**Mokili keel** (inglise keeles *Mokilese*, *Mokil*, *Mwoakilese*, *Mwoakiloa*) on Austroneesia hõimkonda, täpsemalt Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Mokili (Mwoakiloa) atollil Karoliinide idaosas, Pohnpei saarel ja vähesel määral ka USA-s. Kõikidel aladel kokku on umbes 1500 kõnelejat, neist Mikroneesias 1050 ja Mokili atollil alla 500. (Kõnelejate hulga andmed pärinevad aastast 1979.)

Keele struktuur
---------------

### Fonoloogia

Kuna mokili keel on Pohnpei dialekt, siis on sellel samasugune tähestik.

Täishäälikud ja diftongid 

a e i o oa u ai au ei eu oi ou
[a] [e] [i] [o] [oa] [u] [ai] [au] [ei] [eu] [oi] [ou]
Kaashäälikud

d k l m mw n ng p pw r s t w
[t] [k] [l] [m] [mw] [n] [ɳ] [p] [pw] [r] [s] [ʧ] [w]

Täishäälikud|  | Esivokaalid | Keskvokaalid | Tagavokaalid |
| --- | --- | --- | --- |
| Kõrged | i |  | u |
| Keskkõrged | e |  | o |
| Keskmadalad | e |  | oa |
| Madalad |  | a |  |

Kaashäälikud|  | Labiaalsed | Apikaalsed | Palataalsed | Velaarsed |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Klusiilid e stophäälikud | p | d | j | k |
| Frikatiivid e hõõrdhäälikud |  | s |  |  |
| Nasaalid e ninahäälikud | m | n |  | ng |
| Lateraalid e külghäälikud |  | l |  |  |
| *Flap* 'id e ühekordsed värihäälikud |  | r |  |  |

### Süntaks

Sõnajärg lauses on SVO: subjekt, verb, objekt.

### Morfoloogia

1) Instrumentaali ja komitatiivi tunnus on –ki.

2) Nimisõnafraasi saab moodustada koos numbriliste prefiksitega. Nimisõnafraas koosneb nimisõnast ja numbrist, kus viimane jaguneb veel omakorda numeraaliks ja klassifikatsiooniks ehk skemaatiliselt näeb see välja nii:

Mokili keelMokili keel
Numbriliste klassifikatsioonide tüvelõpud: 

* -men = elusolendid (inimesed, linnud, loomad)
* -pas = pikemad/suuremad objektid (pliiats, laul jne)
* -kij = asjad, mis koosnevad osadest või tükkidest
* -w = üldine klassifitseerija

  

3) Sõnades (numbrites) saab esineda ka täishäälikute kadu/väljajättu, kui kasutatakse eelmises punktis väljatoodud tüvelõppe: 

Mokili keelMokili keel 

  

4) Tegusõnade pööramisel on isikute lõppudel mitmeid võimalusi. 
Kui sõna tüvi lõppeb täishäälikuga, tuleb kasutada neid lõppe:

|  |  | Ainsus | Kaksus (duaal) | Mitmus | Kaugsus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. isik | Inklusiiv |  | -sa | -sai | -hs |
|  | Eksklusiiv | -i(oa) | -ma | -mai | -mi |
| 2. isik |  | -mw(en) | -mwa | -mwai | -mwi |
| 3. isik |  | -a | -ra | -rai | -hr |
|  | Konstruktiiv | -n |

Kui sõna tüvi lõppeb kaashäälikuga, tuleb kasutada neid lõppe: 

|  |  | Ainsus | Kaksus (duaal) | Mitmus | Kaugsus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. isik | Inklusiiv |  | -isa | -isai | -ihs |
|  | Eksklusiiv | -ihoa | -ima | -imai | -imi |
| 2. isik |  | -imwen | -imwa | -imwai | -imwi |
| 3. isik |  | -in | -ira | -irai | -ihr |
|  | Konstruktiiv | -in |

Arvsõnad
--------

Mokili keeles on arvsõnade väljendamiseks palju võimalusi. Enamik mokili keelt kõnelevaid inimesi aga nimetaksid kõigepealt variandid tulbas **a)**. 

|  | a | b | c | d |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | ew | emen | apas | ekij |
| 2 | riaw | roahmen | rahpas | riahkij |
| 3 | jiluv | jilmen | jilpas | jilkij |
| 4 | pahw | pahmen | pahpas | pahkij |
| 5 | limoaw | limmen | limpas | limkij |
| 6 | wonow | wonmen | wonpas | wonkij |
| 7 | ijuw | ijmen | ijpas | ijkij |
| 8 | waluw | walmen | walpas | walkij |
| 9 | duoaw | dohmen | dohpas | dohkij |
| 10 | eijek |

* **a)** tulba numbreid kasutatakse määratletud e definiitsetest asjadest rääkides nt: *puk riaw* – kaks raamatut.
* **b)** tulba numbreid tuleb kasutada inimeste või loomade arvu väljendamisel. [ a) tulba numbreid kasutada ei tohi ] Nt: *woal roahmen* – kaks meest.
* Määratlemata e indefiniitsetest asjadest rääkides tuleb kasutada numbreid tulpades **c)** ja **d)**. nt: *suhkoa rahpas* – kaks puud; *me dohkij* – üheksa asja.

Mokili keeles on ka teatud grupp numbreid (1-9), mida ei kasutata nimisõnade loendamiseks. 

|  |  |
| --- | --- |
| 1 | oahd |
| 2 | ari |
| 3 | ejil |
| 4 | oapoang |
| 5 | alim |
| 6 | ohn |
| 7 | eij |
| 8 | awal |
| 9 | adu |

Nende numbrite põhjal moodustatakse nädalapäevade nimetused. Nädalapäevade moodustamiseks kasutatakse morfeemi –ni ja see liidetakse numbrile: 

* ni + oahd = *nioahd* – esmaspäev
* *niari* – teisipäev
* *niejil* – kolmapäev
* *nioapoang* – neljapäev
* *nialim* – reede

Nädalavahetuse väljendamiseks aga see süsteem ei toimi, laupäeva ja pühapäeva kohta on neil veel eraldi sõnad: 

* *rehn koaunop* – laupäev
* *rehn joarwi* - pühapäev

Keelenäide
----------

*John johnpadahk-men*

John on õpetaja
*Ih mine Hawaii*

Ta on Havail.

*Kajelehlia*

Üldine tervitus
*Ia koanila?*

Kuhu sa lähed?
*Ngoah mweoku kaua*

Ma armastan sind

Kirjaviis
---------

Kasutab ladina tähestikku. [1]

Huvitavat
---------

Kui näiteks saksa keeles tähendab sõna *Hand* vaid labakätt ja sõna *Arm* käe kogu ülejäänud osa, siis mokili keeles on süsteem sama kui eesti keeleski, kus me üldistame ja kasutame mõlemaks väljenduseks üht terminit. Mokili keeles: *poa*. Sõrmede kohta on aga 2 erinevat väljendust: *jaid* ja *jandin poa*.

Viited
------

1. 1 2 3 4
2. ↑
3. 1 2 3
4. 1 2 3 4  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2007. Vaadatud 26. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑  Harrison 1976: 142, 209

Välislingid
-----------

* „Mwoakilese laul"