Vapp
Burgundia hertsogkond (vasakul) ja krahvkond (paremal) 14. sajandil
**Burgundia vabakrahvkond** (prantsuse *Franche Comté de Bourgogne*; saksa *Freigrafschaft Burgund*) oli keskaegne krahvkond (aastatel 982–1678), mis paiknes Prantsusmaa endises provintsis ja tänapäevases piirkonnas Franche-Comté, mille prantsuse nimi meenutab veelgi selle krahvi tavatut tiitlit: Freigraf ('vabakrahv' või *franc comte* prantsuse keeles, seepärast mõiste *franc(he) comté* sellele feodaalsele vürstkonnale). Krahvkonda ei tohi segamini ajada läänepoolsema Burgundia hertsogkonnaga (*Bourgogne*), mis oli Prantsusmaa lään aastast 843.

Ajalugu
-------

 *Pikemalt artiklis Franche-Comté*
Piirkonna, mis kord kuulus vanasse Burgundia kuningriiki, alistasid frangid aastal 543 ja see liidendati Karolingide impeeriumisse. Impeeriumi jagamisel 843. aasta Verduni lepinguga eraldati piirkond Saône jõest läänes Lääne-Frangi riigile kui Prantsuse Burgundia hertsogkond, endise Burgundia kuningriigi lõuna- ja idapoolsed osad läksid Kesk-Frangi riigile keiser Lothar I alluvusse. See Kesk-Frangi osa taasasutati kahe sõltumatu üksusena, lõunapoolse Alam-Burgundiana aastal 879 ja põhjapoolse Ülem-Burgundiana kuningas Rudolf I alluvuses aastal 888, millest Burgundia krahvkond moodustas läänepoolse osa.

Karolingide impeeriumi kokkukukkumise ajal taasühendati nii Alam- kui ka Ülem-Burgundia aastal 933 kuningas Rudolf II võimu alla Arelaati, mis ise kukkus kokku seoses feodaalse anarhiaga pärast valitseva suguvõsa hääbumist aastal 1032. Arelaat läks Saksa-Rooma riigi kontrolli alla, kui selle päris keiser Konrad II Saali dünastiast, Burgundia hertsogkonda hakkas valitsema Prantsuse Kapetingide kõrvalharu.

Aastal 982 sai Itaalia kuninga Adalbert II poeg, Mâconi krahv Burgundia hertsogkonnas Otto Wilhelm oma ema Gerberga käest Burgundia krahvkonna. Seetõttu sai temast Bosoniididest Burgundia hertsogite kõrvalharu, krahvliku Burgundia-Ivrea dünastia esiisa, kes põlvnes 10. sajandi hertsog Rudolfi vennast Hugues Mustast ja Hugues' väimehest Gilbertist. Otto Wilhelm päris pärast oma kasuisa hertsog Henri I surma ka Burgundia hertsogkonna, kuigi hertsogkonna konfiskeeris tagastatud läänina Prantsusmaa kuningas Robert II kaks aastat hiljem. Ta oli võimeline säilitama valitsemise vaid Arelaadi krahvkonna üle, residentsiga Doles. Kaubateede areng üle Juura ja soolakaevanduste areng kindlustasid krahvkonna õitsengu ja selle linnad säilitasid feodaalkonfliktides oma vabaduse ja erapooletuse.

11. sajandi lõpus ülendas Konradi poeg keiser Heinrich III Besançoni peapiiskopi ülemkantsleri ametisse ja andis Besançonile auastme *Reichsstadt* (riigilinn) keisri otseses alluvuses. Gui de Bourgogne, Burgundia krahvi Renaud II vend, sai hiljem paavstiks ja sõlmis keiser Heinrich V-ga Wormsi konkordaadi. 12. sajandil lubas keiserlik kaitse Besançonile arengut, kuid aastal 1127, pärast Guillaume III mõrvamist, raputas tema nõbu Burgundia krahv Renaud III keiserliku ikke maha. Burgundiat hakati sestpeale kutsuma "Franche-Comté", "vabakrahvkond".

Keiser Friedrich I Barbarossa taaskehtestas keiserliku mõjuvõimu, vangistas krahv Guillaume IV venna ja laiendas oma mõju, abielludes pärast Guillaume IV surma Renaud III tütre ning Guillaume IV vennatütre ja pärija Béatrice I-ga. Pärast keiser Friedrichi surma aastal 1190 sai tema noorem poeg Otto I Burgundia krahvkonna ja omandas haruldase (unikaalse?) ülemkrahvi tiitli. Talle järgnes troonil tema tütar Béatrice II ja selle abikaasa, Merania hertsog Otto I; neile omakorda järgnesid nende poeg Otto III ja tütar Adelaide.

Pfaltskrahvid jagasid palju aastaid võimu krahvkonna suurte feodaalperekondadega, eriti Chaloni perekonnaga, mis pärines Guillaume IV ja Chaloni krahvkonna pärija Béatrice de Thierni pojapojast, Auxonne'i krahvist Stéphane III-st. Krahvide võim taastati alles Hugues de Chaloni ja Burgundia pfaltskrahvinna Adelaide'i abieluga. Siiski ei takistanud see nooremat poega Jean de Chalon-Arlayd võtmast kontrolli vasallriikide üle.

Burgundia vabakrahvkonna vapp 13. sajandist
Hugues' ja Adelaide'i poeg Otto IV oli Burgundia feodaalkrahvidest viimane. Ta abiellus esmalt Bari krahvi tütrega, siis Prantsusmaa kuninga (1226–1270) Louis IX venna lapselapse, krahvinnna Mahaut d'Artois'ga. See abielu tõi krahvkonna Prantsusmaa mõju alla. Otto IV ja Mahaut' tütred Jeanne ja Blanche abiellusid vastavalt Prantsusmaa kuningate (1316–1322) Philippe V ja (1322–1328) Charles IV, kuningas (1285–1314) Philippe IV poegadega. Jeanne'ist sai Prantsusmaa kuninganna pärast Tour de Nesle afääri üheks kangelannaks olemist. Selles samas afääris leiti Blanche abielurikkumises süüdi olevat ja vangistati elu lõpuni. Need sündmused on talletatud Maurice Druoni ajaloolises romaanisarjas *Neetud kuningad*.

Pärast tülitsemist parunitega ja pärast uut mässu Prantsusmaa vastu Jean de Chalon-Arlay juhtimisel loovutas Otto IV krahvkonna kaasavarana oma tütrele ja määras Prantsusmaa kuninga aastal 1295 kaasavara hooldajaks. Tütre ja pärijanna Jeanne'iga abielludes taasühendas Burgundia hertsog Eudes IV hertsogkonna ja krahvkonna oma võimu alla; talle järgnes troonil tema pojapoeg hertsog Philippe I. Personaalunioon katkes taas aastal 1361 pärast Philippe'i surma pärijateta, kui Burgundia hertsogkond arestiti tagastatava läänina Prantsusmaa kuninga (1350–1364) Jean II poolt, samas keiserliku krahvkonna päris Philippe'i tädi Marguerite I, krahv Otto IV lapselaps. Aastal 1382 pärandas ta oma valdused oma pojale, Flandria krahv Louis II-le.

