recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Metsamaa Pärimustalu** on SA Kihnu Kultuuriruumile kuuluv talukompleks, kus toimuvad pilli-, kunsti-, käsitöö- ja pärimuslaagrid, suveülikoolid, teatrietendused, külapeod, kontserdid ja näitused. Talus tegutseb kohvik, käsitöötoad ja klubi, kuhu on aastaringselt oodatud külastajad.

Kihnu saare lõunapoolses tipus asuvas Rootsikülas paiknev traditsiooniline talukompleksi kuuluvad muuhulgas rehielamu, ait, saun-väliköök ja maakelder.

Tegevused
---------

* Kihnu Viiulifestival
* Suvine Pillilaager
* Kihnu Kunstilaager
* Kihnu Suveteater
* Kihnu Kudumisfestival

Talukompleks
------------

Uusehitustena kuuluvad kompleksi veel ka suvise kunstisaalina tegutsev kuur ning tänapäevasem abihoone koos kõige vajalikuga.
Metsamaa Pärimustalu koosseisus hakkavad peagi tööle ka koduloomad loomaaed ning Kihnu saare ühe sümboli – külgkorviga mootorratta – auks loodud mootorrattamuuseum.

Pärimustalu külastajatel on võimalus vaadata Kihnu ja kihnlaste eluolust tehtud dokumentaalfilme, osaleda kohaliku käsitöö- ja kunsti õpitubades ning tellida kuulamiseks ehtne folkloorikontsert. Talus on eksponeeritud on Kihnule omased majapidamisriistad, rahvariided ja käsitöö.
Metsamaa pärimustalu kohvikus pakutakse kohalikust toorainest valmistatud toite ja jooke ning saab nautida head kohvi.

Ehitustööd
----------

Kihnule tüüpiline 20. sajandi talukompleks kuulub SA Kihnu Kultuuriruumile aastast 2008. Amortiseerunud hooned otsustati lõplikult korrastada Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks. 2018. aasta jaanuaris sai Metsamaa talu põhihoone põhjaliku renoveerimise käigus peale ka uhiuue rookatuse. Vabaõhumuuseumilaadse talukompleksi ehitus- ja korrastustööd on plaanis täielikult lõpetada hiljemalt käesoleva aasta oktoobriks.

Välislingid
-----------

* "Metsamaa pärimustalu vahetab riigi juubeliks kuube" – Pärnu Postimees, 1. detsember 2017;
* "Metsamaa pärimustalu abihoone valmib mais" – Pärnu Postimees, 4. mai 2017;
* "Metsamaa talust kujuneb pärimuskultuuri keskus" – Pärnu Postimees, 23. märts 2012
* Kihnu avas pärimuskeskuse – Maavalla koda 2008
* Metsamaa pärimustalu Kihnu saarel
Ondřej Liška
**Ondřej Liška** (sündinud 14. juulil 1977 Brnos) on Tšehhi poliitik ja endine parlamendiliige. Alates 2009. aasta detsembrist kuni tagasiastumiseni 2010. aasta mais oli ta Rohelise Partei esimees, 29. novembril 2010 valiti ta samale ametikohale tagasi. 2007–2009 oli Liška hariduse, noorte ja kehakultuuri minister, vahetades Mirek Topoláneki teises valitsuses välja oma erakonnakaaslase Dana Kuchtová.

Ondřej Liška on õppinud politoloogiat ja usuteadust. 2003–2005 oli ta Brnos rahvasaadik ning kultuuri- ja hariduskomisjoni liige. 2004. aastast oli ta Euroopa Parlamendis roheliste nõunik regionaalarengu ja tõukefondide alal. 

2006. aastal valiti ta Lõuna-Morava maakonnast Tšehhi parlamenti. Ta on olnud Euroopa asjade komisjoni liige ning praegu kuulub regionaalpoliitika komisjoni.

Pärast Martin Bursíku tagasiastumist asus ta 8. juunil 2009 Rohelist Parteid juhtima ning sama aasta detsembris valiti ta partei korraliseks esimeheks. Sellel ametikohal oli ta kuni 8. juunini 2014.
Brendan Perlini (2014)
**Brendan Perlini** (sündinud 27. aprillil 1996 Guildfordis) on Inglismaal sündinud Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Edmonton Oilers ründajana paremäärel.

Aastatel 2012–2016 mängis Perlini Ontario Hockey League'i klubides Barrie Colts ja Niagara IceDogs.

2014. aastal valis Arizona Coyotes ta NHL-i *draft* '​is 12. valikuna. NHL-is debüteeris ta 5. detsembril 2016 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas viis päeva hiljem mängus Nashville Predatorsi vastu. Debüüthooajal sai Perlini NHL-is kirja 14 väravat ja seitse väravasöötu. Hooajal 2017–18 jäi tema arvele 17 väravat ja 13 väravasöötu.

2018. aasta novembris kaubeldi Perlini koos Dylan Strome'iga Nick Schmaltzi vastu Chicago Blackhawksi.

2019. aasta oktoobris siirdus Perlini Detroit Red Wingsi. Hooajal 2020–21 mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis HC Ambrì-Piotta. Seejärel naasis ta NHL-i, sõlmides üheaastase lepingu Oilersiga.

2014. aastal võitis Perlini Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Tema isa Fred Perlini valiti 1980. aastal NHL-i draft '​is, kuid suure osa karjäärist mängis ta Suurbritannias. Brendani vanem vend Brett Perlini on kuulunud Suurbritannia jäähokikoondisse.

Viited
------

1. ↑  "RELEASE: Blackhawks acquire Dylan Strome and Brendan Perlini". NHL.com. 25.11.2018. Vaadatud 23.1.2022
2. ↑  "RELEASE: Oilers sign Perlini to two-way contract". nhl.com. 7.8.2021. Vaadatud 23.1.2022

Välislingid
-----------

* Brendan Perlini NHL.com lehel
* Brendan Perlini hockeydb.com lehel

| * v
* r
Edmonton Oilers |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jack Campbell **·** Stuart Skinner **·** Mike Smith |
| 
**Kaitsjad**: Evan Bouchard **·** Philip Broberg **·** Cody Ceci **·** Vincent Desharnais **·** Mattias Ekholm **·** Oscar Klefbom **·** Brett Kulak **·** Ryan Murray **·** Darnell Nurse |
| 
**Ründajad**: Nick Bjugstad **·** Leon Draisaitl **·** Warren Foegele **·** Dylan Holloway **·** Zach Hyman **·** Mattias Janmark **·** Evander Kane **·** Klim Kostin **·** Connor McDavid **·** Ryan McLeod **·** Ryan Nugent-Hopkins **·** Derek Ryan **·** Devin Shore **·** Kailer Yamamoto |
**Bremeni torn** (algselt **Bremeri torn**, ka **Kampferbecki torn**) on Tallinna linnamüüri kaitserajatiste hulka kuuluv neljakorruseline hobuserauakujuline torn.

Sellest ühele poole jääb Munkadetagune torn, teisel pool on lähim säilinud naaber linnamüüris Hattorpe-tagune torn. Varem jäid Bremeni ja Hattorpe-taguse torni vahele Väike Rannavärav ja torn vana vene kiriku juures.

