Lööktrell
**Lööktrell** on elektritööriist, mida kasutatakse peamiselt kõvade materjalide puurimiseks. See on pöörlev trell, millel on mehhanism, mis tekitab löökliikumise. Mehhanism tekitab lühikese aja jooksul palju tugevaid haamrilööke, et peenestada puuritavat materjali. Peenestatud materjalist on kergem läbi puurida, mille tõttu on lööktrell efektiivne tööriist. Kui lööktrelli haamrimehhanism välja lülitatakse, töötab lööktrell nagu tavaline puur, millega saab näiteks kruve keerata. Kui elektrik paigaldab näiteks seinale elektrikapi, saab ta sama trelliga puurida augu nii betooni kui vajadusel ka puidu või metalli sisse.

Ajalugu
-------

Vana-Hiina Põhiline puurimistehnika, löökpuurimine, leiutati Han dünastia ajal. Selles käigus hüppasid kaks kuni kuus meest rütmis laua peal, et tõsta rasket raudpead, mis rippus bambusekaablitega bambusraami küljes. Kasutades malmist puurpäid ja bambustööriistu, puurisid vanad hiinlased puurauke kuni 1 kilomeetri sügavusele. Lööktrellmasinate ehituse peale kulus rohkem kui kahe või isegi kolme põlvkonna panus. Vanade hiinlaste lööktrellmasina tööpõhimõte seisnes suurte malmist puurpeade tõstmisest ja langetamist. Puurpea langetamisel purunesid kivid mitmeteks kergemini kaevandatavateks tükkideks. Vanad hiinlased kasutasid ka lõikepead, mis kinnitati bambuskonstruktsioonile, et puurida kuni 915 meetri sügavusele. Puuripea tõstmine ja langetamine võimaldas puurida läbi ka pehmematest kiviformatsioonidest. Esimese lööktrelli idee pärinevus on vaidluse all. Saksamaa firma Fein patenteeris elektrilise pneumaatilise löökmehhanismiga puuri 1914. aastal. Saksamaa firma Bosch laskis 1932. aastal masstootmisse "bosch-hammeri". Ameerika firma Milwaukee Electric Tool Corporation väidab, et 1935. aastal müüsid nad kergeid 1/4-tolliseid elektrilööktrelle.

Tööpõhimõte
-----------

Lööktrellides on nukkvõll-löökhaamri mehhanism, kus kaks hammasratast mehaaniliselt mõjutavad teineteist, et tekitada löökliikumist ning samuti keerata puuripead. Nukkvõlltrellides on mehhanism, kus terve padrun ja puuripea liiguvad pöörlemisteljel edasi-tagasi. See liigutus on seotud padruni pöörlemisega. Sellist puuri saab kasutada ka ilma löökfunktsioonita, ent löökfunktsiooni ei saa kasutada üksinda, kuna pööre üle nukkide tekitabki löökfunktsiooni. Lööktrellil on eriline sidur, mis laseb sellel puuripead pöörata ja samal ajal ka liigutada edasi-tagasi puuri telje suhtes. Puuripea liigub tegelikult väga väikese vahemaa, kuid liikumise sagedus on väga tihe. Liikumise sagedus on umbes mõned tuhanded löögid minutis (BPM) (*blows per minute*). Kuigi iga löök on suhteliselt väikese jõuga, on see siiski piisav, et tekitada pragusid ja purustada betooni või telliskivi. Selle tõttu puurib lööktrell võrreldes tavalise trelliga palju kiiremini läbi kõvade materjalide.

Viited
------

1. ↑  Vaclav Smil. *Transforming the Twentieth Century: Technical Innovations and Their Consequences*, Oxford University Press,2006
2. ↑  Vaclav Smil. *Why America Is Not a New Rome*, The MIT Press, (lehekülg 96), 2010
3. ↑  Manfred Weissenbacher. *Sources of Power: How Energy Forges Human History*, Praeger, (lehekülg362), 2009.
4. ↑  Gang han; Maurice B. Dusseault; Emmanuel Detournay; Bradley J. Thomson; Kris Zacny (31.08.2009). "Principles of Drilling and Excavation" (PDF) (inglise). lehekülg 60: Wiley. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 13.07.2019. Vaadatud 18.02.2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link) CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
5. 1 2  ""Cable Tool Drilling"" (inglise). Vaadatud 18.02.2019."
6. ↑  John C. Manning. *Applied Principles of Hydrology*, Prentice Hall, (lehekülg250), 1996 .
7. ↑  ""Cordless Hammer Driver Drill XPH11 Instruction Manual"" (PDF). (lehekülg 2): Makita. 15.04.2018. Vaadatud 18.02.2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link)