recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
"**Dina raamat**" (norra keeles *"Dinas bok"*) on Norra kirjaniku Herbjørg Wassmo Dina-triloogia 1989. aastal ilmunud esimene raamat. 

Teose peategelaseks on võluv, noor ja andekas, kuid ka isepäine ja ohtlik naine Dina, kes kannab endas lapsepõlvetraumat, millest ta kuni teose lõpuni üle ei saa. Loos on juttu tema rasketest suhetest nii meeste kui ka perekonnaga, eneseotsingutest muusika kaudu ja ka Dina emakssaamisest.

Raamat on kirjutatud kaasakiskuvalt ja omanäoliselt – seal on palju vihjeid piiblile, vanadele muinasjuttudele, tihti toimub ka tegevustik reaalse ja fantastilise piiril – sageli on Dina kaaslasteks juba surnud inimesed (tema enda vanemad, esimene abikaasa, samuti ämm ema Karen jt) ning hääled ja kujutluspildid minevikust. Samuti on omanäoline teose keel – kohati küll üllatavalt napp, aga see-eest väga nüansirohke.

Tegevuspaik on Norra rannikualadel asuv suur Reinsnesi talu.

Raamatu järgi on tehtud Norra, Taani ja Rootsi koostööfilm "Mina olen Dina" (2002, režissöör Ole Bornedal).
**.mn** on Mongoolia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
DDS-lindiseade. Selle peal asuvad (vasakult paremale): DDS-4 lint (20 GB), 112m Data8 lint (2.5 GB), QIC DC-6250 lint (250 MB) ja 3.5" diskett (1.44 MB)
**Lindiseade** ehk **striimer** (ingl *streamer* või *tape drive*) on andmete salvestamise seade, kus andmed salvestatakse magnetlindile. Tänapäeval kasutatakse linte põhiliselt andmete varundamiseks, kuna lintide eluiga on vähemalt 10 aastat. Samas nõuab seade regulaarset puhastamist ja on küllat ebamugav kasutada. 

Lindiseade võimaldab andmetele ligipääsu, kasutades järjestikpöördust, erinevalt kettaseadmetest, mis võimaldavad suvapöördust. Suvapöördus tähendab, et kettaseade võib lugemispead liigutada ükskõik millisesse ketta piirkonda väga lühikese ajaga. Lindiseade kulutab küllalt palju aega, et andmete lugemiseks vajalik koht ette kerida ja seetõttu on lindiseadmetel väga madal keskmine otsimiskiirus. Sellele vaatamata võib andmeid lindilt lugeda või sinna kirjutada väga kiiresti. Näiteks saavutavad moodsad LTO seadmed andmevahetuskiiruse 80 MB/s, mis on sama hea kui enamikul 10 000 pööret minutis töötavatel kõvaketastel.

Ehitus
------

Lindiseadmete mälumaht ulatub mõnest megabaidist sadade gigabaitide tihendamata andmeteni. Turundusmaterjalides eeldatakse lindiseadme, et tihendatud ja tihendamata andmete mahutavus on suhtes 1:2. See tähendab, et kui lindi mälumahuks on märgitud 80/160, siis tõeline mälumaht on 80, tihendatud andmete puhul aga 160. Sony ja IBM on kasutanud ka suuremat tihendamise koefitsienti. Tegelik mälumaht sõltub andmete tüübist.

Lindiseade võib olla arvutiga ühendatud väikearvutisüsteemi liidese (levinuim), kiudkanali (ingl *Fiber Channel*), SATA, USB, FireWire'i, FICON'i või mõne muu liidese abil.

Kest
----

Magnetlint on tavaliselt paigutatud ümbrisesse, mis võib olla valmistatud näiteks plastmassist. Sellist ümbrist nimetatakse tavaliselt kassetiks. Plastikust väliskest lihtsustab käsitlemist ja kaitseb õrna magnetlinti välistingimuste eest.

Kirjandus
---------

* Indrek Zolk "Riistvara ja tehniline dokumentatsioon" Tartu 2008 ISBN 9789949180905
**.mw** on Malawi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Lindiwe Daphney Zulu** (sündinud 21. aprillil 1958) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik (Aafrika Rahvuskongress).

Lindiwe Zulu pöördus eksiilist Lõuna-Aafrika Vabariiki tagasi 1991. aastal ja temast sai Aafrika Rahvuskongressi Naisteliiga kommunikatsioonijuht. Hiljem oli ta Aafrika Rahvuskongressi informatsiooni ja avalike suhete osakonna kõneisik. 1994. aastal valiti ta Gautengi provintsi parlamenti, 1995. aastal sai ta Gautengi provintsi parlamendi asejuhatajaks. 1999–2001 töötas ta välisministri erinõunikuna. 2001–2003 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi Välisministeeriumi Lääne- ja Kesk-Aafrika osakonna juhataja. 2003–2004 töötas ta Vodacomi rahvusvaheliste suhete tegevjuhina. 2004–2007 oli ta Lõuna-Aafrika Vabariigi suursaadik Brasiilias. 2007. aastal valiti Zulu Aafrika Rahvuskongressi Rahvuslikku Täitevkomiteesse. 2009. aastal valiti ta Lõuna-Aafrika Vabariigi parlamendi liikmeks. 2014–2019 oli ta väikeettevõtluse arengu minister.

Alates 30. maist 2019 on Lindiwe Zulu Lõuna-Aafrika Vabariigi sotsiaalarengu minister.

Viited
------

1. ↑  Ms Lindiwe Zulu People's Assembly
2. ↑  Qaanitah Hunter:Who's in and who's out of SA's 2019 cabinet TimesLIVE, 30. mai 2019
Dinara Säduakasova (2022)
**Dinara Ramazankõzõ Säduakasova** (kasahhi keel Динара Рамазанқызы Сәдуақасова; sündinud 31. oktoobril 1996 Akmolas) on kasahhi maletaja, naiste suurmeister (2012). 

