recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Narva Kaheteistkümne Püha Apostli kirik
**Narva Kaheteistkümne Püha Apostli kirik** (vene keeles Храм Двенадцати апостолов) on õigeusu kirik Narvas Soldina linnaosas Mõisa tänaval 4. 

Kirik kuulub 1995. aastast tegutsevale MPEÕK Narva Pühade Apostlisarnaste Kirilluse ja Metodiuse kogudusele.

Enne kiriku ehitamist kasutasid koguduse liikmed 1993. aastal avatud Narva Issanda Ülestõusmise peakiriku abikirikut Narva kolledži ühiselamu hoones, mis tegutses **Narva Pühade Apostlisarnaste Kirilluse ja Metodiuse kiriku** nime all ja rajati Narva Õigeusu Humanitaarkooli vajadusteks.

2010. aastal otsustati Narva ja Peipsiveere piiskopi Laatsaruse initsiatiivil ja õnnistusel ehitada uus kirikuhoone Narvas Mõisa tänaval.

Arhitekt Nikolai Volkovi projekti järgi Novgorodi arhitektuuristiilis kiriku ehitamine algas 2012. aastal.

1. septembril 2014 püstitati kiriku kuppel ja rist.

Alumine kirik pühitseti 8. mail 2015 Pühade Apostlisarnaste Kirilluse ja Metodiuse auks.

Peakirik pühitseti 3. oktoobril 2015 Kaheteistkümne Püha Apostli auks.

Kiriku kõrgus on 26,5 meetrit.

Kiriku eesseisja on preester Artemi Bondarev.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Храм Свв. двенадцати апостолов в Нарве". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. mai 2021. Vaadatud 2. juulil 2020.
2. 1 2 3 4  Купол нарвского храма во имя святых Кирилла и Мефодия увенчали крестом rus.err.ee 01.09.2014
3. ↑  НАРВА. Храм святых равноапостольных Кирилла и Мефодия
4. 1 2  "Narva Pühade Apostlisarnaste Kirilluse ja Metodiuse kirik". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2018. Vaadatud 25. juulil 2018.
5. ↑  "В Нарве освятили нижний придел храма во имя святых Кирилла и Мефодия". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 29. veebruaril 2016.
**Uhtna külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati septembris 1945 Sõmeru vallas Virumaal. Külanõukogu keskus asus Sämi-Jänese külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Uhtna külanõukogu septembrist 1950 Rakvere rajooni koosseisu. 

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Sirbi ja Vasara", "Viisnurga" ja Uhtna kolhoos. Külanõukogu keskus asus siis Uhtna asulas.

Uhtna külanõukogu likvideeriti 1. oktoobril 1960 ja selle alad jagati Kaarli külanõukogu ja Viru-Nigula külanõukogu vahel, nii et Uhtna ja "Viisnurga" kolhoosi territooriumid liideti Kaarli külanõukoguga ning "Sirbi ja Vasara" kolhoosi territoorium Viru-Nigula külanõukoguga.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta.Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
**Sohrab Uduman** (sündinud 1962 Sri Lankal) on Briti helilooja.

Elulugu
-------

Alustas klarnetiõpingud Surrey Ülikoolis (*University of Surrey*) ning jätkas heliloomingu õpinguid Birminghami Ülikoolis (*University of Birmingham*) Vic Hoylandi ja Jonty Harrisoni juures.

Tema muusika on kõlanud paljudel festivalidel, näiteks Oxfordi nüüdismuusikafestivalil (*Oxford Festival of Contemporary Music*), Spitalfieldsi festivalil (*The Spitalfields Festival*), Cheltenhami rahvusvahelisel muusikafestivalil (*Cheltenham International Festival of Music*) ja Darmstadti suvekursustel. Töötanud Arditti keelpillikvarteti tellimusel IRCAM'is teosega keelpillikvartetile ja *live*-elektroonikale.

Ta on saanud mitmeid preemiaid, millest olulisemad on Huddersfieldi nüüdismuusikafestivali (*Huddersfield Festival of Contemporary Music*), Bourges'i rahvusvahelise elektroakustilise muusika konkursi (*The Bourges International Competition for Electroacoustic Music*) preemiad, George Butterworthi preemia ning Oskar Backi Fondi preemia noorele Euroopa heliloojale (*Oskar Back Foundation Prize for Young European Composers*). 

Töötanud 1991–1996 kompositsiooniõppejõuna Durhami ülikoolis (*University of Durham*) ning töötab praegu Keele'i ülikooli muusikaosakonnas (*Department of Music at the University of Keele*).

Välislingid
-----------

* Sohrab Uduman Keele'i ülikooli veebilehel
**Assenede** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Assende on üks Flandria vanimatest asulatest, varaseim ülestähendus pärineb 10. sajandist.

Asulad
------

Assenede jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(1.04.2006) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Assenede | 32,18 | 5846 |
| II | Boekhoute | 16,27 | 2029 |
| III | Bassevelde | 21,94 | 2972 |
| IV | Oosteeklo | 16,82 | 2707 |
|

 |

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* MagistraadihooneMagistraadihoone

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Assenede – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
Narva Juhkentali Kool aastal 2012
Narva Juhkentali Kool aastal 2013
**Narva Juhkentali Kool** oli gümnaasium Narvas Joaoru linnaosas aadressil Raudsilla 1. 

Kool asutati 1960. aastal nimega **Narva Polütehniline kool** (*Нарвская Политехническая школа*). Hiljem nimetati see ümber Narva 7. Keskkooliks (*Нарвская средняя школа №7*). Kool lõpetas tegevuse 2006. aastal.

Narva Juhkentali Kool oli varasema **Narva 7. Keskkooli** õigusjärglane. See oli mõeldud 600 õpilasele. 

Kool suleti selle tõttu, et õpilaste arv pidevalt vähenes ja 2005/2006. õppeaastal õppis koolis vaid 231 õpilast.

2008. aastal üritas Narva Linnavalitsus müüa krundi ja hoone 15 miljoni krooni eest, ent kõik seitse katset seda teha kukkusid vaatamata hinna alandamisele läbi. Seepeale leidis linnavalitsus, et kui keegi hoonet ei osta, võib Narva Linnavolikogu otsustada koolihoone lammutada.

13. mail 2016 korraldati juba üheksas konkurss krundi müümiseks, seekord 330 000 euro eest. Konkursi tingimustele vastava ettepaneku tegi Tartu firma Vallikraavi Kinnisvara AS (omanikud Aivar Tuulberg ja Raivo Rand). Läbirääkimiste tulemusena selgus, et firma on nõus ostma krundi 331 500 euro eest ja ehitama sinna kaks mitmekorruselist elumaja. Kolme aasta jooksul investeeritakse 3,1 miljonit eurot. 2016. aasta suvel ostis krundi Tartu firma AS Vallikraavi Kinnisvara, mille kaasomanik on ehitusfirma Rand & Tuulberg kaasomanik Aivar Tuulberg, 331 150 euro eest. Lepingu järgi pidi firma investeerima kuue aasta jooksul 3,11 miljonit eurot ja plaanis oli ehitada korruselamu. Krundi detailplaneering võtab aega oletatavasti kolm aastat.

