recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Leedi mõis** (saksa keeles *Ledis*, varem *Ropenhof*) oli mõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Tänapäeval jääb kunagine mõis Jõgeva maakonda.

Mõisa puidust peahoone on hävinud.

Ajalugu
-------

Mõisat on esmamainitud 1408. aastal. 1653. aastal andis Rootsi kuninganna Kristiina selle kapten Adolf Grassile. 1685. aastal mõis redutseeriti. 1728. aastal tagastati see siiski Grasside suguvõsale. Hiljem kuulus mõis järjest von Belowitele, Samson von Himmelstjernadele ja Mühlenitele, 1912. aastal ostis selle parun Karl Pilar von Pilchau. Viimane võõrandamiseelne omanik oli Alexander von Dehn.

Viited
------

1. 1 2 3  Alo Särg "Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud" Tallinn: Argo, 2012, lk 52-53

Kirjandus
---------

* Alo Särg "Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud" Tallinn: Argo, 2012
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 250 .

Laiuse kirik
Laiuse kihelkond

**Kirik**: Laiuse kirik  

**Mõisad**: Jõgeva mõis | Kaave mõis | Kivijärve mõis | Kurista mõis | Kärde mõis | Laius-Tähkvere mõis | Laiuse mõis | Laiuse kirikumõis | Leedi mõis | Mõra mõis | Pakaste mõis | Reastvere mõis | Ripuka mõis | Rääbise mõis | Tirma mõis | Vaimastvere mõis | Võikvere mõis
**Valgetähe teenetemärk** on Eesti teenetemärk. 

Valgetähe teenetemärgi asutas Konstantin Päts 7. oktoobril 1936 Eesti rahva vabadusvõitluse mälestamiseks. 

Teenetemärgi kavandi autor oli Paul Luhtein.

Pärast taasiseseisvumist antakse Valgetähe teenetemärki riigiteenistuses või kohaliku omavalitsuse teenistuses olevatele isikutele, samuti majanduse, hariduse, teaduse, kultuuri või spordi alal osutatud või muude üldkasulike teenete ning saavutuste tunnustamiseks.

Valgetähe teenetemärgi klassid
------------------------------

Valgetähe teenetemärgil on seitse klassi: 

1) üks eriklass – Valgetähe teenetemärgi kett; 
2) viis põhiklassi – I, II, III, IV ja V klass; 
3) üks medaliklass.

Riiklike teenetemärkide kooskõla kehtiva põhiseadusega
------------------------------------------------------

Riiklike teenetemärkide asutamise ja erateenetemärkide muutmisega riiklikeks teenetemärkideks puhul tekkis küsimus, kuivõrd on see kooskõlas kehtiva põhiseadusega, mis keelas autähtede ja aumärkide andmise oma kodanikele, välja arvatud kaitseväelastele sõja ajal (§ 7). Kohtuminister Johan Müller väitis seaduse seletuskirjas, et 7. paragrahvi tuleb vaadelda seoses eelmise (6.) paragrahviga, mille järgi kõik Eesti kodanikud on seaduse ees ühetaolised ning seisusi ja seisuslikke tiitleid ei ole. Kuna aga asutatavate teenetemärkide omanikel, erinevalt endiste Vene aumärkide kavaleridest, ei ole seisuslikke eesõigusi, nagu ka mälestusmärkide, audiplomite ja tänukirjade omanikel, ei riiva nende asutamine kodanike ühetaolisuse põhimõtet.

Valgetähe teenetemärgi lindilõiked
----------------------------------

| Valgetähe teenetemärgi lindilõiked |
| --- |
| 1. Klass | 2. Klass | 3. Klass | 4. Klass | 5. Klass |
|

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide seadus
2. ↑  Teenetemärkide seadus
3. ↑  VAU (nõuab sisselogimist)

Kirjandus
---------

* Kõrgeim Eesti teenetemärk Läti, Leedu, Poola ja Soome presidentidel. Uus Eesti, 3. november 1938, nr 301, lk 1

Välislingid
-----------

* Teenetemärkide kavalerid
* Teenetemärkide seadus
* Annetamise diplom
* Ordre de l'Etoile Blanche

Eesti riiklikud teenetemärgid

Vabadusrist | Riigivapi teenetemärk | Valgetähe teenetemärk | Kotkaristi teenetemärk  
Eesti Punase Risti teenetemärk | Maarjamaa Risti teenetemärk
**Fayetteville** on linn USA-s Arkansase osariigis, Washingtoni maakonna halduskeskus. 2016. aastal oli linna elanike arv 83 826, mis on Arkansases suuruselt kolmas.

Linnas asub Arkansase Ülikool.

Kuigi Arkansase kirdeosa seostatakse sagedamini Walmartiga (mis asutati Bentonville'i äärelinnas), siis Fayetteville'i elanikud on alati eelistanud oma kodulinna siduda ülikooliga.

11. augustil 1975 ostis Bill Clinton Fayetteville'i linnas ülikooli läheduses asuva maja aadressil 930 California Boulevard 17 200 dollari eest. Toona töötas ta koos oma tulevase abikaasa Hillary Rodhamiga ülikoolis õpetajana, nende abielutseremoonia toimus sellesama maja elutoas kaks kuud hiljem, 11. oktoobril. Novembris 1976 valiti Bill Clinton Arkansase justiitsministriks, misjärel Clintonid kolisid Little Rocki, kuid kuni maja müümiseni 1983. aastal rentisid nad seda õigusteaduse üliõpilastele. Tänapäeval tegutseb majas Clintoni majamuuseum. 22. jaanuaril 2010 lisati maja USA Riiklikusse Ajalooliste Paikade Registrisse, ning samal aastal nimetati tänav, millel maja asub, ümber Clinton Drive'iks.

Viited
------

1. ↑  "Clinton House". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. oktoober 2016.
2. ↑  "California Boulevard renamed Clinton Drive". *Fayetteville Flyer*. 5. august 2010. Vaadatud 8. november 2017.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Eivind Prestegård Henriksen** (sündinud 14. septembril 1990 Oslos) on Norra vasaraheitja.

Ta heitis 2011. aastal Halles Norra rekordi 74.59, millega alistas 1980. aastast Richard Olsenile kuulunud varasema rekordi 13 sentimeetriga.

Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis, kui sai 13. koha, jäädes 8 sentimeetriga finaalist välja.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis heitis ta finaalis Norra rekordi 76.86 ja sai 5. koha.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas oli ta 77.38-ga kuues.

2021. aastal toimunud Tokyo olümpiamängudel parandas Henriksen neljal korral Norra rekordit ning võitis tulemusega 81.58 Wojciech Nowicki järel hõbemedali.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene’is 2022 võitis ta Poola vasaraheitjate Paweł Fajdeki ja Wojciech Nowicki järel pronksmedali tulemusega 80.87. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta pronksmedali Nowicki ja ungarlase Bence Halászi järel.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis sai Henriksen tulemusega 77.06 7. koha.

Viited
------

1. 1 2  Eivind Henriksen. eurosport.com. Vaadatud 25.03.2023

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Eivind Henriksen** |

* Eivind Henriksen Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Muuda Vikiandmetes
**Plinkšės** (žemaidi *Plinkšē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Šerkšnėnai vallas.

