recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Theo Hernandez, 2022.
**Theo Bernard François Hernandez** (sündinud 6. oktoobril 1997 Marseilles) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis AC Milan.

2007. aasta liitus ta Madridi Atlético akadeemiaga. Hooajal 2016–17 mängis ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Deportivo Alavés.

2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Madridi Realiga. Ta võitis klubiga hooajal 2017–18 UEFA Meistrite Liiga. Hooajal 2018–2019 mängis ta Madridi Realist laenul Real Sociedadis.

2019. aasta juulis siirdus Hernandez Milani.

Ka tema isa Jean-François oli jalgpallur ning ta mängis karjääri jooksul Prantsusmaa ja Hispaania klubides. Theo vanem vend Lucas Hernandez on samuti profijalgpallur, kes sarnaselt Theoga alustas karjääri Madridi Atlético noorteakadeemias.

Saavutused
----------

Alavés
* Copa del Rey: Teine koht 2016–17

Madridi Real
* Supercopa de España: 2017
* UEFA Meistrite Liiga: 2017–18
* UEFA Superkarikas: 2017
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2017

Välislingid
-----------

 Theo Hernandez – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Prantsusmaa koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Lloris (c)
* 2 Pavard
* 3 Disasi
* 4 Varane
* 5 Koundé
* 6 Guendouzi
* 7 Griezmann
* 8 Tchouaméni
* 9 Giroud
* 10 Mbappé
* 11 Dembélé
* 12 Kolo Muani
* 13 Fofana
* 14 Rabiot
* 15 Veretout
* 16 Mandanda
* 17 Saliba
* 18 Upamecano
* 20 Coman
* 21 L. Hernandez
* 22 T. Hernandez
* 23 Areola
* 24 Konaté
* 25 Camavinga
* 26 Thuram
* Treener: Deschamps

 | Prantsusmaa |
**Veriora vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Esimene vallavanem oli Jaan Viia, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks.

Veriora vald moodustati Veriora, Kahkva ja Toolamaaa vallast.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88
----------------------------------------------

25. Veriora vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Veriora valla maa-alast, välja arvatud osa endise Palu mõisa piirkonnast; b) senise Kahkva valla Väike-Veerksu, Männisalu ja Kirmsi külade ning Võika ja Kahkva asunduste piirkondadest; c) senise Toolamaa valla Võuküla ning Võiardi ja Ruusa asunduste piirkondadest.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega moodustati Veriora valla koosseisus Ruuna külanõukogu, Viluste külanõukogu ja Väike-Veerksu külanõukogu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega vald likvideeriti ja selle territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV teataja, 1945, 33, 520
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
Lil Wayne (2015)
**Lil Wayne** (kodanikunimega **Dwayne Michael Carter**; sündinud 27. septembril 1982) on USA räppar. 

Ta kasvas üles Hollygrove'i piirkonnas New Orleansis.

Oma esimese räpilaulu kirjutas ta kaheksa-aastaselt. 11-aastaselt tutvus Lil Wayne räppari ja Cash Money Recordsi omaniku Bryan Williamsiga.

24. septembril 2008 avaldas Lil Wayne oma esimese, ajakirja ESPN tellitud blogipostituse. Wayne on blogis öelnud, et ta huvitub tennisest ning on jalgpallimeeskonna Green Bay Packers, jäähokiklubi Boston Bruins, korvpalliklubi Los Angeles Lakers ja pesapalliklubi Boston Red Sox fänn. Wayne kirjutab siiani ESPN-ile.

Isiklikku
---------

13-aastaselt tulistas ta end kogemata Tauruse 9 mm käsirelvast. 2018. aastal tunnistas ta "Carter V" albumis olevas laulus "Let it all work out", et tahtis sooritada enesetappu.

Lil Wayne'il on neli last. Tütar Reginae on sündinud abielust Antonia Carteriga (neiupõlvenimega Johnson); Wayne ja Johnson olid abielus 2004–2006). 2008. aasta augustis hakkasid internetis ringlema kuulujutud, et Wayne'i tütar hukkus autoõnnetuses. Wayne tegi kiiresti avalduse: "Kuulujutud on täiesti valed ja põhjendamatud: ei Reginae ega ükski teine minu perekonnaliige ei ole autoõnnetusse sattunud."

Poeg Dwayne III on sündinud 2008. aastal suhtest raadiosaatejuhi Sarah Vivaniga. Poeg Cameron Carter on sündinud kooselust näitleja Lauren Londonga 2009. aastal ja poeg Neal on sündinud 2009. aastal suhtest laulja Niveaga.

Diskograafia
------------

Lil Wayne'il on ilmunud 12 stuudioalbumit:

* 1999: Tha Block Is Hot
* 2000: Lights Out
* 2002: 500 Degreez
* 2004: Tha Carter
* 2005: Tha Carter II
* 2006: Like Father, Like Son (koos Birdmaniga)
* 2008: Tha Carter III
* 2010: Rebirth
* 2010: I Am Not A Human Being
* 2011: Tha Carter IV
* 2013: I Am Not a Human Being II
* 2015: Free Weezy Album
* 2018: Carter V
**Ringlevad vähirakud** ehk **ringlevad tuumorirakud** (ka *tsirkuleerivad vähirakud*) (inglise *circulating tumor cells* on vereringesse sisenenud vähirakud, mis ringlevad verega soontes vabalt ja mida seostatakse metastaaside levikuga ning vähisurmadega. 

Vabalt ringlevate vähirakkude esmakirjeldajaks 1869. aastal peetakse Austraalia arsti Thomas Ashworthi, kes tuvastas need rakud valgusmikroskoobiga ja arvas et need sarnanevad primaarse kasvajaga. 

Tänapäeval arvatakse, et nende rakkude varajane avastamine on suure tähtsusega kasvaja kaugsiirete kindlakstegemisel.

Nende rakkude avastamise meetod ei ole veel veakindel, sest mitte kõik vähirakud ei ole suuremad kui vererakud ja paljud vähirakud veres liigeldes siiski surevad.

Vaata ka
--------

* CTCtrap-meetod
* Munasarja pahaloomuline kasvaja

Viited
------

1. ↑  M. Craig Miller, Gerald V. Doyle, ja Leon W. M. M. Terstappen, of Circulating Tumor Cells Detected by the CellSearch System in Patients with Metastatic Breast Colorectal and Prostate Cancer[*alaline kõdulink*], Journal of Oncology, 2010 väljaanne (2010), artikli ID 617421, 8 lk, veebiversioon (vaadatud 20.02.2015)(*inglise keeles*)

Kirjandus
---------

* Prof Colleen Coyne Nelson, Circulating Tumour Cells in Cancer- Pathway to Precision Oncology, 1—2- mai 2013
* Uus meetod ajab vähirakud lõksu, 21. veebruar 2013
* University of Texas M. D. Anderson Cancer Center, New route for ovarian cancer spread discovered, 14. juuli 2014
Raadioajakirjaniku töövahendid
**Ringhääling** on raadio- või televisiooniprogrammide edastamine antenni- või kaabellevivõrgu kaudu kodeerimata või kodeeritud kujul, eesmärgiga teha need üldkasutatavate vastuvõtuvahenditega üldsusele kättesaadavaks.

