recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
2014
Carolina Klüft
2005
Carolina Klüft 2007. aastal Ōsakas
**Carolina Evelyn Klüft** (sündinud 2. veebruaril 1983 Boråsis) on Rootsi endine kergejõustiklane (seitsmevõistleja ja kaugushüppaja). 2004. aastal tuli ta seitsmevõistluses olümpiavõitjaks. Ta on seitsmevõistluses ka kolmekordne maailmameister ja kahekordne Euroopa meister.

Lapsena käis Carolina jalgpallitrennis ning hakkas kergejõustikuga tegelema 12-aastaselt.

Ta on kolmas naissportlane maailmas, kes on ületanud seitsmevõistluses 7000 punkti. 

Ta hoiab Euroopa rekordit seitsmevõistluses isikliku rekordiga 7032 punkti.

2012. aastal lõpetas ta oma sportlaskarjääri.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2004 Ateena

**olümpiavõitja** seitsmevõistlus **6952**

### Maailmameistrivõistlustel

* 2003 Pariis

**maailmameister** seitsmevõistlus **7001**

* 2005 Helsingi

**maailmameister** seitsmevõistlus **6887**

* 2007 Ōsaka

**maailmameister** seitsmevõistlus **7032**

### Sisemaailmameistrivõistlustel

* 2003 Birmingham

**sisemaailmameister** viievõistlus **4933**

* 2004 Budapest

pronksmedal kaugushüpe **6.92**

### Euroopa meistrivõistlustel

* 2002 München

**Euroopa meister** seitsmevõistlus **6542**

* 2006 Göteborg

**Euroopa meister** seitsmevõistlus **6740**

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2000 Santiago

**juunioride maailmameister** seitsmevõistlus **6056**

* 2002 Kingston

**juunioride maailmameister** seitsmevõistlus **6470**

### Euroopa juunioride meistrivõistlustel

* 2001 Grosseto

**juunioride Euroopa meister** seitsmevõistlus **6022**

Isiklikku
---------

Carolina Klüft on 178 cm pikk ja kaalub 65 kg. 

Tema isa on endine jalgpallur ja ema kaugushüppaja.

Ta on alates 2007. aastast abielus rootsi endise teivashüppaja Patrik Klüftiga (sündinud Patrik Kristiansson).

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Carolina Klüft** |

* Carolina Klüfti koduleht
* Carolina Klüft Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Fännileht(arhiveeritud)

| * v
* r
Naiste seitsmevõistluse maailmameistrid |
| --- |
| 

* 1983: Ramona Neubert
* 1987: Jackie Joyner-Kersee
* 1991: Sabine Braun
* 1993: Jackie Joyner-Kersee
* 1995: Ghada Shouaa
* 1997: Sabine Braun
* 1999: Eunice Barber
* 2001: Jelena Prohhorova
* 2003: Carolina Klüft
* 2005: Carolina Klüft
* 2007: Carolina Klüft
* 2009: Jessica Ennis
* 2011: Jessica Ennis
* 2013: Ganna Melnõtšenko
* 2015: Jessica Ennis-Hill
* 2017: Nafissatou Thiam
* 2019: Katarina Johnson-Thompson
* 2022: Nafissatou Thiam

 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib külast; perekonnanime kohta vaata artiklit Hiie (perekonnanimi); eesnime kohta vaata artiklit Hiie (eesnimi); tänavate kohta vaata lehekülge Hiie tänav.* |

---

**Hiie** on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kehtna valla vapp
Kehtna valla asulad

**Alev:**Järvakandi **Alevikud:** Eidapere | Lelle | Keava | Kehtna | Kaerepere  

**Külad:** Ahekõnnu | Ellamaa | Haakla | Hertu | Hiie | Ingliste | Kaerepere | Kalbu | Kastna | Kehtna-Nurme | Kenni | Koogimäe | Koogiste | Kumma | Kõrbja | Käbiküla | Kärpla | Laeste | Lalli | Lau | Lellapere | Lellapere-Nurme | Linnaaluste | Lokuta | Metsaääre | Mukri | Nadalama | Nõlva | Ohekatku | Pae | Palasi | Paluküla | Põllu | Põrsaku | Reonda | Rõue | Saarepõllu | Saksa | Saunaküla | Selja | Sooaluste | Valtu-Nurme | Vastja
**Hiidlaste Koostöökogu** on vabatahtlikkuse alusel ühinenud Hiiu maakonnas tegutsevate juriidiliste isikute, füüsilisest isikust ettevõtjate ja kohalike omavalitsuste iseseisev kasumit mitte taotlev ühendus, mis tegutseb avalikes huvides kohaliku algatuse ning kohaliku elu arendamise eesmärgil. 

Koostöökogu eesmärgiks on:

* suurendada kohalikku algatusvõimet piirkonnas
* koostada piirkonna integreeritud arengustrateegia
* viia ellu piirkonna integreeritud arengustrateegia korraldades piirkonna tegevusprojektide rahastamist ning nõustamist
* arendada avaliku-, era- ja mittetulundussektori koostööd
* arendada koostööd teiste ühendustega Eestis ja mujal Euroopas
* osalemine rahvusvahelistes, riiklikes, piirkondlikes ja kohalikes maaelu arendavates projektides
* koolitustegevuse läbiviimine

Oma tegevuses juhindub koostöökogu Eesti Vabariigi seadusandlusest, maaeluministri määrusest EL LEADER -tüüpi meetme rakendamiseks ja põhikirjast. Koostöökogu juhatuse asukohaks on Kärdla linn. Koostöökogu on asutatud 30. juunil 2006. Koostöökogu kõrgeimaks organiks on üldkoosolek. Asutajaliikmeid 25: Kassari Haridusselts; MTÜ Kuriste Haridusselts; MTÜ Emmaste Spordiklubi; MTÜ Kõpu piirkonna arendusselts Valguskiir; MTÜ Haridusselts EDU; Hiiumaa Tarbijate Ühistu; AS M ja P Nurst; AS LeVa; OÜ Padu Hotell; OÜ Vetsitall; OÜ Hiiu Autotrans; OÜ Hiiulink; OÜ Orjaku Mõisakoha; UÜ Landless; FIE Mare Ellen; FIE Jaan Puusepp; FIE Kairi Pall; FIE Õie Laksberg. Koostöökogu tegevust juhib kuueliikmeline üldkoosoleku poolt ametisse valitud juhatus. Igat sektorit (avalik-, era- ja mittetulundussektor) esindab kaks liiget. Alates 2008. aasta hilissügisest töötab tegevuskeskuses kaks töötajat: tegevjuht ja nõustaja. Koostöökogus on seisuga 18.12.2017 kokku 79 liiget. Koostöökogu liikmelisus on avatud st kõigil tegevuspiirkonna huvitatud era- või avalikõiguslikel organisatsioonidel on õigus astuda koostöökogu liikmeks.

Välislingid
-----------

* MTÜ Hiidlaste Koostöökogu veebiaadress on
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Rändkarp (perekond).* |

---

**Rändkarp** (*Dreissena polymorpha*) on rändkarplaste sugukonda kuuluv väike mageveekarp. Kirjanduses on teda nimetatud ka **harilikuks rändkarbiks**, **tavaliseks rändkarbiks** ja **muutlikuks rändkarbiks**.

Rändkarbi algupärane levila oli Kagu-Venemaa järved. Esimesena kirjeldas teda 1769. aastal saksa zooloog Peter Simon Pallas, kes leidis neid Uurali, Volga ja Dnepri jõest. Ka tänapäeval leidub neid Musta mere ja Kaspia mere rannikul, kuid inimese kaasabil on neid introdutseeritud paljudesse teistesse maailma veekogudesse, kus nad on muutunud invasiivseteks. 

Väliselt sarnanevad rändkarbid rannakarplaste (*Mytilidae*) sugukonna esindajatega ning sarnaselt nendega kinnituvad nad kõvale substraadile büssusega. Fülogeneetiliselt on nad aga lähedamalt seotud *Veneridae* sugukonna karpidega kui rannakarplastega.

Sageli on rändkarpide koja muster triibuline. Näiteks inglise keeles nimetataksegi neid sebrakarpideks (*zebra mussel*). Rändkarbi suurim pikkus on umbes 5 cm. Koja kuju on väga varieeruv (ka liigiepiteet *polymorpha* tähendab ligikaudu 'väga erikujuline').

Viited
------

1. ↑  
Van Damme, D. (2014). Dreissena polymorpha. *IUCNi punase nimistu ohustatud liigid*. IUCN 2014.
2. ↑  Center for Invasive Species Research: Zebra Mussels. Cisr.ucr.edu.  (vaadatud 7.07.2011
3. ↑  Lisický, M. J. 1991. Mollusca Slovenska [Sloveenia limused]. VEDA vydavateľstvo Slovenskej akadémie vied, Bratislava, 344 lk.
4. ↑  Zebra mussels. The National Atlas of the United States of America. Nationalatlas.gov.  (vaadatud 7.07.2011

Välislingid
-----------

* Rändkarp andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**"Hea sadam"** on August Mälgu 1942. aastal ilmunud romaan. 

"Hea sadam" lõpetab Mälgu rannatriloogia, kuhu kuuluvad veel "Õitsev meri" (1935) ja "Taeva palge all" (1937). 

Romaani 2. trükk ilmus 1946. aastal (ilmunud Rootsis, kirjastaja Orto), 3. trükk 1971. aastal (kirjastaja Eesti Raamat) ja 4. trükk 2009. aastal (kirjastaja Pegasus). Romaani põhjal on Raadioteater lavastanud 1989. aastal ka raadiokuuldemängu.

Süžee
-----

Romaani tegevus leiab aset 20. sajandi alguses Lääne-Eesti saarel kalurikülas kahe aasta vältel. Peategelaseks on Juulius (Jull), 14-aastane vaeslaps, kelle võtab enda hooldada kalur Taavi, Kipri talu hea südamega, kuid alkoholilembene peremees. Jull hakkab Taavi käe all õppima kalapüüdmist ja paatide valmistamist. Umbes aasta hiljem kolib perre elama ka Julli õde Luisi, kes on põgenenud enda hooldaja juurest. Sel ajal haigustub Liisu ning Luisi jääb teda koos Liisu õe Mariega hooldama. Kuna niigi väikses elamises on rohkelt inimesi, otsustab Jull pärast seda, kui külast on läbisõidul väike kaubalaev, selle meeskonnaga liituda. Ta satub Tallinna ja Soome, kohtub Tallinnas isaga, kes oli pere omal ajal maha jätnud, ning naaseb koos temaga külasse. Nad lepivad kõrvalasuva Jaaguõue talu perenaise Kristiinega kokku, et saavad kasutada naise lapsepõlvekodu Lahepera. Sinna kolib ka Luisi ning romaan lõpeb positiivsete nootidega: taas ühinenud pere hakkab tasapisi jalgu alla saama.

Viited
------

1. ↑  Raadioteater: kuuldemäng "Hea sadam" – err.ee (kasutatud 2. jaanuar 2013)

Välislingid
-----------

* Merle Sukk "Rannaolustik August Mälgu rannatriloogias". Proseminaritöö – fillu.edu.ee. Tartu Ülikooli eesti kirjanduse õppetool, 1997
**Hiidturako** (*Corythaeola cristata*), vana nimega **siniluuri**, on turakolaste sugukonda kuuluv lind.

Hiidturako elab Aafrika keskosas ekvatoriaalses, harvem lähisekvatoriaalse kliimaga metsades. Ta asustab tasandike metsaservi, galeriimetsi jõgede kallastel, mägimetsi ja savannide metsasaari.

Välimus
-------

Hiidturako on käoliste seltsi kõige suurem lind. Tema kehapikkus on 70–76 cm ja kaal 800–1231 g.

Tal on pikk saba ja lühikesed ümarad tiivad. Pealael on suur tumesinistest sulgedest ˇalati turris tutt. Hiidturako ülapool on rohekassinine, eriti intensiivse värvusega on pea. Kael on sinine, kurgualune valge, rind kollane ja muu alapool ruske. Saba on kollane sinise tüviku ja laia musta tipueelse vöödiga. Nokk on kollane punase tipuga, silma vikerkest on punane ja jalad tinahallid.

Elupaik ja pesitsemine
----------------------

Hiidturako on arg lind, tegutseb tavaliselt 5-8-isendilistes salkades. Lind lendab halvasti, rohkem hüppab oksalt oksale.

Hiidturako häälitsused on valjud. Mõnikord linnud lihtsalt karjuvad kooris mitu minutit. Lindude koor alustab kaeblevate kutsehüüdudega, järgnevad lühikesed hüüded "kok-kok" ning linnud lõpetavad üha sügavamate ja vibreerivamate kutsehüüdudega.

Hiidturako ehitab kuivadest okstest lameda pesa kõrgele puu otsa. Kurnas on kaks muna, mida emane üksinda haub umbes 18 päeva. Isane toidab teda selle aja jooksul. Linnupoegi toidavad mõlemad vanemad. Noorlindudel on tiibadel väikesed küünised, mille abil nad puuvõra mööda ringi ronivad. Nad iseseisvuvad 24–26 päeva vanuselt.

Toitumine
---------

Hiidturako toiduks on peamiselt puuviljad, aga teda on täheldatud toitumas ka lehtedest, võsudest ja lilledest. Vähem sööb ta selgrootuid.

Turakolaste sugukonda nimetati varem banaanitoitlaste sugukonnaks. Kuigi sellesse kuuluvad linnud on üldiselt puuviljatoidulised, pole siiski veel kunagi täheldatud, et mõni sellesse sugukonda kuuluv lind vabas looduses ka päriselt banaane sööks. Sellepärast muudeti selle sugukonna inglis- ja eestikeelset nime, kusjuures ladinakeelne nimi jäi endiseks. Sugukonna uus nimi turakolised pärineb selle kõige liigirikkamalt perekonnalt.

Kongo DVs Bandundu provintsis kütitakse hiidturakosid liha ja sulgede pärast. Linnu siniseid ja kollaseid sabasulgi hinnatakse talismanide tegemisel.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Loomade elu", 6. kd. lk. 282–283
2. ↑  John Dunning (toim.). *CRC Handbook of Avian Body Masses*. CRC Press 1992, ISBN 978-0849342585
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
|  |
|  | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |

 |  |
|  |

 |
| Caro-Kanni kaitse |

**Caro-Kanni kaitse kaitse** on maleavang, mis algab käikudega e4 ja c6.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; Eesti endise ettevõte kohta vaata Tekstiil (ettevõte)* |

---

Valik tavalisemaid tekstiilitüüpe. Vasakult: puuvill, samet, trükitud puuvill, kalingur, vilt, satään, siid, kotiriie, polüester- ja puuvillkiust segakangas
**Tekstiil** on materjal, mis koosneb loodusliku või kunstliku materjali kiudude (niidi, lõnga) võrgustikust. Tekstiile valmistatakse kangakudumise, silmuskudumise, heegeldamise, viltimise või sõlmimise (makramee) teel.

Tekstiilitüübid
---------------

Tekstiile on võimalik valmistada paljudest materjalidest, mida päritolu järgi jaotatakse neljaks: loomsed, taimsed, mineraalsed ja sünteetilised. Enne 20. sajandit valmistati tekstiile vaid looduslikest kiududest (loomsed, taimsed ja mineraalsed).

### Loomset päritolu tekstiilid

Loomse päritoluga tekstiilid on tavaliselt valmistatud loomakarvadest.

* Vill
	+ Kašmiir
	+ Mohäär
	+ Alpaka
	+ Angoora
* Siid

### Taimset päritolu tekstiilid

Kõrrelisi, loalisi, kanepit ja sisalit kasutatakse köie või nööri valmistamiseks. Õlgedest ja bambusest tehakse peakatteid. Puuvillast, linast ja kanepist valmistatakse rõivaid.

### Tehiskiud

Tehiskiudude saamiseks kasutatakse looduslikke aineid, näiteks tselluloosi. Tehiskiudude hulka kuulub näiteks viskooskiud.

### Sünteetilised kiud

Sünteetilised kiud on saadud nafta, kivisöe, maagaasi jms töötlemisel. Kõiki sünteetilisi tekstiile kasutatakse peamiselt rõivatööstuses. Sünteetilised tekstiilid on vastupidavad ja kerged, neid on kerge hooldada ja pesta, need kuivavad kiiresti. Puhtast sünteetikast rõivad ei lase õhku läbi ja soodustavad higistamist. Kõrge temperatuuri juures hakkavad sünteetilised kiud sulama.

* Akrüül
* Polüamiid/nailon
* Polüester
* Spandex ehk elastaan (kaubamärgina Lycra)

Vaata ka
--------

* Kangas
* Keemilised kiudained
* Tekstiilidisain
* Tekstiilide loend
**Hea Teatri Auhind** on Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühenduse välja antav teatriauhind. Auhind antakse loominguliste saavutuste eest, mida Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus peab eesti teatripildis, vastavas loominguvaldkonnas või konkreetses loomeloos tähelepanuväärseks. Ilmtingimata ei pea olema tegemist viimase hooaja tipplavastuse või -rolliga. Selle auhinnaga tunnustatakse teatritegijat või -kollektiivi, kelle loomingulised põhimõtted ja saavutused kõnelevad tõsisest suhtumisest teatrikunsti pikema aja vältel.

Hea Teatri Auhinna andmist alustas Eesti Teatrikriitikute Ühendus 2002. aastal. 2012. aastast annab auhinda välja Eesti Teatriuurijate Ühenduse ja Eesti Teatrikriitikute Ühenduse liitmise tulemusena sündinud Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühendus.

Auhinnaks on eesti kunstniku teos. Varasematel aastatel on selleks olnud konkreetsele auhinnasaajale tehtud Ave Nahkuri maal, mis on tehtud konk­reet­se­le auhinnasaajale.

Laureaadid
----------

* 2002 Guido Kangur
* 2003 Andres Noormets
* 2004 Aleksander Eelmaa
* 2005 Marika Vaarik
* 2006 Aare Toikka
* 2007 Võru Teatriateljee
* 2008 Priit Raud
* 2009 Katariina Lauk
* 2010 Raimo Pass
* 2011 Piret Rauk
* 2012 Anne Türnpu
* 2013 Ingomar Vihmar
* 2014 Lauri Lagle
* 2015 Ardo Ran Varres
* 2016 Juhan Ulfsak
* 2017 Helle Laas
* 2018 Aarne Soro
* 2019 Ester Pajusoo
* 2020 ZUGA Ühendatud Tantsijad
* 2021 Margus Vaigur
* 2022 Taavi Tõnisson – auhinnaks Edward von Lõnguse teos „seal ta ongi, see vargamäe"

Viited
------

1. ↑  Hea Teatri Auhind. Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühenduse veebisait.
2. ↑  Hea Teatri Auhind. Eesti Teatriuurijate ja -kriitikute Ühenduse veebisait.
3. ↑  Hea teatri auhinna pälvis Aare Toikka. Sirp, 15. detsember 2006.
**Hea usu põhimõte** (ladina keeles *bona fide(s)*) on üks õiguse üldpõhimõtteid, mida tunneb enamik maailma suuri õigussüsteeme.

Mandrieuroopa õigussüsteem
--------------------------

Mandrieuroopa õigussüsteemis tähendab heas usus käitumine kohustust käituda nagu ausalt ja õiglaselt mõtlev isik. Heas usus käitumine tähendab muu hulgas poolte kohustust teha koostööd, kaitsta üksteise huve, edastada informatsiooni.

Hea usu põhimõtte eesmärk on tagada eraõiguses aususe, õigluse ja mõistlikkuse standardid. Hea usu põhimõte on abstraktne ning vajab igal konkreetsel juhul eraldi sisustamist. Sellest hoolimata võib hea usu põhimõte tõrjuda kõrvale nii lepingu kui seadusesätte, juhul kui nende kohaldamine viiks ilmselgelt ebaõiglase tulemuseni. 

Pooled ei saa hea usu põhimõtte kohaldamist piirata ega välistada. Kohustus käituda teineteise suhtes hea usu põhimõttest lähtuvalt rakendub sealjuures nii lepingu loomisele kui ka täitmisele. Seega tuleb juba lepingueelsete läbirääkimiste puhul arvestada üksteise huvisid ja õigusi, näiteks edastada tõeseid andmeid ning teatada kõigist olulistest asjaoludest.

### Eesti õigus

Võlaõigusseaduse § 6 kohaselt peavad võlausaldaja ja võlgnik teineteise suhtes käituma hea usu põhimõttest lähtuvalt ning võlasuhtele ei kohaldata seadusest, tavast või tehingust tulenevat, kui see oleks hea usu põhimõttest lähtuvalt vastuvõtmatu.

Huvitaval kombel on Eesti kui mandrieuroopa õiguse mõjusfääri kuuluva riigi võlaõigusseaduse § 7-sse sisse kirjutatud ka angloameerika õiguses sarnast rolli täitev mõistlikkuse põhimõte.

Tuleb eristada hea usu põhimõtet ja heauskset omandamist asjaõiguses.

Angloameerika õigussüsteem
--------------------------

Üldises õiguses on heal usul märksa väiksem tähtsus, kuna seda sisustatakse pigem härrasmeheliku käitumise ja mittevaletamise kohustusena.

Heast usust märksa suurem tähtsus on üldises õiguses **mõistlikkuse põhimõttel.**

Rahvusvaheline õigus
--------------------

Kuivõrd hea usu mõiste kontseptsioonid erinevad mitte üksnes õigussüsteemide, vaid ka rahvuslike õiguskordade piirides, on universaalset ning kõiki riike rahuldavat hea usu üldpõhimõtet rahvusvahelises õiguses peaaegu võimatu sisustada.

See on ilmnenud eraõigust ühtlustada püüdes, näiteks ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta sätestab artiklis 7, et konventsiooni tõlgendades tuleb arvesse võtta *heausksuse järgimist rahvusvahelises kaubanduses*. Tegu on küllaltki hägusa sõnastusega.

Riikidevahelistes suhetes on Rahvusvaheline Kohus kohtuasjas *Border and Transborder Armed Actions (Nicaragua/Honduras)* leidnud, et kuigi hea usu põhimõte on üks peamisi õiguslike kohustuste teket ja sooritust juhtivaid põhimõtteid, ei ole see ise kohustuse allikaks seal, kus ühtegi kohustust muidu ei eksisteeriks. Ka siin on hea usu põhimõtte mõju kitsas.
"**The Ties That Bind**" on Ameerika rokklaulja ja laulukirjutaja Bruce Springsteeni ("The Boss") kirjutatud ja esitatud laul. 

"The Ties That Bind" on kirjutatud 1978. aasta turnee "Darkness Tour" jaoks. 

"The Ties That Bind" on tema viienda albumi "The River" singel. "The Ties That Bind" salvestati The Power Stationis New Yorgis mais või juunis 1979.

Bruce Springsteen on laulu esitanud mitmel kontserditurneel otseesituses, samuti on laul kõlanud raadiotes. Hiljem on laul hakanud levima allalaaditava muusikafailina Spotifys, iTunesis jm.

Entsüklopeedia Bruce Springsteenist on kasutanud selle laulu pealkirja "The Ties That Bind A to E to Z".

Viited
------

1. ↑  Marsh, Dave (1981). *Born to Run The Bruce Springsteen Story*. Lk 231. ISBN 0-440-10694-X.
2. ↑  "Brucebase, On The Tracks: The River". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2012. Vaadatud 29. oktoobril 2017.
3. ↑  Graff, Garry (2005). *The Ties That Bind A to E to Z*. ISBN 978-1-57859-157-2.

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:The Ties That Bind (Bruce Springsteen song) seisuga 29.10.2017*.

Välislingid
-----------

* Lyrics & album from Brucespringsteen.net
* YouTube: "The Ties That Bind"
**Hea Eeskuju** on auhind, millega tunnustatakse neid alg-, põhi-, kesk-, või kutsehariduskoolis õppivaid noori, kes on oma vabast tahtest viinud kodukandis ellu midagi sellist, mis võiks väärida kogu Eesti tähelepanu. Auhinna laureaat leitakse konkursi teel.

Hea Eeskuju tunnustuskonkursi eesmärgiks on vääriliselt tänada, tunnustada ja tõsta esile neid, kelle tublid saavutused on seni tähelepanuta jäänud. Innustada ja inspireerida noori üle Eesti tegemaks midagi head meie kogukonna heaks. Näidata, et noori märgatakse, neist hoolitakse ning neid tunnustatakse. Kõneldes noorte silmapaistvatest tegudest, näitame, et nad ei ole vaid tulevikutegijad, vaid tublide tegude elluviijad juba täna, kes väärivad rohkem toetamist ja märkamist.

Hea Eeskuju auhind antakse üle üritusel "Lahe koolipäev" ning esimest korda tehti seda 2008. aastal. Hea Eeskuju konkursi patroonideks on varem olnud endised riigikogu esimehed Ene Ergma ja Eiki Nestor. Alates 2019. aastast on konkursi patrooniks riigikogu liige Kristina Šmigun-Vähi.

Hea Eeskuju auhinna laureaadid
------------------------------

* 2008 – Ründo Mülts
* 2009 – Reili Rand
* 2010 – Oliivia Narits
* 2011 – Erkki Vellama
* 2012 – Jakob Rosin
* 2013 – Makar Timofejev
* 2014 – Liivika Koobakene
* 2015 – Merili Ginter ja Triin Karis
* 2016 – Erik Mikkus
* 2017 – Kristo Jesse
* 2018 – Kaari Uibomägi
* 2019 – Katrin Kaarama
* 2020 – Vladislav Virtonen
* 2021 - Martin Vesberg
* 2022 - Martin Lillevere

Välislingid
-----------

* 
*
Nõukogude Liidu õhujõud tegid 1944. aasta veebruaris-märtsis korduvalt õhurünnakuid Tartule.

Väiksemad õhurünnakud veebruaris 1944
-------------------------------------

18. veebruaril kell 17.55 viskasid teadmata arv Nõukogude lennukeid Tartule 6 pommi, mis langesid kesklinna ümbritsevale alale. Surma sai 2 ja haavata 8 inimest.

26. veebruaril 1944 8.45-10.55 toimus järgnev tunduvalt suuremate purustustega õhurünnak Tartule. Rünnakust võttis mitmes laines osa umbes 20 Nõukogude lennukit. Linna põhjapoolsele osale heideti mitukümmend pommi. Suuremaid purustusi said kaks puumaja Kalmistu tänaval ning maani maha põles Aleksandri tänav 90 asunud gaasihoidla gaasihoide ruum. Saksa sõjaväe lennuväljal Tartus said kaks saksa lennuväelast surma, 6 raskemalt ja 17 kergemalt vigastada.

Suur õhurünnak Tartule 26.-27. märtsi öösel 1944
------------------------------------------------

26. märtsi õhtul ja öösel vastu 27. märtsi 1944 pommitasid Nõukogude lennukid Tartut kahes laines. Esimene laine algas umbes pool seitse õhtul ja kestis kella üheksani. Teine algas õhtul kell poolt üksteist ja kestis poole kaheni öösel. Surma sai 59 inimest, neist neli olid Saksa sõjaväelased. Raskelt sai vigastada 43 ja kergemalt 60 inimest. Kokku heideti linnale 220 pommi. Maha põles 39 maja, täielikult purustati 53 ja osaliselt 216 Tartus asuvat maja.

Vaata ka
--------

* Märtsipommitamine

Viited
------

1. ↑  Eesti Julgeolekupolitsei informatsioon 19.2.1944. ERA.R-60.1.60.72
2. ↑  Eesti Julgeolekupolitsei Tartu Peavälisosakonna Poliitilise Politsei referentuuri nädalaaruanne 23.-29.02.1944. ERA.R-60.1.60.113
3. ↑  Eesti Julgeolekupolitsei Tartu Peavälisosakond. Poliitilise politsei referentuuri aruanne 29.3.-4.4.1944. ERA.R-60.1.60.223; Präfekt von Dorpat An den Herrn Gebietskommissar in Dorpat. März 1944. ERA.R-60.1.60.213-215
Innokenti Smoktunovski
Innokenti Smoktunovski Hamleti rollis 1966. aasta Nõukogude Liidu postmargil
**Innokenti Smoktunovski** (vene Иннокентий Михайлович Смоктуновский; sünninimi **Innokenti Smoktunovitš**, vene Иннокентий Михайлович Смоктунович; 28. märts 1925 Tatjanovka, Šegarski rajoon, Tomski oblast – 3. august 1994 Moskva) oli vene näitleja.

Innokenti Smoktunovski oli pärit kuuelapselisest talupojaperekonnast. 1929. aastal lahkus nende perekond nälja tõttu külast. Esialgu elati Tomskis, seejärel Krasnojarskis. Teise maailmasõja ajal 1943. aastal saadeti Innokenti Smoktunovski rindele. Detsembris langes ta Saksa vägede kätte vangi. 1944. aasta jaanuari algul põgenes ta vangilaagrist ja oli seejärel partisan. 1944. aasta mais ühines ta jälle Punaarmeega.

Punaarmeest demobiliseerus Smoktunovski 1945. aasta detsembris. Lühikest aega (1945–1946) õppis ta Krasnojarski A. S. Puškini nim. Draamateatri stuudios. Aastatel 1946–1951 töötas ta Norilski Polaarjoonetaguse Draamateatri näitlejana. 1952. aastal kolis Smoktunovski Mahhatškalasse, kus ta töötas Mahhatškala Vene Draamateatris. 1953–1954 elas ta Stalingradis, kus oli kohaliku teatri näitleja.

1955. aastal õnnestus Smoktunovskil elama asuda Moskvasse, kus ta töötas Leninliku Komsomoli nimelises Teatris ja Filminäitlejate Stuudioteatris. 1957. aastal kutsuti ta Leningradi, kus ta töötas aastatel 1957–1960 Tovstonogovi-nimelises Suures Akadeemilises Draamateatris. 1960. aastal lahkus Smoktunovski teatrist ja pühendus filminäitleja tööle. Alates 1956. aastast mängis ta ligikaudu sajas filmis.

Aastatel 1972–1976 töötas ta Akadeemilises Väikeses Teatris, 1976–1994 Moskva Akadeemilises Kunstiteatris.

Tunnustus
---------

* 1964 – Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1969 – Vene NFSV rahvakunstnik
* 1974 – Nõukogude Liidu rahvakunstnik
* 1990 – Sotsialistliku töö kangelane

Välislingid
-----------

* Innokenti Smoktunovski andmekogus IMDb (inglise)
**Õhusõiduki kütus** on petrooleumil põhinev kütus, mida kasutatakse õhusõidukite mootorite toiteks. Põhiliselt on üldlennunduses kasutusel kaht tüüpi kütust: Jet-tüüpi kütus ja Avgas. Tallinna lennujaamas tangitakse lennukeid Jet A1 ja Avgas 100LL kütustega.

Jet-tüüpi kütus
---------------

Jet-tüüpi kütus on rafineeritud petrooleumi baasil läbipaistev või õlekollast värvi vedelkütus. Seda kasutatakse peamiselt turbiinmootorite toiteks. Allpool on välja toodud Jet-tüüpi kütuste levinumad tüübid.

**Jet A** on põhiliselt kasutusel Ameerika Ühendriikides. See kütusetüüp on välja töötatud suurema tihedusega ning selle külmumis- ja leekpunkt on kõrgemad kui klassikalisel petrooleumil.

**Jet A1** on maailmas kõige levinum lennukikütus. Jet A1 külmumispunkt on madalam kui Jet A külmumispunkt (vastavalt -47° C ja -40° C), seega on A1 sobilik pikemateks varieeruva kliimaga lendudeks. Lisaks sisaldab seda tüüpi kütus staatilisust hajutavaid lisandeid (ingl *static dissipater additives*, SDAs), mis vähendavad liikumise käigus tekkivaid staatilisi laenguid. Olenemata Jet A ja Jet A1 erinevustest, kasutavad lennuoperaatorid mõlemat kütust vaheldumisi.

**Jet B** on tsiviillennunduses põhiline alternatiiv Jet A, Jet A1 ja Avgasi tüüpi kütustele. Sellel kütusel on unikaalselt madal külmumistemperatuur, -76°C, mis muudab Jet B kasutamise tõhusaks ekstreemselt külmades kohtades.

**TS-1** ei ole nii levinud kui eelnevalt kirjeldatud kütused, kuid on populaarne näiteks Venemaal. TS-1 sobib samuti kasutamiseks külmades tingimustes.

**Militaarlennunduses kasutatavad JP kütused** on Jet-tüüpi kütused, mis on vastavuses militaarlennunduse nõuetega. JP tuleb ingliskeelsest väljendist *jet propellant.* Levinuim JP kütus on JP-8.

Avgas
-----

Nimi Avgas on tuletatud ingliskeelsest sõnaühendist *aviation gasoline*. Avgasi kasutatakse peamiselt väikestes kolbmootoritega lennukites, mida kasutatakse põhiliselt eralennunduses ja piloodikoolitustel.

**Avgas 100** on suure oktaanarvuga standardne kütus kolbmootoritega õhusõidukitele. Sellel on suur pliisisaldus ning see on värvitud roheliseks.

**Avgas 100LL** on väiksema pliisisaldusega vorm Avgas 100-st, mis on värvitud siniseks.

Viited
------

1. ↑  "Kütus." Tallinna Lennujaam. https://www.tallinn-airport.ee/arikliendile/maapealsed-teenused/kutus/ (vaadatud 24.03.2022)
2. 1 2 3 4  "What Are the Different Types of Aviation Fuel?" National Aviation Academy. https://www.naa.edu/aviation-fuel/ (accessed 24.03.2022)
3. ↑  "Do You Know the Different Types of Jet Fuel?" AmSpec. https://www.amspecgroup.com/types-of-jet-fuel/ (accessed 24.03.2022)
4. ↑  Gabe Starosta, "The Air Force's Fuel Problem", Air Force Magazine, july. 2012 https://www.airforcemag.com/article/0712fuel/ (accessed 27.04.2022)
5. 1 2 3  "AVGAS." Shell. https://www.shell.com/business-customers/aviation/aviation-fuel/avgas.html (accessed 24.03.2022)
**Õhurõhk** on hüdrostaatiline rõhk, mida tekitab Maa ühe pinnaühiku kohta kuni atmosfääri ülemise piirini ulatuva õhusamba kaal.

Kui väheneb õhusamba kõrgus, väheneb ka õhurõhk. Maapinnast kõrgemale tõusmisel õhurõhk langeb ja on seda väiksem, mida kõrgemal ollakse maapinnast. Õhurõhk alaneb
eksponentsiaalselt (logaritmiliselt).

Õhurõhku mõõdetakse elavhõbe- või aneroidbaromeetriga. Täpsemad on
elavhõbebaromeetrid. Õhurõhu mõõtühikuteks on 1 mmHg, 1 mb, 1 hPa või 1 toll.
Tollides mõõdetakse õhurõhku USA-s. Oma väärtuselt on 1 mb ja 1 hPa võrdsed.
Hektopaskali ja mmHg suhe on 4:3, st 4 hPa = 3 mmHg. Seda suhet kasutataksegi
õhurõhu väärtuste ümberarvutamisel.
Standardõhurõhk (merepinna kõrgusel), standardtemperatuuril 15 °C = 1013,2 hPa ~ 1 bar.

Õhurõhk on pidevas muutumises, seejuures tehakse vahet regulaarsel ja dünaamilisel
muutumisel. Regulaarsed muutused on seotud ööpäevaste kõikumistega; 24 tunni jooksul
täheldatakse õhurõhu 2 madalat ja 2 kõrgemat seisu, miinimumid kell 04 ja 16 ning
maksimumid kell 07 ja 22 kohaliku aja järgi. Korrapäratud rõhu muutused on seotud
kõrg- ja madalrõhualade liikumisest (dünaamikast) tekkinud kõikumistega.
Kõrgrõhuala lähenemisel õhurõhk tõuseb, madalrõhuala lähenemisel langeb ning olles
seotud ilmastiku muutumisega, abistab see ilma ennustamist.

Õhurõhu kõikumise põhjuseks on temperatuurimuutustest tingitud õhumasside liikumine.
Õhurõhu korrapäratute kõikumiste ulatus võib olla küllalt suur: harilikult jääb see
vahemikku 950 – 1050 hPa, erandjuhtudel võib olla koguni 935 – 1060 hPa. Madalaim
õhurõhk 870 hPa – registreeriti 12.oktoobril 1979.a. Lääne-Guamil Vaiksel ookeanil
taifuuni TIP piirkonnas. Senini mõõdetud kõrgeim õhurõhk 1083,3 hPa – registreeriti
Siberis Agatas 31.detsembril 1968.a.

Õhurõhu vähenemine sõltuvalt kõrgusest on väikeste kõrgusvahemike korral arvutatav ligikaudse baromeetrilise valemiga 

{\displaystyle P(h)=P\_{0}\cdot \exp \left[{\frac {-g\_{0}\cdot M\cdot (h-h\_{0})}{R^{\*}\cdot T}}\right]},
kus

{\displaystyle P(h)}  – rõhk kõrgusel {\displaystyle h};
{\displaystyle P\_{0}}   – rõhk lähtekõrgusel {\displaystyle h\_{0}};
{\displaystyle h}     – kõrgus meetrites;
{\displaystyle h\_{0}}   – lähtekoha kõrgus meetrites;
{\displaystyle T}    – õhu temperatuur (K);
{\displaystyle R^{\*}}  – universaalne gaasikonstant: 8.314 N·m /(K·mol);
{\displaystyle g\_{0}}   – raskuskiirendus: 9.81 m/s2;
{\displaystyle M}    – õhu mooli mass (0.0289644 kg/mol).
Õhurõhu vähenemist kõrgusega kasutatakse baromeetriliseks kõrgusemõõtmiseks. Iga 5,54 km kõrguse kohta väheneb õhurõhk poole võrra.

Õhurõhku on mõõdetud ja mõõdetakse ka praegu mitmesugustes ühikutes:

* elavhõbedasamba kõrgusega mm-tes (mm Hg);
* millibaarides (mbar);
* hektopaskalites (hPa);
* elavhõbedasamba kõrgusega tollides (1 toll = 25,4 mm).

Vaata ka
--------

* Atmosfäärirõhk
* Kõrgrõhuala
* Madalrõhuala
Saturni astroloogiline sümbol
Saturn kuulub koos Jupiteriga tänapäeva Lääne astroloogias ühiskondlike planeetide hulka. Maalt vaadatuna teeb ta sodiaagile ringi peale umbes 29,5 aastaga.

Saturn tähistab astroloogias struktuure, piire ja piiranguid, kannatlikkust, oskust väärtustada aega ja oodata ära oma töö tulemused. Saturni asend inimese sünnikaardis näitab tema kõige aeglasemalt arenevat valdkonda, mis on kogu elu luubi all ning nõuab pidevat ja kannatlikku tööd. Oma põhiomadustelt on ta niisiis Jupiteri vastand.

Saturniga seotud valdkond inimese sünnikaardis näitab, kus tunneme end ebakindlalt ja kammitsetuna, oodates elult pigem piiranguid, raskusi ja takistusi. hirmust midagi valesti teha piirame siin oma tegevusvabadust tugevalt. saturn tähistab ka paindumatut õiglust: me kogeme kannatusi, kui väldime teemasid, millega tegelemist Saturn meilt sünnikaardi järgi nõuab, ja saame tasu, kui teeme nende teemadega kannatlikult tööd.

Nagu Jupitergi, väljendab Saturn isa või vana tarka meest.

Inimkehas valitseb Saturn luustikku, hambaid, nahka.

Saturn on Kaljukitse märgi valitseja ning Veevalaja kaasvalitseja (koos Uraaniga) ning seotud 10. ja 11. astroloogilise majaga.

**Mütoloogia**

Enne Zeusi oli Kronos (roomlaste Saturnus) kreeklaste kõrgeim, titaanide soost pärinev jumal. Ema Gaia õhutusel kastreeris ta oma isa Uranose, kuna too oli kõik oma lapsed, kes talle ei meeldinud, ema kõhtu tagasi toppinud.

Et tema enda lapsed temaga kunagi sama ei teeks, neelas ta need kohe pärast sündi alla. Tänu ema kavalusele pääses vaid tema noorim poeg Zeus. Tema kastreeriski oma isa Kronose ning pani ta allmaailma kinni. Hiljem ta siiski halastas isale, saatis tolle Õndsate saarele läänepoolses ookeanis. Seal veetis Kronos vana targa valitsejana väärikat vanaduspõlve. Ta hoidis eemale Olümpose jumalate tülidest; tema maailmas käis elu vaikselt ja pikkamööda nagu planeedi Saturn tsükkel taevas.

Kronose mõtisklevale ja rahulikule poolele vastab Saturnus, kes oli algselt itaalia põlluharimise jumal. Lisaks oli ta tark õpetaja, sest tõi inimestele põllumajanduse ja tsivilisatsiooni saavutused. Tema mälestuseks peavad roomlased iga aasta 17. detsembril saturnaalia-nimelisi pidustusi.

Vaata ka
--------

* Saturn (astronoomiline käsitlus)

Viited
------

1. ↑  Howard Sasportas "Astrologische Häuser und Aszendenten", Ulm, 1997, lk 357-358
2. ↑  Juhani Nummela "Astrologian käsikirja", Porvoo, 1989, lk 80
3. ↑  Astrowiki.de, Saturn
**Innari Parts** (14. juuni 1940 Tartu – 10. märts 2003 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Innari Parts oli talupidaja, õpetaja poeg ja Romeo Partsi vend.

Lõpetas 1958 Tallinna 22. Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI), tehnikakandidaat (1967, Moskva Energeetika Instituut).

Oli 1963–1966 TPI assistent, 1968–1974 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, kateedrijuhataja, aastast 1971 dotsent; poliitilistel põhjustel ei saanud 1974–1991 kõrgkooli õppejõuna töötada[*viide?*], 1991–1992 TPedI dotsent (kohakaaslusega), siis Merehariduskeskuse õppejõud ja Tolliameti tolliosakonna transiiditalituse vanem- ja peaspetsialist, ühtlasi tollialaste koolituste lektor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: elektromagnetohüdrodünaamika teoreetilised probleemid ja nende lahendamine, arvestades elektromagnetohüdrodünaamika printsiipidel töötavate seadmete ruumiliste mõõtmete piiritletust ning parameetrite diskreetsust eesmärgiga luua elektromagnetohüdrodünaamiliste nähtuste teoreetilise analüüsi alused ja seadmete arvutamise ning projekteerimise metoodika.

Teoseid
-------

Kahe teadusliku kogumiku (1971, 1972) kaaskoostaja. 90 teadustrükist.

* Теоретическое и экспериментальное исследование индукционных машин с разомкнутым магнитопроводом. Таллин 1972
* Effectivness of lateral busbars in Linear Induktion-Type Magnetohydrodynamic Machines. // J. Magnetohydrodynamics (1978) 14
* Индуктивность лобовых частей однослойной обмотки линейных индукционных машин. // Ж. Электричество (1993) 6

Liikmesus
---------

* Üleliidulise Aparaadiehituse Tööstuse Teaduslik-Tehnilise Ühingu TPedI algorganisatsiooni liige.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986. Lk 204, 498

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
* Haud Elva kalmistul

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Sauber** on Vormel 1 meeskond. 

Šveitslase Peter Sauberi loodud meeskond liitus Vormel 1 sarjaga 1993. aastal. Varem võistles Sauber sportautode MM-sarjas. 

Meeskonna peakorterid olid Šveitsis Hinwilis (kere) ja Saksamaal Münchenis (mootor). Tiimi juht on Mario Theissen. Endine omanik Peter Sauber töötas meeskonna nõustajana. 

2006. aastal alustasid BMW Sauberi sõitjatena Nick Heidfeld ja Jacques Villeneuve. Viimane asendati alates Ungari GP-st Robert Kubicaga. Heidfeld ja Kubica on meeskonnas jätkanud kuni 2009. aastani.

2006. aastal sai BMW Sauber 35 punktiga 5. koha, 2007. aastal 101 punktiga 2. koha ja 2008. aastal 135 punktiga 3. koha. Tiimi seni ainukese võidu saavutas Robert Kubica 2008. aastal Kanadas ja ainukese kvalifikatsioonivõidu 2008. aastal Bahreinis.

2008. aastal sai BMW Sauberi teiseks testisõitjaks Marko Asmer, kes jätkas ka 2009. aastal.

29. juulil 2009 teatas BMW, et meeskond loobub rahaliste raskuste tõttu pärast 2009. aasta hooaja lõppu Vormel 1 sarjas osalemisest. Meeskonna ostis pärast 2009. aasta hooaja lõppu ära selle endine omanik Peter Sauber ning alates 2010. aastast võistleb meeskond taas Sauberi nime all.

Aastal 2010 sõitsid Sauberis Kamui Kobayashi ja Pedro de la Rosa. De la Rosal jäi hooaeg pooleli, sest ta ei näidanud häid tulemusi. Teda asendas hooaja lõpuni Nick Heidfeld, kes oli varemgi Sauberis sõitnud. Aastal 2011 olid sõitjateks Kamui Kobayashi ja Sergio Pérez.

2015. aasta hooajal on Sauberi pilootideks Marcus Ericsson ja Felipe Nasr.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sauber** |
Helikopter Robinson R66 on sageli kasutusel taksona
**Õhutakso** ehk **aerotakso** on transpordivahend, millega veetakse maksu eest reisijaid või lasti õhu teel mitteliinilendudel. 

Võrreldes liinilendude kommertstranspordiga on õhutakso eeliseks lühike ja lihtne registreerimisprotseduur. Reisijad peavad saabuma kohale 10–15 minutit enne takso väljumist ning saavad kohe end registreerida. Riigiti võib õhutakso istekohtade arv olla piiratud erinevalt, näiteks Euroopa Liidu riikides on õhutaksos lubatud tavaliselt kuni 19 istekohta. Enamasti on õhutaksod väiksed ühe- või kahemootorilised lennukid või väiksed või keskmise suurusega helikopterid.

Õhutaksoteenus on taksoteenuse alaliik, mis on otstarbekas juhul, kui reisijate vedu autoga või muu transpordivahendiga ei ole võimalik või on kiireloomuline. Õhutakso on üks kallimaid transpordiliike, sellega jõutakse sihtkohta märkimisväärselt lühema ajaga.

Levik
-----

Õhutakso on tänapäeval kasutusel enamikus riikides, kus on vähegi arenenud lennundus ja maksujõuline klientuur. Reeglina toimib see pealinnades, suurtes linnades või nendevahelistel marsruutidel. Kõige rohkem kasutatakse õhutaksosid São Paulos, New Yorgis ja Tōkyōs, sest seal on kasutusel kõige rohkem helikoptereid ning neile rajatud maandumisplatse. Samuti on teenus arenenud Tšehhis, Austraalias ja teistes riikides. Mõnikord kasutavad ka reisiettevõtted õhutaksoteenust, et näidata turistidele lennult kohalikke vaatamisväärsusi.

Mõnes riigis on seadusega kooskõlas luba osutada lennuettevõtte teenuseid, kuid mitte õhutaksoteenust (Brasiilia, Ameerika Ühendriigid). Üks seetõttu mitteõhutakso nime all teenust osutav ettevõte on Uber. Ameerika Ühendriikides reguleerib õhutakso- ja tšarterteenuste osutamist lennundusregulatsioon FAR 135, mis ei ole nii range kui FAR 121, mis reguleerib kõiki muid lennutranspordi liike.

Taksona kasutatavad õhusõidukid
-------------------------------

Lennukid
* Cessna 208 Caravan
* Embraer EMB 110 Bandeirante
* Jetstream 31/32
* Fairchild Swearingen Metroliner
* Beechcraft 1900
* Cessna 337 Skymaster
* Eclipse 500
* De Havilland Canada DHC-6 Twin Otter

Helikopterid
* Robinson R66

Viited
------

1. ↑  brasil.estadao.com.br/noticias/geral,fab-ampliara-controle-de-helicoptero,242303
2. ↑  bloomberg.com/news/articles/2016-06-21/uber-lets-you-hail-a-helicopter-in-brazil-for-63
3. ↑  dition.cnn.com/2019/10/04/tech/uber-copter-review/index.html
4. ↑  .ecfr.gov/cgi-bin/text-idx?SID=3dbbc29ac04dc51e0597aa3241d58003&node=14:3.0.1.1.11&rgn=div5
5. ↑  ecfr.gov/cgi-bin/text-idx?SID=a8affe5f9a7f49baab800c75754b7814&node=14:3.0.1.1.7&rgn=div5
Innerste Sarstedtis.
**Innerste** on jõgi Alam-Saksimaal Saksamaal. See on Leine parempoolne lisajõgi ja 101 km pikk.

Innerste Steuerwaldi lossi lähedal
Innerste Hildesheimi keskel talvel

Nime päritolu
-------------

Jõe nimi ei ole seotud saksa keele sõnaga *innerste* (sisim). *Innerste*, varem ka *Inste* (1805), *Inderste* (1567), *Indistria* (1313), *Entrista* (1065) ja *Indrista* (1013), pärineb arvatavasti indogermaani tüvest *oid* = *rahutu, tugev*. Nimi võib viidata lahinguvälja nimele *Idistaviso* (16. aastal pKr). Seetõttu ei ole see ülivõrre ja käändub saksa keeles ilma käändelõputa: *Hildesheim liegt an der Innerste*, mitte *an der Innersten*.

Kulg
----

Jõe läte on Harzi mägedes, 4 km Clausthal-Zellerfeldi linnast edelas, kõrgusel 615 m ja kannab nime *Innerstesprung*. Väikese ojana voolab Innerste läände ja läbib rea järvi, neist esimese nimi on *Entensumpf*. Järgmised järved on *Oberer Nassenwieser Teich*, *Bärenbrucher Teich*, *Ziegenberger Teich* ja *Sumpfteich*. Saksa keele sõna *Teich* tähendab "tiiki".

Buntenbocki küla keskel läbib Innerste *Prinzenteichi* ja pöörab läände Wildemanni (390 m), mis on üks väikseimaid linnu Saksamaal. Grumbach, üks esimesi lisajõgesid, suubub Innerstesse Wildemanni keskel. Innerste pöörab põhja Lautenthali (300 m), mis on veel üks linn tema teel, ja voolab mahajäetud Langelsheimi–Altenau (Oberharzi) raudtee kõrval. Laute suubub Innerstesse Lautenthali keskel. Linna nimi tähendab "Laute orgu". Lautenthali lähedal on Innerste paisutatud (*Innerstetalsperre*). Kui pais aastatel 1963–1966 ehitati, tekkis kena järv puhkuseks ja veespordiks. Mõni kilomeeter edasi väljub Innerste Harzi mägedest Langelsheimi linna juures (204 m) ja pöörab loodesse. Esimene lisajõgi on Grane jõgi (12 km pikk).

Siit edasi voolab Innerste läbi künkliku *Harzvorlandi*. Järgmised lisajõed on Nette (42 km pikk), Lamme (21 km pikk), Bruchgraben, Neile ja Beuster (12 km pikk). Veel mõned teele jäävad linnad on Salzgitteri lõunakvartalid ja Hildesheim. Innerste möödub Marienburgi lossist, Hildesheimi keskusest (90 m) ja Steuerwaldi lossist linna põhjaosas. 

Hildesheimist põhjas siseneb Innerste suurele madalikule *Norddeutsche Tiefebene*. Umbes 18 km edasi suubub see Leinesse Sarstedti linna juures, Hannoverist lõunas, kõrgusel 65 m.

Meedia
------

Wilhelm Raabe on kirjutanud romaani pealkirjaga "Die Innerste".
**Innokenti Hiet** (14. september 1926 Mätja – 26. august 2021 Kuressaare) oli Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku vaimulik.

Ta sündis aastal 1926 Mätjal Pärsamaa vallas Saaremaal, ta lõpetas aastal 1941 Karja algkooli. Aastal 1944 mobiliseeriti Saksa sõjaväkke, kust ta põgenes, aastatel 1944–1946 oli sõjavang Novgorodi oblastis. Ta õppis aastatel 1953–1967 Leningradi Vaimulikus Seminaris. Aastatel 1976–1992 töötas Kingissepa (Kuressaare) riigipangas valvurina ja autoremondi töölisena.

Isa Innokenti pühitseti Tallinna piiskop Joanni poolt diakoniks 12. septembril 1957 ja preestriks 14. septembril 1957. Ülempreestriks sai ta aastal 1969.

Ta teenis 14. septembrist 1957 Mustjala Prohvet Eeliase kogudust, hooldades samal ajal Lümanda Issandamuutmise ja Piila Peaingel Miikaeli kogudust. 10. märtsil 1961 asus teenima Leisi Püha Olga kogudust, aastatel 1968–1970 hooldas ta Emmaste Jumalasünnitaja Sündimise kogudust. 17. augustil 1971 asus ta hooldama Pärsama Püha Innokenti kogudust ja aastast 1998 Ööriku Püha Kolmainu kogudust. Emerituuri läks ta 14. veebruaril 2010, ent abistas teenimisega teisi vaimulikke, eriti koguduste nimepäevadel.

Innokenti Hiet suri 26. augustil 2021 Kuressaares. Ta saadeti viimsele teekonnale 2. septembril 2021 Leisi Püha Olga kirikust ning ta maeti Pärsama kalmistule.

Isiklikku
---------

Ta abiellus vahetult enne preestriks pühitsemist oma mõrsja Adeelega, abielust sündis kaks poega.

Tunnustus
---------

* 2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 5296

Välislingid
-----------

* UINUS ISA INNOKENTI HIET
**Wissam Ben Yedder** (sündinud 12. augustil 1990 Sarcelles'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründaja Prantsusmaa kõrgliiga klubis Monaco ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.

Ta alustas karjääri Prantsusmaa amatöörliiga klubis UJA Alfortville. 2010. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Toulouse. Ta lõi klubis särgis Prantsusmaa kõrgliigas kokku 63 väravat. 2016. aastal suundus ta üheksa miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubisse Sevilla.

13. märtsil 2018 lõi ta UEFA Meistrite Liiga kaheksandikfinaalis kaks väravat Manchester Unitedi, kindlustades Sevillale esimest korda pärast 1958. aastat Euroopa karikas või Meistrite Liigas edasipääsu veerandfinaali.

2019. aasta augustis naasis ta Prantsusmaa kõrgliigasse, liitudes Monacoga.

Koondisekarjäär
---------------

Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta 23. märtsil 2018 sõprusmängus Colombia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Andorra vastu.

Viited
------

Välislingid
-----------

 Wissam Ben Yedder – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Absoluutne niiskus** ehk **absoluutniiskus** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab veeauru tihedust. Seda mõõdetakse tavaliselt grammides kuupmeetri kohta (gaasides).[*viide?*]

Absoluutne niiskus on ühes kuupmeetris leiduva vee(auru) mass grammides (g/m³). Maksimaalne võimalik absoluutne niiskus sõltub temperatuurist: mida külmem on veeaur, seda vähem mahub seda kuupmeetrisse.

Kirjanduses nimetatakse absoluutset niiskust sageli **absoluutseks õhuniiskuseks**, kuid tuleb rõhutada, et õhk pole viimase definitsioonis oluline – absoluutsest õhuniiskusest saab rääkida ka juhul, kui keskkonnas teised gaasid puuduvad.

Õhuniiskuse arvutamine
----------------------

Absoluutne niiskus on defineeritud valemiga:

{\displaystyle a={m\_{w} \over V\_{a}}\,,}
kus 

{\displaystyle {\mbox{a}}} absoluutne õhuniiskus,
{\displaystyle m\_{w}} on veeauru mass,
{\displaystyle V\_{a}} on ruumala.
Meteoroloogias arvutatakse absoluutne niiskus veeauru rõhu ja temperatuuri kaudu alljärgneva valemi järgi:

{\displaystyle {\mbox{a}}=0,80{\bigg (}{\frac {e}{1+\alpha t}}{\bigg )}=217{\frac {e}{T}}}

kus

a – absoluutne õhuniiskus (g/m³),
e – aururõhk millibaarides,
t – õhutemperatuur Celsiuse kraadides,
T – absoluutne õhutemperatuur,
{\displaystyle \alpha ={\frac {1}{273}}\approx 0,0037} on gaaside ruumpaisumise koefitsient.
Kui veeauru rõhk on mõõdetud millimeeter elavhõbedasammast (mmHg), arvutatakse absoluutne õhuniiskus valemi järgi

{\displaystyle {\mbox{a}}=1,06{\bigg (}{\frac {e}{1+\alpha t}}{\bigg )}}

Tabel "Antud temperatuuril maksimaalne võimalik absoluutne õhuniiskus"

| Temperatuur (°C) | Maksimaalne võimalik absoluutne õhuniiskus (g/m³) |
| --- | --- |
| −25 | 0,6 |
| −20 | 0,9 |
| −15 | 1,6 |
| −10 | 2,3 |
| −5 | 3,4 |
| 0 | 4,8 |
| +5 | 6,8 |
| +10 | 9,4 |
| +15 | 12,8 |
| +20 | 17,3 |
| +25 | 23,0 |
| +30 | 30,4 |
| +35 | 39,6 |
| +40 | 51,1 |
| +45 | 65,4 |
| +50 | 83,0 |

Vaata ka
--------

* Suhteline niiskus
* Eriniiskus

Viited
------

1. 1 2  "Meteoroloogia praktikumi tööjuhend IV. Õhuniiskuse määramine" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. oktoober 2013. Vaadatud 8. septembril 2014.
2. ↑  TIS koduleht

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **absoluutne niiskus** |