recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vanaarmeenia keel** (armeenia keeles գրաբար *grabar*, "kirjanduslik") on armeenia keele vanim tuntud vorm.

Teadaolevalt kirjutati vanaarmeenia keeles esimest korda 5. sajandi alguses pKr, sellest kuni 18. sajandini on kogu armeenia kirjandus vanaarmeenia keeles. Paljud muistsed kreeka, pärsia, heebrea, süüria ja ladina käsikirjad on säilinud vaid armeeniakeelses tõlkes. Vanaarmeenia keel on tänini Armeenia apostelliku kiriku liturgiline keel, sageli õpivad seda ka piibli- ja patristikauurijad. Samuti on vanaarmeenia keel tähtis Indoeuroopa algkeele rekonstrueerimise seisukohalt, kuna selles on säilinud hulk vanapäraseid jooni.

Vanaarmeenia keelt kõneldi peamiselt Armeenia mägismaal. Seda kirjutatakse armeenia kirjas. Kõnekeelena on vanaarmeenia keel välja surnud, sellest arenes välja 12.–18. sajandil tarvitatud keskarmeenia ehk kiliikia armeenia keel, millest 18. sajandil sündis omakorda tänapäevane armeenia keel.

Kirjandus
---------

* Acharian, Hrachia. (1971-79) "Etymological Root Dictionary of the Armenian Language" Vol. I – IV. Yerevan: Yerevan State University.
* Meillet, Antoine. (1903) "Esquisse d'une grammaire comparée de l'arménien classique"
* Thomson, Robert W. (1989) "An Introduction to Classical Armenian" Caravan Books. (ISBN 0-88206-072-4)
Lohisti Karjalas Rukajärvel 1941. aastal
Hobuse turja kohal ristamisi seotud kaustadega mustjala lohisti
Karl Bodmeri maalitud koertega veetav assiiniboini lohisti
**Lohisti** on rataste ja jalasteta transpordivahend koormate vedamiseks maismaal.

Lohisti koosneb kolmnurgakujuliselt või paralleelselt raamiks seotud kaustadest, mille vahele on tavaliselt kinnitatud võrgust, loomanahast, pulkadest või muust taolisest valmistatud põhi. Lohistiga veetav koorem kinnitatakse kaustade vahel asuvale põhjale. Lohistit veetakse kas käsitsi või veoloomaga, kelleks lohistit kasutatavates kultuurides on tavaliselt koer või hobune.

Lohistit eristab muudest maismaal kasutatavatest transpordivahenditest rataste ja jalaste puudumine. Siledapõhjalist järelveetavat transpordivahendit nimetatakse kelguks. Siledate jalastega järelveetavat transpordivahendit nimetatakse kelguks või reeks. Ratastega järelveetavat transpordivahendit nimetatakse käruks või vankriks.

Lohistit on kasutatud isegi peale ratta leiutamist või rattaga tutvumist maastikel, kus ratasveokite kasutamine on raskendatud või võimatu, näiteks soisel või ebaühtlasel pinnasel.

Lohisti kasutamise kohta on kõige rohkem etnograafilisi andmeid põhjaameerika indiaanlaste seast. 1924. aastal Gilbert Wilsoni sulest ilmunud koera- ja hobulohisti valmistamise ja kasutamise kirjeldus hidatsa kultuuris kuulub ameerika etnograafilise kirjelduse klassikasse.

Vaata ka
--------

* Aislohisti
* Harklohisti
* Jalaslohisti
* Kelk
* Käru
* Lükk
* Okslohisti
* Regi
* Saan
* Teivaslohisti
* Vanker

Kirjandus
---------

* Wilson, Gilbert. 1924. The Horse and Dog in Hidatsa Culture. *Anthropological Papers of the American Museum of Natural History* 15: 125-311.
**Logistikasüsteem** on logistikafunktsioone (hankimine, tootmine, transportimine, ladustamine, pakendamine jne) täitev ja turu muutustele reageeriv tervik, mille peamisteks eesmärkideks on kaupade ajalis-ruumilise ja väärtuselise kasulikkuse ning tarbijate rahulolu suurendamine.

Logistikasüsteem koosneb lülidest, milleks võivad olla mitmesugused ettevõtted: tootjad, tarnijad, hulgi- ja jaemüüjad, vahendajad, vedajad, börsid, pangad, IT-firmad jne. Sellised ettevõtetevahelised süsteemid on makrologistilised süsteemid. Makrologistilised süsteemid võivad ületada riigipiire ja moodustada isegi terveid maailmaregioone hõlmavaid majanduse infrastruktuure.

Ettevõtte logistikasüsteem on kogum ettevõtte füüsilise logistikaga koordineeritult tegelevaid tootmisüksusi, logistikatoiminguid haldavaid ja nendega seotud allüksusi. Süsteemi olulised elemendid on ka protsessides osalevad töötajad, info- ja juhtimissüsteemid, protsessikirjeldused, tööjuhendid jms. Ühe ettevõtte piires töötavad logistikasüsteemid on mikrologistilised süsteemid.

Vaata ka
--------

* Tarneahel

Viited
------

1. 1 2 3  Logistika ülesanded ja missioon. Logistika õpik kutsekoolidele, Innove, lk 16 (vaadatud 21. novembril 2014)
Tom Thabane (2014)
**Motsoahae Thomas Thabane** (sündinud 28. mail 1939 Maserus) on Lesotho poliitik, kes on alates 16. juunist 2017 Lesotho peaminister. Ta oli samas ametis ka 8. juunist 2012 kuni 17. märtsini 2015.

Aastatel 1990–1991 ja 1998–2002 oli ta välisminister, 2002–2004 siseminister ning seejärel kommunikatsiooni- ja teadusminister.

30. augustil 2014 põgenes Thabane Lõuna-Aafrika Vabariiki, süüdistades Lesotho armeed riigipöörde korraldamises. Peaministri kohuseid asus täitma senine asepeaminister Mothetjoa Metsing. Lesotho armee eitas süüdistusi riigipöörde korraldamises, kuid Thabane teatas, et kuna tema julgeolek Lesothos on ohus, ei saa ta riiki tagasi pöörduda. 3. septembril pöördus Thabane Lõuna-Aafrika Vabariigi politsei kaitse all kodumaale tagasi ja asus uuesti täitma valitsusjuhi kohuseid. 

Tema erakond kaotas 2015. aasta parlamendivalimised ja 17. märtsil 2015 astus peaministrina ametisse senine opositsioonijuht Pakalitha Mosisili.

Välislingid
-----------

* Rulers.org
**Castel Volturno** on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (*comune*) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Castel Volturno sai linnaõigused vabariigi presidendi 2007. aasta 19. aprilli dekreediga.

3 meetri kõrgusel merepinnast asuva Castel Volturno asustustihedus oli 2012. aasta lõpu seisuga 340 inimest ruutkilomeetri kohta.

