|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tänapäeva riigist; keskaegse riigi kohta vaata artiklit Ghana riik.* |

---

Ghana kaart
**Ghana Vabariik** on riik Lääne-Aafrikas Guinea lahe ääres.

Riigile võeti nimi 11. sajandini suurt osa Lääne-Aafrikast hõlmanud Ghana impeeriumi järgi.

Ghana pindala on 238 533 km².

Asend
-----

Ghana asub veidi ekvaatorist põhja pool. Tema Three Pointsi neeme tipus asuva kõige lõunapoolsema punkti põhjalaius on 4° 30'. Riiki läbib nullmeridiaan. Punkt, mille pikkus- ja laiuskraad on mõlemad nullid, asub umbes 614 km Accrast lõuna pool Guinea lahes.

Riigi ulatus põhja-lõuna suunas on umbes 670 km ja ida-lääne suunas umbes 560 km.

Ghanal on läänes 668 km pikkune piir Elevandiluurannikuga, põhjas 549 km pikkune piir Burkina Fasoga ja idas 877 km pikkune piir Togoga.

Rannajoone pikkus on 539 km.

Riik
----

Ghana kuulub Rahvaste Ühendusse. Põhiseadus kehtib alates 1992. aastast.

Ghana on presidentaalne vabariik. President on ühtlasi ka valitsusjuht. Ta valitakse enamusvalimistel neljaks aastaks. President nimetab valitsuse, kelle peab ametisse kinnitama parlament.

Seadusandlikku võimu teostab ühekojaline parlament, kuhu kuulub 230 liiget. See valitakse ametisse enamusvalimistel neljaks aastaks. Nii presidendi- kui ka parlamendivalimised toimusid viimati 2008. aastal.

Ghanas on mitmeparteisüsteem. Suuremad erakonnad on Uus Patriootlik Partei (*New Patriotic Party*) ja Rahvuslik Demokraatlik Kongress (*National Democratic Congress*).

Ghana president on alates 7. jaanuarist 2009 Rahvusliku Demokraatliku Kongressi liider John Atta Mills.

Ghana on Aafrika Liidu ja Lääne-Aafrika Riikide Majandusühenduse liige.

Ghanal on diplomaatilised suhted Eestiga alates 5. veebruarist 1992. Eesti aukonsul Ghanas on Nabil Makram Basbouse.

### Haldusjaotus

Ghana jaguneb 16 piirkonnaks (sulgudes halduskeskus):

|  |  |
| --- | --- |
| * Ahafo piirkond (Goaso)
* Ashanti piirkond (Kumasi)
* Brong-Ahafo piirkond (Sunyani)
* Ida-Bono piirkond (Techiman)
* Idapiirkond (Koforidua)
* Ida-Ülempiirkond (Bolgatanga)
* Keskpiirkond (Cape Coast)
* Kirdepiirkond (Nalerigu)
* Läänepiirkond (Sekondi-Takoradi)
* Lääne-Ülempiirkond (Wa)
* Oti piirkond (Dambai)
* Põhjapiirkond (Tamale)
* Põhja-Läänepiirkond (Sefwi-Wiawso)
* Savannah' piirkond (Damongo)
* Suur-Accra piirkond (Accra)
* Volta piirkond (Ho)

Kuni 2019. aastani oli piirkondi kümme:* Ashanti piirkond (Kumasi)
* Brong-Ahafo piirkond (Sunyani)
* Idapiirkond (Koforidua)
* Ida-Ülempiirkond (Bolgatanga)
* Keskpiirkond (Cape Coast)
* Läänepiirkond (Sekondi-Takoradi)
* Lääne-Ülempiirkond (Wa)
* Põhjapiirkond (Tamale)
* Suur-Accra piirkond (Accra)
* Volta piirkond (Ho)
 | Ghana piirkonnad
Ghana piirkonnad (kuni 2019) |

Rahvastik
---------

Arvutuslikult elab Ghanas 2009. aastal 24 018 055 inimest.

Umbes kaks kolmandikku rahvast räägib kvaa keeli. Riigikeel on inglise keel.

Kristlased moodustavad umbes 63 protsenti rahvastikust. Islamisulisi on 16 ja põlisusundite järgijaid 21 protsenti.

Suuremad linnad on pealinn Accra (2,37 miljonit elanikku), Kumasi (1,85 miljonit) ja Tamale (0,45 miljonit).

Ajalugu
-------

Praeguse Ghana Vabariigi eelkäija oli aastatel 1821–1957 eksisteerinud Briti koloonia Kullarannik (inglise keeles *Gold Coast*).

Vaata ka
--------

* Ghana riigipeade loend
* Ghana jalgpallikoondis
* Ghana Jalgpalliliit
* Ghana 2018. aasta taliolümpiamängudel

Viited
------

1. 1 2  GeoHive
2. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 19.10.2018.
3. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019.
4. ↑  Andres Einmann (20. aprill 10:47). "Kurjategijad röövisid Eesti aukonsuli Ghanas". *Postimees*. Postimees Grupp. Originaali arhiivikoopia seisuga 2019-04-20. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|aeg=` (juhend)
5. ↑  "world-gazetteer.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2011. Vaadatud 23. augustil 2009.
6. ↑  "world-gazetteer.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. juuli 2011. Vaadatud 23. augustil 2009.

Välislingid
-----------

* Ghana presidendiks tõuseb opositsiooniliider

Rahvaste Ühenduse maad

Antigua ja Barbuda **·**  Austraalia **·**  Bahama **·**  Bangladesh **·**  Barbados **·**  Belize **·**  Botswana **·**  Brunei **·**  Dominica **·**  Fidži **·**  Ghana **·**  Grenada **·**  Guyana **·**  India **·**  Jamaica **·**  Kamerun **·**  Kanada **·**  Keenia **·**  Kiribati **·**  Küpros **·**  Lesotho **·**  Lõuna-Aafrika Vabariik **·**  Malaisia **·**  Malawi **·**  Maldiivid **·**  Malta **·**  Mauritius **·**  Mosambiik **·**  Namiibia **·**  Nauru **·**  Nigeeria **·**  Pakistan **·**  Paapua Uus-Guinea **·**  Rwanda **·**  Saalomoni Saared **·**  Saint Kitts ja Nevis **·**  Saint Lucia **·**  Saint Vincent ja Grenadiinid **·**  Sambia **·**  Samoa **·**  Seišellid **·**  Sierra Leone **·**  Singapur **·**  Sri Lanka **·**  Suurbritannia **·**  Svaasimaa **·**  Tansaania **·**  Tonga **·**  Trinidad ja Tobago **·**  Tuvalu **·**  Uganda **·**  Uus-Meremaa **·**  Vanuatu



Aafrika maad

**Iseseisvad riigid:** Alžeeria | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Djibouti | Egiptus | Ekvatoriaal-Guinea | Elevandiluurannik | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Guinea | Guinea-Bissau | Kamerun | Keenia | Kesk-Aafrika Vabariik | Komoorid | Kongo Vabariik | Kongo Demokraatlik Vabariik | Lesotho | Libeeria | Liibüa | Lõuna-Aafrika Vabariik | Lõuna-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Niger | Nigeeria | Roheneemesaared | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Seišellid | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Zimbabwe | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesia | Uganda  

 **Sõltuvad alad:** Briti India ookeani ala | Ceuta | Chafarinase saared | Kanaari saared | Madeira | Mayotte | Melilla | Peñón de Alhucemas | Peñón de Vélez de la Gomera | Réunion | Saint Helena  

 **Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad:** Edela-Somaalia | Jubaland | Lääne-Sahara | Puntland | Somaalimaa

 **Aafrika maad** | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | Ameerika maad | Euroopa maad