recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Abū Nuwās
**Abū Nuwās** (ابونواس; pikemalt **Abū Nuwās al-Ḩasan ibn Hāni' al-Ḩakamī**; umbes 750 või 757 Ahvāz – 814 või 815) oli üks tähtsamaid araabia keeles kirjutanud klassikalise luule esindajaid. Ta oli esimene linnaluuletaja araabia kirjanduses, õukonnapoeet.

Ta sündis Ahvāzi linnas Pärsias. Tema isa Hāni' oli araablane, ema oli pärit Pärsiast. 

Abū Nuwās elas kaliif Hārūn ar-Rashīdi ajal, mil sündis klassikaline araabia kirjandus. Al-Başrah's ja Al-Kūfah's õppis ta oma aja suurimate filoloogide juures. Et õppida ära beduiinide araabia keel, mida peeti eriti puhtaks, olevat ta veetnud aasta ka kõrbes. 

Abū Nuwāsist sai oma aja araabiakeelse luule kõige laiahaardelisemaid meistreid; eriti tuntuks sai ta jahi-, armastus- ja veiniluulega. Veiniluule arendas ta erilise täiuseni. Muu hulgas ülistas Abū Nuwās poistevahelist armastust. 

Abū Nuwāsi luule ja isik on säilinud ka rahvapärimuses. Korduvalt esineb ta ka "Tuhande ja ühe öö" lugudes, kus teda mainitakse kaliif Harūn ar-Rashīdi saatjana. Suahiilikeelses kirjanduses kannab Abunuwasi nime väljamõeldud narrikuju, kellele omistatakse kohati needsamad lood, mis mulla Nasreddinile ja Juḩā'le.

Viited
------

1. ↑  Esat Ayyıldız. "Ebû Nuvâs’ın Şarap (Hamriyyât) Şiirleri". Bozok Üniversitesi İlahiyat Fakültesi Dergisi 18 / 18 (2020): 147–173.
Anatoli Šari (2018)
**Anatoli Anatolijovõtš Šari** (ukraina keeles *Анатолій Анатолійович Шарій*; vene keeles Анатолий Шарий *Anatoli Šari*; sündinud 20. augustil 1978 Kiievis) on ukraina ajakirjanik, blogija ja poliitik.

Hakkas ajakirjandusega tegelema 2005. aastal; mõne aja pärast keskendus uurivale ajakirjandusele. 2011. aastal sai võimudelt süüdistuse, et instseneeris enda tapmiskatse, misjärel ta lahkus Ukrainast. 7. veebruaril 2012 kuulutati Šari üleriigiliselt tagaotsitavaks. Temast sai esimene Ukraina ajakirjanik, kes sai Euroopa Ühenduses pagulase staatuse. 

Šari sai laiemalt tuntuks 2013/2014. aasta talvel toimunud Euromaidani sündmuste kajastamisega enda YouTube'i kanalil. 2017. aasta aprilli seisuga oli tema kanalil üle miljoni ja aasta hiljem üle kahe miljoni tellija.

5. juunist 2019 on ta poliitilise partei Šari Partei esimees. Partei kandideeris 2019. aasta juulis toimunud erakorralistel valimistel Ukraina Ülemraadasse, kuid parlamenti ei pääsenud.

Välislingid
-----------

* Anatoli Šari YouTube'i kanal
* Верховный суд: ЦИК законно сняла Шария с выборов - Liga Novosti, 15.07.2019, 17:42
Pharmacode samplePharmacode sample
**Farmatseutilise binaarse koodi** ehk **farmakoodi** lõi 1974. aastal asutatud Saksa firma Laetus GMBH. 
Farmakood ei ole tehniliselt võttes vöötkood. Kuigi see kodeerib numbrilisi andmeid nagu tavaline tootekood, puudub sellel vöötkoodi tüübil alusta-lõpeta muster ning sellepärast peab farmakoodi lugema alati ühtepidi. Skannides seda paremalt vasakule, on tulemuseks erinev numbrite jada, kui skannides koodi vasakult paremale. 

Farmatseutiline binaarne kood võib salvestada ainult numbrilisi andmeid 3-st (2 vööti) kuni 131070-ni (16 vööti). See on üks omadustest, mis eristab farmakoodi teistest ühedimensioonilistest vöötkoodidest.
Farmakoodis kasutatakse ainult ühte tüüpi tühikuid ja kahte tüüpi ribasid (lai ja kitsas). Võrreldes tavaliste vöötkoodidega, saab farmakoodi printida väga paljude värvidega, see on võimalik tänu sellele, et koodi loetakse spetsiaalsete Laetuse valge valguse skanneritega. Lisaks sellele ei salvestata infot kümnendsüsteemis, vaid kahendsüsteemis, nagu nähtub ka nimest. Skannerid loevad seda paremalt vasakule ja põhimõtted, mida nad vöötkoodi dešifreerimiseks kasutavad, on väga lihtsad: joonis on summa, kus kitsad ribad on 2^n ja laiad ribad on 2\*2^n.

Farmakood on vöötkoodi standard, mida kasutatakse farmaatsiatööstuses üle maailma, pakkimise kontrollsüsteemina/meetodina. Farmakoodi sihtotstarve on tagada, et pakendis olev farmaatsiatoode on õige toode koos õigete lähtematerjalidega ja tõendavate dokumentidega. See on pakkimiskontrollisüsteem, mis on loodud pakendivigade vältimiseks. 
Tänapäeval kasutatakse ühe- ja kahedimensioonilisi farmakoode, mida saab genereerida, kasutades selleks vastavaid organisatsioone (näiteks GS1). Samuti saab neid luua veebis.

Viited
------

1. 1 2  John Nachtrieb. "What is pharmacode"
**Toyama prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Jaapani mere kaldal.

Loodus
------

Suuremad jõed on Kurobe ja Shinju.

Sümbolid
--------

Toyama prefektuuri tunnuslind on lumepüü (*Lagopus mutus*), tunnuspuu on jaapani krüptomeeria (*Cryptomeria japonica*) ja tunnuslill tulp (*Tulipa*) õis.

Haldusjaotus
------------

Toyama prefektuur on jaotatud 15 omavalitsusüksuseks, millest 10 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Himi
* Imizu
* Kurobe
* Namerikawa
* Nanto
* Oyabe
* Takaoka
* Tonami
* Toyama
* Uozu

Majandus
--------

Prefktuuris on arenenud bioteholoogia- ja infotehnoloogiatööstus, mis tugineb odavale hüdroenergiale. Tähtsal kohal on ka riisikasvatus ja kalandus.

Viited
------

1. ↑  人口移動調査, vaadatud 3.04.2021.

Välislingid
-----------

* Toyama prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
**MTÜ Avatud Vabariik** on Eesti üleriigiline noorteorganisatsioon. Organisatsiooni tegevus on suunatud Eesti ühiskonna erinevate kultuurilis-sotsiaalsete gruppide integratsioonile, et aidata kaasa sidusama ühiskonna moodustamisele.

Ajalugu
-------

MTÜ Avatud Vabariik asutati 1999. aastal ja sellel on ligikaudu 16-26-aastast 1000 liiget, kellest ligi 70% liikmetest on rahvusvähemused. Avatud Vabariigi fookuses on pikalt noorte kodanikke jõustamine ja nende osalusmotivatsiooni toetamine. Noorteühingu eestvedajad esinevad tihti avalikus arutelus nii arvamusliidritena kui ka kodanik-ajakirjanikena. 

Avatud Vabariigi suuremate projektide seas on Noorte Diplomaatiakool, UrbanLAB, Noorte Meedialabor ja Eesti nõukogude massirepressioonide ohvrite mälestamine Narvas.

Välislingid
-----------

* Organisatsiooni koduleht

Viited
------

1. ↑  ENL. "Avatud Vabariik".
2. ↑  European Solidarity Corps. "MTÜ Avatud Vabariik".
3. ↑  Risto Veskioja (2011). "Noorteorganisatsioonide kajastus Eesti trükimeedias ajalehe Postimees näitel" (PDF).
4. ↑  Euroopa noored. "Head näited".
5. ↑  NML. "NML".
6. ↑  Kurakin, Daniil (28. märts 2023). "Daniil Kurakin: narvalastele tuleb küüditamine suure üllatusena. Aga kõik pole kaugeltki kadunud". *Eesti Päevaleht*. Vaadatud 28. märtsil 2023.
**"Pour l'Afrique et pour toi, Mali"** on Mali hümn.

Hümni sõnade autor on Seydou Badian Kouyaté ja muusika autor Banzumana Sissoko.

Lisaks prantsuskeelsetele sõnadele on hümnil sõnad ka bambara keeles.

Prantsuskeelsed sõnad
---------------------

À ton appel, Mali,
Pour ta prospérité
Fidèle à ton destin
Nous serons tous unis,
A Un peuple, un but, une foi.
Pour une Afrique unie
Si l'ennemi découvre son front
Au dedans ou au dehors
Debout sur les remparts
Nous sommes résolus de mourir.
Pour l'Afrique et pour toi, Mali,
Notre drapeau sera liberté.
Pour l'Afrique et pour toi Mali
Notre combat sera unité.
Ô Mali d'aujourd'hui
Ô Mali de demain
Les champs fleurissent d'espérance
Les cœurs vibrent de confiance
Debout villes et campagnes
Debout femmes, jeunes et vieux
Pour la patrie en marche
Vers l'avenir radieux
Pour notre dignité
Renforçons bien nos rangs
Pour le salut public
Forgeons le bien commun
Ensemble au coude à coude
Faisons le sentier du bonheur.

  

La voie est dure très dure
Qui mène au bonheur commun
Courage et devouement
Vigilence à tout moment
Vérité des temps anciens
Vérité de tous les jours
Le bonheur par le labeur
Fera le Mali de demain.

  

L'Afrique se lève enfin
Saluons ce jour nouveau
Saluons la liberté
Marchons vers l'unité
Dignité retrouvé
Soutient notre combat
Fidèle à notre serment
De faire l'Afrique unie
Ensemble debout mes frères
Tous au rendez-vous de l'honneur.

Välislingid
-----------

* Mali hümn lehel Nationalanthems.me
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib filosoofilisest mõistest; sõna muude tähenduste kohta vaata lehekülge Fenomen (täpsustus).* |

---

**Fenomeniks** (vanakreeka keeles *phainomenon* 'ilmuv, ilmnev, paistev, nähtuv'; lihtsamalt 'nähtus, nähtumus') nimetatakse filosoofias üksust, mis esineb või ilmneb teatud valdkonnas mingil kindlal viisil (näiteks mõistusefenomenid, psüühilised fenomenid, keelefenomenid jne).

Immanuel Kant nimetas fenomeniks seda, mis erinevalt noumenonist ja sellele vastanduvalt on meie tunnetuse abil empiiriliselt kogetav. Seega on fenomenina määratletav iga asi, mis on meelelise tunnetuse õiguspäraseks esemeks.

Et fenomeni mõiste on seotud paistmise või näimisega, siis osutab filosoofilise käsitluse puhul selle mõiste aluseksvõtmine teatud määral subjektivismile või perspektivismile: kui kogemusele on antud ainult see, mis sellele nii või teisiti paistab, siis selle paiste taha edasi tungimine (olemuste, transtsendentsi, ideede vms juurde) pole ainult fenomenide endi alusel võimalik ning seega tuleb kõik, mis on fenomenide suhtes väline, tuletada teiseste vahenditega.

Fenomenoloogilise filosoofia raames tähendab fenomen enamasti seda, mis kogemusele või mõistmisele alati juba enne iga üksikut kogemust seda kogemust võimaldavana latentselt antud on. Fenomenide uurimise aluseks on fenomenoloogiline meetod, mida järgides püütakse vabastada mõistmine algupärasele fenomenile.

Vaata ka
--------

* Nähtumus
* Nähtus
Šokolaadimaitseline hernevalgu pulber
**Hernevalk** on taimne proteiin, mida toodetakse hariliku herne kollastest ja rohelistest purustatud seemnetest (hernestest). Peamiselt kasutavad hernevalku toidulisandina sportlased valgupulbri kujul ja taimetoitlased alternatiivina loomset päritolu valguallikatele. Samuti kasutatakse hernevalku toiduainetööstuses näiteks emulgaatorina ja paksendajana selle hüpoallergeensete omaduste tõttu.

Tootmine
--------

Hernevalgu tootmiseks on esmalt tarvis herned poolitada ja neilt kestad eemaldada. Saadud mass jahvatatakse peeneks pulbriks, mis sisaldab lahustuvaid kiudaineid, valku ja tärklist. Seejärel need eraldatakse üksteisest ja järele jääb valgupulber. Saadud isolaadis on valgusisaldus ligikaudu 85–90%.

Toiteväärtus
------------

Hernestes on palju valke (20–30%) ja süsivesikuid, mis teeb nendest väga väärtusliku toiduaine. Samuti sisaldavad nad kiudaineid, mis aitavad kolesterooli vastu. Rasvu on hernestes seevastu vähe. Vitamiinide ja mineraalainete poolest aga on herned väga rikkad. Nimelt leidub hernestes väga palju mineraalaineid nagu kaalium, fosfor, mangaan, raud ja magneesium ning suurel hulgal vitamiine nagu C-vitamiin, K-vitamiin ja A-vitamiin.

Asendamatud ja asendatavad aminohapped
--------------------------------------

Hernestes leidub suurel määral nii asendamatuid kui ka asendatavaid aminohappeid, mis on inimesele hädavajalikud.

Hernevalgu ja vadakuvalgu aminohappelise koostise võrdlus 100 grammis | Aminohape | Hernevalk (g) | Vadakuvalk (g) |
| --- | --- | --- |
| Alaniin | 4,3 | 3,5 |
| Arginiin | 8,7 | 2,3 |
| Aspargiinhape | 11,5 | 8,4 |
| Tsüsteiin | 1,0 | 1,7 |
| Glutamiinhape | 16,8 | 13,3 |
| Glütsiin | 4,1 | 1,4 |
| Histidiin | 2,5 | 1,6 |
| Isoleutsiin | 4,5 | 4,6 |
| Leutsiin | 8,4 | 8,8 |
| Metioniin | 1,1 | 1,6 |
| Fenüülalaniin | 5,5 | 2,6 |
| Proliin | 4,5 | 6,6 |
| Seriin | 5,3 | 4,6 |
| Treoniin | 3,9 | 4,5 |
| Trüptofaan | 1,0 | 1,3 |
| Türosiin | 3,8 | 2,3 |
| Valiin | 5,0 | 4,4 |

Viited
------

1. ↑  Burger, Zhang (aprill 2019). "Recent progress in the utilization of pea protein as an emulsifier for food applications". *Trends in Food Science & Technology*. Vaadatud 15.12.2020.
2. ↑  Nadathur, Scanlin, Wanasundara (2017). "Sustainable protein sources". *Amsterdam : Academic Press in an imprint of Elsevier*. Vaadatud 15.12.2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
3. ↑  CEYHAN, HARMANKAYA, KARADAŞ, ÖZCAN. "PROTEIN AND MINERAL CONTENTS OF PEA (Pisum sativum L.) GENOTYPES GROWN IN CENTRAL ANATOLIAN REGION OF TURKEY". *South Western Journal of Horticulture, Biology and Environment*, 2010. Vaadatud 15.12.2020.
4. ↑  Banaszek, Bender, Johnson, Marshall, Townsend, Vantrease,. "The Effects of Whey vs. Pea Protein on Physical Adaptations Following 8-Weeks of High-Intensity Functional Training (HIFT): A Pilot Study". *Sports*, 4. jaanuar 2019. Vaadatud 15.12.2020.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kirjandusteose tegelasest; multifilmi kohta vaata lehekülge Potsataja (multifilm)* |

---

Potsataja ja Krokodill Gena Nõukogude Liidu postmargil
**Potsataja** (vene keeles Чебурашка) on tuntud vene lastekirjaniku Eduard Uspenski loodud tegelane. Esmakordselt astus ta üles raamatus "Krokodill Gena ja sõbrad" (vene keeles "Крокодил Гена и его друзья", 1966). Potsataja on väike, suurte kõrvade, suurte sõbralike silmadega ja pruunika karvaga teadusele tundmatu loomake, kes elab troopikametsades.

Potsataja lugu
--------------

Juhuse läbi apelsinikasti pugenud Potsataja jääb magama ja satub palavast troopikametsast suurde linna. Kaupluse juhataja, kes kasti lahti teeb, paneb talle nimeks Potsataja, sest teel end apelsinidest täis muginud loomake muudkui potsatab: laualt toolile ja toolilt põrandale. Potsataja asub tööle allahinnatud kaupade kaupluses. Ta elab üksildast elu poe ukse kõrval telefonikabiinis. Samas linnas elab krokodill Gena, kes töötab loomaaias krokodillina ja otsib kuulutuse teel endale sõpru. Tänu linna riputatud kuulutustele saavadki kokku raamatu tegelased – Gena, pioneer Galja ja Potsataja. Koos otsustatakse asutada Sõpruse Maja, et viia kokku neid, kes otsivad sõpru. Potsatajale, Genale ja Galjale loobivad kaikaid kodaraisse õel vanatädi Kübaramoor ja tema rott Larissa.

Populaarsus
-----------

Vene näitleja Jelena Vajenga Potsataja rollis
Juba esimese multifilmi ilmumise järel said Potsataja ja Gena populaarseks kogu Nõukogude Liidus, nendest on tehtud tohutu hulk anekdoote. 2004. aasta suveolümpiamängudel oli Potsataja Venemaa olümpiakoondise maskott. 

Potsataja populaarsus on põhjustanud vaidlusi autoriõiguste üle. Kuigi kirjanik patenteeris Чебурашка nime ja kirjelduse, on Potsataja üldsusele tuntud välimus Leonid Švartsmani looming. Švartsman aga joonistas Potsataja filmistuudio "Sojuzmultfilm" töötajana ning seega kuulub loomakese väljanägemine stuudiole, õigemini selle õigusjärglasele.

Segadustest hoolimata on Potsatajast saanud staar Jaapanis, kus tema käekäigu eest kinolinal ja mänguasjapoes seisab hea Petit Grand Publishing Inc. Tōkyō televisioon kavatseb valmistada veel 50 jagu Potsataja ja tema sõprade seiklustest. Stsenaariumi autor on taas Eduard Uspenski ning kunstnik on Leonid Švartsman.

Multifilmid
-----------

Raamatu ainetel on valminud neli multifilmi:

* "Krokodill Gena" "Крокодил Гена" (1969)
* "Potsataja" "Чебурашка" (1971)
* "Kübaramoor" "Шапокляк" (1974)
* "Potsataja läheb kooli" "Чебурашка идёт в школу" (1983)

Filmistuudio: "Sojuzmultfilm"
Stsenaarium: Roman Katšanov, Eduard Uspenski
Režissöör: Roman Katšanov
Kunstnik: Leonid Švartsman
Helilooja: Vladimir Šainski
Potsataja osas: Klara Rumjanova

Vaata ka
--------

* Onu Teodor, kass ja koer
* Garantiimehikesed

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Potsataja** |

Potsataja andmekogus IMDb (inglise)
**Femunden** ehk **Femund** ehk **Femundsjø** on järv Norras põhiliselt Hedmarki maakonna Engerdali valla ning vähemal määral sama maakonna Osi valla ja Sør-Trøndelagi maakonna Rørosi valla territooriumil Rørosist kagus Rootsi piiri lähedal. 

Femunden on pindalalt kolmas järv Norras (203,48 km²). Enne Røssvatneti ülespaisutamist oli Femunden pindalalt teisel kohal.

Pikkus põhjast lõunasse on umbes 60 km. Laius on 2...9 km. 

Suurim sügavus on 150 m, ruumala umbes 6 km³.

Veepind paikneb 662 m kõrgusel merepinnast.

Järvest idas, järve ja Norra-Rootsi piiri vahel on Femundsmarka rahvuspark. 

Järves elab palju meriforelli ja merisiiga.

Turismiperioodil sõidab järvel reisilaev Fæmund II, mis peatub Femundsendenis, Buvikas, Elgås, Revlingenis, Jonasvollenis, Haugenis, Femundshyttas, Røas ja Sørvikas.

* Femundi järv (1989)Femundi järv (1989)
* Swuku mägede ja Femundi järve idaosa kaart (1741)Swuku mägede ja Femundi järve idaosa kaart (1741)
* Fæmund IIFæmund II
* Järve kaartJärve kaart

Viited
------

1. 1 2  De største innsjøene i Norge. Norges vassdrags- og energidirektorat, 1. aprill 2009, vaadatud 27.03.2015.
**Dol Guldur** ehk **Nõiduse Küngas**, kus tuhatkond aastat elas kuri valitseja Surnumanaja ühes orkide leegionide ja paljude kummituslike vaimudega, oli kurjuse kants. See rajati Kolmandal Ajastul, mil võimas **Suur Rohelaas** muutus aegamisi nii süngeks ja peljatud paigaks, et nimetati ümber Sünklaaneks ja kants ehitati selle edelaossa.

2063. aastal sisenes Dol Guldurisse võlur Gandalf, kes aga leidis, et saladuslik Surnumanaja on kadunud. Kuid 25.sajandiks oli ta senisest võimsamana tagasi tulnud.

2850. aastal suundus Gandalf uuesti Dol Guldurisse ja sai nüüd teada, et Surnumanaja on tegelikult Sõrmuste Isand Sauron. Sauron valitses seal aastani 2941, mil ta leidis pelgupaiga oma Mordori võimsas Mustas Kantsis.

2951. aastal aga võtsid võimu Dol Gulduris üle 3 Sauroni kõige hirmuäratavamat teenrit, Sõrmusevaimu ehk Nazgûli, kes kasutasid seda baasina Põhja vabade rahvaste seas hirmu ja õuduse külvamiseks.

