recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.ne** on Nigeri Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni haldab telekommunikatsioonifirma Niger Telecoms.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Taškent** (usbeki keeles *Toshkent*) on Usbekistani pealinn (aastast 1930) ja Taškendi vilajeti keskus. Pealinnana moodustab omaette 1. järgu haldusüksuse (usbeki keeles *Toshkent shahri*).

Ajalugu
-------

Linn on teada 4.–5. sajandist eKr, praeguse nime all 11. sajandist. Oli aastatel 1918–1924 Turkestani ANSV pealinn.

26. aprillil 1966 toimunud maavärina tagajärjel sai linn rängalt kannatada.

Rahvastik
---------

2008. aasta andmetel oli Taškendi elanikest usbekke 63,0%, venelasi 20,0%, tatarlasi 4,5%, korealasi 2,2%, kasahhe 2,1%, tadžikke 1,2% ja teistest rahvustest inimesi 7,0%.

Kliima
------

Taškendis on mandriline paraskliima.

Kliimadiagramm

Transport
---------

Taškendi rahvusvaheline lennujaam on riigi suurim lennujaam. Linnas asub Kesk-Aasia ainus valmis metroo. Trolliliinid suleti 2010. aastal.

Vaata ka
--------

* Navoiy teater

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Taškent – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Taškent** |

Usbekistani 1. järgu haldusüksused

Andijoni vilajett **·**  Buhhaara vilajett **·**  Fergana vilajett **·**  Horezmi vilajett **·**  Jizzaxi vilajett **·**  Karakalpakkia **·**  Namangani vilajett **·**  Navoiy vilajett **·**  Qashqadaryo vilajett **·**  Samarkandi vilajett **·**  Sirdaryo vilajett **·**  Surxondaryo vilajett **·**  Taškendi vilajett **·**  Taškent
Vikipeedia Vana-Vigala pildiretke osalised
**Pildiretk** ehk **fotoretk** või **fotojaht** on jalutuskäik, väljasõit või ekspeditsioon, mille raames sihipäraselt pildistatakse eelnevalt kokkulepitud nähtusi, objekte või piirkonda. Pildiretk võib toimuda spontaanselt või kokkulepitult mõne muu ürituse või tegevuse osana või siis olla spetsiaalselt korraldatud ning juhendatud, et fotograafia vahendite abil midagi dokumenteerida, arendada oma pildistamisoskust või saada kollegiaalset tagasisidet teistelt piltnikelt jmt.

Pildiretki korraldavad õppe- ja teadusasutused, mäluasutused oma pildikogude täiendamiseks, fotoklubid, loodusklubid jt ühendused, aga ka tuntud fotograafid, et jagada oma erialast kogemust, sealjuures võib pildiretk olla õppetöö osa kunstiõppeasutuses. Pildiretki korraldatakse ka reisidena, aga ka massiüritusena, kus on inimesed kutsutud üles minema iseseisvalt või kaaslastega midagi pildistama, viimaste puhul on retkel sageli fotograafia eesmärgid ühendatud tervisepordi, teatud turismipiirkondade, matkaradade või vaba aja veetmise viiside populariseerimise jmt eesmärkidega.

Pildiretk võib seisneda ka refotograafias, kus pildistatakse üle objekte või maastikke ajaloolistelt fotodelt. Eestis on selliseid pildiretki korraldanud Ajapaik.

Eesti esimene filmitegija ja fotodokumentalist Johannes Pääsuke käis pildistamisretkedel Eesti Rahva Muuseumi jaoks juba 20. sajandi alguses.

Vikipeedia pildiretked
----------------------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vikipeedia pildiretked eri riikides** |

Vikipeedia pildiretkede käigus tehakse pilte, et täiendada entsüklopeedias kasutatavate illustratsioonide valikut. Fotod laaditakse üles Wikimedia pildipanka Wikimedia Commons ning avaldatakse seal vabakasutuslitsentsiga kõigile kasutamiseks.

### Fotosid pildiretkedelt 2012‒2020

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Vaata ka
--------

* Loodusfotograafia
* Teadusfotograafia
* Fotodokumentalistika

Viited
------

1. ↑  Arbo Rae. "Maastikufotode meistriklass". *PhotoPointi fotokursus*. Vaadatud 13. mai 2020.
2. ↑  Ragnis Pärnmets (10. oktoober 2018). "PHOTOGRAPHY TRIP to Hiiumaa and OVERNIGHT in the cabin". *Ragnis Pärnmetsa Youtube'i kanal*. Vaadatud 13. mai 2020. `{{netiviide}}`: eiran teksti "Hiiumaa pildiretk ja ööbimine metsaonnis" (juhend)
3. ↑  Arbo Rae. "Fotokoolitused ja -töötoad". *Arbo Rae veebisait*. Vaadatud 13. mai 2020.
4. ↑  "Keila ülepildistamisõhtupoolik". *Ajapaiga Facebooki leht*. 2. juuni 2015. Vaadatud 13. mail 2020.
5. ↑  Oskar Kask (2018). "Päevapiltnik Öömann" (PDF). *Tallinna Linnamuuseum*. Vaadatud 13. mai 2020.
**Ávila provints** on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna kaguosas. Provintsi keskus on Ávila linn.

Kliima
------

Ávila aasta keskmine temperatuur on +10,4 °C, jaanuaris +3,2 °C, augustis +19,4 °C.

Aastas sajab keskmiselt 365 mm, sealhulgas jaanuaris 28 mm ja augustis 18 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2653 tundi, sealhulgas jaanuaris 26 ja augustis 18 tundi.

Maakonnad
---------

* El barco de Ávila maakond
* Campo de Piedrahíta maakond
* Moraña alta maakond
* Ojos albose maakond
* Sierra de Ávila maakond
* Sierra de Gredose maakond
* Tierra de Arévalo maakond
* Valle de Amblési maakond
* Valle del Alberche maakond
* Valle del Tiétari maakond

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid


Castilla-Leóni lipp
Castilla-Leóni autonoomse piirkonna provintsid

Ávila provints | Burgose provints | Leóni provints | Palencia provints | Salamanca provints | Segovia provints | Soria provints | Zamora provints | Valladolidi provints
**Vitebski vaksal** (vene keeles *Витебский вокзал*) on Peterburi ja kogu Venemaa vanim raudteejaam, mis teenindas algselt Tsarskoje Selo liini. Hiljem nimetati see Valgevene linna Vitsebski järgi ümber. Tänapäeval teenindab see lõunasse suunduvaid liine, sealhulgas rahvusvaheliselt.

Admiraliteedi rajoonis asuvat raudteejaama teenindavad omakorda Puškinskaja metroojaam ja Zvenigorodskaja metroojaam.

