recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Seesus** ehk **häktseiteet** (uusladina keeles *haecceïtas*, saksa keeles *Dieses-Sein*, *Diesheit*, soome keeles *tämyys*) on entiteedi individuaalne eksistents (*individuelle Wesenheit*, Aristotelesel *tode ti*, *entitas positiva*), üksiku asja alus (*"Grund der einzelnen Dinge"*, Chr. Wolf. Vern. Ged. I, § 180).

Sõna 'haecceitas' on keskaja filosoofias Johannes Duns Scotuse ja tema järgijate poolt ladinakeelsest sõnast *haec* ('see') tuletatud uudissõna, millega tähistati üksiku objekti erilisust (partikulaarsust, individuaalsust), see tähendab niisuguseid omadusi või jooni, mis teevad objektist indiviidi:

"Haecceïtas est singularitas" (Karl von Prantl 1855–1870. Geschichte der Logik im Abendlande III, 280; vgl. 219)
"Haecceïtas nihil aliud est, nisi quidam modus intrinsecus, qui immediate contrahit et primo quidditatem ad esse... et nominatur differentia individualis" (l.c. III, 290)
"Haecceïtas - ab Haec pro differentia individuante", so viel wie "ipseïtas" (Rudolph Goclenius 1613. Lexicon philosophicum quo tanquam clave philosophiae fores aperiuntur: 626).
Üksiku (*das Einzelne*) enda üle ei ole võimalik teaduslikult arutleda (*individuum est ineffabile*). 

Seesuse-õpetuse tuumaks on mõte, et individuaalne eksistents ei ole puudus, vaid täiuslikkus (*Vollkommenheit*). See on kordumatu ja eriline. Indiviidi (*individuum*) puhul on võimalik unikaalsele üksnes osutada: "see seal". Seesuse mõiste kaudu sai sinnani teisejärguliseks peetud individuaalsus suurema kaalu. Indiviid (*das Individuum*) on iseseisev reaalsus, mitte tuletatav tõsiasi (*weiter nicht ableitbare Tatsache*).

Aquino Thomas mõistis individuaalsust (*das Individuelle*) üldisuse erijuhuna (*Spezialfall des Allgemeinen*). 

Seesuse vastandiks oli missus (*Quidditas*), millega tähistati objektide klassi üldisi omadusi.

Välislingid
-----------

* Rudolf Eisler 1904. Haecceïta. – Wörterbuch der philosophischen Begriffe
* Richard Cross. Medieval Theories of Haecceity
**Koostöövalmidus** on isikuomadus, mida saab kirjeldada kui lahke, osavõtlik, soe ja teistega arvestav. Tänapäeval on koostöövalmidus isiksuse psühholoogias üks viiest suure viisiku teooria omadustest. Ta näitab inimeste individuaalseid erinevuseid seoses koostööga ja harmooniaga suhetes.

Inimesed, kellel on selles omaduses kõrged näitajad, on empaatilised ja omakasupüüdmatud, samas kui madala koostöövalmidusega inimesed käituvad isekalt ja empaatiatundeta. Need, kelle tulemused on eriti madalad, kalduvad teistega koostöö asemel manipuleerima ja võistlema.

Koostöövalmidust peetakse peamiseks iseloomujooneks, mille alla saab liigitada erinevaid kõrvaljooni, mis statistiliselt kuuluvad omavahel kokku. Kõrvaljooned on: usaldus, otsekohesus, altruism, kuulekus, tagasihoidlikkus ja õrnameelsus.

Vaata ka
--------

* Suur viisik
* Neurootilisus
* Meelekindlus
* Ekstravertsus ja introvertsus

Viited
------

1. ↑  Thompson, E.R. (oktoober 2008). "Development and Validation of an International English Big-Five Mini-Markers". *Personality and Individual Differences*. **45** (6): 542–548. DOI:10.1016/j.paid.2008.06.013.
2. ↑  Graziano, W.G. & Eisenberg, N. (1997).
3. ↑  Matsumoto, D.; Juang, L. (2012). *Culture and Psychology: 5th Edition*. Belmont, CA: Wadsworth-Cengage Learning. Lk-d 271. ISBN 1-111-34493-0.
**Rässa** on küla Saare maakonnas Muhu vallas.

Võijärv, mis on Rässa järve nime kandnud, asub Võiküla ja Rässa küla vahel. 

Rässa külla ehitati 1930. aastatel Alar Kotli poolt aastail 1933–1934 projekteeritud kivist Simisti koolimaja.

Vaata ka
--------

* Eesti külade loend

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Muhu valla vapp
Muhu valla asulad

**Külad:** Aljava | Hellamaa | Igaküla | Kallaste | Kantsi | Kapi | Kesse | Koguva | Kuivastu | Külasema  | Laheküla | Lalli | Leeskopa | Lehtmetsa | Lepiku | Levalõpme | Liiva | Linnuse | Lõetsa | Mõega | Mõisaküla | Mäla | Nautse | Nurme | Nõmmküla | Oina | Paenase | Pallasmaa | Piiri | Põitse | Pädaste | Päelda | Pärase | Raegma | Rannaküla | Raugi | Rebaski | Ridasi | Rinsi | Rootsivere | Rässa | Simiste | Soonda | Suuremõisa | Tamse | Tupenurme | Tusti | Vahtraste | Vanamõisa | Viira | Võiküla | Võlla
**Hillar-Kalev Kaal** (15. august 1930 Tallinn – 8. august 1983 Tallinn) oli eesti alpinist.

Elukäik
-------

Ta on lõpetanud Tallinna Ehitustehnikumi.. Hiljem asus ta õppima Tallinna Polütehnilisse Instituuti ja lõpetas selle 1965. aastal tööstus- ja tsiviilehituse erialal.

Ta on töötanud projekteerimisinstituudis Eesti Projekt.

Mägironimine
------------

Mägimatkamise ja alpinismiga hakkas tegelema 1950. aastate teisel poolel Peeter Varepi õhutusel.

1957. aastal saavutas ta Oliņkalnsis Lätis Balti liiduvabariikide kaljuronimise meistrivõistlustel esikoha.

1958. aastal juhtis ta Kaukasuses Eesti mägironijate gruppi Elbruse tippu (5642 m).

1960. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiris Taga-Alai ahelikus. 30. juulil esmavallutati tema juhtimisel 6211 meetri kõrgune seni veel vallutamata mäetipp. Tipp nimetati Estonia mäetipuks. See oli eestlaste esimene tõus üle 6000 m kõrguse mäe tippu.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli ooperilaulja Anu Kaal, kes harrastas ka mägironimist (üritas 1958. aastal Elbruse tippu ronida).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti Matkaliit. "Eesti matkajate leksikon. Tallinn, 2001. Lk 29
2. ↑  TTÜ lõpetajad 1918–2006. digi.lib.ttu.ee
3. 1 2 3  Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee
4. ↑  Anu Kaalu mäed. reisiajakiri.gomaailm.ee

Välislingid
-----------

* Anu Kaalu mäed. reisiajakiri.gomaailm.ee
* Nelikümmend aastat hiljem. efis.ee
**Laekeni Jumalaema kirik** (prantsuse keeles *Église Notre-Dame de Laeken*, hollandi keeles *Onze-Lieve-Vrouwekerk van Laken*) on uusgooti stiilis Rooma-Katoliku kirik Belgia pealinnas Brüsselis Laekeni linnaosas.

Kiriku arhitekt on Joseph Poelaert, nurgakivi pani 1854. aastal kuningas Leopold I.

Kiriku kuninglikus krüptis on Belgia kuningapere hauad, kus teiste hulgas on leidnud viimse puhkepaiga kõik Belgia Kuningriigi kuningad. Kõrvalasuvat Laekeni kalmistut nimetatakse mõnikord ka "Belgia Père-Lachaise'i kalmistuks".

* InterjöörInterjöör
* InterjöörInterjöör
* Kiriku krüptKiriku krüpt
* Kiriku krüptKiriku krüpt
* Laekeni kalmistuLaekeni kalmistu
* Laekeni kalmistuLaekeni kalmistu
* Laekeni kalmistuLaekeni kalmistu
* Laekeni kalmistu,Rodin, "Mõtleja"Laekeni kalmistu,  
Rodin, "Mõtleja"

Välislingid
-----------

 Laekeni Jumalaema kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
 Laekeni kalmistu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* www.trabel.com (inglise keeles)
**Segakorrutis** on matemaatikas tehe, mis seab kolmele ruumi vabavektorile {\displaystyle {\vec {a}}}, {\displaystyle {\vec {b}}} ja {\displaystyle {\vec {c}}} vastavusse reaalarvu

{\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}}).}
Sümbol • tähistab skalaar- ja × vektorkorrutist.

Omadused
--------

* Segakorrutis on lineaarne kõigis muutujates.

* Segakorrutis on täielikult antisümmeetriline vektorite järjekorra vahetamise suhtes

{\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}})=-{\vec {b}}\cdot ({\vec {a}}\times {\vec {c}})=-{\vec {a}}\cdot ({\vec {c}}\times {\vec {b}})}.
* Segakorrutises võib vahetada skalaar- ja vektorkorrutise järjekorra

{\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}})=({\vec {a}}\times {\vec {b}})\cdot {\vec {c}}}.
* Segakorrutise absoluutväärtus võrdub vektoritele {\displaystyle {\vec {a}}}, {\displaystyle {\vec {b}}} ja {\displaystyle {\vec {c}}} konstrueeritud rööptahuka ruumalaga.

Erinevad esitused
-----------------

* Segakorrutis on esitatav vektorite komponentidest moodustatud determinandina

{\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}})=\det {\begin{pmatrix}a\_{1}&a\_{2}&a\_{3}\\b\_{1}&b\_{2}&b\_{3}\\c\_{1}&c\_{2}&c\_{3}\\\end{pmatrix}}.}
* Kasutades Levi-Civita sümbolit, on segakorrutis esitatav kujul

{\displaystyle {\vec {a}}\cdot ({\vec {b}}\times {\vec {c}})=\varepsilon \_{ijk}a^{i}b^{j}c^{k}}

Vaata ka
--------

* Väliskorrutis

Viited
------

1. ↑   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
Šokolaadiga kaetud sefiir.
**Sefiir** (vene keeles *зефи́р*, prantsuse keeles *zéphyr*, muudes keeltes *zephir*) on kohev, vormis tarretatud pastilaa. 

Konsistentsilt sarnaneb sefiir mõnevõrra vahukommidega, vormilt traditsioonilise beseega. Tavaliselt on see valge või roosa. Sefiiri valmistatakse puuvilja- või marjapüreest (enamasti õunapüree) suhkru ja munavalgega, millele hiljem lisatakse tarretavat ainet, näiteks pektiini, karrageeni, agarit või želatiini. Peamiselt tuntakse seda endise Nõukogude Liidu aladel. Kondiitritoote nimetus tuleneb Vana-Kreeka läänetuulejumala Zephyrose nimest, sümboliseerides õrna õhulist konsistentsi.

Laialt on levinud sefiiri katmine šokolaadiga. Erinevalt muudest šokolaadiga kaetud vahukommidest ei sisalda šokolaadis sefiir tavaliselt biskviidikihti.

Viited
------

1. ↑  "Interstate Standard 6441-96, Pastila type confectionery. General specifications". 2004. Vaadatud 02.05.2018.
2. ↑  https://en.wikipedia.org/wiki/William\_Pokhlyobkin "В. В. Похлёбкин,Центрполиграф, 2002 (William Pokhlyobkin, Culinary Dictionary, Centrpoligraf, 2002". Vaadatud 02.05.2018. `{{netiviide}}`: kontrolli parameetri `|url=` väärtust (juhend)[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Sefiiri valmistamise retsept (vene keeles)
* Zephyr: Why is this favorite Russian dessert named after a Greek god?
**Vanaveski mõis** (saksa keeles *Altemühle*) oli Klooga mõisa kõrvalmõis Keila kihelkonnas Harjumaal. tänapäeva Põllküla küla lähedal Lääne-Harju vallas Harju maakonnas.

Viited
------

1. ↑  Vanaveski mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 17.01.2018)
2. ↑  Vanaveski krvms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Vanaveski mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Vanaveski mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis
**Johannes Schoppius** (1652 Tallinn – 1710) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis 1671. aastani Tallinna gümnaasiumis ja siis (immatrikuleeriti 16. augustil 1672) Giesseni ülikoolis.

Ta oli aastatel 1679–1680 Kosemkina koguduse abiõpetaja ja 1680–1690 sama koguduse õpetaja, lisaks oli ta 1685. aastast praost ja 1688. aastast Narva konsistooriumi assessor. 1680–1710 oli ta (kutsuti 8. märtsil 1690) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1692–1710 veel (sai 21. jaanuaril 1692) Järva praostkonna praost.

1690. aastatest töötas koos Joachim Salemanni ja Eberhard Gutsleffiga uue põhjaeestikeelse piibli tõlke kallal, Pauckeri andmetel töötas ta tallinnamurdelise Uue Testamendi tõlke kallal. 14. detsembril 1706 esitas ta Uue Testamendi käsikirja Eestimaa konsistooriumile ja palus nõusolekut selle trükkimiseks. Seejärel oli ta koos veel nelja vaimulikuga piiblitõlke revideerimiskomisjonis. Ta oli ka 1699. aastal ilmunud Rootsi 1693. aasta kirikukorralduse tõlke "Kässi-Ramat ..." üks korrektoreid.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Kaht liiki meretigude kojad, mis on teineteise suhtes peegelpildid, kuid mitte ühitatavad
Aminohappe kaks mitteühitatavat käelist molekuli (NB! rühmad R on suunatud tasapinnast ettepoole ning rühmad NH2 ja COOH tahapoole)
**Kiraalsus** ehk käelisus on üks asümmeetria (sümmeetria puudumise) viis, mille puhul objekt või süsteem ei ole identne oma peegelpildiga. **Kiraalne** on mistahes kujund, kui selle peegeldust tasapinnalises peeglis ei saa viia kokkulangevusse lähtekujundiga – nii nagu meie parem ja vasak käsi või ühe paari kindad ei ole ühitatavad. 

Kiraalsus on ruumilise objekti omadus esineda ühitamatute peegelkujutiste paarina. Kiraalsusega on tegemist bioloogias, füüsikas, keemias ja matemaatikas. **Akiraalsed** (mittekiraalsed) on objektid, mis on identsed oma peegelpildiga.

Looduses on kiraalsus laialt levinud nähtus. Kogu elusloodus, selle hulgas meie ise, on ehitatud orgaanilisest materjalist, seejuures suures osas asümmeetrilistest molekulidest. Süsiniku aatom nelja erineva rühmaga loob tüüpilise kiraalse keskme, mistõttu saavad esineda käelised isomeerid, mille peegelpildid ei ühti. Enamik looduslikke biomolekule esineb vaid ühe käelise isomeerina. Keerulise struktuuriga molekulides esineb mitmeid kiraalseid tsentreid, mistõttu võimalike stereoisomeeride arv võib suureneda oluliselt. Näiteks pikad polümeersed DNA molekulid on paremakäelise kruvina spiraaliks keerdunud.

Näiteid
-------

Kiraalsust esineb kõikjal meie ümber. Mõned näited, mille puhul on eelduseks korrapärasusest kõrvalekallete puudumine: inimese parem ja vasak pool; pluusi parem ja vasak hõlm (enne nööpe ja nööpaukusid); parem ja vasak käsi; parema ja vasaku käe kindad; käärid parema- ja vasakukäelistele; ühe paari kingad; linnu parem ja vasak tiib; ussikese parem ja vasak pool; enamus puu- ja taimelehti; paremale ja vasakule avanevate uste hinged; parem- ja vasakkeermega kruvi; täring (õnnemängude täppidega kuubik) jmt.

Katse: lõigake puuleht täpselt pikiteljelt pooleks – kas pooled on ühitatavad (arvestades, et lehe alumine ja pealmine pool pole identsed)?

Miks? Kõrge aedoa vars kasvab ümber posti üles keerdudes vastupäeva ja ainult vastupäeva. Kiraalne spiraal on nagu kruvi. Aga miks? [Ilmselt rakukestadele tugevust andvate pikkade polüsahhariidi molekulide konfiguratsiooni tõttu, kuna neis molekulides esineb arvukalt kiraalkeskmeid.]

Vaata ka
--------

* Asümmeetria
* Kiraalne molekul
**Kipslill** (*Gypsophila*) on taimeperekond nelgiliste sugukonnas.

Ladinakeelse nimetuse on perekond saanud sõnadest *gypso* "lubi" ja *philos* "sõber", kuna selle perekonna liigid kasvavad hästi lubjarikkal mullal. 

Perekonda kuulub umbes 100 liiki, mille levila ulatub Vahemere maadest ja kuivadest Sise- ja Väike-Aasia aladest Euraasias, Türgi, Lõuna-Kaukaasia, Ukraina ja Põhja-Aafrikani. 

Perekonda kuuluvad ühe- ja mitmeaastased rohttaimed. 

Õisikud on kohevad pöörised, mis koosnevad väikestest õitest. Tupp enamasti kellukjas, viie tipmega (hambaga), tupplehed ühendatud kilejate vaheseintega. Kroonlehed valged või roosad, enamasti terved, vahel sämpunud tipuga. Õied lisakroonita. 

Lehed terveservalised, lantsetjad, väikesed.

Vili ühepesaline munajas kupar, avanenult nelja hambaga. Seemned ümardunud või neerjad.  1 grammis on kuni 1200 seemet.

Eesti liigid
------------

* *Gypsophila muralis* – müür-kipslill (harva, peamiselt Kagu-Eestis)
* *Gypsophila fastigiata* – kännas-kipslill (paiguti)

* *Gypsophila paniculata* – pööris-kipslill (ilutaim, tulnukana mereäärsetel liivaluidetel)
* *Gypsophila elegans* – kaunis kipslill (ilutaim, haruldane tulnuktaim)

Viited
------

1. ↑  L.Raudsepp, (1981) Eesti õistaimi, Tallinn: Valgus, lk163
2. ↑  Eesti taimede määraja, (1999), Eesti Loodusfoto, Tartu, lk115
**Johannes Sakeus** (ees- ja perekonnanime rööpvormid: **Johan** ja **Sakkeus**; 19. september 1881 Tarvastu vald, Viljandimaa – 13. oktoober 1934 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Johannes Sakeus oli talupidaja poeg.

Õppis Tartus H. Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas 1906 Peterburis Nikolai kadetikorpuse, töötas 1915 Riia Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina, 1915–1918 Vene armees teede- ja ehitusinsener. Osales Vabadussõjas raudteeinsenerina. Oli 1919–1926 Raudteevalitsuse insener ja ehitusosakonna ülem, 1926–1934 Teedeministeeriumi nõunik ja inspektor. Ühtlasi õpetas 1920–1924 ja 1932–1934 Tallinna Tehnikumis ehitusmaterjale ning 1932–1934 Tallinna Tehnikumi juures tegutsenud tehnilistel kursustel.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: ehituse ökonoomika ja korraldamine. Teadustrükiseid tööjõuturust.

Teoseid
-------

* Tööbörsid. // Tehnika Ajakiri (1930) 10
* Töötaoleku põhjused, selle vastu võitlemise ja vähendamise abinõud. // Tehnika Ajakiri (1930) 10.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tallinna Tehnikum ja TTÜ õppe- ja abijõud 1918–1944, 59
* Tallinna Tehnikum 1918–1928, 32
* Album Vironorum I. Toronto, 1975, 75–76
* Tehnika Ajakiri (1934) 10, 160.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Räsna mõis** (saksa keeles *Resna*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.

Mõis rajati 17. sajandi I poolel. 1627. aastal sai mõisa omanikuks Elisabeth von Bock (surn. 1680) ja seejärel tema pojapoeg Christer Reinhold von Bock (surn. 1693). Edasi läks mõis abielu kaudu von Engelhardtidele ning 1738. aastal von Zeddelmannidele. 19. sajandi jooksul vahetusid omanikud pidevalt kuni 1880. aastani, mil mõisa ostis parun Karl Otto Maydell (surn. 1900) ning lõi koos Kuru mõisa ja Jootme mõisaga fideikomissi. 

1919. aastal oli Räsna mõisa omanikuks parun Otto Wilhelm Eduard von Maydell.

Räsna mõisa peahoone pole säilinud.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 23.01.2016)
2. ↑  Räsna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 23.01.2016)

Välislingid
-----------

* Räsna mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Räsna mõis, www.tapamuuseum.ee

Ambla kirik
Ambla kihelkond

**Kirik**: Ambla  

**Mõisad**: Aru mõis | Jootme mõis | Jäneda mõis | Järvajõe mõis | Kaarli mõis  | Kalle mõis | Karkuse mõis | Koigi mõis | Kukevere mõis | Kurge mõis | Kuru mõis | Käravete mõis | Lehtmetsa mõis | Lehtse mõis | Linnape mõis | Moe mõis | Nõmmküla mõis | Pruuna mõis | Prümli mõis | Põriki mõis | Raka mõis | Roosna mõis | Rägavere mõis | Räsna mõis | Saiakopli mõis | Tamsalu mõis | Tapa mõis | Trilli mõis | Uudeküla mõis
64-ruuduline kabelaud koos nuppudega
100-ruuduline kabelaud nuppudega
**Kabelaud** on (üldjuhul) ruudukujuline laud, mis on omakorda jagatud väiksemateks ühesuurusteks ruutudeks. Ruudud on vaheldumisi tumedad (nimetatakse tinglikult mustadeks väljadeks) ja heledad (valged väljad). 

Erinevaid kabeliike mängitakse erisuurustel laudadel, enamik mängudest toimub küll 64-ruudulisel laual, aga näiteks kanada kabet mängitakse 144-ruudulisel ning rahvusvahelist ja friisi kabet 100-ruudulisel mängulaual. Kõik mängud aga ei käigi ruudukujulisel laual, nii näiteks mängitakse Harkovi kabet hoopistükkis 80-ruudulisel laual.

Rahvusvahelise kabe jaoks on FMJD kabelauale kehtestanud järgmised nõuded:

* laua mängupind peab jääma vahemikku 35x35 ja 45x45 cm;
* lauapind ei tohi läikida, tema värv peab olema matt;
* heledate ja tumedate ruutude vaheldumine peab olema hästi selge, väljade värvus ei tohi olla liiga kahvatu ega langeda kokku kabendite värviga;
* kabelauda piiravad kõrgemad servad peavad olema 5-6 mm kõrged.

Kabelaua diagonaalid
**SN 1604**, tuntud ka kui **Kepleri supernoova**, **Kepleri Noova** või **Kepleri täht**, oli Ia tüüpi supernoova, mis asus Linnuteel Maokandja tähtkujus. Kepleri supernoova ilmus meie taevasse 1604. aastal ning on seega kõige viimatisem supernoova Linnuteel, mida on vaieldamatult täheldatud palja silmaga. See asub Maast umbes 6 kiloparseki (20 000 valgusaasta) kaugusel. Enne praeguse supernoovade nimetamissüsteemi kasutuselevõttu nimetati seda Saksa astronoomi Johannes Kepleri järgi, kes kirjeldas supernoovat oma raamatus *De Stella Nova*.

Vaatlus
-------

Palja silmaga nähtav Kepleri täht oli oma haripunktis heledam kui ükski teine öötaeva täht, näiva tähesuurusega –2,5. Üle kolme nädalase perioodi kestel oli see isegi päeval nähtav. Selle märkamise kohta leidub andmeid Euroopa, Hiina, Korea ja Araabia allikates.

|  |
| --- |
|  Johannes Kepleri joonis raamatust *De Stella Nova* (1606), millel on N-iga tähistatud *stella nova* asukoht (ülevalt 8. ruut, vasakult 4.)  |

Kepleri supernoova oli teine ühe põlvkonna jooksul täheldatud supernoova (enne seda nägi Tycho Brahe Kassiopeias supernoovat SN 1572). Sellest ajast saati pole ametlikult Linnuteel enam ühtki supernoovat täheldatud, kuid meie galaktikast väljaspool asuvaid supernoovasid on nähtud. Näiteks SN 1987A Suures Magalhãesi Pilves oli nähtav palja silmaga.

On tõendeid kahe Linnutees asuva supernoova kohta, mille signaalid jõudsid Maale umbes 1680 ja 1870 - vastavalt Cassiopeia A ja G1,9 + 0,3. Nende märkamise kohta puuduvad ajaloolised andmed; arvatavasti neeldus osa nende valgusest kosmilisse tolmu, muutes supernoovad tuhmimaks.

Kepleri supernoova jäänuk on üheks omataoliseks prototüüpseks objektiks ning seda uuritakse palju veel tänapäevagi.

Viited
------

1. ↑  Reynolds, S. P.; Borkowski, K. J.; Hwang, U.; Hughes, J. P.; Badenes, C.; Laming, J. M.; Blondin, J. M. (2. oktoober 2007). "A Deep *Chandra* Observation of Kepler's Supernova Remnant: A Type Ia Event with Circumstellar Interaction". *The Astrophysical Journal*. **668** (2): L135–L138. arXiv:0708.3858. Bibcode:2007ApJ...668L.135R. DOI:10.1086/522830.
2. ↑  "Kepler's Supernova: Recently Observed Supernova". *Universe for Facts*. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.01.2019. Vaadatud 21.12.2014.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: robot: algne URL-i olek teadmata (link)
3. ↑  Stephenson, F. Richard & Green, David A. *Historical Supernovae and their Remnants*, Oxford, Clarendon Press, 2002, pp. 60–71.
4. ↑  Neuhäuser, Ralph; Rada, Wafiq; Kunitzsch, Paul; Neuhäuser, Dagmar L. (2016). "Arabic Reports about Supernovae 1604 and 1572 in Rawḥ al-Rūḥ by cĪsā b. Luṭf Allāh from Yemen". *Journal for the History of Astronomy*. **47** (4): 359–374. Bibcode:2016JHA....47..359N. DOI:10.1177/0021828616669894.
5. ↑  "SN1987A in the Large Magellanic Cloud". *ESO.org*. European Southern Observatory. 27. veebruar 2019. Vaadatud 25.11.2019.
6. ↑  "Chandra X-Ray Observatory". *Discovery of Most Recent Supernova in Our Galaxy, May 14, 2008*. Vaadatud 2.05.2012.
**Heinaleedo** on maausu püha 2. heinakuu ehk juuli päeval, mille kombestik ja aeg langeb kokku eesti rahvakalendri heinamaarjapäeva omadega.

Maarahva pühad

6. I kolmekuningapäev  • 
13. I nuudipäev ehk kanutipäev  • 
14. I taliharjapäev ehk korjusepäev  • 
17. I tõnisepäev, ka jõuluemapäev  • 
1. II pudrupäev  • 
2. II küünlapäev  • 
9. II luuvalupäev  • 
22. II talvine peetripäev  • 
24. II talvine madisepäev  •
kihlakud: liugupäev ja tuhkapäev  • 
9. III sirgupäev  • 
17. III käädripäev  • 
21. III pendipäev  •
eidepäev  •
urbepäev  •
kevadine pööripäev  •
kiigepüha  •
suur neljapäev  •
suur reede  •
ülestõusmispühad  • 
25. III marjapunapäev  • 
1. IV karjalaskepäev  • 
14. IV künnipäev  •
maahingaus  • 
23. IV jüripäev  •
suvisted  • 
9. V ligupäev, ka kevadine nigulapäev  • 
25. V urbanipäev  •
taevaminemispüha  •
nelipüha  •
suvine pööripäev  • 
23. VI leedopäev  • 
24. VI jaanipäev  • 
29. VI suvine peetripäev  • 
2. VII heinamaarjapäev, ka heinaleedo  • 
10. VII seitsmevennapäev  • 
13. VII karusepäev  • 
25. VII jakobipäev  • 
26. VII annepäev  • 
29. VII olevipäev, ka jakepäev  • 
10. VIII lauritsapäev, ka esimene rukkiema päev  • 
15. VIII rukkimaarjapäev, ka suur rukkiema päev  • 
24. VIII pärtlipäev, ka viimane rukkiema päev  • 
8. IX ussimaarjapäev, ka ussiurguminemisepäev  •
pekopäev  •
sügisene pööripäev  • 
21. IX sügisene madisepäev  • 
29. IX mihklipäev, ka kasupäev  • 
14. X kolletamispäev  • 
26. X midruskipäev  • 
28. X simunapäev  • 
2. XI hingepäev  • 
10. XI mardipäev  • 
25. XI kadripäev, ka hanipäev  • 
30. XI andresepäev  • 
6. XII talvine nigulapäev  • 
7. XII tõnnipäev  • 
13. XII luutsinapäev  • 
21. XII toomapäev  • 
21.–24. XII jõulud  • 
25. XII ajastaja päev
31. XII näärid  •
**Raasiku raudteejaam** on raudteejaam Harjumaal Raasiku vallas Raasiku alevikus. 

Raasiku jaam asub Tallinnast 29 km kaugusel. Rong sõidab Balti jaamast Raasikule umbes 28 minutit.

Jaamas peatuvad kõik Elroni idasuunalised elektrirongid liinil Tallinn–Aegviidu, kokku olenevalt päevast 26–22 reisirongi. Piletihinnalt kuulub jaam III tsooni.

Raudteejaamas on renoveeritud kõik rööbasteed ja ehitatud kaks uut täispikka raudteedevahelist perrooni. Jaamas asub kokku 4 rööpapaari ja 13 pööret, lisaks kulgeb jaamast harutee veoalajaama juurde.

Jaamahoone
----------

Raasiku jaamahoone ehitati aastal 1870 tüüpprojekti järgi sarnaselt Keila ja Paldiski jaamadele, Aegviidu, Kabala, Toila ja muude jaamahoonetega. Jaamahooneid iseloomustab madal viilkatus ning asümmeetriline pikifassaad, mille kõrgem viiluga keskosa jagab maja ühe- ja kahekorruseliseks tiivaks. Ajalooline hoone lammutati 1998. aasta mais. Säilinud on aga mitu abihoonet ja veetorn.

Ajalugu
-------

Raasiku jaam ja jaamahoone aastal 1914. Foto: Johannes Pääsuke
Jaam rajati 1870. aastal Kambi mõisa maadele seoses Paldiski–Tallinna–Narva liini avamisega. Tegemist oli ühega kahest algsest Tallinna ja Tapa vahelisest jaamast. Raudteejaama ümber Kambi mõisa ja Harju-Jaani kihelkonna kiriku vahelisele alale tekkis hiljem Raasiku alevik.

Aastal 1914 rajati Raasikult Jägala puupapivabriku juurde 12 kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee, mis jäi kasutuseta, kui vabrik aastal 1941 õhiti. Raudteeharu suleti aastal 1944.

1970. aastate alguses alustati idasuunalise raudtee elektrifitseerimist. Seoses sellega rajati Raasikule kontaktvõrk ja tänaseni kasutusel olev veoalajaam. 1974. aastal alustasid läbi Raasiku regulaarset reisiliiklust elektrirongid (esialgu liinil Tallinn-Kehra, hiljem Tallinn-Aegviidu).

1986. aasta mais avati rongiliiklus teisel peateel Lagedi ja Raasiku jaamavahel. Teise tee ehitus oli alanud aasta varem Ülemistelt. 1992. aasta alguseks jõudis teise peatee ehitus Tallinnast kuni Tapani.

Pildid
------

* Jaama elamuJaama elamu
* Jaama elamuJaama elamu
* VeetornVeetorn
* Jaama endised (tänaseks lammutatud) ooteplatvormidJaama endised (tänaseks lammutatud) ooteplatvormid
* Elroni Stadler FLIRT elektrirong saabumas RaasikuleElroni Stadler FLIRT elektrirong saabumas Raasikule
* Küüditatute mälestusmärkKüüditatute mälestusmärk

Vaata ka
--------

* Raasiku
* Raasiku hiidremmelgad

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Raasiku jaama tehnokorraldusakt[*alaline kõdulink*]; AS Eesti Raudtee
3. ↑  Eesti kitsrööpmelised raudteed
4. ↑  Mehis Helme, *Eesti raudteede 100 aastat*, lk. 199
5. ↑  Tallinn - Tapa; Eesti Raudteeajaloo Selts

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Raasiku raudteejaam** |

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* FOTO: Raasiku jaamahoone aastal 1996; Baltic Trains Picture Gallery

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus idasuunalistel reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Aruküla |  **Raasiku** | Parila  |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on settest; anuma kohta vaata artiklit Kruus (anum); perekonnanime kohta Kruus (perekonnanimi)* |

---

Kruus ja veerised Partsi karjääris Hiiumaal
**Kruus** on purdsete, mille osakeste läbimõõt on valdavalt 2–64 mm.

Eestis on varem kasutatud ka purdsetete klassifikatsiooni, mille järgi nimetatakse kruusaks purdsetet terasuurusega 1–10 mm.

Kruusa keskmine tihedus on 1800 kg/m³.

Purdsette terasuurus, mida nimetatakse kruusaks, erineb riigiti. Kruusast peenem purdsete on liiv.

Suured kruusalademed on maailmas kõikjal tavalised. Kruus tekib kaljude murenemise ja erosiooni tulemusena. Jõgede ja lainete tegevusel kipub kruus kuhjuma. Mõnikord muutuvad kruusakuhjatised pika aja jooksul suure rõhu all olemisest settekivimiks, mida nimetatakse konglomeraadiks.

Kruusase pinnasega aladel on taimkate tavalisest kesisem. See tuleneb kruusa väikesest võimest niiskust siduda ja sellest tulenevast mineraalainete vähesusest.

Kruus on maavara, mida kasutatakse mitmeti. Liiva ja kruusa kasutatakse betooni tootmisel. Paljud teed on kaetud kruusaga ja neid nimetatakse kruusateedeks. Kogu maailma arvestuses on kruusateid märksa rohkem kui asfaldi või betooniga kaetud teid. Eriti levinud on nad maapiirkondades, kus on väike liiklustihedus. Eestiski ületas kruusateede kogupikkus veel nõukogude aja lõpus märgatavalt asfaltteede kogupikkuse (tänapäeval on asfaltteid juba rohkem). Kruusateid on odavam ehitada kui asfaltteid, aga nad kuluvad rohkem ja neisse tekivad kergemini augud. Lisaks kruusateed tolmavad ja nende ääres võivad kõik taimed olla kaetud valge või halli kruusatolmuga. Sellepärast ei soovitata kruusateede ääres kasvavate taimede osi süüa.

Kruusa kaevandatakse. Kruusakarjääre, eriti väikesi, nimetatakse kruusaaukudeks. Kui looduslikest kruusalademetest väheks jääb, saab kruusa ka valmistada. Selleks kaevandatakse ja purustatakse teisi kivimeid, näiteks liivakivi, lubjakivi ja basalti.

Viited
------

1. ↑  Rein Sinisalu, Anne Kleesment (2002). Purdsetete granulomeetrilisest klassifikatsioonist. Eesti Geoloogiakeskuse Toimetised. 10/1. Lk 20–26
2. ↑  Anto Raukas (1964). Purdkivimite terasuuruse klassifikatsioon
3. ↑  Anto Raukas. (1981). Purdkivimite ja purdsetete klassifikatsioon terasuuruse järgi

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kruus** |
**‘Abd ar-Raḩmān III** (araabia keeles عبد الرحمن لثالث ) ehk **‘Abd ar-Raḩmān ibn Muḩammad ibn ‘Abd Allāh** (889 või 891 – 15. oktoober 961 Córdoba) oli Umaijaadide dünastiast kaheksas Córdoba emiir 912–929 ja esimene Córdoba kaliif 929–961.

Córdoba emiraat ja Pürenee poolsaar umbes aastal 910
‘Abd ar-Raḩmān III oli Córdoba emiir al-Mundhīri venna pojapoeg ning sai oma vanaisa ‘Abd Allāh ibn Muḩammadi järglasena Córdoba emiraadi valitsejaks (vanaisa oli lasknud tema isa hukata). Tal õnnestus kõigepealt mitu mässu maha suruda ning 913 alistada Sevilla. Võitlust mässulistega kergendasid ‘Umar ibn Ḩafşūni surm (918) ning järgnev võimuvõitlus Ḩafşūni suguvõsa sees. Ka kodusõja puhkemine Leóni kuningriigis 925 nõrgendas markkrahvkondade muslimitest mässulisi, keda toetas León. Aastal 928 oli Ḩafşūni suguvõsa Bobastros sunnitud kapituleeruma. Samal aastal alistati Mérida markkrahvkond. Toledo vallutamisega jõudis mässude mahasurumine riigis lõpule. 

16. jaanuaril 929 võttis ‘Abd ar-Raḩmān III endale kaliifi tiitli. Peamine põhjus oli oht Magribi šiiitidest Fatimiidide poolt, kes samuti nõudlesid Kalifaati. Hiljem oli Fatimiididega kokkupõrkeid ülevõimu pärast Marokos. Juba alates 914. aastast oli rajatud sõjalaevastikku, ning 931 hõivati mereäärsed linnad Ceuta ja Tanger (Melilla oli vallutatud juba 927) ning need muudeti kindlusteks. Liidud berberi hõimudega (sealhulgas *Banū Īfrān*) ja Salihhiididega takistasid Fatimiidide ekspansiooni jätkumist Marokos. 

Córdoba kalifaat (roheline), umbes aastal 1000
Ka Kastiilia ning Leóni kuningriigi vastu kaitses ‘Abd ar-Raḩmān III end pikaajalises võitluses hästi, näiteks võideti 920 Leóni ja Navarra kuningriiki. Ent augustis 939 sai ‘Abd ar-Raḩmān III Simancase lahingus Leónilt rängalt lüüa; kaliif ise sai haavata ja pääses napilt vangivõtmisest. Siiski õnnestus 951 kehtestada Córdoba kalifaadi ülevõim Leóni, Kastiilia ja Barcelona üle, millega kaasnesid kristlastelt suured andamid. Córdoba kalifaadi tähtsust näitab ka tõik, et Bütsants sõlmis selle riigiga liidu Fatimiidide vastu ning Otto Suur saatis Córdobasse Saksa saatkonna. 

Pärast mässude mahasurumist puhkes riigi majandus õitsele. Sellele aitasid kaasa muu hulgas Idamaade niisutustehnikate kasutuselevõtt põllumajanduses ning siidiussikasvatuse alustamine. Ka Vahemere kaugkaubandusel oli suur tähtsus. 

Tänu kunsti, kultuuri ja teaduse edendamisele ning intensiivsele ehitamisele tõusis Córdoba Konstantinoopoli ja Bagdadi kõrvale üheks Vahemere maade tähtsamaks kultuuri- ja majanduskeskuseks. Muu hulgas rajati pärast 936. aastat Madīnat az-Zahrā'.

Pärast ‘Abd ar-Raḩmān III surma sai Córdoba kaliifiks tema poeg al-Ḩakam II.
**Slītere kihistik** (inglise *Slītere Member*) on siluri ajastu Raikküla lademe Saarde kihistu alumine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Heldur Nestor, Viiu Nestor, Peep Männik ja Rein Einasto aastal 2003.

Kihistikul lasub Slītere kihistik. Nurmekunna kihistus vastab sellele Järva-Jaani kihtide alumine osa.

Kihistiku stratotüüp on Ikla puurauk, kus kihistik esineb 494.00..499.00 meetril. Kihistik on nime saanud Heinaste sadama järgi.

Kihistiku moodustab peamiselt argilliit. Ikla puuraugus esindab seda tihke dolomiidistunud mergel, mis sisaldab graptoliite. Põhjapoolsemal alal on selle analoogiks Pusku kihid.

Viited
------

1. ↑  Heinaste kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 14.09.2020)
2. ↑  Correlation of lower–middle Llandovery sections in central and southern Estonia and sedimentation cycles of lime muds, Heldur Nestor, Rein Einasto, Peep Männik, and Viiu Nestor, 2002.
3. ↑  Stratigraafia terminoloogia
4. ↑  Correlation of lower–middle Llandovery sections in central and southern Estonia and sedimentation cycles of lime muds, Heldur Nestor, Rein Einasto, Peep Männik, and Viiu Nestor, 2002.

Välislingid
-----------

* Heinaste kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
Magnus Schjerfbecki 1880. aasta joonistus kujutab seda, kuidas võis linnus välja näha umbes 1500. aastal.
**Raasepori linnus** (soome keeles Raaseporin linna, rootsi keeles Raseborgs slott) on keskaegne linnus Soomes.

Linnus asub Snappertuna aleviku lähedal Raasepori jõe (rootsi keeles Raseborgs å) ääres Lääne-Uusimaal. See jääb kümme kilomeetrit Raasepori (rootsi keeles Raseborg) linnast kirdesse ja kaheksa kilomeetrit Karjaa (rootsi keeles Karis) linnast lõunasse. Umbes ühe kilomeetri kaugusel lookleb graniitküngastest ümbritsetud vana rannatee, mida juba keskajal kasutati Soome lõunarannikuäärse ühendusteena.

Nimekujud
---------

* Rasaborg

Ajalugu
-------

Esialgne pealinnus valmis arvatavasti aastatel 1373–1378. Linnus rajati Rootsi suurmaaomaniku, riiginõuniku ja droosti Bo Jonsson Gripi juhtimisel. Bo Jonssonile kuulus tollal läänina kogu Soome.

1378. aastal on linnust mainitud dokumentides esimest korda kirjalikult.

Gripi aadliperekonna vapp
17. detsembril 1520 hukati Raasepori linnuse kõrval Galgbackeni mäel Taani kuninga Christian II käsul Rootsi riigitegelane ja peapiiskop Hemming Gadh.

1533. aastal jäeti Raasepori linnus maha. Maakerke tõttu ei olnud linnus enam merelaevadele ligipääsetav. 1570. aastal läänistas kuningas Johan III linnuseala Lewenhaupti suguvõsale.

1890. aastatel hakati linnust restaureerima ja linnuseala avati avalikuks kasutuseks.

Ehitus
------

Raasepori linnus on mantelringmüür linnus, mille graniitkaljukünka kuju järgiva väliskaitsemüüri sisekülgede hoonetiibadesse on sulandunud ka kaks flankeerimatut nelinurkset torni. Ümar suurtükitorn linnuse kaguküljel on arvatavasti hilisem juurdeehitis. Pealinnusel on olnud sadamakoha kaitseks ka majandushoovidega eeslinnus.

Praegune seisukord
------------------

Keskaegsest linnusest on säilinud küllaltki ulatuslikud varemed. Alles on peaaegu kogu hoonetiibade väliskaitsemüür ja peasuurtükitorni alumised korrused. Hävinud on hoonetiibade sisehoovimüürid ja ristikäigud, enamjaolt eesväravaehitis ja *zwinger’*i-laadsed eeslinnuseõued, ning eeslinnusemüür sadamakoha kaitseks. Meri on taganenud umbes kahe kilomeetri kaugusele, sest selles piirkonnas on olnud maakerge alates 13.–14. sajandist peaaegu kolm meetrit.
**Põllupidajate Ühispank**) oli 1925. aastal asutatud pank. 

Põllupidajate Ühispank asutati 1925. aastal Tallinnaga majanduslikult ja territoriaalselt ühenduses olevate põllupidajate teenindamiseks. 

Esimese tegevussaasta lõpul oli panga liikmete arv 343, teise tegevusaasta esimesel veerandil tõusis aga liikmete arv juba 500 ning 1930. aastaks 1300 peale. Liikmeks võeti ainult kinnisvaraomanikke, talupidajaid ja majaomanikke, kes liikmeks astudes ka vastutuse andsid panga kohustuste eest. Pank vahendas riiklikke laene, Põllupidajate Ühispank andis oma piirkonnas välja kalanduse, seemnevilja, ikalduse, asunikkude inventari, peekonsigade kasvatamise edendamise laene. 1926. aastal saavutas ühispank 113 miljoni margase käibe.

1927. aastal oli Panga juhatuses: Rudolf Kuris (esimees), Rudolf Penno ja Johannes Veske asjaajaja, panga nõukogus: Tõnis Kalbus (esimees), Johannes Zimmermann, B. Oja, O. Tomson, J. Loosalu, G. Voitka ja A. Jõgi.

1930. aastal olid panga nõukogus: esimees Joh. Lehtmann, liikmed Theodor Pool, K. Soonberg, K. Reimann, J. Klaar, J. Loosalu, A. Seimann, Joh. Depman. Juhatuses: esimees Rudolf Kuris, liikmed Rudolf Penno, Joh. Weske, kelledest viimane oli olnud tegelikuks juhatajaks panga asutamisest saadik.

Vaata ka
--------

* Ühistegelik Kindlustusselts Talu

Viited
------

1. ↑  Põllupidajate Ühispank. Ühistegelised Uudised, nr. 24, 18 juuni 1927
2. ↑  Usaldust võitnud rahaasutus. ÜHISPANK 5-AASTANE. Lääne Hääl: maarahva häälekandja, nr. 12, 29 november 1930
**‘Abd Allāh an-Nusūr** (araabia kirjas عبد الله النسور; levinud nimekujud ka **Abdullah Ensour**, **Abdalla Ensour** ja **Abdullah al-Nsour**; sündinud 20. jaanuaril 1939 As-Salţis) on Jordaania poliitik, kes oli 11. oktoobrist 2012 kuni 1. juunini 2016 Jordaania peaminister.

‘Abd Allāh an-Nusūr omandas kõrghariduse välismaal, õppides Liibanonis ja Ameerika Ühendriikides. Doktorikraadi kaitses ta Prantsusmaal Pariisis. 

Valitsusse on ta eri ametikohtadel kuulunud alates 1984. aastast, mil temast sai planeerimisminister. Jordaania parlamenti valiti ta esimest korda 1989. aastal. Lisaks on ta esindanud Jordaaniat mitmes rahvusvahelises organisatsioonis, näiteks Maailmapangas, Rahvusvahelises Valuutafondis ja UNESCO-s.

Peaministriks sai ‘Abd Allāh an-Nusūr pärast Fāyaz aţ-Ţarāwnah' valitsuskabineti ametist vabastamist, milleks andsid tõuke Jordaanias poliitiliste reformide kiirendamiseks korraldatud ulatuslikud meeleavaldused.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Fāyaz aţ-Ţarāwnah** | **Jordaania peaminister**2012–2016 | Järgnev**Hāni Al-Mulki** |
**Raamatupidamise kontoplaan** (inglise keeles *chart of accounts*, saksa keeles *der Kontenrahmen*) on majandusüksuste igapäevase jooksva raamatupidamise korraldamiseks ning aruandluse läbiviimiseks koostatud loend, milles tuuakse ära kõikide majandustehingute kirjendamises kasutatavate kontode loend (nimetused, numbrid, süstemaatika, reguleerimiskanded jm).
Raamatupidamise kontoplaan kuulub raamatupidamise sise-eeskirjade koosseisu).

Raamatupidamise kontoplaani ehitus
----------------------------------

Lihtsustatult jagatakse raamatupidamise kontoplaanis kontod kaheksasse rühma, mille esimene number on ühtlasi ka konto koodi esimeseks numbriks:

1. aktivakontod, mille saldode andmetel moodustatakse bilansikirjed aktiva poolel;

2. passivakontod, mille saldode andmetel moodustatakse bilansikirjed passiva poolel;

3. ja 4. tulude kontod, suletakse aruandeperioodi lõpul; neil kontodel ei ole järgmisse perioodi üleminevat saldot;

5. ja 6. kulude kontod, suletakse aruandeperioodi lõpul, neil kontodel ei ole järgmisse perioodi üleminevat saldot;

7. tulude ja kulude koondkontod, millel toimub tulude ja kulude koondamine kasumiaruande koostamiseks; neil kontodel ei ole järgmisse perioodi üleminevat saldot;

8. Sihtotstarbeliste kulude kontod, suletakse aruandeperioodi lõpul; neil kontodel ei ole järgmisse perioodi üleminevat saldot.

Raamatupidamise kontoplaan äriühingu näitel
-------------------------------------------

Raamatupidamise kontoplaani säilitamine
---------------------------------------

Vastavalt kehtivas raamatupidamise seaduses (2002) sätestatule on raamatupidamiskohustuslane kohustatud raamatupidamislikele dokumendisarjadele kehtestama säilitustähtajad, nende kohaselt tuleb raamatupidamise kontoplaani, raamatupidamise sise-eeskirjade koosseisus, koos koodide ja lühendite kriteeriumidega säilitada seitse aastat pärast raamatupidamise sise-eeskirja muutmist või asendamist.

Vaata ka
--------

* Bilanss
* Bilansikirje
* Konto
* Raamatupidamiskohustuslane
* Raamatupidamise eest vastutav isik

Viited
------

1. ↑  Raamatupidamise seadus § 8
2. 1 2  U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide II (N-Y).
3. ↑  E. Linnaks, 1994. Ettevõtte raamatupidamine. Külim. 1994.
4. ↑  Raamatupidamise seadus § 12

Välislingid
-----------

* Raamatupidamise seadus ja õigusaktid
**Krusten** on perekonnanimi.

Statistika
----------

Seisuga 01.01.2023 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5 ja seetõttu ei ole selle perekonnanime kohta statistikat.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Järvamaal Koeru kihelkonnas Liigvalla mõisavallas nimeks Krusteen (normaliseeritult Krusten).

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati aastatel 1935. ja 1938. aastal kahel korral nimi Krusten ära - uuteks võetud nimedeks olid Kalju ja Külari.

Nime kandjaid
-------------

* Erni Krusten, eesti kirjanik (1900–1984)
* Otto Krusten, eesti karikaturist (1888–1937)
* Pedro Krusten, eesti kirjanik (1897–1987)
* Reet Krusten, eesti kirjandusteadlane (1934–2021)
* Õie Krusten, eesti nahakunstnik (1923–2001)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 18.01.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Krusten.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Krusten.

Välislingid
-----------

* Krusten statistikaameti andmebaasis
**Ḩizb at-Taḩrīr** (araabia: حِزْبُ التَحْرِير; 'Vabastamispartei') on rahvusvaheline panislamistlik poliitiline partei, mille eesmärgiks on ajaloolise Kalifaadi taastamine ja kõigi islamimaade ühendamine šariaadiseadustele tugineva valitsuse alla.

Hizb at-Tahrir suhtub vägivalda poliitilise võitluse vahendina ametlikult eitavalt ja peab süütute inimeste tapmist islamiseadustega keelatuks. Organisatsioon on aga osalenud riigipöördekatsetes ja selle ideoloogilistes tekstides on täheldatud õigustusi vägivallale. Venemaal ja Kesk-Aasia riikides loetakse parteid terroriorganisatsiooniks ja mitmes Araabia riigis on see keelatud.

Saksamaal on Hizb at-Tahrir keelatud kui antisemiitlik organisatsioon.

Kesk-Aasia riikide valitsused on oma repressiivset ja autoritaarset poliitikat põhjendanud vajadusega ohjeldada Hizb at-Tahriri.

Partei struktuuris ja ideoloogias on nähtud paralleele marksismi-leninismiga.

Partei rajas 1952. aastal Jordaania kontrolli all olnud Jeruusalemma osas Taqiuddin al-Nabhani. Organisatsiooni loomise eesmärk oli ärgitada umma uuele tõusule ja vabastada see uskmatute (kafiiride) mõtetest, seadustest ja ülemvõimust.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Radical Islam in Central Asia: Responding to Hiz ut-Tahrir, International Crisis Group, 2003.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2010. Vaadatud 30. augustil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑

Välislingid
-----------

* Ḩizb at-Taḩrīri veebisait
Cluny III kirik viiest kabelist koosneva kabelipärjaga
Kooriümbriskäik ja sellesse avanevad väikesed kabelid. Sant'Antimo kloostrikirik Toscanas
Kölni toomkiriku põhiplaan. Paremal koor kooriümbriskäigu ja kabelipärjaga
Bützow' kiriku põhiplaan. Paremal on näha kooriümbriskäiguga ühtseks võlvistikuks kujundatud kolme kabelipärjakabelit
**Kabelipärg**, ka **kabelitepärg**, on kiriku kooriruumi või kooriümbriskäiku ümbritsev väikeste kabelite rida, tavaliselt sümmeetrilise paigutusega. Esineb romaani ja gooti arhitektuuris, esialgu palverännukirikutes, hiljem linnade suurtes katedraalides.

Ajalugu
-------

Vanimad näited kabelipärjast esinevad Prantsusmaa romaani kloostri- ja palverännukirikutes 9.–12. sajandini, eriti just nendes, mis jäid Jaakobiteele. Seal varakult kujunenud kooriümbriskäigu funktsiooniks oli suunata arvukad palverändurid rüselemise vältimiseks ühest löövist sisenedes liikuma ümber kooriruumi, kus nad võisid pühakute kujudele ja reliikviatele austust avaldada, et siis teise külglöövi kaudu väljuda. Kirikute ehituses kujunes tava paigutada iga pühaku altar eraldi ühte kooriümbriskäiku avanevasse poolringikujulisse ruumi, mis ühtekokku moodustasid kabelipärja. Romaani kabelitepärg esineb suurematest romaani kirikutest näiteks Tournusi St.-Philiberti kloostrikirikus, Neversi St-Etienne'i kloostrikirikus, Conquesi Sainte-Foy kloostrikirikus ja mujal.

Kabelite arv sõltus koorilõpmiku suurusest, tavalisim oli kolm kabelit, mis võisid olla nelinurksed või poolümara põhiplaaniga, gootikas ka hulknurksed. Iga kabel oli ühest või mitmest aknast valgustatud. Romaani kirikutes olid kabelid poolümara kuppellaega kaetud, mis mõnikord oli ka silindervõlviga pikendatud. Gootikas oli laeks enamasti osaline ristroidvõlv. Kui romaani kirikutes olid kabelid paigutatud selgesti eristavate vahedaga ja nad olid kooriümbriskäigust madalamad, siis 12. ja 13. sajandi gooti katedraalides püüti kabelipärg võimalikult ühtselt ja harmooniliselt siduda muu kirikuruumiga. Saksa tellisgootikas võis kabelite võlvistik minna vahetult üle kooriümbriskäigu võlvistikuks, nii et nad moodustasid ühe sopilise ruumi, nagu see on näiteks Riia Peetri kirikus. Kabelipärg taandub täiesti renessanssarhitektuuris ja ei esine hilisemates arhitektuuriepohhides.

### Pildid

* Tournusi Saint-Philiberti kloostrikiriku apsiid nelinurksete kabelitega. 11. sajand
* Toulouse'i Saint-Sernini basiilika idaosa poolringikujuliste kabelitega
* Kooriümbriskäik ja kaks poolringikujulist kabelit. Clermont-Ferrandi Notre-Dame-du-Port, Auvergne
* Vaade romaani kiriku kooriümbriskäigust kabelipärja kabelitesse. Notre-Dame, Châtel-Montagne
* Neversi katedraali kabelipärg
* Praha Püha Vituse katedraali kabelipärg
* Riia Peetri kiriku hulknurksed kabelid on kooriümbriskäiguga väljastpoolt arhitektuuriliselt üheks tervikuks seotud

Viited
------

1. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
2. ↑  E. Panofsky. Gooti arhitektuur ja skolastika. TLÜ kirjastus, 2013
‘Abd ar-Raḩmān I ausammas Almuñécari vallas
**‘Abd ar-Raḩmān I** (araabia عبد الرحمن الداخل‎; 731 Damaskus – 30. september 788) oli Córdoba emiraadi rajaja, esimene Córdoba emiir (756–788) Andaluusias.

‘Abd ar-Raḩmān I oli kaliif Hishāmi pojapoeg. Pärast 750. aastal toimunud Omaijaadide kukutamist kalifaadis ja Abbasiidide veresauna Omaijaadide kallal põgenes ta Palestiina ja Egiptuse kaudu Magribisse. Seal aitas teda berberite hõim, millest tema ema pärit oli. Berberite toetusel maabus ta augustis 755 Andaluusias Málaga ja Almería vahel ning võitis mais 756 asevalitsejat Yūsuf ibn ‘Abd ar-Raḩmān al-Fiḩrīd. Samal aastal ülendas ta end emiiriks, lahutades sellega Andaluusia Abbassiidide kalifaadist. Kuni 760. aastani tuli tal siiski veel võidelda Abbassiidide pooldajatega. 

‘Abd ar-Raḩmān I alustas valitsemist emiraadi korraldamisest. Andaluusia jaotati provintsideks, Kesk-Hispaaniasse aga rajati Mérida markkrahvkond, Toledo markkrahvkond ja Zaragoza markkrahvkond, mille eesotsas olid sõjaväelised komandandid, kes pidid kaitsma põhjapiiri kristlike riikide (sealhulgas Astuuria) eest. Markkrahvkondades valitsesid vägevad suguvõsad, mis valitsesid osalt Córdobast üsna sõltumatult. Nii valitses Zaragozat ja Ebro orgu kuni 907. aastani suure autonoomiaga Banū Qāsī suguvõsa. Aastal 778 leidis aset esimene kokkupõrge Frangi riigiga, kui mässuline Fiḩrī suguvõsa sõlmis liidu Karl Suurega. Zaragoza piiramine frankidel siiski ebaõnnestusid. Maha suruda tuli ka mitu berberite mässu (766–776). Siiski jättis ‘Abd ar-Raḩmān I oma järglasele kindlustatud riigi. 

‘Abd ar-Raḩmān I ajal algas intensiivsem araablaste sisseränd Süüriast, mis kiirendas Andaluusia kultuurilist arabiseerimist tunduvalt. Juba ‘Abd ar-Raḩmān I alustas ulatuslikku ehitamist. Peale Córdoba kindlustamuse rajas ta Arruzafa palee ning alustas Córdoba mošee ehitamist. Uute niisutus- ja kanaliehitustehnikatega edendati põllumajandust. See lõi eeldused keskmise suurusega ja väikeste talumajapidamiste arenguks ning pani aluse hilisemale põllumajanduse õitsengule. 

Pärast ‘Abd ar-Raḩmān I surma 788 tõusis troonile tema poeg Hishām I.