Sõrmuse Sõjas ründasid Dol Gulduri kurjuseväed nii Lothlórieni kui Metsakuningriiki, kuid lõpuks hävitasid nende riikide haldjaväed nad sootuks. Dol Gulduri müürid kisti maha ning selle koopad ja keldrid avati ja puhastati kurjusest.
**Ezekiel Gurevitš** (läti keeles *Ezekiels Gurevičs*, vene keeles *Эзекиель Бенционович Гуревич*; 13. juuli 1861 Daugavpils – ?) oli juudi rahvusest Läti arst ja poliitik. Aastal 1912 valiti ta Vene keisririigi IV Riigiduuma liikmeks (Kuramaa kubermangust).

Ta õppis Pihkva klassikalises gümnaasiumis ja lõpetas aastal 1887 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, praktiseeris arstina Jēkabpilsis.

Aastal 1912 valiti ta Vene keisririigi IV Riigiduuma liikmeks (Kuramaa kubermangust). Duumas olles kuulus ta kadettide fraktsiooni ja Progressiivsesse blokki; valiti raamatukogu (sekretär), rahvahariduse (komisjoni ettekandja), rahva tervise (sekretäri asetäitja), usutunnistuse, riigi tulude ja tulude loendi täitmise komisjoni. Kirjutas alla 27-le seadusprojektile ja 44-le arupärimise avaldusele, astus välja Venemaa juutide õiguste laiendamise eest, protestis juutide ümberasustamise vastu läänekubermangudes. Aastal 1913 võttis sõna antisemiitliku haridusministri Lev Kasso vastu. Oli Esimese maailmasõja ajal Punase Risti haigla peaarst Jēkabpilsis.

Tema edasine saatus ei ole teada.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus ja tal on kolm last. Usutunnistuse poolest oli ta judaist.
**Extensible Messaging and Presence Protocol** (**XMPP**) (varasema nimega **Jabber**) on avatud XML-põhine protokoll, mis on mõeldud sõnumite saatmiseks ja suhtlemiseks internetis. 

Jabberil põhinev tarkvara jookseb tuhandetes serverites ning vastavalt Jabber Software Foundationi pressiteatele kasutavad seda kümned miljonid inimesed üle maailma.

Jeremie Miller alustas projekti 1998. aastal; selle esimene suurem väljalase toimus aastal 2000. Projekti põhiliseks tulemuseks on jabberd, server, millega kliendid saavad vestlemiseks ühenduda. See server saab luua privaatse Jabber-võrgu (näiteks tulemüüri taga) või ühineda globaalse Jabberi võrguga.

Jabberis etendavad tähtsat osa lüüsid. Need lubavad kasutajal siseneda teisi protokolle kasutavatesse võrkudesse nagu AIM ja ICQ (kasutavad protokolli OSCAR), MSN ja Windows Messenger (kasutavad .NET-sõnumiteenust), SMS ning E-post. Erinevalt teistest mitut protokolli toetavatest klientidest (näiteks Trillian ja Gaim) tagatakse Jabberis selline ühilduvus serveri tasandil seal asuva spetsiaalse lüüsi abil. Iga Jabberi kasutaja saab end registreerida sellise lüüsi kasutajaks, andes vajalikud andmed vastavasse võrku ühendamiseks, ning seejärel suhelda kasutajatega selles võrgus, nagu nad oleksid Jabberi kasutajad. See tähendab, et iga klienti, mis toetab täielikult Jabber protokolli, saab koodi lisamata kasutada ühendamiseks võrkudesse, mille jaoks on serveris lüüs loodud.

Jabberi protokoll, mida nüüd hooldab Jabber Software Foundation, on IETF poolt aktsepteeritud standardprotokollide hulka XMPP nime all. Seda peetakse sõnumisaatmise standardprotokollide hulgas konkureerivaks SIMPLE-protokolliga. Siiski on XMPP orienteerunud rohkem laiahaardelisema keskkonna pakkumisele.

Jabberi protokolli kasutab ka Google Talk, mis on Google'i otsesuhtlusprogramm, kuid Google julgustab oma kasutajatel tarvitada ka teisi Jabberit toetavaid programme, nagu näiteks Gaim-i.

Viited
------

1. ↑  Jabber Inc. - About Us
2. ↑  "Jabber Instant Messaging User Base Surpasses ICQ". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. november 2007. Vaadatud 20. märtsil 2010.

Välislingid
-----------

* XMPP Standards Foundation
* XMPP Extensions
* XMPP Software: Clients
* XMPP Software: Servers
* Open list of public XMPP servers
* Jabber.org (Free XMPP server of the XSF
**Otto Anslan** (sündinud 17. juunil 1941) on eesti poliitik, endine Jõgeva linna RSN TK esimees.

1956. aastal lõpetas Anslan Torma 7-klassilise kooli (nüüdse Torma Põhikooli). Aastal 1969 lõpetas ta kaubatundjana Tallinna Riikliku ja Kooperatiivkaubanduse Tehnikumi.

1987–1993 oli Otto Anslan Jõgeva Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. Ta kuulus ka 1992. aasta 13. novembril asutatud Jõgevamaa Linnade ja Valdade Liidu (nüüdse Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu) esimesse juhatusse. Hiljem on ta olnud Jõgevamaa Tarbijakaitse Ühingu juhatuse esimees.

1993. aastal kandideeris Anslan kohaliku omavalitsuse valimistel Jõgeval üksikkandidaadina (sai 38 häält), 1999. aastal valimisliidu Jõgeva Rahva Liit nimekirjas (sai 2 häält). 07.02.1997–01.01.2004 kuulus ta Rahvaliitu.

Viited
------

1. 1 2  Päring erakonnaregistrist (vaadatud 28. novembril 2012)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2017. Vaadatud 28. novembril 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑  "Jõgeva linnapeaks valiti Ants Paju" Vooremaa, 11. november 2000 (vaadatud 28. novembril 2012)
5. ↑  "Jõgevamaa Omavalitsuste Liit sai 20-aastaseks"[*alaline kõdulink*] Vooremaa, 22.11.2012 (vaadatud 28. novembril 2012)
6. ↑  Päring Vabariigi Valimiskomisjoni kodulehelt (vaadatud 28. novembril 2012)

Välislingid
-----------

* Otto Anslani foto Rahvusarhiivis (veebruar 1988)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib botaanika mõistest; Deleuze'i ja Guattari mõiste kohta vaata artiklit Risoom (filosoofia)* |

---

Kollase võhumõõga risoom
**Risoom** on taimede harunev või harunemata, horisontaalse, vertikaalse või tõusva suunaga, mitmeaastane, maa-alune võsu. 

Risoomi ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine.
Varuained kogunevad risoomi varreosasse. Taim levib risoomil asuvatest pungadest arenevate harude kaudu ja paljuneb pungadest arenevate maapealsete võsude ehk rametidega. Pungad võivad paikneda risoomil nii kogu ulatuses kui ka vaid sõlmekohtades. 

Risoomi kui varre muudendit eristab juurest see, et risoomil esinevad taandarenenud soomusekujulised lehed ja tipus on pung, juure tipus on juurekübar. Küll võivad risoomil tekkida lisajuured. Lisajuured võivad kinnituda risoomile kogu risoomi ulatuses (aediiris) või sõlmekohtades (orashein). 

