recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.mk** on Põhja-Makedoonia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Kuuldelävi** on minimaalne puhastooni heliintensiivsuse tase, mida inimene on võimeline tajuma helina.

Sagedusel 1000 Hz on kuuldelävi võetud võrdseks 10−12 W/m2 (2·10−5 Pa).

Kuulmise uurimise tulemuste esitamisel suhtelises helirõhuskaalas (tavaliselt logaritmilises skaalas detsibellides) on see helirõhu väärtus võetud baas- ehk võrdlustasemeks (0 dB).

Konkreetsel indiviidil võib tegelik kuuldelävi sellest väärtusest oluliselt erineda. 

Kuuldelävi 20–60-aastastel meestel (M) ja 60-aastastel naistel (V)
Konkreetse indiviidi korral on kuuldelävi sõltuv veel vanusest, kuulmise seisundist ja muudest asjaoludest.

Uuringud kinnitavad kuuldeläve, eriti aga selle sagedussõltuvuse olulist sõltuvust vanusest (vt graafikut).
(NB! Sagedustelg toodud graafikul ei ole logaritmiline.)

Nagu näha, võib meeste puhul täheldada kuuldeläve halvenemist vanuse kasvades 20 eluaastast 60 eluaastani 6–12 dB võrra (2–4 korda) nn parima kuulmise sagedusalas 2000–4000 Hz, kuid kõrgematel sagedustel 4000–6000 Hz halveneb nende kuuldelävi ligikaudu 30 dB (ehk suurusjärgus 30 korda).

Statistiliselt võib täheldada veel sõltuvust soost, mingil määral ka rassist ja muudest asjaoludest.
**.lb** on Liibanoni Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.mz** on Mosambiigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.np** on Nepali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.mv** on Maldiivi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Toomas Lott** (sündinud 18. juunil 1979) on eesti filosoof, kelle peamine uurimisvaldkond on antiikfilosoofia (eriti Platon).

Haridus
-------

Aastatel 1986–1997 õppis Lott Tallinna Laagna Gümnaasiumis. 1997–2001 oli ta Tartu Ülikoolis filosoofia bakalaureuseõppes, 2001–2004 magistrantuuris, kaitses magistriväitekirja "Häälestatud mõtlemine Martin Heideggeri "Lisandusis filosoofiale (Omanemisest)"" (juhendaja Tõnu Luik). 2012. aasta septembris kaitses ta sealsamas väitekirja "Plato on Belief (doxa). *Theaetetus* 184B-187A" (juhendajad Roomet Jakapi ja Ülo Matjus).

Töö
---

Aastatel 2004–2005 oli Toomas Lott õppeülesande täitja Tallinna Ülikoolis. 2006–2008 oli ta Tartu Ülikooli keeleteaduse ja -tehnoloogia doktorikooli erakorraline teadur, alates 2009. aastast on ta teadur Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas. Ta on lühikest aega õppinud ja teinud uurimistööd Freiburgi ülikoolis, Pariisi I ülikoolis (Pantheon-Sorbonne), Cornelli ülikoolis ja Konstanzi ülikoolis. 

Aastatel 2005–2006 oli Lott Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi liige ning 1999–2006 kuulus ta filosoofiaühendusse Frontisterion.

Tunnustus
---------

* 2001 – Eesti Rahvuskultuuri Fondi stipendium

Artikleid
---------

* "Vahatahvel ja eksitus *Theaitetoses*". *Vikerkaar*, 10-11/2009, lk 84–92.
* "Walter Benjamin" Rmt: Annus, E. (toim) *20. sajandi mõttevoolud*. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2009, lk 569–598
* "Plato on the Rationality of Belief". *Trames*, 2011, vol. 15 (4), lk 339–364.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Toomas Lott Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Toomas Lepiksaar** (3. veebruar 1929 – 12. veebruar 2020) oli eesti kunstiteadlane ja kunstipedagoog.

1954. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi klaasi erialal. 1978. aastal kaitses ta pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi Eesti NSV Teaduste Akadeemias ja NSV Liidu Pedagoogika Akadeemias Moskvas.

Aastatel 1953–1961 töötas ta kunstiõpetajana Tallinna koolides, sealhulgas Tallinna 22. Keskkoolis. Aastatel 1959–1988 oli ta kunstikasvatuse meetodite õpetamise spetsialist Vabariiklikus Õpetajate Täiendusinstituudis. Aastatel 1989–1996 töötas kunstiõpetajana Tallinna Rahvusvahelises Koolis, 2002–2007 Eesti Rahvusvahelises Koolis.

1971. aastast oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige, 1975–1990 EKL noorsoo esteetilise kasvatuse komisjoni esimees. Ta oli Eesti Kunstikasvatuse Ühingu asutaja ja 1988–1998 selle ühingu esimees.

Ta on koostanud kunstiõpetuse õppe- ja metoodilisi materjale ning esinenud isikunäitustega Tallinnas.

Tunnustus
---------

* 1975 – Eesti NSV teeneline õpetaja

Viited
------

1. ↑  Eesti Kunstnike Liit. In memoriam Toomas Lepiksaar
Nõukogude Palee 3D-pilt 1930. aastate arhitektuurijooniste põhjal
Poolelijäänud Nõukogude Palee ehitus (1940). Rajada jõuti hoone vundament ja osaliselt hoone karkass
Lunastaja Kristuse katedraali õhkimine 1931. aastal Moskvas
**Nõukogude Palee**, ka **Nõukogude Maja**, (vene keeles Дворец Советов) oli NSV Liidu Ülemnõukogu esindushoone projekt, mis jäi ellu viimata.