Sõnakasutusest
--------------

Oskussõna *ringhääling* (ingl. *broadcasting*) võeti kasutusele 1923. aastal ja sellega tähistati avalikke raadiosaateid andvat ringhäälinguasutust (näiteks Raadio Ringhääling, Riigi Ringhääling). Kui 1950. aastatel algas telesaadete edastamine, nimetati eraldi raadiot ja televisiooni (nt oli Eesti NSV Riiklik Televisiooni ja Raadio Komitee). Oskussõna *ringhääling* seostus veel pikka aega ainult raadioga.

Üldistava terminina võeti sõna *ringhääling* kasutusele 2007. aastal, kui Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio ühendamisel loodi Eesti Rahvusringhääling (lühend ERR). ERR on sõltumatu avalik-õiguslik (avaõiguslik) juriidiline isik, mis toodab tele- ja raadioprogramme (k.a saateid) ning pakub muid meediateenuseid.

Üldtähenduses on sõna *ringhääling* kasutatud ka näiteks nimes Euroopa Ringhäälingute Liit. Ringhäälinguid eristavateks oskussõnadeks on *raadioringhääling* ja *televisiooniringhääling*.

Ringhäälingu ajaloost
---------------------

Ringhääling tugineb 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses toimunud edusammudele elektroonika ja raadiotehnika alal. Kuid alles pärast Esimest maailmasõda algas ringhäälingu tõeline võidukäik kogu maailmas. 

Regulaarseid raadioringhäälingu saateid alustati Ameerika Ühendriikides 1921. aastal, Euroopa maades alates järgmisest aastast, Eestis 18. detsembril 1926.

Korrapäraseid televisioonisaateid hakati mitmes riigis edastama 1930. aastate teisel poolel.

Vaata ka
--------

* raadio
* taskuhääling
* televisioon

Viited
------

1. ↑  Ringhäälinguseadus
2. ↑  "Ringhääling Eestis 80 aastat". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 4. mail 2015.
3. ↑   Ringhääling – EE, 8. kd, 1995, lk 148
4. ↑  Eesti Rahvusringhäälingu seadus
5. ↑   Eesti Rahvusringhääling – TEA e-Entsüklopeedia
**MTÜ Sild Ettevõtlike Noorte Tulevikku (SENT)** on Junior Achievement Eesti (JA Eesti) majandusõppe programmi läbinud õpilaste vilistlasorganisatsioon, mille eesmärk on rääkida kaasa Eesti ettevõtlusmaastiku kujundamisel ja arenemisel. 

SENT asutati 7. oktoobril 2005 kolmeteistkümne JA Eesti õpilasfirma programmi edukalt läbinud noore poolt, tollase nimega MTÜ Young Business Talents (YBT) Estonia. 2007. aasta oktoobris võeti uueks nimeks Sild Ettevõtlike Noorte Tulevikku.

SENT on 2004. aastal loodud Euroopa Junior Achievementi vilistlasorganisatsioone koondava JA-YE (Junior Achievement Young Enterprise) Alumni Europe liige.

Tegevus
-------

SENT-i liikmeskonna tegevus on suunatud noorte ja ettevõtlusmaailma vahelise silla loomisele neljal viisil:

* koolitamine (nt 24h majanduslaagrid)
* üliõpilasettevõtluse arendamine (nt üliõpilasfirmad)
* noorte ja ettevõtjate/ühiskonnategelaste vaheliste sidemete tugevdamine (nt töövarjupäev)
* ühisürituste korraldamine koostöös Junior Achievement Eestiga (nt majandusõpilaste ja -õpetajate suvekool)

Alates 2005. aastast on MTÜ SENT koostöös Junior Achievement Eestiga (JA Eesti) korraldanud töövarjupäeva. JA Eesti alustas töövarjupäeva korraldamist 1996. aastal ligi 2000 õpilasele ning üheksa aastat hiljem hakkas MTÜ SENT (endise nimega YBT Estonia) korraldama töövarjupäeva konkurssi era- ja avaliku sektori tipptegijatele.

Välislingid
-----------

* SENT koduleht
* JA-YE Alumni Europe koduleht
* Junior Achievement Eesti koduleht

**Töövarjupäeva 2007 meediakajastusi**

* Töövarjupäev aitab rutiini murda
* Taavi Kukk lendas töövarjupäeval lennukiga pilve peale päikest võtma
* Vaid neiud said ministrite varjuks
**Lili Sapar** (aastani 1973 **Lili Toomasson**, sündinud 12. oktoobril 1947 Salme külas Abhaasias) on eesti astrofüüsik.

Elulugu
-------

Lili Sapar on veterinaari tütar. Ta oli Arved-Ervin Sapari abikaasa.

Ta lõpetas 1966. aastal Sotši 38. Keskkooli ja 1971. aastal Kaasani Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna. Lili Sapar kaitses 1990. aastal Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudis füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Kuumade tähtede atmosfääriväliste ultraviolettspektrite uurimine". Ta oli aastatel 1971–1973 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi laborant ja aastatel 1973–1974 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teoreetilise astrofüüsika sektori vanemlaborant. Sapar oli aastatel 1974–1986 Eesti NSV TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi nooremteadur, aastatel 1986–1994 teadur ja 1995–2013 oli ta Tartu Observatooriumi teadur.

Teadustöö
---------

Lili Sapari uurimisvaldkonna moodustavad kiirguslevi lähiskaksiktähtedes, kuumade tähtede kõrgdispersiooniliste joonspektrite töötlemine ja tõlgendamine ning keemiliselt pekuliaarsete CP-tähtede ja tähetuule uurimine kuumadel ülihiidtähtedel. Ta on osalenud ioonide resonantsjoonte profiilide arvutamismetoodika väljatöötamisel, spektrijoonte mudelkataloogide koostamisel ning spektrijoonte arvutil identifitseerimise metoodika väljatöötamisel ja rakendamisel. Sapar on uurinud tähetuules tekkivate P Cyg tüüpi spektrijoonte profiile ja nende seost massikaoga. Tal on üle 40 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Radiative transfer in atmospheres of Algol-type binaries (kaasautor I. Pustõlnik). // Astrophys. Space Sci. 21 (1973)
* IUE data reduction algorithms and programs for ESHI files (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 71 (1984)
* Computation of model stellar absorption lines catalogues (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 98 (1989)
* Spectral line recognition and identification by computers (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 98 (1989)
* The ultraviolet IUE spectrum of β Orionis (kaasautor A. Sapar). // Tartu AO Teated 99 (1989)
* The ultraviolet spectrum of η CMa (kaasautor A. Sapar). // Baltic Astron. 1 (1992)
* A study of IUE ultraviolet spectrum of χ2 Orionis (kaasautor A. Sapar). // Baltic Astron. 4 (1992)
* Formation of resonance spectral line profiles in stellar wind: theory and observations (kaasautor A. Sapar). // Astron. and Astrophys. Trans. 18 (1999)
* Analytical solutions for saturated P Cygni type profiles I, II (kaasautorid A. Sapar, R. Poolamäe). // Astrophys. Space Sci. 279 (2002), 286 (2003)
* Scattered light redistribution functions for spectral lines in media with anisotropic macroturbulence (kaasautorid A. Sapar, R. Poolamäe). // Baltic Astron. 14 (2005)
* High-precision approximation expressions for line profiles of hydrogenic particles (kaasautorid A. Sapar, R. Poolamäe). // Baltic Astron. 15 (2006).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Eesti Teadusinfosüsteem

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Lili Sapar Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; raamatusarja kohta vaata artiklit Ajalooline romaan (sari)* |

---

**Ajalooline romaan** on proosateos, mis käsitleb ajaloolisi sündmusi ja isikuid ilukirjanduslikus võtmes.

Neis teostes kirjeldatakse värvikalt ja emotsionaalselt inimestevahelisi suhteid ning üksikisiku sisemist mina ja maailmatunnetust tervikuna. Iseloomulikud on põnevad seiklused ja värvikad keskkonnakirjeldused, mis annavad ajaloolistele jutustustele romantilise hõngu. Ajaloolisele romaanile pani aluse romantismi õitsengu aegne šoti kirjanik Walter Scott (1771–1832), kes kirjutas 29 romaani peamiselt Šoti- ja Inglismaa ajaloo teemadel ("Rob Roy" 1818, eesti keeles 1957; "Ivanhoe" 1819, eesti keeles 1926 ja 1956; jt). Scotti romaanides vahelduvad detailirikkad kirjeldused hoogsalt arenevate seiklustega, tema ajalookäsitlust iseloomustab poeetilisus ja romantika. W. Scotti romaanid levisid kiiresti üle kogu Euroopa, avaldades suurt mõju žanri edaspidisele arengule (Victor Hugo, Stendhal, Gustave Flaubert, Lev Tolstoi, Henryk Sienkiewicz), kaasa arvatud Eestis, kus esimene Scotti tõlge ilmus 1888. aastal ajakirjanduses.

Sir Walter Scotti portree (1771–1832)
Maailmakirjanduse tuntumate ajalooromaanide autorite hulka kuulub veel näiteks Mika Waltari ("Sinuhe, egiptlane", "Mikael Angelos" jt).

Ajaloolise romaani areng Eestis
-------------------------------

Eesti kirjanduses sai ajalookujutus alguse Vana-Kreeka eepostega, näiteks Helgi Öpiku "Trooja väljadel", ja Leo Metsari 4. sajandi Rooma riiki kirjeldava kolmeköitelise "Keiser Julianusega". Ain Kalmus on kirjutanud piibli- ja Eesti muistse vabadusvõitluse ainelisi romaane, Karl Ristikivi üheteistkümnest romaanist koosneva ajaloofilosoofilise sarja 13.–18. sajandi Euroopa ainetel. Eesti ajalooromaani nimekad viljelejad on veel Eduard Bornhöhe ("Tasuja"), Eduard Vilde ("Mahtra sõda"), Mait Metsanurk ("Ümera jõel"), Enn Kippel ("Suure nutu ajal"), August Mälk ("Surnud majad"), Gert Helbemäe ("Sellest mustast mungast"), Jaan Kross ("Kolme katku vahel" I–IV) jt.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ajalooline romaan** |

* Mart Kivimäe. Kirjandus ja teaduslik objektiivsus ajaloos Sirp, 2005
* Oskar Urgart. Moodne eesti ajalooline romaan Ajalooline Ajakiri nr. 1/1940
* Kirjandus karustest meestest
**Lilian Langsepp** (sündinud 1961) on eesti muusikateadlane ja interpreet, kes mängib ajaloolisi harfe, orelit, klavessiini ja Hiina näppepilli guzhengi.

Haridus ja töökäik
------------------

Aastail 1976–1980 õppis ta Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis koorijuhtimist ja muusikateooriat, aastail 1980–1987 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikateaduse erialal. 2005. aastal kaitses ta muusikateaduse alal teadusmagistri kraadi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Diego Fernández de Huete passacagliade laadikäsitluse ja tonaalstruktuuri teemal (juhendaja Mart Humal).

Vanamuusika osas täiendas ta end 1997.–2000. aastal Schola Cantorum Basiliensises, keskendudes hispaania barokkharfile, hispaania varajasele orelimuusikale ning improvisatsioonile ajaloolistes stiilides.

Lilian Langsepp on töötanud bibliograafina ja raamatukoguhoidjana Tartu ülikooli raamatukogu muusikaosakonnas, muusikateooria, improvisatsiooni ja barokkharfi õpetajana H. Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, samuti õpetajana Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kultuuriteaduste ja kunstide instituudis.

Tegevus muusikuna
-----------------

Alates 1994. aastast on ta esinenud nii solistina kui ka mitmete vanamuusikaansamblite, nagu Hortus Musicus, Corelli Consort, Linnamuusikud, Cantores Vagantes, Via Sonora, Fudo, Festivitas Artium Schola koosseisus, mängides harfi, klavessiini, orelit, guzhangi. Ta on teinud muusikalise kujunduse Tartu Jaani kirikut tutvustavale TÜ õppefilmile (1999), lindistanud muusikat Eesti Raadiole, teinud barokkharfimängijana koostööd Cantores Vagantesega. Ta on Tartu Ülikooli Varajase ja orientaalse muusika keskuse Festivitas Artium Schola ansambli liige.

Tunnustus
---------

* 2016 Tartu Ülikooli aumärk

Salvestisi
----------

* Via Sonora "La Gamba. Music from XV-XVI century Italy and Spain". Helikassett, 1995.
* CD "Musica in Camera Gustaviana". Tartu, TÜ, 1997.
* CD "Deus creator omnium. Gregorian chant" 1997.
* CD "Via Sonora. Selected Recordings 1994-1997" 2001.
* CD "Muusikat ajastute piirimailt". Cantores Vagantes. Tallinn, 2002.
* CD "The Sound of Medieval Flute". Festivitas Artium Schola. Tartu, 2006.
* CD "Music from the Time of Marco Polo". Festivitas Artium Schola. Tartu, 2008.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2020. Vaadatud 24. veebruaril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2021. Vaadatud 24. veebruaril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
7. ↑
8. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2020. Vaadatud 24. veebruaril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
9. ↑
10. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. november 2020. Vaadatud 24. veebruaril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Lilian Langsepp räägib unikaalsest ajaloolisest harfist Loona mõisas
***Nowruz*** (pärsia keeles نوروز‎; kurdi keeles *newroz*; otsetõlkes 'uus päev'), tuntud ka kui **Iraani uusaasta** või **Pärsia uusaasta**, on Iraanist ja zoroastrismist pärinevate juurtega uusaastapidustus, mida tähistavad eri etnolingvistilised rühmad. 

*Nowruz*'i on tähistatud Lääne-Aasias, Kesk-Aasias, Kaukaasias, Musta mere ääres, Balkani poolsaarel ja Lõuna-Aasias enam kui 7000 aastat. See on enamiku tähistajate jaoks ilmalik püha, mida naudivad eri usku inimesed, kuid see on püha zoroastristide, baha'ide ja mõnede islami kogukondade jaoks.

*Nowruz* on sama, mis kevadine pööripäev ja tähistab kevade algust põhjapoolkeral. *Nowruz* on Iraani kalendri esimese kuu (*farvardin*) esimene päev. Olenevalt riigist toimub *nowruz* 20. 21. või 22. märtsil. See hetk, kui Päike ületab taevaekvaatori ja võrdsustab öö ja päeva, arvutatakse täpselt igal aastal ja pered kogunevad rituaalide läbiviimiseks kokku.

