Saar ordineeriti kirikuõpetajaks 9. mail 1948 Tallinna toomkirikus.

Aastatel 1948–1951 töötas ta EELK Vändra koguduse õpetajana ja EELK Tori koguduse hooldajaõpetajana, 1951–1953 EELK Tallinna Toompea Kaarli koguduse I pihtkonna õpetajana.

24. veebruaril 1953 arreteeris Nõukogude Liidu julgeolekuteenistus Paul Saare ja ta mõisteti sõjatribunali poolt 25 + 5 + 5 aastaks kinnipidamisele. Ta vabanes Omski vangilaagrist 26. augustil 1956.

Aastatel 1956–1967 töötas ta EELK Varbla koguduse õpetajana, 1963–1967 EELK Karuse ja EELK Hanila koguduse hooldajaõpetajana.

EELK Hageri koguduse õpetajana töötas Paul Saar aastatel 1967–1993, alates 1989. aastast oli ta ka EELK Lääne-Harju praostkonna praost.

Paul Saar oli aastatel 1979–1992 Karjalas Petroskoi luterliku koguduse hooldajaõpetaja ning alates 13. juunist 1990 kuni emerituuri jäämiseni Ingeri praostkonna praosti kohusetäitja.

Paul Saar oli Soome Sõjaveteranide Liidu Helsingi piirkonna Eesti Ühenduse juhatuse liige ja vaimuliku toimkonna esimees ning Hageri Hooldekodu hingehoidja.

Paul Saar maeti 20. märtsil 2010 Hageri surnuaeda.

Tunnustus
---------

* Valgetähe IV klassi teenetemärk 2001
* Soome Valge Roosi Rüütliordu I klassi teenetemärk 2002
* EELK Teeneteristi II järk 2007
* Soome kiriku Püha Henriku Rist 2008
* Kohila valla elutööpreemia 2008

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Ohvitseride andmekogu
* Elulookirjeldus EELK Hageri koguduse veebilehel
* Jüri Vallsalu, Kirikuõpetaja Paul Saare elutee on lõppenud, Eesti Kirik, 16. märts 2010
* Jüri Vallsalu, Paul Saar: Inimesel peab olema isiklik suhe Jumalaga, Eesti Kirik, 3. juuni 2009
* Katrin Pauts, Nuhid otsisid jutlustest riigivastast propagandat, Õhtuleht, 24. detsember 2002
* Lea Jürgenstein, Eesti kiriku staažikaim vaimulik on Paul Saar, Eesti Kirik, 14. mai 2008
* Lea Jürgenstein, Soome kiriku kõrge autasu Paul Saarele, Eesti Kirik, 30. aprill 2008
* Külli Keel, "KÕIK TULEB HEAKS NEILE, KES JUMALAT ARMASTAVAD", Sulane 2004
* Sigrid Põld, Mälestusi õpetaja Paul Saarest, Eesti Kirik, 29. mai 2019
**Krista Aas** (sündinud 27. juulil 1976) on Eesti jurist, prokurör ja politseiametnik.

Krista Aas on töötanud prokuratuuris, advokaadibüroos, riigikontrollis kui ka politseiametis, kus aastatel 2007–2011 juhtis kriminaalpolitsei osakonda. 2023. aastast on ta siseministeeriumi varade asekantsler.

Elulugu
-------

Aasa lõpetas 1994. aastal Väike-Maarja Gümnaasiumi, magistrikraadid omandas ta rahvusvahelise ärijuhtimise vallas Estonian Business Schoolist ning õigusteaduse vallas Tartu Ülikoolist.

2011–2013 oli Aasa keskkriminaalpolitsei kriminaaltulu tuvastamise büroo juht. 1. augustist 2013 kuni 8. maini 2017 juhtis Keskkriminaalpolitseid. 8. maist 2017 kuni 1. novembrini 2023 on ta Politsei- ja Piirivalveameti (PPA) peadirektori asetäitjana arenduse alal.

#### Isiklikku

Ta on abielus Eesti endise peaprokuröri Norman Aasaga. Pärast seda, kui Norman sai riigi peaprokuröriks, pidi Krista Aas lahkuma Lõuna ringkonnaprokuratuuri juhtivprokuröri ametikohalt, et mitte minna vastuollu korruptsioonivastase seadusega.

Viited
------

1. ↑  Koppel, Nataly (08.04.2013). "Peaprokuröri Norman Aasa ja keskkriminaalpolitsei juhi Krista Aasa perre sündis poeg". *Õhtuleht*.
2. ↑  "Juhtkond". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2013. Vaadatud 8. augustil 2013.
3. ↑  Berendson, Risto (06.07.2013). "Kripo uus juht". *Postimees*.
4. 1 2  "Krista Aas sai siseministeeriumi asekantsleriks". *ERR*. 06.10.2023.
5. ↑  "Keskkriminaalpolitsei juhist saab politsei peadirektori asetäitja". *ERR*. 20. aprill 2017.
6. ↑  "Kes? Mis? Kus?". 2005, lk 111.
**Tsirkulatsioon** ehk õhuvoolude süsteem moodustub püsivatest õhurõhuerinevustest. Põhjapoolkeral sõltuvad need kahest püsivast õhurõhualast, Assoori maksimumi (kõrgrõhuala) ja Islandi miinimumi (madalrõhuala) vahekorrast ehk NAO-st (Põhja-Atlandi võnkumine). Rõhuerinevusest sõltub, kas stratosfääris valitseb läänevool (rõhuerinevused suured, positiivne NAO) või idavool (rõhuerinevused väikesed, negatiivne NAO). Nendest rõhuerinevustest sõltub ilmapilt Euroopas, mis jaguneb tüüpolukordadeks ehk tsirkulatsioonitüüpideks.

Tsirkulatsioonitüübid
---------------------

Tsirkulatsioonitüüpide klassifikatsioone on erinevaid, sõltudes piirkonnast, mis kirjelduse keskmeks võetakse. Eesti jaoks on osutunud praktiliseks Wangenheim-Girsi klassifikatsioon, mida järgnevalt kirjeldatakse.

### Tsonaalne tsirkulatsioon (W- ehk läänetüüp)

Tekib positiivse NAO korral. Valdavad on läänetuuled, Põhja-Atlandilt jõudvad tsüklonid ja nendega saabuvad niisked õhumassid toovad kaasa niisked suved (kusjuures õhk võib olla soe) ja soojad talved.

### Poolmeridionaalne tsirkulatsioon (E- ehk idatüüp)

Tekib negatiivse NAO korral. Nimetatakse vahel ka lihtsalt **meridionaalseks** tüübiks ning tähistab olukorda, kus õhuvool tuleb idast, lõunast või kagust. Sõltuvalt aastaajast ja tuule suunast mõjutab see ilma erinevalt.

