recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jakob Martin Sommer** (22. november 1860 Silla küla, Uhtna vald – 27. detsember 1897 Tallinn) oli eesti kirjanik ja haridustegelane.

Ta sündis Sämi Sillal. Alghariduse sai oma isalt, seejärel õppis kolm aastat Pikaristil, andis Tallinnas ära kooliõpetaja eksami. Töötas õpetajana Pikaristi, Põlula ja Tudu vallakoolides. 1880. aastal sooritas ta Tallinnas eraalgkooliõpetajat eksami ning siirdus Viru-Roelasse kooliõpetajaks. 1882. aasta lahkus Tallinna, kus elatus juhuslikest tõlketöödest ja tundide andmisest. Järgmisel aastal oli jälle lühemat aega kooliõpetaja, seekord Peterburi Jaani kiriku koolis. 1884–1887 töötas õpetajana Kose kihelkonnas Rooküla Nõmmemõisas. 1887–1890 pidas J.M.Sommer Tallinnas pansionaadiga erakooli, mis valmistas õpilasi ette gümnaasiumidesse astumiseks. 

Kuigi Sommer pidas paljusid ameteid ja töötas pingeliselt, ei pääsenud ta majanduslikust viletsusest. See laostas ta tervise. 1890. aastal tabas teda vaimuhaigus, millest küll paari aasta möödudes sedavõrd paranes, et võis taas Peterburi eesti koolis töötada. Kuid 1895. aastal haigestus ta uuesti ning 1897. aasta 27. detsembril lõpetas ta ise Seewaldi vaimuhaiglas oma elu.
**Jakob Ots** (sündinud 6. detsembril 1935 Tallinnas) on eesti kasvatusteadlane.

Elulugu
-------

Jakob Ots on tööliste poeg.

Lõpetas 1955 Tallinna 21. Keskkooli, 1960 TPedI vene keele ja kirjanduse osakonna, pedagoogikakandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Индивидуализация учебных заданий на базе обучения русскому языку в эстонской школе". Oli 1960–69 Käina 8-klassilise kooli õpetaja ja direktor, 1969-87 VÕT-i õppejõud, asedirektor ja kateedrijuhataja; 1988-93 Eesti Hariduse Arenduskeskuse pedagoogika kateedri dotsent, ühtlasi Tallinna 21. keskkooli õpetaja ja TPedI dotsent, 1993–2001 TPÜ kasvatusteaduste teaduskonna koolipedagoogika õppetooli dotsent, 2002– õppeülesannete täitja. Peale pedagoogika üldkursuste lugenud kasvatusfilosoofiat ja valikkursusi; koostanud õppevahendeid. Töötanud kohakaaslasena ka keskkoolides ja Mainori kõrgkoolis.

Teadustöö
---------

Uurinud didaktika ja keelte õpetamise metoodika ning õpetajate täienduskoolitusega seotud probleeme. Kuulub Inge Undi koolkonda. Ühiskondliku Pedagoogika Uurimise Instituudi liige. Üle 50 teadustrükise ja 10 õppevahendi.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Задания по русскому языку для VII–VIII класса. Тлн, 1973
* Eneseanalüüsi võimalusi didaktilises protsessis. // Nüüdistund. Tallinn, 1983
* Iseseisvus isiksuse omadusena. // Nõukogude Kool (1988) 2
* Hinnang ja hinne. // Nõukogude Kool (1989) 6
* Management and the teacher in the system of progressive education. // Perspectives on School Leadership – a Platform for the Future. Florida, 1996 (USA)
* Õpiraskustega laps tavakoolis. // Eesti pedagoogika ja kool XLVIII. Tallinn, 1996
* 10–11 aastaste õpilaste arvamus oma koolist. // Õpetaja-uurija töömailt. Tartu, 1998
* Õpilase iseseisvus ja õppeprotsess. // Eesti pedagoogika ja kool LV. Tallinn, 2001

Kirjandus
---------

* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 112
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
Jakob Pärna tänav
**Jakob Pärna tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Jakob Pärna tänav algab Friedrich Kuhlbarsi tänavalt, ristub Ado Reinvaldi tänavaga ja lõpeb Laulupeo tänaval.

Jakob Pärna tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 160 meetri pikkune.

Tänav sai nime 26. oktoobril 1932 eesti kirjaniku Jakob Pärna mälestuseks.

Jakob Pärna tänav 2 asub Tallinna Jaan Poska Lasteaed. Jakob Pärna tänav 2 1931. aastal valminud hoone (algselt Juhan Kunderi tänav 4), arhitekt oli Herbert Johanson

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jakob Pärna tänav** |

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 97

| * v
* r
Torupilli asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Gonsiori tänav · Karl August Hermanni tänav · Carl Robert Jakobsoni tänav · Johannes Kappeli tänav · Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav · Friedrich Kuhlbarsi tänav · Juhan Kunderi põik · Juhan Kunderi tänav · Laulupeo tänav · Lubja tänav · Pronksi tänav · Jakob Pärna tänav · Ado Reinvaldi tänav · Tartu maantee · Torupilli ots · Konstantin Türnpu tänav · Vesivärava tänav · Jüri Vilmsi tänav |
**Kõdu-koralljuur** (*Corallorhiza trifida*) on käpaliste sugukonda kuuluv taimeliik, mis on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).

Eesti orhideekaitse klubi valis 2013. aasta orhideeks kõdu-koralljuure.

Kõdu-koralljuurel puuduvad juured, selle asemel on maa all koraljas risoom. Tavaliselt nimetatakse seda liiki koralljuureks, sest teisi koralljuure liike Eestis ei levi. Taim vajab seemnete idanemisel seente abi, et korvata toitekoe puudumist. Roheliste lehtede tekkimisega kaob koralljuurel ja seenel omavaheline side. Koralljuured kasvavad tavaliselt puude lähedal. 77% süsinikust ja 52% lämmastikust, mida leidub koralljuure taimes, pärineb seentelt. Lisaks sisaldab taim klorofülli ja toodab ise ka osa süsinikku ja lämmastikku. Võsud on taimel 10–40 cm. Õisik võib sisaldada tosin õit. Õie kollakad õiekattelehed ja valkjaspunaste täppidega huul ei ületa 0,5 sentimeetrit. Taim hakkab õitsema mais ja õite kiratsemine lõpeb juuni lõpus. Rippuvad viljad on koralljuurel kuni 1 cm pikkused. Üks vili sisaldab 1200–1500 seemet. Seemned tärkavad pärast 7–8 kuud ektomükoriisse puu läheduses. Sagedamini leidub kõdu-koralljuurt hanepaju ja arukase lähedusest, niisketest, märgadest metsadest, sooservadest ja saartest ning soiste veekogude kallastel. Veel pole päris selge, kuidas koralljuure tolmeldamine toimub, aga arvatakse, et teatud rolli mängivad õisi külastavad putukad. Pigem levib arusaam, et taim on isetolmleja. Teadaolevalt leidub Eestis kõdu-koralljuurt 115 kohas.

Viited
------

1. ↑  2013. aasta orhideeks valiti kõdu-koralljuur, ERR, 19. veebruar 2013
2. ↑  Kukk, Toomas; Kull, Tiiu 2005. Eesti taimede levikuatlas. Eesti Maaülikool.

