recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Artur Toom sõidutamas külastajaid Vilsandi saarele aastal 1939
**Artur Eduard Johannes Toom** (aastani 1936 **Artur Eduard Johannes Thom**; 5. jaanuar 1884 Pihtla vald, Saaremaa – 29. märts 1942 Ussollagi vangilaager, Solikamsk, Venemaa) oli eesti ornitoloog ja looduskaitsja.

Kuna Toomi tegevus puudutas eelkõige Vilsandi linnustikku, on teda rahvasuus hakatud kutsuma Vilsandi linnukuningaks.

Artur Toom oli pärit Sagariste külast Pihtla vallas Saare maakonnas. Vilsandi tuletorni ülemaks sai toona 22-aastane Artur Toom 1906. aastal. Aktiivse linnukaitselise tegevuse raames rentis ta Kihelkonna pastoraadilt merelindude kaitseks Vaika saared, tegi saartel hooldustöid nii rendiperioodil kui ka pärast seda ning lõi lindudele soodsaid pesitsemistingimusi. Toom tegi aktiivset koostööd Kihelkonnale Rootsiküla mõisasse rajatud Riia Loodusuurijate Ühingu bioloogiajaamaga. 1921. aastal täiendas end Tartu Ülikoolis, õppides meteoroloogiat, ornitoloogiat ja ihtüoloogiat.

Artur Toom arreteeriti NKVD poolt 11. juunil 1941 Kuressaares. Surmaotsus. Suri eeluurimisel Ussollagi vangilaagris Solikamskis Venemaal.

Töö
---

* 1906–1940 Vilsandi tuletorni ja päästejaama ülem ning meresidepunkti juhataja
* 1921 – oli üks Tartu Ülikooli Kuusnõmme bioloogiajaama asutajatest, taastati ka Vaika looduskaitseala
* 1922 või 1927 – rajas Vilsandile muuseumi
* 1924 – Vaika saared liideti Kuusnõmme bioloogiajaamaga la kuulutati looduskaitsereservaadiks, Artur Toom nimetati reservaadi ülevaatajaks
* 1930 – oli üks Saarte Looduskaitse Seltsi asutajaid
* 1940 – kevadel võttis Nõukogude Liit tuletorni üle ja sügisel lahkus Artur Toom Vilsandilt

Autasud
-------

* 1916 Georgi risti 4. järk
* 1936 Eesti Punase Risti II järgu I astme teenetemärk
* 1940 Looduskaitsemärgi III järk

Viited
------

1. 1 2  "okupatsioon.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. november 2016. Vaadatud 10. novembril 2016.
2. ↑  Trei, A. (2012). Pildikesi Püha kihelkonnast. Tallinn: Tallinna raamatutrükikoda.
3. ↑
4. ↑
**Kūdumsi mõis** (saksa keeles *Kudum*, läti keeles *Kūduma muiža*) oli rüütlimõis, hiljem Ungurmuiža kõrvalmõis Liivimaal Volmari kreisis Straupe kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas Kūdumsis.

Ajalugu
-------

Kūdumsi mõisa varasem saksakeelne nimi oli *Kudesel* ja mõis kuulus vendadele Kudeselidele. 1385. aastal ostis selle neilt Andreas Kosküll. 1550. aastaks oli mõis Mazstraupe vasallilinnuse valduses. 1632. aastal andis kuningas Gustav II Adolf sealsed maad Friedrich Wilhelm von Patkulile. 1664. aastal ostis selle 6000 taalri eest George Löw. Aastail 1724−1726 oli mõisa omanik Georg von Dunten (1671−1747) ja seejärel vabaproua Magdalena Elisabeth von Hallart (sündinud von Bülow) (suri 1750). 1728. aastal läks Kūdums koos Ungurmuiža mõisaga Campehausenite valdusse.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 5/8 adramaad, sellele allus koos Ungurmuiža mõisaga 255 mees- ja 344 naishinge. 1641 oli mõisate suurus üks adramaa. 1688 oli mõisate suurus 6 ja 7/8 adramaad, 1734. aastal oli adramaid 6 ja 1/8, 1757. aastal 7 ja 7/8. 1823. aastal oli mõisate suurus 8 ja 3/5 adramaad. 1832. aastal oli mõisatel adramaid 7 ja 3/80, 1881. aastal 5 ja 56/80, lisaks 8 ja 34/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.

Viited
------

1. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 97
2. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 251.
3. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 94
4. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 179.

Straupe kirik.
Straupe kihelkond

**Kirik**: Straupe kirik  

**Abikirik**: Augstroze kirik  

**Mõisad**: Straupe kirikumõis | Auciemsi mõis | Augstroze mõis | Daibe mõis | Dauguļi mõis | Kūdumsi mõis | Lielstraupe mõis | Mazstraupe mõis | Raiskumsi mõis | Rozbeķi mõis | Stalbe mõis | Ungurmuiža mõis
Kaart
**Simisalu matkakodu** on Kõrvemaa maastikukaitsealal Järvamaal endises Albu vallas Vetepere külas asuv huvirändurite peatuspaik, mis rajati aastal 1977. Selle hooldaja oli rajamisest saati kuni surmani 2018. aastal tunnustatud loodusemees Rein Arjukese.

Simisalu matkakodu nüüdne omanik on RMK. Keskus on põhjalikult uuendatud, mahutades õppima ja majutuma poolsada külastajat.

Simisalu on oma võimaluste, hinna, loo ja ümbruse tõttu väga hinnatud peatuskoht koolidele, ettevõtetele ja ühendustele erinevate koolituste läbiviimisel. Kõrvemaa soode ja rabade vahel asuv Simisalu on autoga sõidetavate teede lõpus, kust edasi pääseb vaid jala läbi metsiku looduse looklevatel matkaradadel. 

Simisalu soosaar ehk väljamägi on Tammsaare väljamäe naabriks. A.H.Tammsaare "Tõde ja õigus" kajastab Simisalut ning seal elanud inimesi Hundipalu kohanime kaudu. Sealt teame, et Hundipalu Tiit oli edumeelne ja teadmishimuline mees.

Viited
------

1. ↑  "Simisalu – Ööbiku – Arasti – Jõevälja – Laeksaare suvetee". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2010. Vaadatud 15. augustil 2009.
2. ↑  Tiit Kändler, 1997. Simisalu matkakodust paistab kaugele. *Eesti Päevaleht* 27. juuni
3. ↑  RMK. "Simisalu koduleht".
4. ↑  Google.com. "Simisalu matkakodu asukoht". `{{netiviide}}`: parameetris `|Autor=` on üldnimi (juhend)
**Mälberg** on perekonnanimi. 

Rootsis oli perekonnanime Mälberg kandjaid 2014. aastal 67 isikut.

Levik Eestis
------------

2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mälberg 46 inimesel: 24 mehel ja 22 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mälberg meeste puhul 5058. kohal ja naiste puhul 6141. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mälberg vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,86. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 6,63 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Võrumaal Räpina kihelkonna Ruusa mõisavallas nimeks Mälberg.

Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Mälberg aastatel 1936–1940 seitsmel korral isikute poolt, kes võtsid uueks nimeks Maigre (3), Mäleto (3) ja Mälpere.

Nime kandjaid
-------------

* Elle Mälberg (1907–2015), eesti pikaealine
* Kalle Mälberg (1948–), eesti filmirežissöör ja saatejuht
* Meelis Mälberg (1970–), Eesti poliitik
* Miko Mälberg (1985–), eesti ujuja
* Tiina Mälberg (1970–), eesti näitleja

Viited
------

1. ↑  Mälberg Surnames. Vaadatud 28. märts 2024.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika. Mälberg. Vaadatud 28. märts 2024.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Mälberg.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Mälberg.

Välislingid
-----------

* Mälberg statistikaameti andmebaasis
**Enn Koit** (9. juuli 1914 Kalju küla, Valjala kihelkond, Saaremaa – 5. august 1969 Viljandi) oli eesti keeleteadlane, murdeuurija. Kuni 1938. aastani oli ta nimeks Ernst Johannes Koit.

Haridus
-------

Enn Koit sai keskhariduse Saaremaa Ühisgümnaasiumis, mille ta lõpetas 1934. aastal. Seejärel õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti keelt ja kirjandust ning 1940. aastal lõpetas *cum laude*. Tema magistritöö rääkis Kihelkonna murde häälikuloost. Enn Koit kaitses 1959. aastal Kihelkonna murraku teemalist monograafiat „Kihelkonna murraku keeleajalooline ülevaade". See oli täiendatud versioon tema varasemast magistritööst. Monograafia räägib läänepoolseima Eesti kihelkonna murdekeele häälikuloolisest arengust, morfoloogiast, süntaksist ja sõnavarast. Samal aastal sai Koit ka filoloogiakandidaadi kraadi.

Töö
---

1940. aastal asus Enn Koit tööle pedagoogina Lihula Keskkoolis, hiljem töötas Viljandi I Keskkoolis. Töö kõrvalt tegeles ta ka keeleteadusliku tööga. 1960. aastal läks ta tööle Tartu Riiklikku Ülikooli. Tema loengud olid seotud eesti keelega: süntaks, tuletusõpetus, dialektoloogia, eesti keele õpetamine. Samuti juhendas ta üliõpilastöid.

Enn Koidu peamine huvi oli Eesti saarte keeleainestik. Temalt on ilmunud uurimusi Saaremaa murdesugemetest sealsete literaatide töödes. Enne oma surma uuris ta suures mahus Saaremaa kohanimesid, kuid suri enne selle lõpetamist ning ilmuda jõudsid ainult mõned artiklid.

Isiklikku
---------

Enn Koidu vanemad olid talunikud. Enn Koit oli abielus Lindaga. Nende tütar on matemaatik ja keeletehnoloog Mare Koit.

Ilmunud teadustööd
------------------

* „Saaremaa murde sugemeid Johannes Aaviku keelearendustegevuses" (1939)
* „Kihelkonna murde häälikulugu" (1940)
* „Jooni Kihelkonna murraku sõnavarast" (1957)
* „Jooni Kihelkonna murrakust" (1958)
* „Valjala kohanimesid" (1962)
* „Eesti keel ja Saarte murre J. W. L. Luce kajastuses" (1963)
* „Eitus Saarte murdes" (1963)
* „Saaremaa kohanimesid" (1966)
* „*Selg* ja *salu* Saaremaa liitsõnalistes kohanimedes" (1967)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Tartu Riiklik Ülikool. ELKNÜ TRÜ komitee ja TRÜ ametiühingukomitee häälekandja, nr. 24, 05.09.1969 https://dea.digar.ee/cgi-bin/dea?a=d&d=truajaleht19690905.2.17". `{{netiviide}}`: välislink kohas ``|pealkiri=`` (juhend)
2. 1 2 3 4  "Kolk, Reelika 2019. Valjala Eripärane Sõnavara. Tartu: Tartu Ülikool [bakalaureusetöö]" (PDF).
3. ↑  "Enn Ernst Johannes Koit https://www.geni.com/people/Enn-Ernst-Johannes-Koit/6000000001758395228". `{{netiviide}}`: välislink kohas ``|pealkiri=`` (juhend)
**Uus-Hollandi tänav** oli ajalooline tänav Tallinna sadama piirkonnas. Osa sellest kannab tänapäeval Tuukri tänava nime. 

Tallinna sadam ja Uus-Hollandi tänav (*Neue Holland Strasse*) 1914. aasta saksakeelsel kaardil

Ajalugu
-------

Hoonestus Tallinna kesklinnas Tallinna lahe äärses, madalas ja vesises piirkonnas, mis veel üsna hiljuti oli merepõhi, tekkis Venemaa keisri Peeter I korraldusel, pärast 1714. aastal Admiraliteedi töökodade asutamist, mis paiknesid praeguse Vanasadama naabruses, nende järgi on nime saanud ka Vanasadama Admiraliteedi bassein. Vesiste tingimuste tõttu sai piirkond hüüdnimeks "Uus Holland". Sellel ajal ehitati praegusele Tuukri tänavale majad vaid tänapäeva Narva maantee poole, tänava sadamapoolne tee oli märgala, kust voolas läbi arvukalt kraave ja ka Härjapea jõgi. 

Vabadussõja ajal Suurbritanniast saadetud relvaabi vastu võtmiseks Tallinna sadamasse saabunud Eesti sõdurid Uus-Hollandi tänaval (detsember 1918)
Sealsete kanalite ja ojade tõttu meenutaski see Hollandit. 1854. aastast pärinev Tallinna linna kaart kirjeldab tänapäeva Tuukri tänavat kui *Strasse genant Neu-Holland*.

1882. aastal muudeti tänava nimi Hollandi tänavaks, Uus-Hollandi tänava nimi säilis tänavaosale, mis viis sadamani (Jõe tänava ja Uus-Sadama tänava vahel). Hollandi tänavat ühendas Narva maanteega tänavaosa praeguse Tuukri põigu kohal.

Hollandi tänaval majas (Lootsi tänav 4), asus Tallinna sadama lootsi kontor, mille järgi nimetati tänav Lootsi tänavaks. Uus-Hollandi tänav 4 tegutses enne teist maailmasõda Rahaministeeriumi alluvuses olnud Tollipeavalitsus.

Tänava hoonestus
----------------

Piirkonna majandustegevus koondus sadamaga seotud ettevõtmistele ning piirkonnas asusid eelkõige hooned sadamast lähtuva kauba ladustamiseks ja kaubanduse toetamiseks. Piirkonnas asusid 19. sajandi teisel poolel Uus-Hollandi tänaval Andreas Christian Kochi (Kochi Aidad), Bahlenbacki ja Arthur Girard de Soucantoni firma Thomas Clayhills and Son laohooned.

Viited
------

1. ↑  Kindlustusfirmad võrdsustavad Tuukri tänava üleujutusriskide tõttu Soomaaga, e24.ee, 02.08.2011
2. ↑  Vastavatud Kochi Aidad on Tallinna uueks mereväravaks[*alaline kõdulink*], Tallinna Sadama koduleht, 28.05.2012
3. ↑  Lootsi t. l0-l endine laohoone[*alaline kõdulink*]
**Lorentz Löschern von Hertzfelt** (1661–1729) oli Löschern von Hertzfeltide aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane (kindralmajor, 1721), kes osales Põhjasõjas. 

Tema vappepitaaf asub Tallinna toomkirikus.

Elulugu
-------

Lorentz Löschern von Hertzfelt sündis 1661. aastal Anders ja Margaretha Löscherni (sünninimega von Numers) perekonda.