* Idatuul toob tavaliselt kaasa Venemaa kõrgrõhkkondade kuiva õhu, suvel sooja või palavuse, talvel külma või pakase.
* Lõunatuul talvel olulisi muutusi ei too, sest õhutemperatuuri samajooned asuvad jaanuaris põhja-lõunasuunaliselt (põhiline mõjutaja on ida-läänesuunaline rõhkkondade vastasseis)
* Kagutuul mõjub üldjuhul nagu idatuul, kuid vahel harva võib tuua kohale kaugelt lõunast sooja õhumassi

### Meridionaalne tsirkulatsioon (C-tüüp)

Tähistab õhuvoolu põhjast. Talvel mõju ilmale väike, sest temperatuuri samajooned on põhja-lõunasuunalised, kuid kevadel võib kaasa tuua külma ilma, sest põhja pool ei ole veel soojaks läinud.

Viited
------

1. ↑  Jüri Kamenik (10.02.2013). "Kas on peale külma talve loota sooja suve? Õhuvoolud ja tsirkulatsioon". *ilm.ee*.
ÜLDISELT
--------

Porsche 3512 Vormel 1 mootor 1991. aastast
Tekst käsitleb V12 mootorit, mis on kaheteistkümne silindriga sisepõlemismootor, mille kaks kuuest silindrist koosnevat panka on paigutatud V-kujuliselt ümber ühise väntvõlli. V12 mootorid on vähem levinud kui V8 mootorid, kuid tavalisemad kui V10 mootorid. Esimene V12 mootor ehitati 1904. aastal võidusõidupaadis kasutamiseks ning hiljem levisid need luksusautode, paatide, lennukite ja tankide kasutusse tänu oma tasakaalustatud olemusele ja sujuvale jõuülekandele.

V12 mootoreid on kasutatud kaasaegselt nii laevamootoritena, raudteevedurites, suure paigalseisva võimsusena kui ka mõnes Euroopa sport- ja luksusautos. V12 mootori iga pank toimib sisuliselt sirge kuue mootorina, millel on iseenesest täiuslik primaar- ja sekundaarmootori tasakaal.

V12 mootorite puudused hõlmavad lisakulusid, keerukust, hõõrdekadusid ning välist suurust ja kaalu, võrreldes vähem silindreid sisaldavate mootoritega. Mootorites, mille V-nurk on 60, 120 või 180 kraadi, on ühtlane tulistamisjärjekord. Mõned V12 mootorid kasutavad kahe silindripalga vahel 60-kraadist V-nurka.

V12 mootori kolm silindrit on igal ajahetkel jõukäigul, mis suurendab jõuülekande sujuvust, kõrvaldades lüngad jõuimpulsside vahel. 180-kraadise V-nurgaga V12 mootorit nimetatakse sageli kaheteistkümneaastaseks mootoriks.

V12 mootorite kasutamine autorallis on aga 21. sajandil haruldane. Teoreetiliselt võiksid V12 võidusõidumootori pöörlevad osad olla kergemad kui sarnase töömahuga risttasapinnalisel V8 mootoril, kuna V12 mootor ei vaja väntvõllile vastukaalu ega hoorattale nii palju inertsmassi. Lisaks on V12 mootori väljalaskesüsteem palju lihtsam kui risttasapinnalise V8 mootori oma, et saavutada heitgaaside impulsshäälestus.

VIITED
------

V12 engine (10. veebruar 2023).  Vaadatud 20.03.2023
Üldise õhuringluse lihtsustatud mudel
Üldise õhuringluse lihtsustatud skeem
**Maa üldine õhuringlus** ehk **globaalne õhu tsirkulatsioon atmosfääris** on kogu Maa atmosfääri haarav õhuvoolude püsiv süsteemne ringlus. Õhu ringlemise ülalpidavaks energiaallikaks Maal on Päike. Süsteemsad õhuvoolud atmosfääris mõjutavad soojuse jaotumist Maal.

Maapind soojeneb päikesekiirguse mõjul sõltuvalt päikese kiirte langemisnurgast.

Kõige rohkem saab Maa päikesekiirgust ekvaatori piirkonnas, kus päike on terve aasta jooksul horisondi suhtes väga kõrgel ja kaks korda aastas seniidis. Päev kestab seal umbes 12 tundi.

Kõige vähem saab Maa päikesekiirgust pooluste piirkonnas, kus vahelduvad umbes pool aastat kestvad polaarpäev ja polaaröö. Kuigi polaarpäeva jooksul paistab päike terve ööpäev, on päikese kiirte langemisnurk maapinnale väike, siis suurem osa päikesekiirgusest peegeldub maailmaruumi. Seda soodustab ka polaaralade lume ja jääga kaetud valge pind. Polaaröö ajal ei saa maapind üldse päikesekiirgust.

Õhurõhu erinevuste mõjul tekivad püsivad tuuled, mis puhuvad poolustest ekvaatori suunas. Coriolisi efekti mõjul muutuvad tuuled läänesuunaliseks ja neid nimetatakse idatuulteks.
Liikudes ekvaatori poole, saab õhk üha rohkem soojust, soojeneb ja tõuseb üles, mistõttu tekib parasvöötmes madala õhurõhuga vöönd.
Ekvaatori kohalt liigub külm ja raskem õhk troopikavöötme suunas ning langeb 30. laiuskraadidel alla. Seal tekib kõrge õhurõhuga vöönd. Troopikas liigub õhk nii ekvaatori kui ka parasvöötme suunas. Aga õhu liikumine ei toimu mitte põhjast lõunasse ja vastupidi, vaid muutub vastavalt tuule suunale Coriolisi efekti mõjul. Troopikast ekvaatori suunas puhuvad kagu- ja kirdepassaadid.

Troposfääri ülempiiril on õhu liikumise suunad täiesti vastupidised.

Üldist õhuringlust muudavad keerulisemaks tsüklonid ja antitsüklonid, orkaanid ja taifuunid, maismaa ja vee vahel tekkinud mussoonid ja muud kohalikud tuuled (briisid, mäe- ja orutuuled jne); tekivad ka väikesed õhukeerised – trombid jms.

Üldise õhuringluse mõjul toimub õhumasside liikumine, mis põhjustab ilma muutust: muutuvad õhutemperatuur, õhuniiskus, pilvisus jne.

Tuulte mõjul tekivad lained ja mõned hoovused, jäätriiv, tuuled mõjutavad ka pinnamoe kujunemist.
**Kioma vald** (**Kiuma vald**, saksa keeles *Kioma*) oli vald Võrumaal.

Kioma vald moodustati 1866. aastal. Vald hõlmas suurema osa praeguste Kiuma, Aarna ja Varbuse küla maadest. Vallamaja asus Kiumal, praeguses raamatukogu hoones. 1934. aastal ühines Kioma vallaga Kähri vald, ühinemisotsus oli tehtud juba 1931. aastal.

Võru Maavolikogu otsusega 28./29. oktoobrist 1932 (prot. nr. 1 p. 2) Kioma ja Kähri vald ühendati ja Kähri vald iseseisva omavalitsuse üksusena likvideeriti ja kõigi oma asutistega ning ühendati Kioma vallaga. 

1939. aasta vallareformiga jagati Kioma vald Põlva valla ja Kõlleste valla vahel. Suurem osa Kioma vallast läks Põlva valla koosseisu, Ahja jõest lääne pool olevad alad läksid Kõlleste valla koosseisu.

### Vallavanemad

* 1907–1910 Johan Jahu
* 1917‒1924 Jaan Roht
* ?–1939 Johannes Nemvalts

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  XX saj. arhitektuur. Kioma vallamaja[*alaline kõdulink*]
3. ↑  712. Kohtu- ja siseministri 30. novembri 1933 otsus Kioma ja Kähri valdade ühendamise asjas. Riigi Teataja, nr. 99, 5 detsember 1933
4. ↑  "Kiuma küla arengukava 2013‒2023" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 10. jaanuaril 2016.

Välislingid
-----------

* Eesti ala valdade register 1866-1917
**San Felipe de Puerto Plata** ehk **Puerto Plata** on Dominikaani Vabariigi põhjarannikul asuv linn, Puerto Plata provintsi keskus.

Puerto Plata rahvaarv on 90 000 (2000). Linna elatusallikas on peamiselt turism.

Kolumbus asutas 2. jaanuaril 1494 tänapäeva Puerto Plata lähedal La Isabela küla. See oli esimene eurooplaste asutatud küla Uues Maailmas. Puerto Plata asutamisaasta ei ole täpselt teada, eri ajaloolased on pakkunud aastaid 1496–1506.

Puerto Plata
1563. aasta aprillis saabus Puerto Platasse pärastine Inglismaa mereväe laekahoidja John Hawkins, kes müüs hispaanlastele 400 orja, kelle ta Sierra Leonest röövinud oli. Sellega algas Inglismaa osalus orjakaubanduses.

Puerto Plata aasta keskmine õhutemperatuur on +25,1 °C. Aastas muutub see vähe. Kõige palavamad kuud on juuli (+26,9 °C) ja august (+26,8 °C), aga ka veebruaris on see +23,1 °C ja jaanuaris +23,2 °C. Kõige kõrgem temperatuur +40,0 °C on mõõdetud septembris, aga isegi detsembris ja jaanuaris on mõõdetud +32,5 °C. Kõige madalamaid temperatuure on registreeritud jaanuaris (+9,4 °C) ja veebruaris (+10,0 °C). Septembri absoluutne miinimumtemperatuur on +16,1 °C.

Seevastu on erinevus aastases sademete hulgas. Suvel sajab märksa vähem. Aasta keskmine sademete hulk on 1511 mm. Kõige sademerikkamad kuud on detsember (232 mm) ja november (229 mm), kõige sademevaesemad kuud juuni (51 mm) ja september (64 mm). Kõige rohkem sajupäevi on detsembris (15) ja novembris (14), kõige vähem juunis (6).

Puerto Platas on Kariibi saarte ainus köisraudtee. Seal on veel botaanikaaed ja merevaigumuuseum.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Puerto Plata** |

* Infot turistidele
**NimmerSchmidt** on 2013. aasta kevadel Tartus loodud Eesti elektropopansambel, mille liikmed on Andero Nimmer ja Fredy Schmidt. 

Varem tegid noormehed koos muusikat ansamblis Laika Virgin, mille koosseisus võideti 2012. aasta Eesti Muusikaauhindade galal parima alternatiivalbumi auhind. Fredy Schmidt oli ka Tartu *indie rock*'i ansambli Animal Drama juht.

Muusikaline tegevus
-------------------

NimmerSchmidti esimene singel "Öisel järvel" ilmus 2013. aasta aprillis.  Sestpeale on ansambel igal teisel kuul üllitanud uue raadioloo: juunis 2013 "Eelmise suve saladus" , augustis 2013 "Pilvelõhkuja", oktoobris 2013 "Sandra"  ning detsembris 2013 hakkas Raadio2 mängima sageli veel ühe laulu, "Palmisaar" mängimist, tehes sellest omal algatusel NimmerSchmidti viienda raadiosingli.

Esimese kontserdi andis NimmerSchmidt 20. septembril 2013 Tartus Genialistide klubis *indie*-muusikasarja Indiroonika hooaja avapeol. Kahele põhiliikmele lisandusid sellel kontserdil ka trummar Kalle Kindel ja DJ Roland Viljat. Järgmisel õhtul anti sama koosseisuga kontsert Tartu Uues Teatris subkultuuride seminari järelpeol.

Novembris 2013 alustas NimmerSchmidt debüütplaadi valmimiseks rahakogumisprojekti ühisrahastusplatvormil Hooandja.ee. Nelja nädala jooksul saadi kokku 1500 eurot, millele lisandus pikendusnädala jooksul veel mõnisada eurot. NimmerSchmidti debüütplaat "Kirgede torm" ilmus 9. jaanuaril 2014. "Kirgede torm" on 10 lauluga stuudioalbum, mis on lindistatud duo mõlema liikme kodudes ja Tartus Ö Stuudios. Albumi miksis Martin Kikas ja masterdas Lauri Liivak.

NimmerSchmidti singel "Sandra" valiti lauluvõistluse Eesti Laul 2014 20 esmavalikust edasi jõudnud loo sekka. See osales lauluvõistluse esimeses poolfinaalis 14. veebruaril 2014.

Lauluvõistlusel Eesti Laul 2015 osales NimmerSchmidt singliga "Kellega ma tutvusin?". 20 loo hulka valitud laul osales lauluvõistluse teises poolfinaalis 14. veebruaril, taustalauljateks Taavi Peterson ja Kristjan Saharov.

Koosseis
--------

NimmerSchmidti kogu muusika kirjutavad Andero Nimmer ja Fredy Schmidt. Sõnade autorid on Andero Nimmer, Fredy Schmidt ja Merilyn Merisalu.

2014. aastal andis NimmerSchmidt kontserte neljaliikmelisena: laulukirjutajad Andero Nimmer (klahvpillid) ja Fredy Schmidt (vokaal, kitarrid, klahvpillid) ning Kalle Kindel (trummid, löökriistad) ja Indrek Mällo (basskitarr). Alates 2015. aastast jätkab NimmerSchmidt duona.

