recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ernst Friedrich Christoph** "**Fritz** "**Sauckel** (27. oktoober 1894 – 16. oktoober 1946) oli Saksa natsipoliitik. Teise maailmasõja ajal vastutas Sauckel tööjõu hankimise eest ning sundis okupeeritud aladel Hitleri režiimi heaks orjama miljoneid inimesi. Sauckel oli nende 24 isiku hulgas, keda süüdistati Nürnbergi protsessis suurte sõjakurjategijate eest Rahvusvahelise Sõjatribunali ees. Ta tunnistati süüdi sõjakuritegudes ja inimsusvastastes kuritegudes, mõisteti surma ja hukati poomise teel.

Nürnbergi tribunal ja surm
--------------------------

Sauckel mõisteti Nürnbergi kohtuprotsessil surma. Ta poodi 16. oktoobril 1946. Fritz Sauckel astus tapalavale tol päeval kaheksandana Julius Streicheri järel. Hukkamisel tunnistajaks olnud ameerika ajakirjanik Howard K. Smith on tema hukkamist kirjeldanud nii: "Seejärel toodi sisse Fritz Sauckel. Ta kandis kampsunit, kuid mitte pintsakut, ja tema silmis oli metsik pilk. Pärast Streicherit osutus ta kõige tõrksamaks. Seal seisis mees, kes oli saatnud miljoneid inimesi orjusesse, mida ei olnud nähtud pärast kristluse juurutamist. Sauckel vaatas võllaplatvormil ringi ja hüüdis ühtäkki: "Ma suren süütuna! Kohtuotsus on vale! Jumal päästku Saksamaa ja tehku Saksamaa taas suureks! Ela kaua, Saksamaa! Jumal kaitsku mu perekonda!" Luuk avanes 02.26, ja nagu see oli olnud Streicheri puhulgi, kostis tapalavast valju oigamist, kui köis tema keha raskuse all pingule tõmbus."

Viited
------

1. ↑  Rasch, Ebbe (2022). "Hukkamised Nürnbergis". *Imeline Ajalugu* (5/22 trükk). Tallinn: Äripäev. Lk 45.
SS-Surnupealuusõrmus
**SS-Surnupealuusõrmus** (saksa keeles *SS-Ehrenring*, SS-ausõrmus) oli SS-i autasu kõigile liikmetele, kelle liikmenumber oli alla 5000, ja SS-koolide kiitusega lõpetajatele. See ei olnud riiklik autasu, pigem SS-i juhi Heinrich Himmleri isiklik kingitus. Kokku anti välja ligi 16 000 sõrmust. 

Sõrmus oli kaetud eriliste ruunidega, millelt loodeti saada üleloomulikku väge. Sõrmuse kavandi tegi müstik ja Himmleri soosik Karl Maria Wiligut.

Kui sõrmuse omanik lahkus SS-ist või sai surma, tuli sõrmus tagastada Himmlerile, ning see pandi omaniku mälestuseks välja Wewelsburgi lossis. 

Kui sõrmuste andmine 1944. aastal peatati, laskis Himmler allesjäänud sõrmused matta Wewelsburgi lossi lähedale mäe sisse. Neid ei ole tänaseni leitud.

1945. aasta jaanuariks oli 14 500 sõrmusest tagastatud 64%. Sõja lõppedes maeti paljud mehed ka koos sõrmusega.

Umber 3500 sõrmust on tänaseni säilinud. Kuna surnupealuusõrmus on väga haruldane kollektsioneeritav ese, on liikvel palju koopiaid ja võltsinguid.

Viited
------

1. ↑  Goodrick-Clarke, Nicholas. 2004. *Die okkulten Wurzeln des Nationalsozialismus*. lk. 163.
**Toots Normann** (sündinud 24. septembril 1945 Tartus) on eesti endine koolijuht ja muusikapedagoog. 

Ta õppis aastatel 1953–1964 Puhja Keskkoolis.

Ta teenis aastatel 1964–1967 sundaega Nõukogude relvajõududes, sealhulgas ka Kuubal, millest on hiljem kirjutanud mälestusteraamatu.

Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi laulu- ja muusikaõpetajana.

Ta töötas hiljem Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, muusika- ja autoõpetuse õpetajana Tallinna 4. Keskkoolis ning Eesti NSV Kultuuriministeeriumis. Aastatel 1986–2010 oli ta Tallinna Muusikakooli direktor.

Teoseid
-------

* "Vastu tahtmist võõral maal". Tallinn 2012
* "Kustunud suitsud Emajõe ääres". Kose 2017 (mälestusi ja uurimusi Palupõhja, Kaldasaare ja Sooküla küla ajaloost)

Tunnustus
---------

* 2010 Tallinna raemedal

Isiklikku
---------

Tema poeg on meelelahutustegelane ja näitleja Henrik Normann.

Viited
------

1. ↑  Lääne-Virumaa Keskraamatukogu raamatukoguhoidjate lugemisblogi. Toots Normann "Vastu tahtmist võõral maal"

Välislingid
-----------

* Helve Laasik. Toots Normann esitles raamatut "Kustunud suitsud Emajõe ääres". Vooremaa, 23. mai 2017
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib arvutist; valdkonna kohta vaata artiklit Loodus- ja täppisteadused ning tehnoloogia.* |

---

Elektronarvuti STEM
**Elektronarvuti STEM** on esimene Eestis projekteeritud numbriline arvuti. See arvuti ehitati Tallinnas Elektrotehnika Projekteerimise Instituudis, valmis 1964. aastal, omas miniarvuti arhitektuuri ja andmebaasi ning oli nende omaduste poolest oma ajast aastaid ees. 

STEM oli väga töökindel, töötas ilma inseneride pideva järelevalveta ja teda kasutati metallide optimaalsete lõikerežiimide arvutamiseks masinaehitustehases. Tema oluliseks iseärasuseks oli andmete sisestamise võimalus elektrilise kirjutusmasina kaudu, mis tagas tema hõlpsa interaktiivse kasutamise. Selle arvuti loomise eest saadi autoritunnistusi ja Nõukogude Eesti preemia. Temas leiduvate arvutustehnika uudsete lahenduste kohta kaitsesid oma kandidaadiväitekirjad Jüri Šaraškin, Ülo Kess, Enn Tõugu, Kaljo Tinn ja Andri Ariste.[*viide?*]

STEM loodi Putilovi sõjatehase tellimusel.

Vaata ka
--------

* Kooliarvuti Juku
* Miki (arvuti)
* Entel (arvuti)
* Tartu (arvuti)

Viited
------

1. ↑  Enn Tõugu (aprill 2020). "Arvutid toodi Eestisse õhinal". *Akadeemia*.
**STMicroelectronics** (sageli lihtsalt ST) on Prantsuse ja Itaalia rahvusvaheline ettevõte, mis arendab, toodab ja turustab elektroonilisi kiipe (pooljuhte). See on käibelt suurim pooljuhtide tootja Euroopas.

Ettevõtte peakorter asub Šveitsis Genfi lähedal Plan-les-Ouatesis, kuid ettevõte on aktsiaseltsina registreeritud Hollandis. USA osakonna peakontor asub Texase osariigi Dallase maakonna Coppelli linnas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna peakontor asub Singapuris, Korea ja Jaapani piirkonna peakontor Tōkyō prefektuuris ning Hiina regiooni peakontor Shanghais.

STMicroelectronics on noteeritud Pariisi börsil ja arvatud CAC 40 indeksi koosseisu.

Välislingid
-----------

* Ettevõtte koduleht

Pariisi börsi indeksi CAC 40 ettevõtted (november 2022)

* Air Liquide
* Airbus
* Alstom
* ArcelorMittal
* AXA
* BNP Paribas
* Bouygues
* Capgemini
* Carrefour
* Crédit Agricole
* Danone
* Dassault Systèmes
* Engie
* EssilorLuxottica
* Eurofins Scientific
* Hermès International
* Kering
* Legrand
* L'Oréal
* LVMH
* Michelin
* Orange
* Pernod Ricard
* Publicis
* Renault
* Safran
* Saint-Gobain
* Sanofi
* Schneider Electric
* Société Générale
* Stellantis
* STMicroelectronics
* Teleperformance
* Thales
* Total
* Unibail-Rodamco-Westfield
* Veolia
* Vinci
* Vivendi
* Worldline
Tobias Mikkelsen (2013)
**Tobias Pilegaard Mikkelsen** (sündinud 18. septembril 1986 Helsingøris) on Taani jalgpallur, kes mängis viimati äärepoolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Brisbane Roar.

Ta alustas klubikarjääri 2004. aastal kodumaal Lyngbys. 2007. aastal liitus ta Taani kõrgliiga klubiga Brøndby. Kaks hooaega hiljem siirdus ta Nordsjællandi, kellega tuli hooajal 2011–12 Taani meistriks. Lisaks võitis ta Nordsjællandiga kahel korral Taani karika.

2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Greuther Fürth, kuid juba järgmise aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Norra kõrgliiga klubiga Trondheimi Rosenborg. 2015. aastal tuli ta Rosenborgiga Norra meistriks ja võitis Norra karika. 2015. aasta hooaeg oli Mikkelsenile individuaalselt ka kõige edukam, kui ta lõi sel hooajal Norra kõrgliigas kaheksa väravat.

2016. aasta jaanuaris naasis ta Nordsjællandi, kellega sõlmis kaheaastase lepingu. Hooajal 2018–19 mängis ta Brisbane Roaris.

Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Mikkelsen 15. novembril 2011 mängus Soome vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 15. augustil 2012 sõprusmängus Slovakkia vastu. Samal aastal kuulus ta Taani koondisse Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Nordsjælland
* Taani Superligaen: 2011–12
* Taani karikas: 2009–10, 2010–11

Rosenborg
* Tippeligaen: 2015
* Norra karikas: 2015

Viited
------

1. ↑  "Roar sign Danish international winger". FourFourTwo. 5.6.2018. Vaadatud 25.1.2019

| * v
* r
Taani koondis  –  UEFA Euro 2012 |
| --- |
| 

* 1 Andersen
* 2 C. Poulsen
* 3 Kjær
* 4 Agger (c)
* 5 S. Poulsen
* 6 Jacobsen
* 7 Kvist
* 8 Eriksen
* 9 Krohn-Dehli
* 10 Rommedahl
* 11 Bendtner
* 12 Bjelland
* 13 Okore
* 14 Schöne
* 15 Silberbauer
* 16 Lindegaard
* 17 Pedersen
* 18 Wass
* 19 J. Poulsen
* 20 Kahlenberg
* 21 Zimling
* 22 Schmeichel
* 23 Mikkelsen
* Treener: Olsen

 | Taani |
**Coreca** on Amantea *frazione* (linnajagu) Cosenza provintsis Calabria maakonnas Itaalias Türreeni mere kaldal.

Liigendus
---------

2017. aasta seisuga asusid Coreca piirides järgmised asumid: Formiciche, Giascogne (kohalikus murdes *Juascugnu*), Grotte (kohalikus murdes "*i Grutti*"), la Pietra (kohalikus murdes *a Petraja*), Marinella (alates 2011), Oliva (alates 2011), Salto da Zita, Scogliera, Stritture.

Huvipaigad
----------

### Coreca grotid

*du' Scuru* grott
Coreca territooriumil asub kaks teineteisest umbes 10 meetri kaugusel asuvat sissepääsu karstikoobastesse (*du' Scuru* ja *Gruttuni* grott). Tekke ajal merepinnaga samal tasapinnal olnud sissepääsud on tänapäeval umbes 25 meetri kõrgusel merepinnast.

Arheoloogiliste uuringute kinnitusel olid mõlemad koobastikud kasutusel hiljemalt hilispronksiajast alates. *Gruttuni* oli kasutusel elupaigana, *du' Scuru* matuseriituste kohana.

### Coreca rifid

Coreca rannikumeres asub kümme kaljusaart, millest suurimad on Capoto (50 m²), Formica, Ginario, Longarino, Piccirillo ja Tirolé.

Viited
------

1. ↑  "Grotte di Coreca (Amantea - Cosenza)" (itaalia). Enzo Dei Medici - Centro regionale di Speleologia. `{{cite web}}`: eiran tundmatut parameetrit `|accesso=`, kasuta parameetrit (`|access-date=`) (juhend)

Kirjandus
---------

* Mimmo Martinucci, '*Sognando le isole italiane. Guida per radioamatori. Vol. 4 - Tutte le isole del mar Tirreno e del mar Jonio*, Albino, Sandit Libri, 2007, ISBN 978-88-89150-58-0

* Pildid
* 
* "Turriella" torn"Turriella" torn
* Inglite Jumalaema kirikInglite Jumalaema kirik
* Õhtune linnaplats CorecasÕhtune linnaplats Corecas
* Coreca randCoreca rand
* 
* Coreca 1950Coreca 1950

Välislingid
-----------

 Coreca – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* *Grotte di Coreca (Amantea – Cosenza)*, Enzo dei Medici. Centro regionale di speleologia
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kalast; eesnime kohta vaata artiklit Tobias (eesnimi) ja perekonnanime kohta artiklit Tobias (perekonnanimi)* |

---

**Tobias** (*Ammodytes*) on tobiaslaste sugukonda kuuluv kalade perekond.

Tobiaslaste sugukonnas eristatakse 6 üksteisele võrdlemisi lähedast perekonda 14–15 liigiga, kes ühe erandiga elavad põhjapoolkeral. Neist kõige arvukam ja kõige laiema levilaga perekond ongi tobias, kuhu kuulub 5–6 liiki. Need elavad Atlandi ja Vaikse ookeani põhjaosas ning Põhja-Jäämeres.

Tobia perekonnas on järgmised liigid:

* *A. americanus* Atlandi ookeani loodeosas
* *A. dubius* Atlandi ookeani loodeosas
* *A. hexapterus* ehk vaikse ookeani tobias Vaikse ookeani põhjaosas Koreast ja Californiast põhja poole, samuti Põhja-Jäämeres
* *A. marinus* ehk meritobias Lääne-Euroopas
* *A. tobianus* ehk väike tobias ehk nigli Euroopas, sealhulgas Eestis.

Vaikse ookeani tobias jaguneb kaheks alamliigiks: ookeani lääne- ja põhjaosas *A. hexapterus hexapterus* ning idaosas *A. hexapterus personatus*. Neid on peetud ka eri liikideks.

Tobiad on väikesed kalad pika ja peenikese kehaga, koonilise teritunud peaga, pika selja- ja pärakuuimega, sabauimega, millel on väljalõige, ning madalal paiknevate paarisuimedega. Keha on kaetud peenikeste kaarsoomustega. Keha külgedel on viltused ristikurrud. Kõhuuimed puuduvad. Nende selg on tavaliselt tume, sinakasroheline, küljed ja kõht on hõbedased. Nende pikkus on 12–20 cm.

