recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Léon Jouhaux** (1. juuli 1879 – 28. aprill 1954) oli Prantsuse ametiühingujuht. 

1951. aastal anti talle Nobeli rahuauhind.

Välislingid
-----------

* Nobeli rahuauhinna ametlik leht

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaloolisest piirkonnast; Rooma provintsi kohta vaata artiklit Kiliikia (Rooma provints)* |

---

Kiliikia (Cilicia)
**Kiliikia** oli ajalooline maakond ja riik Väike-Aasias, mis ulatus selle kagurannikust lõunas kuni Tauruse mägedeni põhjas. 

Esimesed teated pärinevad Assüüria allikatest umbes 10. sajandist eKr.
Allus alates 9. sajandist eKr Assüüriale, hiljem Pärsiale ja Ahhemeniidide riigile. 

333. aastal eKr vallutas Kiliikia alad Aleksander Suur. Hiljem kuulus Ptolemaiostele ja Seleukiidide riigile. 

Kiliikia ja Vahemere idaosa 2. sajandil eKr
Kiliikia 2. sajandil eKr
Rooma vabariigi Kiliikia ja Küprose provints
Aastal 102 eKr (mõningatel andmetel ka 103. aastal eKr) langes Rooma vabariigi võimu alla, Kiliikia ja Küprose provintsina ning järgnevalt Ida-Rooma riigi (Bütsantsi) osana. 

Anatoolia alad 264. aastal, Rooma vabariigi provintsina
Kiliiklased olid tuntud kui ohtlikud piraadid.[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Tarsa = Tarsus = Tarsos (Ταρσός) = Tarson (Տարսոն), linn, millel on vanust üle 6000 aasta ning milles kohtusid Marcus Antonius ja Kleopatra
* Kiliikia Armeenia kuningriik

Viited
------

* 14. juuli 2006, Silver Saluri, Mereriigi Armeenia purjelaev väisas Tallinna, postimees.ee
* 20. november 2015, Poole Uhtna aardest moodustavad provintsiaalrooma mündid, virumaateataja.ee
Kiletransistori struktuur (all asetseva paisu korral, *bottom-gate*)
**Kiletransistor** (lühend TFT inglise keele sõnadest *thin-film transistor*) on eritüüpi väljatransistor, täpsemalt isoleeritud paisuga väljatransistor (IGFET ehk MISFET), mida kasutatakse eriti vedelkristallkuvarites, igas pildipunktis kolm transistori.

Niisugune transistor saadakse mitmekihilise kilestruktuurina enamasti klaasi pinnal. Kiletransistor erineb tüüpilisest isoleeritud paisuga väljatransistorist (peale kasutatavate materjalide) eelkõige suurepinnalise paisu (*Gate*) poolest, nii et selle peale mahuvad lätte (*Source*) ja neelu (*Drain*) elektroodid. Need on kontaktis pooljuhiga (amorfse räniga), mida isoleerib paisust dielektrikukiht. Paisumaterjaliks on peamiselt nanotehnoloogiline indiumtsinkoksiid (ITO), mis tagab paisu läbipaistvuse ja väikesed mõõtmed.

Elektroodide vastastikune paigutus võib olla ka joonisel näidatust erinev: suurepinnaline pais võib olla kõige peal (*top-gate*), ka võib amorfse räni kiht (joonisel sinine) ulatuda üle lätte ja neelu. Kiletransistori elektroodide mõõtmed on enamasti kümnetes ja sadades nanomeetrites. 

Kiletransistor töötati välja USA firmas RCA Laboratories 1960. aastatel Esimene läbipaistev, tsinkoksiidil põhinev kiletransistor leiutati 2003. aastal.

Vaata ka
--------

* LCD TFT
* Vedelkristallkuvar

Välislingid
-----------

* Thin Film Transistor
**Kilingi-Nõmme II algkooli põleng** toimus 1937. aasta 20. aprillil Kilingi-Nõmme II algkoolis.

Õnnetuse kirjeldus
------------------

Filmi näitamisel süttis projektoris film, sellest edasi film lahtistes filmikarpides. Tulemöll kestis mõne minuti. Kohapeal sai surma üks ja hiljem suri haiglas kuusteist last. Vigastada sai üle 50 lapse. Viimane, 18. laps suri Tallinnas kolm aastat hiljem, 20. aprillil 1940. 100 ruutmeetri suuruses klassiruumis viibis üle 130 lapse: 1. algkoolist, 2. algkoolist ja Lavi algkoolist.

Lapsed olid kogutud koolimaja teisel korrusel olevasse klassiruumi, kust ei olnud muud väljapääsu kui üksainus, sissepoole avanev uks. Mingeid tulekustutusvahendeid ruumis ei olnud.

Pärast õnnetust
---------------

25. aprill oli Kilingi-Nõmme alevis leinapäev – maeti tuleõnnetuse ohvreid, keda oli 13. Teine ühismatusepäev oli 1. mail, nädalaga oli Pärnu haiglas surnud veel 3 last.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Kilingi-Nõmme tuleõnnetuse ohvrite ühishaud ja mälestusmärk Saarde kalmistul (2014)
8. juunil 1941 avati Saarde kalmistul mälestusmärk 1937. aasta tuleõnnetuses hukkunud Kilingi-Nõmme kooli õpilastele (skulptor Paul Horma).

Viited
------

1. ↑  Suurim kooli tragöödia Eestis: Põlemalahvatanud filmilint tappis Kilingi-Nõmmel 18 last Õhtuleht, 21.04.2007.
2. ↑  Olev Paukson. *Alevikust linnaks: Kilingi-Nõmme 70*. Arendus- ja innovatsioonikeskus Livonia, Pärnumaa 2008. Lk 45
3. ↑  Kurbmäng Kilingi-Nõmmel. Postimees, 22. aprill 1937
4. ↑  Olev Paukson. *Alevikust linnaks: Kilingi-Nõmme 70*. Arendus- ja innovatsioonikeskus Livonia, Pärnumaa 2008. Lk 46
5. ↑  Foto: Mälestusmärgi avamine 1937. aasta tuleõnnetuses hukkunud Kilingi-Nõmme kooli õpilastele Rahvusarhiivi fotode andmebaas

Välislingid
-----------

* Suurim kooli tragöödia Eestis: Põlemalahvatanud filmilint tappis Kilingi-Nõmmel 18 last Õhtuleht, 21. aprill 2007.
**Venno Laul** (11. september 1938 Kuressaares – 14. oktoober 2018) oli eesti koorijuht ja muusikapedagoog.

Lõpetas koorijuhtimise erialal 1956 Tartu Muusikakooli ja 1961 Tallinna Riikliku Konservatooriumi. Aastatel 1968–1971 stažeeris Leningradi konservatooriumi assistentuuris. 

Ta töötas 1960–1966 muusikaõpetajana Tallinna 22. Keskkoolis, kus algatas 1965. aastal keskkoolis muusika süvaklassi, ja 1966–1972 koormeistrina Estonias. 

1972. aastast oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimisõppejõud (alates 1987 professor, 1974–1981 dekaan, 1981–1982 prorektor ja 1982–1992 rektor). 

1969. aastast oli ta Riikliku Akadeemilise Meeskoori (RAM) stuudio juhataja ja dirigent, asutas 1971. aastal samas poistekoori, oli selle kunstiline juht ja peadirigent (kuni 1990). 

Ta oli ka 1977. 1982. ja 1987. aasta koolinoorte laulupeo ning XIX, XX, XXI, XXII ja XXIII üldlaulupeo üldjuhte.

Aastatel 1986–1996 oli ta Eesti Kooriühingu esimees.

1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige. Ta oli ka Eesti Kongressi liige.

Alates 2005. aastast töötas Venno Laul Estonia Klaverivabriku juhatajana. 

Venno Laul on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Tunnustus
---------

* 1985 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1996 Gustav Ernesaksa koorimuusika preemia
* 2001 Valgetähe II klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Venno Laulu lesk Reet Laul on pianist. Nende tütar Meeli Hirvonen on arst ja pianistist poeg Indrek Laul on ettevõtja.

Viited
------

1. ↑  "Eesti Kooriühing". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. september 2016. Vaadatud 10. aprillil 2017.
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3397
3. ↑  Tõuse ja sära

Välislingid
-----------

* Kadri Paas, "Dirigent ja Kesklinna juht Venno Laul hirmutas kunstnikke trahviga?", Õhtuleht, 17. juuli 2002
* Venno Laul (70) – poistekoori ja uue muusikaakadeemiamaja rajaja, Eesti Päevaleht, 6. september 2008
Venta Lietuvos žemėlapyje
Venta
**Venta** (liivi keeles *Vǟnta joug*) on jõgi Leedus ja Lätis.

Venta algab Leedus Žemaitija kõrgustikul, voolab peamiselt loodesse ja suubub Ventspilsis Läänemerre. Jõgi on 346 km pikk (sellest Lätis 178 km), valgla on 11 800 km², sellest 67% Lätis. Vooluhulk suudmes on 44, teistel andmetel 99,5 m³/s. Jõgi on Leedu ja Läti piiril 40–50 m, suudmes 150–200 m lai.

Jõgi lähtub Telšiai ja Šiauliai maakonna piirilt ning voolab algul itta, läbides Užventise, siis pöördub põhja, läbides Kuršėnai, ja lõpuks loodesse. Pärast voolamist läbi Papilė ja Venta jõuab ta tagasi Telšiai maakonda, kus läbib Viekšniai ja Mažeikiai. Seejärel ületab ta Läti piiri.

Lätis läbib Venta jõgi kõigepealt Salduse piirkonda, kus läbib Kalni ja Nigrande, seejärel Skrunda piirkonda, kus läbib Skrunda. Järgmisena läbib jõgi Kuldīga piirkonda, kus jõe kaldal asub Kuldīga, ning lõpuks Ventspilsi piirkonda, kus läbib Ventava ning Piltene ja suubub Ventspilsis merre.

Venta suurimad lisajõed on Virvyčia (99,7 km, vasakpoolne), Šerkšne (vasakpoolne), Vadakste jõgi (82,2 km, parempoolne), Varduva (96 km, vasakpoolne), Ciecere (parempoolne) ja Abava (129 km, parempoolne).

Ülemjooksul on jõgi Venta kanali kaudu ühendatud Dubysa jõega, mis suubub Nemunasesse.

Alamjooksul Kuldīga lähedal asub Venta juga (ka Rumba juga), mis on küll kõigest paar meetrit kõrge, kuid 240 m lai ja seega Läti kõige laiem ja ühtlasi veerikkam juga.
**Lasnamäe vana paemurru paljand** on paljand Tallinnas Pae järve kagukaldal.

Paljanduvad Uhaku lademe kivimikihid. Paljand on Lasnamäe lademe Pae kihistiku stratotüüp.

Paljand on tunnistatud kaitstavaks looduse üksikobjektiks.

Karjääri põhjakaldal paljandub 5,54 meetrit lubjakivi, kaguosas on paljandi kõrgus veepinna kohal 5,45 meetrit, ent seal on paesein taimestikust ja rusust puhastatud. Aastal 1970 paljandus karjääris 8,7 meetrit paasi, milles Pae kihistik oli alumises osas. Seega on kihistiku kivimid tänaseks vee alla jäänud.

Paemurd
-------

Ajaloolise Jõelähtme kihelkonna Nehatu Laksbergi paemurru rendiõigused omandas 1898. aastal Karl Reinhold Christian Koch (1841–1909) ja seejärel Andreas Robert Alexander Koch ja 1916. aastast Artur Johanson ning 1926. aastast Apollonie Oldekop. Lasnamäe Paemurd asus aadressil Lasnamägi 18. 

Lasnamäe veerule vana paemurru kohale asuti elumaju ehitama 20. sajandi alguses. 1960. aastatel suletud Lasnamäe paemurd on tänaseks veega täitunud (sügavus 8 meetrit) ja Pae järve ümbrus on kujundatud Paepargiks.

 *Pikemalt artiklis Pae järv*

Viited
------

1. ↑  Lasnamäe vana paemurru paljand Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 10.01.2018.
2. ↑  Pae kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 17.08.2019)
3. ↑  Eesti stratotüüpsed paljandid
4. ↑  Laksbergi paemurd, Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
5. ↑  Lasnamäe paas wäljaweokaubaks?, Päewaleht, nr. 126, 10 mai 1936
6. ↑  Jaak Juske, Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Sikupilli, Lasnamäe vanalinna lugu, forte.delfi.ee, 20.11.2016

Välislingid
-----------

* Lasnamäe vana paemurru paljand keskkonnaportaalis Muuda Vikiandmetes
* Rein Einasto, Paevana, Lasnamäe ehituspae lasundi murdmiskihtide nimed, Horisont nr 1/2010
**Lennuliiklusteeninduse Aktsiaselts** on Eesti Vabariigi Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi haldusalasse kuuluv aktsiaselts, mille põhifunktsioonid on rahvusvahelistele standarditele vastava aeronavigatsiooniteenuse osutamine ning lennuohutuse tagamine Eesti lennuinfopiirkonnas (FIR - Eesti õhuruum ja osaliselt neutraalvete kohale jäävad alad). Lähenemis- ja maandumisteenust osutatakse Tallinna ja Tartu lennuväljal. Töötajaid on ligi 200, neist kolmandiku moodustavad lennujuhid.

Lennuliiklusteeninduse AS aktsiate ainuomanik on Eesti Vabariik. Ettevõte maksis 2019. aastal Eesti riigile 5,2 miljonit eurot dividende.

Tegevus
-------

Ettevõtte põhikirjalised tegevusvaldkonnad on:

* aeronavigatsiooniteenuse osutamine;
* ohutu lennuliikluse tagamine;
* õhuruumi kasutamise organiseerimine ja kontrolli tagamine;
* aeronavigatsioonilise informatsiooni koostamine, vahetamine ja levitamine;
* lennundusalase ekspertiisi teostamine ja konsultatsioonitegevus;

Lennujuhtimise põhieesmärgiks on lennuohutuse tagamine ja kokkupõrgete vältimine nii õhusõidukite kui ka õhusõidukite ja maa peal olevate takistuste vahel. Lisaülesanneteks on pilootide varustamine vajaliku informatsiooniga (meteoroloogiline, aeronavigatsiooniline), lendude sujuvuse ja efektiivsuse tagamine ja häireteeninduse osutamine seda vajavatele õhusõidukitele. Lennujuhtimist teostavad vastava pädevusega lennujuhid.
Lennujuhtimisteenus on kompleksset tegevust, mis koosneb alljärgnevatest osateenustest:

* spetsiifilise lennuinfo edastamine pilootidele;
* lennuliikluse nõustamine;
* lennuliikluse juhtimine;
* häireteenus.

Koostöö
-------

2000. aastal sai Lennuliiklusteeninduse AS-ist aeronavigatsiooniteenust pakkuvate äriettevõtete rahvusvahelise organisatsiooni CANSO liige.

2002. aastal Lennuliiklusteeninduse AS liitus Põhjamaade aeronavigatsiooniteenust pakkuvate ettevõtete koostööga. 2007. aastast kannab ühendus nime Põhja-Euroopa aeronavigatsiooniteenust pakkuvate ettevõtete koostöö (North European ANS Providers – NEAP). Alates 2012. aastast muutusid koostöö põhimõtted ja nimeks sai Borealis alliance.

Lennuliiklusteeninduse AS osaleb NEFAB koostöös koos Läti, Norra ja Soomega ning Ühtse Euroopa taeva arendustegevuses SESAR koos NORACON partneritega.

Lennuliiklusteeninduse AS-il on tihe koostöö Eesti õhuväe allüksuse õhuseiredivisjoniga.

Vaata ka
--------

* Avameri
* Majandusvöönd
* Rahvusvaheline õigus
* Rahvusvahelised veed
* Rannajoon
* Siseveed
* Territoriaalmeri
* Veeala
* Õhuruum

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2012. Vaadatud 10. mail 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Riigi äriühingud maksavad eelarvesse 129 miljonit eurot dividende" ERR, 5. aprill 2019
**Meuse'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Ta on nime saanud Meuse'i jõe järgi.

Meuse'i aladel toimusid esimese maailmasõja ohvriterohkemad lahingud, seda eriti Verduni linna ümbruses.

Kuus valda Verduni ringkonnas, kohe Verdunist põhja (Beaumont-en-Verdunois, Bezonvaux, Cumières-le-Mort-Homme, Fleury-devant-Douaumont, Haumont-près-Samogneux, Louvemont-Côte-du-Poivre) on püsiasustuseta. Esimeses maailmasõjas hävitati need täielikult ja maa muutus nii elamiskõlbmatuks, et sõja järel otsustati neid mitte taastada. Neid ei liidetud aga sõja järel teiste valdadega, vaid säilitati sõjamälestuseks.

2015. aastani kuulus departemang Lorraine'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2009) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Bar-le-Duc | 62 092 | 1451 | 110 |
| Commercy | 45 101 | 1932 | 135 |
| Verdun | 86 810 | 2829 | 254 |

Vaata ka
--------

* Meuse'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Kutšluk** (ka **Kutšlug**, **Kuchlug**, **Küchlüg**, **Küçlüg**, **Güčülüg** või **Quqluq**; hiina keeles 屈出律) naimani väejuht, viimane Karakitai (Lääne-Liao dünastia) juht. Kui Tšingis-khaan naimanid alistas, põgenes ta läände Karakitaisse ning sai enda tulevase äia Yelü Zhilugu nõunikuks. Hiljem korraldas ta riigipöörde, kukutas Yelü Zhilugu ja Yelü dünastia ning asus ise troonile. Aastal 1218 tapeti ta mongolite poolt ning Karakitai liideti Mongolite riigiga.

Hoolimata sellest, et ta ei kuulunud Yelü dünastiasse, loetakse teda vahel viimaseks Lääne-Liao riigi valitsejaks, kuna ta nimetas ise enda riiki Suur-Liaoks.

Vaata ka
--------

* Kesk-Aasia vallutamine mongolite poolt

Viited
------

Kirjandus
---------

* Ata-Malik Juvayni. *The History of The World Conqueror*.
* Christian, David. *A History of Russia, Central Asia, and Mongolia*. (1998)
* de Hartog, Leo. *Genghis Khan: Conqueror of the World*. (1989)
* Biran, Michal. *The Empire of the Qara Khitai in Eurasian History: Between China and the Islamic World* (2005) Cambridge University Press, ISBN 0521842263
**Petšeneegid** olid petšeneegi keelt kõnelnud turgi rändhõimud. Mitmete uurijate arvates kuulus petšeneegi keel turgi keelte oguusi rühma

Antropoloogiliselt oli petšeneegid kaasaegsete kirjelduste kohaselt europiidid.

Balkani ja petšeneegide alad, ca 965. aastal
Esimest korda on petšeneege mainitud Hiina allikates 7. sajandil. Siis elasid nad Sõr-Darja ääres. Naaberrahvaste survel alustasid nad millalgi aastatel 790–850 lääne poole rändamist. 889. aastal ületasid nad Volga. 895. aastal saavutasid nad koos Bulgaaria tsaari Simeon I-ga võidu Musta mere põhjarannikul Etelközis elanud ungarlaste üle, kes seejärel suundusid üle Karpaatide tänapäeva Ungari territooriumile.

Petšeneegide khanaat, ca 1015. aastal
Petšeneegide alad, ca 1030. aastal
10. sajandil võitlesid petšeneegid Kiievi-Vene ja Kasaari kaganaadiga. Pärast Kasaari kaganaadi purustamist Svjatoslav I poolt 965. aastal saavutasid petšeneegid võimu Volgast lääne pool asuvate stepialade üle. 968. aastal piirasid nad Kiievit, kuid ei suutnud seda vallutada. 972. aastal tapsid nad Kiievi-Vene suurvürsti Svjatoslav I, kes pöördus tagasi sõjakäigult Bütsantsist.

1036. aastal said petšeneegid Jaroslav Targalt lüüa. 11. sajandi keskpaiku liikusid nad kumaanide survel lääne poole Doonau äärde. 1091. aastal lõid bütsantslased Alexios I-se juhtimisel koos kumaanidega Bütsantsi riiki tunginud petšeneege Maritsa jõe orus (tänapäeva Lõuna-Bulgaaria) Levounioni lahingus.

Valahhias eksisteeris viimane petšeneegide riik kuni 1171. aastani, mil kumaanid selle vallutasid.

2. aastatuhande alguses kaotasid nad oma etnilise identiteedi ja assimileerusid teiste rahvaste, eelkõige ungarlaste ja bulgaarlaste sekka. Osadest petšeneegidest kujunesid gagauusid. 15. sajandil võtsid Ungaris mõned inimesed perekonnanimeks Besenyö, mis on petšeneegide nime ungarikeelne vaste.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Petšeneegid** |

Viited
------

1. ↑  Баскаков, Н. А. Тюркские языки, Москва 1960, lk. 126–131
Petǎr Zlatev
**Petǎr Ivanov Zlatev** (2. november 1881 – 24. juulil 1948) oli Bulgaaria sõjaväelane, peaminister 1935. aastal.

Ratsaväekindral Zlatev oli parempoolse Sõjalise Liidu liige, kellest pärast 1934. aasta riigipööret sai kaitseminister. Pärast uut riigipööret määras Boris III ta 22. jaanuaril 1935 peaministriks. Kui Boris III oli võimu riigis kindlalt enda kätte saanud, vallandas ta Zlatevi peaministri kohalt. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Kimon Georgiev** | **Bulgaaria peaminister**1935 | Järgnev**Andrej Tošev** |

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev | Denkov
**Peugeot 108** on Peugeot' pool toodetav väike linnaauto, mida esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel ning see jagab platvormi ja tehnikat Citroën C1 ja Toyota Aygoga.

Peugeot 2014. aastast toodetava mudeli 108 disainis on arvestatud põhimõttega, et auto oleks kompaktne, isikupärane, mugav ja keskkonnasõbralik. Peugeot 108 jaoks saab valida nelja ökonoomse kolmesilindrilise mootori seast. Kõige säästlikum neist paiskab õhku 88 g CO2/km. 

Peugeot 108-l on nutikas Mirror Screen süsteem (töötab 7-tollisel ekraanil), mis võimaldab auto kasutajal ühendada oma nutitelefoni autoga, kasutades mugavalt kõiki telefonirakendusi. Mirror Screeni süsteemiga töötavad Android, RIM, Windows ja iOS operatsioonisüsteemi kasutavad nutitelefonid. 

Peugeot 108 on saadaval kolme- ja viieukselisena ning kahes versioonis: klassikalise kõvakatusega ja pehme tekstiilkatusega poolkabrioletina. Lisaks on võimalik valida kolme värvi vahel sisekujunduses ning varieerida väliste ja sisemiste dekoratiivsete detailidega, et muuta auto isikupäraseks. 

* 
* 
* 

2021. aastal lõpetati Peugeot' 108 ja Citroën C1 tootmine ja autodele järgmist põlvkonda ei plaanita seoses PSA ja FCA liitumisega.

Viited
------

1. ↑  Tom Webster (14. veebruar 2014). "2014 Peugeot 108 revealed". *Whatcar.com*.
2. ↑  Angel Sergeev (16. oktoober 2020). "Peugeot 108 And Citroen C1 To Be Discontinued: Report". *motor1.com*.
Pildil on näha purpura löövet**Purpura** on lööve, mis on põhjustatud vere lekkimisest kõige peenematest veresoontest, kapillaaridest. 

Purpura tekkel võib olla erinevaid põhjuseid, kõik nad haaravad vere hüübimissüsteemi või kahjustavad kapillaaride seinu. Tavalised põhjused on infektsioon, allergiline reaktsioon või reaktsioon ravimile, mis kutsuvad veresoontes esile põletiku.

Sümptomid
---------

1. Tumepunased ebakorrapärased laigud suurusega nööpnõelapeast kuni 2 cm
2. Klaasi või näpuga vajutades laigud ei kao.
3. Laigu keskosa võib olla veidi kõrgem.
4. Enamus laike on jalgadel ja tuharatel.
5. Lapsel on hiljuti olnud viirusinfektsioon.
6. Vahel kaasnevad liigeste valulikkus, kõhuvalu, tume (roostekarva) uriin.

Purpura lööve esineb harva. Selle ilmnemisel on oluline kontakteeruda arstiga. Kuigi purpura põhjus ei ole tavaliselt tõsine, on väga oluline välistada ägedad infektsioonid nagu meningokokiline septitseemia või meningiit, kuna see lööve võib olla üks neile diagnoosidele viitav võtmesümptom.

Erivormid
---------

Henoch-Schönlein purpura (üks haigusvormidest) põhjustab liigeste valulikkust, vahel turset, kõhuvalu ja neerupõletikku, ka iseloomulikku püsivat löövet tavaliselt reaktsioonina viirusinfektsioonile. Lööve võib järgnevate infektsioonide järel taas ilmuda. Trombotsütopeeniline purpura on MMR-vaktsineerimise järel harvaesinev kõrvaltoime ja ilmneb lööbena, mis koosneb väikestest sinakatest laikudest, mis ilmuvad kuue nädala jooksul peale vaktsinatsiooni.

Ravi
----

* Lööve ise ei vaja spetsiaalset ravi.
* Patsient vajab ravi, kui neerud on haigusest haaratud.
* On vaja selgitada infektsiooni põhjus ja ravida seda.

Prognoos
--------

* Lööve taandub ühe kuni kolme nädalaga.
* Patsient tervistub tavaliselt täielikult.
* Järgnevate infektsioonide ajal võib mõnikord purpura uuesti tekkida.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Middlemiss, Prisca (2002). *Mis lööve see on? Kuidas tunda ära ja ravida laste nahalööbeid*. Tallinn: Sinisukk. ISBN 9985735749.
**Windows XP** on Windowsi 9. operatsioonisüsteem. See anti välja 25. oktoobril 2001.

Microsofti toetus Windows XP 2. hoolduspaketile (Service Pack 2) lõppes 13. juulil 2010.

Alates 8. aprillist 2014 ei ole tugi ega värskendused Windows XP-le enam saadaval.

Windows XP-ga arvutite teenindamiseks arvutivõrgus on servertarkvaraks Windows 2003, kuigi Windows XP ühildub ilma probleemideta ka Windows NT serveriga ja Windows 2000 serveriga.

Kasutamisvõimaluste alusel eristatakse:

* Windows XP Home
* Windows XP Professional
* Windows XP Professional 64-bit
* Windows XP Media Center Edition

Nende peamine erinevus on arvutivõrgu kasutamise võimaluste osas.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Windows XP veebisaidil Microsoft.com

| * v
* r
Microsoft Windows |
| --- |
| MS-DOS-põhised | 
1.0 • 2.0 • 2.1x • 3.x • 95 • 98 • Me |
| NT-alusel | 
NT 3.1 • NT 3.5 • NT 3.51 • NT 4.0 • 2000 |
| NT-põhised | 
XP • PE • Server 2003 • FLP • Vista • Home Server • Server 2008 • 7 • 8 (8.1, RT) • 10 (Mobile) • 11 |
| CE-põhised | 
CE • Mobile |
**Wine** (rekursiivne lühend ***W**ine **I**s **N**ot an **E**mulator*) on vaba tarkvara, mis võimaldab käivitada Microsoft Windowsile mõeldud programme teistes operatsioonisüsteemides. Näiteks Linuxi, FreeBSD ning Mac OSi keskkonnas. 

Wine'iga tuleb kaasa tarkvarateek *Winelib*, millega arendajad saavad kompileerida Windowsi programme, et lihtsustada nende tööd Unix-tüüpi süsteemides.

Nagu nimigi ütleb (inglise keeles "Wine ei ole emulaator") pole Wine emulaator. Täieliku emuleerimise asemel pakub Wine alternatiivse implementatsiooni DLL-idest, mida Windowsi programmid kasutavad, ja protsessi, mis asendab Windows NT kernelit.

2018. aasta 21. augustil tegi Valve avalikuks enda Wine versiooni nimega Proton. Proton erineb tavalisest Wine-st sellega, et sisaldab veaparandusi ja täiendusi, mis ei ole veel, või mida sootukski ei soovita ülemjooksus vastu võtta, nagu näiteks Vulkanil-põhinev Direct3D 9-11 ühilduvuskiht DXVK.

Vaata ka
--------

* ReactOS

Viited
------

1. ↑  "Winelib". *WineHQ Wiki*. 29.06.2008.
2. ↑  "Introducing a new version of Steam Play". *Steam Community*. 22.08.2018.
3. ↑  Michael Larabel (24.08.2018). "Valve Offers Up Proton Beta For Testing Steam Play Enhancements". *Phoronix*.
4. ↑  Michael Larabel (27.03.2019). "A Lot Of Valve's Proton Work Is Landing Back In Upstream Wine". *Phoronix*.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Wine** |

* Wine HQ – Wine'i koduleht
* Wine'i allalaadimiseleht
* Wine Pingviini vikis
**Windows Server 2003** (lühendina ka **Win2K3**) on serveritele mõeldud Microsofti operatsioonisüsteem. See anti välja 24. aprillil 2003 kui Windows 2000 Server järglane. 6. detsembril 2005 toodi turule selle uuem versioon Windows Server 2003 R2. Windows Server 2003 järglaseks on Windows Server 2008, mis anti välja 4. veebruaril 2008.

Töökindlus
----------

See Windowsi versioon on üks kõige töökindlam, mis Microsoft kunagi välja on andnud. Tema **uptime** ehk tõrgeteta töö aeg on keskeltläbi 99,99%.[*viide?*] See on vähem kui üks tund mittetöötamist ühe aasta jooksul.
Windows Server 2003 on ka üks viimaseid Windowsi versioone (kerneleid) kus DOS-i rakendused töötavad enam-vähem nende täisfunktsionaalsuses, kaasarvatud lõikelauarakendused.

Täiendamine riistvaraliselt
---------------------------

Mälu saab lisada 32-bitises süsteemis kuni 32 GB RAMi ja 64-bitises isegi kuni 1 TB RAMi. Sobiva riistvara installimise järel tuleb server taaskäivitada.

Turvalisus
----------

Windows Server 2003 Enterprise Edition koos Service Pack 1-ga on saanud Common Criteria 4. taseme sertifikaadi. Teenuste hulgast võiks esimesena ära mainida Active Directory Federation Services (ADFS) teenuse. Selle abil saab ühe sisselogimisega autentida ennast mitmes veebirakenduses. Failide krüpteerimiseks on olemas Encrypting File System (EFS). See kaitseb ka selle eest, et ketta varastamise korral ei ole võimalik ilma sobiva võtmeta sealt faile kasutada. Võrguliikluse turvamiseks on olemas aga Internet Protocol Security (IPsec).

Hallatavus
----------

Active Directory abil on saab kasutajatele määrata sobivad õigused. Windows System Resource Manageri (WSRM) abil saab piirata kasutajatele eraldatavat serveriressurssi. Tähtsamate toimingute jaoks saab seda rohkem anda ja vähem tähtsate jaoks jällegi vähem. Automated Deployment Services (ADS) abil on võimalik hallata eri paigus asuvaid servereid. Terminal Services Session Directory on teenus, mis võimaldab kasutajal näiteks pärast voolukatkestust uuesti sisse logides tööd jätkata samast kohast.

Välislingid
-----------

* Windows Server System

| * v
* r
Microsoft Windows |
| --- |
| MS-DOS-põhised | 
1.0 • 2.0 • 2.1x • 3.x • 95 • 98 • Me |
| NT-alusel | 
NT 3.1 • NT 3.5 • NT 3.51 • NT 4.0 • 2000 |
| NT-põhised | 
XP • PE • Server 2003 • FLP • Vista • Home Server • Server 2008 • 7 • 8 (8.1, RT) • 10 (Mobile) • 11 |
| CE-põhised | 
CE • Mobile |
**Windsor** on linn Kanadas Ontario provintsis. Linn asub Detroiti jõe kaldal, Ameerika Ühendriikide linna Detroiti vastas. Windsor on Kanada kõige lõunapoolsem linn.

2021. aasta rahvaloenduse kohaselt on elanike arv 229 660. Aastal 2016 oli elanikke 217 188. Elanike arvult oli see 2021. aastal Ontario provintsis kümnendal ja Kanadas 23. kohal.

Windsori asutasid prantslased 18. sajandi keskpaigas. Linnaõigused sai Windsor 1854. aastal. Linn on saanud nime Inglismaal asuva Windsori linna järgi.

Windsori ja Detroiti ühendab Ambassadori sild, mis on kõige tihedama kaubaliiklusega punkt Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril.

Tähtsaim tööstusharu on autotööstus ja Windsor on tuntud ka Kanada autotööstuse pealinnana.

Linnas asub Windsori Ülikool.

Linnas tegutsevad jäähokiklubi Windsor Spitfires, mis mängib Ontario Hockey League'is, ja korvpalliklubi Windsor Express, mis mängib Kanada kõrgliigas. 2016. aastal toimusid Windsoris ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused.

Sõpruslinnad
------------


|  |  |
| --- | --- |
| * Hiina Changchun, Hiina (1992)
* Suurbritannia Coventry, Suurbritannia (1963)
* Jaapan Fujisawa, Jaapan (1987)
* Kanada Granby, Kanada (1956)
* Lõuna-Korea Gunsan, Lõuna-Korea (2005)
* Poola Lublin, Poola (2000)
 | * Saksamaa Mannheim, Saksamaa (1980)
* El Salvador Las Vueltas, El Salvador (1987)
* Põhja-Makedoonia Ohrid, Põhja-Makedoonia
* Prantsusmaa Saint-Étienne, Prantsusmaa (1963)
* Mehhiko Saltillo, Mehhiko
* Itaalia Udine, Itaalia (1975)
 |

Viited
------

1. ↑  "Our Twin Cities". *citywindsor.ca*. City of Windsor. Vaadatud 20.8.2018.

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
|  |
| --- |
|  |
| **"Magav Venus"** |
| **Giorgione**, u 1510 |
| õli lõuendil |
| 108,5 × 175 cm |
| Gemäldegalerie Alte Meister, Dresden |

**"Magav Venus"** (ka "**Dresdeni Madonna**") on itaalia maalikunstniku Giorgione maal, üks tema viimastest teostest.[*viide?*]

Pildil on alasti naisterahvas, kelle profiil paistab jäljendavat mäestikku tagaplaanil. Giorgione pani suurt rõhku tausta detailidele ja varjudele. Valik alasti naise kasuks märkis nii revolutsiooni kunstis kui ka stardipauku modernsele kunstile. Giorgione ei jõudnud enne oma surma teost lõpetada. Ent Tizian lõpetas hiljem magava Venuse kohal kõrguva taevalaotuse, kusjuures Tizian maalis Dresdeni Madonna ajendil ka ise sarnase Venuse. Giorgione Venuse erutavat, pöörast ja muutlikku alastust ei suutnud Tizian siiski tabada.[*viide?*]

Erootilised mõistaandmised on tulenenud Venuse tõstetud käest ning seda peetakse kogu teose aluseks. Parem käsi on muundunud just seetõttu, et see kujutaks endast seksuaalsuse sümbolit, nagu ka vasaku käe asetsemine kubemel. Linad on maalitud hõbedase varjundiga, pigem külmades toonides, mis on vastuoluline tavalisele pesu kujutamisele. Tiziani ja Diego Velázqueze maalidega võrreldes paistavad Giorgione linad väga range ja jäigana. Inimkeha orgaanilisusele, naturaalsusele ja maalähedusele viitab maapinna reljeefi ning naisekeha kurvide miimika ja vastavus.[*viide?*]

Looduse ja figuuri ilu mõtisklev olek on Giorgionele omased. Maali kompositsioon on mõjutanud hilisemaidki kunstnikke, näiteks Ingres'i ja Rubensit. Giorgione ja Tiziani Venused on oma olemuselt otseselt ühendatud Manet' "Olympiaga".[*viide?*]
Nursi magasiait
Vaimõisa magasiait
**Magasiait** (ka **magasi**) oli ühiste viljavarude (magasivili) hoidmiseks mõeldud ait.

Maakividest Holstre magasiait
Euroopas oli varaaitade süsteem kui sõjaväe toiduainete ja hobusesöödaga varustamise viis olemas juba 17.–18. sajandil. Veelgi varem loodi varaaidad suuremate linnade elanikele.

Eestimaal
---------

Magasiait oli algul kogukonna, hiljem valla ühine ait, mis oli vallarahva, mitte riigi või mõisniku omanduses. 1866. aasta vallaseaduse kohaselt pidi kohalikku viljatagavara hoidma kohalik kogukond. Laenatud vili tuli väikese protsendiga hiljem tagasi tuua. Aidast anti vilja ka vaestele, vilja müügitulust anti abivajajatele toetust.

Magasiaida varusid kasutati, kui talupoegi tabas ikaldus. Liivimaa kubermanguvalitsus kohustas 18. sajandi teisel poolel mõisnikke looma ja hoidma talupoegade jaoks teatavat viljatagavara, mida neile näljaajal laenuks anda.. Liivimaal - "üks tsetvert talivilja ja pool tsetverti suvivilja tuleb igaühe meesterahva hinge kohta".

1802. aastal oli Eestimaal 548 magasiaita ja 1823. aastal Liivimaal 932 vallamagasihoonet.

Magasiaitade tähtsus hakkas 19. sajandi teisel poolel toiduolude paranemise tõttu vähenema ning 20. sajandi alguseks oli ühisaitade vajadus praktiliselt kadunud.

Vaata ka
--------

* Paide magasiait

Viited
------

1. ↑  Vaimõisa mõisa sepikoda kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.06.2022)
2. 1 2 3 4 5  "Magasiaidad päästsid elusid ja lõid soodsa pinnase ühistegevuseks", Eesti Loodus, 2012/6-7 (vaadatud 6. märts 2013)

Välislingid
-----------

* Käsud, Nende asjade pärrast, mis Baltia-merre kubbermangude makoggukondades rahva heaks ja kasuks seatud. Selo-Ilinskoje, 11. Juni-k. p. aastal 1866
Logo

**Magento** on avatud lähtekoodiga e-kaubanduse platvorm. See on kirjutatud skriptimiskeeles PHP. Tarkvara loodi algselt firma Varien Inc. poolt. Esimene avalikkusele kättesaadav väljalase anti välja 31. märtsil 2008.

Uurimuse kohaselt, mille viis läbi aheadWorks 2015. aasta mais, on Magento turuosa 30 kõige populaarsema e-kaubanduse platvormi seas 29,8%. Magento Commerce platvormil on üle 250 000 ülemaailmse kaupmehe. 17. novembril 2015 anti välja Magento 2.0. 
Magento kasutab MySQL/MariaDB andmebaase, PHP-programmeerimiskeelt ja elemente Zend Frameworkist. Samuti on Magentos kasutusel objektorienteeritud programmeerimine ja MVC arhitektuur.

Omadused
--------

Magento sisaldab veebimallide süsteemi, mille abil saab luua palju välimuselt sarnaseid lehti ning muuta teemat vastavalt vajadusele.

Magento sisaldab ka alusteemat, mille abil saab luua algse veebipoe. Kuid kasutajatel on võimalik installida erinevaid teemasid, mis muudavad lehe välimust ja selle funktsioone. Magento võimaldab teemade vahetamist veebisaidil, ilma et kaoks lehtede sisu. Teemasid saab installida tõstes vajalikud failid üles serverisse, kus veebisait asub. Selleks saab kasutada FTP-d või SSH-d. Ning teemasid saab aktiveerida administreerimispaneeli kaudu.

Magento arendajad on loonud mooduleid, mis laiendavad programmi algset funktsioonivalikut. Kasutajad saavad installida mooduleid neid internetist alla laadides ning seejärel veebilehe serverisse tõstes või Magento Connect Manageri kaudu mooduli *Extension Key'd* kasutades.

Magento võimaldab kasutajatel integreerida paljusid domeeninimesid ühte juhtpaneeli ning hallata ühest administreerimispaneelilt rohkem kui ühte poodi.

Viited
------

1. ↑  Shatkov, Dmitry (25. mai 2015). "Ecommerce Platforms Popularity, May 2015: Two Platforms Take Half". aheadWorks. vaadatud 25. august 2016.
2. ↑  Toptal - Magento tutvustus: tipp-e-kaubanduse ökosüsteemi navigeerimine
3. ↑  "A New Era of Commerce Innovation". *Magento*. vaadatud 25. august 2016.
4. ↑  "Varien and the Magento eCommerce Platform" (PDF). Zend. vaadatud 25. august 2015.
5. ↑
**Peeter Raudsepp** (28. veebruar 1897 Heinaste – 1948 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja insener.

Elulugu
-------

Peeter Raudsepp oli merekooli õpetaja poeg.

Ta lõpetas 1916. aastal Harkivis gümnaasiumi ja 1927. aastal Leningradi Sõjaväeakadeemia ehitusinsenerina; tehnikakandidaat (1939, Moskva Sõjaväeinseneride Akadeemia). 

Oli aastatel 1927–1932 töödejuhataja, ehituse ülem, Leningradi sõjaväeringkonna vaneminsener, 1932–1937 Moskva Sõjaväeinseneride Akadeemias vanemõpetaja, 1937–1940 "Kaug-Ida Sõjaväeehituse" peainsener, 1940–1941 Moskva Sõjaväeinseneride Akadeemia dotsent, kateedrijuhataja, 1942–1944 Moskva Sõjaväetööstusehituse Peavalitsuse tehnilise osakonna ülem, 1944–1946 Eesti NSV ehituse ja ehitusmaterjalide tööstuse rahvakomissari asetäitja, 1946–1947 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitustööde teostamise kateedri juhataja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: lennuväljade ehitamise küsimused. 16 teaduspublikatsiooni (salastatud).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* TPI 1936–1986, 228, 240.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Peeter Pints** (sündinud 17. juulil 1944 Tallinnas) on eesti filosoof.

Elukäik
-------

Peeter Pints on töölise poeg.

Ta on lõpetanud 1963. aastal Tallinna Kaugõppekeskkooli, 1969 Leningradi Ülikooli, 1974 samas aspirantuuri; filosoofiakandidaat (1975, samas), väitekiri "Проблема личности в социологии Н. Михайловского". 

Ta töötas aastatel 1974–1997 Tallinna Pedagoogilise Instituudi / Tallinna Pedagoogikaülikooli filosoofia osakonna vanemõpetaja ja dotsendina. Õpetanud filosoofia ajalugu, eetikat, inimese filosoofiat.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: filosoofia ajalugu, sotsioloogia, sotsiaalpsühholoogia. Teadustöö tähtsamaid tulemusi: kollektiivse käitumise sotsiaalpsühholoogiliste mehhanismide ja populismi arengutendentside kindlakstegemine. Üle 30 teadustrükise.

Publikatsioone
--------------

* Mateeria mõiste olemus V. I. Lenini teoses "Materialism ja empiriokrititsism" ja kaasaeg. Tallinn, 1983
* Ideede võitlus arusaamades. Tallinn, 1986
* Populism minevikus ja tänapäeval. // Aja Pulss (1989) 1
* Inimkäsitlused ja eetika sotsiaaltöö lähtekohana (kaasautor A. Tiko). Tallinn, 1997
* Berliini probleem ja külm sõda. Tallinn, 2003
* Globaliseerumine ja postkommunismi kujunemine. Tallinn, 2004.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide.

Kirjandus
---------

* Virkus, R. Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade. Tallinn, 1998, 125.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Arto Tolsa Areena
**Arto Tolsa Areena** on Soomes Kotkas asuv jalgpallistaadion, mis asub Kotkansaarel Katariina linnaosas. Staadion on esiliigas mängiva jalgpalliklubi FC KooTeePee koduväljak.

Ajalugu
-------

**Kotkan urheilukeskus** (spordikeskus) valmis Helsingis toimunud 1952. aasta olümpiamängude tarbeks. Staadionit tunti selle nime all pikka aega, kuid nimetati ümber tuntud Kotka jalgpalluri Arto Tolsa surma järel.

### 1952. aasta olümpiamängud

Kotka spordikeskuses mängiti neli 1952. aasta olümpiamängude jalgpallimatši ja staadioni pealtvaatajate rekordtähised pärinevad tollest ajast. 16. juulil mängiti seal kaks esimese ringi mängu: Nõukogude Liigu ja Bulgaaria (2-1) mängu käis vaatamas 10 637 pealtvaatajat ning Egiptuse ja Tšiili (5-4) mängu 5354 pealtvaatajat. 1/8 finaalis toimus Kotkas üks mäng 20. juulil, kus kohtusid Luxembourg ja Brasiilia, millest võitjana väljus viimane 1-2. Seda mängu jälgis 6791 vaatajat. Olümpiamängude suurim pealtvaatajate magnet Kotkas oli 24. juulil mängitud veerandfinaalmäng, kus hilisem olümpiavõitja Ungari kohtus Türgiga ja võitis 7-1. Seda mängu külastas 20 000 pealtvaatajat.

Välislingid
-----------

* Pilte Arto Tolsa Areenast FC KooTeePee kodulehel
Artois (purpur) tänapäeva Pas-de-Calais' departemangus
Artois' krahvkonna lipp
**Artois** (hollandi *Artesië*) on endine Põhja-Prantsusmaa provints. Selle territooriumi pindala on umbes 4000 km² ja rahvaarv umbes 1 miljon. Selle peamised linnad on Arras (hollandi *Atrecht*), Saint-Omer, Lens ja Béthune.

Paiknemine
----------

Artois' territoorium hõlmab siseosa Pas-de-Calais' departemangust, mille lääneosa moodustab endine Boulonnais. Artois' territoorium kattub laias laastus Arrasi, Béthune'i, Saint-Omeri ja Lensi ringkonnaga ning Montreuil' ringkonna idaosaga. See hõlmab söevälja lääneosa, mis ulatub itta läbi Nordi departemangu ja üle Kesk-Belgia.

Ajalugu
-------

Artois' krahvkonna paiknemine 15. sajandil
Algselt annekteeris feodaalse Artois' krahvkonna Flandria krahvkond. See läks aastal 1180 Prantsusmaale kui Flaami printsessi Isabelle de Hainaut kaasavara ning tehti aastal 1237 taas eraldi krahvkonnaks Isabelle'i lapselapse Roberti jaoks. Pärandi kaudu läks Artois aastal 1384 Burgundia hertsogite võimu alla. Neljanda hertsogi Charles Südi surmaga pärisid Artois Habsburgid ja see läks dünastia Hispaania harule. Pärast 1566. aasta usurahutusi Madalmaades liitus Artois aastal 1576 lühidalt Hollandi mässuga, osaledes Genti rahustamises kuni Arrasi uniooni moodustamiseni aastal 1579.

Pärast Arrasi uniooni jõudsid Artois ja Hainaut (hollandi *Henegouwen*) eraldi kokkuleppele Felipe II-ga. Artois jäi Hispaania Madalmaadesse kuni prantslased vallutasid selle Kolmekümneaastase sõja käigus. Anneksiooni tunnistati Püreneede rahuga aastal 1659 ja sellest sai Prantsuse provints. Artois oli alati olnud suuresti prantsuskeelne, kuid see oli Prantsuse anneksioonini Lõuna-Madalmaade osa.

Artois koges 19. sajandi teisel poolel kiiret tööstuslikku arengut, tuginedes suurtele söevarudele. Esimese maailmasõja ajal jooksis rindejoon läbi provintsi, põhjustades tohutuid purustusi. 20. sajandi teisest poolest kannatas Artois koos naaberaladega söetööstuse languse tõttu.

Tähtsaid inimesi
----------------

* Pierre-Charles Le Sueur (u 1657 – u 1705), sündinud Artois's, tuntud maadeuurija ja kaupmees
* Maximilien Robespierre (1758–1794), Prantsuse revolutsiooni juht, sündinud Arras's
* Carolus Clusius

Vaata ka
--------

* Artois' krahvkond
* Artois' krahvid
* Arteesia kaev
---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

A
-

* Aia tänav
* Aru tänav

E
-

* Eha tänav

H
-

* Hommiku tänav

J
-

* Jaama tänav
* Jõe tänav
* Järve tänav
* Järve põik

K
-

* Kantsi tänav
* Karja tänav
* Kase tänav
* Kirde tänav
* Kiriku tänav
* Kitsas tänav
* Kivi tänav
* Koidu tänav
* Kooli tänav
* Kõrge tänav
* Künka tänav

L
-

* Laada tänav
* Levalohu tänav
* Luha tänav

M
-

* Mäe tänav
* Mängu tänav
* Muru tänav

N
-

* Nõmme tänav

O
-

* Oja tänav

P
-

* Pargi tänav
* Piiri tänav
* Põllu tänav
* Pärnu tänav

R
-

* Raba tänav
* Raekoja tänav
* Raja tänav
* Ringpuiestee

S
-

* Saarde tänav
* Sambla tänav
* Savi tänav
* Soo tänav

T
-

* Tiigi tänav
* Turu tänav
* Turuplats

U
-

* Urve tänav
* Uus tänav

V
-

* Vana tänav
* Vainu tänav
* Veski tänav
* Villa tänav

Õ
-

* Õhtu tänav
* Õie tänav

Eesti linnade tänavate loendid

Abja-Paluoja •
Antsla •
Elva •
Haapsalu •
Jõgeva •
Jõhvi •
Kallaste •
Kärdla •
Karksi-Nuia •
Kehra •
Keila •
Kilingi-Nõmme •
Kiviõli •
Kohtla-Järve •
Kunda •
Kuressaare •
Lihula •
Loksa •
Maardu •
Mõisaküla •
Mustvee •
Narva •
Narva-Jõesuu •
Otepää •
Paide •
Paldiski •
Pärnu •
Põltsamaa •
Põlva •
Püssi •
Rakvere •
Räpina •
Rapla •
Saue •
Sillamäe •
Sindi •
Suure-Jaani •
Tallinn •
Tamsalu •
Tapa •
Tartu •
Tõrva •
Türi •
Valga •
Viljandi •
Võhma •
Võru
Haldi Normet-Saarna ja Terje Luik raamatu "Vallatute kurvide" aegumatu sära" esitlusel Viru Keskuse Rahva Raamatus  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 9. september 2020
**Terje Luik** (sündinud 13. aprillil 1941) on eesti filminäitleja, telerežissöör ja pedagoog.

Ta lõpetas 1959. aastal Tallinna 7. Keskkooli. Koolitüdrukuna õppis ta balletti ja muusikat ning oli tubli sportlane.

1959. aastal mängis ta kaksikõdede Mareti ja Vaike peaosi suure populaarsuse saavutanud mängufilmis „Vallatud kurvid". See film tõi talle 1960. aasta Baltimaade ja Valgevene filmifestivalil parima naisnäitleja auhinna. „Vallatutele kurvidele" järgnesid veel osatäitmised filmides „Perekond Männard" ja „Ohtlikud kurvid", kuid näitlejat temast siiski ei saanud, ta alustas hoopis tööd ETV-s režissööri abina.

Kahekümne ühe aastaselt Terje Luik abiellus ja kolis Moskvasse. Moskvas lõpetas ta pedagoogilise instituudi ja töötas kolm aastat õpetajana. Seejärel astus ta kaugõppesse Leningradi Riiklikus Muusika- ja Kinematograafiainstituudis. Peale instituudi lõpetamist asus ta tööle Kesktelevisioonis, kus töötas seitseteist aastat telerežissöörina. 

Ta kolis Eestisse tagasi 1990. aastal. Ta oli pedagoog Rapla maakonnas Juuru gümnaasiumis ja Hagudi põhikoolis.

Luik on olnud Juuru vallavolikogu liige aastatel 1996–1999, samuti Mahtra külavanem ning kohaliku kultuurielu aktivist.

Isiklikku
---------

Tema ema oli kunstnik Laine Lepp (1918–2007) ja abikaasa Moskvast pärit Lev Maksimov. Abielu kestis seitseteist aastat ja sellest on sündinud kaks poega, Aleksandr ja Martin.

Filmograafia
------------

* 1959 "Vallatud kurvid" – Vaike ja Maret
* 1960 "Perekond Männard" – Helmi Neider
* 1961 "Ohtlikud kurvid" – Marika ja Ellen.
* 1961 "Maizes ducis" - reisija

Viited
------

1. ↑  Tallinna 7. Keskkooli vilistlased 1945–1996
2. ↑  "Vallatute kurvide" Terje Luik elab nüüd aedvabariigis
3. ↑  Eesti Filmi andmebaas- Terje Luik
4. ↑

Välislingid
-----------

* Kommentaare Eesti filmile: Perekond Männard
**Boikivske** on alev Ukrainas Donetski oblastis, 66,2 km kaugusel Donetskist lõunakagus.

Telmanove kõrgus merepinnast on 103 meetrit.

Telmanove asutati 1897. aastal,  kandis kuni 1935 aastani nime **Ostheim** ja seejärel kuni 2016. aastani saksa kommunisti Ernst Thälmanni järgi nime **Telmanove**. Linn on rajoonikeskus alates 1971. aastast.

2013. aasta 1. jaanuaril elas asulas 4819 inimest.

Kuni II maailmasõjani koosnes asula elanikkond peamiselt sakslastest.

Ajalugu
-------

### XXI sajand

Donbassi sõja ajal, 2014. aasta septembri alul, võtsid tundmatud automaatidega relvastatud isikud asula haldushoone ja miilitsahoone oma kontrolli alla.

Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu poolt 11. septembril avaldatud teate kohaselt kaotasid valitsusväed kontrolli mitmete alade üle, sealhulgas ka Komsomolske ja Telmanove asula üle ning kogu Donetski oblasti ja Venemaa vahelise piirilõigu üle.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Бойовики захопили будівлі РДА та райвідділку міліції в Тельмановому
3. ↑  "Україна втратила контроль над східною ділянкою державного кордону". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2014. Vaadatud 13. septembril 2014.

Välislingid
-----------

* 14. oktoober 2014. *Ukrajinska Pravda*. "Днепр-1" ликвиировал "Чечена" и российского генерала (*vene keeles*)
* 14. oktoober 2014. *Liga Novosti*. Военные РФ ищут свою диверсионную группу в районе Тельманово (*vene keeles*)