recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Beni jõe asendikaart
**Beni jõgi** on Lõuna-Ameerikas Boliivias voolav jõgi.

Jõgi on 1600 km pikk. Tema valgla suurus on 133 tuhat km².

Beni jõgi lähtub Andidest pealinna La Pazi kandis La Pazi departemangus. Ülemjooksul on ta mägijõgi. Ta teeb vastupäeva poolringi ümber 6462 meetri kõrguse Illimani mäe, mis on Boliivia kõrguselt teine mägi.

Keskjooks algab sealt, kus jõgi jõuab tasandikule. Samas kohas asuvad jõe vastaskallastel San Buena Ventura ja Rurrenabaque linnad ning Beni jõgi saab La Pazi ja enese järgi nimetatud El Beni departemangu piirijõeks. Keskjooksul voolab Beni jõgi rahulikult.

Alamjooksul voolab ta El Beni ja Pando departemangu piirijõena. Ta moodustab kärestikke ja on sellepärast laevatatav üksnes 30 km ulatuses suudmest: siis saabub 8 m kõrgune kärestik. Ta suubub Riberalta linna juures paremalt Madre de Diosesse, mis omakorda suubub Madeira jõkke ja see Amazonasesse.

Ehkki El Beni departemang on Beni jõe järgi nimetatud, ei kuulu jõe vasak kallas kusagil El Beni departemangu, vaid see jõgi on üksnes departemangu piirijõgi.

Beni jõel on suuri lisajõgesid suhteliselt vähe. Suurim lisajõgi on vasakult suubuv Madidi.
**Oleśnica maakond** (poola *powiat oleśnicki*) on maakond Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna halduskeskus on Oleśnica linn.

Maakond jaguneb kaheksaks vallaks (*gmina*).

Linnad
------

| Linn | Pindala (km²) | Elanikke (2015) |
| --- | --- | --- |
| Bierutów | 8,36 | 4968 |
| Międzybórz | 6,41 | 2345 |
| Oleśnica | 20,96 | 37 460 |
| Syców | 17,05 | 10 442 |
| Twardogóra | 8,29 | 6793 |

* Bierutówi lossBierutówi loss
* Międzybórzi evangeelne kirikMiędzybórzi evangeelne kirik
* Oleśnica lossOleśnica loss
* Sycówi kesklinnSycówi kesklinn
* Twardogóra paleeTwardogóra palee

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Koduleht

Alam-Sileesia vojevoodkonna vapp
Alam-Sileesia vojevoodkond

**Maakonnaõigustega linnad:** Jelenia Góra |
Legnica |
Wałbrzych |
Wrocław  

**Maakonnad:** Bolesławiec |
Dzierżoniów |
Głogów |
Góra |
Jawor |
Jelenia Góra |
Kamienna Góra |
Kłodzko |
Legnica |
Lubań |
Lubin |
Lwówek Śląski |
Milicz |
Oława |
Oleśnica |
Polkowice |
Środa Śląska |
Strzelin |
Świdnica |
Ząbkowice Śląskie |
Zgorzelec |
Złotoryja |
Trzebnica |
Wałbrzych |
Wołów |
Wrocław
Benjamin Burnley
**Benjamin Jackson Burnley** (sündinud 10. märtsil 1978 Wilkes-Barres Pennsylvania osariigis) on rokkbändi Breaking Benjamin solist ja kitarrist. 

Ta õppis kitarri mängima Nirvana lugu "Nevermind" kuulates. Enne Breaking Benjamini asutamist teenis ta raha kohvikutes kavereid mängides. Breaking Benjaminil on olnud erinevaid koosseise; bändi asutas Ben oma koolikaaslase Jeremy Hummeliga. Bändi algne nimi oli Plan 9. Alguses oli bändis ka bassist Bug, kes hiljem Mark James Klepaski vastu välja vahetati. Lisaks liitus ka Aaron Fink. Nende plaadifirmaks sai Hollywood Records. Pärast kahe esimese plaadi "Saturate" ja "We are not alone" ilmumist lahkus Jeremy Hummel bändist ning tema asemele tuli Chad Szeliga. 

Benile meeldib ka laule kirjutada.

Vabal ajal mängib Ben videomänge. Ka lugu "Blow Me Away" on kirjutatud mängu "Halo 2" *soundtrack*'iks. 