1676. aastal astus Hertzfelt Viiburi ratsarügementi ning ülendati samal aastal seersandiks. 1679. aastal ülendati ta leitnandiks. 1684. aastal oli ta kaptenleitnant Karjala ratsarügemendis, 1694. aastal sai ta seal rittmeistri ning 1701. aastal majori auastme. 1702. aastal ülendati ta ooberstleitnandiks ning kuus aastat hiljem ooberstiks. Samal aastal osales ta Hummuli lahingus. 1709. aastal langes ta Perevolotšna all vangi ning naasis vangistusest 1722. Aasta varem oli talle antud kindralmajori auaste. 1724. aastal läks ta sõjaväest erru.

Lorentz Löschern von Hertzfelt suri 1729. aastal.

Abielu
------

Lorentz Löschern von Hertzfelt abiellus oma elu jooksul kolm korda: Anna Magdalena von Stackelbergi, Ursula Knorringi ja Agneta Dorothea von Knorringiga. Abielust sündis kaks last.

Viited
------

1. ↑  "Tallinn. Toomkirik. Lorentz Löscher von Hertzfeld'i (1661-1729) vappepitaaf". Vaadatud 22.02.2024.
2. 1 2  "Löscher von Hertzfelt No. 802". TAB 2. Vaadatud 22.02.2024.
3. ↑  "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Löschern von Hertzfelt, Lorentz. Vaadatud 22.02.2024.
**Lauren Hoffman** (sündinud 1977 Charlottesville'is Virginia osariigis USAs) on Ameerika Ühendriikide laulja, laulukirjutaja ja kitarrist. 1997. aastal sõlmis ta lepingu plaadifirmaga Virgin Records America ning avaldas oma debüütplaadi "Megiddo". Ta lahkus Virginist 1999, kuna firma Hoffmani muusikat aktiivselt ei turundanud, ehkki Virgin avaldas samal aastal tema LP "From The Blue House". Hoffmani kolmas plaat "Choreography" ilmus 2006. aastal.

Hoffmani produtsent oli sel ajal John Morand, plaat salvestati David Lowery stuudios Sound of Music Studios koos muusikutega ansamblitest Mint, Cracker ja Sparklehorse. Plaadikaaned kujundas Wes Freed. 2009. aastal ilmus tema neljas plaat "Interplanetary Traveler".

"Another Song About the Darkness" (3:59) on 20. lugu plaadil "The Sound the Hare Heard".

Hoffman esitas rea lugusid sarja "South of Nowhere" taustal ("Ghost You Know", "Magic Stick", "Hope You Don't Mind", "Reasons to Fall", "Love In September", "Broken"). Tema laul "Rock Star" oli 1998. aasta filmi "Palmetto" heliribal.

Varem mängis Lauren Hoffman ansamblis Monsoon, mis sai nime tai restorani järgi, kus nad esinesid koos Shannon Worrelli ja Kristin Asburyga. 1995. aastal töötas ta koos muusik Peter Griesariga.

Diskograafia
------------

### Plaadid

* "Megiddo" (1997)
* "A Harmless Little Kiss" (EP, 1999)
* "From The Blue House" (1999)
* "Choreography (2006)
* "Interplanetary Traveler" (2009)

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "CD Baby". Originaali arhiivikoopia seisuga 2013-09-10. Vaadatud 2006. `{{cite web}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|accessdate=` (juhend)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Lauren Hoffman** |

* forlauren.com
Ester Tuiksoo 2011. aastal
**Ester Tuiksoo** (sündinud 5. märtsil 1965 Põlvas) on Paldiski Ettevõtjate Liidu tegevjuht.

Haridus
-------

Ester Tuiksoo on lõpetanud Põlva Keskkooli 1983. aastal ning Tartu Ülikooli kaubandusökonoomika erialal 1990. aastal.

Töökäik ja tegevus ühingutes
----------------------------

Tuiksoo on töötanud Põlva Tarbijate Ühistus majatarvete kaupluse juhatajana 1990–1991, kaubamaja naistekaupade osakonna juhatajana 1990–1993 ja toitlustusdirektorina 1993–1996, Põllumajandus-Kaubanduskojas majandusjuhatajana 1996–1997, aseesimehena 1997–2001 ning juhatuse esimehena 2001–2004.

Ta on Põlva Hoiu-Laenuühistu nõukogu liige, Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni liige, Eesti Rukkiseltsi liige ning liikumise "Ei tubakale!" liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Ester Tuiksoo oli põllumajandusminister Juhan Partsi valitsuses ning Andrus Ansipi esimeses valitsuses 2004–2007. Ta oli XI Riigikogu liige ja on XII Riigikogu liige.

Tuiksoo oli Eesti Reformierakonna liige 1994–2000 ning 2004–2010 Eestimaa Rahvaliidu liige. Ta oli erakonna esimehe kohusetäitja 19. märtsist kuni 29. aprillini 2007 ning Rahvaliidu aseesimees. Novembrist 2010 kuulub ta Eesti Keskerakonda. 2011. aasta Riigikogu valimistel kogus ta 971 häält ja osutus valituks.

Tuiksoo on Keskerakonna Põlvamaa piirkonna esimees.

Autasud
-------

* Valgetähe III klassi teenetemärk, 2006 (tagastatud 2014. aastal pärast süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist)

Viited
------

1. ↑  "Ester Tuiksoo jätkab Põlvamaa piirkonna juhtimist". *Keskerakond.ee*. 23. oktoober 2023. Vaadatud 24. veebruar 2024.
2. ↑  "Põlvamaa". *Keskerakond.ee*. Vaadatud 24. veebruar 2024.

Välislingid
-----------

* Ester Tuiksoo astus Keskerakonda, Postimees, 12.11.2010

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Tiit Tammsaar** | **Eesti põllumajandusminister**2004–2007 | Järgnev**Helir-Valdor Seeder** |
Macaulay Culkin (1991)
**Macaulay Macaulay Culkin Culkin** (sündinud **Macaulay Carson Culkin**, 26. augustil 1980) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja muusik. 

Ta on tuntuks saanud eeskätt Kevin McCallisteri rolliga filmist "Üksinda kodus" ("Home Alone"; 1990) ja peategelase rolliga filmist "Rikas Richie" ("Richie Rich"; 1994).

Elulugu
-------

Culkin sündis New Yorgis. Tal on neli venda: Shane (sündis 1976), Kieran (sündis 1982), Christian (sündis 1987) ja Rory (sündis 1989) ning kaks õde: Dakota (sündis 1979) ja Quinn (sündis 1984).

Varajases lapsepõlves elas Culkin koos oma perega väikses korteris. Ta ema oli telefonioperaator ja isa, kes oli noorena olnud näitleja Broadwayl, töötas kirikuteenrina kohalikus katoliku kirikus. Culkin pandi õppima katoliku kooli.

Näitlejakarjäär
---------------

Näitlemist alustas Culkin nelja-aastaselt. Esialgu tegi ta kaasa väiksemates seriaalides. Tema ülemaailmne edu saabus filmiga "Üksinda kodus" (1990), kus Culkin mängis peaosa – Kevin McCallisteri. Aastal 1992 valmis filmile jätk "Üksinda kodus 2" taas Culkiniga peaosas, kuid see jäi viimaseks "Üksinda kodus" filmiks, milles ta kaasa tegi. 1994. aastal valmis veel üks Culkinile kuulsust toonud film "Rikas Richie", pärast mida tõmbus ta rambivalgusest pisut tagasi.

Näitlemise juurde tagasi pöördus ta 2000. aastal.

Muusika
-------

2013. aastast on ta bändi The Pizza Underground liige. Ansambel parodeerib peamiselt teiste lugusid.

Isiklikku
---------

Macaulay Culkin oli Michael Jacksoni sõber ja tunnistaja tema 2005. aasta kohtuprotsessil. Intervjuudes on Culkin maininud, et ei soovi oma eraelu avalikkuse ees lahata. Siiski on teada, et aastatel 1998–2002 oli ta abielus näitleja Rachel Mineriga. Seejärel oli tal pikaaegne suhe näitleja Mila Kunisega, mis lõppes 2011. aastal. Aastatel 2013–2017 oli tal suhe näitleja Jordan Lane Price'iga. Tema praegune tüdruksõber on Brenda Song, kellega ta tutvus filmi "Changeland" (2019) filmimisel. 

Septembris 2004 arreteeriti Culkin Oklahoma Citys, süüdistatuna 17,3 grammi kanepi ja veel kahe narkootilise aine omamises. Selle eest läks ta lühikeseks ajaks vangi, kuid vabanes 4000 dollari kautsjoni vastu. Juunis 2005 mõisteti talle kolm aastat tingimisi karistust üheaastase katseajaga.

Viited
------

1. ↑  Wynne, Kelly (6. mai 2020). "Do You Know Macaulay Culkin's Middle Name? Because He's Changed It to Something Else Entirely". *Newsweek.com*. Vaadatud 24. veebruar 2024.
2. ↑  "Macaulay Culkin vaatab pruutidega eelmänguks «Üksinda kodus» filmi: miks mitte, kui see neil mootori käima tõmbab!". *Ajaviide*. Postimees. 20. detsember 2018. Vaadatud 14. august 2019.
3. ↑  "Macaulay Culkin vaevu äratuntav: uus armastus tundub, et ta on tõeliselt õnnelik - Tärni - 2019". *Tähed*. est.womenofwhatcom.com. 14. august 2019. Vaadatud 14. august 2019.[*alaline kõdulink*]
Valnes 12. jaanuaril 2019 Dresdeni MK-etapi pressikonverentsil
**Erik Valnes** (sündinud 19. aprillil 1996 Tromsøs) on Norra murdmaasuusataja.

2018. ja 2019. aasta juunioride MM-il (U23) võitis ta sprindis kuldmedali.

Maailma karikasarjas debüteeris ta 2017. aasta detsembris Lillehammeris ja sai seal sprindis 27. koha.

Maailma karikasarja 2020/21 hooaja alguses võitis Valnes Ruka kolmiksõidus sprindis oma esimese individuaalse MK-etapi võidu. Hilisemal hooajal tuli ta Trondheimis Norra meistriks 10 km klassikasõidus ning võitis 2021. aasta põhjasuusatamise maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sprindis hõbemedali ja koos Johannes Høsflot Klæboga meeskondlikus sprindis kuldmedali. Pärast hooaja 2021/22 alguses Rukal sprindis saavutatud kolmandat kohta ja Lillehammeri teatevõistluse esikohta tuli ta Tour de Ski 2021/22 arvestuses kaheksandaks. Hooaja tipphetkel, 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis võitis ta koos Johannes Høsflot Klæboga meeskondlikus sprindis kuldmedali. 15 km klassikas saavutas ta 15. ja sprindis 11. koha. Hooaja lõpetas ta sprindi MK arvestuses seitsmenda ja üldarvestuses viiendana. Samas tuli ta Norra sprindimeistriks.

Välislingid
-----------

* Erik Valnes Rahvusvaheline Suusaföderatsiooni veebisaidil
* Erik Valnes ROK-i veebisaidil
* Erik Valnes Olympedia veebisaidil
**Henry Sildaru** (sündinud 26. augustil 2006 Tallinnas) on eesti vigursuusataja.

Henry Sildaru tegi tiitlivõistluste debüüdi 14 aasta ja 7 kuu vanusena 2021. aasta märtsis Krasnojarskis toimunud vigursuusatamise juunioride maailmameistrivõistlustel. Neil võistlustel tuli ta juunioride maailmameistriks rennisõidus ja on sellega oma alal läbi aegade noorim juunioride maailmameister. Varem kuulus see rekord tema õele Kelly Sildarule, kes võitis oma esimese kuuest juunioride MM-tiitlist 2017. aastal, kui ta oli 15 aasta ja 1 kuu vanune.

Sportlaskarjäär ja saavutused
-----------------------------

### 2021

Märtsikuus Venemaal Krasnojarskis toimunud vigursuusatamise juunioride maailmameistrivõistlustel sai Henry Sildaru rennisõidus kuldmedali ja pronksmedali pargisõidus. Maailmameistrivõistluste viimasel alal, Big Air hüpete lõppvõistlusel, sai ta kuuenda koha.

### 2024

Jaanuaris Šveitsis Laaxis toimunud pargisõidu maailmakarika etapil võitis ta kümnenda koha.

Isiklikku
---------

Tema treeneriks on tema isa Tõnis Sildaru. Tema õde on Kelly Sildaru.

Ta õpib Tallinna Saksa Gümnaasiumis.

Henry Sildaru on kaasa löönud erinevates filmiprojektides, nendest nimekaim on "This Is Home", kus teeb kaasa ka maailmakuulus suusataja ja filmitegija Candide Thovex.

Viited
------

1. 1 2  "Henry Sildarust sai omal alal läbi aegade noorim juunioride maailmameister". *Delfi.Sport*. Vaadatud 20.03.2021.
2. ↑  "Henry Sildaru krooniti rennisõidus juunioride maailmameistriks". *Err.ee*. 19.03.2021. Vaadatud 20.03.2021.
3. ↑  "Henry Sildaru sai juunioride MM-i viimasel alal kuuenda koha". *Err.sport*. Vaadatud 23.03.2021.
4. ↑  "Senise karjääri parima MK-etapi teinud Henry Sildaru pääses Laaxis esikümnesse maailma tippude vahele". *Delfi.Sport*. 21. jaanuar 2024. Vaadatud 21. jaanuaril 2024.
5. ↑  The Faction Collective (5. detsember 2017). "THIS IS HOME".
**Aerjalalised** ehk **kopepoodid** (*Copepoda*) on lülijalgsete hõimkonda kuuluva aerjalgsete klassi alamklass (võidakse vaadelda ka seltsina aerjalgsete alamklassis[*viide?*]).

Aerjalalisi leidub meres ja enamikus mageveeveekogudes. Paljud aerjalalised on planktilise eluviisiga, osa on bentilised. Esineb ka parasiitseid liike.

Planktilised aerjalalised on zooplanktoni oluline rühm, nad on toiduks kaladele, vaaladele, merelindudele ning teistele lülijalgsetele. Aerjalalised on tähtsad globaalökoloogias ja süsinikuringes.
Mõnede allikate kohaselt on aerjalaliste biomass kõige suurem loomne biomass[*viide?*].

Iseloomustus
------------

Aerjalalised on mikroskoopilised, nende pikkus on alla 1 mm kuni 5 mm[*viide?*]. Kehaehituses eristub pea, rindmik ja tagakeha. Pea on kokku kasvanud rindmiku esimese segmendiga. Pea eesotsas asub allapoole kaldus nokis ehk rostrum. 

Tavaliselt on aerjalaliselt pea eesosas paaritu liitsilm ja lihtsilmana talitlev naupliussilm. 

Nende eestundlad (antennid) on suhteliselt pikad ja osalevad ujumisel ja hõljumisel. Aerjalaliste liikumine pole sujuv, vaid tõukeline. 

Enamik aerjalalised toituvad vee filtreerimisest (filtrijad), vähem on parasiite.

Sigimine ja areng
-----------------

Aerjalalised on lahksugulised. Munadest kooruvat vastset nimetatakse vähikvastseks ehk naupliuseks. Elu jooksul kestuvad nad mitu korda.

Aerjalaliste süstemaatika
-------------------------

Eestis üles pildistatud aerjalgne tuvastamata liigist. Eestis teatakse 2023. aasta seisuga 82 liiki ja oletatakse umbes 100 liigi olemasolu. Janek Lassi foto
Aerjalaliste alamklassi kuuluvad seltsid:

* *Calanoida* (hormikulised)
* *Cyclopoida* (sõudikulised)
* *Gellyelloida*
* *Harpacticoida* (rullikulised)
* *Misophrioida*
* *Monstrilloida*
* *Mormonilloida*
* *Platycopioida*
* *Poecilostomatoida*
* *Siphonostomatoida*

Vaata ka
--------

* Eesti aerjalaliste loend

Välislingid
-----------

* Copepod world
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on geograafia mõistest; teiste tähenduste kohta vaata Kaart (täpsustus).* |

---

Johannes Kepleri maailmakaart
Tartu linnaplaan Louis Höflingeri 1860. aasta kaardil
Karepa küla kaart
1375. aastal Abraham ja Jehuda Cresquesi Mallorcal asunud kartograafiakojas loodud meresõitjate kaart, millel rannikujooned ja sadamad on eriti täpselt tähistatud. Kaart haarab alad Atlandi ookeanist kuni Hiinani, selle keskpunkt on Mallorca. See on üks esimesi geograafilisi kaarte, millele on märgitud kompassiroos.
**Kaart** on maapinna (või üldisemas tähenduses ka mõne muu taevakeha pinna) üldistatud, vähendatud ja leppemärkidega seletatud mõõtkavaline kujutis, mis näitab, kuidas objektid üksteise suhtes paiknevad.

Kui elate Hiiumaal siis pole mõttet kaebata mulle (Kaja Kalab)sest me pole nõus teile kalu juurde ostma

Kuna Maa pind on kumer, tuleb tasapinnalise kaardi valmistamisel kasutada kaardiprojektsioone.

Kaardistatava ala ja kaardi suuruse erinevusi iseloomustab mõõtkava, mis näitab, mitu korda on tegelikku maastikku kaardil kujutamiseks vähendatud. Mõõtkava järgi jaotatakse kaardid suure-, keskmise ja väikesemõõtkavalisteks.

Kaardid jagunevad sisu poolest üldgeograafilisteks, temaatilisteks, erikaartideks ja turismikaartideks. Üldgeograafilisel kaardil on enamasti kujutatud objekte ja nähtusi, mis on maastikul viibijale tegelikult jälgitavad (näiteks veekogud, asulad, reljeef, teed jm). Üksikasjalikke üldgeograafilisi kaarte nimetatakse topograafilisteks kaartideks. Temaatilistel kaartidel kujutatakse mingit kindlat objektide klassi või nähtust ja enamasti ei ole need maastikul viibides reaalselt jälgitavad (näiteks klimatoloogia-, kultuuri- või rahvastikuteemalised). Erikaardid on näiteks merekaart ja orienteerumiskaart.

Kaarte saab jaotada ka otstarbe või ülesande järgi, näiteks teaduslikud, katastri-, propaganda-, teatme-, õppe-, mere-, lennu-, teede-, turismi- või muud kaardid.

Kaardile esitatavad nõuded: ajalis-ruumilisus, abstraktsus, sisu vastavus tegelikkusele, valikulisus, sünteetilisus, ühemõttelisus, katkematus, piltlikkus, ülevaatlikkus, täielikkus.

Objektide tähistamiseks kaardil kasutatakse leppemärke, kusjuures püütakse lähtuda kas väljakujunenud tavadest või loogilisest seosest leppemärgi ja tegeliku objekti vahel. Leppemärkide selgitused on keerulisemate kaartide puhul esitatud kaardi legendis.

Tänapäeval kasutatakse oma asukoha määramiseks lisaks kaardile ka GPS-i ehk globaalset asukohamääramise süsteemi.

Kaartidega tegelevat teadusharu nimetatakse kartograafiaks.

Vaata ka
--------

* plaan
* Eesti Kaardikeskus
* maailma poliitiline kaart
* kaardi üldistamine
* interaktiivne kaart
* piltkaart
* mullastikukaart
* ühistranspordi kaart

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaardid** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kaart** |
Sergiño Dest 2019. aastal USA U-20 koondises
**Sergiño Gianni Dest** (sündinud 3. novembril 2000 Almeres) on Hollandis sündinud USA jalgpallur, kes mängib kaitsjana Hollandi kõrgliigaklubis PSV Eindhoven ja USA jalgpallikoondises.

Aastatel 2009–2012 kuulus ta Almere City noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Amsterdami Ajaxiga. Ajaxi põhimeeskonnas debüteeris ta 27. juulil 2019 superkarika mängus PSV Eindhoveni vastu. Hollandi kõrgliigas tegi ta debüüdi sama aasta 10. augustil mängus FC Emmeni vastu. 2020. aastal valiti Dest Ajaxi aasta talendiks.

2020. aasta oktoobris siirdus ta Hispaania kõrgliigaklubisse Barcelona, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Hispaania kõrgliigas tegi ta debüüdi sama aasta 4. oktoobril mängus Sevilla vastu. Ta sai sellega esimeseks USA mängijaks, kes on Barcelona särgis Hispaania kõrgliigas väljakul käinud. 24. novembril 2020 lõi ta UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus Kiievi Dinamo vastu värava. 21. märtsil 2021 lõi ta Hispaania kõrgliigas kaks väravat Real Sociedadi vastu. Hooajal 2022/23 oli ta Barcelonast laenul Hispaania kõrgliigaklubis AC Milan.

Dest kuulus USA kuni 17-aastaste koondisse 2017. aasta noorte maailmameistrivõistlustel ja kuni 20-aastaste koondisse 2019. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel. USA jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 6. septembril 2019 sõprusmängus Mehhiko vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 25. märtsil 2021 sõprusmängus Jamaica vastu. Ta kuulus USA koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Ajax
* Johan Cruijff Schaal: 2019

Barcelona
* Copa del Rey: 2020–21

Viited
------

1. ↑  "Sergiño Dest Makes Debut for Barcelona as First American Player". Sports Illustrated. 4.10.2020. Vaadatud 21.2.2021

| * v
* r
USA koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Turner
* 2 Dest
* 3 Zimmerman
* 4 Adams (c)
* 5 Robinson
* 6 Musah
* 7 Reyna
* 8 McKennie
* 9 Ferreira
* 10 Pulisic
* 11 Aaronson
* 12 Horvath
* 13 Ream
* 14 De la Torre
* 15 Long
* 16 Morris
* 17 Roldan
* 18 Moore
* 19 Wright
* 20 Carter-Vickers
* 21 Weah
* 22 Yedlin
* 23 Acosta
* 24 Sargent
* 25 Johnson
* 26 Scally
* Treener: Berhalter

 | Ameerika Ühendriigid |
**Kuno Todeson** (ka **Kuno Todesson**; 26. mai 1924 Tallinn – 6. mai 2022) oli Eesti NSV riigitegelane ja kaubandusjuht. 