Kuigi *nowruz*'i tähistatakse uue aasta märkimiseks alates Iraani kalendri reformist 11. sajandil, tunnistas Ühinenud Rahvaste Organisatsioon ametlikult *nowruz*'i rahvusvaheliseks tähtpäevaks ÜRO Peaassamblee resolutsiooni 64/253 vastu võtmisega 2010. aastal.

*Nowruz*'i tähistamine riigiti
------------------------------

*Nowruz*'i tähistatakse Lääne-Aasias, Kesk-Aasias, Kaukaasias, Musta mere ääres, Balkani poolsaarel, Lõuna-Aasias ning seda tähistavad ka iraanlased üle kogu maailma.

Kohad kus *nowruz* on riigipüha:

* Afganistan
* Albaania
* Aserbaidžaan (5 päeva)
* Bajan-Ölgij aimakk (Mongoolia)
* Gruusia
* Iraagi Kurdistan
* Iraan (13 päeva)
* Kasahstan (4 päeva)
* Kosovo
* Kõrgõzstan
* Tadžikistan (4 päeva)
* Türkmenistan (2 päeva)
* Usbekistan

Kanada parlament võttis 30. märtsil 2009 ühehäälselt vastu seaduseelnõu *nowruz*'i lisamiseks Kanada riiklikusse kalendrisse.

*Nowruz*'i tähistavad kurdid Iraagis ja Türgis, samuti iraanlased, šiiidid, parsid Hindustani poolsaarel ja nende diasporaad üle kogu maailma.

Viited
------

1. ↑  "ÜRO resolutsioon seoses Nowruziga". 18. veebruar 2010. Vaadatud 31.05.2020.
Ivan Kondakovi hauakivi Elva kalmistul, august 2012
**Ivan Kondakov** (vene keeles *Иван Лаврентьевич Кондаков*; 8. oktoober 1857 Viljuisk, Jakuudi oblast – 14. oktoober 1931 Elva) oli Eestis tegutsenud vene keemik, sünteetilise kautšuki avastaja.

Kondakov lõpetas Krasnojarski poistegümnaasiumi. 1880. aastal astus Peterburi ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna loodusteaduste osakonda, lõpetas ülikooli 1884. aastal. 1885. aastal jäeti ta ülikooli juurde valmistuma professorikutseks.

1886. aastal määrati Kondakov laborandiks Varssavi ülikooli keemiakateedrisse. 1894. aasta detsembris kaitses Peterburi ülikoolis magistriväitekirja keemias "О синтезе под влиянием хлористого цинка в ряду жировых соединений".

1895. aastal määrati ta Tartu Ülikooli farmaatsiaprofessoriks ja ta töötas Tartus 1918. aastani.

1899. aastal avastas Kondakov dimetüülbutadieeni katalüütilise polümerisatsiooni sünteetiliseks kautšukitaoliseks aineks. Tema uurimused panid aluse sünteetilise kautšuki tootmisele Saksamaal Esimese maailmasõja ajal.

Aastatel 1918–1921 töötas Kondakov Praha ülikoolis.

Kondakovil oli maja Elvas professorite linnaosas, kus ta elas aastatel 1911–1918 ja 1921–1931.

Viited
------

1. ↑  Aili Suur. Elva. Tallinn: Eesti Raamat, 1968, lk 40
2. ↑  Riik protsessib professori testamendi pärast. Vaba Maa, 16. veebruar 1934, nr 39, lk 5
3. ↑  Leonid Semilarski, Arvo Mälberg, Jaan Kappo. Männilinn Elva. Tallinn: Eesti Raamat, 1988, lk 52, 54, 56
**Niklas Süle** (sündinud 3. septembril 1995 Frankfurdis) on Saksa jalgpallur, kes mängib Bundesliga klubis Müncheni Bayern ja Saksamaa jalgpallikoondises kaitsjana.

Klubikarjäär
------------

### Varajane karjäär

Niklas Süle alustas oma karjääri klubis Rot-Weiß Walldorf. 2006. aasta juulis liitus ta Eintracht Frankfurti noorteakadeemiaga, kus ta mängis kuni 2008–2009 hooaja lõpuni. 2009. aasta juulis liitus ta SV Darmstadt 98 noortevõistkonnaga, kuid juba pool aastat hiljem lahkus ta sealt ja liitus 1899 Hoffenheimi noorteakadeemiaga.

### 1899 Hoffenheim

 Süle Hoffenheimis mängimas 2014. aastal 
11. mail 2013 tegi Niklas Süle debüüdi Hoffenheimi meeskonnas Bundesliga mängus Hamburger SV vastu. Ta tuli vahetusest sisse 81. minutil, asendades Andreas Ludwigi. Hoffenheim kaotas mängu 4:1. 

2012–2013 hooajal tegi Süle Hoffenheimi ridades kaasa kaks Bundesliga mängu ja kaks väljalangemismängude mängu.

Hooajal 2013–14 tegi Süle kaasa 25 Bundesliga mängu, lõi 4 väravat ning aitas Hoffenheimi klubil lõpetada Bundesligas üheksandal kohal. 

Kokku mängis Süle Hoffenheimi klubis 107 mängu ja lõi 7 väravat. 

### Müncheni Bayern

 Süle treeningul 2018. aastal 
1. luuli 2017 aastal Niklas Süle Müncheni Bayerniga. Esimese värava lõi ta Bayer 04 Leverkuseni vastu 18. augustil 2017.

Süle võitis Müncheni Bayerniga oma esimese Bundesliga tiitli 2017–2018 hooajal, lõpetades hooaja suure 21-punktilise edumaaga Schalke 04 ees.

Koondisekarjäär
---------------

Koos Saksamaa U17-ga osales ta 2012. aasta UEFA Euroopa alla 17-aastaste meistrivõistlustel. 

Ta osales 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril, kus Saksamaa võistkond võitis hõbemedali.

Ta esindas Saksamaas 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel, kus Saksamaa oli ühes alagrupis Mehhiko, Lõuna Korea ja Rootsiga. Saksamaa jäi seal alagrupis viimaseks.

Viited
------

1. ↑  "Niklas Süle" (saksa). kicker.de. Vaadatud 30.4.2015.
2. ↑  "Neymar's golden penalty sees Brazil to victory". *FIFA.com*. 20.8.2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 4.04.2019. Vaadatud 10.6.2017.

| * v
* r
Saksamaa koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Neuer (c)
* 2 Plattenhardt
* 3 Hector
* 4 Ginter
* 5 Hummels
* 6 Khedira
* 7 Draxler
* 8 Kroos
* 9 Werner
* 10 Özil
* 11 Reus
* 12 Trapp
* 13 Müller
* 14 Goretzka
* 15 Süle
* 16 Rüdiger
* 17 Boateng
* 18 Kimmich
* 19 Rudy
* 20 Brandt
* 21 Gündoğan
* 22 Ter Stegen
* 23 Gómez
* Treener: Löw

 | Saksamaa |

| * v
* r
Saksamaa koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Neuer (c)
* 2 Rüdiger
* 3 Raum
* 4 Ginter
* 5 Kehrer
* 6 Kimmich
* 7 Havertz
* 8 Goretzka
* 9 Füllkrug
* 10 Gnabry
* 11 Götze
* 12 Trapp
* 13 Müller
* 14 Musiala
* 15 Süle
* 16 Klostermann
* 17 Brandt
* 18 Hofmann
* 19 Sané
* 20 Günter
* 21 Gündoğan
* 22 Ter Stegen
* 23 Schlotterbeck
* 24 Adeyemi
* 25 Bella-Kotchap
* 26 Moukoko
* Treener: Flick

 | Saksamaa |
**Ateena harta** (inglise keeles *Athens Charter*) on kolme olulise dokumendi nimi, mis on heaks kiidetud Ateenas. See on 1931. aastal ajalooliste ehitismälestiste arhitektide ja tehnikute esimese rahvusvahelise kongressi heaks kiidetud ürik.

