recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Eesvokaalid** on vokaalid ehk täishäälikud, mida kasutatakse teatud keeltes; neid iseloomustab hääldamisel keeletipu asetamine suu eesossa hammaste lähedale kõva suulae poole, ilma et tekiks takistus või konsonant. Eesti keeles on eesvokaalid /i, ü, e, ö, ä/.

Keskeesvokaalid on põhilised eesvokaalitüübid; pole teada ühtegi keelt, mis vastandaks ees- ja keskeesvokaale ainult tagaolemise järgi.

Ümardatud eesvokaalid on üldiselt tsentraliseeritud ehk keskkõrged artikulatsioonilt. See on ka põhjus, miks need kirjutatakse ümardamata vokaalidest paremale poole IPA vokaalide joonisel.

Artikulatoorsed eesvokaalid
---------------------------

Eesvokaalide artikulatsiooni puhul liigub keel oma puhkeasendist ette, erinevalt madalatest vokaalidest ja tagavokaalidest. Eesvokaalid on laiem kategooria kui IPA tabelis on näidatud, sinna kuuluvad [ɪ ʏ], [ɨ ʉ] ning marginaalselt ka švaa vokaalid. Eesvokaalide vokaalikõrgust määratakse lõua asendi järgi. Foneemiliselt taga ja madalal olevad vokaalid võivad olla foneemiliselt ees teatud konsonantide tõttu nagu palataalid ja mõnes keeles ka farüngaalid. Näiteks /a/ võib olla [æ] ees /j/ või /ħ/ kõrval.

Eesvokaalide nimekiri
---------------------

Vokaalitrapets
Eesvokaalid, millel on IPA tabelil märgitud erisümbol:

* ümardamata kõrge eesvokaal [i] (eesti i)
* ümardatud kõrge eesvokaal [y] (eesti ü)
* ümardamata keskkõrge eesvokaal [e] (eesti e)
* ümardatud keskkõrge eesvokaal [ø] (eesti ö)
* ümardamata keskmadal eesvokaal [ɛ]
* ümardatud keskmadal eesvokaal [œ]
* ümardamata vaegmadal eesvokaal [æ] (eesti ä)
* ümardamata madal eesvokaal [a]
* ümardatud madal eesvokaal [ɶ]

Mõju eesolevale konsonandile
----------------------------

*Põhiartikkel: Palatalisatsioon*

Paljude keelte ajaloos, näiteks jaapani ja prantsuse keeles, on eesvokaalid muutnud eesolevat velaarset või alveolaarset konsonanti ning teinud nende häälduskoha rohkem palataalseks või postalveolaarseks. Taoline muutus võib olla allofooniline või foneemiline.

Selline ajalooline palatalisatsioon peegeldub mitme Euroopa keele ortograafias, näiteks [c] ja [g] peaaegu kõikides romaani keeltes, [k] ja [g] norra, rootsi, fääri ja islandi keeles ning [k], [y] ja [x] kreeka keeles.

Viited
------

1. ↑  Tsur, Reuven (February 1992). *The Poetic Mode of Speech Perception*. Duke University Press. p. 20. ISBN 0-8223-1170-4.
2. ↑  Scott Moisik, Ewa Czaykowska-Higgins, & John H. Esling (2012) "The Epilaryngeal Articulator: A New Conceptual Tool for Understanding Lingual-Laryngeal Contrasts"
Haji Wright 2021. aastal Antalyaspori särgis
**Haji Amir Wright** (sündinud 27. märtsil 1998 Los Angeleses) on USA jalgpallur, kes mängib ründaja või äärepoolikuna Inglismaa esiliigaklubis Coventry City ja USA jalgpallikoondises.

2015. aastal mängis ta North American Soccer League'i (NSL) klubis New York Cosmos.

2016. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Saksamaa klubiga FC Schalke 04. Hooajal 2017/18 mängis ta laenul Saksamaa esiliigaklubis SV Sandhausen ning lõi 15 mänguga ühe värava. Schalke põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas 24. novembril 2018 mängus 1. FC Nürnbergi vastu. Ainsa värava lõi ta Saksamaa kõrgliigas Schalke meeskonnas 19. detsembril 2018 mängus Leverkuseni Bayeri vastu.

2019. aasta juulis liitus Wrigth Hollandi kõrgliigaklubiga VVV-Venlo. Aasta hiljem siirdus ta Taani kõrgliigaklubisse SønderjyskE. Hooajal 2020/21 lõi Wright Taani kõrgliigas 11 väravat. 2021. aasta juulis läks ta laenule kõrgliigaklubisse Antalyaspor. Hooajal 2021/22 lõi Wright Türgi kõrgliigas 14 väravat ning sõlmis hooaja lõpus klubiga püsiva kolmeaastase lepingu. Hooajal 2022/23 jäi tema arvele Türgi kõrgliigas 15 väravat.

2023. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Coventry Cityga. Üleminekusumma oli üheksa miljonit naelsterlingit, millega sai Wright Coventry City läbi aegade kallimaks ostuks.

USA jalgpallikoondises debüteeris Wright 1. juunil 2022 sõprusmängus Maroko vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. 2022. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis lõi ta värava Hollandi vastu.

Viited
------

1. ↑  "TRANSFER: Haji Wright joins Coventry City". ccfc.co.uk. 4.8.2023. Vaadatud 8.8.2023

| * v
* r
USA koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Turner
* 2 Dest
* 3 Zimmerman
* 4 Adams (c)
* 5 Robinson
* 6 Musah
* 7 Reyna
* 8 McKennie
* 9 Ferreira
* 10 Pulisic
* 11 Aaronson
* 12 Horvath
* 13 Ream
* 14 De la Torre
* 15 Long
* 16 Morris
* 17 Roldan
* 18 Moore
* 19 Wright
* 20 Carter-Vickers
* 21 Weah
* 22 Yedlin
* 23 Acosta
* 24 Sargent
* 25 Johnson
* 26 Scally
* Treener: Berhalter

 | Ameerika Ühendriigid |
Alok Sharma (2017)
**Alok Kumar Sharma** (sündinud 7. septembril 1967 Agras) on india päritolu Inglise konservatiivne poliitik. Ta oli 24. juulist 2019 kuni 13. veebruarini 2020 Suurbritannia rahvusvahelise arengu minister. Ta on 13. veebruarist 2020 Suurbritannia äri, energeetika ja tööstuse strateegia minister.

Ta sündis aastal 1967 Agras Uttar Pradeshi osariigis Indias. Kui ta oli 5-aastane, kolisid ta vanemad Readingisse Berkshire'i krahvkonda. Ta lõpetas aastal 1988 Salfordi ülikooli bakalaureusena rakendusfüüsika ja elektroonika alal.

Ta on aastast 2010 Suurbritannia parlamendi alamkoja House of Commonsi liige.

Ta oli 24. juulist 2019 kuni 13. veebruarini 2020 Suurbritannia rahvusvahelise arengu minister. 13. veebruarist 2020 on ta Suurbritannia äri, energeetika ja tööstuse strateegia minister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja elab oma naise (tema abikaasa on rahvuselt rootslane) ja kahe tütrega Cavershamis Readingi eeslinnas Berkshire'i krahvkonnas. Usutunnistuse poolest on ta hinduist, ta andis ametivande 2019. aastal Bhagavadgītāl.

Välislingid
-----------

* Alok Sharma koduleht
**Vabaduse plats** on Viljandi kesklinnas asuv esindusväljak.

Viljandi kesklinnas asuv 2021. aastal renoveeritud Vabaduse plats on Viljandi esindusväljak, mis asub Viljandi lauluväljaku ja Viljandi lossimägede lähedal. Platsi kõrval asub ka Viljandi mõisapark.

Väljakult saavad alguse Tallinna tänav, Vaksali tänav, Kauba tänav ja Tasuja puiestee.

Algne Eesti Panga Viljandi osakonna hoone ja Vabaduse plats Viljandis

Ajalugu
-------

Väljak loodi Viljandi mõisa viljapuuaia asemele 1920. aastate paiku ja kujundati esindusväljakuks kümnendi teisel poolel. 1926. aastal valiti väljak Sakalamaa Vabadussõjas langenute mälestusmärgi asukohaks, samal aastal hakati väljaku äärde ehitama Eesti Panga Viljandi osakonna hoonet. 

1930. aastate teisel poolel korraldati konkurss väljaku veelgi esinduslikumaks muutmiseks, kuid need plaanid jäid Teise maailmasõja tõttu katki. 1938. aasta jaanipäeval kuulutas linnavalitsus välja platsi planeerimise tingimused, see pidi laienema 4500 ruutmeetrilt 7500-ni ning mahutama 3000 rongkäigust osavõtjat ja 6000 pealtvaatajat. 

Eesti NSV ajal kandis väljak Nõukogude väljaku nimetust. 1979. aastal ehitati väljakule EKP Viljandi Rajoonikomitee parteimaja, mis lammutati aastal 2020.

2022. aasta oktoobrist kuni 2023. aasta juunini ehitatakse platsile vabadussammas. Aluseks võeti 1926. aasta vabadussamba 3D-mudel.

Vaata ka
--------

* Johan Laidoneri plats

Viited
------

1. ↑  Viljandi vanalinna kujunduskontseptsioon. Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine. 1.2.23. VABADUSE PLATS, Koostajad: Kati Männik, Rita Peirumaa. MTÜ SRIK Viljandi Ühendus, VILJANDI 2007, lk 28
2. ↑  Ain-Andris Vislapuu (2007). *Viljandi vanadel fotodel*. Tallinn: Tänapäev. Lk 24. ISBN 978-9985-62-590-3.
3. ↑  Heiki Raudla, Kuidas Viljandi oleks peaaegu saanud Stalini ausamba, sakala.postimees.ee, 21. november 2015
4. ↑  Viljandis algas kunagise parteimaja lammutamine, www.err.ee, 26.06.2020
5. ↑  "FOTOD | Viljandi saab Jaak Joala kujust ligi kümme korda kallima mälestussamba". *Kroonika*. 22. oktoober 2022. Vaadatud 22.10.2022.
Droonivideo Paunküla veehoidlast 2021. aasta septembris
**Paunküla veehoidla** on Eestis suuruselt teine veehoidla Harjumaal Kose vallas.

Paunküla veehoidla loodi 1960. aastal Pirita jõe paisutamisega Paunküla ja Ardu küla vahel. Selle pindala on oli algusaastail 350 ha. Mahtu suurendati 1975–76. Praegune pindala on 415,8 ha ja koos saartega 447,2 ha.

Paunküla veehoidlas asub kümmekond saart, neist suuremad on Seapilli, Tudre, Mustakannu ja Mesipuu saar. Saartel elab ohtralt rästikuid.

Sae–Paunküla kanali kaudu juhitakse vett Jägala jõest Paunküla veehoidlasse. Veehoidlasse suubub ka Palgissaare oja.

Pirita jõgi suunatakse veehoidlast mööda lõunaküljel asuva kraavi kaudu (kus see läbib Paista järve). Sinna suubub Ardu juures ka Hiieveski oja, mis läbib veehoidlast vahetult lõunasse jäävat Hiieveski paisjärve. Jõega on Kiruvere oja kaudu ühenduses ka veehoidlast vahetult loodesse jääv Kiruvere järv.

Veehoidla on aktiivses kasutuses puhke- ja kalapüügikohana. Selle ääres asuvad Paunküla Heaolukeskus, Paunküla Kalabaas ja RMK Hiieveski telkimisala. Paunküla ja Kiruvere järvede vahel Kütimäel asub Kiruvere muinaslaager.

* Kaks paadimeest Paunküla veehoidlalKaks paadimeest Paunküla veehoidlal
* Paunküla veehoidla augustiõhtulPaunküla veehoidla augustiõhtul
*

Veehoidla rajamine
------------------

Jaan Künnapi fotosid 1979. aastast:

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Paunküla veehoidla veebiportaalis eestigiid.ee
2. ↑  Paunküla veehoidla keskkonnaportaalis

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Paunküla veehoidla** |

* Paunküla veehoidla veebiportaalis eestigiid.ee
**Erika Eugenie Nivanka** (neiupõlves **Viirsalu**, enne eestistamist **Weide(n)baum**; 28. jaanuar 1909 Rakvere – 26. juuni 1988 Helsingi) oli hõimusuhete edendaja ja Riigi Ringhäälingu esimene naisdiktor.

Erika Nivanka õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ning kuulus korp! Indlasse, kus oli pikalt juhatuse liige. Ta kuulus Üliõpilaslehe toimetusse ning oli ka selle peatoimetaja.

Pärast ülikooli lõpetamist sai Erika Nivankast Riigi Ringhäälingu esimene naisdiktor ning hiljem Riikliku Propaganda Talituse kultuuriosakonna juhataja.

Tutvumine Eino Nivankaga, kellest hiljem sai Helsingi Ülikooli raamatukogu töötaja, viis abieluni 1938. aastal ja naine asus elama Soome. Aastatel 1951–1960 elas ta Pariisis.

Erika Nivanka suri 26. juuni 1988 Tapiolas ning on maetud Helsingi Kulosaari kalmistule.

Teoseid
-------

* "Soome lahe kahel kaldal". Tallinn, Faatum, 2002; Tallinn, Eesti Päevaleht, 2010

Isiklikku
---------

Tema tütred on Eevi Anniki Nivanka ja Leena Päivikki Nivanka.

Viited
------

1. ↑  Pekka Linnainen (10.06.2013). "Helsinki on virolainen – Sinimustvalge Helsingi kaart". *Estofennia* (Eesti ja soome keeles). Vaadatud 1.06.2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
Aet Annist 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Aet Annist** (sündinud 6. mail 1973) on eesti sotsiaalantropoloog.

Ta lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna sotsioloogia osakonna ning tal on magistrikraad sotsioloogias Tartu ülikoolist ja sotsiaalantropoloogias Cambridge'i ülikoolist. Doktorikraadi sai University College Londonist 2007. aastal.

On Tartu Ülikooli etnoloogia osakonna kaasprofessor ja Tallinna Ülikooli Humanitaarinstituudi vanemteadur. Teinud uurimistööd ETF Mobilitase järeldoktorina; töötanud õppejõuna Bristoli Ülikoolis, Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudis, Tartu Ülikooli Õigusinstituudis, Slaavi ja Ida-Euroopa uuringute instituudis (Londoni Ülikool), Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas ja Eesti Sisekaitse Akadeemias.

Uurimistöö puudutab kliimahirmu sotsiaalseid aspekte, muutusi arenguideoloogiates, maaelu sidusust ja pärandkultuuri institutsionaliseerimist; uurinud ka transnatsionaalset migratsiooni, noorte kujutamist meedias ning kuritegevust Eestis, sh inimkaubandust ja muutusi prostitutsiooni meediakuvandis.

On kirjutanud Müürilehe keskkonnakolumni (2021/2022 hooajal); Sirbi sotsiaaliaosasse igakuist kolumni "Kuulab maad" (2006-2011); arvamuslugusid mitmetesse Eesti meediaväljaannetesse.

