recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Mitte segi ajada kirjeldustõlkega.*

---

**Kirjutustõlge** (inglise keeles *speech-to-text reporting*) on tõlke erivorm, mis on mõeldud eelkõige vaegkuuljate abistamiseks. Kirjutustõlke käigus teeb kirjutustõlk kuuldava teksti kirjalikuks tekstiks, mida on võimalik ekraanilt kohe lugeda.

Kirjutustõlget tehakse tõlkena ühe keele piires, näiteks suulisest eesti keelest kirjalikku eesti keelde. 

Kirjutustõlk kirjutab kogu räägitava teksti ekraanile jooksvalt, ekraaniks võib olla vastavalt vajadusele kas mobiiltelefon, tahvelarvuti, sülearvuti, lauaarvuti või konverentsisaali ekraan.

Kirjutustõlgid
--------------

Kirjutustõlketeenust osutavad kirjutustõlkekoolituse läbinud kirjutustõlgid.

Eestis tegutsevad kirjutustõlgid kuuluvad 2017. aastal asutatud Eesti Kirjutustõlkide Ühingusse. 2019. aasta oktoobri seisuga on Eestis 12 diplomeeritud kirjutustõlki.

Tasuta kirjutustõlge
--------------------

Eestis pakutakse kirjutustõlketeenust tasuta tööealistele kuulmislangusega inimestele (peamiselt vaegkuuljatele), kellele on määratud vähenenud töövõime (varasema süsteemi järgi töövõimetus).

Tasuta kirjutustõlketeenust rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest, mis on eraldatud alategevusele „Kuulmispuudega inimestele suunatud tõlketeenuste arendamine ja pakkumine".

Tasuline kirjutustõlge
----------------------

Tasulist kirjutustõlketeenust saavad soovi korral tellida ka need, kes tasuta kirjutustõlketeenuse saajaks ei kvalifitseeru. Eeskätt on see mõeldud neile vaegkuuljatele ja kurtidele (näiteks hiliskurdistunutele), kes eesti viipekeelt ei valda, kuid kes kasutavad suhtlemisel eesti keelt.

Kirjutustõlkide koolitamine
---------------------------

Euroopa Sotsiaalfondi rakenduskava prioriteetse suuna „Tööturule juurdepääsu parandamine ja tööturult väljalangemise ennetamine" raames korraldati 2018. aastal Eestis esimene kirjutustõlkide koolitus. 

Teine koolitus toimub aastatel 2019–2020. Koolituse läbiviijaks Eestis on valitud Eesti Kirjutustõlkide Ühing. Koolituse maht on 780 akadeemilist tundi (sh loengud 198 tundi, praktiline osa 24 tundi ning iseseisev osa 558 tundi). Koolitus lõpeb eksamiga.

Vaata ka
--------

* Vaegkuulmine
* Kurt
* Viipekeel
* Eesti viipekeel

Viited
------

1. ↑  Kirjutustõlke teenus Sotsiaalkindlustusameti veebilehel (vaadatud 13.10.2019).
2. ↑  Eesti Kirjutustõlkide Ühingu veebileht (vaadatud 13.10.2019).
3. ↑  Kirjutustõlke teenus Sotsiaalkindlustusameti veebilehel (vaadatud 13.10.2019).
4. ↑  Kirjutustõlketeenus veebilehel viipekeeletõlgid.ee (vaadatud 13.10.2019).
5. ↑  Koolitusest Eesti Kirjutustõlkide Ühingu veebilehel (vaadatud 13.10.2019).

Välislingid
-----------

* Kirjutustõlketeenuse ja selle tellimise kohta Eesti Vaegkuuljate Liidu veebilehel
* Kirjutustõlketeenuse tutvustus. Sotsiaalkindlustusameti postitus YouTube'is
Graafikul on näha kinnisvaramulli tekkimist ning selle lõhkemist
**Kinnisvaramull** või vara mull (või eluasemeturu mull) on teatud tüüpi majandusmull, mis toimub perioodiliselt kohalikel või ülemaailmsetel kinnisvaraturgudel ja millele tavaliselt järgneb majanduse õitseng (buum).

See ajavahemik, mis kestab buumist kuni vara hindade languseni, on tuntud ka kui "mull". Kinnisvaramullid on seotud nõudluse ja tarbijaskonnaga. Mida suurem on nõudlus turul, seda kallim on kinnisvara. Mida väiksem on nõudlus, seda odavam on kinnisvara. Kinnisvara hinnatakse teatud kinnisvara kriteeriumite alusel.

Identifitseerimine ja ennetamine
--------------------------------

Nagu kõigi majanduslike mullide puhul, on ka lahkarvamusi selle üle, kas kinnisvaramulle on võimalik tuvastada või ennustada, ning kuidas neid vältida. 

Briti ajakiri The Economist kinnitab, et kinnisvaramullide tuvastamiseks saab kasutada eluasemeturu näitajaid. Mõned [kes?] väidavad, et valitsus ja keskpangad saaksid võtta ja peaksid võtma kasutusele meetmeid, et vältida mullide teket.

Eluasemelaenud
--------------

Eluasemelaenude ja tulude suhe ehk võla-teenindussuhe on hüpoteegimaksete ja kasutatava tulu koefitsient. Kui suhe muutub liiga kõrgeks, sõltuvad kodumajapidamised oma võla teenindamiseks üha enam kinnisvara väärtusest. Selle suhte määramiseks mõõdetakse kodumajapidamise kogukulusid, sealhulgas hüpoteegimakseid, kommunaalteenuseid ja kinnisvaramakseid ning tüüpilise leibkonna kuu maksueelset tulu. Vaata näidet RBC Economics (Real business-cycle theory) Kanada turgude kohta.

Eluasemelaenude ja omakapitali suhe (mida ei tohi segi ajaga ettevõtte võla ja omakapitali suhtega), mida nimetatakse ka laenu väärtuseks, on hüpoteeklaenu ja alusvara väärtuse suhe: see mõõdab finantsvõimendust. See suhe suureneb, kui majaomanik võtab teise hüpoteegi või kodumajapidamiste omakapitali laenu, kasutades kogunenud omakapitali tagatisena. Kui suhe on suurem kui üks tähendab, et kinnisvara omaniku omakapital on negatiivne.

Viited
------

1. ↑  Jeremy Bowman (Sep 25, 2018 at 3:44PM). "How to Spot a Real Estate Bubble". *The Motley Fool*. Vaadatud Feb 21, 2019 at 11:21AM. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Kasutatud=` ja `|Aeg=` (juhend)
**Määramatusseos** või **määramatuse printsiip**, tuntud ka kui **Heisenbergi määramatuse printsiip**, (inglise keeles *uncertainty principle*) on kvantmehaanikas Werner Heisenbergi poolt 1927. aastal tõestatud tõsiasi, et on olemas teatud osakeste füüsikaliste suuruste paarid, mis ei saa olla samaaegselt kuitahes täpselt määratud. Teisiti öeldes, mida täpsemini mõõdetakse osakese ühte omadust, seda vähem täpselt saab mõõta teist omadust. Osakeste määramatuse seosed tulenevad osakeste laineloomusest.

Üheks selliseks paariks on osakese asukoht (koordinaat) *x* ja impulss *p*. Formaalse ebavõrdsuse matemaatilise valemi, mis on seotud asukoha *σx* mõõtemääramatuse ja impulsi *σp* mõõtemääramatusega, tuletas 1928. aastal Earle Hesse Kennard ja sõltumatult Kennardist veel samal aastal Hermann Weyl:

  



|  |
| --- |
| {\displaystyle \sigma \_{x}\sigma \_{p}\geq {\frac {\hbar }{2}}~~} |

  

kus {\displaystyle \hbar } on taandatud Plancki konstant.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Määramatuse printsiip**
 |

* määramatuse printsiip kvantmehaanikas
Søren Pind (2017)
Søren Pind (2009)
**Søren Pind** (sündinud 20. novembril 1969 Herningis) on Taani jurist ja poliitik (Venstre). Ta oli 28. juunist 2015 kuni 28. novembrini 2016 Taani justiitsminister.

Ta lõpetas aastal 1997 Kopenhaageni Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1999–2005 töötas ta Kopenhaageni Ülikoolis, spetsialiseerudes riigiõigusele.

Ta oli 23. veebruarist 2010 kuni 3. oktoobrini 2011 Taani arengukoostöö minister, lisaks oli ta 8. märtsist 2011 kuni 3. oktoobrini 2011 Taani pagulaste, immigrantide ja integratsiooni minister (Lars Løkke Rasmusseni I valitsuses). 28. juunist 2015 kuni 28. novembrini 2016 oli ta Taani justiitsminister (Lars Løkke Rasmusseni II valitsuses)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ulla Tørnæs** | **Taani arengukoostöö minister**2010–2011 | Järgnev**Christian Friis Bach** |
| Eelnev**Birthe Rønn Hornbech** | **Taani pagulaste, immigrantide ja integratsiooni minister**2011 | Järgnev**Ministeerium kaotati** |
| Eelnev**Mette Frederiksen** | **Taani justiitsminister**2015–2016 | Järgnev**Søren Pape Poulsen** |
Raamatu kaaneümbris, esilakk osaliselt lahti volditud asendis
Kaaneümbrise väliskülg kirjastuse poolse infoga tagakaanel (1955)
Kaaneümbrise sisekülg lakkadele paigutatud lisainfoga (1955)
Raamatu **kaaneümbris** on raamatu kaasi kattev eraldi eemaldatav ümbris. Enamasti on kaaneümbris paberist ja trükiga, sellel on reeglina raamatu autor ja pealkiri, vahel ka illustratsioon. Kaaneümbris püsib kaante ümber tänu kahele kaane sisekülje poolele volditud klapile ehk lakale.

Raamatuümbris peaks kaitsma raamatut tolmu ja määrdumise eest, aga kuivõrd see on ise tehtud võrdlemisi haprast materjalist paberist, siis on tavaline praktika, näiteks raamatukogudes, panna kaaneümbrise ümber veel kaitsekaaned, näiteks läbipaistvast plastist või paberist.

Ajaloost
--------

Kaaneümbris on arvatud põlvnevat keskajal kasutusel olnud raamatut kaitsvast kaaneümbrisest *chemise* '​ist, samas oli esimeste paberist kaaneümbriste ülesanne anda teavet raamatu sisust, kui see ilmus lihtsas, tekstita kirjastusköites. Vanim tänapäeval teadaolev trükiga kaaneümbris pärineb 1830. aastast ja see oli nagu kümmekond aastat varemgi mõeldud katma raamatut üleni nagu pakend. Raamatu sellisest ümbrisest välja võtmisel tehti ümbris katki ja seda ei säilitatud. Kuid 1830. aastatesse jääb ka lakkadega kaaneümbrise leiutamine, mis jäid raamatu ümber alaliselt. 

Kui edasise tehnoloogia arenguga avanes võimalus kõvaköites raamatu puhul trükkida teksti ja pilti otse köitele, vähenes kaaneümbrise tähtsus oluliselt. Varaseid kaaneümbriseid on säilinud vähe, sest võrreldes köite enda kujundusega olid need kaitseks mõeldud paberist ümbrised sageli lihtsamad ja omanikud eelistasid oma raamatukogudes demonstreerida köidet ilma ümbriseta. 20. sajandi esimestel kümnenditel hakkas kujunduse raskuspunkt nihkuma köite kujunduselt kaaneümbrise kujundusele; enamasti see matkis kaanekujundust, ent leidus ka ekstra dekoratiivseid kaaneümbrisi.

Alates 1950. aastest ja ka tänapäeval kasutatakse kaaneümbrist sageli autori ja raamatu sisu müümiseks lisaks ümbrise raamatut kaitsvale funktsioonile. Sellele võidakse panna autori andmed või lühibiograafia, raamatu lühikokkuvõte kirjastuselt (ingliskeelse nimetusega *blurb*) või kriitikutelt ning valdkonna spetsalistidelt saadud kiitus. Kaaneümbrise tagaküljele paigutatakse ISBN number ja raamatu vöötkood. Kaaneümbrisel leiduv teave ei pruugi alati olla täpselt sama mis raamatu kaanel, vaid väljaandespetsiifiline, ning kaaneümbrise klappidel leiduv teave pole enamasti raamatus.

Viited
------

1. ↑  Raamatukogusõnastik
2. ↑  Chemise binding. - Lexicon. HMML School
3. 1 2 3  A. Koczela. A Brief History of the Dust Jacket. - Books Tell You Why. blogis librorum. A blog about books. Rare books. Feb 1, 2015
4. ↑  M. Pauli. Earliest-known book jacket discovered in Bodleian Library. - Guardian, 24 Apr 2009

Välislingid
-----------

* A. Koczela. A Brief History of the Dust Jacket. - Books Tell You Why. blogis librorum. A blog about books. Rare books. Feb 1, 2015
**Hermine Leopoldine "Herma" Bauma** (23. jaanuar 1915 – 9. veebruar 2003) oli Austria kergejõustiklane, kes võistles peamiselt odaviskes. Ta tegutses ka käsipallurina. Ta oli 1,61 m pikkune ja tema võistluskaal oli 68 kg.

Bauma võistles Austria eest 1948. aasta suveolümpiamängudel Londonis, kus ta võitis odaviskes kuldmedali.

Bauma sattus odaviskajaks juhuslikult ja tuli esimest korda Austria meistriks 1931. aastal 16-aastaselt pärast vaid ühekuulist treeningut. 1. augustil 1934 tuli Herma Bauma tollal maailmameistrivõistlusteks peetud naiste maailmamängudel 40.30 m-ga teiseks, 1936. aastal olümpiamängudele Berliini pääses ta uue Euroopa rekordiga 45.71 m. Tema võistlust mõjutas küünarnukivigastus ja pronksmedalist jäi tal kümne sentimeetrit puudu, tulemusega 41.66 m pidi ta leppima neljanda kohaga.

18. oktoobril 1943. aastal esitas ta avalduse NSDAP liikmeks astumiseks ja võeti vastu sama aasta 1. novembril (liikmete arv 9 640 467).

Olümpiamängudel Londonis 31. juulil 1948 tuli ta 45.57 m-ga olümpiavõitjaks (see tulemus oli toona olümpiarekord). Tema ettevalmistused nendeks mängudeks ei olnud kulgenud optimaalselt, kuna mandlilõikus ja veremürgitus olid teda nädalaid treeningutest eemal hoidnud ning ta oli ka Viini Kaiser Franz Josefsi haiglast südamekahjustusega välja kirjutatud. Austria meeskonna teekond spetsiaalsete vagunitega (aga puidust pinkidega) Ostendesse ja sealt Doveri kaudu Londonisse kestis 32 tundi.

Bauma püstitas kahel korral ka uue maailmarekordi (29. juunil 1947 Viinis 48.21 m ja 12. septembril 1948 Viinis 48.63 m). Augustis 1950 võitis ta Brüsseli Euroopa meistrivõistlustel 43.87 meetriga hõbemedali. Pärast 1952. aasta olümpiamänge Helsingis, kus ta tuli 42.54 meetriga üheksandaks, lõpetas ta oma kergejõustikukarjääri.

Bauma sündis Viinis, mis kuulus tollal Austria-Ungari koosseisu, 23. jaanuaril 1915. Ta suri Viinis 9. veebruaril 2003 88-aastaselt.

Välislingid
-----------

* Herma Bauma ROK-i veebilehel
* Herma Bauma Olympedia.org veebilehel
* Herma Bauma Track and Field Statistics veebilehel
* Herma Bauma World Athletics veebilehel

| * v
* r
Naiste odaviske olümpiavõitjad |
| --- |
| 
1932: Mildred Didrikson • 1936: Tilly Fleischer • 1948: Herma Bauma • 1952: Dana Zátopková • 1956: Inese Jaunzeme • 1960: Elvīra Ozoliņa • 1964: Mihaela Peneș • 1968: Angéla Németh • 1972: Ruth Fuchs • 1976: Ruth Fuchs • 1980: María Colón • 1984: Tessa Sanderson • 1988: Petra Meier-Felke • 1992: Silke Renk • 1996: Heli Rantanen • 2000: Trine Hattestad • 2004: Osleidys Menéndez • 2008: Barbora Špotáková • 2012: Barbora Špotáková • 2016: Sara Kolak • 2020: Liu Shiying |
**Kopli** on küla Harju maakonna Rae vallas.

Kopli küla asub Tallinna kesklinnast umbes 17 km kaugusel.

Küla ümbritsevad Lagedi, Ülejõe, Loo, Kadaka ja Saha külad.

Külast umbes 200 m läänes voolab Pirita jõgi.

Koplis elab 01.01.19 andmete järgi 429 inimest. Allpool on toodud välja ka tabel, mis näitab elanikkonna arvu muutust viimase 61 aasta jooksul.

Küla pindala on 315 hektarit. 

Rahvastiku tihedus on Kopli külas 136.1 inimest/km2,  mis on kõrgem kui Rae valla keskmine ( 95.2 in/km2).

Koplis asub Eesti Vabariigi kaitse all olev geodeetiline punkt.

Küla posti sihtnumber on 75321.

Ajalugu
-------

Kopli küla asub Lagedi läheduses. Tänapäeva Lagedi (ja ilmselt ka Kopli) piirkond oli  tihedasti asustatud juba muinasajal.

Muud infot kuni 20. sajandini välja Kopli külast eraldi pole. Kuna küla asukoht on Lagedi lähedus, siis jäid kõik olulisemad asjad (nagu Lagedi kool raudtee) Koplist kõrvale.

1945. aastal moodustati valdade (sh Rae) territooriumile väiksemad haldusüksused ehk külanõukogud, Lagedi külanõukogu asus Kopli külas.

2005. aastal valmis Kopli külas uus sügavvee pumbajaam.

2010. aasta aprillis toimus Koplis üleujutus.

Eesti Vabariigi kaitse all olev geodeetiline punkt.
Kopli lähedal Loo külas asub Lagedi mõis.

Asutused ja ettevõtted
----------------------

Koplis asuvad ettevõtted Harteron OÜ, Plusmerk OÜ ja Nuhja tall. Ülejäänud hooneid kasutatakse elumajadena.

Kopli sisse jääb ka Lagedi lasteaed.

Loodus
------

Kopli küla mitterahvastatud osa iseloomustavad põllud ja tühermaad. Põldudel on palju suuri kive ja kohalike sõnul elavad seal ka jänesed. Puudest kasvavad seal kuused ja tammepuud.

Kopli küla tänavad
------------------

Kopli külas asuvad osaliselt või täielilkult Ilumetsa ling, Ilumetsa tee, Kaare tänav, Kasemäe tee, Kivikalme põik, Kivikalme tee, Kooli tänav, Meelespea tee, Mäeotsa tee, Piiri tänav, Päikese tänav, Rootsi tee, Vahtramäe tee, Ülase tee.

Elanike arv
-----------

**Kopli küla elanike arv**| Aasta | 1959 | 1970 | 1979 | 1989 | 1996 | 2003 | 2008 | 2009 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Elanike arv | 122 | 93 | 61 | 56 | 62 | 77 | 161 | 202 | 354 |

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. 1 2 3 4  "Google maps". Vaadatud 05/26/2020. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
5. ↑  "Google earth". Vaadatud 05/26/2020. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
6. ↑  "Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 5.06.2020. Vaadatud 26.05.2020.
7. ↑  "Rae valla wiki". Vaadatud 26.05.2020.
8. 1 2 3 4  "Wordpress". Vaadatud 26.05.2020.
9. ↑  "Postimees". Vaadatud 26.05.2020.
10. ↑  Rae vallavalitsuse koduleht

Rae valla vapp.
Rae valla asulad

**Alevikud:** Assaku | Jüri | Lagedi | Peetri | Vaida  

**Külad:** Aaviku | Aruvalla | Järveküla | Kadaka | Karla | Kautjala | Kopli | Kurna | Lehmja | Limu | Pajupea | Patika | Pildiküla | Rae | Salu | Seli | Soodevahe | Suuresta | Suursoo | Tuulevälja | Urvaste | Uuesalu | Vaidasoo | Vaskjala | Veneküla | Veskitaguse | Ülejõe
Scotiabank Arena (2018)
**Scotiabank Arena** (prantsuse: *Aréna Scotiabank*), varem tuntud kui **Air Canada Centre** (**ACC**), on mitmeotstarbeline areen, mis asub Kanadas Toronto kesklinna South Core'i linnaosas Bay Streetil.

See on National Basketball Associationi (NBA) korvpalliklubi Toronto Raptorsi ja National Hockey League'i (NHL) jäähokiklubi Toronto Maple Leafsi koduhall. Lisaks peavad areenil aeg-ajalt mänge American Hockey League'is (AHL) mängiva Maple Leafsi tütarklubi Toronto Marlies ja NBA G League'is mängiva Raptorsi tütarklubi Raptors 905. Areenil on asunud varem ka Arena Football League'i (AFL) klubi Toronto Phantomsi (2001–2020) ja National Lacrosse League'i (NLL) klubi Toronto Rocki (2001–2002) koduväljakud.

Scotiabank Arena korraldab ka muid üritusi, nagu kontserdid, poliitilised konverentsid ja videomängude võistlused.

Praegune Scotiabank Arena valmis 1999. aastal. Enne seda asus selle kohal aastatel 1946–1994 Canada Posti postihoone. Scotiabank Arena pindala on 61 780,5 ruutmeetrit. See kuulub ettevõttele Maple Leaf Sports & Entertainment Ltd. (MLSE), kes seda ka haldab. Samale kontsernile kuuluvad Leafs ja Raptors ning nende vastavad tütarklubid. Korvpallimängude ajal mahutab Scotiabank Arena kuni 20 511 pealtvaatajat, jäähokimängude ajal kuni 20 270 pealtvaatajat ja kontsertide ajal 19 800 pealtvaatajat.

Praeguse nime sai Scotiabank Arena 2018. aastal, kui selle nimeõigused läksid Air Canadalt 800 miljoni dollari eest 20 aastaks pangandusettevõtele Scotiabank.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Scotiabank Arena** |

* Scotiabank Arena koduleht
"Emaläte" suunab siia. Otepää valla allika kohta vaata artiklit Arula Emaläte.
**Emalätte koobas** asub Väikeses Taevaskojas Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal.

Koobas oli enne varisemist suudmeosas üle kahe meetri kõrge ja 8 meetrit lai. Koopa sügavus oli 14 meetrit. Koopa lõpuosa läks üle kitsaks, läbipääsmatuks tunneliks, mille lõpus algas allikas. 

Allika veel usutakse olevat raviv toime: see parandab silmanägemist ja mõjub soodsalt ka pereõnnele. Koopast väljavoolav vesi on üsna jahe (+6 °C), puhas ja hea maitsega.

27. juunil 2013 varises koobas loodusjõudude toimel (vihm ja äike) sisse. 2014. aasta suvel uhtus allikavesi varisenud liiva koopasuu eest ära ning koobas on taas osaliselt vaadeldav.

Pildid
------

* Emalätte allikas (2016)Emalätte allikas (2016)
* Emalätte koobas (26. juuni 2007)Emalätte koobas (26. juuni 2007)
* Emalätte koopa lõpuosa (26. juuni 2007)Emalätte koopa lõpuosa (26. juuni 2007)
* Emalätte koopa asukoht pärast varingut 2013. aasta juunisEmalätte koopa asukoht pärast varingut 2013. aasta juunis
* Emalätte koopa suu 2014. aasta detsembrisEmalätte koopa suu 2014. aasta detsembris

Viited
------

1. ↑  Paduvihm ja äikesetorm soodustasid Taevaskoja Emalätte koopa sissevarisemist. Delfi, 28.06.2013

Välislingid
-----------

* Taevaskoja Väike-Taevaskoja Emaläte Hiite Maja SA andmekogus.
Vecāķi
Vecāķi asendikaart
**Vecāķi** on asum Lätis, Riia linna Põhjarajooni osa pindalaga 2,303 km². Asub Liivi lahe kaldal Daugava paremal kaldal jõe vanast suudmest idas. Asum piirneb lõunas Trīsciemsi ja Vecdaugava asumiga ning läänes Mangaļsalaga. 1462 elanikku (2010). 

Vecāķi asus vanasti Daugava paremal kaldal, kuid aastal 1567 murdis Daugava läbi rannaluidete uue tee merre. Kuni aastani 1681 kasutati Riiga sõitmiseks jõe vana sängi, kuid tasahilju see ummistus ja tänapäeval ei ulatu jõe vana säng enam mereni. Asukohast vana jõesängi kaldal on asum ka nime saanud (*vec* tähendab läti keeles vana).

Vecāķi asumi aladel lahe ääres asuvad rannaluited, neist kõrgeim kannab nime **Vaļņa kāpa;** selle absoluutkõrgus on 18 meetrit üle merepinna ja suhteline kõrgus 14 meetrit. Teine tähtsam luide on kümnemeetrise suhtelise kõrgusega **Vaļņveida kāpa**. Luidete taga on maapind madalam, ulatudes 4–6 meetrit üle merepinna. Aastal 1999 liideti asumi mereäärsed osad Piejura maastikukaitsealaga.

Vecāķi on vana kaluriküla, mis ühendati Riiaga aastal 1949. Keskajal asus asumi aladel jõe suudmes Dünamünde kloostri majakas. Enne Põhjasõda asus asumi aladel ka vana jõesuudme kindlustamiseks rajatud Vecāķi reduut.

Vecāķi jaamahoone
Alguse sai asula XVII sajandil. XIX sajandi lõpus sai asulast suvituspiirkond, esimesed krundid müüdi seal suvitajatele aastal 1898. Aastal 1934 ehitati küla serva kitsarööpmelise raudtee Tallinna–Pärnu–Mõisaküla–Riia liin. Jaamahoone on kultuurimälestisena kaitse all.

Välislingid
-----------

* Vecāķi koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Põhjarajooni asumid |
| --- |
| 
Centrs **·**  Čiekurkalns **·**  Jaunciems **·**  Kundziņsala **·**  Mangaļsala **·**  Mežaparks **·**  Mīlgrāvis **·**  Pētersala-Andrejsala **·**  Sarkandaugava **·**  Skanste **·**  Suži **·**  Trīsciems **·**  Vecāķi **·**  Vecdaugava **·**  Vecmīlgrāvis |
**Suune Tihane** (17. veebruar 1957 – 9. juuli 2013) oli kaitseliitlane, kunagine Kaitseliidu Tartu maleva pealik. 

Ta sai Tartu maleva pealikuks 1996. aasta juulis endise pealiku Aivo Kapteni järel. Tihane oli enne Põhja-Tartumaa malevkonna juht. Sama aasta 20. juunil sai ta leitnandi auastme.

Ta sai 1993. aastal ohvitseride kursustele, millele lubati vaid keskhariduse omandanuid.

Ta vabastati malevapealiku ametist 1999. aastal oma haridusandmete võltsimise tõttu. Ta oli väitnud, et lõpetas 1975. aastal Tartu 1. Keskkooli. Tegelikult lõpetas ta Tartu 1. Keskkoolis 1972. aastal vaid 8. klassi. 1974. aasta sügisel asus ta õppima Tartu 1. Õhtukeskkooli 9. klassi, kuid 1975. aasta kevadel lahkus ta koolist klassi lõpetamata.

Kaitseliidu ülema kolonelleitnant Lui Jaansoni sõnul oli Kaitsejõudude peastaabis olevas Tihase toimikus tema Tartu 1. keskkooli 11. klassi lõputunnistuse koopia. Hiljem selle dokumendi olemasolu eitati. Suune Tihane tunnistas ise oma ülemustele valetamist, kuid eitas võltsitud lõputunnistuse kasutamist.

Viited
------

1. ↑  "Põllumajandusülikooli hõivamise uurimise kokkuvõtet ei avaldata. Kaitseliidu Tartu maleva uueks pealikuks on Suune Tihane".[*alaline kõdulink*] Postimees, 10. juuli 1996
2. ↑  "Kaitseliidu Tartu maleva pealik valetas avalikult".[*alaline kõdulink*] Postimees, 23. september 1998
3. ↑  "Riik käis firmale raha välja tegemata töö eest". Tartu Postimees, 17. märts 2010

Kirjandus
---------

* Tartus enesetapu teinud mees kuulus 1990ndatel Kaitseliitu. Õhtuleht, 12. juuli 2013

Välislingid
-----------

* Haud Tartu Uus-Jaani kalmistul
Apekalnsi kirik
**Apekalns** (ka **Opekalns, Apukalns**, kohalikus murdes *Opekols*) on küla (*mazciems*) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunlaicene vallas. 

Küla asub merepinnast 221 meetri kõrgusel, valla keskusest Jaunlaicenest 5, piirkonna keskusest Alūksnest 21 ja Riiast 187 kilomeetri kaugusel. Seal asub Apukalnsi bussipeatus.

Küla on nime saanud 235 meetri kõrguse Opekalnsi mäe järgi, mille suhteliseks kõrguseks on 35 meetrit. Asulas asub mäele rajatud Apekalnsi kirik, mis ehitati Rootsi ajal ja mille juures hakkas tegutsema kihelkonnakool. Ernst Glücki eestvedamisel rajati kiriku juurde kaks kalmistut. Kirik on merepinnast kõige kõrgemal asuv pühakoda Lätis.

Vaata ka
--------

* Apekalnsi kihelkond

Viited
------

1. ↑  Autotransporta direcija
2. ↑  Apekalna luterāņu baznīca Zudusī Latvija

| * v
* r
Vastse-Laitsna valla asulad |
| --- |
| 
Apekalns **·**  Auguļi **·**  Bērziņi **·**  Brieži **·**  **Vastse-Laitsna** **·**  Lācupji **·**  Rūci **·**  Stiliņi **·**  Šļukumi **·**  Tortuži **·**  Vēciņi |
**Nikolai Ruubel** (ka **Nikolai Rubel**, 5. aprill 1903 Suure-Kõpu vald, Viljandimaa – 17. jaanuar 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast, Vene NFSV) oli eesti keemik ja agronoom.

Elulugu
-------

Osales 1918–1919 Vabadussõjas. 

Lõpetas 1920 Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi ja 1925 TÜ keemikuna ja 1938 agronoomina; keemiamagister (1925, TÜ), väitekiri "Triatseetamiidist ja tema omadustest". Oli 1924–1925 TÜ keemiainstituudi assistent, 1925–1934 Eesti Sooparanduse Seltsi töötaja (1932–1934 laborijuhataja), 1934–1940 Kuusiku katsejaama juhataja. Kuulus Kaitseliitu. 

Arreteeriti NKVD poolt 6. jaanuaril 1941 Kuusiku külas, suri vangilaagris.

Teoseid
-------

* Uurimusi valge mesika bioloogia alalt. // Agronoomia (1936) 8
* Muldade väetistarbe määramise viisidest ja rakendamise võimalustest. // Agronoomia (1936) 10
* Kesakatsete tulemusi Põhja-Eesti rihkmullal. Kesakatsed Kuusikul 1928–1936. // Agronoomia (1937) 10

Isiklikku
---------

Nikolai Ruubel oli kooliõpetaja poeg ning tema vend oli Peter Rubel.

Viited
------

1. 1 2  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑   okupatsioon.ee

Kirjandus
---------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*, 2. köide. Tartu 1994. Lk 99

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Paemurru** on Rakvere linnaosa, tootmis-, äri- ja pereelamute rajoon. 

Rakvere kaguosas asuva Paemurru linnaosa asukoht on Rägavere tee ümbruskond põhiliselt ida pool teed. Linnaosale nime andnud Paemurru tänav on paralleelne Rägavere tee, Killustiku tänava ja Rabakivi tänavaga, ühendades Kruusa ja Kivi tänavat.

Rakvere Majaomanike Seltsi määratud ühiskondlik linnaosavanem on Arne Kelk.

Nimest
------

Rägavere tee lõpus, ida pool, oli vanasti paemurd Pagusoo, kust murti linna ehitamiseks paasi. Sinna paikkonda tekkiski 20.sajandil Paemurru elurajoon.

Ajalugu
-------

Pae murdmisele ja selle töötlemisele viitavad ka selle linnaosa tänavate nimed. Paemurru linnaosas paiknevad mitmed ettevõtted, laod ja ärid. See on olnud mõnede loomeinimeste elukoht. 

Nõukogude ajal oli Paemurru linnaosas Rägavere tee ida küljel Rakvere MEK-i kontor ja tootmisbaas ning Eesti Gaasi büroo- ja tootmisruumid. Sama tänava lääneküljel paiknes Rakvere Autobaas koos bussi- ja taksopargiga, jäädes küll Seminari linnaosasse. Eesti taasiseseisvumise järel alustas 1992.aastal Oleg Gross peamiselt seal oma äritegevust, kui avas Killustiku kaupluse. Majas asus lisaks kauplusele ka kontor ja ladu.. Aadressil Võidu tn 120 asub elektroonikakomponente tootev firma Dicro Eesti OÜ.

Tänavaid
--------

Paemurru, Kivimurru, Kruusa, Pae, Kivi, Killustiku, Tellise, Ehituse, Rabakivi, Kaevu, Lubja, Murru, osaliselt Võidu.

Viited
------

1. ↑  Linnaosad(vaadatud 05. detsembril 2017)
2. ↑  "Rakvere Majaomanike Seltsi linnaosavanemate nimekiri". *Rakvere linna koduleht*. 18. märts 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. september 2017. Vaadatud 12. september 2017.
3. ↑  Odette Kirss (2007). *Jalutaja teejuht*. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 107.
4. 1 2  "Tööstus käsikäes haridusega". *Virumaa Teataja*. 26. juuli 2014. Vaadatud 12. september 2017.
5. ↑  "Oleg Gross sulges oma esimese kaupluse uksed". *Virumaa Teataja*. 11. märts 2003. Vaadatud 14. september 2017.
"Otepää mõis" suunab siia. Otepää kihelkonna rüütlimõisa kohta vaata artiklit Vastse-Otepää mõis.
Vaade kirikumõisa hoonele. Hoones asub ka Eesti lipu muuseum
Otepää pastoraadi hoone ja Jakob Hurda graniitbüst
**Otepää kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Odenpäh*) oli kirikumõis Otepää kihelkonnas Tartumaal.

Otepää kiriklas õnnistati ja pühitseti 4. juunil 1884 sisse sinimustvalge Eesti lipp (Eesti Üliõpilaste Seltsi lipp). Otepää koguduse toonane õpetaja oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane Burchard Sperrlingk. Iga aasta 4. juunil tähistatakse Otepääl Eesti lipu päeva rongkäigu ja jumalateenistusega.

23. detsembril 1996 avati Otepää kirikumõisa hoones Eesti lipu muuseum. Idee autor oli koguduse toonane õpetaja Jüri Stepanov, keda toetasid Otepää Linnavalitsus ja ekspositsiooni koostamisega Eesti Rahva Muuseum. Muuseumis on võimalik näha pühitsetud lipu täpset koopiat. 1884. aastal pühitsetud originaali on võimalik näha Eesti Rahva Muuseumis.

25. novembril 1989 püstitati kirikumõisa hoone esisele haljasalale Jakob Hurda graniitbüst, mille autor on Villu Jaanisoo. Hurt oli Otepääl kirikuõpetaja aastatel 1872–1880.

Vana kirikumõisa abihoone on ümber ehitatud Otepää talvekirikuks. Kogudus kasutab seda peamiselt talvel.

Mälestustahvel Otepää kirikumõisa hoone seinal
Jakob Hurda graniitbüst
Jakob Hurda büst Otepää kirikumõisas

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 23.03.2016)
2. ↑  "Eesti lipu õnnistamine".
3. ↑  "Eesti Lipu muuseum". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. veebruar 2021.
4. ↑  Jakob Hurda monument Otepääl

Otepää kirik
Otepää kihelkond

**Kirik**: Otepää  

**Mõisad**: Arula mõis | Ilmjärve mõis | Kastolatsi mõis | Kintsli mõis | Neeruti mõis | Nüpli mõis | Palupera mõis | Pilkuse mõis | Päidla mõis | Pühajärve mõis | Vana-Otepää mõis | Vidrike mõis
**Tammiku** on Rakvere linnaosa, mis asub Lõuna-Rakveres.

Nimest
------

Tammiku linnaosa on nime saanud seal asuva tammiku järgi, mis on üks väheseid tammemetsi Põhja-Eestis.

*Tammik sügisel*

Tammemets
---------

Tammik võeti looduskaitse alla 1939. aastal. Alates 1999. aastast asub seal maastikukaitseala, mille suuruseks on 23 hektarit. 2002. aasta seisuga on Tammikus pesitsemas 39 linnuliiki. Lisaks nendele on seal ka ajutiselt peatuvaid või ülelendavaid linde. Tammemetsa põhjapoolset osa nimetatakse Uueks Tammikuks. Tammiku lõunatippu kutsutakse rahvasuus Musumäeks.

Ajalugu
-------

Uues Tammikus asub Johannes Lepiksaare mälestustamm, mis istutati 1992. aastal. Selle taga kõrgub mälestusmärk "Okaskroon", mis avati 14. juuni 1991. See mälestusmärk on püstitatud Nõukogude võimu ajal alusetult represseeritute mälestuseks. Mälestusmärgist lõuna pool asub 1944. aastast pärit Saksa sõjaväekalmistu.

Tammiku tänava ääres asub vana mõisakõrts Villa Tammik, mis oli 19. sajandi teisel poolel linnarahva poolt armastatud suvepidude paik.

Musumäel asuvat kahte tammi kutsuti vanasti kas Jüriks ja Mariks või Tõnniks ja Manniks. Linnalegendi põhjal käisid seal nii linna kui ka ümbruskonna noored musutamas.

Õie ja Orase tänava nurgal asub kunstniku Concordia Klar-Ulase lapsepõlvekodu. Samuti on see ka tema tütre, Maria-Kristiina Ulase (graafik) sünnikodu.

Tänapäev
--------

Tammiku tänaval asub majutus-, konverentsi- ja söögikoht Villa Theresa, mis ehitati 1893. aastal kunagiseks Rakvere vallamajaks.

Tänavaid
--------

* Õie
* Tammiku
* Nõmme
* Urva
* Tulika
* Kirsi
* Mooni
* Põllu
* Kesa
* Kõrre
* Orase
* Tulbi
* Nelgi
* Ülase

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Odette Kirss (2007). *Jalutaja teejuht*. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 83–85.

Rakvere vapp
Rakvere linnaosad

Kondivalu | Kukeküla | Kurikaküla | Lennuvälja | Lepiku | Lilleküla | Linnuriik | Moonaküla | Mõisavälja | Paemurru | Palermo | Roodevälja | Seminari | Südalinn | Taaravainu | Tammiku | Vallimäe | Vanalinn | Õpetaja Heinamaa
**Kaunis kuldking** (*Cypripedium calceolus*) on käpaliste sugukonda kuldkinga perekonda kuuluv mitmeaastaste ühekojaliste rohttaimede liik.

Nimetus
-------

Rahvakeeli kutsutakse lille **käokingaks**, **kukulinnupätaks**, **käopättaks**, **neitsikingaks**, **pruudikingaks** või **saksakingaks**.

Välimus
-------

Omapärase, isegi eksootilise õie tõttu kergesti äratuntav. Õis ehk king on umbes 4–6 cm pikk. Varrel kasvab kuni kuus lehte, mis kujult meenutavad maikellukest. Taimel on 1–3, tavaliselt kaks õit. Kõrguseks on taimel ~ 20–50 cm (harvem ka 80 cm).

### Õis

Ühe sümmeetriateljega suured õied on kuni 10 cm suurused. Õiel on suur läikiv sidrunkollane kingakujuline õõnes huul, mille pikkus ulatub kuni 4 cm, siseküljel on punakad täpid ja sooned. Ülejäänud õiekattelehed on lamedad, meenutavad teritunud paela. Paelad on lillakaspruunid, mille pikkus on kuni 6 cm. Õite alusel on ka kandelehed, mis sarnanevad varrelehtedega. Õitseb mai lõpust juuli alguseni. Õitel on nõrk vanillilõhn, mis meelitab ligi väikeseid putukaid. Putuktolmleja.

Õis on tolmeldavate putukate jaoks lõks: kingakujulisest huulest pole muud väljapääsu kui tolmukatest ja emakasuudmetest mööda ronides. Kuldkinga lõhn meenutab putukatele feromoone, mis meelitab kohale isaseid erakmesilasi.

Paljunemine ja levik
--------------------

Kaunis kuldking Puhtus Läänemaal
Paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt risoomiharudega. Maa sees on kuldkingal jäme risoom, mis kasvab pikkamööda, teisest otsast samal ajal kõdunedes. Ühe risoomi eluiga on 20–25 aastat. Üks puhmik võib elada 30 aastat vanaks. 

Seemneid on tal küll palju, kuid millimeetrisuurused seemned arenevad aeglaselt ja õitsemisikka jõudmiseks kulub vähemalt 15 aastat. Seemned levivad õhuvooludega. Seemnelisel paljunemisel on vajalik sobiva seeneniidistiku olemasolu mullas.

Levila
------

Levinud laialdaselt nii Euroopa kui ka Aasia parasvöötmes, ka Põhja-Ameerikas. Esineb hajusalt, kuid kõikjal vähesearvuliselt. Eestis on teda hajusalt, sagedamini on teda siiski lääne- ja põhjaosas.

Kasvukoht
---------

Kasvab tavaliselt puisniitudel, metsaservadel ja hõredamates kuuse-segametsades.

Kaitsestaatus
-------------

Ta on II kategooria kaitsealune taim. Taime ohustab nii korjamine lõikelilleks kui ka väljakaevamine koduaeda toomiseks. Taime ümberistutamine reeglina ebaõnnestub, kuna aiamullas puudub taime kasvuks vajalik mükoriisa. Looduslikest vaenlastest on ohtlikumad metssead, kes kuldkinga risoome välja tuhnivad.

Sümbol
------

Kaunis kuldking on Norra Nord-Trøndelagi maakonnalill.
2003. aastal oli kaunis kuldking Läti aasta taim.

Vaata ka
--------

* Eesti käpaliste loend
* Käpalised

Kirjandus
---------

* Kull, T. Kuldking. Tallinn: Valgus, 1987

Välislingid
-----------

* Kaunis kuldking andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* "Pärnumaal loendati ühel elupaigal kokku pea 10 000 õitsvat kuldkinga võsu" ERR Novaator, 12. juuni 2020

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaunis kuldking(*Cypripedium calceolus*)** |
**Staap** on organisatsiooni juhtimisorgan, mis koordineerib ja planeerib organisatsiooni tegevust, toetades sellega ühtlasi organisatsiooni juhti. 

Staap on tavaliselt militaar- või paramilitaarotstarbelise üksuse struktuuriline osa või mõne olulise tsiviiltegevuse (näiteks suurüritus, poliit-valimised, õnnetuse likvideerimine) efektiivsema juhtimise korraldamiseks loodud (ja üldjuhul ajutine) formeering.

Sõjaväeline staap
-----------------

Sõjaväes on staap väeosa, üksuse, väekoondise või asutuse ülemale alluv tööorgan sõjategevuse, väljaõppe, logistika ja administratiivtöö planeerimiseks ning juhtimiseks. Staap kuulub üksuse juurde juhtimisorganina alates pataljoni (üksuse) tasemest. Staap koosneb osakondadest, jaoskondadest või sektsioonidest. Staabi tööd juhib staabiülem, kes on üksuse ülema 1. asetäitja ja ühe auastme võrra madalamal ametikohal üksuse ülemast. Staabi suurus ja ülesehitus sõltuvad vastava üksuse suurusest ja ülesannetest.

NATO üksuse või väekoondise staabi tüüpilised standardiseeritud osakonnad numbrite järgi on:

**1** – personal;

**2** – luure (ja julgeolek); 

**3** – operatsioonid (operatiiv) - põhitegevus; 

**4** – logistika (tagala); 

**5** – planeerimine;

**6** – side ja infotehnoloogia;

**7** – väljaõpe;

**8** – rahandus (raamatupidamine);

**9** – tsiviil-militaarkoostöö.

Osakonna number on alati koos vajaliku eestähega, mis sõltub väeliigist ja tasandist. Näiteks:

**S** - maismaaüksused (kasutatakse ka kui "sektsioon")

**G** - maavägi 

**N** - merevägi

**A** - õhuvägi

**J** - ühendoperatsioonid (kasutatakse ka kui "osakond")

Tsiviilstaap
------------

Tsiviilstruktuurides kasutatakse staape peamiselt ajutiste juhtimisorganitena tegevuse koordineerimiseks ja planeerimiseks. Tavaliselt formeeritakse tsiviilstaape sisekaitse, päästetööde või oluliste kampaaniate läbiviimise ajaks.

Vaata ka
--------

* Eesti Kaitseväe Peastaap
* NSV Liit, Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Kindralstaap
* Saksa Kolmas Riik, Oberkommando der Wehrmaht OKW, Wehrmachti peastaap
Claus Hjort Frederiksen
**Claus Hjort Frederiksen** (sündinud 4. septembril 1947 Kopenhaagenis) on Taani jurist ja poliitik, ta kuulub erakonda Venstre. Ta oli 28. novembrist 2016 kuni 27. juunini 2019 Taani kaitseminister.

Ta oli aastatel 2001–2009 tööministriks Anders Fogh Rasmusseni esimeses, teises ja kolmandas valitsuses. Aastatel 2009–2010 oli ta rahandusministriks Lars Løkke Rasmusseni esimeses valitsuses, aastatel 2015–2016 oli ta rahandusministriks Lars Løkke Rasmusseni teises valitsuses. 28. novembrist 2016 kuni 27. juunini 2019 oli ta Taani kaitseminister Lars Løkke Rasmusseni kolmandas valitsuses.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ove Hygum** | **Taani tööminister**2001–2009 | Järgnev**Inger Støjbergo** |
| Eelnev**Lars Løkke Rasmussen** | **Taani rahandusminister**2009–2011 | Järgnev**Bjarne Corydon** |
| Eelnev**Bjarne Corydon** | **Taani rahandusminister**2015–2016 | Järgnev**Kristian Jensen** |
| Eelnev**Peter Christensen** | **Taani kaitseminister**2016–2019 | Järgnev**Trine Bramsen** |
**Peep Kuld** (sündinud 28. jaanuaril 1972 Paides) on eesti ettevõtja ja veebikaubanduse-logistika tehnoloogiate arendaja.

Peep Kuld on sündinud 1972. aastal Paides. Lõpetas Viljandi V Keskkooli. 1990. aastatel lõpetas Tallinna Tehnikaülikooli majanduse erialal. Pärast seda täiendas ennast Saksamaal rakenduslikus Karlsruhe Tehnika- ja Majanduskõrgkoolis. On töötanud Tallinna Kaubamajas, Hoiupangas finantsspetsialistina ja 2003. aastani Hansapangas fondijuhina.

2003. aastast arendab ta koos äripartner Arno Kütiga innovaatilisi äriprojekte. Samal aastal läks kaasosanikuks Küti asutatud mööbli veebipoe firmasse ON24 AS. 2006. aastal käivitati oma logistikavõrk ja töötati välja kaupade klientidele kojuveo süsteem, mis viis edasi logistikaosakonna baasil loodud pakiautomaatide tootmiseks mõeldud idufirma SmartPosti loomiseni 2008. aastal.

2009. aastal nimetati SmartPosti pakiautomaatide võrk Eesti aasta logistikateoks. Samal aastal sai ON24-st Eesti suurim mööblimüüja. Edukas postiautomaatide üle-eestilise võrguga firma müüdi 2010. aastal Soome postiettevõttele Itella.

Selle asemele lõid Peep Kuld ja Arno Kütt Viljandis firma Cleveron AS, mis asus pakiautomaate ja -roboteid edasi arendama. Plaanis on rajada Eestisse 500 aparaadiga pakirobotite võrgustik CollectNet, mida saaksid kasutada kõik logistikafirmad, ettevõtted, era­isikud või e-poed. 2017 aastal pakuvad klientidele täisteenindust uue generatsiooni pakiautomaadid, nagu PackRobot ja Flex, mis viivad pakkide kättetoimetamise efektiivsuse ja kasutajamugavuse täiesti uuele tasemele.

Viljandi külje all asuvas moodsas Cleveroni laboris testitakse uusi postipakkide kojukandedroone. 2017. aastal pandi Tallinnas kortermajas Laev tööle maailma esimene pilvepõhine nutipostkastide süsteem, mis tugineb Cleveroni nutikal pakiautomaadil Cleveron 301. 

Peep Kuld on firmas äristrateegia paikapanemise poole peal, Arno Kütt rohkem robotite tehnoloogia väljatöötaja.

Tunnustus
---------

* 2009. aastal nimetati SmartPosti pakiautomaatide võrk Eesti aasta logistikateoks.
* 2017. aasta märtsis valiti Peep Kuld ja Arno Kütt Eesti aasta ettevõtjateks,
* 2018. aastal tunnistati Cleveron Eesti aasta parimaks ettevõtteks.

Tsitaate
--------

Peep Kuld tulevikuplaanidest: 

*Tahame luua Eesti kõige väärtuslikuma ettevõte*.
Peep Kulla üks juhtmoto: 

*Ma ei õpi mitte selleks, et töötada, vaid töötan selleks, et õppida!*

Liikmesus
---------

Peep Kuld on mitme äriühingu osanik ja MTÜ Eesti E-Kaubanduse Liidu juhatuse liige.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on ajakirjanik Kadi Jaanisoo-Kuld.

Viited
------

1. ↑   Äripäev, Turuliider
2. 1 2   Cleveron AS
3. 1 2   Eesti Ekspress 2017
4. ↑  Viljandi Kultuuriakadeemia innovatsiooniõhtu, 23. veebruar 2018, "talk-show" "Ettevõtlikuna maailma", Cleveron AS kaasasutaja Arno Kütt
5. ↑   ITuudised.ee
6. ↑  Aasta ettevõte 2018 on Cleveron AS. Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse koduleht. 05.10.2018.
"**Sügis**" on 1990. aastal valminud Tallinnfilmi film, mille stsenaarium põhineb Oskar Lutsu romaanil "Sügis" ja jutustusel "Argipäev".

Süžee
-----

"Sügise" süžee ja sündmuste omavahelised seosed erinevad küllalt oluliselt sellest, mida Oskar Luts on kirjeldanud "Argipäeva" ja "Sügise" raamatuveergudel. Filmistsenaariumis on märkimisväärselt suurel hulgal ka sellist, mida algainestikus raamatuveergudel ei leidu. 

Linateose tegevus hakkab hargnema 1920. aastate algul, mil iseseisev Eesti Vabariik on teeb esimesi samme. Filmis kajastuvad olulised tolle perioodi ajaloosündmused nagu maareform ja vabadussõjas osalenutele kruntide jagamine, isamaalised kõned, seltside tegevus ja väljanäitused. 

Filmi peategelane on Paunvere rätsepmeister Jorh Adniel Kiir. Paunveresse saabuvad kaks noort õmblejannat, Juuli ja Maali. Algul suhtub Kiir neisse kui konkurentidesse, siis aga seab nendega sisse sõbralikud suhted. Kiir abiellub vaatamata oma ema vastuseisule Juuliga, kuid ta ei ole ükskõikne ka Maali suhtes, kellele ta eostab kaksikud. 

Filmis jälgitakse ka Kiire püüdlusi oma talu saamiseks. Ehkki asunikutalu ei ole kohalik vallavõim nõus Kiirele kui rätsepale eraldama, ostab ta laenuraha abil enesele talu, mille õnnistavad filmi lõpuosas sisse endised Paunvere koolikaaslased. Episoodilisemalt kujutatakse filmis Joosep Tootsi, Raja Teele ja teiste paunverelaste käekäiku. Endised koolivennad Toots ja Tõnisson on üle valla lugupeetud taluperemehed, kes on koos Kiirega võidelnud vabadussõjas. Kellamees Lible on endiselt Ülesoo talus abiks nagu "Suves".

Osatäitjad
----------

* Margus Lepa – Kiir
* Liina Tennosaar – Juuli
* Anne Reemann – Maali
* Kaljo Kiisk – Lible
* Tõnu Oja – Benno
* Ita Ever – Mamma Kiir
* Aare Laanemets – Joosep Toots
* Riina Hein – Teele
* Väino Laes – Luts
* Rein Aedma – Jaan Imelik
* Ain Lutsepp – Tõnisson
* Tiit Lilleorg – Kippel
* Aarne Üksküla – Ants Paavel
* Tõnu Kark – Aaberkukk
* Jelena Tarassenko – Aliide
* Arnold Kasuk – pastor
* Andrus Vaarik – asunik
* Maria Klenskaja – Liisi
* Jaanus Orgulas – kaupmees
* Paul Poom – ametnik
* Gert Laanemets – Riks
* Jukka Laanemets – Leks
* Helene Vannari – Linda
* Tõnu Alveus – Lesta
* Arno Liiver – Arno Tali
* Heido Selmet – Visak

Võttepaigad
-----------

Filmivõtteid tehti järgnevates Eestimaa paikades:

* Palamuse (Jõgevamaa)
* Toompea (Tallinn)
* Toompea loss (Tallinn)
* Vabaõhumuuseum (Tallinn)
* Tori (Pärnumaa) – episood Tõuloomanäitus, Kõrtsistseen
* Otepää (Valgamaa)
* Kanepi (Põlvamaa)
* Puka (Valgamaa)
* Vigala (Raplamaa)
* Luige Baas (Harjumaa) – episood Tõuloomanäitus
* Hinni talu (Põlvamaa) – episood Ülesoo talu

Esilinastus
-----------

Filmi esilinastus oli 22. veebruaril 1991 Tallinnas.

Vaata ka
--------

* Kevade
* Suvi
* Talve

Viited
------

1. ↑  Sügis (1990). Digitaalselt taastatud 2013
Katedraali fassaad ja kellatorn
Interjöör vaatega altariruumile
**Cuernavaca katedraal** (hispaania keeles *Catedral de la Asunción de María*) on roomakatoliku kirik Cuernavacas, Morelose osariigis Mehhikos; Cuernavaca piiskopkonna keskus.

Kirjeldus
---------

Kirik koos seda ümbritseva kloostriga asub Popocatépetli vulkaani nõlval ja on üks 16. sajandist pärinevaid varaseid kloostreid ja misjonikeskusi Ameerikas. Frantsisklaste kolmanda ordu Maarja taevaminekule pühitsetud klooster ja kirik ehitati vallutusejärgseks asteekide riigi põliselanike ristiusustamiseks. Alles 18. sajandil sai kirikust linnakirik ja 19. sajandi lõpus katedraal. Erinevalt paljudest Mehhiko katedraalidest ei asu see mitte peaväljaku ääres, vaid kloostrimüüridega ümbritsetuna linna lõunaosas.

Kiriku välimus on lihtne ja fassaad kaunistusteta, kõrgete sakmeliste müüridega ühe tervikkompleksina püstitatud ehitis ehitati Cortesi käsul kindluskirikuna kaitseks kohaliku rahva eest. Frantsisklased alustasid Mehhiko ühe varasema misjonikeskuse ehitamist 1526. aastal, kasutades kohalike tööjõudu ja ehituskive Cuauhnáhuaci (Cuernavaca) kivimurrust. Müüride sees on peale katedraali kaks väiksemat sakraalhoonet, üks on roosa 18. sajandi barokkstiilis fassaadiga Templo de la Tercera Orden de San Francisco, teine 19. sajandist pärinev Capilla del Carmen, kus on tavaks paluda tervenemist haigustest. Katedraali külguks põhjaseinas on sissepääs kloostrikompleksi ja selle dekoor on segu kohalikust ja Euroopa traditsioonist. Kolp ja kondid ehisviilu tipus on frantsisklaste ordu sümbol. 20. sajandi algul avastati kiriku siseruumist 17. sajandi freskod, mis kujutavad esimese mehhiklasest pühaku, Aasia misjonäri Felipe de Jesúse ja tema kaaskannatajate misjonit ja märtrisurma Jaapanis. Katedraali vasakus tiivas asub väike kirikukunsti muuseum Museo de Arte Sacro, mis asutati 2018. aastal ja milles on eksponeeritud 92 usuteemalist maali, skulptuuri ja kaunistust 16.-20. sajandist.

Katedraalist paremal asub varaseim ehitis kogu kloostris, Püha Joosepi kabel (Ladina-Ameerika traditsiooni kohaselt avatud kabel, *capilla abierta*).

Pildid
------

* Vaade katedraalile tagant, Cortesi paleestVaade katedraalile tagant, Cortesi paleest
* Püha Joosepi kabelPüha Joosepi kabel
* 18. sajandi kiriku fassaad18. sajandi kiriku fassaad
* RistikäikRistikäik
* KülgportaalKülgportaal

Viited
------

1. ↑  "Cuernavaca Cathedral. - Viva Cuernavaca. The authority on all that is Cuernavaca, Mexico". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2021. Vaadatud 7. novembril 2021.
2. ↑  Catedral de Cuernavaca. - lonelyplanet.com

Välislingid
-----------

* Cuernavaca Cathedral. - expedia.com
**Kadri Eliisabet Põder** (neiupõlvenimi Torsus, sündinud 3. novembril 1975 Tallinnas) on Eesti teoloog.

13. jaanuaril 2015 valis Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) kirikukogu ta konsistooriumi liikmeks. Uus kirikuvalitsus alustas tööd 2. veebruaril 2015. Assessorina on Kadri Eliisabet Põdra vastutusvaldkonnaks kiriku välissuhted. Koos konsistooriumi kantsleriks valitud Ülle Keelega on nad esimesed kirikuvalitsusse valitud naised EELK ajaloos.

Kadri Eliisabet Põder õppis aastatel 1982–1993 Tallinna 44. Keskkoolis inglise keele eriklassis ning 1993–1995 Tartu Ülikoolis inglise filoloogiat ja 1995–1999 teoloogiat (lõpetas *cum laude*), jätkates õpinguid samas ülikoolis teadusmagistrantuuris 1999–2001 (lõpetamata). Aastatel 2001–2005 õppis ta täiendavalt Saksamaal Tübingeni Ülikooli evangeelses usuteaduskonnas, õpingute raskuspunktideks olid dogmaatika ja patristika.

Kadri Eliisabet Põder on töötanud alates 2005. aastast EELK välissuhete referendina ja olnud ka EELK konsistooriumi välissuhete komisjoni liige. Alates 2012. aastast on ta ühtlasi Luterliku Maailmaliidu nõukogu nõunik (huvikaitse ja avalikkuse tunnistuse valdkonnas). 2014. aastal tunnustati teda EELK aukirjaga.

Välislingid
-----------

* Kadri Põder tunneb rõõmu inimestest enda ümber, Eesti Kirik, 4. juuni 2014
* Esimene naisassessor Põder kinnitas Eesti luterikiriku häid välissuhteid, err.ee, 13. jaanuar 2015
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Mehhiko linnast; ajaloolise maiade linna kohta vaata artiklit Santa Rita Corozal* |

---

**Chetumal** on linn Mehhikos, Quintana Roo osariigi pealinn ja Othón P. Blanco valla halduskeskus.

Linn asub Yucatani poolsaarel Chetumali lahe kaldal Belize'i piiri ääres.

Chetumal on nime saanud maiade linna Chactemali järgi (mida nimetati ka Chetumaliks), mis asus tänapäeva linna lähedal. Chetumal asutati 1898. aastal kaubasadamana Payo Obispo nime all. Praeguse nime sai linn 1936. aastal.

Chetumal oli väike linn 1960. aastateni, mil valmisid ühendusteed ülejäänud Mehhikoga. Järgnenud immigratsioon kasvatas linna elanike arvu mitu korda.

1955 ja 2007 tabasid linna troopilised orkaanid (vastavalt Janet ja Dean), mis põhjustasid suuri purustusi.

Linnas asub Kaunite Kunstide Kultuurikeskus, Maia Kultuuri muuseum ja loomaaed.

Majanduses annab tooni kaubavahetus Belize'iga.

* Boulevard de BahiaBoulevard de Bahia
* Maia kultuuri muuseumMaia kultuuri muuseum

Viited
------

1. ↑  Instituto Nacional de Estadística y Geografía

Välislingid
-----------

 Chetumal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis