recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Eesti NSV ja Soome sõpruskohtumisi poksis** peeti aastatel 1958–1969 ning uuesti aastatel 1989 ja 1991.

1958
----

1958. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Lappeenrannas Maneežis. Soome võitis 6:4.

1959
----

1959. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 27. detsembril Tallinnas Kadrioru tennisehallis. Eesti NSV võitis 7:3.

1960
----

1960. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 25. novembril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Eesti NSV võitis 6:4.

1961
----

1961. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 23. novembril Tallinnas Kadrioru tennisehallis. Eesti NSV võitis 7:3.

1962
----

1962. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 3. detsembril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Soome võitis 7:3.

1963
----

1963. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. novembril Tallinnas Kalevi spordihallis. Eesti NSV võitis 7:3.

1964
----

1964. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis jäi ära, kuna tavapärane kohtumise aeg viidi aasta lõpust üle järgmise aasta algusse.

1965
----

1965. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 15. jaanuaril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Eesti NSV võitis 6:4.

1966
----

1966. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 9. mail Tallinnas Kalevi spordihallis. Eesti NSV võitis 6:4.

1967
----

1967. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis jäi ära.

1968
----

1968. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 19. jaanuaril Helsingis, toonase nimega Messuhallis. Eesti NSV võitis 5:5, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav raskekaalu võit.

1969
----

1969. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 17. jaanuaril Helsingis. Eesti NSV võitis 6:4.

1969. aasta täiendav Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 16. detsembril Tallinnas Kadrioru tennisehallis. Eesti NSV võitis 6:4.

1989
----

1989. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 11. detsembril Helsingis. Eesti NSV võitis 7:4.

1991
----

1991. aasta Eesti NSV – Soome sõpruskohtumine poksis toimus 17. märtsil Helsingis, Helsingi Spordimajas. Soome võitis 6:6, sest viigilise tulemuse juures oli otsustav üliraskekaalu võit.

Vormiliselt oli tegu juba Eesti Vabariigiga, aga see polnud veel sisuline muudatus. Sel hetkel oli Eesti Vabariigi toimimine ametlikult taastamata ja seetõttu on see kohtumine paigutatud Eesti NSV – Soome sõpruskohtumiste alla.

Vaata ka
--------

* Eesti-Soome maavõistlused poksis
| * v
* r
Vene-Liivi sõda (1558–1561) |
| --- |
| 
Narva piiramine **·**  Vastseliina piiramine **·**  Tartu piiramine **·**  Paide piiramine **·**  Rõngu piiramine **·**  Tartu piiramine **·**  Laiuse piiramine **·**  Härgmäe lahing **·**  Viljandi piiramine **·**  Paide piiramine **·**  Jeruusalemma mäe lahing |

**Paide piiramine** toimus 1558. aasta suvel Vene-Liivi sõja ajal. Moskva tsaaririigi väed ei suutnud vallutada Paide ordulinnust.

Eellugu
-------

1558. aastal tungis Moskva tsaaririigi sõjavägi Liivimaale ja vallutas mitu linnust. Nii mõnegi neist jätsid orduhärrad venelaste hirmus maha. 18. juulil alistus Tartu. 19. juulil jõudis Paidesse hulk Tartust lahkunud inimesi, kes olid teel Tallinna. Nad rääkisid, et Moskva vägi on tugev ja ilmselt ründab lähiajal Paidet. Järva foogt Bernd von Smerten pidas nõu linnuseülema ja sõjasulaste ülematega ning otsustas, et Paide ordulinnust ei saa tõhusalt kaitsta.

Smerten lahkus viie teenri ja kolme falkoniga Pärnusse. Tema lahkumise järel rüüstasid sõjasulased linnuse ning võtsid saagiks poolarkebuuse, hellebarde, pikkpiike, tina, pekki, liha jne ning lahkusid Tallinna.

Linnusesse jäänud teenrid läksid aga foogtile järele ja kokku saades otsustasid, et naasevad linnusesse.

Piiramine
---------

8. augustil tulid 8000 venelast Aleksei Basmanovi juhtimisel linnuse alla ja nõudsid korduvalt linnuse alistumist nii vene kui ka saksa keeles, kirjalikult ja suuliselt. Järva foogtile lubasid nad tema eluajaks anda Albu mõisa. Foogt keeldus siiski alistumast.

Seejärel tulid venelased Mäo mõisast üle tammi, mispeale linnuse kaitsjad tulistasid neid tornist ja tapsid neid hulga. Langenute täpset arvu ei saadud teada, sest venelased põletasid oma surnud Paide lähedal Froidenbergi mäel ja Mäos.

Kui venelaste pihta tulistama hakati, hargnesid nad ja ründasid linna eri külgedest. Osa läks läbi soode ja rabade Mündi mõisa kaudu linna, teised aga otse üle Lühikese silla. Venelasi juhtis linna Paidest pärit poiss Hans Bare, kes hiljem selle eest rattale tõmmati. Moskva väed süütasid linna põlema.

Tulekahjus hukkus üks saksa sepaemand, kes oli end leivaahju peitnud. Hospidalis tapeti ka hulk vaeseid inimesi.

Linnast lahkudes lubasid Vene väed peagi suurtükkidega tagasi tulla. Lahkudes tapsid nad Järvamaal hulgaliselt inimesi.

Järellugu
---------

Piiramise järel sai foogt Tallinnast lisaks 100 sõjasulast. Peagi läks Järva foogt ordumeistri juurde, andis foogtkonna käest ning sai endale elatiseks Saarde mõisa.

Vaata ka
--------

* Paide piiramine

Viited
------

1. 1 2  Balthasar Russow, "Liivimaa kroonika". Hotger, Tallinn 1993 lk 129
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Johann Renner "Liivimaa ajalugu 1556–1561". Olion, Tallinn 2006 lk 53–61
Vladas Mikėnas (1931, Kaunas)
**Vladas Mikėnas** (17. aprill 1910 Tallinn – 3. november 1992 Vilnius) oli Eestist pärit leedu maletaja, malekohtunik ja ajakirjanik, rahvusvaheline meister ja ausuurmeister males.

Isa oli Dvigateli tehases raamatupidaja. 

Malet hakkas mängima 14-aastaselt. Esimene turniirivõit tuli 1927. aastal Tallinna Eesti maleseltsi juubeliturniiril. 1928. aastal tuli ta Tallinna meistriks. 1930. aastal võitis Mikėnas Eesti malemeistrivõistlused Tallinnas. 1931 jagas ta 2.–5. kohta esimesel Balti meistrivõistlustel males Klaipėdas, kus esikohale tuli Isakas Vistaneckis. Samal aastal emigreerus Mikenas Eestist Leetu. Leedus osales ta korduvalt meistrivõistlustel, võites need 1936. aastal; 1937 jäi ta madalale kohale, ent võitis Aleksandr Alehhinit. Mikėnas esindas Leedut viiel ametlikul ja ühel mitteametlikul maleolümpial.

