recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib praegu elavatest liikidest, kogu sugukonna kohta vaata artiklit Elevantlased.* |

---

**Elevant** on londiliste seltsi elevantlaste sugukonda kuuluv loom.

Tänapäeval elab kolm elevandiliiki. Suurim nendest ja suurim maismaaimetaja üldse on aafrika elevant (*Loxodonta africana*). Sellest ainult pisut väiksem on india elevant ehk aasia elevant (*Elephas maximus*). Kolmandat, kõige väiksemate isenditega liiki *Loxodonta cyclotis* peeti varem aafrika elevandi metsas elavaks alamliigiks, aga DNA analüüs näitas, et see on eraldi liik.

Tänapäeva elevantide mass on kuni 7,5 tonni ja kasv kuni 3,5 meetrit.

Elevandid elavad karjades. Nad on üldiselt rahumeelsed ega ründa vabaduses inimesi, kuid võivad oma suurte mõõtmete ja massi tõttu vahel inimestele kogemata viga teha. Vanad isasloomad elavad vahel üksinda ja võivad muutuda tigedaks, muuhulgas inimest ilma provotseerimata rünnata. Korduvalt on juhtunud, et elevant safaripargis auto katuse peale keerab.

Nii aafrika kui aasia elevanti saab kodustada, ehkki aasia elevanti kodustada on märksa lihtsam. Varem kasutati elevante hulganisti tööloomadena, kuid traktorid on hakanud neid välja tõrjuma. Kagu-Aasias kasutatakse elevante veel väga soistes piirkondades, kuhu traktor lihtsalt sisse vajuks ja kinni jääks.

Vangistuses sigivad elevandid väga halvasti. Sellepärast hangiti minevikus loomaaedadele ja tsirkustele uusi loomi peamiselt metselevantide püüdmise teel. Alles viimastel aastakümnetel on õpitud loomaaedades elevantidele niisuguseid tingimusi looma, et neid järjekindlalt juurde kasvatada.

Viited
------

1. ↑  "Loomade elu", 7. kd. lk. 299

Kirjandus
---------

* Elefant tötet Spaziergänger in Baden-Württemberg, 13.06.2015, 15:43, *Die Welt*

Välislingid
-----------

 Elevant – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Alberto Contador Velasco** (sündinud 6. detsembril 1982 Madridis) on Hispaania jalgrattur. 

Ta on läbi aegade viies inimene ja esimene hispaanlane, kes on võitnud nii Tour de France'i, Giro d'Italia kui ka Vuelta a España.

Elulugu
-------

Alberto sündis pere neljast lapsest kolmandana. Lapsena harrastas ta kergejõustikku ja jalgpalli. Jalgrattaspordi juurde jõudis ta alles 14-aastaselt vanema venna Francisco Javieri juhatusel.

15-aastaselt hakkas ta amatöörina Hispaanias võidusõitudel osalema ja sai kiiresti lepingu Madridi amatöörklubiga Real Velo Club Portillo. 16-aastaselt langes ta koolist välja, jõudmata omandada keskharidust.

Karjäär
-------

* 2003 - 2006 ONCE (2004. aastast kandis nime Liberty Seguros)

* 2007 - 2007 Discovery Channel
* 2008 - 2010 Astana Pro Team
* 2011 - 2016 Saxo Bank–SunGard
* 2017 - 2017 Trek–Segafredo

Saavutused
----------

Aastal 2003 võitis ta Poola velotuuri, sealhulgas selle 8. etapi (eraldistardist sõit).

Aastatel 2005 ja 2006 saavutas Contador Romandia velotuuril vastavalt 4. ja 2. koha, võites kummalgi ka ühe etapi. Aastal 2006 võitis ta etapi ka Šveitsi velotuuril.

Aastal 2007 võitis ta Pariisi–Nice'i velotuuri nii noorte kui üldarvestuses, võites ka 2 etappi. 2009 tuli ta Pariisi–Nice'i tuuril neljandaks, võites 1. (eraldistardist sõit) ja 6. etapi.

2007 võitis ta Tour de France'i nii noorte kui ka üldarvestuses, võites sealhulgas ka 14. etapi.

2008. aastal võitis Contador Giro d'Italia ja Vuelta a España (sealhulgas 13. ja 14. etapi). 

2009 võitis ta Tour de France'i uuesti, saades seekord kolm etapivõitu: 4. etapil (meeskonnasõit), 15. etapil ja 18. etapil (eraldistardist sõit). 

Ta võitis ka 2010. aasta Tour de France'i. See viimane võit aga tühistati dopingutarvitamise pärast ja uueks võitjaks kuulutati Andy Schleck.

Contador liitus 2011. aasta hooaja eel Saxo Bank-SunGardiga ja võitis Giro d'Italial nii üldarvestuse, punktiarvestuse kui ka kaks mägist etappi ning oli mägedearvestuses teine, kuid hiljem need võidud tühistati. Tour de France'il oli ta viies.

2012. aastal, pärast dopingukaristusest vabanemist, võitis Contador Alejandro Valverde ees Vuelta a España.

2013. aasta hooajal võttis ta vaid ühe etapivõidu Argentina velotuuril ja oli Tour de France'il neljas.

Järgmisel hooalal võitis ta Vuelta a España, kuid katkestas Touri.

2015. aasta Giro d'Italia võitis Contador Astana meeskonna sõitjate Fabio Aru ja Mikel Landa ees.

2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis saavutas Contador eraldistardist sõidus 4. koha, kaotades võitjale Fabian Cancellarale 47,2 km distantsil 1 minuti ja 18 sekundit.

Harrastused
-----------

Contadori hobi on kanaarilindude ja siisikeste aretamine.

Vaata ka
--------

* Jalgrattasport 2008. aasta suveolümpiamängudel

Välislingid
-----------

* 
* Hispaania alaliit määras Contadorile aastase võistluskeelu, 26.01.2011
**VHF-sagedusala** (ingl k *Very High Frequency*, ülikõrgsagedus) ehk **meeterlaineala** on raadiosagedusala vahemikus 30 MHz kuni 300 MHz. Nimetus meeterlaineala tuleneb sellest, et lainepikkuste vahemik on 1 meetrist 10 meetrini.

Meeterlainealast kõrgema sagedusega on detsimeeterlaineala (UHF) ja madalama sagedusega dekameeterlaineala (HF, *High Frequency*, kõrgsagedus), sealhulgas raadioringhäälingu lühilaine ribad.

Kasutamine televisioonis
------------------------

VHF-sagedusala (meeterlaineala) jaguneb kolmeks ribaks. Analoogtelevisiooni kanalid 1–12 paiknesid ribades I ja III. 
Sagedusala ülemist osa 230–300 MHz kasutatakse kaabeltelevisioonis (kanalid S11–S20). Digitaaltelevisiooni saateid edastatakse UHF-sagedustel. VHF III alas on DAB-raadio (digiraadio).

Kasutamine raadioringhäälingus
------------------------------

Raadioringhäälingus on meeterlainete kohta kasutusel nimetus **ultralühilaine - ULL** (saksa k Ultrakurzwelle, UKW; vene k Ультракоро́ткие во́лны, УКВ, ULA). Inglise keeleruumis on samas tähenduses kasutusel lühend **FM** (sõnadest *Frequency Modulation*, sagedusmodulatsioon), sest heli edastatakse meeterlainealas sagedusmoduleeritult.

| Laineala | Raadiosageduste vahemik | Kasutus |
| --- | --- | --- |
| OIRT ultralühilaineala | 65,9–74 MHz | Oli kasutusel raadiosaadete edastamiseks Nõukogude Liidus ja mitmetes teistes Ida-Euroopa maades. |
| Jaapani ultralühilaineala | 76–90 MHz | 4-meetri ala |
| ITU-R FM-laineala (VHF riba II) | 87,5–108 MHz | Kasutab valdav osa Euroopa ja sh Eesti raadiojaamu (vt. Eesti raadiojaamade loend) |

### Ajaloost

Esimese sagedusmodulatsiooniga saatja-vastuvõtja ehitas 1933. a USA insener E. H. Armstrong (1890–1954). Esimesed FM-saated lasti eetrisse 1948. a Saksamaal ultralühilainel. 1950. aastatel võeti FM-raadio kasutusele kogu Euroopas ning alustati stereofooniliste saadete (stereosaadete) edastamist.

Sagedusmodulatsiooniga (FM) saadete ajalugu Eestis:

* 1956, 1. mai – esimesed saated ultralühilainel Tallinnast
* 1961, 21. juuli – esimene stereoheliga saade ultralühilainel
* 1991 – Tallinna teletornis alustas tööd esimene saatja sagedusribas 87,5–108 MHz
* 1992, 1. märts – Tallinnas tuli sagedusel 100,7 MHz eetrisse esimene kommertsraadiojaam Kuku

Seejärel kui Eesti Raadio lõpetas 1998. aastal välislevi lühilainel ja kogu levi kesklainel. on Eesti Raadio programmide vastuvõtt võimalik kogu Eestis ainult ultralühilainel (87,5–108 MHz) ja Internetis.

Vaata ka
--------

* Raadiolained
* UHF-sagedusala
* VHF ringsuunaline raadiomajakas

Viited
------

1. ↑  Jaak Umborg (2017). *Raadiotehnika alused*. Lk 19.
2. ↑  Tallinna Polütehnikum, Telekommunikatsiooni alused, Õpiobjektid, Raadio ajalugu Eestis
**Elmar-Oskar Sakkov** (9. juuni 1941 Mõisaküla – 21. oktoober 2009) oli eesti mehaanikateadlane.

Elulugu
-------

Elmar-Oskar Sakkov oli lukksepa poeg.

Lõpetas 1959. aastal Mõisaküla Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna teoreetilise mehaanika erialal. 1965–1968 TRÜ aspirant, füüsika-matemaatikakandidaat (1970, TRÜ), väitekiri "Анализ закритической стадии упруго-пластических пластин и оболочек". Täiendas end 1969–1970 Poolas, 1977 Moskvas, 1979 Thbilisis. 

Oli 1968–1969 Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise mehaanika kateedri assistent, 1969–1973 vanemõpetaja, 1973–1992 dotsent, ühtlasi oli 1973–1976 lähetatud õppetööle Alžiiri Ülikooli ja 1984–1988 Diégo-Suareze ülikooli (Madagaskar), 1992–2000 Tartu Ülikooli rakendusmatemaatika instituudi dotsent, 2000–2005 lektor, aastast 2005 erakorraline dotsent. Lugenud teoreetilise mehaanika, meh-süsteemide modelleerimise, rakendusmehaanika jm kursusi; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: elastsete-plastsete plaatide ja koorikute pärastkriitilise staadiumi analüüs; armeeritud talade ja koorikute optimaalne projekteerimine, komposiitide optimeerimine. 

Ta oli Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige. Ta avaldas üle 40 teadustrükise.

Tunnustus
---------

* 2001 Gerhard Rägo mälestusmedal
* 2005 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
* 2006 Tartu Ülikooli medal
* 2009 Tartu Ülikooli aumärk

Isiklikku
---------

Ta oli aastast 1966 abielus arhitekt Helmi Sakkoviga, nende pojad on Erik ja Sven Sakkov.

Teoseid
-------

* On optimization of a reinforced beam subjected to dynamic loading (kaasautor J. Lellep). // TÜ Toim 72 (1985)
* Optimum design of a reinforced beam under dynamic loadings (kaasautor J. Lellep). // Mechanics of Composite Materials 29 (1993) 6
* Optimization of cylindrical shells of fiber-reinforced composite materials (kaasautor J. Lellep). // Mechanics of Composite Materials 32 (1996) 1
* Buckling of stepped composite columns (kaasautor J. Lellep). // Mechanics of Composite Materials 42 (2006) 1.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Elmar-Oskar Sakkov 09.06.1941–21.10.2009[*alaline kõdulink*]
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1817
4. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.
5. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 389
* II, 159
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 311
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Elmar-Oskar Sakkov Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Ilmar Mändmets** (30. aprill 1944 Mõisaküla – 6. detsember 2015) oli eesti põllumajandusjuht ja riigitegelane.

Ta lõpetas 1962. aastal Mõisaküla Keskkooli, 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina ja 1992. aastal Tartu Ülikooli välismajanduse ökonomistina.

Ta töötas aastatel 1970–1972 Olustvere sovhoostehnikumis peaagronoomina; 1972–1974 oli ta samas parteialgorganisatsiooni sekretär. Aastatel 1974–1976 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias aianduse ja entomoloogia kateedri õppejõud. Aastatel 1976–1977 oli ta Viljandi näidissovhoosi Puiatu osakonna juhataja, 1977–1981 "Lembitu" kolhoosi juhatuse esimees. 

Aastatel 1981–1990 oli ta Viljandi näidissovhoosi direktor, 1990–1992 Heimtali kolhoosi juhatuse esimees. Aastatel 1993–1995 oli ta Eesti Vabariigi delegatsiooni asendusliige Euroopa Nõukogus, Euroopa Nõukogu Majanduse ja Arengu Komitees ning Euroopa Nõukogu Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Komitee liige. 

Aastatel 1995–1997 oli ta Tiit Vähi teises ja kolmandas valitsuses põllumajandusminister.

1992. aasta Riigikogu valimistel sai ta (valimisliidu "Kindel Kodu" ridades) 2747 häält ning osutus valituks; 1995. aasta Riigikogu valimistel sai ta (valimisliidu "Koonderakond ja Maarahva Ühendus" ridades) 2506 häält ning osutus valituks. 1999. aasta Riigikogu valimistel sai ta (Mõõdukate ridades) 421 häält ega osutunud valituks.

Viited
------

1. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ilmar Mändmets** |
Maximilian Anton Karl Baillet de Latour. 
**Maximilian Anton Karl Baillet de Latour** (14. detsember 1737 – 22. juuli 1806) oli Baillet' aadlisuguvõsast pärit Austria väejuht ja krahv, kes osales Prantsuse revolutsioonisõdades.

Elulugu
-------

Maximilian Anton Karl Baillet de Latour sündis 14. detsembril 1737 Virtonis oma suguvõsale kuuluvas lossis. Tema nooremast vennast Ludwig Wilhelm Anton Baillet de Latour-Merlemontist sai ka hilisem ohvitser.

Latour osales seitsmeaastases sõjas, mille ajal ülendati ta kapteniks. 1767. aastal ülendati ta majoriks ning kaks aastat hiljem ooberstleitnandiks. 1772. aastal ülendati ta ooberstiks, lisaks sai ta rügemendiülemaks. 1782. aastal ülendati ta kindralmajoriks ning viis aastat hiljem viidi ta üle Madalmaadesse, kus ta aitas kohalikku mässu maha suruda. Oma teenete eest ülendas keiser Joseph II Latouri feldmarssal-leitnandi auastmeni, ta sai ka *d'Urseli* tragunirügemendi *inhaberiks*. Keiser Leopold II autasustas Latouri Maria Theresia militaarordeni rüütliristiga.

1794. aastal osales ta sõjategevuses Prantsusmaa vastu. Samal aastal autasustas keiser Franz II teda Maria Theresia militaarordeni komandöriristiga. Sõjategevuse ajal hävis ka tema sünniloss. 1795. aastal võitles ta edukalt Jean-Charles Pichegru armee vastu. Detsembris autasustati teda Maria Theresia militaarordeni suurristiga.

Latouri haud Viini keskkalmistul.
1796. aasta sõjakäigu ajal allus Latour ertshertsog Karli juhatusele. Ta juhatas Lõuna-Saksamaal 50 000-mehelist armeed. Rastatti ja Biberachi all kaotas Latour kahes lahingus Jean Victor Marie Moreaule. Aasta lõpus juhatas ta Kehli piiramist.

1798. aastal määrati ta Moraavia ja Sileesia kindralkuberneriks. 18. märtsil 1805 määrati Latour *Hofkriegsrati* (Keiserlik Sõjanõukogu) presidendiks.

Maximilian Anton Karl Baillet de Latour suri 22. juulil 1806. Ta on maetud Viini keskkalmistule.

Viited
------

1. 1 2  "Baillet de Latour, Maximilian Anton Karl Graf". Vaadatud 12.04.2024.
2. 1 2  Lk 124 (Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich)
3. 1 2  Lk 15-16 (Allgemeine Deutsche Biographie)
4. ↑  Lk 57 (Rothenberg, 2007)
5. ↑  Lk 103 (Rothenberg, 2007)

### Kasutatud kirjandus

* Rothenberg, Gunther E. Napoleon's Great Adversary - Archduke Charles and the Austrian army 1792–1814. 2007.
* Schinzl, Adolf. Latour, Maximilian Graf Baillet de. Allgemeine Deutsche Biographie. Kd. 18. 1883.
* Wurzbach, Constantin von. Baillet von Latour, Maximilian Graf. Biographisches Lexikon des Kaiserthums Oesterreich. Kd. 1. 1856.
Unisphere
Unisphere New Yorgi maailmanäitusel 1964. aastal
**Unisphere** on 140 jalga kõrge roostevabast terasest maakera Ameerika Ühendriikides New Yorgi Queensi linnaosas Flushing Meadows–Corona Parkis. 

Selle projekteeris maastikuarhitekt Gilmore Clarke. Unisphere'i eksponeeriti 1964.–1965. aastal New Yorgi maailmanäitusel. Kosmoseajastu alguse tähistamiseks tellitud Unisphere ehitati maailmanäituse teemasümboliks. Maailmanäituse teemaks oli "Rahu läbi mõistmise" ja Unisphere esindas globaalse vastastikuse sõltuvuse teemat, olles pühendatud "inimese saavutustele kahaneval maakeral laienevas universumis".

Unisphere kõrgus on 43 m ja läbimõõt 37 m. See asub 6,1 m kõrguse statiivi aluse peal, millel on üle 500 terasetüki, mis esindavad riike, ning kolm terasrõngast, mis sümboliseerivad esimesi Maa ümber tiirlenud mehitatud kosmoselaevu ja tehiskaaslasi. Unisphere ümber on peegeldav bassein, mille läbimõõt on 94 m. Alust ümbritseb 48 paari purskkaevuotsi, mis olid mõeldud varjama maakera toetavat statiivi.

Unisphere'i peetakse Queensi linnaosa mitteametlikuks sümboliks.

Viited
------

1. ↑  "What the Unisphere Tells Us About America at the Dawn of the Space Age". *The Smithsonian Magazine*. Vaadatud 12. aprillil 2024.
2. ↑  "Steel Structure Trivia: The Unisphere Turns 50". *American Institute of Steel Construction*. Vaadatud 12. aprillil 2024.
3. 1 2  "Unisphere". *NYC Parks*. Vaadatud 12. aprillil 2024.

Välislingid
-----------

* Unisphere – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Lauri Saatpalu (paremal) 1994. aastal ansambliga Folkmill
**Lauri Saatpalu** (sündinud 10. aprillil 1965 Tallinnas) on eesti muusik, laulukirjutaja ja näitleja.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 32. Keskkoolis 8. klassi ja 1983. aastal Tallinna 17. Keskkooli. 1984. aastal lõpetas ta Tehnikakooli nr 2[*viide?*].

Töökäik
-------

Pärast nurjunud katset asuda õppima Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedrisse ja ajateenistust Nõukogude armees (1984–1986) töötas ta kolm aastat Estonia teatris lavatöölisena[*viide?*], oli VAT Teatri asutajaliige[*viide?*] ja näitleja[*viide?*], töötas Eesti Raadios[*viide?*] ning 1992. aastast kuni 2022. aasta detsembrini AS-is Trio LSL[*viide?*] toimetaja ja saatejuhina.

Loominguline tegevus
--------------------

Ta on kirjutanud laule ja laulusõnu ansamblitele Pantokraator, Folkmill, Beep Shop Boys ja Dagö.

Pärast 15-aastast vaheaega on ta mänginud teatrites selliseid rolle nagu Raymond (Albert Camus' "Võõras"), Boob (Urmas Lennuki "Boob teab") Polygon Teatris ning Kompajalg (Wilsoni/Waitsi taskuooperis "Black Rider") ja Rekvisiitor Streuli "Rekvisiitori tähetunnis", mis sai 2014. aastal festivali Monomaffia žürii- ja publikupreemia. Järgnesid Jevgeni Griškovetsi "Kuidas ma koera sõin" VAT teatris ja Kanal 2 krimisari "Viimane võmm".

Isiklikku
---------

Tema isa oli poliitik Vello Saatpalu.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Lauri Saatpalu** |

* Lauri Saatpalu andmebaasis MusicBrainz (*inglise keeles*)
* Raadiosaate helifail arhiiv "Kukul külas" – Lauri Saatpalu. Kuku Raadio, 6. märts 2016
**AUTODOC SE** on e-kaubandusettevõte, mis müüb autovaruosi ja nendega seotud tooteid 27 Euroopa riigis. Peamised kliendid on eraisikud ja väiksemad töökojad.

Ajalugu
-------

AUTODOC asutati 2008. aastal E&S Pkwteile GmbH nime all Alexej Erdle, Max Wegneri ja Vitalij Kungeli poolt. Oma algusaastatel asus ettevõte Berliini Weißensee linnaosas. Alates 2010. aastast asuvad ettevõtte büroo- ja logistikapinnad Berliinis Lichtenbergi linnaosas. 2011. aastal alustas ettevõte laienemist Austriasse ja Šveitsi ning 2012. aastal Ühendkuningriigi, Prantsusmaa, Itaalia ja Hispaania turule.

2015. aastal nimetati ettevõte ümber AUTODOC GmbHks. 2016. aastaks ületas ettevõtte aastane käive 100 miljonit eurot ja 2017. aastal 250 miljonit eurot. 2018. aastal laiendas Autodoc oma tootevalikut, hakates müüma veoautode ja muude töösõidukite varuosi. Aastal 2021 ületas ettevõtte aastatulu miljardi euro piiri.

Viited
------

1. ↑  "Autoteilehändler Autodoc: Das Wachstumswunder aus Berlin". *FAZ.NET* (saksa). 18. mai 2021. Vaadatud 16. aprillil 2024.
2. ↑  "Handelsblatt". *www.handelsblatt.com*. Vaadatud 16. aprillil 2024.
3. ↑  Press, Europa (29. aprill 2020). "Autodoc continúa su ritmo de crecimiento". *www.notimerica.com*. Vaadatud 16. aprillil 2024.
4. ↑  "Ein Grownup, das kaum einer kennt (254 Mio. Umsatz)". *deutsche-startups.de* (saksa). 25. juuli 2018. Vaadatud 16. aprillil 2024.
5. ↑  "Autodoc annual revenue 2021". *Statista* (inglise). Vaadatud 16. aprillil 2024.
6. ↑  GmbH, Schlütersche Fachmedien. "Autodoc steigt zum Umsatz-Milliardär auf". *www.amz.de* (saksa). Vaadatud 16. aprillil 2024.
"**Fenomenaalne naine: neli luuletust naiste tähistamiseks**" ("Phenomenal Woman: Four Poems Celebrating Women") on 1995. aastal avaldatud luuleraamat, mille autor on Maya Angelou. 

Selles on neli luuletust: "Phenomenal Woman", "Still I Rise", "Weekend Glory" ja "Our Grandmothers".

Sisu
----

Luuleraamatus räägitakse enese aktsepteerimisest ja naiste toetamisest. Luuletustes rõhutatakse enesekindlust ja tõrjutakse ühiskondlikke ilustandardeid. Raamatu keskmes on naise koht maailmas, kuidas temasse suhtutakse ja milline peaks olema tema suhtumine. 

Raamatus on ka tugevalt rõhutatud tumedanahalise naise rolli maailmas ja jõudu püsida tugevana. Oma luuletustes kirjeldab Maya Angelou ka mustanahaliste positisiooni tõusu Ameerika ühiskonna madalast kihist võrdsete õigusteni. Väga palju on teostes edu sümboleid.

Teemad
------

Luuletus "Phenomenal Woman" kirjutati 1978. aastal. See räägib tumedanahalisest naisest, kelle seksuaalsust ei defineeri ainult tema välimus. Selle luuletusega üritab autor öelda, et alati ei ole kõik seotud välimusega, vaid pigem enesekindlusega. 

Luuletus "Still I Rise", mis on kirjutatud 1978. aastal, kirjeldab kõneleja jõudu jääda tugevaks ja seista nende inimeste seas, kellele ta ei meeldi. Selles luuletuses toob ta pidevaks sümboliks naftapuurkaevu, mis väljendab suurt naftarikkust ning seda, et rikas naine on tõusu teel. 

Luuletuses "Weekend Glory", mis on kirjutatud 1983. aastal, räägib Angelou afroameerika naiste võimest olla tänulikud olenemata olukorrast. Selle luuletuse kaudu püüab ta näidata, et valgete inimeste elustiil on väga pinnapealne ja kunstlik ning ei hinnata olulisi asju elus. Angelou võrdleb selles luuletuses ka oma tõuse ja languseid ning selgitab, et elus on veel võimalik leida õnne ja võib ette tulla ka raskusi. Ta väidab, et igast raskushetkest tuleb leida killuke õnne. 

Luuletus "Our Grandmothers" on kirjutatud 1994. aastal. See räägib tumedanahalistest naistest ja nende võitlustest. Angelou toob esile mõtte, et kuigi naiste kehad võivad valutada ja murduda, peab nende vaim vastu kõikidele väljakutsetele, millega nad silmitsi seisavad.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Mustantifa, G. D. & Nurmaily, E. (2022). Maya Angelou’s Ideas on African-American Women’s Self—Esteem Reflected in Selected Poems. https://jim.teknokrat.ac.id/index.php/linguistics\_and\_literature/article/download/1588/540.
2. ↑  Jayageetha, P. & Jansi Rani, Dr. S. S. (2018). Image of a woman: A feminist reading of Maya Angelou’s Phenomenal Women. https://joell.in/wp-content/uploads/2018/03/383-386-A-FEMINIST-READING-OF-MAYA-ANGELOU%E2%80%99S.pdf
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; filmi kohta vaata artiklit Veemaailm (film)* |

---

Kunstniku kujutis ookeaniplaneedist
**Ookeaniplaneet** ehk **veemaailm** on hüpoteetiline eksoplaneedi tüüp, mille pind on tervenisti kaetud veega. Teadaolevatest planeetidest on tõenäoliselt veemaailm Päikesesüsteemi-väline planeet Gliese 1214 b.

Teke
----

2003. aastal pakkusid astrofüüsikud Marc Kucher ning Alan Léger välja teooria, kuidas ookeaniplaneedid sünnivad. See on järgmine: planetaarsed taevakehad, mis tekivad tähesüsteemi äärealadel, koosnevad algfaasis massi järgi suures plaanis pooleldi veejääst ning pooleldi kivist. Päikesesüsteemi tekke simulatsioonid on näidanud, et üldiselt planeedid liiguvad tekkimise käigus Päikesele lähemale või sellest kaugemale. Seega on võimalik, et jäine planeet liigub orbiidile, kus jää sulab vedelasse olekusse ning planeet muutub ookeaniplaneediks.

Struktuur
---------

Kui planeet on tähele piisavalt lähedal, võib sealne vesi ületada keemistemperatuuri ning muutuda ülekriitiliseks fluidumiks. Isegi jahedamatel ookeaniplaneetidel võib atmosfäär olla tunduvat tihedam kui Maal ning koosneda suures osas veeaurust. See põhjustaks planeedil tugevat kasvuhooneefekti.

Väiksematel ookeaniplaneetidel oleks hõredam atmosfäär ning nõrgem gravitatsioon kui suurtel. Seetõttu auruks vesi seal tunduvalt kergemini kui suuremates veemaailmades.

Väiksematel planeetidel võiksid nõrgema gravitatsiooni tõttu teoreetiliselt esineda kõrgemad lained kui suurematel.

Kultuuriline mõju
-----------------

Ookeaniplaneetidel toimub tegevus mitmes ulmeteoses, näiteks:

### Romaanid

Stanisław Lemi "Solaris" (1961) ja selle põhjal valminud filmid;

### Filmid

* "Veemaailm" (1995)
* "Tähtedevaheline" (2014)

Viited
------

1. ↑  "Water Worlds and Ocean Planets". *Solsation.com*. 2013. Vaadatud 07.01.2016.
2. ↑  David Charbonneau; Zachory K. Berta; Jonathan Irwin; Christopher J. Burke; et al. (2009). "A super-Earth transiting a nearby low-mass star". *Nature* **462** (17 December 2009): 891–894. arXiv:0912.3229. Bibcode:2009Natur.462..891C PMID 20016595. Vaadatud 15.12.2009.
3. ↑  Kuchner, Seager; Hier-Majumder, M.; Militzer, C. A. (2007). "Mass–radius relationships for solid exoplanets". *The Astrophysical Journal* **669** (2): 1279–1297.arXiv:0707.2895. Bibcode:2007ApJ...669.1279S
4. ↑  Kuchner, Marc (2003). "Volatile-rich Earth-Mass Planets in the Habitable Zone".*Astrophysical Journal* **596**: L105–L108. arXiv:astro-ph/0303186.Bibcode:2003ApJ...596L.105K.
5. 1 2  Léger, Alain (2004). "A New Family of Planets ? "Ocean Planets"". *Icarus* **169**(2): 499–504. arXiv:astro-ph/0308324. Bibcode:2004Icar..169..499L.
6. ↑  http://www.imdb.com/title/tt0114898/
7. ↑   Vaadatud 23.03.2016.
**Kuuvikerkaar** (ka **kuukaar**) on vikerkaar, mida põhjustab Kuu pinnalt peegeldunud valguse murdumine atmosfääris olevates veepiiskades. 

Kuuvikerkaar
Kuuvikerkaared on suhteliselt tuhmid, kuna kuuvalgus on päikesevalgusest tunduvalt nõrgem. Need on tavaliselt nii tuhmid, et ei tekita inimese silmades paiknevates kolvikestes aistingut, seega on inimsilma jaoks keeruline eristada kuuvikerkaares värve ja nõnda paistavad need tihti valgena. Kuid pika säriajaga tehtud fotodel võib näha ka kuuvikerkaare värve. Kuukaared paiknevad taevas alati Kuu vastas.

Vaatlemine
----------

Kuuvikerkaari võib näha siis, kui taevas on täiskuu või kuufaas on täiskuu lähedal. Kõige paremad tingimused kuukaare tekkimiseks on siis, kui Kuu on taevas madalal (kõrgusel, mis on väiksem kui 42 kraadi) ning öötaevas on piisavalt tume. Ka peab sadama vihma. Selle tingimuste kombinatsiooni tõttu on kuuvikerkaared palju haruldasemad kui Päikese tekitatud vikerkaared.

Asukohad
--------

Paljudes kohtades üle maailma esineb udu või veepritsmete tekitatud kuuvikerkaari. Ameerika Ühendriikides võib selliseid kaari näha mitmete koskede sees, nende hulgas on Yosemite'i rahvuspark California osariigis ja Cumberland Falls Kentucky osariigis. Samuti võib kuukaari näha Victoria joas Aafrikas.

Kuuvikerkaari võib esineda ka Costa Rica pilvemetsades ning mägilinnades, näiteks Monteverdes. Need tekivad, kui jõulutuuled puhuvad Kariibi merelt udupilved maismaale. Jõulutuuli esineb septembri lõpust hilise jaanuarini või varase veebruarini.

Viited
------

1. ↑  Walklet, Keith S. (2006). "Lunar Rainbows – When to View and How to Photograph a "Moonbow"". Vaadatud 09.07.2007.
2. ↑  "A Lunar Rainbow A Wonderful Sight Not To Be Missed......". *Victoria Falls Activities*. Victoria Falls Travel Guide. Vaadatud 22.12.2012.
3. ↑  "Lunar Rainbows over Victoria Falls". Zambezi Safari and Travel Company. Vaadatud 22.12.2012.
Video Shibuya ristmikust 2019. aastal
**Shibuya** [š'ibuja] on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tōkyōs. Piirneb Setagaya, Shinjuku, Meguro, Nakano, Minato, Shinagawa ja Suginami ringkondadega.

Shibuya on tuntud paljude ööklubide poolest. Sealne Harajuku asum on noorte kogunemispaik ja pannud aluse samanimelisele elustiilile.

Populaarsed ostutänavad on Sentā-gai ja Takeshita-dōri. Omotesandō on tuntud paljude moeäride poolest.

Shibuyas asuvad Tōkyō olümpiastaadion ja NHK saatekeskus. Tuntud hooned on ka Meiji tempel, Shibuya 109 ostukeskus ja Shibuya kõrgeim hoone Cerulean Tower.

Shibuya raudteejaama juures asuv koerakuju Hachikō on populaarne kohtumispaik.

Shibuya liideti Tōkyōga 1932. aastal.

Shibuyas asub Eesti saatkond.

* Shibuya ristmik ööselShibuya ristmik öösel
* Yoyogi parkYoyogi park
* Kenzo Tange projekteeritud spordihallKenzo Tange projekteeritud spordihall
* Maantee nr 3Maantee nr 3

Viited
------

1. ↑
2. ↑  東京都の人口（推計）トップページ, vaadatud 29.03.2021.
3. ↑  Contacts Estonian Embassy in Tokyo

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Shibuya** |

* Shibuya koduleht

| * v
* r
Tōkyō eriringkonnad |
| --- |
| 
Adachi • Arakawa • Bunkyō • Chiyoda • Chūō • Edogawa • Itabashi • Katsushika • Kita • Kōtō • Meguro • Minato • Nakano • Nerima • Ōta • Setagaya • Shibuya • Shinagawa • Shinjuku • Suginami • Sumida • Toshima • Taitō |
**Nagasaki** on linn Jaapanis, Nagasaki prefektuuri keskus. Asub Kyūshū edelarannikul. 

Nagasaki oli aastatel 1640–1859 ainuke eurooplastele avatud Jaapani sadam ja tähtis mereväebaas Hiina-Jaapani ja Vene-Jaapani sõja ajal.

9. augustil 1945 heitis Ameerika Ühendriikide lennuk Nagasakile tuumapommi (koodnimega Fat Man). See oli purustusjõult suurem kui 3 päeva varem Hiroshimale heidetud tuumapomm, kuid kahjustused olid mägise maastiku tõttu väiksemad. Kohe sai surma üle 30 000 inimese, veel 140 000 inimest suri pärast pommi plahvatamist saadud haavadesse ja kiiritushaigusse.[*viide?*]

9. august 1945: tuumaseen Nagasaki kohal
Tänapäeval on linn lennukitööstuse ja tekstiilitööstuse keskus.

Puccini ooperi "Madame Butterfly" tegevus toimub Nagasakis.

Ruumapommi tagajärjel hukkunute mälestusmärk
Tramm kesklinnas

Viited
------

1. ↑  長崎県異動人口調査 | 長崎県, vaadatud 31.03.2021.

Välislingid
-----------

* Nagasaki koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nagasaki** |
**Boris Pärl** (perekonnanimena ka: **Perl**, 20. mai 1919 Alliku vald, Järvamaa – 8. mai 1991 Chicago, USA) oli eesti majandusteadlane ja statistik.

Elulugu
-------

Boris Pärl oli preestrist kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1937 Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi, 1942 TÜ õigusteaduskonna, õppis 1942–1944 majandusteaduskonnas, lõpetas 1952 Stockholmi Kaubandusülikooli, *M.Sc.* (1953, Northwesterni Ülikool, Evanston, Illinois), *Ph.D.* (juhtimine, 1960, samas). Oli 1941–1942 Eesti Rahva Ühisabi ja 1942–1943 Sisedirektooriumi Sotsiaalkindlustuse Valitsuse ametnik, 1943–1944 Saksa armees lendur. Läks 1944 Saksamaa kaudu Rootsi, oli 1945–1948 haiglatööline ja Uppsalas konservivabriku ametnik, 1948–1950 Rootsi Kaubandusministeeriumi ametnik, hiljem revident Stockholmis. Aastast 1952 USA-s: oli 1954–1960 Northwesterni Ülikooli instruktor, 1960–1964 assistant prof. 1964–1985 *associate professor* statistikas.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: majandus ja statistika, töid statistika alalt. Oli American Statistical Association'i, American Economists Associationi liige. Üle 20 teadustrükise.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Ülevaade Saksa pärustalundite seadusest. Tartu, 1942.

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 314.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Széchenyi ravitermid Budapestis
**Spaa** ehk **vesiravila** (inglise keeles *spa*) on tavaliselt meditsiinilisel või vaba aja veetmise eesmärgil rajatud asutus, kus pakutakse tervistavaid kuumavee-, külmavee- või mineraalveevanne.

Traditsiooniliselt on spaaks nimetatud kohta, kus vesi on usutavasti tervistava toimega. Tavaliselt on sellisteks kohtadeks kuumaveeallikad ning suur mineraalainesisaldusega veekogud. Keeleteadlased arvavad, et sõna on tuletatud Belgia linna Spa järgi, mis lühendub väljendist "Salus Per Acquam".[*viide?*]
Tänapäevane spaa võib olla luksuskuurort või kuurorthotell, mis asub loodusliku terviseallika lähedal või sisaldab tervistavaid tehisallikaid, vesimassaaži võimalusi, mullivanne jms.

Teise versiooni järgi on sõna aluseks Belgia külakese Spa nimi. Tänu oma raviallikatele oli see küla kuulus juba keskajal. Prantsusmaa ja Belgia vahelise sõja ajal püüdis kumbki pool hoida Spa külakest just oma tagalas. Öö varjus saadeti haavatud käsu korras kolmeks-neljaks tunniks allikatesse lebama ja hommikuks olid nad taas võitlusvõimelised.

Tänapäeval võiks vastata, et "spa" on ladinakeelse fraasi *sanitas pro aqua*('tervis vee kaudu') lühend. Tänapäevases sõnavaras tähendab spaa kohta, kus on parimad võimalused tervenemiseks, profülaktikaks ja taastumiseks. Mitmesuguste protseduuride abil taastatakse väsinud ja stressist vaevatud inimeste ihu ja hing. Tervele aga annavad SPA protseduurid jõudu ja energiat veelgi juurde.

Vaata ka
--------

* Spaaturism

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Spaa**
 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Pariisi linnaosast; samanimeliste kohtade kohta vaata lehekülge Ladina kvartal (täpsustus).* |

---

Ladina kvartalis asub Panteon
**Ladina kvartal** (prantsuse keeles *Quartier latin*) on Seine'i jõest Luxembourgi aiani ulatuv Pariisi 5. linnaosa, kus asuvad paljud nimekad õppeasutused: Henri IV ja Louis le Grand'i lütseum, Collège de France, Sorbonne. Nimi tuleb sellest, et kuni 1789. aastani toimus õppetöö ladina keeles ning õpilased-õpetajad rääkisid ladina keelt ka väljaspool kooli suheldes. 

Ladina kvartali keskmeks on Saint-Micheli bulvar oma raamatupoodide ja kohvikutega. Alates 1960. aastatest toimunud ülikooli detsentraliseerimine on pagendanud üliõpilased äärelinnadesse (Orsay, Nanterre jt). Mais 1968 oli Ladina kvartal Pariisi üliõpilasrahutuste keskmeks.

Ladina kvartalis asuvad Panteon, l'Hôtel de Cluny (keskaja muuseum), Luxembourgi palee (Senat) ja Luxembourgi aed, Lutetia areenid jne.

Välislingid
-----------

* Ladina kvartal – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Jüri Rünkla** 12. detsember 1937 Tallinn – 8. september 2022 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemiku-tehnoloogina ja 1974 Moskva Patendiinstituudi patentoloogina. 1965–68 TPI aspirant; tehnikakandidaat (1970, TPI), väitekiri "Исследование дистилляции с водяным паром при пониженном давлении". 1961–64 tsemenditehase "Punane Kunda" tehnoloog ja tsehhijuhataja asetäitja, 1966–72 TPI-s keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1972–74 Silikaatbetooni Instituudis laborijuhataja, 1974–81 ENSV Riikliku Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise Teadusliku Uurimise Instituudi ja 1981–86 TTK "Algoritm" sektorijuhataja, 1986–97 Eesti Majandusjuhtide Instituudis dotsent majanduse, tehnoökonoomika, majandusarvestuse kateedris. 1997–2006 EMT turundusanalüüsi osakonna vanemanalüütik.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: automatiseeritud juhtimissüsteemid, ettevõtte kuluarvestus ja majandusanalüüs. Üle 80 teadustrükise, sh 4 monograafiat.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Automatiseeritud juhtimissüsteem. Tallinn, 1979
* Ettevõtte finantsseisund, konkurents ja strateegia. Tallinn, 1996
* Ettevõtte kulud, varud ja juhtimisotsused, Tallinn, 1997
* Ärianalüüs. Tallinn, 2003.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Veiko Jürisson** (24. jaanuar 1956 Tallinn – 7. veebruar 2008) oli eesti näitleja, lavastaja ja riigiametnik.

Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1978 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (8.lend). Ta täiendas end aastatel 1978–1980 Moskva Malaja Bronnaja teatris. Aastal 1991 lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli, veel õppis ta aastal 1992 Stanfordi ülikoolis majanduse ja rahvusvaheliste suhete erialal.

Ta töötas aastatel 1980–1982 Eesti Riiklikus Noorsooteatris ja aastatel 1982–1985 Eesti Riiklikus Nukuteatris. Ta oli aastatel 1985–1990 Kultuuriministeeriumi dramaturgiaekspert. Aastatel 1991–1992 oli ta Välisministeeriumi büroojuhataja ja aastatel 1992–1995 oli ta Kultuuri- ja Haridusministeeriumi kantsler.

Veiko Jürisson suri aastal 2008 ja ta on maetud Hiiu-Rahu kalmistule.

Lavastused
----------

* 1977 Mati Unt "Madame Kollontai (doyen du corps diplomatique)"
* 1979 Miguel de Cervantes "Imeteater"
* 1983 Saulius Šaltenis "Jason"
* 1984 Leelo Tungal "Krants kuuse all"
* 1985 Vladislav Koržets "Koll Kalli"

Rollid teatrites
----------------

* 1976 Tammsaare/Kaarin Raid "Me otsime Vargamäed" (Vargamäe Andres)
* 1980 Anatoli Brežnev "Dixieland" (Üliõpilane)
* 1981 Eugene O'Neill "Elektra saatus on lein" (Peter Niles)
* 1983 Ellen Niit/Anni Kreem "Krõlliga ja Krõllita" (osaline)
* 1984 Priit Pedajas "Priidu viiul" (Kuningas ja Altilma kuningapoeg)

Viited
------

1. ↑  Veiko Jürissoni matmispaik Hiiu-Rahu kalmistul[*alaline kõdulink*]
Flandria Balleti etendus Genti ooperi laval Stravinski "Tulilind". Peaosas Nancy Osbaldeston (2017)
**Flandria Ballett**, ka *Flaami Ballett* (hollandi keeles *Ballet Vlaanderen*) on Belgia suurim balletikollektiiv. See kuulub 2014. aastast omaette üksusena Flandria Ooperi- ja Balletiteatri koosseisu. 

Flandria Ballett asutati 1969. aastal kui **Flandria Kuninglik Ballett** (*Koninklijk Ballet van Vlaanderen*).

Flandria Ballett tegutseb Antwerpenis, peamiselt Theater 't Eilandje's, kus asuvad harjutussaalid, töökojad ja balletistuudio. Etendused toimuvad Antwerpeni ja Genti ooperiteatrimajas.

Esitantsijaid ja esisoliste
---------------------------

* Priit Kripson (1994–2008)
* Maria Seletskaja (esisolist 2010. aastail)
* Nancy Osbaldeston (2017–)

Teatrijuhte
-----------

Flandria Balleti etendusejuht on 2008. aastast Priit Kripson.[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Kuninglik Flaami Ooper

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Flandria Ballett** |

* Opera Ballet Vlaanderen. operaballet.be
**Põhivara** on pikaajaline vara või seade, mida ettevõte kasutab oma tegevuses tulu teenimiseks ehk kaupade tootmiseks või teenuste osutamiseks. Põhivara moodustab sageli olulise osa ettevõtte koguvarast. 

Põhivara jaguneb:

* pikaajalised finantsinvesteeringud,
* kinnisvarainvesteeringud,
* bioloogilised varad,
* immateriaalsed varad,
* materiaalsed põhivarad.

Eri valdkondades tegutsevate ettevõtete põhivara koosseis varieerub. Näited ettevõttes põhivarana kajastatavast varadest on hooned ja rajatised, masinad ja seadmed, inventar, sõidukid ja mööbel. Uue põhivara soetamisel kajastatakse seda koheselt ka raamatupidamises. Iga ettevõtte juhatus saab ise otsustada, millise väärtusega varad põhivara hulka arvestatakse ning seesugune piir kehtestatakse ettevõtte raamatupidamise sise-eeskirjades. Seatud piir võib aga põhivaraliikide lõikes erineda.

Põhivara kasutusaeg on piiratud, tulenedes vara kulumisest ning moraalsest vananemisest (tehnika arengust). Tulenevalt põhivaraliigist kajastatakse põhivara aastates, kilomeetrites, töötundides või tükkides.
Uute ja varasemalt soetatud varade täpne arvestamine aitab ettevõttel saada kindla ülevaate oma olemasolevast põhivarast ja selle väärtusest. 
Mitmete erinevate tegurite koosmõjul muutub põhivara väärtus ajas. Kui põhivara väärtus perioodiliselt langeb, siis arvutatakse selle amortisatsioon. 
Kui põhivarasse kuuluvad varad müüakse kellelegi edasi, lammutatakse või lõppeb nende kasutusaeg, kõrvaldatakse need põhivara arvestusest.

Raamatupidamise seaduse § 21 lõige 10 kohaselt peab väikeettevõtja raamatupidamise aastaaruande lisades avalikustama materiaalse ja immateriaalse põhivara muutuste kirjelduse rühmade kaupa (soetusmaksumus, akumuleeritud kulum ning jääkväärtus perioodi alguses ja lõpus; perioodi jooksul soetatud, müüdud ja üle kantud põhivara; perioodi kulum ja muud muutused).

Viited
------

1. ↑  Peterson, Raymond H. (14. veebruar 1985). "Accounting for Fixed Assets" (PDF). Lk 2-4. Vaadatud 26. märtsil 2024.
2. ↑  Teearu, Krista (16. september 2014). "Mida loetakse põhivaraks ning mis on põhivara amortisatsioon?". *Pilvebüroo*. Vaadatud 26. märtsil 2024.
3. ↑  "Materiaalne põhivara". *Riihos-ee*. Vaadatud 26. märtsil 2024.
4. ↑  Corporation, Microsoft. "What is Fixed Asset Accounting? | Dynamics 365 Business Central". *dynamics.microsoft.com* (inglise). Vaadatud 26. märtsil 2024.
5. ↑  "Raamatupidamise seadus–Riigi Teataja". *www.riigiteataja.ee*. Vaadatud 26. märtsil 2024.
Gigalainer 25,25 m (Furgoonveoauto + 13,62 m täishaagis)
**Gigalainer**, ka EuroCombi (ingl.k. *gigaliner; heavy long vehicle, HLV*) on Euroopa Liidu direktiivi alusel ehitatud autorong, mille maksimumpikkus võib olla 25,25 m ja täismass 60 t. Lastiruumide pikkus võib olla kokku 21,42 m.

Ülevaade
========

Tänu pikkusele ja sildade arvule suudab gigalainer vedada kaupa nii kaalult kui mahult kuni poolteist korda rohkem kui tavalise poolhaagisega veduk. Gigalaineritega püütakse suurendada autorongi kasulikku pikkust koormaruumi pikkuse suurendamisega. Veoki ja haagise vahel olev liigend (tiisel) on lühem ja kasulik lastiruum selle arvel pikem. Gigalainerite kasutamisega väheneb tonnkilomeetri, eriti aga laadimismeeter-kilomeetri veokulu. 

Väiksema teljekoormuse tõttu aitavad pikad autorongid vähendada teede amortiseerumist. Gigalainerid kulutavad teepinda täiskoormaga liikudes keskmiselt 2 korda vähem kui tavapärane vedukauto ja poolhaagisega autorong (teeväsimusindeksid vastavalt 87 ja 166). Pikkade autorongide kasutuselevõtt kõikjal Euroopas aitaks vähendada kütusetarbimist (18%), veokulusid (20%) ja süsinikdioksiidi emissiooni. 

EL liikmesriikides, kus eriti pikkade autorongide, ehk gigalainerite liiklemine on lubatud, on kasutusel peamiselt kolme tüüpi 25,25 m pikkuseid gigalainereid:

* vedukauto poolhaagisega, mille haakes on kaheteljeline lühike täishaagis (autorongi täismass 48 t)
* furgooniga veoauto, mille haakes on pikk, viie teljega täishaagis (autorongi täismass 60 t)
* B-mooduliga gigalainer (ingl.k. *B-double gigaliner*, autorongi täismass 60 t).

B- mooduliga gigalainer on pikk autorong ,mille puhul kasutatakse spetsiaalset kahe teljega alusvankrit, millele toetuvad nii täishaagiseks muudetud poolhaagise esimene osa kui ka vedukautol paikneva ja haakesadulale toetava vahetusfurgooni tagumine osa. 

Lisaks gigalaineritele on hakatud mitmetes riikides katsetama kindlaksmääratud veomarsruutidel gigalaineritest oluliselt pikemaid autoronge. Nii on ka Soomes liikumas mitmed ülipikad autorongid peamiselt riigi kesk- ja põhjapiirkondade jaekaubanduse varustamiseks esmatarbekaupadega. **Ülipikk autorong**  *(*ingl.k*. high capacity transport vehicle; HCTV)*  on autorong täismassiga rohkem kui 76 t ja pikkusega rohkem kui 25,25 m, ning mida ei käsitleta erivedusid tegeva transpordivahendina. Tüüpiliselt on sellise autorongi koosseisus poolhaagist vedav sadulveok ja poolhaagise pikkusega täishaagis, mille puhul jääb autorongi kogupikkus vahemikku 31–34,5 m. Autorongi täismass võib ulatuda isegi kuni 104 tonnini. 

1. 1 2 3 4 5  *Transport ja transporditehnoloogiad*. 2021. ISBN 9789916960035.
Vedukauto haakesadul
**Vedukauto haakesadul**, ka haakeseade (ingl.k. *coupling device; fifth wheel*) on veduki raamile kinnitatav, tagumise silla kohal paiknev kinnitusseade, millele toetub mis tahes tüüpi poolhaagis. Haakesadulad võivad olla erineva sadulapoldi läbimõõdu (2" ja 3,5") ning muudetava kõrguse ja asendiga.

Ülevaade
========

Eristatakse määritavaid ja nn kuivi sadulaid. Suurem osa vedukautodel kasutatavatest sadulatest on määritavad (nn märjad) ja 2 tollise haagise tapi jaoks raamile kinnitatud sadulad. Kuiv sadul on kaetud tefloniga, neid kasutatakse enamasti erivedude korral.  „Märja" sadula plaati peab regulaarselt määrima, sest plaat koos poolhaagise toetuspinnaga ümber haagise kinnitustapi moodustavad omamoodi liuglaagri. 

Kui sadula plaati regulaarselt ei määrita, võivad tekkida alljärgnevad probleemid:

* pärast pöörde sooritamist jääb poolhaagis auto pikitelje suhtes väikese nurga alla;
* suureneb vedukauto kütusekulu;
* suureneb poolhaagise rehvide kulumine;
* halveneb auto teelpüsivus libeda tee korral;
* haagist on raske lahti ühendada.

**Pöördketas** (ingl.k. *turntable; fifth wheel*) on vedukauto haakesadula määritav osa (nn märja sadula puhul)  – plaat koos haakesõrme ava ja lukustusmehhanismiga , millele toetub oma raskusega veetav poolhaagis. Haakesadulad varustatakse lukustusseadme ehk **haakesadula lukuga** *(pin lock)*, mis sobitub poolhaagise haakepoldiga ja mida kasutades on võimalik tagada, et soovimatu isik ei saaks vabastada poolhaagist vedukauto haakesadula küljest. 

Poolhaagise esiosa põhja all on suur polt (tapp), ehk **sadulapolt** (ingl.k*. king pin)*, mille abil kinnitatakse poolhaagis vedukauto haakesadula külge.         Sadul kinnitatakse veoauto raamile kas vahetult või kasutades vaheplaati. Raami tugevdustalas on 5 cm vahedega poldiavad võimaldamaks leida autole ja haagisele sobivat sadula kinnitamise kohta. Sobiva koha valikul lähtutakse vajadusest tagada, et autorongi üldpikkus ei ületaks lubatud piirnormi (16,50 m), auto raami tagaosa ja poolhaagise tugijalad ei puutuks kokku ning et haagis ei puutuks manööverdamisel kokku auto kabiini tagaosaga. 

Haakesadulad võivad olla vedukauto raamil kohtkindlad või liigutatavad. **Liigutatav haakesadul** *(*ingl.k*. sliding fifth wheel)* on haakeseade, mida on võimalik liigutada vedukautol kabiini suunas või tahapoole ja kinnitada erinevates asendites. Haakesadula seadmine sobivasse asendisse on vajalik saavutamaks vajalikku kaalujaotust vedukauto kahe tagumise telje vahel. 

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  *Transport ja transporditehnoloogiad*. 2020. ISBN 9789916960035.
**Merapi** on 2911 meetri kõrgune kihtvulkaan Jaaval. Seda ümbritseb viiekilomeetrine ohuala.

Vulkaani kõrval on kuumusest moondunud esemeid esitlev muuseum.

Merapi on Indoneesia kõige aktiivsem vulkaan. Alates 1548. aastast on ta pursanud 68 korda. 1992. aastal alanud purse kestis 10 aastat.

Vulkaani jalamil asub 637 tuhande elanikuga Yogyakarta linn ning külad ulatuvad mäenõlvu mööda isegi 1700 meetri kõrgusele.

Vulkaan hakkas taas purskama 2006. aasta mai alguses. Kõik inimesed ümbruskonna küladest evakueeriti.

Tavaliselt toimub väiksem purse iga paari aasta tagant ja suurem iga tosina aasta tagant. Tähelepanuväärsed, paljude ohvritega pursked on toimunud aastail 1006, 1786, 1822, 1872 (lähiajaloo suurim purse) ja 1930.

1006. aasta purse kattis kogu Kesk-Jaava tuhaga. On oletatud, et see viis selles piirkonnas eksisteerinud hindude Matarami kuningriigi kokkuvarisemiseni, mis lubas tekkinud võimuvaakumi järel moslemitel saada Jaava valitsejateks.

Vulkaan hakkas uuesti purskama 26. oktoobril 2010. Selle ümbruskonnast evakueeriti üle 40 000 inimese. Hukkus vähemalt 32 inimest. Hävis üks küla.



1. 1 2 3  "REISISOOVITUS | Jaava saar: huvitavam kui Bali, eriti vulkaanisõpradele". *Maaleht*. Vaadatud 13. aprillil 2024.
**Friedrich Adolf Greinert** (26. september 1857 Tarvastu – 12. märts 1922 Streganzberg, Berliini lähedal) oli Eesti vaimulik.

Õppis aastatel 1869–1879 Tartus gümnaasiumis ja 1880–1885 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Viljandis. Ordineeriti õpetajaametisse 1. jaanuaril 1887.

Oli aastatel 1887–1919 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, olles aastatel 1915–1919 (pärast senise praosti Johannes Walteri küüditamist) Saaremaa praost.

Kolis 1920. aastal Saksamaale.

Isiklikku
---------

Tema vend Leberecht Georg Traugott Greinert oli Talsi saksa ja Äksi Andrease koguduse õpetaja. Vanem poeg Roderich Greinert oli (teoloogilise haridusega) Kuressaare Saksa Gümnaasiumi direktor, keskmine poeg Ernst Adolf Greinert oli aastatel 1930–1939 Anseküla Maarja koguduse õpetaja, noorem poeg Edgar Arthur Greinert oli arst.

Vaata ka
--------

* Greinert

Viited
------

1. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
**Axel Treu** (ka **Axel Fromhold-Treu** (1. jaanuar 1899 Dikļi Valmiera lähedal – 1945) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1908–1912 Tartu Zeddelmanni erakoolis, 1912–1914 Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (saksa keeles *Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden*) ja 1915–1918 Peterburis gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1918–1925. Võttis osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus. Prooviaastal oli ta Martna Püha Martini koguduses Gustav Albert Halleri juures. Ordineeriti 16. oktoobril 1927 õpetajaks.

Oli aastatel 1927–1937 Karja Katariina koguduse õpetaja. Viibis aastatel 1937–1939 peaajukasvajaga Tallinnas Seevaldi haiglas.

1939. aastal põgenes Saksamaale. Asus Pleschenisse (praegu Pleszew, Suur-Poola vojevoodkonnas). Jäi 1945. aastal teadmata kadunuks.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann