|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib filosoofia harust; Spinoza teose kohta vaata artiklit Eetika (Spinoza).* |

---



|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Filosoofia |
| Vasakult paremale: Platon, Kant, Nietzsche, Buddha, Konfutsius, Averroes
Platon **·** Kant **·** NietzscheBuddha **·** Konfutsius **·** Averroes |
| Filosoofid |
| 
* Esteetikud
* Epistemoloogid
* Eetikud
* Loogikud
* Metafüüsikud
* Sotsiaal- ja poliitfilosoofid

 |
| Traditsioonid |
| 
* Aafrika
* Analüütiline
* Aristotellik
* Budistlik
* Hiina
* Kristlik
* Kontinentaalne
* Eksistentsialism
* Hindu
* Džainistlik
* Juudi
* Pragmatism
* Ida
* Islami
* Platonism
* Lääne

 |
| Perioodid |
| 
* Antiik
* Keskaeg
* Uusaeg
* Tänapäev

 |
| Harud |
| 
* Esteetika
* Epistemoloogia
* Eetika
* Õigusfilosoofia
* Loogika
* Metafüüsika
* Poliitiline filosoofia
* Sotsiaalfilosoofia

 |
| Loendid |
| 
* Filosoofid
* Mõisted
* Teosed

 |
| Muu |
| 
* Filosoof
* Teadmistearmastaja
* Naised filosoofias

 |
|   |
|  Filosoofia portaal |
| * v
* r
 |

**Eetika** (vanakreeka keeles *ēthikē technē* 'kommete ja tavade teadus', sõnast *ēthos* 'komme, tava, iseloom, eluviis, tuttav paik') on filosoofia haru, mis tegeleb inimeste ühiskondliku ja isikliku elukorralduse viiside seletamise ja põhjendamisega. Eetika kuulub filosoofia valdkonnana aksioloogia ehk väärtusõpetuse alla. Üldises kontekstis samastatakse sageli eetikat ja moraalifilosoofiat, kuigi erialases kirjanduses eristatakse neid enamasti küllaltki rangelt.

Eetika loetakse enamasti praktilise filosoofia alla kuuluvaks ja teoreetilisele filosoofiale vastanduvaks.

Eetika võib tähendada lisaks filosoofia valdkonnale ka mõnda konkreetset eetilist süsteemi või olemasolevat eetiliste hoiakute kompleksi, nt meditsiinitöötaja ametieetika (arstieetika), insenerieetika, spordieetika, ajakirjanduseetika, internetieetika, ärieetika, röövlieetika, külaeetika.

Eetika jaotised
---------------

Eetikat kui distsipliini võib vastavalt oma kasutusele jagada kirjelduslikuks ehk deskriptiivseks eetikaks ja normatiivseks eetikaks. Normatiivne eetika suhtes sisemiselt võib seejuures eristada rakenduslikku eetikat koos selle poolt kasutatavate eetikateooriatega.

Deskriptiivne eetika tegeleb eetilise käitumise kirjeldamisega empiirilises mõttes, näiteks kirjeldab eetilisi hoiakuid mingil ajal mingis piirkonnas, kirjeldab eetilisi hoiakuid psühholoogia vahenditega jne.

Normatiivne eetika, aga tegeleb eetiliste hoiakute teoreetilise seletamise ning põhjendamisega ja püüab läbi selle neidsamu hoiakuid kujundada. Normatiivse eetika teoreetilisi sedastusi viiakse ellu rakenduslikus eetikas, mis püüab lähtuvalt üldteoreetilistest alustest sõnastada konkreetseid norme käitumise jaoks.

Neist seisab omakorda eraldi metaeetika, mis uurib eetikasse puutuvaid väiteid ja hoiakuid propositsioonide kaudu. Metaeetika ei võta ise seisukohta eetika küsimustes, vaid tegeleb pigem keelelis-loogilise analüüsiga.

Eetika ja moraalifilosoofia
---------------------------

Eetika on tänapäeval eelkõige teoreetiline distsipliin, mis uurib inimeste ühiskondlikku koosolu, ühiskonna ja inimese suhet kõige üldisemas mõttes ning püüab anda vastavaid seletusi ja põhjendusi. Lähtuvalt sellest eristatakse tihti eetika moraalifilosoofiast, mis uurib inimese kõlbelist käitumist, eetiliste hoiakute rakendamist pigem subjektiivses mõttes.

Sisuliselt on eetika ja moraalifilosoofia siiski tihedalt seotud, kuna eetika mõte on ikkagi selle rakenduses. Oma sisulise ühtepõimituse tõttu ei peeta tihti, nt ajakirjanduses või muus mittespetsiifilises kontekstis vajalikuks neid distsipliine eristada.

Eetika ajalugu
--------------

Eetika kui filosoofia valdkonna eristas esimesena Aristoteles. Varem käsitleti eetikat ontoloogia ja epistemoloogiaga koos filosoofilise mõtlemise tervikusse kuuluvana ega eristatud eetika küsimusi või uurimismeetodeid muudest.

Eetikasse puutuvaid küsimusi käsitleti filosoofiliselt kindlasti juba Vana-Kreekas, kus sõnastati eetilised standardid, mida Albert Schweitzer nimetas absoluutseks eetikaks. Sofistide, Sokratese, Platoni ja Aristotelese pakutud lahendused eetika küsimustele olid naturalistlikud: nad püüdsid taandada eetika kategooriaid mitte-eetilistele mõistetele. Tähtsamad hellenistlikud eetikasüsteemid on Epikurose rajatud epikuurlus ning Zenoni rajatud stoitsism.

Väga põhjalik eetiline süsteem arendati välja budismis, mis theravaadas peegeldub eelkõige munkade-nunnade käitumisjuhistes ning mahajaanas eelkõige bodhisattva käitumisjuhistes.

Eetikateooriate põhitüübid
--------------------------

Eetilisi küsimusi uuritakse ja põhjendatakse enamasti mõnest eetilisest teooriast lähtuvalt. Eetikateooriaid jaotatakse tavaliselt kolme põhitüüpi:

* Deontoloogiline ehk kohuse-eetika, mis käsitleb peamise eetilise kategooriana kohustust, hinnatakse toimingu laadi (motiiv) (nt Kanti eetika);
* Teleoloogiline ehk tagajärje-eetika, mis vaatleb eetiliste küsimuste puhul eelkõige tegusid ja nende tagajärgi (nt utilitarism, konsekventsialism);
* Vooruste eetika ehk iseloomu-eetika, millele vastavalt on eetika ülesandeks inimese loomuse täideviimise võimaldamine (nt Aristotelese eetika ja enamik antiikaja eetikatest).

Eristatakse vähemalt nelja klassikalise eetika teooriat, mida nimetatakse tuntumate esitajate järgi.

* Milli utilitarism (tagajärje eetika)
* Kanti formalism (kategooriline imperatiiv või kohustuste eetika)
* Locke'i õiguste eetika
* Aristotelese vooruste eetika
* Eetiline relativism

Eetikateooriast lähtuvalt hinnatakse tegu kas heaks või halvaks, lubatud või lubamatuks. Igale teole eelneb motiiv, otsustus, moraal ja lähtumine mingist eetika-süsteemist ehk eetikateooriast. Kusjuures me ei pruugi oma lähtumist mingist eetikasüsteemist üldsegi teadvustada. Teole järgneb **tulemus** mida hinnatakse kas hea, halb või neutraalne.

Budistlik eetika
----------------

 *Pikemalt artiklis  Budistlik eetika*
Budistliku eetika (paali k. *sīla*, sanskriti k. *śīla*) keskmes on inimese vaimne seisund ja meelestatus. Budistlik eetika põhineb käitumisjuhistel, millega kooskõlas elamine aitab jõuda lähemale virgumisele. Eetika eesmärk on arendada endas meeleseisundeid, mis on omased virgunud meelele, ning seega muuta oma meel rohkem virgunud meele sarnaseks.

Kõige olulisem käitumisjuhis seisneb elusolendite mistahes viisil kahjustamisest hoidumises ning aktiivses kaastundlikus tegutsemises teise olendite hüvanguks. Kõiki teisi käitumisjuhiseid võib vaadelda selle juhise edasiarenduste ja konkretiseeringutena. Eetika on osa kaheksaosalisest teest ning vääramatu eeltingimus meeleharjutustega tegelemiseks.

Ilmalikud budistid järgivad viit käitumisjuhist; mahajaanas võivad ilmikud järgida ka bodhisattva käitumisjuhiseid.

Eetika suundi
-------------

Teoreetiline:

* Eetikakoodeksid
* Eetika teooriad (ehk eetika süsteemid) on tagajärje eetika (teleoloogiline eetika-süsteem), kohustuste eetika (deontoloogiline eetika-süsteem), vooruste eetika, õiguste eetika ja utilitarism.
* Metaeetika

Rakenduslik:

* Kutse-eetika
* Inimõigused
* Sotsiaaleetika alternatiiv on individuaaleetika
* Ärieetika
* Ühiskondliku lepingu teooria

Eetikuid
--------

* Richard Price

Vaata ka
--------

* Eetika mõisteid
* Deontoloogia
* Budistlik eetika
* Eetikud
* Eetiline egoism
* Eetiline investeering
* Eetiline naturalism
* Eetiline nihilism
* Eetiline relativism
* Eetiline skeptitsism
* Eetiline subjektivism
* Konsekventsialism
* Moraal
* Eetikakoodeks
* teaduseetika

Viited
------

1. ↑  Tartu Ülikooli eetikaveeb
2. 1 2  Chris Pauling 2005 "Sissejuhatus budismi", FWBO Tallinn
3. ↑  Sangharakšita 1994 "Buddha õilis kaheksaosaline tee", Tallinn:Koolibri
4. ↑  "Ida mõtteloo leksikon". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. august 2017. Vaadatud 11. juulil 2017.
5. ↑  David Smith 2002 "Dharma Mind Wordly Mind", Aloka Publications
6. ↑  Sheng-Yen 2007 "Härja jälgi mööda", Tänapäev; lk 97–113

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Eetika** |

* Eetikaveeb
* Maailma Arstide Liit, "Arstieetika käsiraamat", Kirjastus Elmatar, 2007, ISBN 978-9985-4-0517-8
* Budistlikud käitumisjuhised ilmalikele harjutajatele