recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Prantsuse sõjajõudude Saksamaal embleem aastatel 1949–1993
1954. aastal ehitatud hoone Baden-Badenis, kus paiknes Prantsuse sõjajõudude Saksamaal peakorter
**Prantsuse sõjajõud Saksamaal** (prantsuse keeles *Forces françaises en Allemagne*; lühend **FFA**) oli Prantsusmaa relvajõudude operatiiv-strateegiline väekontingent Saksamaal (dislotseerus aastatel 1945–1948 Prantsuse okupatsioonitsoonis Saksamaal, 1948–1949 Bizones, 1949–1990 Lääne-Saksamaal ja pärast Saksa DV liitmist Lääne-Saksamaaga (1990) Saksamaa Liitvabariigis).

Väekontingendi ametlik nimetus
------------------------------

* 1945–1949 **Prantsuse okupatsiooniväed Saksamaal** (*Troupes d'occupation en Allemagne*)
* 1949–1993 **Prantsuse sõjajõud Saksamaal** (*Forces françaises en Allemagne*)
* 1993–1999 **Saksamaal dislotseeruvad Prantsuse sõjajõud** (*Forces françaises stationnées en Allemagne*)
* Alates 1999 **Saksamaal paiknevad Prantsuse sõjajõud ja tsiviilpersonal** (*Forces françaises et l'élément civil stationnés en Allemagne*)

Peakorter ja väekontingendi suurus
----------------------------------

Väekontingendi peakorter asus aastatel 1945–1950 Baden-Badenis luksuslikus hotellis Brenners Park (hotellina jätkas Brenners Park tegevust 1950. aastal; 1962. aastal pidasid hotellis Konrad Adenauer ja Charles de Gaulle läbirääkimisi Saksa-Prantsuse sõpruslepingu sõlmimise asjus).

1954. aastal ehitati Baden-Badenis paljukorruseline hoone, mis sai Prantsuse sõjajõudude Saksamaal peakorteriks.

8. mail 1945 oli Saksamaal asuvate Prantsuse vägede koosseisus 324 000 sõjaväelast (ülemjuhataja kindral Jean de Lattre de Tassigny alluvuses). 1949. aastal oli Prantsuse väekontingendi suuruseks 60 000 inimest, 1993. aastal 25 000 ja 2014. aastal 500 inimest.

Juhtimine
---------

Prantsuse sõjajõudude Saksamaal ülemjuhataja oli alates 25. juulist 1945 kuni 30. septembrini 1949 armeekindral Marie-Pierre Kœnig (ühtlasi Prantsuse okupatsioonitsooni Saksamaal sõjakuberner). Ülemjuhataja ametis jätkasid külma sõja perioodil korpusekindral Augustin Guillaume (1949–1951), armeekindral Roger Noiret (1951–1961), armeekindral Pierre-Elie Jacquot (1956–1959), armeekindral Jacques Allard (1959–1961), armeekindral Jean Crépin (1961–1963) ja teised. Ülemjuhataja ametikoht eksisteeris kuni 1993. aastani.

Vaata ka
--------

* Prantsuse okupatsioonitsoon Saksamaal
* Nõukogude Liidu väegrupp Saksamaal
**Kadi** on eesti naisenimi. Nime Kadi nimepäev on 25. november.

Kadi on mugandus nimest Katharina.

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kadi 1691 naisel. Kadi oli Eestis populaarsuselt 107. naisenimi.

Kõige rohkem oli eesnimega Kadi sündinuid aprillis, kokku 170. Vanim Kadi on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4. 

Kõige populaarsem oli eesnimi Kadi vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 36,72 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,42. Kadi oli keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). 

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kadi 1686 naisel. Kadi oli populaarsuselt 99. naisenimi.

Nime kandjaid
-------------

* Kadi Kass – eesti ajaloolane
* Kadi Kullerkann – eesti võrkpallur
* Kadi Kübarsepp – eesti metallikunstnik
* Kadi Liik – eesti organisatsiooni- ja arengupsühholoog
* Kadi Poll – eesti laulja
* Kadi Pärnits – eesti poliitik, jurist ja ametiühingujuht
* Kadi Toom – eesti laulja
* Kadi Veski – eesti kabetaja

Viited
------

1. ↑
Suessi laht
**Suessi laht** on laht Punase mere põhjaosas. 

Laht piirneb läänes Aafrikaga ja idas Aasiaga. Laht on 325 km pikk ja 45 km lai, sügavus on keskmiselt 40 ja maksimaalselt 60 m. Laht jääb täies ulatuses Egiptuse sisevetesse.

Lahe põhjaosas asub Suessi sadam, millest lähtub Suessi kanal. See ühendab Punast merd Vahemerega ja võimaldab märgatavalt lühendada mereteed Euroopast India ookeanile: enam pole vaja sõita ümber terve Aafrika nagu enne kanali valmimist 1869. aastal. Sellest tulenevalt on Suessi laht väga tiheda laevaliiklusega.