Hiigelhoone Moskvas oli mõeldud NSV Liidu Ülemnõukogu (kuni 1938. aastani NSV Liidu Kesktäitevkomitee) istungjärkude ja massiürituste korralduskohaks. Arhitekt Boriss Jofani projekti järgi pidi kõrghoone koos tipus oleva saja meetri kõrguse Lenini skulptuuriga (autor skulptor Sergei Merkulov) olema 415 meetrit kõrge (toona oli kõrgeim hoone maailmas 381-meetrine Empire State Building). Paleest pidi saama uue nõukogude Moskva keskus ja maailma kõrgeim hoone.

5. detsembril 1931 õhiti Kristus Lunastaja katedraal. Varsti pärast varemetest puhastamist algasid ehitusobjektil eeltööd. Nõukogude Paleed ehitati kuni sõja alguseni, seejärel objekt külmutati.

Arhitektuurikonkursid
---------------------

Korraldati mitu konkurssi. 1931. aasta veebruarist maini peeti eelkonkurss. Sama aasta juulist detsembrini toimus avatud üleliiduline konkurss. Sellele konkursile esitati 24 võistlustööd välismaalt: 11 tööd Ameerika Ühendriikidest, 5 Saksamaalt, 3 Prantsusmaalt, 2 Hollandist. Eestist, Šveitsist ja Itaaliast laekus 1 töö. Välisarhitektidest olid tuntumad tegijad Le Corbusier, Erich Mendelsohn, Walter Gropius ja Hans Poelzig. Enamik konkursile laekunud töid olid lahendatud kas konstruktivistlikus või stalinistliku ampiiri stiilis. Selle konkursi võitis Boriss Jofani töö, kuid korraldati veel üks kinnine konkurss 1932. aasta augustist 1933. aasta veebruarini, millest kutsuti osa võtma eelmise konkursi paremik. 1933. aasta mais tunnistas žürii parimaks Jofani töö. Juunis määrati ta Nõukogude Palee peaarhitektiks. Järgnenud projekteerimise käigus tehtud muudatustest oli olulisim hoone kõrguse muutmine 250 meetrilt 415 meetrile. Hoone tööprojekt pidi valmima aasta lõpuks. Hoone ehituse algus määrati 1934. aasta aprilli. 

#### Eesti arhitektide osalemine konkursil

Ainus teadaolev Eesti arhitektide osalemine moodsa arhitektuuri ajaloos olulisel konkursil on August Volbergi ja Edgar Velbri võistlusprojekt Nõukogude Maja konkursil.

Viited
------

1. ↑  Mart Kalm. "Eesti 20. sajandi arhitektuur". Tallinn: Prisma Prindi Kirjastus, 2001. Lk 70

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nõukogude Palee** |

* Maailma pööraseim ehitamata hoone: Lenini pilvelõhkuja. kodustiil.postimees.ee, 23. detsember 2015
* Stalini hiigelprojekt: Moskvas hakati 85 aastat tagasi planeerima maailma suurimat ehitist. forte.delfi.ee, 22. veebruar 2016
* Le Corbusier' konkursitöö 1931. aastal. corbusier.totalarch.com
**Moidela Tõnisson** (aastatel 1956–1984 **Moidela Hiir**; 1984–1994 **Moidela Võrk**; 20. märts 1931 – 21. september 1994) oli eesti teleajakirjanik. 

Moidela Tõnisson lõpetas 1949. aastal Tartu 2. keskkooli ja õppis aastatel 1949–1951 Tartu Õpetajate Instituudis.

Ta töötas Eesti Televisioonis, oli kuni aastani 1986 toimetaja-saatejuht.
Tema juhitud teleajakirja tüüpi saatesari "Nota bene!" (1966–1971, 90 saadet) käsitles elulaadi, kodu ja moodi. Ta tegi tantsusaadet "Tantsusaal", päevakajalist draamasarja "Mis Koosta peres uudist?", kokasaadet "Vaata kööki!".

1981. aastal, kui tähistati Moidela Tõnissoni 50. sünnipäeva, oli ta Eesti Televisioonis töötanud 20 aastat ja teinud 521 saadet.

Isiklikku
---------

Moidela Tõnissoni isa Aleksander Tõnisson oli teetööline ja ema Linda õmbleja. 

Tema esimene abikaasa oli KGB ohvitser Randar Hiir, teine abikaasa oli küberneetik Ants Wõrk. Tema tütar on Katrin Hiir-Käärik.

Viited
------

1. ↑  Jana Rand:Teletäht Moidela Tõnissoni julge ja enesekindel käitumine andis eeskuju ka televaatajale Maaleht, 20. märts 2021
2. ↑  Ene Pajula. Teletäht Moidela Tõnissoni tütar Katrin: ema oli erakordselt moetundlik ja joonistas oma rõivad viimase detailini ise. Eesti Naine / Elu Lood, 15.08.2018.
Theodoros Studites mosaiigil Ósios Loukási peakiriku pealöövis
**Theodoros Studites** ehk **Theodoros Studiit** (keskaja kreeka keeles Θεόδωρος ὁ Στουδίτης; sündis umbes 759 Konstantinoopolis, suri 11. novembril 826) oli Bütsantsi munk, kloostriülem ja hümnograaf, keda katoliku ja õigeusu kirik austab pühakuna. Tema mälestuspäev on 11. novembril.

Eluloolist
----------

Theodoros sündis väljapaistvas ja rikkas peres ning sai väga hea hariduse. Tema perekond pühendus 780. aastal kloostrielule ja ehitas oma vahenditest kloostri, mida juhtis Theodorose onu Platon. Tema pühitses ka Theodorose mungaks ja preestriks (789/790). Varsti pärast seda andis Platon kloostri juhtimise Theodorose hoolde. 795. aastal protestis Theodoros koos onuga keiserliku lahutuse ja pulma vastu ning saadeti pagendusse, kuid ta sai andestuse ning aastal 798 sai ta Studioni kloostri ülemaks.