Diskograafia
------------

* "Kirgede torm" (NimmerSchmidt 2014)

Tunnustus
---------

* 29. koht Raadio 2 Aastahitt 2013 Eesti tabelis (3. jaanuar 2014)
* Raadio 2 nädala plaat (20.–24. jaanuar 2014)

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Välislingid
-----------

* NimmerSchmidt Facebookis
* NimmerSchmidt Soundcloudis
* "Kuula NimmerSchmidt'i suvist biiti" – Elu24, 15. aprill 2013
* "NimmerSchmidt meenutab lauluga eelmise suve saladust" – Õhtuleht, 11. juuni 2013
* "Kuula NimmerSchmidti uut kurba sügislugu" – Elu24, 6. november 2013
* "Debüüdi teeb ansambel NimmerSchmidt" – Tartu Postimees, 20. september 2013
* NimmerSchmidti debüütalbum Hooandjas
* "Selgusid Eesti Laulu poolfinalistid" – Müürileht, 13. detsember 2013
Jööri laululava vahetult enne ametlikku avamist 30. juulil 2011
Segakoor Waldia laulmas Õie Pärteli juhendamisel Jööri folgil 30. juulil 2011
Jööri folgi kõik 2013. aasta esinejad laval
**Jööri folk** on eesti rahvakultuuri tutvustav ühepäevane üritus Saare maakonnas Saaremaa vallas Jööri Külamuuseumi maadel. 

Ürituse raames viiakse läbi mitmesuguseid töötubasid.

2010. aasta folgiks valmis suitsusaun ja varjualune.

2011. aasta folgil avati laululava ja püstkoda.

2013. aasta folgile oli tulnud esinejaid ka Lätist. Sel aastal toimus folk kaheksandat korda.

Viited
------

1. ↑  Agnessa Sepp, Jööri1: Folgipidu sajale rahvatantsijale, Eesti Päevaleht, 2. august 2005
2. ↑  Ivika Laanet, Jööri muuseumis valmis suitsusaun ja varjualune[*alaline kõdulink*], Saarte Hääl, 22. jaanuar 2010
3. ↑  Ivika Laanet, Jööri Folk avab pidulikult uue laululava ja püstkoja[*alaline kõdulink*], Saarte Hääl, 22. juuli 2011
4. ↑  Kertu Kalmus, Jööri folk pole enam mägede taga, Saarte Hääl, 24. juuli 2013
5. ↑  "Jööri folk 2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2014. Vaadatud 28. juulil 2013.
Väljak Delhis
**Delhi** ehk **Delingha** (hiina keeles 德令哈 Delingha) on maakonna õigustega linn (linnaks nimetatav haldusüksus) Hiinas Qinghai provintsis Haixi Mongoli-Tiibeti autonoomses ringkonnas.

Nimi "Delhi" pärineb mongoli keelest. "Delingha" on selle hiinapärastatud kuju.

Delhi asub Tiibeti kiltmaal. Linnast lõunas asub madalam tasandikuline kõrb Qaidam, põhja jäävad kõrgendikud, nimelt Qinghai Nanshani ahelik, mille kõrgeim, 5030 m kõrgune tipp asub pisut Delhist põhjas.

Delhit läbib Bayani jõgi, mis voolab kirdest edelasse ning jagab linnaks nimetatava haldusüksuse kaheks vallaks, mille nimed on Hedong (tõlkes 'jõgi-ida') ja Hexi (tõlkes 'jõgi-lääs'). Haldusasutused asuvad Hedongis ja sellepärast on see arenenum, aga Hexi on rohkem põllumajanduslik. Bayani jõgi lõpeb Delhi lähedal äravooluta Tosoni järves.

Delhist saab maanteed ja raudteed pidi sõita itta Xinyuani kaudu ümber Kukunori järve Qinghai halduskeskusse Xiningi. Delhist läheb maantee läände Da Qaidamisse ja raudtee edelasse Golmudi kaudu Tiibetisse.

Delhi haldusüksus moodustati 1988 ja selles on 100 tuhat elanikku. Umbes 60 tuhat neist asub Delhi asulas, mille kaugus Xiningist on umbes 500 km ja Golmudist 390 km. Suure maailma atlase järgi on asulas elanikke alla 50 000.

Delhis on aasta keskmine õhutemperatuur +3 °C. Kõige palavamad kuud on juuli ja august, mille keskmine temperatuur on +16 °C. Kõige külmemad kuud on jaanuar (–11 °C) ja detsember (–9 °C).

Delhi aastane keskmine sademete hulk on 150 mm. Kõige sajusem on suvel: juunis sajab keskmiselt 34 ja juulis 33 mm. Talvel peaaegu ei saja: igal kuul novembrist kuni märtsini on keskmine sademete hulk alla 4 mm.

Delhis asuvad 4 tuumarakettide DF-4 stardiseadist. Delhi on üks viiest kohast, kus Hiina hoiab alates 1998. aastast 10–20 tuumaraketti DF-4. Linn on välismaalastele suletud.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Suur maailma atlas, lk 86

Välislingid
-----------

* Delhi koduleht
**TA Orienteerumisklubi** (lühendatult TA OK) on Eesti orienteerumisklubi. 

Klubi asutati 7. detsembril 1982. Klubi algne nimi oli *TA O-klubi* ehk Teaduste Akadeemia orienteerumisklubi kuivõrd enamus klubi liikmetest töötas Teaduste Akadeemia instituutides. Klubi esimene esimees oli Kalju Vaikjärv.

Alates 2000. aastast korraldab klubi iga aasta oktoobri alguses 8-tunnise kontrollajaga TA OK rogaini. 2008. aastal korraldas klubi Karula rahvuspargis 8. rogaini maailmameistrivõistlused.

Klubi korraldas 2005. aastal Eesti meistrivõistlused orienteerumisjooksu sprindidistantsil Rocca al Mare Vabaõhumuuseumis ja 2011. aastal Eesti meistrivõistlused rattaorienteerumises Taheval.

Klubi edukaim sportlane on kolmekordne rattaorienteerumise maailmameister Tõnis Erm.

Viited
------

1. ↑  Eesti spordiregister. TA Orienteerumisklubi
2. ↑  TA OK ajalugu
3. ↑  "TA OK rogaini ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. september 2015. Vaadatud 24. novembril 2015.
4. ↑  8th World Rogaining Championships
5. ↑  "TAOK võistluste arhiiv". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2018. Vaadatud 27. novembril 2018.

Välislingid
-----------

* TA OK koduleht
Klindijärsaku varing Eestis (15.03.2018 kl 00:10), mis tuvastati magnituudiga 0,9 seismilise sündmusena
Haiti pealinn Port-au-Prince 2010. aastal pärast maavärinat magnituudiga 7
**Magnituud** on suurus, millega kirjeldatakse maavärina võimsust. Näiteks Richteri skaala järgi on magnituud maavärina võimsuse kümnendsuurusjärk etalonmaavärina võimsuse suhtes.

Maavärina magnituud Richteri skaala järgi ei ole seega mitte füüsikaline mõõtühik (nagu meeter, kilogramm jms), vaid maavärina võimsuse suurusjärk etalonmaavärina võimsuse suhtes.

Tegelikult mõõdetakse seismogrammidelt spetsiifiliste maavärina lainete tekitatud võngete amplituudi.

Maavärina magnituud on defineeritud järgmiselt:

> Magnituud = LOG (maavärina energia / etalonmaavärina energia)
> 
> 

Energia on meetodi kasutuselevõtmise aega (1935. aasta) arvesses võttes tihti esitatud ergides.

Etalonmaavärinaks on võetud sellise võimsusega maavärin, mis tekitab seismogrammil 1 μm suuruse võnke 100 km kaugusel maavärina epitsentrist standardse torsioonseismograafi puhul. Ettekujutuse saamiseks olgu öeldud, et see vastab 15 g TNT lõhkemisele.

Seismograafi registreeritud seismogrammil tekkinud võnke amplituudi suhteline suurus kasvab ruutjuurseosega võimsuste suhtest (magnituudist). Samal ajal kehtib ka ruutseos kaugusest, mis tähendab, et kaks korda kaugemal (200 km) väheneb amplituud neli korda.

Leides maavärina toimumise koha ning sügavuse, hinnatakse toimunud tõuke tugevust magnituudides, s.o suhtelist energia hulka, mis on vabanenud maavärina toimumisel.

**Näide:**

Maavärin magnituudiga 8,6 » energiaga 1026 ergi.

Sellele vastab 100 km kaugusel epitsentrist asuva seismograafi registreeritud seismogrammil võnkumine, mille amplituud on umbes 20 mm (20 000 μm).

**Märkus:**

Varem kasutusel olnud suhtelisest ühikust "ball" on loobutud.

Viited
------

1. ↑  EKI Keelenõuanne teemal "Magnituud" (vaadatud 26. aprill 2020)
See artikkel See artikkel räägib alevikust.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Puka (täpsustus).

---

**Puka** on Valgamaal Otepää vallas asuv alevik.

Sisseütlev kääne nimest Puka on Pukasse või Pukka.

Enne 2017. aasta haldusreformi oli Puka omanimelise valla keskus.

Pukale lähimad külad olid kirdes Komsi, kagus Kibena, edelas Ruuna ja loodes Kolli.

Alevikus on raudteejaam, raamatukogu, rahvamaja, põhikool, kauplus, apteek, kohvik ning alevi lähedal vabakogudus ja kalmistu.

Puka sai nime Puka mõisa järgi, mis kuulus Sangaste valda ja tänapäeval jääb Plika külla.

Selle mõisa omanik oli 16. sajandil Thomas Bock. Saksa keeles tähendab *Bock* või *Buck* sikku või sokku. Selline varieerumine on andnud nii saksa kui eesti keelde nimevariante, kus teine täht on o või u. Lõpuks kinnistus saksa keelde o-ga variant *Bockenhof*, eesti keelde u-ga variant Puka. Mõlemad nimed tulevad mõisniku perenimest.

Puka alevik hakkas tekkima alles 19. sajandi teisel poolel raudteejaama ümber.

Pukas sündis arhitekt Georg Hellat (1870–1943).

1. mail 1897 sõitis Pukast 3 km põhja pool sõjaväerong rööbastelt maha. Hukkus 58 inimest ja 44 sai raskelt vigastada.

Pukas on filmitud filmi "Sügis" materjali.

Pilte
-----

* JaamahooneJaamahoone
* Elamu Kesk tn 6Elamu Kesk tn 6
* Apteek-elamu Kesk tn 8Apteek-elamu Kesk tn 8
* Puka keskuse veehoidlaPuka keskuse veehoidla

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Puka** |

* Puka mõis

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. 1 2 3  Eesti kohanimeraamat, lk. 503
5. ↑  Eesti kohanimeraamat, kaart 38
6. ↑  Suur maailma atlas, lk. 191
7. ↑  Eesti kohanimeraamat, lk. 504
8. ↑  Sügis (1990). Digitaalselt taastatud 2013

| * v
* r
Otepää valla asulad |
| --- |
| Linn | 
Otepää |  |
| Alevikud | 

* Puka
* Sangaste

 |
| Külad | 

* Arula
* Ilmjärve
* Kassiratta
* Kastolatsi
* Kaurutootsi
* Keeni
* Kibena
* Koigu
* Kolli
* Komsi
* Kuigatsi
* Kurevere
* Kähri
* Kääriku
* Lauküla
* Lossiküla
* Lutike
* Makita
* Meegaste
* Miti
* Mäeküla
* Mägestiku
* Mägiste
* Mäha
* Märdi
* Neeruti
* Nõuni
* Nüpli
* Otepää küla
* Pedajamäe
* Pilkuse
* Plika
* Prange
* Pringi
* Põru
* Päidla
* Pühajärve
* Raudsepa
* Restu
* Risttee
* Ruuna
* Räbi
* Sarapuu
* Sihva
* Tiidu
* Truuta
* Tõutsi
* Vaalu
* Vaardi
* Vana-Otepää
* Vidrike
* Ädu

 |
**Bentley Continental GT** on Briti autotootja Bentley Motors toodetav luksuslik Gran Turismo. Mudelit esitleti 2003. aastal ja tootmist alustati 2004. aastal, asendades mudelid Bentley Continental R ja Bentley Continental T. Tegu oli esimese mudeliga, mis valmis Volkswagen AG omanduses olles ning esimese Bentley mudeliga, mille juures rakendati masstootmise tehnoloogiaid.

Esimene põlvkond (2003–2011)
----------------------------

Bentley Continental GT jõuallikaks on sama kuueliitrine W12-mootor, mida kasutati ka Audi A8-l ja Volkswagen Phaetonil. Kuna mootorile on lisatud kaks turbokompressorit, on jõuallika võimsuseks 552 hj (412 kW) ja suurim pöördemoment on 650 Nm.

### Continental GTC

Bentley Continental GTC on 2005. aastal esitletud kabriolettversioon Continental GT-st, mis müügile jõudis 2006. aasta sügisel. Auto katus on valmistatud Karmanni poolt Saksamaal Osnabrückis.

### Continental GT Speed

1. augustil 2007 esitles Bentley võimsamat, kergemat ja kiiremat versiooni Continental GT-st. Mootori võimsust on suurendatud 603 hobujõuni (449 kW) ja massi vähendatud 35 kg. Selle tulemusena on auto tippkiirus 325 km/h ning kiirendus 0–100 km/h on 4,3 sekundit. Ka auto välimuse juures tehti väikseid muudatusi.

### Continental GT Supersports

2009. aasta veebruaris esitleti Continental GT Supersportsi. See töötab nii bensiini kui ka bensiini-etanooli seguga (E85). Selle mootoril on 630 hobujõudu ja pöördemoment on 800 Nm. Tippkiiruseks on 329 km/h, 0–100 kiirendab 3,9 ja 0–160 8,9 sekundiga.

Teine põlvkond (2011–2018)
--------------------------

Auto avalikustati 2010. aasta Pariisi autonäitusel. Mootorivalikusse lisandus 6,0-liitrise W12 kõrvale ka soodsama hinnaga 4,0-liitrine V8 mootor.

Kolmas põlvkond (2018–tänapäev)
-------------------------------

Pressiteade kolmanda põlvkonna Continental GT kohta avaldati 29. augustil 2017 ning esmakordselt näidati uut Continental GT-d avalikkusele sama aasta Frankfurdi autonäitusel. Uue mudeli tootmine algas 2018. aastal ning mootorivalikus olid endiselt 4,0-liitrine V8 ja 6,0-liitrine W12 bensiinimootorid. 

* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Georg Kacher (1. oktoober 2009). "Bentley Continental Supersports (2009) review".
2. ↑  "The all-new Bentley Continental GT". 29. august 2017.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bentley Continental GT** |
"**Stay with Me**" on laul Suurbritannia laulja Sam Smithi debüütalbumilt "In the Lonely Hour". Laul anti välja albumi kolmanda singlina 14. aprillil 2014. Laulust valmis ka muusikavideo. 

57. Grammy muusikaauhindade galal 8. veebruaril 2015 pälvis Darkchildi versioon laulust aasta parima laulu ja aasta parima salvestise auhinna. 

Laulu autorid on Smith, James Napier ja William Phillips, kaasautoriteks on märgitud Tom Petty ja Jeff Lynne, kuna laul sarnaneb märkimisväärselt Petty lauluga "I Won't Back Down". Autoriõigusliku vaidluse tulemusel lisati Petty ja Lynne laulu autoriteks 2015. aasta jaanuaris sõlmitud kokkuleppega, mille alusel hakkavad nad saama 12,5% laulu autoritasudest. Sam Smith kinnitas, et ta ei olnud kunagi kuulnud Petty laulu ning see kokkusattumus oli juhuslik. Petty laul oli edetabelites USA-s 12. kohal ja Suurbritannias 28. kohal 1989. aastal ehk kolm aastat enne Sam Smithi sündi.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Kirjandus
---------

* Sam Smith "Stay With Me" lyrics
* BBC, Grammy Awards: Sam Smith wins four prizes, 9. veebruar 2015
* Priscilla Frank, Watch These Dancers Capture Just How Heartbreaking 'Stay With Me' Truly Is, The Huffington Post, 12.03.2015

Välislingid
-----------

* "Stay with Me" muusikavideo YouTube'is

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Stay with Me (Sam Smith song) seisuga 12.03.2017.*
**Leedu NSV** oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus (3. augustist 1940). Kuulutati välja 21. juulil 1940 pärast Leedu Vabariigi okupeerimist. Piirnes põhjas Läti NSV-ga, idas Valgevene NSV-ga, lõunas Poola Rahvavabariigiga ning läänes Rootsi Kuningriigiga ja Vene NFSV Kaliningradi oblastiga

Leedu NSV, 1940. aastal

Riigijuhtimine
--------------

Leedu NSV kõrgeimaks võimuks oli NSV Liidu Kommunistliku Partei lahutamatu osa Leedu Kommunistlik Partei juhtkond Leedu KP KK I sekretäri ning kollektiivsete juhtorganite Leedu KP KK Büroo ja Leedu KP Keskkomiteega. 

### Leedu KP KK I sekretärid

|  | Nimi | Algus | Lõpp | Eluaastad |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Antanas Sniečkus | 21. juuli 1940 | 22. jaanuar 1974 | (1903–1974) |
| 2 | Petras Griškevičius | 18. veebruar 1974 | 14. november 1987 | (1924–1987) |
| 3 | Ringaudas Songaila | 1. detsember 1987 | 20. oktoober 1988 | (1929–) |
| 4 | Algirdas Brazauskas | 20. oktoober 1988 | 11. märts 1990 | (1932–2010) |

 *Pikemalt artiklis Leedu Kommunistlik Partei*
### Leedu NSV Ülemnõukogu esimehed

 *Pikemalt artiklis Leedu NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend*
### Leedu NSV Rahvakomissaride ja Ministrite Nõukogu esimees

 *Pikemalt artiklis Leedu NSV valitsusjuhtide loend*
Riigi rahvamajandust ja majanduselu juhtis vastavalt NLKP ja Leedu KP KK suunistele täidesaatva võimuna Leedu NSV Ministrite Nõukogu ja Leedu NSV seadusandliku võimuna Leedu NSV Ülemnõukogu, koos selle juhtorgani Leedu NSV Ülemnõukogu Presiidiumiga.

Ajalugu
-------

23. augustil 1939 sõlmisid NSV Liit ja Saksamaa Molotovi-Ribbentropi pakti, millega jagasid Ida-Euroopa oma mõjusfäärideks. 1. septembril alustas Saksamaa Teist maailmasõda, rünnates Poolat. 17. septembril viis oma väed Poolasse ka NSV Liit. 19. septembril hõivas Punaarmee Vilniuse. 10. oktoobril sõlmiti Leedu Vabariigi ja NSV Liidu vaheline vastastikuse abistamise pakt, mille alusel Leetu paigutati Punaarmee sõjaväebaasid. Vastutasuks lubas NSV Liit Leedule Vilniuse. Punaarmee tõmmati linnast välja ja 27.–28. oktoobril 1939 anti Vilnius ja Vilniuse piirkond Leedule üle.

15. juunil 1940 okupeeris Nõukogude Liit kogu Leedu ning moodustati Leedu NSV. 3. augustil 1940 inkorporeeriti Leedu Nõukogude Liitu.

*Vaata ka: Leedu ajalugu*

Vaata ka
--------

* Leedu NSV Riikliku Julgeoleku Komitee
* Leedu-Valgevene NSV
* Apiilinke

Välislingid
-----------

 Leedu Nõukogude Sotsialistlik Vabariik – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus

Nõukogude Liidu liiduvabariigid

Armeenia NSV - Aserbaidžaani NSV - Eesti NSV - Gruusia NSV - Karjala-Soome NSV - Kasahhi NSV - Kirgiisi NSV - Leedu NSV - Läti NSV - Moldaavia NSV - Tadžiki NSV - Taga-Kaukaasia SFNV - Turkmeeni NSV - Ukraina NSV - Usbeki NSV - Valgevene NSV - Vene NFSV
**Soria provints** on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna idaosas.