Lisaks Suessile on suurimad lahe kaldal olevad asulad põhjast lõunasse lahe idakaldal (Aasias) Abu Zanimah, Abu Rudays, At-Tufr ja Sharm el Sheikh ning läänekaldal (Aafrikas) Ayn Sukhnah, Az-Zafaranah, Ras Gharib, Az-Zaytunah ja Jamsah. Lahe kummalgi kaldal on maantee, mis mainitud asulaid selles järjekorras ühendab.

Suessi lahe on moodustanud suhteliselt noor, kuid praegu passiivne rift umbes 28 miljonit aastat tagasi. Teine rift kulgeb Punase mere põhjatipust põhja, moodustades Al-‘Aqabah' lahe, kuid ei lõpe Al-‘Aqabah' lahe otsas, vaid jätkub mööda Iisraeli ja Jordaania piiri läbi Surnumere ja Kinnereti järve.
Maastik Burundi piiri lähedal
**Lõunaprovints** (ruanda keeles *Intara y'Amajyepfo*) on 1. järgu haldusüksus Rwandas.

Lõunaprovints moodustati 2006. aastal, kui haldusreformi käigus ühendati Gikongoro, Gitarama ja Butare provints.

Provints piirneb lõunas Burundiga.

Lõunaprovintsi pindala on 6118 km². Aastal 2007 elas provintsis 2 266 124 inimest.

Provintsi halduskeskus on Nyanza. Teised suuremad asulad on Butare, Gikongoro ja Ruhango.

Inimeste põhiline tegevusala on põllumajandus, eelkõige karjakasvatus. Kasvatatakse kohvipuud ja teepõõsaid, mille saadusi kohalikud väikeettevõtted töötlevad.

Lõunast põhja voolab Mwogo jõgi.

Provintsi alal asub osa Nyungwe rahvuspargist.

Haldusjaotus
------------

Provints jaguneb kaheksaks ringkonnaks:

1. Gisagara ringkond
2. Huye ringkond
3. Kamonyi ringkond
4. Muhanga ringkond
5. Nyamagabe ringkond
6. Nyanza ringkond
7. Nyaruguru ringkond
8. Ruhango ringkond

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lõunaprovints (Rwanda)** |

* Koduleht
**Suffolki lambatõug** (*Suffolk sheep*) on tumedapealine lihalambatõug, mis pärineb Inglismaalt. Suffolki lambatõug kuulub tõugude klassifikatsiooni järgi isatõugu ja tihti nimetatakse neid nn dauni tõuks (*Down Breed*). Suffolki lambad on väga vastupidavad loomad, seega saab neid kasvatada igasugustes tingimustes, nii tasasel maal kui ka mägedes. 

Suffolki tõug pärineb 19. sajandi alguses sautdauni (*Southdown*) jäärade ja sarvilise norfolki (*Norfolk Horned*) tõugu uttede ristamisest. 
Suffolki lambad on suured ja heade lihavormidega. Jäärad kaaluvad üle 110 kg, uted 80–110 kg. Uttede villa peenus on tavaliselt 30–36 µm, pikkus 7–8 cm, villatoodang 2,5–3 kg. 

Suurbritannias kasutatakse ristamisel enim suffolki tõugu isasloomi, sest nad annavad järglastele edasi häid lihavorme. Suffolki lambatõug on üks põhilisi isastõuge maailmas, kus eesmärgiks on noorlambaliha ehk talleliha tootmine. Suffolki lambad on üsna viljakad ja ristandtalled on suure kasvukiirusega. Lihatalledel on suur tailiha sisaldus, seega lihakehad on kõrge kvaliteediga. 

Eestis alustati suffolki lammaste kasvatamist 2001. aastal, kui Eestisse toodi kolm suffolki jäära ning 2002. aastal kolme farmi 40 utte ja 5 jäära. 2011. aasta andmete põhjal oli Suffolki jäärasid ja jäärtallesid Eestis kokku 158, mis moodustab 1,53% Eestis kasvatavatest jäärtallede ja jäärade koguarvust.

Kirjandus
---------

* Peep Piirsalu. "Lambakasvatus I", Tartu: Tartu Põllumeeste Liit, 2012
Võõpsu pritsikuur
Österby pritsikuur 2020. aastal
**Pritsikuur** (ka *pritsukuur*) on 20. sajandi esimeses pooles levinud hoonetüüp. Hoonet kasutasid vabatahtlikud tuletõrjujad (*pritsimehed*, ka *pritsumehed*) tuletõrjevahendite hoidmiseks.

Eesti Vabaõhumuuseumis asuva Orgmetsa pritsikuuri sarnaseid keskmise suurusega pritsikuure ehitati suurematesse küladesse 1920.–1930. aastatel. Pritsikuuride tornides kuivatati tuletõrjevoolikuid. Tulekahjust teavitamiseks kasutatav häirekell asus kas tornis või kuuri seinal.

Pritsikuure kasutanud vabatahtlikel tuletõrjeseltsidel oli oluline osa kanda ka piirkonna seltsielus. Seltside juures tegutsesid puhkpilliorkestrid, seal korraldati pidusid, kontserte ja loteriisid. Seltside naisliikmete ülesannete sekka kuulusid puhveti pidamine ning eeskava ja loterii korraldamine.

