recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Helendav pulk
Helendavad pulgad on põnev ja praktiline leiutis, mis on leidnud laialdast kasutust erinevates valdkondades, sealhulgas lõbusas meelelahutuses, vahendites hädaolukordades ning isegi teadusuuringutes. Need säravad pulgad on tihti kasutatud pidudel, festivalidel ja kontsertidel, kuid vähesed inimesed teavad nende põhimõtteid ja kuidas nad tegelikult töötavad.

Helendavate pulkade tööpõhimõte on lihtne, kuid geniaalne. Need koosnevad plastikust või klaasist torust, mis sisaldab kahte eraldi komponenti - fluorestseeruvat ainet ja oksüdeerijat. Fluorestseeruv aine on tavaliselt ühend, mis suudab sära pimedas, kui talle antakse energiat. Oksüdeerija on komponent, mis vabastab energiat, kui see reageerib fluorestseeruva ainega. Kui helendav pulk puruneb või paindub, segunevad fluorestseeruv aine ja oksüdeerija, põhjustades keemilise reaktsiooni ja helendava efekti.

Kui helendavat pulka loksutada või painutada, segunevad fluorestseeruv aine ja oksüdeerija, käivitades keemilise reaktsiooni. See reaktsioon toodab valgust, mis põhjustab pulga helendamise. Erinevate fluorestseeruvate ainete kasutamine võib anda erinevaid värve, näiteks rohelist, sinist, punast või kollast. Mõned helendavad pulgad võivad sära kuni mitu tundi, samal ajal kui teised võivad helendada vaid mõne minuti jooksul.

Ajalugu
-------

Helendavad pulgad on suhteliselt uus leiutis, mis on saanud populaarseks alates 1980. aastatest. Nende päritolu võib jälitada sõjaväelistesse rakendustesse, kus neid kasutati algselt valgustustehnikana lahinguväljadel. Siiski on nende kasutamine ja tehnoloogia areng aja jooksul laienenud, ulatudes kaugemale sõjaväe kasutusest ja leides rakendust mitmel erineval viisil.

Helendavate pulkade varased variandid olid tegelikult suured ja ebapraktilised, kuid tehnoloogia areng on viinud palju väiksemate, taskukohasemate ja efektiivsemate pulkade loomiseni. 1960. aastatel töötasid teadlased välja fluorestseeruvate ainete ja oksüdeerijate segu, mis võimaldas pulkadel sära pimedas ja tekitada erinevaid värve. Esialgu olid need pulgad mõeldud sõjalisteks rakendusteks, näiteks öiste signaalide andmiseks või lahinguväljadel kasutamiseks, kuid kiiresti mõisteti nende potentsiaali ka tsiviilkasutuses.

Helendavad pulgad said laiemat tuntust ja populaarsust 1980. aastatel, kui neid hakati kasutama meelelahutuslikel üritustel, nagu pidudel, kontsertidel ja festivalidel.

Kasutus
-------

Helendavate pulkade kasutusalad on mitmekülgsed ja ulatuvad meelelahutusest erakorraliste olukordadeni. Üks tuntumaid kasutusvaldkondi on pidude ja ürituste valgustamine. Helendavad pulgad on populaarsed aksessuaarid pidudel, festivalidel ja kontsertidel, kuna need loovad huvitava ja lõbusa visuaalse efekti. Neil on ka praktiline rakendus ohutuse ja nähtavuse tagamisel, näiteks pidude turvalisus, suure rahvahulga korraldamine või öine matkamine.

Lisaks meelelahutusele on helendavatel pulkadel ka oluline roll hädaolukordades. Need võivad olla väärtuslikud abivahendid elektrikatkestuste, loodusõnnetuste või muude kriisiolukordade
Fail:Peeteli kirik.JPGPeeteli kirik
Peeteli kirik (2007)
**Tallinna Peeteli kirik** asub Tallinnas Pelgulinna asumis, aadressil Preesi tänav 5. Hoone valmis arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi 1938. aastal. 

Peeteli kirik on 1920.–1930. aastatel Eestis ehitatud kirikute seas üks suuremaid. Funktsionalistlikus stiilis kiriku kellatorn asetseb asümmeetriliselt hoone küljel.

Kirikut kasutavad EELK Tallinna Peeteli kogudus ja EMK Uue Alguse Kogudus. Pühapäeviti kell 11.00 toimuvad Peeteli kirikus eestikeelsed ja laupäeviti kell 11.00 venekeelsed jumalateenistused. Pühapäeviti kell 15.00 toimuvad metodistliku Uue Alguse koguduse venekeelsed jumalateenistused.

Ajalugu
-------

Kiriku nurgakivi pandi 13. juunil 1937 kell 16.00. 23. augustil lehvisid kiriku tornis rahvuslipud, viis päeva hiljem pühitseti tornirist. Kirik avati pidulikult 18. detsembril 1938. Kiriku ehitamine läks maksma 94 245 Eesti krooni.

21. veebruaril 1943 sai Peeteli kirik Nõukogude lennuväe pommitamise ajal kannatada. Purunesid aknaraamid, klaasist altarimaalingud ja kivikatus hävis osaliselt. Märtsipommitamise tagajärjel 9. märtsil 1944 said surma või vigastada paljud pelgulinlased. Peeteli kiriku keldris toimus ootamatult tabanud hävitava rünnaku alguses piiblitund. Peagi tuli sinna rohkelt rahvast.

Aastal 1962 sulgesid Nõukogude okupatsioonivõimud Peeteli kiriku. Palju aastaid kasutas hoonet Eesti Telefilmi telestuudio võttepaviljoni ja laona. Lammutati kooriruum, kinni müüriti kõik kirikusaali aknad, saali ehitati vahelagi, tornikiiver võeti maha ja tehti muid ümberehitusi. Mööbel, lühtrid jt. kirikuvara kanti osaliselt laiali. 

Kulus 30 aastat, enne kui taastati Eesti vabariik ja Peeteli kirik kogudusele tagastati. 6.juunil 1993, pärast 31 aastat kestnud vaheaega, peeti kirikus taas jumalateenistus.

2000. aastal renoveeriti kiriku kelder. Kaheksa kuuga rajati keldrikorrusele ajakohase sisustusega päevakeskus, milles on pesemisruumid, köök, söögisaal, eluruumid ja loovustuba. Töödel olid abiks endised tänavalapsed, kes lõhkusid 430 m2 betoonpõrandat ning süvendasid pinnast umbes 60 cm. 

1960. aastatel lammutatud tornikiiver taastati 2006. aasta sügisel. Suvel 2007 puhastati kiriku põrand vanast värvist ning kaeti puiduvärvi lakiga. Uued pingid valmistati Tampere Harju koguduse rahalisel toel. Pärast kiriku renoveerimist on koguduse liikmete ning külastajate arv vaikselt, kuid märgatavalt kasvama hakanud.

18. detsembril 2008 tähistas Peeteli kirik oma 70. aastapäeva. 23. aprillil 2017 tähistas Peeteli kogudus 90. aastapäeva. 

* Peeteli kirik 1994Peeteli kirik 1994

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Tallinna Peeteli kirik Muinsuskaitseameti kultuurimälestiste riikliku registri andmebaasis
* Tallinna Peeteli kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
**Marcin Janusz Gortat** (sündinud 17. veebruaril 1984 Łódźis) on Poola endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 12 hooaega.

Karjäär
-------

### Euroopa

Enne NBA-sse siirdumist mängis Gortat aastatel 2002–2003 kodulinnaklubis Łódźi ŁKS ja seejärel aastatel 2003–2007 Saksamaa kõrgliigaklubis Kölni RheinStars, kellega tuli riigi meistriks ja karikavõitjaks.