Torni välismüür on ligi 2 m paksune, linnapoolne müür 1 m paksune. Torni uksel on kahekordne lukustus, sest 20. sajandi alguses hoiti siin linna püssirohtu. Teisele korrusele, kus oli vangla, saab müürisisest treppi pidi. Vangla on valgustuseta, väikeste õhuavade ja käimlaga ruum, mille seintesse on müüritud raudrõngad. Kolmas ja neljas korrus olid laskeavade ja kaminatega.

Bremeni torniga on ühenduses Bremeni käik, mis ühendab Uut tänavat Vene tänavaga.

Kui torn sai 16. sajandil uue omaniku, hakati torni tema järgi Kampferbecki torniks kutsuma. 17. sajandini oli torni kahel korrusel vangla, hiljem peeti seal püssirohuladu. 1950. aastatel raiuti läbipääs Bremeni käiku, hiljem avati käigus Bremeni baar.

* Bremeni torn (vaade Vene tänavalt)Bremeni torn (vaade Vene tänavalt)
* Vaade Bremeni tornile, Uue tänava pooltVaade Bremeni tornile, Uue tänava poolt
*

Vaata ka
--------

* Bremeni käik
* Tallinna linnamüür
* Tallinna tornistik

Viited
------

1. ↑  Andri Ksenofontov, Hiina müür McDonald'sist Šoti klubini EPL, 12. september 2002

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bremeni torn** |

* Bremeni torn kultuurimälestiste riiklikus registris
* "Linn paneb Bremeni käigu autodele kinni" Eesti Päevaleht, 19. märts 2009
* Uwe Gnadenteich. "Ainulaadsest vangitornist avaneb imeline vaade vanalinnale" Postimees, 3. juuni 2013
* Uwe Gnadenteich. "Bremeni tornis on 600-aastane uks" Postimees, 3. aprill 2020
CFR Cluj toetajad klubi kodumängul
**Fotbal Club CFR 1907 Cluj** on Rumeenia jalgpalliklubi, mis tegutseb Cluj-Napocas. Klubi mängib riigi kõrgliigas Liga I.

Klubi on asutatud 1907. aastal. "CFR" klubi nimes tähistab Rumeenia riiklikku raudtee-ettevõtet Căile Ferate Române.

Klubi on viis korda tulnud Rumeenia meistriks. Riigi kõrgliigas on püsivalt mängitud alates 2004. aastast. Hooajal 2005–06 osaleti esimest korda Euroopa klubivõistlusel, kui Intertoto karikavõistlustel saadi teine koht. Esimest korda tuldi Rumeenia meistriks hooajal 2007–08. Kolmel hooajal on Cluj osalenud UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril ning kõige edukam on olnud hooaeg 2012–13, kui oma alagrupis saadi kolmas koht ja pääseti Euroopa Liigas 32 parema sekka, kus kaotati Itaalia klubile Milano Internazionale.

Saavutused
----------

* Liga I
	+ **Võidud** (8): 2007–08, 2009–10, 2011–12, 2017–18, 2018–19, 2019/20, 2020/21, 2021/22
* Liga II
	+ **Võidud** (2): 1968–69, 2003–04
* Liga III
	+ **Võidud** (7): 1946–47, 1982–83, 1985–86, 1988–89, 1990–91, 1995–96, 2001–02
* Cupa României
	+ **Võidud** (4): 2007–08, 2008–09, 2009–10, 2015–16
* Supercupa României
	+ **Võidud** (3): 2009, 2010, 2018

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
Brendan Gaunce 2015. aastal Utica Cometsis mängimas
**Brendan Gaunce** (sündinud 25. märtsil 1994 Sudburys Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Columbus Blue Jackets.

Aastatel 2010–2014 mängis ta Ontario Hockey League'i klubides Belleville Bulls ja Erie Otters. 

2012. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i *draft* '​is 26. valikuna. Hooajal 2014–15 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Canucksi noorteklubis Utica Comets. NHL-is debüteeris ta Canucksi meeskonnas 29. oktoobril 2015 mängus Dallas Starsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas järgmisel päeval mängus Arizona Coyotesi vastu, kuid see jäi tema ainsaks väravaks sel hooajal. NHL-is on tema kõige resultatiivsem hooaeg olnud 2017–18, mil ta lõi neli väravat ja andis kaks väravasöötu.

2019. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Boston Bruins. Suurem osa hooajast 2019–20 mängis ta AHL-is Boston Bruinsi noorteklubis Providence Bruins. NHL-is sai ta Boston Bruinsi meeskonnas kirja sel hooajal vaid ühe mängu.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Rootsi kõrgliiga klubiga Växjö Lakers. Samal aastal tuli ta klubiga Rootsi meistriks.

2021. aasta juulis naasis Gaunche NHL-i, sõlmides kaheaastase lepingu Columbus Blue Jacketsiga.

2012. aastal võitis Gaunce Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Tema vanem vend Cameron Gaunce on samuti jäähokimängija.

Viited
------

1. ↑  "Forward klar för Växjö Lakers". vaxjolakers.se. Vaadatud 12.5.2021
2. ↑  "CBJ signs Brendan Gaunce to a one-year, two-way contract". nhl.com. 30.7.2021. Vaadatud 6.4.2022

Välislingid
-----------

* Brendan Gaunce NHL.com lehel
* Brendan Gaunce hockeydb.com lehel

| * v
* r
Columbus Blue Jackets |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Joonas Korpisalo **·** Elvis Merzļikins **·** Daniil Tarassov |
| 
**Kaitsjad**: Gavin Bayreuther **·** Jake Bean **·** Nick Blankenburg **·** Adam Boqvist **·** Vladislav Gavrikov **·** Erik Gudbranson **·** Andrew Peeke **·** Zach Werenski |
| 
**Ründajad**: Justin Danforth **·** Liam Foudy **·** Johnny Gaudreau **·** Boone Jenner **·** Kent Johnson **·** Sean Kuraly **·** Patrik Laine **·** Gustav Nyquist **·** Mathieu Olivier **·** Eric Robinson **·** Jack Roslovic **·** Cole Sillinger **·** Jegor Tšinahhov **·** Jakub Voráček |
E. Lenderi Gümnaasiumi tänavapoolne hoone Maakri tänaval
**Elfriede Lenderi Eragümnaasium** oli aastatel 1907–1940 Tallinnas töötanud tütarlastegümnaasium.

Kooli asutaja ja ühtlasi juhataja oli eesti haridustegelane ja õpetaja Elfriede Lender. Elfriede Lenderi tütarlaste eragümnaasiumi avaaktus peeti 9. septembril 1907. Koolis, mis asus majas Suur-Karja 13, alustas õppimist 81 tüdrukut, kellest enamik oli kehvadest oludest pärit eesti tütarlapsed. Kuni 1918. aastani toimus õpe Lenderi gümnaasiumis vene keeles, sest tsaaririigis oli tütarlastel töö leidmiseks vene keele oskus hädavajalik. 1917. aastal õppis Lenderi koolis juba 461 tütarlast. 1918. aastal läks kool üle eestikeelsele õppele. Lenderi gümnaasiumi õpetajate hulgas olid Ernst Peterson-Särgava ja Marta Sillaots.