Vaata ka
--------

* Aulepa pritsikuur
* Österby pritsikuur

Viited
------

1. ↑  EVM – Eesti – Üksikobjektid. Vaadatud 11.09.2014.
2. 1 2  EVM – Eesti – Orgmetsa pritsikuur. Vaadatud 11.09.2014.
Kadi Lubi 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Kadi Lubi** (aastani 2004 **Kadi Krinal**; sündinud 17. augustil 1978) on eesti tervishoiuspetsialist.

Ta lõpetas aastal 2001 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna farmaatsiaosakonna.

Lubi kaitses 2017. aastal doktoritöö teemal "Infootsingu ja -tõlgendamise roll kroonilise haiguse korral Eesti Parkinsoni tõve patsientide näitel" Tartu ülikoolis.

Töö ja teadustegevus
--------------------

Kadi Lubi põhiline uurimissuund on meedia ja kommunikatsioon. Ta on Tallinna Tehnikaülikooli e-tervise programmijuht, eelnevalt olnud Tallinna Tervishoiu Kõrgkooli dotsent.

Tunnustus
---------

2020 – Benu apteegi ja Eesti Akadeemilise Farmaatsia Seltsi uurimistöö stipendiumi saanud töö kaasjuhendamine. Hedvig Rass "Eesti apteekide ja apteekrite tegevus kriisiolukorras COVID-19 pandeemia näitel"

Viited
------

1. 1 2  "Kadi Lubi CV". *ETIS*. Vaadatud 20.08.2021.
2. ↑  Virgo Siil (09.11.2017). "Reportaaž doktoritöö kaitsmiselt: liigselt infot korraga pole haigele hea". *ERR Novaator*. Vaadatud 20.08.2021.
3. ↑  "Persoonilugu - Kadi Lubi". *Tallinna Tervishoiu Kõrgkool*. Vaadatud 20.08.2021.
4. ↑  "Emakakaelavähi sõeluuring - võimalus, mida peab kasutama". *Arvamusfestival*. Originaali arhiivikoopia seisuga 20.08.2021. Vaadatud 20.08.2021.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib hulktahukast; optika mõiste kohta vaata Optiline prisma, kaupluseketi kohta vaata Prisma (kauplus)* |

---

Kuusnurkne prisma
**Prisma** on hulktahukas, mille kaks tahku (*põhitahud* ehk *põhjad*) on vastavalt paralleelsete külgedega kongruentsed hulknurgad ja ülejäänud tahud (*külgtahud* ehk *küljed*) rööpkülikud.

Prismade liigitamine
--------------------

Prismat, mille kõigi külgede tasandid ristuvad põhjade tasandiga, nimetatakse **püstprismaks**. Vastupidisel juhul nimetatakse prismat **kaldprismaks**. 

Prismasid võib eristada ka nende põhjade kuju järgi. Kui prisma põhi on *n*-nurk, siis nimetatakse prismat ***n*-nurkseks prismaks**. Vastavalt räägitakse **kolmnurksest prismast**, **nelinurksest prismast** jne. Prismat, mille põhjaks on korrapärane hulknurk, nimetatakse **korrapäraseks prismaks**.

Rööptahukas on nelinurkne prisma, mille põhjaks on rööpkülik. Risttahukas on nelinurkne püstprisma, mille põhjaks on ristkülik.

Pindala
-------

Prisma (kogu)pindala *S* on külgpindala *S**k* ja põhitahkude pindala summa

{\displaystyle S=S\_{k}+2S\_{p},\,}
kus külgpindala avaldub põhja ümbermõõdu *P* ja prisma kõrguse *h* korrutisena:

{\displaystyle S\_{k}=Ph.\,}
Prisma *kõrguseks* nimetatakse selle põhjade vahelist kaugust.

Ruumala
-------

Prisma ruumala on selle põhja pindala ja prisma kõrguse korrutis:

{\displaystyle V=S\_{p}\,h,\,}

Vaata ka
--------

* Antiprisma

Viited
------

1. ↑  EE 7. köide, 1994.
2. ↑   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
3. ↑   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
Satu Hassi (2014)
Satu Hassi (2007)
**Satu Maijastiina Hassi** (sündinud 3. juulil 1951 Helsingis) on Soome poliitik ja kirjanik, kes kuulub Rohelisse Liitu.

Aastatel 1997–2001 oli ta Rohelise Liidu esimees. Aastatel 1991–2004 oli ta Eduskunna liige ning 2004–2014 kuulus Euroopa Parlamenti Roheliste Liidu ainsa esindajana. Europarlamendis oli ta Keskkonna, Rahvatervise ja Toiduohutuse Komisjoni aseesimees, Tööstuse, Teadusuuringute ja Energeetikakomisjoni asendusliige ning Kliimamuutuse Ajutise Komisjoni liige.

Aastatel 1999–2002 oli ta Paavo Lippose teise valitsuse keskkonnaminister. Ta astus tagasi protestiks valitsuse otsuse vastu ehitada Soome viies tuumaelektrijaam. See oli esimene otsus Lääne-Euroopas uus tuumaelektrijaam ehitada viimase kümmekonna aasta jooksul.

Satu Hassi on hariduselt elektriinsener, töötanud elektrijaamas ja õpetanud Tampere Tehnikaülikoolis. 

Nooruses oli ta taistolane. Ta kuulus 1971–1975 üliõpilasesindusse ja 1973–1975 sotsialistlike üliõpilaste organisatsiooni SOL juhatusse.

Ta on kirjutanud mitu romaani ja esseekogumikku ning luuletusi. Samuti on ta mitme üliõpilastele mõeldud füüsikaõpiku kaasautor.

Teosed
------

* Magdaleena ei häpeä enää: Runoja. WSOY, 1984. ISBN 951-0-12621-7.
* Naaraskierre. WSOY, 1986. ISBN 951-0-13779-0. (romaani)
* Käärme ja tiedon puu: Naisnäkökulmia tekniikkaan. WSOY, 1987. ISBN 951-0-14653-6.
* Seinä jota ei ole: tottelemattomuusharjoituksia. WSOY, 1988. ISBN 951-0-15402-4.
* Lukion fysiikka -sarja, WSOY, 1994–2001 (yhdessä J. Hatakan, H. Saarikon ja J. Valjakan kanssa, oppikirjoja)
* Hassi, Satu, Kiljunen, Kimmo & Pietikäinen, Sirpa: Maapallohaaste. Helsinki: Otava, 1999. ISBN 951-1-15400-1.
* Tukka hattuhyllyllä. WSOY, 2002. ISBN 951-0-27264-7.
* Satu Hassi: Mannerheim-solki ja punalippu. Siltala, 2018. ISBN 978-952-234-513-4.

### Tõlge

* Malja ja miekka: Historiamme ja tulevaisuutemme (1988)

Isiklikku
---------

Satu Hassi on paranenud rinnavähist.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Satu Hassi** |

* Koduleht
**Panzerfaust 30** oli reaktiivgranaadiheitja ehk tankirusikas, mis oli mõeldud ühekordseks kasutamiseks jalaväe tankitõrjerelvana Wehrmachtis. 

Uue relva väljatöötamise tingis jalaväe järjest kasvav võimetus liitlasvägede tankide vastu. 

1942. aasta suvel sai Leipzigi lambivabrik HASAG Hugo Schneider AG ülesande töötada välja uus tankitõrjerelv. Tööd hakkas juhtima dr Langeweiler. Esimeseks tootmisse läinud mudeliks sai Faustpatrone 30 (klein). See oli uuelaadne relv, mille lasketoru otsas oli sabaga koonusekujuline kumulatiivne lõhkepea, mis lennutati minema lasketorus paikneva heitelaengu abil. Lõhkepea sisaldas 400 grammi lõhkeainet ning relv oli umbes meetri pikkune ja laskis 30 meetri kaugusele. 

Tõsisteks puudusteks peale väikese laskekauguse olid sihiku puudumine ja lõhkepea rikošeteerumist soodustav kuju. Harjumisaega nõudis algul ka asjaolu, et laskehetkel pidi laskuri seljatagune reaktiivjoa tekke tõttu vähemalt mõne meetri ulatuses vaba olema. 

1943. aasta augustis alustati parandatud ja täiustatud mudeli tootmist. Sellele oli lisatud suurem ja parema kujuga lõhkepea ning sihik. Suurendatud oli ka heitelaengut. Uuendustest hoolimata jäi laskekaugus endistviisi tagasihoidlikuks, mis jäi relva suurimaks puuduseks. Vaatamata väikesele laskekaugusele olid jalaväelased saanud lähivõitluseks vaenlase tankidega ikkagi uue, odava ja üsna tõhusa relva. Ebapiisav laskekaugus tingis aga peagi uue ja parema mudeli väljatöötamise. Sellegipoolest toodeti Panzerfaust 30-t sõja lõpuni. 

Panzerfaustide ja Faustpatronede toodang oli algul ligikaudu 400 000 tükki kuus, mis teatud ajal isegi kasvas.

Vaata ka
--------

* Panzerfaust 60
* Panzerfaust 100
Ferenc Berkes (2021)
Ferenc Berkes (2016)
**Ferenc Berkes** (sündinud 8. augustil 1985 Bajas) on ungari maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002). 

Berkes sai suurmeistriks 17-aastaselt 2002. aastal. Aasta varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 2002. aastal tuli ta Irákleios noorte maailmameistriks U18-vanuseastmes. 2005. aastal İstanbulis võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. 

Ta on 8-kordne Ungari malemeister (2004, 2007, 2010, 2012–2014, 2016, 2018). 2011. aastal pääses ta Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniirile, kus ta võitis avaringis Sandro Marecot, kuid teises ringis kaotas Zahhar Jefõmenkole.

2019. aastal tuli Berkes Euroopa meistrivõistlustel viiendaks ja pääses 2019. aastal maailma karikaturniirile, kus aga avaringist edasi ei saanud.

Ta on mänginud Ungari võistkonna koosseisus kuuel maleolümpial sealhulgas 2006. aastal (võistkondlik viies koht) ja 2010. aastal (võistkondlik neljas koht).

Välislingid
-----------

* Ferenc Berkes – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ferenc Berkes FIDE andmebaasis
**Satserinna külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Saatse külas.

Satserinna külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võru maakonna Saatse valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Saatse vald likvideeriti ja Satserinna külanõukogu territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlusega Satserinna külanõukogu likvideeriti 1. oktoobrist 1960 ja selle territoorium liideti Värska külanõukoguga.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
**Pantera** (vene keeles *«Пантера»*; ehitatud 1913–1916 Tallinn) oli Venemaa Keisririigi Bars-tüüpi allveelaev. Ta kuulus Venemaa Keisririigi ja Nõukogude Venemaa Balti laevastiku koosseisu.

Ehitus
------

Laeva hakati ehitama 11. oktoobril 1913 Tallinnas Noblessneri laevatehases, tegevteenistusse arvati laev 5. augustil 1916.

Laeva andmed
------------

Veeväljasurve – 650–780 tonni; pikkus – 67,97 meetrit; laius – 4,47 meetrit; sügavus veepealses olekus – 3,94 meetrit; diiselmootoritre võimsus – 2 x 250 hj; elektrimoootorite võimsus – 2 x 400 hj; kiirus vee peal – 11 sõlme; kiirus veealuses olekus – 8 sõlme; veepealses olekus sõiduvaru – 2500 meremiili, veealuses olekus – 30 meremiili; sukeldusmissügavus – 100 meetrit; relvastus – 4 (*трубчатых*) ja 8 (*решетчатых торпедных аппаратов*).

Lahingutegevus Esimeses maailmasõjas
------------------------------------

Pärast kasutuselevõttu 1916. aasta sügisel jõudis Pantera osaleda sõjategevuses ning uputada ühe ja vigastada kahte laeva.

Talvel 1916/1917 asus Pantera Tallinna tehases garantiiremondis, meeskond aga osales märtsis 1917 Tallinnas toimunud revolutsioonilistes üritustes. 

Kevadel 1917 tegutses Läänemerel, kus aktiivset sõjategevust polnud. Sügisel 1917 osales Pantera meeskond 1. Tallinna löögipataljonina (*первый ударный Ревельскiй батальонъ*) Petrogradis Oktoobripöördes ja Venemaa Ajutise Valitsuse kukutamises.

Allveelaev viibis kuni Saksa vägede pealetungini Tallinnas, kust lahkus koos teiste Venemaa laevadega 1918. aasta Balti laevastiku Jääretke käigus läbi Helsingi (vene tollases ametlikus keeles Helsingfors) Kroonlinna.

Lahingutegevus Eesti Vabadussõjas
---------------------------------

31. augustil 1919, Nõukogude Venemaa Balti laevastiku mereoperatsiooni käigus ründas Pantera torpeedoga Soome lahes viibivat Suurbritannia kuningliku laevastiku hävitajat Vittoria ning uputas tema.

Allveelaev viibis pärast rünnakut vee all 30 tundi ning tegi 75-miilise teekonna vee all Kroonlinna. Laeva komandöri Aleksandr Bahtini autasustati selle eest Punalipu ordeniga.

Aastatel 1933-1935 remonditi allveelaeva Kroonlinnas ning asendati diiselmootorid ja akumulaatorid uutega.

Tegevus Teises maailmasõjas
---------------------------

Teise maailmasõja ajal oli Pantera kui vananenud tüüpi laev tagalateenistuses – allveelaevade akude laadijana. Pantera oli ainulaadne allveelaev, mis oli relvastuses ligi 40 aastat, aga pärast Teist maailmasõda lammutati vanarauaks. Peterburis Venemaa Sõjalevastiku Keskmuuseumis säilitatakse "Pantera" mudelit ning ühte tema torpeedoaparaati, kahte torpeedot ja hüdrokompassi.

Viited
------

1. ↑  Pantera lehel flot.com

Välislingid
-----------

* КОНЕЦ «ВИТТОРИИ»
**.ss** on Lõuna-Sudaani Interneti tippdomeen. 

Domeen registreeriti 31. augustil 2011, kuid lisati domeeninimede süsteemi alles 2. veebruaril 2019. Saitide registreerimine algas 2020. aastal.

Välislingid
-----------

* 
* 

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Ferdinand von Gebhardt
Ferdinand Gebhardt, 1889
**Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt** (20. juuni 1832 Järva-Jaani – 22. november 1902 Järva-Jaani) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.[*viide?*]

Õppis aastatel 1845–1849 Tallinna toomkoolis ja 1849–1853 Tallinna gümnaasiumis. Aastail 1853–1856 õppis ta Tartu ülikoolis ja 1858–1859 Erlangeni ülikoolis usuteadust.[*viide?*]

15. jaanuaril 1861 Sai ta Eestimaa vikaarvaimulikuks. 24. oktoobril 1861 kutsuti ta Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajaks ning ordineeriti 10. detsembril 1861. 1895–1902 oli ta Järva praost ning 1881. aastast Järvamaa koolikolleegiumi liige..

Isiklikku
---------

Tema vanaisa Johann Bernhard von Gebhardt oli Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetaja, onu Carl Bernhard von Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, isa Ferdinand Theodor von Gebhardt oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Eduard Karl Franz von Gebhardt oli maalikunstnik ja Düsseldorfi Kuns­tia­kadeemia professor.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ferdinand Theodor von Gebhardt** | **Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja**1861–1902 | Järgnev**Heinrich Arved Rosenstein** |
| Eelnev**Gustav Felix Rinne** | **Järva praost**1895–1902 | Järgnev**Carl Rall** |
**.sj** on Svalbardi ja Jan Mayeni Interneti tippdomeen. Domeen eraldati 1997. aastal, kuid seda ei ole kasutusele võetud.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.py** on Paraguay Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Fall Out Boy singel; Basshunteri laulu kohta vaata artiklit Saturday (Basshunteri singel).* |

---

"**Saturday**" on USA pop-punk bändi Fall Out Boy singel nende 2003. aasta albumilt "Take This to Your Grave". See on ikka veel kaasatud igale nende kontserdile ja peaaegu alati on see viimane esitatav laul. See on ainus Fall Out Boy singel, kus Pete Wentz karjub.

### Muusikavideo

Videos on kaasatud kõik bändiliikmed, kuid eriti esimees Patrick Stump ja bassist Pete Wents. Pete tapab teisi bändiliikmeid ning nende sõpru, jättes Ärtu emanda kaardi iga kehaga. Patrick on detektiiv kes jälitab *tapjat*. Laulu ühes salmis on Pete ja Patrick nähtavad samas positsioonis, istumas voodil mille taga oleval seinal on näha kõik Pete'i ohvrid, oletamas et Pete ja Patrick võivad olla sama inimene. Lõpus Pete tapab Patricku, kuid kuna tuleb välja et nad ongi üks ja sama inimene siis sureb ka Pete.
Videosse on põimitud ka klipid bändi esinemiselt. Believers never die DVD kommentaariumis ütlesid nad et pekslev ja agressiivne tants oli Hatebreed'ile mitte neile.
**.sv** on El Salvadori Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Kõlleste valla vapp
**Kõlleste valla vapp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõlleste valla vapp.

Vapp kinnitati 5. septembril 2003.

Vapi kirjeldus
--------------

Sinisel kilbil okaspuuoksalõikeline hõbedane päis ja hõbedane kuldsete manustega kivi hoidev kurg.

Põhjendus
---------

Sellise asendiga kurg on heraldikas tähelepanelikkuse, erksuse ja valvsuse sümbol. Kui lind peakski tukastama, siis mahakukkuv kivi ärataks ta kohe üles.
Sellega on iseloomustatud valla inimeste usinust ja virkust nii oma igapäevastes töödes-tegemistes kui ka tundeerksat loovust kodukandi kultuuripõllu harimisel.
Kured on Kõlleste valla loodusele iseloomulikud püsiasukad. Seega sobibki kurg valla vapilinnuks.
Ka vapikilbi sinine põhivärvus, jaostatud okaspuutaimelõikega, sümboliseerib valla kaunist loodust oma metsade, orgudes sädelavate järvede ja kauguses sinavate mägedega.
Vapipäis on hõbedane. See värvus on puhtuse, parema tuleviku lootuse ja progressi heraldiline võrdkuju.

Vaata ka
--------

* Kõlleste valla lipp
* Põlva maakond

Välislingid
-----------

* Kõlleste valla sümboolika valla kodulehel
* Kõlleste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
**.pe** on Peruu Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

2022. aasta aprilli seisuga on tippdomeeni ja selle alamdomeenide alla registreeritud üle 140 000 veebisaidi.

Viited
------

1. ↑  Punto.pe (vaadatud 4. aprillil 2022)

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aafrika rahvaste karikavõistlused |
| **Kuld** | 2019 |  |

**Amir Selmane Ramy Bensebaïni** (sündinud 16. aprillil 1995 Constantine'is) on Alžeeria jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või vasakkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Dortmundi Borussia.

Ta alustas klubikarjääri Alžeeria klubis Paradou AC, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2008. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2013. aastal. Hooajal 2014–2015 mängis ta Paradoust laenul Belgia kõrgliiga klubis Lierse ja hooajal 2015–16 Prantsusmaa kõrgliiga klubis Montpellier.

2016. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Rennesi Stade. 2019. aastal võitis ta klubiga Prantsusmaa karikavõistlused.

2019. aasta augustis siirdus ta kaheksa miljoni euro eest Mönchengladbachi Borussiasse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.

Alžeeria koondises debüteeris Bensebaini 2017. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. juunil 2018 sõprusmängus Roheneemesaarte vastu. 2019. aastal tuli ta Alžeeria koondisega Aafrika meistriks.

