recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**"Streets of London"** ('Londoni tänavad') on inglise laulja ja laulukirjutaja Ralph McTelli laul. Lindistatud juba aastal 1969 albumi "Spiral Starcaise" jaoks, ilmus see Suurbritannias singlina alles aastal 1974.

Inspiratsiooni selle laulu jaoks sai ta ajast, mil ta rändas ja esines tänavamuusikuna mööda Euroopat, eriti Pariisis ja Londonis. Enda läbielatu ja kogetu vormis ta laulu tekstiks, kus kirjeldas lühikestes portreedes suurlinna inimesi, kes on ühiskonnas elurataste vahele jäänud: kodutuid, kerjuseid, üksikuid. Autoril olid sügavad kahtlused selle deprimeeriva sisu ja karakteriga laulu suhtes, seepärast ei kasutanud ta seda oma debüütalbumil. Tänu produtsent Gus Dudgeoni julgustusele leidis see lugu aga koha teisel albumil, "Spiral Starcaise". Loost sai suur hitt ning see jõudis briti edetabelites teisele kohale.

Originaalversiooni kôrval võib leida ka palju muid selle laulu esitusi. Nii näiteks on sellest loost oma kaverid sisse laulnud Cliff Richard, Blackmore's Night, Mary Hopkins, Roger Whittaker ja paljud teised.
Jalaka-harivaablase (*Aproceros leucopoda*) valmik.
Jalaka-harivaablase (*Aproceros leucopoda*) söömisjäljed jalaka lehel.
Jalaka-harivaablase kookon nukuga jalakalehe alaküljel.
**Jalaka-harivaablane** (*Aproceros leucopoda*) on harivaablaste (*Argidae*) sugukonda kuuluv liik pidevkehalisi kiletiivalisi.

Eluviis
-------

Vastsed toituvad jalaka lehtedest. Vastsed teevad lehele või leherootsule võrkja kookoni, milles asub nukk.

Levik
-----

See on Ida-Aasia päritolu liik (Jaapan, Korea, Ida-Hiina). Ta ilmus 2003. aastal Euroopasse ning on invasiivsena kiiresti oma areaali laiendanud.

2017. aastal leiti seda liiki Merikülas. 2018. aastal täheldati paljude jalakate paljakssöömist Lääne-Eestis (Puhtus). Nad olid levinud ka järgneval aastal, kuid aasta hiljem puud taastusid.

Ökoloogia
---------

Vastsetest toituvad sipelgad.

Viited
------

1. ↑  Blank, Stephan M.; Thomas Köhler, Toralf Pfannenstill, Nadine Neuenfeldt, Bianka Zimmer, Ewald Jansen, Andreas Taeger, Andrew D. Liston 2014. Zig-zagging across Central Europe: recent range extension, dispersal speed and larval hosts of *Aproceros leucopoda* (*Hymenoptera*, *Argidae*) in Germany. *Journal of Hymenoptera Research* 41: 57–74.
2. ↑  Keppart, Vello 2017. Merikülas on harivaablane jalakad raagu söönud. *Põhjarannik* nr. 143 (5 september), lk. 9.
3. ↑  Keppart, Vello; Voolma, Kaljo 2017. Uus invasiivne võõrliik Eestis - harivaablane jalakal. *Eesti Loodus* 68(9): 70.
4. ↑  Artikkel ajalehes Lääne Elu. Ilves, Kaie 2018. Harivaablased sõid Puhtulaiu jalakad raagu. *Lääne Elu* 18. okt.

Välislingid
-----------

* Aproceros leucopoda andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Pilte.
Kahvelpuri mastiga. 1 – mast, 2 – kahvelpoom, 3 – kahvlinokk, 5 – (masti-)poom, 6 – poominokk, 8 – kahvel, 12 – piikvall, 13 – klauvall
Kahvelpurjestusega kuunar
**Kahvelpuri** (inglise keeles *gaffsail*, hollandi keeles *gaffelzeil*) on nelinurkne pikipuri, mis kinnitub alumise servaga poomi külge, ülemise servaga kahvelpoomi külge ja eesmine serv ehk mastiliik on piki masti.

Kahvelpurje osad
----------------

Kahvelpurje eesmist äärt nimetatakse mastiliigiks, alumist poomiliigiks, ülemist kahvliliigiks, tagumist ahtriliigiks. Alumist mastipoolset nurka nimetatakse halsinurgaks, ülemist mastipoolset nurka klaunurgaks, kahvlinoka juures asuvat nurka piiginurgaks ja poominuka juures asuvat nurka soodinurgaks.

Kasutamine
----------

Kahvel, mis on kinnitatud masti külge kahvlipandi abil võib olla kas tõstetav, või paikne. Tõstetava kahvli kõrgust reguleeritakse piikvalli ja klauvalli abil. Kahvelpurje seatakse tuulde poomi suuna muutmisega laeva pikitasandist parema või vasaku parda poole. Seda tehakse poominoka külge kinnitatud sootide abil. Kahvli allatuult vajumist välditakse jäärdi abil. Kahvelpurje pindala reguleeritakse ka rehvpaelte abil. Nende abil purje pinna vähendamist või suurendamist nimetatakse rehvimiseks. Kuna kahvli kõrguse muutumisega muutub ka kahvelpurje pindala, nimetatakse kahvli tõstmist purje juurdevõtmiseks. Paikse kahvliga kahvelpurje mastiliik on pentseldatud masti [jaktaagi] külge. Purje juurdevõtmiseks tõmmatakse puri kahvli ja poomi välisotste juurde. Purje koristamist või purje korjamist teostatakse tõstetava kahvli puhul allalastud kahvli ja poomi vahele kinnitamisega kiitaudega. Paikse kahvli puhul korjatakse puri kokku masti juurde ja kinnitatakse kiitaudega.

Ajaloost
--------

Kahvelpurje kasutamist on kirjeldatud Rootsi ürikutes, mis pärinevad juba 1525. aastast. Suure tõenäosusega võib lugeda, et samal ajal olid nad kasutusel ka Hollandis. Kahvelpuri arenes välja priitpurjest ja veel saja aasta jooksul peale kahvelpurje kasutuselevõttu nimetati teda poolpriitpurjeks. Mitme sajandi jooksul kuni mehaaniliste jõuseadmete tarvituselevõtuni, olid kahvelpurjed laialt levinud üle maailma mitut tüüpi ja otstarvet kuunaritel. 

Tänapäeval on purjelaevadel kahvelpurjestusest tavaliselt loobutud kahvlita bermuudapurjede kasuks, mida on lihtsam käsitseda.

Vaata ka
--------

* Topselpuri
* Bermuudapuri
* Priitpuri
* Kuunar
Valik kiudainerikkaid toiduaineid ja toite
**Kiudained** ehk **ballastained** on mitteseeditavad süsivesikud ja ligniin, mida leidub vaid taimses toidus.

Kiudaineid sisaldavad vaid taimsed toiduained, millest suurimad kiudainete allikad on täisteratooted, kaunviljad, pähklid ja seemned ning ka puu- ja köögiviljad.

Süsivesikuid jaotatakse toiteväärtuse järgi seeditavateks (ehk glükeemilisteks) ja mitteseeditavateks (need on kiudained). Erinevalt glükeemilistest süsivesikutest (suhkrud, tärklis) ei suuda inimese organism kiudaineid täielikult lõhustada, seega ei anna kiudained organismile ka otseselt toiduenergiat. Kiudained jaotatakse vees lahustuvateks (nt pektiin) ning vees mittelahustuvateks (nt tselluloos). Organism vajab neid mõlemat umbes võrdses koguses. Enamikus kiudaineid sisaldavates toiduainetes on erinevas vahekorras nii lahustuvaid kui ka lahustumatuid kiudaineid. Suurem osa lahustuvatest kiudainetest leidub puu- ja köögiviljades, rohkem lahustumatuid on teraviljas.

Kiudained hoiavad sooled mürkainetest puhta, reguleerivad soolestiku talitlust ja veebilanssi. Väheneb oht haigestuda jäme- või pärasoolevähki, hemorroididesse ja ateroskleroosi. Pole karta ka rasvumist. Kiudainete erilisim omadus on võime imada radioaktiivseid aineid, neutraliseerida neid ja kiirendada nende väljumist organismist. Kiudainete tarvitamine aitab ära hoida kõhukinnisust. 

Ülesöömine põhjustab ebamugavat täiskõhutunnet ja gaaside teket. Liigsed kiudained viivad kaltsiumi organismist välja (luude hõrenemine). Kiudainerikast toitu süües tuleks kindlasti midagi kõrvale juua. Kiudainete ületarvitamine viib mineraalained organismist välja.

Viited
------

1. ↑  Aili Meristo. "Kiudainete tabel". *Terviseleht*. Originaali arhiivikoopia seisuga 21. august 2005.
2. ↑  Aet Trisberg. "Kiudained tagavad korras seedimise". *Tervislik toitumine. ee*.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kiudained (toit)** |
**Kahuzi-Biega rahvuspark** on rahvuspark Kongo Demokraatlikus Vabariigis.

Park asub riigi idaosas ning ulatub Kivu järve ja Rwanda piiri lähedale. Pargi pindala on umbes 6000 km². Umbes 80 km kaugusele pargi põhjapiirist ulatub Maiko rahvuspark.

Rahvuspark loodi 1970. aastal praeguse pargi idaossa kahe kustunud vulkaani Kahuzi (3308 m) ja Biega (2790 m) ümbrusse. Tollal moodustas see kitsa 75 km² suuruse riba. Aastal 1975 laiendati parki lääne suunas. Idaosas kõrgub Ida-Aafrika riftivööndisse kuuluv Mitumba mäestik. Lääneosa on madalam ja tasasem ning seal domineerivad vihmametsad.

Kahuzi-Biega rahvuspark on üks väheseid gorilla *Gorilla beringei graueri* elupaiku. Alates 1980. aastast kuulub park UNESCO maailmapärandi nimistusse ja alates 1997. aastast ohustatud maailmapärandi hulka.

Kahuzi-Biega rahvuspargis elavad lisaks gorilladele ka šimpans, primaadid *Cercopithecus hamlyni*, *Colobus guereza* ja *Galago matschiei*, elevant *Loxodonta cyclotis*, kahvripühvel (*Syncerus caffer*), sigalane *Hylochoerus meinertzhageni*, värvulised *Nectarinia rockefelleri*, *Pseudocalyptomena graueri* ja *Bradypterus graueri*. Piirkonna endeemsete imetajate hulka kuuluvad *Micropotamogale ruwenzorii*, *Paraxerus alexandri* ja kärpkaslane *Genetta victoriae*.

Pargi elustik on kannatanud kodusõja, tulekahjude, salaküttimise ning nioobiumi- ja tantaalimaagi (kolumbiidi) otsingute tagajärjel.

Välislingid
-----------

* Kirjeldus UNESCO lehel
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2022 Katar |  |
| Copa América |
| **Kuld** | 2021 |  |

**Lisandro Martínez** (sündinud 18. jaanuaril 1998 Gualeguays) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Manchester United.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Newell's Old Boys. Klubi meeskonnas debüteeris ta Argentina kõrgliigas hooajal 2016/17. Aastatel 2017–2019 mängis ta Argentina kõrgliigaklubis Defensa y Justicia.

2019. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Amsterdami Ajax. Seal mängis ta kolm hooaega. Hooaegadel 2020/21 ja 2021/22 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. Hooaja 2021/22 lõpus valiti Martínez Ajaxi hooaja parimaks mängijaks.

2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Manchester Unitediga. Üleminekusumma jäi vahemikku 47–49 miljonit naelsterlingit.

Argentina jalgpallikoondises debüteeris Martínez 22. märtsil 2019 sõprusmängus Venezuela vastu. Ta võitis Argentina koondisega 2021. aasta Copa América.

Saavutused
----------

Ajax
* Eredivisie: 2020–21, 2021–22
* KNVB beker: 2020–21
* Johan Cruijff Schaal: 2019

Viited
------

1. ↑  "Martinez signs for United". *ManUtd.com*. Manchester United. 27. juuli 2022. Vaadatud 27. juulil 2022.
2. ↑  Hay, Anthony (27. juuli 2022). "Lisandro Martinez completes £47m transfer to Manchester United". *The Athletic*. Vaadatud 27. juulil 2022.
3. ↑  "Lisandro Martinez: Man Utd agree to sign Argentina centre-back from Ajax in £57m deal". *BBC Sport*. 17. juuli 2022. Vaadatud 27. juulil 2022.

Välislingid
-----------

 Lisandro Martínez – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Manchester United F.C. kodulehel

| * v
* r
Argentina koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Armani
* 2 Foyth
* 3 Tagliafico
* 4 Montiel
* 5 Paredes
* 6 Pezzella
* 7 De Paul
* 8 Acuña
* 9 Álvarez
* 10 Messi (c)
* 11 Di María
* 12 Rulli
* 13 Romero
* 14 Palacios
* 15 Correa
* 16 Almada
* 17 Gómez
* 18 Rodríguez
* 19 Otamendi
* 20 Mac Allister
* 21 Dybala
* 22 La. Martínez
* 23 E. Martínez
* 24 Fernández
* 25 Li. Martínez
* 26 Molina
* Treener: Scaloni

 | Argentina |
**Kiudbetoon** on armeeritud betoon, mis kasutab kiuliste materjalide omadusi betooni füüsikalis-tehniliste omaduste parandamiseks. Kiudbetoonis kasutatavad kiud on väikese läbimõõduga ning paiknevad betoonis korrapäratult. Sobivate kiudude valik on lai: metall-, klaas-, sünteetilisest ja naturaalsetest materjalidest toodetud kiud. Erinevatest materjalidest kiud annavadbetoonile lisaomadusi. Kiudbetooni omadused sõltuvad suuresti kiudude paiknemisest, tsemendi tüübist ja kiudude kogusest.

Eelised tavabetooni ees
-----------------------

Kiudbetooni purunemine survel
### Klaaskiudude lisamine betooni

* Suurendab betooni tõmbetugevust
* Parandab betooni tugevusnäitajaid
* On kuluefektiivne
* Viimistletud betoonpind on dekoratiivne

### Polüpropüleeni ja nailonkiudude lisamine betooni

* Parandab tsementsegu sidusust betooni pumpamisel
* Parandab külmakindlust
* Vähendab tulekahju korral plahvatuslike kildude teket
* Parandab löögi -ja kulumiskindlust
* Vähendab mahukahanemist kivistumisperioodil
* Parandab betooni tugevusnäitajaid
* Parandab elastsust
* Vähendab pragude teket

### Teraskiudude lisamine betooni

* Suurendab struktuurset tugevust
* Vähendab vajamineva armatuuri kogust
* Vähendab pragude teket
* Parandab löögi -ja kulumiskindlust
* Parandab külmakindlust

Terasarmatuuri on võimalik teatud tingimustes asendada teras- ja polümeerkiududega, näiteks tööstushoonete põrandate konstruktsioonides. Tavaliselt tehakse laborites eeltestimine, et kontrollida kiudbetooni vastavust standarditele. Kohalikud ehitusnõuded võivad nõuda betoonis teatud hulgal terasarmatuuri. 

Raudbetooni ehituskomponendis, näiteks põrandas, kulub vähemalt pool betooni kogusest terasarmatuuri kaitseks korrosiooni eest. Kiudbetooni kasutamine vähendab ehituseks vajamineva betooni kogust, mille tulemusena kasvuhoonegaaside hulk väheneb. Kiudbetoonil on hea vormitavus.

Viited
------

1. ↑  Alireza Bagher Shemirani (30.06.2021). "Effects of Fiber Combination on the Fracture Resistance of Hybrid Reinforced Concrete". *Iranian Journal of Science and Technology*. Vaadatud 24.03.2022.
2. ↑  UNIFORM ES (14.02.2014). "Evaluation Report" (PDF). *UNIFORM ES*. Vaadatud 24.03.2022.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; sõduriks võidakse nimetada ka sõjaväelast üldse; ajakirja kohta vaata artiklit Sõdur (ajakiri); ühiseluliste putukate pere spetsialiseerunud tööliste kohta vaata artiklit Sõdur (bioloogia); mängukaardi kohta vaata artiklit Soldat* |

---

Sõdurid 2014. aastal Tapa sõjaväelinnakus sõdurite maja juures.
Sõdurid 2014. aastal Tapa sõjaväelinnakus sõdurite maja juures laulmas.
**Sõdur** on allüksuse rivikoosseisu põhivõitleja üldnimetus.

Sõduri kutse iseärasused
------------------------

Lihtsõdur on iga sõjaväe peamine edasiviiv ja otsustav jõud, millest sõltub lahingutegevuse, väljaõppe või igapäevateenistuse tegelik efektiivsus. Sõduri tegevus ja teenistus eeldab head vastupidavust, julgust ja järjekindlust, kuid sisaldab vähemal määral vastutust. 

Tavaliselt alustavad kõik sõjaväelased oma väeteenistust sõdurina. Esmalt läbitakse sõjaline baasväljaõpe ja seejärel erialane ettevalmistus.

Sõduriauastmed Eesti kaitseväes
-------------------------------

Eesti kaitseväe maa- ja õhuväe sõduriauastmed:

* reamees;
* kapral.

Eesti kaitseväe mereväe sõduriastmed:

* madrus;
* vanemmadrus.

Kasutusel on olnud madalaima auastmena ka noor – reakoosseisule, kes pole sõduri baaskursust veel läbinud. Alates 1999. aastast auastet enam ei eksisteeri.

Sõduriauastmed USA relvajõududes
--------------------------------

| Auaste | Maavägi | Merevägi | Merejalavägi | Õhuvägi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E-4 (OR-4) | Specialist1) | -2) | -2) | Senior Airman |
| E-3 (OR-3) | Private First Class | Seaman | Lance Corporal | Airman First Class |
| E-2 (OR-2) | Private (PV2) | Seaman Apprentice | Private First Class | Airman |
| E-1 (OR-1)3) | Private (PV1) | Seaman Recruit | Private | Airman Basic |

1) On samal palgaastmel koos *Corporal*iga, mis on nooremallohvitseri auaste.

2) Vastav auaste on nooremallohvitseri auaste.

Vaata ka
--------

* allohvitser
* ohvitser
* palgasõdur

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sõdur** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sõdur** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tartus tegutsenud korporatsioonist; on ka Fraternitas Dorpatensis (Danzig) ja Fraternitas Dorpatensis (München).* |

---

**Fraternitas Dorpatensis** oli 1854–1933 tegutsenud Tartu baltisaksa üliõpilaskorporatsioon.

Ajalugu
-------

Tartu Veterinaariakooli juures 5. aprillil 1854 asutatud Fraternitas Dorpatensis oli esimene väljaspool Tartu Ülikooli tegutsev korporatsioon Tartus. Korporatsioonina õnnestus registreeruda alles 1877. aasta jaanuaris. Et loomaarstikursuste läbimiseks ei olnud nõutud keskharidust, siis ei pidanud teised korporatsioonid Fraternitas Dorpatensise liikmeid endaga samaväärseteks, mis tekitas ka sagedasi konflikte. See muutus alles siis, kui Veterinaariinstituut muudeti 1919 üheks Tartu Ülikooli teaduskonnaks.

Saksakeelsete loomaarstitudengite vähesuse tõttu hakkas korporatsioon oma vastuvõtutingimusi vabamaks muutma. Näiteks 1922. aastast hakati vastu võtma tegevliikmete ja vilistlaste vendi ning poegi olenemata nende erialast. 1931. aastast lubati liikmeks astuda kõigil meestudengitel. Kui eestlastest liikmetel ei õnnestunud muuta korporatsiooni siseelu eestikeelseks, asutasid nad 1929. aastal korporatsioon Fraternitas Tartuensise. 9. veebruaril 1933. aastal lõpetati liikmete vähesuse tõttu korporatsioon Fraternitas Dorpatensise tegevus.

Viited
------

1. 1 2  *Vivat Academia.* Lk 80
2. ↑  *Vivat Academia.* Lk 99

| * v
* r
Endised Eesti üliõpilasorganisatsioonid |
| --- |
| *Chargiertenconvent* | 
Curonia • Estonia • Livonia • Fraternitas Rigensis • Ruthenia • Baltica • Arminia • Fraternitas Academica Dorpatensis • Lettonia • Baltonia • Neobaltia • Fraternitas Academica • Tarbatonia • Teutonia |
| Muud korporatsioonid | 
Polonia • Fraternitas Dorpatensis • Hasmonea |
AUI konnektorid. Isane konnektor MAU-seadmel (vasakul) ja emane konnektor, tavaliselt arvutil või jaoturil (paremal)
**Lisaplokiliides** (inglise **AUI** – **Attachment Unit Interface**) on 15 kontaktiga D-tüüpi pistikühendus, mida kasutatakse Etherneti-seadme ja MAU-seadme (Medium Attachment Unit) ehk transiivri vahel. 

AUI-d kirjeldatakse IEEE Etherneti standardis MAC-i (Media Access Control) ja MAU vahel. AUI-kaabel võib olla kuni 50 m pikkune, kuid sagedasti on kaabel vahele jäetud, kuna MAU ja MAC on juba teineteise külge ühendatud.

AUI-konnektorite kasutamine vähenes 1990. aastate algul, kuna sel ajal hakati MAU-seadmeid arvutite ja jaoturite sisse integreerima. Kasutusele tuli 10BASE-T standard, kuna seda oli mugavam ja paindlikum kasutada kui 10Base-5 (jäme-Ethernet) ja 10BASE-2 (peen-Ethernet). 1990. aastate keskpaigaks oli AUI konnektor praktiliselt kadunud, kuna peale tuli kiire Ethernet. AUI vastand kiire Etherneti standardis on Media Independent Interface (MII), Gigabit Ethernetis GMII ja 10 Gigabit Ethernetis XGMII.

AAUI-d ehk väiksema konnektoriga modifitseeritud vormi kasutasid Apple Macintoshi arvutid aastatel 1991–1998.

AUI konnektori kontaktid
------------------------

| Kontakt | Tähis | Kirjeldus |
| --- | --- | --- |
| 3 | DO-A | Väljund kanalist A |
| 10 | DO-B | Väljund kanalist B |
| 11 | DO-S | Väljund kanalist – maa (ei ole kasutusel) |
| 5 | DI-A | Sisend kanalisse A |
| 12 | DI-B | Sisend kanalisse B |
| 4 | DI-S | Sisend kanalisse – maa |
| 7 | CO-A | Väljundi kontroll kanalile A (ei ole kasutusel) |
| 15 | CO-B | Väljundi kontroll kanalile B (ei ole kasutusel) |
| 8 | CO-S | Väljundi kontroll – maa (ei ole kasutusel) |
| 2 | CI-A | Sisendi kontroll kanalile A |
| 9 | CI-B | Sisendi kontroll kanalile B |
| 1 | CI-S | Sisendi kontroll – maa |
| 6 | VC | Pinge üldine |
| 13 | VP | Positiivne pinge (+12 V) |
| 14 | VS | Pinge maa (ei ole kasutusel) |
| Korpus | PG | Maandatud |

Viited
------

1. ↑  Dan, Knight. "Apple's AAUI Ethernet Connector". *Apple's AAUI Ethernet Connector*. Vaadatud 28. märts 2015.
Korp! Sakala vapp lippude, rapiiride ja vanamehe sarvega.
**Korp! Sakala vapp** koosneb neljaks väljaks jaotatud vapikilbist, selle peal asetsevast visiirist kolme plüümiga - 
värvides sinine, violetne ja valge - ning ümbritsevast tammepuust akantusornamendist. Kilbi ülemisel vasakul väljal on 
sinisel põhjal kuldne küllusesarv, selle all violetsel põhjal Sakala lipukiri «Üks kõige eest, kõik ühe eest» hõbetähtedega, 
all paremal sinisel põhjal kuldne kotkas ja ülal paremal sini-violett-valgel põhjal hõbedane sirkel. Vappi ümbritsevad kuus Sakala värvides lippu.

Vapi miniatüür-reproduktsiooni kasutatakse korp! Sakala kirjapaberil, auaadressidel ja muudel Sakalale kuuluvatel 
või Sakala poolt kingitavatel esemetel.

Korp! Sakala vapp nõudis pärast asutamist aega väljatöötamiseks, kuna algul lepiti väga lihtsa ajutise vapiga, mil oli silminähtav Fraternitas Viliensise vapi mõju. Jaotatud kolme välja, kujutas esimene väli 14.11.1909 (pidulik avamispäev), teine vääntähte (sirklit), kolmas kolme rukkipead, seotud sinise-violett-valge paelaga.

Küll moodustati juba 1916 a. korralise vapi väljatöötamiseks eriline komisjon, kuid kaua ei nihkunud asi paigast, kuna ei leitud rüütlipea kiivrile kohast asemikku, millega siiski tuli leppida. 1920 esitati kaks vapi kavandit ksv! Henrik Visnapuult ja kunstnik Aleksander Tassalt: Tassa kavand - põhja karu ja Viljandi linna vapp ei leidnud pooldamist. Peatuti kotka kuju (julgus, mehisus) ja küllusesarve juures, toonitades sellega Viljandimaa viljarikkust. Vil!! poolt annetatakse lisasummasid tema valmistamiseks ja alles 1922-st peale ehib konvendi seina 4 välja jaotatud vapp: ülal - pahemal - külluse sarv, paremal - vääntäht, all - pahemal gooti tähtedega: Üks kõige eest, kõik ühe eest! - vennastuse põhimõtte väljendus, ja paremal - kotkas.

*Üliõpilasleht 1929*
Lise de la Salle andmas oma sünnipäeval kontserti Kopenhaagenis 8. mail 2016
**Lise de la Salle** (sündinud 8. mail 1988) on Prantsuse klassikaline pianist.

Ta hakkas klaverit mängima nelja-aastaselt ja esines esmakordselt 9-aastaselt kontserdiga Radio France'is 1997. aastal.

Juba 12-aastaselt võitis ta 7. rahvusvahelise noorte pianistide võistluse Ettlingenis.

1999. aastal alustas ta õpinguid Pariisi Konservatooriumis, viimati õppis seal Bruno Rigutto meistriklassis. Tema õpetajad olid Pascal Nemirovski (aastatel 1998–2006) ja Geneviève Joy-Dutilleux. 2005. aastal lõpetas ta keskkooli.

Diskograafia
------------

* 2003 esimene CD
* 2018 "Paris - Moscou". Pariis 2018

Auhinnad
--------

* 2000 – esimene auhind 7. rahvusvahelisel noorte pianistide võistlusel Ettlingenis
* 2003 – esimene auhind Euroopa noorte kontsertesinejate võistlusel Pariisis

Isiklikku
---------

Tema emapoolne vanavanaisa oli eestlasest sõjaväelane ja kunstitegelane Udo Einsild.

Välislingid
-----------

* Lise de la Salle'i koduleht. Inglise keeles
* Elulugu ja looming lehel *Pianobleu.com*. Prantsuse keeles
* Diskograafia lehel *Discogs*. Inglise keeles

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lise de la Salle** |
**R** on kõrgtaseme objektorienteeritud interpreteeritav programmeerimiskeel. R on vaba tarkvara (GPL), mida kasutatakse laialdaselt statistikas. R töötab paljudel platvormidel, sh UNIXi-laadsetel operatsioonisüsteemides, nt Linux, Mac OS X ja Microsoft Windows.

R-i töötasid 1990. aastatel välja Ross Ihaka ja Robert Gentleman Aucklandi ülikoolist. Praegu arendab keelt vabatahtlike meeskond (*R core team*).

Struktuur
---------

R on hierarhilise struktuuriga pakett: ta koosneb põhiosast ja lisapakettidest (*package*). Valik kõige olulisemaid pakette kuulub "soovitatavate pakettide" hulka ja installitakse tavaliselt koos põhiprogrammiga. R sisaldab oma tarbeks ka lihtsat paketihaldurit.

Võrdlus teiste keeltega
-----------------------

R on S-keele variant ja väga sarnane S-PLUS-iga.

R-i tugevateks külgedeks on keerukate andmestruktuuridega hakkamasaamine. Keele objekt (muutuja) võib sisaldada nii arve, loogilisi suurusi, teksti, kui ka keerukamat infot, näiteks programmilõike.

Keelel on tugev vektor- ja maatriksarvutuse toetus, väga hea indekseerimine, rikkalik matemaatiliste meetodite kogu ning väga võimalusterohke graafika. R on kiiruse ja võimaluste poolest võrreldav Octave'i või MATLAB-iga.

R sisaldab ka tavalisi üldotstarbeliste keelte vahendeid suhtlemiseks operatsioonisüsteemiga ja tekstide töötlemiseks ning võimaldab kasutada C-s (või C++-s) ja fortranis kirjutatud koodi.

Komplekssed andmestruktuurid teevad keele suhteliselt aeglaseks ja mälunõudlikuks. Seepärast on keel muudes rakendustes vähe levinud.

Süntaks
-------

Hello world programm R-is:

```
cat("Hello, world!\n")
```

Maatriksi indekseerimise näide:

```
# konstrueerime 3x4 maatriksi ja täidame ta normaaljaotusega
# juhuslike arvudega
a <- matrix(rnorm(12), 3, 4)
# Muudame kõik maatriksi negatiivsed elemendid nulliks 
a[a < 0] <- 0
# Täidame maatriksi teise veeru kahtedega
a[,2] <- 2
# Liidame igale maatriksi teise rea elemendile kaks
a[2,] <- a[2,] + 2

```

Kasutusalad
-----------

R-i kasutatakse palju statistikas ja bioinformaatikas (sh biomeetrias).

Vaata ka
--------

* Scheme
1662. aastal, Hollandi kuldajastu tippajal, hollandi kartograafi Frederik de Witi loodud maailmakaart
**Hollandi kuldajastu** (hollandi keeles *De Gouden Eeuw*; hääldus ˈɣʌudə(n) ˈeːu) oli 17. sajandiga suuresti paralleelselt kulgenud ajajärk Hollandi ajaloos, mida iseloomustas märkimisväärne kultuuriline, majanduslik ja teaduslik õitseng.

Kuldajastu algusaja üle on vaieldud, kuid tihti loetakse selleks 1609. aastat, mil Hispaania koloniaalimpeerium ja Hollandi Vabariik sõlmisid Hollandi iseseisvussõja lõpetanud kaheteistaastase vaherahu. Alguseks on vahel pakutud ka 1602. aastat, mil asutati Hollandi Ida-India Kompanii. Ajastu sümboolseks lõpuks on kohati peetud kuningas William III surma 1702. aastal või Hispaania pärilussõja lõpetanud Utrechti rahu sõlmimist 1713. aastal.

Kuldajastu omapäraks oli ka õitseng maalikunstis: 1650. aasta paiku töötas Hollandis umbes 650–750 maalikunstnikku, kes valmistasid aastas hinnanguliselt 63 000 – 70 000 teost.

Vaata ka
--------

* Flaami maalikunst
* Hollandi maalikunsti kuldajastu
* Tulbimaania

Viited
------

1. ↑  "Dutch civilization in the Golden Age (1609–1713)". *Encyclopædia Britannica* (inglise keeles). Vaadatud 13. juuli 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  Frijhoff & Spies 2004, lk 491.
3. ↑  North 2016, lk 88.

Kirjandus
---------

* Frijhoff, Willem; Spies, Marijke (2004). *Dutch Culture in a European Perspective: 1650, hard-won unity*. Uitgeverij Van Gorcum. ISBN 9789023239635
* North, Michael (2016).  *Artistic and Cultural Exchanges between Europe and Asia, 1400-1900: Rethinking Markets, Workshops and Collections*. Routledge. ISBN 9781351956925
**Masaryki Ülikool** (tšehhi keeles *Masarykova univerzita*) on Tšehhis Brnos asuv ülikool. Kool on nimetatud Tšehhoslovakkia esimese presidendi Tomáš Garrigue Masaryki järgi.

Masaryki ülikool asutati 1919. aastal, olles tollal Karli ülikooli (asutatud 1348) kõrval teine Tšehhi ülikool (1573. aastal asutatud Palacký ülikool oli 1860. aastal suletud ja taasavati alles 1946. aastal). 1960. aastal nimetati Masaryki ülikool Tšehhi bioloogi Jan Evangelista Purkyně järgi ümber **Jan Evangelista Purkyně ülikooliks**. Pärast 1990. aasta velvetrevolutsiooni ennistati ülikoolile algne nimi. 

Tänapäeval on koolis üheksa teaduskonda ja neis õpib umbes 30 000 üliõpilast.

Eesti keel ja kultuur Masaryki ülikoolis
----------------------------------------

Alates 2009. aastast saab Masaryki ülikooli baltistika osakonnas õppida ka eesti keelt. Eesti riik on lähetanud selleks sinna eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames eesti keele ja kultuuri lektori. Programmi koordineeris Eesti Instituut, alates 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet.

Masaryki ülikoolis asus esimese eesti keele lektorina 2009. aastal tööle Linda Püssa.

### Eesti keele ja kultuuri lektorid

* 2009–2013 Linda Püssa
* 2013–2016 Anni Tammemägi
* 2016–2017 Inga Jasmine Isabel Adamson
* 2017–2023 Aino Saavaste

Viited
------

1. ↑  Tammemägi, Anni. Eesti keele õpetamisest Tšehhis. Õpetajate Leht, 15. aprill 2016.
2. ↑  Euroopa südames Masaryki ülikoolis on uus eesti keele lektor. Vaba Eesti Sõna, 13. juuni 2016.
3. ↑  Välisülikoolid, kus saab õppida eesti keelt. Eesti keele ja kultuuri akadeemiline välisõpe (EKKAV). Haridus- ja Noorteameti veebisait.
4. ↑  Valiti eesti keele ja kultuuri lektor Varssavi Ülikooli. Haridus- ja Teadusministeeriumi veebisait, 27. august 2007.
5. ↑  Brno ja Göttingeni eesti keele lektorid valitud. Haridus- ja Teadusministeeriumi veebisait, 4. juuni 2009.

Välislingid
-----------

* Ülikooli koduleht
Jakuudi naine 19. sajandi lõpus
**Jakuudid** (jakuudi **сахалар**) on turgi rahvas Ida-Siberis Sahha Vabariigis (Jakuutias). Kõnelevad jakuudi keelt. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 443 852 jakuuti, neist Sahha Vabariigis 432 290 (45,5% elanikkonnast). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 478 085 jakuuti, neist Sahha Vabariigis 466 492 (49,9% elanikkonnast). Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 15 jakuuti, neist 13 Tallinnas.

Taimõril ja Jakuutia loodeosas elavaid jakuudi keele murret kõnelevaid dolgaane peetakse eraldi rahvaks.

Jakuudid rändasid praegustele asualadele mitme lainena 10.–13. sajandini Baikali järve piirkonnast. Algasukad evengid ja jukagiirid osalt assimileeriti, osalt tõrjuti kõrvale. Jakuudid on turgi rahvastest kõige mongoliidsemate rassitunnustega. Jakuudid erinesid kultuuriliselt oma naaberrahvastest, nad tegelesid hobuse- ja veisekasvatusega, metallitöötlemisega ja savinõude valmistamisega. Elatusallikatena olid olulised ka jahipidamine ja kalapüük.

Loode-Jakuutias elavad jakuudid tegelevad ka põhjapõdrakasvatusega.

Vene riigi koosseisu sattusid jakuudid 1620.–1630. aastatel. Õigeusu võtsid nad vastu 18. sajandi teisel poolel, kuid teataval määral säilis ka šamanism. Maaviljelusega hakkasid jakuudid tegelema alles 19. sajandi keskel.

Vaata ka
--------

* Uosohhai

Viited
------

1. ↑  Päring Statistikaameti kodulehelt

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jakuudid** |
**Silver Karjus** (sündinud 23. juunil 1975) on eesti tennisetreener. 

2010. aastast 2012. aasta märtsini oli ta Kaia Kanepi treener.

Sportlasena
-----------

Silver Karjus on koolipõlves harrastanud pallimänge, purjetamist, lauatennist, maadlust ja poksi. 1992. aastal tuli Karjus petangi paarismängus Eesti meistriks.

Tennisetreeninguid alustas Karjus 19aastaselt Rakvere Tenniseklubis. Ta on harrastustennisist, kes on osalenud kohalikel liigatennise turniiridel.

Treenerina
----------

Karjus töötas treenerina 2005.–2007. aastani Suurbritannias ja pärast seda Eestis US Tenniseakadeemias. 

Silver Karjus tegutseb peamiselt noorte talentide tennisetreenerina, kuid aeg-ajalt abistab ka profitennisiste.

2010. aastast 2012. aasta märtsini oli ta Kaia Kanepi treener.

2013. aastal abistas ta grusiinlanna Anna Tatišvilit (WTA 74.).

2020. aastal abistas ta ukrainlanna Lesia Tsurenkot (WTA 72.).

Tunnustus
---------

* 2010 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Kaia Kanepi tugi kiirel naasmisel tennisemaailma tippu)

Kirjandus
---------

* Kalle Muuli, Helen Sulg. Reketiga tüdruk. Kaia Kanepi teekond Ameerika mägedel. Tallinn. Kirjastus KAVA, 2017. 470 lk.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Peep Pahv. Silver Karjus – tundmatu tipptreener. Postimees.ee, 2. juuli 2010
* Kes on salapärane Kaia Kanepi voodisse maandunud tennisetreener Silver Karjus? Postimees.ee / Elu24.ee, 8. november 2017
**Eevart Arrak** (8. märts 1936 Mõrgi – 27. juuli 2014) oli eesti maalikunstnik.

Ta sündis Võrumaal Mõrgi külas metsavahi kolmelapselises peres. Üldhariduse omandas ta Võrus ja Tartus. Kunstihariduse omandas ta aastatel 1960–1967 oma venna Erich Arraku ja tema abikaasa Melanie Arraku Veeriku tänavas asunud vabaateljees; koos Piibe Arraku (neiuna Müürsep), Aksel Eisti, Jüri Marrani ja Lembit Lepaga.

Tema töömehepõli algas tisleri ja pagari ametis. Ta on töötanud kinos "Komsomol", teeninduskombinaadis "Edu", Tartu Kammivabrikus ja Konservitehases. Lisaks töötas ta Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis, olles seotud koguteose "Eesti NSV floora" illustratsioonidega. Viimane töökoht oli tal aastani 2003 Tartu Kutsehariduskeskuses Põllu tänavas.

Näitustel hakkas ta esinema aastast 1964. Ta viljeles kõiki žanre, kuid hiljem pühendus ta maastikumaalile. Tal kujunes oma stiil, kasutades impressionismi, abstraktsionismi ja ekspressionismi saavutusi. Tema kõige säravamad maalid valmisid peale tema 70. eluaastat. Ta oli aastast 2000 Tartu Kunstnike Liidu liige. Tema suuremad isikunäitused olid aastatel 2006 ja 2011 Tartu Kunstimajas ja aastal 2007 Tallinnas Draakoni galeriis.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus kunstnik Piibe Arrakuga, nende peres on üles kasvanud poeg ja kaks tütart, tütar Katrin on samuti kunstnik. Tema vend Erich Arrak ja vennanaine Melanie Arrak olid samuti kunstnikud.

Välislingid
-----------

* In memoriam: Eevart Arrak "Sirp" 31. juuli 2014
* Suri kunstnik Eevart Arrak
* Suri kunstnik Eevart Arrak
Tuntud Hollandi soojavereline: Moorlands Totilas
**Hollandi soojavereline hobune**, lühendina **KWPN** (hollandi keeles *Koninglijk Warmbloed Paard Nederland* – 'kuninglik Hollandi soojavereline hobune'), on ratsaspordi hobuste tõug ja tõuraamat Hollandis. 

KWPN-i tõuraamat on jaotatud nelja ossa:

* takistussõiduhobused;
* koolisõiduhobused;
* rakendussõiduhobused;
* Gelderlandi hobused.

Ajalugu
-------

1887. aastal hakati Hollandis soojaverelisi hobuseid registreerima. Sellest ajast peale märgiti kõik sündinud varsad raamatutesse. Alguses oli küll palju tõuraamatuid, mis mõnel määral rivaalitsesid. Kuna ühine koostöö hobuste aretamisel on lihtsam, hakkasid eri tõuraamatud siiski ühinema. Nii jäigi neid kõigest kaks: NWP ja VLN. Aastal 1970  ühinesid needki kaks ja ühiseks nimeks sai WPN. Kui 1988. aastal oli Hollandis soojavereliste hobuste registreeritud aretamise 100. juubel, lisas kuninganna Beatrix WPNi ette tiitli "kuninglik". Sellest alates on tõuraamatu ametlik nimi KWPN.

Aretamise suunda on aastate jooksul pidevalt vahetatud tulenevalt hobuste kasutamise vajadustest. Alguses oli vaja hobuseid talutöödeks. Olenevalt piirkonnast võisid hobused erineda kehaehituse poolest.

Pärast Teist maailmasôda hakkas ratsasport populaarsemaks muutuma ja selleks oli vaja teist sorti hobuseid kui talupoja vankri ette. Siis hakati Hollandi soojaverelist tõugu Inglise täisvereliste, Prantsuse ja Saksa soojavereliste täkkudega modernsemaks muutma. Välimus, liikumine ja ka päritavate vigade puudumine on selles tõuraamatus aretushobuste valimisel alati väga tähtsal kohal olnud.

Viited
------

1. ↑  KWPN. "KWPN Historie" (hollandi keeles). Vaadatud 17. jaanuaril 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hollandi soojavereline hobune** |

* Ants Põldoja "Hobuse tõugu silmaga ei erista" Õhtuleht, 15. juuli 2006
Amsterdamis asuv ajalooline Trippenhuis on Hollandi Kuningliku Kunstide ja Teaduste Akadeemia peahoone
**Hollandi Kuninglik Teaduste Akadeemia**, ka **Hollandi Kuninglik Kunstide ja Teaduste Akadeemia** (hollandi keeles *Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen*; lühend **KNAW**) on Hollandi teaduste akadeemia.

Akadeemia asutas 1808. aastal Amsterdamis Hollandi kuningas Louis Bonaparte. Akadeemia asupaigaks sai 1812. aastal ajalooline Trippenhuisi hoone.

Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige. 

Akadeemia annab välja hulk auhindu, sealhulgas 1925. aastast Lorentzi medalit.

KNAW-i varasemad nimed
----------------------

* **Teaduste, Kirjanduse ja Kaunite Kunstide Kuninglik Instituut** (1808–1816)
* **Teaduste, Kirjanduse ja Kaunite Kunstide Kuninglik Hollandi Instituut** (1816–1851)
* **Teaduste Kuninglik Akadeemia** (1851–1938)
* *Hollandi Kuninglik Teaduste Akadeemia* (1938–)

Akadeemia struktuur
-------------------

Akadeemia liikmeskond on jagatud kahe osakonna vahel:

* Loodus- ja tehnikateadused
* Humanitaar- ja sotsiaalteadused

Osakonnad on jaotatud sektsioonideks.

2005. aastal loodi akadeemia juurde Junge Akademie eeskujul **Noor Akadeemia** (*Jonge Akademie*) ja 2014. aastal **Kunstide Akadeemia** (*Akademie van Kunsten*). Mõlemad nad asuvad samuti Trippenhuisis.

Akadeemia haldusalasse kuulub hulk teadusinstituute.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hollandi Kuninglik Kunstide ja Teaduste Akadeemia** |

* Koduleht
* Akadeemia välisliikmed. knaw.nl
**Laine Leichter** (aastani 1945 **Laine Siim**; 8. juuni 1919 Harkiv – 23. aprill 2019 Tallinn) oli eesti tšellist ja muusikapedagoog. Ta oli Eesti tšellistide koolkonna rajaja. 

Laine Leichter õppis Tartus Tiina Kapperi ja Tallinnas Galina Tšernjavskaja tantsustuudios. Tema esimene tšelloõpetaja oli Estonia teatri tšellist Karl Bachblum. Ta õppis Tallinna Konservatooriumis tšelloerialal aastatel 1929–1935 ( Raymond Bööcke klass) ja 1935–1942 (August Karjuse klass). 1938. aastal lõpetas Tallinna I tütarlastegümnaasiumi. 

Aastatel 1938–1940 mängis Tallinna Töölisteatris, 1940–1946 ja 1949–1953 Eesti Raadio sümfooniaorkestris ja 1953–1968 Estonia teatri orkestris (rühmakontsertmeistri abi), esines samuti solisti ja ansamblimängijana. Töötas tšellopedagoogina 1942–1948 Tallinna Konservatooriumis, 1948–1959 Tallinna Lastemuusikakoolis, 1959–1965 Tallinna Muusikakoolis ja 1964–2011 Tallinna Muusikakeskkoolis. 

Laine Leichter oli Eesti tšellistide koolkonna looja. Sellesse koolkonda kuuluvad Toomas Velmet, Teet ja Marius Järvi, Leho Karin, Henry-David Varema, Mart Laas, Andreas Lend, Marcel Johannes Kits jpt väljapaistvad tšellistid. Tema viimane õpilane Marcel Johannes Kits on esimene eesti keelpillimängija, kes on võitnud maailma ühe kaalukama rahvusvahelise konkursi, George Enescu nimelise konkursi *grand prix’*.

1998. aastal valmis Eesti Televisioonis sarjas „Eestiaegsed inimesed" Peep Puksi film „Laine Leichter".

Tunnustus
---------

* 1999 Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (pikaajaline silmapaistev pedagoogiline töö)
* 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2008 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium
* 2009 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia (võimsa tšellistide koolkonna legendaarsele Õpetajale)
* 2012 Eesti Rahvuskultuuri Fondi elutöö tänuauhind

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli muusikateadlane ja -kriitik Karl Leichter. Tema tütar on Epp Karin ja lapselapsed Leho Karin ja oboemängija Kasso Karin (1971).

Viited
------

1. ↑  Velmet, Toomas. Laine Leichter 8. VI 1919 – 23. IV 2019. Sirp, 26. aprill 2019.
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 4640
**Melle** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Asulad
------

Melle jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi | Pindala(km²) |
| --- | --- | --- |
| I | Melle | 12,37 |
| II | Gontrode | 2,84 |

 |

* GontrodeGontrode
* Sint-MartinuskerkSint-Martinuskerk
* 
* 
*

Sõpruslinnnad
-------------

* Saksamaa – Melle
* Prantsusmaa – Melle

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Melle (Belgia) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)
* Melle tijdens de Eerste Wereldoorlog (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
**Laine Parts** (sündinud 28. aprillil 1971) on eesti biokeemik ja toitumisteadlane.

Ta lõpetas 1989. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1994. aastal Tallinna Tehnikaülikooli keemiateaduskonna orgaaniliste ainete tehnoloogia erialal.

Ta oli aastatel 1996–2002 Tallinna Tehnikaülikoolis magistriõppes, kus kaitses väitekirja "Õppekava arendus Tallinna Meditsiinikoolis ning biokeemia ainekava ja õppematerjali koostamine" (juhendaja Raivo Vilu) ja sai magistrikraadi. 

Ta töötab alates 2002. aastast Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis õppejõuna.

Teaduspublikatsioone
--------------------

* 2014 − Järv, Leili; Simm, Mart; Raid, Tiit; Parts, Laine; Järvik, Ahto. *Environmental status of the North-eastern Baltic Sea: the results of long-term monitoring of organochlorine compounds*. Developments in Maritime Transportation and Exploitation of Sea Reasources, 2: 15th International Congress of the International Maritime Association of the Mediterranean IMAM 2013 - Developments in Maritime Transportation and Exploitation of Sea Resources; 14.−17. October 2013, A coruna, Spain. Ed. Soares, Guedes & Pena, Lopez. London: Taylor & Francis Ltd, 819−824

Liikmesus
---------

2011 − Eesti Toksikoloogia Selts

Välislingid
-----------

* Laine Parts "Eesti Teadusinfosüsteemis
**Mellau** on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.

Geograafia
----------

Mellau on Bregenzerwaldi osa. See asub Kanisfluh' mäe jalamil, mida peetakse Bregenzerwaldi maamärgiks.

Ajalugu
-------

Aastatel 1805-1814 kuulus Mellau Baierile, siis taas Austriale. Pärast Teist maailmasõda oli vald 10 aastat Prantsuse okupatsioonitsooni osa. 1870. aastal oli Mellaus suur tulekahju. Kirik, kool, pastoraat ja veel 18 maja põlesid maha.

Turism
------

Pärast Damülsi ja Mellau suusapiirkondade ühendamist 2010. aastal loodi suurim suusapiirkond Bregenzerwaldis ja üks suuremaid suusapiirkondi Vorarlbergi liidumaal: Damüls-Mellau suusapiirkond.

2015. aasta suvel ja sügisel ehitati *Mellaubahn* ümber, vana köisraudtee aastast 1972 asendati samal marsruudil monokaabli kujul. Pärast umbes 20 miljoni euro investeerimist hakkas 4. detsembril 2015 tööle uus 10-kohaline gondeltõstuk.

**Bregenzerwald Umgang**

Mellau on osa *Bregenzerwald Umgangist* (sõna-sõnalt: "Bregenzerwaldi jalutuskäik"). Jalutuskäik näitab Bregenzerwaldi 12 küla. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil kutsutakse jalutajaid kogema tüüpilist Bregenzerwaldi arhitektuuristiili läbi aegade.

Tühiasi
-------

Mellau
Panoraamvaade Mellau-Damülsi suusapiirkonnale
Austrias on Mellau tuntud Bregenzerwaldi bändi *Holstuonarmusigbigbandclub* laulust "Vo Mello bis ge Schoppornou" (alemanni murdes: "Mellaust Schoppernausse").

Vaata ka
--------

* Horizon Field

Tuntud inimesi
--------------

* Norbert Bischofberger (\* 1954), teadlane, gripiravimi Tamiflu arendaja
* Hubert Dietrich (1930-2006), maalikunstnik ja maalirestauraator
* Hermann Rützler (1883-1960), fotograaf ja kirjanik

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Bregenzi ringkonna vallad

* Alberschwende
* Andelsbuch
* Au
* Bezau
* Bildstein
* Bizau
* Bregenz
* Buch
* Damüls
* Doren
* Egg
* Eichenberg
* Fußach
* Gaißau
* Hard
* Hittisau
* Höchst
* Hohenweiler
* Hörbranz
* Kennelbach
* Krumbach
* Langen bei Bregenz
* Langenegg
* Lauterach
* Lingenau
* Lochau
* Mellau
* Mittelberg
* Möggers
* Reuthe
* Riefensberg
* Schnepfau
* Schoppernau
* Schröcken
* Schwarzach
* Schwarzenberg
* Sibratsgfäll
* Sulzberg
* Warth
* Wolfurt
**Laine Mesikäpp** (27. veebruar 1915 Adila – 5. mai 2012) oli eesti näitleja.

Ta õppis aastatel 1932–1936 Tallinna 1. tütarlastegümnaasiumis.

Ta alustas näitlejatööd 1942. aastal Endla teatris, kus tema esimene roll oli Maret Vaa "Toomas Nipernaadis". Aastatel 1944–1949 töötas Mesikäpp Estonias ja aastatel 1949–1992 Draamateatris.

Mesikäpa parimateks teatrirollideks peetakse Emmat lavastuses "Härra Punttila ja tema sulane Mati", Maijat "Parvepoistes" ning Mardi-Ristet "Muhu monoloogides".

Alates 1947. aastast esines Laine Mesikäpp ka laulupidudel, rahvakunstiõhtutel ja paikkondlikel laulupidudel leelotajana.

Ta kandis poolsada aastat tantsuema Anna Raudkatsi prossi, rahvalauljate talismani.

Ta oli Eesti Näitlejate Liidu auliige.

Ta oli ka rahvakunstiansambli Leigarid liige.

Ta on maetud Hageri kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1967 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Viited
------

1. ↑  Rein Sikk, Rahvalaulik Laine Mesikäpp hoidis tantsuema ehet, Eesti Päevaleht, 15. november 2008
2. ↑  Eesti Päevaleht, 9. mai 2012
3. ↑  Kalmistute register HAUDI

Välislingid
-----------

* Laine Mesikäpp Eesti teatri biograafilises leksikonis
* Laine Mesikäpp andmekogus IMDb (inglise)
Pustlaukise sulglohk
**Kurtuvėnai regionaalpark** (leedu keeles *Kurtuvėnų regioninis parkas*) on regionaalpark Leedus Šiauliai ja Kelmė rajoonis.

Kurtuvėnai regionaalpark asub Venta ja Dubysa jõe vahelisel alal Žemaidi kõrgustiku idaosas. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Kurtuvėnai ümbruse järvederohkeid ja künklikke maastikke, sealset ökosüsteemi ning kultuuripärandit.

Regionaalpargi maastik on metsane ja liigendatud, väikesel territooriumil võivad kõrgused erineda kuni viiskümmend meetrit. Regionaalparki läbib kolm oosi, ka liigendavad seda mitmed luited. Regionaalpargis asub ka mitmeid termokarstilise päritoluga sulglohkusid. Kõrgemate pinnavormide vahele jäävad arvukad märgalad, kus kasvavad rabamurakas, pääsusilm, kullerkupp ja harilik lubikas. Märgalade hulgas on ka Leedus haruldasi lubjarikkaid madalsoid. Männikutes kasvavad nõmmnelk, kännas-kipslill, aas-karukell ja palu-karukell. Kurtuvėnai ümbruses asub ligi 100 kalatiiki. Venta ja Dubysa vahelises orus asuvad Leedu suurimad allikad; seal avaneb üle 100 allika. Regionaalpargi territooriumil elavad mitmed hirvlased.

Kurtuvėnai mõisa ait
Regionaalpargi territooriumil asub 49 kultuurimälestist, paljud neist Kurtuvėnais. Nende seas on linnamäge ja viis mõisakompleksi. Venta ja Dubysa vahel asub tehnoloogiline mälestis - Venta-Dubysa kanal. Arhitektuurimälestisena on kaitse all ka kaks vesiveskit ja Kurtuvėnai kirik. Jusaičiai külas asub muistne hiiemägi.

Kurtuvėnai regionaalpargi halduskeskus asub Kurtuvėnais, Parko g. 2. Regionaalpargi pindala on 17 272 hektarit. Erinevate kaitsealade all on sellest 49,3 %.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kurtuvėnai regionaalpark** |

* Regionaalpargi kaart
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpark YouTube'is
Piinamisriistu
Désiré François Laugée, "Küsimus" (1881)
**Piinamine** on tegevus, mille eesmärk on kellelegi tugevate kannatuste tekitamine.

Piinamise õiguslik seisund
--------------------------

### ÜRO piinamise vastane konventsioon

ÜRO piinamise vastase konventsiooni artikli 1 lõike 1 kohaselt on piinamine iga tahtlik tegu, millega põhjustatakse isikule tugev füüsiline või vaimne valu või kannatus eesmärgiga saada temalt või kolmandalt isikult informatsiooni või ülestunnistust, karistada teda või kolmandat isikut teo eest, mida ta on toime pannud või milles teda kahtlustatakse või et teda või kolmandat isikut ähvardada või alandada.

### Euroopa inimõiguste konventsioon

Euroopa Inimõiguste ja Põhivabaduste Konventsiooni artikkel 3 sätestab, et

*Kedagi ei või piinata ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada.*
### Põhiseadus

Eesti Vabariigi põhiseaduse § 18 sätestab, et

*Kedagi ei tohi piinata, julmalt ega ebainimlikult või alandavalt kohelda ega karistada. Kedagi ei tohi tema vaba tahte vastaselt allutada meditsiini- ega teaduskatsetele.*
Sellest keelust ei tohi vastavalt § 130-le kõrvale kalduda ka erakorralise või sõjaseisukorra ajal.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Piinamine** |

* ÜRO piinamise vastane konventsioon (mitteametlik eestikeelne tõlge)
* Piinamise tõkestamise Euroopa konventsioon (mitteametlik eestikeelne tõlge)