**Cesvaine** (lätiⓘ) (saksa *Seßwegen*) on linn Lätis Madona piirkonnas. Cesvaines on sündinud Jakob Michael Reinhold Lenz.

Linnas asub endise linnuse alale ehitatud eklektiline Cesvaine loss.

Linna jääb Cesvaine raudteejaam.

Cesvaine sõpruslinn on Märjamaa.

Ajalugu
-------

Cesvaines asus latgalite muinaslinnus. Cesvainet on esimest korda mainitud Jersika valitseja Vissevalde ja Alberti vahelises lepingus aastal 1209 (*urbs Zcessowe*). Aastal 1211 jagasid Riia piiskopkond ja Mõõgavendade ordu ümbruskonna maad omavahel ära; Cesvaine jäi ordu valdusse. Aastal 1213 täpsustati omavahelisi piirisuhteid Jersika aladel ja siis jäi Cesvaine juba piiskoppide valdusse.

Linnusevaremed 
Aastal 1399 asus piiskopkond latgalite vana puidust linnuse asemele rajama uut kivist kantsi. Aastal 1572 läänistas Poola kuningas Zygmunt II August linnusele kuuluvad mõisad – *Sesswegen*i, *Gravendahl*i, *Aiskuje* ja *Busskowsky* koos Cesvaine aleviga vabahärra Johann Taube von Fierile. 1577 juunis tuli tsaar Ivan Groznõi 50 000-mehelise Vene väega Pihkvast endise Riia peapiiskopkonna kaudu Liivimaale ja vallutas kerge vaevaga maa idaosas hulga linnuseid. Krustpilsist (*Kreuzburg*) tulles hõivati 18. augustil Laudona (*Laudohn*) ja jõuti Cesvaine alla. Sealne kindlus ei alistunud ja pani kaua vastu. Venelaste kaotused olid suured, kuid 21. augustil linnus langes. Venelased korraldasid veresauna – suur osa aadlikest aeti teibasse ja 1500 linnuses olnud kaitsjat tapeti kohe. Aastal 1582 said poolakad linnuse tagasi ja Taube sai oma valdustesse naasta. Asulas oli toona 80 maja. Aastal 1626 vallutasid ja põletasid poolakad osaliselt purustatud linnuse veelkord maha. Aastal 1656, oletatavasti Vene-Rootsi sõja käigus purustati linnus põhjalikult ja see jäi lõplikult varemetesse.

18. sajandil oli Cesvaine mõis Simon von Zoritsch käes. Aastast 1815 kuulus see von Wulfide perele. Aastal 1896 rajati sinna Cesvaine loss.

Aastal 1950 sai Cesvainest töölisasula (sisuliselt alev). Linn 1991. aastast. 2009. aastani asus Madona rajoonis. Aastatel 2009–2021 oli linn Cesvaine piirkonna keskus.

Kaitstavad objektid
-------------------

Riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised on metsavahi maja, Cesvaine mõisa park, Cesvaine kirik, tallid, Cesvaine loss, selle kolm kaminat, nelja toa laemaalingu, kamin-ahi, uste kompleks ja üheksa toa interjöör, Cesvaine linnamägi ja Cesvaine piiskopilinnuse ase. Regionaalse kaitse all on Cesvaine keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad.

Looduskaitse all on vaher ümbermõõduga 3,55 meerit, paju ümbermõõduga 5,7 meetrit ja Cesvaine lossi tamm ümbermõõduga 4,2 meetrit.

Pilte
-----

* Endise Cesvaine mõisa peahooneEndise Cesvaine mõisa peahoone
* Endise mõisa abihooneEndise mõisa abihoone
* Metsavahi majaMetsavahi maja
* Luteri kiriku tornLuteri kiriku torn
* Sula jõgiSula jõgi
*

Vaata ka
--------

* Cesvaine kihelkond

Viited
------

1. ↑  Reģionu, novadu, pilsētu un pagastu kopējā un sauszemes platība gada sākumā, vaadatud 18.01.2023.
2. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 3.10.2023.
3. 1 2 3  Rimša castle
4. ↑  lk 230, Hagemeisters Geschichte
5. ↑  Scriptores rerum livonicarum: Bd. I. Balthasar Russow. lk 124
6. ↑  Dionysius Fabricius, "Liivimaa ajaloo lühiülevaade 1158 – 1610", Gustav Bergmann, 1795, Johannes Esto Ühing, 2010, tõlge Jaan Unt, lk 285, ISBN 978-9985-876-83-1
7. ↑  Entwurf einer geographisch-statistisch-historischen Beschreibung, Bornhaupt, lk 60
8. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
9. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
10. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
11. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

Välislingid
-----------

 Cesvaine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Läti linnad

Ādaži | Ainaži | Aizkraukle | Aizpute | Aknīste | Aloja | Alūksne | Ape | Auce | Baldone | Baloži | Balvi | Bauska | Brocēni | Cesvaine | Cēsis | Dagda | Daugavpils | Dobele | Durbe | Grobiņa | Gulbene | Iecava | Ikšķile | Ilūkste | Jaunjelgava | Jelgava | Jēkabpils | Jūrmala | Kandava | Kārsava | Ķekava | Koknese | Krāslava | Kuldīga | Ķegums | Lielvārde | Liepāja | Limbaži | Līgatne | Līvāni | Lubāna | Ludza | Madona | Mārupe | Mazsalaca | Ogre | Olaine | Pāvilosta | Piltene | Pļaviņas | Preiļi | Priekule | Rēzekne | Rīga | Rūjiena | Sabile | Salatsi | Salaspils | Saldus | Saulkrasti | Sigulda | Seda | Skrunda | Smiltene | Staicele | Stende | Strenči | Subate | Talsi | Tukums | Valdemārpils | Valka | Valmiera | Vangaži | Varakļāni | Ventspils | Viesīte | Viļaka | Viļāni | Zilupe


Madona piirkonna haldusüksused

* Arona vald
* Barkava vald
* Bērzaune vald
* Cesvaine linn
* Cesvaine vald
* Dzelzava vald
* Ērgļi vald
* Indrāni vald
* Jumurda vald
* Kalsnava vald
* Lazdona vald
* Ļaudona vald
* Liezēre vald
* Lubāna linn
* Madona linn
* Mārciena vald
* Mētriena vald
* Ošupe vald
* Prauliena vald
* Sarkaņi vald
* Sausnēja vald
* Vestiena vald