**500-eurone rahatäht** on euroalal aastast 2002 sularahana käibiv rahatäht.

Kujundus
--------

500-eurose mõõtmed on 160×82 mm. See rahatäht on lilla värvusega.

Kõigil rahatähtedel kujutatakse sildu, aknaid või väravaid kindlas kunstistiilis. 500-eurosel on modernismistiilis sild. Kuigi rahatähe esikülje kujundaja Robert Kalina tahtis algselt kujutada reaalseid objekte, näiteks Veneetsias asuvat Rialto silda, pidi ta poliitilistel põhjustel kujutama väljamõeldud objekte. 

Nagu kõikidel euro rahatähtedel, on ka 500-eurosel rahatähel kujutatud vääring, Euroopa Liidu lipp, Euroopa Keskpanga presidendi allkiri, Euroopa Keskpanga initsiaalid Euroopa Liidu keeltes, Euroopa Liidu riikide ülemereterritooriumide kujutised, tähed Euroopa Liidu lipul ja hulk turvaelemente. 500-eurosel rahatähel on ka EURioni tähtkuju.

Turvalemendid
-------------

500-eurost rahatähte kaitsevad hologrammiriba, EURioni tähtkuju, vesimärgid, mikrotrükk, ultravioletne värv, reljeefne trükk, turvaniit, tuhm pind, perforatsioonid, läbipaistev number, värvi muutev tint, vöötkoodid ja seerianumber. Trükimasina kood asub kaheksa Euroopa-tähe paremas servas.

Kasutamine
----------

500-eurone rahatäht on üks maailma suurima väärtusega rahatähti, sellest väärtuslikumad on vaid 10 000 Singapuri dollari ja 10 000 Brunei dollari rahatähed (6 469.20 eurot), 1 000 Šveitsi frangi rahatäht (941.21 eurot) ja 1 000 Singapuri dollari ja 1 000 Brunei dollari rahatähed (646.92 eurot).

Euroala endistest valuutadest, olid ainult kaks rahatähte 500-eurosest suurema väärtusega - 1 000 Saksa marka (511 eurot) ja 500 Läti latti (711 eurot).

Aastal 2006 oli ligi veerand 500-eurostest rahatähtedest kasutusel Hispaanias, samas enne eurole üleminekut oli Hispaania suurim rahatäht - 10 000 peseetat - väärt ainult umbes 60 eurot.

Euro kasutuselevõtul 1. jaanuaril 2002 oli 500-eurone kõige ebapopulaarseim, kuid juba aprillis 2002 tõusis 200-eurose ees tagantpoolt teiseks. 2012. aasta aprilli seisuga käibel umbes 589 miljonit sellist rahatähte; sellest vähem on ringluses ainult 200-euroseid. Vääringu poolest andsid 500-eurosed sel ajal aga tervelt 33,7% kõigist ringluses olnud eurodest ja jäid sellega napilt alla ainult 50-eurostele rahatähtedele.

Kuna 500-eurost kasutatakse väga palju illegaalsetes tegevustes, peamiselt Venemaal, otsustati 4. mail 2016 500-euroste trükkimine lõpetada, ning teise seeria 500-eurost välja ei lasta. Viimased 500-eurosed trükiti 2014. aastal Austrias, viimasena lõpetasid 500-euroste ringlusse laskmise Saksamaa ja Austria keskpangad 26. aprillil 2019.

2020. aastal oli 500-eurone uuesti saanud kõige ebapopulaarsemaks, moodustades käibelolevatest euro rahatähtedest alla 2%.

Käibelolevad 500-eurosed kehtivad legaalse maksevahendina kuni Euroopa Keskpanga teadaandeni.

Viited
------

1. ↑  Euro banknotes, quantities
2. ↑  "Euro banknotes, values" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2009. Vaadatud 1. juunil 2012.
3. ↑  EKP lõpetab 500-eurose pangatähe tootmise ja ringlusse laskmise

| * v
* r
Euro |
| --- |
| 
Euroala • Euro hinda ei tõsta • EuroBillTracker |
| Rahatähed | 
5-eurone rahatäht • 10-eurone rahatäht • 20-eurone rahatäht • 50-eurone rahatäht • 100-eurone rahatäht • 200-eurone rahatäht • 500-eurone rahatäht |
| Mündid | 
1-sendine euromünt • 2-sendine euromünt • 5-sendine euromünt • 10-sendine euromünt • 20-sendine euromünt • 50-sendine euromünt • 1-eurone münt • 2-eurone münt |
| Mündid riigiti | 
Andorra Andorra • Austria Austria • Belgia Belgia • Eesti Eesti • Hispaania Hispaania • Holland Holland • Horvaatia Horvaatia • Iirimaa Iirimaa • Itaalia Itaalia • Kreeka Kreeka • Küpros Küpros • Leedu Leedu • Luksemburg Luksemburg • Läti Läti • Malta Malta • Monaco Monaco • Montenegro Montenegro • Portugal Portugal • Prantsusmaa Prantsusmaa • Saksamaa Saksamaa • San Marino San Marino • Slovakkia Slovakkia • Sloveenia Sloveenia • Soome Soome • Vatikan Vatikan |