recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Elem Treier** (12. september 1927 Karula vald, Valgamaa – 21. märts 2012 Tallinn) oli eesti kirjandusloolane, teatrikriitik, näitekirjanik ja stsenarist.

Treier sündis raamatupidaja perekonnas. Alghariduse omandas ta Valgas, keskhariduse Tartus, kus lõpetas 1948. aastal Tartu 5. Keskkooli. Treier jätkas õpinguid Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna loogika-psühholoogia osakonnas, mille lõpetas 1953. aastal.

Elem Treier asus kohe pärast ülikooli lõpetamist tööle Eduard Vilde Memoriaalmuuseumisse. Aastatel 1971–2003 oli ta Eduard Vilde Memoriaalmuuseumi ja aastatel 1978–2003 ühtlasi A. H. Tammsaare Memoriaalmuuseumi direktor.

Treieri kirjandusloolise uurimistöö keskmes oli A. H. Tammsaare elu ja looming. Tema eestvedamisel loodi ka 1978. aastal Tammsaare viimasesse elukohta Kadriorus kirjaniku majamuuseum. Treier on avaldanud kirjanikust uurimusi ja kommentaare, tema silmapaistvaimaks Tammsaare-teoseks on 2002. aastal ilmunud monograafia "Tammsaare elu härra Hansenina". Tema sulest pärineb ka kirjaniku loomingu filosoofilist tausta avav kogumik "Tammsaare ja tema "Tõde ja õigus"" (2000), samuti on ta koostanud 1981. aastal ilmunud aforismikogu "A. H. Tammsaare mõtteid ja mõtisklusi" ning 2001. aastal ilmunud kogumiku "Tammsaare maailmakirjanikuna". Vilde muuseumi teaduri ja direktorina tegeles Treier ka kirjanik Eduard Vilde tegevuse ja pärandi uurimisega, 1960. aastal ilmus tema sulest raamat "Eduard Vilde kaasaegsete mälestustes" (kahasse Karl Mihklaga).

Kirjanikuna on Treier olnud mitme sellise näidendi ja filmistsenaariumi autor, mis on eelkõige puudutanud tema uurimisobjektide Tammsaare ja Vilde elu. Trükis on ilmunud Elem Treieri näidendid "On põgenenud madu" (1964), "Anton Hansen Tammsaare kui saladus" (1991) ning "Anton Hansen-Tammsaare ja Virumaa tüdruk" (1997). Treieri sulest pärinevad Eduard Vilde noorust kajastav kuuldemäng "Kurjal teel" (1965) ja Tammsaare-aineline telenäidend "Imeline inimene" (1978).

Tema stsenaariumite põhjal on valminud filmid "Tõe ja vabaduse nimel" (1958), "Eduard Vilde" (1961, 1965) ja "Tammsaare talu" (1998).

Tunnustus
---------

* 1989 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 2000 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2003 – A. H. Tammsaare nimeline kirjanduspreemia ("Tammsaare elu härra Hansenina")

Isiklikku
---------

Kunstiteadlane Heie Treier on tema tütar.

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3388

Kirjandus
---------

* Elem Treier 12. IX 1927 – 21. III 2012 : [nekroloog]. – Sirp, 30. märts 2012, lk 28.
**W.EG. EESTI OÜ** (endise ärinimega Elektroskandia Baltics OÜ) on elektrimaterjalide hulgimüüja Eestis. W.EG. on spetsialiseerunud elektrimaterjalide turundusele ja müügile ning logistikateenuste osutamisele.

Alates 2016. aastast kuulub W.EG. EESTI OÜ (edaspidi W.EG.) rahvusvahelisse Würthi kontserni. W.EG. juriidiliseks omanikuks on Saksamaa ettevõte Fega and Schmitt Elektrogrosshandel.

W.EG. klientideks on peamiselt suurenergeetika- ja elektriinstallatsiooniettevõtted, tootjad, tööstusettevõtted ning edasimüüjad, tarnijateks kvaliteetkaubamärke esindavad firmad.

Ettevõtte ajalugu
-----------------

Aastatel 1992–1997 tegutses ettevõte Asea Skandia nime all ABB Estonia hulgimüügiüksusena. 1997 reorganiseeriti hulgimüügi osakond iseseisvaks ettevõtteks, mis sai nimeks Elektroskandia. Samal aastal müüdi ettevõte edasi Hagemeyer grupile. 2006 ostis Hagemeyeri Rexel Group ning kuni 2016. aastani kandis Eestis tegutsev ettevõte Elektroskandia nime edasi. 

2016. aastal ostis Würth Group Elektroskandia Rexel Groupilt ning ühendas selle juba varem omandatud Talger Elektrotehnika nime kandva ettevõttega. 15. augustil 2016 nimetati ühinenud ettevõtted W.EG. Eestiks.

Müügivõrk
---------

W.EG. Eesti pakub elektrimaterjale ehituse, elektrivõrkude, tööstuse ja valgustuse valdkonnas. Ettevõttes töötab ligi sada spetsialisti.

W.EG.-l on müügiesindused Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis. Tänu Elektrilevi OÜ korraldatud hanke võidule ollakse valmis oma kliente täiendavalt teenindama ka Paides, Raplas, Võrus, Rakveres, Viljandis, Saaremaal ja Hiiumaal. W.EG. logistika alus on Tallinna keskladu, mille valikus on rohkem kui 6000 toodet. 

W.EG. sortimendis olevad tooted vastavad Euroopa Liidus kehtestatud normidele ja nõuetele. Keskkonnakaitse normide ja utiliseerimisnõuete täitmiseks tehakse koostööd MTÜ-ga Eesti Pakendiringlus. 

W.EG. on Bureau Veritase poolt sertifitseeritud ISO 9001 ja ISO 14001 standardi järgi.

Välislingid
-----------

* W.EG. Eesti koduleht
* Elektroskandia Soome koduleht
* Rexeli koduleht
**Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituut** (ETUI) ehk **Pirita Tee Instituut** (PTI) oli 1958. aastal ENSV Rahvamajandusnõukogu initsiatiivil ja Aleksander Voldeki juhtimisel loodud elektrotehnika uurimise, projekteerimise ja tootmise instituut.

1983. aastaks oli Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituut tootnud kolm tehnikateaduste doktorit ja 72 peamiselt tehnikateaduste kandidaati, tegevuse lõpetamise ajaks 1990. aastate alguses oli instituut hinnanguliselt 800 töötajaga Eesti suurim kompaktne teadusasutus.

Instituudis projekteeriti ja ehitati 1960. aastate alguses Eesti esimene elektronarvuti STEM.

Loomisel kandis loomisel nime Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituut (ETUI), 1970. aastatel NSVL Elektrotehnika Tööstuse Ministeeriumi Elektritööstuse Planeerimis-Tehnoloogiline Instituut (TUPTI), tegevuse lõpetamisel 1990. aastate alguses Tallinna Elektrotehnika Tehase ja/või M. I. Kalinini nimelise Tootmiskoondise Teadusliku Uurimise Instituut (TETTUI), lühidalt TK M. I. Kalinini nimeline TET TUI (vene keeles Научно-исследовательский Институт ПО «ТЭЗ имени М. И. Калинина»).

Nime pikenemise tõttu rohkete muutuste käigus tunti seda pigem Pirita Tee Instituudi nime all selle asukoha tõttu aadressil Pirita tee 20, kuhu koliti veidi rohkem kui aasta pärast asutamist 1959. aasta detsembris Tartu maantee tubakavabriku "Leek" ruumidest.

Vaata ka
--------

* Arvutustehnika Erikonstrueerimisbüroo
* Küberneetika Instituut

Viited
------

1. ↑  Jüri Engelbrecht, Erki Tammiksaar (22. august 2018). "Eesti teaduse 100 aastat". *Ülo Ennuste blogi*.
**Gaasidünaamika** on aerodünaamika haru, mis uurib gaasi liikumise seaduspärasusi, arvestades gaasi kokkusurutavust (tiheduse sõltuvust rõhust).

Erinevalt klassikalisest aerodünaamikast tegeleb gaasidünaamika ülesannetega, mille puhul gaasi kokkusurutavus mõjutab oluliselt gaasi käitumist. Need on eeskätt ülesanded gaasivoogude liikumise kohta kiirustel, mis on lähedased helikiirusele gaasis või ületavad selle, mistõttu tekib suur rõhulang ja lööklaine. Teiseks näiteks on need gaasikeskkonnas toimuvad protsessid, millega kaasnevad eksotermilised (põlemine, plahvatus) või endotermilised (elektrolüütiline dissotsiatsioon) keemilised reaktsioonid: gaasi keskmise molekulmassi muutumise ja energia eraldumise tõttu ei ole ideaalse gaasi mudel neil juhtudel rakendatav.

Ajalugu
-------

Gaasidünaamika tekkis 19. sajandi teisel poolel. Selle rajajad olid Christian Doppler, Bernhard Riemann, Ernst Mach, William John Rankine ja Pierre-Henri Hugoniot. 

Gaasidünaamika arenes tormiliselt 20. sajandil. Selle arendajate seas olid Sergei Tšaplõgin, Geoffrey Ingram Taylor, Leonid Sedov ja Jakov Zeldovitš.
**Pidžin** (inglise keeles *pidgin*) on segakeel, mis tekib eri emakeelte kokkupuutel. 

Pidžinile on iseloomulik, et see ei ole ühegi inimese emakeel; seda räägitakse teise keelena. See tekib, kui eri keelte kasutajad ei oma kindlat *lingua franca*'t, kuid neil on vajadus omavahel suhelda. Tüüpiliselt tekivad pidžinkeeled kohtades, kus käib tihe kaubanduslik suhtlus (nt sadamates).

Sel on enamasti väike sõnavara ja lähtekeeltega võrreldes lihtsam grammatiline struktuur (näiteks võib puududa sõnamuutmine) ja häälikusüsteem. Tüüpiline on, et nimisõnad ei käändu ja tegusõnad ei pöördu. Kui nt eesti keeles öeldakse: "Poiss ütles, et läheb koju.", siis eesti pidžinis öeldakse sama lause: "Poiss ütlema minema kodu." 

Pidžin ei ole tavaliselt inimese emakeel, kuid leidub piirkondi, kus see on kogukonna põhiline keel (nt tok-pisini keel Paapua Uus-Guineas). Enamasti kujunes pidžin välja sadamalinnades. Samas võib pidžin võib kujuneda lapse emakeeleks, kui vanemad seda talle algusest peale õpetavad.

Kui pidžin laieneb mingi rühma rahvuskeeleks ja selle sõnavara ja grammatika täieneb, siis nimetatakse seda sageli *kreoolistunud keeleks* ehk pidžinit, mida kõneldakse emakeelena, nimetatakse *kreoolkeeleks*. Pidžinkeeled kipuvad siiski kreoolkeeleks arenemise asemel välja surema.

Vaata ka
--------

* kreoolkeel

Allikas
-------

* *Keel ja ühiskond: gümnaasiumiõpik*. Tallinn: Maurus 2017.
**Pidev protsess** (*continuous process*) on ajas katkematult toimuv protsess.

Keemiline, füüsikaline või biokeemiline protsess toimub pidevrežiimis, kui lähtematerjal ei ammendu või seda lisandub pidevalt ja samaaegselt toimub produkti tasakaalustatud väljundvool. Pideva protsessi variatsioon on annusprotsess, kui lähtematerjali (või mingit komponenti) lisatakse süsteemi (reaktorisse) ajas järgnevate annustena ja vastavalt toimub ka väljavõtt, kusjuures kogu protsess ei katke.

Efektiivsust silmas pidades püütakse tööstuslikud protsessid teostada katkematutena. Näiteks kaasaegne rauasulatus või põlevkivi utmine või rektifikatsioon. Siin lisatakse süsteemi (reaktorisse) katkematult lähtematerjali ja pidevalt võetakse välja saadused.

Pideva protsessi alternatiiv on perioodiline protsess (*batch process*), mis toimub tsüklitena (seeriatena), s.t on teatud ajavahemike järel korduv, seejuures protsess viiakse igas tsüklis lõpuni ja vajadusel alustatakse uut. Laboratoorsetes kolbides teostatavad reaktsiooni- või destillatsiooniprotsessid on reeglina perioodilised, s.t protsess viiakse praktiliselt lõpuni.

Looduses toimuvad mitmesugused iseeneslikud pidevad ja põhiliselt enam-vähem tasakaalustatud protsessid. Näiteks laiemas mastaabis sünni ja surma nähtused taime- ja loomariigis või sademed ja aurustumine jm. Teiselt poolt on perioodilised muutused looduses enamasti lokaalsed ning põhjustatud mingi välise teguri poolt, näiteks lageraie, haigusepideemia, vulkaanipurse jmt. Teatud loodusnähtused toimuvad pideva harmoonilise muutuse režiimis sõltuvalt aastaajast. Näiteks päeva ja öö pikkuse muutus ajas on kirjeldatav sinusoidiga. Perioodiline sõltuvalt päevavalgusest ja aastaajast on fotosüntees rohelistes taimedes.

Vaata ka
--------

* perioodiline protsess
* reaktor (keemia)
Sahha (Jakuutia) Vabariigi vapp
**Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsus** (jakuudi keeles Саха Өрөспүүбүлүкэтин Бырабыыталыстыбата; vene keeles Правительство Республики Саха (Якутия)) on  Sahha (Jakuutia) Vabariigi täidesaatev ja korraldav võimuorgan.

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse eelkäijad olid Jakuudi ANSV Rahvakomissaride Nõukogu (1922–1946), Jakuudi ANSV Ministrite Nõukogu (1946–1990) ja Jakuudi-Sahha NSV Ministrite Nõukogu (1990–1991).

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsust juhib esimees (valitsusjuht). Valitsuse koosseisu (valitsuse liikmetena) kuuluvad esimees, esimehe esimesed asetäitjad, esimehe asetäitjad, ministrid ja riiklike komiteede esimehed. 2020. aastast on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimehe kohusetäitja Aleksei Kolodeznikov.

Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimehed
---------------------------------------------

* 1992–1992 Mihhail Nikolajev
* 1992–1994 Vjatšeslav Štõrov
* 1994–1997 Juri Kaidõšev
* 1997–1998 Valentin Fjodorov
* 1998–2002 Vassili Vlassov
* 2002–2003 Semjon Nazarov
* 2003–2010 Jegor Borissov
* 2010–2016 Galina Dantšikova
* 2016–2018 Jevgeni Tšekin
* 2018–2020 Vladimir Solodov
* alates 2020 Aleksei Kolodeznikov (kohusetäitja)

Sahha (Jakuutia) Vabariigi täidesaatva võimu esindajad Föderatsiooninõukogus
----------------------------------------------------------------------------

* 1993–2010 Mihhail Nikolajev
* 2010–2019 Vjatšeslav Štõrov

Viited
------

1. 1 2  О Правительстве Республики Саха (Якутия). docs.cntd.ru
2. ↑  Первый Президент Якутии Михаил Ефимович Николаев. yakutia.com
3. ↑  Штыров Вячеслав Анатольевичh. ysia.ru

Välislingid
-----------

* Koduleht. prav.sakha.gov.ru
**Abaja** on küla Järva maakonnas Järva valla edelaosas, Koerust edelas.

Elanike arv oli 2000. aastal 60, 1987. aastal 142.

Abaja kuulub Vao sidejaoskonna teeninduspiirkonda.

Külas on olnud Udeva kool ja raamatukogu.

Abaja lapsed õpivad Koeru Keskkoolis. Õppeperioodil töötab tööpäeviti hommikul ja pärastlõunal Vao-Abaja-Kalitsa-Koeru bussiliin. 

Külast saab alguse Võlingi oja.

Ajalugu
-------

Esimesed teated Abaja külast pärinevad 1564. aastast *Abbo* nime all. Abaja on saabud nime kunagise veekogu madalaveeliselt abajalt, mille ääres koht paiknes. Praegu on veekogu soostunud.

1936. aastal ehitati külasse Abaja meierei.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.

Abaja Põllumajandusühistu
-------------------------

Varem oli külas Koeru sovhoosi Abaja osakonna keskus. Kui sovhoos tegevuse lõpetas, asutasid Abaja elanikud Abaja Põllumajandusühistu, mis on registreeritud Koerus.

Ühistu osanikud on šotlane Neil M. Godsman ja kaks eestlast. Nende omanikega on ta asutatud 1998. aastast, kui osteti olemasolev veisekasvatusühistu (põllumaad on hiljem ostetud). Direktor on Kalle Adler. 

Abaja Põllumajandusühistu kasvatab otra õlleks, nisu saiaks ja rapsi ning tegeleb veisekasvatusega. 2002. aasta seisuga oli oma maad 520 ha ja renditud maad 350 ha ning piimalehmi 125. Oli plaanis hakata kasvatama ka lihaloomi. Viljasaak oli üle 5 tonni vilja hektarilt. Piima lüpsti aastas 6500 kg lehmalt. Palgatöölisi oli 11. Piima ostis E-Piim.

Vaata ka
--------

* Abaja külanõukogu

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator

| * v
* r
Järva valla asulad |
| --- |
| Alev | 
Järva-Jaani |  |
| Alevikud | 

* Aravete
* Ambla
* Käravete
* Koeru
* Peetri

 |
| Külad | 

* Abaja
* Ageri
* Ahula
* Albu
* Ammuta
* Aruküla
* Ataste
* Eistvere
* Ervita
* Esna
* Hermani
* Huuksi
* Imavere
* Jalalõpe
* Jalametsa
* Jalgsema
* Jõeküla
* Jõgisoo
* Järavere
* Järva-Madise
* Kaalepi
* Kagavere
* Kahala
* Kalitsa
* Kapu
* Kareda
* Karinu
* Keri
* Koidu-Ellavere
* Koigi
* Kuksema
* Kuusna
* Köisi
* Käsukonna
* Küti
* Laaneotsa
* Laimetsa
* Lehtmetsa
* Liusvere
* Lähevere
* Kiigevere
* Kukevere
* Kurisoo
* Merja
* Metsla
* Metstaguse
* Mõnuvere
* Mägede
* Mägise
* Märjandi
* Müüsleri
* Neitla
* Norra
* Orgmetsa
* Peedu
* Prandi
* Preedi
* Puhmu
* Puiatu
* Pullevere
* Päinurme
* Pällastvere
* Pätsavere
* Raka
* Ramma
* Rava
* Reinevere
* Roosna
* Rutikvere
* Rõhu
* Salutaguse
* Santovi
* Seidla
* Seliküla
* Silmsi
* Soosalu
* Sugalepa
* Sõrandu
* Sääsküla
* Taadikvere
* Tammeküla
* Tammiku
* Tamsi
* Tudre
* Udeva
* Vaali
* Vahuküla
* Valila
* Vao
* Vetepere
* Visusti
* Vuti
* Vodja
* Väike-Kareda
* Väinjärve
* Võrevere
* Õle
* Ämbra
* Öötla
* Ülejõe

 |
**The 1975** on Suurbritannia rokkansambel, mis on pärit Manchesterist. 

Bändi kuuluvad Matthew "Matty" Healy (põhilaulja, klahvpillid, kitarr), Adam Hann (peakitarrist, taustalaulja, klahvpillid), Ross MacDonald (basskitarr, klahvpillid, taustalaulja) ja George Daniel (trummid, taustalaulja). 

Nad on välja andnud 4 EP-d ("Facedown" (2012), "Sex" (2012), "Music for Cars" (2013) ja "IV" (2013)) ja 2 albumit. Esimene album "The 1975" anti välja 2. septembril 2013. Teine album "I like it when you sleep, for you so beautiful yet so unaware of it" tuli välja 26. veebruaril 2016. 

Bändi esimene turnee sai teoks 2013. aasta septembris Inglismaal. Samal aastal andsid nad kontserte ka Põhja-Ameerikas ja Euroopas. 2014. aastal esines bänd Uus-Meremaal ja Austraalias.

Liikmed
-------

* Matthew Healy (laulja), sündinud 8. aprillil 1989, kasvas üles Newcastle'is ja Cheshire'is. Ta on näitlejate Denise Welchi ja Tim Healy poeg.
* George Daniel (trummid) sündinud 23. märtsil 1990 ning kasvas üles Brüsselis Belgias.
* Adam Hann (kitarr) sündinud 20. juunil 1989 ning kasvas üles Manchesteris Inglismaal.
* Ross Macdonald (basskitarr) sündinud 6. juunil 1990 ning kasvas üles Cheshire'is Inglismaal.

Kõik bändi liikmed tutvusid keskkoolis 2002. aastal Wilmslowis. Juba seal alustati muusika loomist, kaverdades algul punklaule. Matthew mängis siis trumme bändis, kus olid ka tema praegused bändikaaslased Adam Hann, Ross MacDonald ja George Daniel. 

Bändil on varem olnud palju nimesid, näiteks Talkhouse, Bigsleep, The Slowdown jpm.

Looming
-------

The 1975 on post-modern pop-rokkbänd. Samuti võib bändi muusikat nimetada indie'likuks. Tegu on bändiga, mis viljeleb paljusid stiile. Kohati on The 1975 bändi muusikas 1980ndate stiili, *groove'i*, R&B-d ja elektroonilist muusikat. Samuti on bändil palju eeskujusid, näiteks Michael Jackson, Otis Redding, Kendrick Lamar, Mike Skinner. The 1975 sooviks on oma muusikaga teistest erineda. 

Tuntumad lood: 

* Robbers (2013)
* Sex (2013)
* Girls (2013)
* Chocolate (2013)
* Somebody Else (2016)
* UGH! (2016)
* A change of heart (2016)

Auhinnad
--------

* 2014 – NME Awards, halvima bändi auhind
* 2016 – Q Awards, parim album "I like it when you sleep for you are so beautiful yet so unaware of it"
* 2016 – BBC Music Awards Radio 1, aasta *live'*-esitus "What makes you beautiful"
* 2017 – NME Awards, parim *live*-bänd
* 2017 – Brit Awards, parim Briti ansambel

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuni 2017. Vaadatud 18. juunil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
12. ↑
13. ↑
14. ↑
15. ↑
16. ↑
17. ↑
18. ↑
Üks vaidlusalustest piltidest
Argumentatsioon kohtus 2017. aastal
**Makaagi selfi autoriõiguste vaidlused** toimusid aastatel 2011–2018 seoses piltidega, mis tehti Suurbritannia fotograafi David Slateri aparaadiga, kuid mille päästiku vallandas Narutoks hüütav tuttmakaak. Vaidluse teine osapool oli Wikimedia Foundation ja selle failihoidla Wikimedia Commons, kus pildid pärast ajakirjanduses ilmumist avalikkusele kättesaadavaks tehti, hiljem lisandus loomakaitseorganisatsioon PETA.

Argumendid
----------

Slater leidis, et autoriõigused kuuluvad temale, kuna reisides 2008. aastal Indoneesiasse, sõbrunedes makaakide rühmaga ning sättides kaamera paika lõi ta olukorra, kus loomadel oli võimalik endast pilti teha. Wikimedia Foundation keeldus Wikimedia Commonsist pilte kustutamast põhimõttel, et autoriõigused kuuluvad pildi loojale, aga kuna pildistaja pole inimene, kellele ei saa autoriõigusi omistada, on pildid järelikult vabaks kasutamiseks (ing k *public domain*).

Loomakaitseorganisatsioon PETA aga püüdis saavutada juriidilist pretsedenti, mille kohaselt loomadele saavad autoriõigused ning andis Slateri 2015. aastal kohtusse, nõudes piltidega teenitud tulu annetamist makaakide kaitseks. Esimeses astmes PETA-le õigust ei antud ning organisatsioon kaebas otsuse edasi ja 2018. aastal jõudis kohus otsusele, et loomale ei saa autoriõigused kuuluda.

Vaata ka
--------

* autoriõigus
* selfi
* loodusfotograafia
* loomaõigused

Viited
------


1. ↑  Ekspress, Eesti (25. juuli 2017). "Kas ahvile kehtib autoriõigus?". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 24. novembril 2022.
2. 1 2  Ekspress, Eesti (9. jaanuar 2016). "Kohus otsustas: ahvid ega muud loomad ei oma autoriõigusi". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 24. novembril 2022.
3. ↑  Nõlvak, Laura (15. november 2022). "Ahv kaebas fotograafi kohtusse". *Loodus*. Vaadatud 24. novembril 2022.
4. ↑  Ekspress, Eesti (9. jaanuar 2016). "Kohus otsustas: ahvid ega muud loomad ei oma autoriõigusi". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 24. novembril 2022.
5. ↑  Randazzo, Sara (23. aprill 2018). "Copyright Protection for Monkey Selfie Rejected by U.S. Appeals Court". *WSJ*. Vaadatud 24. novembril 2022.
Palestiina alad 2. sajandil eKr
**Makabeide ülestõus** oli juutide Seleukiidide vägivaldse ning nende usulisi tõekspidamisi solvava helleniseerimispoliitika vastane ülestõus aastatel 166–160 eKr. 

Makabeide ülestõusust haaratud alad
Ajalooallikate (k.a Flavius Josephus (37–100 pKr) teoste) andmetel kehtestas Seleukiidide valitseja Antiochus IV Epiphanes (175–164 eKr) pärast Egiptuse vallutamist Vahemere idakalda regioonis keelud juudi ja Samaaria rahvapühadele ning alustas Kreeka tavade tugevat juurutamist ja sekkus juutide sisetülidesse, kehtestas Jeruusalemmas karmi sõjalise võimu ja lasi pühitseda Jahve templi Zeus Olümpiosele. 

Keelud põhjustasid juutide ülestõusu aastal 167 eKr. Ülestõusu keskuseks oli Jeruusalemm, mis vabastati võõrvõimu alt ning kus rüvetatud tempel taas sisse pühitseti (seda meenutab tänaseni juudi hanuka ehk templipühitsemise püha).

142. aastal eKr saavutasid Makabeid Juudamaale sõltumatuse, Aleksander Jannai ajal (103–76 eKr) hõlmas Makabeide riik peaaegu kogu Palestiina.

Vaata ka
--------

* Hasmoneide dünastia
Makassari väina asendikaart
**Makassari väin** on väin, mis ühendab Sulawesi ja Jaava merd ning eraldab Sulawesi ja Kalimantani saart.

Makassari väina põhjapiiriks on joon, mis ühendab Kalimantanil olevat Mangkalihati neeme (1°20' N, 118°57' E) Sulawesi saare loodepoolseima neemega (1°20' N, 120°52' E). Väina lõunapiir kulgeb Sulawesi kagutipust (5°37' S, 119°27' E) Tanakeke saarekese lõunatippu, sealt Lauti saare lõunatippu (4°6' S, 116°06' E), edasi mööda Lauti läänerannikut ja mööda Lauti väina lõunaserva Kalimantanile (3°37' S, 115°57' E).

Väina pikkus on umbes 730 kilomeetrit, laius 90–370 km. Sügavus on põhjaosas üle 2400 meetri, lõunaosas umbes 600 meetrit.

Väina rannad kuuluvad kõikjal Indoneesiale. Umbes väina keskjoont mööda kulgeb Ida-Kalimantani provintsi piir. Sellest ida poole jääv osa jaguneb Kesk-, Lääne- ja Lõuna-Sulawesi provintsi vahel.

Suurim saar väinas on Lauti saar. Väiksemaid saari on veelgi, näiteks samuti Ida-Kalimantanis olevad Balabalangani saared.

Väina suurimad lahed on Adangi ja Sangkulirangi laht Ida-Kalimantani provintsis ning Mandare laht Lääne- ja Lõuna-Sulawesi piiril.

Makassari väina suubuvad Ida-Kalimantani suurim jõgi Mabakam ning Sulawesi suurim jõgi Karama, mis voolab Kesk- ja Lääne-Sulawesi provintsi piiril.

Väina rannad on Sulawesil mägised. Lõuna-Sulawesi kõrgeimad tipud, 3445 m kõrgune Rantemario ja 2871 m kõrgune Lompobatang asuvad väina ääres. Lääne-Sulawesi kõrgeim tipp on 3074 m kõrgune Gandadiwata. Kesk-Sulawesi kõrgeimatest tippudest asuvad Makassari väina lähedal 2525 m kõrgune Sojol ja 2480 m kõrgune Lompopana. Kalimantani kaldad on madalamad ja harilikult lauskjad. Pisut sisemaale jäävad Meratuse ahelik, mille kõrgeimad tipud on 1892 m kõrgune Besar ja 1233 m kõrgune Lumut, ning Sambaliungi ahelik, mille kõrgeim tipp on 1390 m kõrgune Nyapa.

Väina ääres on palju suuri linnu. Lõuna-Sulawesi keskus Makassar on koguni miljonilinn. Suurtest linnadest asuvad väina ääres veel Parepare ja Sungguminahasa Lõuna-Sulawesi provintsis, Lääne-Sulawesi provintsi keskus Mamuju, Kesk-Sulawesi provintsi keskus Palu ning Bontang ja Balikpapan Ida-Kalimantani provintsis. Ka Ida-Kalimantani suurim linn ja halduskeskus Samarinda ei jää Makassari väinast kaugele.

Väina läbib Wallace'i joon, mis eraldab Aasia taimestikku ja loomastikku Austraalia omast.

4. veebruaril 1942 toimus väinas Makassari lahing, milles Jaapani lennuvägi tekitas suurt kahju USA ja Hollandi sõjalaevadele.

Makassari väina kasutavad need ookeanilaevad, mis on nii suured, et ei tohi sõita läbi Malaka väina.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Suur maailma atlas, lk 92-93.
Patrick Maroon (2016)
**Patrick Maroon** (sündinud 23. aprillil 1988 Saint Louises Missouri osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Tampa Bay Lightning ründajana vasakäärel.

2007. aastal valis Philadelphia Flyers ta NHL-i *draft* '​is 161. valikuna. 2008. aastal debüteeris ta American Hockey League'i (AHL) klubis Philadelphia Phantoms, mis oli Flyersi noorteklubi. Seejärel mängis ta AHL-is veel Adirondack Phantomsi ja Syracuse Crunchi ridades. NHL-is debüteeris Maroon 25. oktoobril 2011 mängus Chicago Blackhawksi vastu. Suurem osa hooajast 2012–13 mängis ta AHL-i klubis Norfolk Admirals. 2013. aasta märtsis pikendas ta Maroon Ducksiga lepingut kahe aasta võrra. Hooaeg 2013–14 oli tema esimene täishooaeg NHL-is. Ta lõi sel hooajal liigas 11 väravat ja andis 18 väravasöötu.

2016. aasta veebruaris siirdus Maroon Edmonton Oilersi. Kaks aastat hiljem liitus ta New Jersey Devilsiga, kus ta mängis vaid hooaja 2017–18 teises pooles. 2018. aasta juulis sõlmis ta aastase lepingu St. Louis Bluesiga. Ta tuli sel hooajal Bluesiga Stanley karika võitjaks.

2019. aasta augustis sõlmis Maroon aastase lepingu Lightinguga. 2020. aastal võitis ta Stanley karika Lightinguga. 2020. aasta oktoobris pikendas ta klubiga lepingut kahe aasta võrra.

Ta kuulus USA jäähokikoondisse 2016. aasta maailmameistrivõistlustel, kus lõi ühe värava ja andis kaks resultatiivset söötu.

Viited
------

1. ↑  "Maroon signs one-year contract with Lightning". NHL.com. National Hockey League. 24.8.2019. Vaadatud 4.8.2020

Välislingid
-----------

* Patrick Maroon NHL.com lehel
* Patrick Maroon hockeydb.com lehel
Patrik Hrošovský Plzeňi Viktorias mängimas
**Patrik Hrošovský** (sündinud 22. aprillil 1992 Bojnices) on Slovakkia jalgpallur, kes mängibpoolkaitsjana Belgia kõrgliigaklubis Genk ja Slovakkia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Tšehhi klubis Plzeňi Viktoria. Tšehhi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2013. aasta juulis Znojmo meeskonnas, kus ta mängis Viktoriast laenul. Plzeňi Viktoria põhimeeskonnas mängis Hrošovský alates hooaja 2013/14 teisest poolest.

2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Genkiga.

Slovakkia jalgpallikoondises debüteeris Hrošovský 19. novembril 2014 sõprusmängus Soome vastu. Ta on kuulunud Slovakkia koondisse 2016. ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Genk
* Belgia karikas: 2020–21

| * v
* r
Slovakkia koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Mucha
* 2 Pekarík
* 3 Škrtel (c)
* 4 Ďurica
* 5 Gyömbér
* 6 Greguš
* 7 Weiss
* 8 Duda
* 9 Šesták
* 10 Stoch
* 11 Nemec
* 12 Novota
* 13 Hrošovský
* 14 Škriniar
* 15 Hubočan
* 16 Saláta
* 17 Hamšík
* 18 Švento
* 19 Kucka
* 20 Mak
* 21 Ďuriš
* 22 Pečovský
* 23 Kozáčik
* Treener: Kozák

 | Slovakkia |

| * v
* r
Slovakkia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Dúbravka
* 2 Pekarík
* 3 Vavro
* 4 Valjent
* 5 Šatka
* 6 Greguš
* 7 Weiss
* 8 Duda
* 9 Boženík
* 10 Suslov
* 11 Bénes
* 12 Kuciak
* 13 Hrošovský
* 14 Škriniar
* 15 Hubočan
* 16 Hancko
* 17 Hamšík (c)
* 18 Haraslín
* 19 Kucka
* 20 Mak
* 21 Ďuriš
* 22 Lobotka
* 23 Rodák
* 24 Koscelník
* 25 Hromada
* 26 Schranz
* Treener: Tarkovič

 | Slovakkia |
Patrick Seriot loengul Tartus 2009
**Patrick Sériot** (sündinud 14. veebruaril 1949, Vincennes, Prantsusmaa) on prantsuse lingvist ja ideedeajaloolane.

Ta töötab Lausanne'i ülikoolis slavistika osakonna juhatajana.

Ta peamiseks uurimisvaldkonnaks on keeleteaduse ajalugu. Ta on Praha lingvistilise ringi, Roman Jakobsoni ja Nikolai Trubetzkoy tööde tunnustatud uurija.

Vaated
------

Üks Seriot järeldusi on, et "diskursuseanalüüsi pole võimalik rakendada tõlgitud tekstidele, kuna kõik tõlked on topelterinevusega: on hulk algteksti märke, millel pole ekvivalente teises keeles, ning hulk obligatoorseid tähiseid teises keeles, millel puudub viidatav objekt lähtekeeles".

Seriot arendatud ja rakendatud kontseptsioon *air du temps* on vaadeldav kui *Zeitgeist'*i sotsioloogiline tahk: teaduslikud mõisted võivad olla sarnased mitte üksnes seepärast, et nende sõnastajad mõjustasid teineteist, vaid seepärast, et need kujunesid samas intellektuaalses keskkonnas (Sériot 1999: 38). Intellektuaalide võrgustiku liikmed jagavad hulka domineerivaid teaduslikke ideid, kujutlusi, metafoore ja eelistusi, mida nad kasutavad omaenda arutelu luues, ilma endale täielikult teadvustamata selliste allikate rolli enda loodavais teooriais. Mingi perioodi *air du temps* ületab erialasid eraldavaid piire.

Teosed
------

### Raamatud

* Sériot, Patrick 1999. *Structure Et Totalite: Les Origines Intellectuelles Du Structuralisme En Europe Centrale Et Orientale*. Paris: Presses universitaires de France.
* Серио, Патрик 2001. *Структура и целостность: об интеллектуальных истоках структурализма в Центральной и Восточной Европе: 1920-30-е гг.* Москва: Языки славянской культуры.

### Artiklid

* Seriot, Patrick 1999. The impact of Czech and Russian biology on the linguistic thought of the Prague Linguistic Circle. *Travaux du Cercle linguistique de Prague* 3: 15–24. vt

### Eesti keeles

* Sériot, Patrick 2001. Trubetzkoy kaksikelu ehk süsteemide suletus. (Tõlkinud Andres Raudsepp.) *Akadeemia* 11: 2290–2303, 12: 2586–2602.

Viited
------

1. ↑  Williams, Glyn 1999. *French discourse analysis: the method of post-structuralism*. London: Routledge, lk. 161.
2. ↑  Helden, Andries van 2009. *Russian Linguistics* 33: 332.

Välislingid
-----------

* P. Sériot koduleht
* Tartut külastav ideedeajaloolane võrdleb Barthes’i ja Lotmani ideoloogiaid ERR, juuni 2015.
**Ivanson** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ivanson 13 mehel ja 14 naisel. Perekonnanimede levikult on Ivanson meeste puhul 9677. ja naiste puhul 9712. kohal.

Perekonnanime Ivanson kandja on keskmiselt 38 aasta vanune (mediaanvanus on 38). Kõige levinum on perekonnanimi Ivanson vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,50. Perekonnanimi Ivanson on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,10.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Ivanson Kuusalu, Rõuge, Vaivara ja Võnnu kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Ivanson järgmiste perekonnanimede vastu: Eelma, Idala, Iva, Ivanurme, Ivaste, Laine, Osula, Raevere, Rajamäe, Uibokand. Samas, nime Ivanson ei võtnud mitte keegi.

Nime kandjaid
-------------

* Aime Ivanson (1958–), Eesti jurist, kohtunik

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Ivanson.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Ivanson.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Ivanson.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Ivanson.
Rafsanjani 2006. aastal
**Akbar Hāshemī Rafsanjānī** (15. veebruaril 1934 – 8. jaanuaril 2017) oli Iraani poliitik, vaimulik ja ärimees, riigi president aastatel 1989–1997.

Rafsanjānī sündis Rafsanjani linna lähedal. 1948. aastal asus ta õppima šiiitide pühas Qomi linnas teoloogiat. Peagi sai tema õpetajaks Rūḩollāh Khomeynī. Rafsanjānī jagas tema šahhivastaseid vaateid ning asus 1964. aastal šahhivalitsuse vastu võitlema. Seetõttu vangistati ta kuni 1979. aastal viiel korral. Iraani islamirevolutsiooni ajal tõusis ta üheks olulisemaks poliitikuks, kes toetas teokraatliku riigikorralduse loomist. 1980. aastal sai Rafsanjānīst Iraani parlamendi spiiker, kelleks ta jäi kuni 1989. aastani.

1989 suri riigi kõrgeim juht ajatolla Khomeynī ning uueks juhiks sai senine president 'Alī Khāmene'ī. Järgnenud presidendivalimistel võitis Rafsanjānī mäekõrguse ülekaaluga teisi konkurente. Ehkki ta oli varem tuntud küllaltki radikaalse teokraatia pooldajana, osutus ta presidendina pigem ilmalikke reforme toetavaks. Ta püüdis suurendada ilmaliku valitsuse autoriteeti ning läbi viia majanduslikke reforme, samuti pehmendada vastasseisu läänemaailmaga. Rafsanjānī toetas ka Iisraeli ja Palestiina konflikti rahumeelset lahendamist. 1991. aasta Lahesõja ajal keeldus ta toetamast nii Iraaki kui ka USA-d, mõistes mõlema tegevuse hukka. 

2005. aastal kandideeris Rafsanjānī uuesti presidendiks ja võitis esimese hääletusvooru, kuid sai teises Maḩmūd Aḩmadīnezhādilt lüüa. Seejärel valiti ta kõrgema juhi valimise ja mitme muu olulise riigiasja eest vastutava Iraani Ekspertide Assamblee liikmeks. 2007. aastal valiti ta selle kogu juhiks.

Rafsanjānī oli ka kõrge vaimulik, ajatolla.

Rafsanjānī oli Lepitusnõukogu esimees.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Akbar Hāshemī Rafsanjānī** |

* Koduleht

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ali Khamenei** | **Iraani president**1989–1997 | Järgnev**Moḩammad Khātamī** |
**Akarnanos** oli vanakreeka mütoloogias Alkmaioni ja jõejumala Acheloosi tütre Kallirrhoe poeg, Akarnaania maakonna rajaja ning kuningas.

Alkmaion oli abielus Arkaadia kuninga **Phegeose** tütre **Alphesiboiaga**. See abielu läks lõhki. Alkmaion leidis endale uue naise Kallirrhoe ja läks Arkaadiasse oma ema Eriphyle ehete järele. Phegeos laskis oma poegadel teda jälitada ja tappa, sest see oli väiksem häbi kui lahutus.

Pärast Alkmaioni surma sünnitas Kallirrhoe kaksikud pojad Amphoterose ja Akarnanose. Ta palus Zeusilt, et pojad kiiremini suureks kasvaksid, et võiksid isa eest kätte maksta. Zeus täitis naise soovi. Vennad lõid maha nii Phegeose, tema naise kui ka kõik nende pojad, ja viisid Eriphyle ehted Acheloosile.

Amphoteros asutas Arkaadias uue dünastia, millest väitis end põlvnevat Atika aristokraadisuguvõsa alkmaioniidid. Seevastu Akarnanos naasis Acheloosi jõe kallastele, mis tollal voolas läbi Aitoolia ja suubus seal ka merre. Ta eraldas Aitoolia maakonna vähearenenuma osa, mis jäi Acheloosist läände (jõgi oli piiriks), sai uue maakonna, mida tema järgi nimetati Akarnaaniaks, ja hakkas seda koos emaga valitsema. Pole teada, et tal naist või järglasi oleks olnud.
Läti Põllumajandusülikooli peahoone Jelgava lossis
**Läti Põllumajandusülikool** (läti keeles *Latvijas Lauksaimniecības universitāte*, inglise keeles *Latvia University of Life Sciences and Technologies*) on Jelgavas asuv avalik-õiguslik ülikool.

Läti Põllumajandusülikooli eelkäijaks oli 1863. aastal asutatud **Riia Polütehnilise Instituudi** (*Rīgas Politehniskais institūts*) põllumajandusteaduskond, mis viidi 1919. aastal üle Läti Ülikooli koosseisu. Iseseisvaks kõrgemaks õppeasutuseks sai **Läti Põllumajanduse Akadeemia** (*Latvijas Lauksaimniecības akadēmija*) 1939. aastal. 1990. aastal sai ülikool Läti Põllumajandusülikooli nime.

Läti Põllumajandusülikooli rektor on Irina Pilvere. 2013. aastal oli ülikoolil 354 õppejõudu, 778 administratiivtöötajat, 4778 üliõpilast ja 186 doktoranti.

Ülikoolil on 9 teaduskonda:

* põllumajandusteaduskond;
* majandusteaduskond;
* tehnikateaduskond;
* veterinaarmeditsiini teaduskond;
* põllumajandusinseneriteaduskond;
* toiduainete tehnoloogia teaduskond;
* metsandusteaduskond;
* sotsiaalteaduste teaduskond;
* informatsioonitehnoloogia teaduskond.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Läti Põllumajandusülikool** |

* Läti Põllumajandusülikooli koduleht
Läti Spordipedagoogika Akadeemia
**Läti Spordipedagoogika Akadeemia** (läti *Latvijas Sporta pedagoģijas akadēmija*) on 6. septembril 1921 Riias asutatud kõrgem õppeasutus. 

Akadeemia peahoone asub Riias aadressil Brīvības gatve 333.

Ajalugu
-------

6. septembril 1921 võttis Läti valitsus vastu otsuse asutada praeguse kooli eelkäija, Läti Kehakultuuri Instituut. Selle esimeseks juhiks sai Mārtinš Krūze. Koolist sai 2. oktoobril 1926 Läti Ülikoolile alluv instituut. Õpingud kestsid seal kolm aastat, instituuti juhtis Voldemārs Cekuls.

1. jaanuaril 1946 muudeti kooli nime ja sellest sai Läti Riiklik Kehakultuuri Instituut. Praeguse nime sai kool 10. märtsil 1992.

Kooli juhid
-----------

* Mārtiņš Krūze (1921–1922)
* Jēkabs Dille (1922–1925)
* Voldemārs Cekuls (1925–1940)
* Ivan Lazurka (1945–1946)
* Jevgeni Sretenski (1946–1951)
* Nikolajs Neļga (1951–1958)
* Aleksis Ailis (1958–1960)
* Jurijs Berdičevskis (1960, 1962)
* Andrejs Eļhivs (1960–1962)
* Vladimirs Maksimovs (1962–1982)
* Ilgvars Forands (1982–1988)
* Uldis Grāvītis (1988–2008)
* Jānis Žīdens (2008–2019)

2019. aastast alates on ülikooli rektor Juris Grants.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Ülikooli koduleht (*läti keeles*)
**Kamai** (valgevene keeles *Камаі*, leedu keeles *Kamojys*, poola keeles *Komaje*) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Viciebski oblastis Pastavy rajoonis, Kamai külanõukogu keskus. Asulas on 779 elanikku (2001).

Kamais tegutseb keskkool, asulas on lasteaed, kultuurimaja, postkontor, raamatukogu. Külastajaid teenindab võõrastemaja «Дружба». Asulas on puidutööstus.

Kamais asus juba VII sajandil enne Kristust linnus, mis oli pidevalt asustatud IV sajandini peale Kristuse sündi. Esimest korda mainitakse XVI sajandil, mil seal asus Pronskitele kuuluv mõis. Hiljem kuulus see Rudamina-Dusetiškistele, aga aastast 1722 kuni võõrandamiseni Sulistrovskitele.

Kamaist sai alev aastal 1550, aastail 1663–1665 ehitati sinna Kamai Püha Ristija Johannese katoliku kirik, mis on üks vanemaid algsel kujul säilinud kirikuid Valgevenes. Kamai asukad võtsid osa 1863.–1864. aasta ülestõusust. XIX sajandi lõpus tegutses Kamais katoliku kirik, alevis oli juutide kool, haigla, kõrts, veski, veinikelder. Kamais peeti seitse korda aastas laata. XX sajandi algul tegutses Kamai kiriku juures Valgevene luuletaja ja rahvusliku liikumise tegelane Kazimir Swajak.

Aastatel 1795–1917 oli Kamai Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 1940. aastal kaotas Kamai alevi staatuse.

Pilte
-----

* Kamai kiviristKamai kivirist
* Kamai kirikKamai kirik
* Kamai kirik postmargilKamai kirik postmargil
* KamaiKamai

Välislingid
-----------

* Kamai YouTube'is
* Kamai Valgevene fotoentsüklopeedias
Leipzigi Gewandhaus-orkester (saksa keeles *Gewandhausorchester Leipzig*, ka *Gewandhausorchester*) on kuulus orkester Saksamaal, Leipzigis, üks vanimaid orkestreid maailmas, asutatud 1743. aastal. Sel aastal hakkas 16 kaupmeest rahastama 16 muusiku tegevust. Aastal 1781 kolis orkester Leipzigi riidekaupmeeste messihoonesse (*Tuchwarenhändler* ehk Gewandhaus) ning sellest ajast pärinebki nimetus Gewandhausorchester.

Üleeuroopaline kuulsus on orkestril ajast, mil Gewandhaus-orkestri kapellmeistriks (peadirigendiks) sai Felix Mendelssohn Bartholdy. Aastal 1840 sai orkester linnaorkestriks (*Stadtorchester*) kohustusega regulaarselt mängida raekojas ning kahes peakirikus (Tooma kirikus ja Nikolai kirikus). 

Uueks kontserdipaigaks sai aastal 1884 muusikakvartalis uus uhke maja suure saali (1500 kohaga) ning väikse saaliga (500 kohaga), mida on tihti võrreldud Wiener Musikvereiniga. Nimetatud hoone sai tugevasti kannatada Teises maailmasõjas 1944 ning lammutati aastal 1968, protestist hoolimata. Aastatel 1946–1980 oli orkestri põhiline kontserdisaal Kongresshalle am Zoo Leipzigis. 

Aastal 1981 koliti uude, moodsasse, hea akustikaga kontserdisaali (arhitekt Rudolf Skoda). Hoone asub Leipzigi vanalinna lähedal ooperimaja vastas. Selles on suur, amfiteatri eeskujul ehitatud ligi 2000 kohaga saal ning väike, Mendelssohni-nimeline saal ligi 500 kuulajale. 

Gewandhaus-orkester annab aastas umbes 48 kontserti, 12 kammermuusikaõhtut ja üle 20 erakorralise kontserdi, lisaks mängitakse ooperis ja Tooma kirikus. Sellepärast on orkestril umbes kahe orkestri suurune koosseis. 

Gewandhaus-orkestri dirigente (Gewandhauskapellmeister):

* 1781–1785 Johann Adam Hiller
* 1785–1810 Johann Gottfried Schicht
* 1810–1827 Johann Philipp Christoph Schulz
* 1827–1835 Christian August Pohlenz
* 1835–1843 Felix Mendelssohn Bartholdy
* 1843–1844 Ferdinand Hiller
* 1845–1847 Felix Mendelssohn Bartholdy
* 1848–1854 Julius Rietz
* 1860–1895 Carl Reinecke
* 1895–1922 Arthur Nikisch
* 1922–1928 Wilhelm Furtwängler
* 1929–1933 Bruno Walter
* 1934–1945 Hermann Abendroth
* 1946–1949 Herbert Albert
* 1949–1962 Franz Konwitschny
* 1964–1968 Václav Neumann
* 1970–1996 Kurt Masur
* 1998–2005 Herbert Blomstedt
* 2005–2016 Riccardo Chailly
* 2018– Andris Nelsons

Kirjandus
---------

* Vestlus Kurt Masuriga

Välislingid
-----------

* Gewandhausorchester Leipzig
**"Noore Wertheri kannatused"** on saksa kirjaniku Johann Wolfgang von Goethe 1774. aastal avaldatud kiriromaan, mis on üks olulisemaid teoseid saksa kirjanduses tormi ja tungi perioodist.

Sisu
----

Romaanil puudub väline tegevusliin. Sündmused on edasi antud läbi Wertheri kirjade oma sõbrale Wilhelmile. 

Sündmustik algab Wertheri kolimisega (väljamõeldud nimega) Wahlheimi külla. Seal vaimustub noor ja emotsionaalne Werther nii küla ümbritseva looduse ilust kui seal elavate talupoegade lihtsast olekust. Ühel peol kohtab Werther Lottet (Charlotte S.) – noort ja ilusat naist, kes pärast ema varajast surma on sunnitud hoolitsema oma väiksemate õdede-vendade eest – ning armub temasse silmapilkselt. Kuid Lotte on juba kihlatud ning nii peab nende vahekord jääma sõpruseks.

Hoolimata hingevalust, jätkab Werther Lotte külastamist ning saab sõbraks ka tema kihlatu Albertiga. Lõpuks, leidmata hingerahu, otsustab Werther Wahlheimist lahkuda ning asub elama Weimarisse, kus ta alustab oma ametnikukarjääri. Kuigi alguses väidab Werther oma eluga rahul olevat, pettub ta peagi teda ümbritsevate ametnike kiibitsemises ja südametus karjerismis ning otsustab naasta Wahlheimi. Vahepeal on Lotte abiellunud ning Wertheri meeleheide süveneb veelgi. Lõpuks palub Lotte Wertherit, et ta neid nii sageli ei külastaks, kuna loodab nii vähendada Wertheri kannatusi.

Werther mõistab, et üks kolmest, kas Lotte, Albert või ta ise, peab elust lahkuma. Suutmata kellegi haiget teha ning veel vähem kedagi tappa, otsustab ta enesetapu kasuks. Werther saadab Albertile kirja, kus palub kahte revolvrit, ettekäändega, et ta sõidab reisile. Pärast revolvrite saamist tulistab ta endale pähe. Werther maetakse vaikselt, ilma tseremoonia ning vaimuliketa.

Vaata ka
--------

* Wertheri efekt

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Goethe teosed** |

* Peeter Olesk, "Romaaniülikool: J. W. Goethe "Noore Wertheri kannatused"" – Eesti Päevaleht 13. aprill 2007.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Vormel 1 meeskonnast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge BAR (täpsustus)* |

---

Jenson Button 2004. aasta USA GP-l
**BAR** (ametlik nimetus BAR Honda (*British American Racing*)) oli Vormel 1 meeskond, mis tegutses aastatel 1999–2005. Meeskond kogus 14 poodiumikohta, kuid etapivõit jäigi saamata.

BAR-i autodel kasutati Honda RA005E mootoreid ja Michelini rehve.

Esimesel hooajal sõitsid BAR-i eest Jacques Villeneuve ja Ricardo Zonta. 3 etappi järjest oli Zonta vigastatud ja teda asendas Mika Salo. Hooaeg äpardus: ei kogutud ühtki punkti. Järgmine hooaeg läks paremini: 20 punkti andsid 5. koha.

2001. aastaks vahetati Zonta Olivier Panis' vastu. 17 punkti andsid hooajal 6. koha ja Villeneuve sai kaks poodiumikohta. Järgmine aasta oli samm tagasi: 7 punkti andsid 8. koha.

2003. aastal asendati Panis Jenson Buttoniga, kes võttis kiiresti Villeneuve'ilt meeskonna liidri rolli üle. BAR kogus hooajal 26 punkti (neist Button 17) ja oli 5. Seepeale lasti Villeneuve lahti ja asendati senise testsõitja Takuma Satoga. Järgmine hooaeg oli väga edukas: etapivõit jäi küll tulemata, ent saadi 10 poodiumikohta (neist Button 9), 115 punkti (Button 85) ja 2. koht (Button oli individuaalselt 3.)

Aastal 2005 ei suudetud eelmise aasta saavutust korrata. Koguti 38 punkti (neist Button 37) ja saadi 5. koht (Button kahe poodiumikohaga 9.). Seejärel ostis autokontsern Honda BAR-i omanikult British American Tobaccolt nende osaluse meeskonnas, saades ainuomanikuks, ning asutas uue tehasemeeskonna Honda F1. Jenson Button jätkas Honda eest sõitmist. Hoolimata sellest, et omanikeks said jaapanlased, lasti Takuma Sato lahti, sest ta polnud suutnud Buttonit piisavalt toetada. Tema asemele palgati Rubens Barrichello.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **British American Racing** |
Gary Speed (2011)
**Gary Andrew Speed** (8. september 1969 Mancon, Flintshire – 27. november 2011 Huntington) oli Walesi jalgpallikoondise kapten ja jalgpallitreener.

27. novembril 2011 leiti ta oma kodunt, kus ta oli end üles poonud. Ilmset põhjust enesetapuks tal ei olnud, mistõttu on arvatud, et see ei pruukinudki olla tahtlik, vaid võis juhtuda kogemata.

Klubikarjäär
------------

* Leeds United (1988–1996)
* Everton (1996–1998)
* Newcastle United (1998–2004)
* Bolton Wanderers (2004–2008)
* Sheffield United (2008–2010)

Koondisekarjäär
---------------

Nooruses mängis Speed 3 kohtumises Walesi U-21 koondises.

Täiskasvanute Walesi jalgpallikoondises osales Speed esimest korda 20. mail 1990 sõprusmängus Costa Rica jalgpallikoondise vastu, mille Wales võitis 1:0 ja Speed mängis teise poolaja.

Esimese värava Walesi eest lõi ta oma 27. koondisemängus 12. oktoobril 1994 1996. aasta EM-valikmängus võõrsil Moldova jalgpallikoondise vastu, mille Wales võitis 3:2.

Esimest korda oli ta Walesi kapten oma 46. koondisemängus 3. juunil 1996 võõrsil Malta jalgpallikoondise vastu, mille Wales võitis 3:0.

10. septembril 2003 pidas Speed 2004. aasta EM-valikturniiril Soome jalgpallikoondise vastu oma 76. koondisemängu ja sellega sai ta Walesi rekordinternatsionaaliks väljakumängijate seas. Selle rekordi võttis ta üle Dean Saundersilt. Kohtumine lõppes 1:1.

Speed pidas Walesi eest 85 kohtumist. Speed oli Walesi kapten 44 mängus. Kokku lõi Speed Walesi kasuks seitse väravat, kõik eri mängudes. Kaks esimest väravat lõi ta Moldova vastu ja kolm viimast Aserbaidžaani jalgpallikoondise vastu.

Treeneritöö
-----------

* Sheffield United (2010)
* Walesi jalgpallikoondis (2010–2011)
**"Regina"** on 1990. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Aimée Beekmani romaanil "Valikuvõimalus".

Sisu
----

Filmi peategelane on kena, haritud ja iseseisev Regina. Tema elukaaslane Tiit jätab filmi algul ta maha. Varsti saab Regina päranduseks alevikus asuva maja. Ta kolib alevikku elama ja asub kohalikus koolis tööle õpetajana. Üksi on aga maja ja aiaga raske toime tulla. Regina saab tuttavaks kuldsete kätega töömehe Antsuga, kes käib tal majapidamistöödel abiks. Paraku on mees aga joodik. Regina on otsustanud perekonna luua ja abiellub Antsuga. Regina sõbranna Mari hoiatab teda, et joodikuga saadud lapsed võivad olla geneetiliste defektidega. Külmavereliselt ja pragmaatiliselt otsustab Regina lapsed hankida karskete ja tervete meestega. Regina saab kolm tervet last ja tundub, et kõik läheb plaani kohaselt. Kuid südametunnistus piinab Reginat üha enam. Lõpuks läheb ta Mariga tülli, kes ähvardab Regina afääri kõigile asjaosalistele avalikustada.

Osatäitjad
----------

* Ülle Kaljuste – Regina
* Tõnu Kark – Ants
* Erika Kaljusaar – Mari
* Ita Ever – Gerta
* Evald Hermaküla – Karl
* Lembit Ulfsak – Tiit
* Madis Kalmet – Viktor
* Villem Indrikson – Martinson
* Margus Kappel – Haldor
* Rein Aren – Antsu isa
* Hilja Varem – Antsu ema
* Viire Valdma – Liivi
* Paul Laasik – Elmar
* Enn Kraam – Karla
* Raivo E. Tamm – Oskar
* Heino Torga – koolidirektor
* Merle Talvik – kooliõpetaja
* Helene Vannari – kooliõpetaja
* Külli Palmsaar – kooliõpetaja
* Ene Järvis – kooliõpetaja
* Marika Vaarik – kooliõpetaja
**Amga uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi lõunaosas.

Läbi ulussi voolab edelast kirdesse Amga jõgi.

Ulussi halduskeskus on Amga küla.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 17 251, neist 91% jakuudid, 5% venelased ja 2% evengid.

Uluss jaguneb 14 kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*):

1. Abaga nasleg
2. Altani nasleg
3. Amga nasleg
4. Amga-Nahharino nasleg
5. Betjuni nasleg
6. Boluguri nasleg
7. Emisi nasleg
8. Mai nasleg
9. Majadigi nasleg
10. Satagai nasleg
11. Somorsuni nasleg
12. Sulgatšõ nasleg
13. Tšakõri nasleg
14. Tšaptšõlgani nasleg

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Sahha ulussid

Abõi |
Aldan |
Allaihha |
Amga |
Anabar |
Bulun |
Eveeni-Bõtantai |
Gornõi |
Hangalassõ |
Kobjai |
Lensk |
Megino-Kangalassõ |
Mirnõi |
Moma |
Namtsõ |
Nerjungri |
Nižnekolõmsk |
Njurba |
Oimjakon |
Olenjok |
Oljokminsk |
Srednekolõmsk |
Suntar |
Žigansk |
Tatta |
Tompo |
Tšuraptša |
Ust-Aldansk |
Ust-Jansk |
Ust-Maja |
Verhnekolõmsk |
Verhneviljuisk |
Verhojansk |
Viljuisk