Välislingid
-----------

Kõdu-koralljuur andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Kõhutüüfus** (ladina keeles *typhus abdominalis* või *febris typhoides*) on bakteri *Salmonella typhi* põhjustatud eluohtlik soolestiku nakkushaigus.

Haigestumine
------------

♦ Tugevalt endeemiline  

♦ Endeemiline
  
♦ Üksikud juhud
Inimene haigestub bakteriga, kui sööb toitu või joob vett, mis on saastunud haige inimese väljaheidete või uriiniga. Bakter püsib vees või kuivanud heitveega kohtades nädalaid. Bakter võib levida ka puudutuse teel, kui haige ei ole käsi pesnud. Sellepärast on kõhutüüfus levinud viletsa hügieenitasemega piirkondades, kus napib puhast joogivett, nagu Aasia, Aafrika ja Ladina-Ameerika. Maailmas haigestub sellesse aastas ligi 12,5 miljonit inimest. Haiguse peiteaeg on 3–60 päeva.

Sümptomid
---------

1939. aasta illustratsioon, millel näidatakse erinevaid viise, kuidas võib saastuda kaevuvesi
Kõrge palavik (kuni 40 °C), valulik kurk, oksendamine, verepais rinnus, kõhulahtisus, lööve nahal ja nõrkus. Haigus võib kesta kuni kuus nädalat. Tüüfusse haigestumist saab määrata väljaheite- või vereproovi alusel.

Paranemine
----------

Ilma ravita on inimene kuude viisi haige ning 10–30% sureb üldise nakkuse ja tüsistuste, nagu kopsupõletik ja sisemised verejooksud, tagajärjel. Lastele, eriti imikutele on tüüfus peaaegu alati surmav. Kui ravi alustada õigeaegselt, siis on paranemine täielik, surmajuhte täheldatakse ravitud patsientidel haruharva. Ravitakse antibiootikumidega.

Vaata ka
--------

* Tüüfus

Viited
------

1. 1 2 3 4  M. P. Powell, Dr. O. Fischer, *101 haigust, mida te saada ei taha*, tõlge eesti keelde: Sinisukk 2006, lk 137
2. 1 2 3 4  inimene.ee välja otsitud 2.08.10
Kaart
**Vana-Veerenni tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis.

Ajalugu
-------

Vana-Veerenni tänav
Vana-Veerenni tänaval asus 1909. aastal insener Ernst Boustedti projekti järgi toiduainetööstur ja vabakoguduste liikumise tegelase Jakob Eduard Lilienthali (1871–1952) krundile (tollal Veerenni tänav 4) evangeeliumi kristlaste palvelahoone. Evangeeliumi kristlased olid luteri kirikust eraldunud sõltumatu usuliikumine. Erilisi õpetusi neil pole, esiplaanile asetatakse isiklik pöördumine ja vaga elu praktiseerimine omavahelistes osadusgruppides. 1918. aastal ehitati neljakandiline tööstushoone-palvelahoone ümber kirikupäraseks ning sellele lisati torn. Algse tagasihoidliku projekti tegi insener Karl Jürgenson, hilisema kõrge torniga lahenduse aga arhitekt Eugen Habermann. 

1930. aastal müüdi Tallinna Veerenni kiriku hoone metodisti kirikule. Kirikus peeti lisaks eestikeelsetele ka vene- ja saksakeelseid jumalateenistusi. 1938. aastal ehitati arhitekt Eugen Sachariase projekti järgi hoone ümber, hoone hävis 9. märtsil 1944. aastal.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Robert Treufeldt, Tallinna puitarhitektuur. Eesti Arhitektuurimuuseum, 2014. 400 lk, ISBN 9789949907878

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vana-Veerenni tänav** |

| * v
* r
Veerenni asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Herne tänav · Hospidali tänav · Invaliidi tänav · Juhkentali tänav · Kauna tänav · Kodu tänav · Liivalaia tänav · Luku tänav · Magasini tänav · Naeri tänav · Oa tänav · Pille tänav · Puhke tänav · Pärnu maantee · Ravi tänav · Tare tänav · Tatari tänav · Tiiu tänav · Töökoja tänav · Uus-Tatari tänav · Vaikne tänav · Vana-Lõuna tänav · Vana-Veerenni tänav · Varre tänav · Veerenni põik · Veerenni tänav · Vineeri tänav · Võtme tänav · Õilme tänav · Õpetajate tänav |
**Vana-Vigala Lasteaed** on Rapla maakonnas Märjamaa vallas Vana-Vigala külas tegutsev lasteaed. 

Lasteaias on üks liitrühm, kus käib 18 last, kelle vanus on 1–7 eluaastat. Lasteaed on avatud tööpäeviti 10,5 tundi päevas. 

Laste nimekirja kinnitab Vigala osavallavalitsus lasteaia direktori esildise alusel.

Õppetöö
-------

Lasteaia tegevus põhineb riiklikul õppekaval, millega on määratletud õppe- ja kasvatustegevuse eesmärgid ja sisu. Lasteaed on eestikeelne ning päevakavas on paika pandud aeg õppetööks, mängimiseks, õues olemiseks, puhkamiseks ja söömiseks.

Vana-Vigala küla asub keset metsi ja rabasid. Lasteaia lähedal on vana mõisahoone, mõisapark tiikidega ja jõgi; naabruses asuvad Vana-Vigala Põhikool ning Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool. Liigirikas looduskeskkond annab võimaluse näha aastaaegade muutusi looduses ning ametikooli sepatöö, puidutöö, autoremondi ja kokanduse laborites saab tutvuda erinevate elukutsetega. Laste päevade sisukamaks muutmiseks tehakse koostööd põhikooliga. 

Jõulupidu Vana-Vigala lasteaias 2014. aastal
Lasteaed on omanäoline ka ruumide jaotuse poolest. Hoones ei ole ühte suurt rühmaruumi, vaid viis tuba, millest kolm on mõeldud mängimiseks ja õppimiseks ning kaks magamiseks. Hubastes väikestes ruumides saavad lapsed koos mängida, kuid on ka võimalik endale raamatu vaatamiseks või joonistamiseks rahulikum koht otsida. 

Töökorraldus on samuti eripärane. Hommikusi õppetegevusi viiakse samal ajal läbi kahes rühmas: 1–4-aastased lapsed oma toas ühe õpetajaga ja 5–7-aastased lapsed oma toas teise õpetajaga. Sellises rühmas töötava õpetaja töö erineb tööst ühevanuste laste rühmas. Sisuliselt käib õppetöö kaherühmalise lasteaia töökorralduse järgi ning sellega tagatakse lastele sobiv töörütm ja jõukohased tegevused. Mäng ja vabaajategevused viiakse läbi liitrühma töökorralduse järgi, et arendada sotsiaalseid oskusi.

Ajalugu
-------

25. juulil 1968 avati Vana-Vigalas kolmetoalises korteris 20 lapsele päevakodu.

1990. aastani kuulus lasteaed Rapla haridusosakonna alluvusse. Sellest aastast alates on lasteaed munitsipaalasutus ja kuulub Vigala osavallavalitsusele.

30. augustil 1999 nimetati lastepäevakodu ümber lasteaiaks ja kasvataja ametikoht õpetaja ametikohaks. 2010. aastal nimetati lasteaia juhataja ümber direktoriks.

1997. aastal tehti lasteaia hoones suurem remont, mille algajaks oli tollane vallavanem Toivo Averin. Remonditööde ajal võeti maha kaht väikest rühmatuba eraldav sein, mille tulemusena tekkis suurem ruum, kus saab pidada ühisüritusi ja pidusid.

47 aasta jooksul on lasteaias käinud ligikaudu 280 last. Praegu toovad lasteaeda oma lapsi juba kunagised lasteaiakasvandikud.

Viited
------

1. ↑  "Vana-Vigala lasteaed 1968–2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. oktoober 2015. Vaadatud 10. novembril 2015.
2. ↑  Ave Lazarev (9. märts 2012). "Vana-Vigala lasteaed 1968 – 2012…: Täna toovad lasteaeda oma lapsi juba kunagised kasvandikud". *Maaleht*. Vaadatud 6. juuni 2019.
**Gleason** on USA-s Wisconsini osariigis Lincolni maakonnas asuv kohaliku omavalitsuseta piirkond.

See asub maantee Wisconsin Highway 17 ääres Merrilli linnast kirdes. Lähim linn on Russell. Gleastonis asub postkontor.

Asula sai nime Salem Gleasoni järgi, kes asus sinna koos oma abikaasa Sarah Jane'iga elama 1880. aastal.

Gleasonis asub eestlaste esimene luteri kirik USA-s. See ehitati 1914. aastal.

Eestlased saabusid Gleasoni ja lähedal asuva Irma asula piirkonda 1900. aastal. Seda soosis asjaolu, et sealne ümbruskond sarnanes üsna palju Eesti omaga.

Kiriku surnuaed rajati 1909. aastal. Kirikut kasutati 1964. aastani. Hiljem on see kannatanud vandaalide tõttu.

1960. aastatel kolis Gleasoni elama filmitegija Bill Rebane, kes avas seal oma filmistuudio. Seal on filmitud sellised väikese eelarvega õudusfilmid nagu "Devonsville'i terror" ("The Devonsville Terror) ja "Hiidämblike sissetung" ("The Giant Spider Invasion").

Viited
------

1. ↑  Gard, Robert E. (2015). *The Romance of Wisconsin Place Names*. Lk. 127–128. Wisconsin Historical Society. ISBN 0-870207-08-3.
2. ↑  "Estonians in North America". OoCities.org
3. ↑  Schaefer, Richard T. (2008). *Encyclopedia of Race, Ethnicity, and Society*. Lk. 448. SAGE Publications. ISBN 1-452265-86-0.
4. ↑  "Saja aasta vanune eestlaste kirik Ameerikas". Eesti Kirik. 2. aprill 2014
5. ↑  "Hidden Places: Estonian church slowly returns to dust". Antigo Daily Journal.
6. ↑  "Creepy Abandoned Church in Gleason, WI". WisconsinFrights.com

Välislingid
-----------

* MapQuesti kaart
* History of First Estonian Evangelical Church in USA
**Alluvioni Cambiò** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Alessandria provintsis. Po madalikul, Po ja Tanaro ühinemiskoha läheduses paiknev Alluvioni Cambiò asub umbes 15 km kaugusel Alessandriast kirdes.

77 meetri kõrgusel merepinnast asuva Alluvioni Cambiò asustustihedus on keskmiselt 64 inimest ruutkilomeetri kohta.

Alluvioni Cambiò piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bassignana, Isola Sant'Antonio, Piovera, Rivarone, Sale.

Alluvioni Cambiò halduspiirides asuvad järgmised asulad: Grava, Montariolo, Baracconi, Massarini, Mezzanino.

Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
-----------------------------------

* San Carlo kirik (1850)

### Sõpruslinnad

* Prantsusmaa – Vianne

Viited
------

1. ↑  Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019.
2. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Kirjandus
---------

* *Il Piemonte paese per paese* - Ed. Bonechi - Firenze - 1993

Välislingid
-----------

 Alluvioni Cambiò – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
* Alluvioni Cambiò vivitortona.it saidil
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Buddha sünnikohast; Nepali haldusüksuse kohta vaata artiklit Luṁbinī piirkond* |

---

Budistlikud pühapaigad.
**Lumbinī** on Siddhārtha Gautama sünnipaik, üks neljast tähtsamast budismi suurest pühapaigast ehk tšaitjast (sanskriti keeles *mahācaitya*).

Lumbinī oli juba esimestel sajanditel pärast Šākjamuni parinirvaanat palverännakute sihtpunkt. Seal asus hulgaliselt stuupasid ja kloostreid, kuid budismi hääbudes Indias vajus paik unustusse, kuni 1896 taasavastati. Pärimuse järgi oli see aed, kus kuninganna Mahāmāyā sünnitas tulevase Buddha. 

Lumbinī asub Nepali territooriumil Rummindai asulas Himaalaja jalamil India piiri lähedal. Koha geograafilised koordinaadid on 27° 29' N, 83° 17' E. 
Lumbinī avastati arheoloogilistel väljakaevamistel 1896. Tähtsaim leid oli 6,5 m kõrgune kivisammas, mille laskis 245 eKr püstitada kuningas Ašoka. Sellele on magadhi keeles brahmi kirjas kirjutatud: 

Hirvlane Lumbinis aastal 2023.
"Kakskümmend aastat pärast kroonimist tuli kuningas Devanampija Pijadasi [Ašoka] siia austust avaldama, sest siin on sündinud Buddha, Šākja soost tark. Ta laskis valmistada kivireljeefi, et näidata, et suurmees on siin sündinud. Lumbinī küla vabastas ta maksudest ning alandas selle loonused [tavaliselt veerandilt] kaheksandikule."

Välislingid
-----------

* Fotod
"Budistlik tempel mägedes" Hiina 11. sajandi siidimaal
Keelatud Linn Pekingis
Hiina portselan
**Hiina kunsti** arengust on olemas täpsem ajalooline ülevaade kui näiteks seda on India või Aafrika kunstist, sest hiinlased on juba ammu ja teadlikult jälginud kunsti arengut. Peaaegu katkematult on jätkunud Hiina kunstikultuur pronksiajast tänapäevani. Hiina kunsti on mõjutanud kõige rohkem usundid taoism, konfutsianism ja budism.

Maalikunst
----------

Hiina maalikunsti peamisteks vormideks on tuši- ja akvarellmaal paberi või siidil. Temaatikas domineerivad inimene, loomad, maastik. Hiina maalis pole sageli tähelepanu pööratud sellele, et vaataja saaks terviku pildi, vaid pilti tuleb vaadata järk-järgult, sellest tuleneb ka rullformaat.

Arhitektuur
-----------

Hiina arhitektuur on põhiliselt puitarhitektuur. Puit võimaldab võrreldamatut paindlikkust, kohandatavust ja mitmekülgsust. Üheks iseloomulikumaks hooneelemendiks on reljeefidega kaunistatud ja värvidega kaunistatud palk. Kiviehitisi on suhteliselt vähem ja neiski on palju üle võetud puuehitiste konstruktsioonist ja vormikõnest. Kivist ehituskunsti iseloomulikeim esindaja on müür (nt Suur Hiina müür). Müüridega ümbritseti losse, templeid, kloostreid, linnajagusid ja linnu.

Skulptuur
---------

Skulptuuri ei loetud muistses Hiinas selliste kõrgete kunstide nagu maali ja kalligraafia hulka. Sellest hoolimata on skulptuuri viljeldud üsna ohtralt. Materjalivalik on väga lai – keraamika, kivi, pronks, puit, elevandiluu, bambus jne. Terrakota sõdalased on üks näide skulptuurist.

Tarbekunst
----------

Väga kõrgetasemeline on Hiinas tarbekunst. Peamised alad olid metallehistöö, nikerdused, tikandid, email- ja lakktööd ning eriti portselan.
**Leobersdorf** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Badeni ringkonnas.

Ajalugu
-------

### Varajased asulad

Esimesed asustusnäitajad selles piirkonnas pärinevad aastast 3000 eKr.

350. aasta paiku eKr rajasid keldi asunikud Noricumi, nende sõnast *Tristis*, mis tähendab tormavat või ohtlikku, tuletati nimi *Triestingi* jõele, mis voolab läbi Leobersdorfi.

Umbes 15. aastal pKr allutasid roomlased rahumeelselt Noricumi. Tõenäoliselt ehitasid nad vahitorni sinna, kus praegu seisab kirik.

### Nimi

Leobersdorfi on 1165./1174. aasta paiku esmakordselt nimetatud *Bayrische Traditionsbücheris* (Baieri pärimusraamatutes) Liubetsendorfiks. See nimi tuleneb tõenäoliselt vanaslaavi nimest *Ljubac* või keldi sõnast *Lewer* või *Loben*, mis tähendab piiri- või hauaküngast.

Nimi muutus aja jooksul. 1311. aastal oli see *Lewbesdorf*, 1350. aastal *Leubesdorf* ja lõpuks 1588. aastal *Leobersdorf*.

Tuntud inimesi
--------------

Insener Viktor Kaplan töötas aastatel 1901–1903 Leobersdorfer Maschinenfabrikis ja arendas seal oma ideed Kaplani turbiinist.

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Badeni ringkonna vallad

* Alland
* Altenmarkt an der Triesting
* Bad Vöslau
* Baden
* Berndorf
* Blumau-Neurißhof
* Ebreichsdorf
* Enzesfeld-Lindabrunn
* Furth an der Triesting
* Günselsdorf
* Heiligenkreuz
* Hernstein
* Hirtenberg
* Klausen-Leopoldsdorf
* Kottingbrunn
* Leobersdorf
* Mitterndorf an der Fischa
* Oberwaltersdorf
* Pfaffstätten
* Pottendorf
* Pottenstein
* Reisenberg
* Schönau an der Triesting
* Seibersdorf
* Sooß
* Tattendorf
* Teesdorf
* Traiskirchen
* Trumau
* Weissenbach an der Triesting
Martin Šmutov 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Martin Šmutov** (sündinud 2. aprillil 1982) on eesti ajakirjanik ja meediajuht.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud 2000. aastal Miina Härma Gümnaasiumi ning 2007. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse osakonna ajakirjanduse erialal (kõrvaleriala: suhtekorraldus).

Töö ja ühiskondlik tegevus
--------------------------

Aastatel 2003–2012 töötas ta reporterina ajalehes Postimees, 2009–2010 oli avalike suhete spetsialist Sihtasutuses Archimedes.

2012–2016 oli Šmutov veebiväljaande Õhtuleht.ee juhataja. 

20. septembrist 2016 on ta ajalehe Õhtuleht peatoimetaja.

2021. aasta lõpust on ta ka Pressinõukogu esimees.

Viited
------


1. ↑  "Vilistlased". *Miina Härma gümnaasium*. Vaadatud 1.09.2021.
2. ↑  "Bakalaureuseõppe vilistlased". *Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituut*. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.04.2022. Vaadatud 1.09.2021.
3. ↑  "Soccernet.ee tegijad läbi aegade". *Jalka*. 31.08.2009. Vaadatud 1.09.2021.
4. ↑  "Õhtulehe uueks peatoimetajaks saab Martin Šmutov". *Õhtuleht*. 04.08.2016. Vaadatud 01.09.2021.
5. ↑  Kusma, Elis. Pressinõukogu uus esimees on Õhtulehe peatoimetaja Martin Šmutov. Õhtuleht, 23. september 2021.
Albu valla lipp.
**Albu valla lipp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Albu valla lipp.

Lipp kinnitati 11. aprillil 1994.

Lipu autor on Ivo-Manfred Rebane.

Lipu kirjeldus
--------------

Albu valla lipp on ristkülikukujuline vapilipp. Kangas on vardapoolsest alanurgast diagonaalselt poolitatud, mille ülemisel, rohelisel väljal kuldne rõngasrist ja alumisel, kollasel väljal kaks rohelist tammelehte.

Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.

Põhjendus
---------

Kuldne rõngasrist (päikeseratas) on põhjarahvaste ürgne päikese, elu ja õnne võrdkuju. Üksikasjalikumalt sümboliseerib ring kõiksust ja universumit, püstsirge Loojat (unikaalsust) ning rõhtsirge loomingu lõpmatut järjepidevust. Tammelehed viitavad tammele, eestlase pühale puule – pikaealisuse, tugevuse ja jõu võrdkujule. Tammelehed osutavad ka Albu mailt võrsunud A.H.Tammsaarele, Eesti ühele nimekamale kirjanikule.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Valla lipp heisati:

1. alaliselt Albu Vallavalitsuse hoonel.
2. ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, avalikel üritustel, samuti perekondlike sündmuste puhul.
3. Vallalipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
4. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna või omavalitsusüksuse lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
5. Vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.

Vaata ka
--------

* Albu valla vapp

Välislingid
-----------

* Albu valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Albu vald.
**Atomism** ehk **atomistika** on materialistlik filosoofiline õpetus, mis eeldab, et maailm koosneb aatomitest ja tühjusest. Seda suunda esindasid antiikfilosoofias Demokritos (460–371 e.m.a tunnetusteooria), Leukippos, Epikuros ja Lucretius.

**Demokritose ja Leukippose** käsitluse järgi põhjustab kõike looduses toimuvat aatomite ühinemine, eraldumine, ümberasetumine, tõmbumine ja tõukumine. Atomistid jõudsid oma aja kohta väga suure üldistuseni – kogu maailma mitmekesisus taandub jagamatuteks üliväikesteks osadeks aatomiteks ja tühjuseks, kus need aatomid liikuda saavad. Demokritos seletas aatomite abil mitte üksnes materiaalseid objekte, vaid ka tunnetuslikke protsesse: taju ja mõtlemist. Aatomite põrkumisel tekkivat keerisliikumist pidasid atomistid maailma tekkimise põhjuseks, isegi mõtlemist seletati aatomite liikumise tagajärjena. Seoses teaduse arenguga tehtud uued avastused tänapäeval on näidanud, et antiikatomistid jõudsid ainuüksi mõttetöö abil ka tänapäevasest vaatepunktist õigele arusaamisele tajuprotsesside kohta.

**Epikuros** arendas Demokritose õpetust – tema arvates tekkis aatomite keerisliikumine nende iseeneslikust deklinatsioonist ehk kõrvalekaldumisest vabal langemisel tühjuses. Nii püüdis ta vabaneda Demokritose fatalismist. Epikuros käsitles atomismi kõlbelise eesmärgiga, ta põhjendas sellega oma praktilist eluhoiakut. 

Antiikaja atomistika viimane suur esindaja **Lucretius** esitas oma atomismi veenvas luulevormis, taandades maailma mitmekesisuse piiratud arvule tähtedele, millest on võimalik moodustada piiritu arv erinevaid sõnu ja lauseid.

Empiristliku teooriana peab atomistika kogemust teadmise allikaks, välistades ettemääratud saatuse olemasolu, sundides inimesi tegutsema tõekspidamiste järgi, mille kohaselt on nad ainult ise vastutavad oma õnne eest. Pole olemas jumalaid, keda karta ja kellele meele järele olla, ega hinge, on vaid aatomid tühjuses .
Kuid milliste naudingute poole pürgida? Atomismi järgi pole olemas puhtalt vaimseid nähtusi, nagu seda on näiteks abstraktsed halva ja hea määratlused. Tõelise naudingu otsimisel tuleb juhinduda elementaarsetest tunnetest, nagu kehaline nauding ja valu.
Antiik-Kreekas tärganud teaduslik mõtteviis on oluliselt mõjutanud ka tänapäeva inimeste maailmapilti.

Vaata ka
--------

* Loogiline atomism
* Materialism
* Aatomimudel

Viited
------

1. ↑  Gross, L. (1983). Antiigileksikon I
2. ↑  Leahey, T. H. (1997). A History of Psychology
Dresdeni maleolümpia puhuks Armeenias välja lastud postmark
Vaade Dresdeni maleolümpia mängusaali
**38. maleolümpia** (inglise keeles *38th Chess Olympiad*) oli 2008. aastal Dresdenis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. 

Maleolümpia peeti 13.–25. novembril 2008 Dresdenis. Lahtises kategoorias osales 146 võistkonda, naiste kategoorias 111 naiskonda (korraldajariiki Saksamaad esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. 

Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Ignatius Leong (Singapur), tema asetäitja IA Klaus Deventer (Saksamaa). Turniiridirektori ülesandeid täitis IA Horst Metzing (Saksamaa).

Maleolümpia medalistid
----------------------

* Lahtises kategoorias: Kuld Armeenia Armeenia, Hõbe Iisrael Iisrael, Pronks Ameerika Ühendriigid Ameerika Ühendriigid
* Naiste kategoorias: Kuld Gruusia Gruusia, Hõbe Ukraina Ukraina, Pronks Ameerika Ühendriigid Ameerika Ühendriigid

Eesti esinemine maleolümpial
----------------------------

Eesti võistkond (esimesel laual Kaido Külaots) sai 33. koha, naiskond (esimesel laual Monika Tsõganova) 32. koha.

Välislingid
-----------

* 2008. aasta maleolümpia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 38th Olympiad Dresden 2008 Open. chess-results.com
* 38th Chess Olympiad 2008 Women. chess-results.com
**2008. aasta Austria parlamendivalimised** toimusid 28. septembril. Tegemist oli erakorraliste valimistega.

Valimiste erakorralisus oli tingitud Austria Rahvapartei (*ÖVP*) liidri Wilhelm Moltereri lahkumisest koalitsioonist (mida juhtisid sotsiaaldemokraadid (*SPÖ*)). Seoses rahulolematusega koalitsiooniparteide suhtes prognoositi uue koalitsiooni tekkimist. Samuti oli oodata parlamendis (*Nationalrat*is) esindatud erakondade arvu suurenemist kuni seitsmeni.

Uus valimisseadus
-----------------

Nendest valimistest alates kehtestati Austria parlamendivalimistel valimisiga 16 aastat, samuti lihtsustati posti teel valimist. Lisaks hakati alates nendest valimistest parlamenti valima 5 aasta tagant varasema 4 aasta asemel. Samal nimekirjal ei tohtinud eri liidumaades olla erinev nimi. Eelmistel valimistel kasutas Allianss Tuleviku Austria Eest (*BZÖ)* Kärnteni liidumaal teist nime.

Valimistulemus
--------------

| Partei | Kohti (lisaks/vähem) | Osakaal häältest (vähenes/suurenes) |
| --- | --- | --- |
| SPÖ (Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei) (sotsiaaldemokraatlik) | 57 (-11) | 29,26% (-6,08) |
| ÖVP (Austria Rahvapartei) (konservatiivne) | 51 (-15) | 25,98% (-8,35) |
| FPÖ (Austria Vabadusepartei) (parempopulistlik) | 34 (+13) | 17,54% (+6,50) |
| BZÖ (Allianss Tuleviku Austria Eest) (parempopulistlik) | 21 (+14) | 10,70%(+6,59) |
| GRÜNE (Rohelised–Roheline Alternatiiv) (roheline ideoloogia) | 20 (-1) | 10,43% (-0,62) |
| LIF (Liberaalne Foorum) (liberalism) | 0 (-) | 2,09% (+2,09) |
| FRITZ (Austria Kodanike Foorum) (sotsiaalkristlik) | 0 (-) | 1,76% (+1,76) |
| KPÖ (Austria Kommunistlik Partei) (uusvasakpoolne) | 0 (0) | 0,76% (-0,25) |
| Muud | 0 (0) | 1,48% (+1,15) |
| Kokku | 183 | 100,0% |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Kolga alevikust; muude kohtade kohta vaata lehelt Kolga (täpsustus), perekonnanime kohta vaata artiklit Kolga (perekonnanimi).* |

---

**Kolga** on alevik Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Kolgast sai alevik 2005. aastal, sest seda oli pärast Kuusalu ja Loksa valla ühinemist vaja eristada Kolgaküla külast.

Alevikus asub Kolga mõisa endine peahoone. 

Küla läbivad Kolga jõgi ja Pudisoo jõgi. Küla territooriumile jääb Viru raba.

Viru raba

Vaata ka
--------

* Kolga muuseum
* Kahala sovhoos

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
AS Elroni Stadler FLIRT tüüpi reisirongid Balti jaamas
Edelaraudtee reisirong Tartu raudteejaamas
Droonivideo Aegviidu jaama saabuvast reisirongist
Elroni elektrirong Keila jaamas
**Reisirong** on rong, millega veetakse reisijaid. Reisirongid võivad sõita nii elektri kui ka diisli jõul. Reisirongide vagunid on kohandatud reisijate vedamiseks.

Otstarbe järgi eristatakse:

* kaugronge,
* kohalikke ronge,
* linnalähironge ja
* posti-pagasironge.

Liikumiskiiruse järgi eristatakse:

* ekspressronge,
* kiirronge,
* lihtronge.

Vagun
-----

Reisirongides kasutatakse mitmesuguseid vaguneid. Veomootorite ja juhtimisseadmetega mootorvagunid on eriti levinud linna- ja linnalähiliikluses.

Sisustuse järgi võib eristada:

* tavavagun (istmed, vahel ka lauad jms; levinuim);
* kupeevagun (kupeed – seinaga eraldatud istmeplokid, kus võivad olla ka voodid; kupeed on tavaliselt pikamaarongide ja rahvusvaheliste rongide vagunites);
* luksusvagunid (vagunis on tavaliselt suur voodi ja mööblit).

Reisirongid Eestis
------------------

Eestis teostavad reisijate vedu rongidega:

* Elron (elektri- ja diiselrongid)
* GoRail (Tallinn–Moskva–Tallinn)

Vaata ka
--------

* Raudteetransport
* Raudteepeatus
* Raudteejaam
Sir **Richard Charles Nicholas Branson** (sündinud 18. juulil 1950) on Suurbritannia ettevõtja.

Ta on eelkõige tuntud tänu Virgini kaubamärgile, mis sai alguse Bransoni 1972. aastal asutatud plaadipoodide ketist Virgin Megastores.

Tänapäeval kuulub Richard Bransoni asutatud konglomeraati Virgin Group ettevõtteid peaaegu igast valdkonnast. Nende seas on mitu lennufirmat, sealhulgas Virgin Atlantic Airways; kosmoseturismi plaaniv Virgin Galactic; Vormel 1 meeskond Virgin Racing; lisaks hulk muu hulgas meelelahutustööstuse, kirjastamise, turismi, side ja toiduainetetööstuse alal tegutsevaid ettevõtteid.

11. juulil 2021 sai Bransonist esimene kosmosetööstusettevõtja, kes on erakosmoselennukiga käinud kosmose piiril.

Maailmarekordiüritused
----------------------

Branson on püüdnud püstitada paljusid maailmarekordeid. Esimese katse tegi ta 1985. aastal, püüdes saada enda kätte Sinist Linti Atlandi ookeani kõige kiirema ületamise eest. Tema laev Virgin Atlantic Challenge läks Briti vetes kummuli ja Suurbritannia õhujõud pidi meeskonna päästma. Järgmisel aastal ületas Branson laevaga Virgin Atlantic Challenge II üle Atlandi purjetamise rekordi.

1987. aastal ületas ta kuumaõhuballooniga Virgin Atlantic Flyer Atlandi ookeani. See oli kõigi aegade suurim kuumaõhupall (65 tuhat m³) ja esimene kuumaõhupall, mis ületas Atlandi. Õhupall suutis arendada kiirust kuni 209 km/h.

1991. aasta jaanuaris ületas Branson veel suuremal (74 tuhat m³) õhupallil Vaikse ookeani Jaapanist Kanadasse, saavutades vahepeal kiiruse 394 km/h.

Aastatel 1995–1998 püüdsid Branson, Per Lindstrand ja Steve Fossett õhupalliga ümber maakera lennata. 1998. aasta lõpul sooritasid nad maailmarekordilise pikkusega lennu Marokost Hawaiile, aga esimesena lendasid õhupallil ümber maailma Bertrand Piccard ja Brian Jones 1999. aasta märtsis.

2004. aasta märtsis sõitis Branson amfiibsõidukil Gibbs Aquada mööda maismaad ja vett Doverist Calais'sse rekordilise aja 1 tunni 40 minuti ja 6 sekundiga.

Viited
------

1. ↑  "Richard Bransoni kosmoselennuk maandus edukalt pärast tiiru kosmose piirile". *Postimees*. Vaadatud 12. juuli 2021.

Välislingid
-----------

* Richard Branson promob Tallinna kui maailma uut tehnoloogiakeskust, Delfi, 3. jaanuar 2015
**Richard Georg von Hirschhausen** (30. juuni 1858 Järva-Madise – 29. detsember 1916 Reigi) oli Eestimaa vaimulik.

Alghariduse omandas eraviisiliselt Seidla mõisas. Õppis aastatel 1873–1877 Tallinna toomkoolis ja 1877–1883 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Paide ja Tallinna Toompea Kaarli koguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 14. oktoobril 1885.

Oli Toomkoguduse adjunktpastor 1884–1885. Aastatel 1885–1890 teenis Rakvere Kolmainu kogudust adjunktpastorina, 1890–1901 aga pastorina. Reigi Jeesuse koguduse pastorina tegutses 1901–1916. Aastal 1915 oli 9 kuud pagenduses Siberis.

Isiklikku
---------

Tema isa August Heinrich von Hirschhausen oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Vanaisa Jacob Johann Anton Hirschhausen oli Jõelähtme ja Kuusalu koguduse õpetaja. Äi Carl Joseph Lemm oli Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse diakonõpetaja. Poeg Theodor Hirschhausen oli Kärla koguduse õpetaja. Vend August Konrad von Hirschhausen oli vikaarõpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
2. ↑  Eesti Evangeeliumi Luteriusu kirikud. Toimetanud Bruno Ederma, Asta Jaik. Konstantin Jaik'i kirjastus Tartu 1939

Välislingid
-----------

*
**Richard Alexander Georg Wühner** (28. september (vkj 16. september) 1872 Tarvastu – mõrvatud 4. mai 1919 Pihkva) oli eesti vaimulik.

Õppis 1880–1882 Blumbergi koolis, 1883–1884 gümnaasiumis, 1884–1886 reaalkoolis ja 1886–1890 gümnaasiumis. Aastatel 1891–1895 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Sangaste koguduses (Theodor Heinrich Renatus Hesse juures) ja Rõuge koguduses (Rudolf Kallase juures). Ordineeriti Tartus õpetajaks 28. septembril 1897.

Oli 1897–1898 Valga Peetri koguduse vikaarõpetaja ja 1899–1919 õpetaja. 31. jaanuaril 1919 arreteeriti kommunistide poolt ja saadeti Riia kaudu Pihkvasse, kus ta hukati.

Õp Richard Wühner hukati Pihkvas 3. mail 1919. aastal katoliku surnuaia taga, surnukeha maeti kuriteopaika. Kui Pihkva Eesti vägede kätte langes, toodi surnukeha Peetri koguduse nõukogu hoolel Valka ja maeti austusavalduste saatel Peetri surnuaeda ja hiljem Valga Tartu tänava kalmistule.

Isiklikku
---------

Tema isa Hans Wühner oli eesti rahvusliku liikumise tegelane. Vend Theodor Hans Wühner oli Karula koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem. Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon. EVR Stockholm 1988
2. ↑  Õpetaja Richard Wühner jäi ustavaks märtrisurmani, www.eestikirik.ee, 10.05.2019
**Delaware** on linn USA-s Ohio osariigis, Delaware'i maakonna keskus. Linn asub Ohio osariigi keskpunkti lähedal Olentangy jõe ääres umbes 50 km Columbusest põhjas.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 34 753. Pindala on 49,39 km².

Ajalugu
-------

Raekoda
Delaware asutati 1808 ja sai ametlikult omavalitsuse 1815. Selleks ajaks oli seal juba asutatud kohus. II iseseisvussõja ajal oli Delaware'is USA kindrali William Henry Harrisoni peakorter.

Soodsa asukoha tõttu jõe ääres ja Columbuse lähedal hakkas asula umbes kohe kasvama. Kaubamajade ja gastronoomiaettevõtete kõrval tekkisid sae- ja viljaveskid. 1840. aastal oli Delaware'is umbes 2000 elanikku. Aastaks 1851 rajati raudteeühendus Columbuse ja Clevelandiga, mis kasvatas elanikkonda veelgi. 20. sajandi alguses rajati linnalähiliiklussüsteem, mis ulatus välja Columbuse ja Marionini.

Aastal 1842 asutasid metodistid linna esimese ülikooli Ohio Wesleyan University, kus õppis ka 1822. aastal Delaware'is sündinud tulevane USA president Rutherford Hayes. Aastast 1877 said seal õppida ka naised, kes varem olid saanud käia ainult 1853 avatud kolledžis Ohio Wesleyan Female College.

Tuntud delaware'lasi
--------------------

* Rutherford Hayes, USA president
* Frank Sherwood Rowland, Nobeli keemiaauhinna laureaat

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Ohio History Central
* Preserve America
**Karl Laas** (17. aprill 1908 Tartu – 28. detsember 1967 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane ja spordiajakirjanik.

Laas võistles jooksudistantsidel 100 meetrist maratonini. Tuli 1928–1930 kolm korda maratonis ja korra 10 000 meetri jooksus Eesti meistriks. Ta püstitas 1928. aastal 20 000 meetri jooksus Eesti rekordi 1:13.51,0. 1928. aasta Amsterdami suveolümpiamängudel katkestas ta maratonijooksu jalavigastuse tõttu. Kuulus viis korda Eesti koondisse.

Ta mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse ning tegi kaasa Eesti Laskurkorpuse lahingud Velikije Lukist Kuramaani. Pärast demobiliseerimist jätkas töötamist ajakirjanikuna, avaldas ka luuletusi ja proosapalu. Kümmekond aastat töötas Eesti Raadio välissaadete toimetuses.

Laas on maetud Tallinna Metsakalmistule.

### Isiklikke rekordeid

* 100 m jooks – 11,8 (1932)
* 800 m jooks – 2.00,0 (1932)
* 1500 m jooks – 4.10,2 (1932)
* 5000 m jooks – 16.08,4 (1932)
* 10 000 m jooks – 33.52,6 (1931)
* maraton – 2:58.10 (1928)

Viited
------

1. 1 2 3 4  Laas Biograafia ESBL-is (vaadatud 01.06.2020)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Karl Kook** (6. veebruar 1899 Raadi vald – 10. veebruar 1987 Stockholm) oli eesti arst, günekoloog. 

Õppis Tartu Aleksandri Gümnaasiumis. 1918–1919 oli Vabadussõjas. 1919. aastal lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi.

Õppis 1919–1926 Tartu Ülikoolis arstiteadust, vahepeal 1922–1924 Berliini ülikoolis. 1933 promoveeriti Tartus arstiteaduse doktoriks ("Võrdlevaid uurimusi mõningate keemiliste ainete toimest embrüonaalsesse koesse ja Rous-sarkoomisse koekultuuris"). 1925–1928 ülikooli naistekliiniku assistent, 1928–1939 naistearst Tartu Eesti Erakliinikus. 1939–1944 Tallinna Keskhaigla naistehaiguste ja sünnitusabi osakonna juhataja. 1944 põgenes Rootsi. 1951–1956 naistearst Luleås, 1956–1961 Hultsfredi jaoskonnaarst, aastast 1962 eraarst-günekoloog Stockholmis.

Karl Kook oli 1919. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1946. aasta sügissemestril oli ta Stockholmi koonduse esimees ja alates 1950. aastast vanematekogu liige. 1978 valiti ta EÜS-i auvilistlaseks.

Viited
------

1. ↑  Hugo Treffneri Gümnaasium. 1919 a lend
2. ↑  Uus arstiteaduse doktor. K. Kooki promotsioon. Järva Teataja, 13. mai 1933
3. ↑  Auvilistlased EÜS

Kirjandus
---------

* Jaan Novek. Dr. med. Karl Kook in memoriam. Teataja, 28. veebruar 1987, nr 4, lk 12.
* Tallinn vajab moodsat naistehaiglat. Keskhaigla sünnitus-günekoloogia osak. uue juhataja dr. med. Karl Kook'i jutuajamine "Uus Eestile". Uus Eesti, 3. märts 1939, nr 61, lk 6.
**Karl Bengtsson**, ka **Karl Kurt** (rootsi keeles *Karl Döve*; langes 8. augustil 1220 Lihula all) oli kuningas Johan Sverkerssoni valitsusajal Rootsi jarl 1219–1220.

Karl Kurt oli Folkungite suguvõsast pärineva Bengt Snivili poeg. Karli vennad olid Magnus Minnesköld ja Birger Brosa.

Sõjakäik Eestisse
-----------------

1217. aastal olid eestlastest paganad teinud sõjakäigu Rootsi ja rüüstanud Mälardaleni piirkonda. Kuningas Johan Sverkersson korraldas 1220 karisturetke Eestisse. Ta võttis endaga kaasa Karl Kurdi ja oma vennapoja Linköpingi piiskopi Karl Magnussoni. Karl Kurt langes Lihula lahingus 1220 koos piiskopiga.

Perekond
--------

Karl Bengtssonil oli kaks poega.:

* Ulf Fase (surnud 1248), Rootsi jarl.
* Karl Karlsson (1220 või 1221 – 1252 või 1253), rüütel

Karli pitsat
------------

1990. aastate alguses avastati Karl Kurdi isiklik pitsat. See on Rootsi vanim säilinud pitsat, mille omanik on nimeliselt teada. Reeglina lõhuti pitsatid pärast omaniku surma, et vältida nende väärkasutamist. Rootsi ajaloomuuseum ostis pitsati 2001. aastal 800 000 Rootsi krooni eest.

Välislingid
-----------

* Karl Kurdi pitsat
* Karl Kurdi pitsat müüdi 800 000 SEKiga
**Vladimir Mihhailovitš Novikov**, kirjanduslik pseudonüüm **Künnük Uurastõõrap**, (jakuudi keeles Владимир Михайлович Новиков; pseudonüüm jakuudi keeles Күннүк Уурастыырап ja vene keeles Кюннюк Урастыров; 9. mai (vkj 26. aprill) 1907 Amga uluss, Jakuudi oblast – 30. aprill 1990) oli jakuudi kirjanik (luuletaja), Jakuudi ANSV rahvaluuletaja.

Ta lõpetas 1942. aastal Jakutski pedagoogilise instituudi keele ja kirjanduse teaduskonna. Ta on töötanud ajakirjanikuna mitmes ajalehes (sealhulgas ajalehes Kõõm).

Kirjanduslikku tegevust alustas ta 1925. aastal. esimene raamat avaldati 1932. aastal. 1941. aastal töötas ta poeetiliselt ümber olongho "Нуоҕалдьын кугас аттаах Тойон Дьаҕарыма Бухатыыр". 

Ta on tõlkinud vene kirjandusklassikute teoseid jakuudi keelde. Ta sai 1938. aastal  NSV Liidu Kirjanike Liidu liikmeks.

Tunnustus
---------

* Jakuudi ANSV rahvaluuletaja

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Новиков Владимир Михайлович. ysia.ru
2. 1 2  Новиков, Владимир Михайлович (поэт). cultin.ru
3. ↑  Владимир Михайлович Новиков – Күннүк Урастыров. sakhalit.com

Välislingid
-----------

* Владимир Михайлович Новиков – Күннүк Уурастыырап. olonkhotheatre.ru
**Riigipank** on üldjuhul riigi finantseerimisasutus. See erineb reservpangast selle poolest, et see ei pruugi ilmtingimata kontrollida rahapoliitikat (kõnealusel riigil ei pruugi olla oskusi rahapoliitika loomiseks), vaid selle asemele pakub see jae- ja kommertsteenuseid.

Riiklikku panka, mis on tegutsenud viis aastat või vähem, nimetatakse *de novo* pangaks.

Ameerika Ühendriigid
--------------------

Ameerika Ühendriikides kasutatakse terminit *state chartered bank* või *state chartered savings bank* vastupidises tähenduses "*riiklikule pangale*" või "*föderaalsele hoiupangale*", mis on olemas teistes Ameerika Ühendriikide osariikides. Riikliku panga juriidiline nimi peab sisaldama kas sõna "*national*" või lühendit "N.A", föderaalsel hoiupangal peab nimes leiduma "*federal*" või "F.S.B", samas kui "*state charted bank'i*" nimi ei tohi sisaldada sõna "*national*" ega "*federal*. 

Ameerika Ühendriikides ei ole riigipangad reguleeritud Valuutakontrolliameti (OCC) poolt, mis on föderaalne agentuur, mis teostab riiklike pankade üle järelevalvet. Mõned riigi pangad on reguleeritud föderaalreserviga, ja neid, mis ei ole, reguleerib Federal Deposit Insurance Corporation (FDIC).

Austraalia
----------

Igal Austraalia osariigil oli varem oma riigipank, kuid praeguseks on need kõik erastatud. Commonwealth Bank of Australia oli mingil määral riigipank. See oli Föderaalse või riiklik valitsuse alluvuses. Siiski omas see keskpangale omaseid ülesandeid, kuni 1959. aastani.

Viited
------

1. ↑
Kakerdaja raba RMK sildiga
Rebastemäe õpperada
**Riigimetsa Majandamise Keskus** (**RMK**) on Kliimaministeeriumi valitsemisalas tegutsev Eesti ainus riigitulundusasutus. 

RMK loodi 1. jaanuaril 1999 endiste riigimetskondade, Marana Puukooli ja Kullenga Puukoolide, Räpina Metsakooli, jahialade ja Metsamajanduse Ökonoomika- ja Infokeskuse, Sagadi Koolituskeskuse õigusjärglasena. 

RMK hoole all on ligikaudu 30% kogu Eestimaast, seal asub 46% Eesti metsadest. RMK on Eesti riigile kuuluva metsa ja teiste mitmekesiste looduskoosluste hoidja, kaitsja ja majandaja. RMK kasvatab metsa, hoiab loodusväärtusi, teenib riigile metsa majandades tulu, loob looduses liikumise võimalusi ja jagab loodusharidust.  

RMK tegevusvaldkonnad on:

* maakasutus
* metsamajandus
* metsakorraldus
* taimla- ja seemnemajandus
* puiduturustus
* looduskasutus, sh külastuskorraldus ja looduskaitse

RMK koosseisu kuulub Sagadi metsakeskus, Elistvere loomapark ja Põlula Kalakasvatuskeskus.  

RMK-s töötab ligikaudu 700 inimest, kokku saab RMK hallatavas metsas tööd umbes 6300 inimest. 

Eesti riigimetsa majandatakse säästvalt. Selle kinnituseks on RMK-le omistatud säästva metsanduse sertifikaadid. RMK-l on ka keskkonnajuhtimissüsteemi sertifikaat ISO 14001 ja kvaliteedijuhtimissüsteemi sertifikaat ISO 9001[*viide?*].

Viited
------

Välislingid
-----------

* RMK koduleht
* "RMK maksab riigieelarvesse rekordsumma" ERR, 17. november 2022
**Riigipüha** (ka *riiklik püha*) on seadusega kehtestatud üleriigiline püha, mis kordub igal aastal, on tavaliselt tööst vaba ning mil on kombeks (või kohustuslik) heisata majadele riigilipud.

Prantsusmaa *Journée de solidarité envers les personnes âgées* (*Solidaarsuspäev eakatega*) on üks väheseid erandeid. See riigipüha on tööpäev, ehkki Prantsuse Riiginõukogu on kinnitanud, et päev on sellegipoolest püha.

Sõltumatud riigid ja autonoomsed territooriumid tähistavad riigipühasid seoses nende ajalooga. Nii tähistatakse Austraalias näiteks Austraalia päeva.

Riigipühade arv sõltub riigist. Kõige rohkem on aastas riigipühi Hiina Rahvavavabariigis, Hongkongis ja Egiptuses. Üldiselt tähistatakse riigipühasid pidustustega ning need on tähtsate ajaloosündmuste aastapäevad või usupühad nagu jõulud. Riigipühad võivad olla seotud kindla kuupäevaga, kindla kuu kindla nädalapäevaga või teiste kalendrisüsteemidega nagu kuukalender.

Vaata ka
--------

* Eesti riigipühad
* Rahvuspüha

Viited
------

1. ↑  Top 10 Countries Having Highest Number of Public Holidays
**Mare** on Eesti Meremuuseumi endine uurimislaev ja tänane muuseumlaev.

Ajalugu
-------

Mare on ehitatud 1968. aastal Marimaal MSTB-303 tüüpi kalalaevana ja kuulus algul kolhoosile Pärnu Kalur.

1982. aastast teenis laev Eesti Meremuuseumi. Järgneval aastal läbis kaptiaalremondi kasutamiseks uurimislaevana.

1989. aastal ehitati Mare ümber ja remonditi ning kohandati allveearheoloogilisteks uurimistöödeks paremaks. Oli ühtlasi allveearheoloogiaklubi Viikar baaslaev.

1994-1996 kasutati laeva Pakri saarte ja Osmussaare rannavetes demineerimistöödel.

2002. aastal uuendati ja remonditi laeva taas oluliselt.

Novembris 2018 tõsteti Mare lõplikult veest välja, kavatsusega seda koos teiste eksponaatidega eksponeerida. Ühtlasi plaanib Meremuuseum uue uurimislaeva soetamist.

Allveearheoloogiline panus
--------------------------

Allveetöödeks olid Mare pardal kahesageduslik külgvaatesonar CM 800, videorobot Sea Lion ja suruõhukompressor EK-150.

Mare on leidnud Eesti vetest mitmeid laevavrakke. Näiteks 2003. aasta suvel leiti soomuslaev Russalka ning uurides Juminda miinivälja tuvastati jäämurdjad Truvor ja Krišjānis Valdemārs ning reisilaev Vironia.

Laeva kapten oli tuntud teadur ja allveearheoloog Vello Mäss.

Laeva valmimise 50 aastapäeva puhul anti välja temaatiline postmark, mille kujundas Meremuuseumi kunstnik Roman Matkiewicz.

Galerii
-------

* 
* 
*

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Uurimislaev *Mare* [*kõdulink*]
2. ↑  Vello Mäss. Mere meelevallast. Eesti merearheoloogiast aastail 1978–2013. Tallinn, 2015
3. ↑  "Reporter: Legendaarne uurimislaev Mare tõsteti veest välja" tv.postimees.ee, 5. november 2018
4. ↑  "Meremuuseum ostab Mare asemele uue uurimislaeva" ERR, 26. detsember 2018
5. 1 2  05.04.2018 – Eesti Meremuuseumi laev Mare 50 filateelia.ee
6. ↑  UURIMISLAEVA MARE AASTAPÄEVA TÄHISTAB POSTMARK Meremuuseum, 4. aprill 2018

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mare** |

* MARE Merevikis
* Eesti Meremuuseumi uurimislaev Mare 50
* Вопреки или пушка "Гочкинса" (vene keeles)