recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kaunertal** on alpiorg ja vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1287 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 193,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 593 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Landeckist kagus Inni ülemjooksul.

Kaunertali org on 28 km pikk ja kulgeb Prutzist (884 m) kagusse Kaunertali liustikule. Orgu läbib Faggenbaci jõgi, mis algab Weißseespitze mäe (3044 m) lõunaküljelt ja voolab Prutzi juures Inni, seal on ka hüdroelektrijaam. Gepatschi veehoidla (*Gepatsch Stausee*), mis asub Fagge jõe ülemjooksul, on 6 km pikk, mahutavusega 138 000 000 m³, ja on loodud kivise tammi taha, mis on 630 m pikk ja 130 m kõrge. Tamm ehitati 1961. aastal. Järve vett kasutatakse elektri tootmiseks 13 km pikkuse torusüsteemi kaudu, mis asub Kaunertali lõunaotsas. Generaatorirajatis Prutzis toodab 620 miljonit kW/h aastas. Järve pind on kõrgusel 1820 m.

Peamine linn orus on Kauns (1050 m), mis asub Inni jõe ääres, selle Schranzi kabelis on *Kauner Kreuz*. Kaunertali liustiku tee jätkub üles kuni Weißenseeferneri liustikuni. See maksuline tee on kõrguselt viies sillutatud tee Alpides ja jõuab kõrguseni 2750 m. Oma 29 180-kraadise pöördega ulatub tee suusa-alani kõrgusel 2750 m. Peamine sissetulekuallikas on see liustiku suusa-ala oma 35 km nõlvade ja 10 tõstukiga, mis avati 1982. aastal. Tänu suusa-ala kõrgusele (2200-3050 m) ja liustikule on see tegev oktoobri keskpaigast juuni keskpaigani.

13. sajandi Berneggi lossi varemed oma gooti kabeliga asuvad samuti orus.

Kaunertal

Vaata ka
--------

* Kurude loend

Viited
------

1. ↑  Gemeindegrößenklassen mit der Einwohnerzahl 2021

Välislingid
-----------

* www.kaunertal.eu

Landecki ringkonna vallad

* Faggen
* Fendels
* Fiss
* Fließ
* Flirsch
* Galtür
* Grins
* Ischgl
* Kappl
* Kaunerberg
* Kaunertal
* Kauns
* Ladis
* Landeck
* Nauders
* Pettneu am Arlberg
* Pfunds
* Pians
* Prutz
* Ried im Oberinntal
* Sankt Anton am Arlberg
* Schönwies
* See
* Serfaus
* Spiss
* Stanz bei Landeck
* Strengen
* Zams
* Tobadill
* Tösens
**Tatjana Mannima** (sündinud 10. jaanuaril 1980 Kiviõlis) on Eesti suusataja. 

Ta lõpetas aastal 1997 Kiviõli 2. Keskkooli ja aastal 2004 spordiõpetajana Jaroslavli Riikliku Pedagoogikaülikooli.

Tatjana Mannima on esindanud Eestit Torino ja Vancouveri taliolümpiamängudel ning Sapporo ja Libereci maailmameistrivõistlustel.

Ta on Kiviõli Suusaklubi liige. Tema treener on Kalmer Tramm, endine treener Viktor Kaurson.

Oma tippsportlase karjääri otsustas ta lõpetada 2018. aastal. 

Ta on tegutsenud Elva Järve lasteaias liikumisõpetajana.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2006 Itaalia Torinos
	+ 41. koht vabastiilisprindis
	+ 41. koht 30 km ühisstardist vabastiilis
	+ 51. koht 10 km klassikasõidus

* 2010 Kanada Vancouveris
	+ 44. koht 7,5+7,5 km suusavahetusega sõidus
	+ 58. koht 10 km vabatehnikasõidus

* 2018 Lõuna-Korea Pyongchangis
	+ 39. koht klassikatehnikasprindis
	+ 50. koht 10 km vabatehnikas
	+ 56. koht suusavahetusega sõidus

Mannima on olnud Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) maratonisarja etappidel 2003–2019 3 korral esimene, 8 korral teine ja 7 korral kolmas, saanud sarja kokkuvõttes 2013 ja 2015 1. 2019 2. 2017 4. 2009 ja 2012 7. ning 2010 9. koha. 

Eesti meistrivõistlustel on ta võitnud 1997–2022 individuaalselt 17 kulda, 13 hõbedat ja 8 pronksi ning teatesõidus 2 hõbedat ja 1 pronksi. 

* Tartu suusamaratoni võitja 2005, 2015 ja 2021.
* Eesti parim naissuusataja 2008, 2015, 2017 ja 2018.

Isiklikku
---------

Tema ja Are Metsa tütar Ann-Marii läks 2018. aastal esimesse klassi. Tatjana ise alustas õpinguid kutsehariduskeskuses.

Viited
------

1. ↑  Kolmel olümpial võistelnud Tatjana Mannima pani tippsportlase karjäärile punkti, Delfi, 24. august 2018
2. ↑  Maarius Suviste, Tütar läheb 1. klassi, ema kutsekooli, Lõuna-Eesti Postimees, 31. august 2018

Välislingid
-----------

* Info Eesti Suusaliidu kodulehel
* Biograafia ESBL-is
**Ceremonial Oath** oli Rootsi meloodilise *death metal*'i ansambel, mille asutas **Desecratori** nime all 1989. aastal kitarrist Oscar Dronjak (hiljem HammerFallis). Hoolimata lühikesest tegevusajast omas ansambel tähtsust, viies kokku muusikud, kes hiljem moodustasid mõjuka meloodilise *death metal*'i ansambli In Flames.

Nende esimene demo salvestati 1989. aastal ja teine 1990. aastal, kui ansambel muutis oma nimeks **Ceremonial Oath**. Kokku andsid nad välja 2 demo, 1 EP ja 2 albumit.

Koosseis
--------

* Anders Fridén – laulja
* Anders Iwers – kitarr
* Mikael Andersson – kitarr
* Thomas Johansson – bass
* Markus Nordberg – trummid

### Endised liikmed

* Thomas Lindberg – kitarrid (mitte At the Gates liige)
* Oscar Dronjak – laulja, kitarr
* Jesper Strömblad – bass

### Sessiooniliikmed

* Tomas Lindberg – laulja kolmel *Carpet* lool.

Desecratori väljaanded
----------------------

* Wake The Dead Demo, 1989
* Black Sermons Demo, 1990

Väljaanded
----------

* *Promo 1991* (Demo, 1991)
* *Lost Name of God* (EP, 1992)
* *The Book of Truth* (CD, 1993)
* *Carpet* (CD, 1995)
Jim Byrnes (2010)
**Jim Byrnes** (kodanikunimi **James Thomas Kevin Byrnes**; sündinud 22. septembril 1948 Saint Louises Missouri osariigis) on Kanadas elav USA bluusimuusik ja näitleja.

1972. aastal üritas ta seisma jäänud veokit kiirteele lükata. Talle sõitis auto tagant otsa, mille tagajärjel ta kaotas mõlemad jalad põlvest saati.

Näitlejana on ta tuntud eelkõige Dan 'Lifeguard' Burroughsi kehastaja USA draamasarjas "Wiseguy" (1987–1999) ja vaatleja Joe Dawsoni osatäitjana põnevussarjas "Surematu" (1993–1998)

Muusikukarjäär
--------------

Byrnes alustas klaveriõpinguid viieaastaselt, kolmeteistaastaselt mängis ta juba bluuskitarri ja laulis. 1982. aastal moodustas ta bluusiansambli The Jim Byrnes Band ning hakkas sellega esinema üle terve Kanada.

### Diskograafia

* "Burning/I Turned My Nights Into Days" (1998; algselt kaks eraldi plaati, mis ilmusid vastavalt 1981. ja 1987. aastal)
* "That River" (1995 ja 1997)
* "Love Is A Gamble" (2001)
* "Fresh Horses" (2004)
* "House of Refuge" (2006)

Näitlejakarjäär
---------------

Byrnes on õppinud näitlemist Bostoni ülikoolis ja Saint Louise ülikoolis. Oma läbilöögi USA televisioonis saavutas ta aastal 1987, mängides bändi solisti ja esitades enda kirjutatud laulu minisarjas "Hands of a Stranger". Seejärel osales ta kuni 1990. aastani telesarjas "Wiseguy", kehastades Dan 'Lifeguard' Burroughsit. Hiljem osales ta seriaalis "Neon Rider" ja luges dublaaži animasarjas "The Adventures of Sonic the Hedgehog".

Aastal 1993 sai ta vaatleja Joe Dawsoni osa populaarses Kanada-Prantsusmaa koostöös valminud telesarjas "Surematu" ("Highlander"), keda ta kehastas sarja lõppemiseni aastal 1998. Joe Dawsoni rolli kehastas ta ka sarja *spin-off*'i "Surematu: The Raven" ("Surematu Amanda") kahes osas. Lisaks osales ta ka seriaalile järgnenud mängufilmides "Surematu: Lõppmäng" (2000) ja "Surematu: Allikas" (2007).

Välislingid
-----------

* Jim Byrnes andmekogus IMDb (inglise)
* Ametlik koduleht
* Jim Byrnes Website
Tatjana Jumaševa (2015)
**Tatjana Borissovna Jumaševa**, varem (1990–2002) **Tatjana Djatšenko**, sünninimi **Tatjana Jeltsina**, (vene keeles Татьяна Борисовна Юмашева; sündinud 17. jaanuaril 1960 Sverdlovskis Vene NFSV-s) on Venemaa ettevõtja, President Jeltsini fondi juht ja endine Venemaa presidendi aparaadi töötaja.

Jeltsini keskuse avamisel 25. novembril 2015 Jekaterinburgis. Pildil (paremalt): Dmitri Medvedev, Vladimir Putin, Naina Jeltsina ja Tatjana Jumaševa.
Ta on Venemaa esimese presidendi Boriss Jeltsini fondi direktor ja üks asutajatest 2000. aastal. Koos abikaasa Valentin Jumaševiga on ta ehitusfirma omanik ja kinnisvaraomanik Moskva eliitpiirkonnas. Jumaševitele kuulub 50% Moskva Siti ärikeskuses asuvast moodsast pilvelõhkujast Imperia Tower. 

Tatjana Jeltsina lõpetas 1983. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli arvutusliku matemaatika ja küberneetika teaduskonna. 

Aastatel 1996–1999 oli Tatjana Djatšenko Venemaa Föderatsiooni presidendi Boriss Jeltsini nõuandja ja 2000–2001 Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsiooni juhi Aleksandr Vološini nõuandja.

Isiklikku
---------

Tatjana Jumaševa on Boriss Jeltsini ja Naina Jeltsina tütar. Tatjana teine abikaasa oli suurärimees Leonid Djatšenko ning kolmas abikaasa – ajakirjanik, hilisem poliitik ja kinnisvaraarendaja Valentin Jumašev (abielu sõlmiti 2002. aastal). Tatjana Jumaševal on kolm last: Boriss Jeltsin (sündinud 1981), Gleb Djatšenko (1995) ja Marija Jumaševa (2002). 

2009. aastal said Jumaševid Austria kodakondsuse.

Viited
------

1. ↑  Зять Ельцина оказался владельцем недвижимости в "Москва-сити". vedomosti.ru, 7. juuni 2011

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tatjana Jumaševa** |

* Интервью дочери Ельцина Татьяны Дьяченко: за годы власти ничего не украла и в пользу олигархов не работала. newsru.com, 2. detsember 2009
* Hodorkovski alustas Venemaale uue presidendi otsinguid. aripaev.ee, 12. september 2016
Myriam El Khomri 2014. aastal
**Myriam El Khomri** (sündinud 18. veebruaril 1978 Rabatis) on Prantsusmaa poliitik, Sotsialistliku Partei liige. 

Ta oli aastatel 2015–2017 Prantsusmaa tööminister.

Ta sündis aastal 1978 Rabatis. Kui ta oli 9-aastane, kolis pere Tangerisse (asub Gibraltari väina lõunarannikul). Seejärel koliti Thouarsisse Deux-Sèvresi departemangu, veidi hiljem Bordeaux' lähedale Mérignaci. 

El Khomri õppis õigusteadust Bordeaux' IV Ülikoolis (Université Montesquieu Bordeaux IV-s) ja Pariisi 1. Ülikoolis (Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne'is).

Ta on 21. aprillist 2002 Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 2. septembrist 2015 kuni 10. maini 2017 Prantsusmaa tööminister. Tema ajal töötati välja töökoodeksi reformimise seaduseprojekt, millega karmistusid töötingimused; see kutsus esile (31. märtsil 2016) massimeeleavaldused.

Isiklikku
---------

Tema marokolasest isa on butiigijuht, bretoonist ema on inglise keele õpetaja. Tema informaatikust abikaasa on pärit Gironde'i departemangust; neil on kaks tütart. Puhkused veedab perekond Plougonvelinis Finistère'i departemangus.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**François Rebsamen** | **Prantsusmaa tööminister**2015–2017 | Järgnev**Muriel Pénicaud** |
**Lääne Maakohus** oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus aadressidel Haapsalu, Sadama tänav 21 ja Kärdla, Põllu tänav 17.

Lääne Maakohus loodi 24. mail 1990, kui Haapsalu Rajooni Rahvakohus nimetati vastavalt ümber.

1. jaanuaril 2006 liideti Lääne Maakohus Pärnu Maakohtuga.

Kohtu koosseis
--------------

1990. aastal töötas kohtus kaks kohtunikku, kaks istungisekretäri, kaks kohtutäiturit, kantselei juhataja, sekretär-masinakirjutaja, tõlk, koristaja.

Kohtu esimeheks oli Maie Kram, kes 1990. aasta lõpus läks tööle Eesti Vabariigi Ülemkohtusse. Tema asemel sai kohtu esimeheks Aita Rajavere. 1991. aastal tuli tööle kohtunik Allar Jõks, 1992–1995 oli ta kohtu esimeheks ja lahkus tööle Tallinna Ringkonnakohtusse. 1993 tuli tagasi kohtunik Maie Kram ja 1995. aasta maikuust kuni 2003. aasta lõpuni töötas ta kohtu esimehena. Alates 9. veebruarist 2004 töötas kohtu esimehena Piia Jaaksoo.

Viited
------

1. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. Justiitsministri 29.10.2002 määrus nr 71 "Maa-, linna-, haldus- ja ringkonnakohtute täpsed asukohad". Avaldamismärge: RTL 2002, 124, 1796.
Jimmy Howard (2010)
**James Russell Howard III** (sündinud 26. märtsil 1984 Syracuse'is, New Yorgi osariigis) on endine USA jäähokimängija (väravavaht).

Ta mängis kogu oma NHL-i karjääri jooksul Detroit Red Wingsis. Aastal 2003 valis Red Wings ta *NHL draft* '​is 64. valikuna. Enne seda mängis ta Maine'i Ülikooli meeskonnas.

Esimesed hooajad mängis ta peamiselt Red Wingsi noorteklubis Grand Rapids Griffins American Hockey League'is. Esimesel kolmel hooajal pääses ta Red Wingsi meeskonnas NHL-is jääle vaid mõned üksikud korrad. Red Wingsi põhiväravavaht oli ta alates hooajast 2009–10. Sel hooajal valiti ta NHL All-Rookie Teami ja jäi hooaja parima uustulnuka valimisel teisele kohale.

NHL-i tähetede mängul osales ta aastatel 2012 ja 2019.

Sportlaskarjääri lõpetamisest teatas Howard 2021. aasta jaanuaris.

Howard kuulus Ameerika Ühendriikide jäähokikoondisse 2012. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2014. aasta taliolümpiamängudel.

Välislingid
-----------

* Jimmy Howard NHL.com lehel
* Jimmy Howard hockeydb.com lehel
**Tallinna Lastestaadion** (Tallinna Laste Staadion, Tallinna Noorte Spordikeskus) oli staadion Tallinnas Uue Maailma asumis Kesklinna linnaosas aadressil Komsomoli tänav 14 (Suur-Ameerika tänav 3).

Aastatel 1954–1996 oli staadioni nimi Tallinna Lastestaadion ja aastatel 1996–2007 Tallinna Noorte Spordikeskus.

Ajalugu
-------

Enne sõda asus krundil Eesti suurim jalatsivabrik.

Vaade Suur-Ameerika tänavalt üle endise Tallinna Lastestaadioni ala Toom-Kuninga tänavale (2009)
Staadioniala Toom-Kuninga tänava poolsele alale (Toom-Kuninga 15, 17, 17a, 19 ja 21) on plaanitud ehitada neljast majast koosnev terviklik elamukompleks ja ülejäänud ala on ajutine Uue Maailma  kogukonna Ameerika aed, kuue väljakuga rannavollekeskus ja vaba aja veetmise ala.

2020. aastal kaaluti sellele alale uue Ameerika Ühendriikide saatkonnahoone ehitamist.

Viited
------

1. ↑  Tallinna Linnavalitsuse korraldus nr 2176. 9. september 1996.
2. ↑  Anti Liiv tahab tükki staadionist, www.aripaev.ee, 29. juuli 1998.
3. ↑  Toom-Kuninga 15, 17, 17a, 19 ja 21 kinnistute hoonestuse arhitektuurikonkurss,
4. ↑  Ameerika aia kõrval on rannavollekeskus, Kesklinna Sõnumid, 14 august 2019.
5. ↑  Tallinna lastestaadioni saatus viimaks otsustatud, postimees.ee, 18. aprill 2019.
6. ↑  USA saatkond kolib Uue Maailma kanti, raha.geenius.ee, 9. juuli 2020.

Välislingid
-----------

* Tallinna lastestaadioni saatus viimaks otsustatud Postimees, 18. aprill 2019
Myanmari Liidu Vabariigi lipp
 Birma riigi- ja rahvuslipp aastatel 1974–2010
 Birma lipp aastatel 1948–1974
Birma lipp Jaapani okupatsiooni ajal 1942–1945
**Myanmari lipp** on Myanmari riigilipp. See võeti kasutusele 21. oktoobril 2010. Lipul on kolm horisontaalset laidu – kollane, roheline ja punane. Lipu keskel on valge viisnurk. Värvide tähenduseks on solidaarsus, rahu ja vagurus ning julgus ja otsusekindlus.

Samasuguse värvikombinatsiooniga lipp oli Birmas kasutusel ka 1943–1945 Jaapani okupatsiooni ajal. Siis oli värvilaidude keskel tantsiv paabulind. Võitlevat paabulindu kasutab oma sümbolina Birma demokraatlik opositsioon, sealhulgas ka juba aastaid koduarestis viibiva poliitiku Aung San Suu Kyi praeguseks laiali saadetud partei.

Ajalugu
-------

Eelmine Birma lipp võeti kasutusele 3. jaanuaril 1974, kui Ne Win kuulutas Birmas välja sotsialistliku vabariigi. See ei erinenud palju Birma eelmisest lipust. Nelinurga sisse paigutati hammasratta kujutis ja riisivõsu kujutis selle peal. Tegemist on sotsialistlike sümbolitega, mis tähendavad töölisi ja talupoegi või tööstust ja põllumajandust. Neid sümboleid ümbritseb 14 viieharulist tähte, mis kujutavad Birma 14 osariiki. Tähed on ühesuurused, mis sümboliseerib nende võrdsust. Valge värv sümboliseerib puhtust, sinine värv rahu ja ausust ning punane julgust, solidaarsust ja sihikindlust.

Birma riigilipp kasvas välja Teise maailmasõja aegse Jaapani-vastase vastupanuliikumise lipust, mis oli punane väli valge tähega ülemises vardapoolses nurgas. Kui Birma iseseisvus, asetati täht sinisele ristkülikule ja ümbritseti 5 väiksema tähega, mis esindasid rahvusrühmi.

Vaata ka
--------

* Birma vapp

Viited
------

1. ↑  Associated Press (21.10.2010). "Myanmar unveils new national flag" (inglise keeles). Yahoo! News.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* Birma lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
Keiser Maximilian juhtis aastal 1504 Wenzenbachi lahingus isiklikult oma vägesid.
**Landshuti pärilussõda** lõppes kokkuleppega Baieri-Müncheni (*Bayern-München*) ja Baieri-Landshuti (*Bayern-Landshut*) hertsogkondade vahel. Kokkulepe puudutas pärimisõigust, kui üks kahest hertsogist peaks ilma meessoost pärijata surema. Mõlemad hertsogkonnad olid Wittelsbachide harude omanduses ja kokkulepe sätestas, et kui üks haru peaks meesliinis hääbuma, siis teine saab mõlemad hertsogkonnad. See leping eiras keisririigi seadust, mis sätestas, et Saksa-Rooma keiser pärib, kui liin hääbub.

Baieri-Landshuti hertsog Georg ja tema naine Hedwig Jagiellonica ei saanud meessoost pärijaid, nii nimetas Georg oma tütre Elisabethi pärijaks. Kokkuleppe tõttu ei nõustunud Müncheni liini hertsog Albrecht sellega, mis viis aastal 1503 sõjani. Selle kaheaastase sõja käigus põletati Landshuti ümbruses palju külasid, nagu Ergolding, maha.

Sõda lõppes aastal 1505 Elisabethi ja tema abikaasa, Reini pfaltskrahvi Ruprechti surmaga ja keiser Maximilian I vahekohtu otsusega 30. juulil 1505 Kölni Riigipäeval. Kaks Georgi lapselast Ottheinrich ja Philipp said Pfalz-Neuburgi (*Junge Pfalz*), killustatud piirkonna Doonau ülemjooksust üle Frangimaa Oberpfalzi põhjaosani. Neuburg an der Donau valiti uue riigi pealinnaks. Kuna kaks pärijat olid veel alaealised, valitses regendina Reini pfaltskrahv Friedrich II. Ülejäänud territoorium läks Wittelsbachide Müncheni liinile. 

Keiser võttis vahendustasuna endale territooriumi ümber Kufsteini; Vaba riigilinn Nürnberg omandas tähtsaid territooriume linnast idas, sealhulgas Lauf, Hersbruck ja Altdorf. Pfaltskrahvina kulutas Ottheinrich suuri rahasummasid palee ehitamiseks Neuburg an der Donausse. Läbi pärimise sai temast hiljem Pfalzi kuurvürst, kus tema lisand *Ottheinrichsbau* Heidelbergi lossile tegi temast ühe kõige tähtsama ehitaja saksa renessansis.
Tycho Brahe kvadrant. Tycho Brahe istub keskel. Mõõtmise läbiviijast on näha ainult pea paremal äärel. Paremal all olev abiline teatab kelladelt loetud aja, vasakul all olev abiline märgib mõõtmistulemuse üles
Kvadrandi valmistamise töötuba Tartu hansapäevade Teaduslinnas, juuli 2012
**Kvadrant** on ajalooline astronoomiline instrument, millega määrati taevakehade nurkkõrgusi ja asendit.

Kvadrant koosnes kraadijaotusega veerandringist, lugemisseadisest, visiirist ja loodist. Nurkkõrgus asus kvadrandist allarippuva loodi abil.

Peale teisaldatavate kvadrantide kasutati ka suuri statsionaarseid kvadrante, millega saavutati suur mõõtmistäpsus. Taani astronoom Tycho Brahe kasutas säärast kvadranti oma observatooriumis Uraniborgis. Selle kvadrandi veerandringi läbimõõt oli kaks meetrit. Instrument oli suunatud täpselt lõunasse. Nii sai määrata läbiminevate taevakehade nurkkõrgust kulminatsioonipunktis. Läbiminekuhetke mõõtmise teel määrati taevakeha asend taevas. Kvadrandi mõõtmistäpsus pidi olema 10 kaaresekundit.
**James Paul Montgomery** (sündinud 24. jaanuaril 1955) on Ameerika Ühendriikide endine ujuja, kolmekordne olümpiavõitja ja seitsmekordne maailmameister. Montgomery oli esimene mees, kes murdis 50 sekundi piiri (ajaga 49,99) 100 meetri vabaujumises 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis Quebecis, kus ta võitis kolm kuldmedalit ja ühe pronksi. 

Montgomery võitis esimestel ujumise maailmameistrivõistlustel 1973. aastal Belgradis Jugoslaavias viis kuldmedalit vabaujumises. Jugoslaaviast läks Montgomery USA Indiana ülikooli ja ujus neli aastat Doc Counsilmani juhendamisel.

Ta asutas 1981. aastal Dallas Mastersi ujumisprogrammi, mille nimetas hiljem ümber Lone Star Mastersiks. 1990. aastal sai nimi ametlikult Baylor / Lone Star Mastersiks. Ta alustas 2007. aastal ujumistundide andmist vanematele inimestele, et aidata täiskasvanutel vee hirmust üle saada.

Ta valiti 1986. aastal Rahvusvahelisse Ujumise Kuulsuste Halli (*International Swimming Hall of Fame*).

Ta juhendas USA Texase Addisonis Greenhilli koolis ujumist aastatel 1999–2016. Ta lahkus 2016. aastal ujumiskoolist. 

Ta on ka Dallase Aquatic Masters klubi meeskonna asutaja ja 2002. aastal nimetati ta Ameerika Ühendriikide meistrite ujumise (*USMS-United States Masters Swimming*) aasta treeneriks.

Välislingid
-----------

* Jim Montgomery ujumiskooli koduleht
* Jim Montgomery International Swimming Hall of Fame kodulehel
**Tallinna Kreiskool** (saksa keeles *Revalsche deutsche Kreisschule*) oli Venemaa keisririigi Eestimaa kubermangulinnas Tallinnas 1805–1875 tegutsenud saksa õppekeelega kreiskool.

Tallinna Kreiskooli (1832–1887) ja Tallinna Linnakooli hoone, Vene tänav 22
1800. aasta kevadel hakkas hoones Vene 22 tegutsema triviaalkool, mis Venemaa keisri Aleksander I koolireformiga 1805. aastal muudeti Tallinna kreiskooliks. 

1805. aastal tegutses kreiskool Tallinna kubermangugümnaasiumi kahekorruselise koolihoone ülemisel korrusel, esimesel korrusel asus gümnaasium. 

1830. aasta 18. novembril ilmus Venemaa keisri Nikolai I käskkiri, mis sulges Tallinna vene õppekeelega kreiskooli ja avas selle baasil 1831. aastal kaks elementaarkooli. 

1832. aastal müüs Antoinette Hedvig Henriette von Wistinghausen kinnistu, Vene tänav 22 kreiskoolile. 1833. aastal algas õppetöö uues, selleks otstarbeks ümberkujundatud koolimajas. 1872. aastal toimus järgmine hoonete ümber- ja juurdeehitus. 

1872. aasta 31. mail Venemaa keisri Aleksander II kinnitas Venemaa Riiginõukogu otsuse kreiskoolide reorganiseerimisest linnakoolideks. 1872. aastal kinnitatud Venemaa keisririigi linnakoolide määruse kohaselt tuli saksakeelsed kreiskoolid alates 1874. aastast reorganiseerida linnakoolideks. Uut tüüpi linnakoolid olid 6-aastase kursusega venekeelsed riiklikud poeglaste kõrgema astme algharidusasutused. Linnakooli eesmärgiks oli anda täielikku algharidust kõikidest seisustest lastele vanuses 7–14 eluaastat.. Linnakoolideks muudeti ka Tallinna ja Tartu vene õppekeelega elementaarkoolid.

Aastatel 1886—1887 reorganiseeriti kõik Eestis tegutsevad saksakeelsed kreiskoolid venekeelseteks linnakoolideks.

Koolis õppisid Eesti kirjanikud Eduard Bornhöhe (aastatel 1873-1877) ja Eduard Vilde (aastatel 1878-1882).

Vaata ka
--------

* Tallinna Vene Kreiskool

Viited
------

1. ↑  Koostanud Heino Rannap, EESTI KOOLI JA PEDAGOOGIKA KRONOLOOGIA
2. ↑  Tallinna Kreiskooli (1832-87) ja Tallinna Linnakooli (1917.aastani) hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 25.12.2020)
3. ↑  Eesti kooli ajalugu. 2. köide. 1860. aastaist 1917. aastani. Koostaja ja toimetaja Endel Laul. Toimetaja Veronika Varik. Tallinn: Teaduste Akadeemia Kirjastus, 2010, lk 130.
***Skimboarding*** on veespordiala, mis sarnaneb rulasõidu, lumelauasõidu ja surfamisega. Seda harrastatakse liivasel rannal otse veepiiril või mitte eriti sügavas vees; *skimboarding* ei vaja hiigellaineid.

Variandid
---------

Esimene variant kujutab endast liuglemist paari sentimeetri paksusel veekihil, põhiliselt puulaua ehk *woody*'ga. Selleks oodatakse hea laine, mis tekitab kena veekile või seistakse lihtsalt pahkluuni vees, antakse lauale viskega hoog sisse ja sellele järele joostes hüpatakse peale. Kuna puulaud on suhteliselt raske, ei kanna ta skimmerit eriti sügavasse vette, aga piisavalt, et teha enamikku skeidivõtetest, näiteks ka rampidel, mida ise madalasse vette ehitada annab. Sõidu pikkus sõltub skimmeri kogemustest, rannajoone ehitusest ja lainetusest, olles tavaliselt kümneid meetreid.

Teise, surfamisega sarnaneva skimmimisvariandi puhul kasutatakse liitmaterjalidest lauda, mis on surfilauast tunduvalt kergemad ja vastupidavamad ning võimaldavad sellise väikse lauaga laineid võtta.

Kohad
-----

*Skimboarding*'uga tegelemiseks sobib praktiliselt iga liivane rand, kus pole liiga palju kive, mis sõitu takistaksid ja lauda lõhuksid. Puulauaga on pikaks ja rahulikuks sõiduks hea võimalikult lauge rand ühtlase õhukese veekihiga ja mida õhem kiht, seda kiirem minek. Järsul, ebatasasel rannal on sõidud lühemad ning lõpevad tihtipeale põlvini vees.

Võistlused
----------

Kuigi *skimboarding* on siiani veel lapsekingades, harrastatakse seda USA-s kutseliste tasemel ja võistlusi korraldatakse juba aastakümneid. Üks tuntumaid sportlasi on üheksakordne maailmameister Bill Bryan. Põhilised riigid, kus *skimboarding*'ut harrastatakse, on USA, Suurbritannia, Portugal, Prantsusmaa, Austraalia ja Jaapan.

| * v
* r
Lauad liikumiseks |
| --- |
| Mudelid maa- ja veepinnal liikumiseks | 
Lainelaud • Luitelaud • Lumelaud • Purjelaud • Rula • Veelaud |
| Spordialad laudadega liikumiseks | 
Lohesurf • Lumelauasõit • Rulasõit • Skimboarding • Surfamine • Veelauasõit |
**Lääneliitlaste sõjakuriteod teise maailmasõja ajal** olid teises maailmasõjas lääneliitlaste toime pandud sõjaseaduste rikkumised teljeriikide tsiviilelanike ja sõjaväe isikkoosseisu vastu.

Teises maailmasõjas peeti mitmeid kohtuprotsesse teljeriikide sõjakurjategijate üle, neist tuntuim oli Nürnbergi protsess, aga need käsitlesid üksnes teljeriikide huvides tegutsenud isikute sõjakuritegusid.

Euroopa
-------

### Kanada

Samuel Mitchami ja Friedrich von Stauffenbergi väitel tapsid juulis 1943 Leonfortes Sitsiilias Edmontoni rügemendi sõdurid vangivõetud sakslasi. Saksamaal Friesoythes põletasid Kanada väeüksused aprillis 1945 juhuslikke maju.

### Suurbritannia

Saksa ajaloolane Jörg Friedrich väidab, et Winston Churchilli otsus jaanuarist maini 1945 Saksamaad pommitada oli sõjakuritegu. Ajaloolane Donald Bloxham tunnistab, et Dresdeni pommitamine 13.–14. veebruaril 1945 oli sõjakuritegu.

### Ameerika Ühendriigid

* Canicattì veretöö – kolonelleitnant McCaffrey tappis Itaalia tsiviilelanikke.
* Chenogne veretöö – Saksa sõjavangide tapmine 1. jaanuaril 1945 Belgias Chenogne linna lähedal.
* Dachau veretöö – Saksa sõjavangide tapmine.

Richard Dominic Wiggers väidab, et Ameerika Ühendriikide toitmispoliitika sõjajärgsel Saksamaal rikkus rahvusvahelist õigust, põhjustades paljude tsiviilelanike ja sõjavangide kannatusi ning surma.[*viide?*]

Ameerika Ühendriikide sõdurid lõikasid Jaapani sõdurite laipadelt kehaosasid suveniirideks või trofeedeks.

Vaata ka
--------

* Saksa Kolmanda Riigi sõjakuriteod teise maailmasõja ajal

 *Pikemalt artiklis Inimsusvastased kuriteod*

Viited
------

1. ↑  Samuel Mitcham und Friedrich von Stauffenberg. Die Schlacht von Sizilien.
2. ↑  Stacey, Colonel Charles Perry; Bond, Major C.C.J. (1960). Official History of the Canadian Army in the Second World War: Volume III. The Victory Campaign: The operations in North-West Europe 1944–1945. The Queen's Printer and Controller of Stationery Ottawa.
3. ↑  Harrison, Simon (2006). "Skull trophies of the Pacific War: Transgressive objects of remembrance". Journal of the Royal Anthropological Institute. 12 (4): 817–36. 2006
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vaidlusalusest alast; riigi kohta vaata artiklit Sahara Araabia Demokraatlik Vabariik* |

---

**Lääne-Sahara** on *de facto* osaliselt Maroko poolt okupeeritud määratlemata staatusega ala Aafrika looderannikul (endine Hispaania Sahara). Lääne-Saharas on välja kuulutatud Sahara Araabia Demokraatlik Vabariik.

Suuremad asulad on El Aaiún, Ed Dâkhla, Es-Smara, Boujdour ja El Marsa. 

Sahara Araabia Demokraatliku Vabariigi ajutine halduskeskus asub Bir Lehlús.


Aafrika maad

**Iseseisvad riigid:** Alžeeria | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Djibouti | Egiptus | Ekvatoriaal-Guinea | Elevandiluurannik | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Guinea | Guinea-Bissau | Kamerun | Keenia | Kesk-Aafrika Vabariik | Komoorid | Kongo Vabariik | Kongo Demokraatlik Vabariik | Lesotho | Libeeria | Liibüa | Lõuna-Aafrika Vabariik | Lõuna-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Niger | Nigeeria | Roheneemesaared | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Seišellid | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Zimbabwe | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesia | Uganda  

 **Sõltuvad alad:** Briti India ookeani ala | Ceuta | Chafarinase saared | Kanaari saared | Madeira | Mayotte | Melilla | Peñón de Alhucemas | Peñón de Vélez de la Gomera | Réunion | Saint Helena  

 **Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad:** Edela-Somaalia | Jubaland | Lääne-Sahara | Puntland | Somaalimaa

 **Aafrika maad** | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | Ameerika maad | Euroopa maad
**Tallinna Kultuuriamet** (aastani 2016 *Tallinna Kultuuriväärtuste Amet*) oli Tallinna ametiasutus, mis tegeles eeskätt linnaga seotud kultuuritegevuste korraldamisega. Amet asus aadressil Vabaduse väljak 10.

Põhimääruse järgi olid Tallinna Kultuuriameti tegevusvaldkonnad järgmised:

1. kultuuritegevuse korraldamine Tallinnas, sh ameti hallatavate etendusasutuste, raamatukogu, muuseumi, loomaaia, rahvaülikooli ja kultuurikeskuste töö korraldamine;
2. võimaluste loomine huvi- ja mittetulundustegevuseks ning vaba aja veetmiseks;
3. Tallinna kultuuripärandi säilitamine ja tutvustamine.

Tallinna Kultuuriameti ülesanneteks oli hallatavate asutuste tegevuse kureerimise kõrval kultuurivaldkonna arendamiseks vajalike investeeringute kavandamine ning nende korraldamine ja koordineerimine ameti haldusalas, kultuuriprojektide algatamine ja korraldamine linna kultuurielu mitmekesisemaks muutmiseks, kultuuriprojektide toetamise korraldamine, Tallinna kunstikogu haldamine, raamatusarja "Tallinna raamat" kolleegiumi töö korraldamine. 

Tallinna Kultuuriameti hallata olid järgmised asutused:

1. Tallinna Keskraamatukogu
2. Tallinna Filharmoonia
3. Tallinna Linnateater
4. Tallinna Pelgulinna Rahvamaja
5. Tallinna Linnamuuseum
6. Tallinna Rahvaülikool
7. Vene Kultuurikeskus
8. Tallinna Kirjanduskeskus

Varem Tallinna Kultuuriameti hallatavaks asutuseks olnud Tallinna Loomaaed on alates 1. juunist 2019 Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalameti hallatav asutus.

Tallinna Kultuuriamet korraldas Tallinnas näiteks järgmisi kultuuriüritusi ja tähtpäevatähistamisi: Hiina uusaasta, Tallinna päev, Tallinna Merepäevad, kultuuriöö, rahvuskultuuride päev, Eesti taasiseseisvumispäev jms.

2020. aastal liideti Tallinna Kultuuriamet ja Tallinna Spordi- ja Noorsooamet Tallinna Kultuuri- ja Spordiametitks.

Viited
------

1. ↑  Tallinna Kultuuriameti põhimäärus. Tallinna õigusaktide register, vaadatud 02.08.2013.
2. ↑  RT IV, 05.12.2020, 1
Landon Ferraro (2022)
Landon Ferraro 2016. aastal Boston Bruinsi särgis
**Landon Christopher Ferraro** (sündinud 8. augustil 1991 Trailis, Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes keskründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Kölner Haie.

Aastatel 2007–2010 mängis ta Western Hockey League'i klubis Red Deer Rebels. Hooajal 2010–11 mängis ta samasse liigasse kuuluvas Everett Silvertipsis.

2009. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL-i *draft* '​is 32. valikuna. Aastatel 2011–2015 mängis Ferraro põhiliselt American Hockey League'is (AHL) Red Wingsi noorteklubis Grand Rapids Griffins. 2013. aastal võitis ta Griffinsiga Calder Cup'i. NHL-is tegi ta Red Wingsi meeskonnas debüüdi 18. märtsil 2014 mängus Toronto Maple Leafsi vastu. 11. aprillil 2015 lõi ta mängus Carolina Hurricanesi vastu oma esimese värava NHL-is.

2015. aasta novembris liitus ta Boston Bruinsiga. Hooaeg 2015–16 on olnud NHL-is seni tema edukaim (5 väravat, 5 väravasöötu). 2016. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu St. Louis Bluesiga, kuid hooajal 2016–17 mängis ta vaid Bluesi noorteklubis Chicago Wolves.

2017. aasta juulis sõlmis Ferraro lepingu Minnesota Wildiga. Suurem osa hooajast 2017–18 mängis ta AHL-is Wildi noorteklubis Iowa Wild. NHL-is sai ta hooajal 2017–18 Wildi meeskonnas kirja kaks mängu ja lõi ühe värava.

Hooajal 2019–20 mängis Ferraro Saksamaa kõrgliigaklubis Eisbären Berlin. Hooaja 2020–21 alguses mängis ta Saksamaa esiliigaklubis Löwen Frankfurt. 2021. aasta jaanuaris naasis ta Saksamaa kõrgliigasse, sõlmides lepingu Kölner Haiega.

Kanada jäähokikoondise koosseisus osales ta 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Tema isa Ray Ferraro on endine jäähokimängija, kes mängis NHL-is enam kui 1000 mängu.

Välislingid
-----------

* Landon Ferraro NHL.com lehel
* Landon Ferraro hockeydb.com lehel
**Homs** (araabia حمص *Ḩimş*; ajaloolises kontekstis *Emesa*) on linn Süürias, Homsi provintsi halduskeskus. See asub Süüria lääneosas 501 m kõrgusel merepinnast 162 kilomeetri kaugusel Damaskusest.

Suurem osa elanikest on araablastest sunniidid. Suuremad vähemused on alaviidid ja kristlased.

Linn tekkis 1. sajandil eKr Emesa preesterkuningate asukohana. Rooma keiser Marcus Aurelius Antonius ehk Elagabalus sündis seal umbes 203. aastal. 636. aastal vallutasid linna muslimid. 1516 läks linn Osmanite riigi valdusse.

2011. aastal alanud Süüria rahutuste ajal sai linnast mässuliste keskus. Valitsusvägede ja nende liitlasriikide rünnakutes oli 2016. aasta alguseks hukkunud tuhandeid inimesi.

Homsist on pärit ajaloolane Heliodoros, jurist Papinianus ja paavst Anicetus.

Välislingid
-----------

 Homs – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Homs, Journey Into Hell
* Return To Homs
* Next time someone wonders why refugees are risking everything to come to Europe, show them this, The Independent, 3. veebruar 2016
**Lincoln Town Car** on täissuuruses luksussedaan, mida turuntas Ameerika Ühendriikide autotootja Ford Motor Company allüksus Lincoln Motor Company. Town Car (inglise keelest *linnaauto*) sai nime *coupé de ville* keretüübi järgi. Lincoln turundas mudelit aastatel 1981–2011. Kolmekümne aasta jooksul oli Town Carist kolm põlvkonda, mis konkureerisid otseselt Cadillaci ja Chrysleri samatüübiliste mudelitega.

Town Carid on peaaegu ainult neljaukselised sedaanid (kaheukselist sedaani müüdi ainult aastal 1981), autot kasutati palju limusiinina. Autot toodeti aastani 2011 ning see oli üle maailma Fordi pikimalt tootmises olnud automudel, aastatel 1997–2011 oli see kõige kauem Põhja-Ameerikas masstootmises olnud auto. Pärast Town Cari oli aastani 2016 selle tiitli omanik Lincoln MKS (ning pärast seda Cadillac CT6).

Aastatel 1980–2007 toodeti Lincoln Town Cari Wixomis Michiganis (tehases Wixom Assembly Plant), lisaks toodeti seal Lincoln LSi, Mark VI-d, VII-d ja VIII-d. Pärast Wixomi tehase sulgemist toodeti Town Cari ja sarnaseid Fordi mudeleid Crown Victoria ja Mercury Grand Marquis Southwoldis Ontarios (St. Thomas Assemblys). See tehas suleti septembris 2011, viimane Town Car valmis 29. augustil.

Vaata ka
--------

* Ford Crown Victoria
* Ford Crown Victoria Police Interceptor
* Mercury Grand Marquis
* Mercury Marauder
* Ford Panther (platvorm)
* Lincoln Mark (seeria)

Viited
------

1. ↑  Flammang, James M. (1999). *Standard catalog of American cars, 1976-1999* (Third ed.). Iola, WI: Krause Publications. ISBN 9780873417556.
2. ↑  Ferguson, David. "Linoln - Luxury In Motion". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2006. Vaadatud 17. juunil 2022.
**Kortemark** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Diksmuide haldusringkonnas.