Lenderi Gümnaasiumi uus hoone, Kreutzwaldi tänav 25
1935. aastal sai kool uue maja, mis asus aadressil Kreutzwaldi tänav 25 (praegune Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasiumi hoone).
Varem tegutseti Maakri tänava hoonetes, millest on tänapäeval alles vaid tänavapoolne osa. Ülejäänud hooned on lammutatud. 

Aastatel 1935–1940 oli kooli juures lasteaed. 1936–1937 toimusid koolis Elfriede Lenderi Lastekasvatajate Kursused ja 1937–1940 tegutses Elfriede Lenderi Lasteaiakasvatajate Eraseminar.

Õppeasutus tegutses kuni 1940. aasta juunipöördeni. 1. augustist 1940 E. Lenderi tütarlaste eragümnaasium likvideeriti ja 1940. aastal moodustati tütarlastegümnaasiumi ja Tallinna Erakolledži osalise ühinemise tulemusena Tallinna 8. Keskkool. Enamik Lenderi nooremate klasside õpilastest jätkas õpinguid Tallinna 8. ja 7. keskkoolis.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Eesti entsüklopeedia veebis  (vaadatud 09.02.2013)
2. 1 2 3  Raivo Juurak (15. september 2017). "Tähistati Lenderi gümnaasiumi 110. aastapäeva". *Õpetajate Leht, nr. 28*. Vaadatud 16.02.2017.
3. ↑  Eraalgkoolid suletakse, Postimees (1886-1944), nr. 202, 29 juuli 1940

Kirjandus
---------

* E. Lender. Minu lastele. Stockholm, 1967, Tallinn, 22000, 32010
* ELG. Raamat meie kunagisest koolist, selle asutajast-juhatajast, õpetajaist ja meist endist. Uppsala, 1979
* V. Villandi. Teine Eesti tütarlaste gümnaasium. – Looming 1987, 10
* Elfriede Lenderi Gümnaasium. Tallinn, 2000
Bremen
Laeva profiil
**Bremen** oli Saksamaa ookeaniliinilaev. 

1926. aastal andis ettevõte Norddeutsche Lloyd laevatehasele Blohm & Voss tellimuse kahe suure reisiauriku ehitamiseks (teine oli Europa).

Bremeni kiil pandi maha 18. juunil 1927 ja juba 16. augustil 1928 lasti laev vette.

Laeva olulisemad tehnilised andmed olid järgmised: pikkus 286 m, laius 31,1 m, veeväljasurve 51 656 t, koguvõimsus 130 000 hj ja kiirus 28 sõlme.

Aurik mahutas 2228 reisijat ja 1000 meeskonnaliiget. Laeval oli tehtud mitmeid olulisi uuendusi, näiteks olid kõik tekiehitised projekteeritud voolujoonelistena. Laeva pardal asus muuhulgas ka postilennuk, mille õhkutõusuks oli olemas suruõhukatapult. 

Oma esimesel reisil Bremerhaven`ist New Yorki ületas aurik Atlandi ookeani kõigest 4 päeva, 18 tunni ja 47 minutiga, millega võitis "Sinise lindi". Senine rekordiomanik Mauretania oli seda hoidnud ka ligi 20 aastat. Järgmisel aastal ületas Bremeni tulemust tema sõsarlaev Europa, mis ületas Atlandi kõigest 4 päeva 17 tunni ja 6 minutiga. 1933. aastal võitis Bremen sama rändauhinna taas, saavutades keskmiseks ookeaniületuse kiiruseks 27,92 sõlme (ehk 51,71 km/h). Juba sama aasta augustis kaotas ta selle aga lõplikult Itaalia reisilaevale Rex.

Laev hävis 1941. aasta märtsis Bremerhaveni sadamas tulekahjus. Hilisema uurimise käigus selgus, et aluse oli põlema pannud 15 aastane laevapoiss kättemaksuks ohvitserilt saadud kõrvakiilu eest.

Viited
------

1. ↑  Guido Ilves: "Katastroofid, mis vapustasid maailma"; Maalehe Raamat 1997, Tallinn
Kaart
Venemaa peakonsulaat (Kiriku 8)
Narva Aleksandri Suurkirik (Kiriku 9)
**Kiriku tänav** on tänav Narvas Joaoru linnaosas. Algab 1. Mai tänavast läänes ja lõpeb Raudsilla tänavaga ristudes. Tänav on 275 m pikk.

Aadressil Kiriku 8 asub Vene Föderatsiooni Peakonsulaat Narvas.
Aadressil Kiriku 9 asub Narva Aleksandri Suurkirik.

Ajalugu
-------

Kiriku tänav 1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel
1912. ja 1927. aasta linnaplaanidel on selle nimi *Kiriku tänav* – sellel tänaval asuva Narva Aleksandri Suurkiriku ja enne teist maailmasõda samal tänaval asunud Narva Issanda Ülestõusmise peakiriku järgi. Tol ajal oli see sirge tänav kahe kiriku vahel.

Majast Kiriku 14 kujundas 1928. aastal Narvas registreeritud Narva Muhamedi Kogudus mošee. 

1946. aastal oli plaanis nimetada tänav ümber *Mineviku tänavaks*.

12. juulil 1950 nimetati Narva linna RSN TK otsusega nr 30 Eesti NSV moodustamise 10. aastapäeva puhul tänav Eesti kommunisti Jaan Tombi auks ümber Jaan Tombi tänavaks. 27. septembril 1995 ennistati Narva Linnavolikogu määrusega nr 70/30 tänavale *Kiriku tänava* nimi.

Endine Kiriku tänav
-------------------

Narva vanalinnas olnud Kiriku tänav oli Narva üks vanemaid tänavaid. 1684. aasta Narva linnaplaanil on see märgitud saksa keeles *Kirchen Gasse* nimega. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi vene keeles *Кирочная улица*, 1912. aasta linnaplaanil *Kiriku tänav* – oletatavasti selle tänava ja Viru tänava nurgal asunud Narva Jaani kiriku järgi.

1927. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi *Rahu tänav*. See algas Mäe tänavalt, ristus Viru, Kooli, Rüütli ja Vahe tänavaga. Pärast teist maailmasõda tänav likvideeriti, endistest majadest jäi alles ainult maja aadressil Koidula tänav 3a (endine Rahu tänav 5).

* Kiriku tänav 1905. ja 1912. aasta linnaplaanidelKiriku tänav 1905. ja 1912. aasta linnaplaanidel
* Vaade endise Rahu (Kiriku) tänava majale nr 5 (praegu Koidula 3a)Vaade endise Rahu (Kiriku) tänava majale nr 5 (praegu Koidula 3a)

Viited
------

1. 1 2 3 4  Svetlana Andrejeva. Narva tänavad 17.-21. sajandi linnakaartidel. – Narva Muuseumi Toimetised, nr 7, 2007, lk 108-127
2. ↑  27.09.95 Narva Linnavolikogu määrus nr 70/30

Välislingid
-----------

 Kiriku tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Dipeptidüülpeptidaas 4, dimer, Human
**Dipeptidüülpeptidaas 4** ehk **DPP4** ehk **CD26** (*Dipeptidyl peptidase-4*) on looduslikult valk, mida inimestel kodeerib geen *DPP4* ning mis toimib T- ja B-rakkude aktivatsioonil ja mitmetel rakkudel retseptorina.

Inimese DPP4 (hDPP4)
--------------------

Inimese T-rakud ekspresseerivad CD26 tüümuse diferentseerumise hilisemates arengufaasides ja neid seostatakse T-abistajarakkudega.

### Aktiivsus

Selle molekuli täpsed funktsioonid pole selged. See on antigeenne ensüüm, mida ekspresseerib raku pinnal enamik rakkudest (näiteks loomulikud tappurrakud, seedeelundkonna, maksa, eesnäärme ja neerutorukestes (*proximal tubule* – nefroni need osad, mis viivad Bowmani kihnust Henle lingule) epiteelirakud), ja seda seostatakse immuunsuse regulatsiooni, erinevate signaalide ülekande ja apoptoosiga.

DPP4 funktsioonide hulka kuuluvad ka glükoosi homöostaasi tagamine, talitlemine neurotransmitterina ja osalemine peptiidhormoonide metabolismis.

### Kliinilised märkused ja rakendus

CD26/DPPIV mängib mõningate uurijate arvates tähtsat rolli kasvajate bioloogias, kuna arvatakse, et selle taset saaks kasutada teatavate uudismoodustiste markerina.

Wesley jt avaldatud töös seostatakse CD26/DPPIV inhibeerivat toimet melanotsüütide maliigseks muutumisega, inditseerides seega melanoomi väljakujunemist takistavat toimet.

#### II tüüpi diabeedi ravimina

Suukaudsete antihüperglükeemiliste ravimite rühm, mida nimetatakse DPP-4 inhibiitoriteks, on välja töötatud nii, et need saaksid toimida II tüüpi diabeediga inimeste organismis nimetatud retseptori ensümaatilisele toimele inhibeerivalt.

#### Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus

Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviirus seondub inimese DPP4-retseptoriga hingamisteedes, kopsudes ja neerudes ning siseneb rakku, vabastades oma RNA tsütoplasmasse. Ka üksküürkaamelite ja hobuste DPP4 võib võimaldada viiruseosakeste sisenemist rakku.

Nahkhiire DPP4
--------------

Nahkhiire DPP4 on *Bat coronavirus HKU4*, mis on suguluses MERS-CoV-viirusega, retseptor.

Vaata ka
--------

* DPP-4 inhibiitorid

Viited
------

1. ↑  Kameoka J, Tanaka T, Nojima Y jt, Direct association of adenosine deaminase with a T cell activation antigen, CD26. Science. 23. juuli 1993;261(5120):466-9, veebiversioon (vaadatud 21.06.2015) (*inglise keeles*)
2. ↑  Satoshi Iwata ja Chikao Morimotoa, Cd26/Dipeptidyl Peptidase IV in Context The Different Roles of a Multifunctional Ectoenzyme in Malignant Transformation, 2. august 1999 // JEM 190. väljaanne, nr 3, lk 301-306, The Rockefeller University Press, doi: 10.1084/jem.190.3.301, veebiversioon (vaadatud 21.06.2015) (*inglise keeles*)
3. ↑  Yang Yang, Lanying Du, Chang Liu jt, Receptor usage and cell entry of bat coronavirus HKU4 provide insight into bat-to-human transmission of MERS coronavirus, Proc Natl Acad Sci U S A. 26. august 2014; 111(34): 12516–12521. doi: 10.1073/pnas.1405889111, PMCID: PMC4151778, veebiversioon (vaadatud 27.06.2015) (*inglise keeles*)
**Puugipask** (*Fuligo septica*) on limakute ehk limaseente tuntuim esindaja Eestis. Ta on maailma suurim limaseen, mille viljakeha võib kasvada üle 30 cm suureks. Tema viljakeha on padjakujuline. Värvuselt on puugipask oranžist tellispunaseni. Ta on praguneva pinnaga, seest täidetud tumepruuni tolmava eosmassiga.

Teisendid
---------

Puugipasal on mitmeid teisendeid:: 

* *Fuligo septica* var. *candida*
* *Fuligo septica* var. *flava*
* *Fuligo septica* var. *rufa*

Levik
-----

Hajusalt kõikjal Eestis, mõnel aastal kohati massiline.

Leida võib puugipaska kasekändudel soistes kohtades, kõikjal Eestis. Paljunemisajal juulist septembrini ronib ta valguse kätte ning moodustab kuiva värvilise viljakeha, mis on täidetud eostega. Puugipask on mõnes mõttes  seent meenutav alglooma esindaja, kes elab oma elu varjatult, kellelegi kahju tegemata või kasu toomata.

Kirjeldus
---------

Puugipasal, nagu ka teistel limaseentel, puudub seeneniidistik ja nende keha koosneb amööbisarnasest limasest massist, mida nimetatakse plasmoodiumiks ja mis roomab endale toitu otsides mööda kõdunevat puitu ringi.

Puugipask rahvausundis
----------------------

Rahvasuus tuntakse teda puugipasa, puugisita, harva nõiapasa, aga ka harvem lehmasita, koerajäti, kratisita, päärapasa, peerapasa ja muugasita nimetuse all. Vanasti usuti, et puugipasa algul limased ja hiljem pulbristuvad moodustised on krattidest ehk puukidest maha jäänud. Neid seostati nõidusega ja arvati, et nad võivad mitmel moel halba põhjustada.

Rahvasuu järgi võib puugipasa leidmisega palju halba juhtuda. Näiteks uskumus, et kui puugi või krati kõht vara (piima) vedades liiga täis saab, siis ta jätab endast maha jälje, puugipasa. Tavaliselt põletati see kohe ära, kartes tagajärjena puugikskäijal juhtuvat mingi õnnetus, näiteks tekkisid tal seedehäired vm. Teise suurema rühma puugipasa kohta moodustavad teated, mille kohaselt saadab nõid puugipasa ohvrile kahjutekitamiseks.

Vaata ka
--------

* *Physarum polycephalum*

Viited
------

1. 1 2 3  "Puugipask". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2018.
2. ↑  NCBI Taxonomy database, 
*Fuligo septica*, veebiversioon (vaadatud 25. septembril 2017) inglise keeles
3. ↑  Kastanje, V. 1995. Puugipask. *Eesti Loodus* 2: 48–49.
4. 1 2  Rein Kuresoo, Hendrik Relve ja Indrek Rohtmets (2001). *Eesti elusloodus: Kodumaa looduse teejuht*. Teine trükk. Tallinn: Varrak, 165. (ISBN 9985-3-1041-1)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Puugipask** |

* Puugipask andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Aivar Jürgenson: Puugipask, mahasadanud pilved ja taevased seened
* Sissekanne CoL-is
**Kohanimi** ehk **toponüüm** on geograafilise objekti (asula, soo, mere, jõe vm) nimi. 