Risoom on: 

* sümpodiaalne (ehk sümpoodium), kui ta pikeneb külgpungadest (seejuures võsud lähtuvad nii tipu- kui ka külgpungadest)
* monopodiaalne (ehk monopoodium), kui ta pikeneb tipupungadest (seejuures võsud lähtuvad külgpungadest).

Tavaliselt risoom vanemas osas sureb ja kõduneb, nooremas osas kasvab ja haruneb. Seega võib üksik risoom elada väga kaua, näiteks paljudel rohttaimedel kümneid või koguni sadu aastaid. 

Ühest seemnest kasvanud risoom moodustab klooni ehk geneti. Elusa risoomiosa kaudu ühenduses olevate võsude kogum on kännis.

Vaata ka
--------

* Vars
**Heiligenbrunn** ([ˌhaɪ̯lɪɡn̩ˈbʁʊn]) on vald (*Gemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas. See on tuntud kui Uhudleri veini keskus ja ajalooline *Kellerviertel* ehk veinikeldrikvartal, kus vein tehti.

Heiligenbrunni kihelkonnakirik
Heiligenbrunni valda kuuluvad Deutsch Bielingi, Hagensdorf im Burgenlandi, Luisingi ja Reinersdorfi külad ning Heiligenbrunn ise. Vald asub Ungari piiril ning piirneb lõunas ja idas Vasi komitaadiga, põhjas Moschendorfi ja Stremiga ning läänes Großmürbischiga.

Vallas on *Naturschutzgebiet*, mis koosneb kahest Hagensdorf im Burgenlandi ja Luisingi lähedal asuvast heinamaast, mida tuntakse *Schachblumenwiesena*, ehk püvililleniiduna. Nendel niitudel kasvab Austria suurim kirju püvilille populatsioon.

Etümoloogia
-----------

Nimi Heiligenbrunn tuleneb saksakeelsetest sõnadest *Heilig* (püha) ja *Brunnen* (purskkaev või kaev), mis viitab lähedalasuvale allikale *Ulrichsquelle*, mis on selles piirkonnas olnud sajandeid oluline palverännakute sihtkoht.

Ajalugu
-------

Natsi-Saksamaa annekteeris piirkonna koos ülejäänud Austriaga Anšlussi ajal ja see liideti Fürstenfeldi kreisiga. 1. aprillil 1945 jõudis ida poolt Ungarist piirkonda Punaarmee ja sundis Wehrmachti 12. aprillil Güssingisse taanduma.

1947. ja 1954. aastal ehitati kihelkonnakirik pärast suuri sõjakahjustusi ja pikselöögist tingitud kahjustusi uuesti üles.

Otse endise raudse eesriide ääres asuv linn oli sihtkoht Ungari migrantidele, kes üritasid ületada Austria piiri. Seetõttu kindlustati 1957. aasta mais Ungari piiriala okastraadi, puidust vahitornide ja maamiinidega. 1960. aasta novembris üritas kolmest ungari poisist koosnev rühm Burgenlandi Hagensdorfi põgeneda, kuid kaks neist said maamiinide poolt vigastada, üks neist tõsiselt. Kaks poistest põgenesid Austriasse, kuid kolmas jäi kadunuks ja uurimise kohaselt viisid Ungari sõdurid ta tagasi Ungarisse. 1962. aasta augustis sai Luisingi piirkonnas maamiini tõttu viga Ungari kodanik, kes viidi Güssingi haiglasse.

Tuntud inimesi
--------------

Michael Somogyi, Ameerika biokeemik, kes on tuntud oma diabeedialase töö poolest.

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Güssingi ringkonna vallad

* Bildein
* Bocksdorf
* Burgauberg-Neudauberg
* Eberau
* Gerersdorf-Sulz
* Großmürbisch
* Güssing
* Güttenbach
* Hackerberg
* Heiligenbrunn
* Heugraben
* Inzenhof
* Kleinmürbisch
* Kukmirn
* Moschendorf
* Neuberg im Burgenland
* Neustift bei Güssing
* Olbendorf
* Ollersdorf im Burgenland
* Rauchwart
* Rohr im Burgenland
* Sankt Michael im Burgenland
* Stegersbach
* Stinatz
* Strem
* Tobaj
* Tschanigraben
* Wörterberg
**Otto August Leopold Hörschelmann** (19. veebruar 1800 Tallinn – 28. september 1874 Martna) oli Eestimaa vaimulik.[*viide?*]

Õppis Tallinna gümnaasiumis aastatel 1816–1819. Aastatel 1819–1822 õppis ta Tartu ülikooli usuteaduskonnas ning 1823–1824 Jena ja Göttingeni ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana.[*viide?*]

Kutsuti 6. veebruaril 1829 Martna Püha Martini koguduse õpetajaks, ordineeriti sama koguduse õpetajaks 3. märtsil 1829. Teenis kogudust 13. septembrini 1872, mil jäi emerituuri.

Asutas Martnasse 10. septembril 1845 abipiibliseltsi ja oli selle eestseisja.

Isiklikku
---------

Tema isa Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vanaisa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 Revalische Wöchentliche Nachrichteni väljaandja. Ta oli kaks korda abielus: aastatel 1830–1834 Antoinette Natalie Lutheriga (1809–1834) ja aastal 1835 abiellus ta oma esimese abikaasa õe Charlotte Marie Wilelmine Lutheriga; abikaasade isa Dietrich Martin Luther oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann ja Revalische Wöchentliche Nachrichteni väljaandja aastatel 1807–1852. 

Tema neli poega olid kirikuõpetajad: Ferdinand Dietrich Nicolai Hörschelmann oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja ja hiljem Tartu Ülikooli tegeliku usuteaduse professor, Alexander Anton Hörschelmann oli Hageri koguduse õpetaja, August Konstantin Hörschelmann oli alguses Karuse Margareeta koguduse pastor, pärast Alexander Antoni surma Hageri koguduse ja Oranienbaumi koguduste pastor, Johannes Eduard Robert Hörschelmann oli Martna, Moskva eesti, Narva Johannese ja Jamburgi koguduse pastor.

Poeg Ernst Christian Gottlieb Hörschelmann (1847–1911) oli meedik ja Paide linnaarst ning Carl Theodor Leopold Hörschelmann (1840–1929), Venemaa sõjaväemeedik.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007
2. ↑  Hoerschelmann, Ernst\* Christian Gottlieb (1847-1911), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital
3. ↑  Hörschelmann, Carl\* Theodor Leopold (1840-1929), BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital
**Ajakirjanduslik skandaal** on ajakirjanduses juhtum või tegu, mis on vastuolus üldtunnustatud ajakirjanduseetika ja -standarditega, olles siis ettekavatsetud või juhuslik. Muul viisil rikuks see ajakirjanduse ideaaleesmärgi, milleks on uudise sündmuste ja teemade teatamine korrektselt ja õiglaselt.
Ajakirjanikud on uuriva ja aruandva osana meedias kohustatud järgima erinevaid ajakirjanduslikke standardeid. Need võivad olla kirjutatud ja kodeeritud või tavapärastele ootustele vastavad. Tüüpilised standardid sisaldavad viiteid aususest, vältides ajakirjanduslikke eelarvamusi. See näitab vastutust leidmaks sobiv tasakaal privaatsuse ning avalikkuse huvides, jättes kõrvale finantskonfliktid ning valides eetiline viis teabe saamiseks.