Kuno Todeson sündis Eestis, kuid kolis 1927. aastal vanematega NSV Liitu, Leningradi. 

Ta mobiliseeriti NSV Liidus 1942. aastal ja võttis osa Teisest maailmasõjast 8. Eesti Laskurkorpuse 249. Eesti Laskurdiviisi 917. laskurpolgu koosseisus. Ta lõpetas aastal 1953 keskkooli ja aastal 1959 Moskva Nõukogude Kaubanduse Kaugõppeinstituudi.

Ta töötas aastatel 1947–1950 Tallinna Kalinini rajooni TSN Täitevkomitee ja Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee kaubandusosakonna juhatajana, aastatel 1955–1957 Pärnu Kaubastu direktorina, aastatel 1957–1960 Eesti NSV Kaubandusministeeriumi kaubanduse organiseerimise osakonna juhatajana. 

Aastatel 1960–1963 oli ta Eesti NSV kaubandusministri asetäitja, aastatel 1963–1989 Eesti NSV kaubandusminister.

Ta oli aastast 1948 NLKP liige ja 1966–1990 ka EKP Keskkomitee liige. 

Samuti oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VII, VIII, IX, X ja XI koosseisu saadik. Tema hobiks oli maalimine.

Tunnustus
---------

* Isamaasõja ordeni 1. järk
* Kuulsuse ordeni 3. järk
* Medal "Vapruse eest "
* Suure Isamaasõja võidu medal
* Orden "Austuse märk"
* Rahvaste Sõpruse orden
* kaks Tööpunalipu ordenit
* 1971 Oktoobrirevolutsiooni orden

Viited
------

1. ↑  Kuno Eduardi p. Todeson, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 178

Välislingid
-----------

* Куно Эдуардовича Тодесон, www.front-line.eu (vaadatud 8, september 2019)
Anthony Lozano (2016)
**Anthony Rubén Lozano Colón** (sündinud 25. aprillil 1993 Yoros) on Hondurase jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania klubis Cádiz ja Hondurase jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal Hondurase klubis Olimpia. 2011. aastal liitus ta Hispaania klubiga Valencia, kuid ta suundus Valenciast kohe laenule Hispaania esiliiga klubisse Alcoyano. Hooajal 2012/2013 mängis ta Valencia duubelmeeskonnas koosseisus Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Aastatel 2013–2015 mängis ta taas Olimpias. Seejärel naasis Lozano Hispaaniasse, mängides Hispaania esiliigas kaks hooaega Tenerife meeskonnas ja hooajal 2017/2018 Barcelona duubelmeeskonnas. 2018. aasta jaanuaris liitus ta Hispaania kõrgliigas mänginud Gironaga. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 3. märtsil 2018 mängus Villarreali vastu. 2019. aasta septembris suundus ta Gironast laenule Cádizi, kellega sõlmis järgmise aasta juulis püsiva kolmeaastase lepingu.

Debüüdi Hondurase jalgpallikoondises tegi Lozano 2011. aasta augustis sõprusmängus Venezuela vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 13. septembril 2014 Copa Centroamericana mängus Nicaragua vastu. Ta on kuulunud Hondurase koondisse alates 2015. aastast kolmel CONCACAF Gold Cupi turniiril. Lisaks on ta kuulunud 2012. ja 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Hondurase olümpiameeskonda.
**Alfred Sammet** (ka Alfred Saamet, 16. november 1908 Laukna, Koluvere vald – 4. juuli 1941, Tallinn) oli Kullamaal tegutsev eesti konstaabel ja kultuuritegelane. Ta tegeles rahvaluule kogumisega, lavastas Kullamaal üle 40 näitemängu, oli sealse haridusseltsi asutajaliige, maalija ja muusikahuviline.

Elulugu
-------

Sammet sündis 16. novembril 1908 Kullamaa kihelkonnas Koluvere vallas Laukna külas Jaan Saameti ja Pauline Saameti perre vanima pojana. 1927. aastal lõpetas ta Läänemaa Ühisgümnaasiumi 2. lennu reaalsuunal.

Aastatel 1927–1929 teenis Sammet Eesti Vabariigi kaitseväes soomusrongi rügemendis. 1928. aastal lõpetas ta EV sõjakooli aspirantide kursused ja ta ülendati lipniku auastmele. 1929. aastal lõpetas ta EV Politseikooli. Lühikest aega õppis ta Tartu Ülikoolis filosoofiat ja Ants Laikmaa ateljeekoolis maalimist.

Aastatel 1929–1940 oli Sammet Lääne-Saare Prefektuuri Koluvere, Vaikna ja Kullamaa rajooni konstaabel. Lisaks sellele oli ta oli Koluvere-Kalju Haridusseltsi üks asutajaliikmetest, Kullamaa Teatriringi näitejuht-lavastaja-dekoraator, Eesti Rahvusliku Klubi liige ja Eesti Rahvaluule Arhiivi kirjasaatja. Kullamaa kihelkonnast on Eesti Kirjandusmuuseumis 1933. aastal alanud rahvaluule kogumisel üle 800 lehekülje Alfred Sammeti kirjapandud rahvapärimusi.

Pärast Eesti Vabariigi okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aasta suvel Eesti politsei likvideeriti. Seejärel tegutses Sammet 1940 juunis moodustatud Päästekomitee liikmena ja Rakvere Teatris dekoraatorina. Ta arreteeriti 6. veebruaril 1941 Rakveres. NKVD mõistis Sammeti 3. juunil 1941 hukkamisele ja 4. juulil 1941 viidi surmaotsus Tallinna vanglas täide.

### Isiklikku

Alfred Sammet oli Jaan Saameti ja Pauline Saameti vanem poeg. Tema noorem vend oli Paul Sammet.

Sammet mängis flööti, klarnetit, tšellot, maalis, joonistas ja kirjutas luulet.

Alfred Sammeti abikaasa oli Silla kooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja Linda-Armilda (sündinud Altmets, elas aastatel 1913–1984). Peres kasvasid helilooja ja pianist Rein Sammet (1936–2003) ning ajaloolane, Eesti Meremuuseumi teadusdirektor Jaak Sammet (1940–2014).

Tunnustus
---------

Sammetit autasustati 1938. aastal Eesti Vabariigi Valgetähe V klassi teenetemärgiga.

2018. aasta oktoobris avati Kullamaal Sammetile pühendatud mälestuskivi, tekstiga "*Kullamaa konstaabel, kultuuriloolane Alfred Sammet, sündinud 16 XI 1908, hukatud 4 VII 1941 NKVD poolt*".

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Lauri, Urmas (12. oktoober 2018). "Laupäeval tähistatakse Kullamaal taas rahvuspäeva". *Lääne Elu*.
2. 1 2  "Kullamaal avati kunagise konstaabli ja kultuuritegelase Alfred Sammeti mälestuskivi". *ERR*. 13. oktoober 2018.
3. ↑  Nikker, Jaan (november 2005). "Mis on neist nüüd saanud..?" (PDF). *ES-QTC*. Lk 3-4.
**Salesaagrai** (*Anoxypristis cuspidata*) on kõhrkala, kes kuulub railaadsete (*Batoidea*) ülemseltsi saagrailaste (*Pristidae)* sugukonda. Varem liigitati ta perekonda *Pristis*, nüüd on ta ainus elav liik perekonnast *Anoxypristis*. 

Saagrailastele on iseloomulik pikk kitsas lapiku kujuga rostrum. Seda ääristavad teravad hambad, mis meenutavad sae hambaid ja mida kasutatakse saakloomade tapmiseks. Salesaagrai elab Vaikse ookeani lääneosas. Ta võib kasvada kuni 3,5 m pikkuseks. ICUNi andmetel on salesaagrai eriti ohustatud liik.

Kirjeldus
---------

Salesaagrai võib teadaolevalt kasvada 3,5 m pikkuseks, kuigi on kinnitamata andmeid 6–8 m pikkuste isendite kohta. Esimesel eluaastal võib kehapikkus olla 83–155 cm, teisel eluaastal 118–164 cm, kolmandal eluaastal 182–247 cm, neljandal 227–302 cm, viiendal 298–300 cm ja kuuendal 316–338 cm. Tal on haitaoline keha ja lapik pea. Rostrum on suhteliselt väike. Rostrumi pikkus on 9–39% (*standard rostrum length*, mõõdetuna hammasterea algusest) või 12–41% (*total length*, mõõdetuna rostrumi baasist) saagrai kogupikkusest. Selle laius hammasterea algusest mõõdetuna on keskmiselt 8–15% pikkusest. Rostrumi kummalgi küljel on 16–33 hammast. Hambad on lamedad ja lühikesed, labida- või konksukujulised. Salesaagrail on väiksed kolmnurksed rinnauimed. Pärakuuim puudub.

Levila ja elupaik
-----------------

Salesaagrai elab Vaikse ookeani lääneosas. Teda leidub Austraalia põhjarannikul ning India, Bangladeshi, Indoneesia, Malaisia, Myanmari, Paapua Uus-Guinea, Sri Lanka, Vietnami, kohati ka Iraani ja Hiina vetes. Arvatakse, et nad võivad elada ka Lõuna-Korea rannikuvetes ja Araabia meres. Salesaagrai on peamiselt bentopelaagiline rannikuliik ja elab kuni 40 m sügavusel.

Eluviis
-------

Salesaagrai saab suguküpseks harilikult 2–3-aastaselt, isaste kehapikkus on selleks hetkeks 200 cm, emastel 230 cm. Vanim dokumenteeritud salesaagrai on olnud 9-aastane, kuid arvatakse, et nad võivad elada kuni 27-aastaseks. Pesakonnas on 12–16 maimu. Salesaagrai toitumise kohta on vähe andmeid. Vaatlusandmete põhjal on teada, et ta sööb seepiaid, kalmaare ja mitmesuguseid kalu.

Viited
------

1. ↑  D'Anastasi, B. Simpfendorfer, C. & van Herwerden, L. (2013). Anoxypristis cuspidata. *IUCNi punase nimestiku ohustatud liigid*. IUCN 2013.
2. ↑  Seitz, Jason. "Anoxypristis cuspidata". *Florida Museum of Natural History*. Vaadatud 08.01.2022.
3. 1 2  Jeff, I. Blanche D. and N. Phillips. 2013. "Sawfish Conservation". 
In Sawfish Conservation Society. Web. Saadaval 
. 
Vaadatud detsember 2020.
4. 1 2  "Narrow Sawfish". *Sawfish Conservation Society*. Vaadatud 08.01.2022.
5. ↑  "Anoxypristis cuspidata" Florida Museum of Natural History, University of Florida. Saadaval. Vaadatud detsember 2020
6. ↑  "Endangered and Threatened Wildlife and Plants; Final Endangered Listing of Five Species of Sawfish Under the Endangered Species Act". *Federal Register*. 12.12.2014. Vaadatud 08.01.2022.
Bogislaus von der Pahlen (1646–1719)
**Bogislaus von der Pahlen** (1646 – 27. august 1719) oli Rootsi ohvitser ning riigimees, kes osales Põhjasõjas ning tõusis oobersti auastmeni. Vabahärra.

Lapsepõlv ja noorus
-------------------

Bogislaus von der Pahlen sündis 1646. aastal, tema vanemad oli Johan von der Pahlen ja Anna von Farensbach.

Sõjaväekarjääri alustas ta 1658. aastal, kui astus vabatahtlikuna Kuramaal asuva kindral Robert Douglase armeesse, aasta hiljem oli kornet Jakob Üxkülli rügemendis. Rootsi sõjateenistusest lahkus ta 1662, kui asus pooleteiseks aastaks Prantsuse vägede teenistusse. Hiljem naasis ta taas Rootsi teenistusse ning teenis 1666. aastal rittmeistrina Turku ratsarügemendis, omandades majori auastme 1676 ja kolonelleitnandi auastme ühes aadlilipkonnas. 1678. aastal lahkus ta sõjateenistusest.

1670. ja 1672. aastal taotles ta 4000 riigitaalri eest Bernhard Otto von Liewenilt Rägavere mõisa pandilepingut ning sai selle omanikuks 1682. aastal.

1679. aastal sai Bogislaus von der Pahlen koos oma vendadega vabahärra tiitli ning immatrikuleeriti Rootsi aadelkonda. 1697. aastal sai ta Põltsamaa (Oberpahlen) mõisa rentnikuks.

Teenistus Põhjasõjas
--------------------

1701. aasta 5. märtsil sai ooberstiks ülendatud Bogislaus von der Pahlen Harjumaa jalaväerügemendi ülemaks.

1706. aastal tekkis Gustav von Wrangellil ja Bogislaus von der Pahlenil ühel pool ning Otto Friedrich von Buxhövdeni pärijatel teisel pool vaidlus Tallinna all lebava kümne rukkikoorma üle.

1710. aastaks, kui sõjaolukord oli Rootsile kehvaks kujunenud, jõudsid Vene väed Tallinna alla, kus von der Pahlen oma rügemendiga garnisonis oli. Tema oli üks neljast, kes kirjutas alla Tallinna linna kapitulatsioonileppele 29. september 1710.

Bogislaus von der Pahlen suri 27. augustil 1719 Amblas.

Isiklik elu
-----------

Bogislaus von der Pahlen abiellus kaks korda: Elsa Kyle ja Helena Wrangelliga.

Tal oli kolm last: Gustav Otto Pahlen, Hedwig Margaretha von der Pahlen ja Christina Catharina von der Pahlen.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Bogislaus von der Pahlen". Vaadatud 21.02.2023.
2. 1 2  "Von der Pahlen No. 75". Vaadatud 21.02.2023.
3. ↑  "82 (13) Rittmeister Bogislaus von der Pahlen ooberst Bernhard Otto von Lieven (Liewen) seoses Rägavere pandilepingu sõlmimisega". Originaali arhiivikoopia seisuga 21.02.2023. Vaadatud 21.02.2023.
4. ↑  "Rägavere mõis". Vaadatud 21.02.2023.
5. 1 2  "Bogislaus von der Pahlen". Vaadatud 21.02.2023.
6. ↑  "Oberst Gustav Wrangell und Oberst Baron Bogislaus von der Pahlen und Mitinteressenten contra Erben des verstorbenen Rittmeisters Otto Friedrich von Buxhöwden betreffend Anspruch auf in Reval liegende zehn Last Roggen". Originaali arhiivikoopia seisuga 21.02.2023. Vaadatud 21.02.2023.
7. ↑  "Tallinna viimased päevad Rootsi võimu alla aastal 1710". Vaadatud 21.02.2023.
The Chemical Brothers 2007. aastal
**The Chemical Brothers** on briti elektroonilise muusika duo, mille moodustavad Tom Rowlands (Thomas Owen Mostyn Rowlands) ja Ed Simons (Edmund John Simons). Koos The Prodigy ja Daft Punkiga on nad toonud masside teadvusse elektroonilise muusika klubidest ning toonud oma lavaesitusse ja muusikasse ka mõjutusi rokkmuusikast. The Chemical Brothersi muusikas on ühendatud *house*, *big beat*, *trip hop* ja *breakbeat*. Ansambli tuntumate lugude hulka kuuluvad "Setting Sun", "Block Rockin' Beats", "Hey Boy Hey Girl", "Let Forever Be" ja "Galvanize".

Ansambel oli tuntud ka kui Dust Brothers, kuid pärast nimest põhjustatud kohtuasja muudeti nimi Chemical Brothersiks.

Chemical Brothersi esimene album "Exit Planet Dust" kogus populaarsust aastal 1995. Albumi populaarseimad ja tuntumad lood on "Life Is Sweet" ja "Chemical Beats". Exit Planet Dustile järgnes 1997. aastal ka populaarne album Dig Your Own Hole, mille tuntuim lugu on "Block Rocking Beats". Tõelise läbimurde tegi Chemical Brothers 1999. aastal oma looga "Hey Boy Hey Girl", millele järgnes väga hästi müüdud album Surrender. Populaarne oli ka "Let Forever Be", mille külalislauljana esines Noel Gallagher ansamblist Oasis.

Albumid
-------

* "Exit Planet Dust" (1995)
* "Dig Your Own Hole" (1997)
* "Surrender" (1999)
* "Come with Us" (2002)
* "Push the Button" (2005)
* "We Are the Night" (2007)
* "Further" (2010)
* "Born in the Echoes" (2015)
* "No Geography" (2019)
* "For That Beautiful Feeling" (2023)

Välislingid
-----------

*
**The New York Times** (eesti keeles kasutatakse tavaliselt nimekuju **New York Times**) on rahvusvaheliselt tuntud ajaleht, mis asutati 1851. aastal. Seda antakse välja New Yorgis ja levitatakse kogu USA-s ning paljudes teistes riikides üle maailma. 

Ajalehe omanik on The New York Times Company, millele kuulub teisigi suuri ajalehti, näiteks International Herald Tribune ja The Boston Globe. Ettevõtte juhatuse esimees on Arthur Gregg Sulzberger, kelle perekonnale on ajaleht kuulunud juba 1896. aastast.

Ajaleht asutati 18. septembril 1851 nimega The New York Daily Times.

2020. aasta seisuga oli ajalehel 5,496 miljonit tellijat, kellest digisisu tellis 4,665 miljonit ning mängude ja kokanduse osa 1,398 miljonit. Paberlehte tellis 0,831 miljonit ja see arv väheneb järjest nagu teistelgi paberlehtedel.

2012. aasta juunis hakati välja andma hiinakeelset veebiversiooni. 2016. aasta veebruarist 2019. aasta septembrini anti välja ka hispaaniakeelset paberversiooni.

New York Timesi tellijatele on saadaval digiarhiiv The TimesMachine, milles on saadaval ajalehe kõigi numbrite PDF-versioon aastatest 1851–2002.

Erinevalt enamikust USA ajalehtedest on New York Timesil omaenda range sisemine stiilijuhend, mille kohaselt inimeste perekonnanimesid kasutatakse ainult koos tiitliga, näiteks "härra" või "proua". Erand tehakse üksnes spordivõistluste ja popkultuuri kajastamisel.

Vastavalt stiilijuhendile ajalehes roppe sõnu ei kasutata. Nii näiteks kirjutas ajaleht punkbändi Fucked Up kontserdiarvustuse ilma kordagi bändi nime mainimata. Erandlikult kasutas ajaleht 2016. aasta USA presidendivalimiste kajastamisel sõnu "*fuck*" ja "*pussy*", et illustreerida Donald Trumpi keelekasutust.

Vaata ka
--------

* New York Timesi bestsellerid
* The New York Times Magazine

Viited
------

1. ↑  Annick Jesdanun (27. oktoober 2008). "Newspapers see sharp circulation drop of 4.8 pct" (inglise). Associated Press. Vaadatud 5.11.2008.[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* New York Timesi koduleht
* The New York Times Twitteris
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Uus-Meremaa saarest; Novaja Zemlja saarestiku saarest vaata artiklit Lõunasaar (Novaja Zemlja)* |

---

Tekapo järv
**Lõunasaar** (inglise keeles *South Island*, maoori keeles *Te Wai Pounamu* ('jaspisesaar') või *Te Waka a Māui* ('Māui kanuu') on saar Vaikse ookeani lõunaosas Uus-Meremaal.

Saart eraldab Põhjasaarest 35 km laiune Cooki väin. Saar on piklik kirde-edela suunas.

Pindala (151 757 km²) poolest on Lõunasaar Uus-Meremaal esimesel ning maailmas 12. kohal. 

Mööda Lõunasaart kulgevad Lõuna-Alpid. Lõunasaare ja kogu Okeaania kõrgeim punkt on Aoraki (Mount Cook, 3724 m).

Haldus
------

Saarel on seitse piirkonda: Canterbury, Marlborough', Nelsoni, Otago, Southlandi, Tasmani ja West Coasti piirkond.

Rahvastik
---------

2020. aasta juunis oli Lõunasaarel 1 187 300 elanikku. Kuigi Lõunasaar on kolmandiku võrra Põhjasaarest suurem, asub seal kõigest 24% Uus-Meremaa rahvastikust. Ent 19. sajandil, mil Uus-Meremaad koloniseerima hakati, elas suurem osa kolonisaatoreist Lõunasaarel, kus oli avastatud kulda. Põhjasaare elanike arv ületas Lõunasaare elanike arvu alles 20. sajandi algul, 1911. aastal elas Põhjasaarel juba 56% uusmeremaalasist. See näitaja on edaspidi üha suurenenud.

2018. aasta rahvaloenduse järgi on 84,8% Lõunasaare elanikest Euroopa, 10% maoori, 8,7% Aasia 2,9% Okeaania, 1,2% Lähis-Ida/Ladina-Ameerika/Aafrika ja 1,4% kindlaks määramata etnilise taustaga.

Enamik asustusest on saare kagurannikul, kus on ka suurimad linnad Christchurch ja Dunedin.

Ajalugu
-------

Esimene teadaolev eurooplane, kes jõudis Lõunasaarele, oli Hollandi meresõitja Abel Tasman. Ta saabus 1642. aasta detsembris saare põhjaotsas olevasse Golden Bay lahte, mille ta nimetas *Mõrtsukate laheks*. Tasman kaardistas Lõuna- ja Põhjasaare lääneranniku ja pärast kokkupõrget maooridega sõitis ta põhja poole Tongale. Tasman andis Uus-Meremaale ka nime *Nieuw Zeeland* Hollandis asuva Zeelandi provintsi järgi.

Aastail 1769–1770 külastas Lõunasaart järgmine eurooplane James Cook, kes kuulutas saare Suurbritannia osaks ja andis saarestikule nimeks *New Sealand*.

4. septembril 2010 toimus saarel 7,2-magnituudiline maavärin, mis tekitas ulatuslikke purustusi, kuid hukkunuid ei olnud. 22. veebruaril 2011 tabas saart 6,3-magnituudiline inimohvritega maavärin (2011. aasta Uus-Meremaa maavärin).

Välislingid
-----------

* South Island New Zealand Regional Information & Travel Information.
* New Zealand Map - South Island
*