recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Shinmoe-dake
**Shinmoe-dake** ehk **Shinmoedake** (新燃岳) on tegevvulkaan Jaapanis Kyūshū saare lõunaosas. 

Ta on Kirishima vulkaaniliste mägede gruppi kuuluv kihtvulkaan.

Vulkaani geograafilised koordinaadid on 31° 54′ 34″ N, 130° 53′ 11″ E.

Mäe kõrgus on 1421 meetrit. 1239 meetri kõrgusel asub kraatrijärv.

Viimati hakkas vulkaan purskama 19. jaanuaril 2011. 

Purske tulemusena paiskus vulkaaniline tuhk mitme tuhande kilomeetri kõrgusele. Vulkaani ümbrusse on pääs keelatud. Vulkaani kraatrist lendavate kivide ja tuha tõttu evakueeriti vulkaani ümbruses olevate väikelinnade elanikke, näiteks Miyazaki prefektuuri Takaharu linnast evakueeriti 600 elanikku. Nichinani linnas, mis asub samuti Miyazaki prefektuuris, pidid elanikud tuha tõttu kaitsemaske kandma. Plahvatus lõhkus lähedalasuvas linnas koolides ja teistes avalikes hoonetes rohkem kui 200 akent. Miyazaki linna lennujaam suleti.

Shinmoe-dake vulkaani näidati 1967. aasta James Bondi filmis "Elad vaid kaks korda" ("*You Only Live Twice*"). Filmi järgi asus selle vulkaani sees kurikaela Ernst Stavro Blofeldi peidupaik.

Viited
------

1. 1 2  Jaapani Shinmoedake vulkaan hakkas purskama, Õhtuleht, 31.01.2011
2. 1 2  Jaapanis hakkas purskama «James Bondi» kurikaela vulkaan, ilmajaam.ee, 27.01.2011
3. 1 2  Jaapani vulkaan peletab inimesi kodudest, Postimees, 01.02.2011
4. ↑  Извержение японского вулкана Shinmoedake, dailylife.su, 27.01.2011

Välislingid
-----------

* Ülevaade 2011. aasta purskest
* Jaapani Shinmoedake vulkaan hakkas purskama, Õhtuleht, 31.01.2011 (fotod ja video)
* Извержение японского вулкана Shinmoedake, dailylife.su, 27.01.2011 (pildid)
**Karl Aleksander Freimann** (13. september 1896 Laatre vald, Valgamaa – 12. veebruar 1942 Magadan) oli Eesti mereväelane (mereväekapten), 1937–1940 Eesti Vabariigi Merekindluste ülem.

Elukäik
-------

Lõpetas 1914. aastal Tallinna Reaalkooli kaubandusjaoskonna, astus sama aasta juulis vabatahtlikuna Viiburi 85. jalaväepolku teenistusse, kust komandeeriti septembris
Vilno sõjakooli. Lõpetas Vilno sõjakooli sõjaaegsed lipnike kursused ja ülendati lipnikuks 1. veebruaril 1915.

Võttis osa esimesest maailmasõjast polgu noorema ohvitserina, roodu- ja pataljoniülemana, sai põrutada lahingus Oginski kanali juures.

Vabadussõjas teenis vanema ohvitserina tagavarapatareis ja 1. raskesuurtükiväe divisjonis. 1920. aasta jaanuaris määrati rannapatarei nr. 6 ülemaks. Hiljem teenis Suurupi ja
Aegna saare komandandina, 2. diviisi staabi ajutise ülemana, Merekindluste ajutise ülemana ja alates 1937. aasta aprillist kuni 1940. aasta märtsini Merekindluste ülemana. 1. aprillist 1940. aastal tema ametikoht nimetati ringi Eesti Vabariigi Merejõudude juhataja abiks merekindluste alal.

Lõpetas 1919. aastal tagavarapatareis korraldatud suurtükiväe kursused ohvitseridele, 1924. aastal alalisväe ohvitseride täienduskursuse
ja 1927. aastal Kõrgema Sõjakooli.

1941. aasta 27. veebruaril arreteeriti NKVD poolt, oli vangis Kirovi oblastis, vabastati 1942.aasta keskel ja suri Magadanis vangistuses 45-aastaselt.

Auastmed
--------

* Lipnik – 1915
* Kapten – 1919
* Major – 1924
* Kolonelleitnant – 1930
* Kolonel – 1937
* Mereväekapten – 1939 (ümbernimetamine)

Tunnustus
---------

* Polonia Restituta Ordu IV klassi aumärk.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
**Shinji Kagawa** (jaapani keeles 香川真司 *Kagawa Shinji*; sündinud 17. märtsil 1989 Kōbes) on Jaapani jalgpallur. Kagawa mängib poolkaitsjana Belgia kõrgliiga klubis Sint-Truidense.

Shinji Kagawa alustas oma karjääri Jaapani klubis Cerezo Osaka. Aastal 2010 Dortmundi Borussia ostis mängijat 350 000 euro eest. Mängides Saksamaa klubis hooaegadel 2010–2011 ja 2011–2012 tuli Kagawa kahekordseks Bundesliga võitjaks.

Aastatel 2012–2014 mängis Kagawa Premier League'i klubis Manchester United.

31. augustil 2014 Kagawa naasis Dortmundi.

2012. aastal valiti ta Jaapani parimaks rahvusvaheliseks jalgpalluriks.

Koondisekarjäär
---------------

Debüüdi Jaapani rahvuskoondises tegi Shinji Kagawa 24. mail 2008. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 9. oktoobril 2008 sõprusmängus Araabia Ühendemiraatide vastu.

2018. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 19. juunil lõi ta penaltist värava Colombia vastu.

Ta kuulus Jaapani koondisse ka 2011. ja 2015. aasta Aasia meistrivõistlustel, 2013. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel ning 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. 2011. aasta tuli ta koondisega Aasia meistriks.

2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Jaapani olümpiakoondisse.

Saavutused
----------

Borussia Dortmund
* Bundesliga: 2010–11, 2011–12
* DFB-Pokal: 2011–12, 2016–17

Manchester United
* Premier League: 2012–13
* FA Community Shield: 2013

Viited
------

1. ↑  "Kohe kümnekesi jäänud Kolumbia kaotas Jaapanile". sport.err.ee. 19.8.2018. Vaadatud 19.8.2018

Välislingid
-----------

 Shinji Kagawa – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ametlik koduleht

| * v
* r
Jaapani koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Kawashima
* 2 Ueda
* 3 Shoji
* 4 Honda
* 5 Nagatomo
* 6 Endo
* 7 Shibasaki
* 8 Haraguchi
* 9 Okazaki
* 10 Kagawa
* 11 Usami
* 12 Higashiguchi
* 13 Muto
* 14 Inui
* 15 Osako
* 16 Yamaguchi
* 17 Hasebe (c)
* 18 Oshima
* 19 H. Sakai
* 20 Makino
* 21 G. Sakai
* 22 Yoshida
* 23 Nakamura
* Treener: Nishino

 | Jaapan |
Pere Leiva pagarikiosk Tartus Idaringtee ehituse ajal, mai 2013
**AS Pere Leib** oli Tartus asunud ettevõte, mis tootis ja turustas pagari- ja kondiitritooteid. Aktsiaseltsina asutati see 1993. aastal **Tartu Leivakombinaadist**.

Ettevõtte ajalugu ulatub 1912. aastasse, mil Tartus Riia tänaval avasid leivatööstuse Taani ettevõtja Lorenz Sander ja pangajuht Woldemar von Roth. 1944. aastal moodustati mitme tööstuse liitmisel **Jahu- ja Leivakombinaat**, mis 1963. aastast kandis nime **Tartu Leivakombinaat** (lühend: TLK). 2005–2011 oli firma nimeks **AS Pere Leib Tootmine**.

Ettevõtte töö toimus kolmes tsehhis: leiva-saia-, kondiitri- ja väikesaiatsehhis. Ettevõttes töötas üle 200 inimese. Pere Leiva tuntumate kaubamärkide seas olid Pere, Wabariigi sarja tooted, Virmalise ja Draamateatri tort jms.

2012. aasta aprillis võttis Tartu leivatehase rendile Linerel OÜ, kes jätkas tootmist Pere kaubamärgi all. 2014. aasta jaanuaris teatas Linerel tootmise lõpetamisest ja taotles pankrotti, koondades töötajad. Veebruari alguses taastas tootmise tehase uus omanik OÜ Eesti Leivatööstus, kes palkas uuesti tööle osa senistest töötajatest, kuid ei kasuta Pere Leiva kaubamärke.

Vaata ka
--------

* Pere Leib Tartu (võrkpalliklubi)

Viited
------

1. 1 2 3  Ettevõttest Pere koduleht Internet Archive'is (vaadatud 25.02.2013)
2. 1 2  Jaan Olmaru Tartu leivatehas alustas taas tootmist Postimees, 05.02.2014
3. ↑  "Tartu leib ja tort külmutatuna müügile" Maaleht, 11. oktoober 2012
4. ↑  Jaan Olmaru Leivatehase töötajaid ootab ees kollektiivne koondamine Postimees, 20.01.2014
**Aksel Kriisa** (19. oktoober 1904 Kokemäe – 15. august 1949 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti vaimulik ja orelimeister.

Ta sündis Kokemäel, Haanja vallas orelimeister Tannil Kriisa pojana. Ta lõpetas aastal 1925 Võrus gümnaasiumi. Aastatel 1925–1931 õppis ta Tartu Ülikoolis teoloogiat. Vaimulikukutseks valmistudes töötas prooviaastal Otepää Maarja koguduses. Ordineeriti 5. veebruaril 1933 Tallinna toomkirikus õpetajaks.

Ta oli aastatel 1933–1934 Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1934–1941 Mustjala Anna koguduse õpetaja.

Aastal 1941 ta arreteeriti NKVD poolt. Ta suri GULAG-i vangilaagris Venemaal.

Isiklikku
---------

Tema isa Tannil Kriisa ning isa vennad Jakob ja Juhan olid eesti orelimeistrid. Rohkem või vähem orelimeistrid olid ka tema vennad Eduard, Harry, maalikunstnik Rudolf, ka tema ise.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 373
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal moodustatud vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Aakre vald (Rõngu kihelkond).* |

---

**Aakre vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Rebaste küla aladel.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
See moodustati 1. aprillil 1939 Vabariigi Presidendi otsusega 7. oktoobrist 1938 senise Aakre valla maa-alast; senise Palupera valla Kure, Kähri, Koorvere, Meegaste, Vaela, Rebaste ja Albi küla ning osa Kundse küla ja osa Vanamõisa piirkondadest; senise Rõngu valla Sootla nr. 30, Sootla nr. 31, Sandkotare nr. 31-a, Ülpre nr. 46, Alamärdi nr. 47, Alanüssiku nr. 48, Mäenüssiku nr. 49, Trile nr. 80, Lülle nr. 58-a, Lülleveski nr. 58, Alamärdi nr. 59 ja Võlsi nr. 60 talu maa-aladest.

Esimene vallavanem oli August Tammiste. 1940. aastal valiti ta valla aukodanikuks ja määrati talle autasuks 100 krooni. Vald kuulus Riigivolikogu 54. valimisringkonda, kust valiti Artur Tupits, ja Otepää põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Aakre valla koosseisus moodustati 1945. aastal Aakre külanõukogu.

Vaata ka
--------

* Aakre mõis

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  Aakre vallavanem valla aukodanikuks. Rahvaleht, 3. mai 1940, nr. 103, lk. 7.
Fail:Fide.pngFIDE logo
Gruusia mark, millel kujutatud Bathumi maleolümpia logo
**43. maleolümpia** (inglise keeles *43rd Chess Olympiad*) oli 2018. aastal Bathumis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. 

Maleolümpia peeti 23. septembrist kuni 6. oktoobrini 2018 Bathumis. Lahtises kategoorias osales 185 võistkonda, naiste kategoorias 151 naiskonda (korraldajariiki Gruusiat esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. 

Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Panagiόtis Nikolόpoulos (Kreeka). Turniiridirektor oli Giorgi Giorgadze (Gruusia).

Maleolümpia medalistid
----------------------

* Lahtises kategoorias: Kuld Hiina Hiina, Hõbe Ameerika Ühendriigid USA, Pronks Venemaa Venemaa
* Naiste kategoorias: Kuld Hiina Hiina, Hõbe Ukraina Ukraina, Pronks Gruusia Gruusia I

Eesti esinemine maleolümpial
----------------------------

Eesti võistkond (esimesel laual Kaido Külaots) sai 54. koha, naiskond (esimesel laual Mai Narva) 42. koha.

Välislingid
-----------

* 2018. aasta maleolümpia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 43rd Olympiad Batumi 2018 Open. chess-results.com
* 43rd Olympiad Batumi 2018 Women. chess-results.com
Pol III, praeguse nimega Arnøytrans 2006. aastal
**Pol III** oli Norra mereväe valvelaev, mida kasutati Oslo fjordi valvamiseks 1940. aastal. Laev oli algselt vaalapüügilaev, aga mereväe teenistuses sai sellest teadaolevalt esimene Norra sõjalaev, mis astus saksa invasioonilaevastiku vastu lahingusse.

Teenistuskäik
-------------

Laev ehitati 1926. aastal vaalapüügilaevaks, aga kui puhkes Teine maailmasõda, võttis laeva kasutusele merevägi ja tegi sellest valvelaeva, mis pandi valvama Oslo fjordi. 

Umbes kell 23.15 öösel 8. aprillil 1940 kohtas Pol III kolme väiksemat Natsi-Saksa alust, torpeedopaat Albatross juhtimas ja signaliseeris neile, et nad peatuksid ja identifitseeriksid ennast. Torpeedopaat Albatross lõikas kohe seepeale Norra laeval tee ära ja nõudis, et meeskond ei kasutaks raadiot.
Meeskonnaliikmed mõistsid, et Saksa laevad ei plaani tagasi pöörduda ja plaanivad Oslot rünnata. Pol III pardalt lasti kiiresti mitu valgustusraketti, et hoiatada ohust rannakaitsekahurite meeskondi ja laeva meeskond mehitas relvad. Sakslased taipasid, et Pol III plaanib neile vastu hakata, kui nägid, et relvad on mehitatud. Laev rammis Albatrossi külje peale ja Albatross avas seepeale tule. Tulistamine Albatrossilt põhjustas laeval mitu tulekahju ja haavas kapteni Leif Welding-Olsenit. Meeskond jättis põleva laeva maha ja nad võeti sakslaste poolt vangi. Kapten, kes oli verekaotusest nõrk, ei suutnud päästepaati minna ja uppus. Temast sai Norra ja Natsi-Saksamaa vahelise sõja esimene ohver.

Järgmisel päeval viidi laev Tønsbergi, kus laev remonditi ja 14. aprillil astus ta Kriegsmarine teenistusse. Pärast sõda tagastati laev Norrale ja aastate jooksul oli laeval mitu erinevat nime ja omanikku. 1978. aastal ehitati laev ümber ja kuigi sisuliselt on tegu uue laevaga, on laeva kere sama, mis 1940. aastal. Tänapäeval on laeva omanik Salten ja tema nimi on Arnøytrans. Laeva kasutatakse kalatranspordiks.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib eesnimest; kiviraiduri kohta vaata artiklit Aage (kiviraidur); piiskopi kohta vaata artiklit Aage (piiskop); dominiiklaste priori kohta vaata artiklit Augustinus de Dacia; Taani printsi ja Rosenborgi krahvi kohta vaata artiklit Prints Aage* |

---

**Aage** (ka Åge) on taani eesnimi.

Vanataani nimekuju oli Aki. Seda seostatakse norra nimega Åge, mis pärineb vanapõhja nimest Áki 'väike isa' (sõnast *\*anuR* 'isa') ning mille variandid on islandi ja fääri keeles Áki, rootsi keeles Åke (ka Aake) ja saami keeles Oge. Samuti seostatakse seda vanaülemsaksa nimega Anihho, mis võib tähendada 'esivanem'. Saksa variandid on Oke ja Ocke. 

Taanis on nimi tuntud 1. sajandist. Aastatel 1900–1930 oli see Taanis väga populaarne.

Taanis oli 2013. aastal 4442 Aaget (2017. aastal 3588 ja 2018. aastal 3403), Norras 2012. aastal 1523 (2009. aastal 1699) Aaget, Fääri saartel 2006. aastal 6 Aaget, Soomes 2013. aastal 100 Aaget, Islandil 2007. aastal 5 Aaget.

Tuntuim nime kandja oli taani füüsik Aage Bohr.
**Gustav Wilhelm Störring** (24. august 1860 Voerde (Ennepetal), Westfalen – 1. detsember 1946 Göttingen) oli saksa psühholoog ja filosoof.

Elulugu
-------

Ta õppis 1884–1887 teoloogiat, filosoofiat ja arstiteadust Bonnis, Berliinis, Kielis ja Münsteris (teoloogiaeksamid 1887, 1894) ning sai 1890 filosoofiadoktori kraadi Halle ülikoolist ning 1894 meditsiinidoktori kraadi füsioloogiainstituudist Emil Heinrich Du Bois-Reymondi juhendamisel. Seejärel töötas ta arsti assistendina Leipzigi ülikooli psühhiaatriakliinikus Hubertusburg. Samal ajal tegutses ta Wilhelm Wundti psühholoogiainstituudis, kus ta 1896 habiliteerus. Sestpeale töötas ta eradotsendina. 

Aastal 1897 avas Störring erasanatooriumi Leipzigi lähedal. Samal aastal sai ta meditsiinidoktori kraadi Würzburgi ülikoolist. Aastal 1902 kutsuti ta Zürichi ülikooli filosoofia ja eksperimentaalpsühholoogia professoriks. Aastal 1911 sai ta korraliseks professoriks Straßburgi ülikoolis ja 1914 filosoofia ja psühholoogia korraliseks professoriks Bonni ülikoolis, kuhu ta jäi emeriteerumiseni 1928.

Ta asutas teise saksakeelse psühholoogiaajakirja Archiv für die gesamte Psychologie.

Looming
-------

Ta on tuntud oma töödega tunnete psühholoogia alalt (emotsioonide ajaline summeerumine, tunnete kristallisatsioonituum). Ta pani ette hinnata afekti tugevust sissehingamise ja väljahingamise kestuse suhte abil.

Ta seostas kliinilise psühhopatoloogia (mis oli tema järgi õpetus hinge kannatustest) psühholoogiaga. Ta püstitas ülesande mõista psühhopatoloogiliste nähtuste toel normaalse psüühika mehhanisme. 

Raamatus "Das urteilende und schließende Denken in kausaler Behandlung" (Leipzig 1926) uuris ta ühena esimestest deduktiivset mõtlemist. 

Störring tegeles ka religioonifilosoofiaga. Jumala reaalsust pidas ta teaduslikult põhjendatuks.

Teosed
------

* *Zur Lehre vom Einfluß der Gefühle auf die Vorstellungen und ihren Verlauf*, 1896
* *Vorlesungen über Psychopatologie in ihrer Bedeutung für die normale Psychologie mit Einschluss der psychologischen Grundlagen der Erkenntnistheorie*, Leipzig 1900
* *Psychologie des menschlichen Gefühlslebens*, 1916, 2. trükk Bonn 1922.
* *Das urteilende und schließende Denken in kausaler Behandlung*, 1926
* *Die moderne ethische Wertphilosophie*, 1935

Viited
------

1. ↑  Gustav Störring: Die Frage der Wahrheit der christlichen Religion. Leipzig 1920. S. 7.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2018 | jäähoki |

**Magnus Hellberg** (sündinud 4. aprillil 1991 Uppsalas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Ottawa Senators.

Ta alustas klubikarjääri Almtuna IS-is. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2011–12 Frölunda HC-s.

2011. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i *draft* '​is 38. valikuna. Põhja-Ameerikas mängis Hellberg aastatel 2012–2017. Suurem osa ajast mängis ta American Hockey League'is (AHL), esmalt kolm hooaega Milwaukee Admiralsis ja seejärel kaks hooaega Hartford Wolf Packis. 2015. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul. NHL-is pääses Hellberg väljakule ühes mängus Predatoris meeskonnas ja kolmes mängus New York Rangersi meeskonnas.

2017. aastal liitus ta KHL-i klubiga Kunluni Red Star. 2018. aasta mais liitus ta Peterburi SKA-ga. Aastatel 2018 ja 2019 valiti Hellberg KHL-i tähtede mängule. 2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu HK Sotšiga.

2022. aasta aprillis naasis Hellberg Põhja-Ameerikasse, sõlmides üheaastase lepingu NHL-i klubiga Detroit Red Wings. 2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu Seattle Krakeniga, kuid pärast Krakeni treeninglaagrist osalemist talle Krakenis väravavahi kohta ei pakutud. Sama aasta oktoobris liitus ta Ottawa Senatorsiga.

2018. aastal tuli Hellberg Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "Red Wings sign goaltender Magnus Hellberg to one-year deal". nhl.com. 13.4.2022. Vaadatud 6.5.2022
2. ↑  "Sens claim Hellberg; Talbot out 5-7 weeks". The Sports Network. 3. oktoober 2022. Vaadatud 3. oktoobril 2022.

Välislingid
-----------

* Magnus Hellberg NHL.com lehel
* Magnus Hellberg KHL.ru lehel
* Magnus Hellberg hockeydb.com lehel

| * v
* r
Pittsburgh Penguins |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Casey DeSmith **·** Tristan Jarry |
| 
**Kaitsjad**: Brian Dumoulin **·** Pierre-Olivier Joseph **·** Kris Letang **·** Jeff Petry **·** Marcus Pettersson **·** Chad Ruhwedel **·** Jan Rutta |
| 
**Ründajad**: Josh Archibald **·** Teodors Blugers **·** Drake Caggiula **·** Jeff Carter **·** Sidney Crosby **·** Jake Guentzel **·** Danton Heinen **·** Kasperi Kapanen **·** Jevgeni Malkin **·** Brock McGinn **·** Ryan Poehling **·** Samuel Poulin **·** Rickard Rakell **·** Bryan Rust **·** Jason Zucker |
Ants Käärma 2011. aastal
**Ants Käärma** (sündinud 4. aprillil 1942 Võitra, Soontaga vald, Pärnumaa) on eesti agronoom ja poliitik.

Ta küüditati aastal 1949 koos emaga Siberisse (Krasnojarski kraisse, Krasnoturanski rajooni), naasis kodumaale aastal 1956. Lõpetas aastal 1957 7. klassi Tallinna 44. 7-klassilises koolis (varem õppis Moissejevka 7-klassilises koolis), aastal 1961 lõpetas Jäneda sovhoostehnikumi agronoomina ja aastal 1969 agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA).

Ta töötas aastatel 1968–1971 EPA Ülenurme majandi rohumaade agronoomina ja aastatel 1971–1972 osakonnajuhatajana. Aastatel 1972–1990 töötas ta Aravete kolhoosis peaagronoomina.

Ta oli aastatel 1972–1990 NLKP liige. 

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles maaelukomisjoni aseesimees. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt. On sellega seotult 20. Augusti Klubi liige.

Aastatel 1992–1995 oli ta VII Riigikogu liige (Maaliidu Ühenduses); aastatel 1995–1999 VIII Riigikogus (valimisliidu Koonderakond ja Maarahva Ühendus nimekirjas), seal oli ta 13. märtsist 1997 14. märtsini 1999 Riigikogu I aseesimees; aastatel 1999–2003 oli ta IX Riigikogus (oli Riigikogus Eesti Koonderakonna nimekirjas). Ta kandideeris ka 2003. aasta Riigikogu valimistel (Eestimaa Rahvaliidu nimekirjas), ta sai 1015 häält, kuid ta ei osutunud valituks.

Ants Käärma oli Põllumajandus-Kaubanduskoja juhatuse esimees alates 2004. aasta aprillist, kui koja eelmine juht Ester Tuiksoo põllumajandusministriks sai.

Aastatel 1991–2000 oli ta Eesti Maaliidu liige, olles ka selle aseesimees, hiljem oli ta Eestimaa Rahvaliidu ja Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Heideti erakonnast välja seoses 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel erakonna vastu kandideerimisega.

Tunnustus
---------

* 1980 Eesti NSV teeneline agronoom
* 2001 Riigivapi V klassi teenetemärk
* 2004 Järvamaa vapimärk
* 2006 Riigivapi II klassi teenetemärk
* 2007 Põllumajandusministeeriumi kuldne teenetemärk

Välislingid
-----------

* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
**Austria välismaateenistus** (saksa *Österreichischer Auslandsdienst*) on alternatiivteenistus tsiviilteenistuse asemel, mis kestab (minimaalselt) 12 kuud. On olemas kolm erinevat võimalust teenistuses osaleda. Need on mälestusteenistus, sotsiaalteenistus ja rahuteenistus.

Ajalugu
-------

Esimene austerlane astus rahuteenistusse 1. septembril 1992 endises koonduslaagris Auschwitz-Birkenaus (Poolas) kinni. Innsbrucki elanik ja politoloog Andreas Maislinger võttis samasuguste Saksamaa organisatsioonide idee enda peale.

1998. aastal asutati ühing, mis 2006. aasta lõpuks nimetati ümber "Austria välismaateenistuseks" (saksa keeles: *Österreichischer Auslandsdienst*; inglise keeles: *Austrian Service Abroad*).

Austria mälestusteenistus
-------------------------

Austria mälestusteenistus töötab natsionaalsotsialismi ohvritega. Teenistuja töötab holokausti mälestuspaigas, näiteks muuseumis või uurimisinstituudis, nagu Yad Vashem Jeruusalemmas või Simon Wiesenthali Keskuses (Ameerikas).

Austria sotsiaalteenistus
-------------------------

Austria sotsiaalteenistuses toetatakse mõne riigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut. Näiteks töötavad teenistujad tänavalastega, valitsusvälistes organisatsioonides või tegelevad joogiveega varustamise projektidega, eriti arengumaades.

Austria rahuteenistus
---------------------

Rahuteenistujad tegelevad rahu kaitsega sõjalise konflikti piirkondades. Initsiatiivrühmad organiseerivad ühiseid seminare ja vestlusringe "vaenlaste" vahel, näiteks Iisraelis juutide ja palestiinlaste vahel.

Välislingid
-----------

* Informatsioonilehekülg
* Austria välismaateenistus
* Austria mälestusteenistus
* Austria sotsiaalteenistus
* Austria rahuteenistus
**Ants Laos** (sündinud 21. oktoobril 1943 Pärnus) on eesti tootmisjuht, poliitik, võrkpallur ja sporditegelane.

Ta lõpetas 1962. aastal Pärnu 4. Keskkooli. Aastal 1970 lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiatööstuse protsesside ja keemiaküberneetika erialal; lisaks on ta lõpetanud NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.

Laos töötas aastatel 1970–1975 Tartu Piimatoodete Kombinaadis, kus ta tõusis vaneminsenerist peaenergeetikuks. Aastatel 1975–1978 oli ta Pärnu Õlletehase direktor, aastatel 1978–1979 oli ta Saku Õlletehase direktor. 

Aastatel 1979–1985 oli Laos Eesti NSV toiduainetetööstuse minister ning alates 1985. aastast Eesti NSV Agrotööstuskomitee esimehe esimene asetäitja – Eesti NSV minister. 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. 1989. aastal sai Laos Indrek Toome valitsuses kaubandusministriks. 3. aprillist 1990 kuni 31. detsembrini 1991 oli ta kaubandusminister ka Edgar Savisaare valitsuses.

Alates 1992. aastast oli Laos Estkompeximi peadirektor, 1996. kuni 1998. aastani ETFC Grupi juhatuse esimees, olles ka suuromanik 10% aktsiaosalusega.

Alates 1999. aastast on ta üks VKG AS-i suuromanikest. 

Ta oli Eesti võrkpallur, kes kuulus 1962 Eesti NSV koolinoorte koondisse ja oli 1968. aastani Eesti NSV koondises. 

Laos oli 1986–1993 Eesti Võrkpalliföderatsiooni president. Ta oli Eesti Olümpiakomitee taastajate hulgas ning oli 1989–2014 EOK liige, aastast 2014 on EOK auliige.

Tunnustus
---------

* 2002 – Riigivapi IV klassi teenetemärk
* 2006 – Riigivapi III klassi teenetemärk

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000. AS Kirjastus Ilo, 2003

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Koherentismiks** nimetatakse epistemoloogias seisukohta, mille kohaselt saavad uskumused oma õigustuse tänu nende seostele teiste uskumustega. Uskumus on õigustatud siis, kui see kuulub mingisse koherentsesse uskumuste süsteemi.

Koherentism teadusfilosoofias
-----------------------------

Teadusfilosoofias püütakse nii induktsionismi kui ka falsifikatsionismi puhul loodusteaduslikke väiteid õigustada tuginedes teistele konkreetsetele loodusteaduslikele väidetele. Mõlemad peavad jagu saama kriteeriumiprobleemist: iga õigustus peab omakorda olema õigustatud, nii et tekib lõputu regress. Regressiargumendi abil on õigustatud fundatsionalismi kui üht väljapääsu lõputust regressist. Fundatsionalism väidab, et on olemas mõned baasväited, mis õigustamist ei vaja. Nii induktsiooni kui ka falsifikatsiooni puhul on tegemist fundatsionalismiga, kuivõrd nad toetuvad baasväidetele, mis tulenevad otseselt vaatlustest.

Asja teeb keeruliseks küsimus, kuidas baasväited vaatlusest tuletatakse. Vaatlus tugineb uskumuste komplektile. Tundub, et vaatluse puhul ei saa rääkida baasväitest, sest näiteks Veenuse ülemineku vaatlus nõuab väga palju mitmesuguseid baasuskumusi, näiteks teleskoopide optiliste omaduste, teleskoobi aluse mehaanika ja taevamehaanika kohta.

Alternatiiviks on koherentism, mis väidab, et väiteid saab õigustada sellega, et nad kuuluvad koherentsesse süsteemi. Teaduse puhul võetakse selleks süsteemiks tavaliselt indiviidi või teadlaste kogukonna uskumuste täielik kogum. Koherentistlikku lähenemist teadusele pooldas Willard Van Orman Quine. Veenuse ülemineku vaatlust õigustab see, et ta on koherentne meie uskumustega optikast, teleskoobialustest ja taevamehaanikast. Kui see vaatlus on mõnega nendest abiuskumustest vastuolus, siis tuleb vasturääkivuse kõrvaldamiseks süsteemi kohandada.

Vaata ka
--------

* Tõe koherentsusteooria
**Stirling** on omavalitsus Šotimaa keskosas.

Omavalitsusala loodi 1994. aastal ning hõlmab suurema osa ajaloolisest Stirlingshire'ist, välja arvatud Falkirki omavalitsus.

Umbes 70% elanikest elab omavalitsuse kaguosas Stirlingi linnas ja selle ümbruses.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Stirlingi omavalitsus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 

Šotimaa omavalitsused

Aberdeen **·**  Aberdeenshire **·**  Angus **·**  Argyll and Bute **·**  Clackmannanshire **·**  Dumfries and Galloway **·**  Dundee **·**  East Ayrshire **·**  East Dunbartonshire **·**  East Lothian **·**  East Renfrewshire **·**  Edinburgh **·**  Falkirk **·**  Fife **·**  Glasgow **·**  Highland **·**  Inverclyde **·**  Midlothian **·**  Moray **·**  Na h-Eileanan Siar (Välis-Hebriidid) **·**  North Ayrshire **·**  North Lanarkshire **·**  Orkney saared **·**  Perth and Kinross **·**  Renfrewshire **·**  Scottish Borders **·**  Shetlandi saared **·**  South Ayrshire **·**  South Lanarkshire **·**  Stirling **·**  West Dunbartonshire **·**  West Lothian
**Šilling** (saksa keeles *Österreichischer Schilling*) oli Austria valuuta aastatel 1925–1938, 1945–1999 ning raharingluses 2002. aastani. Üks šilling jagunes 100 krossiks. 

Šilling vahetati välja euroga, mis võeti vastu fikseeritud kursiga 1 euro = 13,7603 šillingit.

Ajalugu
-------

#### Esimene šilling

1 šilling (1925). Šilling kehtestati 1924. aasta 20. detsembril Šillingi Aktiga, kursiga 1 šilling kümnele tuhandele Austria-Ungari kroonile ning anti välja 1. märtsil 1925. Šilling tühistati anšlussi alguses (1938), mil seda vahetati kursiga kaks Saksa riigimarka kolmele šillingile.

#### Teine šilling

Šilling võeti uuesti kasutusele pärast teist maailmasõda, 30. novembril 1945 liitlasvägede poolt, kes andsid välja paberraha nimiväärtuses 50 krossist 100 šillingini. Kurss riigimarga suhtes oli üks ühele, limiidiga 150 šillingit inimese kohta. 1945. aastal hakkas paberraha välja andma Natsionaalpank ja esimesed mündid anti välja 1946.

21. novembril 1947 võeti vastu teine šillingi seadus, anti välja uued paberrahad ning seoti šilling Ameerika dollariga kursiga 1 dollar = 26 šillingit. 1976. aasta juulis dollari kõikumise järel seoti šilling Saksa margaga.

Kuigi Austria ametlikuks rahaks sai 1999. aastal euro, ei võetud euromünte ega kupüüre kasutusele enne 2002. aastat. Vanad šillingid hakkasid vaikselt ringlusest kaduma pärast 2002. aasta 28. veebruari. Šillingikupüürid ja -mündid on endiselt euro vastu vahetatavad ükskõik millises Austria Natsionaalpanga harus määramata ajani.
**Stinstedt** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 30,1 km². 31. detsembril 2015 elas seal 558 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Börde Lamstedt.

Ajalugu
-------

Stinstedt kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Talunikud maksid kümnist Himmelpforteni kloostrile, mis sekulariseeriti 1647. aastal. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt.

Pärast Preisi ja siis Prantsuse okupatsiooni aastatel 1806 kuni 1810 annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1. jaanuaril 1811 annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Stinstedtist, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.stinstedt.de


Cuxhaveni kreisi vallad

* Armstorf
* Belum
* Beverstedt
* Bülkau
* Cadenberge
* Cuxhaven
* Geestland
* Hagen im Bremischen
* Hechthausen
* Hemmoor
* Hollnseth
* Ihlienworth
* Lamstedt
* Loxstedt
* Mittelstenahe
* Neuenkirchen
* Neuhaus
* Nordleda
* Oberndorf
* Odisheim
* Osten
* Osterbruch
* Otterndorf
* Schiffdorf
* Steinau
* Stinstedt
* Wanna
* Wingst
* Wurster Nordseeküste
Lina pisarate allikas
Regionaalpargi infostend
**Sirvėta regionaalpark** (leedu keeles *Sirvėtos regioninis parkas*) on regionaalpark Leedus Švenčionyse ja Ignalina rajoonis Švenčionysi ümbruskonna servamoodustiste vööndis. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta sealse veelahkmepiirkonna maastikke, ökosüsteemi ja kultuuripärandit.

Regionaalpargi moodustamiseks ühendati mitmed tunnelorgude kaitseks moodustatud kaitsealad. Kaitseala territooriumile jääb mitu termokarsti tagajärjel tekkinud järve. Ka asuvad piirkonnas mitmed lubjarikkad madalsood.

Sirvėta regionaalpargi pindala on 8755 hektarit. Selle territooriumile jäävad Neversčiai botaaniline kaitseala, Salotise telmoloogiline kaitseala (84 ha), Ilgysi hüdrograafiline kaitseala, Didžiasalise etnokultuuriline kaitseala, Sirvėta ja Šventa maastikukaitsealad ning Čiūlėnai ja Nevaišiai geomorfoloogilised kaitsealad. Regionaalpargi halduskeskus ja külastuskeskus asub Šventas, Dvaro g. 25.

Regionaalparki jääb 31 järve. Seal asub ligi 250 aasta vanune Neversčiai saaremets ja 26 pärnade kasvukohta. Üksikobjektidena on kaitse all Lina pisarate allikas, Medišionysi pärnad, Adamavase, Stanislavavase ja Bielionysi tammed.

Regionaalpargi territooriumil asuvad neli linnamäge, kaks hiiepaika, kaks tumuluste kompleksi, viis mõisakompleksi ja kaks säilinud metsavendade punkrit. Didžiasalise küla kaitseks on loodud etnokultuuriline kaitseala.

Regionaalpargile on allutatud ka mitmed kaitsealad väljaspool regionaalpargi territooriumi. Nende hulka kuuluvad Adutiškise-Guntauninkai metsade, Svyla, Birvėta ja Gelednė biosfääri polügoonid, Dysna hüdrograafiline kaitseala, Kunigiškė maastikukaitseala ning Milašiuse, Perūnase ja Vytėnai telmoloogilised kaitsealad.

Looduskaitsealustest taimeliikidest esinevad regionaalpargis põldpisikas, niidu-kuremõõk, arukäpp, harilik käoraamat, Balti sõrmkäpp ja kuradi-sõrmkäpp. Seal elab kuus liiki looduskaitsealuseid kahepaikseid, kolm liiki roomajaid ja 33 liiki linde. 

Looduskaitsealuseid selgrootuid esindavad pääsusaba, *Bleparitha bathensis*, vareskaera-aasasilmik, mustlaik-apollo ja eremiitpõrnikas.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. oktoober 2020. Vaadatud 22. novembril 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  draustiniai
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. november 2020. Vaadatud 22. novembril 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  Kultūros paveldas
5. ↑  Priskirtos teritorijos
6. ↑  Augalija
7. ↑  Gyvūnija

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sirvėta regionaalpark** |

* Sirvėta regionaalpargi koduleht
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpark YouTube'is
**Stirnase kihistu** (inglise *Stirnas Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Lasnamäe lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailīte aastal 1976.

Kihistu stratotüüp on Stirnas 18 puurauk, kus kihistu kivimid on esindatud 978..988 meetril. Aastast 1989 on Saldus 5PM puurauk Salduse kihistu neostratotüüp, kus kihistu kivimid on esindatud 1096..1107.5 meetril. Kihistu on nime saanud praeguse Gudenieki valla aladel asunud endise Stirnase küla järgi. Eestis esineb kihistu maa lõunaosas, Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas; selle suurim paksus on Leedus 10 meetrit.

Kihistu koosneb kirjuvärvilisest lubjakivist. Allpool on kihistu kivimid tavaliselt punased, üleval aga hallid. Kohati sisaldab kihistu ka dolomiiti või mergli vahekihte. Kihistu lubjakivid on suure savisisaldusega.

Viited
------

1. ↑  Stirnase kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 19.08.2019)
2. ↑  Stirnase kihistu Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 19.08.2019)
3. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 25
4. ↑  *Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri*, Tallinn 1997
5. ↑  Geology and Mineral Resources of Estonia. Lasnamägi stage Linda Hints
6. ↑  *Lower and Middle Ordovician conodonts from the subsurface of SE Estonia and adjacent Russia*, Viive Viira, 2010

Välislingid
-----------

* Stirnase kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
**Stipulatsioon** (ld *stipulatio*) oli Vana-Rooma õiguses kasutatav verbaalne leping, mis seisnes suulises lubaduses täita teatav kohustus.

Sõlmimine
---------

Stipulatsioon sõlmiti kreeditori (*creditor*) ehk võlausaldaja ja deebitori (*debitor*) ehk võlgniku vahel. Verbaalsete lepingute puhul lasi üks pool endale lubaduse anda ja teine pool lubas seda. Leping oli sõlmitud, kui kreeditor küsis deebitorilt küsimuse ning deebitor vastas nõutavate sõnadega. Näiteks küsis kreeditor deebitorilt "Kas lubad?" ning deebitor oli kohustatud vastama "Luban". Või kreeditor küsis "Kas teed?" ning deebitor vastas "Teen". Vanimal ajal olid taolised vorminõuded väga ranged, kuid hiljem võis stipulatsiooni sõlmida ükskõik milliste sõnadega, sealjuures võis seda teha ka mõnes muus keeles. Lisaks ei olnud oluline, et lepingu osapooled räägiksid sama keelt, vaid oli tähtis, et esitatud küsimusele vastati õigesti.

Tähtsus
-------

Stipulatsioon oli Vana-Roomas oluline, sest stipulatsiooni teel fikseeriti mitmesuguseid pooltevahelisi kokkuleppeid. Võlausaldajale oli stipulatsioon kasulik leping, sest võlgnik oli kohustatud täpselt kinni pidama sellest, mida ta võlausaldajale lubas, hiljem ei olnud lubaduse sisus võimalik muudatusi teha.

Leppetrahv
----------

Stipulatsiooni teel oli võimalik kokku leppida eri tehingutes, nt leppetrahvis (*stipulatio poenae*). Leppetrahv Vana-Rooma õiguses oli samuti verbaalne leping, mille kohaselt poolte kokkuleppe tulemusena kohustus üks pool teisele poolele maksma teatud trahvisumma mingi teo sooritamise või mittesooritamise korral või ka, kui kohustus oli mittetäidetud või mitteõigeaegselt täidetud. Väga oluline leppetrahvi funktsioon oli survestada võlgnikku kohustust tasuma nii, et see ei muutuks võlgnevuseks ja oleks seega õigeaegselt tasutud. Lisaks oli leppetrahv ainus võimalus, kuidas tagada mittevaraline huvi mingi konkreetse eseme või tegevuse vastu.

Stipulatsiooni mõiste Eesti õiguses
-----------------------------------

Eesti õiguses ei ole stipulatsiooni teel võimalik lepingut sõlmida, sest puudub kohustus lepingu sõlmimisel sõnada kindlaid sõnu, nagu seda pidi tegema Vana-Roomas. Eesti õiguse kohaselt on lepingut võimalik sõlmida suuliselt, kuid verbaalset lepingut tuleb eristada suulisest lepingust ja seega ei ole need samastatavad.

Viited
------

1. 1 2  Elmar Ilus (2000). *Rooma eraõiguse alused*. Tallinn. Lehekülg 149.
2. ↑  Inst.Gai.3.22.3.
3. ↑  Inst.Gai.3.15.1. Tõlge eesti keelde: Merike Ristikivi ja Hesi Siimets-Gross.
4. ↑  Reinhard Zimmermann (1990). *The Law of Obligations: Roman Foundations of the Civilian Tradition*. New York. Lk 95–97.
**Lepiku kraav** (ka *Lepiku peakraav*) on magistraalkraav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku ja Kloostrimetsa asumis.

Lepiku kraav kulgeb põhja-lõunasuunaliselt Lepiku asumi luidetevahelises nõos Sompa tee ja Lepiku tee vahel. Kraav juhib ära liig- ja sadevett Mähe aedlinna lõunaosast ja Lepiku asumi läänepoolselt alalt.

Kraavi lähtena käsitletakse ristumiskohta Kupra tee kraaviga. Kloostrimetsa teest põhja pool on Lepiku kraavi valgla 150,4 ha. Realiseeritud detailplaneeringutega on kraav mitmes lõigus torustatud, mis on tekitanud probleeme liigvee ärajuhtimisega.

Kraav rekonstrueeriti osaliselt 2011. aastal. Kraavi hooldab OÜ Esmar Vesi.

Kloostrimetsa teest lõuna pool kulgeb Lepiku kraav läbi Tallinna botaanikaaia tiikide Pirita jõkke.

Pirita linnaosa üldplaneeringuga on Lepiku kraavi ehituskeeluvööndiks määratud 10 meetrit ja piiranguvööndi laiuseks 50 meetrit. Üldplaneering näeb ette Lepiku kraavi säilitamise lahtise veekoguna.

Viited
------

1. ↑  Lepiku kraav keskkonnaportaalis (vaadatud 28.12.2016)
2. 1 2  Pirita linnaosa üldplaneeringu seletuskiri
3. ↑  "Tallinna linnavalitsus. Vastus Tallinna linnavolikogu liikme arupärimisele, 19.09.2013" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14.02.2015. Vaadatud 14.02.2015.

Välislingid
-----------

* Lepiku kraav keskkonnaportaalis
**Sümbolite põhinemise probleem** on Stevan Harnadi sõnastatud sümbolsüsteemidel põhinevate tehisintellektide konstrueerimise üks põhilisemaid probleeme.

Probleemi sõnastus
------------------

Tehismõistuse konstrueerimisel on erinevaid koolkondi. Ühe levinuma vaate, mis eeldab, et inimmõistus toimib manipuleerides erineva tähendusega sümboleid, kohaselt on võimalik konstrueerida tehislik analoog inimmõistusele, mis toimib sümboleid manipuleerides. Sellise tehismõistuse puhul tekib vägagi oluline küsimus, kuidas need sümbolid saavad tähenduse – et tegemist ei oleks lihtsalt tähenduseta sümbolite süntaktilise manipuleerimisega, peavad need sümbolid kuidagi põhinema pärismaailma objektidel. See ongi sümbolite põhinemise probleem – kuidas ühendada tähenduseta sümbolid nende tähenduslike, pärismaailmas eksisteerivate referentidega. Probleemi aitab paremini mõista John Searle'i Hiina toa mõtteeksperiment, mille formaliseeritud sõnastus sümbolite põhinemise probleem tegelikult on.

Väljapakutud lahendusi
----------------------

Stevan Harnadi välja pakutud lahendus sisaldab kahest osast koosnevat, hübriidselt neurovõrkudel ja sümbolsüsteemidel põhinevat süsteemi. Esimene, madalama taseme süsteem, oleks neurovõrgul põhinev tajumuljete rühmitaja, mis tekitaks läbi kõigi tajumuljete analüüsi teise tasandi tõlgenduse, mis koosneks nende tajumuljete invariantsete omaduste kaudu kategoriseerimisest. Teise tasandi süsteem oleks sümboleid manipuleeriv süsteem, mis võtaks sisendina tajumuljetest leitud invariantsete omadustega kategooriaid ning oleks neid kombineerides uusi kategooriaid otsiv. Sel viisil kasutaks teise astme süsteem madalama astme genereeritud, pärismaailmal põhinevaid sümboleid, et konstrueerida uusi, eelneva põhinemise läbi põhinevaid sümboleid – probleemil oleks lahendus.

Viited
------

1. ↑
Tolmeldamine
**Tolmeldamiseks** nimetatakse õietolmu kandmist õie emakasuudmele. Põllul kasutatakse lisaks tuul- ja putuktolmlemisele tolmeldamist, mis suurendab kasvatataval kultuuril õite viljastumist ning saaki. Lisatolmeldamiseks kasutatakse nööri libistamise võtet üle õitsva põllu. Putuktolmlejate taimede lisatolmeldamiseks paigutatakse kasvualale tarud ning vajadusel suunatakse tolmeldajaid õitele, söötes neid tema õitega lõhnastatud suhkrulahusega.

Tolmeldamise tähtsus
--------------------

Taimed sõltuvad tolmeldamisest. Ligi 9% metsikutest taimedes vajavad paljunemiseks tolmeldajaid. Vastutasuks pakuvad taimed toitu, moodustavad elupaiku ja pakuvad paljudele loomaliikidele erinevaid vajalikke ressursse. Ülemaailmselt sõltub peaaegu 90% looduslikest õistaimeliikidest loomade tolmeldamisest. 

Tolmeldamine on vajalik bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks ja inimeste toidutootmissüsteemide kohanemiseks kliimamuutustega. Tolmeldamisel on väga oluline roll toiduainete tootmisprotsessis, sellest sõltub põllukultuuride tootmismaht. Enam kui 75% maailma juhtivatest põllukultuuridest saavad kasu loomade tolmeldamisest tootmise, saagikuse ja kvaliteedi osas.

Tolmeldajad
-----------

Mesilane taime tolmendamas.
Mesilased on kõige olulisemad tolmeldajad. Meemesilased vastutavad enam kui 110 põllukultuuri tolmeldamise eest, mida inimesed söövad ja toiduvalmistamisel kasutavad, näiteks õunad ja maasikad. Lemmik kultuurideks mesilastel on erkkollased ja -sinised lilled. 

Koolibri on tolmeldaja, kes vajab suures koguses nektarit, et saada piisavalt energiat tiibade lehvitamiseks. Koolibri lemmik tolmeldamise kohtadeks on punased, oranžid või valged torukujulised õied, mis on piisavalt tugevad, et taluda nende raskust.

Liblikad tolmeldavad sama moodi nagu mesilased, aga nad ei suuda korraga korjata nii palju nektarit, sest nende keha on pikk ja sale. Liblikad armastavad tolmeldada erksavärvilisi lilli.

Kakaopuu tolmeldaja on kärbseliik nimega kääbus, kellele meeldivad tolmeldamiseks kultuurid, mis lõhnavad nagu mädanenud liha, sõnnik või seen.

Must-valgekirju leemur on maailma suurim tolmeldaja, kellele meeldib tolmeldada kõike, mis on puuviljane.

Meemäger, kes on pärit Austraaliast ning elatub nektarist. Tema lemmikkultuurid on eukalüpt ja banksia.

Peamisteks tolmeldajateks on veel lepatriinud, gekod, ööliblikad ja nahkhiired.

Viited
------

1. ↑ . Tolmeldamine. Eesti Entsüklopeedia. Vaadatud 7. mail 2022
2. ↑ . The importance of pollinators. Promote Pollinators. Vaadatud 7. mail 2022
3. ↑ . Top Ten Coolest Pollinators. Earth Rangers. Vaadatud 7. mail 2022
**Lepistu kalmistu** on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põlva maakonnas Räpina vallas Sillapää külas.

Ajalugu
-------

Räpina kihelkonda asutati õigeusu kirikuaiale lisaks 1834. aastal kirikust umbes 0,8 km kaugusele ka õigeusu kalmistu. Selleks andis Räpina mõisnik tasuta maatüki, mille suurus 800 ruutsülda. 1855. aastal maeti see kalmistu täis ning mõis andis juurde tasuta veel 800 ruutsülda. Algselt maeti sinna koguduse venelastest liikmeid, hiljem ka eestlasi.

Kalmistule ehitati 1911. aastal kivikabel.

Kirjeldus
---------

Kalmistu asub Sillapää külas Räpina-Kahkva tee ääres. Kalmistu krundi pindala on praegu umbes 0,85 ha.

Viited
------

1. 1 2  "Räpina". // Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 350

Kirjandus
---------

* "Räpina". // Võrumaa. Maateaduslik, tulunduslik ja ajalooline kirjeldus. Eesti II. Tartu 1926. Lk 350

Välislingid
-----------

* Räpina valla kalmistute kasutamise eeskiri. Vastu võetud 21.12.2011 nr 17. RT IV, 18.12.2012, 85
* Lepistu kalmistu Räpina valla kodulehel
Tom Cairney 2016. aastal Fulhami särgis
**Thomas Cairney** (sündinud 20. jaanuaril 1991 Nottinghamis) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Fulham ja Šotimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Hull Citys, millega liitus 2007. aastal. Hooajal 2009–10 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Inglismaa kõrgliigas. Sel hooajal jäi Hull City liigas eelviimaseks ning langes esiliigasse, kus Cairney mängis Hull Cityga järgmised kolm hooaega.

Hooajal 2013–14 suundus ta laenule Inglismaa esiliigasse kuuluvasse Blackburn Roversi. 2014. aasta jaanuaris sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. 2014. aastal valiti Cairney Blackburn Roversi aasta mängijaks.

2015. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Fulhamiga, mis mängis siis Inglismaa esiliigas. Hooajal 2017–18 kindlustati pääs Premier League'isse. 2017. aastal valiti Cairney Fulhami aasta mängijaks. Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 valiti ta Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu.

Debüüdi Šotimaa jalgpallikoondises tegi Cairney 22. märtsil 2017 sõprusmängus Kanada vastu.

Välislingid
-----------

 Tom Cairney – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Fulhami kodulehel
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliuniversiaad |
| **Kuld** | 2011 | jäähoki |

**Emil Ramilevitš Garipov** (vene keeles Эмиль Рамилевич Гарипов; sündinud 15. augustil 1991 Kaasanis) on tatari päritolu Venemaa jäähokimängija, kes mängib väravavahina KHL-i klubis Tšeljabinski Traktor.

KHL-is debüteeris ta hooajal 2011–12 Kaasani AK Barsi ridades. Kokku mängis ta AK Barsis kuni 2019. aastani kokku kaheksa hooaega. Hooajal 2013–14 oli liigas parima tõrjeprotsendiga väravavaht (.952) ja lasi ühe mängu kohta sisse kõige vähem väravaid (keskmiselt 1,43 väravat mängus). 2018. aastal võitis ta AK Barsiga Gagarini karika. Samal aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.

2019. aastal liitus Garipov Omski Avangardiga. 2020. aasta detsembris siirdus ta Moskva Dinamosse. 2021. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Tšeljabinski Traktoriga.

2011. aasta taliuniversiaadil võitis ta Venemaa võistkonnaga kuldmedali.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 2.5.2021)

Välislingid
-----------

* Emil Garipov KHL.ru lehel
* Emil Garipov hockeydb.com lehel
"**Sümfoonia nr 1**" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1984. aastal loodud muusikateos (sümfoonia). 

Muusikateose pikkus on 30 minutit ja see koosneb kolmest osast: 1. Andante, 2. Largo, 3. Con moto. Sümfoonia nr 1 oli Erkki-Sven Tüüri esimene orkestriteos ja kanti ette vaid ühel korral, 24. novembril 1984 ERSO Stuudiotunnis Vello Pähna dirigeerimisel. Teos valmis konservatooriumi lõputööna ning ajal, mil progerokki viljeleva In Spe eestvedaja noor Tüür otsustas keerata elus uue lehekülje ja jätkata kutselise heliloojana.

2018. aasta suvel kirjutas Tüür selle teose uusversiooni, mis jõudis esiettekandele 21. veebruaril 2020, 36 aastat pärast algupärase versiooni esitust. Tüür suhtus enda sõnul algmaterjali tolleaegsetele püüdlustele truuks jäädes ning püüdis suhestuda originaalpartituuriga kompositsiooniõpetaja positsioonilt. Uusversiooni esiettekanne toimus 21. veebruaril 2020 toimus Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia suures saalis Tallinna Kammerorkestri ja Tõnu Kaljuste esituses.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 17.04.2015)
2. 1 2 3  Erkki-Sven Tüür taaselustab teose loomeperioodi algusajast, ERR, 13.02.2020
3. ↑  Sandra Kalmann "Kõrvaring II. Zemlinsky, Schönberg, Sumera, Tüür" (kontserdikava), lk 15
4. 1 2  FOTOD | Ettekandele tuleb Erkki-Sven Tüüri teos, mida on esitatud vaid korra 36 aastat tagasi. Eesti Päevaleht, 20. veebruar 2020.
5. ↑  Galerii: Erkki-Sven Tüüri 1. sümfoonia kõlas kontserdisaalis pärast 36-aastast pausi, ERR