Vladimiri Püha Dimitri katedraali *zakomara*'ga lõppev sein
***Zakomara*** (vene keeles *закома́ра*, vanavene sõnast *комара* 'võlv'), vanemas kirjanduses ka **sakomaar** on hoone välisseina ümarkaare- või kiilkaarekujuline lõpetus, mis järgib seina taga oleva võlvi sisepinna piirjooni. Tavaline arhitektuurielement bütsantsi, eriti aga vanavene arhitektuuris.

*Zakomara*'de arv välisseinal sõltub hoone löövide arvust. Võlvi paigutusega mitte seotud, *zakomara*'ga kujult sarnanevat ümarat või kiilkaarekujulist viilu nimetatakse kokošnikuks.

Ajalugu
-------

Bütsantsi arhitektuuri ilmub välisseinal võlvi kuju järgiv *zakomara* nn Palaiologoste renessansi aegses arhitektuuris, sh Bulgaaria ja Serbia aladel ehitatud kloostrites.

Vana-Vene ehitistel esineb *zakomara* motiiv nii Kiievi Püha Sofia katedraalil kui hilisematel kirikutel kõikjal Kiievi-Vene aladel, kuid kõige puhtamal kujul Vladimiri-Suzdali vürstiriigi arhitektuuris, kus muude elementide taandamisega välisarhitektuuris tõuseb *zakomara*'de horisontaalne rütm välisseinal eriti kaunina esile.

*Zakomara* kuju järgivad kokošnikud, mis moodustavad koos *zakomara*'dega tambuuri suunas koonduva ühtse arhitektuurilise terviku, ilmuvad Moskva vürstiriigi alade ehitistesse 15. sajandil. 16. sajandi Moskva arhitektuuris on *zakomara*'d sageli kujundatud eraldi poolkaarekujulise viiluna pilastrite ja karniisidega liigendatud seina kohal, mõnikord renessansliku pinnadekooriga, nagu on Moskva Peaingli katedraalil. Mõnikord on *zakomara* krohviga markeeritud puhtdekoratiivne element sirge lõpetusega seinal.

Katus ehitati vanavene arhitektuuris kuni 17. sajandini otse võlvide peale (*позакомарное покрытие*) ja mitte eraldi katusetarindile. Et kõverjoonelise katusekatte puhul on vee ja lume äravool katuselt palju keerulisem, hakati alates 17. sajandist ehitama kirikutele püramiidjaid telkkatuseid, nii et *zakomara*'d jäid varjatuks. 19. sajandil hakati *zakomara* motiivi dekoratiivse lisandina uuesti kasutama historitsistlikus arhitektuuris.

20. sajandil taastati mitme Venemaa keskaegse kirikuhoone katused algse viisi järgi, näiteks Vladimiri Jumalaema Uinumise katedraalil ja Jumalaema Kaitsmise kirikul Nerli jõe ääres.

Pildid
------

##### Bütsantsi arhitektuuris

* Apostlite kirik ThessalonikisApostlite kirik Thessalonikis
* Pantanassa klooster MistrasPantanassa klooster Mistras
* Ristija Johannese kirik Kertšis UkrainasRistija Johannese kirik Kertšis Ukrainas
* Gračanica kloostri kirik SerbiasGračanica kloostri kirik Serbias
* Zakomara-motiivid Veneetsia Püha Markuse kirikul*Zakomara*-motiivid Veneetsia Püha Markuse kirikul

##### Vanavene arhitektuuris

* Połacki Püha Sofia katedraali mudelPołacki Püha Sofia katedraali mudel
* Vladimiri Jumalaema Uinumise katedraalVladimiri Jumalaema Uinumise katedraal
* Issanda Muutmise katedraal Pereslavl-ZalesskisIssanda Muutmise katedraal Pereslavl-Zalesskis
* Novgorodi Püha Sofia katedraalNovgorodi Püha Sofia katedraal
* Tšernigivi Paraskeva kirik UkrainasTšernigivi Paraskeva kirik Ukrainas
* Moskva Androniku kloostri Lunastaja kiriku kiilkaarekujulised zakomara'd ja kokošnikudMoskva Androniku kloostri Lunastaja kiriku kiilkaarekujulised *zakomara*'d ja kokošnikud
* Troitse-Danilovi kloostri kirik Pereslavlis, kus zakomara'de peale toetub sirge servaga telkkatusTroitse-Danilovi kloostri kirik Pereslavlis, kus *zakomara*'de peale toetub sirge servaga telkkatus
* Suzdali Jumalaema Sündimise katedraal 16. sajandil ehitatud viilutaoliste zakomara'dega karniisi kohalSuzdali Jumalaema Sündimise katedraal 16. sajandil ehitatud viilutaoliste *zakomara*'dega karniisi kohal

##### Historitsistlikus arhitektuuris

* Historitsistlik Päästja Kristuse katedraal MoskvasHistoritsistlik Päästja Kristuse katedraal Moskvas
* Neobütsantsi stiilis katedraal (Морской Никольский собор) KroonlinnasNeobütsantsi stiilis katedraal (*Морской Никольский собор*) Kroonlinnas
* Jumalaema Kiirestikuulja ikooni kirik Tallinnas LasnamäelJumalaema Kiirestikuulja ikooni kirik Tallinnas Lasnamäel

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2019. Vaadatud 4. juunil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑   M. Alas, A. Remmel. Peatükke kunstiajaloost. Tallinn, 1989
3. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
4. ↑