Tartu vangla massimõrva ohvrid 
Tartu vangla massimõrvas tapetute laibad
**Massimõrv Tartu vanglas** oli Suvesõja ajal 8. ja 9. juulil 1941 Tartu vanglas NKVD toime pandud inimsusvastane kuritegu, mille käigus hukati 193 süütut inimest.

Eellugu
-------

Jaani tänav 8 hoone Tartus
1941. aasta suvel Lõuna-Eestis ja Tartus korraldatud kommunistlike repressioonide ohvreid hoiti kinni ka Tartu vanglas (praeguses Jaani tänav 8 majas. Vanglaülem oli Tartu komsomoliaktivist Moissei Sverdlov, asetäitja hilisem Rakvere NKVD ülem Juhan Salmolainen. 1941. aasta juuni viimastel päevadel hoiti Tartu vanglas 619 vangi. Pealetungivate Saksa vägede lähenemisel hakati vanglat tühjendama: vange veeti raudteejaama. Kuna vahistamised jätkusid, hoiti Tartu vanglas 8. juuli õhtul ikka veel 223 kinnipeetavat.

EK(b)P Tartumaa Komitees toimunud nõupidamisel võeti Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi kohaliku SARK-i Tartumaa linnaosakonna ülema Alfred Pressmani (1894–1970) nõudmisel ning Tartu osakonna ülema asetäitja Pavel Afanasjevi (1903–29.08.1941) ja EK(b)P Keskkomitee sekretäri Abronovi nõusolekul vastu otsus vangid hukata.

Vangide tapmine
---------------

Kuuest mõrvarist neli olid eestlased, üks oli Peipsiäärne venelane. Õuel olnud kaevu oli heidetud 18 mehe ja ühe naise laip. Sauna õue vanglapoolse värava (ukse) juures paiknevas kaevises oli 74 mehe ja 19 naise laipa, õue keskele kaevatud augus 80 mehe laibad. Matmiskohad olid pealt kaetud mullakihiga, kuhu oli veel kuhjatud puuhalge, plekitükke, laudu ja latte. 1941. aasta suvel maeti hukatud ühishauda, ümbermatmisel 25. märtsist 1942 kuni maikuu alguseni Pauluse kalmistul aga maeti kõik ohvrid eraldi haudadesse kuues reas.

Ohvrid
------

Hukatute hulgas oli palju töölisi, käsitöölisi, õpilasi, ametnikke, haritlasi ja talupoegi Tartust, Tartu ümbrusest ja kaugemaltki. Tuntumad ohvrid olid Jüri Parijõgi (kirjanik, Tartu Õpetajate Seminari direktor), Aksel-Erich Vooremaa (Tartu Maarja koguduse õpetaja, Tartu praostkonna abipraost ja E.E.L.K. hooldusnõukogu liige) ja August Usai (Petseri gümnaasiumi direktor ja V Riigikogu liige).

Ohvritest tuvastati algselt:

1. Osvald Adler – põllumees
2. Nikolai Agapov
3. Leonhard Andresson – apteegitöötaja
4. Ernst Anton
5. Karl Bitter – mehaanik
6. E. Blomquist
7. Boris Clompus – insener
8. Uno Eelmäe
9. Peeter Elterman
10. Henn Ennok – raudteelane
11. Therese Gengelbach
12. Richard Haugas
13. Alfred Hiielo – raamatupidaja
14. Karl Ilves
15. Paula Isala
16. Endla Hugo t. Jaaniado – juuksur
17. Karl Aleksandri p. Jaaniado – Eesti Panga Tartu osakonna ametnik
18. Johannes Jakobson – relvameister
19. Loviisa Jakobson – taluperenaine
20. Aliide Joonas – õmbleja
21. Nikolai Juga
22. Hugo Jürgens – kangur
23. Olga Kaart
24. Natalie Peetri t. Kalamees – käsitööõpetaja
25. Artur Kihu – põllumees
26. Aleksander Kiisk
27. Karl Kippasto – transporditööline
28. Peeter Kivisild
29. Arved Koks või Kons
30. Gustav Koojärv
31. Märt Kukkes
32. Leopold Kuld
33. Reinhold Kuld
34. Marie Kullam – põetaja
35. Davit Kurg
36. Jaan Käärik – endine Jõgeva vallavanem
37. Johannes Laagus – linnaametnik
38. Peeter Lazar
39. Eduard Luik
40. Aleksander Lummel
41. Leida Luusepp
42. Adolf Maran
43. Vladimir Mattin
44. August Mets
45. Karl Mutso – sõjaväelane
46. Jaan Muuga
47. Pjotr Nesterov
48. Arved Nolcken
49. Eduard Nurk – kergejõustiklane
50. Karl Oja (?)
51. Heino Ojamaa
52. Leonhard Osso
53. Veigo Otsa
54. August Padar
55. Ida Padari – näitlejanimega Suvero
56. Juhan Padari – ohvitser
57. Armanda Peitel
58. Evald Piirisild – Petseri linnavalitsuse arveametnik ja hiljem A. Le Coqi ekspediitor
59. K. Pohla
60. Juhan Raamat
61. Ülo Raidna
62. Evald Rasva
63. Leo Raudsepp
64. Vello Rutnik
65. Hermann/Salman Rosenko
66. Bernhard Sermat
67. Taso Schulzenberg
68. Gustav Sikk
69. Robert Silling
70. Karl Simson
71. Kristjan Sults
72. Ilmar Talbre (Taube)
73. Karl Tamm – kaupmees
74. Hermann Torn
75. Julius Voldemar Trall – kaupluseomanik
76. Alfred Tsekulit
77. Elvi Tõemets
78. Aleksander Tõnisson
79. Erik Tõnisson
80. Karl Ulst
81. Mihkel Vaher
82. Villem Vahi
83. Harri Vene
84. Alo Viliste
85. Ferdinand Võsu

Lisaks neile leiti kuus mõrvatut Riia ja Pepleri tänava nurgal asunud Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Tartu osakonna maja aiast ja keldrist. Nende seas olid insener Boris Klompus, autojuhid Arnold Puusik, Teodor Fiskar ja V. Lind.

Ajapikku õnnestus 150 tapetut tuvastada.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Kommunistide massimõrvaohvrite mälestusmärk Tartus Pauluse kalmistul
Esimene mälestustahvel massimõrva ohvritele avati 25. juulil 1942. Nõukogude okupatsiooni ajal pärast Teist maailmasõda see purustati.

Teine mälestustahvel avati 10. juulil 1990 Enn Tarto algatusel, mida toetasid Tartu Muinsuskaitse Ühendus, Tartu Memento ja Kaitseliidu Tartu malev. Kui endine Tartu vangla hoone remonti läks, viidi tahvel Tartu Linnamuuseumi, hoone uued omanikud aga ei lubanud mälestustahvlit endisele kohale tagasi panna. Seepärast avati tahvel Enn Tarto eestvedamisel uuesti 9. juulil 2005 Lutsu 3 ja 5 ning Jaani 8 hoonete vahelisel müüriosal, vaatega Antoniuse Õue poole. Uue tahvli kulud kandis ärimees Rein Kilk.

Pauluse kalmistul, kuhu ohvrid 1942. aasta märtsis maeti, avati 8. juulil 2001 arhitekt Helmut Ajango kavandatud mälestusmärk, mustal graniitalusel seisev valge marmorsammas. Monument maksis 900 000 Eesti krooni; 2000 USA dollarit annetas autor ja ülejäänu tuli Tartu linna eelarvest.

Vaata ka
--------

* Tartu ülestõus
* Kuressaare massimõrv
* Tartu Krediidikassa massimõrv
* Palermo metsa massimõrv

Viited
------

1. ↑  (1916–1950 surma põhjus enesetapp)
2. ↑  Enn Tarto, Antoniuse Õue verine punaminevik, Kultuur ja Elu 4/2005

Välislingid
-----------

* Tartu avab mälestusmärgi 1941. aasta massimõrva ohvritele, 3. juuli 2001
* Pauluse kalmistul mälestati massimõrva ohvreid, 8. juuli 2009
* Enn Tarto "Antoniuse Õue verine punaminevik" Kultuur ja Elu, 2005
* "Tartu avab mälestusmärgi 1941. aasta massimõrva ohvritele" EPL/ETA, 3. juuli 2001