806. aastal sattus klooster vastuollu Konstantinoopoli patriarhaadiga ja patriarh Nikephoros I-ga, keda toetas keiser; 809. aastal pidi Theodoros minema pagendusse. Alles keiser Michael I ajal sai ta uuesti Studioni kloostri etteotsa tagasi.

Keiser Leo V ajal taaspuhkenud Bütsantsi pilditüli ajal läks Theodoros uuesti vangi. Pärast Leo mõrva 820. aasta lõpus ta vabastati, kuid pidi sellele järgnenud Thomas Slaavlase kodusõja ajal korduvalt põgenema. Hiljem asus ta taas elama Konstantinoopolisse. Ta suri 11. novembril 826 kloostris Akritase neemel.

Pärand
------

Temalt on säilinud umbes 600 ajaloolise tähtsusega kirja, üle 300 piibliseletuse, kõnesid ja hümne. 845. aastal viidi tema säilmed Konstantinoopolis asuvasse Studioni kloostrisse.

Viited
------

1. 1 2  Theodor Studites. - Ökumenisches Heiligenlexikon
2. ↑  "PÜHA THEODORUS STUDIIT JA "ABIELU RIKKUV SINOD" - katolikuopetus.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2022. Vaadatud 24. septembril 2022.

Välislingid
-----------

* St. Theodore of Studium. - Catholic Encyclopedia
* Theodor Studites. - Ökumenisches Heiligenlexikon
**Theodor Winkler** (oktoober 1686 Rapla – 30. oktoober 1735 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis alates 1696 (koos kaksikvenna Reinhold Winkleriga) Lübecki ladina koolis. Immatrikuleeriti 11. oktoobril 1706 Kieli ülikooli, kus kaitses koos kaksikvenna Reinholdiga 13. jaanuaril 1713 dissertatsiooni "De Gemellis". Kutsuti 13. detsembril 1713 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks ning aastatel 1713–1726 ta oligi seal abiõpetaja. Winklerit kutsuti aastal 1721 Tallinna Oleviste koguduse abiõpetajaks, kuid ta ei võtnud kohta vastu. Alates 31. jaanuarist 1726 kuni aastani 1735 oli ta Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Winkler suri aastal 1735 ja ta maeti 21. novembril 1735 Tallinna Toomkirikusse.

Isiklikku
---------

Tema isa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, ta vanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, kaksikvend Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Johann Abraham Winkler oli Koeru ja Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Samuel Matthäus Winkler oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema poeg Johann Abraham Winkler oli Viljandi Jaani koguduse õpetaja. Tema äi Johann Andreas Helwig oli Tallinna superintendent.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma. *Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885*, Tallinn 2007.
**Theodor Lutsu filmipäevad** on Palamusel 1996. aastast toimuv filmifestival, millega tähistatakse eesti filmioperaatori ja Eesti esimese täispika mängufilmi autori Theodor Lutsu sünniaastapäeva 14. augustil.

2012. aasta 11.-12.augustil toimuvad filmipäevad 17. korda, nende raames korraldatav lahtine lühifilmide konkurss 14. korda. Konkursifilmid liigitatakse žanride järgi: animafilm (arvutianimatsioon, nuku- või joonisfilm), eksperimentaalfilm (pikkus kuni 15 minutit), tõsielufilm ehk dokumentaalfilm (kuni 30 minutit) ning lühimängufilm (kuni 30 minutit).

Palamuse filmipäevadelt on esile kerkinud tuntud filmitegijaid nagu Asko Kase ja Kullar Viimne ning Tartu politoloogiatudengite rühmitus Õ-Fraktsioon, mille liikmed on muuhulgas teinud ka täispika mängufilmi "Malev".

Viited
------

1. ↑  "Theodor Lutsu filmipäevade koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2013. Vaadatud 9. augustil 2012.
2. ↑  Sulev Teinemaa "Kümme aastat Theodor Lutsu filmipäevi Palamusel" Sirp, 19.08.2005

Välislingid
-----------

* Theodor Lutsu filmipäevade koduleht
* Tarmo Teder "Theodor Lutsu filmipäevad Palamusel: Vol. 3" Sirp, 11.08.2000
* Sulev Teinemaa "Kümme aastat Theodor Lutsu filmipäevi Palamusel" Sirp, 19.08.2005
* "Palamusel algavad taas Theodor Lutsu filmipäevad" Postimees, 09.08.2012
**Finnjet** oli Silja Line'i parvlaev.

Laeva ehitas Helsingis 1977. aastal Wärtsilä Soome ja Saksamaa vahel sõitmiseks. Finnjetil olid gaasiturbiinmasinad koguvõimsusega 55 000 kW ja laeva maksimaalne kiirus oli 31 sõlme. Finnjet oli tollal maailma kiireim ja moodsaim parvlaev ning läbis Helsingi-Travemünde liinil ühe suuna suvel ühe ja talvel poolteise ööpäevaga. Jääklassiga Finnjetil oli 1544 kajutikohta reisijaile ja 380 sõiduautokohta.

1995. aastal hakkas Finnjet väljaspool tavapärast turismihooaega tegema kruiise Helsingist Muuga sadamasse, alates 1998. aastast aga Vanasadamasse. Hiljem sõitis Finnjet liinil Helsingi-Tallinn. Aastail 2004-2005 sõitis Finnjet liinil Tallinn-Peterburi-Rostock, kuni tegi septembri keskel viimase reisi Läänemerel ja müüdi Ameerikasse ujuvhotelliks.

Kui anti teada kavast laev lammutada, ühinesid Soome huvilised, et püüda Finnjet kui tehnikamälestis ära osta ja säilitamiseks Soome tuua, kuid ei suutnud määratud ajaks nõutud summat koguda.

Laev lammutati Indias 2008. aastal. Finnjeti mälestuseks on stend Viking Line´i terminali seinal Helsingis Katajanokkal. See terminal ehitati omal ajal ümber sobivaks vastu võtma seda üle 212 m pikkust laeva.
**Henry Power** (1623 – 23. detsember 1668 London) oli inglise arst ja füüsik, üks esimestest Londoni Kuningliku Seltsi valitud liikmetest.