Tobiad elutsevad parvedena ranniku lähedal 5–40, harvem kuni 120 m sügavuses. Vähimagi ohu korral kaevuvad nad silmapilkselt liiva. Seda teevad nad ka mõõna ajal madalvette jäädes.

Nende peamise toidu moodustavad planktilised vähid ja tõruvähkide vastsed. Nad ise on põhjaeluviisiga tursklaste lemmiktoit.

Tobiate marjaterad on demersaalsed, veidi ellipsoidsed ja kleepuvad liivaterade külge. Nende vastsed on pelaagilised ja ilmuvad massiliselt planktonisse.

Veel hiljaaegu seisnes tobiate peamine töönduslik tähtsus nende kasutamises oivalise elussöödana tursklaste püüdmisel õngejadadega. See tähtsus on tänapäeval kadunud, sest tursklasi püütakse tänapäeval traaliga ja elussööta enam ei vajata. Seevastu on väikeseid kalu üha rohkem hakatud kasutama toiduks ja kalajahu valmistamiseks. Seetõttu on tobiad kui massilised kalad omandanud ka iseseisva tööndusliku tähtsuse. Neid püütakse Euroopas, Koreas ja Jaapanis.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  "Loomade elu", 4. kd. lk. 384–385
**Tobias Plaschnig** (ka **Tobias Plasnig**; 26. detsember 1703 Haynau – 25. detsember 1757 / 5. jaanuar 1758 Tartu) oli Eesti vaimulik.

Plaschnig sündis Sileesias Haynau lähistel Hermannsdorfis (praeguse haldusjaotuse järgi Alam-Sileesia vojevoodkonnas Legnica maakonnas Chojnówi lähistel). Ta õppis Halle vaeslastekoolis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 4. mail 1728) Halle Ülikoolis. Oli aastast 1729 koduõpetaja Peterburi Peetri koguduse õpetaja Heinrich Gottlieb Nazziuse juures. Ordineeriti 1732. aastal Tallinnas õpetajaks.

Ta oli aastatel 1732–1747 Peterburi jalaväekadetikorpuse saksa koguduse vaimulik. Aastatel 1747–1757 oli ta Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja, olles samal ajal ka linna konsistooriumi assessor.

Isiklikku
---------

Plaschnig oli kolm korda abielus. Tema teise abikaasa Katharina isa Carl Gustav von Staden oli Äksi Andrease koguduse ja Tartu Maarja koguduse õpetaja. Tema kolmanda abikaasa Bertha Gertrudi isa Martin Johann Roth oli algul Märjamaa ja Vigala Maarja koguduse, hiljem Puhja ja Rannu Püha Martini koguduse õpetaja, Bertha Gertrudi vend Martin Gottfried Roth oli Räpina Miikaeli koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
2. ↑  Erik Amburger, Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußland vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937. Ein biographisches Lexikon, Institut Nordostdeutsches Kulturwerk – Martin Luther Verlag 1998

Välislingid
-----------

*
Prags
Pragsi valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
*Marienkapelle*
**Prags** (itaalia: *Braies*; ladiini: *Braies*) on vald *(comune)* Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes.

2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 657 inimest.

Geograafia
----------

Valla pindala on 89,2 km².

Prags paikneb Pragsi orus Põhja-Dolomiitides. Org jaguneb kaheks haruks, läänepoolne lõpeb mägijärvega Pragser Wildsee, idapoolne lõpeb laia alpikarjamaaga Plätzwiese.

Prags külgneb järgmiste valdadega: Cortina d'Ampezzo, Toblach, Mareo, Welsberg-Taisten, Olang ja Niederdorf.

### Frazioni

Pragsi vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außerprags (Braies di Fuori), Innerprags (Braies di Dentro), Schmieden (Ferrara) ja St. Veit (San Vito).

Kogukond
--------

### Keeleline jaotus

2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 99,23% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,61% itaalia keelt ja 0,15% ladiini keelt.

Välislingid
-----------

* Valla koduleht (saksa ja itaalia keeles)
Taison 2019. aastal Donetski Šahtari särgis
**Taison Barcellos Freda** (tuntud lihtsalt kui **Taison**; sündinud 13. jaanuaril 1988 Pelotases) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis PAOK.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Internacional. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2008. aastal ja sai kiiresti põhikoosseisu liikmeks.

Aastatel 2010–2013 mängis Taison Ukraina kõrgliigaklubis Harkivi Metalist.

2013. aasta jaanuaris sõlmis Taison lepingu Donetski Šahtariga. Ta mängis seal kokku üheksa hooaega ja tuli klubiga Ukraina meistriks kuus korda. Hooajal 2018/19 oli Taison Ukraina kõrgliigas enim väravasööte andnud mängija. Hooajal 2019/20 lõi ta Ukraina kõrgliigas kümme väravat ja andis lisaks kümme väravasöötu ning valiti liigahooaja parimaks mängijaks.

2021. aasta aprillis naasis Taison Internacionali.

2023. aasta jaanuaris sõlmis ta pooleteise aasta pikkuse lepingu PAOK-ga.

Brasiilia jalgpallikoondises mängis Taison aastatel 2016–2018 kokku kaheksa korda. Ainsa värava lõi ta koondises 13. juunil 2017 sõprusmängus Austraalia vastu. Ta kuulus Brasiilia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, kuid üheski mängus ta väljakule ei pääsenud.

Saavutused
----------

Internacional
* Copa Sudamericana: 2008
* Campeonato Gaúcho: 2009
* Suruga Bank Championship: 2009
* Copa Libertadores: 2010

Donetski Šahtar
* Ukraina kõrgliiga: 2012–13, 2013–14, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Ukraina karikas: 2012–13, 2015–16, 2016–17, 2017–18, 2018–19
* Ukraina superkarikas: 2013, 2014, 2015, 2017

Viited
------

1. ↑  "O Taison voltou!". internacional.com.br. 16.4.2021. Vaadatud 3.7.2022
2. ↑  "Taison joins PAOK". *PAOK FC*. 14. jaanuar 2023.
3. ↑   (vaadatud 3.7.2022)

Välislingid
-----------

 Taison – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Brasiilia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Alisson
* 2 Thiago Silva
* 3 Miranda
* 4 Geromel
* 5 Casemiro
* 6 Filipe Luís
* 7 Douglas Costa
* 8 Renato Augusto
* 9 Gabriel Jesus
* 10 Neymar (c)
* 11 Coutinho
* 12 Marcelo
* 13 Marquinhos
* 14 Danilo
* 15 Paulinho
* 16 Cássio
* 17 Fernandinho
* 18 Fred
* 19 Willian
* 20 Firmino
* 21 Taison
* 22 Fagner
* 23 Ederson
* Treener: Tite

 | Brasiilia |
Coriolisi efekti mõju liikuvale kehale poolkerati
**Coriolisi efekt** ehk **Coriolisi jõud** [korjol'isi] (kasutatakse ka ekslikke kujusid *Coriolise efekt* ja *Coriolise jõud*) on prantsuse matemaatiku ja füüsiku Gaspard-Gustave de Coriolisi järgi nime saanud efekt, mis avaldub nii, nagu liikuvaile kehadele pöörlevas taustsüsteemis mõjuks jõud.

