recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**José Laureano Pineda Ugarte** (4. juuli 1802 Potosí – 17. september 1853 Managua) oli Nicaragua jurist ja poliitik, 1851–1853 kahel korral Nicaragua ülemdirektor.

José Laureano Pineda Ugarte sündis aastal 1802 Potosís. Tema isa oli Pedro Benito Pineda, ema aga Juana Rufina Ugarte Selva. Ta abiellus Dolores Sacasa Méndezega, poliitilistelt vaadetelt oli ta liberaal. Aastal 1825 lõpetas ta Leónis sealse ülikooli õigusteaduskonna ja pühendus Kesk-Ameerika riikide iseseisvuse eest võitlemisele.

Aastal 1835 koostas ta esimese Nicaragua kriminaalkoodeksi, mille Rahvusassamblee kinnitas aastal 1839. Ta oli José León Sandovali valitsuse liige. Ta astus parlamendiliikmena vastu sõjaväelaste katsele muuta Nicaragua sõjaväeliseks diktatuuriks, mida need üritasid teha pärast ebaõnnestunud sõda Inglismaaga ja Moskiitoranniku Inglismaa protektoraadiks kujunemist.

Kuna Norberto Ramíreze asemel riigipeaks valituna José Laureano Pineda Ugarte ei saanud kohe ametisse astuda, siis andis ametist lahkuv ülemdirektor Ramírez 1. aprillil 1851 võimu üle Justo Abaunzale ja Pineda astus ametisse alles 5. mail. 4. augustil korraldas kindral José Trinidad Muñoz Fernández koos Pablo Buitrago y Benaventega riigis sõjaväelise putši, mille tagajärjel Pineda pages Hondurasesse. Leóni *cabildo* seadis seepeale koos Nicaragua parlamendiga riigipea ametisse Justo Abaunza. Ülemdirektoriks kuulutas end ka Hondurasesse pagenud Pineda ja lisaks veel José Francisco del Montenegro Granadas. Kuni sama asta 11. augustini nimetas Pineda end ülemdirektoriks paguluses, seejärel aga lihtsal ülemdirektoriks.

Hondurase president Juan Lindo asus Pinedad toetama ja see naasis Hondurase vägede toetusel Nicaraguasse, asudes Leóni piirama. Tema vägesid juhatas Fruto Chamorro. Linn kapituleerus tingimusel, et Pineda annab Abaunzale amnestia, ent selle otsuse tühistas Nicaragua parlament, leides, et Justo Abaunzal on parlamendiliikmena saadikupuutumatus. Francisco Castellón Sanabria arvates oli nende intriigide taga San Salvadori piiskop José Jorge Viteri y Ungo.

Algselt jagas Pineda võimu Granada fraktsiooni uue juhi Fulgencio Vegaga, hiljem oli aga võimul üksi. Ta viis riigis läbi administratiivreformi ja muutis koos Vegaga riigi pealinnaks lõplikult Managua, et likvideerida Granada ja Leóni vastasseis.

Viited
------

1. ↑  Nicaragua worldstatesmen.org
2. ↑  Justo Abaunza (1851). El senador director provisorio a sus compatriotas. Imprenta de la Libertad.
3. ↑  Monumento a Fulgencio Vega

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Justo Abaunza** | **Nicaragua ülemdirektor**5. mai 1851 – 4. august 1851 | Järgnev**Justo Abaunza** |
| Eelnev**Justo Abaunza** | **Nicaragua ülemdirektor**5. august 1851 – 1. aprill 1853 | Järgnev**Fruto Chamorro** |
Kaart
Uhtna mõisa peahoone
**Uhtna mõis** (saksa keeles *Uchten*) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.

Mõisat mainiti esimest korda 1489 aastal 

. 

Mõisa viimased omanikud enne 1919. aasta mõisate võõrandamist olid Weissid.

Mõisa klassitsistlik peahoone ehitati tõenäoliselt 19. sajandi esimestel kümnenditel. 

Uhtna mõisa tall-tõllakuur

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Uhtna mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 23.12.2015)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Uhtna mõis** |

* Uhtna mõis Eesti mõisaportaalis
* Uhtna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* 

Rakvere kirik
Rakvere kihelkond

**Kirik**: Rakvere  

**Mõisad**: Arkna mõis | Kaarli mõis | Karitsa mõis | Karivärava mõis | Katku mõis | Kloodi mõis | Kohala mõis | Korjodi mõis | Kullaaru mõis | Laanemõisa mõis | Lepna mõis | Mädapea mõis | Nurme mõis | Piira mõis | Rakvere kirikumõis | Rakvere mõis | Roodevälja mõis | Sämi-Silla mõis | Sõmeru mõis | Tobia mõis | Toomla mõis | Ubja mõis | Uhtna mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Eesti presidendi valimiskogust. 1938. aasta põhiseadusega sätestatud kogu kohta Vabariigi Presidendi Asetäitja Valimiskogu ja USA presidendi valimiskogu kohta vaata artiklit Valimiskogu (USA).* |

---

**Valimiskogu** on Riigikogu liikmetest ja kohalike omavalitsuste esindajatest Vabariigi Presidendi valimiseks moodustatud kogu.

Valimiskogu kutsutakse kokku siis, kui Riigikogu ei ole suutnud kolmes hääletusvoorus presidenti valida.

2006. aasta presidendivalimistel oli valimiskogu liikmete arv 347 - 101 Riigikogu liiget ja 246 kohaliku omavalitsuse volikogude esindajat.

Vähemalt 21 valimiskogu liikmel on õigus üles seada uus kandidaat lisaks neile, kes osalesid Riigikogu kolmandas hääletusvoorus.

Esimeses hääletusvoorus tunnistatakse valituks kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus. Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse samal päeval teine hääletusvoor.

Teiseks hääletusvooruks kantakse hääletamissedelile kahe esimeses voorus enim hääli saanud kandidaadi nimed. Valituks tunnistatakse kandidaat, kelle poolt hääletab hääletamisest osavõtnud valimiskogu liikmete enamus.

Kui ükski kandidaat ei saa nõutavat häälteenamust, korraldatakse Vabariigi Presidendi erakorraline valimine Riigikogus 14 päeva jooksul.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Eesti Vabariigi Põhiseaduse § 46 ettenähtud Valimiskogu koosoleku protokoll 20.04.1944** |

* "Esimene president valiti valimiskogu poolt" kool.ee
Kiko Femenía 2011. aastal Hérculese särgis
**Francisco Femenía Far** (tuntud kui **Kiko Femenía**; sündinud 2. veebruaril 1991 Sanet y Negralses) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Villarreal.

Ta alustas klubikarjääri Hispaania klubis Hércules CF, millega liitus 2004. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Hispaania esiliigas 2008. aastal. Hooajal 2010–11 mängis ta klubiga Hispaania kõrgliigas. Seejärel mängis Femenía Hispaania esiliigas Barcelona ja Madridi Reali duubelmeeskondades, Alcorcónis ning Deportivo Alavésis, millest viimasega hooajal 2016–17 Hispaania kõrgliigas.

2017. aasta juulis sõlmis Femenía nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Watford. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 31. märtsil 2018 mängus Bournemouthi vastu. Watfordis mängis ta kokku viis hooaega, millest neli hooaega Inglismaa kõrgliigas.

2022. aasta juulis naasis Femenía Hispaaniasse ning sõlmis kolmeaastase lepingu Villarrealiga.

Aastatel 2009–2011 mängis Femenía Hispaania noortekoondistes.

Saavutused
----------

Alavés
* Segunda División: 2015–16

Watford
* FA Cup'i teine koht: 2018–19

Viited
------

1. ↑  "Official: Femenía completes Spain move". Watford F.C. 28. juuli 2022. Vaadatud 28. juulil 2022.
2. ↑  "Kiko Femenía ya es groguet" (hispaania). Villarreal CF. 28. juuli 2022. Vaadatud 28. juulil 2022.

Välislingid
-----------

 Kiko Femenía – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**"Sipelgamees ja Vapsik"** (inglise keeles "Ant-Man and the Wasp") on 2018. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide superkangelase film, mis põhineb Marvel Comicsi koomiksitegelastel Scott Langil / Sipelgamehel ja Hope van Dyne'il / Vapsikul. Filmi tootis filmistuudio Marvel Studios ning seda levitas Walt Disney Studios Motion Pictures. Film on järg 2015. aasta filmile "Sipelgamees" ning kahekümnes Marveli Kinouniversumi film. Režissöör on Peyton Reed, stsenaariumi kirjutasid Chris McKenna, Paul Rudd, Eric Sommers, Andrew Barrer ja Gabriel Ferrari. Filmis mängib Paul Rudd Langi ja Evangeline Lilly Van Dyne'i. Kõrvalosades astuvad üles Michael Peña, Walton Goggins, Bobby Cannavale, Judy Greer, Tip "T. I." Harris, David Dastmalchian, Hannah John-Kamen, Abby Ryder Fortson, Randall Park, Michelle Pfeiffer, Michael Douglas ja Laurence Fishburne. Nimitegelased peavad filmis töötama koos Hank Pymiga, et Janet van Dyne Quantum Realmist tagasi saada. 

Filmile "Sipelgamees" järje tegemist hakati arutama peaaegu kohe pärast esilinastust. Filmi "Sipelgamees ja Vapsik" loomisest teatati oktoobris 2015. Rudd ja Lilly pidid taas kehastama oma tegelaskujusid eelmisest filmist. Kuu aega hiljem anti Ruddile ametlikult režissöörikoht. Võtted toimusid augustist novembrini 2017 Georgia osariigi Fayette'i maakonnas asuvas Pinewood Studiosi filmistuudios, Atlanta metropolis, Savannah's, San Franciscos ja Hawaiil.

Filmi "Sipelgamees ja Vapsik" ülemaailme esilinastus toimus 25. juunil 2018 Hollywoodis, 6. juulil 2018 jõudis film Ameerika Ühendriikide kinode IMAX- ja 3D-ekraanidele. Üle maailma on film teeninud üle 161 miljoni dollari, kriitikud on filmi pidanud lõbusaks, kuid kiiresti end ammendavaks; nõrgaks peetavat sisu aitavad hästi varjata kiire tempo, huumor ja Ruddi näitlejameisterlikkus.

Viited
------

1. ↑  "*Ant-Man and the Wasp* (2018)". Box Office Mojo. Vaadatud 8. juuli 2018.
**Spurganai** (žemaidi *Spurganē*) on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Tirkšliai vallas. Küla asub Viešetė jõe ääres.

Küla territooriumile jääb Geidžiai kalmistu.

Asula nimi tuleneb isikunimest Spurgana. Kohaliku legendi kohaselt tuleneb nimi sellest, et seal kasvatati vanasti humalat. Sealsed humalakäbid (*spurgas*) olid eriti uhked.

Küla mainiti esmakordselt aastal 1569, mil see kuulus Tirkšliai mõisale. Viešetė jõel oli ka vesiveski ja paisjärv. Aastal 1954 vahistati külas kolm Leedu metsavenda.

Kaitstavad mälestised
---------------------

Muinsuskaitse all on Geidžiai kalmistu vanem osa, mis jääb administratiivselt küla piiridesse.

Ka jääb küla administratiivpiiridesse üks kaitse all olev talu. Talukompleksist on kaitse all elumaja, ait, laut ja kuur, üks majandushoone kaitse all ei ole. Kompleks asub aadressil Tirkšlių g. 30. Elumaja on lihtne ühekorruseline mansardkorrusega ehitis, millel on dekoratiivne kahe poolega uks. Ait on ühekorruseline puidust hoone, millel on kõrvalehitis ja aidaesine. Kaitse all olev laut on maakividest vundamendiga puidust ehitis. Laut ise on L-kujulise põhiplaaniga. Ka kuur on maakividest vundamendiga ühekorruseline puithoone.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 269 (1902)
* 407 (1923)
* 295 (1959)
* 281 (1970)
* 224 (1979)
 | * 165 (1986)
* 146 (1989)
* 173 (2001)
* 169 (2011)
* 136 (2021)
 |

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
2. ↑  *Feodalinių žemės valdų Lietuvoje inventorių aprašymas.* V. Abramavičius. - Vilnius, 1963, lk. 49.
3. ↑  Lietuvos gyventojų genocido ir rezistencijos tyrimo centro pranešimas, 2006 a.
4. ↑  Geidžių kapinynas
5. ↑  Tirkšlių etnoarchitektūrinė sodyba
6. ↑  Tirkšlių etnoarchitektūrinės sodybos namas
7. ↑  Tirkšlių etnoarchitektūrinės sodybos svirnas
8. ↑  Tirkšlių etnoarchitektūrinės sodybos tvartas
9. ↑  Tirkšlių etnoarchitektūrinės sodybos daržinė, vad. rėja

Välislingid
-----------

* Küla Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias

| * v
* r
Tirkšliai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**alevid:** **Tirkšliai** |
| 
**külad:** Balėnos **·**  Bružai **·**  Daubariai **·**  Gauryliai **·**  Geidžiai **·**  Jautakiai **·**  Jonaičiai **·**  Kruciai **·**  Lėlaičiai **·**  Lėteniai **·**  Medžialenkė **·**  Meinoriai **·**  Paventė **·**  Pievėnai **·**  Plėnakiai **·**  Spurganai **·**  Tirkšliai **·**  Užlieknė **·**  Voveriai |
Bijektiivne funktsioon *f*: *X* → *Y*, kus hulk X on {1, 2, 3, 4} ja hulk Y on {A, B, C, D}. Näiteks, *f*(1) = D.
**Bijektiivne funktsioon** ehk **bijektsioon** või **üksühene vastavus** on funktsioon {\displaystyle f:X\to Y}, mille korral iga element sihthulgast {\displaystyle Y} on vastavuses täpselt ühe elemendiga lähtehulgast {\displaystyle X} ja vastupidi. Vastavalt sellele on bijektsioon binaarne seos kahe hulga vahel, kus igal elemendil kummastki hulgast on täpselt üks paariline teises hulgas.

Funktsioon on bijektiivne parajasti siis, kui see on pöördfunktsioon. See tähendab, et funktsioon {\displaystyle f:X\to Y} on bijektiivne parajasti siis, kui eksisteerib funktsioon {\displaystyle g:Y\to X,} mis on omakorda funktsiooni {\displaystyle f} pöördfunktsioon, nii et kahe funktsiooni liitfunktsioon on samasusfunktsioon: {\displaystyle g(f(x))=x} iga {\displaystyle x} puhul hulgas {\displaystyle X} ja {\displaystyle f(g(y))=y} iga {\displaystyle y} puhul hulgas {\displaystyle Y}.

Näiteks *kahega korrutamine* on bijektsioon täisarvude ja paarisarvude vahel, mille pöördfunktsioon on *kahega jagamine*.

Funktsioon on bijektiivne parajasti siis, kui ta on nii injektiivne (igale elemendile sihthulgast vastab kuni üks element lähtehulgast) ja surjektiivne (igale elemendile sihthulgast vastab vähemalt üks element lähtehulgast).

Bijektiivset funktsiooni hulgast iseendasse kutsutakse ka permutatsiooniks ning ühe hulga kõik permutatsioonid moodustavad selle hulga sümmeetrilise grupi.

Definitsioon
------------

Selleks, et binaarne seos hulkade *X* ja *Y* elementide vahel oleks bijektsioon, peavad neli omadust olema tõesed:

1. iga element hulgas *X* peab olema paaris vähemalt ühe elemendiga hulgast *Y*,
2. mitte ükski element hulgas *X* ei tohi olla paaris rohkem kui ühe elemendiga hulgast *Y*,
3. iga element hulgas *Y* peab olema paaris vähemalt ühe elemendiga hulgast *X* ning
4. mitte ükski element hulgas *Y* ei tohi olla paaris rohkem kui ühe elemendiga hulgast *X*.

Kui omadused (1) ja (2) on tõesed, on tegu funktsiooniga sihthulgast *X*. Omadused (1) ja (2) on sageli kirjutatud ka nii: iga element hulgast *X* on paaris täpselt ühe elemendiga hulgast *Y*. Funktsioonid, millel on omadus (3) on surjektiivsed (ehk surjektsioonid) ning funktsioonid, millel on omadus (4) on injektiivsed (ehk injektsioonid).

Viited
------

1. ↑  Hall 1959, lk. 3
2. ↑  "Bijection, Injection, And Surjection | Brilliant Math & Science Wiki". *brilliant.org* (Ameerika inglise). Vaadatud 7. detsembril 2019.

Allikad
-------

* Hall, Marshall Jr. (1959). *The Theory of Groups*. MacMillan.
Virķēni mõisa peahoone
**Virķēni** on küla (*vidējciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Vilpulka vallas. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, Riiast 155 ja piirkonna keskusest Ruhjast 6 kilomeetri kaugusel.

Küla tekkis endise Virķēni mõisa (*Würken*) juurde. Mõis ise rajati aastal 1520. Aastal 1921 rajati mõisa peahoonesse Ruhja põllumajanduskooli osakond.  
Aastal 1937 avati küla lähistel Virķēni raudteepeatus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda.

Külas kasvav Virķēni mõisa tamm on looduskaitse all.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 191 (1970)
* 172 (1979)
* 179 (1989)
* 178 (2000)
* 162 (2006)
 | * 100 (2011)
* 90 (2016)
* 81 (2018)
* 73 (2022)
 |

Viited
------

1. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 2. kd. Rīga : A/S Preses nams. 2002. 224. lk. ISBN 9984-00-436-8.
2. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 189. lk.
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
4. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Vilpulka valla asulad |
| --- |
| 
Jaunāmuiža **·**  **Vilpulka** **·**  Virķēni |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Läti Jeri valla asulast; Läti Valmiera valla asula kohta vaata artiklit Jeri (Valmiera vald)* |

---

 Jeri liivakivipaljand Ruhja jõe ääres
**Jeri** (vanasti ka **Ģeri**) on küla (*aprupes ciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Jeri vallas. Asula asub Ruhja jõe vasakul kaldal merepinnast 60 meetri kõrgusel. Jeri asub valla keskusest Endzelest 3,5, endisest piirkonnakeskusest Ruhjast 3,5 ja Riiast 147 kilomeetri kaugusel. Ruhja jõe kaldal asub liivakivipaljand, seal kulgeb ka matkarada.

Nüüdisaegne asula on endisaegse Jeri mõisa (Seyershof) keskus. Aastal 1972 rajati sinna vanadekodu. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Küla nimi on mugandus mõisa saksakeelsest nimekujust.

Endises mõisa peahoones asub kohalik raamatukogu. Jeris asub Pansionātsi bussipeatus.

Ruhja jõe kaldal asub looduskaitsealune Jeri koobas.

Aastal 2000 oli külas 378 elanikku, nagu ka aastal 2017.

Viited
------

1. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001. ISBN 9984-00-412-0. 415 lk.
2. ↑  Autotransporta direcija

  


| * v
* r
Jeri valla asulad |
| --- |
| 
**Endzele** **·**  Jeri **·**  Oleri |
**Merle Taimalu** (sündinud 22. juunil 1969) on eesti kasvatusteadlane. 

Tema peamised uurimisteemad on lapse areng ja kasvatus, lapse hirmud, õpetaja ja lapsevanemate enesetõhusus ning motivatsioon. Taimalult on ilmunud artikleid koostöös kolleegidega ka õpetaja erialaste teadmiste teemal (TPACK raamistiku alusel).

Haridustee
----------

Taimalu lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikooli (TÜ) bioloogia-geograafia teaduskonna ning 1997. aastal sai TÜ pedagoogika magistrikraadi. 2007. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli pedagoogika alal doktoriväitekirja "Children's fears and coping strategies: a comparative perspective" ("Laste hirmud ja toimetuleku strateegiad: võrdlev käsitlus", juhendajad Inger Kraav, Anja Riitta Lahikainen).

Töökäik
-------

Merle Taimalu töötas aastatel 1997–2000 Tartu Ülikooli pedagoogikaosakonna vanemlaborandina, alates 1999. aastast oli ta Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudis lektor, aastatel 2003–2009 kasvatusteaduste lektor ning 2009–2018 kasvatusteaduste dotsent. 

Aastatel 2010–2015 oli ta Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudi hariduskorralduse magistriõppekava programmijuht ja 2012–2018 haridusteaduste instituudi pedagoogika osakonna juhataja. 

Alates 2018. aastast on ta alushariduse dotsent ning 2019. aastast koolieelse lasteasutuse õpetaja bakalaureuseõppekava programmijuht.

Tunnustus
---------

* 1998 Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi Heino Liimetsa nimeline magistritöö preemia
* 2008 Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi Heino Liimetsa nimeline doktoritöö preemia
* 2019 Tartu Ülikooli aumärk

Liikmesus
---------

Merle Taimalu on Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi (EAPS) ja European Association for Research on Learning and Instruction (EARLI) liige.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Eesti Teadusinfosüsteem. Merle Taimalu".
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

* Merle Taimalu Google Scholar lehekülg
* Merle Taimalu ResearchGate lehekülg
**Tucson** on linn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis, Pima maakonna halduskeskus.

Tucsoni pindala on 505,3 km² ja elanike arv 2006. aastal oli 518 956. See on Arizona suuruselt teine linn Phoenixi järel.

Asukoht
-------

Tucson asub Sonora kõrbes, viie väiksema mäeaheliku vahelisel tasandikul, Santa Cruzi jõe ääres. Kui veel sada aastat tagasi voolas jõgi peaaegu aasta läbi, siis nüüd on jõesäng suurema osa aastast kuiv ja vett leidub vaid vihmahooajal.

Linn kannatab veepuuduse all. Erinevalt Phoenixist on Tucsoni elanikud leppinud eluga keset kõrbe ega raiska vett muruplatside kastmisele.

Tucson
Lennukite surnuaed
Sguaro rahvuspark

Ajalugu
-------

Linn asutati 1775. aastal. Alates 1821. aastast oli see osa Mehhikost, alates 1853. aastast kuulub USA-le.

Tucsonis asub Arizona Ülikool, mis asutati 1885.

Vaatamisväärsused
-----------------

Linna kaguosas asub üks maailma suuremaid lennundusmuuseume, Pima Air & Space Museum, kus võib näha üle 200 tänapäevase ja ajaloolise lennukit. Selle naabruses on USA õhujõudude baas, mille hiiglaslikul territooriumil paikneb USA lennukite säilitamis- ja hooldusüksus (nimetatakse ka lennukite surnuaiaks), kus on üle 4400 lennuki.

Tucsoni lähedal kõrbes asuvad Saguaro rahvuspark ja Arizona-Sonora kõrbemuuseum.

Linn on üks nii professionaalsete kui ka harrastusastronoomide lemmikkohti tähistaeva vaatlemiseks.

Majandus
--------

Tucsoni suuremad tööandjad on ülikool ja õhujõudude baas. Linnas on ka palju kõrgtehnoloogiafirmasid; eelkõige on Tucson tuntud oma optikatööstuse poolest.

Tähtsat rolli linna majanduselus mängib turism, sealhulgas ostuturistid Mehhikost, mis on Tucsonist vaid 98 kilomeetri kaugusel.

Linna lääneosa panoraamvaade

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  , vaadatud 21.09.2021.
3. ↑  , vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

* Linna koduleht

| * v
* r
50 suurima elanike arvuga linna Ameerika Ühendriikides |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
 1. New York
 2. Los Angeles
 3. Chicago
 4. Houston
 5. Phoenix
 6. Philadelphia
 7. San Antonio
 8. San Diego
 9. Dallas
10. Austin
 | 
11. San Jose
12. Fort Worth
13. Jacksonville
14. Columbus
15. Charlotte
16. Indianapolis
17. San Francisco
18. Seattle
19. Denver
20. Washington
 | 
21. Boston
22. El Paso
23. Nashville
24. Oklahoma City
25. Las Vegas
26. Detroit
27. Portland
28. Memphis
29. Louisville
30. Milwaukee
 | 
31. Baltimore
32. Albuquerque
33. Tucson
34. Mesa
35. Fresno
36. Sacramento
37. Atlanta
38. Kansas City
39. Colorado Springs
40. Raleigh
 | 
41. Omaha
42. Miami
43. Long Beach
44. Virginia Beach
45. Oakland
46. Minneapolis
47. Tampa
48. Tulsa
49. Arlington
50. Wichita
 |

 |  |
| 
2021. aasta arvestuslikud andmed |
**Gustav Reinhold Skogh** (1692–1739) oli Rootsi sõjaväelane ja ooberst, kes sõdis Põhjasõjas.

Elulugu
-------

Gustav Reinhold Skogh sündis 1692. aastal Claes Johan von Skoghi ja Margareta Elisabeth Armfelti peres.

Juba 13-aastaselt (1705. aastal) astus ta Otto Vellingki jalaväerügementi. 1708. aastal oli ta lipnik Saksi jalaväerügemendis ning sai 1710. aastal leitnandiks. 1711. aastal ülendati ta kapteni auastmesse Västmanlandi rügemendis. 1713. aastal langes ta Tönningi piiramise ajal vangi, kust naasis koju 1716. aastal. 1717. aastal sai ta Hälsingi rügemendis ooberstiks ja 1718. aastal Jämtlandi armee kindraladjutandiks. Samal aastal sai ta ka ooberstleitnandiks ning suundus järgmisel aastal Viborgi maamiilitsarügementi. Põhjasõja lõpus teenis ta Kymmenegärdi jalaväerügemendis.

Pärast Põhjasõja lõppu jätkas ta teenistust Hälsingi rügemendis.

Gustav Reinhold Skogh suri 9. aprillil 1739.

Isiklikku
---------

Gustav Reinhold Skogh abiellus Helena von Beckeringa, neil oli kaks last: Carl Gustav ja Claes Johan Skogh.

Viited
------

1. ↑  "Gustav Reinhold Skogh". Vaadatud 23.02.2023.
2. 1 2 3 4 5  "Skogh No. 704". Vaadatud 23.02.2023.
Viievalentse lisandaine (fosfori) aatom pooljuhi kristallivõres
**Doonorlisand** ehk doonor (ladina keeles *donore* ära andma) on pooljuhtelektroonikas aine, mille aatomid annavad kristallivõresse elektrone. Kui asendada kristallivõres neljavalentse pooljuhi, näiteks räni kristallis põhiaine aatom sellise lisandaine aatomiga, millel on viis valentselektroni (näiteks fosfori aatomiga), siis neli neist valentselektronidest moodustavad elektronipaaride vahendusel kovalentsidemeid räni aatomitega, viies elektron aga jääb vabaks ja võib teatud tingimustel aatomist eemalduda, muutudes seega juhtivuselektroniks. Et niisuguses pooljuhis on põhilisteks laengukandjateks elektronid, mis on negatiivse laenguga, siis nimetatakse materjali n-pooljuhiks.

Enamiku pooljuhtseadiste talitluseks on vaja, et pooljuhi ühes piirkonnas oleksid ülekaalus vabad elektronid ja teises, vahetult kõrvalasuvas piirkonnas augud. Sellise olukorra saabki luua sobiva võõraine (lisandaine) aatomite sisseviimisega pooljuhi kristallistruktuuri.

Vaata ka
--------

* Elektronjuhtivus
* Dopeerimine
* Aktseptorlisand
**Insult** ehk **ajurabandus** ehk **apopleksia** (ladina keeles *insultus*) on inimestel ja paljudel teistel kesknärvisüsteemiga loomadel esineda võiv äge, lokaalsete neuroloogiliste võõrutusnähtudega ja/või üldsümptomitega kulgev aju kahjustust väljendav sündroom, mis kestab üle 24 tunni. Insult ei ole omaette haigus, vaid aju verevarustuse häirete tagajärjel tekkinud sümptomite kompleks. 

Insuldil eristatakse kolme alaliiki: 

* ajusisene ehk intratserebraalne hemorraagia (AH);
* isheemiline insult ehk ajuinfarkt (AI);
* subarahnoidaalne hemorraagia (SAH).

**Insuldi sümptomid**

Insuldi hoiatussümptomid on järsk seletamatu tuimus või „sipelgate jooksmise" tunne ühes kehapooles, järsku tekkinud tugev peavalu, nägemishäire, rääkimise raskus või kõnes takerdumine, äkki tekkinud kohmakus või liikumatus. Mõnikord eelneb insuldile mini-insult, millel on samasugused nähud, kuid mis kestab lühikest aega (mõnest minutist paari tunnini).

Meditsiinikeeles nimetatakse seda transitoorseks isheemiliseks atakiks (TIA).

Kui Te tunnete nimetatud hoiatussümptomeid, siis pöörduge esimesel võimalusel arsti poole. Tehke seda ka siis, kui Teil on need sümptomid juba möödunud.

Järgnev tabel näitab, millise tõenäosusega tekib inimesel transitoorse isheemilise ataki ehk mini-insuldi järel insult.

|  |  |
| --- | --- |
| **Insuldi tekkimise võimalus** | **Sagedus** |
| 1 kuu jooksul | 5% |
| 1 aasta jooksul | 12% |
| 2 aasta jooksul | 20% |
| 3 aasta jooksul | 25% |

Kui inimesel on juba insult olnud, siis selle kordumise tõenäosus on järgmine.

|  |  |
| --- | --- |
| **Insuldi tekkimise võimalus** | **Sagedus** |
| 1 aasta jooksul | 10–18% |
| 2 aasta jooksul | 15–26% |
| 3 aasta jooksul | 20–34% |

Vaata ka
--------

* Infarkt

Välislingid
-----------

* Insuldi Eesti ravijuhend, L. Puusepa nim. Neuroloogide ja Neurokirurgide selts, Tartu 2004
* Aime Jõgi "Meilile lisatud sõnum võib päästa inimelu", Tartu Postimees, 14. aprill 2009
* Ülevaade insuldi olemusest ja ravivõimalustest.
* Elu pärast insulti, Eesti Insuldipatsientide Selts
**Finantskolledž** on Sisekaitseakadeemia noorim kolledž, kus on alates 2003. aastast võimalik ühendatult õppida maksunduse ja tolli eriala. 

Akadeemias on tolli eriala õpetatud alates 1992. aastast ja maksukorralduse eriala 2002. aastast, kuid seoses Maksu- ja Tolliameti ühinemisega 2004. aastal liideti ka Sisekaitseakadeemia maksukorralduse ja tolli eriala. Vastavalt Maksu- ja Tolliameti strateegilistele otsustele on kohandatud finantskolledžis õppekavu nii, et spetsialiseeruda saaks kas maksunduse või tolli suunale. Üliõpilased teevad spetsialiseerumisotsuse teise õppeaasta alguses. 

Finantskolledžis on õppetöö toimunud nii osakoormuse kui ka päevaõppe vormis. Alates 2018. aastast on jälle võimalik õppida päevaõppes (kolmeaastase õppeajaga) või osakoormusõppes (nelja-aastase õppeajaga). Olenemata õppevormist on õpperühmade suurus olnud 30–40 üliõpilast. 

1996. aastal lõpetas esimene lend tolli õppesuunal. 13 lõpetaja seas oli ka näiteks Marek Helm, kellest sai hiljem Maksu- ja Tolliameti peadirektor. 

Kolledžit on juhtinud Raul Mill, Christiane Ernits, Uno Silberg ja praegune direktor Kerly Randlane.

Välislingid
-----------

* Sisekaitseakadeemia Finantskolledži koduleht
**Oleg Ossinovski** (vene keeles Олег Александрович Осиновский; sündinud 27. mai 1966 Almatõs) on vene päritolu Eesti transiidiettevõtja, firmade AS Spacecom ja Skinest Grupp omanik. Alates 1995. aastast on ta Eesti kodanik.

Oleg Ossinovski on sündinud Kasahstanis Almatõs, kuhu tema isa pärast instituudi lõpetamist tööle suunati. Tema lapsepõlv ja noorusiga möödusid Omskis, kus tema vanemad töötasid õppejõududena kõrgkoolis – isa oli raudteeinstituudis professor ja ema dotsent. Kõrghariduse omandas ta 1988. aastal Leningradi raudteeinstituudis.

Aastatel 1988–1998 töötas ta Tapa raudteedepoos. Aastal 1992 asutas ta oma firma Skin AS, mis nimetati hiljem ümber Skinest Projekt AS-iks, millest moodustati hiljem ettevõtete rühm Skinest Grupp, mille koosseisu kuulub üle 8 ettevõtte.

Aastast 2003 oli ta Spacecom AS juhatuse esimees ja kaasomanik.

2015. aastal hindas ajaleht Äripäev tema vara väärtuseks 220,8 miljonit eurot ja pidas teda sellega Eestis rikkuselt 2. inimeseks. 2016. aastal oli tema varade väärtus Äripäeva hinnangul 158 841 070 eurot ning ta paigutus sellega edetabelis 6. kohale.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa Irina on eestlanna, pärit Aserist. Pärast abiellumist kolisid nad 1988. aastal Eestisse elama. Neil on kaks poega. Neist üks on poliitik Jevgeni Ossinovski.

Viited
------

1. 1 2 3  Рыцарь с железной дороги. rus.delfi.ee. 14.06.2005.
2. 1 2  Eesti passiga venelane Oleg Ossinovski. Eesti Päevaleht, 7.05.2005
3. ↑  Танки для Эстонской железной дороги. veneportaal.ee
4. 1 2  Олег Осиновский. veneportaal.ee
5. ↑  "Rikaste TOP sai uue võitja" Äripäev, 29. september 2015
6. ↑  Rikaste TOP: idufirma kaksikvõit

Välislingid
-----------

* Raul Ranne: "Suurärimees Oleg Ossinovski: mu elus oli kõik hästi. Suurepärane! Hetkega muutus kõik ning nüüd on väga raske" Eesti Päevaleht, 12. november 2016
* "Oleg Ossinovski: Venemaal poleks EL-i täielikust embargost sooja ega külma" ERR, 5. märts 2024
**Drammen vald** on vald Norras Buskerudi maakonnas. Asub Oslo fjordi ääres Oslost 41 km edelas.

Drammeni vald loodi 1811. aastal kahe asula liitmise teel.

1909. aastal hakkasid Drammenis sõitma Skandinaavia maade esimesed trollibussid. Trolliliiklus lõppes 1967. aastal.

2019. aastani kuulus Drammeni vald Buskerudi maakonda.

Drammen on puidutööstuse, laevaehituse ja metallurgia keskus. Linna ümbruses kaevandatakse nikli-, koobalti- ja tsingimaaki.

Drammenis tegutseb jalgpalliklubi Strømsgodset IF.

Drammenist on pärit Johann Olav Koss, Ole Einar Bjørndalen, Johan Halvorsen ja Martinus Rørbye.

Drammeni vallas oli 1. jaanuaril 2011 100 303 elanikku.

Galerii
-------

* Drammeni teater Drammeni teater
* Skogeri kirik Skogeri kirik
* Bragernesi kirik Bragernesi kirik
* Strømsgodseti kirikStrømsgodseti kirik
* Konnerudi kirik Konnerudi kirik
* Püha Laurentiuse kirik (roomakatoliku)Püha Laurentiuse kirik (roomakatoliku)
* Fjelli kirik Fjelli kirik
* Bragernesi tunnel Bragernesi tunnel
* Hamborgstrømi tunnel Hamborgstrømi tunnel
* Strømsåsi tunnelStrømsåsi tunnel
* Kleivene tunnel Kleivene tunnel
* Strømsåsi tunnel Strømsåsi tunnel

Viited
------

1. ↑  Area statistics for Norway 2020
2. ↑  07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023

Välislingid
-----------

 Drammeni vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Drammeni valla koduleht


Buskerudi maakonna vallad

* Ål
* Drammen
* Flå
* Flesberg
* Gol
* Hemsedal
* Hol
* Hole
* Kongsberg
* Krødsherad
* Lier
* Modum
* Nesbyen
* Nore og Uvdal
* Øvre Eiker
* Ringerike
* Rollag
* Sigdal
**Adam G. Sevani** (sündinud 29. juunil 1992) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja tantsija, kes on tuntud Robert Alexander III / Moose'i rolli järgi filmisarjas "Step Up".

Näitlejakarjäär
---------------

2008. aasta veebruaris ilmus Adam Sevani Touchstone Picture’si tantsudraama filmis "Step Up 2: The Streets", mis on filmisarja teine osa. Filmi keskmes oli rühm õpilasi, kes moodustasid tantsugrupi ja tegid tänavatel tantsulahinguid. Oma rolli eest filmis sai Sevani "Best Scene Stealer" auhinna 2008. aasta "Young Hollywood Awards" auhinnagalal.

2009. aasta mais kinnitati, et Sevani kordab Moose’i rolli Step Up triloogia kolmandas osas. Filmimine toimus New Yorgis 30 miljoni dollari eelarves. Film "Step Up 3D" keskendub Moose’ile ja tema parimale sõbrale Camille Alyson Stonerile, kes kolivad New Yorki, et minna ülikooli, kuni Sevani tegelane seguneb maa-aluse tantsustseeni. Film ilmus 2010. aasta augustis. 2012. aasta juulis ilmus "Sevani Step Up" filmisarja neljandas osas, "Step Up: Revolution". 2014. aastal kordas Sevani oma Moose'i rolli "Step Up" filmisarja viiendas osas, "Step Up: All In".

Tantsimine
----------

Sevani on tantsinud mitmes muusikavideos, näiteks: Mase'i "Breathe, Stretch, Shake", Will Smithi "Switch", T-Pain'i "Church" ja väike osa NLT "That Girl". Ta tegi ka NLT 'Karma' muusikavideo koreograafiat. Aastal 2006 oli ta taustatantsija Kevin Federline'i esinemisel Teen Choice Awardsil. Adam on moodustanud ka tantsugrupi koos Jon Chu ja mitmete California piirkonna tantsijatega 2008. aastal tuntud kui AC/DC või Adam/Chu Dance Crew. Grupil oli suuresti avalikustatud tantsuvõistlus YouTube'is koos Miley Cyrusega. Tantsuvõistlus kahe grupi vahel lõppes 2008. aasta Teen Choice Awardsil. 2008. aasta novembris oli ta esindatud Michael Jacksoni 25. aastapäevale pühendatud "Thrilleri" videos, koos "Step Up'i" sarjast tuntud Alyson Stoneriga.
Tallinna Õismäe Gümnaasium
**Tallinna Õismäe Gümnaasium** on üldhariduskool, mis asub Tallinnas Haabersti linnaosas aadressil Õismäe tee 50.

Tallinna Õismäe Gümnaasium asutati 1977. aastal **Tallinna 9. Keskkooli** nime all. Algne koolihoone paiknes aadressil Õismäe tee 130.

Aastal 1989 nimetati kool ümber **Tallinna Õismäe Humanitaarkeskkooliks** ja aastal 1997 **Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiks**.

Aastal 2010 ühendati Tallinna Õismäe Humanitaargümnaasiumiga Tallinna Väike-Õismäe Gümnaasium. Seoses koolide liitmisega hakkas senine Õismäe Humanitaargümnaasium kandma Tallinna Õismäe Gümnaasiumi nime. Kool koliti ümber senise Väike-Õismäe Gümnaasiumi hoonesse aadressil Õismäe tee 50; enne seda tehti hoones kapitaalremont.

Tallinna Õismäe Gümnaasiumi hüüdlause on "*Amat victoria curam*" (tõlkes "Võit armastab hoolt").

Aastaid tühjana seisnud ja korduvalt süüdatud Õismäe tee 130 hoone lammutati 2015. aasta kevadel.

Direktorid
----------

* 1977–1981 Anne Mirme
* 1981–2005 Age-Kaia Viil
* 2005–2011 Piret Hiisjärv
* 2011–2013 Enn Mänd
* 2013– Kaja Toomsalu

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
**Svetlana Jantšek** (sündinud 24. jaanuaril 1960 Hersonis Ukrainas) on Eesti dramaturg ja teatriloolane, Vene Teatri direktor.

Ta lõpetas 1977. aastal Hersoni 50. keskkooli ja 1983. aastal Moskva Lunatšarski-nimelise Riikliku Teatrikunsti Instituudi teatriteaduse erialal. 2002. aastal täiendas ta end Peterburis Interstudios kunstikorralduse erialal. 

Aastatel 1983–1987 töötas Svetlana Jantšek Tallinna Pedagoogilise Instituudi vene kirjanduse kateedri laborandi ja õppejuhina. 1987. aastast on ta töötanud Vene Teatris, olnud aastatel 1987–2004 Eesti Riikliku Vene Draamateatri kirjandusala juhataja ja 2011–2012 Vene Teatri direktori asetäitja. 1. veebruarist 2022 on ta Vene Teatri direktor.

Alates 2005. aastast on ta olnud ka teatrifestivali Kuldne Mask Eestis eestvedaja ja korraldaja ning seda korraldava MTÜ Art-Fortius juhatuse liige.

Svetlana Jantšek on teinud kaastööd Eesti Televisiooni venekeelsele toimetusele, olles teatriteemaliste saadete ning sarja „Perekonnaportree" autor ja saatejuht (1996–1998). Tema teatrikriitikat on ilmunud ajalehtedes ja ajakirjades nii Eestis kui ka Venemaal.

Tunnustus
---------

* 2009 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2009 Tallinna teenetemärk (festivali Kuldne Mask Eestis eestvedaja ja korraldaja)

Isiklikku
---------

Ta oli aastatel 1981–2011 abielus Victor Polyakoffiga.

Viited
------

1. 1 2  Põlendik, Kadi. Jaak Allik: mingit revolutsiooni me Svetlana Jantšekilt ei nõua. ERR, 31. jaanuar 2022.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Lõuna-Carolina osariigi pealinnast; teiste samanimeliste kohtade ja muude objektide kohta vaata lehekülge Columbia (täpsustus); mitte segi ajada Colombiaga.* |

---

 **Columbia**  on linn Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Carolina osariigi pealinn ja rahvaarvult osariigi suurim. See on samuti Richlandi maakonna halduskeskus, osa linnast ulatub ka Lexingtoni maakonda.

Columbia asub osariigi keskosas kohas, kus Saluda ja Broadi jõgi moodustavad Congaree jõe.

Columbia on elanike arvult Charlestoni järel osariigi suuruselt teine linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 136 632. Aastal 2010 oli elanikke 129 272. Columbia linnastus elab üle 830 000 inimese.

Linn rajati 1786. aastal, et asenda see Charlestoni asemel Lõuna-Carolina pealinnana. Ameerika Ühendriikide kodusõja ajal oli see transpordisõlm ja paljude Konföderatsiooni organite keskus. 1865. aastal vallutasid linna Uniooni väed ja linn hävis tulekahjus peaaegu täielikult.

Columbias valitseb pehmete talvede ning kuumade ja niiskete suvedega niiske lähistroopiline kliima. Columbias on mõõdetud Lõuna-Carolina kõrgeim õhutemperatuur – 45 °C (30. juunil 2012). Columbias on võrreldes muude samal laiuskraadil asuvate linnadega suvel kõrgemad õhutemperatuurid selle tõttu, et linn asub madalamal kõrgusel ja liivase Sandhillsi piirkonna südames, kus liivane maapind on veevaene ja soojeneb päikese käes kiiresti. Lisaks asub linn Atlandi ookeanist võrdlemisi kaugel, mille tõttu ei jõua ookeanilt kanduv niiskus sinna. Madalaim õhutemperatuur mõõdeti Columbias 14. veebruari 1899, mil oli −19 °C külma. Aasta keskmine sademete hulk on 1133 mm. Kõige enam sajab suvekuudel (keskmiselt 120–140 mm kuus). Kõige vähem sajab aprillis (67 mm).

Coliumbia tähtsamad majandusharud on metallurgia ning kummi-, paberi-, kaabli- ja keemiatööstus.

Linnas tegutsevad 1801. aastal asutatud Lõuna-Carolina Ülikool.

Columbial on seitse sõpruslinna: Kaiserslautern Saksamaal, Cluj-Napoca Rumeenias, Plovdiv Bulgaarias, Tšeljabinsk Venemaal, Yibin Hiinas, Accra Ghanas ja Taichung Taiwanis.

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 21.09.2021.
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Columbia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linna lehekülg
Ergutustantsijad
**Ergutustants** (inglise keeles *cheerleading*) on füüsiline tegevus, mõnikord võistluslik sport, mis põhineb organiseeritud kavadel, mille pikkus on 1–3 minutit. Kava koosneb üldjuhul tantsust, hüpetest, akrobaatikast, vigurtrikkidest ja hõisetest. Ergutustantsu eesmärgiks on spordimängude pealtvaatajaid ergutada ja panna inimesi rohkem kaasa elama. 

Selle alaga tegelejat nimetatakse ergutajaks. 

Ergutustants pärineb USA-st ja tegu ongi valdavalt ameerikaliku tegevusega, mida harrastab seal umbkaudu 1,5 miljonit inimest. Ergutustantsu kui sportliku harrastuse populaarusus hakkas märgatavalt kasvama 1997. aastal pärast seda, kui ergutustantsuvõistlusi hakati näitama telekanalil ESPN International, ning seoses 2000. aastal Ameerika Ühendriikides valminud teismeliste komöödiafilmi "Las käia!" ("Bring It On") ja hiljem sellele tehtud järgede ülemaailmse levikuga. Pärast seda on kogu maailmas lisandunud hinnanguliselt üle 100 000 ergutaja.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ergutustants** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on rüütlimõisast; kirikumõisa kohta vaata Torma kirikumõis* |

---

Torma mõisa valitsejamaja  
Foto: Ivar Leidus, mai 2012
Torma mõisahoone tagakülg
**Torma mõis** (saksa keeles *Torma*) on endine mõis, mis kuulus Tartumaal Torma kihelkonda. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asuvad mõisahooned Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.

Mõisat on esmamainitud 1493. aastal. 19. sajandi esimesel poolel viidi mõisasüda selle praegusse asukohta, varem asus see 2 kilomeetrit lõuna pool ja kandis saksakeelset nime *Padefest*. 

* Torma mõisa parkTorma mõisa park
* Mõisa saeveskiMõisa saeveski
* Mõisa küüni varemedMõisa küüni varemed
* Tõllakuuri varemedTõllakuuri varemed
* Mõisa sõiduhobuste tallMõisa sõiduhobuste tall
* Mõisa kupjamajaMõisa kupjamaja
* Mõisa viinavabrikMõisa viinavabrik

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Torma mõis** |

* Torma mõis Mõisaportaalis
* Torma mõisahoonete kaitse alla võtmise ettepanek Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
* Torma mõis (Torma khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Torma kirik
Torma kihelkond

**Kirik**: Torma   

**Mõisad**: Avinurme mõis | Kõnnu mõis | Lilastvere mõis | Rahuoru mõis | Tarakvere mõis | Torma mõis | Tõikvere mõis | Vaiatu mõis | Vanamõisa mõis | Võtikvere mõis
**Hvaleri vald** on vald Norras saartel Østfoldi maakonnas. Valla keskus on Skjærhaldeni küla Kirkeøy saarel. Hvaleri vald loodi 1. jaanuaril 1838. 2019. aastani kuulus vald Østfoldi maakonda.

Spjærøy kirik

Nimi
----

Hvaleri vald sai oma nime sõnast *hval* mitmuses, mis tähendab "vaal". Saarte vorm ja kuju sarnaneb vaalade karjaga. Aastani 1889 kirjutati nimi *"Hvaløerne"*.

Asend
-----

Vald hõlmab Skjærhaldenist lõuna pool paikneva saarteahela ning mitusada väikesaart ja kaljut.

### Suurimad saared

* Kirkeøy 29,6 km²
* Vesterøy 15,2 km²
* Asmaløy 9,1 km²
* Spjærøy 8,0 km²
* Søndre Sandøy 4,2 km²
* Nordre Sandøy 2,4 km²
* Singløy 2,2 km²
* Papper 2,1 km²
* Herføl 1,9 km²
* Akerøya 1,6 km²

Asustus
-------

Nordre Sandøy, Søndre Sandøy, Herføl ja Nordre Laueri saarel on suvilad. Søndre Sandøy ja Hærføli saarel on kohalikud poed ja teed.

Saarestik ja lähim linn Fredrikstad on tuntud teleseriaalist "Vaalasaarte Maria" (2008).

Sümboolika
----------

Hvaleri valla vapp kinnitati 9. detsembril 1983. Sinisel kilbil on hõbedase paadi kujutis. Seda tüüpi paadid olid iseloomulikud 13. sajandil. Paat valiti sellepärast, et selle saarevalla elanikud sõltusid paatidest kogu oma ajaloo jooksul ning kalapüük ja purjetamine on olnud elanike peamine majanduslik tegevusala sajandite jooksul.

Skjaerhaldeni panoraam

Suurenda
Skjaerhaldeni panoraam

Viited
------

1. ↑  07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023

Välislingid
-----------

 Hvaleri vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Østfoldi maakonna vallad

* Aremark
* Fredrikstad
* Halden
* Hvaler
* Indre Østfold
* Marker
* Moss
* Råde
* Rakkestad
* Sarpsborg
* Skiptvet
* Våler
**Sarpsborg** on Norra Fredrikstad/Sarpsborgi asula Sarpsborgi vallale kuuluv osa, Sarpsborgi valla ja endise Østfoldi maakonna halduskeskus. Seda nimetatakse linnaks. Asub Glåma jõe kaldal 85 km Oslost lõunas.

Sarpsburg on vanuselt 3. linn Norras. Olav Püha andis asulale 1016 nimeks *Borg* ja sellest ajast kuni Olavi surmani 1030 oli see Norra pealinn.

Rootsi sõjavägi hävitas linna 1567. Enamik linnaelanikke rändas Glåma jõge mööda allavoolu ja asutas seal uue linna. 1569 külastas seda Taani ja Norra kuningas Frederik II, kelle järgi see sai nimeks Fredrikstad. Mõned inimesed jäid ka Sarpsborgi alale elama. 1839 sai Sarpsborg uuesti linnaks. Tänapäeval on Sarpsborg ja Fredrikstad kokku kasvanud ning moodustab Fredrikstad/Sarpsborgi asula, kus on üle 120 000 elanikku.

1960ndatel oli Sarpsborg kuulus jalgpallimeeskonna Sarpsborg FK poolest, praegu aga rohkem jäähokimeeskonna Sparta Warriors järgi. Tänapäeval on linna tugevaim jalgpalliklubi Sarpsborgi Sparta.

Sarpsborgis asub Borregaardi tselluloosi- ja paberitehas.

Skjebergi linnaosas on suur pronksiaja asulakoht.

* Jernbanegata SarpsborgisJernbanegata Sarpsborgis
* Sarpsborgi kesklinn, Roald Amundseni väravSarpsborgi kesklinn, Roald Amundseni värav

Välislingid
-----------

 Sarpsborg – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**"Grand Theft Auto"** (**GTA**) on DMA Designi (praegu Rockstar North) välja töötatud ja ASC Gamesi välja antud avatud maailmaga arvutimäng. See on "Grand Theft Auto" sarja esimene mäng, sarjas on seni olnud kaheksa iseseisvat mängu ja kaks lisapakki originaalile. Mängu nimi oli algselt "Race'n'Chase" .

Sünopsis
--------

"Grand Theft Auto" tegevus toimub 1997. aastal vaheldumisi kolmes tegevuspaigas: New Yorgi järgi loodud Liberty Citys, Miamil põhinevas Vice Citys ja algselt San Franciscol põhinevas San Andreas. Kõigis kolmes linnas vohab kuritegevus, vägivald ja korruptsioon.

Kuigi "Grand Theft Auto: London 1961", "Grand Theft Auto: London 1961" ja "Grand Theft Auto 2" kasutasid teisi tegevuspaiku, on eelmainitud kolm linna jäänud "Grand Theft Auto" seeria mängude peamisteks tegevuspaikadeks. Liberty City oli peamine (ja ainuke) tegevuspaik mängudes "Grand Theft Auto III", "Grand Theft Auto Advance", "Grand Theft Auto: Liberty City Stories" ja "Grand Theft Auto IV", Vice City mängudes "Grand Theft Auto: Vice City" ja "Grand Theft Auto: Vice City Stories", ning San Andreas, mis kujundati ringi Californial ja Nevadal põhinevaks osariigiks, mängudes "Grand Theft Auto: San Andreas" ja "Grand Theft Auto V".

Arendus
-------

"Grand Theft Auto" arendus algas 4. aprillil 1995, arendajateks oli Briti videomängustuudio DMA Design.

Mängu algne pealkiri oli "Race'n'Chase". Algse plaani järgi pidi mäng ilmuma MS-DOS-ile, Windows 95-le, PlayStationile, Sega Saturnile ja Nintendo 64-le, kuid hiljem plaanid Sega Saturni ja Nintendo 64 versioonideks tühistati.

Mängu arendus möödus problemaatiliselt, arendustiim ei suutnud kinni pidada paljudest arendustähtaegadest, ilmnes mitmesuguseid tehnilisi probleeme jm.

Viited
------

1. ↑  Wallis, Alistair (21.12.2006). Playing Catch Up: GTA/Lemmings' Dave Jones. Kasutatud 15.08.07.
2. ↑  Ransom-Wiley, James (22. märts 2011). "Race'n'Chase: Original GTA design docs posted". *Engadget*. AOL. Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2016. Vaadatud 8. juuli 2015.
3. ↑  The Guardian (16. september 2013). "The making of Grand Theft Auto: 'Like nailing jelly to kittens'". YouTube. Vaadatud 26. september 2013.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: url-olek (link)

Välislingid
-----------

* "Grand Theft Auto" ametlik koduleht

| * v
* r
"Grand Theft Auto" seeria |
| --- |
| Mängud | 
"Grand Theft Auto" ("London Mission Packs") **·** "Grand Theft Auto 2" **·** "Grand Theft Auto III" **·** "Vice City" **·** "San Andreas" **·** "Advance" **·** "Liberty City Stories" **·** "Vice City Stories" **·** "Grand Theft Auto IV (The Lost and Damned" **·** "The Ballad of Gay Tony)" **·** "Chinatown Wars" **·** "Grand Theft Auto V" |
| Peategelased | 
Claude **·**  Tommy Vercetti **·**  Carl "CJ" Johnson **·**  Mike **·**  Toni Cipriani **·**  Victor Vance **·**  Niko Bellic **·**  Michael De Santa **·**  Trevor Philips **·**  Franklin Clinton |
**"Super Mario Bros."** ehk "Super Mario Brothers" ('Super Mario vennaskond') on esimene "Super Mario" seiklusmäng. Mäng tehti Nintendo Entertainment Systemi konsoolile. Mäng ilmus uuesti Nintendo Wii Virtual Console'i platvormi jaoks.

Mängu kirjeldus
---------------

Noored vennad Mario ja Luigi saavad Seenekuningriigi sulaselt Toadilt teada, et Seenekuningriigi printsess Peach on röövitud. Röövijaks osutus paha kilpkonn-koletis Bowser. Mario ja Luigi otsustavad asuda teele, et printsess vabastada ja pätt teolt tabada. Teekond Bowseri lossini on takistusterohke. Ees ootavad vennakesi tapja-seened Goombad, tapja-kilpkonnad Koopa-Troopad, maa all elavad kiivritega siilid (Buzzy Beetles), okkalised väikekoletised, mida viskavad alla pilve peal lendavad kilpkonnad, kaheksajalad, kalad, õhku hüppavad lendkalad, torudest välja piiluvad tapja-maasikad (Pirahna Plant) ja muud kollid. Tulelossides ootavad salajased koletised, kes on võlutud Võlts-Bowseriteks ja üritavad Mariot ja Luigit haneks tõmmata, et need ongi just õige Bowser, kes printsessi vangis hoiab. Need kollid hoiavad vangis Toade. Kuid lõpuks jõuavad vennad ka ehtsa Bowseri juurde.

Mäng on kahemõõtmeline ja seal saab liikuda ainult vasakult paremale. Tagasi vasakule liikuda ei saa. Mängija peab jõudma tasandi lõppu, enne kui antud aeg otsa saab. Kui aeg saab otsa, kaotab mängija ühe elu. Elu võib kaotada mängija ka siis, kui ta ilma võimeteta puudutab vaenlasi ja kui ta kukub kuskilt alla. Kui kõik elud otsa saavad peab mängija alustama kogu seiklust uuesti. Olenemata kui kaugele ta mängus on jõudnud, sest Nintendo Entertainment Systemi mängukonsoolis pole salvestamise võimalusi ja mälukaarte.
Mängija peab korjama münte. Kui mängija saab sada münti täis, saab ta lisaelu ja hakkab münte korjama uuesti nullist. See omadus jätkub teistes Mario-mängudes.
Mängija saab ka lisavõimeid, mida ta peab otsima kastidest. Nii saab mängija paremini vaenlasi peatada. Kui mängija ei reageeri vaenlase rünnakule, muutub ta taas võimetuks.
Maailmu on kaheksa ja iga maailm on omakorda jagatud neljaks tasandiks. Tagasi vanasse läbi tehtud tasandisse minna ei saa. Tasandid lähevad järjest raskemaks. Iga maailma neljas tasand on tuleloss, mille lõpus ootab Võlts-Bowser. Mängija peab purustama peavaenlase kaitsesilla, et peavaenlane kukuks tulle. Seejärel päästab mängija Toade, kes ütlevad iga tulelossi lõpus, et printsess on vangis hoopis teises lossis ("Thank You Mario! But our princess is in another castle!"). Viimase maailma tulelossis on õige Bowser. Mängija peab samuti purustama kaitsesilla, mille peale Bowser kukub tulle ja mängija saab printsessi vabastada. Mängu saab mängida ka kordamööda kahekesi. Mängijatel on kaks pulti. Kui üks mängija kaotab elu, on teise mängija kord. Võidab see, kes esimesena printsessi juurde jõuab.