Benil on mitu foobiat – tema suurim hirm on lendamine ning selle hirmu tõttu ei tuurita Breaking Benjamin kunagi USA-st ja Kanadast kaugemale. Ta kardab ka haigeks jäämist ja autojuhtimist. Ta on öelnud, et ta ei sõidaks isegi autoga, kui see hädavajalik poleks. Laevaga sõitmist ta ei karda.
**Amina Okujeva** (sündinud **Natalia Nikiforova**, hiljem **Anastassija Mustafinova**; 5. juuni 1983 Odessa – 30. oktoober 2017 Glevahha küla, Kiievi oblast) oli Ukraina tšetšeeni päritolu arst, sotsiaalne aktivist ja sõjaväelane. Okujeva võttis osa Ukraina revolutsioonist ja sõjast Ida-Ukrainas pataljoni Kiiev-2 koosseisus.

Elulugu
-------

Varem elas ta perega Moskvas ja Groznõis. Ta oli kolm korda abielus.

Aastast 1999 osales teises Tšetšeenia sõjas Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi poolel.

Ukrainasse naasis ta 2003. aastal pärast teist Tšetšeenia sõda ja astus Odessa meditsiiniülikooli, mille lõpetas üldkirurgia erialal. Pärast kooli lõpetamist töötas ta Odessas internina.

2013. aastal revolutsiooni puhkedes liitus ta arstina Maidani Omakaitsega. 

2014. aastal osales ta Ukraina parlamendivalimistel, kuid ei osutunud valituks.

Kui algas sõda Ida-Ukrainas, astus Okujeva 2014. aasta juulis pataljoni Kiiev-2, kus oli kirjas velskrina, kuid tegeles enese sõnul meditsiiniga vähe. Võitles Donbassis ja võttis osa Debaltseve kaitsmisest. Hiljem oli pataljonis Zoloti Vorota ("Золоті ворота"). Oli ka Rahvusvahelise Džohhar Dudajevi nimelise rahuvalvepataljoni pressiesindaja.

Tänu oma aktiivsele sotsiaalsele tegevusele sai ta Ukraina meedias tuntuks ja talle anti hüüdnimi "Ukraina amatsoon". 

2016. aastal lõpetas ta Odessa Sõjaväeakadeemia. Sõjas osalemiseks kingiti talle nimeline püstol.

Tema abikaasa on Venemaa võimude poolt terroristiks kuulutatud Adam Osmajev. Teda süüdistati president Vladimir Putinile atentaadi kavandamises. Talle on tehtud mitu tapmiskatset. Ta on ka Ida-Ukrainas võitleva Rahvusvahelise Džohhar Dudajevi nimelise rahuvalvepataljoni juht.

1. juunil 2017 sai ta abikaasa haavata, kui teda tulistas kurjategija, kes oli maskeerunud Prantsuse ajalehe Le Monde korrespondendiks. Adam sai raskelt haavata. Aminal õnnestus tulistaja käest relv ära lüüa ja avada vastutuli. Tulistajaks osutus tšetšeen. Ukraina võimud kahtlustavad, et mõrvakatse taga oli Ahmad Kadõrovi Tšetšeenia või Venemaa eriteenistused.

Pärast seda tapmiskatset määrati Okujevale riiklik ihukaitse. Kui selle tähtaeg täis sai, tehti talle ettepanek ihukaitsega jätkata, kuid Okujeva ja Osmajev loobusid sellest.

Surm
----

Amina Okujeva suri 30. oktoobril 2017 Kiievi lähedal Glevahha külas, kui varitsusest avati tuli autole, kus olid tema ja ta mees. Okujeva sai tabamuse pähe ja ta mees jalast raskelt haavata.

Autasud
-------

* Nimeline relv Glock 43 Ukraina Siseministeeriumilt
* Ukraina Rahva Kangelane (13. oktoober 2015)

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
Benjamin Franklin, kelle auks on medal nimetatud. Joseph Duplessise maal (1785).
**Benjamin Franklini medal** on auhind, mida annab välja Ameerika Filosoofiaselts (APS). 

Benjamin Franklini medal asutati mälestusmedalina, millega tähistati Benjamin Franklini 200. sünniaastat. Medali asutamise 1906. aastal kinnitas Ameerika Ühendriikide Kongress. 