### Poliitika

Castel Volturno asub Napolist umbes 35 km loodes ja Casertast umbes 35 km läänes. Maffia sisseimbumise tõttu Castel Volturno võimuorganisse saatis Monti valitsus organiseeritud kuritegevuse vastase seaduse alusel kohaliku võimuorgani laiali ning määras 2012. aasta aprillis asemele valitsuse eriesindaja (*commissario straordinario*).

Haldus
------

Castel Volturno piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cancello e Arnone, Giugliano in Campania (NA), Mondragone, Villa Literno.

Castel Volturno halduspiires asuvad järgmised fraktsioonid: Bagnara, Baia Verde, Borgo Domizio, Destra Volturno, Ischitella, Scatozza, Seponi, Villaggio Coppola Pinetamare, Villaggio del Sole.

Geograafia
----------

Castel Volturno ajalooline keskus asub Volturno paremkaldal, jõe viimasel käänakul enne suubumist edelapiiriks olevasse Türreeni merre. Mereranna pikkus on 25 kilomeetrit, männimetsad kasvavad 10 kilomeetril. Omavalitsusüksuse lõunaosa (Villaggio Coppola, Marina d'Ischitella ja Marina di Lago Patria) on Napoli suurlinna lahutamatu osa. Asula on saanud nime Volturno kaldal oleva kindluse (itaalia keeles *castel*) järgi.

### Kliima

Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +8 °C) ja kõige soojem kuu august (keskmine temperatuur +22,8 °C). Aasta keskmine temperatuur on +15 °C.

Ajalugu
-------

Hilis-pronksiajal asustasid piirkonda opicid, hiljem etruskid, kes rajasid alale **Volturnum**i nimelise asula, ja nende järel oskid. Aastal 194 e.m.a. sai Volturnumist roomlaste koloonia.

841. aastal rüüstasid piirkonda saratseenid.

2008. aasta 18. septembri Castel Volturno veresaun – korraldajaks Casalesi klann (Camorra haru).

Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
-----------------------------------

### Sakraalarhitektuur

* *Chiesa dell'Annunziata*

Paastumaarjapäeva kiriku ehitamist alustati XVI sajandil
* *Cappella di San Castrese*

Linna kaitsepühakule Castresele pühitsetud kabel
* *Cappella di San Rocco*

Vanalinnas asuv püha Rochusele pühitsetud kabel valmis 1766. aastal
* *Cappella di Maria Santissima della Civita*

### Tsiviilarhitektuur

* *Castello e il Borgo san Castrese*

Linna kaitseehitiseks olnud kastelli rajamist alustati X sajandil.
* *Torre di Patria*

Viited
------

1. ↑  Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019.
2. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.
3. ↑  Mafia, governo Monti ha sciolto 25 comuni: "Con Cancellieri niente mediazioni"

Välislingid
-----------

 Castel Volturno – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
**Lepalehine toompihlakas** (*Amelanchier alnifolia*) on toompihlaka perekonda kuuluv taimeliik.

Kirjeldus
---------

Kasvab on 2–4 m kõrguse põõsana. Esialgu on võrsed karvased, kuid mõne aja pärast paljad. Lehekuju on ovaalne kuni ümar. Õiekobarad on püstised ja koosnevad 5–15 õiest. Isetolmleja. Õitseb maikuus, meeldiva lõhnaga. Viljade valmimiseni kulub pärast õitsemist 45–60 päeva. Viljad on purpurset või musta värvi, läbimõõdus kuni 1,5 cm, söödavad, maitselt magusad ja mahlakad. Viljas on 1–10 seemet. Tuppelehed on viljadel tagasikäändunud. Viljakanne algab marjapõõsal 2–3 aastat pärast istutamist ning suurema saagi saamiseni kulub 3–4 aastat. Taime eluiga on 30–50 aastat. Kanadalaste andmetel on suurim saak olnud 13,5 t/ha.

Levik
-----

On pärit Põhja-Ameerika lääne- ja keskosast, kasvab kõrgendike nõlvadel. Eestis on külmakindel, aga esinemine on pigem erand.

Lepalehise toompihlaka viljad

Kasvunõuded
-----------

Lepalehine toompihlakas pole mulla suhtes väga valiv, on põuakindel, kuid ei talu seisvat vett. Kanada preeriaaladel kasutatakse niisutussüsteeme.

Kasvatamine
-----------

Lepalehist toompihlakat hakati esmakordselt istandikes kasvatama 1970-ndatel.

Kasutamine
----------

### Toidu valmistamisel, rahvameditsiinis

Indiaanlased kasutasid lepalehise toompihlaka vilju söömiseks värskena, kuivatatult, keedetult supiks või pirukate valmistamiseks. Samuti kasutati toompihlaka vilju koostisosana "pemmikanis", mis oli kohalike liharoog. Veel kuivatati toompihlaka lehti tee tegemiseks. Rahvameditsiinis kasutati ka toompihlaka koort ja juuri, mis aitasid kõhulahtisuse, sünnitusaegsete valude ja verejooksu korral. Perspektiivne puuviljanduses, seda on kasvatatud Kanada istandikes alates 1918. aastast ning samuti pärineb suurem osa sortidest lepalehise toompihlaka liigist.

Viited
------

1. 1 2 3  Endel Laas (1987). *Dendroloogia*. Tallinn: Valgus. Lk 358.
2. 1 2 3 4  Richard St-Pierre. (1997). *Saskatoon: A Manual for Orchardists*. Lk 1.
3. 1 2  Olev Henno (1995). *Puude ja põõsaste välimääraja*. Tallinn: Forest. Lk 152.
4. 1 2 3 4  Robert Piir (2008). *Vähetuntud marjad aias*. Tallinn: Maalehe Raamat. Lk 94–95.
5. 1 2 3  Kask, K. Uus marjakultuur Kanadas – kas sobiks ka Eestisse? Põllumajandus. (2000). Nr 2, lk 5.
Lepidopteroloog Aare Lindt Soomes välitöödel.
Entomoloogia professor võtmas maha liblikate püüdmiseks kasutatud valguspüünist.
**Lepidopteroloogia** ehk **liblikateadus** on teadusharu, mis tegeleb liblikaliste (*Lepidoptera*) uurimisega. 

Liblikauurijate rahvusvaheline organisatsioon on Lepidopteristide Ühing, mis asutati 1947.

Eesti liblikateaduse alusepanijaid on Wilhelm Konstantin Petersen. Eestikeelsete liblikamäärajate peamisi koostajaid on olnud Jaan Viidalepp, liblikate ökoloogiaga tegeleb Toomas Tammaru.

26. septembril 1998 asutati Eesti Lepidopteroloogide Selts, mille eesmärk on Eesti liblikate süstematiseerimine, nende leviku kaardistamine ja vastavateemalise kirjanduse väljaandmine. Nii näiteks annab selts välja ajakirja Lepinfo. Alates 2014 valib ELS aasta liblikat. 2017 valiti Eesti rahvusliblikaks pääsusaba.