Ta on esimese eestikeelse antropoloogilise uurimuse "Otsides kogukonda sotsialismijärgses keskuskülas. Arenguantropoloogiline uurimus" (Tallinna Ülikooli Kirjastus 2011) autor ja esimese eesti autoritega originaalõpiku "Sotsiaal- ja kultuuriantropoloogia" toimetaja koos Maarja Kaaristoga (Tallinna Ülikooli Kirjastus 2017, teine trükk 2023).

Isiklikku
---------

Tema ema oli ajaloolane Anne-Sirje Annist. Tema tädi oli kunstiajaloolane Mirjam Peil.

Viited
------

1. ↑  Külli-Riin Tigasson. Anti-"Tõde ja õigus"[*alaline kõdulink*]. Vikerkaar 10-11/ 2011
2. ↑  Tuuli Jõesaar. Kohustuslik kirjandus igale eestlasele. Eesti Päevaleht, 9. september 2011

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Aet Annist** |

* Aet Annist Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Barüon** on kvarkidest koosnev liitosake, mille barüonlaeng on 1 või (antibarüonidel) –1. Barüon on hadron ja koosneb tavaliselt kolmest kvargist. Kõige tuntumad barüonid on prooton ja neutron, mis on ühtlasi ka nukleonid.

Üldist
------

Kõik barüonid on fermionid, mis tähendab, et nende spinn on poolarvuline. Neid kirjeldab Fermi-Diraci statistika, mistõttu nad alluvad Pauli keeluprintsiibile.

Barüonid (nagu ka mesonid) on hadronid, mis tähendab, et nad koosnevad kvarkidest. Et kvargi barüonlaeng on 1/3 (ja antikvargi barüonlaeng –1/3), siis vastavalt definitsioonile peab barüon koosnema vähemalt kolmest kvargist. Teoreetiliselt võib olemas olla ka "eksootilisi" barüone, mis koosnevad suuremast arvust kvarkidest (näiteks neljast kvargist ja ühest antikvargist), kuid selliste osakeste eksisteerimise kohta puuduvad tõendid.

Et t-kvargil on ülisuur massile ja ülilühike elueale, siis ta barüonide moodustamises ei osale (ei hadroniseeru).

Barüonide liigid
----------------

Barüone liigitatakse sõltuvalt nende koosseisu kuuluvatest kvarkidest ja isospinnist. Kui barüoni koostisesse kuulub mõni raske kvark (c või b), siis lisatakse barüoni nimele selle kvargi nimi.

* Nukleonid (N) on barüonid, mis koosnevad ainult u- ja d-kvarkidest ning mille isospinn on 1/2. Nukleonide hulka kuuluvad prooton ja neutron
* Deltabarüonid (Δ) on barüonid, mis koosnevad ainult u- ja/või d-kvarkidest ning mille isospinn on 3/2.
* Lambdabarüonid (Λ) on barüonid, mis koosnevad kahest u- ja/või d-kvargist ning ühest lõhnaga kvargist ja mille isospinn on 0. Kui lõhnaga kvark on raske (c või b), siis lisatakse sellesse liiki kuuluva barüoni nimetusele selle kvargi nimi.
* Sigmabarüonid (Σ) on barüonid, mis koosnevad kahest u- ja/või d- kvargist ning ühest lõhnaga kvargist ja mille isospinn on 1. Kui lõhnaga kvark on raske, siis lisatakse sellesse liiki kuuluva barüoni nimetusele selle kvargi nimi.
* Ksiibarüonid (Ξ) on barüonid, mis koosnevad ühest u- või d-kvargist ja kahest lõhnaga kvargist. Kui lõhnaga kvark (või kvargid) on rasked, siis lisatakse sellesse liiki kuuluva barüoni nimele selle kvargi nimi (nende kvarkide nimed).
* Oomegabarüonid (Ω) on barüonid, mis koosnevad ainult lõhnaga kvarkidest. Kui lõhnaga kvark (või kvargid) on rasked, siis lisatakse sellesse liiki kuuluva barüoni nimele selle kvargi nimi (nende kvarkide nimed).

### Hüperonid

 *Pikemalt artiklis Hüperonid*
**Hüperonideks** nimetatakse barüone, mille koostisesse kuulub s-kvark ega kuulu ühtegi raskemat kvarki (c või b). Hüperonid jagunevad vastavalt ülalkirjeldatud reeglitele samuti lambda-, sigma-, ksii- ja oomegahüperonideks.

Vaata ka
--------

* Barüonaine
**Ngawang Lozang Gyatso** (Blo-bzang Rgya-mtsho; ka Lobsang Gyatso; 1617–1682) oli V dalai-laama.

Ta oli esimene dalai-laama, kes haaras enda kätte Tiibetis võimu ja tsentraliseeris selle, toimides gelukpa koolkonna huvides. Tõrjus võimult tol ajal populaarsuse tipul oleva kagjü koolkonna.

Ta oli poliitiliselt aktiivne, arukas ja diplomaatiline. Lõi suhted Hiinas Qingi dünastia imperaatori Shunzhiga (15. märts 1638 – 5. veebruar 1661?). Tänu sidemete loomisele Shunzhiga andis imperaator enda kinnituse ja lugupidamise Ngawang Lozang Gyatsole kui "dalai-laamale lõpmatu kaastunde avaldusele läänes Buddha õpetuse juhile ja Vadzra hoidjale". Selle kinnituseks anti Pekingist dalai-laamale kuldne pitsat, mis sai traditsiooniks dalai-laamade troonile pühitsemise puhul. 

1639 lõi suhted Güshi Khaaniga (päritolult kalmõkk; 1582–1655), kes aitas enda militaarpotentsiaaliga Lozang Gyatsol Tiibetis võimu haarata. Keelas poliitilistel motiividel Tiibetis jonangi pärinevusliini selle populaarsuse ja mõjuvõimu tõttu kloostrites.

Tema võttis kasutusele Geshe tiitli filosoofias, mida tol ajal traditsiooni järgi anti väga vähestele. 

Kuulsa V dalai-laama ajal alustati Potala palee ehitust, mis lõpetati alles pärast tema surma, samuti rajas Lozang Gyatso kuulsa Lukhangi ehk "Naga templi", mida kutsutakse veel "Draakoni templiks". Idee andis talle tema õpetaja Lobsang Choekyi Gyaltsen (1570–1662), kes koostas visuaalse keelevormi, kuis edasi anda V Dalai laama müstilisi nägemusi, mis pandi kokku eraldi raamatuks (tekstiks) ("Saladuslikud nägemused") (*gSang-ba,i rnam-thar rgya-can*). Kirjutas samuti ajaloolisi ülevaateid ja mingil määral luulet, kuid tuntuks on saanud just enda nägemuste ja kujustamistekstidega. Oli kiindunud tugevalt tantrismi ja lood tema suhetest paljude naistega Lhasas olid rahva hulgas laialt levinud. Väidetakse, et tal oli ka kari lapsi, kuid dokumentaalset tõestust selle kohta pole.

Ta suri 1682. aastal, kuid tema surma hoiti 15 aastat ehk 1697. aastani tema peaministri ja regendi Desi Sangay Gyatso poolt avalikkuse eest saladuses. Arvatakse, et Desi Sangay oli üks tema poegi. 

Lhukang tegeles (thödgal).

Välislingid
-----------

* China Tibetology
* gsung 'bum/\_ngag dbang blo bzang rgya mtsho
Vaade Cincinnati kesklinnale
**Cincinnati** on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Hamiltoni maakonna keskus. Asub Ohio jõe ääres Kentucky osariigi piiri kõrval. 

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 309 317. Tippajal, 20. sajandi keskel, elas Cincinnatis üle 500 000 inimese. Cincinnati on elanike arvult osariigi kolmas linn. Cincinnati linnastus elab 2,26 miljonit inimest, millega on see Ohio osariigi suurim linnastu.

Linna rajas John Cleves Symmes 1788. aastal. Algul oli linna nimi Losantiville, 1790. aastal sai see praeguse nime Cincinnati Seltsi järgi. Cincinnati sai linnaõigused 1802. aastal. Aastal 1819 sai see *city*-õigused.

Cincinnati elanikest on 52% valgenahalisi, 43% mustanahalisi ja 5% muude rasside esindajaid. 

Cincinnati on tähtis majanduskeskus, seal asuvad paljude ettevõtete peakorterid; üks suuremaid ettevõtteid on Procter & Gamble.
´
Suurimad kõrgkoolid on Cincinnati ülikool, Cincinnati kunstiakadeemia ja Xavieri Ülikool, mis on katoliiklik eraülikool.

Linnas asub Cincinnati kunstimuuseum.

Linnas tegutsevad Ameerika jalgpalli klubi Cincinnati Bengals, pesapalliklubi Cincinnati Bengals ja jalgpallilklubi FC Cincinnati.

Sõpruslinnad
------------

* Jordaania Amman, Jordaania
* Jaapan Gifu, Jaapan
* Zimbabwe Harare, Zimbabwe
* Ukraina Harkiv, Ukraina
* Hiina Liuzhou, Hiina
* Saksamaa München, Saksamaa
* India Mysore, India
* Prantsusmaa Nancy, Prantsusmaa
* Taiwan Uus-Taipei, Taiwan

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

* Cincinnati koduleht
Alates 1990ndaist kasutatakse Eestis pärandkoosluste hooldamisel järjest sagedamini šoti mägiveiseid
**Pärandkooslus** (ka **poollooduslik kooslus**) on niisugune biotsönoos, mis on looduslikust kooslusest kujunenud mõõduka inimmõju tulemusel. Pärandkooslused koosnevad pärismaisest elustikust. Harva kasutatakse ka terminit "**pärandmaastik**", mis sisuliselt hõlmab üht biotsönoosi olulist komponenti – biotoopi[*viide?*].

**Kitsamas mõttes** on pärandkooslusteks niidud, mis püsivad tänu regulaarsele niitmisele (samuti puisniidud, millel lisaks niitmisele ka raiutakse valikuliselt puid) ning karjamaad (sealhulgas puiskarjamaad), mis püsivad tänu kariloomade regulaarsele karjatamisele.

**Laiemas mõttes** on pärandkooslusteks kõik **mahedalt majandatavad pärismaised kooslused** – näiteks majandatavad pärismaistest liikidest (looduslikult uuenenud) metsad, aga ka traditsiooniliselt majandatavad looduslike veekogude kooslused.

Pärandkooslused Eestis
----------------------

Botaanik Toomas Kuke hinnangul ei ole Eesti pärandniidukooslused valdavalt vanemad rahvasterännu- ja eelviikingiajast 450-800 pKr, mil Eesti aladel muutus üldiseks heinategu. Suurim oli pärandniitude pindala Eestis 19. sajandi lõpul, mil need, enamjaolt karja- ja heinamaad, hõlmasid ligi 40% Eesti maismaast ehk 1,8 miljonit hektarit. Kiirelt hakkasid need kaduma pärast Teist maailmasõda, mil põllumajanduses mindi üle suurtootmisele. Nüüdseks on pärandniite Eestis jäänud kuni 75 000 hektarit, neist puisniite kuni 750 hektarit.

Vaata ka
--------

* aruniit
* lamminiit
* looduslik kooslus
* loopealne
* maamajandus
* niidukoosluse taimestiku taastamine
* niit
* parkmets
* puiskarjamaa
* puisniit
* pärandelupaik
* Pärandkoosluste Kaitse Ühing
* pärandkultuur
* rannaniit
* tehiskooslus

Viited
------

1. ↑  Toomas Kukk "Kui vanad on Eesti pärandkooslused?" Horisont 4/2017, lk 6

Välislingid
-----------

* Pärandkoosluste Kaitse Ühingu veebileht
* Toomas Kukk "Kui vanad on Eesti pärandkooslused?" Horisont 4/2017, lk 6
Lina Nordquist (2023)
**Lina Maria Palm Nordquist** (neiuna Nordquist, sündinud 28. detsembril 1977 Gävleborgi läänis), on Rootsi kirjanik, füsioloog ja poliitik (erakonna Liberalerna liige). 2018. aastast Riksdagi liige.

Ta kasvas üles Söderhamnis, õppis proviisoriks, kuid läks üle vererõhu ja diabeedi uurimisele. 2007. aastal kaitses ta Uppsala ülikoolis väitekirja diabeedi teemal. Ta on Uppsala ülikooli õppejõud, 2011. aastast füsioloogiadotsent.

Aastatel 2013–2018 oli ta liberaalne maanõunik/piirkonnanõunik Uppsala maakonna volikogus/piirkonnas. Ta valiti 2018. aasta Rootsi parlamendivalimistel Uppsala maakonna liberaalide parlamendiliikmeks. 2022. aasta Rootsi parlamendivalimistel valiti ta tagasi Riksdagi. Ta on olnud liberaalide liige sotsiaalkomisjonis ja tervishoiupoliitika eestkõneleja.

Doktoriõpingute ajal oli ta Uppsala ülikooli doktorikomisjoni esimees. Ta on vähifondi nõukogu liige

2021. aastal tegi ta kirjanikudebüüdi ajaloolise romaaniga "Dit du går, följer jag", mis räägib perekonnast, kes põgenes Norrast ja asus elama Hälsinglandi. Eesti keeles ilmus see romaan 2022. aastal pealkirjaga "Järgnen sulle" sarjas "Põhjamaade romaan" (tõlkinud Tiina Mullamaa).

Isiklikku
---------

Ta on abielus füsioloogiaprofessor Fredrik Palmiga.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aafrika rahvaste karikavõistlused |
| **Pronks** | 2022 |  |

**Stéphane Cédric Bahoken** (sündinud 28. mail 1992 Grasse'is) on Prantsusmaal sündinud Kameruni jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliigaklubis Kasımpaşa ja Kameruni jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri OGC Nice'is, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2010–11. Esimesed kaks väravat lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 10. märtsil 2013 mängus Montpellier' vastu. Hooajal 2013–14 oli laenul Šotimaa kõrgliigaklubis St Mirren.

2014. aasta juulis sõlmis ta lepingu RC Strasbourgiga, mis mängis toona veel Prantsusmaa tugevuselt kolmandas liigas. Hooajal 2015–16 kindlustas klubiga pääsu Prantsusmaa esiliigas ja järgmisel hooajal juba kõrgliigasse.

2018. aasta juunis sõlmis Bahoken lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Angers SCO. Hooajal 2018–19 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 11 väravat.

2022. aasta juunis sõlmis ta lepingu Kasımpaşaga.

2013. aastal mängis Bahoken neljal korral Prantsusmaa kuni 20-aastaste koondises. Kameruni jalgpallikoondises debüteeris ta 25. märtsil 2018 sõprusmängus Kuveidi vastu. 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Guinea-Bissau vastu ja kaheksandikfinaalis Nigeeria vastu. 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste kolmanda koha mängus lõi ta värava Burkina Faso vastu.

Tema isa Paul Bahoken on endine jalgpallur, kes kuulus Kameruni koondisse 1982. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Stéphane Bahoken Kasımpaşamızda" (türgi). Kasımpaşa. 15. juuli 2022. Vaadatud 15. juulil 2022.
Euroopa riikide vahelised liitlassuhted 1914. aastal.
**Juuli kriis** oli 1914. aasta suvel Euroopas toimunud diplomaatiline kriis, mis päädis Esimese maailmasõja puhkemisega kuu aega hiljem. Kriis algas 28. juunil 1914, kui Jugoslaavia natsionalist, panslavistlikku salaorganisatsiooni Noor Bosnia liige Gavrilo Princip tegi Sarajevos atentaadi Austria-Ungari troonipärijast ertshertshogile Franz Ferdinandile. Euroopat hõlmanud sõjalistele liitude võrgustiku ning mitmete juhtivate poliitikute ja sõjaväelaste otsuste ja valearvestuste (potentsiaalset sõjalist konflikti peeti riiklike huvisid arvestades kasulikuks või arvati, et seda ei tule üldse) tõttu olid pea kõik Euroopa suurriigid augusti alguseks omavahel sõjas.

Juba enne Franz Ferdinandi tapmist oli Austria-Ungari valitsus riigis tegutsevaid irredentislikest ideedest kantud lõunaslaavlaste liikumisi, mida toetas omalt poolt ka naaberriik Serbia, käsitlenud ohuna riiklikule julgeolekule ja terviklikkusele. Atentaadi järel otsustas Austria-Ungari juhtkond sõjalise löögiga Serbiat karistada, et demonstreerida oma jõudu ja üleolekut ning lõpetada riigi toetus Austria-Ungari panslavistidele. Et Serbia oli sõjalises liidus Vene keisririigiga, konsulteeris Viin esmalt oma liitlastega Berliinis, et kindlustada tulevaste konfliktide korral Saksamaa tugi. Saksa juhtivates ringkondades levis sel ajal kohati arvamus, et Venemaa kasvava majandusjõu tõttu, mis ohustab kahe riigi vahelist jõudude tasakaalu, on sõda tulevikus nagunii vältimatu ning konflikt oleks kasulikum pigem varem kui hiljem. Saksamaa andis Austria-Ungarile sõjalise garantii, kuid soovitas rünnata võimalikult kiiresti, et kasutada ära rahvusvahelist sümpaatiat Ferdinandi suhtes ja vältida seekaudu Venemaa sõtta tõmbamist. Austria-Ungari juhid otsustasid juuli keskpaigani kestnud arutelude järel aga kiirrünnaku asemel oodata ära riigi relvajõudude täielik mobiliseerimine, mis pidi teostuma 25. juuliks, ning esitada seniks Serbia valitsusele 48-tunnise tähtajaga ultimaatum niivõrd karmide nõudmistega, et need poleks Belgradile aktsepteeritavad. 23. juulil esitatud dokumendis süüdistati Serbia valitsust atentaati organiseerimisele kaasaaitamises ning ähvardati sõjaga, kui keeldutakse ultimaatumi tingimustest, mille hulgas olid muu hulgas nõue sulgeda Austria-Ungari vastu "viha õhutavad" väljaanded, lubada Austria-Ungari esindajatel osaleda väidetavate organiseerijate suhtes algatavates politseijuurdlustes ja eemaldada riiklikest ametitest Austria-Ungari valitsusele sobimatud inimesed.

Serbia lükkas ultimaatiumi tagasi ja 28. juulil 1914 kuulutas Austria-Ungari Serbiale sõja.

Välislingid
-----------

* Austria-Ungari poolt Serbiale esitatud ultimaatiumi tekst (algkujul, saksa keeles)
* Austria-Ungari poolt Serbiale esitatud ultimaatiumi tekst (inglise keelde tõlgituna)
* Serbia vastus ultimaatiumile (tõlgituna inglise keelde)
Victor Sá Kapfenbergeri särgis
**João Victor Santos Sá** (tuntud lihtsalt kui **João Victor** või **Victor Sá**; sündinud 27. märtsil 1994 São José dos Camposes) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib vasaku äärepoolikuna Brasiilia kõrgliigaklubis Botafogo.

Aastatel 2014–2015 mängis Victor Sá Brasiilias São Paulo osariigi meistrivõistluste kolmanda divisjoni klubis Joseense. Seejärel siirdus ta Euroopasse ning mängis aastatel 2015–2017 kaks hooaega Austria esiliigaklubis Kapfenberger. Aastatel 2017–2019 mängis ta kaks hooaega Austria kõrgliigaklubis Linzi LASK. Hooajal 2018/19 saavutas ta LASK-iga Austria kõrgliigas teise koha. Samal hooajal lõi Victor Sá Austria kõrgliigas 13 väravat, millega oli liigas paremuselt teine väravalööja.

2019. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga VfL Wolfsburg. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 23. novembril 2019 mängus Eintracht Frankfurti vastu. Kui esimesel hooajal kuulus Victor Sá Wolfsburgis algkoosseisu 18 mängus, siis hooajal 2020/21 vaid kolmes mängus. Hooajal 2021/2022 mängis ta Araabia Ühendemiraatide klubis Al Jazira.

2022. aasta märtsis naasis Victor Sá Brasiiliasse ning sõlmis kuni 2025. aasta lõpuni kehtiva lepingu Botafogoga.

Saavutused
----------

Al Jazira
* UAE Super Cup: 2021

Viited
------

1. ↑  Offiziell: Wolfsburg schlägt bei Joao Victor zu, kicker.de, 10 May 2019
2. ↑  "Botafogo anuncia contratação do atacante Victor Sá". *ge*. Vaadatud 27. märtsil 2022.
3. ↑   (vaadatud 8.8.2023)
**Äritarkvara**, ka **ärirakendus**, on tarkvara või arvutiprogrammide kogum, mida kasutavad ärikasutajad, et täita mitmesuguseid ärifunktsioone, muu hulgas tootlikkuse suurendamiseks või mõõtmiseks.

Äritarkvara on tavaliselt arendatud kindla äriettevõtte soove arvestades ja seetõttu ei ole see lihtsasti teise ärikeskkonda ümber tõstetav, välja arvatud kui nende loomus ja tegevus on samasugused. Kuna igal äril on eri vajadused, siis on väga ebatõenäoline, et üks kõigile toodetav programm suudaks kõiki äriettevõtte vajadusi täita. Isegi kui kasutataks niisugust programmi, siis mingi osa muutmine või lisamine oleks ikka vajalik.

Osa äritarkvarast on interaktiivne ehk graafilise kasutajaliidesega ja kasutajad saavad sisestada ja muuta andmeid ja vaadata tulemusi. Mõned ärirakendused töötavad ise kindlatel aegadel või kindlate tegevuste korral ja kasutaja ei pea üldse programmiga tegelema või seda jälgima.

Osa ärirakendusi on loodud firma sees ja osa sisse ostetud. Ärirakendused on tavaliselt paigaldatud kas personaalarvutitele või suurtele serveritele. 

Ärikeskkonnas on palju erinevate vajadustega äritarkvarakasutajaid:

* Väikeäridel on tavaliselt kodus arveldamistarkvara ja kontoriprogrammid, nagu LibreOffice või Microsoft Office
* Keskmise suurusega äridel on suurem valik tarkvara rakendusi, kuhu kuulub arveldamine, kliendisuhtluse haldamine, töötajate majandamise süsteem, ostukorvi tarkvara ja teised tootlikkust arendavad rakendused.
* Suurtel äridel on palju suurem valik rakendusi, alustades rahaplaneerimisest ja lõpetades toote eluaja jälgimise rakendusega. Tavaliselt kasutatakse suurtes ärides nende funktsioonide jaoks kolmanda osapoole loodud programme.

Ajalugu
-------

Äritarkvara arendamise peamine põhjus on suurendada tootlikkust ja vähendada kulutusi või kiirendada tootlusringi. Äritarkvara arenduse alguses oli vaja suuri ja kohmakaid arvuteid, et teha kasvõi kõige kergemat ja tüütumat tööd.

Äritarkvara arenduse alguses oli tööstuslik raamatupidamistarkvara üks populaarsematest. Tööliste asendamine äritarkvaraga oli ettevõtjatele kasulik ja põhjustas töökohtade kaotamise, sest üks arvuti suutis ära teha paljude inimeste töö ega vajanud tervise- või pensionihüvitisi.

Äritarkvara arenguloo esimene tähelepanuväärsem muutus oli kirjutusmasina väljavahetamine arvutirakenduste vastu, nagu näiteks Microsoft Word. 1980. aastate lõpuks oli kirjutusmasin peaaegu kadunud, kuna miljonid inimesed hakkasid kasutama arvutit ja tekstitöötlustarkvara. Teised äriettevõtetes populaarsed arvutiprogrammid oli arvutus- ja tabeltöötlusprogrammid, nagu Microsoft Excel.

Rakenduste tugi
---------------

Ärirakendused on ehitatud ärikasutajate vajadusi arvestades. Need töötavad suurepäraselt, kuni ei ole muutusi vajadustes või äritehingutes. 

Ärirakendused võivad kasutajat alt vedada, kui tekib ootamatu viga. Viga võib tekkida andmevea tõttu, keskkonna vea tõttu, programmi vea tõttu, inimvea tõttu või töövoolu vea tõttu. Kui ärirakendus lakkab korrektselt töötamast, siis tuleb see kiiresti ära parandada, et töö saaks edasi minna. Tavaliselt tuleb see viga firmasiseselt ära paranda. Selleks on ärides tavaliselt palgatud IT-tugi.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib heliloojast; laeva kohta vaata artiklit Mstislav Rostropovitš (jõelaev)* |

---

1978. aastal mängimas tšellot Valges Majas
**Mstislav Rostropovitš** (vene Мстислав Леопольдович Ростропович, 27. märts 1927 Bakuu – 27. aprill 2007 Moskva) oli vene helilooja, tšellist ja Nõukogude-aegne vabadusvõitleja. 

Rostropovitš oli üks armastatumaid Venemaa kultuuritegelasi, kes pälvis nii kodumaal kui ka mujal tunnustustust Nõukogude ajal kodanikuõiguste eest võitlemisega. Näiteks kaitses ta häälekalt Andrei Sahharovi ja Aleksandr Solženitsõnit. Kui ta 1978. aastal välismaal oli, võtsid võimud temalt "ebapatriootliku tegevuse" eest kodakondsuse. Selle sai ta tagasi 1990. Viimastel eluaastatel elas Rostropovitš koos ooperilauljast abikaasa Galina Višnevskajaga vaheldumisi Venemaal, USA-s ja Prantsusmaal.

Elulugu
-------

16-aastaselt astus ta Moskva konservatooriumi, kus õppis kompositsiooni kuulsate heliloojate Sergei Prokofjevi ja Dmitri Šostakovitši juures. 1945 sai tuntuks tšellistina, võites kuldmedali üleliidulisel muusikute konkursil.

Tema esituses kõlas kogu tšellomuusika repertuaar ja mitmed heliteosed kirjutati ka spetsiaalselt talle. Ta esitas esmaettekandes 117 heliteost tšellole ja tema dirigeerimisel kanti ette 70 orkestriteose esmaesitust.
Kammermuusikuna on ta esinenud koos kuulsate pianistide Svjatoslav Richteri ja Emil Gilelsi ning viiuldaja Leonid Koganiga, pianistina on ta musitseerinud koos oma naise sopran Galina Višnevskajaga.

Alates 1969. aastast toetas ta põlu alla sattunud kirjanikku Solženitsõnit, lubades tal elada oma Moskva-lähedases suvilas ja kirjutades tema kaitseks avaliku kirja Leonid Brežnevile. Viimasele järgnes kontsertide ja ringreiside ärakeelamine ning salvestuste katkestamine. 

Pärast NSV Liidust lahkumist 1974. aastal sai temast üks juhtivaid Lääne dirigente. 17 hooaja jooksul juhatas ta Washingtoni, Bostoni ja Londoni riiklikku sümfooniaorkestrit ning Berliini ja Londoni filharmoonia sümfooniaorkestrit.

Ta on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule, kuhu on maetud ka Venemaa president Boriss Jeltsin, kellega kõrvuti astus ta vastu 1991. aasta putšile.

Autasud ja -nimetused
---------------------

Rostropovitšit oli tunnustatud 29 riigi autasudega. Ta oli 50 ülikooli audoktor, 40 organisatsiooni auliige, 28 linna aukodanik. Ta oli viiekordne Grammy auhinna laureaat (1970, 1977, 1980, 1983, 2003).

* Orden "Teenete eest Isamaa ees" 1. järk – 2007, 2. järk – 1997.
* Stalini preemia (1951)
* Lenini preemia (1964)
* Vene NFSV riiklik preemia (1991)
* Vene Föderatsiooni riiklik preemia (1995)
* Vene NFSV teeneline kunstnik (1955)
* Vene NFSV rahvakunstnik (1964)
* NSV Liidu rahvakunstnik (1966)
* Léonie Sonningi muusikaauhind (1981)
* Briti Impeeriumi Ordu rüütel (1987)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mstislav Rostropovitš** |

* 
* 
* Huvitavaid fakte Rostropovitšist
**Franz Reidolf** (11. juuli 1884, Kehra mõis, Harjumaa – 23. september 1945, Halle/Westfahlen, Saksamaa) oli Eesti metsateadlane.

Elulugu
-------

Franz Reidolf oli abimetsaülema poeg.

Lõpetas Tallinna Peetri Reaalkooli ja 1912. aastal Peterburi riikliku metsandusülikooli. Oli 1912–1916 Poolas Lovitsas Belovežje ürgmetsaalal kontrolör-metsaülem, 1916–1922 osales I maailmasõjas Vene sõjaväes ja Venemaa kodusõjas Lähis-Idas Inglise sõjaväes. Oli 1922–1923 Järva maakonna metsaülema abi, 1923–1927 Metsade Peavalitsuse metsamajanduse osakonna abijuhataja ja juhataja, 1927–1940 Riigimetsade Valitsuses abidirektor ja aastast 1931 metsamajanduse osakonna juhataja. 1941 kraavitööline, 1941–44 oli Riigimetsade Valitsuse ja Metsade Keskvalitsuse direktor ja juhataja. Aastast 1944 töötas Saksamaal Buroni metskonnas ametnikuna.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: metsakasvatus, jahindus, metsade kaitse. 17 trükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Die Jagd in Estland. Tallinn, 1937
* Jahinduse käsiraamat. Tallinn, 1938.

Kirjandus
---------

* EM (1934), 8, 286–287
* Eesti riigi-, avaliku- ja kultuurielu tegelased. 1918–1938. Tallinn, 1939, 226
* Eesti avalikud tegelased. Eluloolised andmed. Tartu, 1932, 266–267
* Tuiskvere, B. Kümme aastat Franz Reidolfi surmast. / EME, 18 (1955), 39–43
* Margus, M. Franz Reidolf – 110 aastat sünnist. // EM (1994), 5, 18
* Margus, M. Eesti metsaülemate saatusest. Tallinn-Tartu, 1995
* Kasesalu, H. Metsandusjuht ja jahindustegelane Franz Reidolf. // EM (2004), 3, 44–45.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Montréali-Mirabeli rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **YMX**, ICAO: **CYMX**) on rahvusvaheline lennujaam Mirabelis Québeci provintsis Kanadas. See asub provintsi suurimast linnast Montréalist 39 kilomeetrit loodes ja teenindab Suur-Montréali piirkonda.

Ehkki 1975. aastal avatud lennujaama kasutati varem ka reisilendude jaoks, keskendub see tänapäeval kaubalendude teenindamisele, kuid hõlmab ka meditsiinilisi õhuevakuatsioonilende ja üldlennundust.

Lennujaama juures asub Bombardieri ja Airbus Canada lennukitootmistehas, kus toimub Bombardier CRJ700, CRJ900 ja CRJ1000 ning Airbus A220 (varem Bombardier CSeries) seeria lennukite lõplik kokkupanek.

Ajalugu
-------

1960. aastatel Montréali tabanud hüppelise majanduskasvu tõttu leidsid Kanada föderaalvõimud, et piirkonda tuleks rajada uus kaasaegne lennujaam. Täpse asukohana kaaluti viit paika: Saint-Jean-sur-Richelieu (50 km Montréalist kagus), Vaudreuil-Dorion (40 km läänes), Joliette (70 km põhjas), Saint-Amable (30 km kagus) ja Sainte-Scholastique (60 km loodes). 1969. aasta märtsiks jõudsid riigi- ja provintsivõimud kokkuleppele, et lennujaam rajatakse Sainte-Scholastique'i küla juurde, kus 1971. aastal asutati seniste omavalitsusüksuste ja osade lennujaama tarbeks sundvõõrandatud maade liitmisel Mirabeli linn.

Lennujaam pidi võimude plaani järgi valmima 1976. aasta Montréali suveolümpiamängudeks ning avati 4. oktoobril 1975.

Uus lennujaam pidi saama 1941. aastal avatud Montréali-Dorvali rahvusvahelise lennujaama asemel uueks Ida-Kanada lennuliikluse sõlmpunktiks. Aastatel 1975–1997 olid kõik Montréali suunduvad või sealt startivad rahvusvahelised lennud (v.a. Kanada ja USA vahel) kohustatud kasutama Mirabeli lennujaama. Pikk vahemaa ja kehva transpordiühendus Montréaliga, samuti asjaolu, et Dorval jätkas siseriiklike lendude teenindamist, muutsid Mirabeli aga reisijate ja lennufirmade seas väga ebapopulaarseks.

1970. ja 1980. aastatel käis piirkonna majandus võrreldes Torontoga üksjagu alla, mistõttu reisijate arv vähenes veelgi. Arvestades seda ja kohustust kasutada Montréali teenindamisel Mirabeli lennujaama, hakkasid mitmed lennufirmad lendama hoopis Torontosse. 1991. aastaks teenindasid Mirabel ja Dorbal aastas 8 miljonit reisijat ja 112 000 tonni kaubavedusid, samas kui Toronto lennujaama vastav statistika oli 18,5 miljonit reisijat ja 312 000 tonni kaupa. Ilmnes üha selgemalt, et Montréal ei vaja kaht lennujaama. Siiski jäeti avalikkuse survel ära Montréali kesklinnale palju lähemal asunud Dorvali lennujaama planeeritud lammutamine.

2002. aastal suleti lennujaama reisiterminali kõrval asunud 354 numbritoaga hotell. Viimane reisiliini teenindav lennuk tõusis jaamast õhku 31. oktoobril 2004.

Lennujaama endine reisiterminal lammutati lõplikult 29. juunil 2016.

Viited
------

1. ↑  "Mirabel terminal demolition nears completion". *Skies Magazine* (inglise keeles). 9. august 2016. Vaadatud 2. veebruar 2023.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* Montréali-Mirabeli rahvusvaheline lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Valetamine** on kaardimäng.

Mängitakse kaardipakiga, milles on 52 kaarti. Kõik kaardid jagatakse mängijate vahel võrdselt. Alustaja valitakse vastavalt kokkuleppele. Hakatakse kordamööda kaarte tagurpidi lauale laduma. Mängija paneb lauale kuni 4 kaarti ja ütleb, mis kaardid need on (näiteks kolm seitset). Ta võib tõtt rääkida või valetada. Järgmine mängija võib püüda ära arvata, kas eelmine mängija rääkis tõtt, aga ta võib ka kaarte lisada. Kui ta valesti arvab, peab ta kõik lauda käidud kaardid üles võtma. Kui eelmine mängija rääkis tõtt ja järgmine arvas õigesti, jäetakse lauas olnud kaardid mängust välja. Kui mängija vale paljastatakse, peab ta kõik lauda käidud kaardid endale võtma. Kaarte võib lisada iga järgmine mängija. Et pole teada, kui paljudel juhtudel võidi valetada, võidakse samasse kuhja uusi kaarte lisada kas või seni, kui ühel mängijatest kaardid otsa saavad. See, kellel kaarte enam käes pole, on sunnitud arvama, kas eelmine mängija valetas või mitte. Võitja on see, kellel kaardid esimesena otsa saavad.
Rogelio Funes Mori
**Rogelio Gabriel Funes Mori** (sündinud 5. märtsil 1991 Mendozas) on Argentina päritolu Mehhiko jalgpallur, kes mängib ründajana Mehhiko kõrgliiga klubis Monterrey ja Mehhiko jalgpallikoondises.

Ta alustas profikarjääri 2009. aastal Argentina kõrgliiga klubis River Plate.

2013. aasta augustis liitus ta Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Benfica. Benfica koosseisus pääses ta Portugali kõrgliiga hooajal 2013–14 väljakule vaid kahes mängus. Suurema osa ajast mängis ta Portugali esiliigas Lissaboni Benfica duubelmeeskonnas, kus lõi kokku 13 väravat. Hooajal 2014–15 mängis ta laenul Türgi kõrgliiga klubis Eskişehirspor.

2015. aasta juunis liitus ta Monterreyga. 2019. aastal tuli ta klubiga Mehhiko meistriks ja võitis samal aastal ka Lõuna-Ameerika klubide CONCACAF-i Meistrite Liiga. CONCACAF-i Meistrite Liiga võitis ta Monterreyga teist korda 2021. aastal. 2021. aasta Meistrite Liiga finaalis alistas Monterrey Funes Mori väravast 1:0 teise Mehhiko klubi, Club América. Lisaks valiti Funes Mori sel hooajal Meistrite Liiga parimaks mängijaks.

Argentina jalgpallikoondises pidas Funes Mori 2012. aastal ühe kohtumise. 2020. aastal sai ta võimaluse hakata koondises esindama Mehhikot. Mehhiko jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 4. juulil 2021 sõprusmängus Nigeeria vastu ja lõi selles mängus ka värava. Ta kuulus Mehhiko koondisse 2021. aasta CONCACAF Gold Cupil, kus ta lõi kolm väravat.

Tema kaksikvend Ramiro Funes Mori on samuti jalgpallur.

Saavutused
----------

River Plate
* Primera B Nacional: 2011–12

Benfica
* Primeira Liga: 2013–14
* Taça de Portugal: 2013–14
* Taça da Liga: 2013–14

Monterrey
* Liga MX: Apertura 2019
* Copa MX: Apertura 2017, 2019–20
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2019

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 5.11.2021)
Ülo Nugis 2009. aastal
**Ülo Nugis** (28. aprill 1944 Tallinn – 18. november 2011) oli Eesti poliitik ja majandustegelane.

Haridus
-------

Ülo Nugis lõpetas põhikooliastme 1958. aastal Tallinna 17. Keskkoolis, Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi 1962, Valgevene Polütehnilise Instituudi masinaehituse erialal 1967 ning Delaware'i Ülikooli riigiõiguse ja poliitteaduste erialal 1991.

### Töökäik ja tegevus ühingutes

Nugis töötas mitmes ettevõttes insenerina 1967–1974, tehase Ehitusdetail direktorina 1974–1980, suusavabriku Dünamo direktorina 1980–1986 ning tootmiskoondise Estoplast peadirektorina 1986–1990.

Ta oli Eesti Töökollektiivide Liidu esimees 1988–1991 ja 20. augusti klubi liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Ülo Nugis ja Ants Paju 2011. aastal Põltsamaa lossihoovis
Ülo Nugis oli NSV Liidu Ülemnõukogu liige 1989–1991, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 1990–1992 saadik ja juhataja, Eesti Kongressi liige 1990–1992, Eesti Komitee liige 1990–1992, Tallinna Linnavolikogu liige, VII Riigikogu liige ja esimees, VIII Riigikogu ning IX Riigikogu liige.

Nugis oli NLKP liige 1973–1990. Ta on olnud Vabariiklaste Koonderakonna, Rahvusliku Koonderakonna Isamaa, Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakonna, Koonderakonna, Erakonna Uus Eesti ning Eestimaa Rahvaliidu liige. Ta oli Erakonna Uus Eesti esimees 2001–2003.

Autasud
-------

* Riigivapi IV klassi teenetemärk, 2001
* Riigivapi II klassi teenetemärk, 2004

Viited
------

1. ↑  Suri riigikogu endine esimees Ülo Nugis. Postimees.ee, 18.11.2011. (Kasutatud 18.11.2011).
2. ↑  Teenetemärkide kavalerid
3. ↑  Teenetemärkide kavalerid

Välislingid
-----------

* Lühitutvustus Riigikogu lehel

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Otto Pukk** | **Riigikogu esimees**1992–1995 | Järgnev**Toomas Savi** |


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Nõmme***  |
**Sihitu tegusõna** ehk **intransitiivne tegusõna** ehk **intransitiiv** ehk **sihitu pöördsõna** on tegusõna, mis esineb ilma sihitiseta. Sihitule tegusõnale vastandub sihiline tegusõna. 

Sihitud tegusõnad on näiteks: *armuma, noogutama, sõbrustama, lõõmama* jne. *Poiss **armus** tüdrukusse esimesest silmapilgust. Ma **noogutasin** märguandeks üks kord*.

Sihitu tegusõna ei väljenda tavaliselt suunatud tegevust.

Laused, kus tegusõna juures sihitis puudub, on intransitiivlaused.

Samas võivad tavaliselt sihitud tegusõnad mõnikord esineda ka sihiliste tegusõnadena: *Laps **nuttis** enda hingetuks* - selles lauses on sihitis *enda*.

Ka sihilised tegusõnad võivad vahel esineda ilma sihitiseta: *Nad söövad ja joovad*. Sellistesse lausetesse saab siiski alati sihitise juurde lisada. 

Sihitu tegusõnaga koos esinev sihitis on oma olemuselt ebatüüpiline. Samasugune ebatüüpiline sihitis võib esineda ka koos sihiliste tegusõnadega. Sellisel juhul on tüüpiline sihitis lausest välja tõrjutud või on see teisenenud määruseks.

Viited
------

1. 1 2  Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael ja Silvi Vare. 1993. Eesti keele grammatika II. Eesti keele ja kirjanduse instituut,Tallinn. 46-47
**"Hitman 2: Silent Assassin"** on seiklus-märul strateegiamäng, mille on välja töötanud IO Interactive ja avaldanud Eidos Interactive. 

See tuli Xboxi mängukonsooli jaoks välja 30. septembril.

Tegu on teise osaga "Hitmani" sarjast, ning sellele eelneb "Hitman: Codename 47". Microsoft Windowsile ja PlayStation 2-le tuli mäng turule 1. oktoobril, GameCube'ile 19. juunil 2003. 

Seda mängu on müüdud üle 3,7 miljoni eksemplari (23. aprill 2009 seisuga) ja see on müüduim mäng "Hitmani" sarjast .
Mängus mängitakse Agent 47-na.

Mängu olemus
------------

"Hitman 2" on missioonidele üles ehitatud mäng.

Arvamused
---------

"Hitman 2: Silent Assassin" on saanud üldiselt positiivseid hinnanguid. GameRankings ja Metacritic andisid mängu PlayStation 2 versioonile hindeks vastavalt 85,02% ja 85/100,   PC versioonile 84,88% ja 87/100,   Xboxi versioonile 84,63% ja 84/100 
 ning GameCube'i versioonile 83,47% ja 83/100 .

Viited
------

1. ↑  "Corporate Strategy Meeting" (PDF) (PDF). Square Enix. 22.04.2009. Lk 16. Vaadatud 03.07.2012.
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
**Hjørringi vald** on 2. järgu haldusüksus Taanis Põhja-Jüütimaa piirkonnas. Asub Jüüti poolsaare põhjaosas.

Praegune vald moodustati 2007. aastal kommunaalreformi käigus Hirtshalsi, Løkken-Vrå ja Sindali vallast.

Vallakeskus ja suurim asula on Hjørring, mis on ühtlasi üks Taani vanemaid linnu. Suuremad asulad on veel Hirtshals, Sindal ja Vrå.

Vallavanem on Arne Boelt (Sotsiaaldemokraadid).

Esimesed inimasustuse jäljed sellest piirkonnas ulatuvad 10 tuhande aasta taha.

* Rubjerg Knude tuletorn liigutati 2019. aastal rannikust kaugemal, et päästa seda merre vajumisestRubjerg Knude tuletorn liigutati 2019. aastal rannikust kaugemal, et päästa seda merre vajumisest
* Hirtshalsi tuletorn rajati aastal 1863Hirtshalsi tuletorn rajati aastal 1863
* Hirtshalsi kultuurimajaHirtshalsi kultuurimaja
* Püha Olavi kirik Hjørringis rajati umbes aastal 1200Püha Olavi kirik Hjørringis rajati umbes aastal 1200

Välislingid
-----------

* Valla koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hjørringi vald** |
**Hitra** on vald Norras Trøndelagi maakonnas. Hõlmab Hitra saare, mis on Norra suurim Põhjapöörijoonest lõuna pool asuv saar, ja mitmeid väikesaari. Valla halduskeskus on Fillan.

Hitra asutati vallana 1. jaanuaril 1938. Frøya eraldati Hitrast 1877. aastal ja sellest sai omaette vald. Ka kolm valda Hitra põhiosast eraldati omaette valdadeks. Need olid Fillan 1877. Kvenvær 1912. ja Sandstad (Fillanist) 1914. aastal. Kokku liideti need vallad jälle 1. jaanuaril 1964. 2017. aastani kuulus vald Sør-Trøndelagi maakonda. 2020. aastal liideti Hitra vallaga osa endisest Snillfjordi vallast.

Energia
-------

Saarel paikneb 2004. aastal avatud Hitra tuulepark, kus on 24 tuulegeneraatorit koguvõimsusega 55 MW.

Viited
------

1. ↑  Area statistics for Norway 2020
2. ↑  Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2022

Trøndelagi maakonna vallad

* Åfjord
* Flatanger
* Frosta
* Frøya
* Grong
* Heim
* Hitra
* Holtålen
* Høylandet
* Inderøy
* Indre Fosen
* Leka
* Levanger
* Lierne
* Malvik
* Melhus
* Meråker
* Midtre Gauldal
* Namsos
* Namsskogan
* Nærøysund
* Oppdal
* Orkland
* Osen
* Overhalla
* Ørland
* Rennebu
* Rindal
* Røros
* Røyrvik
* Selbu
* Skaun
* Snåsa
* Steinkjer
* Stjørdal
* Trondheim
* Tydal
* Verdal