Saavutused
----------

Rennes
* Coupe de France: 2018–19
Kõlleste valla lipp
**Kõlleste valla lipp** on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kõlleste valla lipp.

Lipp kinnitati 5. septembril 2003.

Lipu kirjeldus
--------------

Kõlleste valla lipp on vapilipp. Sinise kanga ülaservas valge laid, mis on eraldatud sinisest väljast okaspuuoksalõikega. Sinisel väljal on aga valge kollaste manustega kivi hoidev kurg. 

Lipu normaalmõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

Põhjendus
---------

Lipu sinine põhivärvus ning okaspuutaimelõige sümboliseerib valla kaunist loodust oma metsade, orgudes sädelevate järvede ja kauguses sinavate mägedega. Lipu ülaosas olev valge on puhtuse, parema tuleviku lootuse ja progressi võrdkujuks. Keskseks kujuks olev valge kurg, kes hoiab ülestõstetud kivi on heraldikas tähelepanelikkuse, erksuse ja valvsuse sümbol. Kui lind peaks tukastama, siis maha kukkuv kivi ärataks ta kohe üles. Sellega iseloomustatakse valla inimeste usinust ja virksust nii oma igapäeva töödes kui ka tundeerksat loovust kodukandi kultuuripõllul. Kured on Kõlleste valla loodusele iseloomulikud püsiasukad, seega sobib kurg valla lipule.

Lipu kasutamise kord
--------------------

1. Valla lippu kasutati Kõlleste valla pidupäevadel ja teistel tähtpäevadel.
2. Lippu kasutati kõrvuti Eesti riigilipuga ning heiskamise otsustab vallavalitsus.
3. Kõlleste vallas tegutsevatel ettevõtetel oli õigus heisata lipp oma ürituste ja tähtpäevade puhul.

Vaata ka
--------

* Kõlleste valla vapp
* Põlva maakond

Välislingid
-----------

* Kõlleste valla sümboolika valla kodulehel
* Kõlleste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
**.ph** on Filipiinide Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Rändmuusik** on paigast paika rändav kutseline muusik.

Rändmuusikud kandsid edasi rüütlilaulu traditsiooni, kes levitasid ja lõpuks ka säilitasid seda. keskaegsete rändmuusikute eelkäijateks olid Vana-Rooma miimid ja histrioonid (näitlejad Vana-Roomas ja keskajal). Läbi kogu keskaja oli see kirev seltskond lihtsatest laadaveiderdajatest kuni kõrgelt tunnustatud laulikuteni kõikjal tuntud. 

Nende ladinakeelne nimetus on *joculator* 'naljamees, narr'. Siit on tuletatud Provence'i huglaar (*joglar*) ja prantsuse žonglöör (*jongleur*). Põhja pool on tuntud nimetused *menestrel* (ladina keeles *ministrare* 'teenima, abistama') ja saksa *Spielmann* ('mängumees').

Rändmuusikud olid vahendajateks rahvaliku ja kurtuaasse (prantsuse keeles *courtois* 'õukondlik, peenekombeline') kunsti vahel ja võtsid üle laulude esitamise. Rändmuusikutest tekkis 13. sajandil linnades kutseliste muusikute kiht, kes koondus tsunftidesse. Esimene teadaolev linnamuusikute ühing oli Viinis 1288. aastal asutatud Püha Nikolause Vennaskond. 1321. aastal loodi Pariisis samalaadne Püha Julianuse Vennaskond.
**Ramygala** (Helifaili info leedu i) (poola *Remigoła*, Žemaidi keeles *Ramīgala*) on linn Leedus Panevėžysi rajoonis. Linn on Ramygala valla halduskeskuseks. Ramygala asub Upytė jõe kaldal merepinnast 69 meetri kõrgusel.

Linnas on raamatukogu, kultuurikeskus ja gümnaasium. Ramygalas töötab motoriseeritud veski.

Vaatamisväärsusteks on ajalooline gümnaasiumihoone ja selles tegutsev koduloomuuseum, galerii Voras ning 1914. aastal valminud uusgooti stiilis kirik.

Linn on Euroopa toonekurelinnade liidu liige (teised liikmed on Busk Ukrainast, Storkow Saksamaalt, Stolin Valgevenest, Demene vald Lätist, Komarovce Slovakkiast, Luka nad Jihlavou Tšehhist ja Staicele Lätist).

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda mainitud juba 13. sajandil, toona kirjutati nime kujul *Remigale*. Esimene kirik püstitati sinna 1492. aastal, 1503. aastal sai Ramygalast alev. Aastal 1540 mainiti esimest korda kirjalikult sealset mõisa. 

Linnaõigused sai Ramygala 1956. aastal. Nõukogude ajal oli see kohaliku kolhoosi keskasulaks, ka toodeti selle ümbruse kuivendatud soodest turvast.

