recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Louise Duff
**Louise, kuninglik printsess ja Fife'i hertsoginna** (Louise Victoria Alexandra Dagmar, 20. veebruar 1867 London – 4. jaanuar 1931 London) oli kuninglik printsess ning Fife'i hertsoginna. Ta oli kuningas Edward VII ja kuninganna Alexandra kolmas laps ning vanim tütar. Ta oli kuningas George V noorem õde ning viies printsess, kes kandis tiitlit kuninglik printsess. Louise oli abielus Fife'i hertsog Alexander Duffiga.

Lapsepõlv
---------

Louise sündis Londonis Marlborough House'is, mis oli tema vanemate, toonaste Walesi printsi ja printsessi residents. Ta ristiti 10. mail 1867. Tema ristivanemad olid:

* Hellenite kuningas Geórgios I
* Preisimaa kroonprints (hilisem kuningas ja Saksa keiser) Friedrich
* Mecklenburgi suurhertsoginna Augusta
* Taani kuninganna Louise, kelle järgi printsess nime sai
* Venemaa keisrinna Maria Fjodorovna
* Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsog Karl
* Hessen-Kasseli kuurvürst Friedrich Wilhelm
* Saksi-Weimar-Eisenachi prints Eduard
* printsessid Alice ja Helena
* Printsess Louise, Argylli hertsoginna

Louise veetis suurema osa oma lapsepõlvest vanemate maakodus Sandringhamis. Nagu tema õed Maud ja Victoria, sai ka tema vähe haridust.

Abielu
------

Alexander ja Louise Duff
27. juulil 1889 abiellus Louise Fife'i krahvi Alexander Duffiga Buckinghami palees. Mees oli temast 18 aastat vanem. Kaks päeva pärast laulatust tegi kuninganna Victoria mehest Fife'i hertsogi ning Macduffi markii. Seaduse järgi pidi hertsogkond minema meessoost pärijale. Kui sai selgeks, et paaril ei sünni poega, muudeti 24. aprillil 1900 hertsogitiitli statuuti nii, et meessoost pärija puudumisel läheb hertsogkond üle naissoost pärijale.

Fife'i hertsogil ja hertsoginnal oli kolm last:

* Alastair Duff, Macduffi markii (surnult sündinud 1890)
* Leedi Alexandra Duff (17. mai 1891 – 26. veebruar 1959), abiellus prints Arthuriga
* Leedi Maud Duff (3. aprill 1893 – 14. detsember 1945)

Kuninglik printsess
-------------------

9. novembril 1905 tegi Edward VII Louise'ist kuningliku printsessi. Tema tiitliks sai "Tema Kuninglik Kõrgus Kuninglik printsess". Samal ajal said Louise'i tütardest Suurbritannia ja Iirimaa printsessid tiitliga "Kõrgus". Seega olid kaks printsessi "Tema Kõrgus Fife'i printsess Alexandra" ja "Tema Kõrgus Fife'i printsess Maud". Nad ei saanud oma tiitlit isa, vaid valitseva monarhi järgi.

1911. aasta detsembris sõitis kuninglik printsess koos perekonnaga Egiptusesse, kui nende laev Maroko lähedal karile sõitis. Kuigi nad pääsesid vigastusteta, jäi Alexander haigeks. Ta suri 1912. aasta jaanuaris Assuanis ning printsess Alexandra päris hertsogkonna.

Hilisem elu
-----------

Walesi printsess Louise sai 1885 Victoria ja Alberti ordeni, mida anti välja ainult Victoria eluajal ja naistele. 1887 sai Louise India krooni ordeni. 1929 sai temast *Dame*.

Kuninglik printsess suri 4. jaanuaril 1931 oma kodus ning ta maeti St George'i kabelisse Windsoris.
Volkssturmi võitlejad Berliinis, november 1944
Relvade väljajagamine Volkssturmi võitlejatele, oktoober 1944
**Volkssturm** oli Saksamaa poolsõjaväeline maakaitsevägi teise maailmasõja lõpuperioodil.

Hitler andis käsu Volkssturmi moodustamiseks 25. septembril 1944. Volkssturmi loomise otsus avalikustati 18. oktoobril 1944, Leipzigi lahingu aastapäeval.

Volkssturmi kutsumisele kuulusid mehed vanuses 16–60 aastat, keda mingil põhjusel ei olnud varem sõjaväeteenistusse võetud. Volkssturmi kutsuti ligi 6 miljonit meest.

Volkssturm allus NSDAP parteikantselei juhile Martin Bormannile, Volkssturmi sõjaväeline ülemjuhataja oli Heinrich Himmler.

Volkssturm täitis julgestusülesandeid ja osales kindlustustöödel ning võitles ka rindel.

Volkssturmi võitlejad olid enamasti erariietes ning kandsid käisesidet tekstiga "Deutscher Volkssturm – Wehrmacht". Osa Volkssturmi liikmeid kandis ka mundrit.

Täpseid andmeid lahingutegevuses hukkunud Volkssturmi liikmete arvu kohta ei ole. Vähemalt 175 000 Volkssturmi liiget hukkus või jäi teadmata kadunuks.

Viited
------

1. ↑  Der Volkssturm Lexikon der Wehrmacht
2. ↑  Deutsche Volkssturm german-helmets.com
3. ↑  Der Volkssturm Lebendiges Museum Online
4. ↑  Das letzte Aufgebot - der Volkssturm Tiroler Bildungsservice
5. ↑  Wolf Stegemann. Der Volkssturm war das letzte sinnlose Propaganda-Aufgebot mit Kranken, Jungen, Alten, Fußlahmen und Kurzsichtigen, um das Reich zu verteidigen Rothenburg unterm Hakenkreuz
6. ↑  Volkssturm Lexikon Zweiter Weltkrieg
Louvre'i püramiid öösel
**Louvre'i püramiid** (prantsuse keeles *Pyramide du Louvre*) on klaasist ja metallist valmistatud püramiid, mis asub Pariisis Louvre'i peamises sisehoovis (Cour Napoleonis).

Püramiidi tellis 1984. aastal Prantsusmaa president François Mitterrand Prantsuse revolutsiooni 200. aastapäevaks. See avati pidulikult 29. märtsil 1989 ja selle arhitekt on Ieoh Ming Pei. Louvre'i püramiid on Pariisi üks vaatamisväärsusi. 

Püramiidi valmimise järel sai sellest Louvre'i muuseumi uus peasissepääs – vana polnud külastajate hulgaga enam toime tulnud. Püramiidi all paikneb aatrium piletikassade, riietehoiu, WC-de ja muu vajalikuga. Suurt püramiidi ümbritsevad purskkaevud ja kolm väiksemat püramiidi.

Püramiidi kõrgus on 20,6 meetrit, nelinurkse aluse külje pikkus 35 meetrit. Püramiid koosneb 603 rombikujulisest ja 70 kolmnurksest klaaspaneelist, mille paksus on 21 millimeetrit.

Püramiidi rajamine tekitas Prantsusmaal märgatavat vastumeelsust. Kardeti, et selline futuristlik ehitis ei sobi Louvre'i klassitsistliku stiiliga. Irvhambad rääkisid Mitterrandi "vaaraokompleksist", teised kiitsid kahe stiili – vana ja uue – õnnestunud liitmist.

Viited
------

1. ↑  Louvre Pyramid veebilehel glassonweb.com (vaadatud 8.08.2010)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Louvre'i püramiid** |
**Subsistents** ehk **subsisteerimine** (ladina keeles *subsistentia*) on substantsi olemine iseeneses ja iseenda kaudu (*das Substanzsein. [...] durch und in sich bestehen*).

Boethius leiab: (*Subsistit hoc quod nun indiget alio*). 

Albertus Magnus sedastab: (*Subsistentia sive ousiôsis significat ens ex se nec distinctum, nec distinguibile*) (Sum. th. I, 43, 1). 

Aquino Thomas kirjutab: "vastavalt, kui (substants) on olemas iseeneses ja mitte teistes, kutsutakse subsistentsiks" (*secundum enim, quod (substantia) per se exsistit, et non in alio, vocatur subsistentia*) (Sum. th. I, 29, 2 c)

Alois Riehli järgi on subsiteerimine "eksisteerimine ruumis" (*im Raume existieren*) (Philos. Krit. II 1, 81)

Alexius Meinong teeb vahet subsitstentsil ja eksistentsil. Subsistents on lai ontoloogiline kategooria, mis hõlmab nii konkreetseid kui ka abstraktseid objekte. Konkreetsed objektid nii eksisteerivad kui ka subsisteerivad. Abstraktsed objektid ei eksisteeri, vaid ainult subsisteerivad.

Välislingid
-----------

* Rudolf Eisler 1904. Subsistenz - Wörterbuch der philosophischen Begriffe
* Takashi Yagisawa 2018. Possible Objects, 3.1 Subsistence vs. Existence
**Oliviin** on magneesiumi- ja rauarikaste silikaatsete kivimit moodustavate mineraalide rühm.

Keemiline valem: (Mg,Fe)2SiO4

Oliviin on enamasti oliivrohelise värvusega, sellest ka nimi. Kuulub rombilisse süngooniasse. Oliviin on küllaltki suure erikaaluga mineraal, keskmiselt 3,32. Kõvadus on 6,5...7, tal on klaasiläige.

Enamik oliviine moodustavad isomorfse rea, mille ühes otsas on mineraal forsteriit (Mg2SiO4), teises otsas aga fajaliit (Fe2SiO4). Seega saavad raua- ja magneesiumiaatomid üksteist kristallstruktuuris igas vahekorras asendada.

Oliviin on oluline kivimit moodustav mineraal, kuuludes peamiselt suhteliselt vähe räni sisaldavate tardkivimite (aluselised ja ultraaluselised kivimid) koostisse. Peaaegu täielikult koosneb oliviinist peridotiitide hulka kuuluv kivim duniit. Et sellised kivimid on laialt levinud Maa vahevöös, on ka oliviini kontsentratsioon vahevöös märgatavalt kõrgem kui maakoores. Oliviin mureneb kergesti serpentiiniks. Hüdrotermaalse muutumise tagajärjel muutub oliviin peamiselt iddingsiidiks. Oliviinil on kõrge sulamistemperatuur, mistõttu hakkab ta magma jahtudes esimesena kristalliseeruma. Olulisel määral sisaldavad oliviini ka Kuu basaltsed laavavoolud.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Oliviin** |
**Živaja Starina** (vene keeles Живая старина) on 1992. aastal Riikliku Vene Folkloori Keskuse (Государственный республиканский центр русского фольклора, ГРЦРФ) asutatud folkloristika ja pärimuskultuuri ajakiri, mis hakkas ilmuma 1994. aastal ja jätkab aastatel 1890–1917 ilmunud samanimelise ajakirja ülesannete ja temaatikaga. Ajakiri keskendub vene ja teiste Venemaa rahvaste folkloori ja pärimuskultuuri, samuti maailma slaavi rahvaste folkloorile. 

Aastatel 1994–1997 oli ajakirja peatoimetaja Nikita Tolstoi, kelle surma järel sai peatoimetajaks Sergei Nekljudov. Aastast 2011 on peatoimetaja Olga Belova. Ajakirja toimetuskolleegiumisse kuuluvad vene olulisemate teaduskeskuste esindajad.

Ajakiri ilmub neli korda aastas ja on lülitatud Venemaa teadusliku tsiteerimise indeksisse RINTS ((РИНЦ).

Ajakirjas avaldatakse folkloori teooria ja keele kõrval folkloristika ajaloo ja suundumuste, folklooriliikide, rahvakombestiku ja -kalendri, rahvausundi ja materiaalse kultuuri alaseid käsitlusi. Avaldatakse ka välitööde ja arhiivide materjale, ülevaateid, uusimate vene ja slavistika väljaannete retsensioone, erialaste konverentside kroonikaid.

Viited
------

Kirjandus
---------

* Живая старина. In: Русская периодическая печать (1702—1894): Справочник. — М.: Госполитиздат, 1959. — С. 701.
* Живая Старина. In: Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона : в 86 т. (82 т. и 4 доп.). — СПб. 1890—1907.

Välislingid
-----------

* Zhivaja starina veebileht;
* Указатель содержания журнала «Живая старина» за 1891—1905 гг.;
* Указатель содержания журнала «Живая старина» за 1995—2007 гг.;
* Выпуски журнала «Живая старина» за 1890—1908 гг..
Francesco Araja
**Francesco Domenico Araja** (ka **Francesco Domenico Araia**; 25. juuni 1709 Napoli – ca 1770 Bologna) oli itaalia helilooja, kes on tegutsenud kapellmeistrina Venemaal.

Ta oli itaalia nn. naapoli koolkonna ooperi-helilooja (alates aastast 1729). Aastail 1735–1758 ja hiljemgi (1762) elas-töötas ta oma ooperitrupiga Peterburis (ajuti käis Itaalias uusi lauljaid värbamas). Talle kuulub esimene Venemaal lavastatud itaalia ooperi au - "Armastuse ja vihkamise jõud" 1736 (Milano 1734), mis avaldati ka venekeelsena V. K. Tretjakovski tõlkes. 1755 lavastati tema ooper "Tsefal ja Prokris" venekeelsele libretole (A.P.Sumarokov Ovidiuse järgi). Alates 1755 kaasas ta itaalia ooperisse ka vene lauljaid. Alates 1759 on tagasi Itaalias.

Looming
-------

* ooperid
	+ sealhulgas "Kojamees Nino e.Semiramid" 1737
	+ "Artaxerx" 1738
	+ "Selevk" 1744
	+ "Scipion" 1745
	+ "Mitridate" 1747
	+ "Bellerophonte" 1750
	+ "Pärjatud Jevdoxia" 1751
	+ allegooriline pastoraal vene külaelust "Rahu pelgupaik" (*L´asilo della pace*) 1748
	+ "Aleksander Indias" 1755
* oratooriume
* kantaate
* sonaat-kapritšo clavicembalole jm.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2021 | jäähoki |

**Jakob Oettinger** (sündinud 18. detsembril 1998 Lakeville'is Minnesotas) on USA jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Dallas Stars.

Aastatel 2016–2019 mängis ta Bostoni Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2017. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i *draft* '​is 26. valikuna. 2019. aasta märtsis sõlmis ta Starsiga kolmeaastase lepingu. Hooaja 2018/19 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Dallas Starsi tütarklubis Texas Stars. NHL-is debüteeris ta 8. septembril 2020 Läänekonverentsi finaali teises mängus Vegas Golden Knightsi vastu, kui vahetati mängu Anton Hudobini asemele. Dallas Starsi üheks põhiväravavahiks sai Oettinger hooajal 2020/21.

2021. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Oettinger USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Välislingid
-----------

* Jake Oettinger NHL.com lehel
* Jake Oettinger hockeydb.com lehel

| * v
* r
Dallas Stars |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jake Oettinger **·** Rémi Poirier **·** Scott Wedgewood |
| 
**Kaitsjad**: Jani Hakanpää **·** Joel Hanley **·** Miro Heiskanen **·** Esa Lindell **·** Nils Lundkvist **·** Colin Miller **·** Ryan Suter |
| 
**Ründajad**: Jamie Benn **·** Jevgeni Dadonov **·** Ty Dellandrea **·** Max Domi **·** Radek Faksa **·** Luke Glendening **·** Roope Hintz **·** Wyatt Johnston **·** Joel Kiviranta **·** Mason Marchment **·** Fredrik Olofsson **·** Joe Pavelski **·** Jason Robertson **·** Tyler Seguin |
**Suceava maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Moldovas ja Bukoviinas, väike lääneosa asub Transilvaanias. Piirneb põhjas Ukrainaga.

Maakonna lääneosa jääb Karpaatidesse, suuremad jõed on Siret, Moldova ja Jijiu.

Linnad
------

* Broșteni
* Cajvana
* Câmpulung Moldovenesc
* Dolhasca
* Fălticeni
* Frasin
* Gura Humorului
* Liteni
* Milișăuți
* Rădăuți
* Salcea
* Siret
* Solca
* Suceava
* Vatra Dornei
* Vicovu de Sus

Välislingid
-----------

* Suceava maakonna koduleht


Rumeenia maakonnad ja keskalluvusega linn

Alba **·**  Arad **·**  Argeș **·**  Bacău **·**  Bihor **·**  Bistrița-Năsăud **·**  Botoșani **·**  Brașov **·**  Brăila **·**  Bukarest **·**  Buzău **·**  Caraș-Severin **·**  Călărași **·**  Cluj **·**  Constanța **·**  Covasna **·**  Dâmbovița **·**  Dolj **·**  Galați **·**  Giurgiu **·**  Gorj **·**  Harghita **·**  Hunedoara **·**  Ialomița **·**  Iași **·**  Ilfov **·**  Maramureș **·**  Mehedinți **·**  Mureș **·**  Neamț **·**  Olt **·**  Prahova **·**  Satu Mare **·**  Sălaj **·**  Sibiu **·**  Suceava **·**  Teleorman **·**  Timiș **·**  Tulcea **·**  Vaslui **·**  Vâlcea **·**  Vrancea
**Kaia Philips** (sündinud 26. juulil 1969 Keilas) on eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1987 Tartu 12. Keskkooli, 1992 Tartu Ülikooli majandusteaduskonna, 1992–1995 TÜ ja 1995–1996 Stockholmi Ülikooli magistrantuuri, majandusmagister (1996, Stockholmi Ülikool), 1997–2002 TÜ doktorant, Ph.D. (majandusteadus, 2002, TÜ), väitekiri "The changes in valuation of human capital during the transition process in Estonia" (Tartu, 2001). Täiendas end 1994–2001 USA-s, Ungaris, Taanis ja Saksamaal. Oli 1993–1995 TÜ kirurgiakliiniku vanemlaborant, 1995 TÜ turunduse ja juhtimise instituudi vanemlaborant, 1996–1997 majandusteaduskonna statistika õppetooli assistent, 1997–2002 lektor, 2002– dotsent, 2004–2006 ka õppetooli hoidja. Lugenud statistika, statistilise andmetöötluse, majanduse uurimise meetodite jm kursusi.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: inimkapital, töö-ökonoomika, tööjõud, töösuhted, sotsiaalpartnerlus, töötingimused, tööhõivepoliitika, palgapoliitika. Osalenud 8 välismaa ja 4 Eesti uurimisprojektis. Mitme erialanõukogu, komisjoni ja töögrupi liige, olnud konverentside korraldajaid. European Industrial Relations Observatory (EIRO), European Working Conditions Observatory (EWCO) ja European Restructuring Monitor'i (Eesti Rahva Muuseumi (ERM)) Eesti korrespondent (2003–2006). Euroopa Töö-ökonomistide Assotsiatsiooni (EALE) liige (2000), Eesti sotsiaalmajandusnõukogu liige (2000), Eesti Majandusteadlaste Seltsi asutajaliige (2002), Eesti Statistikaseltsi juhatuse (2004) liige. Üle 50 teadustrükise.

Tunnustus
---------

* 2011 Tartu Ülikooli aumärk

Teoseid
-------

* Euroopa Liiduga ühinemise mõjud palkadele ja tööjõu vabale liikumisele (kaasautor). Tallinn, 2003
* The incidence and cost of job loss in a transition economy: Displaced workers in Estonia, 1989 to 1999 (kaasautorid H. Lehmann, J. Wadsworth). // J. Comparative Economics 33 (2005)
* Job creation and job destruction in Estonia: Labour reallocation and structural changes (kaasautorid J. Masso, R. Eamets). // Estonia, the New EU Economy: Building a Baltic Miracle? Burlington, 2006
* Creative destruction and transition: Evidence on firm demographics from Estonia (kaasautorid J. Masso, R. Eamets). // Entrepreneurship, Industrial Location and Economic Growth. Edward Elgar Publishing, 2007
* Job flows and worker flows in the Baltic States: Labour reallocation and structural changes (kaasautorid J. Masso, R. Eamets). // Labour Market Flexibility, Flexicurity and Employment: Lessons of the Baltic States. Nova Sci. Publishers, 2007.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Kaia Philips Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Subjektiivsus** on mõiste, mida negatiivse hinnanguna kasutatakse avalduste või tegevuste kohta, mis teostatakse juhusliku isiku (subjekti) poolt, kes ei hooli üldisest arvamusest ja tegutsemise aktsepteeritud kriteeriumitest. Positiivse hinnanguna tähistab subjektiivsus vaimse, emotsionaalse ja tahteakti mina- ja enesekesksust. 

Teaduses, eriti just reaalteadustes, kus kesksel kohal on ratsionaalne vaade, püütakse vältida subjektiivseid hoiakuid, et tagada teadmiste, teooriate võimalikult suur objektiivsus, universaalsus. Sellise sõltumatu arvamuse juurde juhatab katse, matemaatika ja täpselt, rangelt defineeritud teadusliku terminoloogia, teaduskeele kasutamine. Samuti teadusliku kogukonna üldise arvamuse, falsifitseeritavuse aktsepteerimine.

Subjektiivne vaade võib olla ka positiivse sisuga. Isiklik, omapärane vaatenurk, arvamus, nägemus, hinnang on kesksel kohal, tihti määrava tähtsusega inimkultuuri humanitaarses osas, eriti näiteks kunstis, kirjanduses, muusikas jne. Seejuures tuleb hästi esile subjektiivsele vaatele sisemiselt omane emotsionaalne külg.

Uusajal kujunenud filosoofiast alates mõisteti subjektiivsuse all üldiselt igasuguse inimliku tegevuse eripärasust.

Lihtsalt lisakujundina: objektiivsuse ja subjektiivsuse vastandpaar on hiina ja jaapani keeles edasi antud kui külalise vaade ja peremehe vaade. Esimene pole sedavõrd palju isiklikult vaatlusobjektiga seotud ja suudab seetõttu maailma rohkem kõrvalt, neutraalsest vaatepunktist vaadata. Teine on mõjutatud oma emotsionaalselt seotud, individuaalsest, isiklikult seotud vaatepunktist.

Vaata ka
--------

* intersubjektiivsus
* objektiivsus

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Subjektiivsus** |

* Roland W. Henke. Subjektivität. Online-Wörterbuch Philosophie: Das Philosophielexikon im Internet
**Kaia** on eesti naisenimi. Nime Kaia nimepäev on 14. oktoober.

Kaia on eesti naisenimi. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Kaia 602 naisel. Kaia on populaarsuselt 273. naisenimi. Vanim Kaia on vanuserühmas 85+, noorim vanuserühmas 0–4. Kaia on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 42). Kõige populaarsem on eesnimi Kaia vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,78. Kõige rohkem on eesnimega Kaia sündinud märtsis, kokku 62. Kõige populaarsem on eesnimi Kaia Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,5.

Nime kandjaid
-------------

* Kaia Iva, majandustegeane ja poliitik
* Kaia Jäppinen, poliitik
* Kaia Kanepi, tennisist
* Kaia Kask, bioloog
* Kaia Kiik, kunstnik ja kuraator
* Kaia Lehari, kunstiõppejõud
* Kaia Palm, molekulaarbioloog
* Kaia Philips, majandusteadlane
* Kaia Sisask, tõlkija ja toimetaja
* Kaia Skoblov, näitleja
* Kaia Soosaar, kergejõustiklane
* Kaia Triisa, seltskonnategelane ja jumestaja

Vaata ka
--------

* Kaija
* Kaja (eesnimi)
* Kai (eesnimi)
* Kaie

Viited
------

1. 1 2  "Nimede statistika". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2020. Vaadatud 15.11.2018.
**Aatommass** ehk **suhteline aatommass** (varem ka **aatomkaal**) on kas keemilise elemendi või selle isotoobi ühe aatomi mass aatommassiühikutes (amü). 
Alates 1961. a kasutatakse aatommassiühikuna süsinikuühikut, mis on 1/12 süsiniku isotoobi 12C aatomi massist.

Aatomi mass moodustub peamiselt aatomituuma prootonite ja neutronite massist ehk tuuma massiarvust. Seega on elemendi erinevatel isotoopidel, mille tuumas on erinev arv neutroneid, erinev aatommass. Kuna enamik elemente esineb looduslikult isotoopide seguna, on keemilise elemendi aatommass selle elemendi isotoopide aatommasside kaalutud keskmine. Kaaludeks on seejuures vastava isotoobi loodusliku esinemise sagedused.

Näiteks süsinik esineb looduslikult kahe isotoobina: 12C, mille aatommass on 12 amü ja mida esineb looduslikus süsinikus 98,89% ning 13C, mille aatommass on 13,00335 amü ja mida esineb 1,11%. Leides nende isotoopide aatommasside keskmise, saame süsiniku (keskmiseks) aatommassiks 12,01115 amü.

Kuna isotoopide täpne esinemissagedus looduses pole teada, tuuakse elementide aatommassid veaga (nt. 2001. a IUPAC-i andmeil oli molübdeeni aatommass 95,94 ± 0,02). Samuti täpsustatakse elementide aatommasse perioodiliselt.

Ajalooliselt võttis suhtelise aatommassi 19. sajandi alguses kasutusele inglise keemik John Dalton, kasutades võrdluseks vesiniku aatomi massi. Siiski ei võimaldanud tolle aja arusaamad aine ehitusest elementide aatommasse õigesti määrata. Läbimurdeni jõuti alles peale Amedeo Avogadro poolt 1811. a sõnastatud molekulaarse teooria hüpoteesi üldtunnustamist 1860. a. rahvusvahelisel keemikute kongressil Karlsruhes.

Esialgu määrati aatommassid kindlaks kergeima elemendi - vesiniku suhtes. Kuna aga enamiku elementide aatommassid määrati hapnikuühenditest, siis teostati mõõtmisi tegelikult hapniku aatommassi suhtes ning kasutusele võeti hapnikuühik. Praktikas kasutati paralleelselt kaht hapnikuühikut: 

* keemilist hapnikuühikut, mis vastas 1/16 loodusliku hapniku aatomi massist
* füüsikalist hapnikuühikut, mis oli 1/16 hapniku isotoobi 16O aatomi massist

Kuna kahel erineval skaalal leitud elementide aatommassid erinesid teineteisest rohkem, kui arvutusteks sobilik viga, otsustati 1961. aastal kasutusele võtta mõlemaid nõudmisi rahuldav süsinikuühik.

Aatommasside mõõtmiseks kasutatakse massispektromeetrit.

Vaata ka
--------

* Isotoop
* Massiarv
* Molaarmass
* Molekulmass
* Avogadro seadus

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Aatommass** |

* Keemiliste elementide aatommassid 2001 (*inglise keeles*; PDF-fail)
2007. aasta ball Viini raekojaplatsil
Fran Drescheri ja Bill Clintoni kõne Life Ball'il 2009. aastal
**Life Ball** on Viini raekojaplatsil korra aastas, mais või juunis, toimuv suurim heategevusüritus Euroopas. Paljude prominentide ja patroonide osalusega pidulik ball toetab HIVi nakatunud või AIDSi haigestunud inimesi. Üritust korraldab mittetulunduslik organisatsioon AIDS LIFE, mis asutati 1992. aastal Gery Keszleri ja Torgom Petrosiani poolt.

Austria-Ungari eelviimase keisri Franz Joseph I sajanda surma-aasta tõttu 2016. aastal balli ei toimunud, kuid jätkus järgmisel aastal enda tavapärases asukohas.

AIDS LIFE
---------

 *Pikemalt artiklis AIDS LIFE*
AIDS LIFE toetab abiorganisatsioone, mis on pühendunud HIV-positiivsete või AIDSi-haigete inimeste aitamisele. Rahaliste vahendite eraldamise eest vastutav meeskond uurib põhjalikult iga projekti jaoks laekunud avaldust. Lisaks on AIDS LIFE'i selge eesmärk tõsta üldsuse teadlikkust antud epiteemia teemal, et inimesed teaksid tunnetada sellest tulenevat ohtu.

Vaata ka
--------

* Susanne Bartsch
* Love Parade

Välislingid
-----------

* Life Ball – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Life Balli ametlik koduleht
**Kristjan Saal** (sündinud 10. detsembril 1977 Tartus) on eesti keemik ja materjaliteadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1996 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 2000 Tartu Ülikooli keemiaosakonna, 2002 magistrantuuri, keemiamagister (2002, TÜ), väitekiri "Immobiliseeritud glükoosi oksüdaasi visualiseerimine aatomjõumikroskoobi abil", 2002–2006 TÜ doktorant, PhD (bioorgaaniline keemia, 2006, TÜ), väitekiri "Pindade silüülimine biomolekulide immobiliseerimiseks". Oli 2002–2003 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi (FI) insener, 2003–2005 TÜ anatoomia instituudi teadur, 2005–2006 TÜ materjaliteaduse ja materjalide tehnoloogia doktorikooli teadur, 2006 TÜ FI erakorraline teadur, 2007– madalate temperatuuride labori materjaliteaduse teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: keemia ja keemiatehnika: silaanikeemia, sool-geel-tehnoloogia, biomolekulide immobilisatsioon, teravikmikroskoopia. Eesti Materjalitehnika Ühingu liige (aastast 2005). Üle 15 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Characterization of glucose oxidase immobilization on mica carrier by atomic force microskopy and kinetic studies (kaasautor). // Biomol. Eng. 19 (2002)
* Electrically conductive and optically transparent Sb-doped SnO2STM-probe for local exitation of electroluminescence (kaasautor). // Ultramicroscopy 104 (2005) 1
* Morphological investigation of transgenic with CCK2 receptor overexpression mice brain: a pilot study (kaasautor). // Eesti Arst (2005), lisa 6
* Sol-gel films for DNA microarray applications (kaasautor). // Materials Lett. 60 (2006) 15.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Kristjan Saal Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Kristjan Raua majamuuseum** oli aastatel 1984–2008 Tallinnas Nõmmel aadressil Kristjan Raua tänav 8 tegutsenud muuseum; Eesti Kunstimuuseumi filiaal.

Muuseum asus majas, mille on kunstnik Kristjan Raua eskiisjooniste põhjal Kristjan Raua pere jaoks projekteerinud arhitekt Herbert Johanson. Kristjan Raud elas selles majas aastatel 1929–1943. Eramu natsionaliseeriti 1953. aastal ja võeti kasutusele üürimajana. Majamuuseumi rajamise idee tekkis Kristjan Raua 100. sünniaastapäeva tähistamisega 1965. aastal. Maja tühjendati üürnikest ja tehti tookordsele kultuuriministeeriumile eraldatud summadega muuseumi tarvis korda.

Muuseum asutati 15. augustil 1977. 1980. aastate alguses tehti majas Kristjan Raua tütretütre, arhitekt Krista Pihelga projekti järgi kapitaalremont. 12. novembril 1984. aastal avati majas Kristjan Raua majamuuseum Eesti Kunstimuuseumi filiaalina.

Kristjan Raua lesk Elviira Raud ja tütar Helge Pihelga kinkisid muuseumile 300 Kristjan Raua teost, sadakond dokumenti, diplomit, ürikut, aga ka majja kuulunud mööbliesemed ja Kristjan Raua maalitarbed. Eesti Vabariigi taastamise raames aset leidnud erastamise ja tagastamise käigus anti maja ja krunt kunstniku tütrele tagasi, ent nii maja kui ka krunt jäid edasi tasuta muuseumi kasutusse. 2008. aastaks oli maja seisukorras, mis nõudis remonti. Samuti nappis toonase majandussurutise tõttu vahendeid muuseumi käigus hoidmiseks ja Eesti Kunstimuuseumi juhatus otsustas maja omanikele tagasi. Muuseum suleti 31. märtsil 2008.

Muuseumi püsiekspositsioon kajastas kunstniku elu- ja loometeed. Muuseumis oli täielikult taastatud elutoa ja ateljee esialgne ilme. Muuseumis korraldati ka väikesi eesti kunsti näitusi ning viidi läbi pedagoogilisi programme (lastele ja täiskasvanutele). Kristjan Raua kogu hoitakse Eesti Kunstimuuseumis.

Viited
------

1. 1 2  Kristjan Raua kogu. Eesti Kunstimuuseumi veebisait.
2. ↑  EE 12. köide, 2003: 475.
3. 1 2 3  Kristjan Raua majamuuseum. Sirp, 8. veebruar 2008.
4. ↑  Eesti ajalugu: kronoloogia. 2007. Koostanud Sulev Vahtre. Teine trükk. Kirjastus Olion. Lk 125

Välislingid
-----------

* Kristjan Raua kogu Eesti Kunstimuuseumi veebisaidil
Anders Jacobsen
**Anders Jacobsen** (sündinud 17. veebruaril 1985 Hønefossis) on Norra suusahüppaja

Jacobsen osales esimest korda maailma karikasarjas 2006–2007 hooajal ja sai esimesel etapil 24. novembril 2006 Soomes Kuusamos kolmanda koha. Esimese võidu maailma karikasarja etapil sai ta 17. detsembril 2006 Šveitsis Engelbergis. 

Jacobseni kohta võib ka nelja hüppemäe turnee põhjal öelda, et tuli, nägi ja võitis. 2006.-2007. aasta turneel osales ta esimest korda ja kohe tuli ka täistabamus. Ta sai turnee üldvõidu, olles Oberstdorfis 4. Garmisch-Partenkirchenis 5. Innsbruckis 1. ja Bischofshofenis 2. Pärast hüppemäeturneed sai ta kolmanda etapivõidu Vikersundi lennumäel Norras.

Esimesel maailma karikasarja hooajal tuli ta üldarvestuses teiseks poolakas Adam Małyszi järel. Peaaegu kogu hooaja juhtinud norralane kaotas lõpuks poolakale 134 punktiga.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2010 Kanada Vancouveris
	+ pronksmedal meeskonnavõistluses

### Maailmameistrivõistlustel

* 2007 Jaapan Sapporos
	+ Hõbe hõbemedal meeskonnavõistluses suurel mäel
* 2009 Tšehhi Jaapanis
	+ Hõbe hõbemedal meeskonnavõistluses suurel mäel
	+ Pronks pronksmedal suurel mäel
* 2011 Norra Oslos
	+ Hõbe hõbemedal meeskonnavõistluses normaalmäel
	+ Hõbe hõbemedal meeskonnavõistluses suurel mäel
* 2013 Itaalia Val di Fiemmes
	+ Pronks pronksmedal suurel mäel

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* 2. koht: 2007

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Anders Jacobsen on osalenud (seisuga 20. jaanuar 2015) 153 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 28 korral, neist 10 etappi on ta võitnud.

| Jrk. nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2006 | 17. detsember | Engelberg |  Šveits | suur mägi |
| **2.** | 2007 | 4. jaanuar | Innsbruck |  Austria | suur mägi |
| **3.** | 2007 | 13. jaanuar | Vikersund |  Norra | lennumägi |
| **4.** | 2007 | 10. veebruar | Willingen  |  Saksamaa | suur mägi |
| **5.** | 2008 | 9. veebruar | Liberec |  Tšehhi | HS134 |
| **6.** | 2010 | 31. jaanuar | Oberstdorf |  Saksamaa | HS213 |
| **7.** | 2012 | 30. detsember | Oberstdorf |  Saksamaa | HS137 |
| **8.** | 2013 | 1. jaanuar | Garmisch-Partenkirchen |  Saksamaa | HS140 |
| **9.** | 2013 | 12. jaanuar | Zakopane |  Poola | HS134 |
| **10.** | 2015 | 1. jaanuar | Garmisch-Partenkirchen |  Saksamaa | HS140 |

### Nelja hüppemäe turneel

**1. koht: 2006–2007**

Välislingid
-----------

* Anders Jacobsen FIS-i kodulehel
* Anders Jacobseni blogi Poolast
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2010 | jäähoki |

**Anders Lindbäck** (sündinud 3. mail 1988 Gävles) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib väravavahina Rootsi kõrgliigaklubis Brynäs IF.

Ta alustas Brynäsis ka klubikarjääri. Hooajal 2009–10 mängis ta Timrå IK-s.

2008. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i *draft* '​is 207. valikuna. Predatorsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2010–11. NHL-is on ta mänginud veel Tampa Bay Lightningi, Dallas Starsi, Buffalo Sabresi ja Arizona Coyotesi meeskonnas.

2016. aasta detsembris naasis Lindbäck Rootsi kõrgliigasse, liitudes Rögle BK-ga. 2017. aasta juulis sõlmis ta taas lepingu Nashville Predatorsiga, kuid sai hooajal 2017–18 mänguaega ainult Predatorsi farmklubis Milwaukee Admirals AHL-is. Samal hooajal osales ta AHL-i tähtede mängul. Pärast seda mängis ta hooajal 2018–19 Šveitsi kõrgliigaklubis HC Davos.

2019. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Nižni Novgorodi Torpedo. Aastatel 2020–2022 mängis ta samas liigas Jokerite meeskonnas.

2022. aasta mais naasis Lindbäck oma esimesse koduklubisse Brynäs.

2010. aasta jäähoki maailmameistrivõistlustel võitis ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Viited
------

1. ↑  "Brynäs IF welcome home Anders Lindback" (rootsi). Brynäs IF. 20. mai 2022. Vaadatud 20. mail 2022.

Välislingid
-----------

 Anders Lindbäck – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Anders Lindbäck NHL.com lehel
* Anders Lindbäck hockeydb.com lehel
**Arnd von Galen** oli Liivimaa ordu rüütelvend 16. sajandi keskpaigas.

Galeni vanemad olid Dietrich von Galen zu Vellinghausen ja Margaretha von Vollenspit. Nad abiellusid 1515. aastal, seega sündis Arnd pärast seda. Tõenäoliselt sündis ta Dinkeri kirikukihelkonnas Soesti lähedal, kus tema vanemad esialgu elasid. Arndil oli ka mitu venda, neist kolm – Dietrich, Wessel ja Johann – viibisid temaga samal ajal Liivimaal, kuid polnud Liivimaa ordu liikmed. Esimene neist oli aga ordu teenistuses palgasõdurite grupi juhina. Võimalik, et samaaegselt Liivimaa ordus olnud Otmar von Galen oli Arndi onu.

Arnd tuli Liivimaale ja astus Liivimaa ordusse enne 1560. aastat, mil teda on märgitud Riia ordulinnuse kumpanina. Kuid juba enne 1562. aastat, mil Liivimaa ordu likvideeriti, hakkas ta ilmalikuks, sai Poola kuninga Sigismund II Augusti läänimeheks ja abiellus Anna von Tiesenhauseniga. 1571. aastal sai temast Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri vasall. Pärast seda tema kohta teateid pole.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 279 (lk 245–246).
**Arne Emil Jacobsen** (11. veebruar 1902 – 24. märts 1971) oli Taani arhitekt ja disainer.

Ta oli üks Skandinaavia moodsa arhitektuuri mõjukamaid esindajaid koos Børge Mogenseni ja Hans Wegneriga. 

Tema arhitektuuriteostest on tuntumad valge funktsionalistlik Bellavista korrusmajade piirkond Klampenborgis (1933–1934) Bellevue teater (1935–1936), Århusi raekoda (1939–1942), Söllerådi raekoda (1940–1942), Söholmi paarismajad Klampenborgis (1950–1954), Rödovre raekoda (1957), Glostrupi raekoda (1958), Munkegårdi kool Kopenhaagenis (1955–1959), SAS Royal Hotel Kopenhaagenis (1958–1960), Tomsi šokolaaditehas Ballerupis (1961), Taani pangamaja (1965) ning St Catherine's College Oxfordis (1964–1966).

Mööblidisainerina jäi Jacobseni tuntuimaks mööbliesemeks tool "Sipelgas". Tuntud ja auhinnatud toolid on ka "Muna" ja "Luik", mis on algselt loodud Kopenhaageni hotelli SAS Royal Hotel interjööri osana. 

Toolid "Tilk", "Muna", "Luik"
Tema kujundatud sööginõude ja söögiriistade hulgast tuuakse esile tavaliselt söögiriistade komplekti Flatware ja nõudekomplekti Cylinda Line.

Tunnustus
---------

* 1955 C. F. Hanseni medal, Taani
* 1957 Grand prix, Milan XI Triennale, Itaalia
* 1967 ID-auhind, Danish Society of Industrial Design, Taani
* 1962 valiti Ameerika Arhitektide Instituudi auliikmeks
* 1968 International Design Award, American Society of Interior Designers, USA

Viited
------

1. ↑  Arne Jacobsen Design Museum
**Mustaineks** (ladina *substantia nigra*) nimetatakse paljude selgroogsete loomade kesknärvisüsteemi närvikude. Mustaine paikneb keskajus, suuraju sääre ja keskajukatendi piiril paiknevas tuumas.

Mustaine koosneb melaniinpigmenti sisaldavatest närvirakkudest.

Mustaine areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Imetajatel
----------

### Inimestel

Ülesanded
---------

Mustaine osaleb peaaju töös, näit liigutamisvõime tagamine, motivatsioon, *reward-seeking behavior*, õppimine, kognitsioon ja ka sõltuvustega seotud käitumine.

Patoloogia
----------

Mustainega seostatakse inimestel mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu Parkinsoni tõbi, skisofreenia, autism, aktiivsus- ja tähelepanuhäire (lastel).

Mustainet mõjutavad ravimite toimeained (osaline)
-------------------------------------------------

Psühhotroopse toimega retseptiravimites, milles üks toimeaine on levodopa.

Vaata ka
--------

* dopamiin

Viited
------

1. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 197, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.06.111: Substantia nigra. Mustaine
Piirkonna asend Sardiinias
**Meilogu** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare lääneosas. Meilogu moodustab osa Logudoro piirkonnast.

Meilogus asub nõndanimetatud Nuraagide org (*valle dei Nuraghi*) koos Santu Antine nuraagi (*nuraghe Santu Antine*) arheoloogilise piirkonnaga.

Piirkonnas on järgmised Sassari provintsi vallad: Ardara, Banari, Bessude, Bonnanaro, Bonorva, Borutta, Cheremule, Cossoine, Giave, Ittireddu, Mara, Monteleone Rocca Doria, Mores, Padria, Pozzomaggiore, Romana, Semestene, Siligo, Thiesi, Torralba ja Villanova Monteleone. Meilogu piirneb Monteacuto, Sassarese, Planargia, Marghine ja Goceano piirkonnaga.

* OesOes
* Fraigase nuraagFraigase nuraag
* Santu Antine nuraagSantu Antine nuraag

Kirjandus
---------

* S. Chessa, *Le Dimore rurali in Sardegna, con particolare riferimento al Monteacuto, al Goceano, al Meilogu e alla Gallura*, Cargeghe, Documenta, 2008.
* G. Deriu, *L'insediamento umano medioevale nella curatoria di "Costa de Addes"* (Comuni di Bonorva e Semestene), Sassari, Magnum, 2000 (accoglie pure la ristampa dello *Studio sui centri storici medioevali del Meilogu*, Bonorva, Comunità Montana N. 5 del Logudoro, 1991). Cagliari, Logus Mondi Interattivi, 2012, eBook.
* G. Deriu - S. Chessa, *L'assetto territoriale dell'odierno Meilogu dal Basso Medioevo ai nostri giorni con particolare riferimento alle curatorie di Meilogu e Costa de Addes*, in *Meilogu*, Tomo I, Cargeghe, Documenta, 2011.
* G. Deriu, *L'assetto territoriale dell'odierno Meilogu dal Basso Medioevo ai nostri giorni (secoli XI-XXI)*, Cagliari, Logus Mondi Interattivi, 2012, eBook.
* S. Ginesu, *I vulcani del Logudoro-Mejlogu*, Sassari, 1992.
* Z. Rubattu - F. Virdis, *Il Logudoro Meilogu*, Rimini, Maggioli, 1990.
* *Unione di Comuni "Meilogu"*, sito Internet ().

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
See artikkel See artikkel räägib tööriista kohta.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Meisel (täpsustus).

---

Neoliitikumiaegsed kivist meislid (umbes 4100–2700 eKr) Saksamaalt Schleswig-Holsteinist 
Meisel kivi tahumiseks
Puumeisel ehk peitel
**Meisel** on tööriist, mille tipus on iseloomuliku kujuga lõikeserv. Meislit kasutatakse tugevate materjalide, nagu puidu ja mineraalse kivi raiumiseks või metallitöös nikerdamiseks ja lõikamiseks.  Sõltuvalt tüübist võivad meisli käepide ja tera olla valmistatud metallist või puidust.

Meisli kasutamisel surutakse tera töödeldavasse materjali, töövahendit haamriga koputades või muul viisil mehaaniliselt mõjutades.

Üks meisli liike on puumeisel ehk peitel, mille tera on ühele poole kaldu ja mida kasutatakse toormaterjalist väikeste tükikeste eemaldamisel. Kõige sagedamini kasutatakse peitleid kumerate pindade töötlemisel. Tüüpiline kumerpeitel on U-kujulise ristlõikega.

Viited
------

1. ↑  "Chisel, n.1" def. 1.a. *Oxford English Dictionary* Second Edition on CD-ROM (v. 4.0) © Oxford University Press 2009.
2. ↑  "Eesti Entsüklopeedia, VE 2006". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. september 2020. Vaadatud 28. juunil 2022.
Meiringen umbes 1900
**Meiringen** on vald (*Gemeinde*) ja asula Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Hasli orus. 2009. aasta lõpuni oli Oberhasli ringkonna keskus. 

Elanike arv on umbes 4800. 

Tuntud on Meiringeni lähedal asuvad vaatamisväärsused: Aare kuristik Aare jõel ja Reichenbachi joad (*Reichenbachfälle*), kuhu professor Moriarty olevat mais 1891 tõuganud Sherlock Holmesi (Arthur Conan Doyle'i loodud tegelaskuju). Sherlock Holmes jäi aga ellu ning kasutas juhust, et lavastada enda surm. 

Reichenbachi jugade juures meenutab seda väljamõeldud sündmust mälestustahvel. Peale selle on Meiringenis 1991. aastast Sherlock Holmesi muuseum ja Sherlock Holmesi mälestusaammas peatänaval. Londoni Sherlock Holmesi selts (*Sherlock Holmes Society of London*) korraldab regulaarseid Meiringeni-reise, millest osavõtjad mängivad ajaloolistes kostüümides läbi Sherlock Holmesi seiklused.

Välislingid
-----------

* 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Meiringen** |
**Meine** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Gifhorni kreisis.

Valla pindala on 38,73 km². 31. detsembril 2015 elas seal 8556 inimest. Valda kuuluvad järgmised külad: Abbesbüttel, Bechtsbüttel, Grassel, Gravenhorst, Meine, Meinholz, Martinsbüttel, Ohnhorst, Wedelheine, Wedesbüttel.

Meine paikneb Braunschweigist põhjas, Harzi ja Lüneburgi nõmme vahel. Kesk-Saksa kanal läbib valda. Teised suuremad linnad naabruses on Wolfsburg, Salzgitter, Wolfenbüttel, Gifhorn, Peine ja Celle.

Ajalugu
-------

Meinet on esimest korda mainitud aastal 1007. Endistel aegadel oli küla tuntud kui *Meynum*. Arvatakse, et Meine on palju vanem ja et see võidi püstitada Saksi sõdade ajal Karl Suure vägede poolt. 11. sajandist edasi oli Meine piirilinnaks Hildesheimi piiskopkonna ja Halberstadti piiskopkonna vahel. Viimane märkimisväärne tõus algas suhkrupeedivabriku ehitamisega 1883. aastal. 18. augustil 2011 avati Meines uus humanitaargümnaasium *Philipp Melanchthon Gymnasium*.

Religioon
---------

Luterlik Püha Stefanuse kirik Meines
Meine on peamiselt protestantlik. See moodustab evangeelse kihelkonna koos Meine, Abbesbütteli, Wedelheine, Wedesbütteli, Grasseli, Gravenhorsti, Ohnhorsti, Meinholzi, Martinsbütteli külaga, aga ka Vordorfi külaga. Katoliku kirik on 1971. aastal ehitatud Püha Andrease kirik.

Viited
------

1. ↑  jaanuar 2016.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.gemeinde-meine.de
* Samtgemeinde Papenteich


Gifhorni kreisi vallad

* Adenbüttel
* Barwedel
* Bergfeld
* Bokensdorf
* Brome
* Calberlah
* Dedelstorf
* Didderse
* Ehra-Lessien
* Gifhorn
* Groß Oesingen
* Hankensbüttel
* Hillerse
* Isenbüttel
* Jembke
* Leiferde
* Meine
* Meinersen
* Müden
* Obernholz
* Osloß
* Parsau
* Ribbesbüttel
* Rötgesbüttel
* Rühen
* Sassenburg
* Schönewörde
* Schwülper
* Sprakensehl
* Steinhorst
* Tappenbeck
* Tiddische
* Tülau
* Ummern
* Vordorf
* Wagenhoff
* Wahrenholz
* Wasbüttel
* Wesendorf
* Weyhausen
* Wittingen
**Arhiivikirjeldamine** on toimingute kompleks, mille käigus luuakse arhiivimoodustaja ja selle arhiivi täpne esitus arhivaalide säilimise, haldamise ja kasutamise võimaldamiseks.

Arhiivikirjeldamine lihtsustab juurdepääsu dokumentidele nende säilitamise ajal ning aitab mõista dokumentide tekkimise asjaolusid ja konteksti. Arhiivikirjeldamine lihtsustab dokumentide leidmist arhiivist ning lihtsustab säilitatavate dokumentide üle arvestuse pidamist.

Arhiivikirjeldamisel kasutatakse mitmetasandilise kirjeldamise tehnikat, mille kohaselt iga arhiivi, sarja, säiliku või arhivaali kohta saab koostada üksikkirjelduse lähtudes Rahvusarhiivi koostatud kirjelduselementide loetelust.

Säilitatavate dokumentide nimekirjad tuleb koostada soovitatavalt kolme kuu jooksul pärast asjaajamisperioodi lõppu. Tavapäraselt on asjaajamisperiood kalendriaasta. Asjaajamisperioodi kestus määratakse asjaajamiskorras. Arhiivis võetakse arvele kõik (ka lühiajalise säilitustähtajaga) toimikud organisatsiooni dokumentide loetelu kohaselt. Arhiivi dokumentide arvestust on otstarbekas pidada elektrooniliselt.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib arheoloogia mõistest; Jaan Krossi teose kohta vaata artiklit Väljakaevamised (Kross)* |

---

Arheoloogilised väljakaevamised Tartus
**Arheoloogilised väljakaevamised** on maapinnalt ülemise mulla- ja/või prügikihi eemaldamine eesmärgiga saada leide, mida saab kasutada arheoloogilisteks uuringuteks.

Kaevamiste läbiviimine
----------------------

Kaevamiste dokumenteerimine
Arheoloogid huvituvad kõigist kunagise inimtegvuse jälgedest ja nii viiakse uurimistöid läbi erinevates paikades – näiteks nii asulates, linnustes, põldudel, kalmistutel, pühapaikades kui ka uppunud laevadel. Arheoloogilisi väljakaevamisi tehakse üldiselt kahel juhul – probleemkaevamised viiakse läbi mingile konkreetsele küsimusele vastuse saamiseks, näiteks ühe piirkonna linnuste kaevamised selgitamaks nende vanust; päästekaevamised toimuvad siis, kui muistised jäävad ehitustele ette, näiteks maanteede rajamisel või hoonete ehitamisel.

Väljakaevamised pole korratav protsess, sest sama ala ei saa kaevata kaks korda. Seega on arheoloogia sageli tuntud kui hävitav teadus, kus vaatluse tegemiseks on vaja algsed tõendid hävitada. Selle probleemi leevendamiseks on kaevamisprotsessi ja selle tulemuste salvestamiseks võimalik kasutada väga täpseid digitaalseid meetodeid.

Hiljem järelduste tegemiseks on oluline leidude konteksti jälgimine ja fikseerimine nii erinevate muististe vahel kui iga muistise sees. Näiteks maetute paiknemine kalmes, neile kaasapandud esemete hulk, tüüp ja paiknemine võivad matusekombestikust rääkida väga palju. Sellel põhjusel on keelatud muististe omavoliline kaevamine ning sealt leidude eemaldamine – nii kaob tervikpilt muistisest.

Materjali säilitamine ja analüüsimine
-------------------------------------

Leidude puhastamine
Kaevamistel leitud esemed puhastatakse, nummerdatakse ja pannakse kottidesse või karpidesse. Mõned leiud (näiteks metall- ja puuesemed) vajaduse korral konserveeritakse, mõned pannakse muuseumides näitusele. Väljakaevamiste ja muu arheoloogilise uurimistööga kogutud informatsiooni põhjal kunagiste ühiskondade kohta järelduste tegemiseks leiud süstematiseeritakse, lokaliseeritakse, dateeritakse, kontekstualiseeritakse ja lõpuks tõlgendatakse.

Viited
------

1. ↑  T. Hallik, 2009. Ajaloo mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus. Lk 16
2. 1 2 3  "Arheoloogilised väljakaevamised". *Tallinna Ülikooli arheoloogia teaduskogu koduleht*. Vaadatud 16. veebruaril 2021.
3. ↑  Philip Barker (1993). Techniques of archaeological excavation, 3. väljaanne. London: Batsford, ISBN 0-7134-7169-7
4. ↑  Roosevelt; Cobb; Moss; Olson; Ünlüsoy (2015). Excavation is Mall:Strikethrough Digitization: Advances in Archaeological Practice. Ajakirjas: *Journal of Field Archaeology, köide 40, väljaanne 3, leheküljed 325–346*
5. ↑  Valter Lang (2020). Arheoloogia kui muinasaega uuriv teadus. Peatükk kogumikus: Aivar Kriiska, Valter Lang, Ain Mäesalu, Andres Tvauri, Heiki Valk. Eesti ajalugu I. Eesti esiaeg. Tartu: Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut. Lk 13–15
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajakirjast; laulu kohta vaata artiklit Life (Toše Proeski laul); Ricky Martini albumi kohta vaata artiklit Life (Ricky Martini album)* |

---

Ajakirja logo
**Life** on USA ajakiri. See ilmus aastatel 1883–1936 huumori- ja üldajakirjana. 1936. aastal ostis Time'i asutaja Henry Luce ajakirja ära ning sellest sai kord nädalas ilmuv uudisteajakiri, milles pandi erilist rõhku fotoajakirjandusele. Life ilmus 1972. aastani kord nädalas. 1978. aastast ilmus Life kaks korda kuus ja 1978–2000 üks kord kuus. Aastatel 2004–2007 sai sellest Time Inci väljaantav iganädalane ajalehelisa.

Alates asutamisest 1883. aastal oli Life 53 aastat kerge sisuga meelelahutuslik üldajakiri, täis illustratsioone, nalju ja ühiskondlikke arvamusavaldusi. Hiljem hakkas ajakiri avaldama lühikesi arvustusi New Yorgis mängitavate lavastuste ja filmide kohta (sarnaselt The New Yorkeriga) uuendusega, et igale arvustusele oli lisatud värviline valgusfooriga sarnanev ring, mis soosiva arvustuse korral oli roheline, laitva korral punane ja neutraalse puhul kollane.

Luce'i Life oli Ameerika esimene fotodel põhinev uudisteajakiri, mis valitses turgu üle 40 aasta. Ajakirja osteti ajuti üle 13,5 miljoni eksemplari nädalas ja see oli nii populaarne, et USA president Harry S. Truman, Sir Winston Churchill ja USA kindral Douglas MacArthur otsustasid selles oma mälestusi avaldada. Luce ostis esimese Life'i väljaandjatelt õigused nimele, kuid müüs kõik muu edasi teisele ajakirjale. Luce'i Life ei võtnud esimese toimetusest midagi üle.

Arvatavasti on kõige tuntum ajakirjas ilmunud foto Alfred Eisenstaedti 1945. aasta augustis tehtud "V-J Day in Times Square", millel, õnnitledes teineteist Ameerika võidu puhul Jaapani üle, suudlevad meditsiiniõde ja madrus võidupäeval New Yorgis Times Square'il. Life'i panust fotoajakirjanduse arengusse peetakse ajakirja suurimaks teeneks ja ajakirja ennast fotodokumentalistika lipulaevaks.

Life oli väga populaarne kahe põlvkonna vältel, kuid tema mõjukus vähenes majanduse ja maitse-eelistuste muutumise tõttu. 1972. aastast on Life'i ilmumine kahel korral peatatud ja teistsuguses formaadis uuesti alustatud. See peatati taas 2007. aasta 20. aprilli numbriga. Ajakirja antakse välja ka internetis ja juhuslike erinumbritena.

Välislingid
-----------

* Life'i koduleht
* ISSN 0024-3019