Pärast Leedu annekteerimist Nõukogude Liitu 3. augustil 1940 osales Mikėnas septembris-oktoobris Moskvas NSV Liidu meistrivõistlustel, jagades 13.–16. kohta. Ta mängis korduvalt Nõukogude Liidu ja mitme liiduvabariigi meistrivõistlustel, tulles näiteks 1945. aastal Tallinnas 7. kohale ja kaotades Paul Keresele.

1950. aastal, mil loodi rahvusvahelise meistri tiitel, anti see ka Mikėnasele. 1987 pälvis ta ausuurmeistri tiitli.

1985. aastal oli Mikėnas kohtunik maailmameistrimatšil Anatoli Karpovi ja Garri Kasparovi vahel.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. märts 2016. Vaadatud 16. juunil 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "URS-ch12 Moscow 1940". Geocities.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 21.10.2009. Vaadatud 5.11.2008.
3. ↑  "RUSBASE (part IV)". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. oktoober 2009. Vaadatud 25. oktoobril 2009.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Ralph Bunche 1963. aastal Washingtoni marsil töökohtade ja vabaduse eest
**Ralph Johnson Bunche** (7. august 1903 – 9. detsember 1971) oli Ameerika Ühendriikide politoloog ja diplomaat.

Bunche oli seotud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni loomise ja juhtimisega ning tegeles üle 20 aasta rahutagamisega maailma eri osades.

Tunnustus
---------

Ralph Johnson Bunch pälvis 1950. aastal Nobeli rahuauhinna Palestiina konflikti lepitamise eest 1940. aastate lõpus. Ta oli esimene mustanahaline Nobeli auhinna saanud isik.

Samal aastal (1950) valiti ta Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.

Viited
------

1. ↑  Ralph Bunche, PBS.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ralph Bunche** |

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
**"Paigallend"** on 1998. aastal ilmunud Jaan Krossi romaan.

Sisukirjeldus
-------------

Romaan on läbilõige ühe eestlase loost, mis sümboolselt sõlmub Eesti Vabariigi looga. Romaan jutustab Jaan Krossi põlvkonnakaaslase Ullo Paeranna eluloo. Sellesse mahuvad luksuslik lapsepõlv, vaene noorukiiga, töö peaministri kantseleis, mis näib noorukile tuule tiibade alla toovat, aga siis saab aeg otsa. Järgneb punane aasta, Saksa okupatsioon, osalemine iseseisvuslaste, Eesti Rahvuskogu tegevuses, poolelijäänud paotee ja siis enam kui 40 aastat paigallendu ehk siseemigratsiooni (enesesalgamine ja vale). See on elukäik, mis on iseloomulik küllap paljudele autori põlvkonnakaaslastele.

Välislingid
-----------

* Toomas Haug, "Poliitiline Kross. "Paigallennu" arvustuse asemel" – Eesti Päevaleht / Arkaadia (kirjanduslisa), 19. veebruar 2005, nr 1, lk 4–5
* Juhani Salokannel, "Elust ja elulookirjutusest. Jaan Krossi "Paigallend"" (peatükk Jaan Krossi kohta kirjutatud monograafiast; PDF-failina). Soomekeelsest käsikirjast tõlkinud Piret Saluri – Keel ja Kirjandus 2008, nr 3, lk 145–155
**Semafor** on informaatikas andmestruktuur, mis võimaldab **piirata** määratud koodi sektsiooni väärtustamist nii, et seda saab **korraga teha kuni n lõime**. Semafore kasutatakse programmi protsesside sünkroonimises, kus ülesanne vajab kindlat ülemist piirarvu kindlatele protsessidele, mis võivad kõrvuti joosta. 

Tegemist on klassikalise meetodiga jagatud ressursside juurdepääsu piiramisel, nagu seda on jagatud mälu multiprogrammeeritavas keskkonnas (süsteem, kus mitmed programmid võivad olla käivitatud samaaegselt või olla kordamisi käivitusjärjekorras käivitatud samaaegselt). **Semafore** eksisteerib mitmes variandis, kuigi tavaliselt mõeldakse selle all semaforide loetelu, kuna binaar (n=1) semafore tuntakse paremini ingliskeelse lühendiga **mutex** (Mutual exclusion) ehk mõlemapoole välistus (st lõim lukustab objekti/väärtuse, väärtustab selle ja avab luku. Kuni lukk on peal, teised lõimed objekti väärtustada ei saa.). 

**Semaforid** on klassikaline lahendusviis hoidmaks ära lõimede võistlusmomenti ressursi pärast probleemis, nagu seda on Einestavad filosoofid, kuigi nad ei hoia ära kõigi lõimede lukustumist.

Dijkstra lahendus
-----------------

Semaforid kui protsesside sünkroonimise mehhanism on kavandatud Edsger Dijkstra poolt ja esmakordselt tutvustatud 1965. aastal tema artiklis *Cooperating sequential processes* (Koostöötavad järjestikulised protsessid).

Semafor on andmestruktuur, kus on üks algväärtustamise(initsialiseerimise) operatsioon ja kaks kasutusoperatsiooni. Andmestruktuur koosneb loendurist ja järjekorra rivist, kuhu kantakse blokeeritud protsessid.

```
/\* andmestruktuur \*/
 struct Semafor {
 int loendur;
 Queue rivi; /\* järjekord \*/
 }

```

```
/\* algväärtustamine \*/
void init (Semafor s, int v) {
 s.loendur = v;
 s.rivi.empty ();
}

```

```
/\* kaks kasutus operatsiooni \*/
void P (Semafor s) {
 s.loendur = s.loendur - 1;
 if (s.loendur < 0)
 rivi\_blokeeritud(s.rivi); /\* Blokeerin protsessi, lisan oote järjekorra rivvi \*/
}

void V (Semafor s) {
 s.loendur = s.loendur + 1;
 if (s.loendur <= 0)
 rivu\_blokeeritud\_vabasta\_yks(s.rivi); /\* Vabastan protsessi oote järjekorra rivist \*/
}

```

Semaforid on tihti juba programmeerimiskeeles olemas, nt javas:

```
//Semafori klass
import java.util.concurrent.Semaphore; 

// tüüpiline deklaratsioon objektis
private Semaphore s;
private int SmaxSuurus;

// tüüpiline algväärtustamine objekti konstruktoris või mingis meetodis
this.SmaxSuurus=value;
this.s= new Semaphore(this.SmaxSuurus); 

//kontroll, kui kohti on vaba ehk vähem, kui this.SmaxSuurus oli elemendi loomise hetkel, siis jätkatakse 
if( s.tryAcquire()){

//kui lõim on lõpetanud oma töö, peab ta vabastama oma koha
s.release(1);

```

Vaata Ka
--------

* Einestavad filosoofid
Avalik arutelu kodanikuajakirjanduse teemadel Narva arvamusfestivalil
**Avalik arutelu** on arutelu, kus on õigus osaleda igaühel[*viide?*]. Õigusteaduslikumalt on see avalik istung asja arutamiseks avatud menetluse korral.

Avalikud arutelud on kohustuslikud:

* ruumiliste planeeringute koostamisel ja menetlemisel,
* arengukavade ja planeeringute keskkonnamõju strateegilise hindamise (KSH) koostamisel,
* loataotluste ja projektide keskkonnamõju hindamise (KMH) koostamisel jm sellistel juhtudel.

Avalikustamise eesmärk on tagada ühiskonnaliikmete võimalus kaitsta oma huve ja olla teadlik planeeringu, arengukava, keskkonnamõju hinnangu sisust või riigis kehtivast õiguslikust korrast vms.

Avalike arutelude liigid
------------------------

### Liigid planeerimisseaduse järgi

Planeerimisseaduse järgi on ruumilised planeeringud, mille puhul tuleb korraldada avalikke arutelusid:

* üleriigiline planeering,
* maakonnaplaneering,
* üldplaneering,
* detailplaneering.

Planeeringute avalikke arutelusid on kahte liiki: ühed on planeeringu lähtekohtade tutvustamiseks ja planeeringu sisu väljatöötamisel aktiivselt osalemiseks, teised viiakse läbi peale vastuvõetud planeeringu avaliku väljapaneku lõppu ja seal arutatakse peamiselt avaliku väljapaneku aegseid märkuseid. Neil reeglina uusi ettepanekuid enam vastu ei võeta.

Üleriigilise planeeringu ja maakonnaplaneeringu avalikke arutelusid korraldab riik. Üld- ja detailplaneeringu lähteseisukohtade, eskiislahenduste ja planeeringu elluviimisega kaasneda võivate mõjude tutvustamiseks korraldab avalikke arutelusid kohalik omavalitsus. Üldplaneeringu koostamisel on arutelud alati kohustuslikud. Detailplaneeringu lähteseisukohti ja eskiislahendusi tutvustavate väljapanekute ja avalike arutelude vajaduse määrab kohalik omavalitsus. Nendel aruteludel võib teha ettepanekuid lahenduse muutmiseks või esitada vastuväiteid.

### Avalik arutelu keskkonnamõju hindamise menetlusel

Avalik arutelu on keskkonnamõju hindamise menetluse üks etapp, mille haldusorgan korraldab enne õigusakti andmist.

Vaata ka
--------

* Avatud menetlus
* Planeerimine
* Torremolinose harta

Viited
------

1. 1 2  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 21.10.2012)
2. ↑  Planeerimisseadus

Välislingid
-----------

* Planeerimisseadus
Paide vapp
**Paide vapp** on Järva maakonnas asuva Paide linna vapp.

Vapp oli kinnitatud 24. juulil 1992.

Vapi kirjeldus
--------------

Sinisel kilbil on hõbedane müüritud torn kolme ülestikku asetseva laskeava ja punase koonusekujulise katusega. Kummalgi pool torni asub hõbedane heraldiline kiviplaat.

1940. aastal koostatud Vabariigi Presidendi otsuse kavas on vapi kirjeldus järgmine: Paide linna vapiks kilbi musta välja keskel kolmetahuline hõbedane torn, punase koonusekujulise katusega ja kolme musta aknaavausega esiküljel. Kummalgi pool torni, kilbiflangil, neljatahuline hõbedane paekivi.

Põhjendus
---------

Paide ajalooliselt kujunenud vapi torn viitab linna dominandile – Paide ordulinnusele. Saateks olevad heraldilised kiviplaadid tähistavad paekivi.

Eesti omavalitsuste haldusreform tulemusena ühinesid pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi Paide linn, Paide vald ja Roosna-Alliku vald. Moodustunud haldusüksuse vapina jäi kasutusele Paide vapp.

Ajalugu
-------

Esimest korda kasutati linnusetorni kujutist Paide vapina 1441. aastal.[*viide?*]

Galerii
-------

* Paide vapikujutisega pitsatijäljend 1531. aastastPaide vapikujutisega pitsatijäljend 1531. aastast
* Paide vapikujutisega pitsatijäljend 1548. aastastPaide vapikujutisega pitsatijäljend 1548. aastast
* Paide vapp, 1933Paide vapp, 1933
* Paide vapp Paide Püha Risti kirikulPaide vapp Paide Püha Risti kirikul

Vaata ka
--------

* Paide lipp

Välislingid
-----------

* Paide linna sümboolikast Paide linna veebilehel
**Avatäited** on ehituses akna- ja ukseavadesse paigaldatavad aknad ja uksed.

Aknad
-----

Aken on ava seinas, ukses või katuses, mis võimaldab siseruumi lasta valgust, heli ja enamasti ka õhku. Tänapäeva aknad on tavaliselt klaasitud või kaetud mõne muu läbipaistva materjaliga. Ka lükandosad ja raam viitavad aknale. Paljusid klaasitud aknaid saab avada, et ruumi ventileerida, või sulgeda, et vältida väliseid ilmaolusid. Enamasti on akendel riiv või muu mehhanism, mille abil saab aknaid sulgeda või avada.

### Akende tüübid

On olemas väga palju aknatüüpe, mis erinevad üksteisest positsiooni, materjali ja funktsiooni poolest. 

Üldiselt klassifitseeritakse aknaid järgmiselt:

1. Fikseeritud aken
2. Liugaken
3. Pöördaken
4. Kahekordne rippaken
5. Tiibaken
6. Metallist aken
7. Lükandaken
8. Nurgaaken
9. Eendaken
10. Katuseaken
11. Ventilaatoraken

Uksed
-----

Uks on juurdepääsetav tõke, mis on varustatud seina avas, et võimaldada juurdepääsu hoone ruumi siseküljele. Hoone sisemised osad on ühendatud ustega.

Uksi liigitatakse lähtudes: 

* Komponentide paigutusest
* Ehitamismeetodist
* Tööoperatsioonist
* Kasutatud ehitusmaterjalidest

Viited
------

1. 1 2  window, thefreedictionary.com, vaadatud 28.11.2017.
2. 1 2  Window, Britannica, vaadatud 22.11.2017.
3. ↑
4. ↑
5. 1 2
**Avaliku omandi päeva** ehk **vabakasutuspäeva** tähistatakse iga aasta 1. jaanuaril, sest just siis liiguvad avalikku omandisse teosed, mille autoriõiguste tähtaeg lõppes eelneva aasta jooksul.

Näiteks muutusid alates 1. jaanuarist 2019 vabalt kasutatavateks helilooja Aleksander Läte (1860–1948) ja kirjanik Juhan Jaigi (1899–1948) loodud teosed, sest nende autorite surmast täitus 70 aastat. 1. jaanuarist 2020 tuli avalikku omandisse aga Raimond Valgre looming ning 1. jaanuarist 2021 Richard Rohu ja Karl Eduard Söödi loodu. 2022. aastal algul muutusid vabalt kasutatavaks Henrik Visnapuu (1890–1951) teosed, 2024. aasta algul aga Oskar Lutsu teosed.