Säduakasova tuli 2015. aastal Dušanbes Kesk-Aasia naiste malemeistriks ja 2016. aastal Odishas Bhubaneswaris naisjuunioride maailmameistriks. Aasia naiste malemeistrivõistlustel võitis ta 2016. aastal Taškentis hõbemedali ja 2019. aastal Hebeis Xingtais kuldmedali. 

Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel. 2017. aastal MM-i turniiril Teheranis (64 osavõtjat) kaotas ta teises ringis Harika Dronavallile ja kaheksandikfinaali ei pääsenud. 2018. aastal MM-i turniiril Hantõ-Mansiiskis jõudis ta teise ringi, kus kaotas Antoaneta Stefanovale.

Säduakasova sai FIDE-lt 2011. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2012. aastal naiste suurmeistri ja 2017. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.

Välislingid
-----------

* Dinara Säduakasova – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Dinara Säduakasova FIDE andmebaasis
**.lk** on Sri Lanka Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Dimitǎr Iliev Popov** (*Димитър Илиев Попов*; 26. juuni 1927 – 5. detsember 2015) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 7. detsembrist 1990 kuni 8. novembrini 1991.

Ta oli Bulgaaria esimene valitsusjuht pärast kommunistliku režiimi kokkuvarisemist. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Andrej Lukanov** | **Bulgaaria peaminister**1990–1991 | Järgnev**Filip Dimitrov** |

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev | Denkov
**.mc** on Monaco Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Lindesnesi tuletorn
**Lindesnesi tuletorn** on tuletorn Norras Agderi maakonnas Lindesnesi vallas Lindesnesi poolsaare lõunaotsas.

Tegu on 16,1 m kõrguse raudtorniga. Tuli on merest 50,1 m kõrgusel. Valgustugevus on peaaegu 43 700 cd, plink 3 875 000 cd. Valguskaugus on 19,4 meremiili.

Ajalugu
-------

Keskajast saadik oli Norra lõunatipus asuv Lindesnesi neem, mida hüüti Neset, üks tähtsamaid maamärke Põhjamere ja Läänemere vahel sõitvatele laevadele tähtsaks maamärgiks, sest selle järgi võeti kurss rannasõiduks. Enamik Skagerraki läbivaid laevu otsis selle üles, sest Norra rannikul sai halva ilma korral ankrusse heita. Taani poolel oli olemas ainult madal ja soppideta Jammerbukt. 16. sajandi lõpus nimetas norra vaimulik ja ajaloolane Peder Claussøn Friis Lindesnesi "see nina, mida kõik meresõitjad tunnevad".

Vaade tuletornist. Talu tuletorni kõrval
Meretee Lindesnesi ümber oli ohtlik.

1655. aastal rajati Lindesnesile Norra vanim tuletorn, mille tuli süüdati 27. veebruaril 1656. Kuigi tuletorni tuli põles ainult ühe talve ja ühe sügise ning kustutati juba 1657. aastal, peetakse tuletorni 1656. aastal rajatuks.

Tuletorn rajati uuesti 1725. aastal. 1782. aastal võttis riik selle üle.

Tuletornil on udusignaal, 1920. aastast sireen, 1954. aastast diafoon.

Tuletorn kuulub Kystverketile. Aastast 2003 on tuletorn täisautomaatne.

Aastal 2000 valiti see Vest-Agderi millenniumipaigaks.

Tuletorn on kaitse all.

Kirjandus
---------

* Bjørkhaug, B. & S. Poulsson. *Norges fyr*, Grøndahl, 1986-87, 2 köidet (*Norske minnesmerker*), ISBN 82-504-0813-6

Välislingid
-----------

* Lindesnesi tuletornimuuseum
* Ajaloolised fotod
Vojtěch Filip 1. mail 2006
**Vojtěch Filip** (sündinud 13. jaanuaril 1955 Jedovarys České Budějovice lähedal) on Tšehhi poliitik, Čechy ja Morava Kommunistliku Partei esimees.

Vojtěch Filip sündis kutselise sõjaväelase perekonnas. Gümnaasiumis õppides astus ta sotsialistlikku noorteorganisatsiooni. Õppis Brnos õigusteadust ja asus 1978. aastal České Budějovices tööle tehase juristina. Aasta hiljem abiellus, tal on poeg ja tütar.

1983. aastal astus Filip Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. 1986. aastal hakkas tegema koostööd julgeolekuga, andes kuni aastani 1989 regulaarselt infot, muuhulgas kolleegide kohta välismaareiside ajal. Algselt otsustas kohus 1992. aastal, et Filip ei teinud koostööd teadlikult, pärast tema toimiku avaldamist internetis aga muutis kohus 2006. aastal oma otsust: Filip tegi koostööd küll teadlikult, kuid ei teadnud, et vastav luureteenistus kuulus julgeolekuameti alla.

1990. aastal sai Filip Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei rahvasaadikuks, tema mandaat lõppes 31. detsembril 1992 seoses Tšehhoslovakkia lagunemisega. Parlamendiliige sai temast jälle 1996. aastal, siis juba Čechy ja Morava Kommunistliku Partei kandidaadina. Alates 2002. aastast on ta parlamendi alamkoja aseesimees, alates 1. oktoobrist 2005 oma partei esimees.

Filip on nn ortodoksse kommunistina alati eitanud igasugust varasema režiimi kriitikat ja kaitsnud näiteks illegaalselt piiri ületanud inimeste tulistamist. Ta on võrrelnud George W. Bushi Hitleriga ja nimetanud NATO-t kuritegelikuks organisatsiooniks.
**.mf** on Saint-Martini Interneti tippdomeen. Domeen reserveeriti 21. septembril 2007, kuid seda pole kasutusele võetud.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Tehvandi staadion 2011. aasta jaanuaris
Tehvandi staadion
**Tehvandi spordikeskus** on spordikeskus Otepää vallas Nüpli külas Otepää linna piiril. Üks spordikeskuse osa on Tehvandi staadion.

Seal toimusid 2011. aasta juunioride ja kuni 23-aastaste põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, mis oli läbi aegade suurim Eestis peetud tippspordisündmus. Osales 700 sportlast 38 riigist.

Tehvandi staadioni hoones asub Otepää talispordimuuseum.

Objektid
--------

Tehvandi staadion, mai 2013
### Tehvandi staadion

Tehvandi jalgpallistaadionil on naturaalne muru mõõtmetega 100x64 m. Staadion omab UEFA II kategooria litsentsi.

### Tehvandi staadionihoone

Pressikeskus, seminariruumid, võistluskeskuse ruumid, kohtunike ruumid, saunadega riietusruumid, arsti- ja massaažiruumid, tribüüniala (3000 inimest).

Tehvandi K90 mägi
### Pallimängude väljak

Sportmängude (korvpall, võrkpall, tennis) väljakud.

### Liikumisrajad

* Jooksu, imitatsiooni ja kepikõnni rada
* Rullsuusatamise treeningurada
* Terviserada
* Jalgratta matkarada
* Tehvandi–Munamäe kergliiklustee
* Tartu Maratoni rada
* Tehvandi suusarajad

### Biatloni lasketiirud

Tehvandi Spordikeskuses on kaks laskesuusatamise lasketiiru: Tehvandi staadionil ja Ansomäel.

### Biatloni hoone

Koosolekute ja seminaride ruumid, kohtunike ja kommentaatorite ruumid, tribüüniala (800 inimest).

### K90 suusahüppemägi

### Jõusaal

Viited
------

1. ↑  "Otepää MM-il võistles pea 700 sportlast üle maailma". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. veebruar 2011. Vaadatud 11. veebruaril 2011.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tehvandi spordikeskus** |

* Tehvandi Spordikeskus
**Voghjump** oli vanaaja armeenia ajaloolane, Aramazdi templi preester Anis Daranaghi gavaris, "Templilugude" autor.

Ta elas umbes 2.–1. sajandil eKr. Eluloolisi andmeid pole säilinud. Tema "Templilood" katsid ajavahemiku Jervand IV-st kuni Artašes I-ni. Voghjump elas pühas kindluslinnas Anis Eufrati ääres Daranaghis. Teda mainib ainult Movses Horenatshi .

3. sajandil tõlkis süüria õpetlane Bardesanes tema teose süüria ja pärsia keelde. Kuigi Voghjumpi teos on kaotsi läinud (tõenäoliselt hävitatud Suur-Armeenia ristiusustamise käigus), oli tal suur tähtsus ja ta mõjutas armeenia historiograafiat, sest veel Horenatshi ajal mäletati seda teost. säilinud mälestused sellest. 

Jääb lahtiseks, mis keeles "Templilood" olid kirjutatud. Oletatud on vanaarmeenia keelt kreeka kirjas või keskpärsia keelt (Armeenias kirjutati põhiliselt vanakreeka keeles ja keskpärsia keeles).

Vaata ka
--------

* Armeenia historiograafia

Viited
------

1. 1 2 3  Armeenia nõukogude entsüklopeedia, kd 8, lk 611.
2. ↑  Horenatshi, rmt II, ptk 48.
**Lindheimi suvemõis** oli suvemõis, mis tänapäeval jääb Kitseküla asumisse Tallinna Kesklinna linnaosas. Suvemõisa peahoone asus praeguse aadressi järgi Pärnu mnt 102.

Ajalugu
-------

Suvemõis rajati 17. sajandil. Selle viimane peahoone ehitati kas 18. sajandi lõpus või 19. sajandi alguses. Suvemõis kuulus 19. sajandi algul Gregor von Bergi perekonnale, sellest ka mõisa üks nimesid "Berghof". 19. sajandi keskpaiku kuulus mõis Vogdtide perekonnale, siit ka mõisa üks nimesid "Vogdti suvemõis".

1867. aastal rentisid Vogdtid suvemõisa Diakonisside Asutisele, kes rajas sinna oma haigla. Asutis ostis 1868. aastal suvemõisa ära ning arendas sellest oma hoolekande- ja haiglakompleksi, kus eri aegadel ehitati ümber vanu ja kuhu rajati uusi hooneid.

Suvemõisa peahoonet kasutati viimati haigla apteegina. Hoone lammutati 1980. aastate algul seoses Pärnu maantee uue viadukti ehitamisega. Suvemõisast on säilinud pargi osasid, hoonest on säilinud paiknemisjäljed kõrvalasuvatel hilisematel haiglahoonetel. Lammutamise aegu viidi peauks ja üks sisetrepp uuesti ehitatavasse hoonesse Tallinna vanalinna Uus 18, kus hiljem oli Muinsuskaitseameti peahoone.

Viited
------

1. ↑  Karin Hallas-Murula. "Tallinna Diakonisside Asutise hoonestuse kujunemisest". // Vana Tallinn XII (XVI). Tallinn 2002. Lk 79
2. ↑  Kadri Tael. "Uus 18 Tallinnas kui väike muinsuskaitsemaailm". // Muinsuskaitse aastaraamat 2016. Tallinn 2017. Lk 57

Kirjandus
---------

* Karin Hallas-Murula. "Tallinna Diakonisside Asutise hoonestuse kujunemisest". // Vana Tallinn XII (XVI). Tallinn 2002. Lk 73–95
* "Lindheim, ka Vogdti suvemõis". // Entsüklopeedia Tallinn 1 (A-M). Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2004. Lk 293
* Alo Särg. "Lindheim (*ka Berghof, Vogdti mõis*)". // Tallinna mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2010. Lk 59–61
* Kadri Tael. "Uus 18 Tallinnas kui väike muinsuskaitsemaailm". // Muinsuskaitse aastaraamat 2016. Tallinn 2017. Lk 57-59
|  |
| --- |
| Poliitikaartiklid teemal**Valitsemisvorm** |
| Vormid |
| * Anarhia
* Aristokraatia
* Autokraatia
* Autoritarism
* Demokraatia
* Despootia
* Diktatuur
* Feodalism
* Gerontokraatia
* Meritokraatia
* Monarhia
	+ Absoluutne monarhia
	+ Konstitutsiooniline monarhia
	+ Parlamentaarne monarhia
* Ohlokraatia
* Oligarhia
* Patriarhaat
* Matriarhaat
* Plutokraatia
* Sotsialism
* Sotsiokraatia
* Tehnokraatia
* Teokraatia
* Totalitarism
* Türannia
* Vabariik

---

 |
| redigeeri |

**Tehnokraatia** (kreeka *τεχνοκρατία* tähendab kunst/meisterlikkus + võim/valitsemine) ehk **tehniliste ekspertide võim** on valitsemise vorm, kus valitsevad ideoloogiliselt neutraalsed poliitika teostajad, kes lähtuvad valitsemises otsuste ratsionaalsusest, mitte poliitiliste gruppide huvidest.

Tehnokraatia näeb otsustamist teaduslikult ratsionalistliku protsessina. 20. sajandi keskel tekkis arvamus, et tehnoloogia areng muudab põhimõtteliselt ka otsustusprotsessi demokraatias. Tehnoloogia eksperdid moodustavad uue valitseva klassi.

Ideed võimu üleminekust tehnokraatide kätte olid populaarsed ameerika sotsiaalteadustes 1960.–1970. aastail. Termini võttis kasutusele ameerika insener W. H. Smith 1919. aastal. Laiemalt jõudis see keelekasutusse pärast juhtimisteoreetiku James Burnhami 1941. aasta kirjutist "Managerial Revolution". Terminit hakati laialt kasutama poliitikute kirjeldamiseks. Praegu on see kasutusel põhiliselt sellise eliidi kirjeldamiseks, kes valitsemisel rõhutab tehnoloogia suurt tähtsust. 

Tehnokraatia on selline riigikord, kus juhid on valitud bürokraatliku protsessi abil, mis rajaneb erioskustel ja teadmistel, mitte demokraatlikul või muul viisil. Termin võib olla nii negatiivne kui ka positiivne.

Vaata ka
--------

* Bürokraatia
* Maailmapank
* Ottomar Maddison

Välislingid
-----------

* Vello Reedik: Räägime asjadest nii, nagu need on: Tehnokraatiast ja poliitikast, Inseneeria, mai 2010.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal moodustatud vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Vohnja vald (Kadrina kihelkond).* |

---

Virumaa valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Vohnja vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kõrve külas.

Vald moodustati senise Vohnja valla maa-alast; senise Aaspere valla Läsna ja Metsanurga külade ning Loobu asunduse maa-aladest; senise Kõnnu valla talude nr. A-23, A-57, A-59–A-61, A-63, A-64 ja A-171 lahus-heinamaatükkide ning Kolga metskonna Suru metsandiku kvartaali nr. 66 maa-aladest.

Vohnja valda kuulusid: Kallukse, Vaiatu, Vohnja, Kõrveküla, Uku, Eeriku, Metsaküla, Kolu, Sarapiku, Angapere ja Ohepalu külad ning „Sakssaare" üksiktalu, Soomukse, Arbavere, Kõnnu ja Mägiküla, Pala, Muusi, Tõreska külad, Tepu metsavahikoht ning „ Saueaugu" nr. A-79, „Alevälja" nr. A-80, ,,Sinipalu" nr. A-81 ja „Liivaku" nr. A-82 üksiktalud, Loobu, Läsna, Pikasaare, Reimäe, Metsanurga küla.

Vald kuulus Riigivolikogu 67. valimisringkonda, kust valiti I Riigivolikogusse Rudolf Penno.

Valla täitevkomitee esimees Hugo Leemets tapeti metsavendade poolt 5. juulil 1941.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Arbavere külanõukogu ja Vohnja külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Tapa rajooni koosseisu.

Vaata ka
--------

* Vohnja mõis

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta, Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
**Butanool** on üldnimetus isomeersetele alkoholidele keemilise valemiga C4H9OH. Enamasti kasutatakse nimetust „butanool" *n*-butanooli tähenduses või tähistamaks nelja süsinikuaatomit sisaldavate isomeersete alkoholide segu: *n*-butanool (keeb 118 °C), *sek*-butanool (keeb 99–100 °C), isobutanool (keeb 107,5 °C) ja *tert*-butanool (keeb 83 °C).

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |
| *n*-butanool | *sec*-butanool | isobutanool | *tert*-butanool |

Butanooli kasutatakse keemilises sünteesis, solvendina ja mootorikütusena. Butanool on oluliselt parem mootorikütus kui etanool.

Viimasel paaril aastakümnel on uuritud butanooli saamist suhkruid ja tärklist sisaldavatest põllukultuuridest *Clostridium*’i perekonda kuuluvate bakterite toimel. 2011. aastal teatasid USA Tulane Ülikooli teadlased vastleitud bakterist (nimetati TU-103), mille abil on võimalik valmistada biobutanooli tselluloosist (puidu laastud, vanad ajalehed, puuvill, teatud rohttaimed).

Vaata ka
--------

* Alkoholid
* Biobutanool

Viited
------

1. ↑  Imeline Teadus nr 3/2012, lk 62
| Medalikohad |
| --- |
| USA esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Teine koht | 1984 | II keskkaal |

**Virgil Eugene Hill** (sündinud 18. jaanuaril 1964 Clintonis Henry maakonnas Missouri osariigis) on USA endine poksija.

Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Joon-Sup Shinile (Lõuna-Korea).

Ta poksis novembrist 1984 kuni veebruarini 2015 elukutselisena. Ta osales kokku 58 kohtumisel ning võitis neist 51 (neist 24 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 2 nokaudiga) kohtumist. Ta on aastatel 1987–2007 (vaheaegadega) olnud eri poksiorganisatsioonide eri kaalukategooriate maailmameister.

Isiklikku
---------

Ta on olnud abielus kergejõustiklase ja olümpiavõitjaga Denean Howard-Hilliga.

Viited
------

1. ↑  23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Virgil Hill veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Virgil Hill lehel *BoxRec*. Inglise keeles
Vegard Forren 2018. aastal Moldes mängimas
**Vegard Valgermo Forren** (sündinud 16. veebruaril 1988 Kyrksæterøras) on Norra jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Norra kõrgliiga klubis Brann.