Power astus Christ's College'isse Cambridge'i Ülikooli 1641 ning lõpetas bakalaureusekraadiga 1644. Ta pidas regulaarset teaduslikku kirjavahetust Sir Thomas Browne'iga, kes elas 1633-1635 Halifaxis. Powerkaitses magistrikraadi vabades kunstides 1648 ja meditsiinis 1654 või 1655. Ta praktiseeris algul West Yorkshire'is Halifaxis, kuid kolis siis Ellandi lähedale New Halli. 1. juulil 1663 valiti Power Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks koos sir Justinian Ishamiga.

Henry Power suri New Hallis ning maeti Kõigi Pühakute kirikusse Wakefieldis. Teda mälestab keskmise kantsli põrandal pronksplaat ladinakeelse kirjaga.

Poweri ainus trükitud teos oli kolmeköiteline "Experimental Philosophy" (1663). Selle köited käsitlevad: 1) mikroskoopiat ja kospuskulaarteooriat; 2) Evangelista Torricelli eksperimente; 3) vaakumit ning vastuväiteid jesuiit Jacobus Grandamicuse (Jacques Grandami, 1588–1672) teostes esitatud seisukohtadele.

Boyle'i seadus
--------------

Koos sõber Richard Towneleyga korraldatud eksperimentides avastas Power seose gaasi rõhu ja ruumala vahel, mis sai hiljem tuntuks Boyle'i-Mariotte'i seadusena. Power kirjeldas seda oma teoses "Experimental Philosophy". Pärast teooria arutamist Towneley'ga ning "Experimental Philosophy" käsikirja lugemist viitas Boyle siiski hüpoteesile kui üksnes Richard Towneley avastusele. Boyle mainis seda teooriat aasta enne "Experimental Philosophy" ilmumist. Kuna Boyle teooriat ka propageeris ning oli tuntud teadlane, hakatigi seadust tema järgi kutsuma."

Viited
------

1. ↑  Andrew Pyle (toim), "Dictionary of Seventeenth Century British Philosophers" (2000), lk 667-670
2. ↑  Webster, Charles (1965). "The Discovery of Boyle's Law, and the Concept of the Elasticity of Air in the Seventeenth Century". *Archives for History of Exact Sciences*. Springer-Verlag. **2**: 441–502. DOI:10.1007/BF00324880. ISSN 1432-0657. JSTOR i40049658. OCLC 39966759.
Robert Boyle
**Robert Boyle** (25. jaanuar 1627 – 30. detsember 1691) oli iiri füüsik ja keemik, keemia kui katselise teaduse rajajaid.

Ta sündis Lismore'is Iirimaal. Pärast Genfi Akadeemia lõpetamist 1644 siirdus ta 12 aastaks oma mõisasse, kus pühendus füüsika ja keemia katsetele. Ta tõi eksperimendi füüsikas ja keemias aukohale. Uurides katseliselt paljusid põlemisreaktsioone, samuti soolade, hapete ja aluste muundumist, pani ta aluse ainete koostise kindlaks määramisele (kvalitatiivne keemiline analüüs).

Oma tähtsaimas raamatus "Keemik-skeptik" ("The Sceptical Chymist", 1661) võttis ta kasutusele keemilise elemendi mõiste. Ta käsitles elementi kõikide kehade lihtsaima algena, millest koosnevad keerulisemad kehad ja milleks need lõppkokkuvõttes jälle lagunevad. Aastal 1663 hakkas ta esimesena kasutama taimseid indikaatoreid hapete ja aluste tuvastamiseks. 1680 töötas ta välja fosfori uue saamismeetodi ning valmistas fosforhapet.

Uurides õhu ruumala sõltuvust rõhust, avastas ta 1660 seaduse, mida tänapäeval tuntakse Boyle'i-Mariotte'i seadusena.

Robert Boyle oli Londoni Kuningliku Seltsi üks asutajaid ja president.
**Finnlines Plc** (soome keeles *Finnlines Oyj*, rootsi keeles *Finnlines Abp*) on ro-ro ja reisijateveo laevandusettevõte Läänemerel ja Põhjamerel. See on Grimaldi kontserni tütarettevõte. Finnlinesi meretransport on koondunud Läänemerele ja Põhjamerele. Finnlinesi reisijate-kaubalaevad pakuvad teenuseid Soomest Saksamaale ja Ahvenamaa kaudu Rootsi ning Rootsist Saksamaale. Ettevõttel on tütarettevõtted Saksamaal, Belgias, Suurbritannias, Rootsis, Taanis ja Poolas. Lisaks meretranspordile pakub ettevõte sadamateenuseid Soomes Helsingis ja Turus.

Finnlinesi ro-ro teenused hõlmavad Soome Hanko, Helsingi, Kotka, Turu ja Uusikaupunki sadamaid, pakkudes ühendusi Venemaa, Eesti, Poola, Saksamaa, Taani, Suurbritannia, Hollandi, Belgia ja Hispaania sadamatega.

HansaLink koosneb kolmest Star-klassi ropax-alusest, mis sõidavad Helsingi ja Travemünde vahel. Reisijate jaoks on see ainus otseühendus Soome ja Mandri-Euroopa vahel.

NordöLink juhib ropaxi teenust Rootsi Malmö ja Saksamaa Travemünde vahel. FinnLink tegutseb Soome Naantali ja Rootsi Kapellskäri vahel. TransRussiaExpress (TRE) osutab regulaarset liinilaevaliini Saksamaa ja Venemaa vahel (Lübeck – Peterburi).