### NBA

Gortati valis 2005. aasta NBA *draft*'ist 57. valikuna Phoenix Suns, kes vahetas tema mängijaõigused edasi Orlando Magicule. Gortat tegi Magicu eest debüüdi hooajal 2007/08, mil tõi keskmiselt 7 minutiga 3 punkti ja 2,7 lauapalli mängus.

2010. aasta detsembris vahetati Gortat Phoenix Sunsi, kelle eest kogus ta oma karjääri parimal, 2011/12. hooajal keskmiselt 15,4 punkti ja 10 lauapalli mängus.

2015. aasta oktoobris vahetati Gortat Washington Wizardsisse, kus ta mängis viis hooaega, mille jooksul tõi keskmiselt 11,6 punkti ja 9,2 lauapalli mängus.

Gortat vahetati 2018. aasta juunis Los Angeles Clippersisse. Karjääri viimaseks jäänud 2018/19. hooajal viskas Gortat keskmiselt 5 punkti ja hankis 5,6 lauapalli mängus. 16. veebruaril 2020 teatas Gortat, et lõpetab profikarjääri.

Saavutused
----------

* Saksamaa meister (2006)
* 3-kordne Saksamaa karika võitja (2004, 2005, 2007)

Rahvuskoondis
-------------

Gortat on aastatel 2004–2015 mänginud Poola korvpallikoondises.

Isiklikku
---------

Isa Janusz Gortat on endine poksija.

Välislingid
-----------

* Marcin Gortat – NBA.com
* Marcin Gortat – Basketball-Reference.com
Depkini mõis 1782. aastal. Johann Christoph Brotze kogust
**Depkini mõis** (läti keeles *Depkina muiža* või *Merķeļa muiža*, tänapäeval ka *Rāmavas muiža*, saksa keeles *Depkinshof*) on mõis Lätis Ķekava piirkonnas Ķekava vallas Rāmavas. Ainus säilinud hoone asub aadressil Rāmavas iela 9 (vahetult hävinud Rāmava mõisa peahoone kõrval). 

Mõisa mainitakse esimest korda XV sajandil. Esimene teadaolev omanik oli aastal 1723 B. Depkin. Hilisemad omanikud olid Wiekenid, Portenid ja Merkelid. Viimased omanikud olid Grotenhielmid.

Puidust klassitsistlik peahoone ehitati XIX sajandi alguses. Peale võõrandamist kuulus hoonesLäti Ülikooli põllumajandusteaduskonnale. Nõukogude ajal asusid seal korterid, elanikud tegid hoonele omaalgatuslikke ümberehitusi. XX sajandi kaheksakümnendatel aastatel asus seal eksperimentaaltehase "Rāmava" kontor. Aastal 2000 hakati hoonet restaureerima, tööd lõppesid aastaks 2002. Praegu asub seal võõrastemaja, ka on seal konverentsisaalid.

Mõisakompleksi juurde kuulus omal ajal 10 hoonet, ent need pole säilinud. Alles on vaid väike park ja mõisa tellistest väravad.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Depkini mõis** |

* Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)
**Lennart Raudsepp** (16. oktoober 1967 Põlva vald Põlvamaa – 24. aprill 2021) oli eesti spordifüsioloog.

Elulugu
-------

Lõpetas 1986 Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1992 TÜ kehakultuuriteaduskonna. Sporditeaduste magister (1994, TÜ), väitekiri "Liigutusvilumuste kinemaatilise struktuuri iseärasused ja seosed kehaliste võimetega 8-aastastel lastel", Ph.D. (1996, TÜ), väitekiri "Physical activity, somatic characteristics, fitness and motor skill development in prepubertal children".

Oli 1993–1994 TÜ spordipedagoogika instituudi assistent ja 1994–1996 lektor, 1997–2004 spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituudi dotsent, 2004–2021 professor, ühtlasi 1997–2004 spordipedagoogika instituudi juhataja ja 1998–2004 spordi sotsiaalteaduste õppetooli hoidja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: laste ja noorukite kehaline aktiivsus ja selle determinandid, kehaline enesehinnang ja motivatsioon spordis ja kehalises tegevuses, sportlaste võistluseelne emotsionaalne seisund. 45 teadustrükist.

Tunnustus
---------

2012 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.

Teoseid
-------

* Motoorne areng (kaasautor Atko-Meeme Viru). Tartu, 1997
* Achievement goal orientations, beliefs about sport success and sport emotions as related to moderate to vigorous physical activity of adolescents (kaasautor R. Viira). // Psychology and Health 15 (2000) 5
* Stability of Physical self-perceptions during early adolescence (kaasautorid K. Kais, A. Hannus). // Pediatric Exercise Science 16 (2004) 2
* Cognitive and somatic anxiety and self-confidence in athletic performance of beach volleyball ( kaasautor K. Kais). // Perceptual and Motor Skills 98 (2004) 2 The Relationship between socio-economic status, parental support and adolescent physical activity. // Acta Paediatrica 95 (2006) 1.

Välislingid
-----------

* Lennart Raudsepp Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Professor Lennart Raudsepp Terevisioonis 30. märts 2012

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Jennifer Hermoso 2018. aastal Madridi Atlético särgis
**Jennifer Hermoso Fuentes** (sündinud 9. mail 1990 Madridis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Pachuca ja Hispaania naiste jalgapallikoondises.

Klubikarjäär
------------

Klubikarjääri alustas ta kodulinnaklubis Madridi Atlético, mille naiskonnas debüteeris ta 2004. aastal. Madridi Atléticos mängis ta kuni 2010. aastani. Hiljem kuulus ta Madridi Atlético ridadesse veel ka hooajal 2018–2019.

Lisaks Madridi Atléticole on ta mänginud veel Hispaania klubides Rayo Vallecano (2010–2013) ja Barcelona (2013–2017 ja 2019–2022), Rootsi klubis Tyresö FF (2013) ning Mehhiko klubis Pachuca (alates 2022. aastast).

Hispaania meistriks on ta tulnud hooajal 2010/11 Rayo Vallecanoga, hooaegadel 2013/14, 2014/15, 2019/20, 2020/21 ja 2021/22 Barcelonaga ning hooajal 2018/19 Madridi Atléticoga. Hooajal 2020/21 võitis ta Barcelonaga lisaks UEFA Naiste Meistrite Liiga.

Hermoso on viiel korral olnud Hispaania kõrgliiga suurim väravalööja – hooaegadel 2015/16 (24 väravat), 2016/17 (35 väravat), 2018/19 (24 väravat), 2019/20 (23 väravat) ja 2020/21 (31 väravat). Hispaania kõrgliigas on ta läbi aegade paremuselt viies väravalööja (177 väravat). Hooajal 2020/21 oli ta Chelsea mängija Fran Kirby kõrval suurim väravalööja ka Meistrite Liigas (mõlemad lõid kuus väravat).

Koondisekarjäär
---------------

Hispaania koondises tegi Hermoso debüüdi 21. juunil 2012 mängus Türgi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 16. jaanuaril 2013 sõprusmängus Venemaa vastu.

2013. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Inglismaa vastu ja veerandfinaalis Norra vastu.

2019. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta penaltitest kaks väravat Lõuna-Aafrika Vabariigi vastu ning kaheksandikfinaalis värava hilisema maailmameistri USA vastu.

2023. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus lõi ta kaks väravat Sambia vastu ja kaheksandikfinaalis värava Šveitsi vastu.