Suurema osa klubikarjäärist on Forren mänginud Moldes, mille meeskonnas debüteeris ta Norra esiliigas 2007. aastal. Alates 2008. aastast mängis ta klubiga Norra kõrgliigas. Moldes on ta mänginud kokku 12 hooaega. Norra kõrgliigas on ta Molde meeskonnas mänginud 286 korral, millega on ta Daniel Berg Hestadi järel klubis teisel kohal. Aastatel 2011, 2012, 2014 ja 2019 tuli ta Moldega Norra meistriks. 2012. aastal valiti Forren Norra kõrgliiga hooaja parimaks kaitsjaks.

2013. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Southampton, kuid ta ei pidanud klubi põhimeeskonnas ühtegi mängu ja naasis sama aasta juulis Moldesse. 2017. aasta märtsis liitus ta Inglismaa esiliiga klubiga Brighton & Hove Albion, kuid jällegi ei mänginud ta klubi esindusmeeskonnas kordagi ja naasis seejärel Moldesse.

2020. aasta juunis sõlmis ta lepingu Branniga.

Norra jalgpallikoondises tegi Forren debüüdi 18. jaanuaril 2012 mängus Tai vastu. Koondisekarjääri seni ainsa värava on ta löönud 3. septembril 2015 EM-i valikmängus Bulgaaria vastu.

Saavutused
----------

Molde
* Norra kõrgliiga: 2011, 2012, 2014, 2019
* Norra karikas: 2013, 2014

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 10.5.2021)
Natalja Lopuhhina. Lavrenti Serjakovi gravüür
**Natalja Lopuhhina** (enne abielu **von Balk**; vene Наталья Фёдоровна Лопухина (фон Балк); 11. november 1699 – 11. mai 1763) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisrinnade Anna Ivanovna ja Jelizaveta Petrovna õukonna riigidaam.

Teda süüdistati vandenõus nn. Lopuhhini afääris ja pagendati Siberisse.

Perekond
--------

Tema vanemad olid Liivimaa aadlik ja hilisem Riia kuberner Theodor von Balk (1670–1739) ja Matrjona Mons, kes oli Peeter I lähedaste Anna Monsi ja Villim Monsi õde ja 1724. aastast Katariina I riigidaam. 

Tema vennad Pavel (1690–1743/60) ja Pjotr (1712–1762) olid Venemaa sõjaväelased, kammerhärrad ja Püha Aleksandr Nevski ordeni kavalerid.

Natalja abiellus Jevdokija Lopuhhina sugulase, viitseadmirali ja Astrahani kuberneri Stepan Lopuhhiniga (surnud 1748). Abielust sündis poeg Ivan, kes koos emaga küüdidati Siberisse.

Viited
------

1. ↑  biografija.ru: Лопухина Наталья Федоровна
2. ↑  biografija.ru: Балк Наталья Федоровна
3. ↑  Valeri Fedortšenko (Валерий Иванович Федорченко): *Дворянские роды, прославившие Отечество : энциклопедия дворянских родов*, Москва: ОЛМА-Пресс, 2003, ISBN 5786700569 lk.31
4. ↑  biografija.ru: Балк Матрена Ивановна
5. ↑  biografija.ru: Лопухин Иван Степанович
**Haukka** (soome keeles 'kull') oli 1943. aastal Soome poolt koostatud raadioluuregrupp, mis saadeti Saksa okupatsiooni all olnud Eestisse.

Eesmärgid ja tegevus
--------------------

Grupi eesmärk oli koguda soomlastele teavet, millal sakslased lahkuvad ja kas nad jätavad ehk Punaarmeele tee Helsingi peale vabaks. Samuti pidid nad Soomele teatama Saksa vägede võimalikust dessandist Suursaarele. Ühtlasi pidid nad sidet pidama Eesti Vabariigi Rahvuskomiteega ning koguma andmeid Eesti poole teel olevate Punaarmee üksuste kohta.

Haukka gruppi kuulus mõniteist eestlast. Rühma juht oli Leo Talgre, radistid Ustav Toom ja Toomas Rüütmann, paadimees Georg Adams.

Grupp püüdis edutult leida kontakti Briti sõjaväeluurega (SIS).

Haukka mehed hakkasid sidet pidama Eesti vastupanuliikumisega ja vandusid 1944. aasta septembris truudust Otto Tiefi valitsusele.

Kui sakslased taganesid, jäi grupp Nõukogude vastuluure silmusesse. 

Haukka grupp purustati detsembris 1944, varitsuses langes Leo Talgre.

28. detsembri öösel 1945 ründas NKVD väeosa üksus Võrumaal Nursipalus Haukka luuregrupi meeste poolt koondatud metsavendade punkrit (Nursipunker). Langes üheksa meest.

Liikmed
-------

* Leo Talgre "Juss"
* Ilmar Erik Jonas "Justus"
* Toomas Hellat "Tommi"
* Tarmo Meristu "Moor"
* Helmut Pedanik
* Ülo Jõgi "Peeter Tamm"
* Toomas Rütman "Riisik", "Taat"
* Vello Saksen "Sahk"
* Evald Soomer "Saare"
* Voldemar Särak "Talvik"
* Heino Muda "Ants Mägar"
* Aksel Puusepp "Paju"
* Ain Pedanik "Põld"
* Karl Jürgens "Kure"
* Hans Kaljurand "Liivalaid"
* Harald Keem "Kiima"
* Viktor Lukk "Lõima", "Kusta"
* Adalbert Jäger
* Jüri Hellat

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Haukka grupist on René Vilbre teinud dokumentaalfilmi "Kuum külm sõda: Haukka grupp" (2005; esimene film sarjast "Kuum külm sõda"; stsenaristid Kiur Aarma ja Tiit Pruuli, idee autor Eerik-Niiles Kross).

Vaata ka
--------

* Tümler

Kirjandus
---------

* Ülo Jõgi. "Erna". Legendid ja tegelikkus. JMR. Tallinn 1996
* Hans Salm. Viie luure agent. Eesti luurajatest Teises maailmasõjas. Tallinn 2004
* Mai Krikk. Voldemar Särak ja luuregrupp "Haukka". Olion. Tallinn 2011

Välislingid
-----------

* HAUKKA GRUPP Filmiveebi kodulehel
* Kalju Aarop - Roheline Partisanide Pataljon
**Vega saared** (norra keeles *Vegaøyan*) hõlmab 1037 km² avatud kultuurmaastikku, koosnedes umbkaudu 6500 väikesest saarest, laiust ja skäärist. Saarestik asub Vega vallas Nordlandi maakonnas põhjapolaarjoonest lõunas ning ümbritseb suurimat saart Vegat. Saarestik on olnud asustatud alates kiviajast.

2004. aastast on Vega saarestik UNESCO maailmapärandi nimistus. Vega saarestik esindab seda, kuidas põlvkonnad kalureid ja farmereid on üle 1500 aasta säilitanud püsiva elukeskkonna karmil merelisel maastikul põhjapolaarjoone lähedal, elatudes nüüdseks haruldasest tegevusalast – hahkade udusulgede korjamisest.

Saarestikule saab parvlaeva või kiirpaadiga Nordlandi maakonnas asuvast Brønnøysundist, kuhu omakorda saab lennukiga või mööda maismaad.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Vegaøyan UNESCO kodulehel


UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvad objektid Norras

Bryggen (1979) | Urnesi püstpalkkirik | Røros (1980) | Alta kaljujoonised (1985) | Vega saared (2004) | Struve meridiaankaar (asub veel üheksas riigis; 2005) | Geirangerfjorden ja Nærøyfjorden (2005)
**Njurgun Semjonovitš Timofejev** (jakuudi keeles Ньургун Семенович Тимофеев; sündinud 7. veebruaril 1963 Jakutskis Jakuudi ANSV-s) on  jakuudi rahvusest Sahha poliitik.

Ta on  Ühtse Venemaa liige ja aastatel 2005–2008 oli ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) esimees.

Haridus ja töökäik
------------------

Timofejev lõpetas 1985. aastal Jakutski Riikliku Ülikooli ja 1989. aastal  Tomski polütehnilise instituudi aspirantuuri. Ta on kaitsnud tehnikakandidaadi kraadi. Aastatel 1990–1991 töötas ta Jakuudi ülikoolis vanemteadurina.

Aastatel 1991–2005 töötas ta teemanditöötlusettevõtetes juhtivatel ametikohtadel, oli 1993–1996 ALROSA turundusettevõtte JPTA direktor, 1996–2005 ALROSA Moskvas asuva turundusettevõtte peadirektori asetäitja. 2000. aastal lõpetas ta Moskvas  Venemaa Föderatsiooni Presidendi Juures Asuva Venemaa Rahvamajanduse Akadeemia.

Timofejev oli Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riigikogu (Il Tümene) III ja IV koosseisu rahvasaadik ja aastatel 2005–2008 Il Tümene esimees. 2012. aastal sai ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi presidendi nõunikuks. 2017. aastal vabastati ta sellest ametist.

Tunnustus
---------

* 2007 – peamine ülevenemaaline ühiskondlik auhind "Venemaa rahvuslik Olümpos" koos autiitliga "aasta spiiker 2006–2007"

Viited
------

1. 1 2 3 4  Тимофеев Ньургун Семенович. iltumen.ru
2. ↑  Указом Главы Якутии Ньургун Тимофеев снят с должности советника. 30.jaanuar 2017. sakhapress.ru

Välislingid
-----------

* Интервью Председателя Парламента Ньургуна Семеновича Тимофеева. 11. oktoober 2005. old.iltumen.ru
* советник президента. news.ykt.ru
**Paistu kihelkonnakool** oli kihelkonnakool, mis asus Paistus, Paistu kihelkonnas.

Paistus avati 1854. aastal kihelkonnakool poeglastele ja 1871. aastal tütarlastele. Kaks kooli ühendati 1920. aastal algkooliks ja suleti 1930. aastal.

Poeglaste kihelkonnakool avati Paistus 1854. aastal. Aastatel 1871-1924 töötas ka tütarlaste kihelkonnakool, kus aastatel 1880-1911 oli organistiks ja õpetajaks helilooja ja koorijuht Friedrich August Saebelmann. Tema eestvõttel loodi 1880. aastal segakoor Heli, mis eksisteeris Paistus 125 aastat. Koori juhatas pikki aastaid  õpetaja Martin Kahu ja hiljem tema tütar Heli-Maria Kahu. Koolid ühendati 1920. aastatel algkooliks ja suleti 1930. aastal.

Koolimaja põles maha 1941. aasta juunis.

Õpilasi
-------

* Hans Pöögelmann (lõpetas 1888)
* Juhan Aavik (1893–1897)
* Peeter Algma (1897–1901)

Paistu kihelkonnakoolis on õppinud ka Mihkel Veske, Juhan Kunder ja Mart Raud.

Õpetajaid
---------

* Hans Wühner (1854–1858)
* Friedrich August Saebelmann (1880–1911)
* Aleksander Saebelmann-Kunileid
* Peeter Ruubel
* Hans Sõber
* Jaan Kirsel
* Martin Kahu
* Jaan Bergmann

Vaata ka
--------

* Paistu Kool

Kirjandus
---------

* Paistu kroonika 1834–1944, ärkamisaja häll, Jaak-Adam Looveer, 2021.

Viited
------

1. 1 2  Paistu kihelkonnakool Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 19.03.2016)
2. ↑  Paistu valla arengukava 2009-2020. Paistu vallavolikogu määrus. Riigi Teataja.
**Alaline esindaja** (prantsuse keeles *représentant permanent*; inglise keeles *permanent representative*) on diplomaatiline ametikoht, missiooni juht rahvusvaheliste organisatsioonide juures.

Rahvusvahelisi organisatsioone, mis akrediteerivad oma liikmesriikide alalisi esindajaid:

* Ühinenud Rahvaste Organisatsioon
* Maailma Kaubandusorganisatsioon
* Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsioon (NATO)
* Aafrika Liit
* Islami Koostöö Organisatsioon
* Ameerika Riikide Organisatsioon

Alalisi esindajaid nimetatakse sageli mitteametlikult suursaadikuteks. Näiteks Ameerika Ühendriikide suursaadik ÜRO juures on USA delegatsiooni ÜRO juures juht ja kannab ametlikku nimetust Ameerika Ühendriikide alaline esindaja ÜRO juures. Seejuures omab ta erakorralise ja täievolilise suursaadiku staatust. 

Mõned rahvusvahelised organisatsioonid (näiteks UNESCO) nimetavad nende poolt akrediteeritud alalist esindajat **alaliseks delegaadiks**.

Eesti
-----

Eestis on alaline esindaja kõrge diplomaatiline ametikoht, mis ametikohtade gradatsioonis omab kolmandat positsiooni (kantsleri ja asekantsleri järel) ning on võrdsustatud erakorralise ja täievolilise suursaadikuga.

Vaata ka
--------

* Eesti Vabariigi alaline esindaja ÜRO juures

Viited
------

1. ↑  Välisteenistuse seadus. riigiteataja.ee

Välislingid
-----------

* Eesti ÜRO-s. vm.ee
**Taavo Virkhaus** (kirjanduses ka **Wirkhaus**; 29. juuni 1934 Tartu – 10. veebruar 2021 ) oli eesti päritolu Ameerika Ühendriikide helilooja ja dirigent. 

Taavo Virkhaus alustas kooliteed Tartu Õpetajate Seminari algkoolis, kus ta sai õppida vaid poolteist aastat, sest 1944. aasta suure põgenemise ajal põgenes tema pere Saksamaale. Alates 1949. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides. 

Taavo Virkhaus lõpetas 1951. aastal USA Florida osariigis Fort Lauderdale'i Keskkooli ning sai stipendiumi õpinguteks Miami Ülikoolis, mille lõpetas 1955. aastal. Magistrikraadi sai ta Rochesteri Ülikooli Eastmani Muusikakoolist 1957. aastal. 

Pärast kuuekuulist sõjaväeteenistust töötas Taavo Virkhaus muusikaõpetajana Rochesteri äärelinnas Penfieldis ja alustas Eastmani muusikakoolis doktoriõpinguid. 1960. ja 1961. aastal õppis ta dirigeerimist Pierre Monteux' meistriklassis ja 1963. aastal asus õppima Kölni konservatooriumis Saksamaal. 

1967. aastal sai Taavo Virkhaus doktorikraadi ja kutsuti Rochesteri Ülikooli muusikadirektoriks. Rochesteri Ülikooli sümfooniaorkester osales 1969. aasta Eesti juubelilaulupeo ja Eesti Vabariigi aastapäeva kontsertidel Torontos. 1976. aastal oli ta ESTO 76 muusikadirektor ja ESTO laulupeo korraldaja ja üldjuht. Selle aasta ESTO päevadel esitas Baltimore'i sümfooniaorkester tema juhatusel Taavo Virkhausi esimese sümfooniat ja Eduard Tubina 10. sümfooniat. 

Ta on juhatanud orkestreid ja koore Lääneranniku Eesti päevadel Vancouveris 1987. aastal ja Los Angeleses 1999. aastal. 

Aastatel 1977–1994 oli ta Duluthi sümfooniaorkestri muusikadirektor ja dirigent, samuti on ta töötanud Huntsville'i, Minnesota ja Alabama sümfooniaorkestri dirigendina. 

1978. aastal viibis Taavo Virkhaus Neeme Järvi kutsel Eestis, kus ta juhatas ERSOt. Ka hiljem on ta oma Eesti-käikudel korduvalt ERSOt juhatanud, samuti Estonia ja Vanemuise sümfooniaorkestrit. 

1990. aastal oli ta Eesti üldlaulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht. Tartu ja Tallinna laulupidudel on Taavo Virkhaus orkestreid juhatanud ka 1994. 1999. ja 2004. aastal. Samuti 2014. aasta üldlaulupeol 

Taavo Virkhaus on kirjutanud viis sümfooniat ning kaks kontserti viiulile ja orkestrile.

Tunnustus
---------

* 2009 – Tartu medal

Isiklikku
---------

Taavo Virkhausi isa oli muusikaõpetaja, koori- ja orkestrijuht Adalbert Wirkhaus, vanaisa aga Eesti puhkpillimuusika rajaja, helilooja ja dirigent, Eesti esimese üldlaulupeo pasunakooride võistulaulmise võitja, II–IV üldlaulupeo üldjuht David Otto Wirkhaus.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Mets, Risto. Taavo Virkhaus saab Tartu medali. Tartu Postimees, 3. juuni 2009.
3. ↑  Mets, Risto. Taavo Virkhaus saab Tartu medali. Tartu Postimees, 3. juuni 2009.
4. ↑  Mets, Risto. Taavo Virkhaus saab Tartu medali. Tartu Postimees, 3. juuni 2009.
5. ↑  Mets, Risto. Taavo Virkhaus saab Tartu medali. Tartu Postimees, 3. juuni 2009.
6. ↑  Mets, Risto. Taavo Virkhaus saab Tartu medali. Tartu Postimees, 3. juuni 2009.
7. ↑  Mets, Risto. Taavo Virkhaus saab Tartu medali. Tartu Postimees, 3. juuni 2009.

Välislingid
-----------

*
Emil Forsberg (2018)
**Emil Peter Forsberg** (sündinud 23. oktoobril 1991 Sundsvallis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja Rootsi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis GIF Sundsvall, mille koosseisus debüteeris ta 2009. aastal Rootsi esiliigas. Rootsi kõrgliigas mängis ta esimest korda sama klubiga 2012. aastal. 2013. aasta jaanuaris liitus ta Rootsi kõrgliiga klubiga Malmö FF. Aastatel 2013 ja 2014 tuli ta Malmöga Rootsi meistriks. 2014. aasta hooajal lõi Forsberg Rootsi kõrgliigas 14 väravat. Samal hooajal valiti ta Rootsi kõrgliiga hooaja parimaks poolkaitsjaks.

2015. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Leipzigiga, mis mängis sel ajal veel Saksamaa esiliigas. Alates hooajast 2016–17 on ta klubiga mänginud Saksamaa kõrgliigas. Hooajal 2016–17 lõi Forsberg Saksamaa kõrgliigas kaheksa väravat ja andis 19 väravasöötu (väravasöötude arvestuses oli sel hooajal liigas esimesel kohal).

Rootsi jalgpallikoondises tegi Forsberg debüüdi 17. jaanuaril 2014 sõprusmängus Moldova vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. novembril 2015 EM-i *play-off*-mängus Taani vastu. Ta kuulunud Rootsi koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Malmö FF
* Allsvenskan: 2013, 2014
* Svenska Supercupen: 2013, 2014

Välislingid
-----------

 Emil Forsberg – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Rootsi koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Isaksson
* 2 Lustig
* 3 Johansson
* 4 Granqvist
* 5 Olsson
* 6 Forsberg
* 7 Larsson
* 8 Ekdal
* 9 Källström
* 10 Ibrahimović (c)
* 11 Berg
* 12 Olsen
* 13 Jansson
* 14 Lindelöf
* 15 Hiljemark
* 16 Wernbloom
* 17 Augustinsson
* 18 Lewicki
* 19 Kujović
* 20 Guidetti
* 21 Durmaz
* 22 Zengin
* 23 Carlgren
* Treener: Hamrén

 | Rootsi |

| * v
* r
Rootsi koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Olsen
* 2 Lustig
* 3 Lindelöf
* 4 Granqvist (c)
* 5 Olsson
* 6 Augustinsson
* 7 Larsson
* 8 Ekdal
* 9 Berg
* 10 Forsberg
* 11 Guidetti
* 12 Johnsson
* 13 Svensson
* 14 Helander
* 15 Hiljemark
* 16 Krafth
* 17 Claesson
* 18 Jansson
* 19 Rohdén
* 20 Toivonen
* 21 Durmaz
* 22 Kiese Thelin
* 23 Nordfeldt
* Treener: Andersson

 | Rootsi |
Seķi mõis 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 86
**Seķi mõis** (saksa keeles *Seckenhof*, läti keeles *Seķu muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Astijärve kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Burtnieki vallas.

Ajalugu
-------

Anna Ivanovna doneeris selle mõisa 29. septembril 1736 krahv Löwenwolde valdusse, ent aastal 1742 sai Seķist taas riigimõis. 1744. aastal doneeriti see krahv Aleksandr Ivanovitš Rumjantsevile (1680−1749). Temalt ostis mõisa (koos Pučurga mõisaga) tema tütar, kes oli abiellunud Trubetskoide perre. 1762. aastal müüs ta need mõisad edasi von Siversite suguvõsale. 1806. aastal ostis Theodor Heinrich von Schröder Pjotr Rumjantsev-Zadunaiski pojalt kogusumma 489 120 rubla eest Seķi, Pučurga, Astijärve, Rūte, Zvārte, Ēķini, Briede ja Dūre mõisa.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 1/4 adramaad, sellele allus 135 mees- ja 165 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus 7 ja 1/4 adramaad, aastal 1823 aga 6 ja 1/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 6 ja 1/10, aastal 1881 aga 1 ja 69/80, lisaks allus mõisale 6 ja 19/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

1920. aasta agraarreformi ajal oli mõisa suurus 435 hektarit.

Vaata ka
--------

* Fideikomiss

Viited
------

1. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 136.
2. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 115
3. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836. lk 116-117.
4. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 241.
5. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 115.
6. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 137.
7. ↑  Latviešu konversācijas vārdnīca. II. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 3328-3329. sleja.

Astijärve kirik
Astijärve kihelkond

**Kirik**: Astijärve kirik  

**Mõisad**: Astijärve kirikumõis | Astijärve mõis | Baloži mõis | Briede mõis | Dūre mõis | Ēķini mõis | Jaunburtnieki mõis | Labrenči mõis | Lizdēni mõis | Luteri mõis | Rantsna mõis | Rūte mõis | Sauļi mõis | Seķi mõis | Svenne mõis | Zvārte mõis
**Ülekandetegur**, ka *ülekandearv*, *ülekandesuhe*, on tehnikas mehhanismi või energiamuunduri iseloomuliku sisendsuuruse ja väljundsuuruse suhe.

* Pöörlevat liikumist edastava mehhanismi ülekandetegur võrdub vedava ja veetava lüli nurkkiiruste suhtega. Hammasülekande suurema ja väiksema ratta hammaste arvu suhet nimetatakse **ülekandearvuks** (näiteks jalgrattal).
* Energiamuunduri, näiteks trafo ülekandetegur on võrdne primaarahela elektromotoorjõu ja sekundaarahela elektromotoorjõu jagatisega.

Elektriahela korral, mida saab käsitleda neliklemmina ehk kakspordina (näiteks elektrooniline võimendi), võrdub ülekandetegur väljundpinge amplituudi ja sisendpinge amplituudi suhtega või siis väljundvõimsuse ja sisendvõimsuse suhtega. Seda suhet väljendatakse harilikult logaritmilistes ühikutes – detsibellides (dB). Kui ülekandetegur on suurem kui 1 (suurem kui 0 dB), on tegemist signaali võimendamisega (juurdejuhitava energia arvel) ja ülekandetegurit võib nimetada võimendusteguriks. Kui ülekandetegur on väiksem kui 1 (detsibellid miinusmärgiga), toimub signaali nõrgendamine (summutamine), nagu näiteks atenuaatoris.

Vaata ka
--------

* Lüli ülekandesuhe

Viited
------

1. ↑  ENE 10. köide, 1998