recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Aistinguks** nimetatakse filosoofias ja traditsioonilises psühholoogias elementaarset meelelist elamust. Neurofüsioloogias võidakse **aistingut** mõista ka puhtfüsioloogilise protsessina. Aisting on väliskeskkonna või organismi enda kohta käiva informatsiooni töötlemise esimene aste .

Aistingu neurofüsioloogiline käsitlus
-------------------------------------

Neurofüsioloogias on aisting objektiivse keskkonna mõjurite toime tulemusena organismi sisemuses või välispinnal asuvates retseptorites tekkiv reaktsioon. 

Antiiktraditsiooni alusel lihtsustades eristatakse spetsiaalseid meeleelundeid – silm, kõrv, nina, keel –, mis on välja arenenud teatud modaalsusega informatsiooni vastuvõtmiseks (silma abil toimub nägemine, kõrva abil kuulmine jne).

Tänapäeval on teada, et nii meeleelundite sees kui ka mujal organismis asuvad spetsiaalsed sensoorsed rakud, mis on võimelised vastu võtma ja muutma vastava füüsikalise stiimuli närvisüsteemile arusaadavaks signaaliks. Näiteks paiknevad nahas erinevad retseptorid, mille ülesandeks on reageerida temperatuuri muutustele, mehaanilisele survele või muudele ärritajatele.
Organismi sisemuses paiknevad retseptorid siseelundites, lihastes, luudes, veresoontes.

Tajuretseptoritele on iseloomulik ärrituslävi. See on teoreetiline piir, millest madalama intensiivsusega ärrituse aistmine ei ole organismil retseptorite omaduste tõttu võimalik. 

Retseptorites tekkinud ärritused liiguvad mööda aferentseid juhteteid ajju, kus neist moodustub taju.

Aisting ja psüühika
-------------------

Aistingu ja psüühika seoste kohta on vähemalt kaks täiesti vastupidist seisukohta:

1. aisting on psüühika koostisosa;
2. aisting ei ole psüühika koostisosa.

Põhjendused, mida esitavad aistingu ja psüühika seose eitajad, on järgmised:

* Aisting on puhtfüsioloogiline reaktsioon keskkonnaärritajale.
* Aistingu anatoomiline substraat ei ole otseselt seotud kesknärvisüsteemiga, aga kõik teised psüühilised reaktsioonid on seotud kesknärvisüsteemiga.

Aisting ja tehniline areng
--------------------------

Aistingu traditsioonilisele käsitlusele heidab kinda tänapäevane tehniline areng. Teadus ja tehnika on jõudnud sellisele tasemele, et osatakse luua andureid, mille abil kõrgtehnoloogilised masinad (robotid) on võimelised saama ümbritsevast keskkonnast kujutluse ja vastavalt sellele kujutlusele ka oma funktsiooni teostama. Siit sugeneb probleem, kas aisting on

1. midagi spetsiifilist elusale;
2. ükskõik mis meetodil ümbritseva keskkonna objektide üksikomaduste registreerimine edasise infotöötlemise eesmärgil.

Vaata ka
--------

* Aistimisvõime
* Masintaju

Viited
------

1. ↑   "Aisting". 1985. Eesti Entsüklopeedia. 1. köide.
**Audru sovhoosi söökla-haldushoone** on hoone Audrus aadressil Pärna allee 7. 

Hoone on projekteerinud Valve Pormeister 1973. aastal, valmis 1977. aastal. Hoone tähistab uut etappi Pormeistri loomingus ning on hea neofunktsionalismimõjuline näide maa-arhitektuuris. Praegu kasutab hoonet Audru vallavalitsus.

Arhitektuur
-----------

Kolm ebakorrapärast murdnurkset tahukat on liidetud nii, et kesksesse osasse jääb vestibüül ja söökla. Kahepoolne katuselatern annab hajutatud valgust üheaegselt nii söögisaali (50 kohta) kui kööki. Vasakule jääb koosolekute saal (175 kohta) suurte klaaspindadega, paremale kahekorruselisse mahtu võõrastetoad ja külaliskorterid. Mitmel tasapinnal komponeeritud mahud on plaanistruktuurilt kompaktsed. Neofunktsionalismi mõju avaldub skulpturaalses ja monumentaalses vormis. Fassaadidel vahelduvad massiivsed tummseinad koosolekusaali ja peasissepääsu suurte klaaspindadega, mujal üksikakendega. Samaaegselt seovad klaasseinad ja vestibüüli klaaspiirded hoonet ka orgaanilise arhitektuuri traditsioonidega.

2008. aastal vahetati aknad ning hoone soojustati.

Fotod
-----

* Audru söökla, vaade Eesti Arhitektuurimuuseumi fotokogu. 1978
* Audru söökla, eestvaade Eesti Arhitektuurimuuseumi fotokogu. 1980. aastad.

Viited
------

1. ↑  Mart Kalm (2001). *Eesti 20. sajandi arhitektuur*. Tallinn: Prisma Prindi Kirjastus. Lk 401.
2. ↑  Liina Jänes (2005). *Valve Pormeister. Eesti maa-arhitektuuri uuendaja*. Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum. Lk 52.
3. ↑  Villem Raam (1996). *Eesti arhitektuur, 2. köide*. Tallinn: Valgus. Lk 142.
4. ↑  Epp Lankots. "Eesti 20. sajandi arhitektuuri kaitse programm. Pärnu maakonna välitööd ja hinnang ehituspärandile" (PDF).
**Tšervonohrad** (ukraina keeles Червоноград; kuni 1951. aastani **Kristanopol**; ukraina keeles Кристинопіль; poola keeles Krystynopol) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Lvivi oblastis, Tšervonohradi rajooni halduskeskus.

Tšervonohrad asub Lvivist 62 km põhja pool Bugi jõe ääres. Poola piir jääb linnast umbes 9 km kaugusele.

Tšervonohradi majanduses on tähtsaimal kohal kivisöe kaevandamine.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšervonohradi elanike seas ukrainlasi 92,3%, venelasi 6,4%, valgevenelasi 0,6% ja poolakaid 0,1%.

Ajalugu
-------

Asula on rajatud 1692. aastal. 1772. aastal läks Kristanopol Esimese Poola jagamise tagajärjel Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. 1919–1939 oli Kristanopol Poola koosseisus. Teise maailmasõja ajal hõivasid Saksa väed 1939. aasta septembris linna, mis läks vastavalt Molotovi-Ribbentropi pakti salaprotokollidele Saksamaa võimu alla kindralkubermangu osana. Punaarmee hõivas linna 18. juulil 1944, kuid linn jäi edasi Poola koosseisu. 15. veebruaril 1951 anti Kristanopol vastavalt Nõukogude Liidu – Poola vahelisele lepingule üle Nõukogude Liidule. Linna uueks nimeks sai Tšervonograd.

1. augustil 1990 sai Tšervonograd Nõukogude Liidus esimeseks linnaks, kust Vladimir Lenini monument eemaldati.

Galerii
-------

* 
*

Viited
------

1. ↑  Про кількість та склад населення Львівської області за підсумками Всеукраїнського перепису населення 2001 року Державний комітет статистики України. Всеукраїнський перепис населення 2001
2. ↑  История Червонограда ukrainian.su
Itaalia väikehurt
**Itaalia väikehurt** on väike tõukoer, kes kuulub hurdaliste perekonda. Itaalia väikehurdal (nimetatakse vahel ka itaallaseks või italiaanoks) on kiired jalad ja hea nägemine, seega on ta hea jahikoer väikeste ulukite püüdmiseks.

Itaalia väikehurt on hurtade perekonnast väikseim. Ta on kitsa rinnaga, pika kaela ja pikkade jalgadega. 

Tõu vanus on kuni 2000 aastat. Egiptusest on leitud mumifitseeritud koeri, kes on Itaalia väikehurdale väga sarnased, samuti on leitud Pompeist sarnaste koerte kujutisi.

Itaalia väikehurt on hea kaaslane, kuid ta ei talu külma ning on väga õrn. Teiste "mängukoertega" võrreldes on Itaalia väikehurdal haukumisel palju madalam hääl.

Itaalia väikehurdad on väga taibukad, kui asi on nende kasuks, näiteks oskavad nad väga kergelt kahel käpal kõndida [*viide?*]. Neid loetakse ka headeks valvekoerteks, sest hauguvad võõraste helide peale. Itaalia väikehurtadega jalutatakse enamasti rihmastatuna. Nende jahiinstinkt on nii tugev, et piisab tuules lendlevast kilekotist või puulehest ning nad unustavad omaniku, kuulekuse.

Viited
------

1. ↑  "Itaalia väikehurt". *koer.ee*. Vaadatud 10.02.2018.
"**Kaks kaptenit**" (vene keeles *Два капитана*) on vene kirjaniku Venjamin Kaverini (kodanikunimega Zilber) kirjutatud seiklusromaan, mis ilmus 1944. aastal. Romaani eest anti Kaverinile Stalini preemia (1948).

Eesti keeles avaldas romaani 1948. aastal Ilukirjandus ja Kunst Marta Sillaotsa tõlkes.

Kordustrükid ilmusid 1959. aastal Eesti Riikliku Kirjastuse sarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt" ja 1982. aastal Eesti Raamatu seiklusromaanide sarjas "Ajast aega". 

Romaan räägib loo Sanja Grigorjevi elust. Raamatu peategelane uurib kunagise polaarekspeditsiooni juhi kapten Ivan Tatarinovi hukkumise tagamaid.

"Kahe kapteni" ainetel on valminud kaks mängufilmi (Lenfilm, 1955 ja Mosfilm, 1976) ning muusikal "Nord-Ost" (2001). 

Kirjaniku sünnilinnas Pihkvas on Pihkva oblasti laste- ja noorsooraamatukogus (Псковская областная библиотека для детей и юношества им. В.А. Каверина) avatud temaatiline muuseum. 1995. aastal püstitati raamatukogu hoone ette romaani kangelastele mälestusmärk.

Vaata ka
--------

* Georgi Brussilov (*Георгий Львович Брусилов*)
* Vladimir Russanov (*Владимир Александрович Русанов*)
* Georgi Sedov (*Георгий Яковлевич Седов*)

Välislingid
-----------

* Vaapo Vaher. Tõe hind on surm. Sirp, 1. november 2002
* "Kahe kapteni" muuseum. Псковская областная библиотека для детей и юношества им. В.А.Каверина
**Vally Mõistlik** (21. mai 1928 Tallinn – 24. veebruar 2019 Järvakandi) oli eesti korvpallur ja Tallinna Linnateatri asutajaliige. 

Vally Mõistlik lõpetas 1947 Tallinna 4. keskkooli. 

Aastal 1944 hakkas ta korvpalli mängima Joann Lõssovi treeningutel, hiljem juhendasid teda ka Heino Kruus ja Valentin Steinberg. 1946–1958 mängis ta Tallinna Kalevis, 1946–1947 ka Eesti naiste korvpallikoondises. Mõistlik tuli 1947 Eesti meistriks ja oli üks suvespartakiaadi võitjaid ning võitis meistrivõistlustel 1948. aastal hõbeda ja 1954. aastal pronksi. Ta oli ka korvpallinaiskonna kapten. 1950–1951 kuulus Mõistlik Tallinna korvpallisektsiooni juhatusse, oli ka Tallinna sektsiooni esimees. 

Tegutses 1995. aastast Kalevi Veteranide Ühenduse eestseisuses ning Kalevi ja Eesti Teatriliidu revisjonikomisjonides. Alates 1996. aastast oli ta Kalevi auliige. 

Aastatel 1949–1965 töötas ta spordiühingus Kalev raamatupidajana ja 1965–2007 Tallinna Linnateatris pearaamatupidajana.

Tunnustus
---------

* 1997 Eesti Teatriliidu tehnilise töötaja auhind
Itaalia vabariigi embleem
**Itaalia embleem** (itaalia *emblema della Repubblica Italiana*) on Itaalia Vabariigi kasutatav embleem. Tihtipeale nimetatakse seda küll vapiks, aga kuna see ei vasta heraldika reeglitele, siis on tegemist embleemiga. 

Embleem võeti kasutusele 5. mail 1948. 

Embleemi keskmes on punasega ääristatud valge viisnurk (Itaalia täht), taustaks hammasratas, vasakul pool ääristab embleemi oliivioks, paremal tammeoks. Oksad on all köidetud punase lindiga, millel on valgete tähtedega kiri "REPVBBLICA ITALIANA" (Itaalia Vabariik).

Valge täht sümboliseerib Itaalia ühtsust. Hammasratas viitab Itaalia konstitutsiooni artiklile, mis ütleb, et "Itaalia on tööl põhinev demokraatlik riik". Oliivioks sümboliseerib rahu ja esindab Lõuna-Itaaliat. Tammeoks sümboliseerib tugevust ja väärikust ning esindab Põhja-Itaaliat.

Ajalugu
-------

Alcide de Gasperi valitsus otsustas oktoobris 1946 pärast vabariigi väljakuulutamist kehtestada uue vapi. Kuulutati välja avalik konkurss tingimustel, et erakondade sümbolite kasutamine on keelatud ja kavand peab sisaldama Itaalia tähte. Viis võitjat said uued tingimused ja nad parandasid omi kavandeid. Nende seast kuulutati veebruaris 1947 võitjaks Paolo Paschetto.

Avalikkusele see kavand ei meeldinud. Niisiis korraldati uus konkurss. Ka selle võitis Paolo Paschetto. Veebruaris 1948 esitati uus kavand konstitutsioonilisele assambleele ja 5. mail kuulutas president Enrico de Nicola embleemi ametlikult välja.

Välislingid
-----------

* L'Emblema veebileht itaalia keeles
**Tšernogolovka** on linn Venemaal Moskva oblastis, samanimelise linnaringkonna keskus. Asub Tšernogolovka jõe ääres, Moskvast umbes 40 km kirde pool.

Tšernogolovka küla on teada 1710. aastast alates. 1956. aastal rajati asulas Nobeli keemiaauhinna laureadi Nikolai Semjonovi algatusel füüsikalise keemia instituut. 1964. aastal lisandus Landau Teoreetilise Füüsika Instituut.

1975 sai aleviks ja 2001 linnaks. 2008 sai teaduslinna (vene 'наукоград') nimetuse.

2020. aasta alguses oli linna elanike arv arvestuslikult 21 288.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

* Tšernogolovka linnaringkonna koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tšernogolovka** |

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
**"Itaalia pruut"** (hispaania keeles "Muchacha italiana viene a casarse") on Mehhiko seebiooper, mis oli eetris Mehhiko televisioonis 20. oktoobrist 2014 kuni 21. juunini 2015. Eestis näidati sarja Kanal 2 vahendusel alates 2. novembrist 2015. 

Peaosi mängivad seriaalis Livia Brito, José Ron, Nailea Norvind ja Mike Biaggio.

Sisu
----

Sarja keskmes on imekaunis, ent vanemateta jäänud Itaalia neiu, kes sõidab koos oma haige õega Mehhikosse paremat elu otsima, kuid kohtab siis seal oma tõelist armastust. 

Fiorella Bianchi (Livia Brito) on kena Itaalia neiu, tõeline romantik ja unistaja, kes on terve elu pidanud oma haige isa ja õe eest hoolt kandma. Fiorella ema suri, kui tüdruk oli väga väike, tema nooremal õel Giannal on südamehaigus ja isa Mariol tõsine kopsutõbi. Fiorella töötab päevad ja ööd koristajana ning kolmekesi koos elavad nad pisikeses kehvas üüritoas. Sellest hoolimata oskab Fiorella suurelt unistada. Neiu on kindel, et kunagi ta abiellub ja pulmapidu tuleb majesteetlik. Kord koduteel kohtab Fiorella kena noormeest, kellesse armub kõrvuni, kuid keda ta enam kunagi ei usu uuesti nägevat. 

Ühel saatuslikul päeval Fiorella vallandatakse töölt ja tema isa sureb. Et tütred üksinda hätta ei jääks, oli isa jõudnud teha kokkuleppe oma vana tuttava Vittorioga, et mees neid pärast tema surma aitaks. Mehhikos elav Vittorio saadabki tüdrukutele abi, kuid teeb seejuures ka kummalise ettepaneku – ta palub Fiorellat, kes pole mehega kunagi silmast silma kohtunud, endale naiseks. Vittorio, kuigi ise juba vana mees, saadab Fiorellale pildi oma noorusajast. Pilt meeldib Fiorellale ja ta otsustab sõita Mehhikosse, et seal Vittorioga abielluda ja nii oma elu muuta. 

Mehhikos ootavad õekseid Fiorellat ja Giannat ees suured seiklused. Läbi juhuse kohtab Fiorella taas kunagi Itaalias silmatud nägusat noormeest, kes juhtub olema rikka perekonna ärimehest võsuke Pedro Àngeles (José Ron). Saatuse tahtel juhtub Fiorella olema tunnistajaks sündmusele, mille Pedro soovib maha vaikida. Noorte elusaatus põimub, ent esialgu mitte nii, nagu Fiorella seda sooviks. Samal ajal ootab eakas Vittorio, et Fiorella täidaks lubaduse temaga abielluda.

Osatäitjad
----------

* Livia Brito – Fiorella Bianchi
* José Ron – Pedro Ángeles
* Isela Vega – Eloísa Ángeles
* Nailea Norvind – Federica Ángeles
* Mike Biaggio – Osvaldo Ángeles
* Ela Velden – Gianna Bianchi
* José Pablo Minor – Gael Ángeles
* Eleazar Gomez – Benito Segura
* Paula Marcellini – Roxana Rivera
* Ricardo Blume – Mario Bianchi
* Fernando Allende – Sergio Ángeles
* Francisco Gattorno – Aníbal Valencia
* Raquel Garza – Adela
* Enrique Rocha – Vittorio Dragone
* César Bono – Reynaldo Segura
* Claudio Baez – Máximo Ángeles
* Maribel Guardia – Julieta
* Mimi Morales – Sonia Ángeles
* Jessica Coch – Tania Casanova
* Lourdes Munguía – Joaquina
* Sol Mendez Roy – Diana Alarcón
* Salvador Pineda – Dante Dávalos
* Arturo Garcia Tenorio – Fidel
* Alicia Encinas – Libia Alarcón
* Dobrina Cristeva – Belinda
* Candela Márquez – Aitana de la Riva
* Carmen Rodríguez – Celeste de la Riva
* José Antonio Barón – Benigno de la Riva
Kaksikhelikaalne trepp Vatikani muuseumis
**Kaksikheeliks** ehk **biheeliks** on kahest kongruentsest heeliksist moodustunud struktuur, kus kahel heeliksil on ühine telg, kuid erinev faas telje suhtes. 

Kaksikheeliksiga on tegu näiteks DNA molekulis, mis moodustub kahe vesiniksidemetega ühendatud helikaalse desoksüribonukleiinhappe ahela keerdumisel ja võib olla väga pikk. DNA kaksikheeliks on paremakäeline nukleiinhapetest koosnev polümeer, mida hoiavad koos nukleotiidide aluspaarid. Kaks heeliksit, mis moodustavad DNA molekuli, ei paikne teineteise suhtes sümmeetriliselt, vahe ühest heeliksist teiseni "üles-" ja "allapoole" ei ole võrdne.

DNA kaksikhelikaalse mudeli avaldasid esimestena James Watson ja Francis Crick 1953 ajakirjas Nature. Artikkel põhines Rosalind Franklini 1952 tehtud DNA röntgenogrammil, mida nimetatakse Fotoks 51. Järgnesid põhjalikumad DNA uuringud, mille autorid olid Raymond Gosling, Alexander Stokes, Maurice Wilkins ja Herbert Wilson. Erwin Chargaff uuris kaksikheeliksi aluspaaride keemilist koostist ja biokeemilist ehitust.

Crick, Wilkins ja Watson said nende uurimuste eest 1962. aastal Nobeli meditsiiniauhinna. Franklin oli selleks ajaks juba surnud (suri 1958).
Treegeri konstruktsioon: 1. alumine ja ülemine kolmnurkne metallplaat; 2. tahhümeetri kinnitusaugud; 3. peenliigutuskruvi; 4. tahhümeetri lukusti

**Treeger** on abivahend maamõõduseadme (näiteks teodoliidi, tahhümeetri, GNSS-seadme, reflektori) kinnitamiseks statiivi külge.

Treeger koosneb kolmest kõrgusi tellitavast kruvist. Kinnituskruvi on vajalik tahhümeetri kinnitamiseks statiivi külge. Treegeri all asub 5/8–11 suurune auk, mis on tsenseeritud treegeri keskele, et seda saaks kinnitada statiivile kinnituskruviga. Treeger on mõeldud instrumendi loodimiseks ja tsentreerimiseks punktile. Täpse mõõtmistulemuse saamiseks peab treeger olema loodis ja stabiilselt statiivi külge kinnitatud.

5. optiline sihik, 6. vesilood

Treegeri konstruktsioon
-----------------------

Treegeri konstruktsiooni osad:

* kaks kolmnurkset metallplaati
* kolm peenliigutuskruvi, mis asuvad kahe metallplaadivahel, igas nurgas üks
* vesilood
* optiline või lasersihik
* keermega auk, kuhu kinnitub statiivi kruvi
* kolm auku ülemisel metallplaadil, mille külge kinnitub tahhümeeter
* tahhümeetri lukusti

Treegeri kasutus
----------------

Treeger kinnitatakse statiivile kruviga ja asetatakse geodeetilisele punktile. Läbi optilise sihiku vaadates sihitakse niitristik täpselt punktile, kasutades peenliigutuskruvisid. Kui niitristik paigas, tuleb treeger loodi ajada. Vesiloodi loodi ajamiseks tuleb muuta statiivi jalgade kõrgust, kuni vesiloodi mull asub ringi keskel. Pärast loodiajamist tuleb taas kontrollida treegeri asendit läbi optilise sihiku punkti suhtes. Kui treeger on tsentreeritud punktile ja loodis, võib sellele kinnitada tahhümeetri. Treegeri asendit peab kontrollima ka mõõtmiste ajal, sest kui treeger on paigast liikunud, on ka mõõtmistulemused ebatäpsed või mõõdetud tulemused ületavad lubatud mõõtevea.

Optilise loodi kontrollimine
----------------------------

Optilise loodi nõue – optilise loodi viseerimistelg peab kokku langema tahhümeetri põhiteljega.

Kontrollimiseks kinnitatakse tahhümeeter statiivile ja horisonteeritakse silindrilise vesiloodi järgi. Seejärel kinnitatakse põrandale paberileht nii, et paber on kontrolli ajal liikumatu. Abiline märgib paberilehele vaatleja ütluse abil optilise loodi niitristiku keskpunkti järgi punktid loodi kolmes asendis (120° vahedega). Nendest kolmest punktist tekib vigade kolmnurk. Kui kolmnurga külje pikkus jääb alla 2 mm, on lood korras, vastasel korral tuleks seda justeerida. Optilise loodi jaotiste keskpunkt justeeritakse kolmnurga keskele, kasutades optilise loodi justeerimiskruve. Pärast justeerimist kontrolli korratakse.

Viited
------

1. ↑  I.V.A. Leon. "Treegerid". Vaadatud 12.04.2017.
2. ↑  Christine Grahl. "Tribrach Basics: Components and General Characteristics". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2017.
3. ↑  Ilves, Ene "Elektrontahhümeetri kontrollimine ja prisma konstandi määramine."
**RL-ahel** on elektriahel, mis koosneb aktiivtakistuse ja induktiivsusega elementidest. RC-ahelat ehk RC-lüli kasutatakse peamiselt sagedusfiltrites (madalpääs- ja kõrgpääsfiltritena) ja samuti alalispingemuundurites.

Lihtsaim RL-ahel koosneb takistist *R* ja induktiivpoolist *L*, mis võivad olla  jada- või rööpühenduses. Tegelikku kasutust leiab peamiselt jadaühendus.

RL-jadaahel
 Pinge muutumine poolil *L* ja takistil *R*
Jadaahela elementidele rakenduvad pinged

{\displaystyle U=U\_{R}+U\_{L},}
kusjuures

{\displaystyle U\_{R}=R\_{t}I,\quad U\_{L}=L{\mathrm {d} I \over \mathrm {d} t}.}
Ahelat kirjeldab seega diferentsiaalvõrrand

{\displaystyle U=L{\mathrm {d} I \over \mathrm {d} t}+R\_{t}I.}
Nendes valemites

* {\displaystyle U} on ahelale rakendatud pinge,  V;
* I on ahelat läbiv  vool,  A;
* {\displaystyle L} on induktiivpooli induktiivsus,  H;
* {\displaystyle R\_{t}} on ahela aktiivtakistus,  Ω.

Võrrandi lahendeina saab avaldada pinged hetkel {\displaystyle t} ahela elementidel järgmiste valemitega:

{\displaystyle {\begin{aligned}U\_{L}(t)&=U\mathrm {e} ^{-{t \over \tau }}\\U\_{R}(t)&=U\left(1-\mathrm {e} ^{-{t \over \tau }}\right),\end{aligned}}}
kus e on naturaallogaritmide alus ja ajakonstant {\displaystyle \tau ={L \over R\_{t}}} (sekundites).

Ajakonstant iseloomustab siirdeprotsessi kestust.

Vaata ka
--------

* RC-filter
**Väljamõeldud entiteet** ehk **fiktsionaalne entiteet** ehk **fiktsionaalne objekt** on entiteet, mis esineb ainult väljamõeldises ehk fiktsioonis. 

Väljamõeldud entiteedid ei eksisteeri, või vähemalt mitte sel moel nagu tavalised füüsilised esemed.

Väljamõeldud entiteetide loomus
-------------------------------

### Väljamõeldud entiteedid on võimalikud entiteedid

Ühe vaate (possibilismi) järgi on väljamõeldud entiteedid võimalikud entiteedid: kuigi nad ei eksisteeri tegelikus maailmas, eksisteerivad nad mõnes võimalikus maailmas.

Ent fiktsioon jätab väljamõeldud entiteetide kohta palju asju lahtiseks, mistõttu jääb määramatuks, milliste entiteetidega millistes võimalikes maailmades on tegu. Ja isegi kui see oleks võimalik, pole põhjust väljamõeldud entiteeti samastada teatud võimaliku entiteediga, samal põhjusel, mille pärast teda poleks põhjust samastada mõne tegeliku entiteediga, mis on juhtumisi omaduste poolest eristamatu väljamõeldud entiteedist.

Kirjandus
---------

* Gregory Landini. How to Russell Another Meinongian: A Russellian Theory of Fictional Objects Versus Zalta's Theory of Abstract Objects. – *Grazer Philosophische Studien*, 1990, 37, lk 93–122.
* A. L. Thomasson. *Fiction and Metaphysics*, Cambridge: Cambridge University Press 1999.
* Alberto Voltolini. *How Ficta Follow Fiction. A Syncretistic Account of Fictional Entities*, Dordrecht: Springer 2006.
* Andrea Bonomi. – Paolo Bouquet, Luciano Serafini, Richmond H. Thomason (toim). *Perspectives on Contexts*, Stanford, CA: CSLI Publications 2008, lk 215–249.
* Alberto Voltolini. The Social Character of Fictional Entities. – Carola Barbero, Maurizio Ferraris, Alberto Voltolini (toim). *From Fictionalism to Realism*, Cambridge: Cambridge Scholars Publishing 2013, lk 87–110.
* Ioan-Radu Motoarca. Fictional Surrogates. – *Philosophia*, 42(4), lk 1033–1053.

Välislingid
-----------

* Fred Kroon, Alberto Voltolini. Fictional Entities, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2018.
**Atis Plakans** (sündinud 24. mail 1968 Riias) on läti alpinist.

Ta on Läti tuntumaid alpiniste ja mägiekspeditsioonide korraldajaid, pälvinud Lumeleopardi aunimetuse ning vallutanud kaks kaheksatuhandelist mäetippu.

Plakans lõpetas Riia 6. Keskkooli ja Riia Polütehnilise Instituudi raadio- ja sidetehnika teaduskonna.

Alpinism
--------

### Tõusud kaheksatuhandeliste tippu

19. mail 2006 tõusis ta Himaalajas Xixabangma kõrvaltipule Xixabangma Central Summit (8008 m). Varem on selle otsa roninud Läti alpinistidest Ilgvars Pauls

2007. aastal juhtis ta kolmeliikmelist Läti Cho Oyu ekspeditsiooni Himaalajas ja tõusis koos Līga Plakane ja Kaspars Klapkalnsiga 9. oktoobril lisahapnikuta selle kaheksatuhandelise mäe (8188 m) tippu.

2008. aastal juhtis ta Läti 6. Himaalaja ekspeditsiooni, mille käigus üritas tõusta maailma viienda mäe Makalu (8485 m) tippu, kuid sinna ta ei jõudnud. Kõrgusel 8250 oli ta sunnitud tagasi pöörduma.

#### Edukad tipputõusud

* 2006 – Xixabangma kõrvaltipp Xixabangma Central Summit (8008 m)
* 2007 – Cho Oyu (8188 m)

Tunnustus
---------

* 2006 – pälvis Lumeleopardi aunimetuse (tõusnud kõigi viie endise Nõukogude Liidu üle 7000 m kõrguse mäe tippu)

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Līga Plakane.

Viited
------

1. 1 2 3  Noslēpumainais Lielais Melnais. sporto.lv
2. ↑  Fotoreportāža: alpīnists Atis Plakans vada ģeogrāfijas stundu Dobeles Valsts ģimnāzijā. delfi.lv, 7. oktoober 2013
3. ↑  Atis Plakans Himalajos sasniedzis Šišapangmas centrālo virsotni. apollo.tvnet.lv
4. ↑  Puante virs mākoņiem. sporto.lv
5. ↑  Клуб альпинистов "Traverss". traverss.lv
6. ↑  Lielais Melnais paliek. sporto.lv
7. ↑  Latvijas alpīnisti rīt dosies iekarot Makalu kalnu virsotni. .tvnet.lv
8. ↑  Snow Leopards. russianclimb.com

Välislingid
-----------

* Raimonds Bergmanis un Atis Plakans sacenšas klinšu kāpšanā youtube.com, 10. juuli 2012 (läti keeles)
* Puante virs mākoņiem. sporto.lv (läti keeles)
**Treece** on kummituslinn USA-s Kansase osariigis Cherokee maakonnas. Asub Oklahoma piiri kõrval.

Treece oli Picheri, Cardin ja Douthati kõrval üks neljast linnast, mis rajati 1910. aastatel Kansase, Oklahoma ja Missouri osariigi plii- ja tsingikaevandamise piirkonda.

Treece sai nime kinnisvaramaakler J. O. Treece'i järgi. Postkontor avati Treece'is 1917. aastal. Treece ja Picher oli tippajal riigi üks suuremaid plii- ja tsingimaagitootjad. Kaevandustegevuse vähenedes hakkas elanike arv järk-järgult langema.

2010. aasta rahvaloenduse kohaselt elas linnas 138 inimest. Aasta teises pooles hakati inimesi sealt mujale ümberpaigutama, kuna sealne keskkond oli kaevandamise käigus tekkinud saaste tõttu elamiskõlbmatu. 2012. aasta seisuga oli Treece'i elama jäänud vaid kaks inimest. 2016. aasta augustis suri 54-aastaselt üks Treece'i elama jäänud elanikest, Timothy Busby. Pärast seda on Treece'i ainsaks arvatavaks elanikuks jäänud tema abikaasa Della Busby.

Enamik Treece'is asunud hoonetest on lammutatud.

Viited
------

1. ↑  "Treece buyout offers to start next month". The Joplin Globe. 5. november 2010. Vaadatud 9.12.2016
2. ↑  "Last Ones Left in a Toxic Kansas Town". The New York Times. 16. mai 2012. Vaadatud 9.12.2016
3. ↑  Timothy Wayne Busby. Legacy.com. Vaadatud 9.12.2016
4. ↑  "For last residents of Treece, life goes on". The Wichita Eagle. 4. juuni 2012. Vaadatud 9.12.2016
Jeffersoni memoriaal
Jeffersoni kuju memoriaali sisemuses
**Jeffersoni memoriaal** on Ameerika Ühendriikide kolmandale presidendile Thomas Jeffersonile pühendatud mälestusmärk Ameerika Ühendriikide pealinnas Washingtonis. Thomas Jefferson oli üks olulisemaid Ameerika Ühendriikide Asutavaid Isasid.

Neoklassitsistliku mälestusmärgi kavandas arhitekt John Russell Pope. Memoriaali eeskujudeks olid Rooma Panteon ja Virginia Ülikooli juures paiknev rotunda, mille üheks arhitektiks Jefferson ise ka oli olnud. Mälestusmärgi rajamist ei toetanud paljud kaasaegsed arhitektid, teiste seas Frank Lloyd Wright, kes oli vastu klassitsistlikule stiilile. Arvati ka seda, et ehitis rikuks vaate Potomaci jõele.

Mälestusmärgi ehitamist alustati 1938. aastal ja see valmis 13. aprillil 1943 Jeffersoni 200. sünniaastapäeval. Mälestusmärk on ehitatud valgest marmorist. Aastast 1947 paikneb mälestusmärgi sees Rudulph Evansi kavandatud Jeffersoni pronkskuju.

15. oktoobril 1966 kanti mälestusmärk USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse *National Register of Historic Places*.

Viited
------

1. ↑  "Jefferson Memorial". *Encyclopædia Britannica*

Välislingid
-----------

 Jeffersoni memoriaal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Austraalia jõest; Lõuna-Aafrika Vabariigi linna Darling (LAV).* |

---

Darling Bourke'i lähedal
**Darling** on jõgi Austraalia kagus, Murray parempoolne lisajõgi. 

Darling algab Suure Veelahkmeaheliku läänenõlvult. Ülemjooksul voolab ta läände, kesk- ja alamjooksul rahulikult edelasse ning suubub paremalt Murraysse. 

Alamjooks kuivab sageli. Ajavahemikus 1885–1960 kuivas Darling 45 korral.

Ajalugu
-------

Esimesed asunikud jõudsid Queenslandi Darlingi jõgikonda 1815. aastal. Pikkamööda ulatus eurooplaste kontroll järjest kaugematele aladele.

1828 saatis Uus-Lõuna-Walesi kuberner Ralph Darling maadeavastajad Charles Sturti ja Hamilton Hume'i Macquarie jõge uurima. Nad avastasid Bogani jõe ja jõudsid 1829. aasta alguses Darlingi ülemjooksule, mille nad nimetasid kuberneri järgi.

1835 ratsutas major Thomas Mitchell Darlingi kogu pikkuses läbi, kinnitades Sturti varasemat teadet, et see on Murray lisajõgi.

1856 peatus Blandowski ekspeditsioon Darlingi suubumiskohas Murraysse. Ekspeditsiooni eesmärk oli avastada uusi kalaliike ja koguda neid Rahvusmuuseumi jaoks. Need eesmärgid sai kuhjaga täidetud ja järgmisel aastal naasis ekspeditsioon Adelaide'i 17 400 isendiga.

19. sajandi teisel poolel sai Darlingist suur liiklustee Uus-Lõuna-Walesi lääneosa elanike jaoks. Keskjooksul olevatest linnadest, näiteks Bourke'ist ja Wilcanniast allavoolu kuni Murray suudmeni sõitsid eriti madala süvisega rataslaevad, millega karjakasvatajad saatsid villa suudmepiirkonnas olevatesse riidetootmisettevõtetesse. Kuid viimase sajandi jooksul on jõe tähtsus liiklusteena tunduvalt vähenenud.
**ROSAT** ehk **Röntgensatelliit** oli saksa kosmoseobservatoorium, mis viidi orbiidile 1. juunil 1990. Orbiidi esialgne kõrgus oli 580 km ja kaldenurk 53°, satelliit kaalus 2400 kg. Röntgenteleskoobi elueaks kavandati 18 kuud, aga see töötas üle 8 aasta ning mõõtmised peatusid 12. veebruaril 1999. Atmosfääris pidurdumise tõttu kukkus ROSAT kuskile Kagu-Aasiasse 22. oktoobril 2011.

Instrumendid satelliidi pardal olid röntgenteleskoop XRT, kaks loendurit PSCP, kõrglahutusega kaamera HRI ja UV-teleskoop WFC.

ROSAT-i seadmete rivist väljamineku põhjuseks peetakse Venemaalt lähtunud küberrünnakut NASA Goddardi keskuse Astrofüüsikakeskusele, kust juhiti satelliiti. Vead satelliidi orientatsioonis põhjustasid seadmete ülekuumenemise ja riknemise.

Viited
------

1. ↑  Talleur, Thomas J. (18 January 1999). Russian Domain
Attacks Against NASA Network Systems. Not publicly published. Classified as "For Official Use Only—No Foreign Dissemination": Inspector General'soffice, NASA. 26 pages.
**"Dark Skies"** on aastatel 1996–1997 eetris olnud USA telesari, mis on saanud Emmy auhinna. 

Filmi järgi läbis 1940. aastal päikesesüsteemi gravitatsioonianomaalia, mille tagajärjel tekkis planeedil Maa gravitatsioonilõkse, -auke ja muid ohte, kuid need jäid inimestele esialgu märkamatuks. Paar aastat hiljem saabus Maale tulnukate uurimislaev, mis sattus ühte sellisesse lõksu ja kukkus alla, kuid enne hävimist suutis saata hädasignaali. Paar aastat hiljem saabus veel paar laeva, mis jäid samasugusesse gravitatsioonipöörisesse kinni ja kukkusid alla Roswellis 1947. aastal. Sellest avariist õnnestus pääseda ühel tulnukal, kes jäi salapärase ja varjatud riigiasutuse Majestic12 kontrolli alla. Majestic12 oli algselt loodud hoopis teistel eesmärkidel, kuid kuna selle eelmiste ülesannete profiiliga sobis kokku ka see ülesanne, jäidki MJ-12 (nagu Majestic12 lühidalt kutsuti) ülesannete hulka ka kontaktid tulnukatega ja nendelt USA sõjalis-tööstusliku kompleksi jaoks uute ideede ja tehnoloogiate väljauurimine. Olendit kutsuti EBE ehk inglise keeles *Extraterrestrial Biological Entity* (maaväline bioloogiline olend). Aastal 1950 saabusid Maale EBE kaasvõitlejad, kes ei olnud rahul sellega, kuidas teda koheldi. Kuigi MJ-12 suutis esialgu ära hoida avaliku konflikti, juhtus siiski nii, et 1952 juhtus Area 51 õnnetus, mille käigus objekti valvav turvatöötaja haavas paanikahoos ühte EBE-dest. Vastukaaluks tapsid EBE-d mitu turvameest ja tegid Washingtoni kohal jõudemonstratsiooni, mida tuntakse Washington 1952 juhtumina.

Pärast seda algas filmi sündmustik. John Loengard (näitleja Eric Close), kes oli töötanud nii Area51-s kui ka muudel salajastel objektidel, sai tulevahetuses EBE-dega haavata ning sai teada telepaatilisest kontaktist ühe EBE-ga, et nendel on plaanis üle võtta Maa valitsemine sümbiootiliste kloonide abiga, kes näevad välja nagu reaalselt eksisteerivad inimesed, kuid kelle mõistus on võetud surnud EBE-lt. Edasine filmi tegevustik arenebki 1950. aastate keskpaigas ning on tehtud nagu retrospektiivis John Loengardi päeviku ekraniseeringuna. Filmis on palju seiklusi, tagajamisi, võitlusi valitsuse ja tulnukate agentide vahel ning Johni püüdeid avalikustada nende mustad teod. Visuaalselt meenutas film "Knight Riderit" ja "The X-Filesi". Filmi tehti 20 osa. Selle lõppedes jäid otsad lahti ning anti mõista, et ka järg pole kaugel.

Välislingid
-----------

* "Dark Skies" andmekogus IMDb (inglise)
**Jelgava Püha Siimeoni ja Püha Anna katedraal** (läti keeles *Jelgavas Sv. Simeona un Sv. Annas pareizticīgo katedrāle*) on õigeusu katedraal Lätis Jelgava linnas aadressil Akadēmijas ielā 12 / Raiņa iela 5. Katedraal kuulub Läti Õigeusu Kiriku Riia piiskopkonnale. 

Kirikutornis asub üheksa kella, kõige raskem neist kaalub 830 kg.

Ajalugu
-------

### Vanem ajalugu

Jelgavasse õigeusu kiriku rajamise nõude esitas Peeter I aastal 1711, mil Friedrich Wilhelm Kettler abiellus Anna Ivanovnaga. Algselt rajati kirik Jelgava lossi juurde, aga linna rajati Siimeonile ja prohvet Annale pühitsetud puidust kirik 1726. aastal.

1774. aastal andis Katariina II korralduse rajada Jelgavasse katedraal. Vana kiriku asemele hakati rajama barokkstiilis hoonet 1774. aastal, aga pühitseti katedraal 1980. aastal. Kirik oli ühe altariga, selle juures asus ühekorruseline kupliga kaetud kellatorn. Üks kuppel oli ka kirikul. Puidust ikonostaas toodi sinna vanast lossi juures asunud kirikust.

Ametlikult sai sellest kirikust katedraal alles 1850. aastal. Kirik tegutses 12. veebruarini 1890. Selleks ajaks oli linna rahvaarv nii suureks kasvanud, et sealsed ruumid jäid kitsaks. Ka oli selle sisustus mitmete tulekahjude läbi kannatada saanud.

### Uus hoone

Aastail 1890–1892 ehitati vana hoone kardinaalselt ümber; suurema osa selleks vaja minevast rahast annetas Aleksander III (30 000 rubla), 12 000 rubla annetas Sinod ja 8000 rubla annetasid kohalikud elanikud. Barokkstiilis hoonest säilis vaid vundament ja altari ümbruses asunud osa. Uue ehitise projekti autor oli Nikolai Tšagin. Vana hoone kohal asub uue hoone tamburiga kuppel.

Ehitus algas 3. juunil 1890. Katedraali pühitses 14. novembril 1892 Riia ja Miitavi piiskop Arseni.

Aastail 1936–1943 oli kirik Jelgava vikaarpiiskopkonna katedraaliks.

Katedraal sai Teise maailmasõja lahingutes kannatada. Pärast sõda rekvireerisid Nõukogude võimud kiriku ja kandsid hoone kultuurimälestiste nimekirja; hoone võeti kasutusele kemikaalide laona. Hoone taastamist juhtis arhitekt Vladimir Šervinski, aga tööd katkestas tema arreteerimine 1951. aastal. 

Läti taasiseseisvumisel tagastati kirik kogudusele. See taastati aastatel 1993–2003.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jelgava Püha Siimeoni ja Püha Anna katedraal** |

* Katedraali koduleht
**Taimi Rhode Proos** (neiuna **Taimi Rhode Kokamägi**; 21. aprill 1915 Hiina – 3. juuni 2003 Vancouver) oli eesti arst.

Ta sündis Kulingis (praeguse haldusjaotuse järgi Jiujiangi ringkonnas Jiangxi provintsis) misjonär Hendrik Kokamäe ja tema misjonärist abikaasa Alma (neiuna Uuraslahti, rahvuselt soomlane) tütrena. Ta lõpetas aastal 1933 Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumi ja astus seejärel Helsingi Ülikooli loodusteaduskonda, kus õppis aastani 1935. Aastatel 1935–1942 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena.

Ta töötas aastatel 1942–1944 Kursis jaoskonnaarstina.

Aastal 1944 põgenes ta Soome, kus oli aastatel 1944–1945 alamarsti kohusetäitja Helsingis. Sealt emigreerus ta Rootsi, kus sai tööloa aastal 1956. Ta omandas röntgendiagnostika eriala ja aastatel 1945–1948 töötas arsti kohusetäitjana mitmes haiglas. Aastast 1948 töötas St. Eriku haiglas Stockholmis, algul alamarsti kohusetäitjana, hiljem röntgendiagnostikuna. Aastatel 1953–1954 töötas ta 8 kuud Korea sõja ajal Rootsi Punase Risti sõjaväehaiglas Koreas sanitaarmajori aukraadis. Aastatel 1958–1959 oli ta alamarsti kohusetäitja Stockholmi Radiumhemmetis. Aastatel 1965–1971 töötas ta Visby haigla röntgenosakonnas ülemarsti abina. Aastal 1971 asus ta koos abikaasaga Kanadasse Vancouverisse (kuna abikaasa asus Vancouverisse baptisti vaimulikuks).

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960.
Jelgava raudteejaam
**Jelgava raudteejaam** on raudteejaam Lätis Jelgavas. Tegemist on olulise sõlmjaamaga, kust hargnevad Jelgava–Tukumsi raudteelõik, Jelgava–Krustpilsi raudteelõik, Jelgava–Meitene raudteelõik, Jelgava–Liepāja raudteelõik ja Riia–Jelgava raudteelõik. Jelgava raudteejaamas peatuvad Riiast Jelgavasse sõitvad reisirongid ning Riiast Dobelesse ja Liepājasse sõitvad diiselrongid. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. Piletihinnalt kuulub jaam C-tsooni.

Raudtee Riiast Jelgava raudteejaamani on elektrifitseeritud. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 43 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Teid on jaamas 27, ooteplatvorme kolm. Jelgava raudteejaam teenindab aastas ligikaudu 60 kaubarongi.

Jaam rajati 1868. aastal ja algul kandis see nime **Mitava**. Tegemist oli Riia ja Jelgava vahelise raudteeliini lõppjaamaga. Jaamahoone valmis 1870. aastal, selle juurde ehitati ka varjualused vagunitele ja veduritele, kaubaladu, kaalukoda, veetorn, rööpmeseadja varjualune ja jaamatööliste eluhooned. 1872. aastal pikendati raudtee Mažeikiaini. 1904. aastal valmis Moskva–Ventspilsi raudtee, millele rajati veel üks raudteejaam. Vanem jaam kandis sestpeale nime **Mitava I** ja sellest sai sõlmjaam. Esimese maailmasõja ajal rajati veel Jelgava–Šiauliai raudteeliin (1916). Sõja ajal kandis raudteejaam nime *Mitau-West*. Tänapäevase nime sai raudteejaam 1921. aastal.

Jaamahoone sai mõlema ilmasõja ajal kannatada, ent taastati kohe pärast sõda. Hoone asub aadressil Stacijas 1. 1968. aastal hoonet restaureeriti. 1972. aastal elektrifitseeriti Riiast Jelgavasse viiv raudtee. 2015. aastal rajati vanade platvormide asemele uued. Tänapäeval tegutseb jaama juures Läti raudtee ajaloomuuseumi Jelgava osakond.

* MuuseumMuuseum
* Vana veevõtupumpVana veevõtupump

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М.: Транспорт, 1981
3. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 47. lk. ISBN 978-9984-38-698-0
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. detsember 2011. Vaadatud 18. augustil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑   Latvijas dzelzceļš sāk platformu modernizāciju Jelgavas stacijā

Välislingid
-----------

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus Läti reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Cukurfabrika |  **Jelgava** | Krustpilsi poole: |
| Jelgava II  |
| Meitene ja Šiauliai poole: |
| Meitene  |
| Liepāja poole: |
| Viesturi  |
| Tukumsi poole: |
| Līvbērze  |
Taimõri poolsaare asukoht
Ekspeditsioon poolsaarel Taimõri saar kahe laevadel hõljuk Hivus-10 aprill 2013
**Taimõri poolsaar** (vene keeles Таймырский полуостров) on poolsaar Euraasia põhjaosas Venemaal. Ta paikneb Kara mere Jenissei lahe ja Laptevite mere Hatanga lahe vahel. Poolsaare põhjaosa on Tšeljuskini poolsaar, mille kõige põhjapoolsem osa on Tšeljuskini neem. 

Pinnamoe järgi saab seda jaotada kolmeks osaks: Põhja-Siberi madalikuks, edelast kirdesse kulgevaks  Bõrranga mäestikuks kõrgusega kuni 1146 m (Lednikovaja mägi) ja Kara mere rannikul paiknevaks rannikumadalikuks. 

Taimõri poolsaare suurimad jõed on Pjassina, Ülem- ja Alam-Taimõra, Hatanga. Suuremad järved on Taimõri järv, Pjassino järv, Lama järv ja Melkoje järv.

Poolsaare rannajoon on üsna liigestatud. Seal on palju lahtesid: Middendorffi laht, Pjassina laht, Simsa laht, Taimõri laht, Tereza Klavenesi laht, Faddei laht, Marija Prontšištševa laht.

Poolsaare territoorium kuulub Krasnojarski krai Taimõri rajooni koosseisu. Poolsaare lääneosas asub Dickson.
Jiang Zemin
**Jiang Zemin** (hiina 江泽民 Jiāng Zémín; 17. august 1926 Yangzhou, Jiangsu provints – 30. november 2022 Shanghai) oli Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane.

Ta tõusis võimule pärast Taevase Rahu väljaku meeleavalduse mahasurumist 1989. aastal. Ta oli Hiina RV tegelik juht 1992–2004. Ta oli Hiina Kommunistliku Partei esimees 1989–2002 ning Hiina RV president 1993–2003. Ta oli ka Hiina RV Kesksõjakomitee esimees 1989–2004.

Tema juhtimise ajal toimus Hiina RV–s kiire majanduskasv ja paranesid suhted lääneriikidega, kuid säilis Kommunistliku Partei range kontroll sisepoliitikas. 1993 võttis ta kasutusele mõiste sotsialistlik turumajandus.

1999 keelustas ta Falun Gongi usuliikumise. Külastas juunis 2002 Tallinna. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Zhao Ziyang** | **Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee peasekretär**1989–2002 | Järgnev**Hu Jintao** |
| Eelnev**Deng Xiaoping** | **Kesksõjakomitee esimees**1985–2005 | Järgnev**Hu Jintao** |
| Eelnev**Yang Shangkun** | **5. Hiina Rahvavabariigi president**1993–2003 | Järgnev**Hu Jintao** |
**Mobiiltelevisioon** on televisioon, mida võetakse vastu mobiilsete (kaasaskantavate) seadmetega. Niisugusteks seadmeteks on praegusajal nutitelefon ja tahvelarvuti. Laiemas tähenduses kuulub mobiiltelevisiooni mõistesse ka telesignaali (st telesaadete) vastuvõtt liikuvates seadmetes, näiteks autos, sest stabiilseks vastuvõtuks on siis vajalik spetsiaalne edastustehnika.

Audiovisuaalse sisu edastamiseks mobiilsetesse seadmetesse on välja töötatud mitmeid tehnilisi lahendusi. Euroopas on pikka aega rööbiti arendatud kaht mobiiltelevisiooni standardit: 

* DMB (*Digital Multimedia Broadcasting*) ja
* DVB-H (*Digital Video Broadcasting - Handhelds*).

USA vastav standard on

* MediaFLO.

Mobiiltelefon tagab seejuures tagasikanali interaktiivteenusteks (nt saadete järelvaatamiseks või salvestamiseks). 

Eesti teleteenuste pakkujad edastavad nutiseadmeisse telesaateid internetikeskkonnas.

Viited
------

1. ↑  "Elion MinuTV". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2015. Vaadatud 13. aprillil 2015.
2. ↑   STV Go!
3. ↑  "TV Everywhere". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. aprill 2015. Vaadatud 13. aprillil 2015.

Välislingid
-----------

* Kommunikatsiooniteenuste arendus
* Kolime teleri tahvelarvutisse
Darja Saar 2016. aastal teisel Arvamusfestivalil Narvas
**Darja Saar** (sündinud 13. juunil 1980 Sinimäel) on Eesti iluvõimleja, sporditegelane, meediajuht ja produtsent.

Elulugu
-------

Aastatel 1987–1994 õppis Semej 19. keskkoolis (Kasahstan) ning lõpetas 1998 Narva Kreenholmi Gümnaasiumi. Seejärel õppis 1998–2008 Tallinna Ülikooli riigiteaduste instituudis ja kaitses sotsiaalteaduste magistri kraadi tööga "Fokuseerivate sündmuste roll valdkonnapoliitika kujundamisel". 2010 lõpetas Eesti Diplomaatide Kooli.

Oli 2003–2004 Eesti eksami- ja kvalifikatsioonikeskuse lektor (kursused "Eesti valitsemisstruktuurid", "Kohalik omavalitsus"); 2005–2006 Tallinna Ülikooli Riigiteaduste instituudi projekti "Nordic-Baltic-Russian PhD Network of Democratic Governance" projektijuht. Töötanud 2003–2008 Eesti Poksiliidu peasekretärina. Aastatel 2009–2010 oli ta Spordikoolituse ja -Teabe Sihtasutuse projektijuht. 

Aastatel 2010–2015 oli ta SA Entrum juhatuse liige, tegevjuht ja Eesti Energia noorte ettevõtlikkuse arenguprogrammi ENTRUM eestvedaja.

Aastatel 2015–2018 oli ta telekanali ETV+ peatoimetaja.

2018–2019 tegutses moebrändide eksperimentaalplatvormi Creative Narva projektijuhina. PÖFF Industry TV Beats Forum projektijuhina ja ajakirja JANA peatoimetajana. 

Alates 2019 PÖFF kõrvalfestivali KinoFF peaprodutsent ja programmijuht.

Multimeediasarja "Poleteli!" produtsent ja saatejuht (2014–2015), komöödiasarja "Lasnagorsk" tegevprodutsent (2018), Balti riikide talendisaate "Bravo!" peaprodutsent (2018–2019). 

2006–2015 Eesti Olümpiaakadeemia juhatuse liige. Alates 2013 Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni (BPW Estonia) liige ja alates 2017 Narva loomeinkubaatori OBJEKT nõukogu liige.

Tunnustus
---------

* 2019 Tallinna Ülikooli sajandi vilistlane
* 2013 Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsiooni tiitel "Aasta noor naisettevõtja 2013"
* 2013 Eesti Kaubandus-Tööstuskoja III klassi aumärk
* 2012 Lastekaitse Liidu ja Õpilasesinduste Liidu noortefoorumi "101 last Toompeale" tiitel "Aasta lapsesõbralik ühiskonnategelane"

Spordisaavutused
----------------

Kahekordne Eesti meister rühmkavas (1996 ja 1997). Eesti koondise liige. 

Aasia MV juunioride 4. koht rühmkavas 1994 (Seoul, Lõuna-Korea). Kasahstani juunioride koondise liige.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Turniiri võitja José Raúl Capablanca
**Moskva kolmas rahvusvaheline maleturniir** (vene keeles 3-й московский международный шахматный турнир) oli Moskvas 1936. aastal korraldatud rahvusvaheline maleturniir. 

Mais-juunis 1936 Moskvas Ametiühingute Maja sammassaalis peetud kaheringilise turniiri organisaator oli Nõukogude Liidu malejuht Nikolai Krõlenko.

Kümne osavõtjaga turniirile said kutse neli välismaa maletajat: eksmaailmameister José Raúl Capablanca (Kuuba), Erich Eliskases (Austria), Andor Lilienthal (Ungari) ja Hastingsi turniiri kolmel korral võitnud Salomon Flohr (Tšehhoslovakkia). Kaasa tegi ka 67-aastane eksmaailmameister Emanuel Lasker, kes seekord esindas turniiril Nõukogude Liitu. Lisaks talle esindasid Nõukogude Liitu Mihhail Botvinnik, Vjatšeslav Ragozin, Grigori Löwenfisch, Ilja Kan ja Nikolai Rjumin.

Paremusjärjestus
----------------

1. **Capablanca** 13 punkti, 2. Botvinnik 12 p, 3. Flohr 9,5 p, 4. Lilienthal 9 p, 5. Ragozin 8,5 p, 6. Lasker 8 p, 7.–10. Kan, Löwenfisch, Rjumin ja Eliskases 7,5 p.

  

* Mihhail Botvinnik, turniiri teine kohtMihhail Botvinnik, turniiri teine koht
* Salomon Flohr, turniiri kolmas kohtSalomon Flohr, turniiri kolmas koht
* Andor Lilienthal, turniiri neljas kohtAndor Lilienthal, turniiri neljas koht
* Vjatšeslav Ragozin, turniiri viies kohtVjatšeslav Ragozin, turniiri viies koht

Vaata ka
--------

* Moskva maleturniir 1925
* Moskva maleturniir 1935
**Jigawa osariik** on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria põhjaosas. Piirneb põhjas Nigeriga.

Osariik eraldati 27. augustil 1991 Kano osariigi kirdeosast.

Jaguneb 27 omavalitsusalaks: Auyo, Babura, Biriniwa, Birnin-Kudu, Buji, Dutse, Gagarawa, Garki, Gumel, Guri, Gwaram, Gwiwa, Hadejia, Jahun, Kafin-Hausa, Kazaure, Kiri-Kasama, Kiyawa, Kuagama, Maigatari, Malam-Maduri, Miga, Ringim, Roni, Sule-Tankakar, Taura ja Yankwashi.

90% elanikest on hõivatud põllumajanduses.

Välislingid
-----------

* Osariigi koduleht

Nigeeria 1. järgu haldusüksused

Abia **·**  Adamawa **·**  Akwa Ibom **·**  Anambra **·**  Bauchi **·**  Bayelsa **·**  Benue **·**  Borno **·**  Cross River **·**  Delta **·**  Ebonyi **·**  Edo **·**  Ekiti **·**  Enugu **·**  Gombe **·**  Imo **·**  Jigawa **·**  Kaduna **·**  Kano **·**  Katsina **·**  Kebbi **·**  Kogi **·**  Kwara **·**  Lagos **·**  Nasarawa **·**  Niger **·**  Ogun **·**  Ondo **·**  Osun **·**  Oyo **·**  Plateau **·**  Rivers **·**  Sokoto **·**  Zamfara **·**  Taraba **·**  Yobe **·**  Föderaalne pealinnaala