Tihtipeale koos võimu vahetusega muutuvad ka kohanimed. Sellis protsessi kohta kasutatakse terminit "*toponüümiline puhastus"*, mis on üsna kiire ja odav viis mõjutada kohalike elanike meelsust. Näiteks Eestis nimetati Kuressaare linn 1952. aastal sealt pärit bolševiku Viktor Kingissepa järgi Kingissepaks ja Nõukogude aja perioodi lõppedes võeti taas kasutusele uus (endine) nimi, mille abil püüti uut võimu konsolideerida ning näidata, et nõukogude periood on lõppenud. 

Kohanimesid käsitleb onomastika haru toponüümika.

Kohanimede liike
----------------

* hüdronüümid – veeobjektide (jõgede, järvede, merede, lahtede, väinade jt) nimed
* oikonüümid – asulate nimed
* oronüümid – positiivsete pinnavormide (mäestike, mäeahelike, mäetippude, küngaste) nimed

Vaata ka
--------

* Kohanimeloend
* Toponüümiline perekonnanimi

Viited
------

1. ↑  Ats Remmelg (2020). "Majandinimed Eesti NSV-s" (PDF). *Tartu Ülikool*.
2. ↑  Liisi Seil (7. märts 2021). "Mis juhtus aastal 1952? Kotkas tõi olümpiakulla, Kuressaarest sai Kingissepa". *Õhtuleht*.
"**Kiriku laulu- ja palveraamat"** on eestikeelne kiriklik lauluraamat luteri kirikus.

"Kiriku laulu- ja palveraamat" (lühendina KLPR) võeti üheaegselt kasutusele nii kodu- kui ka väliseesti kogudustes 1991. aasta I advendil. See oli Eesti kirikuelus ajalooline sündmus, sest eelmine, "Uus lauluraamat" anti välja aastal 1899.

Kiriku laulu- ja palveraamat laoti (ja seda trükiti 5000 eksemplari) Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku (eksiilkiriku) kulul trükikojas OMA PRESS LIMITED Kanadas Torontos. 50 000 eksemplari trükiti FINNCHURCHAIDi (Soome Evangeelse Luterliku Kiriku allasutus) kulul. Täiendavalt trükiti "Kiriku laulu- ja palveraamatut" 30 000 eksemplari Tallinnas aastal 1992 EELK Konsistooriumi kirjastus- ja infoosakonna väljaandena (Ühiselu) trükikojas.

KLPR-is on laulud esmakordselt trükitud koos nootidega. Endise, "Uue lauluraamatu" puhul kasutati spetsiaalset noodiraamatut – Punscheli noodiraamatut.

Välislingid
-----------

* Toomas Paul. Kirikulaul eesti rahva mentaliteedi mõjutajana. Sirp, 21. detsember 2001
* Mihkel Kukk. Lauluraamatuaasta
* Ehsti-Ma Laulo-Rahmat, Tallo-Rahwa Kohli- nink Kirko-Lapsede tarbix, kud Jummala Auwux, ninda welja-sähdtut Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
* Eesti-Ma Rahwa Koddo-ning Kirko Raamat Teos digiteerituna digitaalarhiivis DIGAR
**Prognoos** (kreeka keeles πρόγνωσις *prognōsis* 'etteteadmine, ettenägemine') on meditsiinis haiguse kulu ja haige seisundi muutumise ennustus.

Kindlaid digitaalseid kriteeriume meditsiiniliseks prognoosimiseks tänapäeval ei ole. Prognoos püstitatakse vastavalt arsti teadmistele ja kogemustele. Teatud määral saab prognoosi kujundada suurte statistiliste rühmade alusel, nt on eelnevate uuringute tulemusel võimalik väita, et 45% tõsise septilise šokiga patsientidest sureb 28 päeva jooksul. Siiski ei määra see korrektselt konkreetse üksikisiku saatust. Prognoosimisel arvestatakse haiguse iseloomu, haige vanust, kaasuvaid haigusi, haige meeleolu ja tahet paraneda, ravimite toime tõhusust ja tekkivaid kõrvalnähte, haige sotsiaalset ja psüühilist seisundit, haige pärilikkuse anamneesi, riskitegurite olemasolu.

Eristatakse järgmisi prognoose:

* prognoos elu suhtes
* prognoos funktsiooni taastumise suhtes
* prognoos töövõime suhtes
* prognoos tervistumise suhtes

Eristatakse järgmisi prognoosi tõenäosuse realiseerumise astmeid:

* hea
* kahtlane
* halb
* väga halb

Seega, kui prognoos elule on hea, siis väga suure tõenäosusega jääb patsient haiguse lõppedes või stabiliseerudes ellu, ning kui prognoos elule on väga halb, siis väga suure tõenäosusega põhjustab haigus inimese surma.

Prognoosi teades saab paremini otsustada, kas on mõttekas üht- või teistsugust ravi alustada.

Prognoos võib sisaldada infot selle kohta, millise aja vältel ravi ajal ja järel haige seisund ei halvene, milline on elusoleku tõenäosus teatud aja möödumisel diagnoosimisest ning kui pikk on haige elu pärast diagnoosimist.

19. sajandil oli meditsiini põhieesmärk haiguste korrektne diagnoosimine ja rahuldava prognoosi saavutamine. Alles hiljem pandi põhirõhk haiguste väljaravimisele.

Vaata ka
--------

* prognoos
Valacar ja Eldacar on J. R. R. Tolkieni loodud maailma tegelased.

Valacar (1194 Kolmandal Ajastul – 1432 K. A) ja Eldacar (1255 K. A. – 1490 K. A.). Gondori kuningad, isa ja poeg, Vt. Hõimusõda, Gondori kodusõda. Valacari isa Romendacil II (1126 K. A. – 1366 K. A.) kindlustas Anduini läänekalda ja lasi ehitada Argonathi sambad. Ta lõi ka soojemad suhted põhja hõimudega, kelle juhid said tähtsateks meesteks tema vägedes. Eriti hästi sai ta läbi Vidugaviaga ning saatis oma poja Valacari ka saadikuna tema õukonda elama. Seal armus Valacar Vidumavi, Vidugavia tütresse, ja abiellus temaga. Juba Valacari eluajal põhjustas kuninga abielu naisega, kelles polnud Númenori verd ning kes suri ammu enne oma abikaasat, rahutusi. Kui Eldacar, keda lapsena tema ema sugulaste seas Vinitharyaks oli hüütud, troonile tuli, rahulolematuse ilmingud tugevnesid ja algas kodusõda. Kui teiste kuningaverd trooninõudlejate väed Eldacari ründasid, pani ta vihaselt vastu, ta võeti Osgiliathis piiramisrõngasse ja lõpuks võeti linn julmalt ära ning Eldacar pidi Põhja põgenema. Oma hõimlaste juures kogus ta uusi vägesid, sellal kui tema rivaal Castamir (Romendacil II vennapoeg) tekitas julmuse ja viletsa valitsemisega troonilt ajutiselt tõugatud kuningale üha uusi pooldajaid ka Gondori enda rahva ja ülikute hulgas. 10 aasta pärast Eldacar ründas ning Lebenninis Erui Ülepääsu juures toimus lahing, kus Eldacar tappis Castamiri kahevõitluses.
**Kohaspetsiifiline teater** (inglise keeles *site-specific theatre*) on teatrivorm, mis kõige laiemas tähenduses hõlmab neid lavastusi, mida etendatakse väljaspool selleks otstarbeks ehitatud või kohandatud hooneid. Kohaspetsiifilise lavastuse ruumiks võib olla näiteks vana tehas, linnaruum, küün, korter, looduslik maastik jne.

Sisuliselt kitsendades on kohaspetsiifiline teater teatrivorm, kus lavastuse leitud ruum oma füüsiliste, sotsioloogiliste või kultuuriliste tähendustega mängib aktiivset rolli lavastuse loomisprotsessis. Olulise osa lavastuse ettevalmistustööst hõlmab paiga uurimine ja analüüsimine. Tõeline kohaspetsiifilise lavastuse jõud on selles, et ta mingil moel aktiveerib või seob kindla koha narratiivid, milleks võivad olla arhitektuuri-, maastikuvormid, hoone iseloom, funktsioon või ajalugu. Kohaspetsiifilise lavastuse ruum töötab alati kontekstina ning lavastus ise on kavandatult mõistetav ainult selle algses kohas.

Etenduse toomine teatriruumist välja võib anda võimaluse vähendada distantsi teatri illusoorsuse ja reaalsuse vahel. On öeldud, et see viib tihti kogu teatriruumi osade (näiteks publik ja lava) uuesti mõtestamiseni ja defineerimiseni ning eksperimentideni nende paigutuses ja funktsioonis.

Kohaspetsiifilise teatri erivormiks võib pidada **keskkonnateatrit** (inglise *environmental theatre*) ja **rännakteatrit** (inglise *promenade theatre*). Esimese puhul on tegemist teatriga, kus eriline tähelepanu on keskendatud publiku ja lava, elu ja kunsti vahelise eraldatuse vähendamisele ning kus näitleja roll pole ruumi suhtes või teksti roll lavastuse suhtes esile tõstetud. Rännakteateris publik tavaliselt seisab ning liigub koos näitetegevusega ühest etenduspaigast teise. Eesti võib viimase rännakteatri näitena märkida Pärnu teatris Endla 2016. aastal esietendunud lavastust "See asi" (lavastaja Laura Mets). 

Kohaspetsiifilistest lavastustest Eestis võib näidetena välja tuua mitme teatri Tammsaare lavastusi Vargamäel, Anne Türnpu lavastatud "Isuri eepose" Kordu rabas, Vanemuise suvelavastused "Peko" Värskas ja "Obinitsa" Obinitsas (lavastaja Ain Mäeots), Taarka Pärimusteatri lavastuse "Inemise igä" Piusa liivakarjääris (lavastaja Helena Kesonen), Tartu Uue teatri lavastuse "Odysseia" (lavastaja Ivar Põllu).

Viited
------

1. 1 2  Patrice Pavis (1998). Dictionary of the Theatre. Terms, Concepts, and Analysis. University of Toronto Press.
2. ↑  Mike Pearson (2010). Site-Specific Theatre. Palgrave Macmillan.
3. ↑  Joslin McKinney, Philip Butterworth (2009). The Cambridge Introduction to Scenography. Cambridge University Press.
**ProgeTiiger** on Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutuse (HITSA) üks kahest programmist (teine on IT Akadeemia)

ProgeTiigri programmi eesmärk on märkimisväärne ja Eesti elu edendav, selleks on tõsta õppurite tehnoloogilist kirjaoskust ja digipädevust. Selle hulka kuulub: õppe- ja näidismaterjalide loomine ja uuendamine, tõlkimine ja kohandamine; koolitused õpetajatele ja juhendajatele (sh tehnoloogiategevuste juhendajatele, kes toetavad programmi teemavaldkondades tegevuste elluviimist)ja programmi võrgustike kaudu uute koolitajate pealekasvu tagamine. Võrgustiku liikmed on koolitusprogrammi koolitajad ja valdkonna populariseerijad oma piirkonnas; haridusasutustele ProgeTiigri programmi rakendamiseks ja õppetööks vajalike tehnoloogiliste seadmete soetamise toetamine; teavitus- ja populariseerimisürituste korraldamine, infomaterjalide koostamine, tehnoloogilist kirjaoskust arendavate õpilasürituste ja -konkursside korraldamine; õpilaste ja õpetajate toetamine rahvusvahelistel õpilaskonkurssidel osalemisel, programmi ja selle tulemuste tutvustamine laiemale avalikkusele.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2016. Vaadatud 2. augustil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Proge Tiigri koduleht
**Mehmet Murat Okur** (sündinud 26. mail 1979 Yalovas) on Türgi endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku kümme hooaega, neist enamiku Utah Jazzis. 

Okur on Detroit Pistonsiga tulnud 2004. aastal NBA meistriks ja võitnud Türgi koondisega 2001. aasta Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali.

Karjäär Euroopas
----------------

Enne NBA-sse siirdumist mängis Okur aastatel 1997–2002 Türgi kõrgliigaklubides, kellega tuli kolm korda Türgi meistriks ja võitis neli karikat.

Karjäär NBA-s
-------------

Detroit Pistons omandas Okuri mängijaõigused 2001. aasta NBA *draft* '​i 38. valikuga. Debüüthooajal (2002/03) tõi ta Pistonsi kasuks keskmiselt 6,9 punkti ja 4,7 lauapalli mängus. Järgmisel, 2003/04. hooajal kogus ta keskmiselt 9,6 punkti ja 5,9 lauapalli mängus ning tuli Pistonsiga NBA meistriks.

Seejärel mängis ta seitse aastat Utah Jazzis, kus tõi oma karjääri parimal, 2005/06. hooajal keskmiselt 18 punkti, 9,1 lauapalli ja 2,4 resultatiivset söötu mängus ning valiti 2007. aastal NBA tähtede mängule.

Hooajal 2010/11 sai Okur vigastuse tõttu kaasa teha vaid 13 kohtumises, misjärel vahetati ta 2011. aasta detsembris New Jersey Netsi. Netsis kogus ta 17 mängus keskmiselt 7,6 punkti ja 4,8 lauapalli, kuni vahetati 2012. aasta märtsis Portland Trail Blazersisse. Blazers loobus mõni päev pärast vahetustehingut tema teenetest, misjärel lõpetas Okur vigastustele viidates karjääri.

Rahvuskoondis
-------------

Okur on Türgi koondises mänginud 2002. aasta maailmameistrivõistlustel ning 1999. 2001. 2003. 2005. ja 2007. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Ta on võitnud 2001. aastal Türgis peetud Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali.

Saavutused
----------

* NBA meister (2004)
* NBA tähtede mäng (2007)
* Kolmekordne Türgi meister (1999, 2000, 2002)
* Neljakordne Türgi karika võitja (1999–2002)

Välislingid
-----------

* Mehmet Okur – NBA.com
* Mehmet Okur – Basketball-Reference.com
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Hageri kihelkonnas asunud mõisast; mõisa kohta Kullamaa kihelkonnas Läänemaal vaata artiklit Kohatu mõis (Kullamaa).* |

---

**Kohatu mõis** (saksa keeles *Kohhat*) oli Harjumaal Hageri kihelkonnas asunud mõis.

Tänapäeval jääb mõisakeskus Harjumaa Saue valla Kohatu küla maadele.

Ajalugu
-------

Kohatu karjamõis tekkis samanimelise põlisküla kõrvale.

Kohatu mõisa esmamainiti 1475. aastal. 17. sajandi alguses oli mõis Neukirchide suguvõsa omanduses. Aastal 1637 eraldati mõisa veskikoht iseseisvaks Uue-Kohatu ehk Kernu mõisaks. 1639 omandas Kohatu mõisa Gustav von Wrangell, seejärel Hans von Wrangelli (1638–1683). 1741 läks Kohatu Kernu mõisniku Friedrich Johann Wartmanni valdusse ning jäi kuni mõisate võõrandamiseni Kernu kõrvalmõisaks.

1920. aastatel tekkis nii Kohatu kui Kernu mõisasüdame ümber asundus. Kohatu asundus kasvas 1930-ndate lõpuks Kohatu külaga kokku. Kernu asundust nimetati alates 1937 sealse Lümandu jõe järgi Jõekülaks. 1977 liideti Jõekülagi Kohatu külaga.

Viited
------

1. 1 2  Kohatu mõisast Eesti Mõisaportaalis
2. 1 2  Eesti kohanimeraamat, lk. 220

Välislingid
-----------

* Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Kohatu mõis (Hageri khk)
* Eesti mõisad

Hageri kirik
Hageri kihelkond

**Kirik**: Hageri  

**Mõisad**: Adila mõis | Angerja mõis | Hageri kirikumõis | Haiba mõis | Kelba mõis | Kirdalu mõis | Kernu mõis | Kohatu mõis | Kohila mõis | Kurtna mõis | Lohu mõis | Lümandu mõis | Mäeküla mõis | Maidla mõis | Ohulepa mõis | Pahkla mõis | Rabivere mõis | Ruila mõis | Salutaguse mõis | Sutlema mõis | Tohisoo mõis | Uuemõisa mõis
Mehmet Şimşek (oktoobris 2008)
**Mehmet Şimşek** (sündinud 1. jaanuaril 1967 Gercüşis Batmani provintsis Türgis) on kurdi päritolu Türgi poliitik. Ta oli alates 1. maist 2009 kuni 24. novembrini 2015 Türgi rahandusminister. 24. novembrist 2015 kuni 9. juulini 2018 oli ta Türgi asepeaminister.

Ta lõpetas aastal 1988 Ankara Ülikooli majandusteaduse bakalaureuse astmega. Aastal 1990 sai ta stipendiumi Inglismaal õppimiseks ja ta kaitses aastal 1993 Exeteri ülikoolis majandusteaduse magistri väitekirja.

Seejärel töötas ta mitmes panganduskontsernis: UBS-is, Deutsche Bankis ja Merrill Lynchis.

2007. aasta Türgi parlamendivalimistel kandideeris ta Õigluse ja Arengu Partei nimekirjas Türgi Suure Rahvuskogu ridadesse. Ta oli aastatel 2007–2009 Türgi riigiminister. 1. maist 2009 kuni 24. novembrini 2015 oli ta Türgi rahandusminister. 24. novembrist 2015 kuni 9. juulini 2018 oli ta Türgi asepeaminister.

Isiklikku
---------

Ta on teist korda abielus, tema abikaasa Esra Kara on arhitekt. Tal on nii Türgi kui ka Suurbritannia kodakondsus.
Kirikutorn.
**Viru-Jaagupi kirik** ehk **Viru-Jaakobi kirik** on kirik Lääne-Viru maakonnas Viru-Jaagupis. Kirikut kasutab EELK Viru-Jaakobi kogudus.

Ajalugu
-------

Viru-Jaagupi kirik sai endale kirikumaad Liivi ordu ordumeistrilt Johann von Mengdenilt 1453, Johann Wolthus von Herselt 1473, Berend von der Borchilt 1482 ja Wolter von Plettenbergilt 1504. aastal. Kiriku täpne ehitusaeg on teadmata, kirikut on esmamainitud 1473. aastal Rakvere Saksa Maarja kiriku abikirikuna.

Viru-Jaagupi kirik oli ka Viru-Jaagupi kihelkonna peakirik.

Kiriku hävitasid 16. sajandi lõpul sõjas vene väed ning see ehitati taas üles 1669. aastal. 1703. aastal Põhjasõjas laastati kirikumõis taas. Kiriku süütasid Vene väed 1703. ja 1708. aastal. 

Kirik taastati ja uuendati 1877. ja 1878. aastal.

Vaata ka
--------

* Viru-Jaagupi pastoraat

Välislingid
-----------

* EELK Viru-Jaakobi kirik
* Viru-Jaagupi kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes

Viru-Jaagupi kirik
Viru-Jaagupi kihelkond

**Kirik**: Viru-Jaagupi  

**Mõisad**: Aravuse mõis | Aru mõis | Immersoo mõis | Inju mõis | Inju-Aru mõis | Karila mõis | Kulina mõis | Kupna mõis  | Küti mõis | Meriküla mõis | Mõdriku mõis | Männikvälja mõis | Puka mõis | Põlula mõis | Põlula-Uuemõisa mõis | Rasivere mõis | Roela mõis | Roosna mõis | Rosentali mõis | Rägavere mõis | Tudu mõis | Vaeküla mõis | Vana-Aru mõis | Vinni mõis | Viru-Jaagupi kirikumõis | Voore mõis | Võlumäe mõis | Ädara mõis
**Vismeistri mõis** (ka *Fismeistri mõis*; saksa keeles *Fischmeister*) oli eramõis Keila kihelkonnas Harjumaal.

Vaata ka
--------

* Vismeistri
* Kalameister

Viited
------

1. ↑  Fismeistri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.12.2016)

Välislingid
-----------

* Fismeistri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis
Keiser Lothar I (849–851)
**Lothar I** (umbes 795 – 29. september 855) oli Frangi keiser 840–855 ja Kesk-Frangi kuningas 843–855.

Lothar oli Frangi keiser (814–840) Ludwig Vaga vanim poeg ning seega õigustatud pärima Frangi impeeriumi. 817. aastal oli ta saanud kaaskeisriks ning 823 koguni lasknud end paavst Paschalis I-l keisriks kroonida, ent pidi siiski oma isale keisriõigused peagi loovutama. Põhjuseks oli see, et ta hakkas koos oma vendadega isa vastu mässama. Esimene mäss toimus 830 ja Ludwig kukutati, kuid sai 831 taas troonile tagasi. Teine mäss toimus 833 Milano peapiiskopi Angilbert II õhutusel ning Ludwig kukutati uuesti ja uuesti tõusis ta järgmisel aastal troonile. Ludwig pagendas Lothari Itaaliasse, mille asevalitseja (822–855) ta oli kuni oma isa surmani.

Frangi riigi jagamine: Lothar I Kesk-Frangi riik – Lotring, Burgundia ja Itaalia – rohelisega
Ludwig Vaga surma järel 840 otsustas ta kogu võimu aga enda kätte võtta. Kuid tema ambitsioonikad vennad Ludwig ja Charles (germaanipäraselt Karl) ei tahtnud sellega leppida ning et nende isa autoriteet oli olnud liiga nõrk, et ühtki neist riigi ainupärijaks teha, siis algas sisesõda, mis Frangi riigis Merovingide ajal sagedane oli olnud. Ükski vend ei suutnud ülekaalu saavutada ning nii jagasid nad riigi 843. aastal Verduni leppega omavahel.

Lothar säilitas Frangi keisritiitli ja sai endale valitsemiseks Itaalia ning maariba Reini ja Rhône'i jõe vahel kuni Põhjamereni ehk Kesk-Frangi riigi. Seega läks ka Karl Suure pealinn Aachen tema valdusse ning seal asuski ta resideerima. Itaalia andis ta valitseda oma vanimale pojale Ludwigile. 

855. aastal, enne oma surma jagas ta riigi kolmeks: põhjapoolse osa (Lotharingia koos Aacheniga) sai ta keskmine poeg Lothar, keskmise ehk Burgundia noorim poeg Charles ja vanimale pojale, Ludwig II-le jäi Ida-Frangi riik ning lisaks sai too ka keisritiitli.

Lothar abiellus 821. aasta oktoobris Toursi Ermenegardega. Abielust sündis 8 last, 3 poega ja 5 tütart, kes kõik täiskasvanuks said. Pärast Ermenegarde surma 20. märtsil 851 sündis Lotharil ka üks abieluväline poeg.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ludwig Vaga** | **Frangi keiser**840–855 | Järgnev**Ludwig II** |
| Eelnev**Puudus** | **Kesk-Frangi kuningas**843–855 | Järgnev**Lothar II, Ludwig II ja Charles** |
**Haava mõis** (saksa keeles *Hawa*) oli Vesneri mõisa kõrvalmõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jäävad mõisakompleksi jäänused Tartu maakonna Tartu valla Haava küla territooriumile.

Mõisa asutas Georg Gustav von Wrangell.

Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Ernst Oskar Heinrich von Stryk.

Viited
------

1. 1 2 3  Vesneri ja Haava mõis - 1395 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 15.11.2015)
2. ↑  EKI KNAB (vaadatud 21.05.2016)

Kirjandus
---------

* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 49-51 .

Välislingid
-----------

* Vesneri ja Haava mõis - 1395 Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis

Tartu-Maarja kihelkond

**Kirik**: Tartu Maarja kirik  

**Mõisad**: Haage mõis | Haava mõis | Ilmatsalu mõis | Jaama mõis | Kaarli mõis | Kabina mõis | Karlova mõis | Kavastu mõis | Lemmatsi mõis | Luunja mõis | Maarjamõisa mõis | Maramaa mõis | Piiskopi mõis | Pilka mõis | Põvvatu mõis | Raadi mõis | Ropka mõis | Räni mõis | Sirgu mõis | Taabri mõis | Tammistu mõis | Tordi mõis | Vahi mõis | Vanamõisa mõis | Vasula mõis | Veibri mõis | Vesneri mõis | Vorbuse mõis | Ülenurme mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tuhandeaastasest perioodist, teiste tähenduste kohta vaata artiklit Millennium (täpsustus).* |

---

**Aastatuhat** ehk **millennium** (ladina *mille* 'tuhat' + *annus* 'aasta') on periood, mis võrdub tuhande aastaga. 

Aastatuhandete arvestamine on tihti seotud konkreetse kalendriga. Tavaliselt arvatakse ja nummerdatakse aastatuhandeid kalendri referentsaasta suhtes (tavaliselt aasta 1), seega 1. aastatuhat hõlmab aastaid 1 kuni 1000, kuid aastatuhandeks võidakse nimetada ka mis tahes tuhandeaastast perioodi algusega valitud aastal.

Aastatuhanded enne meie ajaarvamist
-----------------------------------

* 13. aastatuhat eKr
* 12. aastatuhat eKr
* 11. aastatuhat eKr
* 10. aastatuhat eKr
* 9. aastatuhat eKr
* 8. aastatuhat eKr
* 7. aastatuhat eKr
* 6. aastatuhat eKr
* 5. aastatuhat eKr
* 4. aastatuhat eKr
* 3. aastatuhat eKr
* 2. aastatuhat eKr
* 1. aastatuhat eKr

Aastatuhanded meie ajaarvamise järgi
------------------------------------

* 1. aastatuhat
* 2. aastatuhat
* 3. aastatuhat
* 4. aastatuhat
**Lot-et-Garonne'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Edela-Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas.

Departemang loodi aastal 1790. Selle esialgne administratiivkeskus oli jagatud kahe linna, Aiguilloni ja Ageni vahel. Viimane on selleks tänapäevani. 2015. aastani kuulus departemang Akvitaania piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Agen | 118 310 | 1013 | 12 | 71 |
| Marmande | 82 521 | 1388 | 10 | 98 |
| Nérac | 39 149 | 1400 | 7 | 58 |
| Villeneuve-sur-Lot | 91 143 | 1560 | 11 | 92 |

Vaata ka
--------

* Lot-et-Garonne'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib lõbustusatraktsioonist; filmi kohta vaata artiklit Ameerika mäed (film).* |

---

Eftelingi lõbustuspargi ameerika mäed
**Ameerika mäed** (inglise keeles *roller coaster*) on lõbustusatraktsioon, kus sõidetakse järske pöördeid, tõuse ja langusi tegeval maapinnast kõrgemal õhus oleval rööbasteel. Inimesed sõidavad seal avatud vagunites. 

Teadaolevalt sai Ameerika mägede konstruktsiooni patendi esimesena LaMarcus Adna Thompson 1885. aastal Ameerika Ühendriikides. See käsitles Ameerika mägesid kui atraktsiooni, mis töötas New Yorgi meelelahutuspiirkonnas Coney Islandil alates 1884. aastast.

Atraktsiooni esineb lõbustus- ja teemaparkides kogu maailmas. Ameerika mägede rööbasrada ei pea ilmtingimata kulgema ringselt, mõnel puhul sõidetakse raja lõpust tagurpidi tuldud teed mööda tagasi. Kaks või rohkem teineteisega ühendatud vagunit moodustavad rongi. Enamikul Ameerika mägedel sõidetakse mitme vaguniga rongides, kus reisijad on kinnitatud oma istme külge. Kuid leidub ka atraktsioone, kus vagunid sõidavad rööbasteel ühekaupa.