recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Montanism** oli äärmuslik usulahk, mis sai alguse 170. aastal, kui Montanus ja 2 naist asusid sõnumit kuulutama Früügias (Türgis). Range askees, paastumine, abielust hoidumine, märtrisurmale vastuminek.

Ajalugu
-------

Montanus astus esile 157 (või hiljem) Früügias. Varem oli Kybele preester? Ta väitis end olevat Jh 14,14 "parakleet", st Püha Vaimu kehastus. Teda saatsid naisprohvetid Priscilla ja Maximilla (suri 179). Hiljem heitis liikumine apokalüptilise ballasti minema, säilitas eetilised nõuded. 207. aastal sai Tertullianusest Kartaagos montanist. Liikumine käis aegapidi alla.

Eklesioloogia
-------------

Montanismi tuleb mõista reaktsioonina nähtustele kirikus, mis sel ajal esile kerkisid: Jeesuse peatse taastuleku ootus andis järele. Moraal muutus lõdvemaks. Apostlite aja karismaatilise elemendi asemele astus kiriklik amet. Montanus püüab seda arengut peatada ning nende tendentside vastu võidelda. Kirikut sunnitakse seeläbi ennast uuesti defineerima. Sellest saab teadlikult "ametikirik", karismaatilised elemendid marginaliseeritakse.[*viide?*]
Rahvusvaheline 32. tsirkusefestival Monacos (2008). Komöödiaduo Scott & Muriel etteaste
**Monte Carlo rahvusvaheline tsirkusefestival** (prantsuse keeles *Festival international du cirque de Monte-Carlo*) on iga-aastane tsirkusekonkurss Monacos.

Rahvusvahelise tsirkusefestivali asutas 1974. aastal Monaco vürst Rainier III, kes oli tsirkusekunsti austaja. Festivali toimumiskohaks on Fontvieille (üks Monaco neljast kvartalist). Pärast Rainer III surma 2005. aastal sai tsirkusefestivali presidendiks (patrooniks) tema tütar printsess Stéphanie. 

Aastatel 1974–2001 jagati festivalil auhindu Kuldne Kloun ja Hõbekloun. 2002. aastal lisandus kolmanda auhinnana Pronkskloun, 2008. aastal lisandus Printsess Stéphanie eriauhind (jäi ühekordseks auhinnaks) ja Printsess Antoinette'i karikas (2011. aastast Printsess Antoinette'i mälestuskarikas). 2010. aastal lisandus žürii eriauhind. 2015. aastal lisandus arvukalt eriauhindu, sealhulgas Nikulini Moskva tsirkuse auhind.

2016. aastal peeti Monte Carlos 40. tsirkusefestival. Korraldajad otsustasid kutsuda sellest osa võtma vaid eelmiste festivalide laureaate.

Tsirkusefestival Uus Põlvkond
-----------------------------

2012. aastast peetakse festivali raames eraldi konkursi noortele tsirkuseartistidele – Uus Põlvkond (*New Generation*). Parimatele jagatakse auhindu Kuldjuunior, Hõbejuunior ja Pronksjuunior, samuti arvukalt eriauhindu. Žürii esimees on Monaco vürstliku perekonna liige Pauline Ducruet

Välislingid
-----------

* Koduleht. montecarlofestival.mc
**Elmar Rõigas** (13. november 1913 Hageri vald, Harjumaa – 22. juuni 2002 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja dermatoveneroloog.

Elulugu
-------

Elmar Rõigas oli postiametniku poeg.

Ta lõpetas 1932. aastal Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja 1940. aastal Tartu Ülikooli (arstiteaduskonnas); meditsiinikandidaat (1961, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Meeste urogenitaaltrakti põletikkude trihomonaalsest etioloogiast ".

Osales 1944 II maailmasõjas Saksa sõjaväes 6. piirikaitserügemendi arstina. Oli 1940–1944 jaoskonnaarst Surjus ja Pärnus, 1943–1944 Pärnu raehärra, 1945 Pärnumaa tervishoiuosakonna juhataja, edasi dermatoveneroloog Narvas, Kuuda leprosooriumis ja 1950–1957 Tallinna Vabariiklikus Naha- ja Suguhaiguste Dispanseris, 1955 ka Tallinna Kehakultuuritehnikumi ja Tallinna Meditsiinikooli õpetaja. 1955–1957 ka Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi protozooloogia sektoris mittekoosseisuline teadur, 1957–1962 nooremteadur, 1962–1968 vanemteadur, 1968–1975 Zooloogia ja Botaanika Instituudi vanemteadur ja 1976–83 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi vanemteadur, 1979–1983 samas parasitaarprotozooloogia sektori juhataja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: kusesuguteede, hingamisteede ja seedekulgla trihhomonoosi tekitajate omadused, süüfilise ja gonorröa epidemioloogia ja leepra ajalugu Eestis. Üle 60 teadustrükise, 2 autoritunnistust, üle 100 aimetrükise.

Teoseid
-------

* Meeste urogenitaaltrakti trihhomoniaasi diagnostikast. // Nõukogude Eesti Tervishoid (1958) 5
* Über die venerische Verbreitung der urogenitalen Trichomoniasis (kaasautorid J. Teras, I. Laan). // Dermatol. Wschr. 147 (1963) 16
* Leepravastase võitluse ajaloost (kaasautor R. Uuetoa). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1965) 2
* The dependence of serologic reactions in the serotypes of Trichomonas vaginalis (kaasautor). // Wiad. Parazytol. (Wroclaw) 12 (1966) 2/4
* Võimalustest Trichomonas vaginalis'e liigisiseste antigeensete omaduste diferentseerimiseks immunofluorestsentsmeedodil. // Teaduste Akadeemia Toim. Biol (1975) 2
* Trihhomonaste võimalik osa kopsuhaiguste tekkel (kaasautor). // Nõukogude Eesti Tervishoid (1982) 1
* Omandatud immuunpuudulikkuse sündroom. AIDS. Tallinn, 1988.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Nimetati ametisse esimesed maanõunikud ja raehärrad. Eesti Sõna, 3. juuni 1943, nr 126, lk 3.

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 187
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1974) 1, 78
* Nõukogude Eesti Tervishoid (1983) 6, 456
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 315.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Kirsti Akkermann** (sündinud 18. augustil 1975) on eesti psühholoog, Tartu Ülikooli kliinilise psühholoogia kaasprofessor.

Tema peamised uurimisteemad on geenide ja keskkonna koosmõju psühhopatoloogia kujunemisel; söömishäirete biomarkerid, söömishäirete riskifaktorid ja arengulised trajektoorid, psüühikahäirete dimensionaalne käsitlus; liigsöömise ja emotsionaalse söömise mehhanismid, pidurduslik kontroll ja tähelepanukalle häirunud söömiskäitumise ja kehataju püsimisel; emotsioonide regulatsiooni roll toimetuleku kujundamisel, psühholoogiline heaolu ja elukvaliteet krooniliste haigustega lastel, tervisetehnoloogiad, psühholoogiliste sekkumiste mõju hindamine.

Haridustee
----------

Akkermann lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia eriala, 2003. aastal sai sealsamas magistrikraadi ning 2010. aastal kaitses Tartu Ülikoolis psühholoogia doktorikraadi teemal "Serotonin-related Biomarkers and Symptoms of Eating Disorders" ("Serotoniinisüsteemi talitluse biomarkerid ja söömishäirete sümptomid", juhendajad Jaanus Harro, Anu Aluoja).

Töökäik
-------

Kirsti Akkermann alustas praktiseeriva psühholoogina aastatel 2000–2001 Lõuna-Eesti Haiglas, töötas 2001–2010 Tartu Ülikooli Kliinikumi psühhiaatriakliinikus ja aastatel 2009–2016 Ambromed Kliinikus kliinilise psühholoogina. Alates 2017. aastast jätkab ta kutselist tegevust Kognitiivse ja Käitumisteraapia Keskuses(www.kkt-keskus.ee}

Aastatel 2004–2014 töötas ta Tartu Ülikooli kliinilise psühholoogia lektori ja neuropsühhofarmakoloogia teadurina. Alates 2014. aastast on ta Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi kliinilise psühholoogia kaasprofessor ja osakonna juhataja, kliinilise psühholoogia kutseaasta programmijuht,ning 2020-2021 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna teadus-arendusprodekaan.

Ta on litsentseeritud kliiniline psühholoog-psühhoterapeut, superviisor.

Tunnustus
---------

* 2008 Tartu Ülikooli psühholoogia instituudi publikatsioonipreemia (parim doktorandi artikkel)
* 2009 Dr. Ruta Kruuda Fondi stipendium
* 2010 Tartu Ülikooli Käitumis-, sotsiaal- ja terviseteaduste doktorikooli publikatsioonipreemia
* 2018 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna publikatsioonipreemia
* 2019 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonna tunnustus ühiskondliku tegevuse eest

* 2021 Tartu Ülikooli aumärk

Teadusorganisatsiooniline tegevus
---------------------------------

Kirsti Akkermann on alates 2003. aastast Eesti Kognitiivse ja Käitumisteraapia Assotsiatsiooni juhatuse liige ja rahvusvaheline esindaja, aastatel 2019–2021 assotsiatsiooni president. Ta on Eesti Käitumis- ja Tervisteaduste Keskuse, Eesti Psühhiaatrite Seltsi, Eesti Psühholoogide Liidu ja Eesti Kliiniliste Psühholoogide Ametiühingu liige. Ta osaleb VATEK-i eksperdigrupi töös.  

Akkermann on osalenud ravijuhendite ja söömishäirete raviprogrammide väljatöötamisel.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Eesti Teadusinfosüsteem. Kirsti Akkermann".
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

* Kirsti Akkermann Google Scholaris
* Kirsti Akkermann ResearchGate'is
* Kirsti Akkermann portaalis Academia.edu
Triin Koch, Aare Kruusimäe ja Leelo Tungal XI noorte laulu- ja tantsupeol juulis 2011 pärast neidudekoori esitatud "Ilusa rõõmu laulu"
**Aare Kruusimäe** (sündinud 27. juunil 1972) on eesti helilooja.

Kruusimäe on lõpetanud Kuressaare 2. Keskkooli, õppinud 1991–1993 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Alo Põldmäe juhendamisel klassikalist laulu, muusikateooriat ning loomingut. 1997. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia kompositsiooni erialal Raimo Kangro õpilasena. 

Ta on Eesti Heliloojate Liidu liige alates 1999. aastast. 

Kruusimäe töötab aastast 2000 Eesti Rahvusmeeskoori kutselise lauljana (bass) ning tegeleb vokaalimprovisatisooniga ansamblis Improloo.

Kruusimäe teosed on kõlanud Eesti muusika päevadel, Suure-Jaani muusikafestivalil, Paide raemuusika festivalil ja Eesti noorte heliloojate festivalil. XXV üldlaulupeol esitasid ühendkoorid Jaan Krossi "Maailma avastamine", mille Kruusimäe on viisistanud.

Viited
------

1. ↑  Sissekanne Eesti Muusika Infokeskuses
2. ↑  Riin Aljas, "Saaremaa juurtega mees tegi laulupeol suuri tegusid", Meie Maa, 7. juuli 2009
**Egle Uljas-Černá** (sündinud 18. detsembril 1984 Rakveres) on endine Eesti kergejõustiklane (400 ja 800 m jooksja). 

Talle kuulub Eesti rekord (51,91) 400 m jooksus (21. august 2004 Ateena).

Tema isiklik rekord 800 m jooksus on 2.02,92 (5. juuli 2005 Lausanne'is). 

Aastal 2004 lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkooli ja asus õppima Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias klaverit.

2004
----

Egle Uljas täitis Ateena olümpiamängude normi vaid viis päeva enne hooaja tähtsaima jõuproovi algust, läbides Ungaris 400 meetri jooksu uut Eesti rekordit tähistava tulemuse – 52,11 sekundiga. Endalegi ootamatult Ateenasse pääsenud Uljase eesmärgiks oli olümpiamängudel joosta alla 52 sekundi ja taas kord Eesti rekordit uuendada. 

Ateena olümpiamängude naiste 400 m eeljooksude neljandas jooksus tuli 21. augustil kaheksandale rajale Eesti rekordi omanik, 19-aastane Egle Uljas, kelle olümpiadebüüt sai suurepärase alguse. Ta läbis staadioniringi ajaga 51,91, mis on eelmisest Eesti tippajast 0,2 sekundit parem ja jõudis selle ajaga ka poolfinaali 24 parema sekka.

Poolfinaalis 22. augustil jooksis ta koos Ana Guevara ja teiste kuulsustega ning pidas konkurentidega sammu kuni teise kurvi keskpaigani. Tulemus oli 53,13; jooksu võitis Guevara (50,15).

2005
----

Hooaja tippmark 400 m jooksus enne maailmameistrivõistlusi oli 53,40.

Maailmameistrivõistlustel jooksis Egle esimeses 400 m jooksu eeljooksus ning tuli selles jooksus oma hooaja tippmargiga 52,94 seitsmendaks. Edasi ta ei pääsenud ning jagas kokkuvõttes Solen Desertiga 32.–33. kohta.

2007
----

Märtsis Euroopa sisemeistrivõistlustel Birminghamis sai ta 800 m jooksus ajaga 2.07,93 viimase, 20. koha.

Juunis sai ta Kalamátas 800 meetri jooksus 2.05,69-ga kuuenda koha.

Århusis sai ta 800 meetri jooksus tulemusega 2.07,05 neljanda koha.

Juulis jooksis ta Saloníkis Eesti hooaja tippmargi (2.03,07) 800 m jooksus ning tuli viiendaks. 

Augustis sai ta Vaasas tulemusega 2.06,52 Marija Šapajeva järel 800 m jooksus teise koha.

Isiklikku
---------

Egle Uljas on 174 cm pikk ja kaalub 57 kg. Ta elab Tallinnas ja kuulub klubisse SK Elite-Sport. Tema treener on Liivi Eerik.

Vaata ka
--------

* Kergejõustiku Eesti rekordid

Kirjandus
---------

* Kerttu-Liina Urke, Terje Tarve. Olümpiatäht Egle Uljas kahe kire vahel. – Eesti Ekspress, Versus, 23. september 2004.
* Gunnar Press: "Maailma kiireim pianist", Õhtuleht, 22. oktoober 2004 (foto)
* Peep Pahv. Pianist Egle Uljase nimeline olümpia-aasta. – *Sporditäht*, 2004, nr 10, lk 26–27.

Välislingid
-----------

* Egle Uljas Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Biograafia ESBL-is
Dorolțu kirikuaed.  
Foto: Robert Treufeldt, 20. mai 2011
**Dorolţu kirikuaed** on kalmistu (rumeenia *Cimitirul Dorolțu*) Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonnas Aghireșu vallas Dorolțu asulas.

Kalmistu idaosas olev Dorolțu kalvinistlik kirik on ehitatud 14. sajandil rooma-katoliku kirikuna. Kalmistu on olnud kasutuses samast ajajärgust, kuid hiljem on seda kasutanudkalvinistlik kogudus.

Kirikuaed on tähelepanuväärne oma vanade hauatähistega ning on Transilvaania sakside üks terviklikumalt säilinud väikekalmistuid. Kiriku ansambel koos aias oleva kalmistuga on Rumeenia kultuurimälestis nr CJ-II-a-B-07607.

Pildid
------

* Vaade kalmistuleVaade kalmistule
* Kalmistul olev kirikKalmistul olev kirik
* Hauatähis kalmistulHauatähis kalmistul
* Mahajäetud kalmistuosaMahajäetud kalmistuosa

Viited
------

1. ↑  Cluji maakonna kultuurimälestised. Rumeenia keeles

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dorolțu kirikuaed** |
**Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium** (inglise keeles *United States Department of the Treasury*) on Ameerika Ühendriikide valitsuskabineti tasemel ministeerium, mis tegeleb eelarveküsimustega. Eesti kontekstis vastaks sellele Rahandusministeerium.

Asutati ja alustas tööd 1789. aastal Kongressi otsuse alusel. Ühendriikide esimene rahandusminister Alexander Hamilton andis ametivande 11. septembril 1789. Hamiltoni palus ametisse astuda president George Washington pärast seda, kui esialgne kandidaat Robert Morris keeldus ning soovitas enda asemel Hamiltoni. Hamilton töötas peaaegu üksi välja USA esialgse rahandussüsteemi ning kuulus aastaid Washingtoni administratsiooni. Tema portree on USA kümnedollarisel rahatähel, mille tagumine külg kujutab rahandusministeeriumi hoonet.

Rahandusministri kõrval on üks rahandusministeeriumi tuntumaid ametnikke Ameerika Ühendriikide laekur, kes võtab vastu ja hoiab Ühendriikide raha. Rahandusministri ja laekuri allkirjade koopiad on kõigil tänapäevastel USA rahatähtedel. 

Rahandusministeerium trükib ja mündib käibivat paber- ja metallraha Graveerimis- ja Trükibüroos ning Ameerika Ühendriikide Rahapajas. Samuti kogub rahandusministeeriumile alluv Ühendriikide Maksuamet föderaalmakse ning haldab riigi võlakirju.

Praegune rahandusminister on Janet Yellen. Ta astus ametisse 25. jaanuaril 2021.

Vaata ka
--------

* Ameerika Ühendriikide riigiasutused

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
*Mitte segi ajada TÜ juures tegutsenud Akadeemilise Majandusteaduse Seltsiga*

---

**Eesti Majandusteaduse Selts** (lühend **EMS**) on teadusselts, mis tegeleb majandusteaduse edendamisega Eestis ja ühendab Eesti majandusteadlasi.

Seltsi nime ametlikud tõlked on inglise keeles Estonian Economic Association ja saksa keeles Estnischer Wirtschaftswissenschaftlicher Verein.

2006. aastast korraldab EMS aastakonverentse, samuti toimuvad EMS-i talikonverentsid.

2002–2004 oli EMS-i president Jüri Sepp, 2004–2007 Enn Listra, 2007–2010 Toomas Haldma, 2010–2013 Rando Värnik ja alates 2013. aastast Ülo Kaasik.

EMS assotsieerus Eesti Teaduste Akadeemiaga 16. juunil 2011.

Eesti Majandusteaduse Seltsi juriidiline asukoht on Tartus aadressil Narva mnt 4.

Ajalugu
-------

Eesti Majandusteaduse Selts peab ennast 1930–1940 tegutsenud Eesti Majandusteadlaste Seltsi õigusjärglaseks.

**Eesti Majandusteadlaste Selts** registreeriti kohtu- ja siseministri otsusel ühingute, seltside ja nende liitude registris 5. augustil 1930. Seltsi korraldusel toimus Eesti esimene majandusteadlaste kongress 9. ja 10. aprillil 1938 Tallinnas.

Nõukogude ajal Eestis tegutsenud **Eesti NSV Majandusteaduste Selts**i I aastakonverents toimus 20. aprillil 1984, sellel osales 110 majandusteadlast. Hiljem nimetas Selts ennast sõjaeelse organisatsiooni eeskujul Eesti Majandusteadlaste Seltsiks, selle nime all anti koos Eesti Inseneride Liiduga 1989–1990 välja ka ühist lehte Tehnika & Majandus.

Vaata ka
--------

* Noorte Majandusteadlaste Klubi

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti Majandusteaduse Seltsi põhikiri www.emselts.ee (vaadatud 19. novembril 2011)
2. 1 2 3  Eesti Majandusteaduse Seltsi aastakonverents www.emselts.ee, 25. – 26. jaanuar 2013 Põlvas (vaadatud 19. novembril 2011)
3. ↑  "Eesti Majandusteaduse Selts korraldab talikonverentsi" Äripäev, 09.01.2004 (vaadatud 19. novembril 2011)
4. ↑  Jüri Sepp Eesti Teadusinfosüsteemis (vaadatud 19. novembril 2011)
5. ↑  Enn Listra Eesti Teadusinfosüsteemis (vaadatud 19. novembril 2011)
6. ↑  Toomas Haldma Eesti Teadusinfosüsteemis (vaadatud 19. novembril 2011)
7. ↑  Assotsieerunud teadusseltsid ja ühendused Eesti Teaduste Akadeemia kodulehel (vaadatud 19. novembril 2011)
8. ↑  Tehnika & Majandus: Eesti Inseneride Liidu ja Eesti Majandusteadlaste Seltsi leht raamatukogukataloogis ESTER (vaadatud 19. novembril 2011)

Välislingid
-----------

* Eesti Majandusteaduse Selts
**Kongo Arengu Kooperatiiv** ehk **CODECO** on Kongo Demokraatlikus Vabariigis Ituri provintsis tegutsev poliitilis-usuline sekt, mis enda väitel esindab ja kaitseb lendu rahva huve.

CODECO sai alguse 1970. aastatel mitme kohaliku sissiväe liitumisel. Kooperatiiv võitles aastatel 1999–2003 aset leidnud Ituri konfliktis hemude vastu, kus hukkus tuhandeid inimesi, enne kui Euroopa rahuvalvejõud sekkusid. Sõjategevuse lõppedes ei läinud rühmitus laiali, vaid peitis oma relvavarud ära.

Vägivaldsed sündmused puhkesid taas 2017. aastal ja selles süüdistatakse CODECO rühmitust. Sellest ajast peale on CODECO rünnakutes aastate jooksul surma saanud sajad inimesed ja kodunt pagenud üle 1,5 miljoni põgeniku.

Viited
------

1. ↑  "DRC: A New Conflict in Ituri involving the Cooperative for Development of the Congo (CODECO)". *Rulac*. 13.04.2021. Vaadatud 08.03.2022.
2. ↑  "Kongo DV sissid tapsid 18 tsiviilelanikku". *AFP-BNS*. 08.03.2022. `{{netiviide}}`: puuduv või tühi `|url=` (juhend)
Pfalzi kuurvürst **Ludwig VI** (4. juuli 1539 Simmern – 22. oktoober 1583 Heidelberg) oli kuurvürst Wittelsbachide Pfalz-Simmerni harust. Ta oli Friedrich III ja Marie von Brandenburg-Kulmbachi esikpoeg.

Elulugu
-------

Prantsuse keele õppimiseks külastas noor prints Ludwig aastal 1554 Burgundia ülikooli. Pfalzi kuurvürstkonna eeldatava pärijana osales ta ka valitsusasjades Pfalzi kuurvürsti Ottheinrichi õukonnas. Aastast 1563 oli ta Oberpfalzi kuberner.

Erinevalt oma isast andis ta eelistuse luterlusele kalvinismi ees, tõrjudes kalvinistid Heidelbergi ülikoolist välja. Kalvinistlikud teoloogid leidsid kaitset Ludwigi venna, vürst Johann Kasimiri õukonnas Neustadt an der Weinstrasses ja asutasid "Casimirianum Neustadti". Kölni sõja ajal oli Ludwig VI ainus luterlik riigivürst, kes asus Kölni kuurvürsti ja peapiiskopi Gebhard I von Waldburgi poolele. Riigi luterliku ümberkorraldamisega võttis Ludwig vastu uue kohtuseaduse, politseiseaduse ja aastal 1582 suure riigi põhiseaduse.

Perekond ja lapsed
------------------

Ludwig VI oli kaks korda abielus. Esiteks abiellus ta 8. juulil 1560 Elisabeth von Hesseniga. Nad said järgmised lapsed:

1. Anna Maria (24. juuli 1561 – 29. juuli 1589)
2. Elisabeth (15. juuni 1562 – 2. november 1562)
3. Dorothea Elisabeth (12. jaanuar 1565 – 7. märts 1565)
4. Dorothea (4. august 1566 – 10. märts 1568)
5. Friedrich Philipp (19. oktoober 1567 – 14. november 1568)
6. Johann Friedrich (17. veebruar 1569 – 20. märts 1569)
7. Ludwig (30. detsember 1570 – 7. mai 1571)
8. Katharina (aprill 1572 – 16. oktoober 1586)
9. Christine (6. jaanuar 1573 – 21. juuli 1619)
10. Friedrich (5. märts 1574 – 9. september 1610)
11. Philipp (4. mai 1575 – 9 august 1575)
12. Elisabeth (24. november 1576 – 10. aprill 1577)

Hiljem abiellus ta 12. juulil 1583 krahvinna Anna von Ostfrieslandiga, kuid nad ei saanud lapsi.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Friedrich III** | **Pfalzi kuurvürst**1576–1583 | Järgnev**Friedrich IV** |
**Gheorghe Davidescu** (18. märts 1892 Brassó, Ungari Kuningriik – 1959 Rumeenia) oli Rumeenia poliitik ja diplomaat, esimene Eestis resideeriv Rumeenia suursaadik.

Ta lõpetas Budapestis asuva Budapesti Ülikooli õigusteaduse erialal.

Ta töötas mitmel ametikohal Rumeenia välisministeeriumis ning diplomaadina aastatel 1921–1925 Budapestis ja 1927–1933 Varssavis.

Ta oli alates 2. detsembrist 1935 kuni veebruarini 1939 esimene Rumeenia saadik Eestis, kes resideeris Tallinnas. Pärast tema lahkumist (ta määrati Rumeenia välisministeeriumi osakonnajuhatajaks) kattis Eestit edasi Helsingis asuv saatkond.

Alates oktoobrist 1939 oli ta uuesti diplomaatilises teenistuses, sedakorda Rumeenia saadikuna NSV Liidus. Ta võttis 26. juunil 1940 vastu Molotovi-Ribbentropi paktist tuleneva NSV Liidu ultimaatumi ja korraldas Rumeenia-poolseid toiminguid Bessaraabia ja Põhja-Bukoviina annekteerimisel. Augustis 1940 kutsuti ta tagasi Rumeeniasse.

Ta oli 11. oktoobrist 1940 kuni 1. oktoobrini 1944 Rumeenia välisministri abi. Pärast kommunistide võimuletulekut oli ta veel lühikest aega välisministeeriumi teenistuses, kuid vallandati novembris 1946.

Ta vahistati pärast seda ja saadeti vanglasse, kus ta suri 1959. aastal.

Tunnustus
---------

* 1939 – Valgetähe I klassi teenetemärk
* 1941 – Rumeenia Tähe Ordeni komandöriklass

Viited
------

1. ↑  "Rumeenia saadik lahkus". Lääne Elu nr 24, 27. veebruar 1939. Lk 2
2. ↑  Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid
James Randi
 James Randi väänatud kahvel. Randi väitel saab sellega hakkama iga mustkunstnik
**James Randi** (sünninimi **Randall James Hamilton Zwinge**; 7. august 1928 Toronto, Kanada – 20. oktoober 2020 Florida) oli kanada päritolu ameerika mustkunstnik, literaat, skeptik ja ateist. 

Ta alustas avalikke esinemisi 1946. aastal, esialgu esinejanimega **James Zwinge**, hiljem **The Amazing Randi**. 1960. aastate teisest poolest osales meelelahutuslikes telesaadetes. Alates 1970. aastatest tegeleb paranormaalsete nähtuste, imede ja psüühiliste ülivõimete juhtumite avaliku paljastamisega. Korduvalt kommenteeris müstifikaator Uri Gelleri esinemisi (sealhulgas metallist lusika painutamist mõtte jõul); pidas teda šarlataniks. Geller ähvardas kohtuga avalikult Randit 19 korda, kuue juhtumi puhul läks asi kohtusse, kuid mitte ükski neist ei lõppenud Gelleri võiduga. 1986. aastal sai Randi MacArthuri fondi 272 000 dollari suuruse MacArthuri stipendiumi.

Randi võttis osa Paranormaalsete juhtumite teadusliku uurimise komitee tööst.

Miljon dollarit auhinnaks
-------------------------

1996. aastal asutas Randi omanimelise haridusfondi James Randi fond, mis muu hulgas uurib ja kontrollib teateid paranormaalsete nähtuste juhtumitest. Fond lubas igaühele, kes suudab tõendada laboratoorsetes tingimustes enda ekstrasensoorseid, paranormaalseid või üleloomulikke võimeid, ühe miljoni dollari suuruse auhinna. Auhinna eksisteerimise ajal (1996–2015) kellelegi seda välja polnud antud.

Tunnustus
---------

* 1989 – Genti Ülikooli kuldmedal
* 1995 – Indianapolise Ülikooli audoktor
* 2003 – Richard Dawkinsi auhind
* 2007 – Philip Klassi auhind
* 2010 – New Yorgi Teaduste Akadeemia auliige
* 2012 – Elutöö auhind Ameerika Humanitaarassotsiatsioonilt

Teosed
------

* 1975 – *The Magic of Uri Geller*
	+ 1982 – *The Truth About Uri Geller*
* 1976 – *Houdini, His Life and Art*. Putnam Pub Group
* 1982 – *Flim-Flam! Psychics, ESP, Unicorns, and Other Delusions*. Prometheus Books
* 1982 – *Test Your ESP Potential*. Dover Publications Inc.
* 1987 – *The Faith Healers*. Prometheus Books
* 1989 – *The Magic World of the Amazing Randi*. Adams Media Corporation
* 1990 – *The Mask of Nostradamus: The Prophecies of the World’s Most Famous Seer*. Charles Scribner's Sons
* 1991 – *James Randi: Psychic Investigator*
* 1992 – *Conjuring*. St. Martin's Press
* 1995 – *An Encyclopedia of Claims, Frauds, and Hoaxes of the Occult and Supernatural*. St. Martin's Press

Viited
------

1. 1 2 3 4  About James Randi. web.randi.org

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **James Randi** |

* James Randi. amazon.com
* Homeopathy, quackery and fraud | James Randi. Youtube, 20. aprill 2010
* James Randi — maailma esiskeptik — tuleb Eestisse ja üritab enesetappu. skeptik.ee, 7. juuni 2010
Mosaiikkujutis gladiaator Thraexist, asukoht Musée Saint-Rémi, Reims, Prantsusmaa
**Thraex** (ka *traaklane*) oli Vana-Rooma kergerelvastuses gladiaator põhiliselt Rooma keisririigi ajajärgul. Traaklaste relvastus, varustus ning võitlustiil gladiaatorite võitlusareenidel olid iseloomulikud Traakia sõdalastele.

Relvastus
---------

Thraex kandis iseloomuliku kujuga ja laiade servadega kiivrit, millel oli sageli greifi kuju ja hari. Kiivri ees oli aukudega visiir. See kiiver kaitses küll pead, aga piiras vaatevälja.
Kaitseks kasutas traaklane väikest nelinurkset või ümarat kilpi ehk *parmula*'t. Ründerelvaks oli lühike ülespoole kõver ja sakilise teraga pistoda *sica*. Selle pikkus oli kuni 35 cm ja sellega sai edukalt rünnata ka vastase kaitsmata seljaosa. Mõõka hoidva käe (enamasti parema) turviseks oli tepitud või rauast varrukas *manica*. Tal oli ainsana gladiaatoritest mõlemal säärel turvis.

Võitlus areenil
---------------

Thraex ja Hoplomachus sümboliseerisid Rooma leegionäride vastaseid lahinguväljal: traaklasi ja kreeklasi ehk hopliite. Kerge relvastusega Thraex ehk traaklane pandi tavaliselt võitlema murmilloga, kellel oli leegionäridega sarnane raske relvastus ning need võitlused pidid kajastama roomlaste lahinguid oma vaenlastega Traakias.

Viited
------

1. ↑   "Rooma areenivõitleja käsiraamat", Tallinn, AS Äripäev, 2017, lk 85.

Kirjandus
---------

* Philip Matyszak. Rooma areenivõitleja käsiraamat. Tallinn, AS Äripäev, 2017
Ehsan Ghaem-Maghami (2018)
 Ehsan Ghaem-Maghami (2015)
**Ehsan Ghaem-Maghami** (pärsia keeles احسان قائممقامی‎; sündinud 11. augustil 1982 Teheranis) on iraani maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2001). 

Ghaem-Maghami sai suurmeistriks 19-aastaselt 2001. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse.

Ta on 13-kordne Iraani malemeister (1998, 1999, 2001, 2003, 2005, 2007, 2008, 2010, 2011, 2012, 2014, 2015, 2020).

Ghaem-Maghami on pääsenud mängima kolmele FIDE MM-turniirile: 2000. aastal New Delhis kaotas avaringis Christopher Lutzile tulemusega 1,5:2,5 ja 2001. aastal Moskvas kaotas avaringis Aleksandr Grištšukile 0,5:1,5. 2004. aastal Tripolis, kus sai turniiritabelis 92. asetuse, võitis ta avaringis kunagist tiitlipretendenti Rafajel Vahanjani tulemusega 2:0, kuid teises ringis kaotas MM-turniiri võitnud Rustam Qosimjonovile 0,5:1,5.

Ghaem-Maghami on mänginud neljal maailma kariakturniiril (2005, 2007, 2009, 2019; kõik peeti Hantõ-Mansiiskis). 2005. aastal kaotas ta avaringis Jevgeni Najerile tulemusega 0,5:1,5, 2007. aastal pääses teise ringi, kus kaotas Vladimir Hakobjanile 0,5:1,5, 2009. aastal kaotas avaringis taas Najerile 0,5:1,5. 2019. aastal võitis juunis Ammanis peetud Lähis-Ida tsooniturniiri ja kvalifitseerus maailma karikale, kus kaotas avaringis Yu Yangyile tulemusega 2,5:3,5.

Intsindent
----------

2011. aastal eemaldati ta Korsikal peetud turniirilt, kuna keeldus mängimast osavõtjaga Iisraelist.

Võistkondlik esinemine
----------------------

Ghaem-Maghami on esinenud Iraani võistkonna koosseisus üheksal maleolümpial (2000–2016). Ta kuulus võistkonda ka ainsal korral kui Iraan pääses mängima võistkondlikele maailmameistrivõistlustele (2001. aastal Jerevanis jäi Iraan viimasele so üheksandale kohale).

Välislingid
-----------

* Ehsan Ghaem-Maghami – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ehsan Ghaem-Maghami FIDE andmebaasis
* Asian Zone 3.1 - Men – 2019. chess-results.com
**James Prescott Joule** (24. detsember 1818 Salford, Lancashire – 11. oktoober 1889 Sale, Cheshire) oli inglise füüsik ja õllepruulija. 

Ta oli Londoni Kuningliku Seltsi liige. 

Joule uuris soojuse käitumist ja avastas seose mehaanilise töö ja soojuse vahel. Seose tulemusena sõnastas energia jäävuse seaduse, millest järeldub, et energia ei teki ega kao, ta võib vaid muunduda ühest liigist teise ning kanduda ühelt kehalt teisele. Uuris peamiselt elektromagnetismi, soojust ja gaaside omadusi. Avastas elektrivoolu soojusliku toime seaduse.

Joule’i järgi on nimetatud energiaühik džaul, mis on SI-süsteemi põhiühik. Ta töötas lord Kelviniga, et arendada absoluutne skaala temperatuuri mõõtmise jaoks, mis hiljem nimetati Kelvini skaalaks. Joule uuris peamiselt elektromagnetismi, soojust ja gaaside omadusi. Avastas elektrivoolu soojusliku toime seaduse, mis nimetati Joule'i-Lenzi seaduseks. Peaaegu kõik elektrisoojendusseadmed töötavad Joule'i-Lenzi seaduse põhimõttel. Sama valemi järgi leitakse ka soojuskadusid elektriülekandeliinides.

Algusaastatel

James Prescott Joule’i isa Benjamin Joule (1784–1858) oli jõukas õllepruulija. James Prescotti abikaasa Alice Prescott oli sündinud New Bailey tänaval Salfordis.

Noort Joule’i õpetas kuulus teadlane John Dalton. Teda mõjutasid tugevalt keemik William Henry ning Manchesteri insenerid Peter Ewart ja Eaton Hodgkinson. Ta oli lummatud elektrist ning tema ja ta vend eksperimenteerisid elektriga, andes elektrilööke üksteisele ja koduabilistele.

Saanud täiskasvanuks, hakkas Joule õlletehast juhtima. Teadusega tegeles ainult hobi korras. 1840. hakkas ta uurima võimalust asendada õlletehase aurumasinad äsja leiutatud elektrimootoriga. Tema esimesed teadustööd elektri teemal olid abiks William Sturgeonile "Annals of Electricity" koostamisel.

Joule’i ärimehe vaim ja teaduslik uudishimu motiveerisid teda uurima, milline masin on efektiivsem. Ta avastas Joule’i esimese seaduse 1841. aastal, millest selgus, et elektrivoolu töö arvel juhis eraldunud soojushulk on võrdeline voolutugevuse ruuduga, juhi takistusega ja ajaga. Ta jätkas oma tööga ja jõudis tulemuseni, et aurumasinas 450 grammi söe põletamine oli ökonoomsem kui sama suure hulga tsingi kasutamine elektrimootoris.

Joule selgitas välja energia jäävuse seaduse ehk energia ei kao kuhugi, vaid muundub ühest energialiigist teise. See oli otseses vastuolus Antoine Lavoisier' teooriaga. Lavoisier oli väga austatud füüsik ja Joule’i ees oli raske tee, sest tema teooria vastased tõid välja asjaolu, et Joule töötas väljaspool ülikoole.
**Thorkild Hansen** (9. jaanuar 1927 – 4. veebruar 1989) oli taani kirjanik. 