Tuntud lepidopterolooge
-----------------------

* Geoffrey de Havilland
* Vladimir Nabokov
* Camille Saint-Saëns

### Eesti lepidopterolooge

* Friedrich von Hoyningen-Huene
* Julius Kennel
* Tõnu Möls
* Johann Heinrich Wilhelm von Nolcken
* Wilhelm Konstantin Petersen
* Hans Remm
* Toomas Tammaru
* Jaan Viidalepp

Vaata ka
--------

* Eesti Lepidopteroloogide Selts
* Soome Liblikauurijate Selts
* Ajakiri Lepidopteroloogiline informatsioon
**Keigo Higashino** (jaapani keeles 東野 圭吾 *Higashino Keigo*; sündinud 4. veebruaril 1958) on Jaapani kirjanik.

Higashino sündis ja kasvas üles Ōsaka Ikuno linnaosas. Ta õppis Ōsaka prefektuuriülikoolis elektrotehnikat. Ülikooli ajal hakkas ta kriminaalromaane kirjutama. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta 1981. aastast autoelektroonikaettevõttes Denso. 1985. aastal pälvis ta Edogawa Rampo auhinna. Pärast seda kolis ta Tōkyōsse ning hakkas elukutseliseks kirjanikuks. 1999. aastal pälvis ta romaani "Himitsu" (秘密, 'Saladus') eest Jaapani Kriminaalkirjanike Seltsi auhinna.

Higashinod auhinnati 2005. aastal ilmunud romaani "Andunud kahtlusalune X" (容疑者Xの献身 *Yōgisha X no Kenshin*) eest 2006. aastal Naoki auhinna ja Honkaku põnevikuauhinnaga.

Tema romaanide põhjal on tehtud telesarju ja filme.

Eesti keeles ilmunud teosed
---------------------------

* "Andunud kahtlusalune X", Tänapäev 2017. Tõlkinud Margit Juurikas.

Välislingid
-----------

* 
* Jaapani menuraamat ilmus eestikeelsena, ERR, 20. detsember 2017
Suitsuti
**Suitsuti** ehk **viirukipann** (ladina keeles *turibulum* või  *thuribulum*, vene keeles кадило) on jumalateenistustel suitsutamiseks kasutatav metallist nõu, keti otsas rippuv kaanega kausike. Kausikesse paigutatakse hõõguvad söed, millele raputatakse suitsutusrohtu või viirukit, mis eraldab põledes aromaatset suitsu.

Seda kasutavad jumalateenistustel mitmed kristlikud kirikud, põhiliselt roomakatoliku kirik ja kreekakatoliku kirik, õigeusu kirik, vanad idakirikud, armeenia apostlik kirik, maroniidi kirik, kuid vahel ka luterlikud, anglikaani (seejuures eriti anglokatoliiklikud), kalvinistlikud, vanakatoliku kirikud ja Ühinenud Metodisti Kirik. Suitsutite kasutamine kristlikus kontekstis algas ilmselt umbes 4. sajandil pKr, kuid teadaolevalt valmistati neid hõbedast ja kullast juba umbkaudu 7. sajandist eKr Vana-Roomas ja Vana-Kreekas sealsetele templitele.

Viited
------

1. ↑
2. 1 2  Colum Hourihane (toim.; 2012) *The Grove Encyclopedia of Medieval Art and Architecture*, 2. köide. OUP USA. ISBN 9780195395365. lk 8.
3. ↑  "Православный русско-эстонский толковый словарь". *Eesti-vene õigeusu seletav sõnastik*. Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kirik. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2020. Vaadatud 2. mai 2020.

Välislingid
-----------

* Suitsuti – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Aadressbüroo** on endisaegne asutus (büroo), kus säilitati mingi koha (nt linna) elanike elukohtade (aadresside) kohta käivaid andmeid ja kus sai vastavate andmete kohta infot.

Eesti Vabariigi riiklikud aadressbürood moodustati 1933. aastal Aadressbüroo seaduse alusel. Eestis olid aadressbürood Tallinnas (Lai tänav 48), Tartus ja Nõmmel. Tallinnas ja Tartus oli aadressbüroo juures ka leiubüroo.

Tallinna Aadressbüroo alustas tööd Eestimaa kubermangus 1. juulil 1909 ja Eesti Vabariigis tegutses Tallinna Aadress- ja Leiubüroo Tallinna-Harju prefektuuri juures, tegevuspiirkonnaks oli lisaks Tallinnale veel ka Nõmme, Paldiski ja Keila linn.

Aadressbüroosse võisid andmed tulla majaomanike majaraamatutest, kuhu olid kantud elanike sisse- ja väljakolimised. Majaomanikud ja –valdajad (hotelliomanikud, möbleeritud tubade omanikud jt) olid kohustatud esitama Tallinna Aadressbüroole andmeid nende majja elama asunud või sealt lahkunud isikute kohta. Esitatud aadresslehtede alusel koostati ülelinnaline elanike register, mille põhjal väljastati teateid elanike elukoha kohta..

Viited
------

1. 1 2  Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1957. Lk 8
2. ↑  Tallinna Aadressbüroo fondi aadresslehed, Rahvusarhiiv (vaadatud 11.05.2021)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Eesti Entsüklopeedia (1932–1937)/Aadressbüroo** |

* Tallinna Aadressbüroo fondi aadresslehed, Rahvusarhiiv
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Horvaatia |
|  |
| 1. ring | 2004 | Raskekaal |
|  |
| Pronks | 2004 | Raskekaal |

**Vedran Đipalo** (sündinud 22. septembril 1977 Sinjis Spliti-Dalmaatsia maakonnas) on Horvaatia endine poksija.

Đipalo oli Horvaatia meister raskekaalus (kuni 91 kg) vähemalt 2005. aastal. Ta sai Horvaatia meistrivõistlustel raskekaalus (kuni 91 kg) 2. koha 2002. aastal. 

Đipalo osales raskekaalus (kuni 91 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Đipalo sai raskekaalus (kuni 91 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) pronksmedali.

Viited
------

1. ↑  15. Horvaatia meistrivõistlused poksis. Vukovar 2005. Tulemused inglise keeles
2. ↑  12. Horvaatia meistrivõistlused poksis. Slavonski Brod 2002. Tulemused inglise keeles
3. ↑  28. suveolümpiamängude poksivõistlus. Ateena 2004. Tulemused inglise keeles
4. ↑  35. Euroopa meistrivõistlused poksis. Pula 2004. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Vedran Đipalo saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
Tomasz Kędziora 2018. aastal Kiievi Dinamo särgis
**Tomasz Karol Kędziora** (sündinud 11. juunil 1994 Sulechówis) on Poola jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Ukraina kõrgliiga klubis Kiievi Dinamo ja Poola jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Poznańi Lechis, mille meeskonnas debüteeris Poola kõrgliigas hooajal 2012–13. Hooajal 2014–15 tuli ta klubiga Poola meistriks.

2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Kiievi Dinamoga. Hooajal 2020–21 tuli ta klubiga Ukraina meistriks.