Võimalik, et esimene kord, kui 1. jaanuari nimetati avaliku omandi päevaks, oli 2004. aastal, kui seda tegi Wallace J. McLean. Ideed aitas levitada Lawrence Lessig.

Viited
------

1. ↑  "Happy Public Domain Day!". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuni 2017. Vaadatud 21. detsembril 2018.
2. ↑  public domain day -- in Canada lessig.org, 1. jaanuar 2004 (veebiarhiivis)

Välislingid
-----------

* Vabakasutuspäevast nlib.ee
* Timothy Vollmer: "Happy Public Domain Day" creativecommons.org, 1. jaanuar 2013
* Glenn Fleishman: "For the First Time in More Than 20 Years, Copyrighted Works Will Enter the Public Domain" Smithsonian magazine, jaanuar 2019
**Laululuik** (*Cygnus cygnus*) on partlaste sugukonda kuuluv suur veelind.

Laululuik on aastast 1981 Soome rahvuslind.

Levila
------

Laululuiged pesitsevad peamiselt lähisarktilises Euraasias, harva ka Šotimaal, sagedane eksikülaline ka Põhja-Ameerika lääneosas. Linnud talvituvad lõunapoolsematel Euraasia aladel, eriti Briti saartel.

Eestis on laululuik haruldane, kuid suureneva arvukusega haudelind. Tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 70 - 100 paarile, talvist arvukust 100 - 2000 isendile.

Laululuiged Orkjärve looduskaitsealal.
Laululuiged Kakerdi järvel.

Välimus
-------

Laululuige üldpikkus on 145–160 cm, tiibade siruulatus 218–243 cm. Laululuige kaal on 8–15 kg.[*viide?*]

Laululuik on üsna sarnane väikeluigega, ehkki on kõrvutamisel viimasest tunduvalt suurem. Laululuige nokal on kollane värv alati ülekaalus, väikeluigel aga vastupidi. 

Laululuige muna

Viited
------

1. ↑  BirdLife International (2008). *Cygnus cygnus*. *IUCNi punase nimistu ohustatud liigid*. IUCN 2008.
2. ↑  Veedla, Peep (2021). *Rahvuslinnud ja sümbollinnud Euroopas ja kaugemal*. Mõedaka: Pesapaik. Lk 59.
3. ↑
4. ↑  Jonsson, L. *Euroopa linnud*. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. 2000, lk 76–77

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Laululuik** |

* Laululuik andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  

* Laululuik YouTube'is
**Rakendusbioloogia** (inglise keeles *applied biology*) on bioloogia põhiharude tõestatud seaduspärasuste ja teooriate praktilises elus kasutamise võimaluste ja lahenduste uurimise ning teostamisega tegelev teadusharu.

Rakendusbioloogia on eriti paljutõotav põllumajanduses ja kalanduses, kus bioloogiliste vastastik- ja koostoimemehhanismide toimimist ära kasutades või toimimist tootmisele soodsas suunas mõjutades saab kas paremat saaki või näiteks vähendada kasutatavate taimekaitsevahendite hulka. Kuid laialdast kasutust leiab rakendusbioloogia ka keskkonnakaitse valdkonnas, kus spetsiaalsetele bakteritele ja mikroorganismide omadusi ära kasutades saadakse reostuse likvideerimisel, reoveepuhastites või prügimajanduse keskkonnasäästlikumaks muutmisel palju ära teha. Rakendusbioloogia abil saab mitmekesistada ja muuta efektiivsemaks toiduainete tootmist, seda inimesele kasulikumaks muutes või kasvõi hoopis tekstiilitööstuses kasutatud uute materjalide väljatöötamisel.

Teiseks suurimaks kasutusvaldkonnaks on meditsiin ja üheks enim tuntumaks rakendusbioloogia meditsiini hõlmavaks haruks on biotehnoloogia, mille abil sünteesitakse erinevate elusorganismide poolt inimkehale vajalikke või ravis kasutatavaid aineid. Näiteks suhkurtõve raviks kasutatavad nn humaan- ehk inimkeha insuliinidega identsed insuliinid on toodetud muundatud bakterite poolt. Rakendusbioloogia *meditsiiniharu* hõlmab väga paljusid bioloogia rakenduslike harude inimesega seotud uurimisvaldkondi, näiteks mikrobioloogia (sh parasitoloogia, viroloogia jne), farmakoloogia ja geneetika (sealhulgas proteoomika) kuni bioeetikani välja.
Ebba Busch 2018. aastal
**Ebba Busch** (aastatel 2013–2020 *Ebba Busch Thor*, algselt *Ebba-Elisabeth Busch-Christensen*; sündinud 11. veebruaril 1987 Gamla Uppsalas) on Rootsi poliitik, alates 2015. aastast Kristlike Demokraatide esimees.

Buschi ema on rootslane ja isa norralane, tal on Rootsi-Norra topeltkodakondsus. 

Busch kasvas üles Uppsala lähedal ning õppis Uppsala Ülikoolis rahu- ja konfliktiuuringute erialal.

Busch on öelnud, et hakkas poliitikaga tegelema, kuna koges, et sotsiaalhoolekande süsteem kohtles tema vanaema ebaväärikalt.

2007. aastal oli ta praktikal Euroopa Parlamendi saadiku Lars Wohlini juures. 

Aastatel 2008–2011 oli ta Kristlike Demokraatide noorteühenduse aseesimees. 

2010. aasta parlamendivalimiste eel töötas Stockholmis suhtekorraldusnõunikuna.

Alates 2010. aastast hakkas ta 23 aasta vanusena tegutsema Uppsala munitsipaaltaseme poliitikas.

2013. aasta septembris valiti ta Kristlike Demokraatide juhatusse. 

2015. aasta 25. aprillil valiti ta Kristlike Demokraatide esimeheks.

Alates 2018. aasta septembrist on Busch Riksdagi liige.

Buschi jaoks on olulised teemad nagu eakate hoolekanne, tervishoid, bürokraatiavastasus ja maksude langetamine, samuti piir poliitika mõju ja kodanikuühiskonna iseotsustamisõiguse vahel. 

Parteisiseselt on olnud kriitikat, et Busch rõhutab küll parempoolsust, kuid jätab kristluse tagaplaanile. Konservatiivsemad erakonnaliikmed on kritiseerinud Buschi osalemist Stockholmi geiparaadil.

Isiklikku
---------

2013. aastal abiellus Busch jalgpallur Niklas Thoriga, 2019. aasta detsembris teatati lahkuminekust. Paar sai kaks last, 2015. aastal sündis poeg ja 2017. aastal tütar.

Viited
------

1. ↑  Ebba Busch Thor om sin mormor. Expressen. 17.08.2018
2. ↑  Nu är hon Sveriges yngsta kommunalråd. Världen idag. 01.05.2010
3. ↑  Christian Democrats elect first female leader. The Local. 25.04.2015
4. ↑  Ebba Busch (KD). Riksdagen.se. Vaadatud 17.05.2020
5. ↑  KD-profiler kritiska till högervridning. Aftonbladet. 25.04.2015
6. ↑  Ebba Busch Thor kritiseras internt. Expressen. 25.06.2016
Kalmistu piirdemüüri sisekülg (2015)
Hauatähised kalmistul (2015)
**Raka mõisa kalmistu** on kalmistu Ambla kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Raka külas Järva vallas Järva maakonnas.

Ajalugu
-------

Kalmistu rajasid Raka mõisa tollased omanikud Albrechtid arvatavasti millalgi 19. sajandi lõpu poole. Kalmistule maetute üldarv pole teada, kuid sinna on väidetavalt maetud vähemalt 4 inimest.

Kirjeldus
---------

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes 750 meetri kaugusele põhja. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud ning hauatähistest on säilinud vähesed varemed, kuid säilinud on suurem osa piirdemüürist.

Viited
------

1. ↑  Pärandkultuuri objekt: "Raka mõisnike surnuaed" (134:HAU:001) Eesti looduse infosüsteemis

Kirjandus
---------

* Toomas Lemming. "Raka mõisnike surnuaed". - Järvamaa pärandkultuurist. Paide 2008. Lk 34-35
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Raka mõisnike surnuaed" (134:HAU:001) Eesti looduse infosüsteemis
* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
**Petras Griškevičius** (19. juuli 1924 Kriaunos – 14. november 1987 Vilnius) oli Leedu NSV partei- ja riigitegelane.

1941. aasta juunis evakueerus Petras Griškevičius Nõukogude tagalasse. 1942–1943 võttis Punaarmee koosseisus osa Teisest maailmasõjast. 1943–1944 võttis osa partisanivõitlusest Leedus. Astus 1945. aastal Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. 

1948–1950 oli Petras Griškevičius Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee instruktor ja sektorijuhataja. 1950–1955 oli ta ajakirjandustööl. 1956–1964 oli ta algul Leedumaa KP Vilniuse Linnakomitee sekretär ja seejärel teine sekretär. 1958. aastal lõpetas ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli. 1964–1971 töötas Petras Griškevičius Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee osakonnajuhatajana. 1971–1974 oli ta partei Vilniuse Linnakomitee esimene sekretär.

18. veebruaril 1974 sai Petras Griškevičius Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee esimeseks sekretäriks ja jäi sellele ametikohale kuni oma surmani. Alates 1976. aastast oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee liige.

Viited
------

1. ↑
Siberi föderaalringkond
       Siber kui tänapäeva geograafiline piirkond
       Siber kui ajalooline piirkond
**Siber** (vene keeles *Сибирь*, kasahhi keeles *Сібір*, mongoli keeles *Сибирь*, hiina keeles *西伯利亞*) on piirkond Venemaal ja Põhja-Kasahstanis, mis hõlmab Aasia põhjaosa Uurali mägedest Põhja-Jäämere ja Vaikse ookeani veelahkmeni. Siberi lõunapiiriks peetakse Venemaa lõunapiiri Kasahstani, Mongoolia ja Hiinaga, sest Siberina mõistetakse praegu ainult Venemaa Föderatsiooni territooriumi, kuigi ajalooliselt kuulub selle koosseisu ka Kasahstani kirdeosa ja Venemaa Kaug-Ida. 

Siber on jaotatud Lääne- ja Ida-Siberiks. Samuti eristatakse mõnikord Lõuna-Siberi mäestikke, Kirde-Siberit ja Kesk-Siberit, seda küll peamiselt loodusgeograafilistes jaotustes.

Siberi aladel elab tänapäeval ligi 30 miljonit inimest, kellest enamik peab end venelasteks, paljud neist on ka ukraina ja tatari päritolu. Turgi ja mongoli keeli kõnelevatest põlisrahvastest on suurim etnos burjaadid, keda on üle poole miljoni. Siberi miljonilinnad on Novosibirsk, Omsk ja Krasnojarsk, järgnevad kuni 0,6 miljoniga Irkutsk, Tjumen ja Tomsk. Üle 600 tuhande elaniku on ka ajalooliselt Siberisse kuulunud Vladivostokis.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Siber** |

* Venemaa Aasia-osa
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Valgevene |
|  |
| 2. ring | 1996 | Üliraskekaal |
|  |
| Pronks | 1997 | Üliraskekaal |
|  |
| Veerand-finaal | 1996 | Üliraskekaal |
| Veerand-finaal | 1998 | Üliraskekaal |

**Siarhiej Piatrovič Liachovič** (valgevene keeles *Сяргей Пятровіч Ляховіч*; algne perekonnanimi oli **Duchovič**; sündinud 29. mail 1976 Viciebskis) on Valgevene poksija.

Liachovič osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Paea Wolfgrammile (Tonga) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Liachovič sai üliraskekaalus (üle 91 kg) pronksmedali 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Georgi Kandelakile (Gruusia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Liachovič osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) ja 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kuid kaotas mõlemal korral veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksei Lezinile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Liachovič jätkas detsembris 1998 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 9. august 2013) pidanud 31 kohtumist ning on neist võitnud 25 (neist 16 nokaudiga) ja kaotanud 6 kohtumist (neist 5 nokaudiga).

Viited
------

1. ↑  26. suveolümpiamängude poksivõistlus. Atlanta 1996. Tulemused inglise keeles
2. ↑  9. maailmameistrivõistlused poksis. Budapest 1997. Tulemused inglise keeles
3. ↑  31. Euroopa meistrivõistlused poksis. Vejle 1996. Tulemused inglise keeles
4. ↑  32. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 1998. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Siarhiej Liachovič saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Siarhiej Liachovič saidil BoxRec
**Halltsiitsitaja** (*Miliaria calandra*, ka *Emberiza calandra*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast.

Süstemaatika
------------

Liigi kirjeldas 1758. aastal Karl Linné. Oma iseärasuste tõttu võrreldes teiste *Emberiza*-tsiitsitajatega, käsitletakse teda sageli perekonnas *Miliaria*.

Levila
------

Halltsiitsitaja on palearktiline liik, ta on levinud piirkondades Loode-Aafrikast ja Euroopa edela- ja lääneosast läbi Türgi ja Lähis-Ida kuni Kesk-Aasia ja Tjan-Šanini. 
Eestis on halltsiitsitaja juhuslik haudelind.

Välimus
-------

Halltsiitsitaja üldpikkus on 16–19 cm. Emas- ja isaslind on sarnased ning välimuselt meenutab halltsiitsitaja jämedanokalist põldlõokest. Sabal puudub valge värvus.

Häälitsused on klirisevad, laul koosneb tiksuvatest silpidest ja nendele järgnevast klaasiklirinasarnasest helist. Laulab lennul või mõnel väljapaistval kohal istudes, ka maapinnal.

Elupaik
-------

Halltsiitsitaja asustab kuiva ava- ja kultuurmaastikku, jäätmaid, karjääre. Põllumajanduse intensiivistumise tõttu on tema arvukus mitmel pool Euroopas tugevasti vähenenud.