Tema tuntumad teosed on romaan "Õnnelik Araabia" (*Det lykkelige Arabien*; 1962, eesti keeles 2004), mis räägib 18. sajandil Araabiasse viinud Carsten Niebuhri ekspeditsioonist; ja romaanitriloogia Taani orjakaubandusest: "Orjarannik" (*Slavernes kyst*; 1967), "Orjalaevad" (*Slavernes skibe*; 1968) ja "Orjasaared" (*Slavernes øer*; 1970). Romaanitriloogia eest anti talle 1971. aastal Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhind.

Thorkild Hanseni 1978. aastal ilmunud Knut Hamsuni biograafia "Protsess Hamsuni vastu" (*Prosessen mod Hamsun I–III*) tõi kaasa elava avaliku arutelu ja autorit süüdistati lausa natsisõbralikkuses. Pigem oli siiski tegemist kirjaniku katsega mõista, miks läks Hamsun koostööle natsidega. Triloogia põhjal kirjutas Rootsi kirjanik Per Olov Enquist stsenaariumi filmile "Hamsun" (1996, filmijutustus ilmus eesti keeles Loomingu Raamatukogu sarjas 1998).

2009 ilmus eesti keeles poolelijäänud dokumentaaljutustus "Camus' surm" (tõlkinud Ene Mäe, järelsõna: Gitte Jæger ja Lars Peter Rømhild, kirjastus Eesti Raamat).
Thorvald Aagaard
**Hans Thorvald Aagaard** (8. juuni 1877 Rolsted, Fyn – 22. märts 1937 Ringe) oli taani helilooja.

Aastal 1898 sai ta Kopenhaagenis pisut õpetust Carl Nielsenilt ning 1900–1902 õppis ta Kopenhaageni konservatooriumis viiulit, orelit (Otto Mallingilt) ja muusikateooriat (Jørgen Ditleff Bondesenilt). Pärast sõjaväeteenistust õppis ta Carl Nielseni juures kontrapunkti ja kompositsiooni ning Thomas Laubi juures muusikaajalugu.

Aastal 1905 sai ta Ryslinges koguduse organistiks ja kooliõpetajaks. Aastal 1907 rajas ta orkestri Fynske Musikantere. 

Ta tegeles Thomas Laubi vaimus kiriku- ja koolilaulu uuendamisega, luues lihtsaid, kuid väljendusrikkaid viise. Tema tuntumad laulud on "Jeg ser de bøgelyse øer" (Laurits Christian Nielsen; kuulub Taani kultuurikaanonisse), "Sorgløst kan vi ej synge dit Navn" (Valdemar Rørdam), "Spurven sidder stum bag Kvist", "Sneflokke kommer vrimlende", "Jeg lagde min Gaard i den rygende Blæst" ja "Han kommer med Sommer, han kommer med Sol" (Jeppe Aakjær). Neli tema laulu on lauluraamatus "Den danske Koralbog". 

Aastast 2005 on Ryslinges väljak Th. Aagaards Plads tema kujuga, mille autor on Søren West.

Välislingid
-----------

* Mõned Aagaardi laulud Vikitekstides
* Artikkel biograafilises leksikonis
* komponistforeningen.dk
* gravsted.dk
* Laulu "Sneflokken kommer vrimlende" noodid
**Ehra-Lessien** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 56,08 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2291 inimest. Valda kuuluvad Ehra ja Lessieni külad.

Volkswagen AG katsetee
----------------------

Volkswagen AG omab katseteerajatist Ehra-Lessienis. Rajatis ehitati külma sõja ajal. Asupaik valiti, kuna see oli sellel ajal lennukeelutsoonis Ida-Saksamaa piiri ääres, seega sai salajasi prototüüpe katsetada potentsiaalsete konkurentide eest varjatult.

Teed kasutavad praegu kõik Volkswagen AG tütarettevõtted ja brändid, nagu Audi, Lamborghini, Bentley, Bugatti, SEAT, Škoda ja Porsche.

Rajatis kujutab endast 96 km killustikteed, mis hõlmab mitmesuguseid teekatteid ja kurve, mida kasutatakse katseteena uute sõidukite ja prototüüpide hindamiseks. Veelgi olulisem, siin on kiire ringrada, millel umbes 8,7 km pikk sirge lõik. Kuigi raja sirge osa on täiesti lame ja kogu pikkuses rõhtne, siis seistes sirge ühes otsas, ei ole maa kumeruse tõttu võimalik näha teist otsa. Kaldu kurvid ringraja mõlemas otsas võimaldavad suurt sisenemis- ja väljumiskiirust sirgele ja sirgelt, ja kasvatada keskmist kiirust 20 km ringil. Sirge on eriti kasulik sõiduki tippkiiruse määramiseks ja on üks vähestest kohtadest maal, kus Bugatti Veyron või McLaren F1 võivad jõuda oma tippkiiruseni.

* Ehra luterlik kirikEhra luterlik kirik
* Lessieni vana võõrastemajaLessieni vana võõrastemaja
* Katsetee sissepääsKatsetee sissepääs

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.ehra-lessien.de


Gifhorni kreisi vallad

* Adenbüttel
* Barwedel
* Bergfeld
* Bokensdorf
* Brome
* Calberlah
* Dedelstorf
* Didderse
* Ehra-Lessien
* Gifhorn
* Groß Oesingen
* Hankensbüttel
* Hillerse
* Isenbüttel
* Jembke
* Leiferde
* Meine
* Meinersen
* Müden
* Obernholz
* Osloß
* Parsau
* Ribbesbüttel
* Rötgesbüttel
* Rühen
* Sassenburg
* Schönewörde
* Schwülper
* Sprakensehl
* Steinhorst
* Tappenbeck
* Tiddische
* Tülau
* Ummern
* Vordorf
* Wagenhoff
* Wahrenholz
* Wasbüttel
* Wesendorf
* Weyhausen
* Wittingen
**Harmo Kallaste** (sündinud 22. veebruaril 1972 Viljandimaal) on eesti muusik ja helirežissöör. 

Aastatel 1996 ja 2000–2009 oli ta Terminaatori liige, kus mängis klahvpille, suupilli ja laulis tausta. Mänginud veel ansamblites Krimbel, Linnu tee, House of Games, Blacky, Koit Toome bänd, Compromise Blue ning paljudes stuudioprojektides. 

Alates 1998 töötab helikujundaja ja helirežissöörina. 

Alates 2017. aastast on õppejõud Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudiis.

Looming
-------

Ta on 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Eestit esindanud laulu "Keelatud maa" muusika autor. Enam kui 90 tema helindatud televisioonisaate ja filmi hulka kuuluvad ka näiteks "Mandariinid", "Seenelkäik", "Vanad ja kobedad saavad jalad alla" jpt.

### Muusika

* Maarja-Liis Ilus - Keelatud maa (viis) 1997
* Harmo Kallaste ja Kiili gümnaasiumi lastekoor - Mu kool ja koolitee (esitaja) 2019

| * v
* r
Terminaator |
| --- |
| 
**Jaagup Kreem** **·**  **Roland Puusepp** **·**  **Henno Kelp** **·**  **Taavi Langi**  **·**  **Rene Puura**Eimel Kaljulaid **·**  Harmo Kallaste **·**  Elmar Liitmaa **·**  Arno Veimer **·**  Sven Valdmann **·**  Sulev Müürsepp |
| Stuudioalbumid | 
*Lõputu päev* **·**  *Minu väike paradiis* **·**  *Pühertoonia* **·**  *Singapur* **·**  *Head uudised* **·**  *Kuutõbine* **·**  *Nagu esimene kord* **·**  *Rakett* **·**  *Vaikuse meri* **·**  *Maailm vs. Lilian* |
| Kogumikud | 
*Kuld* **·**  *20* |
| Kontsertalbumid | 
*Go Live 2005* **·**  *Ingli puudutus* |
| *Soundtrack* | 
*Risk* **·**  *Romeo & Julia* |
**Tanel Kliiman** (sündinud 16. märtsil 1968 Tartus) on Eesti sõudja ja sporditegelane, Sõudeliidu asepresident.

Kliiman lõpetas 1986. aastal Tartu 5. keskkooli ja 1992. aastal maaehituse erialal Eesti Põllumajandusülikooli metsandus- ja maaparandusteaduskonna. 

Aastatel 1995–2010 oli ta AS-i K & P Ehitus ehitusdirektor, aastast 2011 OÜ RM2 juhatuse liige.

Sõudmine
--------

185 cm, 84 kg.

Sõudmistreeninguid alustas ta 1981. aastal Kalle Tammeoru juures, aastatel 1982–1984 treenis Inge Pindi käe all, 1984–1985 Andres Redi treeningurühmas ning 1985–1987 ja 1989 Jüri Kuruli juhendamisel. 

* Võitis 1986 Nõukogude Liidu noorte meistrivõistlustel roolijata neljapaadil pronksmedali.
* Tulnud 2009 sõudesprindis roolijata kahepaadil Eesti meistriks.
* Aastast 1999 osalenud veteranide sõudevõistlustel:
	+ 2004–2012 saanud maailma sõudeveteranide regatil 11 võitu.

2000–2003 SAK Tartu juhatuse liige ja aastast 2004 klubi president. 
Kuulunud aastast 2003 Sõudeliidu juhatusse ja olnud alates 2005 asepresident.[*viide?*]

* Sõudeliidu aasta aktivist 2010.

Viited
------

1. ↑
Ehnatoni kuju varases Amarna stiilis
**Ehnaton** ('see, kes teenib Atonit'), enne oma 5. valitsusaastat **Amenhotep IV** (vahel ka kreekapäraselt **Amenophis IV**; 'Amon on rahul'), oli Egiptuse 18. dünastia vaarao.

Ta on tuntud Egiptuse traditsioonilise usundi hülgajana ja Atoni kultuse kehtestajana. See oli esimene teadaolev katse kehtestada monoteistlikku või henoteistlikku usundit.

Kuid pärast tema surma pöörduti pikapeale traditsioonilise usundi juurde tagasi. Kui Ehnatoni surmast oli möödunud tosinajagu aastaid, suri 18. dünastia välja ja kui võimule said uued valitsejad, kellel polnud selget pärimisõigust, siis mõistsid nad Ehnatoni ja tema lähimad järeltulijad hukka, nimetades Ehnatoni ürikutes "vaenlaseks".

Ehnaton sündis vaarao Amenhotep III ja tema peakuninganna Teje noorema pojana. Tema vanem vend Thutmosis suri enne oma isa ja seetõttu sai Ehnaton troonipärijaks. Arutletud on küsimuse üle, kas Ehnaton oli enne ainuvalitsejaks saamist oma isa kaasvalitseja, ja võimaliku kaasvalitsuse pikkuseks on pakutud 2–12 aastat. Tänapäeval on kõige levinum seisukoht, et kaasvalitsust ei olnud ja et Ehnaton sai valitsejaks alles pärast oma isa surma.

Ta valitses 17 aastat ja suri aastal 1336 või 1334 eKr.

Oma valitsusaja alguses abiellus Amenhotep IV Nofretetega ning neil oli kuus tütart. Samuti arvatakse, et hilisemad vaaraod Tutanhamon ja Semenhkare olid Ehnatoni teiste naistega saadud pojad.

19. sajandil avastati Ehnatoni asutatud linna Amarna varemed. 1907 avastati ka Ehnatoni haud. Ehnatoni vastu tekkinud huvi suurenes veelgi pärast seda, kui Luxoris Kuningate orus avastati Tutanhamoni haud. 2010 tõestati DNA uurimise abil, et Tutanhamon oli Ehnatoni poeg.

Vaata ka
--------

* Suur hümn Atonile

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ehnaton** |

* Royal Relations, Tut’s father is very likely Akhenaten. National Geographic 09. 2010, Juan Velasco, Amanda Hobbs, and Lawson Parker, NGM Staff. Sources: Zahi Hawass, Supreme Council of Antiquities, Egypt; Carsten Pusch, Eberhard Karls University of Tübingen, Germany
**Tanel Sokk** (sündinud 20. jaanuaril 1985 Tallinnas) on korvpalli karjääri lõpetanud mängija.[*viide?*]

Aastatel 2004–2015 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Sokk on tulnud seitsmekordseks Eesti meistriks.

Haridus
-------

Sokk lõpetas 2004. aastal Rocca al Mare gümnaasiumi. Korvpallitreeninguid alustas isa Tiit Soku juhendamisel.

Klubikarjäär
------------

Sokk on tulnud BC Kalev/Cramo ja Tartu Ülikool/Rockiga seitse korda Eesti meistriks ja võitnud neli Eesti karikat. Sokk on Balti liigas saanud 2016. aastal 2. ning 2013. 2017. ja 2018. aastal 3. koha.

### Statistikat

Hooajal 2007/2008 tõi Sokk Eesti Korvpalli Meistriliigas keskmiselt 4,1 punkti, Balti liigas 5,2 punkti ja ULEB Cupil 3 punkti mängus.

Koondisekarjäär
---------------

Sokk on mänginud Eesti noorte- ja juunioride koondises ning aastatel 2004–2015 Eesti koondises, kellega saavutas 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel 20. koha.

Tegevus poliitikas
------------------

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Eesti 200 nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 320 häält ning ei osutunud valituks.

Saavutused
----------

* 7-kordne Eesti meister (2009, 2011–2015, 2019)
* 4-kordne Eesti karika võitja (2006–2008, 2014)
* 2-kordne Korvpalli Meistriliiga finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2012–2013)
* VTB Ühisliiga parim Eesti mängija (2013)
* Korvpalli Meistriliiga parim noormängija (2003)

Isiklikku
---------

Ta on korvpalluri ja korvpallitreeneri Tiit Soku poeg ning korvpalluri Sten Soku vend.

Viited
------

1. 1 2 3  Biograafia ESBL-is

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Mars Express** on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) kosmosesond, mille eesmärgiks on uurida Marssi ja see on ESA esimene planeetidevaheline missioon. "Express" viitas algselt kiirusele ja efektiivsusele, millega sond ehitati, kuid hiljem lisandus sellele ka aeg, millega sond jõudis Maalt Marsi orbiidile. Sondi reisi Marsile lühendas tunduvalt asjaolu, et see startis ajal, kui Marsi ja Maa vaheline kaugus oli viimase 60 000 aasta väikseim. 

Kosmosesond Mars Express koosneb kahest osast: satelliidist Mars Express ja maandurist Beagle 2, mis laskus Marsi pinnale detsembris 2003. Maandur ei hakanud Marsi pinnal tööle, kuid satelliit on funktsioneerinud 2004. aasta algusest. Mars Express kaardistab Marsi pinda ja mineraale ning Marsi atmosfääri ringlust ja koostist.

Kuna sond on olnud oodatust tunduvalt töökindlam ja saadetud info väga väärtuslik, on ESA sondi missiooni pikendanud 6 korda ja see on NASA 2001 Mars Odyssey järel vanim teenistuses olev Marssi uuriv kosmosesond.

Viited
------

1. ↑  Space.com:European Space Agency's Mars Express
2. ↑  Airbus Defence and Space:Mars Express – The first mission to the Red Planet
3. ↑  ESA:Mars Express Fact Sheet
4. ↑  NSSDC:Beagle 2
5. ↑  NSSDC:Mars Express
6. ↑  The Listographer:The 7 Top Most Space Agencies of The World
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Saaremaa Püha kihelkonna mõisast; Märjamaa kihelkonna mõisa ja vasallilinnuse kohta vaata artiklit Kasti vasallilinnus ja Vana-Kasti mõis; Vana-Kasti kõrvalmõis oli Uue-Kasti mõis* |

---

Kasti mõisa kaart aastast 1888. Redigeerinud Tiit Tilk
**Kasti mõis** (saksa keeles *Kasty*) oli rüütlimõis Püha kihelkonnas, mis praeguse haldusjaotuse järgi kuulub Saaremaal Kaarma valla Kasti küla piiridesse.

Kasti mõis rajati 16. sajandil. Umbes kahe sajandi vältel olid seal peremeheks von Sassid.

### Mõisnikud

Vaade Kasti mõisale (2014)
1594. aastal läks mõis Möllerite suguvõsale, 17. sajandil kuulus Kohlide perekonnale ning 18. sajandi alguses, 1720. aastatel ostis Kasti mõisa Peer Anton Knutzen (Güldenstubbede aadlisuguvõsast). 1734. aastal sai Kasti mõisa omanikuks tema kasupoeg Georg Friedrich von Sass. Georg Friedrich Von Sassile kuulusid ka Tõlluste mõis, Nurme mõis, Kaunivere mõis ja Anijala mõis ning ta oli rentnik ka Ilpla mõisas. Valdavalt elas ta siiski Kasti mõisas, seal on sündinud ka tema lapsed. Ta pärandas mõisa 1783. aastal enda pojale, kes kandis samuti nime Georg Friedrich von Sass ning kellel oli kahest abielust kokku 12 last. 1810. aastal päris mõisa Peer Anton von Sass, kes 1812. aastal abiellus Lahetaguselt pärit Juliane Frederike von Lucega. Abielust sündis 11 last. Peer Anton von Sass suri 1832. aastal. Kasti mõisa järgmiseks omanikuks sai Wilhelm von Sass, kes 1848. aastal abiellus oma onutütre Julie Auguste Beate von Sassiga. Neil oli üks poeg, Peter Anton Ferdinand, kes sai mõisa omanikuks 1893. aastal, aga pärandas selle samal aastal oma pojale Ludwig Ferdinand Eduard von Sassile. 1905. aastal ostis temalt Kasti mõisa Alexander Peter Eduard von Buxhoeveden, kes jäi mõisa viimaseks omanikuks.

### Mõisahoone

18. sajandil valmis praegune kivist peahoone. See on tehti algselt barokses stiilis, kuid ehitati 20. sajandil põhjalikult ümber. Muuhulgas lisati kahekorruseline romaani stiilis rõduveranda. Nüüd on nii peahoonest kui ka mõnest kõrvalhoonest alles vaid müürid.

Kasti mõisa sisevaade (2014)
Kasti mõisa aiamaja (2014)
Kasti mõisa kelder (2014)
Von Sassi perekonna vapp

Vaata ka
--------

* Kasti mõisa ülevaade 1970. aastate Eesti NSV mõisate ülevaadete kogus
* Kasti mõisa ajalooline õiend: ajaloo ja arhitektuuri kirjeldus

Kasti mõisa tagakülg (2014)

Viited
------

1. 1 2 3  Särg, A. (2007). Saaremaa mõisad ja mõisnikud. Tallinn: Argo.
2. ↑  Kasti mõis. Ajalooline õiend • Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid

Välislingid
-----------

* Kasti mõis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis


Püha kihelkond

**Kirik**: Püha  

**Mõisad**: Ilpla mõis | Kaali mõis | Kangruselja mõis | Kasti mõis | Kõljala mõis | Pihtla mõis | Reo mõis | Sandla mõis | Tõlluste mõis
**Tandemtiiblennuk** on erilise tiibkonstruktsiooniga lennuk. Erinevalt tavalistest lennukitest on tandemtiiblennukitel kaks tiiba, mis asuvad kere mõlemas otsas. Seda lennukit võib võrrelda ka biplaaniga, aga tandemtiiblennuki tiivad asuvad vertikaalselt ja horisontaalselt eri tasanditel ehk need ei asu üksteisega kohakuti.

Disain
------

Tandemtiiblennuki üks tiib asub kere ees- ja teine kere tagaosas. Tiivad võivad asetseda eri tasapindadel ja tandemtiiblennuki mõlemad tiivad avaldavad tõstejõudu. Tandemtiiva asetust kasutatakse ka vee kohal "hõljuvates" sõidukites.

Eelised
-------

Kuna tandemtiiblennuki tiivad asuvad raskuskeskmele lähemal, siis saab lennuki kere pikkust vähendada ja tänu sellele väheneb ka lennuki kaal. Kaalu vähenedes muutub lennuki juhitavus paremaks.

Puudused
--------

Suurt tandemtiiblennukit on väikestel kiirustel raske juhtida. Pealegi kui raskuskeskme vahemik muutub väga väikseks, kuna tiivad asuvad selle lähedal, siis tekivad ka lennukile laadungi lisamisel probleemid. Lisaks sellele on lennukisse keeruline asetada reisijaid, kütust ja laadungit.

Ajalugu
-------

Esimesed andmed tandemtiiblennuki kohta on leitud 1831. aastast Thomas Walkeri raamatust "A Treatise Upon the Art of Flying by Mechanical Means", kus oli kujutatud tandemtiiblennukit. Selle joonistuse põhjal koostas D. S. Brown 1873. aastal esimese tandemtiiblennuki mudeli, millega ta demonstreeris lennuki stabiilsust.

Esimene edukas lend tandemtiiblennukiga oli 1896. aastal, kui Samuel Pierpont Langley aurumootoriga tandemtiibkonfiguratsiooniga lennuk lendas 1,2 km üle Potomaci jõe. Kõik Langley mehitatud katsed ebaõnnestusid.

Tänapäeval kasutatakse tandemtiiblennuki disaini mitmes mehitamata õhusõiduki (UAV) disainis, kuna nendega saab lennata stabiilselt väga kõrgel ja väga kaugele.

Näited
------

Näiteid tandemtiiblennukite kohta:

Proteus
* Langley Aerodome (1896)
* Blériot (1909)
* Pou-du-Ciel Era (1933)
* Mikoyan-Gurevich MiG-8 (1945)
* Miles’ Libellula: M.35 & M.39 (1940)
* Curtiss-Wright X-19 (1963)
* Viking Dragonfly (1980)
* Scaled Composites Model 281 Proteus (1998)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Minardo, A. (2014). *The tandem wing: theory, experiments and practical realisations.* Kasutamise kuupäev: 03. 03 2021. a. allikas POLITesi: https://www.politesi.polimi.it/handle/10589/93619
2. 1 2  Parks, D. (5. mai 2010. a.). Flying on tandem wings. *General Aviation News*. Allikas: https://generalaviationnews.com/2010/05/05/flying-on-tandem-wings/
3. ↑  Scaled Composites Proteus in flight (2003). Vaadatud 01.04.2020