Ajalugu
-------

Vitebski vaksal avati 30. oktoobril (uue kalendri järgi 11. novembril) 1837. Esimene jaamahoone oli puidust ja selle projekteeris Konstantin Thon. 1837. aastal püstitatud hoone jäi peagi väikseks ja lammutati 12 aastat pärast käikuandmist. Thoni käe all püstitati uus jaamahoone 1849–1852, mida laiendati 1870. aastatel. Sajandi lõpuks oli seegi amortiseerunud. Jaamahoone kõrvale rajati uus ajutine puidust hoonestus, mille järel vana jaamahoone lammutati. Uus esinduslikum juugendstiilis hoone valmis aastal 1904.

Jaama on kasutatud võttekohana mitmetes vene filmides (näiteks "Jaam kahele" ja "Vend").

Mälestusmärgid
--------------

Venemaa raudtee 170. aastapäeval 2007. aasta 30. oktoobril avati seal monument insener Franz Anton von Gerstnerile, kes rajas Venemaa esimese (Tsarskoje Selo) raudteeliini. 2014. aastal avati jaama sissepääsu juures monument esimeses maailmasõjas (1914–1918) võidelnutele.

Välislingid
-----------

 Vitebski vaksal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Lembit Int** (sündinud 24. juunil 1936 Ahjal) on eesti klimatoloog ja agrometeoroloog. 

1960. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna, 1966 kaitses kandidaaditöö, 1989 Moskvas doktoritöö ("Baltikumi mullakliima ressursside optimeerimine maaparanduse abil ENSV näitel"). 

Oli aastatel 1960–1962 Kuusiku agrometeoroloogiajaama juhataja, 1966–1979 Sakus Eesti agrometeoroloogia laboratooriumi juhataja, 1979–1983 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse TUI vanemteadur, 1985–1987 ENSV Teaduste Akadeemia Presiidiumi teadussekretär ning 1987–1992 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi vanem- ja juhtivteadur. 

Alates 1992 elab pensionärina Helsingis.

Isiklikku
---------

Tema tütar on Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese endine abikaasa Evelin Ilves.

Välislingid
-----------

* Madis Jürgen. Presidendi äi. Eesti Ekspress, 26. oktoober 2006
* Malle Elvet. Presidendi äiapapa käis Ahja koolis pasteldes. Lõunaleht, 26. oktoober 2006
* Eve Heinla. Presidendi äi solvus väimehe ja tütre peale. Õhtuleht, 15. märts 2007
* Karoliina Vasli. Evelin Ilvese isa: oleme tütrega ära leppinud. Õhtuleht, 26. oktoober 2007
* Evelin Ilvese isa Soomes toiduabi järjekorras. Delfi, 16. mai 2013
* Evelin Ilvese isa: kogun veel pisut pensioni ja tulen siis Eestisse tagasi. Õhtuleht, 20. mai 2013
**Andres Koern** (sündinud 13. aprillil 1946 Stockholmis) on eesti ärijuht.

Ta on õppinud Lundi ja Göteborgi ülikoolis; on loodusteaduse magister. 1967. aasta kevadsemestril astus Rootsis ka Eesti Üliõpilaste Seltsi.

Rootsis töötas ta muu hulgas õpetajana ning pidas restorani.

Aastatel 1993–2004 oli ta Põltsamaa Felixi tegevdirektor. Seejärel töötas ta ettevõtte Orkla Food Soome ja Balti divisjoni äriarenduse direktorina.

Ta on veiniasjatundja ja Eesti veini eestkõneleja.

Ta on AS-i TK-Team juhatuse esimees.

Andres Koern on alates 2010. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane.

Andres Koern kuulub Bigbank AS nõukogusse.

Tunnustus
---------

* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2008 – Jõgevamaa Kuldrist

Viited
------

1. ↑  "Kes on kes? Eesti 2000" ISBN 9985607899
2. 1 2 3  Auvilistlased Eesti Üliõpilaste Selts
3. ↑  Rootsist veiniarmastusega[*alaline kõdulink*] Naistemaailm.ee
4. ↑  "Nordic Open". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. november 2011. Vaadatud 1. aprillil 2012.
5. ↑  Andres Koern Teenetemärkide kavalerid

Välislingid
-----------

* Rootsist veiniarmastusega Naistemaailm.ee
* Andres Koern: juht peab julgema sekkuda Director
* Ise oled rumal, kui aru ei saa! Andres Koerni katsetatud sisekommunikatsiooni retsept Director, 2007
**Edmond (Achille) Audran** (12. aprill 1840 Lyon – 17. august 1901 Tierceville) oli prantsuse helilooja, üks prantsuse operetikoolkonna alusepanijaid. Operetid paistsid silma meloodilisuse ja rütmilise varieerumise poolest.

Edmond Audran (u 1890)

Õpingud
-------

Õppis Pariisi École Niedermeyeris Jules-Laurent Duparto juures. Võitis 1859. aastal kompositsioonivõistlusel esimese auhinna. Asus 1861 elama Marseillesse, kus tema isa, Opéra-Comique'i endine tenor Marius-Pierre Audran sai konservatooriumis lauluõpetaja koha. Töötas St. Josephi kirikus organistina ja kirjutas vaimulikku muusikat. Komponeeris Giacomo Meyerbeeri matusteks leinamarsi ja mõned laulud provansi dialektis tekstile.

Operetilooming
--------------

1862. aastal kirjutas Eugène Scribe'i vodevilli tekstile koomilise ooperi "L'ours et le pacha" ("Karu ja paša"), kuid see jäi erilise tähelepanuta, nagu ka järgmised kaks Marseille teatrile loodud ühevaatuselist koomilist ooperit. 1866 katsetas operetiga "Le petit poucet" ("Väike pöialpoiss"), mis samuti ei äratanud erilist tähelepanu. Läbimurdeks kujunes 1877 loodud operett "Le grande mogol" ("Suurmogul"). Sai seejärel Pariisi Bouffes-Parisiensi impressaariolt Louis Cantinilt kutse tulla sellesse teatrisse komponistiks. "Les noces d'Olivette" ("Olivette'i pulmad") ja paljudes Euroopa teatrites esitatud "La mascotte" ("Maskott") olid juba väga edukad operetid ja tõid talle rahvusvahelise tuntuse. Eriti menukad olid tema teosed Inglismaal. Kujunes Pariisis Charles Lecocqi peamiseks konkurendiks ja Offenbachi operetitraditsioonide jätkajaks. 1886 komponeeritud "La cigale et la fourmi" ("Rohutirts ja sipelgas") ingliskeelne versioon "The Cicada" püsis Londoni Strandi teatri repertuaaris üle aasta. Suurt rahvusvahelist edu tõid ka "Miss Helyett" ja eriti "La poupée" ("Nukk").

Viimastel eluaastatel kannatas psüühikahäirete all, mistõttu tõmbus tagasi Pariisi ühiskondlikust elust.

Kirjutas 36 operetti, koomilist ooperit ja vodevilli ning ühe edutu tõsise ooperi ("Photis").