Poola jalgpallikoondisse kutsuti Kędziora 2015. aastal, kuid koondisedebüüdi tegi ta 13. novembril 2017 sõprusmängus Mehhiko vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 9. oktoobril 2021 MM-i valikmängus San Marino vastu. Ta kuulus Poola koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kuid üheski mängus ta väljakule ei pääsenud.

Saavutused
----------

Lech Poznań
* Ekstraklasa: 2014–15
* Poola superkarikas: 2015, 2016

Kiievi Dinamo
* Premjer-Liga: 2020–21
* Ukraina karikas: 2019–20, 2020–21
* Ukraina superkarikas: 2018, 2019, 2020

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 15.11.2021)

| * v
* r
Poola koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Szczęsny
* 2 Piątkowski
* 3 Dawidowicz
* 4 Kędziora
* 5 Bednarek
* 6 Kozłowski
* 8 Linetty
* 9 Lewandowski (c)
* 10 Krychowiak
* 11 Świderski
* 12 Skorupski
* 13 Rybus
* 14 Klich
* 15 Glik
* 16 Moder
* 17 Płacheta
* 18 Bereszyński
* 19 Frankowski
* 20 Zieliński
* 21 Jóźwiak
* 22 Fabiański
* 23 Kownacki
* 24 Świerczok
* 25 Helik
* 26 Puchacz
* Treener: Sousa

 | Poola |
**Koivaliina kirik** oli luteri kirik Lätis Smiltene piirkonnas Koivaliinas. See oli Koivaliina kihelkonnakirik.

Ajalugu
-------

Aastal 1238 rajati Koivaliinasse esimene kirik, mis oli ühtlasi Atsele ordulinnuse linnusekabeliks, ehkki asus linnusest väljaspool asulas. Aastast 1613 on esimesi teateid sealsest luteri kirikust, mis oli puidust. Aastal 1627 ehitati selle asemele uus hoone, mille asemele aga Põhjasõja eel aastal 1699 uus hoone püstitati. See ei pidanud kaua vastu; selle põletasid Vene väed aastal 1702. Järgmine kirikuhoone valmis aastal 1721, mille aastal 1781 asendas uus kirikuhoone. Selle juurde rajati aastal 1844 ka Koivaliina kalmistu.

Aastal 1892 valmis esimene kivist kirikuhoone, mille arhitekt oli Jānis Brauns. Hoone oli uusgooti stiilis, selle kümme akent olid ehitud vitraažidega ja kahe poolega altari altarimaalid olid Raffaeli ja da Vinci maalide koopiad. Kiriku 14 registriga orel oli valmistatud Frankfurdis. Ehitus läks maksma 22 500 kuldrubla, millest 12 000 annetas Koivaliina mõisa omanik Charlotte von Wulf. Mõisa poolt tulid ka kiriku ehitusmaterjalid, valla poolt tööjõud. Selle hoone hävitasid aastal 1944 taganevad Saksa väed.

Nõukogude perioodil kasutas sealne kogudus jumalateenistusteks nii Koivaliina kirikumõisa ruume kui ka aastal 1881 rajatud Mikuzi vennastekoguduse palvemaja. Pärast Läti taasiseseisvumist on kogudus saanud oma maja, samuti on kasutatud Vidaga koolimaja ruume.

Juba aastal 1994 tekkis kogudusel oma kiriku rajamise plaan. Aastal 2008 alustati uue kiriku rajamist. Ehitustööde kogumaksumuseks on kavandatud 285 000 eurot ja selle tarbeks on käimas korjandus.

Viited
------

1. ↑  LELB
2. ↑
3. ↑  Koivaliina valla koduleht
4. ↑  LELB (vaadatud 22.08.2018)

Koivaliina kihelkond

**Kirik**: Koivaliina kirik  

**Mõisad**: Koivaliina kirikumõis | Bormaņi mõis | Grundzāle mõis | Jaunāmuiža mõis | Koivaliina mõis | Luturmuiža mõis | Sikšņi mõis | Vaartu mõis
**Talviste** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Talviste 133 mehel ja 143 naisel. Perekonnanimede levikult on Talviste meeste puhul 545. ja naiste puhul 570. kohal.

Perekonnanime Talviste kandja on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 39). Kõige levinum on perekonnanimi Talviste vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,84. Perekonnanimi Talviste on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 14,85.

19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati umbes 50 perekonnanime Talviste vastu. Samas, nime senised kandjad seda perekonnanime ei muutnud.

Nime kandjaid
-------------

* Toomas Talviste (1973–), Eesti jurist, kohtunik

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Talviste.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Talviste.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Talviste.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Talviste.
5. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Talviste.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2017 | jäähoki |

**Jonas Emil Christer Brodin** (sündinud 12. juulil 1993 Karlstadis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Minnesota Wild.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Färjestad BK, mille meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas hooajal 2009/10. Färjestadi põhikoosseisu kuulus ta alates järgmisest hooajast.

2011. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i *draft* '​is 10. valikuna. Wildiga sõlmis ta lepingu 2011. aasta juulis. Hooaja 2012/13 alguses mängis ta American Hockey League'i (AHL) Wildi tütarklubis Houston Aeros. NHL-is debüteeris ta 25. jaanuaril 2013 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 14. märtsil mängus Colorado Avalanche'i vastu. Kohe esimesel hooajal kindlustas Brodin koha Wildi põhikoosseisus. Ta oli hooajal 2011/12 uustulnukatest keskmiselt enim mänguaega saanud mängija ja valiti lisaks uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*NHL All-Rookie Team*).

2014. aasta oktoobris pikendas Brodin Wildiga lepingut kuue aasta võrra. 2020. aasta septembris pikendas ta lepingut seitsme aasta võrra.. Tema seni resultatiivseim hooaeg NHL-is on olnud 2021/22 (5+25). Ühe hooaja jooksul on ta kõige enam väravaid löönud 2020/21 (üheksa väravat).

2012. aastal tuli Brodin Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2017. aastal tuli ta maailmameistriks Rootsi jäähokikoondise koosseisus.

Viited
------

1. ↑  "Calder finalists head NHL's All-Rookie team". *National Hockey League*. Vaadatud 29. juunil 2013.
2. ↑  "Wild sign defenseman Brodin to six-year extension". NHL. 12. oktoober 2014. Vaadatud 23. detsembril 2017.
3. ↑  "Wild signs defenseman Jonas Brodin to a seven-year contract extension". *Minnesota Wild*. Vaadatud 15. septembril 2020.

Välislingid
-----------

* Jonas Brodin NHL.com lehel
* Jonas Brodin hockeydb.com lehel

| * v
* r
Minnesota Wild |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Marc-André Fleury **·** Filip Gustavsson |
| 
**Kaitsjad**: Calen Addison **·** Jonas Brodin **·** Matt Dumba **·** Alex Goligoski **·** John Klingberg **·** Jon Merrill **·** Jacob Middleton **·** Jared Spurgeon |
| 
**Ründajad**: Matthew Boldy **·** Connor Dewar **·** Brandon Duhaime **·** Joel Eriksson Ek **·** Marcus Foligno **·** Frédérick Gaudreau **·** Ryan Hartman **·** Marcus Johansson **·** Kirill Kaprizov **·** Gustav Nyquist **·** Ryan Reaves **·** Mason Shaw **·** Sam Steel **·** Oskar Sundqvist **·** Mats Zuccarello |
**Jon Robert Holden** (vene Джон Роберт Холден; sündinud 10. augustil 1976 Pittsburghis) on ameerika päritolu mustanahaline endine Venemaa korvpallur, kes mängis 2002–2011 klubis Moskva CSKA. 

Holden sai Venemaa kodakondsuse 2003. aastal Vladimir Putini korraldusel. Selle põhjuseks olid uued reeglid Venemaa korvpalli Superliigas, mis ei lubanud ühes klubis pidada üle 5 välismaalasest mängija (neist kuni 2 ameeriklast). Moskva AKSK-s oli juba viis välismängijat ning neist 2 olid ameeriklased. Tollal ei osanud Holden üldse vene keelt. Holden säilitas ka USA kodakondsuse, kuid mängis Venemaa korvpallikoondises.

Karjäär
-------

Holden tuli 1998. aastal Euroopasse, hakkas mängima Läti klubis ASK/Brocēni/LMT ja tuli Läti meistriks. 1999–2001 mängis ta Belgia klubis Telindus Oostende ja tuli Belgia meistriks. 2001–2002 mängis ta Kreeka klubis Ateena ASK ja tuli 2002 Kreeka meistriks. Moskva CSKA ridades on ta tulnud 6 korda Venemaa meistriks (2003–2008).

Koos Venemaa korvpallikoondisega tuli Holden Euroopa meistriks 2007. aastal.

Ta on 1,85 m pikk ja kaalub 84 kg.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2007. Vaadatud 20. augustil 2008.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Tutvustus portaalis Euroleague.net
Valitud liikmed faktoriaalide jadast (jada A000142 OEIS'es); standardkujul esitatud väärtused on ümardatud antud täpsuseni| *n* | *n*! |
| --- | --- |
| 0 | 1 |
| 1 | 1 |
| 2 | 2 |
| 3 | 6 |
| 4 | 24 |
| 5 | 120 |
| 6 | 720 |
| 7 | 5040 |
| 8 | 40320 |
| 9 | 362880 |
| 10 | 3628800 |
| 11 | 39916800 |
| 12 | 479001600 |
| 13 | 6227020800 |
| 14 | 87178291200 |
| 15 | 1307674368000 |
| 16 | 20922789888000 |
| 17 | 355687428096000 |
| 18 | 6402373705728000 |
| 19 | 121645100408832000 |
| 20 | 2432902008176640000 |
| 25 | 1,5511210043×1025 |
| 42 | 1,4050061178×1051 |
| 50 | 3,0414093202×1064 |
| 70 | 1,1978571670×10100 |
| 100 | 9,3326215444×10157 |
| 450 | 1,7333687331×101000 |
| 1000 | 4,0238726008×102567 |
| 3249 | 6,4123376883×1010 000 |
| 10000 | 2,8462596809×1035 659 |
| 25206 | 1,2057034382×10100 000 |
| 100000 | 2,8242294080×10456 573 |
| 205023 | 2,5038989317×101 000 004 |
| 1000000 | 8,2639316883×105 565 708 |
| 1,0248383838×1098 | 1010100 |
| 10100 | 109,9565705518×10101 |

Naturaalarvu *n* **faktoriaal** (tähistus *n*!) on *n* esimese positiivse täisarvu korrutis.

Definitsioon
------------

Kui *n* on positiivne täisarv, siis

{\displaystyle n!=1\cdot 2\cdot 3\cdot \ldots \cdot n=\prod \_{i=1}^{n}i},
On kokku lepitud, et 

{\displaystyle 0!=1}.
Negatiivsete arvude jaoks pole faktoriaal defineeritud.

Stirlingi valem
---------------

Kui n on suur, siis saab n! ligikaudselt leida Stirlingi valemiga: 

{\displaystyle n!\approx {\sqrt {2\pi n}}\left({\frac {n}{e}}\right)^{n}}
Stirlingi valemi abil saab näidata, et
Arvus 10! on 7 numbrit  

Arvus 100! on 158 numbrit  

Arvus 10 000! on 35 660 numbrit

Lõpunullid
----------

*n*! lõpunullide arv on 

{\displaystyle \sum \_{i=1}^{\infty }\operatorname {trunc} \left({\frac {n}{5^{i}}}\right)},
kus funktsioon *trunc* annab arvu täisosa.

Näiteks arvu 2005! lõpunullide arv on  

trunc(2005/5) + trunc(2005/25) + trunc(2005/125) + trunc(2005/625) = 401 + 80 + 16 + 3 = 500

Euleri gammafunktsioon
----------------------

 *Pikemalt artiklis Gammafunktsioon*
Euleri gammafunktsioon 

{\displaystyle \Gamma (z)=\int \_{0}^{\infty }t^{z-1}e^{-t}\,dt\;.}
on faktoriaali üldistus kompleksarvude jaoks. Gammafunktsioon on faktoriaaliga seotud kui

{\displaystyle \Gamma (n)=(n-1)!\ .}

Vaata ka
--------

* Kahekordne faktoriaal

Viited
------

1. ↑   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.

Välislingid
-----------

* 
* Faktoriaal n! (n≤40000)
"**Fallen Leaves**" on Billy Talenti laul.

Laul on kahest sõbrast, kes olid bändi liikmete sõbrad, kuid kes mõlemad oleksid äärepealt surnud heroiinisõltuvuse tõttu. Laulu sõnad toovad suhteliselt hästi välja need kohad, millega vihjatakse heroiinile, näiteks: "I left my best friends, or did they just leave me?", mis viitab sõltlase kaotustele sõprade osas, samal ajal kui tema sõltuvus suurenes. Ning tema järjepidavad lubadused: "Just one more hit, and I'll be fine. I swear to God this'll be my one last time!".

Muusikavideo
------------

Muusikavideo lasti avalikkuse ette Kanadas 27. novembril 2006 ja üle maailma juba nädal hiljem. Video algab kukega, kes seisab liikuva auto kapoti peal, autos on Billy Talenti liikmed. "Kukk" on ka Iani kitarri hüüdnimi, milleks on „Striped Rooster". Video jätkub sellega, et nad sõidavad mööda teed edasi, ning autole langevad vahtralehed, mis on kollased, kuid lõpuks nad jõuavad aiani, millest läbi minnes satuvad nad lõunasöögile, kus on goblinid ja muinasjutulised kollid. Üks koletistest käsib neil lugu mängida, ning nad kuuletuvad. Nad hakkavad mängima lugu „Fallen leaves". Ühel hetkel kõnnivad bändi liikmed läbi metsa, ning jõuavad naiseni, kes ulbib väikese basseinis, silmad suletud ja pealtnäha elutult. Kui nad uurima lähevad, ärkab naine ellu ja hakkab paanitsema. See võib viidata narkomaanidele, kes on tänaval ja võitlevad elu eest. Seda näitavad ka laulu sõnad: "Run away before you drown, or the streets will beat you down." Kollid ja monstrumid sümboliseerivad inimesi, kes on narkomaaniaga nakatunud.
Map

Saulkrasti jaamahoone
**Saulkrasti raudteejaam** on raudteejaam Riia-Skulte raudteeliinil Saulkrasti piirkonnas Saulkrastis.