Plinkšės asub merepinnast 130 meetri kõrgusel Plinkšėse järve kaldal. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Plinkšėse ümbruskond ja Plinkšėse mets, ka jääb sinna osaliselt Plinkšėse biosfääri polügoon. Osa külast jääb Plinkšėse maastikukaitsealale.

Külas on postkontor ja raamatukogu. 

Muinsuskaitse all on Plinkšėse mõisa hoonetekompleks, sealhulgas talli varemed, suur ja väike kontorihoone, häärber, meierei, park, jääkelder ja Konstantin Broel-Plateri haud.

Ajalugu
-------

Küla läks aastal 1717 Kuršėnai mõisa valdusesse. XIII sajandi alguses oli sinna rajatud karjamõis. Aastal 1934 ostis Plinkšėse mõisa Leedu põllumajandusministeerium; sinna rajati põllumajanduskool. Aastal 1955 muudeti see põllumajandustehnikumiks, mis aastal 1977 suleti. 10. juunil 1945 toimus küla juures metsas lahing nõukogude vägede ja metsavendade vahel, kus langes kaheksa metsavenda. Aastal 1980 avati külas kaheksaklassiline kool (hiljem põhikool), mis suleti aastal 2011. Seejärel hakkas koolimajas tegutsema kohalik pensionäride selts.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 94 (1902)
* 120 (1923)
* 281 (1959)
* 429 (1970)
* 379 (1979)
 | * 423 (1986)
* 488 (1989)
* 424 (2001)
* 348 (2011)
* 319 (2021)
 |

Viited
------

1. ↑  Dėl Mažeikių rajono savivaldybės gyvenamųjų vietovių nustatymo, pavadinimų suteikimo, gyvenamųjų vietovių panaikinimo, teritorijų ribų nustatymo ir pakeitimo
2. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
3. ↑
4. ↑  Plinkšių dvaro sodyba
5. ↑   Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro informacija, 2006 m.
6. ↑  *Vietoj pagrindinio ugdymo - globos namai?* // Būdas žemaičių. - 2011 - Nr. 23. - Lk. 1, 3.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Plinkšės** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias

| * v
* r
Šerkšnėnai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**külad:** Balėnėliai **·**  Daciai **·**  Girkaliai **·**  Gudiškė **·**  Kalniškiai **·**  Ketūnai **·**  Kirkliai **·**  Lėlaičiai **·**  Liūdėnai **·**  Mantvydžiai **·**  Mažaičiai **·**  Pašerkšnė **·**  Plinkšės **·**  Račiai **·**  Rubikai **·**  Rupėkiai **·**  Skuodiškiai **·**  **Šerkšnėnai** **·**  Žemalė **·**  Užpelkiai |
**Luusika mõis** (ka Luusiku mõis[*viide?*], Lusike mõis; saksa keeles *Lusik*) oli Venevere mõisa karjamõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Luusika küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõis rajati 17. sajandi 2. veerandil. Hiljem sai see mõis Venevere mõisa karjamõisaks.

Viited
------

1. ↑  Luusika ms, www.eki.ee
2. 1 2  Luusika mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.08.2016)
3. ↑  Luusika ms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Luusika mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Luusika mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Simuna kirik
Simuna kihelkond

**Kirik**: Simuna  

**Mõisad**: Aru mõis | Avanduse mõis | Edivere mõis | Emumäe mõis | Härma mõis | Imukvere | Kellavere mõis | Koila mõis | Kuremaa mõis | Käru mõis | Laekvere mõis | Lasinurme mõis | Liinemõisa mõis | Luusika mõis | Lõusa mõis | Moora mõis | Muuga mõis | Mõisamaa mõis | Määri mõis | Orguse mõis | Paasvere mõis | Pallasvere mõis | Pudivere mõis | Rahkla mõis | Rohu mõis | Salla mõis | Simuna kirikumõis | Selli mõis | Sootaguse mõis | Tammiku mõis | Tillika mõis | Tuulivere mõis | Venevere mõis | Võivere mõis | Väiküla mõis | Vägeva mõis | Vända mõis
**Võduvere mõis** (saksa keeles *Woddofer*) oli eramõis Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Võduvere küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal.

Mõis rajati 18. sajandi 1. veerandil Neeruti mõisast eraldatud alast.

Viited
------

1. 1 2  Võduvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2016)
2. ↑  Võduvere ms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Võduvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kadrina kirik
Kadrina kihelkond

**Kirik**: Kadrina  

**Mõisad**: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hulja mõis | Hõbeda mõis | Imastu mõis | Ilumäe mõis | Jõepere mõis | Jõetaguse mõis | Kadrina kirikumõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Kruusimäe mõis | Kõrve mõis | Lante mõis | Lasila mõis | Liblika mõis | Liigvere mõis | Lepiku mõis | Loksu mõis | Muike mõis | Muusi mõis | Mõndavere mõis | Neeruti mõis | Oonurme mõis | Pala mõis | Pakitu mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Pressi mõis | Päri mõis | Saksi mõis | Sakussaare mõis | Sinnepali mõis | Soomukse mõis | Tuimõisa mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Uku mõis | Vandu mõis | Vasivere mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis | Võduvere mõis | Võsu mõis
**Tõnis-August Avingo** (kuni 11. aprillini 1936 **Tõnis Adamson**; 13. august 1887 Vändra, Pärnumaa – 20. november 1968 Kehtna) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Elukäik
-------

Tema isa oli taluomanik Tõnis Avingo ja ema Anna Avingo (s. Vichterstein). Õppis Uue-Vändra Juurikaru vallakoolis 1895-1898, Vändra kihelkonnakoolis 1898–1901 ja Pärnu linnakoolis 1901-1904. Hiljem õppis Eesti Aleksandrikooli põllutöökursustel kaks aastat ja valmistas dr. Jaan Raamoti ja agronoom R. Allmanni juhtimisel ette Pihkva keskpõllutöökooli astumiseks, mis aga ebaõnnestus revolutsioonilise aja tõttu. 

Töötas põllutöölisena isa talus 1914. aastani, mil mobiliseeriti Esimesse maailmasõtta. Lõpetas Gattšinas lipnikekooli ja võttis osa Esimese maailmasõja sõjategevuses Riia ja Galiitsia rinnetel, algul noorema ohvitserina, hiljem rooduülemana. Sai Püha Anna ordeni 4. järk kirjaga "Vahvuse eest", Püha Stanislavi ordeni 3. järk ja Püha Anna 3. järgu orden lindi ja mõõkadega. Ülendati Vene sõjaväes nooremleitnandiks, leitnandiks ja staabikapteniks. 

Eesti rahvusväeosade asutamisel 1917. asus teenima 1. Eesti polku. Vangistati samal aastal Tartus enamlaste poolt, kuid mõisteti tribunalis õigeks. Saksa okupatsioonivägede saabumisel vangistati nende poolt uuesti ja saadeti Valka, kus aga vabanes. 

Vabadussõjast võttis osa rooduülemana 2. jalaväepolgus ja Sakala partisanide polgus. Võttis osa lahinguist Aidu-Tartu-Petseri-Pihkva rindeil ja teenis peale Vabadussõja lõppu kuni 1921. aastani Valgas Soomusautode Kolonnis. 