Ajakirjanduslikud skandaalid on avalikud ning tulenevad olukordadest, kus mõne osapoole silmis on mõned standardid oluliselt rikutud. Enamikus ajakirjanduslikes skandaalides tekivad tahtmatud või tahtlikult olukorrad, mis on vastuolus üldise eetika ja standarditega.

Ajakirjanduslikud skandaalid võivad olla plagieerimine ja info võltsimine. Üldiselt eetikareeglite või seadusega vastuolus olevad tegevused.
**Otto Wilhelm Etzold** (25. juuli (vkj 13. juuli) 1899 Uue-Pornuse mõis, Halliste kihelkond – 19. veebruar 1982 Laichingen, Tübingeni ringkond) oli Eesti vaimulik.

Otto Wilhelm Etzold õppis gümnaasiumis Viljandis ja Tartus. Lõpetas Tartu ülikooli usuteaduskonna aastal 1927. Oli prooviaastal Keila Miikaeli koguduses.

Ta ordineeriti 25. märtsil 1928 ja oli 1928–1939 Harju-Madise koguduse õpetaja. 

Läks 1939 Saksamaale. Oli 1940–1945 pastor Bellschwitzis (praegu Bałoszyce, Iława maakonnas, Warmia-Masuuria vojevoodkonnas) Lääne-Preisimaal. 1946–1947 oli pastor Predöhlis (Lüchow-Dannenbergi kreisis, Alam-Saksi liidumaal) ja samaaegselt ametis Rahvamisjonis. 1948–1965 oli pastor Seissenis (Ulmi lähedal). Läks aastal 1965 emerituuri, elukohaks Laichingen (Alb-Doonau kreisis Tübingeni ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal), kus ta ka suri.

Isiklikku
---------

Tema Viljandis sündinud isa Ernst Heinrich Etzold (1858–1939) oli Saksi-Altenburgist pärit Gustav August Etzoldi (1807–1885) ja Viljandist pärit Emilie Spechti (1830–1887) poeg, kes õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ja tegutses muuhulgas kihelkonnaarstina Helmes ja Voltveti mõisa lähedal Allikukivil (Quellenstein).  Arst oli ka tema vend Friedrich Wilhelm Etzold (1906–1979).

Otto Wilhelm Etzold oli abielus Hageri pastori Konstantin Thomsoni tütre Doraga. Tema naisevennad olid Hageri õpetaja Helmut Thomson, Pärnu Nikolai koguduse õpetaja Waldemar Thomson ja loodusteadlane Paul Thomson.

Teoseid
-------

* Gottes Weihnachten : Versuch einer bildlichen Einführung in den Römerbrief. Tallinn : Verlag F. Wassermann, 1934
* Glaubet ihr nicht - so bleibet ihr nicht : Bilder zur Gegenwart und Zukunft der Kirche. : F. Wassermann, 1934
* Sisemisjon ja hoolekanne : referaat peetud Tallinnas Sisemisjoni kursusel 26. apr. 1935. a. / Usuteadusline Ajakiri nr 3, 1935, lk 78–85

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
3. ↑  Arnold Hasselblatt: *"Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat"*, Dorpat: C. Mattiesen, 1889, Lk. 755 (Matrikkel: 10562)
4. ↑   Viljandi Jaani koguduse saksa pihtkonna personaalraamatu väljavõte: Saaga EAA.3149.1.103:59, lk. 59 lk. 62
Eda Zahharova
**Eda Zahharova** (sündinud 11. augustil 1959 Tallinnas) on eesti laulja (metsosopran) ja laulupedagoog.

Õppis aastatel 1978–1983 G. Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis Henn Eeriku lauluklassis ning 1985–1990 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias dots. Tiiu Levaldi ja prof. Tiit Kuusiku lauluklassis. Aastatel 1990–1992 õppis assistentuur-stažuuris P. I. Tšaikovski nim. Moskva Konservatooriumis prof. Irina Arhipova klassis ning 1992–1993 stažeeris Hannoveri Kõrgemas Muusikakoolis prof. Eva Märtson-Wilsoni lauluklassis. 

Laulnud Eesti Raadio segakooris ja rahvusooperi Estonia kooris ning teinud sooloosi. Väärib märkimist, et kunagise Estonia lavastaja Sulev Nõmmiku sõnul on Eda Zahharova "lavale sündinud".

* Osalenud vabariiklikel ja rahvusvahelistel lauluvõistlustel ning pälvinud Glinka-nimelisel üleliidulisel lauljate konkursi diplomi.[*viide?*]
* Eda Zahharova on saanud rahvusvahelise R. Wagneri Ühingu stipendiumi.[*viide?*]

Eda Zahharova on Tallinna Ülikooli õppejõud ja vabakutseline laulja, kes on esinenud kammerlauljana ja osalenud suurvormide ettekannetel Venemaal, Rootsis, Soomes ja Eestis ning laulnud soolokontserte.

Andis 2013. aastal G. Verdi nimelises Milano Konservatooriumis meistrikursuse.

Eda Zahharova on EZMA muusikaagentuuri looja.[*viide?*] Tema õpilane Elina Netšajeva võitis lauluvõistluse "Eesti laul 2018" ning esindas 2018. aastal Eestit Eurovisioonil.

Viited
------

1. ↑  "Päring inforegister.ee andmebaasis". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. september 2020. Vaadatud 5. veebruaril 2016.
2. ↑  Katharina Toomemets. Elina Nechayeva lauluõpetaja Eda Zahharova: teeme Eurovisionil iga päev tunnikese lauluproovi ja harjutame ka muud repertuaari. Õhtuleht.ee, 08.05.2018

Välislingid
-----------

* Merilin Randvee. "Laulmine on mõtlemine", Õpetajate Leht, 7. mai 1999
* EZMA - Eda Zahharova Music Agency. 2015
Magneesiumklišee 1970. aastatest
Fleksotrüki klišee
**Klišee** on trükinduses puust, metallist, linoleumist või paksust nahast kõrgtrükiplaat, millesse kujutis on sisse lõigatud, graveeritud või söövitatud.

Materjal
--------

Klišee võib olla tsink- või vaskplaat, fleksotrükis ka fotopolümeermaterjalist. 1950. kuni 1970. aastatel kasutati raamatutrükis ka alumiinium- ja magneesiumklišeesid, kuid nende vähene vastupidavus ei õigustanud end. Klišee vastupidavuse parandamiseks on rakendatud selle galvaanilist katmist.

Ajaloost
--------

Eristatakse joonklišeed, mille kujutis koosneb selgetest joontest, ja võrkklišeed, millega saab trükkida toonkujutisi, näiteks fotosid.

Joonklišeed kujunesid 16.-17. sajandi graveeritud pitsatitest suuremõõdulisteks pronksist või vasest kõrgtrükiplaatideks. 18. sajandil tuli vaskplaadi asemele tsinkklišee, mis valmistati fototehnilise menetlusega. Täiustatud joonklišee leiutajaks peetakse Carl Angereri 1870. aastal.

Võrkklišee võttis 1881. aastal kasutusele Georg Meisenbach; selle puhul kanti toonkujutisele raster, mis jaotas kujutise punktideks - see võimaldas kõrgtrükimenetlusel trükkida fotosid.

Rakendused tänapäeval
---------------------

### Trükinduses

Ofsettrüki võidukäik tõrjus klišeetrüki trükinduses kõrvale, kuid klišeed kasutatakse siiamaani suru-, pime- ja fooliumtrükiks.

### Nahkehistöös

Nahkehistöös nimetatakse klišeetehnikaks joonklišee abil kujutise vajutamist nahale.

Vaata ka
--------

* Stereotüüp
* Fotogravüür

Viited
------

1. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
2. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
3. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
Kloodi Pahnimägi
**Kloodi Pahnimägi** (ka: *Pahnimägi, Kloodi linnamägi, Palmimägi*) asub Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas. Mägi ja sellel olev muistse linnuse asukoht on võetud 1958. aastal kaitse alla (Pahnimäe kaitseala).

Mälestise kirjeldus
-------------------

Muinaslinnus asetseb looduslikult hästi kaitstud seljaku lõunapoolses otsas. Õueala pindala on 7000 ruutmeetrit. Linnuseõu on ülejäänud seljakust ära lõigatud 1,5 m kõrguse valliga. Vallid kulgevad idaküljel- ja lõunaotsal, kõrgus 0,5 m. Lääneserval vall puudub. Vallid on rajatud peamiselt kividest ja kruusast. Läänepoolses otsas asub ka 18 m laiune, kahe valliga ääristatud platoo, mis oli kasutatud samuti õuealana. Linnusele oli peale vallide rajatud ka puitkonstruktsioonid.

Vaata ka
--------

* Eesti linnuste loend
* Pähnimägi (Tartu maakonnas, Kastre külas)

Viited
------

1. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 11.04.2013)
2. ↑  Evald Tõnisson. Eesti muinaslinnad 2008

Välislingid
-----------

* Kloodi Pahnimägi kultuurimälestiste riiklikus registris
See artikkel See artikkel räägib Rakvere tänavast.  Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Heina tänav (täpsustus).  

---

Kaart
**Heina tänav** on tänav Rakveres. See asub Kukeküla ja Roodevälja linnaosa piiril Rakvere loodeosas. Tänava pikkus on 563 meetrit. Tänav paikneb Narva tänava ja Tuleviku tänava ringtee vahel, ristudes Terase ja Herne tänavaga.

Heina tänav, vaade Tallinna tänavalt
Varem kuulusid need alad kohalikule mõisale (Roodevälja mõis). 

20. sajandi alguses, kui piirkonnas hakkas kujunema hoonestu, oli tänava nimeks Dau tänav. Rakvere linna piiresse arvati Kukeküla ja Roodevälja koos Dau tänavaga 1917. aastal. 

1939. aastal, kui toimus tänavanimede eestistamine, sai tänav nimeks Heina.

Viited
------

1. ↑  Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused Elektrooniline Riigi Teataja (vaadatud 13. märtsil 2017)
2. ↑  Odette Kirss. "Rakvere ajalugu", Tallinn, Kirjastus Tänapäev, 2003.
3. ↑  Odette Kirss, Tänavanimed vahetuvad aegade tuules, Virumaa Teataja, nr. 168, 3 september 2020
**Klokeerimine** on tekstiili viimistlemise protsess, mille puhul töödeldakse kangast kemikaalidega ja saavutatakse kanga reljeefne või kortsuline pind. Efekt tekib kanga kokkutõmbumisel kemikaalide mõjul. Pärast viimistlust kangas neutraliseeritakse pesemise teel, kusjuures pesujäägid vajavad enne vee ringlusse laskmist töötlemist.

Meetodid
--------

Puuvillkanga osalisel ületrükkimisel naatriumhüdroksiidi lahusega tõmbub kangas kokku ja muutub tihkemaks kohtades, kuhu lahus satub, kuid trükkimata pind tõmbub kortsuliseks. Töötlemata pinnad tõmbuvad kortsu. Nii toodetakse triibulist puuvillast kortsuriiet. Värvitud kanga puhul võib töödeldud pinnal tekkida mõningane värvimuutus. 

Sünteetiliste kangaste, nagu nailon- või polüesterkanga kortsutatud pind saavutatakse, kui pinda osaliselt lahustatakse, näiteks fenooliga trükkimisel tekib kangale osaliselt lahustunud või pundunud struktuurne pind, mis kuivades tõmbub kortsu.

Klokeeritud kangaid tavaliselt ei triigita.

Viited
------

1. ↑  "Klokeerimine. Kangaste ettevalmistavad ja esteetilised viimistlused. - TTK rõiva- ja tekstiiliteaduskonna rõivaste tehnilise disaini ja tehnoloogia õppematerjal". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2019. Vaadatud 5. novembril 2020.
2. ↑  "Klokeerimine. Kangaste ettevalmistavad ja esteetilised viimistlused. - TTK rõiva- ja tekstiiliteaduskonna rõivaste tehnilise disaini ja tehnoloogia õppematerjal". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2019. Vaadatud 5. novembril 2020.
**Kindralstaap** on sõjaväe keskne juhtorgan ning sõjaväe operatiivjuhtimise põhiorgan paljudes riikides.

Sõjandusteoreetik Carl von Clausewitzi määratluse kohaselt on kindralstaabi ülesanne töötada välja ja esitada sõjaväe kõrgema juhtkonna ideid käskude kujul koos kõigi täitmiseks tarvilike üksikasjadega. Samuti peab kindralstaap hoolitsema vägede lahinguvalmiduse ja materiaalsete vajaduste eest, mille jaoks ta peab vastavate organite töösse küll sekkumata teatama neile vajalikud näidustused, mis tulenevad üldise sõjategevuse käigust. Teisalt saab kindralstaap neilt organitelt andmed vägede varustamise kohta.

Keskajal täitis kindralstaabi funktsioone marssal.

Hiljem sai väejuhtimise mudeliks landsknechtide armeede korraldus. Neis juhtis kindralkortermeister juhtis koos marssali või feldmarssaliga ümbruskonna ja teede tundmaõppimist ja vägede majutust. Tema käske täitsid väiksemat üksuste kortermeistrid. Seepärast nimetati enamikus armeedes kindralstaapi 19. sajandini kortermeistri staabiks.

Prantsusmaal nimetati kindralkortermeistri staap 1792. aastal armee peastaabiks. Erilist rolli mängis see 1805-14 Napoleoni ajal.

Esimesena hakkas ohvitsere teenistuseks kindralstaabis eraldi ette valmistama Friedrich Suur. 1785. aastast oli Preisimaa kindralstaap eraldiseisev ohvitserikorpus, mille liikmeid koolitati sõjaväeakadeemias, mis rajati 1765. aastal Potsdamis. Preisi süsteem sai eeskujuks teistele riikidele.

Teise maailmasõja ajal täitsid USA-s ja Suurbritannias kindralstaabi funktsioone staabiülemate komiteed. Pärast sõda loodi USA-s staabiülemate komitee juurde tööorganiks ühendstaap.

Eestis asendab kindralstaapi Kaitseväe Peastaap - väeliikide ühendstaap, mis tegeleb kaitseväe operatiivjuhtimise, väljaõppe ja arendusega.

Vaata ka
--------

* Ukraina Relvajõudude Kindralstaap
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Eesti linnuliigist; perekonna* Apus *kohta vaata piiritaja (perekond).* |

---

Piiritaja munad
**Piiritaja** ehk **piirpääsuke** (*Apus apus*) on piiritajaliste sugukonda piiritaja perekonda kuuluv lind.

*Piirpääsuke* on piiritaja vananenud nimi. Seda kasutati siis, kui piiritaja välise sarnasuse põhjal arvati pääsukeste sugulaseks. Kuid nad kuuluvad isegi eri seltsidesse: piiritaja piiritajaliste seltsi, pääsukesed värvuliste seltsi.

Piiritajat kirjeldas esimesena teaduslikult Carl Linné aastal 1758. Linnu teaduslik nimi *Apus* tuleb kreeka keelest, kus α tähendab eitust ja πούς jalga, niisiis απούς tähendab 'jalgadeta'. 

Piiritaja jalad on väga lühikesed. Piiritaja kasutab neid ainult mööda vertikaalseid pindu ronimiseks. Vabatahtlikult ta maapinnale ei lasku.

Piiritajad veedavad suurema osa elust lennates. Nad toituvad putukatest, mida nad lennu pealt nokaga püüavad. Nad suudavad lendamise ajal juua, paarituda ja isegi magada. Kestvate vihmaste ilmade korral, kui õhus pole toitu, võivad linnud langeda mõneks päevaks tardumusunne.

Piiritaja on Eestis tavaline rändlind, kes saabub harilikult mai keskel.

Tema pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 70 000–150 000 paarile.

Maast leitud piiritaja 2005. aastal peopesal

Viited
------

1. ↑  "Loomade elu", 6. kd. lk. 6
2. ↑

Välislingid
-----------

* Piiritaja andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Junko Tabei, 1985 (Jaan Künnapi foto)
Junko Tabei Kommunismi mäetipul 1985. aastal. Jaan Künnapi foto
**Junko Tabei** (jaapani keeles 田部井 淳子 *Tabei Junko*; 23. mai 1939 Fukushima prefektuur – 20. oktoober 2016 Kawagoe, Saitama prefektuur) oli jaapani alpinist ja esimene naine, kes jõudis Džomolungma ja Xixabangma tippu.

Haridustee
----------

Ta lõpetas 1962. aasta ülikooli Tōkyōs (Shōwa Joshi Daigaku).

1969. aastal sai ta teaduskraadi inglise kirjanduse alal.

Mägironimine
------------

Junko Tabei Kommunismi mäetipus (Ismoili Somoni mäetipp) koos kahe jaapanlanna ning Eesti mägironijatega (Alfred Lõhmus, Jaan Künnap, Kalev Muru, Ilmar Priimets)
Huvi alpinismi vastu tekkis tal juba noores eas, kuid tõsisemalt hakkas mägironimisega tegelema 20-aastaselt.

1969. aastal loodi tema eestvedamisel Jaapani naisalpinistide klubi (ingliskeelne nimi Ladies Climbing Club Japan).

1970. aastal tõusis ta Himaalajas Annapurna III tippu (7555 m).

Junko Tabei jõudis Džomolungma tippu 16. mail 1975. Kokku on ta teinud tipputõusud kolmele kaheksatuhandelisele, lisaks Džomolungmale ka 1981. aastal Xixabangmale (8027 m) ja 1996. aastal Cho Oyule (8188 m).

1985. aastal tõusis ta Pamiiris kolme üle 7000 m kõrguse mäe tippu (Lenini mäetipp, Korženevskaja, Ismoili Somoni mäetipp). 1985. aastal ajalehes Sovetski Sport avaldatud intervjuus meenutas soojade sõnadega treenereid-alpiniste Ilmar Priimetsa, Jaan Künnapit, Alfred Lõhmust ja Kalev Muru, kes rahvusvahelises alpilaagris aitasid kolmest jaapanlannast koosneval grupil laskumisel baaslaagrisse mööda Fortambeki liustikku osa nende varustusest alla kanda.

1992. aastal sai Tabeist esimene naine, kes on tõusnud Seitsme tipu klubi kõigi 7 eri paigus asuva mäe tippu.

1999. aastal sooritas ta tipputõusu Tian Shanis asuva Džengiši (7439 m) tippu.

Ta on tõusnud 56 riigi kõrgeima mäe tippu, sealhulgas 2007. aastal Eestis Suure Munamäe (318 m) tippu.

Haigus
------

2012. aastal diagnoositi tal vähk.

2016. aasta juunis tõusis ta oma alpinstikarjääri viimase mäe tippu. Sümboolne on, et selleks sai Fuji, jaapanlastele kõige püham mägi.

20. oktoobril 2016 suri ta Kawagoe haiglas kõhukelmevähki.

Tunnustus
---------

* 1995 – aunimetus "Lumeleopard"

Viited
------

1. 1 2  Map of Mountains. junko-tabei.jp
2. 1 2  profile of Junko Tabei. junko-tabei.jp
3. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  УМЕРЛА ДЗЮНКО ТАБЭИ. 4sport.ua
4. ↑  MÄGEDETA MAA MÄEINSTRUKTORIDh. kalpiklubi.ee
5. ↑  Привет с «Крыши мира». web.archive.org
6. ↑  SNOW LEOPARDS. russianclimb.com

Välislingid
-----------

* Junko Tabei koduleht
See artikkel See artikkel räägib üldmõistest.  Eesti ameti kohta vaata artiklit Kindralkuberner (Eesti).  

---

**Kindralkuberner** on monarhi asevalitseja iseseisvas riigis, suures koloonias või haldusüksuses. 

Sõltuvalt poliitilisest korraldusest võib kindralkuberner olla kõrgema ametiastmega kuberner või seista "tavalistest" kuberneridest kõrgemal, täites administratiivseid või ka valitsusjuhi ülesandeid.

Ajalooliselt valitsesid kindralkubernerid mitmeid Briti, Belgia, Prantsuse, Hollandi, Hispaania ja Portugali kolooniaid ning Rootsi dominioone. Kindralkubernerid määras ka Napoleon Bonaparte valitsema mõningaid Prantsuse võimu alla langenud alasid – Brandenburg, Kuramaa, Parma ja Piacenza, Piombino, Toscana, Illüüria. Samuti on kindralkubernerid valitsenud USA võimu ajal Filipiine, Teises maailmasõjas Saksa okupatsiooni ajal Poolat, liitlaste kontrolli all olevat Saksimaad pärast Napoleoni lüüasaamist, Austria-Ungari ja Bulgaaria poolt Esimeses maailmasõjas okupeeritud Serbiat ning mõningaid Vene keisririigi alasid (Soome, Poola, Baltimaad).

Tänapäeval nimetatakse kindralkubernerideks Suurbritannia monarhi asevalitsejaid Briti Rahvaste Ühenduse maades ning Iraani provintsijuhte, kelle määrab siseminister. Rahvaste Ühenduse kindralkubernerid määrab kuningas kohaliku peaministri ettepanekul; ainsad erandid on Paapua Uus-Guinea ja Saalomoni saared, kus kindralkuberneri valib parlament. 

Eestit valitsesid kindralkubernerid Rootsi ja Vene võimu all: Eestimaa kubermangu 1674–1909, Liivimaa kubermangu 1621–1909. Eesti ajal, aastail 1920–1924 ja 1925–1930, täitis kindralkuberneri ülesandeid siseminister.

Vaata ka
--------

* Eestimaa kindralkuberneride loend
* Liivimaa kuberneride loend
* Kuramaa kuberneride loend
* Leedumaa kuberneride loend