Hermoso on Hispaania naiste jalgpallikoondise läbi aegade suurim väravalööja – 2023. aasta seisuga on ta löönud 51 väravat.

Saavutused
----------

Rayo Vallecano
* Hispaania kõrgliiga: 2010–11

Barcelona
* Hispaania kõrgliiga: 2013–14, 2014–15, 2019–20, 2020–21, 2021–22
* UEFA Naiste Meistrite Liiga: 2020–21
* Copa de la Reina de Fútbol: 2014, 2017, 2020, 2021
* Supercopa Femenina: 2019–20, 2021–22

Madridi Atlético
* Hispaania kõrgliiga: 2018–19

Paris Saint-Germain
* Coupe de France Féminine: 2017–18
Diana Gurtskaja
Diana Gurtskaja
**Diana Gurtskaja** (gruusia keeles დიანა ღურწკაია (*Diana Gurtskaia*); sündinud 2. juunil 1979 Suhhumis) on megreli rahvusest Gruusia-Vene pime laulja, Venemaa rahvakunstnik. 

Ta õppis Thbilisis pimedate koolis ning hiljem Moskvas Gnessinite-nimelises instituudis laulmist. Ta elab Moskvas. 

Ta valiti lauluga "Peace Will Come" Gruusia esindajaks 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laul tuli finaalkontserdil 11. kohale.

Ühiskondlik positsioon
----------------------

1. märtsil 2014 kirjutas alla Venemaa kultuuritegelaste pöördumisele, mis toetas president Vladimir Putini poliitikat Ukrainas, sh Krimmis.

Toetab Venemaa patriarhi Kirilli ideed keelata Venemaal abordid. 

Jaanuaris 2018 registreeriti Gurtskaja Putini usalduisisikuks 18. märtsil 2018 peetud presidendivalimistel.

Aastal 2018 oli ta ka Sergei Sobjanini usaludusisik Moskva linnapea valimistel.

Isiklikku
---------

21. septembril 2005 abiellus ta advokaat Pjotr Kutšerenkoga (1977–2023), kes juunis 2021 edutati Venemaa kõrgharidusministri asetäitjaks ja kes suri 20. mail 2023 naastes tööreisilt Kuubalt.

Tunnustus
---------

* 2006 Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik
* 2010 Sõpruse orden
* 2014 Austuse orden
* 2022 Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik

Viited
------

1. ↑  Diana Gurtskaja ametlik biograafia 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lehel

| * v
* r
Gruusia esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 

* 2007: Sopho Halvaši
* 2008: Diana Gurtskaja
* ~~2009: Stephane & 3G~~
* 2010: Sopho Nižaradze
* 2011: Eldrine
* 2012: Anri Džohhadze
* 2013: Sopho Gelovani ja Nodiko Tatišvili
* 2014: The Shin ja Mariko Ebralidze
* 2015: Nina Sublatti
* 2016: Nika Kocharov & Young Georgian Lolitaz
* 2017: Thamara Gatšetšiladze
* 2018: Iriao
* 2019: Otho Nemsadze
* ~~2020: Thornike Kiphiani~~
* 2021: Thornike Kiphiani
* 2022: Circus Mircus
* 2023: Iru Hetšanovi

 |
**Verband kommunaler Unternehmen e.V.** (**VKU**; 'munitsipaalettevõtete ühing') on organisatsioon, mis esindab Saksamaa munitsipaalettevõtete huvisid Saksamaa ja Euroopa seadusandlike organite ees. VKU liikmesettevõtted tegelevad energeetika, veevarustuse, kanalisatsiooni, jäätmekäitluse ja heakorra valdkondades.

Ajalugu
-------

VKU asutati 1949. aastal Rüdesheim am Rheinis. Pärast teist maailmasõda toetas VKU munitsipaaletevõtete ümberstruktureerimist. Pärast Saksa Demokraatliku Vabariigi kokkuvarisemist 1989. aastal toetas VKU Ida-Saksamaa omavalitsusi energeetika ja veevarustusega tegelevate munitsipaalettevõtete loomisel.

Alates 2011. aastast kuulub VKU alla jäätmekäitluse ja linnapuhastuse ühing Verband kommunale Abfallwirtschaft und Stadtreinigung.

VKU tänapäeval
--------------

VKU-s on rohkem kui 1400 liiget. Neil on kokku 245 000 töötajat ja kogukäive umbes 110 miljardit eurot. Liikmetel on 46% turuosa elektritootmises, 59% maagaasi osas, 80% joogivesi osas, 65% kaugküte pakkumisel ja 26% kanalisatsiooni puhastit.

Sellele lisaks nad iga päev ümber töötlevad 31500 tonni jäätmeid ja mõjutavad positiivselt sellele et Saksamaa jõuab kõrgeima taaskasutamise määra Euroopa Liidu liikmete vahel, 65%.

VKU ühing korraldab erialast ja poliitilist tööd energeetika, veevarustuse ja heitvee veevarustuse, jäätmekäitluse ja munitsipaal puhastamise aladel. VKU ettevalmistab seadusi ja sõnastab ühised poliitilised seisukohad VKU liikmetele ja seletab neid poliitika ja avaliku sektori tasemel.

2007. aastal kolis VKU oma peakontori Kölnist Berliini. Brüsselis esindab ühingut riigitasandi büroo piirkondlike kontoritega.

Alates jaanuarist 2016 on VKU president Michael Ebling, Mainzi linnapea. Alates septembrist 2015 on VKU tegevjuht Katherina Reiche.

Viited
------

Välislingid
-----------

* www.vku.de
* Facebook page
**Termopoolhaagis** (ingl.k. *thermo semitrailer*) kujutab endast soojusisolatsiooniga seinte ja laega poolhaagist, millel on termokontrollitavate veoste vedamiseks jahutus- kui ka soojendusseade. Agregaadi generaatorit käitab neljasilindriline diiselmootor, generaator toodab elektrivoolu nii jahutus- kui ka soojendusseadmele. Termopoolhaagise koormaruumis on võimalik saavutada temperatuurirežiime vahemikus +20 kuni -250 C. Termopoolhaagis võib olla tagant- või külglaetav, ühe või kahe kambri ja termoseadmega, ühe- või kahekorruseline.

Valmistatakse ka termopoolhaagiseid, mille koormaruumi saab jaotada ristisuunas teisaldatava vaheseinaga kaheks erinevaks tsooniks. Eesmine osa on madalama ja tagumine osa veidi kõrgema temperatuuriga. Tagamaks külma õhu liikumist tagaossa, paiknevad lae all enamasti kolm õhukanalit, mille pikkus on muudetav. Loomarümpade veoks võib tellida poolhaagise, mille lakke on kinnitatud paralleelsed siinid lukustatavate riputuskonksudega.

Kui jahutatud kauba veol piisab poolhaagise 45 mm seinapaksusest, siis külmutatud kaupa vedavate poolhaagiste seinte paksus koos isolatsiooniga on tavapäraselt 60 mm. Laepaneelide paksus on tavaliselt mõlemal juhul 85 mm. Termokontrollitavate vedude poolhaagise kandevõime on tavapäraselt 27,0t. Kuna termotreileritele kehtivad kõrged sanitaar- ja hügieeninõuded, on nende seinad ja põrand kergesti pestavad. 

Termopoolhaagised on varustatud 380 V kolmefaasilise pinge pistikupesadega, mida vajatakse termoagregaatide varustamiseks elektrienergiaga nende töötamisel pistikupesadega parkimiskohtades. 

1. 1 2 3  *Transport ja transporditehnoloogiad*. 2020. ISBN 9789916960035.
**Fjokla Bezzubova** (vene keeles Фёкла Игнатьевна Беззубова; 27. september 1880 – 12. mai 1966) oli ersa rahvalaulik ja muinasjutuvestja.

Fjokla Ignatjevna Bezzubova sündis 1880. aasta septembris Novõje Turdaki külas Kotškurovo rajoonis. Pärast abiellumist asus elama Semileika külla samas rajoonis, alates 1940. aastast elas Saranskis.

Tema loomingust on kokku ilmunud kümme raamatut nii vene kui ersa keeles. Loomingu esimene kogumik "Народной морот" (tõlkes "Rahvalikud laulud") ilmus trükis 1939. aastal.

"Laul Stalinist" (ersa keeles „Моро Сталинде") ilmus ersa keeles eraldi raamatuna 1950. aastal.

Fjokla Bezzubova oli 1938. aastast NSV Liidu Kirjanike Liidu liige.

Tunnustus
---------

* Tööpunalipu orden (31.01.1939)
* Mordva ANSV rahvalaulik (1940)
* Austuse märk (1950)

Viited
------

1. 1 2 3  "Писатели Кочкуровского района". Originaali arhiivikoopia seisuga 10.01.2021. Vaadatud 29.03.2021.
2. 1 2 3  "Nõukogude kantaadid". *Vikerkaar.ee*. Juuli 2017. Vaadatud 29.03.2021.
Lipp
Vapp
Württemberg-Baden (ereoranž) sõjajärgse Saksamaa Ameerika okupatsioonitsoonis (kahvatuoranž)
**Württemberg-Baden** on endine Saksa Föderatiivse Vabariigi liidumaa. See loodi aastal 1945 Ühendriikide okupatsioonijõudude poolt pärast endiste Badeni ja Württembergi jagamist Ameerika ja Prantsuse okupatsioonitsoonide vahel. Selle pealinn oli Stuttgart. Aastal 1952 ühendati Württemberg-Baden, Württemberg-Hohenzollern ja Baden Baden-Württembergi liidumaaks.

Ajalugu
-------

Kolm osariiki, mis ühendati aastal 1952 Baden-Württembergi moodustamiseks.
Württemberg-Badeni liidumaa koosnes endiste Württembergi rahvavabariigi ja Badeni vabariigi põhjaosadest. Selle ameeriklaste poolt hallatud ala lõunapiir oli seatud nii, et Karlsruhet ja Münchenit ühendav *Autobahn* (tänapäeval A8) oli täielikult Ameerika tsoonis. Ameerika tsooni kolm suurt liidumaad (Suur-Hessen, Baieri ja Württemberg-Baden) kuulutati välja 19. septembril 1945.

24. novembril 1946 kehtestati uus põhiseadus ja valiti Württemberg-Badeni esimene parlament. 23. mail 1949 sai sellest Saksa Föderatiivse Vabariigi asutajaliidumaa.

24. septembril 1950 korraldati Württemberg-Badenis, Württemberg-Hohenzollernis ja Badenis rahvaküsitlus kolme liidumaa ühendamise küsimuses, millele järgnes 16. detsembril 1951 referendum. Mõlemal juhul saavutasid Württemberg-Badeni valijad selge enamuse ühendamise kasuks. Kolm liidumaad ühendati ja 25. aprillil 1952 asutati Saksamaal Baden-Württembergi liidumaa.

Poliitika
---------

Ainus Württemberg-Badeni peaminister oli Reinhold Maier (DVP, siis FDP; 1946–1952). Maier sai Baden-Württembergi esimeseks peaministriks selle moodustamisel aastal 1952.

Württemberg-Baden was subdivided into two administrative districts, known as *Landesbezirke*. The boundaries for these two districts were taken from two former state sections that comprised Württemberg-Baden. These two districts remain largely unchanged today as the Regierungsbezirke of Stuttgart (Württemberg) ja Karlsruhe (Baden) within Baden-Württemberg.

Lipp ja vapp
------------

Aastal 1947 heaks kiidetud Württemberg-Badeni lipp oli must-puna-kuldne Saksamaa trikoloor, mille võtsid hiljem taas kord omaks aastal 1949 asutatud uued Saksa riigid Saksa Föderatiivne Vabariik ja Saksa Demokraatlik Vabariik.

Vapp ühendab elemente kahelt eellasliidumaalt: punane triip kuldsel väljal Badeni vapilt ja kolm hirvesarve Württembergi vapilt.
Jonas Hofmann 2013. aastal Dortmundi Borussia särgis
**Jonas Hofmann** (sündinud 14. juulil 1992 Heidelbergis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Leverkuseni Bayer ja Saksamaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri TSG 1899 Hoffenheimis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2011. aastal. Klubi põhimeeskonda ta ei pääsenud, kuid mängis 2011. aastal klubi reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt kolmandas liigas.

2011. aastal liitus ta Dortmundi Borussiaga. Ta mängis alguses põhiliselt klubi reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas ja kolmandas liigas. Dortmundi Borussia põhimeeskonnas debüteeris ta 16. detsembril 2012 mängus Hoffenheimi vastu. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 18. augustil 2013 mängus Eintracht Braunschweigi vastu. Hooajal 2014–15 mängis ta laenul Mainzis.

2016. aasta jaanuaris sõlmis Hofmann lepingu Mönchengladbachi Borussiaga.

2023. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Leverkuseni Bayeriga.

Saksamaa jalgpallikoondises tegi Hofmann debüüdi 7. oktoobril 2020 sõprusmängus Türgi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2021 MM-i valikmängus Armeenia vastu.

Saavutused
----------

Dortmundi Borussia
* DFL-Supercup: 2013, 2014

Viited
------

1. ↑  "Werkself sign Germany International Jonas Hofmann". Bayer Leverkusen. 5. juuli 2023.

| * v
* r
Saksamaa koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Neuer (c)
* 2 Rüdiger
* 3 Halstenberg
* 4 Ginter
* 5 Hummels
* 6 Kimmich
* 7 Havertz
* 8 Kroos
* 9 Volland
* 10 Gnabry
* 11 Werner
* 12 Leno
* 13 Hofmann
* 14 Musiala
* 15 Süle
* 16 Klostermann
* 17 Neuhaus
* 18 Goretzka
* 19 Sané
* 20 Gosens
* 21 Gündoğan
* 22 Trapp
* 23 Can
* 24 Koch
* 25 Müller
* 26 Günter
* Treener: Löw

 | Saksamaa |

| * v
* r
Saksamaa koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Neuer (c)
* 2 Rüdiger
* 3 Raum
* 4 Ginter
* 5 Kehrer
* 6 Kimmich
* 7 Havertz
* 8 Goretzka
* 9 Füllkrug
* 10 Gnabry
* 11 Götze
* 12 Trapp
* 13 Müller
* 14 Musiala
* 15 Süle
* 16 Klostermann
* 17 Brandt
* 18 Hofmann
* 19 Sané
* 20 Günter
* 21 Gündoğan
* 22 Ter Stegen
* 23 Schlotterbeck
* 24 Adeyemi
* 25 Bella-Kotchap
* 26 Moukoko
* Treener: Flick

 | Saksamaa |
**Holm** oli saar, mis asus Tartus Emajões praeguse Ülejõe ehk Holmi pargi kohal.

Emajõe peaharu voolas Holmi ja paremkalda vahel, kõrvalharu Koolujõgi vasemkalda pool. Holmi tõttu oli see soodne sillakoht. Teadaolevalt asus Tartu esimene sild Vene sild ülesvoolu, nüüdse Vabadussilla kandis. Holmi ühendas keskajal Tartuga Saksa sild, millele pääses linnast Saksa värava kaudu.

Vene silla juurest Holmini ulatus Ülejõel vene agul, mis osalt kattis ka Holmi, kus asus vene kaubahoov. Siit algas Narva ja Tallinna hargnev tee, samuti pääses siitkaudu linna karjamaadele.

1764. aastal hakati Toomemäele rajama uusi bastione, õgvendati tänavaid ning laiendati Tartu raekoja esist turuplatsi jõe suunas. Kivisilla ehitamise ja Holmil olnud bastioni lammutamise käigus kuhjunud jäätmetega täideti Koolujõgi, mistõttu Holm lakkas olemast saar.

Holmi järgi said nime Holmi park ja endine Holmi tänav.

Välislingid
-----------

* Holmi saar Tartu linnamuuseumi kodulehel
* Ülejõe parki ilmus Emajõe saar Postimees, 11. mai 2011
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Saksamaa |
|  |
| Hõbe | 1932 | Kergekeskkaal |
|  |
| Veerand-finaal | 1934 | Kergekeskkaal |

**Erich Campe** (1. veebruar 1912 Berliin – 5. mai 1977) oli Saksamaa poksija.

Campe oli kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) kokku kahekordne Saksamaa meister aastatel 1932 ja 1934.

Ta sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Edward Flynnile (USA).

Ta osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kaid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Ole Røislandile (Norra) ja jäi edaisest medaliheitlusest välja.

Elukutselisena
--------------

Campe poksis märtsist 1946 kuni augustini 1949 elukutselisena. Ta osales kokku 17 kohtumisel, millest võitis 5 ja kaotas 7 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 5 kohtumist jäi viiki.

Viited
------

1. ↑  Saksamaa meistrivõistlused poksis 1920–1948. Tulemused inglise keeles
2. ↑  10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles
3. ↑  4. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1934. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Erich Campe veebisaidil Olympedia (inglise) Muuda Vikiandmetes
* Erich Campe lehel *BoxRec*. Inglise keeles
**Suhhoi Su-24** (NATO koodnimetus *Fencer*) on muudetava tiivanoolsusega kahemootoriline ründelennuk. Välja töötatud Nõukogude Liidus iganenud ründelennuki Jak-28 väljavahetamiseks. Su-24 oli esimene Varssavi pakti lennuk, millel on integreeritud digitaalne navigatsiooni- ja relvasüsteem.

Kontseptsioonilt analoogne 1964. aasta detsembris esmalennu teinud USA lennukiga General Dynamic F-111. NSV Liidu õhuvägedele oli vajalik samasuguse võimekusega madalatel kõrgustel ülehelikiirusel (1315 km/h) lendav lennuk. Su-24 esmalend toimus 17. jaanuaril 1970. Ehitati umbes 1400 lennukit, lennuk on siiani Venemaa õhu- ja mereväe relvastuses. 

Venemaa lennuväe Su-24M (2009)
Lennuki tiivakonsoole saab lennu käigus nihutada nelja asendisse: tiivanoolsus 16° õhku tõusmisel ja maandumisel, 35° ja 45° tavaliselt lennul, 69° suurel kiirusel. Su-24 arendab optimaalsel kõrgusel kuni kahekordset helikiirust Mach 2,18 (2320 km/h).

Lennuki püsirelvastuses on üks Gatling tüüpi 23 mm automaatkahur GŠ-6-23M; 8 tiivaalust kinnituspülooni kuni 8000 kg kaaluva mitmesuguse relvastuse riputamiseks.

Suhhoi Su-24
Su-24 on tänu tugevale ja vastupidavale konstruktsioonile Araabia riikides küllaltki nõutud.

Su-24 arendamise käigus tehtud katselendudel on eluga hüvasti jätnud suurim arv Suhhoi lennukite katselendureid, katapulteerunud lenduritest 8 jäi ellu ja 13 hukkus.

Lennukist Su-24 on tehtud ka modifikatsioone: Su-24M, Su-24M2, Su-24MR (NATO koodnimetus Fencer E) – luureversioon, Su-24MP Fencer F REL-versioon, ülesanneteks REL luure ja häirimine.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suhhoi Su-24** |

Kasutajad
---------

* Ukraina

Viited
------

1. ↑  Robert Jackson, Martin W. Bowman, 2006: "Lennukid". Trak Pen OÜ, Singapur. lk 481
2. ↑  Ukraina Su-24 varustatakse Tornado püloonidega (vaadatud: 02.07.2023)

Välislingid
-----------

* Heiki Suurkask, Su-24 - nõukogude ründelennuk, mis pole just enam tehnika viimane sõna, forte.delfi.ee, 24.11.2015
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib korp! Sakala koorist; Viljandi meeskoori kohta vaata artiklit Sakala (meeskoor).* |

---

**Korp! Sakala Meeskoor** on korporatsiooni Sakala koor.

Sakala meeskoor asutati ametlikult 2001, kuigi koos käidi juba 1990-ndatel. Siis esineti Sakala siseüritustel. Meeskoori ametliku loomise üks eestvedajaid oli Ando Kiviberg. 2001. aastal astuti esimest korda üles Kalev Lindali juhtimisel. Kõik koori liikmed kuuluvad Sakalasse, väljastpoolt on kasutatud juhendajate abi. Kooris on umbes 60 liiget.

2001. aastal külastas Gruusia meeskoor Thbilisi Tartus korp! Sakala konventi ning juba järgmisel aastal osaleti noorte laulupeol ja 2004. aastal üldlaulupeol. Alates asutamisest on koor osalenud kõikidel laulupidudel.

Välisreisid
-----------

2005. aastal käidi Gruusia-ringreisil, kus kohtuti kultuuriministriga, osaleti Paata Burdzuladze patronaaži all korraldatud heategevuskontserdil, mis toimus Thbilisi Filharmoonia suures, 1800-kohalises saalis ja millest tegi otseülekande Gruusia Televisioon. Sellel üritusel kõlas ka Gustav Ernesaksa "Kutse" koos Thbilisi Meeskooriga üle terve Gruusia.

2007. aasta mais tehti turnee Ukrainasse, kus esineti Ülle Zachariase ja Susan Lahesalu juhatusel Kiievi Tehnikaülikooli aulas ning Lvivi Filharmoonia kontserdisaalis. Kavasse kuulus peamiselt Eesti meeskooriklassika.

2009. aastal esines koor Soomes Turus.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Pape Matar Sarr** (sündinud 14. septembril 2002 Thiaroyes) on Senegali jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Tottenham Hotspur ja Senegali jalgpallikoondises.

Klubikarjäär
------------

Ta alustas jalgpallurikarjääri Senegali klubis Génération Foot.

2020. aasta septembris sõlmis ta viieaastase lepingu Prantsusmaa klubiga FC Metz. Metzi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 29. novembril 2020 mängus Bresti vastu. Esimese värava lõi ta liigas 31. jaanuaril 2021, kui kohtuti taas Brestiga.

2021. aasta augustis sõlmis Sarr lepingu Tottenham Hotspuriga, kuid hooajaks 2021/22 jäi ta veel laenule Metzi. Tottenhami meeskonnas debüteeris Sarr Inglismaa kõrgliigas 1. jaanuaril 2023 mängus Aston Villa vastu. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas Tottenham Hotspuri hooaja esimeses kodumängus 19. augustil 2023 Manchester Unitedi vastu. 2024. aasta jaanuaris pikendas ta Tottenham Hotspuriga lepingut kuni 2030. aastani.

Koondisekarjäär
---------------

Senegali jalgpallikoondises debüteeris Sarr 26. märtsil 2021 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Kongo vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 18. novembril 2023 MM-i valikmängus Lõuna-Sudaani vastu.

2022. aastal tuli Sarr Senegali koondisega Aafrika meistriks. Samal aastal kuulus ta Senegali koondisse maailmameistrivõistlustel Kataris.

Viited
------

1. ↑  "Official | Metz sign Pape Matar Sarr from Génération Foot | Get French Football News". *www.getfootballnewsfrance.com*. 15. september 2020. Vaadatud 8. juunil 2021.
2. ↑  "New deal for Pape" (inglise). Tottenham Hotspur. 2. jaanuar 2024. Vaadatud 2. jaanuaril 2024.
3. ↑   (vaadatud 29.1.2024)

Välislingid
-----------

* Profiil Tottenham Hotspur FC kodulehel

| * v
* r
Tottenham Hotspur FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Lloris
* 4 Skipp
* 5 Højbjerg
* 6 Sánchez
* 7 Son
* 9 Richarlison
* 10 Kane
* 12 Emerson
* 14 Perišić
* 15 Dier
* 16 Danjuma
* 17 Romero
* 19 Sessegnon
* 20 Forster
* 21 Kulusevski
* 23 Porro
* 25 Tanganga
* 27 Lucas
* 29 Sarr
* 30 Bentancur
* 33 Davies
* 34 Lenglet
* 38 Bissouma
* 48 Paskotši
* Treener: Mason

 |

| * v
* r
Senegali koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 S. Dieng
* 2 F. Mendy
* 3 Koulibaly (c)
* 4 P. Cissé
* 5 I. Gueye
* 6 N. Mendy
* 7 Jackson
* 8 Kouyaté
* 9 Dia
* 10 N'Diaye
* 11 Ciss
* 12 Ballo-Touré
* 13 Ndiaye
* 14 Jakobs
* 15 Diatta
* 16 É. Mendy
* 17 P. Sarr
* 18 I. Sarr
* 19 Diédhiou
* 20 B. Dieng
* 21 Sabaly
* 22 Diallo
* 23 Gomis
* 24 Name
* 25 Loum
* 26 P. Gueye
* Treener: Cissé

 | Senegal |
**Elle Kalmo** (ka **Elle Einla**, **Elle Eljand** ja **Elle Boschi**; sündinud 11. novembril 1945) on eesti laulja.

Ta on töötanud 1960. aastatel helioperaatorina, 1970. aastatel Eesti Raadios ja TU sektori insenerina.

Ta laulis Eesti Raadio Noortesaadete toimetuse ansamblis 1960. aastatel ja ansamblis MERL aastatel 1971–1972.

Elle emigreerus 1990. aastatel Kanadasse, kus töötas kindlustusvaldkonnas.

2006. aastal tahtis ta ansambliga MERL taasühineda vaid tuurile minemiseks. Sellest ja Eestisse naasmisest ta aga loobus, kui teised ansambliliikmed kavatsesid korraldada vaid ühe kontserdi.

29. juunil 2023 toimus ansambli MERL plaadi "Saagu nüüd mis saab…" esitlus, kus viibis kohal ka Elle Kalmo.

Viited
------

1. ↑  "Kaasaja kroonikakirjutaja". *ERR*. Originaali arhiivikoopia seisuga 6.11.2022. Vaadatud 6.11.2022.
2. ↑  Mati Palmet (august 2009). "Reet Linna (august 2009)". *Kuma*. Originaali arhiivikoopia seisuga 6.11.2022.
3. ↑  "Kuidas tipitarid elavad". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.11.2022. Vaadatud 6.11.2022.
4. ↑  "Eesti Raadio ansambel". *ERR*. Originaali arhiivikoopia seisuga 6.11.2022. Vaadatud 6.11.2022.
5. ↑  "Taasühinenud MERL lubab rõõmsat õhtut". *Postimees*. 8. juuni 2006. Originaali arhiivikoopia seisuga 8.11.2022. Vaadatud 6.11.2022.
*Pärast teist maailmasõda okupeeritud Saksamaa kohta vaata artiklit Saksamaa 1945–1949.*

**Ruhrimaa okupeerimine** oli Prantsusmaa ja Belgia okupatsioon Saksamaa Ruhri piirkonnas aastatel 1923–1925.

Prantsusmaa ja Belgia okupeerisid tööstuslikult arenenud Ruhri piirkonna, kuna Saksamaa oli rikkunud pärast esimest maailmasõda võitjariikide poolt Versailles' rahuga paika pandud reparatsioonide tingimusi. Ruhrimaa okupeerimine süvendas Saksamaal majanduskriisi ning tsiviilisikud algatasid kodanikuallumatuse näol okupatsioonivastase rahumeelse liikumise, milles sai 130 inimest surma. Rahvusvahelise diplomaatilise ja majandusliku surve alla jäänud Prantsusmaa ja Belgia nõustusid lõpuks aastal 1924 võlgade tasumiseks koostatud Dawesi plaaniga ning viisid oma väed augustiks 1925 Ruhrist välja.

Ruhrimaa okupeerimine andis Saksamaa taasrelvastumisele hoogu ning tõstis riigis parem- ja vasakäärmuslike liikumiste populaarsust.

Vaata ka
--------

* Reinimaa okupeerimine
* Reinimaa taasmilitariseerimine
* Ruhrimaa Rahvusvaheline Valitsus

Viited
------

1. ↑  "Hyperinflation and the invasion of the Ruhr". *The Holocaust Explained*. Vaadatud 29. mail 2020.

Välislingid
-----------

* Occupation after the War (France and Belgium) at 1914-1918 Online: International Encyclopedia of the First World War.
* Ruhr Occupation at 1914-1918 Online: International Encyclopedia of the First World War.
**Tuletaelik** ehk **ebatuletael** (*Phellinus igniarius*) on seeneliik taelikuliste sugukonnast.

Ta kasvab lehtpuudel ja lõhub surnud (teistel andmetel ka elusaid) puid aeglaselt oma ensüümidega. Eosest kasvanud seeneniidistik tungib puu sisse koorevigastuste kaudu. Seeneniidistik tekitab valgemädanikku. Eosed valmivad aasta ringi.

Seen on 5–20 cm, eriti soodsates oludes 40 cm laiune ja mitmeaastane. Noore viljakeha pealispind on pruun.

Seen ei ole söödav. Maitse on kibe, sest seen sisaldab kaaliumhüdroksiidi.

Ebatuletael pärineb Indiast ja Sri Lankalt. Tänapäeval on ta levinud kõikjal Holarktises Põhja-Aafrikast kuni Nordkapini. Euroopas puudub ta üksnes Albaanias ja Kreekas ning mõnel saarel, näiteks Iirimaal ja Islandil. Aasiaski on ta kõikjal levinud, USA-s ja Kanadas samuti.

Kollakõht-mahlarähn otsib ebatuletaelaga nakatunud puid. Nakatumise kohas on puit lagunema hakanud ja pehmem kui mujal. Rähn nokib taela ja nakatatud puidu välja ning teeb tekkinud õõnsusse oma pesa.

Välislingid
-----------

* Tuletaelik andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Ruth Vaar** (sündinud 20. detsembril 1969 Viljandis) on Eesti sõudetreener. 

Lõpetas 1988. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli matemaatika-füüsika klassi ning 1995. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna kehakultuuri ja sporditeaduste erialal.

### Sõudjana

Sõudmisega hakkas tegelema 1980 Anne Freimuthi käe all, hiljem treenis Arne Graumanni juhendamisel. 

* Võitnud Eesti meistrivõistlustel 1987 roolijaga neljapaadil pronksi.

### Treenerina

Tegutsenud aastast 1988 sõudetreenerina Viljandi SK-s ja Sõudeklubis (6. kutsetase, 2006). 

* Õpilasi: Kaspar Taimsoo, Alo Kuslap ja Kaur Kuslap, Martin Neerot.

Olnud 2004–05 Sõudeliidu peasekretär. 
2006–2013 ja aastast 2016 Viljandi linnavolikogu liige, olnud spordi- ja kultuurikomisjoni aseesimees.

Tunnustus
---------

* Viljandimaa parim treener 2005, 2007 ja 2008
* Sõudeliidu parim noortetreener 2005 ja 2008
* Sõudeliidu aasta aktivist 2010
* Viljandi aasta õpetaja 2003, 2007 ja 2008

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**GrIStuF** (pikalt: **Greifswaldi Rahvusvaheline Tudengifestival**) on mitmepäevane üliõpilastele mõeldud üritus, mis leiab aset Greifswaldis Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Saksamaa Liitvabariigis.

Festivali raames leiavad aset mitmesugused temaatilised töötoad, arutelud, kultuuriüritused, näitused, peod ja kontserdid. Festivali temaatika varieerub poliitilistest ja sotsiaalsetest teemadest kuni kultuuriliste ja kunstiga seotud teemadeni. Oma tiheda ja mitmekesise kavaga on GrIStuF raamistikuks, kus eri rahvustest, religioonidest ja kultuurikeskkondadest pärit noored saavad omakeskis pidada rahumeelset dialoogi.

Ajalugu
-------

Inspireeritud Saksamaal Ilmenaus toimuvast teisest tudengifestivalist, otsustas grupp entusiastidest üliõpilasi organiseerida samasuguse ürituse Greifswaldis. Esimene festival toimus 2002.

Aastal 2005 astutati mittetulunduslik organisatsioon **GrIStuF e.V.**, mis on vabatahtlike tudengite abiga festivali korraldanud sellest peale.

Toimunud festivalide pealkirjad
-------------------------------

* 2002 – "Our World - Our Choice"
* 2005 – "Touch the world"
* 2006 – "Project U-Rope: Utopia or reality?"
* 2008 – "Mind a change?"
* 2010 – "Response-Ability"
* 2012 – "FACE to FACE - paving the way for a non-violent society"
* 2014 – "Lost in consumption? Rethinking economy"
* 2016 – "Sea: The Future - Discovering the Ocean Current"

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
Tiit Kõrvits 1983. aastal  
Foto: Jaan Künnap
**Tiit Kõrvits** (sündinud 3. oktoobril 1951 Tallinnas) on eesti muusik, arhitekt ja kitarriõpetaja.

Haridus
-------

Tiit Kõrvits on lõpetanud 1970. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1976. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektina.

Muusikutee
----------

Ta on õppinud Tallinna 22. Keskkooli muusikaklassis tšello erialal. Kitarristina on ta autodidakt ning täiendanud end Heiki Mätliku kitarrikursustel.

Ta on mänginud kitarri ansamblites Optimistid, Mikronid, Teravik, Kukerpillid, Rock Hotel, Kollane Allveelaev G.

Tiit Kõrvits on kitarriõpetaja. Ta on töötanud Tallinna Rahvaülikooli ja Tallinna Ülikooli Pedagoogilise Seminari õppejõuna.

Isiklikku
---------

Tiit Kõrvitsa isa Harri Kõrvits (1915–2003) oli muusikateadlane ja helilooja. Tema vennad Toomas, Tõnis ja Harry ning vennapoeg Tõnu Kõrvits on muusikud. Tiit Kõrvitsa abikaasa on kunstiõpetaja Krista Kõrvits, nende tütar Maria Kõrvits on helilooja ja poeg Joosep Kõrvits tšellist.

Viited
------

1. ↑  www.westholm.tln.edu.ee/public/vilistlased.doc
2. ↑  Eesti Kunstiakadeemia lõpetajad
3. 1 2  Tiit Kõrvits. Tallinna Rahvaülikool.
4. ↑  Mikomägi, Margus (23. märts 2023). "Harry Kõrvits küsib ajakirjanikult: „Mis vaevab sinu südant?"". *Maaleht*. Vaadatud 23. märtsil 2023.
5. ↑  Persoonilugu: Krista Kõrvits. Tallinna Nõmme Huvikool.

Välislingid
-----------

* Tiit Kõrvits: tšello mängimiseks pidi ema mind sundima. ohtuleht.ee, 30. november 2011.
* Tiit Kõrvits ja tema Telecaster. Ajakiri Kitarr, 7. aprill 2012.
* Tiit Kõrvits: teed uue loo, aga rahvas nõuab ikka vanu. ohtuleht.ee, 2. august 2012.
* HELI NÄLG. Tiit Kõrvits. audioarhiiv, 28. veebruar 2021.
* Dünastia: Muusikaperekon(na)d Kõrvits, nende lood ja laulud 1. jupiter.err.ee, 15. mai 2022.
Kivisisalik Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal
Arusisalikud
Rästik Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal
**Eesti roomajad** on Eesti territooriumil looduses elavad ja sigivad roomajad. Eestis on 5 liiki roomajaid, kes kuuluvad soomuseliste (*Squamata*) seltsi kahte alamseltsi: sisalikulised (*Sauria*) ja maolised (*Serpentes*). 

Kõik 5 liiki on looduskaitse all: kivisisalik II kaitsekategoorias, ülejäänud III kaitsekategoorias.

Kõige arvukamalt leidub arusisalikku ja rästikut.

Minevikus – u 5000–8000 aastat tagasi – on Eesti alal elanud ka sookilpkonn.

Eesti roomajate süstemaatiline nimestik
---------------------------------------

* **selts**: soomuselised (*Squamata*)
	+ alamselts: sisalikulised (*Lacertilia*)
		- sugukond: sisaliklased (*Lacertidae*)
			* kivisisalik (*Lacerta agilis*)
			* arusisalik (*Zootoca vivipara*)
		- sugukond: vaskuslased (*Anguidae*)
			* vaskuss (*Anguis fragilis*)
	+ alamselts: maolised (*Ophidia*)
		- sugukond: nastiklased (*Colubridae*)
			* nastik (*Natrix natrix*)
		- sugukond: rästiklased (*Viperidae*)
			* rästik (*Vipera berus*)

Vaata ka
--------

* Eesti kahepaiksed
* Eesti loomastik
* Eesti elustik
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tallinna allasumist; Viljandi linnaosa kohta vaata artiklit Järveotsa linnaosa* |

---

**Järveotsa** on allasum Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis.

Asumi magistraaltänavaks on Järveotsa tee.

Viited
------

1. ↑  Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 47

Välislingid
-----------

* FOTOD JA VIDEO | Nagu õudusunenäost: tuhanded röövikud mässisid Haabersti hekid oma võrku, Delfi

Tallinna väike vapp
Tallinna linnaosad ja asumid

**Linnaosad:**  Haabersti linnaosa **·**  Kesklinna linnaosa **·**  Kristiine linnaosa **·**  Lasnamäe linnaosa **·**  Mustamäe linnaosa **·**  Nõmme linnaosa **·**  Pirita linnaosa **·**  Põhja-Tallinna linnaosa
**Asumid (allasumid):** Aegna **·**  Astangu **·**  Haabersti **·**  Hiiu **·**  Iru **·**  Juhkentali **·**  Järve **·**  Kadaka **·**  Kadriorg **·**  Kakumäe **·**  Kalamaja **·**  Karjamaa (Hundipea) **·**  Kassisaba **·**  Katleri **·**  Keldrimäe **·**  Kelmiküla **·**  Kitseküla **·**  Kivimäe **·**  Kloostrimetsa **·**  Kompassi **·**  Kopli **·**  Kose (Kose-Kallaste **·**  Lükati **·**  Varsaallika) **·**  Kuristiku **·**  Kurepõllu **·**  Laiaküla **·**  Lepiku **·**  Laagna **·**  Laagri **·**  Liiva **·**  Lilleküla (Lille **·**  Mooni **·**  Linnu **·**  Marja) **·**  Loopealse **·**  Luite **·**  Maakri **·**  Maarjamäe **·**  Merimetsa **·**  Merivälja **·**  Mustakivi **·**  Mustamäe **·**  Mustjõe **·**  Mõigu **·**  Mäeküla **·**  Mähe (Kaasiku **·**  Mähe aedlinn) **·**  Männiku **·**  Nõmme **·**  Pae **·**  Paevälja (Paekalda) **·**  Paljassaare **·**  Pelgulinn **·**  Pelguranna **·**  Pirita **·**  Pääsküla (Vana-Pääsküla) **·**  Priisle **·**  Pikaliiva (Vikimõisa) **·**  Raua **·**  Raudalu (Raku) **·**  Rahumäe **·**  Rocca al Mare **·**  Sadama **·**  Seli **·**  Siili **·**  Sibulaküla **·**  Sõjamäe (Sõstramäe) **·**  Sikupilli **·**  Sitsi **·**  Sääse **·**  Südalinn **·**  Tatari **·**  Tondi **·**  Tiskre **·**  Tõnismäe **·**  Torupilli **·**  Tondiraba **·**  Uuslinn **·**  Uus Maailm **·**  Vismeistri **·**  Vanalinn (All-linn **·**  Toompea) **·**  Vana-Mustamäe **·**  Veerenni **·**  Veskimetsa **·**  Väike-Õismäe (Järveotsa) **·**  Väo **·**  Õismäe **·**  Ülemistejärve **·**  Ülemiste
**Klopitsa kihelkond** on endine ajalooline ingerisoome luteriusuline kihelkond Ingerimaal. Kihelkonna keskus asus Klopitsas (Глобицы).

Kihelkonda on allikates mainitud esimest korda 1628. 18. sajandi algul liideti Klopitsa kihelkond Kaprio kihelkonnaga.


Ingerimaa ajaloolised luteriusu kihelkonnad

Inkere kihelkond (Voiskorovo) • Jaama kihelkond (Jaama = Kingissepp) • Järvisaari kihelkond (Järvisaari) • Haapakangase kihelkond (Haapakangas) • Hatsina kihelkond (Hatsina) • Hevaa kihelkond (Hevaa) • Hietamäki kihelkond (Hietamäki) • Kaprio kihelkond (Kaprio) • Kattila kihelkond (Kattila) • Keltto kihelkond (Keltto) • Klopitsa kihelkond (Klopitsa) • Kolppana kihelkond (Kolppana) • Koprina kihelkond (Koprina) • Kupanitsa kihelkond (Kubanitsa kihelkond) (Kupanitsa) • Lahti kihelkond (Lahti) • Lempaala kihelkond (Lempaala) • Liissilä kihelkond (Liissilä) • Markkova kihelkond (Markkova) • Miikkulaineni kihelkond (Miikkulainen) • Moloskovitsa kihelkond (Moloskovitsa) • Narvusi-Kosemkina kihelkond (Narvusi kihelkond/Kosemkina kihelkond; Narvusi/Kosemkina) • Novasolkka kihelkond (Novasolkka) • Pyhä Maria kihelkond (Pyhä Maria) • Pähkinälinna kihelkond (Pähkinälinna) • Ropsu kihelkond (Ropsu) • Rääpyvä kihelkond (Rääpyvä) • Saari kihelkond (Saari = Puškin) • Serepetta kihelkond (Serepetta) • Siestarjoki kihelkond (Siestarjoki) • Skuoritsa kihelkond (Skuoritsa) • Soikkola kihelkond (Soikkola) • Spankkova kihelkond (Spankkova) • Toksova kihelkond (Toksova) • Tuutari kihelkond (Tuutari) • Tyrö kihelkond (Tyrö) • Valkeasaari kihelkond (Valkeasaari) • Venjoki kihelkond (Venjoki) • Viru-Ingeri kihelkond (Viru-Ingeri) (ka Kallivere kihelkond) (Kallivere) • Vuole kihelkond (Vuole)
**Rootsi rüütelkond** on Rootsi aadelkonna seisuslik ühendus.

Rootsi rüütelkonnaga on tugevalt seotud Soome rüütelkond. 1581. aastal moodustati Soomest Soome suurvürstiriik, mille valitsejaks oli Soome suurhertsog ja Rootsi kuningas Johan III. Soome eraldamise järel Rootsist moodustus ka eraldatud Soome rüütelkond, kes omas juba aastast 1569. pärilikku aadliseisust. 

1626. aastast jaotati Rootsi rüütelkond ja Soome rüütelkonna liikmed kolme klassi: esimene klass ehk härrasteklass (rootsi keeles *herreklass*), kuhu kuulusid krahvid ja vabahärrad, teise klassi ehk rüütliteklassi (*riddarklass*), nendest madalamad Rootsi Riiginõukogu perekonnad ja kolmandasse klassi (*svenneklass*) ülejäänud aadlisuguvõsad.

Rootsi rüütelkond pidas Rootsi kuningriigi ja Soome suurvürstiriigi aadlimatriklit Stockholmi Rüütlimaja aadlimatriklis.

Vaata ka
--------

* Rootsi introdutseeritud aadlisuguvõsade loend
* Rootsi introdutseerimata aadlisuguvõsade loend
* Soome rüütelkond
* Läänemereprovintside immatrikuleerimata aadlisuguvõsade loend

Välislingid
-----------

* Stockholmi Rüütlimaja koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib agrolinnakesest Valgevenes; Slobodkaks kutsutava asula kohta Põlvamaal vaata artiklit Lobotka; Läti asula kohta vaata Slobodka (Läti)* |

---

**Słabodka** (transkribeerituna **Slabodka**, valgevene keeles *Слабо́дка*, leedu keeles *Slabada*, poola keeles *Słobódka*, on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Viciebski oblasti Brasłaŭ rajoonis, Słabodka külanõukogu halduskeskus. Asub Brasłaŭ järvestikus. 1999. aastal oli asulas 1113 elanikku, 2009. aastal 783.

Asulat on esmamainitud 1618. aastal; 1648. aastal on seda mainitud juba kui alevit. 1903. aastal ehitati katoliku kirik. Esimese maailmasõja ajal ehitati kitsarööpmeline raudtee, mis teenindas reisijaid 1960. aastani.

Kuni 1917. aastani oli Słabodka Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu. 1939. aastal kaotas Słabodka ka alevi staatuse.

Pilte
-----

* Vaade kirikutornistVaade kirikutornist
* SłabodkaSłabodka
* Słabodka kirikSłabodka kirik
* Kiriku seestvaadeKiriku seestvaade

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuni 2015. Vaadatud 24. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Küla Valgevene fotoentsüklopeedias