1933. aasta Rahvusvahelise Kaasaegse Arhitektuuri kongressi CIAM-i (Congrès internationaux d'architecture moderne) seisukohti sõnastav harta alapealkirjaga "Funktsionaalne linn".

1998. aastal koostatud "Uus Ateena harta", mis sündis tänu CIAM-i IV kongressil (harta avaldati 12 aastat hiljem). Harta propageeris linnaplaanide funktsionaalset tsoneerimist.

Vaata ka
--------

* Veneetsia harta
* Firenze harta – Firenzes 21. mail 1981 kogunenud ICOMOS-IFLA Ajalooliste Parkide Rahvusvaheline Komitee otsustas koostada ajalooliste parkide kaitse harta.
* Barcelona harta
* Le Corbusier

Viited
------

1. ↑  "The Athens Charter for the Restoration of Historic Monuments - 1931". *ICOMOS international council of monuments and sites*.
2. ↑  Framton, Kenneth (1992). *Modern Architecture. A critical History. London, 1992*. London.
3. ↑  "The New Charter of Athens 2003: The European Council of Town Planners' Vision for Cities in the 21st century".

Välislingid
-----------

* Eesti Planeerijate Ühing
* Eesti Arhitektide Liit
* Euroopa linnaplaneerijate nõukogu
Nikola Dimitrov (2017)
**Nikola Dimitrov** (makedoonia keeles *Никола Димитров*; sündinud 30. septembril 1972 Skopjes) on Põhja-Makedoonia diplomaat ja poliitik. Ta on 31. maist 2017 Makedoonia välisminister.

Ta lõpetas aastal 1996 Pühade Kirilluse ja Metoodiuse nimelise Skopje Ülikooli õigusteaduse bakalaureusena (inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse alal), aastatel 1997–1998 oli ta magistriõppes Cambridge'i Ülikooli King's College'is.

Ta töötas aastast 1996 Makedoonia välisministeeriumis inimõigusi käsitleva rahvusvahelise õiguse alal. Aastatel 2000–2002 oli ta Makedoonia asevälisminister. Aastal 2002 sai temast Makedoonia suursaadik USA-s, aastal 2009 sai temast Makedoonia suursaadik Hollandis.

31. maist 2017 on ta Makedoonia välisminister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on tütar. Tema isa Dimitar Dimitrov on olnud Makedoonias kultuuriminister ja haridusminister.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 12. juunil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Nikola Poposki** | **Makedoonia välisminister**2017– | Järgnev' |
Orsola Maddalena Caccia vaikelu lindudega, mis müüdi 2020. aastal Sothebys 260 000 dollariga
Lilled groteskses vaasis, u 1635
Vaikelu põldpüüga. Ajast enne 1676
**Orsola Maddalena Caccia**, sündinud **Theodora Caccia** (tegutses umbes aastail 1615–1665) oli Itaalia manerismi maalikunstnik, nunn ja ursuliinide kloostri abtiss Moncalvos.

Eluloolist
----------

Theodora Caccia sündis 1596. aastal maalikunstnik Guglielmo Cacci - tuntud ka Il Moncalvo nime all - peres Moncalvos. 1620. aastal, kui ta andis nunnatõotuse Bianzé ursuliinide kloostris väikeses asulas Piemonte põhjaosas, sai ta nimeks Orsola Maddalena. Viis aastat hiljem asus ta oma isa asutatud kloostrisse sünnilinnas Moncalvos.

Orsola alustas maalimist töötades abilisena isa maaliateljees. Ta õppis maalima kujutades ja koloreerides kõrval- ja taustafiguure oma isa maalidel. Kokku kaheksast lapsest, kuuest tütrest ja kahest pojast said vaid Orsolast ja tema õest Francescast, kes küll suri noorelt, maalikunstnikud. Guglielmo Cacci pani kõik oma tütred oma asutatud kloostrisse, Orsolast sai selle abtiss ja ta asutas kloostrisse maaliateljee, mis tegutses kogu tema eluaja. Ateljee ja Orsola kunstnikukarjääri õitseajal olid Orsola Caccial oma õpilased ja käealused.

Looming
-------

Orsola Cacciale omistatud maalide hulgas on nii lilledega vaikelusid kui ka hardus- ja pühendpilte ning altarimaale. Tema lillemaalid on teadaolevalt varaseimad itaalia maalikunstis. Vaikelud on komponeeritud tasakaalustatult, iga element on kujutatud pildil hoolikalt paika asetatuna. Maalides on tugev vertikaalne joon, mida rõhutavad sümmeetriliselt asetatud püstised lillevarred, pildi allossa asetas kunstnik kompositsiooni tasakaalustamiseks mõne puuvilja, samuti vahel mõne looma, enamasti linnu või putuka pildi elavdamiseks.

Vaikelu elementi võib tajuda ka Orsola Caccia religioosse sisuga maalides. Suuremates kompositsioonide sees esinevad väikesed hoolikalt paigutatud vaikelud, mille aines peegeldab kloostri igapäevaelu või mõnd muud teemat, mida kunstnikul avanes võimalus vaadelda ja maalida. Paljud tema teosed on ikka veel Itaalia väikelinnades, kuhu need kunagi temalt telliti. Tellimustööde maalimine teenis kloostrile raha ja maalimine oli hinnatud oskus.

Teoseid
-------

* Evangelist Luukas ateljees (u 1625)
* Neitsi Maarja sünd (u 1635)
* Õndsa Osanna Andreasi müstiline abielu, altarimaal Carbonarola kirikus Mantovas (1648)
* Ristija Johannes, altarimaal Püha Martini ja Stefanuse kirikus Montemagnos (1644)
* Vaikelu lillede, puuvilja, seente, koldvindi ja vaenukäoga (u 1650)

Viited
------

1. ↑  Orsola Maddalena Caccia. - Clara Database of Women Artists
2. ↑  Orsola Maddalena Caccia: "Picturing Mary" as a Renaissance Nun. - National Museum of Women in the Arts
3. ↑  CACCIA, Orsola Maddalena. Birth of the Virgin. - Web Gallery of Art
4. ↑  CACCIA, Orsola Maddalena. Still-life. - Web Gallery of Art

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Orsola Maddalena Caccia** |
**SARS** (akronüüm ingliskeelsest nimetusest *severe acute respiratory syndrome*) ehk **äge raskekujuline respiratoorne sündroom** on respiratoorne haigus, mida põhjustab SARSi koroonaviirus (SARS-CoV).

Novembrist 2002 kuni juulini 2003 põhjustas Lõuna-Hiinast alanud SARSi haiguspuhang 8098 inimese nakatumise 17 riigis ning 774 inimese surma. Enamik juhtumeid oli Hiinas ja Hongkongis. 

2017. aastal tegid Hiina teadlased kindlaks, et haigus kandus inimestele üle Hiina Yunnani provintsi nahkhiirtelt ning selle vaheperemeheks oli tsiibet, kelle liha müüdi Hiina turgudel.

SARSi juhtumeid pole maailmas pärast 2004. aastat tuvastatud, kuid haigusega suguluses olev viirus SARS-CoV-2 põhjustas 2019. aasta sügisel alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemia mõõtmed võtnud koroonahaiguse.

Viited
------

1. ↑  Terviseamet (3. juuni 2019). "Nakkushaiguste nimekiri RHK-10 järgi (Versioon 5)". *Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskus*. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. märts 2020. Vaadatud 27. märtsil 2020.
2. ↑  "SARS (Severe Acute Respiratory Syndrome)". *WHO*. Vaadatud 21. märtsil 2020.
3. ↑  "Scientists trace 2002 Sars virus to colony of cave-dwelling bats in China". *The Guardian*. Vaadatud 21. märtsil 2020.
4. ↑  "COVID-19 coronavirus epidemic has a natural origin". *Science Daily*. Vaadatud 21. märtsil 2020.
**Orotšid** (endanimetus *nani*) on tunguusi-mandžu rahvas Venemaal Habarovski krais Amuuri alamjooksul. Elasid varem Tatari väina ääres. 

Orotšeid oli 1970. aasta andmetel 1100. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli neid 686. Mandžu keelte hulka kuuluvat orotši keelt räägib umbes 100 eakat inimest. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 596 orotši.

Antropoloogiliselt on orotšid mongoliidid tugevate baikali tüübi tunnustega.

Orotši keel kuulub tunguusi-mandžu keelte lõunarühma. Tänapäeval on orotšid peaaegu täielikult vene keelele üle läinud. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal orotši keelt ainult 8 inimest. Keeleteadlaste väitel suri viimane orotši keele kõneleja 2008. aastal.

Orotšide traditsioonilised tegevusalad on olnud küttimine ja kalapüük.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. september 2018. Vaadatud 23. juunil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. detsember 2019. Vaadatud 19. juulil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑

Välislingid
-----------

* Orotšid Vene Impeeriumi rahvaste punases raamatus (inglise keeles)
**Ringaudas Bronislovas Songaila** (20. aprill 1929 Klaipėda – 25. juuni 2019 Trakai) oli Leedu NSV partei- ja riigitegelane.

Aastatel 1947–1950 õppis ta Gruzdžiai veterinaartehnikumis. 1953. aastal astus Nõukogude Liidu Kommunistlikku Parteisse. 1955. aastal lõpetas ta Leedu Veterinaaria Akadeemia ja 1955–1956 töötas samas assistendina. 
1956–1957 oli ta Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Kaunase inspektsioonigrupi vastutav organisaator, 1957–1960 Leedu NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse põllumajandusosakonna juhataja.

1960–1961 oli Songaila Leedu NSV põllumajandusministri asetäitja ja 1961–1962 Leedu NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja. 1962. aasta detsembrist kuni 1981. aasta jaanuarini oli ta Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee (põllumajandus)sekretär. 

1981–1985 oli Songaila Leedu NSV Ministrite Nõukogu esimees ja 1985–1987 Leedu NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.

1962–1988 oli ta Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee Büroo (kuni 1966. aastani Presiidiumi) liige.
1. detsembrist 1987 kuni 20. oktoobrini 1988 oli Songaila Leedumaa Kommunistliku Partei Keskkomitee esimene sekretär.

Viited
------

1. ↑
**Sortavala rajoon** on haldusüksus Venemaal Karjala Vabariigis.

Sortavala rajoon moodustati Soomelt Talvesõjas vallutatud alal 1940. aasta juulis. 1941 vallutasid soomlased selle tagasi, kuid pidid 1944 uuesti Nõukogude Liidule loovutama. Rajoon likvideeriti 1970, kuid loodi uuesti 2006. aastal.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sortavala rajooni elanikest venelasi 80,8%, valgevenelasi 8,6%, karjalasi 3,2%, ukrainlasi 3,1%, soomlasi 1,2% ja muudest rahvustest inimesi 3,1%.

Rajoon jaguneb halduslikult 3 linnaasunduseks (Sortavala, Värtsilä, Helylä) ja 2 maa-asunduseks (Kaalamo, Haapalampi).

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

* Sortavala rajooni koduleht (vene keeles)

Karjala Vabariigi haldusjaotus

Aunuse rajoon ▪ Belomorski rajoon ▪ Kalevala rahvusrajoon ▪ Karhumäe rajoon ▪ Kemi rajoon ▪ Kontupohja rajoon ▪ Kostamuse linn ▪ Lahdenpohja rajoon ▪ Louhi rajoon ▪ Mujejärvi rajoon ▪ Petroskoi linn ▪ Pitkäranta rajoon ▪ Prääsä rajoon ▪ Puudosi rajoon ▪ Segeža rajoon ▪ Sortavala rajoon ▪ Suojärvi rajoon ▪ Äänisranna rajoon
**Kalifornia harakas** (*Pica nuttalli*) on vareslaste sugukonda haraka perekonda kuuluv linnuliik.

Levila
------

Kalifornia harakas elab USA-s Californias Sacramento ja San Joaquini orus.

Välimus
-------

Kalifornia haraka üldpikkus on 38–45 cm. Ta on väiksem ja saledam kui harakas. Tema nokk, silmaümbruse sulgedeta ala ja varvaste tallad on erekollased.

Tema häälitsused on harakaga võrreldes kõrgemad, pehmema kõlaga ja ninahäälsemad.

Eluviis
-------

Kalifornia harakas asustab kõrgete puutukkade ja istandikega kultuurmaastikku, eelistades veekogude lähedust. Sageli elab ta asulate lähedal.

Kalifornia harakas on ühiseluline lind. Näiteks ööbima koguneb ta parvedesse. Kui parv on väga suur, saab seal vahel eristada keskset rühma, mille läheduses asuvad väiksemad salgad.

Kalifornia harakatel on täheldatud matusesarnast käitumist juhul, kui keegi nende parve liikmetest on surnud.

Kalifornia harakad on vastuvõtlikud lääneniiluse viirusele. Aastail 2004–2006 surid selle viiruse tekitatud haigusse umbes pooled kalifornia harakad.

Kuna nad kalduvad ööbima vee lähedal, siis võivad neid kahjustada ka moskiitod.

Toitumine
---------

Kalifornia harakas on kõigesööja. Toitu otsib ta peamiselt maapinnal. Ta sööb palju putukaid, eriti ritsikaid. Ta sööb ka raibet. Sügisel ja talvel sööb ta ka tõrusid ja puuvilju. Ta võib roomajaid ja närilisi jahtida ning prügimägedelt toitu otsida.

Pesitsemine
-----------

Kalifornia harakas moodustab eluaegseid paare. Ta pesitseb väikeste hajusate seltsingutena kõrgetel puudel. Kurnas on 5–8 muna. Emaslind haub mune umbes 18 päeva. Noorlinde toidetakse pärast pesast lahkumist veel umbes 7 nädalat.

Seisund
-------

Rahvusvaheline Looduskaitseliit peab kalifornia harakat soodsas seisundis linnuks, aga USA heategevuslik keskkonnakaitseorganisatsioon The Nature Conservancy peab teda ohustatud liigiks. Lisaks lääneniiluse viirusele ohustavad teda elupaikade kadu ja rotimürk. Tema levila ei ole kuigi suur, ehkki kõikjal levilas on ta laialt levinud ja mõnel pool isegi tavaline.

Viited
------

1. ↑  S. Madge, H. Burn. "*Crows and Jays*". Princeton University Press, 1994

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kalifornia harakas** |
**Pilvest pilve liikuv välk ehk ämblikvälk**
**Ämblikvälk** on horisontaalne pilvesisene välk, mida inimsilm suudab jälgida. Nii teiste välkude kui ka ämblikvälgu levinuim vorm on pilv-maa-välk, mis tähendab, et välk saab alguse pilvest ning liigub seejärel maapinna poole. Selline välk on loomulik välk.  Ämblikvälk on sageli väga kõrgel kõrgusel toimuv sündmus ja selle tulemuseks on tavaliselt pehme ja üsna vaikne kõumürin, mis on tingitud nende suurest kaugusest vaatlejast.

Väljanägemine
-------------

Seda välku nimetatakse ämblikuvälguks nende loodud mustri tõttu, mis Maalt nähtuna meenutab ämblikuvõrku või hoopis puuvõra. Neid pikki horisontaalselt liikuvaid välke võib Maalt näha pilvede all, kui need on eriti tugevad ja eredad.

Teke
----

Enamik välkudest algavad äikesetormis ja liiguvad läbi pilve. Tekkinud välgud võivad jääda pilve piiresse või jätkata liikumist vabas õhus ja lõpuks maapinnale. Pilvesse jääb umbes 5–10 korda rohkem välku kui maapinnale jõuab.Umbes veerand välkudest on pilve ja maa vahel ning enamik neist kannab maapinnale negatiivset elektrilaengut, vähesed ka positiivset. Läbilöök algab pilves siksakiliselt mõnekümnemeetriste sammliidriteks nimetatud sädemetena. Liider kannab negatiivset laengut allapoole, kuni liidri ja pilve alla kogunenud laengu vaheline väljatugevus põhjustab vastassuunalise läbilöögi. Ämblikuvälk tekib välgu kiirel liikumisel ühest pilvest teise ning on tihti seotud välgu pilv-maa positiivse laenguga. Seda sorti välk katab sageli väga suuri vahemaid, mille tulemuseks on suurejoonelised teavest katvad mustrid, mida inimene suudab jälgida. Teisisõnu on ämblikvälgu liikumine piisavalt aeglane, kuna muidu ei suudaks inimsilm seda jälgida. Ämblikvälk võib esineda iseseisvalt kas täielikult pilve sees või siis ka pilv-maa välguna. Kõige tihedamini võib neid märgata kihiliste pilvede all.

Jackson Browne'i avastused
--------------------------

Meteoroloogia büroo meteoroloog Jackson Browne on ämblikvälgu tekke küsimuses pisut valgust heitnud. Ta ütles, et ämblikvälk tekib äikesetormi ülemistes lamedates pilve osades. "Ämblikvälk algab tavaliselt sellest, mida me kutsume pilvesiseseks välguks - välguks, mis liigub täielikult pilve sees. Kui välk on pilve ülaossa jõudnud, võib see levida ja muutuda visuaalselt meeldivaks." Hr Browne on ekspert nii ilmastiku kui ka välgu hindamise osas.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Robinson, Dan. "Lightning Types and Classifications". *stormhighway.com*. Vaadatud 12.06.2020.
2. 1 2  "Severe Weather 101 - Lightning". *The National Severe Storms Laboratory*. Vaadatud 12.06.2020.
3. ↑  "Spider Lightning Looks Terrifying from Space!". *National Oceanic and Atmospheric Administration*. 13. aprill 2018. Vaadatud 12.06.2020.
4. ↑  "Välk". *Wikipedia*. 29. märts 2020. Vaadatud 12.06.2020.
5. ↑  Doyle, Kate (7. jaanuar 2019). "What causes the spectacular bolts of crawler lightning to flash across the sky?". *ABC News*. Vaadatud 12.06.2020.
**Vanalinnastuudio** oli teater Tallinnas, mis tegutses aastatel 1980–2004. Asutatud Eino Baskini eestvõttel. 

Õpetajate maja esifassaad
Teater kuulus aastani 1989 pooliseseisva estraaditrupina Eesti NSV Riikliku Filharmoonia juurde. Lavastati peamiselt estraadietendusi ning satiirilisi ja meelelahutuslike komöödiaid. 

2004. aastal koondati suurem osa näitetrupist ja asutati uus teater NO99. Endised Vanalinnastuudio näitlejad siirdusid 2005. aastal Vana Baskini Teatrisse. 

Eino Baskin 1994. aastal

Teatri ajalugu
--------------

Vanalinnastuudio esimeseks ajutiseks koduks oli Raekoja platsil asuva Õpetajate maja L-tähe kujuline saal, kus lava asetseb kahe saali ühinemiskohas nii, et mängida tuleb korraga kahele poole. Õpetajate majast sai omamoodi Meka, kuhu meelelahutusnäljas publik aina tungles.

**1989.** Vanalinnastuudio sai iseseisvaks teatriks.

**1990.** Sakala keskuses (endises Poliitharidusmajas) anti esimene etendus, sellest majast sai teatri teine ajutine kodu.

**1992.** Vanalinnastuudiole lubati krunt Viru tänaval (tänapäeval De la Gardie kaubamaja). 

**1997.** Loodi sihtasutus Vanalinna Teatrimaja, et see hakkaks ehitama ja haldama Vanalinnastuudio päris oma maja Sauna tänaval. Projekt jäi pooleli.

**1999.** Sakala keskus anti Vanalinnastuudiole pikaajalisele rendile.

**2000.** Teater tähistas oma 20. tegevusaastat renoveeritud majas. Saadi *black-box*-tüüpi teatrisaal. Lisaks ehitati keldrikorrusele väike saal, kus tegutses *Supiteater*. Vanalinnastuudiol oli sestpeale oma maja.

**2001.** Vanalinnastuudio direktoriks sai Jüri Järvet juunior ja peanäitejuhiks Roman Baskin. 

**2003.** Vanalinnastuudio direktoriks valiti kaks aastat varem näitlejana koondatud Anne Veesaar, kes kutsus kunstiliseks konsultandiks Georg Malviuse. Töösuhted Roman Baskiniga katkesid. 

**2004.** Veesaar lahkub kokkuleppel kultuuriministeeriumiga teatrijuhi kohalt. Kuni uue juhi valimiseni juhtis teatrit ministeeriumi teatrinõunik Tõnu Lensment. 2004. aasta suvel kinnitati Vanalinnastuudio uueks juhiks Tiit Ojasoo, kes asus looma oma meeskonda. Sündis Teater NO99. Produtsent Aarne Valmise ettepanekul lõi Eino Baskin Vana Baskini Teatri.

Teatri mängukava
----------------

Teatri meeskond
---------------

Viited
------

1. ↑  Karulin, Ott. *Nalja ja meelelahutust olude kiuste* // Postimees (2006) 29. november

Välislingid
-----------

* Kuidas sündis Vanalinnastuudio, kultuur.postimees.ee, 12. märts 2015

Kirjandus
---------

* Karulin, Ott. *Nalja ja meelelahutust olude kiuste* // Postimees (2006) 29. november
* *Vanalinnastuudio 20 : vahekokkuvõte aastaist 1980-2000* / (Koostajad T. Kall ja J. Karindi). Tallinn : Tänapäev, 2000
**Ortleriit** on vulkaaniline kivim. Ortleriidiks nimetatakse suldeniidiga sarnaneva koostisega suure küünekivisisaldusega porfüriiti. Ortleriidi päevakividest põhimassis sisalduvad küünekivi fenokristallid. Kivimit kirjeldasid aastal 1879 Monte Confinale mäel esimestena Guido Stache ja von John. Ortleriit on suldeniidist noorem. Ortleriit on rohekashall ning sisaldab lisaks põhielementidele ka plagioklassi ja ortoklassi; selles esinevad aktsessoorsed augiit, biotiit, magnetiit, püriit ja kvarts. Hilisemate uuringute kohaselt on ortleriit andesiit ja sisaldab lisaks veel kloriiti. Mineraali SiO2 sisaldus on 48–54%.

Vaata ka
--------

* Suldeniit

Viited
------

1. ↑  "The nomenclature of petrology, with references to selected literature"
2. ↑  Justus Roth Petrographie. Bildung, Zusammensetzung und Veränderung der Gesteine, lk 156
3. ↑  Igneous Rocks: A Classification and Glossary of Terms: Recommendations of the International Union of Geological Sciences Subcommission on the Systematics of Igneous Rocks R. W. Le Maitre, A. Streckeisen, B. Zanettin, M. J. Le Bas, B. Bonin, P. Bateman
Cambridge University Press, 11. apr 2002 lk. 123
4. ↑
**Lõuna-Soome lään** oli 1. järgu haldusüksus Soomes aastatel 1997–2009.

Haldusjaotus
------------

### Maakonnad

Lõuna-Soome läänis oli kuus maakonda:

* Ida-Uusimaa maakond
* Kanta-Häme maakond
* Kymenlaakso maakond
* Lõuna-Karjala maakond
* Päijät-Häme maakond
* Uusimaa maakond

### Vallad

Lõuna-Soome läänis oli 86 valda, millest 23 olid linnad.

Anjalankoski linn, Artjärvi vald, Asikkala vald, Askola vald, Elimäki vald, Espoo linn, Forssa linn, Hamina linn, Hanko vald, Hartola vald, Hattula vald, Hauho linn, Hausjärvi vald, Heinola linn, Helsingi linn, Hollola vald, Humppila vald, Hyvinkää linn, Hämeenkoski vald, Hämeenlinna linn, Iitti vald, Imatra linn, Ingå vald, Jaala vald, Janakkala vald, Jokioineni vald, Joutseno linn, Järvenpää linn, Kalvola vald, Karjaa linn, Karjalohja vald, Karkkila linn, Kauniaineni linn, Kerava linn, Kirkkonummi vald, Kotka linn, Kouvola linn, Kuusankoski linn, Kärkölä, Lahti linn, Lammi vald, Lapinjärvi, Lappeenranta linn, Lemi, Liljendali vald, Lohja linn, Loppi vald, Loviisa linn, Luumäki vald, Miehikkälä vald, Myrskylä vald, Mäntsälä vald, Nastola vald, Nummi-Pusula vald, Nurmijärvi vald, Orimattila linn, Padasjoki, Parikkala, Pernå vald, Pohja, Pornainen, Pukkila, Pyhtää vald, Porvoo linn, Rautjärvi vald, Renko vald, Riihimäki linn, Ruokolahti vald, Ruotsinpyhtää vald, Sammatti vald, Savitaipale vald, Sibbo vald, Siuntio vald, Suomenniemi vald, Sysmä vald, Taipalsaari vald, Tammela vald, Tammisaari linn, Tuulose vald, Tuusula vald, Valkeala vald, Vantaa linn, Vihti vald, Virolahti vald, Ylämaa vald, Ypäjä vald

2009. aastal liideti kokku:

* Hämeenlinna linn: Hauho vald, Hämeenlinna linn, Kalvola, Lammi, Renko ja Tuulose vald
* Kouvola linn: Kouvola linn, Anjalankoski linn, Jaala vald, Kuusankoski linn, Elimäki vald ja Valkeala vald
* Lappeenranta linn: Lappeenranta linn ja Joutseno linn
* Lohja linn: Lohja linn ja Sammatti vald
* Raseborgi linn: Karjaa linn, Pohja vald ja Ekenäsi linn

Soome läänid (1997–2009)

Ahvenamaa **·**  Ida-Soome **·**  Lapimaa **·**  Lõuna-Soome **·**  Lääne-Soome **·**  Oulu
**Sébastien Ogier** (sündinud 17. detsembril 1983 Gapis) on Prantsusmaa rallisõitja, kaheksakordne maailmameister (2013–2018,2020-2021).

Ogier' kaardilugeja on Julien Ingrassia.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sébastien Ogier** |

* Profiil ewrc-results.com

Autoralli maailmameistrid

1977 Itaalia Sandro Munari **·**  1978 Soome Markku Alén **·**  1979 Rootsi Björn Waldegård **·**  1980 Saksamaa Walter Röhrl **·**  1981 Soome Ari Vatanen **·**  1982 Saksamaa Walter Röhrl **·**  1983 Soome Hannu Mikkola **·**  1984 Rootsi Stig Blomqvist **·**  1985 Soome Timo Salonen **·**  1986 Soome Juha Kankkunen **·**  1987 Soome Juha Kankkunen **·**  1988 Itaalia Miki Biasion **·**  1989 Itaalia Miki Biasion **·**  1990 Hispaania Carlos Sainz **·**  1991 Soome Juha Kankkunen **·**  1992 Hispaania Carlos Sainz **·**  1993 Soome Juha Kankkunen **·**  1994 Prantsusmaa Didier Auriol **·**  1995 Suurbritannia Colin McRae **·**  1996 Soome Tommi Mäkinen **·**  1997 Soome Tommi Mäkinen **·**  1998 Soome Tommi Mäkinen **·**  1999 Soome Tommi Mäkinen **·**  2000 Soome Marcus Grönholm **·**  2001 Suurbritannia Richard Burns **·**  2002 Soome Marcus Grönholm **·**  2003 Norra Petter Solberg **·**  2004 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2005 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2006 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2007 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2008 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2009 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2010 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2011 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·** 
2012 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·** 
2013 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2014 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2015 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2016 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2017 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2018 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2019 Eesti Ott Tänak **·**  2020 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**   2021 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**   2022 Soome Kalle Rovanperä