2016. aasta lõpus endise Juhkentali kooli hoone lammutati.

Kooli direktorid
----------------

* Sofja Sverdlova
* Zinaida Homtšinovskaja (alates 1967)
* Margarita Tõnisson
* Irina Troškina

Viited
------

1. 1 2  Нарвская средняя школа №7 отмечает 55-летие…и немного истории 25.01.2015 (vaadetud 07.06.2020)
2. ↑  "Narva Linnavolikogu otsus nr 39 20.03.2014" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1.03.2016. Vaadatud 18.02.2016.
3. ↑  Narva Juhkentali Kooli põhimäärus
4. ↑  Narva paneb müüki magusal kohal asuva koolimaja Eesti Päevaleht, 27.08.2008
5. ↑  Департамент готов снести здание бывшей 7-й школы Viru prospekt, 20.01.2016
6. ↑  На здание бывшей школы №7 в Нарве нашелся покупатель ERR, 19.05.2016
7. ↑  На месте бывшей школы №7 в Нарве построят жилые дома ERR, 27.05.2016
8. ↑  Tuulberg läks anomaalsele Narva kinnisvaraturule, Äripäev, 07.12.2017 (vaadatud 03.08.2019)
9. ↑   Rand & Tuulberg hakkab Narva korterelamut rajama, Põhjarannik, 06.12.2017
**Galstas** (poola *Gausty*) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. Järve kallastel asuvad Galstai, Klepočiai, Saločiai, Kaimeliai, Jurčiūnai, Neravai, Laibagaliai ja Vytautai küla.

Kaldajoone pikkus on 19 kilomeetrit. Selle lõunaosa on laiem ja soostunud kallastega, seal asub ka järve sügavaim koht. Põhjaosa on kitsam ja kõrgete kallastega. Kaldavööndi laius on lõunaosas 100 meetrit, põhjas 5–10 meetrit. Kaldad on liivased, kohati ka savised, lõunaosas palistab neid veetaimestiku riba. Põhi on savine, seda katavad jää poolt peenestatud lubjakivi tükid. Kevaditi on veel läbipaistvus kuni 5 meetrit. Järve põhjatipust voolab välja väike oja, mis viib Galstase veed Zapsysi järve.

Kaladest elavad järves säga, haug, koger, särg, linask, rääbis, latikas, ahven, ogalik, angerjas, hink, meritint, rünt, kiisk, nurg, roosärg ja viidikas.

Järv on nime saanud liitest *gal-*. Vanasti tähistas see liide sügavat veekogu.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Galstas. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 567-568 lk.
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. – Vilnius: Mokslas, 1981. 105 lk.
**Assamalla külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaa Assamalla vallas. Külanõukogu keskus asus Assamalla külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Assamalla külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Kommunismi Tee", "Vapruse" ja "Bolševiku" kolhoos, Põdrangu sovhoosi Porkuni osakond, Rakvere Metsatööstuse Keskus ja Porkuni Kurttummade Kool.

1960 oktoobrist Assamalla külanõukogu likvideeriti ja selle alad jagati Tamsalu ja Väike-Maarja külanõukogu vahel, nii et Põdrangu sovhoosi territoorium liideti Tamsalu külanõukoguga ning "Kommunismi Tee" kolhoosi ja Assamalla sovhoosi territooriumi Väike-Maarja külanõukoguga

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
**Žyličy** (transkribeerituna **Žõlitšõ**, poola keeles *Žylicze*, vanasti ka *Dobośnia*) on agrolinnake Valgevenes Mahiloŭ oblastis Kiraŭski rajoonis Dobasna külanõukogus.

Ajalugu
-------

Žyličyt on esimest korda kirjalikult mainitud XIV sajandil. XVI sajandil läks Žyličy Chodkiewiczite valdusse. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Rečyca maakonda. 

Asula vahetas korduvalt omanikke, kuni aastal 1716 hakkas see kuuluma Sapiehadele. Sapiehade valdusse jäi Žyličy kuni XIX sajandini. Aastal 1793 läks küla teisel Poola jagamisel Vene impeeriumi koosseisu.

XIX sajandi alguses said asula omanikuks Bułhakid, kelle valdusse jäi see kuni Oktoobrirevolutsioonini. Nemad ehitasid sinna ka uue mõisasüdame (vana mõisa keskus asus Dobasnas).

Aastal 1919 läks Žyličy Valgevene NSV koosseisu, seal asutati kolhoos. Külast sai alevik, vanas mõisa peahoones hakkas tegutsema agronoomide kool, millest sai hiljem põllumajandustehnikum.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2018. Vaadatud 4. novembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
Lääne-Euroopa mullakaart 1974. aasta FAO mulla klassifikatsiooni järgi
**FAO mulla klassifikatsioon** (nn *World Soil Classification* – Maailma mulla klassifikatsioon) on riigiülene mulla klassifikatsioon, mille lõi ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO). 
Selle klassifikatsiooni aluseks oli võetud mulla tekkemisprotsessid ja nende side mullatekketeguritega. Esimest korda oli see ilmunud 1974. aastal UNESCO Maailma muldade kaardi (*UNESCO Soil Map of the World*) mõõtkavas 1: 5 000 000 000 kujul. Mitmed muldade nimed, mis oli kasutatud selles klassifikatsioonis, on tuntud paljudes riikides samas tähenduses.

Kõik mullad oli jaotud 26 mullaklassiks. FAO mulla klassifikatsioon oli väga lihtne süsteem, mille järgi mullatüüpide suurimat osa võib määrata uurimuste looduses põhjal.

1998. aastal asendati seda mullaressursside määratlemise baasi (*World Reference Base for Soil Resources* ehk lühendatult *WRB*) klassifikatsiooniga.

FAO mullaklassid
----------------

* Acrisols
* Andosols
* Arenosols
* Cambisols
* Chernozems
* Ferralsols
* Fluvisols
* Gleysols
* Greyzems
* Gypsisols
* Histosols
* Kastanozems
* Lithosols
* Luvisols
* Nitosols
* Phaeozems
* Planosols
* Podzols
* Podzoluvisols
* Rankers
* Regosols
* Rendzinas
* Solonchaks
* Solonetz
* Vertisols
* Yermosols

Vaata ka
--------

* Eesti mullastik
* USDA mulla klassifikatsioon
* Mullatüüp

Välislingid
-----------

* Maailma mullakaart, kus on kasutanud FAO mulla klassifikatsioon
**Galuonis** on järv Leedus Molėtai rajoonis. Järv asub Utena rajooni piiril Suginčiaist külast kaksteist kilomeetrit ida pool ja jääb Labanorase regionaalparki. Galuonis kuulub Nemunase vesikonda. Väljavooluks on 30 meetri pikkune Aisetase järve suubuv oja.