Linn oli aastal 2010 Leedu kultuuripealinnaks.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 1116 (1868)
* 2500 (1899)
* 2113 (1970)
* 2200 (1976)
* 2302 (1979)
 | * 2018 (1989)
* 1733 (2001)
* 1581 (2011)
* 1574 (2013)
 |

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ramygala elanikest leedulasi 97,53%, venelasi 0,89% ja mustlasi 0,63%.

Pilte
-----

* Katoliku kirikKatoliku kirik
* RamygalaRamygala
* VanalinnVanalinn
* KoolimajaKoolimaja
* HaiglaHaigla

Tuntud elanikke
---------------

* Isaac ben Jacob Benjacob – juudi kirjanik
* Saulius Mykolaitis – Leedu näitleja
* Maria Kaupas – USA nunn

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 20. jaanuaril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ramygala** |

* Linna koduleht
* Linn portaalis vietoves.Lt
* Ramygala poola geograafilises sõnastikus
Kõltsi hiiemägi (Eesti)Kõltsi hiiemägi
Asendikaart
**Kõltsi hiiemägi** on looduslik pühapaik ja hiiemägi Järvamaa Türi kihelkonna ja valla Kolu külas.

Kohapärimus
-----------

Jaan Jung annab oma teose "Muinasajateadus eestlaste maalt" III köites Kõltsi hiiemäe kohta Paidest saadud A. Muddisti teate: "Hiiemägi Lokuta Kõltsi karjamõisa põllus. Sõja ajal olla rahvas seal mäe taga varjul olnud."

Hiiemägi asub Hiie talu maa peal ja 1929. aastal Kihli külast 1864. aastal sündinud Ado Raudsepalt kogutud teate järgi olnud mäel sõjakants: "Kõltsis, Hiie talu maa peal asub hiiemägi, kus olnud vanasti sõjakants." Sama väidab samal aastal Toravere külast 1855. aastal sündinud Jaan Kuulmannilt korjatud teade: "Kõltsis, endise karjamõisa maa peal asub hiiemägi, mille keskel suur auk. Rahvajutu järele vana sõjakants."

Viited
------

1. ↑  Jaan Jung. Muinasajateadus eestlaste maalt. III. Kohalised muinasaja kirjeldused Tallinnamaalt. Tallinn, August Busch'i raamatukaupluse kirjastus 1910, lk 18, Türi 43.
2. ↑  EKLA, f 199, m 39, 27 (I-4) < Türi khk. Türi v. Kihli k. - Linda Tamman < Ado Raudsepp, s. 1864 (1929). Avaldatud: Ajalooline traditsioon: Türi. Asjalised mälestused - Kantsid, kindlustused, linnamäed ja vanad sõjateed. Radar. Interaktiivne õppeprogramm. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
3. ↑  EKLA, f 199, m 39, 27 (I-4) < Türi khk. Türi v. Toravere k. - Linda Tamman < Jaan Kuulmann, s. 1855 (1929). Avaldatud: Ajalooline traditsioon: Türi. Asjalised mälestused - Kantsid, kindlustused, linnamäed ja vanad sõjateed. Radar. Interaktiivne õppeprogramm. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseum.
**.rw** on Rwanda Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.sr** on Suriname Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Ohessaare pank on Ohessaare lademe stratotüübiks
**Ohessaare lade** (ka *Ohesaare lade*) on siluri ladestu Přidoli ajastikku kuuluv lade.

Seda hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker 1925. aastal. 

Lademe stratotüübiks on Ohessaare pank. Lademe koosseisus eristatakse Tārgale kihistut ja Ohesaare kihistut. Lade on nime saanud Ohessaare küla järgi. Lademe vanus on 417...416 miljonit aastat. Üleilmses standardis vastab sellele Přidoli ajastiku hilisem periood.

Lade esineb Eestis Sõrve poolsaare lõunaosas ja Ruhnul. Avamusala Sõrve poolsaarel on ka lademe ainus avamus maailmas. Eestis esindab ladet vaid Ohesaare kihistu, milles eristatakse Kaavi kihistikku. Läti loodealadel eristatakse selles veel Tārgale kihistut, milles omakorda eristuvad Lūžni, Gārzde ja Venzava kihid. Lade lamab Kaugatuma lademel.

Lade paljandub Ohessaare ja Loode pangal.

Lademe kivimkoosseisus on palju lubjakivi, Lätis leidub sellele lisaks merglit, savikat dolomiiti ja domeriiti.

Viited
------

1. 1 2 3  EE 12. köide, 2003: 376.
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑   (vaadatud 16.02.2013)
4. ↑  VALSTS ĢEOLOĢIJAS DIENESTS LATVIJAS ĢEOLOĢISKĀKARTE MĒROGS 1:500 000

Siluri regionaalsed lademed Eestis

Juuru **·** 
Raikküla **·** 
Adavere **·** 
Jaani **·** 
Jaagarahu **·** 
Rootsiküla **·** 
Paadla **·** 
Kuressaare **·** 
Kaugatuma **·** 
Ohessaare  

vanemad lademed  nooremad lademed
**.rs** on Serbia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2007. aastast.

Vaata ka
--------

* .срб

Välislingid
-----------

* Koduleht

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр