recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on vaikusest muusikas. Pausi märkimise kohta noodikirjas vaata paus (noodikiri).* |

---

**Muusikaline vaikus** on muusikas kuulamise üldise raami ning heli tekitamise akti vaheline diskursiivne objekt.

Noodikirjas tähistatakse muusikalist vaikust pausimärgi ehk pausiga.

Esteetiline funktsioon
----------------------

Vaikus on muusika loomuomane osa, mis täidab helide vahelist ruumi ja aega. See on vajalik, eristamaks helisid üksteisest ja andmaks neile rohkem reljeefi. Vaikus on helile vastanduv element, mis on muusikalise dünaamika ja väljendusjõu teenistuses. See avaldub muusikas mitmel tasandil.

Noodikirjas on see pausimärk, mis tähistab heli ajutist katkestust. Igal standardsel noodiväärtusel on sellele vastav paus, mille ajalist väärtust võib – nagu ka noote – pikendada punkti või punktide lisamisega. Kasutatakse ka ladinakeelset mõistet *tacet* ("on vaikne"), mis on märk interpreedi vaikimiseks. 

Vaikus on ka füüsiline ruum ja raamistus, milles muusika saab sündida. Selleks on kontserdisaali ruum, kuid ka laiem keskkond ja kultuurikontekst. Muusikateose siseselt võib vaikust käsitleda helide potentsiaalina. Helidena, mida ei ole parasjagu kuuldavale toodud. Vaikus märgib siin helilooja teadlikku valikut teatud helide kõlamise ja teiste vaikimise suhtes. 

Vaikuse kui filosoofilise mõiste poleemika tõi muusikasse ameerika avangard-helilooja John Cage. Tema 1952. aastal loodud teos "4'33"" koosneb nelja minuti ja kolmekümne kolme sekundi pikkusest täielikust vaikusest. Tema esimene raamat "Silence" (1961) sisaldas tema Wesleyan Universitys peetud loenguid ning muid tekste erinevatel teemadel, millest paljud käsitlesid ka ideid vaikuse ja tühjuse kohta.

Vaata ka
--------

* generaalpaus
* tervetaktipaus
* mitmetaktiline paus

Kirjandus
---------

* Lissa, Zofia 1964. Aesthetic Functions of Silence and Rests in Music. – *The Journal of Aesthetics and Art Criticism* 22 (1964), no. 4: 443–54]

Välislingid
-----------

* Vaiksete muusikateoste loend (*inglise keeles*)
* Louise Rossiter 2015. Silence Within Acousmatic Music
**Xhafer** (Djafer, Djeferr) Bej **Ypi** [dž’aafer üüpi] (1880 Starje (Kosteha prefektuur) – detsember 1940) oli Albaania poliitik. 

Ta kuulus Bektashi islamiordusse.

Ypi vanemad olid Asilan (maaomanik) ja Zavalani.

Ta sai hariduse Konstantinoopoli ülikoolis.

Xhafer Ypi
Oli 1920–1921 sise- ja justiitsminister, samuti haridusminister.

Rahvapartei juhina moodustas Ypi detsembri lõpus 1921 valitsuse, kus välisminister oli Fan Noli ja siseminister Ahmed Zogu. Kuni 4. detsembrini 1922 oli Ypi Albaania peaminister, 1922 pärast Noli tagasiastumist ka välisministri kohusetäitja. 

Detsembrist 1922 31. jaanuarini 1925 kuulus Ypi Ülemnõukogusse (kollegiaalne riigipea, formaalselt Wilhelm zu Wiedi nimel). Juunis 1924 põgenes ta Albaaniast Fan Noli mässu tõttu, kuid jäi formaalselt ametisse.

Zogi Kuningriigi ajal oli Ypi Kuningliku Kohtu üleminspektor. 

Kui algas Itaalia okupatsioon, tervitas Ypi itaallasi, kes olid Albaania "vabastanud verise Zogu rängast orjusest". Pärast kuningas Zogi põgenemist oli Ypi 9. aprillist 12. aprillini Ajutise Administratiivkomitee esimees (ja sellena ka riigipea kohusetäitja) ning justiitsvolinik. 12. aprillist kuni 1940. aastani oli Ypi Shefqet Verlaci valitsuses justiitsminister.

Ypi hukkus lennukipommi plahvatuse tagajärjel.
Pupienus
**Marcus Clodius Pupienus Maximus** (keisrina **Imperator Caesar Maximi Marcus Clodius Pupienus Augustus**) (164 − 29. juuli 238 Rooma) oli Rooma keiser 238. aastal.

Elulugu
-------

Pupienuse päritolu on ebaselge. "Historia Augusta" andmetel pärines ta plebeide hulgast ning oli ametilt sepp või vankritegija. Herodianuse sõnul oli ta siiski patriits. Ta tegi kiiret karjääri: esmalt sai temast sõjatribuun ja seejärel preetor. Järgnevalt oli ta Bitüünia ja Pontuse prokonsul ning Ahhaia ja Gallia Narbonensise provintsi propreetor. Seejärel oli Doonau ääres leegionilegaat ning valiti 205. või 217. aastal konsuliks (*consul suffectus*). Pärast seda oli *Germania* legaat. 234. aastal sai ta teist korda konsuliks. 238. aastal valis senat ta koos Balbinusega keisriks. Pretoriaanid mõrvasid ta kolm kuud hiljem.

Pupienuse kujutisega sesterts

Viited
------

1. ↑  "Historia Augusta". *Maxim*. v.1
2. ↑  *Herodian*. viii, 8.4 .
3. ↑  Historia Augusta. *Maxim*. v.7.
4. ↑  Historia Augusta. *Maxim*, v.8
5. 1 2  Pupienus võrguküljel Livius.org .
6. ↑  *Herodian*. viii, 6.6 .

Kirjandus
---------

* Historia Augusta. *Maxim*. .

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gordianus I ja Gordianus II** | **Vana-Rooma keiserkoos Balbinusega**238 | Järgnev**Gordianus III** |
**Savi kuivamine** on protsess, mille käigus aurustub savikeha pinnale kogunev niiskus. Kuivamine kestab, kuni peaaegu kogu savimassis olev vesi on aurustunud.

Kuivamisega vähenevad savi mass (kuni kolmandiku võrra) ja savikeha mõõtmed (kuni kümnendiku võrra).

Savist ja õlgedest tellised kuivamas

Savi kuivamist mõjutavad tegurid
--------------------------------

Savi kuivamise kiirust mõjutavad:

* savikeha ümbritseva õhu niiskus – mida väiksem on õhuniiskus, seda kiiremini toimub kuivamine;
* savikeha ümbritseva õhu temperatuur – mida kõrgem on õhutemperatuur, seda kiiremini kuivamine toimub;
* savikeha ümbritseva õhu vahetumise kiirus – mida kiiremini vahetub niiskusega küllastunud õhk uue ja kuivema vastu, seda kiiremini toimub kuivamine;
* savi koostis – mida lahjem on mass, seda kiiremini savi kuivab. Mida peeneteralisem on mass, seda kauem võtab kuivamine aega.

Ohud savi kuivamisel
--------------------

Savist valmistatud esemed võivad kuivamisel praguneda, kui neid kuivatatakse liiga kiiresti või ebaühtlaselt. Liiga kiirel kuivamisel kuivab kiiremini savikeha välispind ja nõnda võib juhtuda, et niiskus, mis püüab välja pääseda savikeha seesmistest kihtidest, ei pääse enam kuivanud välispinnast läbi. Tekkivad pinged löövad aga esemesse praod.

Samade tagajärgede vältimiseks on soovitatav hoida ka esemeid kuivamise ajal eemal otsesest päikesevalgusest või ühesuunalisest õhuvoost, kuna need võivad põhjustada ebaühtlast kuivamist ja sellest tingituna ka sisepingeid savikehas.

Vaata ka
--------

* Keraamika
**Saverna kolhoos** oli kolhoos Põlva rajoonis Valgjärve külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Savernas.

Saverna kolhoos moodustati 1972. aastal, sellega liideti endine Veski sovhoos. 1987. aastal eraldus Saverna kolhoosist Maaritsa kolhoos.

Kolhoosi kogupindala 1978. aasta seisuga oli 7900 ha, 1987. aasta seisuga oli üldpindala suurenenud 10 500 hektarini, millest ligi 4500 ha oli haritavat maad ja üle 3000 ha metsamaad. 1976. aasta seisuga oli kolhoosil umbes 470 töötajat.

Kolhoosi peamised tegevussuunad olid veisekasvatus ja seakasvatus. Kolhoosil oli eesti punase karja ja suurt valget tõugu sigade tõufarm. Tegeleti ka kartulikasvatusega.

Kolhoosi esimees aastatel 1953–1988 oli Pjotr Basistjuk, aastatel 1988–1994 Ervin Antalainen.

Viited
------

1. ↑  Maaritsa, Vissi ja Krüüdneri külade arengukava 2006–2010[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Valgjärve valla arengukava 2014–2023
3. 1 2 3  Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk 64–65
4. ↑  Nõukogude Eesti. Entsüklopeediline teatmeteos. Tallinn: Valgus, 1978, lk 368
5. ↑  Alfred Kasepalu. Põllumajandus. Põlva rajoonis. Tallinn: Eesti NSV Teaduste Akadeemia kodu-uurimise komisjon, 1978
6. ↑  Rein Raudvere. Põlvamaa kolhoosi­esimehed pidasid suvepäevi. Maaleht, 27. juuni 2015
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2015 | jäähoki |
| **Pronks** | 2016 | jäähoki |
| **Pronks** | 2017 | jäähoki |

**Viktor Vladimirovitš Antipin** (vene keeles Виктор Владимирович Антипин; sündinud 6. detsembril 1992 Ust-Kamenogorskis, Kasahstanis) on Venemaa jäähokimängija, kaitsja. Ta mängib KHL-i klubis HK Vitjaz.

Ta alustas profikarjääri hooajal 2010–11 Magnitogorski Metallurgis. Hooaegadel 2013–14 ja 2015–16 on ta klubiga võitnud Gagarini karika. Hooajal 2012–13 valiti ta KHL-i tähtede mängule ja hooajal 2016–17 KHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Hooajal 2017–18 mängis ta NHL-i klubi Buffalo Sabresi ridades. 2018. aasta juulis suundus ta taas Metallurgi, sõlmides klubiga kolme aasta pikkuse lepingu. 2020. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Peterburi SKA-ga. 2021. aasta juunis siirdus ta Vitjazi.

Aastatel 2013 ja 2019 on Antipin osalenud KHL-i tähtede mängul.

Venemaa jäähokikoondise koosseisus on ta maailmameistrivõistlustelt võitnud hõbemedali ja kaks pronksmedalit.

Tema isa Vladimir Antipin kuulus aastaid Kasahstani jäähokikoondisse.

Viited
------

1. ↑  Viktor Antipin. eliteprospects.com. Vaadatud 4.10.2018
2. ↑  «Металлург» подписал контракт с Виктором Антипиным. metallurg.ru. Vaadatud 4.10.2018
3. ↑  "Виктор Антипин – в СКА!". ska.ru. 7.5.2020. Vaadatud 4.8.2020

Välislingid
-----------

* Viktor Antipin NHL.com lehel
* Viktor Antipin KHL.ru lehel
* Viktor Antipin hockeydb.com lehel
**Baskimaa jalgpallikoondis** (baski *Euskal Herriko futbol selekzioa*) on Baskimaa esindusmeeskond jalgpallis. Koondisse kuuluvad baski jalgpallurid nii Baski autonoomsest piirkonnast kui ka Navarrast ja Põhja-Baskimaalt.

Baskimaa koondis pidas oma esimese kohtumise 3. jaanuaril 1915 San Mamési staadionil Bilbaos Kataloonia jalgpallikoondise vastu ja võitis 6–1. 1916. aastani toimus veel 6 korduskohtumist Katalooniaga. Järgmine mäng toimus 1930. Pärast Franco diktatuuri lõppu peeti esimene kohtumine 1979 Bilbaos Iirimaa jalgpallikoondise vastu ja võideti 4:1 

FIFA ja UEFA Baskimaa jalgpallikoondist ei tunnista.

Koondise treenerid on alates 2011. aastast Javier Irureta ja Mikel Etxarri. Koondise kapten on Joseba Etxeberria.

Eesti jalgpallikoondis kohtus Baskimaa koondisega 1996. aasta 26. detsembril Bilbaos, kus Baskimaa sai 3:0 võidu. 25. mail 2011 toimus mitteametlik sõpruskohtumine Tallinnas, mille Baskimaa võitis 2:1.

Välislingid
-----------

* Baskimaa Jalgpalliliidu koduleht
* Baskimaa jalgpallikoondise mängude loend
* Eesti jalgpallikoondis kohtub Tallinnas Baskimaa koondisega
Sir **Arthur Alexander Foulkes** (sündinud 11. mail 1928 Matthew Townis) on Bahama ajakirjanik, poliitik, diplomaat ja riigiametnik; Bahama kindralkuberner (2010–2014).

Ta on töötanud ajalehetrükkali, uudistereporteri ja toimetajana. Progressiivse Liberaalse Partei liikmena oli ta aastatel 1962–1967 partei ametliku häälekandja The Bahamian Times asutaja ja peatoimetaja.

1967. aastal valiti Foulkes esimest korda parlamenti. 1968. aastal sai ta esialgu side-, hiljem aga turismiministriks. 1971. aastal oli ta üks uue erakonna, Vaba Rahvusliku Liikumise asutajaid. Aastatel 1972–1982 oli ta kaks ametiaega parlamendi ülemkoja liige (senaator) ja 1982. aastal valiti ta taas parlamendi alamkotta.

1992. aastast oli Foulkes tegev peamiselt diplomaadina. Aastatel 1992–1999 oli ta Bahama kõrge volinik Suurbritannias ning ühtlasi suursaadik Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Belgias ja Euroopa Liidu juures. 1999. aastal nimetati ta Bahama esimeseks suursaadikuks Hiinas ja Kuubal. Diplomaatilisest teenistusest lahkus ta 2002. aastal ja pöördus tagasi ajakirjandusse.

2007. aastal nimetas peaminister Hubert Ingraham Foulkesi valitsuse infoteenistuse juhiks. Kindralkuberner Arthur Dion Hanna ametiaja lõpul esitas peaminister Ingraham ta kindralkuberneri kandidaadiks. 14. aprillil 2010 vannutati ta ametisse ja oli kuni 8. juulini 2014 Bahama kindralkuberner.

2001. aastal löödi ta Püha Miikaeli ja Püha Jüri Ordu rüütliks (GCMG).
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Venemaa linnast; Ukraina linna kohta vaata artiklit Dzeržõnsk; Valgevene linna kohta vaata artiklit Dziaržynsk.* |

---

**Dzeržinsk** on linn Venemaal Nižni Novgorodi oblastis. Asub Oka jõe kaldal, 400 km Moskvast idas ja 35 km Nižni Novgorodist läänes.

Asutatud 1920. aastatel **Rastjapino** küla kohale. 1929. aastal nimetati Feliks Dzeržinski järgi Dzeržinskiks. Linnaõigused sai 1930. 

Dzeržinsk on keemiatööstuse keskus. Nõukogude ajal toodeti seal keemiarelvi. Praegu toodetakse mineraalväetisi, putukatõrjevahendeid ja lõhkeainet.

Linn on kantud Guinnessi rekordite raamatusse kui maailma kõige saastatum linn. Seal on meeste keskmine eluiga 42 aastat ja naistel 47 aastat.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

* Dzeržinski ametlik koduleht
*
**Valter Rand** (ka **Walter** ; 29. mai (vkj)/ 11. juuni 1914 Narva – 16. august 1994 Kotkajärve, Ontario, Kanada) oli eesti tehnikateadlane ja ajaloolane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1932 Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi ja 1941 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. Inseneriteaduste doktor (1943, Karlsruhe Tehnikaülikool), väitekiri "*Die Sturzbettausbildung bei lotrechten Abstürzen und bei Anwendung einer rechteckigen Endschwelle*".

1942–1944 teadur ja stipendiaat Karlsruhe Tehnikaülikooli vesiehituse laboris, 1945–1951 projekteeriv insener ehitusfirmas Maurice Delens Entreprise Brüsselis, 1951–1953 teadur Iowa Ülikoolis, 1953–1956 New Yorgi Ülikoolis, 1956–1981 New Yorgi Linnaülikoolis, aastast 1968 professor, 1981 – emeriitprofessor. Osalenud mitme USA vesiehitise rajamises.

Uppus Metsaülikooli ajal Kotkajärvel.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: vesiehitus, tehniline mehaanika, hüdraulika, pinnamehaanika, vesi-, süva- ja sadamaehitiste konstruktsioonid. Diversiteediteooria loojaid, globaaleestluse idee kandja ja tutvustaja, töid erialadevahelise mõtlemise ja eestluse kohta.

Teoseid
-------

25 teadustrükist.

* Tehnilisest teadusest ja tehnilisest haridusest. // Omariikluse taustal. Uppsala 1955
* Interdisciplinary Graduate Education – A Necessity. // J. Engineering Education, 53 (1962)
* Flow Over a Dentated Sill in Open Channel. // J. Hydraulics Division, 92 (1966)
* Ülikool läbi aegade. // Meie Tee (1972) 11/12
* Informatsioon ja kultuurirevol. // TRENT`79: Eesti Liit Kanadas. 1979
* Eestlus on looming. Tallinn 1994

Isiklikku
---------

Tema õde oli Hildegard Rand-Maricq.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm 1984. Lk 99
* Insenerikultuur Eestis 2. Tallinn 1995. Lk 108–113
* Tehnika ja Tootmine, 1995 (4). Lk 36–40
* Vahur Mägi. Ääremärkusi Valter Ranna teadusfilosoofiliste vaadete juurde. // Insenerikultuur Eestis. 2. Tallinn 1995. Lk 108–113
* Vahur Mägi. Valter Rand – Eesti ehitusinsenerist Ameerika filosoof. // Ehitaja 3 (1998). Lk 82–85

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
* TLÜAR väliseesti isikud

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Miralda Toompark, Valter Toompark (08/1973)Miralda Toompark, Valter Toompark (08/1973)
**Valther Toompark** (ka **Valter Toompark, Valter Tomberg**; 13. mai 1907 – 5. september 1974) oli eesti ehitusinsener.

Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna II Reaalkooli.

Toompark töötas RFI Eesti Projektis 1948–1972, sellest 1955–1968 projekteerimise osakonna juhatajana. Tema juhtimisel koostatud projektide järgi ehitati elurajoonid Tallinnas Mustamäele, Narva, Kiviõlisse, Rakverre ja Haapsalusse, Tallinna laululava ja teletorn, Kalevi spordihall ja siseujula, Tallinna Polütehnilise Instituudi ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppehoonete kompleksid, Viru hotell jms.

Valter Toompark (1930ndad)Valter Toompark (1930ndad)
Valther Toompark on öelnud: "Meie teame, et ka keerukais insenerikonstruktsioonides võivad esineda detailid, millele alati täpset tugevuse ja stabiilsuse hinnangut ei saa anda ja mis võivad teinekord saatuslikuks saada konstruktsioonile tervikuna. Palju keerulisem on ju inimese konstitutsioon, kus ootamatuse võimalusi on lõpmatult palju."
Artūrs Šilovs, 2023
**Artūrs Šilovs** (sündinud 22. märtsil 2001 Ventspilsis) on Läti jäähokimängija, kes mängib väravavahina American Hockey League'i (AHL) klubis Abbotsford Canucks.

Ta alustas jäähoki mängimist Lätis. Hooajal 2018/19 debüteeris ta Läti kõrgliigaklubis HK Rīga.

2019. aastal valis Vancouver Canucks ta NHL-i *draft* '​is 156. valikuna. Augustis 2019 sõlmis ta Canucksiga kolmeaastase algtaseme lepingu.

Hooajal 2019/20 mängis Šilovs Kanada noorteliiga Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Barrie Colts. Hooajal 2020/21 mängis ta põhiliselt Läti kõrgliigas.

2021. aastal asus ta mängima AHL-is Vancouver Canucksi tütarklubis Abbotsford Canucks. Hooajal 2022/23 tõusis Šilovs Canucksi esiväravavahiks. NHL-is tegi ta Vanucouver Canucksi meeskonnas debüüdi 15. veebruaril 2023 mängus New York Rangersi vastu.

2018. aastal esindas ta Lätit U18 koondises U18 maailmameistrivõistlustel. Läti jäähokikoondise koosseisus jõudis ta maailmameistrivõistlustele 2022. aastal. 2023. aasta jäähoki maailmameistrivõistlustel võitis ta Läti koondisega pronksmedali. Šilovs oli 2023. aasta turniiril koosseisus kõigis kümnes mängus ning oli turniiril enim mänguaega saanud väravavaht (601 minutit). Ta valiti 2023. aasta maailmameistrivõistluste parimaks väravavahiks, väärtuslikumaks mängijaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.

Isiklikku
---------

Ta abiellus 23. augustil 2019 Lätis Vendija Šilovaga.

Viited
------

1. ↑  Aykroyd, Lucas (17. veebruar 2023). "Latvia's Silovs makes Vancouver debut". IIHF.com. Vaadatud 30. mail 2023.
2. ↑

Välislingid
-----------

* Artūrs Šilovs NHL.com lehel
* Artūrs Šilovs hockeydb.com lehel

| * v
* r
Vancouver Canucks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Thatcher Demko **·** Spencer Martin |
| 
**Kaitsjad**: Kyle Burroughs **·** Travis Dermott **·** Oliver Ekman-Larsson **·** Quinn Hughes **·** Tyler Myers **·** Tucker Poolman **·** Luke Schenn **·** Riley Stillman |
| 
**Ründajad**: Brock Boeser **·** Conor Garland **·** Bo Horvat **·** Nils Höglander **·** Dakota Joshua **·** Andrei Kuzmenko **·** Curtis Lazar **·** Ilja Mihhejev **·** J. T. Miller **·** Tanner Pearson **·** Elias Pettersson **·** Vassili Podkolzin **·** Brad Richardson **·** Brandon Sutter |
**Artūrs Dālbergs** (18. juuli 1896 Riia – 16. oktoober 1941 Kommunarka, Moskva oblast) oli Venemaa (leitnant), Läti (kindral) ja Nõukogude Liidu sõjaväelane (kindralmajor).

Ta õppis Riia Reaalkoolis, kuid Esimese maailmasõja puhkemise järel asus õppima Moskva Aleksei Sõjakooli; pärast kooli lõpetamist võttis ta Vene Keiserlikus Armees Läti küttide koosseisus osa Esimesest maailmasõjast; sealt ta demobiliseeriti märtsis 1918.

24. detsembril 1918 astus ta Läti armeesse ja kuulus Läti üliõpilaste eriväeossa (läti keeles Atsevišķā studentu rota). Ta võitles leitnandi auastmes Läti Sotsialistliku Nõukogude Vabariigi vägede vastu Kurzemes ja Zemgales.

Aastast 1921 töötas ta Läti armee varustusosakonnas vaneminsenerina tehnilises komisjonis, õppides samaaegselt Läti Ülikooli keemiateaduskonnas, mille lõpetas aastal 1928. Aastast 1933 oli ta Läti Armee Varustuse tehnilise osakonna ülem, aastast 1935 oli ta Läti Kindralstaabi sõjalise ökonoomika osakonna ülem, aastast 1938 27. septembrini oli ta Läti armee varustusosakonna ülem.

Seejärel oli ta 24. Läti Territoriaalse Laskurkorpuse varustusülem. 20. mail 1941 ta arreteeriti süüdistatuna kontrrevolutsioonilise organisatsiooni töös osalemises.
**Õpilasfirma** on gümnaasiumiõpilastest koosnev **mitteametlik** ettevõte, mis on moodustatud Junior Achievement Eesti ettevõtlusõppe programmi käigus. Õpilasfirma programmi eesmärk on tutvustada noortele ettevõtlust huvitaval moel, anda neile esmane riskivaba ettevõtluskogemus ning suurendada seega tulevaste ettevõtjate arvu ühiskonnas. 

Õpilasfirma ei ole päris ettevõte, vaid õppeprotsess, mille käigus koostatavad õpilased äriplaani, mõtlevad välja oma toote või teenuse, toodavad ja müüvad ning peavad raamatupidamist. Õppeaasta lõppedes õpilasfirma suletakse ning koostatakse lõpparuanne. See kõik on osa õppeprotsessist ja seda on võimalik teha ametliku kooliprogrammina riikliku õppekava raames. 
Õpilased on sageli alaealised ega saagi päris ettevõtet luua. Kõik õpilasfirmad on kantud Junior Achievement Eesti õpilasfirmade registrisse, kuhu 2013. aastal kanti juba 2000. Eesti õpilasfirma. Õpilasfirma tegutseb JA Eestis koolituse ja litsentsi omandanud õpetaja või ärimentori juhendamisel ning täidab kindlaid õppeprogrammis sätestatud reegleid. 

Õpilaste ettevõtted tegutsevad paljudes Euroopa riikides ja kõikjal korraldatakse programmi Junior Achievement Young Enterprise'i organisatsiooni juhendamisel.

Vähim õpilasfirma liikmete arv Eestis on kolm ja õpilasfirmasse võivad kuuluda üksnes õpilased.

Õpilasfirmad Eestis
-------------------

Õpilasfirmadest on alguse saanud näiteks pehmete helkurite ja valemivihikute tootmine.

Igal aastal selgitatakse Eesti õpilasfirmade võistlusel välja parim õpilasfirma, mis esindab Eestit üleeuroopalisel võistlusel. 

Juba 25 aastat toimuvad Euroopas õpilasfirmade võistlused, kus selgitatakse välja meie maailmajao tugevaim õpilasfirma. Eesti õpilasfirmad on alates 2004. aastast auhinnalisi kohti saanud 6 korda ning 2 korda on tuldud ka Euroopas võitjaks.
2009. aastal võitis Euroopa õpilasfirmade võistlusel JA-YE Company of the Year Competiton esikoha Tallinna 21. kooli õpilasfirma Roheline Jälg. 
2013. aastal sai Londonis 24. Euroopa õpilasfirmade võistlusel esikoha Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpilasfirma Kolm Põrsakest.
2014. aasta juulis toimub õpilasfirmade Euroopa võistlus Eestis.

Vaata ka
--------

* Minifirma

Viited
------

1. ↑  Euroopa parim õpilasfirma on Kolm Põrsakest, Õhtuleht, 19. juuli 2013
2. ↑  Eesti õpilasfirma kuulutati kogu Euroopa parimaks, Postimees, 20. juuli 2013

Välislingid
-----------

* JAA Õpilasfirmadest
* Õpilasfirma loomine
Õpilasleiutajate riikliku konkursi logo
**Õpilasleiutajate riiklik konkurss** (mõnes allikas ka *noorte leiutajate riiklik konkurss*) on Eesti Teadusagentuuri korraldatav konkurss, mis toimub alates 2008. aastast. Konkurssi korraldas aastail 2008–2012 sihtasutus Archimedes, seejärel liideti Archimedese teaduskoostöö keskus Eesti teadusfondiga, misjärel tekkis uus asutus – ETAg. 

Ettevõtmise eesmärk on väärtustada teadus- ja arendustegevust ning innovatsiooni õpilaskonnas, stimuleerida õpilaste aktiivsust teadus- ja arendustegevuse ning innovatsiooni alal ning avaldada tunnustust väljapaistvaid tulemusi saavutanud õpilastele ja õpilaskollektiividele, nende juhendajatele ja õpetajatele ning koolidele. 

Konkurssi rahastab Haridus- ja Teadusministeerium.

Kokku on kuni 2017. aastani (kaasa arvatud) konkursile saadetud üle 7200 leiutise idee. Konkursile laekunud töödest on valminud rändnäitus, mida koolid saavad soovi korral omale tasuta tellida.

Seoses Eesti Vabariigi 100. aastapäevaga otsiti koos Eesti Rahvusringhäälingu ja Riigikantselei Eesti Vabariik 100 toimkonnaga 2016. ja 2017. aasta konkursi 6–12-aastaste osalejate hulgast neid, keda portreteerida vabariigi juubeliaastal valmivas leiutajate raamatus ning kellest filmida minidokumentaalfilmid „Leiutades Eestit", mis on eetris Eesti Televisioonis ja mille koduleht asub ERRi Lastejaamas.

Välislingid
-----------

* Õpilasleiutajate riiklik konkurss Eesti Teadusagentuur
**Crati** (ladinakeelne nimi *Crathis*; kreeka keeles *Akyris*, *Κρᾶθις*) on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. 

Crati on Calabria tähtsaim jõgi, olles maakonna jõgedest esikohal keskmise äravoolu hulgalt suudmes (36 m³/s on Lõuna-Itaalia jõgedest Volturno ja Sele järel kolmandal kohal), pikkuselt (91 km) ja valgala suuruselt (2440 km²).

Jõgi suubub Joonia mere Taranto lahte Corigliano Calabro põhjanurgas.

Crati kallastel asuvad Belsito, Bisignano, Castiglione Cosentino, Cerisano, Cosenza, Lappano, Lattarico, Luzzi, Montalto Uffugo, Paterno Calabro, Rende, Rose, Rossano, Rovito, Spezzano Albanese, Tarsia, Terranova da Sibari, Cassano all'Ionio, Corigliano Calabro ja Torano Castello.

* Crati CosenzasCrati Cosenzas
* Crati Cosenzas, enne ühinemist BusentogaCrati Cosenzas, enne ühinemist Busentoga

Viited
------

1. ↑  "Fiumara Allaro - Dati bacino idrografico" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2015. Vaadatud 23. veebruaril 2013.
**Eesti Tuuleenergia Assotsiatsioon** (lühend **ETEA**) on 21. septembril 2001 Saksamaal asutatud tuuleenergia potentsiaalist huvitatud ettevõtteid, organisatsioone ja üksikisikuid ühendav organisatsioon.

ETEA asutajaliikmed olid neli Eestis tuuleenergeetika projektide arendusega tegelevat ettevõtet: Tuuleenergia OÜ; Tuulepargid AS; SeeBA Energiesysteme GmbH ja Ostwind Verwaltunggsgesellschaft mbH. Tuuleenergia assotsiatsiooni esimeseks juhiks valiti Jaan Tepp, kes esindas erialaliitu aastatel 2001-2009. 

ETEA missiooniks on luua tuuleenergia arengule ja selle tehnoloogia arendusele sellised tingimused, mis tagavad tuuleenergia ja selle arendajate konkurentsivõime ning taastuvenergia laiema kasutuselevõtu kaudu puhta elukeskkonna säilimise. 

Assotsiatsioonis on 17 liiget ning liikmesus jaguneb lihtliikmete, töötavaid tuulikuid omavate ja tuulikuid tootvate liikmete vahel.

ETEA juhatusse kuuluvad Aavo Kärmas (Enefit Green), Jaanis Järvet (Empower) ja Peeter Kukk (Baltic Wind Energy). ETEA tegevjuht on Terje Talv.

Viited
------

1. ↑  ETEA
**.bh** on Bahreini Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.an** oli Hollandi Antillide Interneti tippdomeen. Domeen oli kasutusel aastatel 1993–2015. Domeeni kasutamine lõpetati järk-järgult pärast Hollandi Antillide kui haldusüksuse kaotamist 2010. aastal. 2010. aasta novembris oli domeeni alla registreeritud veel üle 800 veebisaidi. 2015. aastaks võeti domeen täielikult kasutusest maha.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ag** on Antigua ja Barbuda Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.af** on Afganistani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.bq** on Interneti tippdomeen, mis 2010. aasta detsembris eraldati Kariibi Madalmaadele (Bonaire, Sint Eustatius ja Saba saar), kuid mida pole kasutusele võetud.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnastust; sõna "aglomeratsioon" teiste tähenduste kohta vaata Aglomeratsioon (täpsustus)* |

---

**Linnastu** ehk **aglomeratsioon** (ld *agglomerāre* 'lisama, liitma') ehk **konurbatsioon** on rühm lähestikku asuvaid asulaid, peamiselt linnu, mida seovad tihedad majandussuhted ning elanike tööalased, majapidamisega seotud ja kultuurilised sidemed.

Linnastu on kõige arenenud ja keeruline asulate paiknemise vorm, mis tekib peamiselt suurlinnade ümber. Need linnad saavad linnastu tuumaks. Linnastud tekivad ka tihedalt asustatud tööstuspiirkondades (nt kivisöebasseinides). Sel juhul tekivad paljutuumalised linnastud. 

Linnastule on iseloomulikud massilised töö-, õppe-, majapidamis-, kultuurilised ja puhkemajanduslikud pendelränded.

Linnastu Eestis
---------------

**Tallinna linnastu** koosneb Tallinna linnast ja tagamaast. Tallinna linnastu osadeks on sellised vallad ja linnad, kust vähemalt 15% töötajatest käib Tallinnas tööle. Linnastu läänepiiriks on Paldiski, lõunapiiriks Rapla ja idapiiriks Loksa linn.[*viide?*]

Suurimad linnastud
------------------

Seisuga 1. jaanuar 2022 on maailma suurimad linnastud järgmised:

| Koht | Linnastu nimi | Riik | Elanike arv |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Guangzhou1 | Hiina | 65 100 000 |
| 2 | Tōkyō2 | Jaapan | 40 700 000 |
| 3 | Shanghai3 | Hiina | 39 300 000 |
| 4 | Delhi4 | India | 32 400 000 |
| 5 | Jakarta5 | Indoneesia | 28 600 000 |
| 6 | Manila6 | Filipiinid | 26 400 000 |
| 7 | Mumbai7 | India | 26 100 000 |
| 8 | Soul8 | Lõuna-Korea | 24 800 000 |
| 9 | México9 | Mehhiko | 24 700 000 |
| 10 | New York10 | USA | 23 000 000 |
| 11 | São Paulo11 | Brasiilia | 22 700 000 |
| 12 | Kairo12 | Egiptus | 21 900 000 |
| 13 | Dhaka | Bangladesh | 20 900 000 |
| 14 | Lagos | Nigeeria | 20 700 000 |
| 15 | Peking | Hiina | 20 500 000 |
| 16 | Bangkok | Tai | 19 900 000 |
| 17 | Karachi | Pakistan | 18 600 000 |
| 18 | Ōsaka13 | Jaapan | 17 700 000 |
| 19 | Los Angeles14 | USA | 17 500 000 |
| 20 | Moskva | Venemaa | 17 400 000 |
|

Allikas: www.citypopulation.de

1 sh Dongguan, Foshan, Huizhou, Jiangmen, Shenzhen, Zhongshan

2 sh Chiba, Kawasaki, Maebashi, Sagamihara, Saitama, Utsunomiya, Yokohama

3 sh Changshu, Changzhou, Suzhou, Wuxi

4 sh Faridabad, Ghaziabad, Gurgaon

5 sh Bekasi, Bogor, Depok, Tangerang, Tangerang Selatan

6 sh Kalookan, Quezon City

7 sh Bhiwandi, Kalyan, Thane, Ulhasnagar, Vasai-Virar

8 sh Bucheon, Goyang, Incheon, Seongnam, Suweon

9 sh Nezahualcyotl, Ecatepec, Naucalpan

10 sh Bridgeport, Newark, New Haven

11 sh Guarulhos

12 sh Giza, Shubrā al-Khaymah

13 sh Himeji, Kōbe, Kyōto, Sakai

14 sh Anaheim, Riverside

  

Allikad:  ja .
"**Linnaõhk teeb vabaks**" oli keskajal põhimõte, et kui maalt linna põgenenud sunnismaine talupoeg suutis ennast linnas 1 aasta ja 1 päeva peita, siis polnud mõisnikul enam õigust talupoega maale tagasi tuua. Linnakodanikele olid maalt tulnud talupojad vajalikud, sest nad tahtsid odavat tööjõudu, ega andnud seetõttu põgenikke meelsasti välja.

Kuna aga arenevad linnad vajasid pidevalt uusi elanikke, siis oli vastavalt linnaõigusele õigus ühe aasta takistamatult linnas elanud ka sunnismaisel talupojal saada linnaelanikuks. 14. sajandil tekkisid Eestimaa maapiirkondades sunnismaisuse ilmingud. 15. sajandil sai alguse talupoegade müümine maast ja perest lahus, samal ajal muudeti sunnismaisus üldiseks. 15. sajandil kehtestati sunnismaisus ainult adramaatalupoegadele, 16. sajandi alguses pandi sunnismaisus kehtima ka teiste, s.o üksjalgade, vabadikkude ja talusulaste suhtes. Sunnismaisuse kehtestamisega ei suudetud täiesti vältida talupoegade pagemist näiteks linnadesse või väljapoole Eesti alasid.

Lübecki õiguse kohaselt kehtis põhimõte ka keskaegses Narvas, Riias, Tartus ja Tallinnas (vt Johann von Uexküll). Riia ja Tartu andsid linna pagenud talupojad juba 15. sajandi lõpul vangistatult välja. Tallinn saatis tollal linnast välja vaid oma pere ja majapidamise hüljanud adratalude peremehed. Kui vasallid 1500. aastal püüdsid ordumeistri kaasabil Tallinnale peale suruda tingimusteta väljaandmise põhimõtet, nõustus Tallinna raad lõpuks linna pagenud adratalude peremehi mõjutama: põgenik paigutati Raevanglasse, kus teda hoiti senikaua, kuni ta nõustus oma pärushärra juurde tagasi pöörduma. 1515. aastal nõustus Tallinn "mõjutama" ka adratalunike vanemaid poegi, kelle isa ei suutnud üksinda talupidamisega toime tulla. Vasallid omalt poolt tunnustasid esimest korda põhimõtet "linnaõhk teeb vabaks aasta ja päeva jooksul", s.t välja ei anta neid pärustalupoegi, kes on elanud linnas rohkem kui aasta. Tallinn ei loobunud sellest printsiibist ka hiljem, Riia ja Tartu rakendasid seda maata talupoegade suhtes.

Vaata ka
--------

* Aasta ja päev

Viited
------

1. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 296.
2. ↑  Valner Krinal, Eesti majandusajalugu. Õppevahend majandusteaduskonna I kursuse üliõpilastele. Tartu Ülikool, Tartu 1992. lk 43-44.
**Linnavolikogu** on linna kohaliku omavalitsuse esinduskogu. Harilikult moodustub linnavolikogu valimiste tulemusel.

Eestis reguleerib linnavolikogusid kohaliku omavalitsuse aluste seadus.

Ajalugu Eestis
--------------

Linnavolikogud eksisteerisid Eestis 1786–1797 ja 1878–1941, erandiks Balti kubermangudest välja jäänud Narva, kus linnavolikogu oli aastail 1873–1941. Linnavolikogud Venemaa linnaduuma eeskujul. Linnaduumad eksisteerisid 1785–1918.

Linnavolikogud moodustati 18. sajandil seisuste esinduse põhimõttel, seejärel varandusliku tsensuse põhimõttel ja alates 1917 üldise valimisõiguse põhimõttel.

18. sajandil jagunes linnavolikogu üldvolikoguks ja 6-liikmeliseks volikoguks. Volikogu oli täitevorgan ja vastas tänapäeva linnavalitsusele. Linnareform asendaski volikogud linnavalitsustega.

Venemaa keisri Aleksander II ukaasiga kehtestati Läänemere kubermangude linnades 1870. aasta Vene üldine linnaseadus. Uue Linnaseaduse kohaselt said linna omavalitsusorganiks neljaks aastaks kinnisvaraomanikkude poolt valitav linnavolikogu (*gorodskaja duuma*, vene keeles *Городская Дума*), kes omakorda valis neljast linnanõunikust koosneva linna(valitsus)ameti – *gorodskaja uprava* (vene keeles *Городская Управа*), eesotsas linnapeaga – *gorodskaja golovaga*, vene keeles *городская голова*).
Vt. Tallinna linnavolikogu, Tartu linnavolikogu.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 297.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Keila kihelkonna mõisast; samanimelise Karuse kihelkonna mõisa kohta vaata Kalda mõis (Karuse)* |

---

**Kalda mõis** (saksa keeles *Kalda*) oli Harku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal..

Viited
------

1. ↑  Kalda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018)

Välislingid
-----------

* Kalda mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis
**Kaldre** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaldre 109 inimesel: 46 mehel ja 63 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kaldre meeste puhul 2307. kohal ja naiste puhul 1730. kohal.

Kaldre oli levinumaks nimeks vanuserühmas 40–44 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,27. Perekonnanimi Kaldre oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,38 inimest.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kaldre uueks nimeks kokku 40 korral. Loobuti nimedest Grenzstein ja Zirnask kolmel juhul, samuti nimedest Busch, Grahovski, Kahlberg, Kalgushkin, Karlfeldt, Kaufeldt, Kesner, Kolgushkin, Krüger, Kukeinsmann, Kuutenberg, Mustikas, Staroi, Trehvelt jne.

Nime kandjaid
-------------

* Aivar Kaldre, eesti laulja (1965–)
* Ilona Kaldre, Eesti selgeltnägija (1969–)
* Peeter Kaldre, eesti ajakirjanik (1954–)
* Sven Kaldre, eesti korvpallur (1991–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 02.06.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kaldre.

Välislingid
-----------

* Kaldre statistikaameti andmebaasis
**Kaldealased** olid semi hõimud, kes rändasid 9. sajandi alguses e.m.a Lõuna-Paabelisse ja rajasid seal mitu väikeriiki (Bit-Jakin, Bit-Dakkuri ja Bit-Amukani).

Kaldealased olid lähedased aramealastega, kes saabusid samasse piirkonda veidi varem.

Paabelis omandasid kaldealased aegamööda kohaliku kultuuri ja akadi keele.

Aasia impeeriumid ca 600 eKr: Lüüdia, Vana-Egiptus, Mesopotaamia-Babüloonia, Meedia, Pärsia impeeriumid
Kaldealased sõdisid Assüüriaga ülemvõimu pärast Paabelis. Aastatel 625–539 eKr oli Paabelis võimul Kaldealaste dünastia ning rajati Uus-Paabeli ehk Kaldea riik.

Aastal 539 eKr vallutas Ahhemeniidide Pärsia kuningas Kyros II Babüloni, lõpetades Kaldealaste dünastia eksisteerimise. Kaldealaste hõimud segunesid seejärel järk-järgult kohalike Paabeli rahvastega.

Kaldealaste kujunes vanapaabeli usundi ja astronoomia alusel. 7. sajandil eKr täiustus üha enam *preesterlik taevavaatlemise tehnika*. Paabeli kuu nädal asendati planeetide nädalaga (5 planeeti + kuu ja päike = 7 päeva). Ištar sai planeediks ja Tammuz kinnistäheks. Tekkib henoteism. Nebukadnetsari jaoks on Marduk ainus ja õige halastuse jumal. Nabu on tema poeg ja inimeste juurde läkitatud saadik. Kaldealaste prohvetlik usund oli lähedane Jeremia aegsete prohvetitega ja kaldea kahetsuslaulud olid lähedased juutide lauludele (psalmidele).

Viited
------

1. 1 2  Barbara N. Porter. *Images, Power, and Politics: Figurative Aspects of Esarhaddon's Babylonian Policy*. Amer Philosophical Society, 1994.
2. 1 2  Kaldealased – Eesti Entsüklopeedia
Közi, Yu~ki ja Mana 2016
**Malice Mizer** oli Jaapani *visual kei* ansambel. 

Ansambel tegutses augustist 1992 detsembrini 2001. Ajendatult ühistest nägemustest muusika tegemises, asutasid bändi kitarristid Mana ja Közi. Ansambli koosseisu jõudis kuuluda kolm laulusolisti. Iga uus laulja tõi kaasa märkimisväärsed muutused bändi muusikas, stiilis, üldises ilmes. Kostüümid ja kontsertide visuaalne pool mängis nende teostes alati väga tähtsat rolli.

Nende nimi Malice Mizer tähendab kurjust ja viletsust (ingl *malice and misery*), milles seisneb vastus küsimusele „Mis on inimene?". Seda küsimust on liikmed nimetanud bändi loomingu läbivaks kontseptsiooniks. Kui nende varasele muusikale ja temaatikale on iseloomulikud tugevad Prantsuse ja klassikalise muusika mõjutused, siis hiljem, pärast erinevaid bändi tabanud tragöödiaid, hüljati kaalutletud kõlaga prantsuse romantism ja viljeleti rohkem gooti-viktoriaanlikku stiili. Malice Mizer on tuntuim bändi igati originaalse olemuse poolest.

Malice Mizer on kuulus muusika poolest, kuid samuti oma *live*-sõudega – need sisaldasid priiskavaid ajaloohõngulisi kostüüme ja lavakujundusi, lühikesi tummstseene mõne loo saatena, veidraid tantsusamme jpm. Bändis elati üle nii mõnigi uus koosseis ja kokku üheksa tegutsemisaasta jooksul tehti kolm drastilist imidžimuutust.

11. detsembril 2001 ilmus ametlik teade, et Malice Mizer katkestab määramata ajaks tegevuse. Ent Mana on hiljuti oma kodulehel kirjutanud, et kolm neljast liikmest (Mana, Közi ja Yu~ki) on taas, pärast seitset aastat bändi hingusele saatmisest, omavahel tihedalt suhtlema hakanud. Mana ja Közi esinesid isegi taas koos ühel laval 27. detsembril 2009 Mana sooloprojekti "Moi dix Mois" aastalõpukontserdil.

Välislingid
-----------

*
**Malietoa Tanumafili II** (4. jaanuar 1913 – 11. mai 2007) oli Samoa riigipea (*O le Ao o le Malo*). Ametlikult sai ta riigipeaks 1. jaanuaril 1962, mil Samoa (toona Lääne-Samoa nime all) Briti impeeriumist eraldus (kuni 1963. aastani jagas ta ametit Tupua Tamasese Mea'ole'ga). Ta oli oma surma ajal maailma vanim ametis olev riigipea.

Tema vanemad olid Malietoa Tanumafili I, kes oli Samoa kuningas aastatel 1879–1939, ja Momoe Lupeuluiva Meleisea.

Ta abiellus esimest korda 1940. aastal Lili Tunu'ga [Lily Molio'o Setu], kellega tal sündis viis last, ja teist korda aastal 1962 Tiresa Patu Tauvela Hunteriga (neil lapsi ei olnud). 

Lapsed:

* Papali'i Milio'o Laupepa Malietoa (suri 1985)
* Sua Vainupo Malietoa
* Fa'amausili Moli Malietoa
* To'oa Tosi Malietoa
* Momoemanuelefatiaesaumalaeatiae Malietoa

Malietoa Tanumafili oli ainus valitsev riigipea, kes oli Baha'i usku.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Malietoa Tanumafili I** | **Malietoa**Alates 1939–2007 | Järgnev**Fa'amausili Papali'i Moli Malietoa** |
| Eelnev**Charles Lyttelton** | **Samoa riigipea**1962–2007 | Järgnev**Tupua Tamasese Tupuola Tufuga Efi** |

Välislingid
-----------

* Pilt riigipeast