Kaldad on valdavalt madalad ja soostunud, enamasti metsased. Järves on seitse saart: Brastasalė 2,89 ha, Vajuonsalė 1,7 ha, Mergasalė 0,64 ha, Kazlinka 0,56 ha, Pašiuka 0,43 ha ja 2 nimetut saarekest (0,04 ha ning 0,02 ha). Kaldajoone pikkus on 13,22 kilomeetrit, koos saartega 16,66 kilomeetrit. Järve kallastel asuvad Pagaluonė, Pagraužė ja Pavajuonise külad. Lõunapoolsem osa on madal ja sügavus ei ületa viit meetrit, põhjaosa on sügavam.

  

Järve nimi on tuleneb tõenäoliselt selle sügavusest, mida tähistab eesliide *gal-*.

Viited
------

1. ↑  *Galuonis.* Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 1 (A-Grūdas). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1985. 568 lk.
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 105 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981
Iridiumi võrgustikku kuuluva satelliidi põhjustatud sähvatus kuuvalgel ööl Võrumaal
**Satelliidisähvatus** on nähtus, mida põhjustab mõne satelliidi läikivalt pinnalt, näiteks päikesepaneelilt või antennilt Maa pinnale peegelduv valgus. Maal olev vaatleja näeb siis lühiajalist eredat sähvatust.

Iridiumi satelliitide võrgustikku kuulub 66 aktiivset sidesatelliiti, mis paiknevad madalatel Maa orbiitidel ja need põhjustavad eredamaid sähvatusi kui ükski teine Maa orbiidil tiirlev satelliit.

Iridiumi võrgustiku satelliit

Iridiumi satelliitide sähvatused
--------------------------------

Enamik Iridiumi võrgustikku kuuluvaid satelliite on endiselt kontrollitavad, seega on nende sähvatusi võimalik ennustada. Iridiumi sidesatelliitidel on kolm hästi valgust peegeldavat antenni. Vahetevahel peegeldavad need päikesevalgust Maale, tekitades kiirelt liikuva valgustatud laigu Maa pinnal. Laigu läbimõõt on umbes 10 km. Vaatlejale näib see ereda sähvatusena taevas, mille kestus on mõni sekund. Ulatudes tähesuuruseni –8 (harva ka –9,5), on mõned sähvatused nii eredad, et need on nähtavad isegi päevasel ajal.

Teised satelliidid põhjustavad samuti satelliidisähvatusi, aga need pole kaugeltki nii eredad: tüüpiliselt ei ületa nende sähvatuste tähesuurus -3,5.

Vaatlemine
----------

On veebilehti ja mobiilirakendusi, mis pakuvad asukohapõhist infot satelliidisähvatuste võimalike toimumisaegade kohta.

Humanity Star oli passiivne satelliit, mille peamine ülesanne oli peegeldada päikesevalgust maale. Ta tegutses 2014. aasta jaanuarist märtsini.
Trafo elektriahelate galvaanilise eraldajana
Optopaar katkestab galvaanilise ühenduse signaaliahelate vahel
**Galvaaniline eraldus** tähendab elektrotehnikas kahe elektriahela niisugust eraldust, mis katkestab nende ahelate vahel otsese vooluraja (nt juhtmeid mööda); seega pole võimalik elektrilaengute vahetu liikumine ühest ahelast teise. Samal ajal saab nende ahelate vahel toimuda elektrienergia ja informatsioonisignaalide edastamine induktiivse ning mahtuvusliku sidestuse kaudu ja elektromagnetvälja ning optilise kiirguse vahendusel.

Kuna galvaaniliselt eraldatud ahelate potentsiaalid on samuti teineteisest eraldatud, kõneldakse näiteks mõõtetrafode puhul ka potentsiaalivabast ühendusest.

Galvaaniliselt eraldamata ahelate vahel kulgeb vool, mille tugevus on määratud nende ahelate vahelise aktiivtakistusega. Samuti võib see vool põhjustada mitmesuguseid häireid signaaliahelates, kahjustada ahelate komponente ja ohustada neid puudutavaid inimesi. 

Kõige levinum galvaaniline eraldaja on trafo, elektroonikalülitustes ka optron, milles informatsiooni edastatakse infrapunakiirgusega.

Vaata ka
--------

* Galvaanilise eraldusega alalispingemuundur
* Galvaaniline sidestus
**Binche** (prantsuse [bɛ̃ʃ]) on linn ja vald Belgias Hainaut' provintsis Valloonia piirkonnas.

Asulad
------

Binche'i valla piirides asuvad järgmised asulad: Binche, Bray, Buvrinnes, Epinois, Leval-Trahegnies, Péronnes-lez-Binche, Ressaix ja Waudrez.

* Binche, keskaegne linnamüürBinche, keskaegne linnamüür
* WaudrezWaudrez
* EpinoisEpinois
* BrayBray

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Binche – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse, inglise, saksa ja hollandi keeles)

Hainaut' provintsi vallad

Aiseau-Presles **·** Anderlues **·** Antoing **·** Ath **·** Beaumont **·** Belœil **·** Bernissart **·** Binche **·** Boussu **·** Braine-le-Comte **·** Brugelette **·** Brunehaut **·** Celles **·** Chapelle-lez-Herlaimont **·** Charleroi **·** Châtelet **·** Chièvres **·** Chimay **·** Colfontaine **·** Comines-Warneton **·** Courcelles **·** Dour **·** Écaussinnes **·** Ellezelles **·** Enghien **·** Erquelinnes **·** Estaimpuis **·** Estinnes **·** Farciennes **·** Fleurus **·** Flobecq **·** Fontaine-l'Evêque **·** Frameries **·** Frasnes-lez-Anvaing **·** Froidchapelle **·** Gerpinnes **·** Ham-sur-Heure-Nalinnes **·** Hensies **·** Honnelles **·** Jurbise **·** La Louvière **·** Le Rœulx **·** Lens **·** Les Bons Villers **·** Lessines **·** Leuze-en-Hainaut **·** Lobbes **·** Manage **·** Merbes-le-Château **·** Momignies **·** Mons **·** Mont-de-l'Enclus **·** Montigny-le-Tilleul **·** Morlanwelz **·** Mouscron **·** Pecq **·** Péruwelz **·** Pont-à-Celles **·** Quaregnon **·** Quévy **·** Quiévrain **·** Rumes **·** Saint-Ghislain **·** Seneffe **·** Silly **·** Sivry-Rance **·** Soignies **·** Thuin **·** Tournai
**Belinda Bauer** (sündinud 24. detsembril 1962) on Briti kriminaalkirjanik. 

Ta kasvas üles Inglismaal ja Lõuna-Aafrikas ning kolis hiljem Walesi, kus töötas Cardiffis kohtureporterina. Juba ajakirjanikuna kirjutas ka filmistsenaariume, millest "The Locker Room" pälvis BAFTA eriauhinna (Carl Foremani Briti noore stsenaristi auhinna).