Asulad
------

Kortemark jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbrid tähistavad osavaldu. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Asula | Pindala(km²) | Elanikke(1999) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Kortemark | 20,51 | 6068 |
| II   (V) | Handzame - Handzame- Edewalle | 13,63   | 3051   |
| III | Zarren | 11,20 | 2061 |
| IV | Werken | 9,65 | 1050 |

 |

* EdewalleEdewalle
* ZarrenZarren
* HandzameHandzame
* WerkenWerken
* Sint-BartholomeuskerkSint-Bartholomeuskerk

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Kortemark – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Lääne-Flandria provintsi vallad

Alveringem | Anzegem | Ardooie | Avelgem | Beernem | Blankenberge | Bredene | Brugge | Damme | De Haan | De Panne | Deerlijk | Dentergem | Diksmuide | Gistel | Harelbeke | Heuvelland | Hooglede | Houthulst | Ichtegem | Ieper | Ingelmunster | Izegem | Jabbeke | Knokke-Heist | Koekelare | Koksijde | Kortemark | Kortrijk | Kuurne | Langemark-Poelkapelle | Ledegem | Lendelede | Lichtervelde | Lo-Reninge | Menen | Mesen | Meulebeke | Middelkerke | Moorslede | Nieuwpoort | Oostende | Oostkamp | Oostrozebeke | Oudenburg | Pittem | Poperinge | Roeselare | Ruiselede | Spiere-Helkijn | Staden | Tielt | Torhout | Veurne | Vleteren | Waregem | Wervik | Wevelgem | Wielsbeke | Wingene | Zedelgem | Zonnebeke | Zuienkerke | Zwevegem
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib algebra mõistest; hulkade korrutise kohta vaata artiklit Ühisosa; lõnga korrutamise kohta vaata artiklit lõnga korrutamine.* |

---

**Korrutamiseks** ehk **korrutamistehteks** nimetatakse matemaatikas tehet, mis seisneb võrdsete liidetavate korduvas liitmises, ja selle tehte kõikvõimalikke üldistusi. Korrutamine on koos liitmise, lahutamise ja oma pöördtehte jagamisega üks aritmeetika neljast põhitehtest. Korrutustehte operande nimetatakse **teguriteks** ja tulemust **korrutiseks**. Korrutamise tehtemärgina kasutatakse enamasti sümboleid "·", "×" või kirjutatakse tegurid lihtsalt teineteise kõrvale. Tegurite *a* ja *b* korrutis esitatakse järelikult kujul

{\displaystyle a\cdot b\quad {\text{või}}\quad a\times b\quad {\text{või}}\quad a\,b\,.}

Üldistused
----------

Üldiseimal juhul on korrutamine suvaline binaarne algebraline tehe, mille operande nimetatakse teguriteks ja tulemust korrutiseks. Seega on mõiste "korrutamine" üldalgebras seotud pigem terminoloogiaga kui konkreetse tehtega. Korrutamise omadused määrab algebraline struktuur, kus see tehe defineeritud on. Struktuurid, mille ainsaks binaarseks tehteks on korrutamine, on näiteks rühmad, poolrühmad ja monoidid. Neis pole korrutamine enam tingimata kommutatiivne, kuid on siiski assotsiatiivne. Rühmoidid on näide struktuuridest, kus on loobutud ka korrutamise assotsiatiivsususest.

Korrutustehte mittekommutatiivne üldistus on näiteks maatriksite korrutamine ja funktsioonide kompositsioon. Näide mitteassotsiatiivsest üldistusest on vektorkorrutis. Ülalantud definitsiooni ei mahu aga näiteks skalaarkorrutis, sest kahe vektori skalaarkorrutis pole vektor vaid arv.

Kui algebralises struktuuris on lisaks korrutamisele defineeritud ka liitmine, siis eeldatakse enamasti, et korrutamine on liitmise suhtes distributiivne.

Vaata ka
--------

* Astendamine
* Skalaariga korrutamine
* Skalaarkorrutis

Viited
------

1. ↑   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Korrutamine** |

* Korrutamine, KAE Kool
Sulamistemperatuuri (sinine) ja keemistemperatuuri (violetne) muutus *n*-alkaanide homoloogililises reas
**Homoloogiline rida** on samasse aineklassi kuuluvate sarnaste omaduste ja struktuuriga keemiliste ühendite rida, mille liikmed erinevad naaberliikmest mingi kindla struktuurielemendi võrra. Orgaaniliste ühendite korral moodustavad homoloogilise rea sama aineklassi (sama funktsionaalrühmaga) ühendid, milles iga järgmine liige erineb eelmisest metüleenrühma –CH2– võrra, harvem mõne muu rühma võrra. Näiteks alkaanide homoloogilise rea üldvalemiga H(CH2)nCH3 (kus n = 0,1,2,3,4…) moodustavad metaan CH4, etaan CH3–CH3, propaan CH3–CH2–CH3, butaan CH3CH2CH2CH3 jne, mis erinevad naaberliikmest 14 massiühiku, s.t. CH2 võrra. Rea üksikut liiget nimetatakse *homoloogiks*.

Samamoodi kujunevad mitmesuguste funktsionaalrühmadega (need määravad ühendite klassi põhiomadused) ühendite homoloogilised read.

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| Ühendite klass | Üldvalem | Lihtsaim esindaja  |  Funktsionaalrühm |
| Alkaanid | C*n*H2*n* + 2 (*n* ≥ 1) | CH4, *n* = 1 |  |
| Alküülrühmad | C*n*H2*n* + 1 (*n* ≥ 1) | CH3, *n* = 1 |  |
| Tsükloalkaanid | C*n*H2*n* (*n* ≥ 3) | C3H6, *n* = 3 |  |
| Alkeenid | C*n*H2*n* (*n* ≥ 2) | C2H4, *n* = 2 | C = C |
| Alküünid | C*n*H2*n* − 2 (n ≥ 2) | C2H2, *n* = 2 | C ≡ C |
| Alkoholid | C*n*H(2n + 1)OH (*n* ≥ 1) | CH3OH, *n* = 1 | - OH |
| Karboksüülhapped | C*n*H2*n*+1COOH (*n* ≥ 0) | CH2O2, *n* = 0 | - COOH |
| Karbohüdraadid | C*n*(H*2*O)*n* (*n* ≥ 1) | C6H12O6 |

Metüleenrühm on see lüli, mille võrra erinevad üksteisest enamuse homoloogiliste ridade naaberliikmed. Tihti kasutatakse eesliidet "homo-", mis näitab, et tegu on võrdlusühendi homoloogiga. Seda kasutatakse triviaalnimetuses, näiteks homosidrunhappe molekulis on üks metüleenrühm (-CH2-) rohkem kui sidrunhappe molekulis; samuti sisaldub homoallüülses rühmas üks metüleenrühm rohkem kui allüülrühmas puhul.

Homoloogilises reas esineb ainete omaduste reeglipärane muutumine; seejuures võib esineda reeglipärasusest kõrvalekaldeid, mille põhjuseks on enamasti funktsionaalrühmadega seotud vesiniksidemete moodustumine.

Homoloogilise rea moodustavad ka terpeenid (näiteks mono-, seskvi-, diterpeenid jne) ja terpenoidid, milles kordub lüli C5H8; silaanid üldvalemiga SinH2n+2; titaani, vanaadiumi ja molübdeeni oksiidid nagu VnO2n-1, kus 2<n<10.

Praktiliselt kõik sünteetilised polümeerid on polümeerhomoloogide segud, s.t. tegu on erineva polümerisatsiooniastmega (koosnevad erinevast arvust monomeeri lülidest) molekulidega.

Vaata ka
--------

* funktsionaalne rühm
* homoloogia bioloogias
* tüviühend
**Jaan Muri** (14. juuni 1937 Veeriku küla – 14. veebruar 2014) oli eesti kooliõpetaja ja näitleja.

Ta sündis koolmeistri perekonnas. Ta lõpetas 1955. aastal Leisi Keskkooli ja 1960. aastal füüsika-matemaatika erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.

Ta töötas aastatel 1960–1962 Kingissepas ja aastatel 1962–1965 Sõmeral kooliõpetajana. Ta mängis asjaarmastajana Saaremaa Rahvateatris. 

1965. aastast töötas ta kooliõpetajana Sindis. Aastatel 1965–1970 oli ta Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri teatri näitleja.

Ta on maetud Sindi vanale kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1987 Eesti NSV teeneline õpetaja

Rolle
-----

* 1966 Federico García Lorca "Verine pulm" (Peigmees)
* 1966 Vilis Lācis / Raimond Kaugver "Kaluri poeg II" (Oskar Klava)
* 1967 Victor Hugo "Mary Tudor" (Somerset Seymour)
* 1968 Male Schwarz "Isemoodi tüdruk" (Rein Aase)
* 1969 Shakespeare / Klaus Flehmel / Enn Toona "Nagu soovite ehk Illüüria merehädalised" (Malvolio)
* 1970 Gerd Natschinski "Servus, Peter" (Eberhard Wagner)

Viited
------

1. ↑  Kalmistute register HAUDI

Kirjandus
---------

* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000.
**Müügiesindaja** (inglise keeles ***sales agent***) on ettevõtte esindaja, kes tutvustab ettevõtte tooteid ja teenuseid potentsiaalsetele klientidele.

Ta peab tundma pakutavaid tooteid ja teenuseid ning olema hea suhtleja. Lisaks on müügiesindaja töö, olenevalt piirkonna suurusest, üsnagi liikuv ja vaheldusrikas.
Müügiesindaja on väga kasulik just väikestele ettevõtetele, kes alles alustavad oma toodete või teenuste eksportimist, sest see võimaldab neil pääseda rahvusvahelistele turgudele ilma suuri investeeringuid tegemata.

Väljaõpe
--------

Müügiesindajaks on Eestis võimalik õppida kutsekoolides või rakenduskõrgkoolides.

Müügiesindajaliike töö iseloomu järgi
-------------------------------------

* Esindaja, kes esindab oma firmat ja selle tooteid;
* ostja esindaja, keda kasutatakse tavaliselt suurte tehingute tegemisel;
* mõlema osapoole (nii ostja kui müüja) esindaja, kes jälgib, et mõlemad pooled saaksid ausa tehingu;
* tehingu esindaja – müügiesindaja ei esinda kumbagi osapoolt, vaid jälgib, et tehing oleks aus ja sujuv;
* interneti müügiesindaja – suhtleb klientidega internetis ja teeb tehinguid läbi interneti;
* müügiisik, kes käib ukselt-uksele ning müüb klientidele toote maha nende oma kodus.

### Tööülesanded

* Kaupade ja toodete tutvustamine klientidele;
* kaupluste varustamine kaubaartiklitega;
* uute klientide leidmine;
* kliendisuhete hoidmine;
* kaupade väljapaneku korraldamine kauplustes.

### Eeldused sellel alal töötamiseks

* Eelnev kogemus müügitöö alal;
* hea keeleoskus;
* hea suhtlusoskus;
* oskus otsuseid teha ja töötunde vastavalt klientidele sättida;
* kasuks tuleb autojuhiluba, kui on vaja klientide juures käia.

### Töötasu

Müügiesindaja töötasu oleneb tavaliselt sellest, kui palju suudab ta klientidele tooteid müüa. Mõnes ettevõttes on müügiesindajad kindla kuupalgaga tööl.

### Arenguvõimalused

Müügiesindajal on mitmesuguseid võimalusi karjääriredelil kõrgemale jõuda. Esimene edutamise võimalus on see, et töötajale antakse suurem piirkond ning selle tulemusena suureneb tema toodete läbimüük. Müügiesindajal on võimalik saada ka piirkonna müügijuhiks või, olles juba kogenud töötaja sellel alal, hakata ise juhtima müügitööga tegelevat ettevõtet.

Viited
------

1. 1 2
2. 1 2 3 4
3. ↑
4. ↑  CV Keskus
**Jaan Mikk** (sündinud 19. detsembril 1939) on eesti haridusteadlane, Tartu Ülikooli emeriitprofessor.

Ta lõpetas 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna füüsika erialal ning astus 1967. aastal pedagoogikakateedris aspirantuuri, mille lõpetas 1970 pedagoogika teaduste kandidaadi kraadiga, teemaks õppeteksti mõistetavus. 1983. aastal sai NSV Liidu Pedagoogikateaduste Akadeemia üldpedagoogika instituudi juures pedagoogikadoktori kraadi samateemalise väitekirjaga.

Aastatel 1970–2005 töötas Tartu Ülikoolis sotsiaal- ja haridusteaduskonnas, sai 1983. aastal professoriks ja 2005. aastal emeriitprofessoriks.

Tunnustus
---------

* 1999 Tartu Ülikooli medal
* 2005 Tartu Ülikooli suur medal

* 2019 Tartu Ülikooli aumärk

Välislingid
-----------

* Jaan Mikk ETIS-es
* Lihtsa eesti keele reeglid (vaadatud 12.02.2021)

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.
2. ↑  "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 4.12.2022.
3. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.
**Planetoloogia** ehk **astrogeoloogia** ehk **planetaargeoloogia** on teadusharu, mis uurib planeete, komeete, asteroide ja teisi sarnaseid taevakehi.

Tavaliselt peetakse planetoloogia all silmas väljaspool Maad asuvate teiste Päikesesüsteemi taevakehade uurimist. Planetoloogia tekkis siis, kui Maa uurimisel kogutud teadmisi ja tehnikat hakati kasutama teiste taevakehade uurimiseks. Seega on planetoloogia justkui maateaduste laiendus väljapoole Maad. Planetoloogiat peetaksegi maateaduste alldistsipliiniks, kuigi loogiliselt võttes võiks olla ka vastupidi.

Põhimõtteliselt ei piirdu planetoloogia uurimisväli vaid Päikesesüsteemiga, kuid väljaspool Päikesesüsteemi asuvate planetaarsete taevakehade ehk eksoplaneetide kohta on teadmised suure kauguse tõttu seni väga kehvad ning uurimine raskendatud.

Algselt nimetati planetoloogiaks Kuu ja teiste lähemate planeetide ning nende kuude pinnavormide uurimist.

1962. aastal defineeris soome geokeemik Kalervo Rankama planetoloogia kui universaalse teadusharu, mis uurib planeetide, nende looduslike kaaslaste ja teiste sarnaste taevakehade konfiguratsiooni, aineringeid ja sellega kaasnevaid energiamuundumisi Päikesesüsteemis ning võimalikes teistes planetaarsetes süsteemides. Sellega üritas Rankama lõpetada segaduse, mis saatis termineid "astrogeoloogia" ja "planetaargeoloogia", pakkudes nende asemele uue termini "planetoloogia".

Sellegipoolest käsitletakse planetoloogiat mõnikord eraldi astrogeoloogiast ehk planetaargeoloogiast. Sellise käsitluse korral mõistetakse planetoloogiat laiema teadusharuna, mis käsitleb ka teemasid, mis otseselt geoloogia alla ei kuulu. Piir planetoloogia ja planetaargeoloogia vahel on siiski niivõrd ähmane ja uurimisväli suures osas kattuv, et sageli peetakse neid sünonüümideks.

Viited
------

1. 1 2  Jackson, J. A. (1997). Glossary of Geology (4. trükk). Alexandria, Virginia: American Geological Institute. Lk 491. ISBN 0922152349
2. ↑  Rankama, K. (1962). Planetology and geology. Geological society of America. Bulletin, v.73. Lk 519–520.
3. ↑  Wilhelms, Don E. (1997). Astrogeology. Entsüklopeedias Shirley, James H. & Fairbridge, Rhodes W. (Toim.), Encyclopedia of Planetary Sciences (Encyclopedia of Earth Sciences Series). Springer. Lk 46. ISBN 0412069512

Välislingid
-----------

* Smithsonian Center for Earth and Planetary Studies – palju infot Päikesesüsteemi taevakehade kohta.