recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Täisnurkne kolmnurk
**Tangens** ehk **tangensfunktsioon** (sümbol: **tan**) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.

Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse tangens nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga *α* **tangensiks** nimetatakse selle nurga vastaskaateti *a* ning lähiskaateti *b* pikkuse jagatist.

{\displaystyle \tan \alpha ={a \over b}}

Seos teiste trigonomeetriliste funktsioonidega
----------------------------------------------

Tangensfunktsioon on siinuse ja koosinusega seotud järgmiselt:

{\displaystyle \tan \theta \equiv {\frac {\sin \theta }{\cos \theta }},\,}
kusjuures viimast seost kasutatakse tihti tangensfunktsiooni defineerimiseks.

Tangensfunktsioon ja kootangensfunktsioon on seotud järgmiselt:

{\displaystyle \tan \theta \equiv \cot \left({\frac {\pi }{2}}-\theta \right)\equiv {\frac {1}{\cot \theta }}.}

Omadused
--------

### Perioodilisus

Tangens on perioodiga {\displaystyle \pi } :

{\displaystyle \tan(x+\pi )=\tan(x)\,}
### Monotoonsus

Tangens on igas vahemikus

{\displaystyle \left(k\pi -{\frac {\pi }{2}},k\pi +{\frac {\pi }{2}}\right),k\in \mathbb {Z} }
monotoonselt kasvav.

### Sümmeetriad

Tangens on paaritu funktsioon:

{\displaystyle \tan(-x)=-\tan x.\,}
### Nullkohad

Tangensfunktsiooni nullkohad on

{\displaystyle x=n\cdot \pi \ ;\quad n\in \mathbb {Z} .}
Kõik nullkohad on esimest järku.

### Poolused

Tangensfunktsiooni poolused on

{\displaystyle x=\left({\frac {1}{2}}+n\right)\cdot \pi \ ;\quad n\in \mathbb {Z} }
Kõik poolused on esimest järku.

Märkus arvutamise kohta
-----------------------

Taskuarvutid arvutavad siinust, koosinust, tangensit ja teisi trigonomeetrilisi funktsioone reeglina kraadides antud argumendi järgi, tabelarvutuspaketid (Excel, LibreOffice Calc ja teised) aga radiaanides antud argumendi järgi.

Vaata ka
--------

* Arkustangens
* Hüperboolne tangens
**LibreOffice** (lühend LibO) on vaba ja avatud lähtekoodiga kontoritarkvarapakett, mida arendab koostöös kasutajatega mittetulundusühing The Document Foundation. LibreOffice'i esmaversioon 3.3.0 avaldati 25. jaanuaril 2011. Katseversioon 3.3.0 Beta 1 oli saadaval juba 28. septembrist 2010. LibreOffice'i aluseks said OpenOffice.org ja Go-oo väikeharu, millest kompileeriti OpenOffice.org Linuxite jaoks; hiljem lisati koodi Apache Open Office'ist. LibreOffice on ühilduv enamiku kontoritarkvarapakettidega. 

2011. aastal otsustas Oracle Sun Microsystemsi ostuga kaasa tulnud OpenOffice.org-i arendamise lõpetada, lasi programmeerijad lahti ja andis Apache Software Foundationile üle tarkvara kaubamärgi ja lähtekoodi, mille põhjal loodi pikapeale Apache OpenOffice. 

Selle asemel et jääda Apache projekti juurde, liikus suurem osa arendajaid The Document Foundationi nimelisse uude organisatsiooni, mis hakkas välja töötama algselt OpenOffice.org 3.x versioonil põhinevat haru ja andis sellele nimeks LibreOffice. Suhteliselt lühikese aja jooksul asendas enamik Linuxi distributsioonidest OpenOffice.org paketi LibreOffice'iga.

| Komponendid | Kirjeldus |
| --- | --- |
| Ikoon: sinine dokument | **Writer** | WYSIWYG-tekstitöötlusprogramm |
| Ikoon: roheline tabel | **Calc** | Tabelarvutusprogramm |
| Ikoon: tumepunane/helepruun esitlus | **Impress** | Esitluste ettevalmistamise, töötlemise ja ettekandmise programm; vt ka esitlustarkvara |
| Ikoon: hall dokument valemitega | **Draw** | Tööriist diagrammide, graafikute ja lihtsamate jooniste loomiseks ja töötlemiseks; vt ka vektorgraafika |
| Ikoon: lilla andmevaramu | **Math** | Valemiredaktor |
| Icon | **Base** | Andmebaasihaldur; vt ka andmebaas |
|

Vaata ka
--------

 LibreOffice – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Viited
------

1. ↑  LibreOffice Writer,
2. ↑  LibreOffice Calc,
3. ↑  LibreOffice Impress,
4. ↑  LibreOffice Draw,
5. ↑  LibreOffice Math,
6. ↑  LibreOffice Base,

Välislingid
-----------

* eestikeelne LibreOffice'i koduleht
* ingliskeelne LibreOffice'i koduleht
* The Document Foundationi ametlik koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; mõne pargi nimi on Englischer Garten* |

---

**Inglise park** (ka **Inglise stiilis park, Inglise pargistiil**) on pargikujunduse stiil, mis vastandub Prantsuse pargistiilile.

Inglise pargistiili iseloomustab looduslikkus (puud ja põõsad on saanud vabalt kasvada).

Inglise pargistiili looja on William Kent. Inglise maastikupargi ideed levisid ka Mandri-Euroopa moodsatesse aedadesse ja parkidesse. Eriti ulatuslikult rakendati ja kohandati "Inglise ideed" Saksamaal. Saksa kultuuriruumist said omakorda mõjutust Eesti mõisnikud ning Eestis tegutsenud kunstnikud, kellest paljud õppisid saksa klassitsismi keskustes Leipzigis ja Dresdenis just ajal, mil rohealad neis linnades kujundati ümber Inglise parkideks. Enamik tänini säilinud Eesti ajaloolistest parkidest pärineb just Inglise pargi valitsusajast. Mitme mõisa asukohavalikul sai määravaks just võimsate vaadete olemasolu. Pargid paigutati romantilisse maastikku, näiteks mererannale, jõgede ja järvede äärde, küngastele. Hea näide on Keila-Joa mõis, mis on seatud mere ja jõe lähedusse ning kust avanevad vaated peahoone ees pahisevale kosele. Viljandi lähedale Heimtalisse rajati võimas park, mis pakkus kauneid vaateid Raudna ürgorule. Põlismetsa harvendades kujundati kauneid puuderühmi ja salusid, vaateid kõrgetele jämedate tüvedega puudele, metsa ja muruga kaetud küngastele, allikatega orgudele, metsalillede, põõsaste ja lehmakarjadega rohumaadele.

Vaata ka
--------

* Prantsuse park

Galerii
-------

* 
* 
* 
*

Viited
------

1. 1 2  Liis Pählapuu, Aedade järelelu, EKM, 2013
2. ↑  Ants Hein, Aed ja aeg. Piirjooni eesti aiakunsti vanemast ajaloost, Tallinn, 2007

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Inglise park** |
**Punane vaher** (*Acer rubrum*) on Põhja-Ameerika ida- ja keskosas kasvav heitlehine puu. See on üks kõige arvukam põlispuu Põhja-Ameerikas.

Kirjeldus
---------

Punane vaher kasvab 27–38 meetri kõrguseks. Lõuna-Apalatšides, kus tingimused on soodsad, kasvab puu vahel isegi üle 41 meetri kõrguseks. Täiskasvanud puu lehed on tavaliselt 9–11 sentimeetrit pikad. Puu diameeter võib olla 46–88 sentimeetrit. Sõltuvalt kasvutingimustest võib diameeter ulatuda 153 sentimeetrini.

Punase vahtra oksad on punakad ja pisut läikivad. Paljudel okstel leidub kääbusvõrseid. Pungad on tavaliselt rohekad või punakad, enamasti mitme lahtise soomusega. Pungad moodustuvad sügisel ja talvel ning hakkavad suuruse ja punaka tooni tõttu hästi silma. Oksal olevad lehearmid on V-kujulised ja sisaldavad kolme kimpu.

Kasutamine
----------

Põlisameeriklased ravisid punase vahtra koorega lihasevalu ja põletikulisi silmi. Sisemisest koorest valmistati teed, millega raviti köha ja kõhulahtisust. Samuti kasutati koort pruuni ja musta värvi valmistamiseks. Punasest vahtrast saab valmistada vahtrasiirupit. Seda kasutatakse ka küttepuuna.

Vahtrasiirup

Viited
------

1. ↑  Nix, Steve. (25. juuni 2019). "Ten Most Common Trees in the United States". *About.com Forestry*.
2. 1 2 3  Seiler, John R. (23. mai 2019). "Acer rubrum Fact Sheet". *Virginia Tech Dendrology Tree Fact Sheets. Virginia Tech*.
3. ↑  Nesom, Guy. (24. mai 2006). "Plant Guide: Red Maple, Acer rubrum L." (PDF). *United States Department of Agriculture Natural Resources Conservation Service*.
**Kyron McMaster** (sündinud 3. jaanuaril 1997 Road Townis) on Briti Neitsisaarte tõkkejooksja. Tema põhiala on 400 meetri tõkkejooks.

400 meetri tõkkejooksule on ta keskendunud alates 2014. aastast.

Aastatel 2018 ja 2022 on ta võitnud Rahvaste Ühenduse mängudel 400 meetri tõkkejooksus kuldmedali. Ta oli Briti Neitsisaarte esimene medalivõitja Rahvaste Ühenduse mängudel.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas ta tulemusega 48,10 neljanda koha. Neljanda koha saavutas ta samuti 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyō, kui jooksis **47,08**, mis on siiani ka tema isiklik rekord. Selle tulemusega on ta kõigi aegade edetabelis kaheksandal kohal.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis võitis ta 400 meetri tõkkejooksus Karsten Warholmi järel hõbemedali ajaga 47,34. See oli Briti Neitsisaarte läbi aegade esimene medal kergejõustiku maailmameistrivõistlustelt.

Aastatel 2017 ja 2018 on ta 400 meetri tõkkejooksus tulnud Teemantliiga üldvõitjaks.

2020. aasta suveolümpiamängude avatseremoonial oli ta Elinah Phillipiga Briti Neitsisaarte lipukandja.

2017. aasta septembris nõudis orkaan Irma tema treeneri Dag Samuelsi elu.

Viited
------

1. ↑  "Kyron McMaster's Track Coach 'Dag' Samuels Passes Away In Hurricane Irma". flotrack.org. 8.9.2017. Vaadatud 23.8.2023

Välislingid
-----------

* Kyron McMaster Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
Kaart
Vase tänav, vasakul Vase 10 ja paremal Vase tänav 7, 5

**Vase tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua asumis. Tänav algab Narva maanteelt, ristub Raua, Tina ja Hõbeda tänavaga, ulatudes Faehlmanni tänavani. Vase tänav on ligikaudu 400 meetrit pikk.

Hoonestus
---------

Vase tänav 1 ja 3 hooned valmisid 1950. aastal arhitekt Boris Tšernovi projekti järgi. Hooned olid esimeste pärast teist maailmasõda ehitatud suuremate Tallinna kesklinna kortermajade seas, mis ehitati sõjapurustustes hävinud tsaari- ja vabariigiaegsete elamutega hoonestatud alale. Elamud projekteeriti veel enne programmilist stalinismi ning toetuvad arhitektuurselt kujunduselt tugevalt sõjaeelsele traditsioonile. Majas on enamasti väikesed kahetoalised korterid.

Ajalugu
-------

Vase tänav sai nime 1900. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli *Kupferstrasse* ja venekeelne nimi *Медная улица*..

9. märtsil 1944 toimunud Tallinna pommitamise tagajärjel hävis suurem osa Vase tänava omaaegsest puithoonestusest.

1970. ja 1980. aastatel asus Vase tänava ja Hõbeda tänav 7 nurgahoones kauplus Albatross, niinimetatud valuutapood, kus müüdi kaugsõidumeremeestele boonide eest importkaupu..

Vase tänav 14 tegutses Tallinna Puu- ja Köögivilja Kaubastu kauplus nr.1 filiaalpood.

Viited
------

1. ↑   Epp Lankots, EESTI 20. SAJANDI ARHITEKTUURI KAITSE PROGRAMM. TALLINNA NÕUKOGUDEAEGNE EHITUSPÄRAND, Tallinn 2009, lk 51.
2. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 134.
3. ↑  Nõukogude piir ja lukus elu : meie mälestused. Tallinn, 2008, lk. 369
4. ↑  Erastatavate toidukaupluste nimekiri, Eesti Vabariigi Valitsuse korraldus 26.septembrist 1991.a. nr.342-k. Riigi Teataja.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vase tänav (Tallinn)** |

Välislingid
-----------

* Riho Laurisaar "Vase äritänav ja booniprostituudid" Eesti Päevaleht, 4. september 2004
**Tatramesi** on mesi, mida saadakse mesilaste abil tatrataimede nektarist. Selleks tuleb tatra õitsemise ajaks (juunis-juulis) viia mesilastarud õitsvate põllukultuuride põldudele lähemale, et mesilased ei hajuks laiali, vaid koguksid ainult tatra nektarit. 

Tatramett peetakse üheks kõige tervislikumaks meeks, millest inimorganism saab palju kasulikke aineid. Tatrameel on omapärane maitse ja see on võrreldes tavapärase meega tumepruuni varjundiga. 

Tatra mesi on ka suure valgusisaldusega. See sobib neile, kes kannatavad lihasprobleemide all. Mineraalainetest ja vitamiinidest leidub mee koostises rauda, boori, tsinki, kaltsiumi, kaaliumi, fluori, glükoosi, vaske, B-grupi vitamiine, biotiini, niatsiini, karoteeni. 

Toote toiteväärtus on 310 kcal 100 grammi kohta. Väärtus on suur tänu suurele sahharoosi ja fruktoosi sisaldusele. Kuid arvestades, et mesi aitab kõrvaldada toksiine ja lagundada rasvu, on kalorsus antud juhul väga tinglik.

Tatramesi on ainulaadne looduslik saadus, mis kohandub inimese bioloogilise rütmiga, mõjub see äratamisel rahustavalt, äratamisel aga annab elujõudu ja energiat ning paneb aju tööle. Päeva lõpus soodustab mesi lõõgastumist ja rahulikku und, võitleb kergesti unetuse vastu.

Kõik mee kasulikud omadused säilivad ainult soojas olekus. Pärast kuumutamist üle 40-50 kraadi lahustuvad mineraalid ja sellest saab kasutu, suure süsivesikusisaldusega suhkur.
Ingliste mõisa peahoone.
**Ingliste** on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.

1920. aastatel moodustati Ingliste mõisa maadest **Ingliste asundus**. 1977 muudeti asundus külaks.

Küla läbib Keila jõgi. Jõel on asunud Ingliste vesiveski.

Külas asuvad Ingliste mõisa hooned ja Ingliste mõisa park on arvatud kultuurimälestisteks. Küla piiresse jääb ka üks kaitsealune kultusekivi.

Mõisa juures on tegutsenud Ingliste kool. Õppeasutus suleti 1973. aastal.

Vaata ka
--------

* Ingliste mõis
* Ingliste mõisa kalmistu
* Ingliste vald

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Peeter Päll: artikkel "Ingliste" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.
5. ↑  Riina Brecher: Jäädvustame Eesti elu: Ingliste kool Maaleht, 17. mai 2016

Kehtna valla vapp
Kehtna valla asulad

**Alev:**Järvakandi **Alevikud:** Eidapere | Lelle | Keava | Kehtna | Kaerepere  

**Külad:** Ahekõnnu | Ellamaa | Haakla | Hertu | Hiie | Ingliste | Kaerepere | Kalbu | Kastna | Kehtna-Nurme | Kenni | Koogimäe | Koogiste | Kumma | Kõrbja | Käbiküla | Kärpla | Laeste | Lalli | Lau | Lellapere | Lellapere-Nurme | Linnaaluste | Lokuta | Metsaääre | Mukri | Nadalama | Nõlva | Ohekatku | Pae | Palasi | Paluküla | Põllu | Põrsaku | Reonda | Rõue | Saarepõllu | Saksa | Saunaküla | Selja | Sooaluste | Valtu-Nurme | Vastja
**Endel Parijõgi** (aastani 1935 Parinbak, Parinbach; 16. november 1929 Tartu – 3. november 2021 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Endel Parijõgi oli Jüri Parijõe poeg.

Lõpetas 1948. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse ökonoomika erialal ja 1956. aastal aspirantuuri Moskva Tööinstituudis. ÜS Raimla vilistlane.

Oli aastatel 1953–1957 Tallinna Ekskavaatoritehase töö- ja palgaosakonna juhataja, 1960–1965 ENSV Rahvamajanduse Nõukogu töö- ja palgaosakonna juhataja, 1968–1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tootmise ökonoomika ja organiseerimise kateedri dotsent, 1970–1978 ühtlasi töökorralduse labori teaduslik juhendaja, 1979–1998 Eesti Majandusjuhtide Instituudi peakonsultant.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: majandusettevõtete palgapoliitika, töökorraldus, juhtimine. ETV saatesarja "Töö ja palk" (50 saadet 1978–1980) autor. Ühiskondliku töö- ja palgakomitee esimees (1965–1998), Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni president (1992–1994), Estonia Seltsi liige. Üle 10 teadustrükise, õppevahendid.

Tunnustus
---------

* Riigivapi V klassi teenetemärk, 1998

Teoseid
-------

* TTO ja tootmise efektiivsus (kaasautor J. Fominõh). Tallinn, 1967
* Töö teaduslik organiseerimine. Tallinn, 1977
* Töö normimine (kaasautorid J. Fominõh, E. Toom). Tallinn, 1981
* Brigaadi töö- ja palgakorralduse täiustamisest ja rakendamisest. Tallinn, 1982, 2. trükk 1984
* Palgakorralduse täiustamisest. Tallinn, 1983, 3. trükk 1986
* Lisatasud ja palgalisandid. Tallinn, 1987

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 357
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 341, 469, 498
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Ilmar Palli: "Isa ütles emale, et sellisele teele pole tal midagi tarvis" Maaleht, 17. mai 2009

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Tokyo olümpiastaadion
**2020. aasta suveolümpiamängude avatseremoonia** toimus 23. juulil 2021. aastal Tokyo olümpiastaadionil ja selle avas keiser Naruhito. 

Olümpiahartas nõutuna ühendati menetluste käigus selle rahvusvahelise spordivõistluse ametlik ja pidulik avamine, sealhulgas tervituskõned, lippude heiskamine ja sportlaste paraad, kunstilise vaatemänguga, et tutvustada vastuvõtva riigi kultuuri ja ajalugu. Valdav osa kunstilisest vaatemängust oli varem salvestatud, live-segmendid esitati väikese VIP-publikuga ja esinejad järgisid sotsiaalset distantseerumist. Olümpia tseremooniate teema on liikumine edasi, viidates ülemaailmsele koroonapandeemia, kusjuures avatseremoonia teemaks on Tokyo 2020 loosung "United by Emotion", mille korraldajad kavatsevad "kinnitada spordi rolli ja olümpiamängude väärtust".

Olümpiahartas sätestatud 2020. aasta olümpiamängude avatseremoonia, mis piirdus 17-sõnalise ettekirjutatud kõnega, tegi keiser Naruhito. Ta oli kolmas Jaapani keiser, kes avas olümpiamängud, järgides oma vanaisa keiser Hirohitot (1964. aasta suve- ja 1972. aasta taliolümpiamängud) ja isa keiser Akihitot (1998. aasta taliolümpiamängud). Ta on ka Tokyo 2020 olümpia ja paraolümpia aupatroon. 

"Edasiliikumine" oli nii 2020. aasta avamis- kui ka lõputseremooniate järjekindel teema, nagu teatas Tokyo 2020 korraldustoimkond: tseremooniaid ühendas kontseptsioon "Liikumine edasi", mis viitab koroonapandeemiast taastumisele. "Oleme tseremooniad kujundanud idee järgi, et mängud võivad pakkuda uut lootust ja julgustust inimestele kogu maailmas tänu sportlaste aktiivsele esinemisele Tokyo 2020 mängudel ja spordi jõul," teatasid korraldajad. 

"United by Emotion" oli Tokyo 2020 olümpiamängude avatseremoonia konkreetne kontseptsioon, kuna see on 2020. aasta mängude ametlik moto. 

Ava- ja lõputseremooniad koostas Takayuki Hioki, keda on nõustanud Marco Balich ja kes tegi ka Torino taliolümpiamängude avamise 2006. aastal. "Avatseremoonial püüame kinnitada spordi rolli ja olümpiamängude väärtus, et väljendada tänulikkust ja imetlust jõupingutuste eest, mida me kõik koos tegime viimase aasta jooksul, ning tuua ka tulevikulootust, "nagu teatas Tokyo 2020 korralduskomitee." Loodame, et see saab olema kogemus mis annab teada, kuidas meil kõigil on võime tähistada erinevusi, kaasa tunda ja elada üksteise kõrval kaastundega. "Ehkki tseremoonia loovjuht Kentarō Kobayashi vallandati tseremooniale eelneval päeval varasemate holokaustinaljade tõttu, otsustas korraldustoimkond korraldada tseremoonia, mille ta on ette valmistanud ja juhtinud plaanipäraselt. 

Olümpiatule süütas Jaapani tennisist Naomi Osaka. Olümpiaurn on Waseda ülikoolis õppinud disaineri Oki Sato disainitud.

Eesti lippu kandsid XXXII olümpiamängude avatseremoonial ratsutaja Dina Ellermann ja sõudja Tõnu Endrekson.
**Richard Earlom** (1742 London – 1822 London) oli inglise graafik, kes töötas peamiselt metsotintotehnikas. 

Richard Earlom
Tema kunstihuvi sai alguse imetlusest lordmeeri ametitõlla vastu, mis oli äsja saanud Giovanni Battista Cipriani maalingud. Ta püüdis neid maale kopeerida ja ta saadeti Cipriani juurde õppima. Ta oli hea joonistaja. Metsotintograveerimise õppis ta ära iseseisvalt. 

Aastal 1765 tellis tolle aja üks heldemaid kunstide soosijaid Alderman Boydell, temalt joonistuste sarja Houghton Halli piltide järgi. Hiljem graveeris ta need metsotintos. 

Tema kõige täiuslikumad metsotintogravüürid olid võib-olla puuvilja- ja lillepildid hollandi kunstnike Van Osi ja Jan van Huysumi järgi. Tema tööde seas on:

* "Agrippina" Westi järgi
* "Armastus köidikuis" Guido Reni järgi; \*"Kumionglik Akadeemia", "Hyderbecki saatkond lord Cornwallise juurde" ja "Tiigrijaht" Johann Zoffany järgi
* "Lord Heathfield" Joshua Reynoldsi järgi.

Earlom valmistas ka 200 faksiimilest koosneva sarja Claude Lorraine'i joonistustest ja visanditest. Need avaldati kolmes foolioköites pealkirja "*Liber veritatis*" all (1777–1819).
**Inglismaa Kirik** (inglise keeles *Church of England*) on Suurbritannia riigikirik ja rahvusvahelise Anglikaani Ühenduse emakirik, mille õpetuseks on anglikanism.

Kõrgeim vaimulik on Canterbury peapiiskop, kuid kiriku kõrgeim juht (*Supreme Governor of the Church of England*) on valitsev monarh. 

Kiriku esiajalugu ulatub 3. sajandil Rooma keisririigi Britannia provintsis tegutsenud kristliku kiriku ja Canterbury Augustinuse 6. sajandi misjoniretkeni Kenti. Varem Rooma-Katoliku Kiriku alla kuulunud Inglismaa Kirik saavutas täieliku iseseisvuse 1534. aastal inglise usupuhastuse käigus, kui paavst Clemens VII keeldus lahutamast inglise kuninga Henry VIII abielu Aragóni Catherine'ist, mispeale Henry VIII survestas parlamenti võtma vastu supremaadiakti, millega inglise monarh kuulutati paavsti asemel kohaliku kiriku kõrgeimaks juhiks.

Vaata ka
--------

* Yorki peapiiskop
* Iirimaa Kirik
* Walesi Kirik
* *Lords Spiritual*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Inglismaa Kirik** |

* Ametlik koduleht (inglise keeles)
See artikkel See artikkel räägib võrguväljaandest.  Ajalehe kohta vaata artiklit The Guardian.  

---

**TheGuardian.com**, varem nimega **Guardian Unlimited** ja **guardian.co.uk**, on briti veebisait, mille omanik on Guardian Media Group. 2011. aastast kuni 2014. aasta veebruarini oli selle toimetaja Georgina Henry. Väljaanne sisaldab peaaegu kogu ajalehtede The Guardian ja The Observer sisu ning lisaks arvukalt väljaande enda töötajate kirjutatud üksnes veebis avaldamiseks mõeldud artikleid, sealhulgas reaalajas värskendatavaid uudiseid.

2013. aasta mai seisuga oli see kõige populaarsem briti ajalehe veebisait, 8,2 miljoni unikaalse külastajaga kuus.

Saidi tuumikuks on uudiste osa, millele lisandub meediat, keskkonda ja tehnoloogiat, sporti, haridust ja avalikku sektorit hõlmav nišiveebisaitide võrgustik.

Saiti võib vaadata tasuta, ilma registreerimiseta, ehkki mõningate teenuste kasutamiseks, nagu kommentaaride lisamine, peab kasutaja end registreerima.

2006. aastal teatas guardian.co.uk oma esimesest rentaablist aastast, kusjuures kasum tuli suuremalt osalt täiendava personali rakendamisest ja veebis reklaamiteenuste osutamisest.

Ülemaailmsele kasvule suunatud investeeringute suurendamise osana kolis veebisait 2013. aasta 30. juulil aadressilt guardian.co.uk üle aadressile theguardian.com.

### Kommenteerimine on vaba

**Comment is free** ('kommentaar/kommenteerimine on vaba') on koht kommentaaride ja poliitilise arvamuse avaldamiseks theguardian.com-is. See sisaldab kommentaaride ja arvamuste lõike ajalehtedest The Guardian ja The Observer, lisaks veel kaastööd enam kui 600 kirjutajalt. Saiti toimetab Natalie Hanman. Sait lasti käiku 2006. aasta 14. märtsil, uue ettevõtmise toimetajaks oli Georgina Henry.

Nimi on tuletatud Guardiani veterantoimetaja C. P. Scotti tuntud kirjatöö lausest "Kommentaar on vaba, kuid faktid on pühad." ("*Comment is free, but facts are sacred*").

Viited
------

1. ↑  "theguardian.com Competitive Analysis, Marketing Mix and Traffic". Alexa Internet. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.07.2019. Vaadatud 26.07.2019.
2. ↑  Alan Rushbridger Obituary: Georgina Henry, *The Guardian*, 7. veebruar 2014
3. ↑  Josh Halliday "Georgina Henry named head of guardian.co.uk", guardian.co.uk, 25. juuli 2011
4. ↑  "Guardian.co.uk most read newspaper site in UK in March". *www.journalism.co.uk*. Vaadatud 17. juunil 2014.
5. ↑  "Guardian Unlimited in the black for first time". *Press Gazette*. 31. märts 2006. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2009. Vaadatud 30.01.2008. The Guardian's website, guardian.co.uk, made a profit of £1m this year
6. ↑  "theguardian.com is our new domain, as of today". Inside The Guardian Blog. 30. juuli 2013.
7. ↑  Natalie Hanman, Guardian profile opage
8. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2011. Vaadatud 17. juunil 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
9. ↑  Guardian implements Pluck on Comment Is Free platform | Editors Blog | Journalism.co.uk

Välislingid
-----------

* theguardian.com
* theguardian.com blogs
* Comment is Free
* Guardian Zeitgeist näitab hetke populaarsemaid artikleid
**Kitty Hart-Moxon** (neiupõlvenimega **Kitty Felix**; sündinud 1. detsembril 1926 Bielskos Teises Poola vabariigis) on poola juudipäritolu holokaustis ellujäänu (*Sh'erit ha-Pletah*), kes elab Teise maailmasõja järel Suurbritannias.

Noorpõlv
--------

Deporteerimine
--------------

1943. aastal saatsid natsivõimud ema Lola Rosa Felixi koos tütrega ülesantuna vangilaagritesse ja lõpuks kaks ööpäeva kestnud rongisõidul Auschwitz II-Birkenau koonduslaagrisse, kuhu saabusid 6. aprillil. Sama saatus tabas sadu tuhandeid aškenazi juute üle terve Kesk-Euroopa. Kitty oli vaid 16-aastane ehk komandantide silmis piisavalt elujõuline tööülesannete täitmiseks (vahelduvalt umbes 35 000 inimese seas), mistõttu ei suunatud teda otse hukkamisjärjekorda gaasikambrites. Erikombel säästeti ka tema polüglotist ema, nende esmaseks ülesandeks jäi koolnud sunnitööliste kohtlemine, mis nõudis vähem vaeva kui välitööd laagri lähedal. Vaid taibukus, keelevaist ja õigel ajal õigete rollide täitmine (näiteks rooja rookimine laagriosmikute põrandarennidest) hoidis nende tervist (külmumast, nälgimast ja nakatumast) vangistuses, kus järeleandmatu ellujäämine oli peaaegu ilmvõimatu.

Vabastamine
-----------

Vahetult pärast ameeriklaste poolt vabastust 1945. aasta aprillis sai ta koos emaga Inglismaalt asüüli, kus abiellus, töötas radioloogina ja pühendas ülejäänud elu holokausti teadvustamisele.

> „Kuidas pingviinid Antarktikas elutsevad? Kui neid vaadelda, siis nad suruvad ennast teiste vastu, püüdes üksteise kehasoojust hoida. Täpselt nii see oligi (Auschwitz II-Birkenaus), et külma taluda."
> 
> 
>  – Kitty Hart-Moxon
> 
> 

Ta oli üks esimesi, kes hakkas Auschwitzi koonduslaagri terrorit ja ebainimlikust laiemalt avalikustama.

Autobiograafiad
---------------

* "I am Alive" (1961)
* "Return to Auschwitz" (1981)

Autasud
-------

* Briti impeeriumi ordu ohvitser (2003)
* Birminghami Ülikooli audoktorant (2013)

Viited
------

1. ↑
**Maria Magdalena Suurman**, kunstnikunimega **Malle Mägi von Schultz**, (28. november 1904 Räpina vald – 11. veebruar 2003) oli eesti päritolu USA muusik, helilooja ja maalikunstnik.

Suurman lõpetas Tallinna Konservatooriumi 1939. aastal pianistina Artur Lemba ja lauljana 1942. aastal L. Hellat-Lemba õpilasena. Magistritöö kaitses ta Ameerika Ühendriikides Eastern Michigan Universitys muusika ja maalikunsti alal. Suurman on seni ainus väliseesti naine, kes on saanud filosoofiadoktoriks muusika alal, tema väitekiri Florida State Christian College'is käsitles eesti rahvaviiside struktuuri ja nende seost algupärase tekstiga.

Ameerika Ühendriikide 200. aastapäeva puhul kingiti president Gerald Fordile Suurmani õlimaal "Trummar John", mis kujutas esimest teadaolevat Ameerikasse jõudnud eestlast Johan Schalbricki.

Ta oli organist, pianist, laulja ja helilooja. Tema esinemiskohtade seas on olnud Sydney, Berliin, Toronto, Buenos Aires, Hongkong, Alaska, Šveits, Kaplinn, Montreal, Tallinn, kodukoht Räpina (kontserdid 1992, 1993, 1994) ning Eesti saatkond Moskvas 1993. 92-aastaselt sai Suurmanist esimene eestlane, kes on esinenud klaveriõhtuga ÜRO peakorteris (1996). Ta esines ka New Yorgis Lincoln Centeris (1988) ja Carnegie Hallis. Elu jooksul komponeeris ta üle 60 teose, põhiliselt laule, klaveri- ja orkestripalu.

Maria Magdalena Suurmann valdas eesti, saksa, vene, inglise ja prantsuse keelt.

Viited
------

1. ↑  November - tähtpäevade kalender 2009, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseum
2. 1 2 3 4  Mälumäng. Postimees, 20. veebruar 2012, lk 21
3. 1 2 3 4  Alo Põldmäe "Eesti muusik-kosmopoliit" EPL, 11. detsember 1999
4. ↑  "96-aastane pianist esineb Estonias"[*alaline kõdulink*] Postimees, 30.03.2001

Välislingid
-----------

* Alo Põldmäe "Eesti muusik-kosmopoliit" Eesti Päevaleht, 11. detsember 1999
* "96-aastane pianist esineb Estonias" Postimees, 30.03.2001
*Archaeopteryx litographica*
**Ürglind** (*Archaeopteryx litographica*) on roomajale iseloomulike tunnustega väljasurnud lind.

Saksamaalt Solnhofenist 1860. aastal leitud ürglinnu kivistis on tõenäolisemalt maailma kuulsaim fossiil. Sakslasest paleontoloog Hermann von Meyer uuris jäänuseid ning andis leiule selle praegu kasutusel oleva nime.

Kehaehitus
----------

Kaua aega peeti teda kahejalgseks dinosauruseks, kuni 1973. aastal avastati sulgede jäljendid. Ürglind rabas paleontolooge sellega, et peale roomajatele iseloomuliku skeleti olid tal ka suled. See leid pani aluse arvamusele, et linnud on arenenud roomajaist, ühtlasi tõendab see lindude ja dinosauruste vahelist sugulust.

Sellel enam-vähem tuvisuurusel olendil oli veel mitmeid roomajale iseloomulikke tunnuseid: suurte silmakoobastega kolju, hammastega lõualuud, küünistega varbad keset tiibu ning paarikümnest lülist koosnev luulune saba. Lindudele omaselt olid tal tiivad, kerged luud ning kogu keha kattev sulestik. Tagajalgadel, mida kattis soomiseline nahk, oli juba üks tahapoole suunatud varvas, et paremini puuokstest kinni haarata. Ta lihased ei olnud veel piisavalt arenenud, et suuta tiibu liigutades pikki vahemaid läbida ning lindude kombel õhku tõusta ja maanduda. Ta oli vilets liugleja, kes kasutas tiibu ja lehvikutaolist saba pigem selleks, et maandumist pehmendada.

Eluviis
-------

Viimasel ajal on palju arutletud teemal, kas see olevus elas maa peal või puu otsas ning kas ta suutis üldse lennata. Ta ronis puudel, haarates jalgade ja tiibade tugevate küünistega okstest ning lendas lühikesi vahemaid, et kiiremini saagi kallale hüpata või end loomtoiduliste dinosauruste eest säästa. Osa teadlasi arvab, et varese suurune *Archaeopteryx* oli kehv lendaja, teiste meelest aga vastupidi.
**Richard Constantin Aleksander Wunderlich** (22. september 1902 Viiburi – 3. juuli 1976 Stockholm) oli sisearhitekt ja mööblidisainer. Ta oli 1940–1941 Jaan Koorti nimelise Riigi Rakenduskunsti Kooli (praegune EKA) sisearhitektuuri osakonna juhataja.

Elu
---

Wunderlichi enda poolt disainitud tool, mis asus presidendi kantseleis.
Richard Wunderlich sündis Viiburis, kuid juba noorena läks koos perega Tallinna elama. Ta õppis Tallinna Kunstkäsitöö koolis ja samaaegselt ka Hans Laipmanni ateljees ning seejärel Pallases Tartus. Richard Wunderlich õppis 1928–1929 Haridusministeeriumi stipendiaadina Kölni Werkschules sisearhitektuuri ning on esimene eestlane, kes omandas vastava erialalise hariduse. Wunderlich oli aastaid Rakenduskunstnike Ühingu esimees.

Wunderlichi disainitud kapp, mille eest ta sai 1937. aastal Pariisi maailmanäitusel kuldmedali.
1933. aastal lõi Wunderlich koos Erich Birkiga sisustusettevõtte Uudne Mööbel, mis tegeles luksusmööbli disainimisega. Tema disainitud mööblit kasutati muuhulgas kas Kadriorus presidendi kantselei koosolekutesaalis.

1937. aastal Pariisi maailmanäitusel oli Wunderlich Eesti paviljoni peakujundaja. Wunderlich pälvis maailmanäituselt kuldmedali kaladega kapi eest (teine pilt).

Aastal 1944 läks ta Saksamaale, pärast sõda viibis ta DP-laagris Lübeckis; ta kujundas ja osaliselt ka teostas laagri kiriku. Aastal 1947 asus ta Saksamaalt Rootsi, kus ta töötas üle 20 aasta Nordiska Kompanietis sisearhitektina.

Viited
------

.1.3 *Eesti Päevaleht*, 28 juuli 1976.

Välislingid
-----------

* "Ta õppis tallinna Kunstkäsitöö koolis" Eesti Päevaleht = Estniska Dagbladet, 28 juuli 1976
* Estonian Museum Of Applied Art And Design
* "Ekspeditsioon Wunderlich: 11 sisearhitekti" Wunderlich
* Eesti mööbli areng
**Dekonstruktsionism** on Jacques Derrida dekonstruktsioonil kui erinevuse mängu kasutamisel rajanev tänapäeva filosoofia mõttemuster. Dekonstruktsionism on teksti avatud käsitlus, kindla struktuuri või keskpunkti puudumine; tähenduste, väidete ja mõistete ebapüsivus (strukturalismis oli vastupidi). Dekonstruktsionistid peavad kõiki mõttemustreid tõlgendusteks ja mingit ainulist tõde pole. Kõikehõlmavust (totaalsust) tähistavad sõnad asendati paljususe, erinevuse ja erisugususe mõistetega. Dekonstruktsionism algas Jacques Derrida tekstikriitikast ja Roland Barthesi lugemisõpetusest, aga lähtus varasemast Friedrich Nietzsche ja Sigmund Freudi hoiakumuutustest.

Dekonstruktsionism algas Jacques Derrida ettekandest *Struktuur, märk ja mäng humanitaarteaduste diskursuses,* Ameerika Ühendriikides 1966. aastal. J. Derridast alguse saanud tekstide, märkide ja märgisüsteemide tõlgendamise mängu või menetlust hakkasid kasutama ka teised mõtlejad. Dekonstruktsiooni eesmärk on vabaneda mõistekesksusest (*logotsentrismist*), sellisest mõtlemisest (idealismist) mille tipp oli Hegeli filosoofia.

1960ndatel ja 1970ndatel algas võimas mõttesuund, mis tõukus Claude Lévi-Straussi ja Jacques Lacani strukturalistlikest teooriatest. Uuel mõttesuunal oli alguses palju nimetusi. Dekonstruktsionism kujunes Ameerika ülikoolides poststrukturalismi rööpnimetuseks strukturalismi järgsete prantsuse mõtlejate kohta. Tänapäeva filosoofias on ühe võimalusena pakutud poststrukturalismi ja postmodernismi nimede asemel ühisnimetajana ka dekonstruktsionismi.

Kõik dekonstruktsionistlikud mõtlejad on väga isikukesksed: ühelt poolt autorite kesksed, kes kirjutavad (Derrida, Ernesto Laclau, Julia Kristeva), teiselt poolt autorite kesksed, keda ümber mõtestatakse (Marx, Freud, Nietzsche, de Sade).

Viited
------

1. 1 2  Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 63.
**Dekstrometorfaan** (DXM) on köharavimites kasutatav aine, mida kasutatakse ka mõnuainena.

Kasutusannused
--------------

Tavalises DXMi sisaldavas köharohuannuses on DXM-i umbes 50 mg, aga uimastina kasutatuna võib DXM-i kogus olla vahemikus 150–900 mg. Väike osa inimestest on DXM-i suhtes ülitundlikud, sel juhul võib narkootilisel otstarbel võetud annus olla eluohtlik.

Peale DXM-i võivad mitmed köharohud sisaldada ka aineid, mis on mõnikord tapvalt mürgised, kui ületada juhendis määratud annust.

Mõju
----

Dekstrometorfaan mõjub kesknärvisüsteemile, tõstes köhareaktsiooni vallandumise läve. Selle läbi köhimise vajadus väheneb.

DXM-i mõjud võivad kasutamisel uimastina väikestes annustes meenutada alkoholi, opiaatide ja marihuaana segajoovet mõningate psühhedeelsete efektidega. Suuremate annuste tarvitamisel on kirjeldatud dissotsiatiivseid elamusi, sh meele ja keha eraldumist teineteisest. Suurte koguste korral on ilmnenud märkimisväärseid tajuhäireid, ajutisi psühhootilisi elamusi ning kehaväliseid kogemusi.
Aldehüüdi üldvalem.  
-R on süsinikuahel.
**Aldehüüdid** on keemilised ühendid, mis sisaldavad aldehüüdrühma (–CHO).

Tähistus -CHO rõhutab, et hapniku ja vesiniku aatom pole omavahel seotud (erinevalt alkoholist (R–OH)).

Lihtsaim aldehüüd on metanaal, mille 37-protsendine vesilahus on formaliin. Kaks kõige levinumat aldehüüdi on metanaal HCHO ja etanaal CH3CHO.

Sõna "aldehüüd" leiutas Justus von Liebig lühendina ladina sõnadest "alcohol dehydrogenatus" ('alkohol, millest on vesinik eemaldatud'). Nimi viitab sellele, et vastava alkoholiga võrreldes on aldehüüdi molekulis üks vesiniku aatom vähem.

Aldehüüdide omadused on mitmekesised. Väiksemad aldehüüdid lahustuvad vees paremini. Lenduvad aldehüüdid on kirbe lõhnaga. Õhu käes aldehüüdid pikapeale lagunevad autoksüdeerumiseks nimetatava protsessi abil.

Metanaalil ja etanaalil on kalduvus oligomeriseeruda ja polümeriseeruda. Neil on ka kalduvus hüdrateeruda, moodustades dioole. Tekkinud oligomeerid, polümeerid ja hüdraadid on tasakaaluolekus aldehüüdiga, millest nad moodustusid.

Looduslikult leidub paljusid aldehüüde eeterlikes õlides. Sageli on neil oma osa eeterlike õlide meeldivas lõhnas. Kuid looduslikes "ehituskivides" (aminohapetes, nukleiinhapetes ja lipiidides) ei ole aldehüüdid levinud, arvatavasti aldehüüdrühma suure keemilise aktiivsuse tõttu. Enamik suhkruid on siiski aldehüüdide derivaadid. Kuid glükoosi vesilahuses eksisteerib üksnes väike osa glükoosist aldehüüdi kujul.
Nathan Redmond 2017. aastal Southamptoni särgis
Redmond 2014. aastal Norwich City särgis
**Nathan Daniel Jerome Redmond** (sündinud 6. märtsil 1994 Birminghamis) on Inglismaa jalgpallur. Ta mängib äärepoolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Burnley.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Birmingham Citys. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 26. augustil 2010 liigakarika mängus Rochdale'i vastu. Ta sai 16 aasta ja 173 päeva vanuselt Birmingham City teiseks noorimaks debütandiks. 2011. aasta märtsis sõlmis ta klubiga profilepingu. 21. augustil 2011 tegi ta mängus Middlesbrough' vastu debüüdi Inglismaa esiliigas. Esimese värava lõi ta liigas 31. detsembril mängus Blackpooli vastu. Kokku lõi ta hooajal 2011–12 Inglismaa esiliigas viis väravat.