Baueri debüütromaan "Blacklands" võitis 2010. aastal Briti kriminaalromaanikirjanike assotsiatsiooni Kuldse Pistoda auhinna parima kriminaalromaani eest. Nii "Blacklandsi" kui ka tema teise romaani "Darkside" (2011) ja kolmanda romaani "Finders Keepers" (2012) tegevus toimub Somersetis Exmoori ümbruses. 2014. aastal võitis tema romaan "Rubbernecker", mille tegevus toimub Cardiffis ja Breconis, Theakston's Old Peculier aasta kriminaalromaani auhinna.

Romaanid
--------

* *Blacklands* (2009)
* *Darkside* (2011)
* *Finders Keepers* (2012)
* *Rubbernecker* (2013)
* *High Rollers* (2013) (Jack Bowmani nime all)
* *The Facts of Life and Death* (2014)
* *The Shut Eye* (2015)
* *The Beautiful Dead* (2016)
* *Snap* (2018)
* *Exit* (2021)

### Eesti keeles ilmunud

* "Blacklands". Sari "Mirabilia". Eesti Raamat, 2021 (täpsemalt ilmub 2021. aasta II teises kvartalis)

Viited
------

1. ↑  Belinda Bauer veebilehel celebsagewiki.com. Vaadatud 20.06.2021.
2. ↑  Cresci, Elena (1. aprill 2013). "Belinda Bauer: I want to prove that books set in Wales do sell". *WalesOnline*.
3. ↑  Lea, Richard (18. juuli 2014). "Theakstons Old Peculier crime novel of the year taken by Belinda Bauer". *The Guardian*.
4. ↑  Eestikeelse romaani "Blacklands" kirje Esteris. Vaadatud 20.06.2021.
**Staicele kihistik** (inglise *Staicele Member*) on siluri ajastu Raikküla lademe Saarde kihistu ülemine kihistik. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1973.

Kihistiku all lamab Lemme kihistik. Nurmekunna kihistus vastab sellele Mõhküla kihtide ülemine osa.

Kihtide stratotüüp on Staicele 4 puursüdamik, kus kihistik esineb 305.00..396.00 meetril. Staicele järgi on kihistik ka nime saanud.

Kihistiku moodustavad lubjakivi, mergel ja argilliit. Kihistikus valdab kollakashall afaniitne lubjakivi, graptoliidid esinevad peamiselt argilliidi vahekihtides. Ülemises osas on kihistiku lubjakivid osaliselt dolomiidistunud ja sisaldavad dolomiitseid konkretsioone. Kihistiku ülest piiri märgib suure püriidisisaldusega katkestuspind, mis on tekkinud tõenäoliselt erosiooni agajärjel.

Viited
------

1. ↑  Staicele kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 14.09.2020)
2. ↑  Correlation of lower–middle Llandovery sections in central and southern Estonia and sedimentation cycles of lime muds, Heldur Nestor, Rein Einasto, Peep Männik, and Viiu Nestor, 2002.
3. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2022. Vaadatud 14. septembril 2020.
4. ↑  Correlation of lower–middle Llandovery sections in central and southern Estonia and sedimentation cycles of lime muds, Heldur Nestor, Rein Einasto, Peep Männik, and Viiu Nestor, 2002.

Välislingid
-----------

* Staicele kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aafrika rahvaste karikavõistlused |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Pape Moussa Konaté** (sündinud 3. aprillil 1993 M'Bouris) on Senegali jalgpallur, kes mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Amiens.

2011. aastal suundus Konaté Euroopasse, liitudes Iisraeli kõrgliiga klubiga Maccabi Tel Aviv. Seejärel mängis ta ühe hooaja Venemaa kõrgliiga klubis Krasnodar ja ühe hooaja Itaalia kõrgliiga klubis Genoa.

2014. aastal liitus ta Šveitsi kõrgliiga klubiga Sion. Hooajal 2014–15 lõi ta liigas 16 väravat ja hooajal 2015–16 kümme väravat.

2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Amiensiga. 2017–18 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 13 väravat.

2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiri käigus lõi ta viis väravat. Samal aastal tegi ta debüüdi Senegali jalgpallikoondises. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 25. mail 2012 sõprusmängus Maroko vastu. Ta on kuulunud Senegali koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2015. 2017. ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Saavutused
----------

Sion
* Šveitsi karikas: 2014–15

| * v
* r
Senegali koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Diallo
* 2 Mbengue
* 3 Koulibaly
* 4 Kara
* 5 Gueye
* 6 Sané
* 7 Sow
* 8 Kouyaté (c)
* 9 Diouf
* 10 Mané
* 11 N'Doye
* 12 Sabaly
* 13 A. N'Diaye
* 14 Konaté
* 15 Sakho
* 16 K. N'Diaye
* 17 Badou
* 18 Sarr
* 19 Niang
* 20 Keita
* 21 Gassama
* 22 Wagué
* 23 Gomis
* Treener: Cissé

 | Senegal |
**Helda Riis** (sündinud 9. detsembril 1937 Tallinnas) on eesti bioloog.

Elulugu
-------

Helda Riis on kingsepa ja juuksuri tütar.

Lõpetas 1955 Tallinnas Kaubandustehnikumi, 1963 TPedI ja 1972 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) aspirantuuri; bioloogiakandidaat (1973, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Динамика численности почвенных водорослей в основных типах почв Эстонской ССР и факторы, обусловливающие ее". Oli 1966–69 ja 1972–75 EBI nooremteadur, 1975–88 vanemteadur, 1988–90 vaneminsener, 1990–93 insener.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: mulla mikrobioloogia, mullavetikate kvantitatiivse dünaamika ning nende grupilise ja liigilise koosseisu selgitamine, tugeva toimega antropogeensete faktorite mõju mullavetikate kvantitatiivsele dünaamikale ja floristilisele koosseisule. 2 monograafiat ja 23 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Динамика численности почвенных микроорганизмов и соединений азота в почве (kaasautor). Тлн, 1971
* Количественная динамика почвенных водорослей (kaasautor). Тлн, 1975
* Seasonal dynamics of the number of soil microorganisms (kaasautor). // Pedobiologia 18 (1978)
* Микробиологические процессы в почве при орошении жидкой фракцией свиного навоза (kaasautor). // Изв. АН Эст. Биология, 38 (1989) 4
* Эффект от удобрения микроэкосистемы почвенных микроорганизмов минеральными элементами (kaasautor). // Изв. АН Эст. Биология, 39 (1990) 1.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
? Belgia riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 13:15.
Belgia rahvuslipp. Proportsioonid 2:3
**Belgia lipp** on Belgia Kuningriigi ametlik lipp.

Riigi- ja rahvuslipp
--------------------

Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 23. jaanuaril 1831, selle eeskujuks on Prantsusmaa lipp. Plagu on vertikaalsete väljadega trikoloor, must-kollane-punane. Lipp tuleb heisata nii, et must laid oleks lipuvardale kõige lähemal.

Lipp on erandlikult peaaegu ruudukujuline, mis viitab iseseisvusvõitluses osalenud Brüsseli mässumeelsete lipu kujule. Standardsuuruses lipp on 3 m kõrge ja 2,6 m lai, mis teeb lipu proportsioonideks 13:15. Kõik lipu laiud on võrdse laiusega.

Värvid pärinevad Belgia allüksuste ajaloolistelt vappidelt. Hainaut' krahvkonna, Limburgi hertsogkonna ja Luksemburgi hertsogkonna sümbol on punane lõvi, Brabanti hertsogkonna sümbol on kollane lõvi ning Flandria krahvkonna ja Namuri provintsi sümbol on must lõvi.

Värvid viitavad Belgia vapile. Must on vapikilbi väli, kollane (PMS 116C) on lõvi ja punased (PMS 186C) on lõvi keel ja küüned. 

Lipud on ka flaamikeelsel Flandrial, prantsuskeelsel Valloonial ja kakskeelsel Brüsselil.

Brabanti revolutsiooni lipp 1789–90
Hollandi lipp
Belgia revolutsiooni lipp 1830–31

Belgia ajaloolised lipud
------------------------

Esimene Belgia lipp võeti kasutusele Brabanti revolutsiooni käigus 1789–90. Selleks oli Austria Madalmaade puna-valge-kollaste horisontaallaidudega lipp, millelt eemaldati Austria Keisririigi vapp ning keskmine valge väli asendati mustaga. Revolutsioon sai lüüa ja selle sümbolite kasutamine lõpetati, aga belglaste eneseteadvusele avaldas see suurt mõju.

1814–30 oli Belgia Hollandi võimu all ja seetõttu kasutati Hollandi lippu.

Aastatel 1830–31 toimus Belgia revolutsioon, milles ülestõusnud võtsid taas kasutusele Belgia rahvusvärvid. Sel ajal paiknesid lipuvärvid ikka horisontaalselt, kuid värvide järjestust oli muudetud, nüüd oli kangas puna-kolla-must.

23. jaanuaril 1831 muudeti lipu laiud vertikaalseteks ja sama aasta 12. oktoobril muudeti nende järjekord tänapäevaseks, nii et must laid asub lipuvardale kõige lähemal.

Protokoll
---------

Kuna Belgia on föderatsioon, siis on Belgia kommuunide ja regioonide lipud põhimõtteliselt sama tähtsad kui riigilipp. Siiski näeb protokoll ette, et kui mitut erinevat lippu heisatakse või langetatakse või kantakse rongkäigus, siis peab riigilipp olema esimene. Täpsemalt on järjekord selline:

1. Belgia lipp
2. Belgia kommuunide ja regioonide lipud
3. Euroopa lipp
4. Belgia provintside lipud kohaliku keele tähestiku järjekorras
5. Belgia valdade lipud.

Kui kohal on mõne välisriigi riigipea, siis selle riigi lipp on teisel kohal ja kõik ülejäänud lipud jäävad seetõttu ühe koha võrra tahapoole.

Välislingid
-----------

* Belgia lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
**Heldia Estam** (neiupõlvenimi **Naelapea**, 1. oktoober 1923 Tartu – 26. jaanuar 2004 Tallinn) oli eesti ajakirjanik ja fotograaf.

Heldia Estam lõpetas 1943. aastal Tallinna 9. gümnaasiumi (Riiklik Inglise Kolledž). Tema vanemad Yri ja Alice Naelapea põgenesid läände oma kolme lapsega septembris 1944 vahetult enne Tallinna vallutamist Punaarmee poolt. Pärast põgenikelaagrites veedetud aastaid Saksamaal ja abiellumist Jüri Estam seenioriga emigreerus Heldia Estam 1956 koos mehe ja kolme lapsega USA-sse.

Võimalik, et Heldia Estam oli esimene eestlane, kellele tehti õnnestunud südamelõikus avatud rinnakorvi kaudu. Teda opereeris 1958. aastal kirurg Walt Lillehei Minneapolises. Lillehei oli esimene maailmas, kellel seda sorti operatsioonid õnnestusid. Vt "King of Hearts: The True Story of the Maverick Who Pioneered Open Heart Surgery", G. Wayne Miller, New York, New York: Times Books, 2000. 

Heldia Estam õppis ajakirjandust, võrdlevat kirjandusteadust ja fotograafiat Santa Monica City College'is ja California State University juures. Ta oli Ameerika Hääle eestikeelse toimetuse liige ning ajakirja Triinu kolleegiumi liige ja selle väljaande kirjasaatja USA läänerannikul. Heldia Estam-Naelapea oli mitme pagulasorganisatsiooni aktiivne liige. Akadeemiline kuuluvus: Korp! Indla, Society of Professional Journalists Sigma Delta Chi. Fotonäitused: Los Angeleses oma ajakirjandustegevuse 35. aastapäeval, väljapanekuid Ülemaailmsetel Eesti Päevadel.

Pärast Eesti taasiseseisvumist naasis Heldia Estam kodumaale.

Isiklikku
---------

Heldia Estami poeg on Jüri Estam.

Välislingid
-----------

* Heldia Estamile mõeldes. Eesti Elu, 10. oktoober 2003
**Helbe Merila-Lattik** (neiuna **Helbe Lattik**; 3. juuli 1928 Tartu – 23. mai 2018) oli eesti arst ja arstkonna ajaloo uurija.

Ta lõpetas 1947. aastal Tartu 2. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riiklikku Ülikooli, kus asus õppima arstiteaduskonnas. Õppida sai ta vaid 4. kursuse lõpuni, sest represseeritu tütrena ta eksmatrikuleeriti 1951. aastal. Tal õnnestus jätkata stuudiumi Moskva 1. Meditsiiniinstituudis, mille ta lõpetas 1953. aastal *cum laude*.

Ta töötas aastatel 1953–1955 Kingissepa rajooni haiglas kirurgi ja kiirabiarstina. Pärast abiellumist 1955. aastal asus ta tööle Tallinna Pelgulinna Haiglasse kirurgina. Ta spetsialiseerus uroloogiks, oli samas haiglas kuni 1980. aastani uroloogia osakonna juhataja ja kuni 1992. aastani ordinaator. Pensionile jäi ta 1993. aastal.

Looming
-------

Alates 1989. aastast uuris ta Eesti arstide elukäiku ja saatust nii Nõukogude esimese ja teise kui ka Saksa okupatsiooni ajal.

### Teoseid

Ta on kirjutanud artikleid nii meditsiini alal kui ka eesti arstide represseerimisest ning viktimiseerimisest okupatsioonide ajal.

* "Eesti arstkond ja okupatsioonid". Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riiklik Komisjon. 1995. 34 lk
* "Eesti arstid 1940–1960". Toimetaja Anu Kell. Tallinn 2000. 1198 lk. ISBN 9985-60-799-6
* "Eesti arstid 1940–1960. Isikunimede Register". Toimetaja Peep Varju. Valge Raamat. Tallinn 2011. 124 lk

Isiklikku
---------

Tema isa Robert Moritz Lattik ja ema Alma Lattik olid arstid. Onu Jaan Lattik oli kirjanik, vaimulik ja poliitik.

Viited
------

1. 1 2 3  "In memoriam. Helbe Merila-Lattik 3.06.1928–23.05.2018". Eesti Arst, 7(97)/ 2018. Lk 399

Kirjandus
---------

* "In memoriam. Helbe Merila-Lattik 13.06.1928–23.05.2018". Eesti Arst, 7(97)/ 2018. Lk 399

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
**Suvistepüha** (koos ümbritsevate päevadega **suvisted**) on eesti rahvakalendri ja maausu püha. Suviste on liikuv püha, jäädes igal aastal seitsmendale pühapäevale pärast munapüha. Ajaliselt langeb suviste kokku ristiusu nelipühadega.

Üldtuntud suvistekomme on kaskede tuppatoomine, samuti munade värvimine ja kiikumine. 

Maavalla Kotta kuuluvad maausulised on suvisteid tähistanud Tammealuse hiies Virumaal Samma külas.

Välislingid
-----------

* Suvisted. Maavalla Koda.
* Pyhapäeval on suvisted. Maavalla Koda, 19.05.10223 (2010).
* Tammealuse hiies austatakse suvistepyhal maajumalaid. Maavalla Koda, 19.05.10223 (2010).

Maarahva pühad

6. I kolmekuningapäev  • 
13. I nuudipäev ehk kanutipäev  • 
14. I taliharjapäev ehk korjusepäev  • 
17. I tõnisepäev, ka jõuluemapäev  • 
1. II pudrupäev  • 
2. II küünlapäev  • 
9. II luuvalupäev  • 
22. II talvine peetripäev  • 
24. II talvine madisepäev  •
kihlakud: liugupäev ja tuhkapäev  • 
9. III sirgupäev  • 
17. III käädripäev  • 
21. III pendipäev  •
eidepäev  •
urbepäev  •
kevadine pööripäev  •
kiigepüha  •
suur neljapäev  •
suur reede  •
ülestõusmispühad  • 
25. III marjapunapäev  • 
1. IV karjalaskepäev  • 
14. IV künnipäev  •
maahingaus  • 
23. IV jüripäev  •
suvisted  • 
9. V ligupäev, ka kevadine nigulapäev  • 
25. V urbanipäev  •
taevaminemispüha  •
nelipüha  •
suvine pööripäev  • 
23. VI leedopäev  • 
24. VI jaanipäev  • 
29. VI suvine peetripäev  • 
2. VII heinamaarjapäev, ka heinaleedo  • 
10. VII seitsmevennapäev  • 
13. VII karusepäev  • 
25. VII jakobipäev  • 
26. VII annepäev  • 
29. VII olevipäev, ka jakepäev  • 
10. VIII lauritsapäev, ka esimene rukkiema päev  • 
15. VIII rukkimaarjapäev, ka suur rukkiema päev  • 
24. VIII pärtlipäev, ka viimane rukkiema päev  • 
8. IX ussimaarjapäev, ka ussiurguminemisepäev  •
pekopäev  •
sügisene pööripäev  • 
21. IX sügisene madisepäev  • 
29. IX mihklipäev, ka kasupäev  • 
14. X kolletamispäev  • 
26. X midruskipäev  • 
28. X simunapäev  • 
2. XI hingepäev  • 
10. XI mardipäev  • 
25. XI kadripäev, ka hanipäev  • 
30. XI andresepäev  • 
6. XII talvine nigulapäev  • 
7. XII tõnnipäev  • 
13. XII luutsinapäev  • 
21. XII toomapäev  • 
21.–24. XII jõulud  • 
25. XII ajastaja päev
31. XII näärid  •
**Heldur Jõgioja** (21. september 1936 – 21. aprill  2010 Maarjamõisa haigla, Tartu) oli eesti muusik, helilooja, kirjanik ja ajakirjanik. Enne lapsendamist kandis ta nime **Bronislaw Vjazhowsky**.

1964. aastal lõpetas Jõgioja Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna ning aastatel 1960–1965 töötas ta Kohtla-Järvel ja Tartus juristina.

Ta avaldas luulekogusid, kirjutas ajaloolisi näidendeid, romaane ja novelle.

1964. aastal alustas ta tegevust Õhtulehe reporterina. 

Jõgioja tegi saateid Tartu Alo TV-s ja Põlva raadiojaamas Raadio Marta ning avaldas artikleid Elva Postimehes, Videvikus ja Kesknädalas.

Ta lõi ligi 300 laulu ja tuhat lauluteksti. Jõgioja oli ansambli Suveniir juhtfiguur.

Isiklikku
---------

Tema poeg on trummar Peeter Jõgioja, lapselaps on muusik Siim Jõgioja.

Raamatuid
---------

* "Eesti Rukki Seltsi laulik". Kirjastus LeHelMus. ISBN 9790540020859
* "Kaika Lainest Vangani". ISBN 9789949159260
* "Kriminaalne tragikomöödia". ISBN 9789949187775
* "Himmleri Tartust pärit ihuarst". Kirjastus LeHelMus. ISBN 9789949188598

Tunnustus
---------

* 2002 Rukkiräägu kultuuriauhind
* 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Postimees, Näod ja teod 2010, 31. detsember 2010, lk. 24
2. ↑  ""Heldur Jõgioja ei ole enam"". *ohtuleht.ee*. Vaadatud 17.08.2012.
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 5146

Välislingid
-----------

* Sandra Otsus. Heldur Jõgioja: võõrast verd külamuusik. Õhtuleht. 8. aprill 2000
* Arvo Uustalu. Heldur Jõgioja - tuhat laulu, sada plaati, kolm näidendit ja kaks luulekogu. Eesti Päevaleht. 2. september 2006
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Islandi vulkaanist, Tallinna piirkonna kohta vaata Laki ettevõtluspiirkond, Bulgaaria linna kohta vaata artiklit Lǎki.* |

---

Laki vulkaan
**Laki** (islandi *Lakagígar* 'Laki kraater') on vulkaan Islandi lõunaosas.

Vulkaani kõrgus on 818 meetrit.

8. juunil 1783 alanud ja 7. veebruarini 1784 kestnud purskes paiskas Laki koos kõrvalasuvate kraatritega välja 12–15 km³ laavat, mis kattis 565 km² suuruse ala. Laavafontäänid tõusid oletatavasti 800–1400 meetri kõrgusele. Vulkaaniline tuhk jõudis Euroopasse ja Põhja-Ameerika idarannikule. Atmosfääri ülakihtidesse levinud aerosoolid muutsid 1784. aasta suve jahedaks, "päikseta suveks".[*viide?*]

Laki purse oli Islandi elanikele üks ajaloo suurimaid katastroofe. Vulkaanilised gaasid ja tuhk hävitasid viljasaagi ja heina, mürgistuse ja nälja tõttu suri kolmveerand kariloomadest. Nälga suri viiendik Islandi elanikest.

Viited
------

1. ↑   Thordarson, Th; Self, S (1993). "The Laki (Skaftár Fires) and Grímsvötn eruptions in 1783 1785" *Bulletin of Volcanology*, Volume 55, Issue 4, pp.233-263. Abstract
2. 1 2  The eruption that changed Iceland forever BBC News
**Kisklus** ehk **röövlus** ehk **episitism** ehk **predatsioon** on röövlooma ja saaklooma vaheline toitumissuhe.

Kiskjad ehk röövloomad peavad jahti teistele loomadele (saakloomadele), surmavad nad ning söövad ära. Samas võib kiskja olla mõne teist liiki kiskja toiduobjekt (mõni kiskja võib üheaegselt olla nii kiskja kui ka saakloom, kui ta ise langeb saagiks). Sel viisil moodustub kiskahel, mille viimaseks lüliks on tippkiskja.

Kisklus hõlmab ka putuktoiduliste ja lihasööjataimede toitumissuhteid.

Vaata ka
--------

* jahipidamine
* kiskahel
* parasitism

Viited
------

1. ↑  M. Allaby, "*A Dictionary of Ecology (Oxford)*", lk 306, 2003, ISBN 0-19-925469-9
2. ↑  M. Allaby, "*A Dictionary of Ecology (Oxford)*", lk 306, 2003, ISBN 0-19-925469-9
3. ↑  Michael Allaby, *A Dictionary of Plant Sciences*,lk 508, 2012, Oxford University Press, ISBN 978 0 19 960057 1, Veebiversioon (vaadatud 09.11.2013) (inglise keeles)
4. ↑  Rebecca L. Johnson, *Carnivorous Plants*, lk 6, 2007, ISBN 978 0 8225 6563 5, Veebiversioon (vaadatud 09.11.2013) (inglise keeles)

Välislingid
-----------

* Michael Allaby, "*A Dictionary of Ecology (Oxford)*", lk 306, 2003, ISBN 0-19-925469-9
* Michael Allaby, *A Dictionary of Plant Sciences*, lk 508, 2012, Oxford University Press, ISBN 978 0 19 960057 1, Veebiversioon (vaadatud 09.11.2013)

Bioloogilised interaktsioonid

Ainult ühele osalisele kasulikud või kahjulikud suhted: kommensalism **·**  amensalism **·**  antibioos **·**  kisklus **·**  parasitism

Mõlemale osalisele kasulikud suhted: sümbioos **·**  protokooperatsioon **·**  mutualism

Mõlemale osalisele kahjulikud suhted: konkurents

Mõlemale osalisele indiferentsed suhted: neutralism
Cillian Sheridan 2010. aastal CSKA Sofia särgis
**Cillian Sheridan** (sündinud 23. veebruaril 1989 Bailieborough's) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib ründajana Poola kõrgliiga klubis Płocki Wisła.

Ta alustas klubikarjääri Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic, millega liitus 2006. aastal. Ta on mänginud veel Šotimaa klubides Motherwell, St Johnstone ja Kilmarnock, Inglismaa esiliiga klubis Plymouth Argyle, Bulgaaria kõrgliiga klubis CSKA Sofia, Küprose kõrgliiga klubides APOEL ja Omonia, Poola kõrgliiga klubis Jagiellonia Białystok, Austraalia kõrgliiga klubis Wellington Phoenix ning Iisraeli kõrgliiga klubis Kirjat Shmona Hapoel Ironi. 

CSKA Sofiaga tuli ta korra Bulgaaria meistriks ja APOEL-iga kaks korda Küprose meistriks. Płocki Wisłaga liitus ta 2020. aasta veebruaris.

Debüüdi Iirimaa jalgpallikoondises tegi Sheridan 25. mail 2010 sõprusmängus Paraguay vastu.

Saavutused
----------

CSKA Sofia
* Bulgaaria karikas (1): 2010–11

APOEL
* Küprose liiga (2): 2013–14, 2014–15
* Küprose karikas (2): 2013–14, 2014–15
* Küprose superkarikas (1): 2013

Välislingid
-----------

 Cillian Sheridan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Ameerika Ühendriikide Õhuväe Katselendurite Kool** (*U.S. Air Force Test Pilot School*, USAF TPS) on Ameerika Ühendriikide õhuväe lennukool, kus koolitatakse katselendureid.

Kool koolitab katselendureid, kes edaspidi katsetavad õhuväe uusi relvasüsteeme ja lennumasinaid. Kool asutati 9. septembril 1944 ning esialgu asus see Wright-Pattersoni õhuväebaasis Daytonis Ohios. 1951. aastal koliti kool Mojave kõrbes asuvasse Edwardsi õhuväebaasi.

Kool asutati katselendurite väljaõppe standarideerimiseks ning katselenduritega juhtunud õnnetuste arvu vähendamiseks. Kuna lennukid on muutunud keerulisemaks, koolitab kool lisaks katselenduritele, välja ka katselendude insenere ja navigaatoreid. Koolis õppivate pilootide arv on olnud ühtlaselt väike ja tavaliselt on ühe klassi suurus umbes 20 õpilast.

Viited
------

1. ↑  "U.S. Air Force Test Pilot School History". *Aerotech News*. Vaadatud 30. jaanuar 2020.
2. ↑  "Welcome to the Home Page of the U.S. Air Force Test Pilot School". *Edwards AFB*. Vaadatud 30. jaanuar 2020.
**Kitsing** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kitsing 244 inimesel: 121 mehel ja 123 naisel. Perekonnanimede levikult on Kitsing meeste puhul 629. kohal ja naiste puhul 686. kohal.

Kitsing oli levinumaks nimeks vanuserühmas 5–9 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,75. Perekonnanimi Kitsing oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus seda kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,93 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Põltsamaa, Kambja, Peetri, Saarde, Viljandi, Tarvastu ja Kõpu kihelkonna seitsmes mõisavallas perekonnanimeks Kitzing ja Kitsing.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis kahel korral perekonnanimi Kitsing, vastavalt nimede Aasmäe ja Kirsipõld vastu.

Nime kandjaid
-------------

* Ene-Lille Kitsing-Jaanson, eesti korvpallur (1934–2013)
* Jaak Kitsing, Vabadussõja veteran (1893–1981)
* Jüri Kitsing, eesti kergejõustiklane (1907–1941)
* Kristjan Kitsing, eesti korvpallur (1990–)
* Talis Kitsing, eesti tõiselusarjategelane, kikkpoksitreener ja poliitik (1976–2009)
* Toomas Kitsing, Eesti kergejõustiklane (1939–1968)
* Toomas Kitsing, eesti autosportlane (1963–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 27.05.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: (algne nimekuju): Kitsing.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kitsing.

Välislingid
-----------

* Kitsing statistikaameti andmebaasis
**"We Are the World"** on laul, heategevuslik muusikaprojekt ja singel, mille algselt salvestas 1985. aastal paljudest tuntud esinejatest koosnev ansambel "United Support of Artists (USA) for Africa". Selle on kirjutanud Michael Jackson ja Lionel Richie ning produtseerinud Quincy Jones ja Michael Omartian albumile "We Are the World". 

Laul ilmus albumi "We Are the World" esimese singlina 7. märtsil 1985. See saavutas ülemaailmset edu nii läbimüügilt kui ka kogu maailma edetabelites ning sellest sai kõige kiiremini müüdud Ameerika popsingel. Laul pälvis esimesena USA heliplaaditööstuse ajaloos neli plaatinaplaadi sertifikaati ning hulgaliselt auhindu, sealhulgas kolm Grammyt.

### Tagamaad

Laulu "We Are the World" salvestamine oli osa ulatuslikumast heategevusprojektist "USA For Africa", millega abistati Aafrika näljahädalisi. Projekti hulka kuulus ka 1986. aastal moodustatud inimkett, mis ühendas USA lääne- ja idaranniku ning mida kajastas Michael Jacksoni video ja laul "Cry".

### Mõju

Laul "We Are the World" aitas kaasa paljudele heategevuslikele projektidele Aafrika ja teiste vaesuse all kannatavate piirkondade abistamiseks. Sarnane oli näiteks Kanada muusikute samal ajal salvestatud laul "Tears Are Not Enough", Bob Geldofi ja Midge Ure'i 1984. aastal kirjutatud laul "Do They Know It's Christmas?" Etioopia näljahädaliste abistamiseks jpm. 

Sellest laulust on inspireeritud ka Eesti helilooja Alo Mattiiseni isamaaline laul 1987. aastast "Ei ole üksi ükski maa".

Vaata ka
--------

* Annetamine
* Heategevus

Välislingid
-----------

* "We Are the World" YouTube'is
* Ei ole üksi ükski maa YouTube'is
Kirde-Norra fjordid
**Laksefjorden** (põhjasaami keeles *Lágesvuotna*) on Barentsi mere fjord Norra põhjaosas Troms og Finnmargi maakonnas Lebesby vallas.

See on Porsangeni ja Varangeri fjordi järel pikkuselt kolmas fjord Finnmargis. Ta on 72 km pikk ja sopistub peaaegu täpselt lõuna suunas Kunesi külani.

Fjordi merepoolne osa paikneb Sværholti poolsaare ja Nordkinni poolsaare vahel. Tema suue on Sværholtklubbeni (läänes) ja Store Finnkjerka (idas) vahel. Sværholti poolsaarest lääne pool on lõuna suunas sopistuv Porsangen, Nordkinni poolsaarest ida pool Tanafjorden. Store Finnkjerka on läänepiiriks Kjøllefjordenile, mis sopistub Dyrfjordi poolsaarest ida pool kagu suunas Kjøllefjordini.

Fjordi suurim sügavus on 327 m (peaaegu suudme juures).

Fjordi idakaldal kulgeb maantee *riksvei 98* Ifjordini ning sealt edasi *fylkesvei 888*. Kui *fylkesvei 888* on halva ilma tõttu suletud, siis läheb Kalakisy parvlaev Kifjordenisse.

Asulad
------

Fjordi ääres ei ole palju asulaid. Läänekaldal on suurem küla Veidnes ning idakaldal Dyfjordi, Bekkarfjordi, Lebesby ja Ifjordi küla ning suurem küla Brenngam. Lõunasopis on Kunes.

Fjordi harud
------------

Laksefjordenil on palju harusid, eriti idakaldal. Läänekaldal on ainus haru Lille Porsangen. Idakaldal on põhjast lõunasse Dyfjorden, Kofjorde, Eidsfjorden, Mårøyfjorden, Store Torskefjorden, Lille Torskefjorden, Bekkarfjorden, Ifjorden koos Friarfjordeniga, Landersfjorden, Adamsfjorden ja päris lõunasopis Storfjorden, kuhu suubub Stuorrajohka jõgi. Adamsjordeni (lõunasopist kirdes) juures on juga Adamsfossen.

Saared
------

Fjordis on palju saari. Kõige suurem on Brattholmen lõunasopis, suuruselt järgmine on Mårøya. Teised saared on Kartøya, Store Bratholmen, Langholmen, Skjåholmen, Rypøya ja Bondøya.

Nimi
----

Fjordi algupärane, põhjasaamikeelne nimi on *Lágesvuotna*. Selle esimene pool *láges* tähendab 'tasane', sest fjordist ida ja kagu pool on tasane maa (*Láges duottar*). Teine pool *vuotna* tähendab 'fjord'.

Viited
------

1. 1 2 3  Store Norske Leksikon
**Carl Hugo Hahn** (22. september 1886 Tallinn – 5. november 1957 Dresden) oli baltisaksa päritolu Eesti ja Saksamaa vaimulik ning Saksi piiskop.

Hugo Hahn õppis 1900–1904 Peterburis Püha Anna koolis. 1904–1910 õppis ta Tartu-, Leipzigi- ja Berliini Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tallinnas ja Hageris. Ordineeriti 14. novembril 1910 õpetajaks. 

Aastatel 1910–1916 teenis Carl Hugo Hahn Risti koguduse õpetajana, seejärel 1916–1919 Nissi koguduse õpetajana.

Aastal 1919 lahkus Carl Hugo Hahn Saksamaale. 1919–1927 oli ta Worbisi koguduse õpetaja (praegusel Tüüringi liidumaal), 1927–1930 Leipzigi Tooma koguduse õpetaja, 1930–1938 Dresdeni Jumalaema koguduse õpetaja ja 1940–1945 Dresdeni maapiirkonna praost. Natsionaalsotsialismi ajal juhtis Hugo Hahn Tunnistuskirikut Saksimaal. Selle eest saatis Gestapo ta Saksimaalt välja. Aastatel 1946–1947 jätkas ta vaimulikku tegevust Württembergi kirikus olles linnavikaar Stuttgardi Hedelfingeni linnaosas ja Zuffenhauseni koguduse õpetaja Stuttgardis.

Aastatel 1947–1957 oli Carl Hugo Hahn Saksimaa piiskopiks.

Isiklikku
---------

Tema isa Elieser Traugott Hahn Oli Rõuge, Valjala ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema vanaisa Carl Hugo Hahn oli misjonär Lõuna-Aafrikas, vend Gotthilft Traugott Hahn oli Tartu Ülikooli usuteaduse professor ja Ülikooli koguduse õpetaja, kelle kommunistid tapsid. Õemees Woldemar Paul Sielmann oli Pärnu Nikolai ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema kaks poega valisid samuti vaimuliku ameti.

Viited
------

1. ↑  Lexicon deutschbaltischer Theologen seit 1920, Bearbeitet von Wilhelm Neander
2. ↑  Deutschbaltisches Biographisches Lexikon 1710-1960. Böhlau Verlag Köln Wien

Välislingid
-----------

* 
*