Kuna Louis II ei jätnud meessoost pärijaid, oli Burgundia krahvkond osa tema tütre Marguerite tohutust kaasavarast, mille aastal 1405 päris selle poeg, Burgundia hertsog Jean Kartmatu. Krahvkonda ja hertsogkonda valitseti taas personaalunioonis tema järeltulijate poolt Valois-Burgundia dünastiast kuni hertsog Charles Südi surmani 1477. aasta Nancy lahingus. Tema nõbu, Prantsusmaa kuningas (1461–1483) Louis XI okupeeris kohe krahvkonna, millele oli ägedalt vastu Habsburgi ertshertsog Maximilian I, Charlesi tütre Marie abikaasa. Kuigi prantslased kaotasid aastal 1479 Guinegatte lahingu, säilitasid nad krahvkonna, kuni Louis' järglane, kuningas Charles VIII, soovides vabaneda konfliktidest krahvkonna pärast, et tungida Napolisse, loovutas selle 1493. aasta Senlis lepinguga jälle Saksa-Rooma keiser Maximilianile ja tema pojale Philipp Ilusale. Koos Madalmaadega läks Burgundia krahvkond Habsburgide Hispaania, kuni see Nijmegeni rahuga aastal 1678 lõplikult Prantsusmaaga liideti.

Burgundia krahvide loend
------------------------

Järgnev on Burgundia krahvide loend ajavahemiku 982–1678 kohta (mitte segamini ajada Burgundia hertsogkonnaga).

### Burgundia-Ivrea dünastia (982–1190)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Otto Wilhelm** | 962 | 21. september 1026 | 982–21. september 1026 |  |
|  | **Renaud I** | 986 | 3. september 1057 | 21. september 1026–3. september 1057 | tema poeg |
|  | **Guillaume I *Suur*** | 1020 | 12. november 1087 | 3. september 1057–12. november 1087 | tema poeg |
|  | **Renaud II** | 1061 | 1097 | 12. november 1087–1097 | tema poeg |
|  | **Guillaume II *Sakslane*** | 1075 | 1. märts 1127 | 1097–jaanuar 1125 | tema poeg |
|  | **Guillaume III *Laps*** | 1110 | 1. märts 1127 | jaanuar 1125–1. märts 1127 | tema poeg |
|  | **Étienne I *Meeletu*** | 1065 | 27. mai 1102 | 1097–27. mai 1102 | tema vanaonu |
|  | **Renaud III** | 1093 | 22. jaanuar 1148 | 27. mai 1102–22. jaanuar 1148 | tema poeg |
|  | **Béatrice I** | 1143 | 15. november 1184 | 22. jaanuar 1148–15. november 1184*Guillaume III regentvalitsus aastani 1157* | tema tütar |
|  | **Friedrich I Barbarossa** | 1122 | 10. juuni 1190 | 9. juuni 1156–10. juuni 1190 | tema abikaasa ja kaasvalitseja; pärast ainuvalitseja |
|

### Hohenstaufenid (1190–1231)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Otto I** | juuni/juuli 1170 | 13. jaanuar 1200 | 10. juuni 1190–13. jaanuar 1200 | nende poeg |
|  | **Jeanne I** | 1191 | 1205 | 13. jaanuar 1200–1205 | tema tütar |
|  | **Béatrice II** | 1192 | 7. mai 1231 | 1205–7. mai 1231 | tema õde |
|  | **Otto II** | 1180 | 7. mai 1234 | 21. juuni 1208–7. mai 1231 | tema abikaasa ja kaasvalitseja |
|

### Andechsi dünastia (1231–1279)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Otto III** | 1226 | 19. juuni 1248 | 7. mai 1231–19. juuni 1248 | nende poeg |
|  | **Adelaïde** | 1209 | 8. märts 1279 | 19. juuni 1248–8. märts 1279 | tema õde |
|  | **Hugues I** | 1220 | 12. november 1266 | 19. juuni 1248–12. november 1266 | tema esimene abikaasa ja kaasvalitseja |
|  | **Philippe I** | 1207 | 16. august 1285 | 11. juuni 1267–8. märts 1279 | tema teine abikaasa ja kaasvalitseja |
|

### Burgundia-Ivrea dünastia (1279–1330)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Otto IV** | 1248 | 26. märts 1303 | 8. märts 1279–26. märts 1303 | Adelaide|*Adelaide* ja *Hugues I* poeg |
|  | **Robert** | 1300 | 1315 | 26. märts 1303–1315 | tema poeg |
|  | **Jeanne II** | 15. jaanuar 1292 | 21. jaanuar 1330 | 1315–21. jaanuar 1330 | tema õde |
|  | **Philippe II *Pikk*** | 1292 | 3. jaanuar 1322 | 1315–3. jaanuar 1322 | tema abikaasa ja kaasvalitseja |
|

### Kapetingid (1330–1347)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Jeanne III** | 2. mai 1308 | 15. august 1347 | 21. jaanuar 1330–15. august 1347 | nende tütar |
|  | **Eudes V** | 1295 | 3. aprill 1350 | tema abikaasa ja kaasvalitseja |
|

### Burgundia dünastia (1347–1361)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Philippe III *de Rouvres*** | 1346 | 21. november 1361 | 15. august 1347–21. november 1361 | nende lapselaps |
|

### Kapetingid (1361–1382)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Marguerite I** | 1310 | 9. mai 1382 | 1. november 1361–9. mai 1382 | tema vanatädi; **Jeanne III'** õde |
|

### Dampierre dünastia (1382–1404)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Louis I *de Male*** | 25. oktoober 1330 | 30. jaanuar 1384 | 9. mai 1382–30. jaanuar 1384 | tema poeg |
|  | **Marguerite II *de Dampierre*** | 13. aprill 1350 | 16./21. märts 1405 | 30. jaanuar 1384–16./21. märts 1405 | tema tütar |
|  | **Philip IV *Julge*** | 15. jaanuar 1342 | 27. aprill 1404 | 30. jaanuar 1384–27. aprill 1404 | tema teine abikaasa ja kaasvalitseja |
|

### Valois-Burgundia dünastia (1405–1482)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Jean *Kartmatu*** | 28. mai 1371 | 10. september 1419 | 16./21. märts 1405–10. september 1419 | nende poeg |
|  | **Philippe V *Hea*** | 31. juuli 1396 | 15. juuni 1467 | 10. september 1419–15. juuni 1467 | tema poeg |
|  | **Charles I *Südi*** | 10. november 1433 | 5. jaanuar 1477 | 15. juuni 1467–5. jaanuar 1477 | tema poeg |
|  | **Marie *Rikas*** | 13. veebruar 1457 | 27. märts 1482 | 5. jaanuar 1477–27. märts 1482 | tema tütar |
|  | **Maximilian** | 22. märts 1459 | 12. jaanuar 1519 | tema abikaasa ja kaasvalitseja |
|

### Habsburgid (1482–1678)

| Pilt | Nimi | Sündinud | Surnud | Valitsusaeg | Suhe eelkäijaga |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | **Philipp VI *Ilus*** | 22. juuli 1478 | 25. september 1506 | 27. märts 1482–25. september 1506 | tema poeg |
|  | **Charles II** | 24. veebruar 1500 | 21. september 1558 | 25. september 1506–16. jaanuar 1556 | tema poeg |
|  | **Philippe VII** | 21. mai 1527 | 21. september 1558 | 16. jaanuar 1556–13. september 1598 | tema poeg |
|  | **Isabel Clara Eugenia** | 12. august 1566 | 1. detsember 1633 | 6. mai 1598–13. juuli 1621 | tema tütar |
| **Albrecht** | 15. november 1559 | 13. juuli 1621 | tema väimees |
|  | **Philippe VIII** | 8. aprill 1605 | 17. september 1665 | 31. juuli 1621–17. september 1665 | nende nõbu |
|  | **Charles III** | 6. november 1661 | 1. november 1700 | 17. september 1665–19. september 1678 | tema poeg |
|

Aastal 1678 annekteeris Burgundia krahvkonna Nijmegeni rahu kohaselt Prantsusmaa.

Vaata ka
--------

* Alam-Burgundia
* Ülem-Burgundia
* Burgundia kuningate loend
* Burgundia hertsogkond
* Burgundia kuningriik

Välislingid
-----------

* Frankide Burgundia kuningriik