See tähendab, et Maa peal liikumise hetkel sirgjooneliselt kiirenduseta liikuvate objektide trajektoorid on kõverjooned, kui nad kanda kaardile. Liikuv objekt hälbib põhjapoolkeral paremale ja lõunapoolkeral vasakule. Piki ekvaatorit liikuvaile objektidele Coriolisi efekt mõju ei avalda.

Mõju suureneb kaugenedes ekvaatorist pooluste suunas vastavalt valemile **F = sin φ**, kus *φ* on liikuva objekti laiuskraad. Coriolisi jõu saame avaldada valemist **Fcor = 2\*m\*Ω\*V\*sinφ**, kus *m* on liikuva keha mass (kg), *V* tema kiirus (m/s), *Ω* Maa nurkkiirus (rad/s) jag *φ* objekti paiknemise laiuskraad (°). Maa nurkkiirus näitab, mitme radiaani võrra pöördub Maa ühe sekundi jooksul. Teades sideerilise ööpäeva pikkust (23 tundi 56 minutit 4 sekundit) ja seda, et Maa teeb selle aja jooksul ühe täispöörde ehk 360° ehk **2\*π\*rad**, saame Maa nurkkiiruse väärtuseks 0,000664926 rad/s. See on konstant.

Mõnikord väidetakse, et Coriolisi efekt mõjutab ka seda, kumbapidi hakkab pöörlema vannist äravoolav vesi jne. Tegelikult ei sõltu see mitte Coriolisi efektist, vaid pigem vee liikumissuunast jms. Coriolisi efekt on nii väike, et ta pääseb mõjule alles väga suurtes süsteemides pika aja jooksul.

Coriolisi jõu arvestamisel on suur tähtsus geograafias, satelliitide trajektooride arvutamisel jne. Geograafias näiteks on Coriolisi jõu tõttu Eestis valitsevaks läänekaarte tuuled ja Inglismaa kliima palju pehmem kui Sahhalinil, kuigi mõlemad asuvad ligikaudu samal laiuskraadil. Coriolisi jõud loob globaalse keskmiste valitsevate tuulte ja hoovuste süsteemi. Samuti põhjustab see Maa poolustele lähematel aladel jõgede kallaste erinevat erosiooni, eriti meridiaanidega paralleelsetel või nende suhtes väikese nurga all voolavatel jõgedel.

Vaata ka
--------

* Coriolisi teoreem
**Kimalaskoolibri** (*Mellisuga helenae*) on koolibrilaste sugukonda kuuluv maailma väikseim linnuliik.

Välimus
-------

Isaslind kaalub kõigest 1,6 grammi. Ta on roheline, hallikasvalge kõhualusega, küütleva tulipunase pea ja särava kraega.

Emaslinnud on pisut suuremad ja kaaluvad 2 grammi. Nende kael ja pea ei ole nii küütlevad.

Toitumine
---------

Kimalaskoolibrid toituvad peamiselt nektarist, koguvad seda horisontaalasendis ja torkavad oma lühikese sirge noka iga õie sisse.

Ühe 2012. aasta uurimuse järgi toituvad kimalaskoolibrid kümne taimeliigi esindajatelt korjatud nektarist. Neist taimedest kaks kasvavad ainult Kuubal.

Paljunemine
-----------

Munad on 6 mm pikkused, herneterast väiksemad. Esmaslind muneb nad enda ehitatud umbes 2,5 cm läbimõõduga pessa. Järglaste kasvatamisel osaleb ainult emaslind.

Viited
------

1. ↑  BirdLife International (2016). Mellisuga helenae. *IUCNi punase nimistu ohustatud liigid*. IUCN 2016.
2. ↑  Dalsgaard, Bo, *et al.* "Floral traits of plants visited by the bee hummingbird (Mellisuga helenae)." Ornitologia Neotropical 23.1 (2012): 143–149.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kimalaskoolibri** |
Automaatne villimisliin A Le Coqi õlletehases Tartus 2018. aastal
**Tootmise automatiseerimine** on mehhanismide, seadmete, mehhaniseeritud protsesside jms. ühendamine terviklikuks süsteemiks, milles energia, materjalide ja informatsiooni hankimine, töötlemine ja edastamine toimub inimese vahetu osavõtuta.

Tootmise automatiseerimine vähendab tunduvalt inimese omaduste (kvalifikatsiooni, reageerimiskiiruse, meeleolu jm) mõju tööle ning vabastab ta pidevast ühetoonilisest protsessi juhtimisest (mõõtmisest, tüürimisest, reguleerimisest, arvutamisest, operatsioonide ümberjaotamisest jne).

Tootmise automatiseerimiseks kasutatakse näiteks tööstusroboteid, mis aitavad vähendada tootmiskulusid ja võimaldavad parandada tootmise efektiivsust. Tööstusrobotid võivad edukalt täita erinevaid tööülesandeid: keevitamine, värvimine, palletiseerimine, painutuspinkide ning CNC masinate teenindus.

Automatiseerituse tase
----------------------

Automatiseerituse tase või ka automatiseerimise aste (Level of Automation, LoA) näitab millisel määral ja millises ulatuses on käsitöö asemel automatiseerimine. Automatiseerimisega asendatakse välise energiaallikaga inimeste füüsilisi (Physical automation) ja infotöötlusseadmetega (arvutite ja juhtimisseadmetega) kognitiivseid funktsioone (Cognitive automation).

Vaata ka
--------

* Mehhaniseerimine
* Automatiseerimine
* Automaatika

Viited
------

1. ↑  Jörgen Frohm, Veronica Lindström, Mats Winroth, Johan Stahre (2008). "Levels of automation in manufacturing" (PDF). *International Journal of Ergonomics and Human Factors, Vol.30, Issue 3* (inglise). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 3.10.2021. Vaadatud 30.03.2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)

Allikad
-------

* Tootmise automatiseerimine ja peamised eelised. OPTIMO Robotics OÜ
**Taimõri rajoon** (ametliku nimega *Taimõri Dolgaani-Neenetsi munitsipaalrajoon*) on 2. järgu haldusüksus Venemaal Krasnojarski krais.

Rajoon loodi Taimõri (Dolgaani-Neenetsi) autonoomsest ringkonnast, kui 2005. aasta 17. aprillil toimunud referendumi tulemusel moodustati 2006. aastal ringkonna alal rajoon, mis läks 1. jaanuaril 2007 Krasnojarski krai koosseisu ning ringkond kaotati.

2008. aastal oli rajooni rahvaarv 37 800, millest 10 100 moodustasid põlisrahvad – dolgaanid, neenetsid, nganassaanid, evengid ja eenetsid.

Taimõri rajoon on pindalalt Venemaa suurim rajoon ning on suurem kui näiteks Türgi. Elanike arvult on see väiksem kui Pärnu.

Rajoon jaguneb halduslikult kaheks linnaasunduseks ja kaheks külaasunduseks:

* Dudinka linnaasundus
* Diksoni linnaasundus
* Hatanga külaasundus
* Karauli külaasundus

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
**"Sea of Thieves"** on piraaditeemaline videomäng. Mängu arendajaks on Rare ja selle avaldas Microsoft Studios Windowsi seadmetele ja Xbox One'i mängukonsoolile. "Sea of Thieves" annab mängijatele võimaluse kehastuda piraadiks ning seilata fantastilises maailmas, kas üksi või kuni neljaliikmelise grupina. Mängus on võimalik mängida nii arvuti kui ka päris inimeste vastu. Mäng avaldati 20. märtsil 2018 ja see on saanud kriitikutelt vastukäivaid hinnanguid.

"Sea of thieves" on seikluslik ja koostööpõhine mitmikmäng. Mängu saab mängida Xbox One'i mängukonsooli ja Windowsi personaalarvutiga. Mängija(d) seiklevad avatud maailmas, kasutades piraadilaeva, mille juhtimisel saab mängija endale võtta mitmesuguseid rolle. Mängijate põhiülesandeks on avastada, otsida ning müüa aardeid ja vastasmängijatega võidelda. Mängu stiil on multifilmiline.

Arendus
-------

Mängu on arendanud ettevõte Rare. Mängus esinev piraaditeema on insipeeritud mängust "Project Dream" (hiljem sai sellest "Banjo-Kazooie"), mis on samuti piraaditeemaline videomäng, mis loodi 1990. aastatel.

"Sea of Thieves" loodi, kasutades Epic Games-i mängumootorit Unreal Engine 4. Arendamine algas 2014. aastal. Mängu põhiideeks oli "Group Shaped Narrative". Gregg Mayles Rare-ist kirjeldas seda kui kohmaka nimega kontseptsiooni, mis nägi ette uut tüüpi mitmikmängu, kus mängijad saavad endale luua meelelahutuslikku kogemust.

2015. aasta juunis kuulutati "Sea of Thieves" välja Microsoft Xboxi pressikonverentsil Electronic Entertainment Expo 2015 (E3). Mängu ennast näidati esmakordselt E3-l aastal 2016. Mäng plaaniti avaldada Windowsi ja Xbox One'i platvormil aastal 2017, kuid lükati edasi kuni 20. märtsini 2018. Mäng on osa Microsofti Xbox Play Anywhere’i programmist, mis tähendab, et mängu ostjad saavad mängu alla laadida nii Windows 10 arvutis kui ka Xbox One'is.
Olando kepurė
**Mereäärne regionaalpark** (leedu keeles *Pajūrio regioninis parkas*) on regionaalpark Leedus Klaipėda rajoonis ja Palanga linnas.

Mereäärne regionaalpark asub Leedu lääneosas Läänemere kaldal. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta Läänemere rannikumaastikke ja kultuuripärandit.

Regionaalpargi territooriumil asuvad Plazė jäänukjärv ja pankrannik (kõrgeim koht on Olando kepurė – 24,4 meetrit). Regionaalpargi territooriumil asuvad kaitstavad luited ja rannaiidud, sisemaal asuvad aga järved, mis on tähtsad peatuskohad veelinude rändel. Plazė järve ümbrus on reservaat, kus liikumine on keelatud.

Punker Giruliais
Kultuurimälestistest asuvad regionaalpargis Nemirseta kuursaal Palangas, vana mõisakompleks Kalotės, vanad Saksa betoonkindlustised Giruliai ümbruskonnas. Mereäärse regionaalpargi keskus asub Karklės, vanapärase välimuse säilitanud külas. 

Mereäärse regionaalpargi pindala on 5602 hektarit. Sellest on erinevate kaitsealade all 79,4%, reservaat hõlmab aga 4% regionaalpargi territooriumist.

Välislingid
-----------

* Regionaalpargi kaart
* Mereäärse regionaalpargi koduleht
* Regionaalpark Leedu kaitsealade registris (*leedu keeles*)
* Regionaalpark YouTube'is
**Ülivõrre** ehk **superlatiiv** on grammatiline kategooria (võrdlusaste), mis väljendab seda, et kirjeldataval olendil, asjal või nähtusel on omadust suuremal määral kui ühelgi teisel samasse rühma kuuluval olendil, asjal või nähtusel. Näiteks: "Tallinn on Eesti *suurim* linn".

Eesti keel
----------

Ülivõrde moodustamiseks on eesti keeles kaks võimalust: liitülivõrre ehk kõige-ülivõrre ja lihtülivõrre.

**Liitülivõrre** on liitvorm, mis koosneb abisõnast kõige ja võrdlussõna keskvõrde vormist. Liitülivõrret saab moodustada kõikidest võrdlussõnadest, nt vaga (: vagam) : kõige vagam, roosa (: roosam) : kõige roosam, `hull (: hullem) : kõige hullem, kummaline (: kumma-lisem) : kõige kummalisem.

**Lihtülivõrre** on moodustatav vaid neist võrdlussõnadest, millel on olemas vokaalmitmus, ning tal on nagu vokaalmitmuselgi kaks liiki -- i-ülivõrre ja tüveülivõrre.

**i-ülivõrde** tunnuseks on im, nt ilus : ilusa/im, kole : koleda/im. i-ülivõrre on võimalik nendest sõnadest, mis kasutavad i-mitmust.

Vaata ka
--------

* Algvõrre
* Keskvõrre
Valga Muuseum. Endine "Säde" seltsi maja. Arhitekt Georg Hellat, 1911
**Valga Muuseum** on 1955. aastal asutatud muuseum, mis 2015. aastast tegutseb Valga linna munitsipaalasutusena. Varem haldas seda Eesti Kultuuriministeerium. Valga Muuseumi hoone asub Valgas aadressil Vabaduse tänav 8.

Valga Muuseum asub Valga kesklinnas 1911. aastal ehitatud hilisjuugendi stiilis "Säde" seltsi majas, mille projekteeris üks esimesi eesti soost arhitekte Georg Hellat.

Muuseum asutati 1955. aastal rajoonidevahelise koduloomuuseumina.

Muuseum kogub, uurib, säilitab ja tutvustab Valga linna ja Valga maakonna inimeste ning nende elukeskkonnaga seotud ajaloolis-kultuurilise väärtusega materjale.

Püsinäitus muuseumi teisel korrusel kajastab Valgamaa ja Valga linna ajalugu muinasajast 20. sajandini.

Loodussaalis saab näha Eesti loomi ja linde, hundiurgu, Helme koobast jms. Muinasaega kujutavas saalis saab tutvuda muinasaegse linnusega ja paljude Valgamaalt leitud muististega. Ajalooekspositsioon annab lühiülevaate linna ja maakonna ajaloost. Lähemalt tutvustatakse õigeusu kiriku ajalugu, olümpiavõitja Alfred Neulandi saavutusi, Paju lahingu ja Stalini-aegsete repressioonidega seotut ning Valga raudteesõlme arengut. Osa püsinäitusest käsitleb igapäevaelu Nõukogude okupatsiooni ajal.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 26.02.2013)
2. ↑  EE 12. köide, 2003: 639.
3. ↑

Välislingid
-----------

* Muuseumi koduleht
Krepdešiinist kleit 1903. aasta moelehest *Les Modes : Revue mensuelle illustrée des arts décoratifs appliqués à la femme*
**Krepdešiin** (prantsuse keeles *crêpe de chine* 'hiina krepp') on peentest siledatest siid-, atsetaat- või polüesterkiududest labases siduses kootud õhuke poolläbipaistev tuhmi läikega kangas, mille koelõngad on tugeva keeruga krepplõngad ja lõimelõngad tavalised. Kuulub poolkreppkangaste hulka, lõngade keerd on 2S/2Z.

Krepdešiini pind siledam kui täiskreppkangastel. Kortsub vähe. Traditsiooniline krepdešiin oli tehtud siidikiududest. Kunstsiidist krepdešiin on täissiidist krepdešiinist välimuselt praktiliselt eristamatu.

Alates 1952. aastast oli krepdešiin Nõukogude Liidus ja Venemaal üks kõige laiemalt kasutusel olnud siidkangaid. Kasutati pluuside, kleitide, sallide ja rätikute jaoks.

* Fail:Midsummer Night&Helena kostüüm 1914. aastal Savoy teatris mängitud "Suveöö unenäost". Victoria and Albert Museum, London
* Must krepdešiinkleit, 1920. aastad. LivrustkammarenMust krepdešiinkleit, 1920. aastad. Livrustkammaren

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Krepdešiin** |

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
**Schoineus** oli vanakreeka mütoloogias Athamase ja Themisto teadaolevalt ainus laps.

Tema isa oli Boiootias asuva Orchomenose linna endine valitseja, kes abiellus Themistoga pärast pagendusse minekut. Schoineus kasvas üles Tessaalias. Seetõttu on tähelepanuväärne, et ta suutis tõusta Orchomenose valitsejaks.

Schoineus tahtis saada poega ja kui sündis tütar, oli ta sellest nii pettunud, et käskis ta metsa surema jätta. Tütar jäi ellu. See oli Atalanta. Kui ta juba täiskasvanud oli, sai ta teada, kes on tema vanemad, ja läks nende juurde elama. Schoineus ei olnud enam selle vastu, sest see tütar oli poega väärt. Pealegi pole teada, et Schoineusel oleks rohkem lapsi olnud.

Schoineus tahtis oma tütart mehele panna, ent Atalanta ei hoolinud meestest. Ta tahtis vallaliseks jääda. Kuna ta oli tähtsa isa tütar, siis käis tal palju kosilasi. Et neist vabaneda, kuulutas Atalanta, et abiellub ainult sellega, kes võidab teda jooksus. Keegi polnud temast kiirem.

Lõpuks saabus Hippomenes, kellele Aphrodite oli andnud kolm kuldõuna hesperiidide aiast. Ükski surelik ei jäänud õunte ilu vastu ükskõikseks. Iga kord, kui Atalanta oli talle järele jõudmas, pillas Hippomenes õuna maha ja võitis nii jooksu. Ta abiellus Atalantaga ja nad said poja Parthenopaiose.
**Õige keskendumine** või **õige korrastamine** (paali keeles *sammā-samādhi*) on Buddha antud Kaheksaosalise tee kaheksas osa, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas.

*Samādhi* sagedane tõlge on 'keskendumine' (ingliskeelse *concentration*’i vastena), mis on veidi eksitav, kuna see ei pruugi olla tingimata meele surumine mingisse keskmesse. Pigem on see meele korrastamine, organiseerimine, ühtlustamine, korda seadmine.

Eristatakse õiget *samādhi*t (*sammā-samādhi*) ja valet *samādhi*t (*miccā-samādhi*). Valest *samādhi*st räägivad "Lehma mõistuloo sutta", "Brahma võrgu sutta" jt tekstid.

Vaata ka
--------

* Samādhi
* Bhāvanā
* Meditatsioon
* Budistlik meditatsioon

Viited
------

1. ↑  Sarbacker, Stuart Ray (2012), Samadhi: The Numinous and Cessative in Indo-Tibetan Yoga, SUNY Press.
2. ↑  Skilton, Andrew (2002). "State or Statement?: "Samādhi" in Some Early Mahāyāna Sutras". The Eastern Buddhist. 34 (2): 51–93. ISSN 0012-8708.
3. ↑  Rupert Gethin. Budismi alused. Tõlkinud Lauri Liiders. Tartu Ülikooli kirjastus, 2021. ISBN 9789949035472, lk 228-230.
4. ↑  *Micchatta-sutta* AN 10.103 jt.
5. ↑  *Gāvīupamā-sutta* AN 9.35
6. ↑  *Brahmajāla-sutta* DN 1
**Sea Diamond** oli kõigest aasta Kreeka laevakompaniile Elona Maritime kuulunud ja kaubamärgi Louis Cruise Lines all sõitnud parvlaev, mis oli ehitatud 1986. aastal Helsingis Soomes kui *Birka Princess*.

Birka Princess sõitis 20 aastat Ahvenamaa lipu all ööpäevapikkustel ristlustel Stockholmist Maarianhaminasse ja tagasi, nädalavahetustel ka Visbysse ja Gdyniasse ning vahel Tallinna. 2006. aastal müüdi laev Küprose ja seejärel Kreeka laevakompaniile ning sai nimeks *Sea Diamond*. Laev oli Kreeka lipu all ristlusi teinud vaid neli kuud.

Sea Diamond uppus 6. aprillil 2007 Santorini saare lähedal, olles eelmisel päeval karile sõitnud. Enamik reisijaid pääses katastroofist eluga. Kaks inimest jäi kadunuks. Kreeka ja Küprose valitsused nõudsid laevahuku põhjuste väljaselgitamist. Uppunud laeva asemele ostis Kreeka laevakompanii endise Silja Opera.

Laevahukk
---------

5. aprillil 2007 kella nelja paiku (EEST) sõitis laev poole meremiili kaugusel Santorini saarest karile ja uppus 15 tundi hiljem reede varahommikul. Laeval olnud 1195 reisijat ja 391 laevapereliiget suudeti päästa. Kaks inimest, 45-aastane prantsuse mees ja tema 16-aastane tütar jäid õnnetuses kadunuks ja arvatakse, et nad on hukkunud. Nende surnukehi pole leitud.

* Sea Diamondi uppumine ja päästeoperatsioonSea Diamondi uppumine ja päästeoperatsioon
* Õnnetuse kohtÕnnetuse koht

Vaata ka
--------

* Ristluslaevade loend

Viited
------

1. ↑  "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 24.05.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles)
2. ↑  Madli Vitismann. Me oleme ahvenamaalased! Meremees 1999, nr 1.
3. ↑  Santorini juures karile sõitnud Kreeka kruiisilaev uppus. Postimees, 6. aprill 2007.
4. ↑  ÕL: Egeuse meres uppus ristluslaev
Meretaseme märk teel Jeruusalemmast Surnumere äärde
**Meretase** on lainetuseta mere (või ookeani) pinna kõrgus nullveetasemest, mis on tinglikult kindlaks määratud.

Meretasemest lähtub mis tahes punkti kõrguse või sügavuse määramine maapinnal, selle kohal või sellest allpool. Kõrguse määramist meretasemest nimetatakse altimeetriaks ja lennunduses on see väga oluline.

NSV Liidus mõõdeti meretaset Läänemere tasemest, täpsemalt Kroonlinna nullist. Prantsusmaa meretaseme nullpunkt, mida kasutab ka suurem osa Aafrikast, asub Marseilles, Suurbritannia oma Cornwallis Newlynis. Austrias ja endistes Jugoslaavia liiduvabariikides mõõdetakse meretaset Aadria mere tasemest, nullpunkt asub Trieste sadamas.[*viide?*] Alates 1. jaanuarist 2018 mõõdetakse Eestis meretaset lähtuvalt Amsterdami nullist.

Meretaseme muutumisel eristatakse aeglast ja kiiret kõikumist. Aeglast muutumist nimetatakse eustaasiaks. Põhiliselt sõltub eustaasia polaaralade liustike sulamisest, aga ka isostaasiast ehk maapinna kõikuvliikumistest. Kiiret merepinna muutumist võivad põhjustada tõus ja mõõn, sademed, muutused õhurõhus ning pikka aega puhunud ühesuunalise tuule tekitatud aju- ja paguvesi.

Meretaseme täpne määramine on väga keeruline. Kõigepealt ei ole Maa kujuks kera ega isegi mitte pöördellipsoid, vaid geoid, mis on matemaatiliselt täpselt määratlemata. Teiseks segavad meretaseme täpset mõõtmist eelmises lõigus toodud asjaolud ja isegi merevee pikaajaline keskmine tase ei pruugi kokku langeda meretasemega selles kohas, näiteks sellepärast, et sellele kohale võib iseloomulik olla eriline sademete hulk või eriline õhurõhk, mis merevee pikaajalise keskmise taseme meretasemest kõrgemaks või madalamaks surub.

Vaata ka
--------

* absoluutne kõrgus

Välislingid
-----------

* Sea level rise - How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Past.
* Sea level rise - How much and how fast will sea level rise over the coming centuries? Present
Maria Sabina Oaxacas tehtud fotol
**María Sabina** (u 1894? – 23. november 1985) oli masateegi šamaan-ravitseja (*curandera*), kes elas Mehhikos Sierra Mazateca piirkonnas. Tema šamanistlikud ravitsemismoodused põhinesid psilotsübiinseente (*Psilocybe mexicana*) ja psühhoaktiivsete taimede kasutamisel.

Elulugu
-------

María Sabina sünnikoht asub Sierra Mazateca piirkonnas Huautla de Jimenezi linna lähedal. Sünniaasta pole täpselt teada. See võis olla 1894, kuigi Sabina ise polnud selles päris kindel. Ta vanemad olid tagasihoidlikud maainimesed (*campesinos* – talupojad). Ta ema María Concepcion ja isa Crisanto Feliciano surid, kui ta oli kolmeaastane. Tal oli ka noorem õde María Ana. Ta isapoolne vanaisa ja vanavanaisa olid olnud samuti "teadjad" ehk šamaanid, kes kasutasid jumalaga suhtlemisel psühhoaktiivseid seeni. Pärast Sabina isa surma asus ta ema elama oma vanemate juurde ning Sabina kasvas üles oma emapoolsete vanavanemate juures.

Viited
------

1. ↑  Rothenberg, Jerome, with Alvaro Estrada. 2003. The Life" in María Sabina: Selections. University of California Press. 2003. p.3 "I don't know what year I was born, but my mother, Maria Concepción, told me that it was the morning of the day that they celebrate the Virgin Magdalene there in Río Santiago, an *agencia* of Huautla. None of my ancestors knew their age."
2. ↑  Rothenberg, Jerome. 2003. "Editor's Preface" in María Sabina: Selections. University of California Press. p. X
3. ↑  Rothenberg, Jerome, with Alvaro Estrada. 2003. The Life" in María Sabina: Selections. University of California Press. p. 3–8
Merih Demiral (2020)
**Merih Demiral** (sündinud 5. märtsil 1998 Karamürselis) on Türgi jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta ja Türgi jalgpallikoondises.

Aastatel 2011–2016 kuulus ta Fenerbahçe noorteakadeemiasse.

2016. aastal liitus ta Portugali tugevuselt kolmanda liiga klubiga Alcanenense. Aastatel 2017–2018 mängis ta Portugali esiliigas Lissaboni Sportingu reservmeeskonnas.

Hooaja 2018–2019 esimeses pooles mängis ta Türgi kõrgliiga klubis Alanyaspor ja hooaja teises pooles Itaalia kõrgliiga klubis Sassuolo.

2019. aasta juulis siirdus ta Torino Juventusesse, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Demiral sai esimeseks Türgi mängijaks Juventuses. 2021. aasta augustis suundus ta laenule 

Türgi jalgpallikoondises tegi Demiral debüüdi 20. novembril 2018 sõprusmängus Ukraina vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 13. novembril 2021 MM-i valikmängus Gibraltari vastu. Ta kuulus Türgi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Juventus
* Serie A: 2019–20
* Coppa Italia: 2020–21
* Supercoppa Italiana: 2020

Viited
------

1. ↑  "Demiral: 'Being the first Juve turk is an honor, Chiellini helps me a lot'". www.calciomercato.com. 20.8.2019. Vaadatud 21.2.2021

Välislingid
-----------

 Merih Demiral – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Türgi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Günok
* 2 Çelik
* 3 Demiral
* 4 Söyüncü
* 5 Yokuşlu
* 6 Tufan
* 7 Ünder
* 8 Toköz
* 9 Karaman
* 10 Çalhanoğlu
* 11 Yazıcı
* 12 Bayındır
* 13 Meraş
* 14 Antalyalı
* 15 Kabak
* 16 Ünal
* 17 B. Yılmaz (c)
* 18 R. Yılmaz
* 19 Kökçü
* 20 Ömür
* 21 Kahveci
* 22 Ayhan
* 23 Çakır
* 24 Aktürkoğlu
* 25 Müldür
* 26 Dervişoğlu
* Treener: Güneş

 | Türgi |
Maryla Rodowicz (2007)
 Rodowicz esinemas Varssavis Sala Kongresowas (2007)
**Maryla Rodowicz**, õieti **Maria Antonina Rodowicz**, (sündinud 8. detsembril 1945 Zielona Góras) on poola laulja, viljeleb estraadilaulu (poplaulu) ja rokkmuusikat (folkrokki). 

Ta on loonud laule Agnieszka Osiecka sõnadele. Näitlejana on ta kaasa teinud mõnes mängufilmis ja teleseriaalis "Rodzina zastępcza" ('Kasupere', 1999–2009).

Lauljakarjääri alustas ta 1960. aastatel, karjääri tipp jäi 1970.–1980. aastatesse. Tal on ilmunud üle 20 albumi poola keeles, üks album inglise, saksa, vene ja tšehhi keeles. Kokku on müüdud albumeid rohkem kui 15 miljonit eksemplari, sealhulgas 10 miljonit Nõukogude Liidus ja Venemaal.

Tunnustus
---------

* 1969 – kolmas preemia lauluvõistlusel Punane Nelk.

Raamatud
--------

* 1992: "Niech żyje bal". Kirjastus Dom Wydawniczy Szczepan Szymanski, 218 lk, ISBN 978-8385606017 (memuaarid)
* 2013: "Wariatka tańczy"
* 2014: "Maryla. Życie Marii Antoniny"
* 2015: "Maryla. Królowa jest tylko jedna"

Viited
------

1. ↑  Марыля Родович. kino-teatr.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Maryla Rodowicz** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Maryla Rodowicz** |

* Koduleht. marylarodowicz.pl
* Maryla Rodowicz Sopotis 1978. YouTube
**Krems in Kärnten** on vald Austria Kärnteni liidumaa Spittal an der Drau ringkonnas.

Vald asub Põhja-Kärntenis Kremsi orus, Austria Salzburgi (Lungau) ja Steiermargi liidumaade (Ülem-Steiermark) piiril. See ulatub Drava lisajõest Lieserist alla kuni Nocki mägedeni Gurktali Alpides.

Kiirteesild
Innerkremsi küla on maalilise Nockalmi maantee alguspunkt Reichenausse, põhjas viib Schönfeldsatteli kuru Thomatali (Bundschuh) Salzburgis. Läänes on Katschbergi kurumaantee ja paralleelne Tauern Autobahn olulised transpordimarsruudid. Mägine piirkond on populaarne talispordisihtkoht, sealhulgas mitmed suusanõlvad ja pinnatõstukid.

Kremsi valla osad on Eisentratten, Kremsbrücke, Leoben, Nöring, Puchreit, Reitern ja Sankt Nikolai.