Jaam asub Riia raudteejaamast 48,4 km kaugusel, seal on kolm platvormi ja neli teed. Osadele rongidele on see lõpp-peatuseks. Saulkrasti raudteejaama juurde viib kaks teed, sealt edasi Skulte suunas on raudteel vaid üks tee. Piletihinnalt kuulub jaam C tsooni.

Saulkrasti raudteejaam avati 1. juunil 1934. Jaam asub endiste Neibāde ja Pēterupe asulate vahelisel alal. Algselt oli jaamahoonena kasutusel kaubavagun, ent aastal 1935 avati Saulkrastis jaamahoone. Raudteejaama algse hoonega sama projekti järgi valmis ka Vecāķi raudteejaam. Aastal 1944 hävis jaamahoone, praegune jaamahoone valmis 25. juunil 1952. Varasematest jaama juurde kuulunud ehitistest on siiski säilinud veetorn. Aastal 2014 alustati jaamahoone renoveerimist.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  АT. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 185. lk
3. ↑

Välislingid
-----------

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Peatus vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus liinil Riia-Skulte** | **Järgnev peatus** |
|  Pabaži |  **Saulkrasti** | Ķīšupe  |
Uladzislaŭ Kavaljoŭ (2013)
FIDE president Arkadi Dvorkovitš tegemas turniiri avakäiku Vladimir Kramniku (pildil vasakul) ja Uladzislaŭ Kavaljoŭ mängus Dortmundis (2008)
**Uladzislaŭ Uladzimiravič Kavaljoŭ** (valgevene keeles Уладзіслаў Уладзіміравіч Кавалёў; vene keeles Владислав Ковалёв *Vladislav Kovaljov*; sündinud 6. jaanuaril 1994 Minsks) on valgevene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2013). 

Kavaljoŭ tuli 2010. aastal Chennais juunioride maailmameistrivõistlustel kümnendaks. Ta sai suurmeistriks 19-aastaselt 2013. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

2016. aastal tuli ta Valgevene malemeistriks.

2013. aastal võitis Kavaljoŭ Viljandis toimunud Ilmar Raua mälestusturniiri (Šveitsi süsteem; 70 osavõtjat), edestades seejuures Jaan Ehlvestit ja eksmaailmameister Aleksandr Halifmani. 

Ta tuli 2017. aastal Moskvas Aerofloti rahvusvahelisel turniiril (14. kategooria turniir, 98 osavõtjat) kolmandaks. Veebruaris 2018 taas esinedes Aerofloti turniiril (13. kategooria) sai esikoha. Juulis 2018 mängis Kavaljoŭ Dortmundis tugevakoosseisulisel turniiril (kaheksa osavõtjat), kus sai kolmanda koha (edestas teiste seas eksmaailmameister Vladimir Kramnikut).

Jaanuaris 2019 võitis Kavaljoŭ Wijk aan Zees Tata Steeli B-turniiri (14. kategooria, 14 osavõtjat). Oktoobris 2019 pääses ta mängima FIDE Šveitsi suurturniirile (154 osavõtjat), kus sai 16. koha.

Ta on mänginud Valgevene võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2012–2018).

Kiirmale
--------

Kiirmales jagas Kavaljoŭ 2014. aastal Wrocławis peetud Euroopa meistrivõistlustel 1.–4. kohta.

Välislingid
-----------

* Uladzislaŭ Kavaljoŭ – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Uladzislaŭ Kavaljoŭ FIDE andmebaasis
**Jonas Laurentii Carlblom** (16. juuli 1725 Karleby, Falköping, Västergötland – 31. märts/11. aprill 1784 Haapsalu) oli Eesti vaimulik.

Carlblom õppis kodus kaplan Cederbergi käe all, hiljem Skara triviaalkoolis ja gümnaasiumis (aastatel 1736–1746). Turu ülikooli immatrikuleerus ta 10. septembril 1746, oli kohal veel aastal 1748. Oli seejärel Helsingis Andreas Helleniuse juures koduõpetajaks, samuti Tallinnas pastor Johann Roosi juures ja Vormsis. Ordineeriti 10. mail/21. mail 1755 õpetajaks.

Oli aastatel 1755–1774 (kutsuti 16. märtsil/27. märtsil 1753) Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Eestimaa konsistooriumi assessor oli 30. jaanuarist/10. veebruarist 1769 – 13. juunini/24. juunini 1783. Saarte-Lääne praostkonna praostiks sai ta 16. septembril/27. septembril 1769. Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja oli ta (kutsuti 9. oktoobril/20. oktoobril 1773, oli Haapsalus kohal 28. aprillil/9. mail 1774, introdutseeriti 25. mail/5. juunil 1774) aastatel 1774–1784. Ranna-Lääne praostkonna praostiks sai ta 7. veebruaril/18. veebruaril 1774.

Carlblom oli aastal 1779 ilmunud eestikeelse jutluseraamatu üks koostajatest, temalt ilmus seal mitu jutlust.

Isiklikku
---------

Tema poeg Gustav Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, teine poeg Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Pojapoeg Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, pojapoeg Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, pojapoeg Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja, pojapoeg Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Tema äi Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sportlasest; muusiku kohta vaata Lauri Leis (muusik)* |

---

**Lauri Leis** (sündinud 7. oktoobril 1978 Võrus) on eesti kergejõustiklane. 

Alustanud sportlasteed kolmikhüppajana, on Leis võistelnud ka kaugushüppes, 100 meetri jooksus ja 4×100 meetri teatejooksus.

Leis on lõpetanud 1997. aastal Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja 2001. aastal Tallinna Tehnikaülikooli Tallinna Kolledži.

Saavutused
----------

Isiklik kolmikhüpperekord 16,77 (2008), kaugushüpperekord 7,48 (2005). Ateena olümpiamängudel (2004) saavutas 33. koha tulemusega 16,18.

Treenerid
---------

Teda on juhendanud Valeri Holodnjakov (Võrus) ja Sven Andresoo (2000–2007 Audentese Spordikool). 2007. aastast treenib Leis Andrei Nazarovi käe all.

Viited
------

1. 1 2 3  Lauri Leis. Eesti Spordi Biograafiline Leksikon
2. ↑  Sport. Tallinna Kolledž
3. ↑  Andrus Nilk. Lauri Leis loodab kaelalüli murru kiuste pääseda Ateena olümpiale.[*alaline kõdulink*] Postimees, 14. jaanuar 2004
4. ↑  Märt Roosna. Lauri Leis loodab Nazarovi grupis taastada eneseusu. Eesti Päevaleht, 24. november 2007

Välislingid
-----------

* Lauri Leis Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Lauri Leis saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Yassmin Abdel-Magied** (sündinud 3. märtsil 1991) on Sudaani päritolu insener, autor, meediakommentaator ja kodanikuaktivist. 

Ta on nõustanud kohalikke ja riigi tasemel institutsioone Austraalias.

Yassmin Abdel-Magied on sündinud Sudaanis ja kasvanud Austraalias. Ta on muslim ning Austraalia ühingu Youth Without Borders asutaja.

"Yassmin's Story" on raamat Yassmin Abdel-Magied' elust ja ametist ning tööst Austraalia nafta- ja gaasiväljadel.

Yassmin Abdel-Magied on saatejuht Austraalia telesaates "Australia Wide" ning ta teeb Vormel 1 teemadel taskuhäälingusaadet "Motor Mouth" koos Michael Lamonatoga.

TEDxSouthBank ettekanne "What does my headscarf mean to you?" ("Mida minu pearätt teie jaoks tähendab?") arutleb teadvustamata stereotüüpide teemat ja nende kummutamist Yassmin Abdel-Magiedi enda elukäigu näitel.

Viited
------

1. ↑  Young Australian of the Year 2015 (vaadatud 12.03.2017)
2. ↑  "Youth Without Borders". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2017. Vaadatud 12. märtsil 2017.
3. ↑  Yassmin Abdel-Magied webpage
4. ↑  Yassmin's Story (vaadatud 12.02.2017)
5. ↑  Australia Wide. (vaadatud 12.02.2017)
6. ↑  Motor Mouth
7. ↑  What does my headscarf mean to you?
**Lemmjõe keelemetsa õpperada** on Soomaa rahvuspargis Põhja-Sakala vallas Viljandimaal asuv õpperada.

Raja tutvustus
--------------

Lemmjõe tamm 
Lemmjõe keelemetsa õpperada on 5,8 km pikkune, kulgedes mööda Raudna jõe kaldast kuni Lemmjõe ühinemiskohani. Edasi läheb rada mööda Lemmjõe kallast ja lõpeb Kuusekääral. 

Õpperaja ääres võib kohata kobraste tegutsemise jälgi. Rada on pinnasrada, mis on üleujutusperioodil ületamatu. Raja ujutavad üle Keelemetsa jõed. Lemmjõe keelemets on lammimets, mis on haruldane ja mujalt Euroopast kadunud. Õpperajal on telkimis- ja matkavõimalus ning lõkkekoht.

Vaatamisväärsused
-----------------

Õpperaja üks vaatamisväärsusi on Lemmjõe tamm, mis on Soomaa rahvuspargi ainus kaitsealune üksikobjekt. Tamm on 200 aasta vanune, 23 m kõrge ja ümbermõõduga 470 cm. Lemmjõe tamme peetakse Sooma tekkeloo alguseks.

Viited
------

1. ↑  "Lemmjõe keelemetsa õpperada (5,8 km)".
2. ↑  "Lemmjõe keelemetsa õpperada, tamm" (PDF).
3. ↑  Kaldur, Marko (2016). *Avasta Soomaa*. Tänapäev.
Yasser Seirawan (2003)
Yasser Seirawan (1980)
**Yasser Seirawan** (araabia keeles ياسر سيروان; sündinud 24. märtsil 1960 Damaskuses) on süüria päritolu Ameerika Ühendriikide maletaja, maletreener, maleliteraat ja malekommentaator, rahvusvaheline suurmeister (1980), FIDE vanemtreener (2004). 

Seirawan sündis Süürias süüria-inglise perekonnas. 1967. aastal emigreerus ta koos vanematega Ameerika Ühendriikidesse. Elama asuti Seattle'isse. 

Ta tuli 1979. aastal Skienis juunioride maailmameistriks. Suurmeistriks sai ta 20-aastaselt 1980. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on neljakordne USA malemeister (1981, 1986, 1989, 2000).

Seirawan on mänginud maailmameistrivõistluste tsoonidevahelistel turniiridel: 1982. Tolucas (14 osavõtjat) sai 7. koha, 1985. aastal Bielis tuli teiseks ja pääses 1985. aastal pretendentide turniirile Montpellier's (16 osavõtjat), kus ta sai 10. koha. 1987. aastal Zagrebis mängis Seirawan taas resultatiivselt: jagas koos Jaan Ehlvestiga Viktor Korchnoi järel 2.–3. kohta ja pääses 1988. aastal alanud pretendentide matšturniirile (16 osavõtjat), kus kaotas kaheksandikfinaalis Jon Speelmanile tulemusega 1:4. 1990. aastal tsoonidevahelisel turniiril Manilas (64 osavõtjat) sai ta 18. koha.

1993. aastal FIDE maailmameistrivõistluste tsoonidevahelisel turniiril Bielis (74 osavõtjat) sai Seirawan 23. koha. 1997. aastal mängis ta FIDE MM-i turniiril Groningenis (100 osavõtjat, nokautsüsteem), kus ta võitis teises ringis Vassõl Ivantšukki, kuid kaotas kolmandas ringis Vadim Zvjagintsevile.

Seirawan on võitnud USA võistkonna koosseisus maleolümpiatel kolm medalit: 1982. aastal Luzernis ja 1986. aastal Dubais pronksmedali ning 1990. aastal Novi Sadis hõbemedali.

Välislingid
-----------

* Yasser Seirawan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Yasser Seirawan FIDE andmebaasis
949А Antei klassi allveelaeva siluett
**Kursk** (ehitatud 1992–1994 Severodvinskis Venemaal) oli vene 949А Antei-klassi (NATO klassifikatsioonis Oscar-II) allveelaev. Laev kuulus Põhjalaevastiku koosseisu. Laev sai nime Kurski lahingu mälestuseks.

Laeva andmed
------------

Laev oli 155 meetrit pikk, kahekordse korpusega niinimetatud uppumatu allveelaev. Kere välimine kest oli valmistatud 8,5 mm paksusest nikkelkroomterasest, mis on vähemagnetiline ja korrosioonikindel.

Hukkumine
---------

Kursk hukkus 12. augustil 2000 lahinguõppustel 135 km kaugusel Severomorskist. Tõenäoline hukkumise põhjus oli uuetüübilise torpeedo katsetuse käigus toimunud plahvatus.

Hukkus kogu laeva meeskond, 118 meremeest, kellest 115 säilmed suudeti leida. Hiljem eemaldati vee all laeva ninas paiknenud torpeedokamber, ninata laev tõsteti Norra ja Taani päästelaevade Giant 4 abil üles ning pukseeriti Severomorski dokki.

Välislingid
-----------

* Сенсационная версия гибели подлодки "Курск"
**Välismaise Venekeelse Pressiga Koostöö Edendamise Fondi** (vene keeles *Фонд сотрудничества с русскоязычной зарубежной прессой - Фонд ВАРП*; inglise keeles *World Russian Press Foundation* ehk *WARP*) on 2014. aastal loodud Venemaa Föderatsiooni välismaal elavate kaasmaalaste asjade valitsuskomisjoni poolt eesmärgiga „arendada koostööd välismaise venekeelse pressiga, et kujundada objektiivne pilt Venemaast".

Mõned Maailma Venekeelse Pressi Fondi projektid viiakse ellu Maailma Venekeelse Pressi Assotsiatsiooni (WARP) kaudu. WARP asutati 24. juunil 1999 venekeelse pressi esimesel ülemaailmsel kongressil Venemaa uudisteagentuuri ITAR-TASS algatusel. Fond on WARPi n-ö tugiorganisatsioon. Kui assotsiatsiooni eesmärk on luua ühtne ülemaailmne vene keele ruum, keskendub fond rohkem koostööle välisriikide venekeelse pressiga. Kongressi on sellest alates peetud igal aastal. Assotsiatsioonil ja fondil on ühine veebisait. Assotsiatsiooni president on Vitali Ignatenko, föderaalse riigiettevõtte ITAR-TASS endine peadirektor, kes on ka fondi direktorite nõukogu esimees (ning Russki Miri ja Välismaal Elavate Venemaa Kaasmaalaste Õiguskaitse- ja Toetusfondi juhatuse liige). Hoolekogu liikmete seas on riigisekretär ja asevälisminister Grigori Karasin ning Konstantin Kosatšov.

Fondi veebisaidi andmetel pärineb sissetulek asutajatelt, annetustest, tuludest ja dividendidest. Fondi tegevuste hulgas on „ühtse ülemaailmse venekeelse inforuumi arendamine"; „ajakirjanike toetamine Venemaa ja välisriikide sündmuste ning kaasmaalaste ja kõigi vene keelt emakeelena kõnelevate isikute elu vabaks ja objektiivseks kajastamiseks" ning „välismaa venekeelse meedia, […] välismaal elavate kaasmaalaste ühenduste ja avalike organisatsioonide abistamine, sealhulgas rahaliselt ja tehnoloogiliselt". Maailma Venekeelse Pressi Fond asub Moskvas. Maailma Venekeelse Pressi Assotsiatsioonil on aga kogu maailmas seitse asukohta, sealhulgas kaks Euroopa Liidus: üks Riias ja teine Prahas, lisaks veel Šveitsis Zürichis, Bakuus, Dubais, Sydneys ja Moskvas.

Viited
------

1. ↑
2. ↑   Lk. 58-59.
**Välismõju** ehk **eksternaalsus** on mõiste mikroökonoomikast, mis tähistab sellist olukorda, kus isik, kes pole seotud mingi konkreetse majandustegevuse või -tehinguga, on siiski sellest tegevusest mõjutatud. Välismõju on siis olemas, kui kolmandal poolel tekivad kas kasud (positiivne välismõju) või kahjud (negatiivne välismõju) mingist majandustehingust. Looduskeskkonna kontekstis kasutatakse mõistet **keskkonna välismõju**.

Tuntuim **negatiivne välismõju** on näiteks tehaste tekitatud keskkonnasaaste, mis mõjutab paljusid inimesi ja ettevõtteid negatiivselt näiteks saastatud põhjavee näol. 

Põlevkivist elektri tootmisel moodustub sotsiaalne kulu elektri tootmiskulude ja keskkonnareostuse põhjustatud eksternaalsete kulude
summast. Sotsiaalne kulu on sel juhul elektrit tootva ettevõtte
tootmiskuludest suurem. Ühiskonna hinnavaru suurus on elektri väärtus tarbijatele miinus selle tootmise sotsiaalne kulu. Kuna pakkumiskõver ei mõõda negatiivse eksternaalsuse korral elektri tootmise tegelikku kulu, siis ilma valitsuse sekkumiseta kujuneb turul pakutav kogus optimaalsest kogusest suuremaks. Ühiskonna hinnavaru maksimeeritakse punktis, kus sotsiaalse
kulu kõver ristub nõudluskõveraga. Selles punktis toodetud tootmiskogus on optimaalne, kuna tootmiskoguse suurendamisel ühiskonna hinnavaru väheneb (elektri väärtus tarbijatele on sellest suuremate tootmiskoguste puhul väiksem
kui elektri tootmise sotsiaalne kulu). Negatiivse eksternaasluse mõju on võimalik vähendada, kui valitsus kehtestab elektritootmismaksu. Sellist maksu nimetatakse Pigou maksuks.

**Positiivne välismõju** on näiteks haridus ja teadusuuringud, mis võivad ühiskonnale laiemat kasu tuua, ilma et neid algselt oleks planeeritud. 

Positiivne välismõju ilmneb ka näiteks mesiniku tegevuses, kuna tema peab mesilasi selleks, et mett saada, aga samas tolmeldavad mesilased ka põllumehe õistaimi.

Vaata ka
--------

* Avalik hüve
* Väliskulu
Tänavasilt ulica Kubusia Puchatka ja ulica Świętokrzyska nurgal
**Ulica Kubusia Puchatka** ('Karupoeg Puhhi tänav') on tänav Varssavis Śródmieście Północne (Põhja-Kesklinna) linnajaos. See saab alguse ulica Świętokrzyskalt ('Püha Risti tänav') otse Poola rahandusministeeriumi vastas ning kulgeb lõunasse ulica Wareckani.

Tänav rajati 1950. aastate esimesel poolel ulica Nowy Świati ('Uue Maailma tänav') hoonete sõjaaegsete varemete kohale. Tänava pikkus on 149 meetrit, laius 23 meetrit. Seda ääristavad neljakorruselised elamud, mille esimesel korrusel asuvad ärid; hooned rajati arhitekt Zygmunt Stępiński ja Varssavi Tehnikaülikooli (*Politechnika Warszawska*) arhitektuuritudengite Grzegorz Chruścielewski, Stanisław Kubicki, Zbigniew Kłopotowski ja Andrzej Milewski projektide järgi. 1954. aastal istutati tänavale kaks rida Szczecinist toodud pärnasid. Tänava põhjaotsas, vahetult ulica Świętokrzyska kõrval paikneb Varssavi metroo liini M2 jaam Nowy Świat–Uniwersytet.

Tänava nimi valiti välja ajalehe Express Wieczorny ('õhtuekspress') lugejate seas korraldatud võistluse põhjal 1954. aastal. Enne seda kandis tänav V. I. Lenini nime.

Lisaks Varssavile on samanimelised tänavad Poolas ka Olsztynis, Poznańis ja Gdańskis.

* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑   Винни-Пух — самый известный в мире медвежонок
2. ↑  Warszawikia
3. ↑  Улица Винни-Пуха и Пятачка. Варшава. Польша — информация для туриста
4. ↑   Полвека с опилками и ворчалками в голове — Винни-Пух отмечает юбилей

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ulica Kubusia Puchatka** |

* Ulica Kubusia Puchatka Varssavi vikis
* Улица Винни-Пуха и Пятачка. Варшава. Польша — информация для туриста