Provints piirneb La Rioja, Guadalajara, Segovia, Zaragoza ja Burgose provintsiga.

Soria provints on Hispaania kõige hõredamalt asustatud provints. 41% elanikest elab halduskeskuses Sorias.

Provintsis on 183 valda.

Kliima
------

Soria provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,5 °C, jaanuaris +2,9 °C, augustis +19,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 541 mm, sealhulgas jaanuaris 46 mm ja augustis 24 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2434 tundi, sealhulgas jaanuaris 117 ja augustis 313 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003

Välislingid
-----------

 Soria provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid


Castilla-Leóni lipp
Castilla-Leóni autonoomse piirkonna provintsid

Ávila provints | Burgose provints | Leóni provints | Palencia provints | Salamanca provints | Segovia provints | Soria provints | Zamora provints | Valladolidi provints
Karin Kneissl 2018. aastal
**Karin Kneissl** (sündinud 18. jaanuaril 1965 Viinis) on Austria poliitik, kes oli alates 18. detsembrist 2017 kuni 3. juunini 2019 Austria välisminister.

Elulugu
-------

Ta sündis aastal 1965 Viinis, kuid kasvas üles Ammanis, kus tema isa töötas kuningas Ḩusayni piloodina (samuti andis ta isa panuse Royal Jordanian Airlinesi arengusse), ema töötas stjuardessina. 

Aastatel 1983–1987 õppis ta Viini Ülikoolis õigusteadust ja ida keeli. Seejärel jätkas ta haridusteed Juudi Ülikoolis Jeruusalemmas ja Jordaania Ülikoolis Ammanis. Aastatel 1991–1992 õppis ta École nationale d'administration'is Prantsusmaal.

Ta sai 18. detsembrist 2017 Austria välisministriks ning oli selles ametis kuni 3. juunini 2019.

Pärast ministriametit tegi ta koostööd Venemaa propagandakanaliga RT. 2021. aastal läks Kneissl tööle Venemaa riiklikusse naftafirmasse Rosneft. Ta lahkus Rosnefti nõukogust 2022. aastal.

Kneissl on kirjutanud, et tal on võimatu Austrias tööd leida ning ta lahkus septembris 2020 Austriast tapmisähvarduste tõttu. 2023. aastal teatati, et ta kolis Venemaale ja hakkab juhtima Peterburi ülikooli juures tegutsevat mõttekoda GORKI.

Isiklikku
---------

Ta elas kuni abiellumiseni Seibersdorfis Alam-Austrias, kus tal oli talumajapidamine. 18. augustil 2018 abiellus ta ettevõtja Wolfgang Meilingeriga Gamlitzis Leibnitzi ringkonnas Steiermargi liidumaal, Sloveenia piiri lähedal. Nende pulmakülaliseks oli Vladimir Putin, mis pälvis rohkelt tähelepanu.

Lisaks emakeelele, milleks on saksa keel, valdab ta araabia, inglise, prantsuse ja hispaania keelt; veel on ta võimeline suhtlema heebrea, ungari ja itaalia keeles.

Viited
------

1. ↑  "Järjekordne Austria poliitik läks Venemaa riikliku suurfirma palgale" ERR, 4. märts 2021
2. ↑  "Austria endine välisminister lahkub samuti Rosneftist" ERR, 23. mai 2022
3. ↑  "Putiniga pulmas tantsinud endine Austria välisminister on Venemaal puhkusel" ERR, 9. august 2023
4. ↑  "Putiniga pulmas tantsinud endine Austria välisminister kolis Venemaale" ERR, 13. september 2023
5. ↑  "Austria välisminister kaitses Putini pulma kutsumist" ERR, 27. august 2018
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. detsember 2017. Vaadatud 6. juulil 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Karin Kneissl** |

* Isiklik koduleht

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Sebastian Kurz** | **Austria välisminister**2017–2019 | Järgnev**Alexander Schallenberg** |
**Mari Bejlerjan** (armeenia Մառի Պեյլերյան; 23. märts 1877 Beşiktaş, Osmanite riik – 24. aprill 1915) oli armeenia kirjanik ja ajakirjanik.

Elulugu
-------

Mari Bejlerjan sündis 23. märtsil 1877 Osmanite riigi aladel Beşiktaşis (tänapäeva İstanbul). Nooruspõlves tegi ta kaastööd ajakirjadele *Hunchak* ja *Arevelk*. Aastal 1895 osales ta rahvarahutustes. Seejärel ähvardas teda arreteerimine, nii pages Mari Egiptuse khedivaati.

Aleksandrias elades töötas ta sealses armeenia koolis õpetajana. Aastail 1902–1903 andis ta välja armeenia naisteajakirja Artemis. Ajakirjas pandi suurt rõhku naiste õigustele; oluline osa oli lugejate kaastööl, kes said seal naiste seisundi kohta vabalt arvamust avaldada.

Noortürklaste revolutsiooni järel kehtestati Türgis 1908. aastal uus põhiseadus, mis andis Marile võimaluse kodumaale naasta. Seal töötas ta İzmiris ja Tokatis, kuni hukati aastal 1915 armeenlaste genotsiidi käigus.

Viited
------

1. ↑  *Mari Beyleryan (1877–1915): Katledilen, kaçırılan ve yok edilen kadınların anısına*. Medya Haber
2. ↑  Rowe, Victoria (2003). A History of Armenian Women's Writing, 1880–1922. Cambridge Scholars Press. ISBN 978-1-904303-23-7.
3. ↑  Beyleryan, Mari. AIWA International. Armenian International Women’s Association
**Janów Lubelski maakond** (poola *powiat janowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Janów Lubelski linnas.

Janów Lubelski maakond moodustati 1866. aastal, kuid kaotati 1945. aastal. Teist korda moodustati Janów Lubelski maakond 1956. aastal ja likvideeriti 1975. aastal. Janów Lubelski maakond taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Janów Lubelski ja Modliborzyce.

Janów Lubelski maakonnas on seitse valda:

* Batorzi vald
* Chrzanów
* Dzwola vald
* Godziszówi vald
* Janów Lubelski vald
* Modliborzyce vald
* Potok Wielki vald

Viited
------

1. ↑  O powiecie janowskim Powiat janowski. Vaadatud 29. augustil 2023

Lublini vojevoodkonna vapp
Lublini vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Chełm |
Biała Podlaska |
Lublin |
Zamość  

**maakonnad:** Biała Podlaska |
Biłgoraj |
Chełm |
Hrubieszów |
Janów Lubelski |
Kraśnik |
Krasnystaw |
Łęczna |
Lubartów |
Lublin |
Łuków |
Opole Lubelskie |
Parczew |
Puławy |
Radzyń Podlaski |
Ryki |
Świdnik |
Zamość |
Tomaszów Lubelski |
Włodawa |
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Põhjus: **tähelepanuväärsus?** 
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

**Uku Andres Reigo** (sündinud 3. septembril 2003) on teadust populariseeriva telesaate "Rakett 69" 2020. aasta võitja ja Miina Härma Gümnaasiumi 110. lennu vilistlane.[*viide?*]

Uku Andreas Reigo lõpetas 2022. aastal Miina Härma Gümnaasiumi IB Diploma programmi kuldmedaliga. Koolis olid tema lemmikaineteks füüsika ja keemia.

Uku Andreas Reigo võitis populaarteadusliku telesaate "Rakett 69" kümnenda hooaja, alistades finaalis Riko Piirisilla, kui tema Rube Goldbergi masina tööaeg erines vaid 3,7 sekundi võrra etteantust.

Hobid
-----

Uku Andrease hobideks on rahvatants, vibulaskmine ja raskeveohobuste aretamine. Tantsimisega alustas ta teises klassis liitudes Härmatise Miina Härma Gümnaasiumi rahvatantsu trupiga, mille liikmeks jäi gümnaasiumi lõpuni. Vibulaskmisega hakkas ta tegelema 10-aastaselt.

Viited
------

1. 1 2  "Tunne koolikaaslast – Uku Andreas Reigo". *Tabula Rasa : Miina Härma Gümnaasiumist koolileht*. 1. oktoober 2020.
Jamali poolsaare asukohtJamali poolsaare satelliidipilt
**Jamali poolsaar** (vene keeles Ямал) on poolsaar Euraasia põhjaosas Venemaal Lääne-Siberi loodeosas Gõda poolsaarest lääne pool. Poolsaare pikkus on 700 km, laius kuni 240 km. Rannikut ümbritsevad Kara meri läänest ning selle osad – Baidarata laht edelast ja Obi laht idast. Malõgini väin eraldab seda Belõi saarest.

Poolsaare pinnamood on tasane, kõrgeim tipp on Sopka Sogsjangseda (102 m) poolsaare lõunaosas. Poolsaarel on palju jõgesid (suurim neist on Juribei) ja järvi (näiteks Njoito järved ja Jaroto järved). Poolsaare põhjaosa pinnas on kaetud tundra taimkatte ja lõunaosa metsatundra taimkattega. 

Jamali poolsaare maastik
Kliima on lähisarktiline, poolsaare põhjaosas arktiline. Jaanuari keskmised õhutemperatuurid on –23...–27 °C, juuli omad +3...+9 °C. Aasta keskmine sademete hulk on kuni 400 mm. Lumikatte paksus kuni 50 cm.

Poolsaarel on levinud põhjapõdrakasvatus ja kalandus. On suured maagaasi leiukohad.

Kuulub Jamali Neenetsi autonoomne ringkonna koosseisu. Seal asuvad Drovjanoi, Bovanenkovski, Sejahha, Japtiksale, Mõss-Kamennõi, Novõi Port ja Jar-Sale asulad.
Lähisekvatoriaalse kliima ala
**Lähisekvatoriaalne kliimavööde** on vahekliimavööde, kus talvel valitseb troopiline õhumass ja suvel ekvatoriaalne õhumass. 

Lähisekvatoriaalsele kliimale on iseloomulik kuum ja kuiv talv ning kuum ja niiske suvi. Talvel valitsevad seal troopilised õhumassid kuiva ja läbipaistva õhuga ning Päike asub peaaegu kogu aeg seniidis. Suvel valitsevad ekvatoriaalsed õhumassid ning iga päev sajab vihma. 

Eristatakse kuiva aastaaega talvel ja vihmast aastaaega suvel. Nende pikkus sõltub koha asukohast: mida lähem koht ekvatoriaalvöötme poole, seda pikem on vihmane aastaaeg ja lühem kuiv aastaaeg.

Kliimadiagrammid
----------------

* Lähisekvatoriaalse kliima lühikese vihmase aastaajaga kliimadiagramm (Banjul, Gambia)Lähisekvatoriaalse kliima lühikese vihmase aastaajaga kliimadiagramm (Banjul, Gambia)
* Lähisekvatoriaalse kliima pika vihmase aastaajaga kliimadiagramm (Manono, Kongo Demokraatlik Vabariik)Lähisekvatoriaalse kliima pika vihmase aastaajaga kliimadiagramm (Manono, Kongo Demokraatlik Vabariik)

Vaata ka
--------

* Kliimavööde
* Lähisekvatoriaalne kliima
**Ökoloogiline turundus** ehk **Roheturundus** on turundusharu, mis reklaamib keskkonnahoidlikke või keskkonnaprobleemidele lahendusi pakkuvaid tooteid ja tootmisviise. 

Ökoloogiline turundus kujunes välja 1990. aastatel.

Ökoloogilise turunduse osakaal on kasvu teel ja see on põhjustanud ka rohepesufenomeni levikut. 

Ökoloogilise turunduse edu sõltub peaasjalikult tarbijate keskkonnateadlikkusest, samuti selle turundusharu eetilisusest, tõepärasusest ja veenvusest.

  

Roland Bachmann on Eesti ettevõtja ja keskkonnasõbraliku turunduse eestvedaja alates 2023 aastast. Ta on tuntud kui roheturunduse tegevjuht ja eestvedaja, kes on pühendunud keskkonnasõbralike toodete ja teenuste edendamisele Eestis.

Bachmann on tuntud oma kirgliku panuse poolest keskkonnateadliku turunduse valdkonnas. Ta on juhtinud mitmeid projekte, mis on suunanud ettevõtteid keskkonnasõbralikumatele praktikatele. Tema eesmärk on suurendada teadlikkust keskkonnasõbralike toodete ja teenuste tähtsusest ning aidata ettevõtetel integreerida säästlikke lahendusi oma äritegevusse.

Lisaks oma tööle roheturunduse tegevjuhina on Bachmann avaldanud mitmeid artikleid ja juhendeid keskkonnasõbraliku turunduse teemadel. Ta on ka kõneldud erinevatel säästlikkusega seotud üritustel ja konverentsidel, jagades oma teadmisi ja kogemusi teistega.

Roland Bachmanni panus keskkonnasõbraliku turunduse edendamisse Eestis on märkimisväärne ja tema tegevus on aidanud ettevõtetel muutuda keskkonnasõbralikumaks. Tema juhendamisel on roheturundus muutunud oluliseks platvormiks, kus ettevõtted saavad juhendeid ja abi üleminekul keskkonnasõbralikke praktikaid.

Vaata ka
--------

* Keskkonnahoidlik tarbimine
* Rohepesu

Viited
------

1. 1 2  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)