Pesitsemine
-----------

Halltsiitsitaja munad
Kevadel teevad isaslinnud mängulendu ja paarituvad mitme emaslinnuga. Emaslind rajab kõrtest koosneva pesa maapinnale. Kurnas on 4–6 muna. Pojad lahkuvad pesast umbes poolteise nädala järel pärast koorumist. Halltsiitsitaja pesitseb aastas kaks korda.

Eesti esimene halltsiitsitaja pesa leiti 29. mail 1947 Nõmmel.

Toitumine
---------

Halltsiitsitaja toitub seemnetest ja putukatest.

Viited
------

1. ↑  BirdLife International (2004). *Miliaria calandra*. *2006 IUCNi punane nimistu*. IUCN 2006. Vaadatud 12 May 2006. Database entry includes justification for why this species is of least concern
2. ↑  Kumari, E. *Eesti NSV linnud*. Eesti Riiklik Kirjastus, 1954.

Välislingid
-----------

* Halltsiitsitaja andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Halltsiitsitaja** |
**Tabassaraani keel** on Venemaal Dagestani Hivi ja Tabassaraani rajoonis tabassaraanide kõneldav keel, mis kuulub nahhi-Dagestani keelte Kagu-Dagestani rühma. Seda räägib üle 127 000 inimese.

Keelesugulus
------------

Tabassaraani keele lähimad sugulaskeeled on lesgi ja aguli keel, mida koos nimetatakse ka idalesgi keelteks. Tabassaraani keel jaguneb põhja- ja lõunamurdeks.

Grammatika
----------

Tabassaraani keel on ergatiivkeel. Keel on tuntud eelkõige kääneterohkuse poolest: keeles on ligikaudu 46 käänet.[*viide?*] Bernard Comrie ja Maria Polinsky analüüsi kohaselt on tabassaraani keeles 14 (põhjamurdes 15) käändemorfeemi. Neist on 4 grammatilist käänet (absolutiiv, ergatiiv, genitiiv ja daativ) ja 7 (8) kohakäänet. Kohakäändemorfeeme saab kombineerida kahe suunda näitava morfeemiga ja üldise kohamorfeemiga (*di*) ning seetõttu on käänete rohkus näiline. Kui eelloetletud morfeemide kombinatsioonid kokku arvutada, saame põhjamurdes 3+2+(7\*3\*2)=47 käänet ja lõunamurdes 3+2+(8\*3\*2)=53 käänet.

Kiri
----

1932. aastal loodi ladina kirjal ja lõunamurdel põhinev kirjakeel. 1938. aastal mindi üle kirillitsapõhisele kirjale.
Tabassaraani tähestik:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Аь аь | Б б | В в | Г г | Гъ гъ | Гь гь | Д д |
| Е е | Ё ё | Ж ж | З з | И и | Й й | К к | Къ къ |
| Кь кь | КӀ кӀ | Л л | М м | Н н | О о | П п | ПӀ пӀ |
| Р р | С с | Т т | ТӀ тӀ | У у | Уь уь | Ф ф | Х х |
| Хъ хъ | Хь хь | Ц ц | ЦӀ цӀ | Ч ч | ЧӀ чӀ | Ш ш | Щ щ |
| ъ | ы | ь | Э э | Ю ю | Я я | Ӏ | ' |

Viited
------

1. ↑  Comrie, B. & Polinsky, M. (1998). The great Daghestanian case hoax.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Tabassaraani keel** |
Kjell Johansson (1966)
**Kjell Johansson** (5. oktoober 1946 Eskilstuna – 24. oktoober 2011 Eksjö) oli Rootsi lauatennisist.

Ta oli lauatennises neljakordne maailmameister ja kümnekordne Euroopa meister, peamiselt paarismängus ja meeskonnavõistluses. Kokku võitis ta aastatel 1963–1977 suurvõistlustelt 29 medalit.

Aastatel 1972 ja 1973 oli ta maailma edetabelijuht.

1965 pälvis Johansson Svenska Dagbladeti kuldmedali, mis antakse aasta kõige olulisema saavutuse eest Rootsi spordis. Ent sel aastal Euroopa meistrivõistlusi lauatennises ei toimunud ja maailmameistrivõistlustel ei saanud Rootsi ühtki medalit, väljapoole Aasiat läks 7 võistlusklassi peale 3 poolfinaalikohta ja mitte ühtki finaalikohta, Rootsi meeskond oli neljas. Järgmisel aastal, kui Johansson tuli kolmekordseks Euroopa meistriks, pälvis Svenska Dagbladeti kuldmedali samuti Johansson, ent Kurt Johansson, kes laskmise MM-il võitis kulla ja pronksi.

Tugeva eestkäelöögi tõttu oli Kjell Johanssoni hüüdnimi Hammaren, mis tähendab haamrit.
Mumbai slumm. Ülelinnastumine on iseloomulik arengumaadele. 60% Mumbai rahvastikust elab slummides.
**Ülelinnastumine** on arengumaade linnade ülikiire kasv. Erinevalt linnastumisest ei suuda kohalikud võimud tagada linna järjest suurenevale elanikkonnale töö- ega elukohti.

Linnade elanikkonna ülikiire kasvu põhjuseks on see, et linnadesse kolib tööd ja paremaid elutingimusi otsides rohkem maarahvastikku, kui linnad suudavad rakendada. Suure sündimuse tõttu on neis piirkondades ka väga suur loomulik iive. Töö- ja elukohtade nappuse tõttu tekivad linnade äärtesse agulid ja slummid, kuhu koguneb marginaalne rahvastik.

Ülelinnastumisega kaasnevad järgmised probleemid: slummides on puudulik veevärk, kanalisatsioon ja elektrivarustus ning seetõttu levivad haigused. Suure tööpuuduse tõttu esineb seal kuritegevus, alkoholism, narkomaania, vägivald jne. Toimub elanikkonna kihistumine; kooli- ja lasteaiakohti ei jätku.

Vaata ka
--------

* Linnastumine
* Eeslinnastumine
* Valglinnastumine
* Vastulinnastumine
* Taaslinnastumine
* Tasakaallinnastumine

Viited
------

1. ↑  Slums, Stocks, Stars and the New India
Eesti Kujundusgraafikute Liit (lühend **EKGL**; inglise keeles *Estonian Graphic Designers Association*) on Eesti kujundusgraafika loomealade kutselisi töötajaid ühendav loomeliit.. Liitu kuuluvad kutselised kujundusgraafikud. 

Kujundusgraafikute liit on asutatud 1993. aastal Eesti Kunstnike Liidu tarbegraafika ja raamatugraafika sektori ning plakatisektsiooni õigusjärglasena ning on iseseisva mittetulundusühinguna Eesti Kunstnike Liidu liikmesorganisatsioon (hilisemates allikates mainitakse seda kui alaliitu). Kolme sektsiooni ühinemine oli toona loogiline – neid valdkondi ühendas graafikaerialade funktsionaalsus ja tellimuspõhisus, kusjuures enamik liikmeid tegeles tihti kõigi kolme ala loomega.

2006. aastal andis Kultuuriministeerium liidule tunnustatud loomeliidu staatuse. (Loovisikute ja loomeliitude seaduse alusel). Liidu loomeala on disain, mis hõlmab kujundusgraafikat.

Kujundusgraafikute liidu liikmeks vastuvõtmist võib taotleda füüsiline isik, kes on oma loomingulist võimekust ja aktiivsust tõestanud professionaalse kujundusgraafika loominguga vähemalt kolme viimase aasta jooksul. Liidu üldkogu võib valida liidu auliikmeid.

2019. aasta juuni seisuga oli liidu juhatuse esimees Tiina Tammetalu ja loomekomisjoni esimees Mart Andresen ning liitu kuulus 115 loovisikut, kes töötavad kas ühes või mitmes kujundusgraafika valdkonnas (žanris), nagu raamatukujundus, illustratsioon, koomiks, plakat, kirjagraafika, kalligraafia, supergraafika, infograafika jt.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Ajalugu. ekgl.ee
2. 1 2 3 4 5  Põhikiri. ekgl.ee
3. ↑  Eesti Kunstnike Liit: Alaliidud. ekgl.ee (vaadatud 17.06.2015)
4. ↑  Liidu struktuur. ekgl.ee

Kirjandus
---------

* "Eesti graafiline disain. Estonian graphic design". Inglise keelde tõlkinud Epp Lankots. Eessõna Kaia Leharilt. Kujundanud Tõnu Soo. – Tallinn: Eesti Kujundusgraafikute Liit, 1997. – 133 lk. ISBN 998-5604288

Välislingid
-----------

* Eesti Kujundusgraafikute Liidu koduleht
* Eesti Kujundusgraafikute Liit Eesti Kunstnike Liidu kodulehel
***Broché*** on sissekootud dekoratiivsete motiividega kirikangas, mille eraldi kirjalõngast moodustatud motiivid ei kata kogu kanga pinda ja mille kudumisel kirjalõnga ei katkestata, vaid see liigub mustri järgi põhilõngaga kaasa. Kanga pahemale poole jäävad motiivide vahele pikad lõngajooksud. Selline kudumine on tuntud ***broché*-tehnika** nime all.

*Broché*-kangaste kudumine oli tavaline kuni Teise maailmasõjani, pärast seda kadus tehnika peaaegu käibelt. *Broché* tootmine nõuab erimasinaid ja on võrreldes tavalise žakardiga, millele see on lähim, keerukam, selle võrra aeganõudvam ja kallim. Võrreldes tavalise žakardi tootmisega tekib vähem tekstiilijäätmeid. Vähesel määral kootakse *broché*-kangaid tänapäevalgi, kuid need on pigem ekslusiivne kaup.

Vaata ka
--------

* raanutehnika

Viited
------

1. ↑  A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016
2. ↑  Broché fabric : a technique worth preserving. - Trends Magazine, 13/09/2018

Välislingid
-----------

* Broché fabric : a technique worth preserving. - Trends Magazine, 13/09/2018
* Broché. - weavesbywendy.com (blogi, näited broché-kangastest piltidena ja kudumisdiagrammidena)
Torni esikülg
Tagakülg
**Broadway torn** ehk **Broadway Tower** on üle 16 m kõrgune dekoratiivne torn (*folly*) Inglismaal Worcestershire'is Broadway külast 1,6 km kagus Broadway mäel (üle 312 m üle merepinna; torni tippu hüütakse Cotswoldsi kõrgeimaks tipuks).

Tornist mööduvad matkarada Cotswoldi tee ning pisut kaugemalt maantee A44 (Eveshami ja Moreton-in-Marshi vaheline lõik). Torni juurde pääseb maanteelt Fishi mäe juurest mööda matkarada või Broadway küla poolt järsust mäest üles ronides. 

Torn paistab selge ilmaga ära 13 krahvkonda: Worcestershire, Gloucestershire, Warwickshire, Oxfordshire, Wiltshire, Staffordshire, Shropshire, Herefordshire, Northamptonshire, Leicestershire ja veel kolm krahvkonda. Paistavad muu hulgas Eveshami org ja Walesi mäed teisel pool Severni orgu. 

Lossi imiteeriva torni projekteeris James Wyatt (on säilinud 1794. aastaga dateeritud joonised). See ehitati George Coventry, kuuenda Coventry krahvi abikaasa Barbara Coventry jaoks (valmis 1799). Viimane tahtis teada, kas majakatuli paistab mäe otsast tema koju Croome Courti, ning finantseeris sellepärast torni ehitamist. Tuli paistis selgesti ära. Broadway mäel oli vanasti teatud puhkudel süüdatud märgutulesid arvatavasti Coventry krahvide mõisatesse Springhilli mõisa (mille territooriumil torn asub) ja Croome Courti (Worcesteri lähedal). 

Aastatel 1822–1862 asus seal Thomas Phillipsi trükipress. Seal peatusid ka prerafaeliitidest kunstnikud, sealhulgas William Morris. Torni on kasutatud ka talumajana. 

Torni juures on teinud väljakaevamisi Arthur Evans. 

Tornis on näitusesaalid ning seda saab tasu eest külastada. 

Allakukkunud pommitaja mälestuskivi
Torni lähedal on mälestuskivi Teise maailmasõja ajal õppelennul 2. juunil 1943 alla kukkunud pommituslennuki viiele meeskonnaliikmele.

Viited
------

1. ↑  Nimekiri vanal fotol, osalt arusaamatu

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Broadway torn** |

* Broadway torn (inglise keeles)
* Vana foto, millel on loetletud tornist paistvad krahvkonnad
* Postkaart 1960ndatest
* Postkaart
* Postkaart 1905. aastast
* Satelliidipilt Google Mapsis
**Ülem-Bulanka** (vene keeles *Верхняя Буланка, Verhnjaja Bulanka*) ehk **Eesti-Pulan** (Ešti-Pulan) või **Viru-Pulan** on 1861. aastal asutatud Siberi eestlaste küla, mis asub Ida-Siberis Krasnojarski krai Karatuzi (kohalikus eesti keeles *Karadus*) rajoonis Bulanka jõe kaldal. 1850. aastate Ida-Siberi luteriusuline keskus oli Ülem-Suetuk, kust aga lätlased läksid asutama Alam-Bulanka (Läti-Pulan) ja eestlased Ülem-Bulanka (Eesti-Pulan), jättes sisuliselt soomlased Ülem-Suetuki. Viru-Pulan on algselt soomlaste nimetus küla kohta ning kasutuses Suetukis. Tegelikult ajalooliselt need kolme rahvust on läinud piirkonnas segamini ning suhtluskeel on olnud eesti.

Rahvapärimuse järgi soovis küla esimene elanik Jaan Teras rajada küla alati "taigu ligemale". Nõnda olevat küla nimetatud puulaane järgi.

2008. aastal tähistas küla oma 150 aasta juubelit. Karatuzi rajooni juht Vladimir Saar, kes on ise külast pärit ja eestikeelne, ütles tollal, et küla võiks olla veel olemas 10 aastat. Tollal oli külas vaid 52 elanikku, kellest 40 olid eestlased. 1984. aastal oli eestlasi 93 ja lätlasi 2. Küla kuldaeg oli 1930. aastate alguses, millal külas elas 900 elanikku, kellest kõik olid eestlased. Kollektiviseerimise ja stalinistliku repressiooni tõttu hakkas aga elanike arv varsti vähenema. Esimene venelane kolis külla elama alles pärast 1960. aastate lõppu. Vanasti oli külas ka eestikeelne kolmeklassiline algkool, mis hiljem suleti. Nõukogude ajal tegutses Motorski brigaadina, põhitööks karjakasvatus.

Viited
------

1. ↑
2. 1 2
3. 1 2
4. ↑
**Pulmatoit** oli eesti talupojapulmas pulmalistele pakutud toit.

Varasematel aegadel oli toit kesine - aganaleib, silgud, jahurokk jne. Alates 19. sajandist muutus pulmalaud rikkalikumaks seoses
kartulikasvatuse levikuga. 

Iga perekond võttis pulma kaasa pulmakoti, vallalised toitu kaasa ei võtnud. Noormeestel olid kaasas viinad või õlleankur. Pulmade peatoit oli pulmaleib. Kogu pulmapeo ajal pidi üks terve leivapäts puutumatult seisma. See tagas uskumuste kohaselt perekonnale õnne ja peletas eemale toidumured. Pulmalaual ei puudunud ka liha (sealiha ja lambaliha). Kagu-Eestis oli tavapärane pulmatoit seapea, kas keedetult või kerisel küpsetatult. Seasink oli pulmatoit peaaegu kogu mandriosas.

Pulmatoitudeks olid veel ka kala, kartul, tanguvorst ja sai. Joogiks pakuti odralinnastest õlut (või kalja) ja viina. Supp oli tavaliselt lõputoiduks. Kohalikke erinevusi toidu pakkumisel oli rohkesti.

Viited
------

1. 1 2 3   Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 152
2. ↑   Ülo Tedre. Pulmasõnastik III

Välislingid
-----------

Pulmatoit, ERM Fk 1740:112, Eesti Rahva Muuseum,
**Lahknevusnegatiivsus** (inglise *mismatch negativity* ehk MMN) on sündmusseosega potentsiaal (inglise *event-related potential* ehk ERP), mis tekib ootamatule stiimulile stiimulite reas. Ajulainet on võimalik mõõta elektroentsefalograafia (EEG) ja magnetelektroentsefalograafia (MEG) abil. 

Ajulainet on võimalik esile kutsuda kõikide meelte kaudu, kuid kõige enam on uuritud MMN-i tekkimist visuaalsete ja auditiivsete stiimulite puhul. Auditiivsete stiimulite puhul tekib MMN-i ajulaine, kui sarnaste korduvate helide hulgas esitatakse teistsugust heli. Näiteks kui standardstiimulite (s) vahele kostab haruldane kõrvalekalduv ehk deviantne heli (d) (nt. "s s s s s s s s d s s s s s s s s s d s s s s"). Deviant võib teistest erineda helikõrguse, kestuse või valjuse poolest.

MMN-i on võimalik esile kutsuda sõltumata sellest, kas katseisik pöörab stiimulitele tähelepanu või mitte. Katseisik võib auditiivsete stiimulite esitamise ajal lugeda või vaadata subtiitritega tummfilmi ning MMN tekib teistest tegevustest hoolimata.

Vaata ka
--------

* Bereitschaftspotential
* Neuroteadus
* EEG
* N100
* N2pc
* N170
* N200
* N400

Viited
------

1. ↑  Näätänen, R.; Paavilainen, P.; Titinen, H.; Jiang, D.; Alho, D. (1993). "Attention and Mismatch Negativity". *Psychophysiology*. **30** (5): 436–450. DOI:10.1111/j.1469-8986.1993.tb02067.x.
2. ↑  Brattico, Elvira; Tervaniemi, Mari; Näätänen, Risto; Peretz, Isabelle. "Musical Scale Properties are Automatically Processed in the Human Auditory Cortex" (PDF). *Brain Research*. Elsevier B.V. **1117** (1): 162–174. DOI:10.1016/j.brainres.2006.08.023.
**Inglise-Sansibari sõda** toimus 27. augustil 1896 Suurbritannia ja Sansibari sultanaadi vahel. Sõda kestis ainult umbes 38 minutit, millega on see ajaloo kõige lühem sõda.

Sõja vahetuks põhjuseks oli britimeelse sultani Hamad ibn Thuwaini ibn Saidi surm 25. augustil 1896 ja Khalid ibn Barghashi tõus troonile. Briti võimud soovisid järgmise sultanina näha Hammud ibn Muhammad ibn Saidi, kes suhtus Briti huvidesse soosivamalt. Vastavalt 1886. aastal sõlmitud lepingule võis troonipüüdleja sultaniriigi troonile tõusta Briti konsuli loal, kuid Khalid ei olnud seda nõuet täitnud. Suurbritannia võttis seda kui sõja ajendit ja esitas Khalidele ultimaatumi, nõudes tema vägede eemaldumist ja palee vabastamist. Vastuseks kutsus Khalid paleevalvurid relvile ja barrikadeeris end paleesse.

Ultimaatum aegus 27. augustil kohaliku aja järgi kell üheksa. Selleks ajaks oli sadamasse kogunenud kolm Suurbritannia ristlejat, kaks suurtükilaeva, 150 mereväelast ja 900 kohalikku Sansibari sõjameest. Briti vägedesid juhtis kontradmiral Harry Rawson ja Sansibari sõjameestest koosnevat väge brigaadikindral Lloyd Mathews. Paleed kaitses umbes 2800 sõdurit, kellest suurem osa oli värvatud kohaliku elanikkonna hulgast, kuid leidus ka sultani paleevalvureid ning mitu sada sultani teenijat ja orja. Kaitsjatel oli mitu suurtükki ja kuulipildujat, mis seati palee ette Briti laevade vastu. Pommitamine algas kell 09.02. Mõni aeg hiljem oli palee tules ja kaitsev suurtükivägi reast välja viidud. Merel toimunud võitluses uputasid britid Sansibari kuningliku jahtlaeva HHS Glasgow ja veel kaks väiksemat alust. Palee lipp võeti maha kell 9.40 ja pommitamine lõppes.

Sultani väed kandsid umbes 500 ohvrit, samas kui ainult üks Briti sõdur sai vigastada. Sultan Khalid leidis varju Saksa konsulaadis, misjärel põgenes Saksa Ida-Aafrikasse (tänapäeva Tansaania mandriosa). Britid asetasid kiiresti nukuriigi juhina võimule sultan Hammudi. Sõda tähistas Sansibari sultanaadi lõppu iseseisva riigina ja tugeva Briti mõjuvõimu algust.

Välislingid
-----------

* "Huvitav video: Kümme lühimat sõda maailma ajaloos". Forte. 6. jaanuar 2015