Ajalugu
-------

Eisentratteni kõrgahi
1197. aastal on esmakordselt dokumenteeritud Rauchenkatschi lossi, kindlust kõrgel Katschbergi maantee kohal. Ümberkaudseid mõisu haldasid siis Salzburgi peapiiskopid, kes olid omandanud need Freisingi piiskopkonnalt. Lossis töötasid Salzburgi *ministeriaalid* ja piiskoplikke maid hallati lähedalasuvast Gmündist.

Alates 14. sajandist oli Krems rauamaagi (*Eisenerz*) kaevanduspiirkond, keskaegse vasaraveskiga Eisentrattenis. Kõrgahi ehitati 1541. aastal, 1861. aastal ümberehitatuna on see tänini säilinud maamärk.

Eisentratteni protestantlik kirik

Sõpruslinn
----------

* Poppenricht, Saksamaa

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Spittal an der Drau ringkonna vallad

* Bad Kleinkirchheim
* Baldramsdorf
* Berg im Drautal
* Dellach im Drautal
* Flattach
* Gmünd in Kärnten
* Greifenburg
* Großkirchheim
* Heiligenblut am Großglockner
* Irschen
* Kleblach-Lind
* Krems in Kärnten
* Lendorf
* Lurnfeld
* Mallnitz
* Malta
* Millstatt am See
* Mörtschach
* Mühldorf
* Oberdrauburg
* Obervellach
* Radenthein
* Rangersdorf
* Reißeck
* Rennweg am Katschberg
* Sachsenburg
* Seeboden am Millstätter See
* Spittal an der Drau
* Stall
* Steinfeld
* Trebesing
* Weißensee
* Winklern
**Kreoolkeeleks** nimetatakse kahe või enama keele pideval kokkupuutel ja segunemisel tekkinud keelt, mille vastavas keskkonnas sündinud lapsed omandavad esimese keelena. Kreooli grammatika on palju püsivam ja keerulisem kui pidžini grammatika, meenutades tavalise keele grammatikat. Kreoolkeele eelastmeks on pidžinkeel, mis on samuti kahest või enamast keelest pärit sõnavara ja konstruktsioone sisaldav segakeel, kuid seda ei omandata emakeelena, vaid kasutatakse piiratud eesmärgil, näiteks kauplemisel. Paljud pidžinkeeled ei arene välja kreooliks, kuna surevad välja.

  

Terminit "kreool" (hispaania keelest criollo, portugali keelest crioulo) hakkasid kasutama hispaania ja portugali kolonistid Ameerikas sündinud Hispaania, Portugali ja Aafrika päritolu inimeste kohta.

  

Terves maailmas räägib kreoolkeelt veel 15 miljonit inimest. Enamik kreoolkeeli pärinevad koloniaalajastust. Seetõttu põhinevad kreoolkeeled sageli Euroopa keeltel. Kreoolkeeltel on ka oma fonoloogia. Iga kreoolkeel on rahvusliku identiteedi oluline osa. Selle tulemusena on kirjutatud palju kreoolkeelset kirjandust. Keele arengut on võimalik õppida kreoolkeelte abil. Eriala, mis uurib kreoolkeeli, nimetatakse kreolistikaks või kreoloogiaks. 

Näide Martinique'i kreoolkeelest: *'Zafé kabrit pa zafé mouton'* (Kitse tegevused ei ole samad, mis lamba omad;vanasõna/ tõlgendus : Igal ühel omad tegemised.)

Viited
------

1. ↑  "Kreoolkeel". *Võõrsõnade leksikon*. Vaadatud 20.01.2018.
2. ↑  "Pidžinkeel". *Võõrsõnade leksikon*. Vaadatud 20.01.2018.
3. ↑  Martin Ehala. *"Keel ja ühiskond"*.
4. ↑  "Creole". *veebisõnaraamat Lexico*. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.11.2020. Vaadatud 10.01.2020.
5. ↑  "Creole languages". *britannica.com*. Vaadatud 10.01.2020.
6. ↑  "Kreoolkeeled".
7. ↑  "Martinique'i kreoolkeel".
**Meriami keel** on Paapua Ida-Fly-taguse keelerühma keel. Samasse rühma kuuluvad veel näiteks vipi keel ja bine keel. Alternatiivsed nimetused on Ida-Torres, Mer, Meriam Mir, Mir, Miriam, Miriam-Mir.
Meriami keel on ainus Paapua keel, mida räägitakse Austraalias.
Täpsemalt räägitakse keelt Queenslandi osariigis, Ida-Torrese väina saartel ja Darnley saarel.

Meriami keel on ohustatud keel, sest kõnelejaid on 2006. aastal toimunud loenduse tulemuste põhjal vaid 210.

Keele struktuur
---------------

### Fonoloogia

Eesvokaalid: a, e, ì, i

Tagavokaalid: ò, o, ù, u 

Diftongid: ai, ei, òi, ui, au, eu, ìu, iu, ou, ui

Frikatiivid: s, z

Klusiilid: b, d, g, k, p, t

Lateraalid: l

Nasaalid: m, n

Poolvokaalid: w, y

Värihäälikud: r 

Meriami keeles on rõhk konstratiivne ning võib esineda esimeses või teises silbis. Näiteks *tábo* (madu) and *tabó* (kael).

Häälikut *a* saab hääldada kahel viisil – [a] ja [ə]. [a] esineb rõhulistes silpides ja kinnistes rõhuta silpides. [ə] esineb tavaliselt silpides enne rõhku ja vahel lahtites rõhuta silpides.

Meriami keelele on omane verbi asetus lauses pärast alust. Morfoloogiliselt on meriami keel aglutineeriv keel.

### Arvsõnad

üks - *netat*

kaks - *neisi*

kolm - *neisi-netat*

neli - *neisi-neisi*

viis - *neisi-neisi-netat*

kuus - *neisi-neisi-neisi*

seitse - *neisi-neisi-neisi-netat*

kaheksa - *neisi-neisi-neisi-neisi*

üheksa - *neisi-neisi-neisi-neisi-netat*

kümme - *neisi-neisi-neisi-neisi-neisi*

Keelenäited
-----------

*Nako ma nali?* – Kuidas sul läheb?

*Debe idim!* – Tere hommikust!

*Debe gerger!* – Tere päevast!

*Debe ki!* – Tere õhtust!

*Aka nade ki ardirare? Ge au?* – Kuhu me selle paneme? Sinna?

*Mena igardare!* – Jätkake selle kandmist!

Kirjaviis
---------

Ladina kirjaviis

Huvitavat
---------

Meriami keelel puuduvad hetkel dialektid. Kunagi oli Erubi ja Ugari saartel olemas oma murre, kuid nüüdseks on erinevused kadunud.

Viimaseid muutusi keeles on sõna *debelang* (hea maitse, kena) lõpu muutus *lang*>*lag*.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. detsember 2018. Vaadatud 24. oktoobril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. 1 2 3 4  Ethnologue Vaadatud 01.11.2013
3. 1 2 3 4 5 6 7  Wikipedia Vaadatud 01.11.2013
4. ↑  Eesti Keele Instituut Vaadatud 01.11.2013
5. ↑  Omniglot Vaadatud 01.11.2013
6. ↑  The Linguist List Vaadatud 01.11.2013
7. ↑  Zompist Vaadatud 03.11.2013
8. ↑  Jennifer's Language Page Vaadatud 01.11.2013