2013. aasta suvel liitus ta Premier League'i klubiga Norwich City, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta 17. augustil 2013 mängus Evertoni vastu ja lõi esimese värava kaks nädalat hiljem mängus Southamptoni vastu.

2016. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Southampton. Esimese värava lõi ta klubi särgis hooaja avamängus 13. augustil Watfordi vastu, tuues Southamptonile 1:1 viigi. 2019. aastal valiti ta Southamptoni hooaja parimaks mängijaks.

2022. aasta septembris sõlmis ta lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Beşiktaş.

2023. aasta juulis naasis ta Inglismaa kõrgliigasse ning sõlmis kaheaastase (võimalusega pikendada lepingut veel ühe aasta võrra) lepingu Burnleyga.

Aastatel 2009–2017 mängis ta Inglismaa noortekoondistes. Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Redmond 22. märtsil 2017 sõprusmängus Saksamaa vastu.

Viited
------

1. ↑  "Birmingham City: McLeish heaps praise on Blues' second-youngest ever player". Birmingham Mail. 27.8.2010. Vaadatud 27.12.2018
2. ↑  "Redmond agrees pro deal". Birmingham City F.C. 8.3.2011. Vaadatud 27.12.2018
3. ↑  "Norwich City sign Nathan Redmond from Birmingham City". BBC Sport. 4.7.2013. Vaadatud 28.12.2018
4. ↑  "Southampton sign Norwich's Redmond". BBC Sport. 25.6.2016. Vaadatud 28.12.2018
5. ↑  "Nathan Redmond joins Besiktas from Southampton". BBC Sport. 8. september 2022. Vaadatud 8. septembril 2022.
6. ↑  "Burnley seal Redmond deal". *Burnley FC*. 21. juuli 2023. Vaadatud 21. juulil 2023.

Välislingid
-----------

 Nathan Redmond – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Burnley F.C. kodulehel

| * v
* r
Burnley FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Trafford
* 2 O'Shea
* 3 Taylor
* 4 Cork
* 5 Beyer
* 6 Egan-Riley
* 7 Guðmundsson
* 8 Brownhill
* 9 Rodriguez
* 10 Benson
* 11 Twine
* 14 Roberts
* 15 Berge
* 17 Foster
* 18 Ekdal
* 19 Zaroury
* 20 Franchi
* 22 Vitinho
* 24 Cullen
* 25 Amdouni
* 26 Bastien
* 27 Churlinov
* 28 Al-Dakhil
* 29 Vigouroux
* 30 Koleosho
* 34 Larsen
* 39 Dodgson
* 44 Costelloe
* 45 Obafemi
* 49 Muric
* Treener: Kompany

 |
**Gertrude Schoißwohl** (5. mail 1920 – 11. jaanuar 1997 Innsbruck) oli Austria maletaja, kirimale naiste suurmeister (1997). 

Schoißwohl võitis Austria naiste meistrivõistlustel 1960. aastal Innsbruckis hõbemedali ja 1974. aastal Gloggnitzis kuldmedali.

Rahvusvahelist edu saavutas ta kirimales. Ta võitis 1972. aastal 1. kirimale naiste maailmameistrivõistlustel (1968–1972) Olga Rubtsova järel teise koha. 

ICCF-ilt sai ta 1991. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri nimetuse. Kui 1996. aastal ICCF-i kongressil võeti kasutusele kirimale naiste suumeistri nimetus, oli ta üks kaheksast kirimaletajaist, kes vastas nimetuse saamiseks vajalikele nõuetele (tulnud MM-il esikolmikusse). Nimetuse andmine kinnitatakse ICCF-i kongressil. Need aga toimuvad sagedusega kord aastas. Esmakordselt jagati naiste suurmeistri nimetusi septembris 1997 Buenos Aireses toimunud ICCF-i kongressil. Teiste seas sai nimetuse ka jaanuaris 1997 surnud Schoißwohl, kes sai selle postuumselt.

Viited
------

1. ↑  LGM Schoisswohl, Gertrude. iccf.com
2. ↑  Lady Grandmasters November 2012.iccf.com
3. ↑  Title Awards: Lady International Grandmaster. congress.iccf.com
**Alexei Drummond** (sündinud 1976) on Uus-Meremaa bioinformaatik, Aucklandi Ülikooli arvutusliku bioloogia professor. 

Tema peamised uurimisvaldkonnad on molekulaarse evolutsiooni ja populatsioonigeneetika statistilised mudelid.

Ta lõpetas 1996. aastal Aucklandi Ülikooli bakalaureusekraadiga bioloogia ja arvutiteaduse erialal. 2002. aastal kaitses ta sealsamas doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi bioinformaatikas. Seejärel töötas ta kolm aastat järeldoktorina Oxfordi Ülikoolis nii statistika- kui ka zooloogiaosakonnas. 

2005. aastast töötas ta Aucklandi Ülikoolis arvutiteaduse osakonnas bioinformaatika lektorina, 2007. aastast vanemlektorina, 2009. aastast kaasprofessorina ja 2013. aastast arvutusliku bioloogia professorina.

Tunnustus
---------

* 2015 – valiti Uus-Meremaa Kuningliku Seltsi liikmeks.

Isiklikku
---------

Ta sündis uusmeremaalasest kvantfüüsiku ja ameeriklannast kunstniku, kes olid tutvunud tudengitena Harvardi ülikoolis, peres. Pere neljast lapsest on saanud kaks bioloogi ja kaks muusikut. Kui Alexei oli kaheksa-aastane, oli isa juba kodust lahkunud, kuid mängis poja huvide kujunemises ja elukutsevalikus siiski olulist rolli.

Viited
------

1. 1 2 3  Professor Alexei Drummond[*alaline kõdulink*]. compevol.auckland.ac.nz
2. ↑  Twelve Questions: Alexei Drummond nzherald.co.nz, 27.01.2016.

Välislingid
-----------

* Professor Alexei Drummond. science.auckland.ac.nz
* Alexei J. Drummond. scholar.google.com
* Fellowship offers a real boost to Alexei. stuff.co.nz
**Brest** on sadamalinn Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas, Finistère'i departemangu keskus. Linn asub Atlandi ookeaniga ühenduses oleva Bresti reidi (*rade de Brest*) ääres, Prantsusmaa mandriosa läänepoolseimast punktist Pointe de Corseni neemest 30 kilomeetrit idas. 

Linn ja reid on suure strateegilise tähtsusega, moodustades loodusliku sadama. Oma asukoha tõttu on Brest Prantsusmaa esimene sadam Põhja-Ameerikast tulnuile. Kuigi Nantesi ja Saint-Nazaire'i sadam on palju suuremad ja võtavad vastu palju suuremaid laevu, on laevandus endiselt Brestis olulise tähtsusega. Kaitstud asukoht reidil tähendab, et Brest on ideaalne sadam igat tüüpi laevadele (näiteks on linna mitu korda külastanud USA lennukikandja USS Nimitz).

Juba alates kolmandast sajandist, Rooma riigi ajast, on tänapäevase Bresti alal tegutsenud mereväekindlus. Kindlus (*Château de Brest*) on kasutusel tänini ja kuulub mereväebaasi koosseisu; see on maailma vanim ikka veel kasutatav kindlus. Linnas paiknev Arsenal de Brest on Prantsusmaa suuruselt teine sõjasadam Touloni järel. Ka linna lähedal paikneb mitmeid sõjaväelisi rajatisi. Linnast lõunas, lahe lõunaosas asuv Île Longue'i poolsaar on Prantsusmaa ballistiliste tuumaallveelaevade kodusadam. Prantsusmaa esimene mereväeakadeemia avati 1752. aastal just Brestis, tänapäevane Prantsusmaa mereväeakadeemia (*École navale*) tegutseb Bresti vastaskaldal Lanvéoci vallas. Brestis on ehitatud Prantsusmaa sõjalaevastiku lipulaev, lennukikandja Charles de Gaulle.

Vaata ka
--------

* Prantsuse Merendusinstituut

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020
**Maarika Kuusk** (sündinud 10. veebruaril 1964 Kohtla-Järvel) on Eesti jurist, kohtunik.

Ta lõpetas 1990. aastal õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1990–1991 töötas ta Tartu Advokatuuris stažöörina. 1993–1994 Viru Ringkonnakohtu konsultandina, 1994–1995 Kohtla-Järve Linnakohtu kohtunikuna.

28. juunil 1994 nimetas president Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Maarika Kuuse kohtunikuks Kohtla-Järve Linnakohtusse.

21. juunil 1995 nimetas president Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Maarika Kuuse kohtunikuks Viru Ringkonnakohtusse.

2019. aasta seisuga töötab ta Tartu Ringkonnakohtu kriminaalkolleegiumis.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (1996), lk 30.
2. ↑  Kersti Kerstna-Vaks, Toomas Riismaa, Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2006).
3. ↑  Krista Tamm, Tiia Kotkas, "Eesti kohtunikud" (2011).
4. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 28.06.1994 otsus nr 363 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1994, 48, 787.
5. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. Vabariigi Presidendi 21.06.1995 otsus nr 568 "Kohtunike ametisse nimetamine". Avaldamismärge: RT I 1995, 55, 917.
6. ↑  "Eesti kohtute veebilehekülg (kohus.ee). Tartu Ringkonnakohtu kontaktandmed". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2019. Vaadatud 12. augustil 2019.
**Ella Adaïewsky** (sünninimi **Elisabeth (von) Schultz**, pseudonüüm **Bertramin**; 29. jaanuar 1846 Peterburi – 26. juuli 1926 Bonn) oli baltisaksa päritolu pianist ja helilooja.

Ella Adaïewsky sündis arsti, literaadi ja folkloristi Georg Julius von Schultzi perekonnas. Andekas noor pianist andis juba väga noorelt kontserte ja esines ka Eestis. 1866. aastal astus ta Peterburi konservatooriumisse ning õppis Anton Rubinsteini ja Nikolai Zaremba klaveriklassis. 

Tema kui helilooja loomingusse kuuluvad kaks lühiooperit, laule ja kammermuusikat, ta tegi seadeid eesti rahvalauludele ning avaldas artikleid eesti muusika kohta. Alates 1882. aastast elas ta Itaalias, hiljem Saksamaal. 

Ella Adaïewsky oli isiklikult tuttav Johann Köleriga, kes maalis temast portree, mis asub praegu Eesti Kunstimuuseumi kogudes.

Isiklikku
---------

Tema isa oli baltisaksa arst, kirjanik, publitsist, folklorist ja silmapaistev estofiil Georg Julius von Schultz.

Allikas
-------

* Anu Allas, Tiina Abel, Väike Köleri sõnastik, Eesti Kunstimuuseum, Tallinn, 2001

Viited
------

1. ↑  Ella Schultz-Adajewsky portree EKM Digitaalkogus
**Peeter Rudaš** (sündinud 21. jaanuaril 1942 Tallinnas) on eesti klaasikunstnik.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi klaasikunsti erialal 1970. aastal.

Töö ja looming
--------------

1972. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige ning 1977. aastast Eesti Kunstiakadeemia õppejõud.

Töötas Tarbeklaasis kahel perioodil: 1959–1962 mustrilihvijana, seejärel 1970–1978, pärast Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi lõpetamist eksperimentaalgraveerija, kunstniku ja klaasipuhujana. Rudaš on tuntud unikaalteoste loojana, kuid ta jõudis kujundada ka mitmeid Tarbeklaasi toodangusse kuulunud esemeid. Üks tema tuntumaid töid Tarbeklaasis oli joogikomplekt "Alfa".

Peeter Rudaši loomingus on oluline osa klaasist valatud skulptuuridel. Tehnika ja töövõtete mängulisus ja spontaansus sobivad kunstniku töömeetodite ja eesmärkidega suurepäraselt ning tulemuseks on tema enda sõnul "puäntillistlik skulptuur", kus väikesed erivärvilised klaasplokid liituvad suureks tervikuks ja annavad võimaluse mängida nüansseeritud või kontrastsete üleminekutega.

Rudaš on tuntud eesti klaasimeister, osalenud väga paljudel Eesti ja rahvusvahelistel näitustel.

### Laugu Klaasikoda

Rudaš rajas 1995. aastal oma suvekoju Laugu klaasikoja. Suvekodu õuele rajatud väiksesse hoonesse mahuvad klaasisulatus- ja lõõmutusahi, trummelahi ja paar lihvimispinki, lisaks klaasseintega galerii. Ateljees saab näha, kuidas meister vormib sulaklaasist erinevaid töövahendeid kasutades kauneid klaasobjekte. Kohapeal valminud kunstiteoseid on külastajatel võimalik ka osta. 

2016. aastast lööb klaasikojas kaasa klaasikunstnik Mare Saare, kes valmistab töökojas leekpõletil unikaalhelmeid. Tema sulatustehnikas klaasobjekte on galeriis nii vaatamiseks kui ka müügiks.

Laugu klaasikoda asub Saaremaal Leisi vallas Laugu külas. Klaasikoda on külastamiseks avatud suviti. Jälgida saab klaasipuhumist, külmtöötlust, klaasivalu.

Isikunäitused
-------------

* 1972 Tallinna Kunstisalong, Tallinn
* 1976 Kunsti- ja Koduloomuuseum, Jekabpils, Läti
* 1976 Teaduste Maja, Riia, Läti
* 1980 Kiek in de Kök, Tallinn
* 1982 Tartu Kunstimuuseum, Tartu
* 1988 Kipsala galerii, Riia, Läti
* 1994 Viljandi Kultuurikeskus, Viljandi
* 1998 Runni tervisekeskus, Runni, Soome
* 2000 Raegalerii, Kuressaare
* 2000 Linnagalerii, Haapsalu
* 2018 Raegalerii, Kuressaare

Tunnustus
---------

* 1980 Üleliidulise Rahvamajanduse Saavutuste Näituse diplom, Moskva, Vene NFSV
* 1985 III Baltimaade Tarbekunstitriennaali diplom

Välislingid
-----------

* Aili Kokk. Mees mängib tule ja klaasiga. Saarte Hääl, 30. jaanuar 2012
* Laugu Klaasikoja tutvustus veebiportaalis Puhka Eestis
* Peeter Rudaši loomingut tutvustav kogumik (2012), koostaja Mare Saare