Aastatel 1921–1923 oli Põllutööministeeriumi ametnik Tartumaal Ahja ja Kiidjärve mõisas. 1923. aastast alates iseseisev põllumees isalt päritud talus Vändras. Samal ajal talupidamisega alustas tegevust Kaitseliidus, oli 1925. aastal lühemat aega Kaitseliidu Vändra malevkonna pealikuks, 15. märtsil 1925 kutsuti Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealiku kohale. Oli sellel ametikohal kuni 1940. aastani, olles seega üks pikemalt malevapealiku ametit pidanud ohvitser Eesti Vabariigis.

Teenistuse eest Kaitseliidus sai Kotkaristi 3. ja 5. kl. aumärgid, Noorte Kotkaste Aitajamärgi, Naiskodukaitse Teenetemärgi ja Läti Kaitseliidu Teeneteristi.

1941. aastal õnnestus tal küüditamise eest varjuda, perekond viidi Siberisse. 1941. aasta suvel juhtis metsavendade tegevust Suurjõel ja Rõusas. Nõukogude okupatsiooni ajal töötas oma õige nime all sulasena Võru-, Viljandi- ja Pärnumaal. 

Arreteeriti 3. oktoobril 1949 Harjumaal Kehtna vallas ja mõisteti kümneks aastaks laagrisse, kust vabanes 1956. aastal.

Tal on suur lapselaps nimega Sam Ryan. Ta sündis ja kasvas Iirimaal oma ema Tene Siivesti juures Pärnu.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
* Ühe ausa elu auväärsed aumärgid
Ludovico Einaudi (2012)
**Ludovico Maria Enrico Einaudi** (sündinud 23. novembril 1955 Torinos) on itaalia helilooja ja pianist.

Einaudi isa Giulio Einaudi (1912–1999) oli kirjastaja ja vanaisa Luigi Einaudi oli aastatel 1948–1955 Itaalia president. Ta õppis 1980. aastatel Milano konservatooriumis helilooja Luciano Berio käe all.

Einaudi alustas karjääri klassikalise muusika heliloojana, kuid on oma loomingusse toonud ka teisi stiile ja žanreid, näiteks pop-, rokk-, maailma- ja folkmuusikat.

Einaudi on loonud ka filmimuusikat, muu hulgas filmidele "See on Inglismaa" ("This Is England"; 2006), "1+1" ("Intouchables"; 2011), "Nomaadimaa" ("Nomadland"; 2020), "Isa" ("The Father"; 2020) ja.

2016. aasta septembris andis ta kontserdi Tallinnas Nordea Kontserdimajas. See oli tema esimene esinemine Baltimaades.

Stiil
-----

*Elementide* arvustuses kirjutab Classicalite saidil Steve Nagel: "kuna Einaudi eksib nii palju minimalismi ja popi vastu, siis võib-olla oleks õigem nimetada tema muusikat New Age'i liikumise viljaks (produktiks), mis - ehkki on näiliselt vähem ambitsioonikas kui laiemad klassikalised struktuurid – keskendub rohkem lõõgastumisele, ühtekuuluvusele, looduselementidele ja optimismile".  Ben Beaumont-Thomas kritiseerib *The Guardiani*`s negatiivses arvustuses 2016. aasta Einaudi esinemist sõnadega "[ta] loob end umbse konservatooriumi (õhkkonna) vastandiks, kuid mängib siiski muusikat, mis on vähem seikluslik kui teie keskmised indie-bändid", kurtes, et "Einaudi ühendab endas seda sellega, et on keskpärane pianist. Ta oskab küll fraasi peenelt viimistleda, kuid on uhkelt antivirtuoosne, mängides vaid lihtsaid arpedžoid ja selgeid neljanoodilisi meloodiaid".

Viited
------

1. ↑  Pingitore, Silvia. "Interview with Ludovico Einaudi on writing scores for Oscar winning films". *the-shortlisted.co.uk*.
2. ↑  "Tunnustatud pianist ja helilooja Ludovico Einaudi esineb septembris Eestis". Elu24. 22. juuni 2016. Vaadatud 10.12.2016
3. ↑  Steve Nagle. "Classical Pianist Ludovico Einaudi Tops Charts in UK with 'Elements'. (Review)" Classicalite. 30 October 2015.
4. ↑  Ben Beaumont-Thomas. "Ludovico Einaudi review – a Thomas Kinkade painting in sound."The Guardian. 17 March 2016.

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
Peter Paul Rubens "Kuningate kummardamine" u 1619
**Hommikumaa targad**, tuntud ka kui "idamaa targad", "kolm maagi" või **kolm kuningat** olid Piibli Uue testamendi järgi ida poolt, eeldatavasti Pärsia aladelt saabunud astroloogid, kes tulid Petlemma äsja sündinud Jeesuslast austama. Kolmekuningapäev on 6. jaanuaril ja kirikukalendris on see kuupäev, mil idamaa targad (kuningad) Jeesuslapse leidsid.

Uus testament ei täpsusta ning ka ühestki teisest allikast ei ole teada, kas tegemist oli kuningatega või kas neid tarku mehi oli kolm või rohkem. Piiblis mainitud kinkide arvu järgi oletatakse, et neid oli kolm. Vaieldav on ka milline tark mida kinkis. Kunstis nimetatakse seda süžeed "kuningate kummardamiseks".

Piiblilegendi järgi hommikumaa targad nägid taevas eredat kaheksaharulist tähte, mis näitas neile teed Petlemma. Nad mõistsid, et messias on sündinud ning tulid "juutide kuningale" austust avaldama. Hommikumaa targad tõid Jeesuslapsele kingituseks kulda, viirukit ja mürri. 

Kuulnud võistleja sünnist püüdis kuningas Herodes Jeesust tappa. Ta lasi tappa kõik juudi soost väiksed poisslapsed Petlemma ümbruses. Joosepit, Maarja abikaasat, aga hoiatati unenäos Herodese plaanidest. Püha perekond põgenes Egiptusse. Herodes palus tarkadel Jeruusalemma tulla, et teada saada sündinud kuninga asupaik ja sündinu surmata. Jumal hoiatas hommikumaa tarku unes, et nad ei läheks Jeruusalemmast läbi. Targad kuuletusid ning läksid koju teist teed pidi. 

Kolme tarka on hiljem mõnikord käsitletud ka kui Jeesuse eluajal tuntud Vana Maailma kolme osa (Euroopa, Aasia ja Aafrika) ehk kolme "rassi" sümboolseid esindajaid. Vana valgenahaline Melchior kingib Kristusele kui lunastajale mürri (Euroopa). Keskmises vanuses kollase nahavärviga Balthasar kingib Kristusele kui jumalale viirukit (Aasia). Noor mustanahaline Caspar kingib Kristusele kui maisele valitsejale kulda (Aafrika).

Viited
------

1. ↑   Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas (BERTA) (vaadatud 16.07.2013)
2. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 93
**Veeremi gabariit** *(*inglise keeles *rolling stock dimensions)* on rööbastee teljega risti olev piirjoon, millesse peab mahtuma sirgele horisontaalteele paigaldatud nii uus kui maksimaalse lubatud tühi või laaditud veerem. SRÜ riikide, Balti riikide ja Soome 1520 mm rööpmelaiusega raudteedel ja Kesk- ja Lääne-Euroopa ning Skandinaavia maade 1435 mm raudteedel on kasutusel erinevate tähistuste ja mõõtudega veeremigabariidid. Mõlemal juhul on kasutusel kaks erinevat veeremigabariiti.

Ülevaade
--------

Raudteeveeremi **gabariit T** *(rolling stock dimensions T)* on SRÜ riikides, Balti riikides ja Soomes kasutatavad raudteeveeremi maksimaalsed laius- ja kõrgusmõõdud. Veeremi lubatud laius 3750 mm ja kõrgus 5300 mm. Veose lubatud laius on 3250 mm ja kõrgus 5300 mm. Raudteeveeremi **gabariit 1-T** *(rolling stock dimensions 1-T)* on SRÜ riikides, Balti riikides ja Soomes kasutatavad raudteeveeremi maksimaalsed laius- ja kõrgusmõõdud. Lubatud laius 3400 mm ja kõrgus 5300 mm. Veose lubatud laius on 3250 mm ja kõrgus 5300 mm. 

Raudteeveeremi **gabariit MC (0-2 VM)** *(rolling stock dimensions MC 0-2 VM)* määratleb Lääne-Euroopas kasutatavad raudteeveeremi maksimaalsed laius- ja kõrgusmõõdud. Lubatud laius on 3150 mm ja kõrgus 4650 mm. Laius väheneb alates 3500 mm kõrguselt laiuseni 2760 mm (maksimaalse kõrguse juures). Raudteeveeremi gabariit **MC (0-3 VM)** *(rolling stock dimensions MC 0-3 VM)* määrab ära Lääne-Euroopas kasutatavad raudteeveeremi maksimaalsed laius- ja kõrgusmõõdud. Lubatud laius on 3150 mm ja kõrgus 4280 mm. Laiuse vähenemine alates 3175 mm kõrguselt laiuseni 2800 mm (max kõrguse juures vastavalt tüüpilistele vanade raudteetunnelite mõõtmetele).

Viited
------

1. 1 2 3  *Transport ja transporditehnoloogiad*. 2020. ISBN 9789916960035.
**Melts** on eesti perekonnanimi. Lõuna-Eesti murretes ja keskmurdes tähendab melts(as) lindu.

Ameerika Ühendriikides elas 2014. aastal sellenimelisi isikuid üle 30 ja Venemaa Föderatsioons üle 20.

Statistika Eestis
-----------------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Melts 152 inimesel: 64 mehel ja 88 naisel. Perekonnanimede levikult oli Melts meeste puhul 1503. kohal ja naiste puhul 1110. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Melts vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,40. Nimi oli kõige sagedasem Võru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 6,05 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas; Viljandimaal Paistu kihelkonnas; Harjumaal Rapla kihelkonnas; Tartumaal Rõngu kihelkonnas ja Võrumaal Põlva kihelkonnas 5 korral nimeks Meltz, Melz ja Melts.

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Melts aastatel 1936–1940 kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Mälzer, Marlov, Martis, Maurer, Melzer, Shtsherbakov ja Virumann.

Nime kandjaid
-------------

* Anders Melts, eesti raadiosaatejuht (1976–)
* Brita Melts, eesti kirjandusteadlane ja toimetaja (1984–)
* Boris Melts, eesti advokaat (1901–1977)
* Eduard Melts, Eesti sõjaväelane (1893–1955)
* Nelli Abašina-Melts, eesti tõlkija ja kirjastaja (1944–)

Viited
------

1. ↑  Melts. Murdekaart. Väike murdesõnastik. vaadatud 13. veebruar 2024.
2. ↑  Melts Surnames. Vaadatud 13. veebruar 2024.
3. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika. Melts. Vaadatud 13. veebruar 2024.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Melts.
5. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Melts.

Välislingid
-----------

* Melts statistikaameti andmebaasis
**Mutruvel Karunanidhi Stalin** (tamili மு. க. ஸ்டாலின் ['mut̪ːuʋeːl kaɾuˈɳaːniði ʈaːˈlin], sündinud 1. märtsil 1953) on India poliitik, kes on alates 2021. aastast 8. ja praegune Tamil Nadu osariigi peaminister. 

Peaminister M. Karunanidhi Stalin on olnud partei Dravida Munnetra Kazhagam (DMK) esimees alates 28. augustist 2018. Ta töötas 1996–2002 Chennai 45. linnapeana ja 2009–2011 Tamil Nadu peaministri esimese asetäitjana. Ajaleht The Indian Express paigutas Stalini 2022. aastal India mõjuvõimsamate isikute nimekirjas 24. kohale.

Stalin on kauaaegse Dravida Munnetra Kazhagami parteijuhi M. Karunanidhi poeg. Stalini nime pani Jossif Stalini järgi talle isa pärast seda, kui oli kuulnud Nõukogude Liidu juhi surmast. 

Juba 14-aastaselt tegi Stalin esimest korda kampaaniat 1967. aasta valimistel. Ta asutas 1980. aastal oma partei noorteorganisatsiooni ja sai kaks aastat hiljem selle sekretäriks.

Ta toetab osariikide suuremat autonoomiat.

Viited
------

1. ↑  M.K. Stalin timeline: Slow, steady rise of DMK's new president

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **M. K. Stalin** |
Kaart
Maantee Raela ja Juulu küla piiril
**Rapla–Järvakandi–Kergu maantee** (registrinumbriga 27) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee 48. kilomeetril Rapla linnas (Rapla linna tänavana Tallinna maantee). Tee pikkus on 40,8 km. Tee lõpeb Aluste–Kergu maantee ja Pärnu-Jaagupi – Kergu tee lõikumiskohas Kergu külas. Järvakandi alevi tänavatena kannab maantee nimesid Tallinna maantee, Tehaste ja Pargi.

Sillad Rapla–Järvakandi–Kergu maanteel| Silla nimi | Kaugus maantee algusest, km | Ületatav takistus |
| --- | --- | --- |
| Sillakõrtsi sild | 4,7 | Rõue jõgi |
| Lihuveski sild | 22,5 | Velise jõgi |
| Taneli sild | 26,6 | Nurtu jõgi |

Asulad Rapla–Järvakandi–Kergu maanteel
--------------------------------------

Rapla linn, Tuti küla, Mahlamäe küla, Väljataguse küla, Juula küla, Raela küla, Raikküla küla, Kaigepere küla, Põlma küla, Purku küla, Vahakõnnu küla, Ahekõnnu küla, Järvakandi alev, Selja küla, Kõnnu küla, Kaisma küla, Sohlu küla, Kergu küla.

Viited
------

1. ↑  Teeregister, vaadatud 13.02.2024.
Henry Campbell-Bannerman (1890. aastad)
**Sir Henry Campbell-Bannerman** (Campbell; 7. september 1836 – 22. aprill 1908) oli briti riigimees, Liberaalse Partei liige ja Suurbritannia peaminister vahemikus 1905–1908. Aastail 1899–1908 oli ta Liberaalse Partei juht. Ta oli kaks korda sõjaminister: 1886. aastal William Ewart Gladstone'i valitsuskabinetis ning hiljem 1892–1895, algul taas Gladstone'i kabinetis ning seejärel 1894. aastast Gladstone'i peaministriks saanud Rosebery krahvi kabinetis.

Ta toetas vabakaubandust, Iiri omavalitsusliikumist (*Home Rule*) ning üldist sotsiaal-majanduslike olude parandamist, seejuures tööaja lühendamist. Ajaloolane A. J. A. Morris on "Oxford Dictionary of National Biographys" nimetanud Campbell-Bannermanni "briti esimeseks ja ainsaks radikaalseks peaministriks". Ehkki Campbell-Bannermani juhitud liberaalid said 1900. aasta üldvalimistel Konservatiivselt Parteilt lüüa, õnnestus tal 1906. aasta üldvalimised ülekaalukalt võita. Valitsusjuhiks saanult juhtis ta mitmete seadusandlike muudatuse tegemist: ametiühingutelt ei saanud enam välja nõuda streikidest tekkinud rahalist kahju, lastele tagati tasuta koolilõunad ning kohalikele omavalitsustele anti õigus osta eraisikutelt põllumaad.

1908. aasta aprillis astus ta halva tervise tõttu ametist tagasi ning peaministriks sai senise valitsuse varakantsler H. H. Asquith. Campbell-Bannerman suri 19 päeva hiljem peaministri ametlikus residentsis aadressil 10 Downing Street, olles seejuures seni ainus seal surnud peaminister.

Viited
------

1. ↑  Morris, A. J. A. "Bannerman, Sir Henry Campbell". – Oxford Dictionary of National Biography (trükis ilmunud 23. septembril 2004, veebivariant uuendatud 3. jaanuaril 2008). Oxford University Press.
2. ↑  Jenkins, Roy (2001). *The British Liberal Tradition: From Gladstone to Young Churchill, Asquith and Lloyd George--is Blair Their Heir?*. University of Toronto Press. ISBN 9780802084545.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**John Cranch Walker Vivian** | **Sõjaministeeriumi finantssekretär**1871–1874 | Järgnev**Frederick Stanley, 16. Derby krahv** |
| Eelnev**Robert Lloyd-Lindsay, 1. Parun Wantage** | **Sõjaministeeriumi finantssekretär**10. detsember 1905 – 12. aprill 1908 | Järgnev**Sir Arthur Hayter** |
| Eelnev**Vikont Cranbook** | **Suurbritannia sõjaminister**6. veebruar 1886 – 20. juuli 1886 | Järgnev**William Henry Smith** |
| Eelnev**Edward Stanhope** | **Suurbritannia sõjaminister**6. veebruar 1892 – 21. juuni 1895 | Järgnev**Lansdowne'i markii** |
| Eelnev**Sir William Vernon Harcourt** | **Liberaalse Partei juht**1908–1926 | Järgnev**David Lloyd George** |
| Eelnev**Sir William Vernon Harcourt** | **Opositsiooniliider**1899–1905Koos Kimberley krahviga (1899–1902)Koos krahv Spenceriga (1902–1905) | Järgnev**H. H. Asquith** |
| Eelnev:**Arthur Balfour** | **Suurbritannia peaminister**5. detsember 1905 – 3. aprill 1908 | Järgnev:**H. H. Asquith** |
| **Riigikassa esimene lord**5. detsember 1905 – 3. aprill 1908 |
| **Suurbritannia parlamendi alamkoja juht**5. detsember 1905 – 3. aprill 1908
 |
**Martin Vilismäe** (sündinud 4. augustil 1989) on eesti orienteeruja ja kergejõustiklane (jooksja).

2014. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse eriala magistriõppe ja sai tehnikateaduste magistri kraadi.

Eesti meistrivõistlustel kergejõustikus on ta võitnud Sparta Spordiseltsi võistkonnas 2018. aastal pronksi ekidenis ja 2022. aastal hõbeda 
4 × 1500 meetri teatejooksus.

Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus on ta võitnud segateatesprindis SK Saue Tammed võistkonnas 2023. aastal pronksi.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel on ta võitnud meesvõistkondade arvestuses koos Mehis Muruga 2021. aastal Eestis Otepääl pronksi ja 2023. aastal Soomes Pöytyäl hõbeda.

Viited
------

1. ↑  World Athletics. Martin Vilismäe
2. ↑  Tallinna Tehnikaülikool. Lõpetajad suvi 2014
3. ↑  Sport24. Martin Vilismäe sporditulemused
4. ↑  Eestlased korraldasid kodusel rogaini EM-il auhinnalaua suurpuhastuse. ERR Sport, 5.09.2021
5. ↑  Mehis Muru võitis rogaini EMil hõbemedali. Järva Teataja, 13. september 2023
**Jaanus Reha** (sündinud 6. novembril 1959 Tallinn) on eesti orienteeruja.

Haridus
-------

Lõpetas 1978. aastal Tallinna 8. Keskkooli.

Töö
---

1980. aastatel töötas Tallinna Ehitusteenindusvalitsuse kivilihvijana. 2009. aastast on ta Kiviraidur OÜ juhatuse liige ja osanik, 2011. aastast Sika Talu OÜ juhatuse liige.

Sporditulemused
---------------

Harrastab orienteerumisjooksu 1990. aastast ja rogaini 2001. aastast.

Orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel võitis 1990. aastal öisel tavarajal pronksmedali. 2014. aastal tuli ta klassis M55 Eesti Orienteerumisliidu edetabelis esikohale. Joonistanud orienteerumiskaarte ja olnud paljude orienteerumisvõistluste rajameister.

2005. aastal võitis Nõval toimunud rogaini Euroopa meistrivõistlustel meeskondade arvestuses koos Margus Klementsoviga kuldmedali.

Tunnustus
---------

* 1988 parim noor teenindaja

Viited
------

1. 1 2  Rahvusarhiivi fotode andmebaas
2. ↑  Inforegister.ee Jaanus Reha
3. ↑  Eesti spordi biograafiline leksikon. Jaanus Reha

Välislingid
-----------

* Jaanus Reha osalusel joonistatud orienteerumiskaardid Eesti Orienteerumisliidu andmebaasis
Põltsamaa Kultuurikeskus 2013. aastal
Kultuurikeskus 2022. aastal
**Põltsamaa Kultuurikeskus** on Põltsamaa linna kultuuriasutus, mis korraldab kultuuri- ja huvitegevust linna elanikele. 

Kultuurikeskus paikneb aadressil Kuperjanovi 1.

Ajalugu
-------

Põltsamaa Linna Kultuurimaja on asutatud 1. novembril 1945. Viljandi Maakonna Kultuuriosakonna juhataja käskkirjaga anti kultuurimaja käsutusse kontoriruumina tuba aadressil Kesk 3. Üritusi korraldati kooli, kino ja tuletõrje ruumides. Hiljem sai kultuurimaja enda käsutusse kaks ruumi aadressil Lossi 17. 

1953. aastal kolis kultuurimaja endise Põltsamaa Põllumeeste Seltsi maja vundamendile ehitatud hoonesse, kus nüüd asub Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu. Tollal oli majas kaks väiksemat ruumi ja 200 istekohaga saal. Suuremate ringide proovid toimusid linna teistes saalides.

Praeguse kultuurikeskuse ehitust alustati 1957. aastal Nõukogude Liidu üleliidulise agro-zoo-propagandahoone tüüpprojekti alusel. Ehitust rahastas kultuuriministeerium ja ehitas Paide Mehhaniseeritud Ehituskolonn (Paide MEK). Saal ehitati 420 istekohaga. Sisekujunduses on kasutatud Tallinna Kunstikombinaadis eritellimusel valmistatud valgusteid ja tekstiili. Kultuurimaja avati pidulikult 11. aprillil 1961. Maja ametlikuks nimetuseks sai Põltsamaa Rajooni Kultuurimaja. Pärast Põltsamaa rajooni likvideerimist nimetati kultuurikeskus ümber Põltsamaa Linna Kultuurimajaks.

Kultuuriministeeriumi tellimusel valmisid 1965. aasta suvel hoone fuajeesse Nikolai Kormašovi sgrafiitotehnikas seinapannood. Kujude prototüüpideks olid samas majas töötanud Senta Bergmann, Sirje Tuula ja teised põltsamaalased.

5. veebruaril 1992 andis Jõgeva Maavalitsuse Kultuuriosakond Põltsamaa Linna Kultuurimaja üle Põltsamaa Linnavalitsusele. Sellega muutus kultuurimaja munitsipaalasutuseks. 1999. aastal nimetati kultuurimaja ümber Põltsamaa Kultuurikeskuseks.

2000. aastaks põhjaliku remondikuuri läbinud hoone on Põltsamaa linna ja piirkonna suurim kultuurikeskus. Keskuse suurima saali pindala on 271 m². Saalis on teisaldatavad istmed ja üle 300 koha. Lisaks on kultuurikeskuses baari-kohvikuruum, duširuumid, esinejate garderoobid lava taga, helikindel orkestriruum, külastajate garderoob, kooriruum, galerii, seminariruum, peeglite ja tugipuuga varustatud tantsuklass.

Kultuurikeskuse direktorid
--------------------------

* Osvald Moks (direktor aastatel 1945–1952, 1954)
* Kalju Allik
* Karl Aug (1956, 1958–1959)
* Hilja-Alide Toome
* Richard Olde
* Feliks Leemet (1960–1963)
* Sirje Tuula (1963–1999)
* Aleksander Parman (1999–2001)
* Irja Targama (2001–2014)
* Janne Karu (2014-2022)
* Gerda Kordemets (2023- ...)

Viited
------

1. 1 2  Põltsamaa kultuurikeskuse arengukava aastateks 2010–2030[*alaline kõdulink*]. PDF. Vaadatud 29.08.2012
2. 1 2  Põltsamaa Kultuurikeskuse ajalugu. Põltsamaa Kultuurikeskuse koduleht. Vaadatud 29.08.2012
3. ↑  Põltsamaa Kultuurikeskus. Rahvakultuuri Keskuse koduleht, Vaadatud 28.08.2012

Välislingid
-----------

* Põltsamaa Kultuurikeskuse koduleht
**Minestus** ehk **sünkoop** on seisund, kus inimene ei tunneta väliskeskkonna ärritavaid tegureid ega kontakteeru väliskeskkonnaga. Füsioloogiliselt, normaalselt esineb selline seisund une ajal. Minestus on kõige kergem teadvusetuse vorm.

Sümptomid
---------

Enamasti on teadvusekao põhjuseks peaaju koore aktiivsuse langus ainevahetuse muutumise tõttu. Tihti esinevad minestuse tunnused on jahe ja higine nahk, pindmine ja aeglane hingamine ning kahvatu väljanägemine. Enamasti on teadvusetus lühiajaline, mitte üle 5 minuti. Pikali kukkudes taastub teadvus sageli kohe.

Minestust esile kutsuvad tegurid
--------------------------------

Minestust võivad esile kutsuda mitmed tegurid: emotsionaalne stress (ehmatus, hirm), pikaajaline püstiseismine, umbne ruum, mis tingib hingamise sagenemist, jms.

Minestuse ärahoidmine
---------------------

Kui inimesel esinevad minestuse esmased tunnused, nagu näiteks udu silme ees, kohin kõrvus, tuleks minestuse ärahoidmiseks kasutusele võtta kõik keha ärritavad tegevused, mis tõstavad üldtoonust ja vererõhku, näiteks teravalõhnalise aine (nuuskpiirituse) ühekordne sissehingamine, näopiirkonna patsutamine, kõrvade hõõrumine, kõdistamine jmt.

Minestuse leevendamine
----------------------

Minestuse korral annab sageli loodus ise esmaabi. Kui inimene kukub pikali, satub tema keha horisontaalasendisse, peaaju verega varustatus paraneb ja inimene tuleb teadvusele. Minestanud inimese abistamiseks piisab, kui tõsta lamaval kannatanul jalad peast kõrgemale, avada pigistavad riideesemed, vajaduse korral tuulutada ruumi. Kui kannatanu on minestamise ajal urineerinud, roojanud või ilmnevad tal hingamishäired, nagu korisev hingamine, vaht suust, tuleb ta keerata külili ja kutsuda kiirabi või toimetada külili lamavana ning hingamisteid kontrollides haiglasse.

Viited
------

1. ↑
**Mägikiur** (*Anthus spinoletta*) on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast.

Süstemaatika
------------

Liigi kirjeldas 1758. aastal Karl Linné. Varem käsitleti liikide kolmikut, millesse kuulusid mägikiur, randkiur ja leetkiur (*Anthus rubescens*), ühe liigina *Anthus spinoletta*.

Levila
------

Mägikiur on levinud mäestikes Lõuna- ja Kesk-Euroopast ja Aasia lõunaosast kuni Hiinani. Mägikiur rändab lühikest maad.

Eestis kohati mägikiuru esmakordselt 2009. aasta veebruaris Tallinnas Koplis Paljassaare lahe ääres.

Välimus
-------

Sarnaneb randkiuruga, ja varem käsitleti viimast mägikiuru alamliigina. Hundsulestikus alapool roosakas, triibustusega külgrinnal ja kehakülgedel. Puhkesulestikus sarnaneb ta väga randkiuruga, siis eristavad teda randkiurust natuke heledam ülapool, selgem kulmutriip ja valgem tiivavööt. 
Kutsehüüd on venitatud *siit*, ka *iits* või *iits trüt*. Laul sarnaneb nii sookiuru kui randkiuru omaga.

Elupaik
-------

Asustab pesitsusajal mäenõlvade alpiniite ja kõrgtasandikke ülalpool metsapiiri, sageli vee lähedal. Talveks liigub madalamale, tegutsedes siis mererandades, järvekallastel, märgaladel ja üleujutatud põldudel.

Pesitsemine
-----------

Mägikiur pesitseb aprillist juunini, üks kuni kaks korda aastas.

Toitumine
---------

Toitub peamiselt putukatest, ka ussidest ja tigudest.

Viited
------

1. ↑  Jonsson, L. *Euroopa linnud*. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 366.

Välislingid
-----------

* Mägikiur andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mägikiur** |
**Nõukogude Eesti sõjamälestiste loendis** on loetletud Nõukogude okupatsiooni ajal Eesti territooriumile rajatud sõjalistele sündmustele pühendatud mälestusmärgid, ühishaudade monumendid ja mälestustahvlid. 

Loend põhineb Eesti Riigikantselei poolt 30. novembril 2022. aastal avaldatud punamonumentide uuringul, mille käigus kaardistati ja hinnati 321 monumenti (üks loendis olevatest monumentidest on loetletud kaks korda: RKTH81 ja RKTH291).

78 % Riigikantselei töörühma protokollis loetletud mälestistest on tunnistatud "punasteks monumentideks", see tähendab, et need tuleb avalikust ruumist eemaldada või asendada neutraalse mälestusmärgiga.

Viited
------

1. ↑  "Briifingukutse: töörühm tutvustab punamonumentide kaardistamise ja hindamise tulemusi". *Vabariigi Valitsus*. 22. november 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2023. Vaadatud 26. augustil 2023.
2. ↑  Riigikantselei. "Monumendid". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2023. Vaadatud 26. augustil 2023.
3. ↑  "Monumentide töörühma kokkuvõte" (pdf). *Riigikantselei*. 23. november 2022.
**Vigala külanõukogu** oli haldusüksus Eesti NSV-s aastail 1945–1990. 

1945. aastal loodi Läänemaa Vigala valla territooriumile kaks külanõukogu: Vigala (Vana-Vigala ümbruses) ja Kivi-Vigala (lisaks Kivi-Vigala piirkonnale hõlmas ka Velise vallast Päärdu ümbruse.

1950. aastal likvideeriti vallad ja maakonnad. Alles jäid külanõukogud ning maakondade asemele loodi tunduvalt väiksemad rajoonid. Vigala ja Kivi-Vigala külanõukogu arvati Pärnu-Jaagupi rajooni koosseisu.

Seoses Pärnu-Jaagupi rajooni likvideerimisega 1959. aastal arvati Vigala külanõukogu Märjamaa rajooni koosseisu.

1960. aastal Vigala ja Kivi-Vigala külanõukogu liideti Vigala külanõukoguks. Keskus oli Kivi-Vigala.

1962. aastal likvideeriti Märjamaa rajoon ning Vigala külanõukogu arvati Rapla rajooni koosseisu.

Esimene kolhoos rajati Vigalas 1948. aastal. 1949. aastal oli majandeid kahe külanõukogu peale kokku 16. Nõukogude perioodi lõpus oli Vigala külanõukogus kaks kolhoosi: Vigala (keskasula Kivi-Vigala) ja "Vabadus" (keskasula Vana-Vigala). Kolhoosi jäänukina tegutses "Vabaduse" osaühistu 1994. aastani ning Vigala osaühistu 1997. aastani. Ühistute asemele tekkis mitu eraettevõteet. 

20. detsembril 1990 muudeti Vigala külanõukogu Vigala vallaks ning sai omavalitsusliku staatuse.

Vaata ka
--------

* Eesti NSV külanõukogude loend

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
**3M22 Tsirkon** (vene keeles 3M22 «Циркон»; NATO koodnimi **SS-N-33**) on Venemaa laevatõrje raketikompleks, mis tulistab välja hüperhelikiirusega tiibrakette. 

Raketikompleks Tsirkon töötati välja Moskva oblastis Reutovis asuvas Masinaehituse Teadus-Tootmiskoondises.

Augustis 2022 teatas Venemaa kaitseminister Sergei Šoigu meediale, et alustati hüperhelikiiruselise raketikompleksi Tsirkon saritootmist.

Jaanuaris 2023 ilmus Vene meedias teade, et Tsirkonid paigaldati Venemaa mereväe Põhjalaevastiku fregatile Admiral Gorškov.

Veebruaris 2024 teatas Ukraina, et 7. veebruaril toimunud raketirünnakus Kiievile kasutas Venemaa Tsirkon raketti.

Viited
------

1. ↑  Russia starts mass production of Zircon naval hypersonic missile. jpost.com, 21. august 2022
2. ↑  Путин принял участие в церемонии выхода на службу фрегата "Адмирал Горшков" с ракетами "Циркон". rg.ru, 4. jaanuar 2023
3. ↑  Venemaa tulistas Kiievit oma uue, hüperhelikiirusel lendava raketiga, Postimees, 15. veebruar 2024
**Karli Lambot** (sündinud 5. jaanuaril 1970) on eesti ettevõtja ja sportlane.

Hariduskäik
-----------

Ta lõpetas 1988. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ning 1995. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ärirahanduse eriala. Õpib EELK Usuteaduse Instituudis kristliku kultuuriloo magistrantuuris.

Töökohad
--------

1992–2005 töötas ettevõtte ACE Logistics Group AS tegevjuhina, alates 2005 nõukogu esimehena. Firma aktsionär 33,4%-ga.

Olnud alates 1994. aastast Eesti Logistika ja Ekspedeerimise Assotsiatsiooni juhatuses (ühe kaheaastase vaheajaga) ning korduvalt juhatuse esimees.

Muud tegevused
--------------

Võitnud aastatel 2010–2011 koos Rait Pallo ja Tõnu Lillelaidiga kestvusorienteerumise ehk rogaini maailma- ja Euroopa meistrivõistlustel kolm pronksmedalit, 2014. aastal koos Mariann Sulega rogaini maailmameistrivõistlustel segavõistkondade klassis hõbemedali.

2013. aasta Orava valla konkursi "kauneim suvekodu" laureaat.

2016. aastal oli üks valitsuse poolt kavandataval kujul Rail Balticu peatamist nõudva avaliku elu tegelase pöördumise (101 kiri) allakirjutajatest.

Isiklikku
---------

Ta oli aastatel 1993–1997 abielus Evelin Intiga (hilisema Evelin Ilvesega).

Kirjutisi
---------

* "Poliitkartellide olemus". Memokraat, 1. juuni 2012
* "Mõtteid täiuslikust erakonnast". Sirp, 18. oktoober 2012
* "Karli Lambot: kus laastab orkaan Parts järgmisena?". Äripäev, 2. november 2012
* "Võimustruktuuride vastastikune võimendus". Sirp, 14. märts 2013
* "Karli Lambot: kuidas suhtuda Rahvakogusse?". Postimees, 17. märts 2013
* "Karli Lambot: Miks lasta amatööridel linna juhtida?". Delfi, 13. mai 2013
* Last Control Wins Estonian's Third Place, Sleepmonsters
* "Lambot: linnapea olgu avaliku konkursiga leitud tippjuht". Postimees, 27. september 2013
* "Miks mul on Eestis hea elada". Postimees, 20. märts 2014
* "Rail Balticu tasuvusuuringust paljastunud nelja miljardi eurone auk on ikka lappimata". Eesti Päevaleht, 17. jaanuar 2018

Viited
------

1. ↑  Sporditulemused ESBL-is

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
2010. aasta rogaini Euroopa meistrivõistluste medalikolmik. Vasakult: Petr Boranek, Miroslav Seidl (hõbe, Tšehhi), Hannu Oja, Seppo Mäkinen (kuld, Soome), Karli Lambot, Rait Pallo, Tõnu Lillelaid (pronks, Eesti)
**Tõnu Lillelaid** (sündinud 16. aprillil 1980) on eesti kergejõustiklane, rogainija ja seiklussportlane.

Haridus
-------

Lõpetas 2003. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna rahvamajanduse eriala, kaitses bakalaureusekraadi tööga "Majanduskasv ja selle mõjutegurid".

Töö
---

Tõnu Lillelaid töötab Rahandusministeeriumi kindlustuspoliitika osakonna peaspetsialistina.

Sporditulemused
---------------

Harrastanud pikamaajooksu, rogaini ja seiklussporti.

Eesti meistrivõistlustel ekidenis on ta võitnud ühe hõbeda (2015. aastal Sparta spordiseltsi võistkonnas) ja 2 pronksmedalit (2012. aastal SK Sportkeskus.ee võistkonnas ja 2014. aastal Sparta spordiseltsi võistkonnas).

2013. aastal jooksis ta Torino maratonil isikliku rekordi 2:32:22.

2014. aastal võitis ta 3.Tartu Linnamaratoni ajaga 2:32:52.

2010. aasta rogaini MMil Uus-Meremaal Cheviotis võitis ta koos Karli Lamboti ja Rait Palloga meeskondade arvestuses pronksi. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel on ta meeskondade arvestuses koos Karli Lamboti ja Rait Palloga võitnud 2 pronksi (2010 ja 2011).

Osalenud ka seiklusspordivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikool. Kõrghariduse esimese astme ja integreeritud õppe (põhiõppe) lõpetamine aastatel 1985–2014. Lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 25. detsembril 2014.
2. ↑  E-kataloog ESTER
3. ↑  "Rahandusministeeriumi kontaktandmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. jaanuar 2015. Vaadatud 25. detsembril 2014.
4. 1 2  "ESBL sporditulemused. Tõnu Lillelaid". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. detsember 2016. Vaadatud 25. detsembril 2014.
5. ↑  Tõnu Lillelaid tõusis tänavuse hooaja Eesti edetabelis üheksandaks. sport.err.ee 18.11.2013
6. ↑  3. Tartu Linnamaratoni võitis Tõnu Lillelaid. Õhtuleht. 04.10.2014
7. ↑  "Eesti võistkond võitis rogaini MM-il Uus-Meremaal pronksmedali. ERR Sport. 21.11.2010". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.12.2014. Vaadatud 25.12.2014.
8. ↑  Seiklussarja Ace Xdream võitis Team Nike/Gu Energy. Delfi Sport 03.09.2012
9. ↑  "Nike Winter Xdream võideti joostes www.jooksja.ee 14. 01.2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2014. Vaadatud 25. detsembril 2014.

Välislingid
-----------

* Sparta jooksugrupp. Parimad sportlased
**Metsiku mõis** (saksa keeles *Metzikus*) oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal.

Mõisast on esimesed teated 1524. aastast.

Mõisa viimane omanik oli Alexander von Üxküll-Güldenband. Mõis, v.a. härrastemaja, oli 18-ks aastaks (1909 - 1927) väljarenditud Hans Brevernile, lepingu katkestas maaseadus

19.5.1926 ostsid 4 meest oksjonil mõisa härrastemaja mille hiljem lammutasid ning ehitusmaterjalideks müüsid .

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 11.06.2019)
2. ↑  Metsiku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 24.01.2016)
3. ↑  "Rendilepingu ennetähtajaline lõpetamine".
4. ↑  "Hans Pruuli päevakirjad".

Välislingid
-----------

* Metsiku mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Metsiku mõis (Haljala khk), Kinnisturegister

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
**Johannes Poopuu** VR I/2, VR II/2 (9. juuli 1886 [Mustjala vald (Mustjala kihelkond)|[Mustjala vald]] Saaremaa – 11. märts 1929 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Johannes Poopuu (sünnijärgne eesnimi Ivan) sündis 1886. aastal Saaremaal Mustjala vallas Ohtja külas.

Esimeses maailmasõjas võitles J. Poopuu jalaväeohvitserina. Eesti rahvusväeosade moodustamisel oli 1. Eesti jalaväepolgu 3. roodu ülem ja vahistati 1918. aastal enamlaste poolt ning saadeti Petrogradi Krestõ vanglasse, kuid vabanes pärast Bresti rahu sõlmimist, 1918. aasta märtsis. Eesti Vabadussõja alguses oli ta Saare-, Hiiu- ja Muhumaa Kaitseliidu ülem. 

1919. aasta 20. veebruarist oli J. Poopuu Soomusrongide Divisjoni staabiülem ja augustist ümbernimetatud Soomusrongide Diviisi staabiülem. 

Pärast Vabadussõja lõppu teenis J. Poopuu Soomusrongide diviisi staabiülemana kuni diviisi reorganiseerimiseni 1921. aasta jaanuaris Soomusrongide Brigaadiks, kus jätkas teenistust staabiülemana kuni 1921. aasta 29. juulini, mil lahkus sõjaväeteenistusest.

Pärast sõjaväeteenistusest lahkumist tegeles J. Poopuu Saaremaal talupidajana ja ettevõtjana maaparanduses. 

1926. aastal astus J. Poopuu uuesti sõjaväeteenistusse ning oli 6. Jalaväerügemendi kompaniiülem ja VI pataljoni ajutine ülem. 

1928. aasta 1. oktoobrist nimetati J. Poopuu 1. Soomusrongirügemendi Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülema kohusetäitjaks.

Kolonelleitnant Johannes Poopuu suri 11. märtsil 1929 Tallinnas Ohvitseride Keskkogu ruumides südamerabandusse ja on maetud Kudjape kalmistule Saaremaal.

Teosed
------

* Johannes Poopuu, "Sõda Landeswehriga", 67 lk, Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisus 1921.
* Jüri Andreller, Eduard Laaman ja Johannes Poopuu, "Soomusrongide diviis vabadussõjas (1.-2. osa)", 357 lk, Grenader 2009, ISBN 9789949448210.

Kirjandus
---------

* Jaak Pihlak, "Karutapjad ja Vabaduse Risti vennad". Jaak Pihlak ja Viljandi Muuseum, 2010, lk 181-182.

Viited
------

1. ↑  Kodumaale tagasi jõudnud pantwangid. Postimees (1886-1944), nr. 26, 30. märts 1918
**Lossifoogtikohus** (*Revalsches Dom-Schloß-Vogtei-Gericht*) oli Toompea linna valitsus- ja kohtuorgan.

Lossifoogtikohtu koosseisu kuulusid lossifoogt, kaks Toomgildi oldermanni ja kaks vanemat. Kohtul ei olnud sekretäri ja asjaajamist juhtis lossifoogt isiklikult.

Lossifoogtile maksis palka riik, teistele kohtuliikmetele Toomgild. Lossifoogtikohtu istungid toimusid kaks korda nädalas. Lossifoogtikohtu liikmetest moodustati kassavalitsus, maksukomisjon ja aktsiisivalitsus.

Lossifoogtikohtu juures olid gildiraamatupidaja, üks või kaks maaklerit ja üks kohtuteener.

Lossifoogtikohus kaotas oma valitsemisõigused 1878. aastal (Toompea liitmisel Tallinna linnaga), tegutses edasi ainult kohtuna ja likvideeriti lõplikult 1889. aastal, viimane Toompea lossifoogt oli 1883–1889 Roman von Antropoff.

Lossifoogtikohtu koosseis 1843. aastal
--------------------------------------

* Esistuja kohusetäitja kolleegiuminõunik Törne
* Oldermann Caspar Heinrich Wulff
* Oldermann Franz Lehmkuhl
* Vanem Carl Wilhelm Starck
* Vanem Hans Heinrich Falck

Vaata ka
--------

* Foogtikohus