Eestis on lavastatud "La poupèe" kui "Nukuke" 1915. ja 1920. aastal Estonias ning 1922. aastal Vanemuises; "La mascotte" pealkirjaga "Õnneingel" 1914. aastal Estonias. 

"La Cigale'i" kavaleht 1890

Peamised teosed
---------------

Kui pole teisiti märgitud, on esiettekanne toimunud Pariisis.

* L’ours et le pacha (Marseille, 1862)
* La chercheuse d’esprit (Marseille, 1866)
* Le petit poucet (Marseille, 1868)
* Le grande mogol (Marseille, 1877)
* La Saint-Valentin (1878)
* Les noces d’Olivette (1879)
* La mascotte (1880)
* Der Glückengel (1880)
* Gillette de Narbonne (1882)
* Les pommes d’or (1883)
* La dormeuse éxeillée (1883)
* Pervenche (1885)
* Serment d’amour (1886)
* Indiana (London, 1886)
* La cigale et la fourmi (1887)
* Le puits qui parle (1888)
* La petite fronde (1888)
* La fille de Cacolet (1889)
* Miss Helyette (1890)
* Article de Paris (1892)
* Sainte Freya (1892)
* Madame Suzette (1893)
* La duchesse de Ferrare (1895)
* Photis (ooper, Genf, 1896)
* La poupée (1896),
* Monsieur Lohengrin (1896)
* Les petites femmes (1897)
* Le sœurs Gaudichard (1899)
* Le curé Vincent (1901)
**Guadalajara provints** [gadalahh'ara] on provints Hispaanias, Castilla–La Mancha autonoomse piirkonna viiest provintsist põhjapoolseim.

Provints piirneb põhjas Castilla-Leóni piirkonna Segovia ja Soria provintsiga, idas Aragóni piirkonna Zaragoza ja Terueli provintsiga ning lõunas Cuenca provintsiga. Itta jääb Madrid.

Provintsis on neli looduspiirkonda: Kesksüsteem, La Alcarria, La Campiña ja Ibeeria süsteem.

Kliima
------

Guadajara provintsi aasta keskmine temperatuur on +10,0 °C, jaanuaris +2,5 °C, augustis +19,0 °C.

Aastas sajab keskmiselt 524 mm, sealhulgas jaanuaris 34 mm ja augustis 24 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2488 tundi, sealhulgas jaanuaris 131 ja augustis 320 tundi.

Ajaloost
--------

Piirkonnas on säilinud märke eelajaloolisest inimtegevusest. Kaks olulisimat neist on Casaresi koobas ja keldi-ibeeria asundused. 2. sajandist eKr on teada roomlaste kohalolek. Tänu neile valmis ühendustee Ercavica ja Sigüenza vahel, mis läbis Cifuentest.

Läänegoodid rajasid provintsi Recópolise linna, mis oli üks vähestest linnadest, mille nad Hispaaniasse rajasid.

Mauride ülemvõimu ajajärk oli palju rikkalikum, jättes ajalukku kindlusi ja andes palju kohanimesid.

12. sajandi lõpus vallutas Kastiilia kuningas Alfonso VI praeguse provintsi idaosa. 13. sajandil ühendas Aragóni kuningas Alfonso I Molina ja Sigüenza Aragóni krooni alla.

Keskajal rajati provintsi mitu kindlust, näiteks Molina, Sigüenza ja Jadraque. Koos arhitektuuriga puhkes õitsele muugi kultuur. Ajalukku on jäänud selle provintsi kaks kirjandusteost: "Hea armastuse raamat" (*Libro de Buen Amor*) ja eepos "Laul minu Cidist" (*El Cantar del Mío Cid*). Viimane kajastab Rodrigo Díaz de Vivari seiklusi.

15. sajandi õitsengu ajal olid mõjukad aadlisuguvõsad Mendozad, Ucedased jt. Sel ajal rajati palju ehitisi, näiteks Infantado, Cogolludo ja Pastrana paleed.

17. sajand tõi kaasa kultuurilise languse. Mendozad asusid elama Madridi.

18. sajandi keskel üritas Fernando VII elavdada majandust ja laskis ehitada kuningliku tekstiilivabriku. Carlos III aga paigutas Guadalajara linna riigi keskarhiivi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑  National Statistics Institute

Välislingid
-----------

* Guadalajara koduleht

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
Maive Rute 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Maive Rute** (sündinud 7. mail 1966 Raplas) on eesti ettevõtlusspetsialist ja Euroopa Komisjoni ametnik.

Haridus
-------

Ta õppis esmalt Käru 8-klassilises Koolis, ent suundus 8. klassi õppima Türi Keskkooli, mille lõpetas 1984. aastal kuldmedaliga. 1991. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajandusakadeemia ökonomist-organisaatorina *cum laude*. Ärijuhtimise magistrikraadi kaitses ta 1996. aastal Austrias Doonau Kremsi ülikoolis. 2008. aastal sai ta teise magistrikraadi Université Paris-Sudist, 2012–2013 täiendas end Harvardi Ülikoolis.

Töökäik
-------

Aastail 1992–1994 oli ta USA nõuandeorganisatsiooni VOCA Eesti programmi direktor, 1994–1995 PricewaterhouseCoopersi assisteeriv audiitor, 1995–1997 Balti-Ameerika Ettevõtlusfondi vanemanalüütik, 1997–2000 Maaelu Laenude Tagamise Sihtasutuse juhataja, 2000–2005 sihtasutuse KredEx juhataja. 

Alates 2005. aastast on Maive Rute töötanud Euroopa Komisjonis. Aastatel 2005–2009 oli ta Euroopa Komisjoni ettevõtluse ja tööstuse peadirektoraadi väikeettevõtluse ja innovatsiooni direktoraadi direktor, aastatel 2009–2013 Euroopa Komisjoni teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi biotehnoloogia ja põllumajandusliku toidutööstuse direktoraadi direktor, aastatel 2013–2016 teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi ressursidirektor. 2016. aastal nimetati ta Euroopa Komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse peadirektori asetäitjaks.

29. juulil 2019 kinnitati Maive Rute alates 1. oktoobrist 2019 Eesti Panga asepresidendiks. 30. septembril 2020 teatas Rute, et lahkub samal sügisel Eesti Panga asepresidendi kohalt ja asub 1. novembrist 2020 tööle Euroopa Komisjoni siseturu, tööstuse ja ettevõtluse peadirektoraadi (DG GROW) peadirektori asetäitjana. Tema viimane tööpäev Eesti Pangas oli 31. oktoobril 2020.

Detsembrist 2019 on ta Tallinna Tehnikaülikooli nõukogu liige.

Tunnustus
---------

* 2005 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk

Isiklikku
---------

Tema abikaasa Jüri Rute on Euroopa Komisjoni maaelu programmi ametnik. Neil on lapsed Caroline ja Georg.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Signe Kalberg, "Maive Rute – Kes soovib muuta maailma, peab alustama iseendast", EPL, 3. detsember 2005.
2. ↑  Maive Rute. CV Euroopa Komisjoni DG GROW veebisaidil.
3. 1 2 3 4 5 6  Ingrid Veidenberg, "Maive Rute: Käru alevist Euroopa tippu", EPL, 26. oktoober 2013.
4. ↑  Madis Vaikmaa, "11 aastat Brüsselis töötanud Maive Rute tegi järjekordse karjäärihüppe", Postimees online, 12. aprill 2016.
5. ↑  "Eesti Panga asepresidendiks saab Maive Rute", err.ee, 29. juuli 2019.
6. ↑  Maive Rute lahkub Eesti Panga asepresidendi kohalt, ERR, 30.09.2020.
7. ↑  Eesti Panga nõukogu 20.10.2020 otsus nr 7-1 "Eesti Panga asepresidendi ametist vabastamine".

Välislingid
-----------

* Alo Lõhmus, "Maive Rute hoolitseb Euroopas kõige eest, mis kasvab", Eurokratt 3/2009, lk. 12–13.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Madis Müller** | **Eesti Panga asepresident**01.10.2019–31.10.2020 | Järgnev**Veiko Tali** |
Sukarno
**Sukarno** (sünninimi **Koesno Sosrodihardjo**; 6. juuni 1901 Surabaya – 21. juuni 1970 Jakarta) oli Indoneesia poliitik ja esimene president aastatel 1945–1967. 

Enne teist maailmasõda juhtis Sukarno Indoneesia võitlust Hollandi koloniaalrežiimi vastu. Koloniaalperioodil oli ta Indoneesia rahvusliku vabastusliikumise üks mõjukamaid juhte ning viibis ligi kümme aastat arestis. Jaapani okupatsiooni ajal tegid rahvuslased okupatsioonivägedega koostööd, lootes tagada sellega jaapanlaste toetuse Indoneesia iseseisvuspüüdlustele. Jaapani kapitulatsiooni järel kuulutasid Sukarno ja Mohammad Hatta 17. augustil 1945 välja Indoneesia iseseisvuse ja Sukarno nimetati riigi esimeseks presidendiks. Ta juhtis indoneeslaste vastupanu hollandlaste taaskoloniseerimiskatsetele, mille tulemusel Holland 1949. aastal tunnustas Indoneesia iseseisvust. 

Sukarno oli vasakpoolsete vaadetega, kuid otseselt mitte kommunist. Tema valitsusaeg, mida nimetati "juhitud demokraatiaks", oli küllaltki autoritaarne. 1967. aastal, pärast kaks aastat kestnud võimuvõitlust ja antikommunistlikku veresauna, kukutati Sukarno võimult ja tema asemel määrati presidendiks kindral Suharto. Oma viimased eluaastad oli Sukarno koduarestis.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**–** | **Indoneesia president**1945/1949–1967 | Järgnev**Suharto** |
Rodriguese füüsiline kaart asulate ja teedega
Rodriguese asukoht
**Rodriguese saar** on Mauritiusele kuuluv saar India ookeanis. See paikneb Mauritiuse saarest 580 km idas. Saare pindala on 109 km2, pealinn Port Mathurin. Saare ametlik keel on prantsuse keel, suhtluskeel prantsuse keelel baseeruv kreoolkeel *rodriguais*. Saar kuulub Maskareenide saarestikku. Rodriguesel elab üle 40 000 elaniku, enamik neist Aafrika päritolu, lisaks Euroopa ja tamili päritolu vähemus.

Loodus
------

Saar on vulkaanilise päritoluga ning seda ümbritseb igast küljest lai, korallrifiga piiratud laguun. Kõrgeim punkt Mont Limon on 398 meetrit merepinnast. Kliima on karmim kui Mauritiusel: suved on kuumemad (29–33 °C), talved külmemad ja tsüklonid nende hooajal tugevamad. Ilma iseloomustab võrreldes Mauritiusega suurem kuivus, esineb pikki vihmasadudeta perioode.

Rodriguesel elas algselt palju ainult saarele iseloomulikke endeemliike, kuid alates 17. sajandist on selle elustikku hävitanud inimesed ja sissetoodud loomad. Välja surnud liikide hulka kuuluvad lennuvõimetu tuvilane Rodriguese dront (*Pezophaps solitaria*), rodriguese sinituvi (*Alectroenas payandeei*), rodriguese metsruik (*Aphanapteryx leguati*), tuvi *Nesoenas rodericanus*, rodriguese kuldnokk (*Necropsar rodericanus*), rodriguese ööhaigur (*Nycticorax megacephalus*) ning papagoid *Necropsittacus rodricanus* ja *Psittacula exsul*. Endeemne nahkhiir *Pteropus rodricensis* on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punases nimestikus väljasuremisohus liikide kategoorias, kaks endeemset linnuliiki rodriguese kangurlind (*Foudia flavicans*) ja maskareeni roolind (*Acrocephalus rodericanus*) on ohulähedased liigid. Ohustatud taimeliigid saarel on *Zanthoxylum paniculatum*, *Polyscias rodriguesiana*, *Badula balfouriana* ja *Gouania leguatii*.

Et säilitada metsi, on Grande Montagne, Anse Quitor koos François Leguat'nimelise hiidkilpkonnade kaitsealaga ja lähedal asuvad väikesaared Île aux Cocos ja Île aux Sables muudetud 1983. aastast looduskaitsealadeks.

Viited
------
Aktsiaselts **Aero Airlines** oli Eesti lennufirma, kes opereeris aastatel 2002–2008 koostöös Finnairiga Tallinna–Helsingi lennuliinil. Firma omanikud olid algselt Aero Holding (51%) ja Finnair (49%). Mõne aasta jooksul omandas Finnair Aero Airlinesis sajaprotsendilise osaluse.

Ajalugu
-------

Aero Airlines asutati aastal 2000, äriregistrisse registreeriti jaanuaris 2001. Esimene lend toimus 2002. aastal.

Viimane Aero Airlinesi opereeritud lend tõusis õhku 6. jaanuaril 2008, mille järel alustati ettevõtte likvideerimist. Kogu lennukipark müüdi maha, viimased kaks lennukit ostis Venemaa lennufirma UTair. Eesti-Soome vahelisi lende hakkas Finnair opereerima oma Soome tütarettevõttegaa Finnish Commuter Airlines (Finncomm airlines). Praegu lendavad Tallinna ja Helsingi vahel Flybe Nordicu lennukid.[*viide?*]

Sihtkohad
---------

Aero Airlines lendas algusaastatel Helsingi, Joensuu, Jyväskylä, Kajaani, Kittilä, Kokkola/Pietarsaari, Kuopio, Maarianhamina, Riia, Tallinna, Tampere, Turu, Vaasa ja Vilniuse vahel. Detsembriks 2007 olid alles jäänud Helsingi, Tallinna, Turu ja Vaasa liinid.

Lennukipark
-----------

ATR 72-201 Aero Airlinesi värvides Turu lennujaamas
Enne Aero Airlinesi lendasid kaheksa ATR-i Finnairi koosseisus
Aero Airlines opereeris kaheksa 68-kohalise lennukiga ATR 72-201, mis varem olid lennanud Finnairi kasutuses. Lennukite kiirus oli 509 km/h, lennata sai kuni 1528 km kaugusele.

Teenindus
---------

Kõik lennukid olid varustatud ekraanidega, mis näitasid kaarti ja piloodivaadet. Reisi kestel pakuti väikest suupistet, milleks olid tavaliselt kommid.

|  Eesti lennufirmad |
| --- |
| Toimivad lennufirmad | 

* Airest
* Avies
* Nordica
* Panaviatic
* Smartlynx Airlines Estonia

 |  |
| Tegevuse lõpetanud lennufirmad | 

* Aero Airlines
* Aeronaut
* Ago
* Air Livonia
* Copterline
* ELK Airways
* Enimex
* Estonian Air

 |
**Beaumont** on linn USA-s Texase osariigis, Jeffersoni maakonna halduskeskus. See asub Nechese jõe ääres Mehhiko lahe lähedal Houstonist umbes 137 km kaugusel kirdes. Beaumont moodustab koos Port Arthuri ja Orange'i linnaga naftatööstuspiirkonna Kuldse Kolmnurga (Golden Triangle).

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 115 282. 2010. aastal oli seal 118 296 elanikku. 2020. aastal moodustasid 46,9% rahvastikust mustanahalised, 28,2% valged ja 3,75% aasialased. Ladinaameeriklaste osakaal (sõltumata rassist) oli 17,9%.

Beaumontis valitseb pehmete talvede ning kuumade ja niiskete suvedega niiske lähistroopiline kliima. Aasta keskmine sademete hulk on 1633 mm. Sageli võivad piirkonda tabada orkaanid, millest võimsamad on olnud orkaan Rita (2005) ja orkaan Ike (2008).

Läbi linna kulgeb kiirtee Interstate 10. Linna ääres paikneb lennuväli. Beaumontis asub Lamari Ülikool. Lisaks asub seal botaanikaaed ning mitu muuseumi ja teatrit.

Beaumontis on sündinud bluusimuusik Johnny Winter ja astronaut Robert L. Crippen.

Naftapuurtorn Spindletopi naftaväljal (1901)
1824. aastal asutas Noah Tevis Nechese jõe kaldale Tevis Bluffi asula. Aastal 1835 müüs ta 20 hektari suuruse maatüki Henry Millardile, kes nimetas selle oma abikaasa perekonna järgi. Beaumont sai linnaõigused 1838. aastal. Algseteks tegevusaladeks olid metsaraie, riisikasvatus ja laevandus. 1890. aastatel rajati linnaga raudteeühendus.

1901. aastal avastati Beaumonti lähedal Spindletopis naftat. Seejärel hakkas linn kiiresti arenema. 1910. aastatel sai Beaumont Texase naftatöötlemise võtmesadamaks.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
3. ↑  "Beaumont". *Encyclopædia Britannica*

Välislingid
-----------

 Beaumont (Texas) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linna koduleht
**Uhmardu** on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.

Külas on Uhmardu kalmistu. Küla lähistel voolab Uhmardu jõgi.

Uhmardu jõge ja veskit on esmamainitud 1627. aastal kujul *Ohmarde Jeggy* ja *Ohmar Wessky*. Uhmardu kõrtsi on nimetatud 1695. aastal kujul *Umaschi Krug* ja 1758. aastal kujul *Uhmardasche*. Kõrts asus Maarja-Magdaleena kihelkonnas ja kuulus Kudina mõisale. Küla kujunes kõrtsi ja hiljem õigeusu kiriku ümber. Küla on esmamainitud 1922. aastal. 1977. aastal liideti Uhmarduga Kulmuvere põlisküla ja Särje küla, mida on esmamainitud 1900. aasta paiku kirillitsas kujul Сарья.

Valdek Pall eeldas, et tegu pole võõrapärase nimega, ning oletas, et nimi koosneb kahest osast: tüvest "uhma" ja liitest -rd(u) (nagu sõnades "logard" ja "painard"). Tüve seletuseks sobivad soome sõna *uhma* ('trots') ning eesti sõnad "uhmama" ('end pingutama, rähklema') ja "uhmane" ('sogane, tuim, ebaselge').

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 6.08.2022.
4. 1 2  Eesti kohanimeraamat, lk. 699

| * v
* r
Tartu valla asulad |
| --- |
| Alev | 

* Raadi

 |  |
| Alevikud | 

* Lähte
* Kõrveküla
* Tabivere
* Vahi
* Vasula
* Äksi

 |
| Külad | 

* Aovere
* Arupää
* Elistvere
* Erala
* Haava
* Igavere
* Juula
* Jõusa
* Kaiavere
* Kaitsemõisa
* Kassema
* Kastli
* Kikivere
* Kobratu
* Koogi
* Kukulinna
* Kõduküla
* Kõnnujõe
* Kõrenduse
* Kämara
* Kärevere
* Kärkna
* Kärksi
* Kükitaja
* Laeva
* Lammiku
* Lilu
* Lombi
* Maarja-Magdaleena
* Maramaa
* Metsanuka
* Möllatsi
* Nigula
* Nõela
* Otslava
* Pataste
* Piiri
* Puhtaleiva
* Pupastvere
* Raigastvere
* Reinu
* Saadjärve
* Saare
* Salu
* Sepa
* Siniküla
* Soeküla
* Soitsjärve
* Sojamaa
* Sootaga
* Sortsi
* Taabri
* Tammistu
* Tila
* Toolamaa
* Tooni
* Tormi
* Uhmardu
* Valgma
* Valmaotsa
* Vedu
* Vesneri
* Viidike
* Vilussaare
* Voldi
* Võibla
* Väägvere
* Väänikvere
* Õvanurme
* Õvi

 |
Sulustvere ohvrikivi (2023)
**Sulustvere ohvrikivi** on ohvrikivi Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pauastvere küla territooriumil metsas. Endise haldusjaotuse järgi kuulus see Viljandimaal Põltsamaa kihelkonna Mõrtsi külla. Ohvrikivi lähedal asub Rahakirstumägi.

Kivi on pealtvaates veidi trapetsit meenutava kujuga. Selle pikkus põhja-lõuna suunas on 4,7, laius 3,7 ja kõrgus 1,75 meetrit. Ümbermõõt on 13,45 meetrit (0,3–0,4 meetri kõrgusel maapinnast). Kivil puuduvad kultuslohud ja liujäljed. Selle kõrgemas põhjapoolses osas asetsev üsna lame vagumus on tõenäoliselt loodusliku tekkega.

Pajusi vallas Mõrtsi küla all rabas Rahakirstumäe juures asuvat ohvrikivi on esimesena maininud Jaan Jung 1898. aastal. Tema teatel olevat rahvas selle kivi peal "jumalatele ohverdanud, et nad riisujad ja vaenlased maalt välja ajaks".

Viited
------

1. ↑  Sulustvere ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus. Vaadatud 23. juulil 2023
2. 1 2 3  Sulustvere ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes. Vaadatud 23. juulil 2023

Välislingid
-----------

* Sulustvere ohvrikivi Hiite Maja SA andmekogus.
* Sulustvere ohvrikivi kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**Mardikas toosis** (ingliskeelse nimetusega *The Beetle in a Box*) on Austria-Inglise filosoofi Ludwig Wittgensteini loodud mõtteeksperiment, mis mõtestab lahti inimeste suutmatust tajuda maailma kellegi teise pilgu läbi.

Termini tähendus
----------------

Näitlikult tuleb selleks ette kujutada, et igal inimesel ruumis on käes karp või toos, kus nad hoiavad midagi, mida nimetatakse "mardikaks". See, mida või kuidas igaüks oma "mardikat" ette kujutab, erineb olenevalt inimese kujutlusvõimest. Keegi ei tohi näha, mis on teiste karpide sees, kuid peab kirjeldama, mis on nende karbis. Sõna "mardikas" omandab sel viisil erinevaid tähendusi, kuigi karp võib olla ka täiesti tühi. 

Ludwig Wittgensteini analoogias tähistab kast meie meelt. Me oletame, et teiste inimeste mõtted ja tajud, nagu valutunne, armastus, eneseteadvus on meie enda omadega sarnased, kuid see on kõigest oletus. Me teame ainult seda, mis toimub meie endi peas, ja suudame kirjeldada kogetavat oma sõnadega teistele inimestele, kellel on meie kogemusest aga oma arvamused. Seda fenomeni nimetatakse ka privaatkeele argumendiks.

Välislingid
-----------

* Wittgenstein's Beetle In A Box Says You'll Never Know What It's Like To Be Someone Else. Curiosity.com
**Hamburgi Teaduste Akadeemia** (saksa keeles *Akademie der Wissenschaften in Hamburg*) on üks Saksamaa teadusakadeemiaid. Asub Hamburgis.

Akadeemia asutati 2004. aastal ja selle peakorter asub Hamburgi Ülikooli linnakus.

Hamburgi TA kuulub Saksa Teaduste Akadeemiate Liitu.

Akadeemia annab välja Hamburgi TA teadusauhinda. Auhinnaga kaasneb 100 000-eurone auhinnaraha. 

Alates 2013. aastast on akadeemia president Edwin Kreuzer, mehaanikateadlane ja Hamburgi tehnikaülikooli endine rektor.

Liikmeskond
-----------

Rolf-Dieter Heuer, Hamburgi TA liige, saksa osakestefüüsik ja CERN-i peadirektor
Navid Kermani, Hamburgi TA liige, Iraani päritolu Saksa kirjanik ja islamiuurija
Akadeemia põhikirja järgi valib akadeemia tegevliikmeid teadlaste seast, kelle teadustegevus realiseerub suures osas Põhja-Saksamaal ja kes ei ole valitud mõne teise Saksa Teaduste Akadeemiate Liidu liikmesakadeemia tegevliikmeks.

Tegevliikmeteks on üldjuhul Hamburgi, Schleswig-Holsteini, Mecklenburg-Vorpommerni ja põhjendatud juhtudel Bremeni ja Alam-Saksi teadlased.

2015. aasta juuni seisuga on Hamburgi teadusakadeemial 62 tegevliiget (*Ordentlichen Mitglieder*), 16 korrespondentliiget, 46 seeniorliiget (*Entpflichtete Ordentliche Mitglieder*) ja 3 auliiget. Seeniorliikmeks saab akadeemia liige 70. eluaasta täitumisel.

### Eestiga seotud akadeemia liikmed

* 2005 – Els Oksaar, seeniorliige

### Korrespondentliikmeid

* Rolf-Dieter Heuer, saksa osakestefüüsik, ja CERN-i peadirektor (asukoht: Genf 23).
* Ottmar Edenhofer, saksa majandusteadlane (Potsdam)
* Thomas J. Jentsch, saksa farmakoloog (Berliin)
* Navid Kermani, Iraani päritolu Saksa kirjanik ja islamiuurija (Köln)
* Andrei Linde, Vene päritolu USA füüsik (Stanford)
* Valeri Rubakov, vene füüsik (Moskva)
* Thomas Sonar, saksa matemaatik (Braunschweig)
* Manfred Stöckler, saksa filosoof (Bremen)
* Sze-Hoi Henry Tye, hiina päritolu USA kosmoloog (Ithaca)
* Tsutomu Yanagida, jaapani füüsik (Kashiwa)

### Auliikmeid

Akadeemia auliikmeid on ettevõtja ja filantroop Helmuth Greve, kes koos abikaasa Hannelore Grevega (Tallinna Ülikooli audoktor) on Hamburgi arendus-, kultuuri- ja uurimisfondi asutaja.

Teine auliige on Joachim Jungiuse Teadusühingu viimane president
Kurt Pawlik, Austria ja Saksamaa psühholoog, Hamburgi Ülikooli emeriitprofessor.

Viited
------

1. ↑  Geschäftsordnung der Akademie der Wissenschaften in Hamburg. awhamburg.de
2. ↑  Entpflichtete Ordentliche Mitglieder. awhamburg.de
3. ↑  Ehrenmitglieder. awhamburg.de
4. ↑  Hannelore Greve. tlu.ee
5. ↑  Präsidium und Vorstand. jungius-gesellschaft.de

Välislingid
-----------

* Koduleht  (saksa keeles)
**Lancia** on Itaalia autotootmisettevõte, mille asutas Vincenzo Lancia 1906. aastal ja mis kandis algselt nime **Lancia & C. Fabbrica Automobili**. 1969. aastal sai Lanciast Fiati osa. Tänapäeval on tegu FCA Italy tütarettevõttega, mis kuulub omakorda rahvusvahelisele korporatsioonile Fiat Chrysler Automobiles, millest on pärast PSA grupiga liitmist saanud suurkorporatsioon Stellantis.

Lancia on ka väga tuntud nimi motospordis: osaletud on Vormel 1 sarjas, ringirajavõistlustel ning ralliajaloost on kuulsaimad mudelid Lancia 037 ja Lancia Delta. 

* Lancia BetaLancia Beta
* Lancia ApriliaLancia Aprilia
* Lancia FlaviaLancia Flavia
* Lancia ScorpionLancia Scorpion
* Lancia Thema 16VLancia Thema 16V
* Lancia ThesisLancia Thesis
* Lancia DeltaLancia Delta
* Lancia Delta HF IntegraleLancia Delta HF Integrale
* Lancia 037Lancia 037

Pärast seda, kui emaettevõte Fiat omandas 2009. aastal osaluse Chrysleris, muudeti ka väheneva müügiga Lancia tooteportfelli ning Euroopa turgudel müügil olevad Chrysleri mudeleid hakati turustama Lancia kaubamärgi all. Kuna ka see tegevus ei aidanud kaasa müügi paranemisele, siis 2015. aastal lõpetati Lancia märgiga Chryslerite müük ning ainsaks Lancia mudeliks jäi väikeauto Lancia Ypsilon.

* Lancia VoyagerLancia Voyager
* Lancia ThemaLancia Thema
* Lancia YpsilonLancia Ypsilon

Vaata ka
--------

* Lancia Delta
* Lancia Beta
* Lancia Thema
* Lancia 037

Välislingid
-----------

* Lancia ametlik koduleht (*itaalia, inglise ja saksa keeles*)
* Viva Lancia muuseumi koduleht (*itaalia ja inglise keeles*)
Tänav Dandongis
**Dandong** (丹东, *Dāndōng*) on linn Hiinas Liaoningi provintsis, Dandong Shi keskus.

Dandong asub Yalu jõe suudmes. Jõe vastaskaldal asub Põhja-Koreas olev Sinuiju linn, mis on umbes sama suur kui Dandong ning on Põhja-P'yŏngani provintsi keskus. Neid ühendab omavahel raudteesild.

2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 577 935.

Kliima
------

Dandongis on parasvöötme kliima. Mõnevõrra pehmendab seda lähedus Kollase mere Korea lahele. Mere lähedus suurendab jällegi sademete hulka.

Dandongis on kõige soojem kuu august (keskmiselt +23,4 °C). Kõige külmem kuu on jaanuar (–7,4 °C). Aasta keskmine temperatuur on +8,9 °C.

Dandongi aasta keskmine sademete hulk on 926 mm. Kõige sajusemad kuud on juuli (252 mm) ja august (218 mm). Kõige kuivemad kuud on jaanuar (7 mm) ja veebruar (10 mm). Umbes samasugune on õhuniiskuse muutus, mis on kõige suurem juulis (89%) ja augustis (86%) ning kõige väiksem veebruaris (53%) ja jaanuaris (55%). Sajupäevi on kõige rohkem juulis (15,6) ja augustis (12,0), kõige vähem veebruaris (3,6) ja jaanuaris (3,8).

Päike paistab aastas keskmiselt 2459 tundi, kõige rohkem mais (243 tundi) ja aprillis (234 tundi) ning kõige vähem juulis (159 tundi) ja novembris (172 tundi).

Viited
------

1. ↑  Suur maailma atlas, lk 88
2. ↑  World Gazetteer[*alaline kõdulink*]
Mardimiku kivid 2020. aasta aprillis. Taustal paistab Loksa kirik.
Mardimiku kivi, 23. oktoober 2022
**Mardimiku kivid** on kaks rändrahnu Harju maakonnas Loksa linna ja Loksa küla piiril. Kivid asuvad avatud maastikul Loksa-Vihasoo tee ääres. 

Kividest tuntumat nimetatakse **Mardimiku kiviks** ja see on hiidrahnu mõõtmetega. Kivi pikkus on 9,2 m, laius 8,1 m, kõrgus 4,3 m ja ümbermõõt 27,3 m.

Kivi on kuupja prisma kujuline, järskude külgede ja veidi kumera laega. Lae lõunapoolses ja osalt külje osas on rahnu lõhutud, mida tunnistavad puuraukude jäljed (aukude läbimõõt on 1,2 cm). Selles osas on ka ohtralt kinnislõhesid. Sammalt on kivi pinnal vähe, samblikke rikkalikumalt. Ümbruskonna pinnakatteks on ligi 1 m paksune liiva kiht, mis lasub viirsavil.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

Mardimiku kivist 10 m ida poole jääb teine, väiksem, rändrahn, mille pikkus on 6,0 m, laius 4,5 m, kõrgus 2,4 m ja ümbermõõt 16,8 m.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. ↑  Suuroja, K. & M. Suuroja. 2008. Hiidrahnud. OÜ Geotrail KS. Lk 99
2. ↑  Pirrus, Enn (2009). *Eestimaa suured kivid*. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus.
3. 1 2  "Mardimiku kivid". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 27.12.2022.
4. ↑  "Mardimiku kivi". *Keskkonnaportaal*. Vaadatud 28.12.2022.

Välislingid
-----------

* Mardimiku kivid ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Mardimiku kivid keskkonnaportaalis
Rein Ahas jaanuaris 2013. Foto: Lauri Kulpsoo 
**Rein Ahas** (10. detsember 1966 – 18. veebruar 2018 Tartu) oli eesti geograaf, Tartu Ülikooli inimgeograafia professor.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1984. aastal Luunja Keskkooli. 1991. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia osakonna, spetsialiseerudes eriprogrammi alusel loodusgeograafiale ja looduskaitsele. Magistrikraadi geograafia alal sai ta samas ülikoolis 1994. aastal ja doktorikraadi 1999. aastal.

Töökäik ja teadustegevus
------------------------

Rein Ahas töötas peamiselt Tartu ülikooli geograafia osakonnas. 2004–2006 oli ta Tartu Ülikooli inimgeograafia õppetooli hoidja ning 2006. aastast inimgeograafia ja regionaalplaneerimise õppetooli juhataja, professor. Aastatel 2013–2015 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia uurija-professor.

Ta oli külalisprofessor Oxfordis, USAs, Austrias, Rootsis, Belgias ja Soomes. 

Uurimistöös pühendus ta algul fenoloogiale, hiljem aga positsioneerimise rakendamisele inimgeograafias. Ahas esines keskkonna- ja planeerimiseteemaliste ettekannetega konverentsidel ja foorumitel, temalt ilmus ajakirjaartikleid. Teadusartiklite eest on ta pälvinud rahvusvahelist tunnustust.[*viide?*]

Luulelooming
------------

Ta kirjas laulutekste ja luuletusi, tema sõnadele loodud laule on esitanud ansamblid Jääboiler ja Jäääär. Ahase sõbrad kogusid tema luuletused 2018. aastal luulekogusse "Ühepäevikute elu". 2020. aastal ilmus Reinu tekstidele loodud lauludest CD-plaat "Ühepäevikute elu", millel esitajateks Jäääär, Jääboiler, Bonzo, Riho Sibul, Ühepäevikud, Jaan Pärn ja Pahad Seemned jt.

Surm
----

Rein Ahas kukkus kokku 18. veebruaril 2018 Tartu maratonil. Ta toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi, kus ta hoolimata arstide jõupingutustest suri.

Tunnustus
---------

* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. ↑  Uurija-professorid Eesti Teaduste Akadeemia
2. ↑
3. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rein Ahas** |

* Rein Ahas Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Alicante provints** on provints Hispaanias Valencia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Alicante linn.

Alicante provints on üks Hispaania tähtsamaid turismipiirkondi.

2007. aastal oli provintsi elanikest 21,4% välismaa kodanikke ja 2009. aastal 23,6%. Kõige rohkem oli Suurbritannia, Saksamaa, Maroko, Ecuadori ja Rumeenia kodanikke.

Kliima
------

Alicante provintsi aasta keskmine temperatuur on +17,8 °C, jaanuaris +11,6 °C, augustis +25,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 357 mm, sealhulgas jaanuaris 20 mm ja augustis 10 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2900 tundi, sealhulgas jaanuaris 178 ja augustis 308 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**Paulēni** (ka **Pāulēni**) on küla (*mazciems*) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 

Küla asub valla lääneosas. Pāulēni jääb valla keskusest Inešist 4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,6 ja Riiast 139,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.

Külas asuvad Paulēni muinaskalmed on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all.

Aastal 2001 külas elanikke ei olnud, seda on varem loetud Reinkaļvi külla jäävaks majadegrupiks.

Viited
------

1. ↑  Paulēnu senkapi
2. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Ineši valla asulad |
| --- |
| 
Alitēni **·**  Baldiešēni **·**  Bitēni **·**  Briņģi **·**  Celmi **·**  Cirsti **·**  Čolēni **·**  Dauguņi **·**  Grinēni **·**  **Ineši** **·**  Jēkuļi **·**  Kaļvi **·**  Kauguļi **·**  Ķidēni **·**  Kleivēni **·**  Krūmēni **·**  Kubuliņi **·**  Kušļi **·**  Lodēni **·**  Naurēni **·**  Paulēni **·**  Raunas **·**  Reinkaļvi **·**  Roņi **·**  Sāvas **·**  Spietēni **·**  Sproģi **·**  Sviļi **·**  Tūļi **·**  Ūdrēni |
Margus Reinsalu
**Margus Reinsalu** (sündinud 20. novembril 1960 Kohtla-Järvel) on Eesti ettevõtja, Maroko aukonsul Eestis.

Reinsalu on õppinud Tallinna Tehnikaülikoolis ehitust ja Tartu Ülikoolis ärijuhtimist. 1980. aastatel töötas ta ehitusinsenerina, 1990. aastate algul asutas ehitusettevõtte ning 1991. aastal erastas riikliku taksoettevõtte. 1990. aastate keskel arendas ta kasiinofirmat Kristiine Kasiino. Pärast selle mahamüümist Olympic Casinole ligi 16 miljoni euro eest investeeris ta raha kinnisvarasse.

Reinsalule kuulub osa rahvusvahelisest kinnisvarafirmast Property Logic (asutatud 2005. aastal koos Sean J. Cusacki ja Joop Huismaniga), mis arendas 2012. aastani luksuskuurorti Marokos ja püüab arendada Brasiilias, algselt Eestis kinnisvarafirmana tegutsenud KC Grupp, mis tegeleb nüüdseks ka muude investeeringutega, nagu näiteks motosport, ning TeaTone, mis turundab ülemaailmselt rohelisel teel põhinevat spordijooki Fat Burner.

Aastatel 2007–2010 toetas Reinsalu firma KC Grupp tütarettevõte KC Racing Eesti vormelisõitjat Sten Pentust. 2009–2011 oli ta Eesti Autospordiliidu president.

Ta on aidanud turundada maailmas Eesti laulupidusid ja asutanud koos Neeme Järviga ERSO Sõprade Seltsi.

Reinsalu arendab Muuga sadama lähistele plaanitavat äriparki.

Harju maakohus kuulutas 2020. aasta lõpul välja Reinsalu pankroti.

Margus Reinsalu on abielus ja tal on 3 last.

Tunnustus
---------

* 2009 Valgetähe III klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. august 2012. Vaadatud 14. detsembril 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑  Andres Reimer "Reinsalu jäi troopikasaarel üksi" Eesti Päevaleht, 3. jaanuar 2012
4. ↑
5. ↑  Paldiski jäi ilma Apple’i miljardist
6. ↑  "Kohus kuulutas välja Margus Reinsalu pankroti" ERR, 23. detsember 2020

Välislingid
-----------

* Andres Reimer "Reinsalu jäi troopikasaarel üksi" Eesti Päevaleht, 3. jaanuar 2012
* Toivo Tänavsuu "Spordijook põletas ära miljonär Reinsalu raha" Eesti Ekspress, 31. jaanuar 2013
Geofüüsika aastale pühendatud Jaapani postmark
**Rahvusvaheline geofüüsika aasta** (inglise keeles *International Geophysical Year*, lühend **IGY**) oli geofüüsikauuringutele pühendatud periood, mis kestis 1. juulist 1957 kuni 31. detsembrini 1958. Samal ajal tähistati ka kolmandat rahvusvahelist polaaraastat.

Geofüüsika aasta pidamise idee algatasid 1950. aastal kümmekond tippteadlast, nende seas James Van Allen, Lloyd Berkner, Fred Singer ja Ernest Harry Vestine. Projekti teostamiseks valiti aeg, mil Päikese aktiivsus oli võimalikult suur. 

Ühisprojektide peamised uurimisvaldkonnad olid virmalised, kosmiline kiirgus, Maa magnetväli, glatsioloogia, gravitatsioon, ionosfäär, pikkus- ja laiuskraadide täpne määramine, meteoroloogia, okeanograafia, raketiteadus, seismoloogia ja Päikese aktiivsus.

Projektides osales 67 riiki. Suurematest riikidest oli Hiina ainuke, kes osa ei võtnud.

Geofüüsika aastal saadeti maailmaruumi esimesed Maa tehiskaaslased. 4. oktoobril 1957 lähetas Nõukogude Liit kosmosse esimese tehiskaaslase Sputnik 1, hiljem ka Sputnik 2 ja Sputnik 3. Ameerika Ühendriigid saatsid oma esimese satelliidi Explorer 1 teele 31. jaanuaril 1958. Hiljem järgnesid sellele Vanguard 1, Explorer 3 ja Explorer 4. 

Explorer 1 sooritatud mõõtmiste tulemusel avastati Van Alleni kiirgusvööd.

Geofüüsika aastal avastati ka ookeani keskahelik, mille olemasolu kinnitas laamtektoonika teooriat, mis tollal veel üldist heakskiitu polnud leidnud.

29. juulil 1958 loodi NASA.

Ulatuslikumalt uuriti ka polaarpiirkondi nii Arktikas kui ka Antarktikas. Antarktika jää paksuse mõõtmised andsid senisest oluliselt täpsema pildi Maal leiduva vee koguhulgast.

Teravmägede saarestikus Kirdemaal rajati Murchisoni fjordi rannikule geofüüsika aasta raames Rootsi, Soome ja Šveitsi ühine uurimisjaam (Kinnvika jaam).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Earth System Research Laboratory, Global Monitoring Division

Välislingid
-----------

* Earth System Research Laboratory, Global Monitoring Division
* The International Geophysical Year
* Projektiga seotud dokumendid Dwight Eisenhoweri raamatukogus