Laevastik
---------

### Praegune laevastik

| Laev | Laeva tüüp | Ehitusaasta | Laevastikus alates | Liin | Kogumahutavus  brt | Lipp | Märkused | Pilt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Finnstar | Ro-ro-laev | 2006 | 2006 | Helsingi–Travemünde | 45 923 |  Soome |  |  |
| Finnmaid | Ro-ro-laev | 2006 | 2006 | Helsingi–Travemünde | 45 923 |  Soome |  |  |
| Finnlady | Ro-ro-laev | 2007 | 2007 | Helsingi–Travemünde | 42 923 |  Soome |  |  |
| Finnfellow | Ro-ro-laev | 2000 | 2007 | Naantali–Långnäs–Kapellskär | 33 769 |  Soome |  |  |
| Finnswan | Ro-ro-laev | 2007 | 2018 | Naantali–Långnäs–Kapellskär | 45 923 |  Soome |  |  |
| Finnpartner | Ro-ro-laev | 1995 | 2000 | Malmö–Travemünde | 33 313 |  Rootsi |  |  |
| Finntrader | Ro-ro-laev | 1995 | 2000 | Malmö–Travemünde | 33 313 |  Rootsi |  |  |
| Europalink | Ro-ro-laev | 2007 | 2007 | Malmö–Travemünde | 46 124 |  Rootsi |  |  |

Vaata ka
--------

* Viking Line

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2021. Vaadatud 11. septembril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Finnlines** |
| Medalikohad |
| --- |
| Saksamaa esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Kolmas koht | 1996 | Raskekaal |
| Maailmameistrivõistlused |
| Teine koht | 1995 | Raskekaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Esimene koht | 1996 | Raskekaal |

**Luan Krasniqi** (sündinud 10. mail 1971 Junikis Juniki vallas Kosovas) on Saksamaa endine poksija, päritolult Kosovo albaanlane. Ta elab Saksamaal aastast 1987.

Krasniqi oli raskekaalus (kuni 91 kg) Saksamaa meister 1995. aastal.

Krasniqi sai raskekaalus (kuni 91 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Félix Savónile (Kuuba). 

Krasniqi sai raskekaalus (kuni 91 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Félix Savónile (Kuuba).

Krasniqi võitis raskekaalus (kuni 91 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Krasniqi poksis septembrist 1997 kuni novembrini 2008 elukutselisena. Ta pidas kokku 35 kohtumist, millest võitis 30 (neist 14 nokaudiga) ja kaotas 4 kohtumist (need kõik nokaudiga) ning viigistas 1 kohtumise.

Viited
------

1. ↑  Saksamaa meistrivõistlused poksis 1990-2000. Tulemused inglise keeles
2. ↑  26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles
3. ↑  8. maailmameistrivõistlused poksis. Berliin 1995. Tulemused inglise keeles
4. ↑  31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Luan Krasniqi koduleht. Albaania ja saksa keeles
* Luan Krasniqi saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Luan Krasniqi saidil BoxRec
**Rahavoogude aruanne** on raamatupidamisaruanne, mis kajastab raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi rahavoogusid (raha ja raha ekvivalentide laekumisi ja väljamakseid). Rahavoogude aruandes on rahavood rühmitatud vastavalt nende eesmärgile:

* äritegevuse rahavood
* investeerimistegevuse rahavood
* finantseerimistegevuse rahavood

Rahavoogude aruande eesmärgiks on anda ülevaade ettevõtte genereeritavast rahast ja tarbitavast rahast, finantseerimisallikatest ning muutustest ettevõtte käsutuses oleva raha ja raha ekvivalentide hulgas. Rahavoogude aruandes avaldatav informatsioon on oluline selleks, et hinnata ettevõtte võimet genereerida raha ja raha ekvivalente, mis on omakorda aluseks ettevõtte väärtuse hindamisel. Rahavoogude aruannet on võimalik koostada kas otsemeetodil või kaudmeetodil.

Raha ekvivalentideks loetakse lühiajalisi (üldjuhul kuni kolm kuud) suure likviidsusega investeeringuid, mida on võimalik konverteerida teada oleva summa raha vastu ning millel puudub oluline turuväärtuse muutuse risk, näiteks lühiajalised deposiidid ja osalus rahaturufondides.
Craig Cathcart (2019)
**Craig George Cathcart** (sündinud 6. veebruaril 1989 Belfastis) on Põhja-Iirimaa jalgpallur. Ta mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Watford ja Põhja-Iirimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Manchester Unitedis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Manchester Unitedi põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud. Hooajal 2007–08 mängis ta Belgia esiliigas Royal Antwerpis, hooajal 2008–09 Inglismaa esiliigas Plymouth Argyle'is ja hooajal 2009–10 Watfordiga samuti Inglismaa esiliigas.

2010. aasta augustis sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Blackpool. Oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 25. jaanuaril 2011 oma endise klubi Manchester Unitedi vastu. Blackpool langes hooajal 2010–11 kõrgliigast välja ja järgmised kolm hooaega mängis Cathcart klubiga esiliigas.

2014. aasta juunis sõlmis ta lepingu Watfordiga. Hooajal 2014–15 sai Watford esiliigas teise koha ja tõusis kõrgliigasse. Alates hooajast 2015–16 on ta klubiga mänginud Premier League'is. 2015. aasta juulis sõlmis Cathcart Watfordiga uue nelja-aastase lepingu.

Debüüdi Põhja-Iirimaa jalgpallikoondises tegi Cathcart 3. septembril 2010 mängus Sloveenia vastu. Esimese värav lõi ta koondise särgis 11. oktoobril 2015 EM-i valikmängus Soome vastu. Ta kuulus Põhja-Iirimaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "OFFICIAL: New Contract For Cathcart". watfordfc.com- 2.7.2015. Vaadatud 6.2.2019

Välislingid
-----------

 Craig Cathcart – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Põhja-Iirimaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 McGovern
* 2 McLaughlin
* 3 Ferguson
* 4 McAuley
* 5 J. Evans
* 6 Baird
* 7 McGinn
* 8 Davis (c)
* 9 Grigg
* 10 Lafferty
* 11 Washington
* 12 Carroll
* 13 C. Evans
* 14 Dallas
* 15 McCullough
* 16 Norwood
* 17 McNair
* 18 Hughes
* 19 Ward
* 20 Cathcart
* 21 Magennis
* 22 Hodson
* 23 Mannus
* Treener: O'Neill

 | Põhja-Iirimaa |
**Jaano Odar** (sündinud 15. märtsil 1940 Lüganuse vallas Virumaal) on eesti õigusteadlane.

Elulugu
-------

Jaano Odar on talupidaja poeg.

1960. aastal lõpetas Odar Püssi Keskkooli, 1966 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. 1974. aastal kaitses TRÜ-s õigusteaduse kandidaadi kraadi väitekirjaga "Juhtimisteooria põhimõtete kohaldamisest Nõukogude tsiviilprotsessis".

Odar oli 1965–1974 Kohtla-Järve linna rahvakohtunik ja rahvakohtu esimees, 1974–1977 Tartu Riikliku Ülikooli tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1977–1993 Eesti NSV Ülemkohtu liige ja 1978–1993 esimehe asetäitja ning tsiviilkolleegiumi esimees, 1993–2004 Riigikohtu liige ja tsiviilkolleegiumi esimees. 1988–1992 ka Eesti TA Filosoofia, Sotsioloogia ja Õiguse Instituudi vanemteadur, 1992–1999 Tartu Ülikooli dotsent, 1999–2001 Tartu Ülikooli külalisprofessor.

Ta on osalenud tsiviilkohtupidamise seadustiku eelnõu väljatöötamisel.

Teadustöö
---------

Jaano Odar on uurinud tsiviilseadusandluse ja tsiviilprotsessi probleeme. Üle 90 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Kolmeastmelise kohtusüsteemi kujundamine ja kohtusüsteemi lülid. // Eesti Jurist (1991) 5
* Tsiviilkohtupidamise seadustik. // Juridica (1994) 2
* Kohtu suutlikkusest tsiviilasjade menetlemisel ja tsiviilseaduse arengust. // Juridica (1991) 9

Tunnustus
---------

* 1987 Eesti NSV teeneline jurist
* 1998 Valgetähe III klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24
2. ↑  Riigikohtunik Jaano Odar läheb pensionile. EPL, 13. jaanuar 2004

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 440; II, 117
* Eesti entsüklopeedia 14, 335
* University of Tartu: Faculty of law: directory. Trt, 1994, 47; Trt, 2001, 153–154

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tõnis Oja** (sündinud 22. augustil 1937 Tallinnas) on eesti füüsik.

Elulugu
-------

Emigreerus 1944. a koos vanemate ja õega Kanadasse. Keskhariduse omandas Montrealis, lõpetas 1959 samas McGilli Ülikooli füüsikuna. Aastast 1961 USA-s, Ph.D. (füüsika, 1966, Rensselaer Polytechnic Institute, Troy, New York), väitekiri "NA 23 Nuclear magnetic resonance in ferro-elektric Roschelle salt". Oli 1966–68 Browni Ülikooli assistent, 1968–69 abiprofessor, 1969–73 Denveri Ülikooli ja 1973–74 Ohio Ülikooli füüsika abiprofessor, 1974– Hunter College'i (New York) füüsika abiprofessor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: tuuma magnet- ja kvadrupoolresonants; faasisiirded, kriitilised nähtused.

Isiklikku
---------

Tõnis Oja vanemad on Verner Oja ja Laine Oja (née Tobias ← Toppenberg). Tema abikaasa oli Hele-Mall Oja (née Kongo).

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Kirjandus
---------

* Uus füüsikadoktor USA-s. // Eesti Päevaleht (1966) 8. IX
* American Men & Women of Science 14 (1979), 3739
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |
| --- |
| << **Jaanuar** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
|  |  |  |  |  |  | 1 |
| 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |
| 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |
| 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 |
| 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 | 29 |
| 30 | 31 |  |  |  |  |  |
| **2023** |

**Jaanuar** on Gregoriuse kalendris aasta esimene kuu. Jaanuar oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta eelviimane ehk üheteistkümnes kuu.

Jaanuaris on 31 päeva.

Ladinakeelne nimetus *januarius* on jaanuarile antud kahenäolise jumala Januse järgi, keda arvati mõjutavat kõiki töid ja nende alustamist. 

1. jaanuaril algas konsulite ametiaasta.

Muud nimetused
--------------

Jaanuari nimetatakse rahvapäraselt veel **näärikuuks**, **südakuuks** (talve keskpaiga järgi), **helmekuuks** (jäähelmeste aja järgi), **uue aasta kuuks** ehk **vastse ajastaja kuuks**, **algukuuks**, **talvistekuuks**, **kaarnakuuks**, **hundikuuks** (huntide jooksuaja järgi).

15th-century, Grimani Breviary, *Jaanuar*

Jaanuar üle maailma
-------------------

### Eesti

Nimetus "näärikuu" on tuletatud rootsi sõnadest *ny år* või keskalamsaksakeelsetest sõnadest *nē jār*, mõlemad tähendusega 'uus aasta'. Mitmuslik lõpp sõnas 'näärid' on analoogia põhjal vohama hakanud alles ajal, mil "jõulud" ei tohtinud ütelda.

Nimetus "südakuu" on pärit sellest, et jaanuar jagab talve kaheks. Talve kõrgpunkt on Vana kalendri järgi 17. jaanuaril ehk tõnisepäeval. 

#### Tähtpäevi

* taliharjapäev (14. jaanuar)
* tõnisepäev (17. jaanuar)

### Skandinaavia

Skandinaavias võeti uut aastat pidutsemisega vastu alates 1224. aastast. Ametlikult pandi Rootsi-Soomes uue aasta alguspäev paika 1546. aastal. Kaua aega, kuni 19. sajandi alguseni kutsus rahvas uue aasta esimest päeva uueks jõuluks.

Vaata ka
--------

* Aasta päevad

Viited
------

1. ↑  Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 98.
2. ↑  Maaja Laast. Kuude rahvapärased nimetused eesti keeles läänemeresoome taustal. Bakalaureusetöö. Tartu Ülikool, 2016.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **jaanuar** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Jaanuar** |

|  |
| --- |
| jaanuar - veebruar - märts - aprill - mai - juuni - juuli - august - september - oktoober - november - detsember |
**Tõnis Mets** (sündinud 26. detsembril 1938 Lihula vallas) on eesti agronoom, poliitik ja omavalitsustegelane.

Ta on lõpetanud 1959. aastal Lihula Keskkooli ja 1969. aastal Olustvere sovhoostehnikumi agronoomina.

Ta oli lapsena (1941. aastal) küüditatud. Aastal 1956 asutas ta põrandaaluse Eesti Vabadusvõitlejate Liidu, arreteeriti aastal 1959, oli seejärel kuus aastat Mordva ANSVs vangistuses.

Ta töötas aastatel 1968–1990 Haapsalu Maaparandusvalitsuses.

Ta osales paljudes poliitilistes meeleavaldustes, alates Hirvepargi miitingust. Ta oli ka Rahvarinde aktivist.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, tegutsedes rahvussuhete komisjonis. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. Ta oli ka Eesti Kongressi saadik.

Ta on olnud Lihula linnapea.

1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lihula vallavolikogusse (valimisliidu "Lihula Tulevik" ridades) ja osutus valituks. 1996. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lihula vallavolikogusse (valimisliidu "Ühtne Lihula" ridades) ja osutus valituks. 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lihula vallavolikogusse (valimisliidu "Ühtne Lihula" ridades) ja ta osutus valituks.

Ta kandideeris 1995. aasta Riigikogu valimistel (Parempoolsete nimekirjas) ka Riigikogusse, kuid ei osutunud valituks.

Tunnustus
---------

* 2002 Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑
**Tõnis Põder** (sündinud 28. septembril 1948 Tartus) on eesti keskkonnateadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1967. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1972 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna geograaf-hüdroloogina, bioloogiakandidaat ökoloogia alal (1981, TRÜ), väitekiri "Приток, распределение и перенос тяжелых металлов в экосистеме Балтийского моря". Täiendas end keskkonnariski hindamises (1993, USA), keskkonnamõju hindamises (1994–1996, USA), keskkonnaauditis (1995–1997, Det Norske Veritas, Carl Bro, Golder Associated Ltd), keskkonnajuhtimissüsteemides (1999 Eesti Akrediteerimiskeskus; 2003 Environmental, Quality and Safety Certification Services Ltd). 

Oli aastatel 1972–1973 Balti Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (BaltNIRH) Tallinna osakonna nooremteadur, 1973–1981 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi Läänemere osakonna nooremteadur, 1982–1989 vanemteadur, 1989–1992 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi vanemteadur, 1992–2001 TÜ Mereinstituudi vanemteadur, ühtlasi 1999–2005 TPÜ loodusteaduste osakonna dotsent, 2005– keskkonnakorralduse õppetooli juhataja, professor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: keskkonnaseisund ja -kaitse; keskkonnamõju ja -riskide hindamine. Osalenud uuringuekspeditsioonidel Läänemerel ja Atlandi ookeanil (PEX-86, SKAGEX-90 jmt), oli 1997–2000 EL-i projekti MAST III DOMTOX koordinaator. Osalenud Euroopa Liidu keskkonnaalaste õigusaktide koostamisel ja tõlkimisel. Eesti TA Looduskaitse Komisjoni (1985–1989), International Association for Impact Assessmenti (IAIA) (2005–) liige. Üle 20 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Chemical results of the grid program of the patchiness experiment 1986 in the Baltic Sea (kaasautor). // Proc. 16th Conf. Baltic Sea Oceanographes (1986) 1
* Hydrophysical variability in the central and eastern Sagerrak during SKAGEX-90 and its reflection in biological parameters (kaasautor). // ICES J. Marine Sci 56 (1999)
* The role of inorganic and organic nutrients on the development of phytoplankton along a transect from Daugava River mouth to the open Baltic, in spring and summer 1999 (kaasautor). // ICES J. Marine Sci 60 (2003)
* Influence of dissolved organic matter from terrestrial origin on the change of dinoflagellate species composition in the Gulf of Riga, Baltic Sea (kaasautor). // Hydrobiologia 514 (2004) 1–3
* Evaluation of environmental aspects significance in ISO 14001. // Envir. Man. 37 (2006) 5.

Tunnustus
---------

* 2019 Tallinna Ülikooli teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Tõnis Põder Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Suur trumm** ehk **aerotrumm** (inglise keeles *bass drum*, itaalia keeles *grancassa*, prantsuse keeles *grosse caisse*, saksa keeles *Große Trommel*) on löökpill, mis kuulub ebamäärase helikõrgusega membranofonide hulka. Suur trumm on basspill. Orkestris kasutatava suure trummi suurus on tavaliselt 32 tolli. Trummikomplektis on suure trummi suurus tavaliselt kas 20, 22 või 24 tolli.

Suurel trummil on kas üks või kaks nahast või tehismaterjalist membraani. Mängimise ajal on suur trumm kinnitatud alusele, telje ümber liikuvale raamile või seda kantakse rihmaga kinnitatult mängija kõhul. Suurt trummi mängitakse vildist, puidust, plastmassist või harvem ka metallist nuiaga. Trummikomplektis mängitakse suurt trummi pedaalnuia abil jalaga.

Suure trummi partii kirjutatakse noodikirjas ühele noodijoonele. Puhkpilliorkestris mängib üks mängija tihti korraga nii suurt trummi kui ka taldrikuid, millest üks on kinnitatud suure trummi korpuse külge. Lihtsamal juhul kirjutatakse mõlema pilli partii samale noodijoonele, suure trummi partii noodivarred alla- ja taldrikute partii noodivarred ülespoole.


| Trummikomplekt |
| --- |
|  |
| 1 Suur trumm | 2 Floor tom | 3 Väike trumm
4 Tom-tom | 5 Hi-hat | 6 Crash cymbal ja Suur taldrik |
| **Veel löökpille** |
| Hiina taldrikud | Splash cymbal | Sizzle cymbal Swish cymbal | Lehmakellad | Puutrumm | Tamburiin Rototom | Octoban | Hardware |

Helifaili info kuula suurt trummi i

Suure trummi eelkäijaid leidub Aasia ja Aafrika maade rahvamuusikast. Euroopasse jõudis suur trumm 17.-18. sajandil janitšaride muusika kaudu. Tänapäeva orkestris kasutatav suur trumm on 14. sajandi türgi davuli järeltulija. 

Suure trummi erikujuks on gongtrumm.

Välislingid
-----------

* Suure trummi pilt
**Alalispinge mikrovoltmeeter** on mõõteriist mikrovoltide suurusjärgus olevate alalispingete mõõtmiseks.

Mikrovoltide suurusjärgus olevate elektripingete mõõtmiseks kasutatavad seadmed on peaaegu eranditult elektroonsed mõõteriistad, mis põhinevad mõõdetava pinge võimendamisel voldi suurusjärku. Probleemiks ei ole selle juures mitte niivõrd suure võimendusteguriga võimendi vajadus, kuivõrd termoelektriliste parasiitsete pingete tekkimine erinevast metallist detailide ja juhtmete vahel (Seebecki efekti tõttu). Spetsiaalsete konstruktiivsete võtetega (nn termošuntide kasutamine jms) saavutatakse nanovoltide suurusjärku ulatuv tekkivate parasiitsete nihkepingete ja/või nende muutuste (triivi) madal tase.

Eestis tootis alalispinge mikrovoltmeetrid Tallinna Tootmiskoondis RET.

Algselt põhinesid nendes kasutatud tehnilised lahendused vibraatormuunduriga MDM-võimendi kasutamisel. Vibraatormuundureid tootis Kuusalu kolhoosi ettevõte Estron.

Hilisemates mudelites asendati vibraatormuundur MDM-võimendis transistorlülititega. Kasutatud lahendused põhinesid suuresti Rein Kipperi kandidaaditööl.
Tõnis Rätsep esinemas HeadReadil Tallinna kirjanike maja musta laega saalis  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 28. mai 2015
**Tõnis Rätsep** (sündinud 30. juunil 1947) on eesti näitleja.

Ta lõpetas 1965. aastal Rakvere 1. Keskkooli, õppis kuni 1968. aastani Tallinna Polütehnilises Instituudis energeetikat ja lõpetas 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend).

Aastatel 1972–1975 ja 1978–1995 oli ta Eesti Draamateatri näitleja, 1975–1981 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud, 1995–2004 Eesti Humanitaarinstituudi õppejõud.

Alates 1995. aastast on ta Vanalinna Hariduskolleegiumi gümnaasiumi õpetaja ning 2000. aastast EELK Usuteaduse Instituudi õppejõud.

Ta kuulub Isamaa Erakonda.

Ta oli üks 40 kirjale allakirjutanutest.

Looming
-------

### Rollid Eesti Televisiooni saadetes ja Teleteatris

Ta mängis Eesti Televisiooni lavastuslikus lastesarjas "Mõmmi ja aabits" (1977–1978) Mõmmi isa.

### Rollid filmides

* 1971 "Don Juan Tallinnas" (mängu- ja muusikafilm) – Don Antonio
* 1971 "Lõppematu päev" (telemängufilm)
* 1972 "Mees ja naine" (telemängufilm) – filmirežissöör
* 1975 "Aeg maha!" [telemängufilm) – Toomas
* 1998 "Mõmmi ja aabits. 20 aastat hiljem" (teleseriaal) – Karuisa
* 2011 "Monoloogid 3D" (dokumentaalfilm) – helilooja

### Ansamblilauljana

Ta kuulus koos Lembit Ulfsaki ja Juhan Viidinguga ansamblisse Amor Trio. Esinenud Viru Varietee kavades.

### Stsenaarium

Kirjutanud koos Juhan Viidinguga näidendi „Olevused" (1980), koostanud ja lavastanud rühmatööna „Lavakavu" (I 1982, II 1984) ja kava „Kallis õhtu" (I 1992, II 2014).

### Lavastused ja lavakavad

* Milne’i ja Saluri "Karupoeg Puhh" (1973, mängis Puhhi)
* Alegria, Viidingu ja Rätsepa "Niagaara" (1977, koos Juhan Viidinguga, ka esitaja)
* "Naarden ta mul vastu tulli" (1985 ja 1990, koostaja ja esitaja)
* Becketti "Oodates Godot’d" (1986, rühmatöö, mängis Vladimirit)
* Viidingu ja Rätsepa "Öötöö" (1987 Kirjanike Majas, koos Juhan Viidinguga, ka esitaja)
* Kempinski "Duett ühele" (1988, rühmatöö, ka osatäitja)
* Becketti "Õnnelikud päevad" (1989, rühmatöö) ja Mis? Kus? (1990, rühmatöö, ka osatäitja)
* Raudsepa "Põrunud aru õnnistus" (1995 Theatrumis)

Tunnustus
---------

* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2006 Karl Adra nimeline auhind

Viited
------

1. ↑  Eesti Teatriliit. Vaadatud 17.09.2020.
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3704
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1260