Esimene medal määrati USA presidendi otsusega Prantsuse Vabariigile. Järgmiste Benjamin Franklini medalite väljaandmine anti üle Ameerika Filosoofiaseltsile. Aastatel 1937–1983 andis Ameerika Filosoofiaselts medalit välja ebaregulaarselt. Medaliga tunnustati isikuid, kellel oli märkimisväärseid teeneid seltsi ees.

Aastatel 1985–1991 oli Benjamin Franklini medal Ameerika Filosoofiaseltsi kõrgeim autasu teaduse ja humanitaaria valdkonnas. 1987. aastast on Benjamin Franklini medaleid kaks: üks teaduse ja teine avaliku teenistuse valdkonnas.

Medali kavalere
---------------

#### Benjamin Franklini medal teaduse valdkonnas (alates 1985)

|  |  |
| --- | --- |
| * 1985 – Charles Brenton Huggins
* 1986 – Helen Brooke Taussig
* 1987 – Samuel Noah Kramer, Otto Neugebauer
* 1988 – Jonathan E. Rhoads, Sune Bergström
* 1989 – John Archibald Wheeler
* 1990 – James Bennett Pritchard, Britton Chance, Crawford H. Greenewalt
* 1991 – Lyman Spitzer
* 1993 – Ruth Patrick, Barbara McClintock, C. N. Yang, Michael Atiyah, Emily Hartshorne Mudd
* 1995 – Ernst Mayr
* 1996 – Victor A. McKusick
 | * 1997 – Herman H. Goldstine
* 1998 – Edward O. Wilson
* 1999 – Frederick C. Robbins, Philip A. Sharp
* 2000 – William O. Baker
* 2001 – Francis H. C. Crick, James D. Watson, Alexander G. Bearn
* 2002 – Joshua Lederberg
* 2003 – Janet D. Rowley
* 2004 – Steven Weinberg
* 2005 – Hans A. Bethe
* 2006 – Eric R. Kandel
* 2016 – Thomas E. Starzl
 |

#### Benjamin Franklini medal avaliku teenistuse valdkonnas (alates 1987)

* 1987 – Margaret Thatcher
* 1994 – Linus Pauling
* 2000 – Nelson Mandela
* 2002 – Mary Robinson

Viited
------

Benjamin Franklini medal (1907. aastal välja antud medal)

1. 1 2  Benjamin Franklin Medal. amphilsoc.org

Välislingid
-----------

* Benjamin Franklin Medal. amphilsoc.org
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; Eesti ansambli kohta loe artiklist Paradoks (ansambel), esoteerikaajakirja kohta artiklist Paradoks (ajakiri)* |

---

**Paradoks** on pealtnäha vastuoluline avaldus, mis võib seejuures olla tõene. Enamik loogilisi paradokse on vigased, kuid need on siiski väärtuslikud kriitilise mõtlemise edendamisel. Filosoofiliste paradokside tuntumate näidete seas on vanakreeka filosoofi Zenoni apooriad.

Mõningatel paradoksidel, mis on oma olemuselt ranged, on leitud definitsioonist vigu. Sellega põhjustasid need vigased paradoksid matemaatika ja loogika aksioomide ümbervaatamist ja -lahendamist. Üks selline on Russelli paradoks, mis paneb meid küsima, kas "hulk kõikidest hulkadest, mis iseennast ei sisalda", võiks seda hulka sisaldada või mitte, ja näitas sellega, et see teooria oli vigane. Curry paradoks on endiselt uuesti lahendamata.

Väljaspool loogikat oleva paradoksi näiteks võiks tuua filosoofiast Theseuse laeva: kas laev, mida aja jooksul tükkhaaval uue puiduga parandatakse, on see sama laev, mis alguses? Paradokse võib esineda ka piltides või muus meedias. Kunstnik M. C. Escher lõi arvukalt perspektiivipõhiseid paradoksaalseid joonistusi, kus sõltuvalt vaatenurgast paistavad seinad põrandatena, redelid näivad lõputud jne.

Paradokse on ka matemaatikas, füüsikas (sh kosmoloogias), keemias, bioloogias ja majandusteaduses.

Vaata ka
--------

* absurdsus
* alghetke paradoks
* apooria
* fotomeetriline paradoks ehk Olbersi paradoks
* gravitatsiooniline paradoks
* horisondiparadoks
* konflikt
* laenguparadoks
* muna ja kana probleem
* vastuolulisus

Kirjandus
---------

* Enn Kasak "Paradoksid: must auk mõtlemises" Tallinn: Argo, 2018

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Paradoks** |

* Enn Kasak "Kosmoloogilised paradoksid ja antroopsusprintsiip" Rmt: "Universum" Tallinn: Horisont, 1998, lk lk 325−330
* "Kosmoloogilised paradoksid" Peatükk Tartu Tähetorni astronoomiaringi interaktiivses kosmoloogiaõpikus
**Laur Karu** (23. juuni 1942 Tartu – 7. detsember 1996) oli eesti arstiteadlane ja poliitik, Elmar Karu poeg.

Ta lõpetas aastal 1960 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1966 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli. Õpingute ajal võttis ta agaralt osa ÜTÜ neuroloogiaringi tegevusest, tal valmis kaks auhinnatööd. Samal ajal oli ta aktiivne üliõpilaselu korraldaja ning eestvedaja. Aastal 1972 kaitses ta tööga "Trifluoperasiini ja haloperidooli kataleptiline toime" meditsiinikandidaadi väitekirja.

Ta oli aastatel 1972–1975 Tartu TSN Täitevkomitee esimehe asetäitja. Aastatel 1975–1981 ja 1986–1988 oli ta Tartu Kliinilise Haigla peaarst, lisaks haiglale juhtis ta Tartu Linna TSN alalist tervishoiu ja sotsiaalkindlustuse komisjoni. Aastatel 1982–1986 oli ta Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi direktor. Ta oli aastal 1988 Eesti Arstide Liidu president ja Ülemaailmse Rehabilitatsiooniorganisatsiooni Eesti Organisatsiooni president.

Aastatel 1988–1990 oli ta tervishoiuministriks (Indrek Toome valitsuses), aastal 1992 oli ta sotsiaalhooldusministriks Tiit Vähi esimeses valitsuses.

Isiklikku
---------

Tema isa Elmar Karu oli Tartu Ülikooli psühhiaatriaprofessor, vend Toomas Karu on Tartu Ülikooli spordimeditsiini professor, teine vend Jaak Karu on majandusteadlane.

Kirjandus
---------

* Eesti Arst nr. 2, 1997, lk. 188-189 (Nekroloog)
* EE 14. köide lk. 145
**Kaljula** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaljula 353 inimesel: 172 mehel ja 181 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kaljula meeste puhul 378. kohal ja naiste puhul 394. kohal.

Perekonnanimi Kaljula oli kõige levinum vanuserühmas 85+ aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,19. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 12,52 inimest.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kaljula uueks nimeks kokku 129 korral, kui loobuti nimedest Klanberk neljal, Engelbrecht, Köstner, Tomann, Umberg ja Kirkmann kolmel, Karlsfrei, Klaumann, Mihkelson, Neitov, Sulli, Vilbaum ja Valkmann kahel juhul. Lisaks ka nimedest Ahboltin, Brafmann, Ehrlich, Greulich, Grusdam, Jäms, Kakkason, Kartohvel, Keskpaik, Klementa, Köönvärk, Krusentak, Kuptschal, Lammas, Müüliib, Näripä, Noorkukk, Puss, Soroegin, Vitte jne.

Nime kandjaid
-------------

* Jüri Kaljula, eesti motosportlane (1948–)
* Liisa Kaljula, eesti kunstikriitik, kuraator ja kunstiajaloolane (1982–)
* Rein Kaljula, eesti korvpallur ja treener (1942–)
* Silver Kaljula, eesti näitleja, produtsent, lavastaja ja valguskujundaja (1991–)
* Tanel Kaljula, eesti korvpallur (1981–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 14.06.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kaljula.

Välislingid
-----------

* Kaljula statistikaameti andmebaasis
Hantõ-Mansiiskis korraldatud maleolümpia puhuks Venemaa Panga poolt välja lastud kolmerublane hõbemünt
**39. maleolümpia** (inglise keeles *39th Chess Olympiad*) oli 2010. aastal Hantõ-Mansiiskis FIDE egiidi all peetud maleolümpia. 

Maleolümpia peeti 21. septembrist kuni 3. oktoobrini 2010 Hantõ-Mansiiskis. Lahtises kategoorias osales 148 võistkonda, naiste kategoorias 115 naiskonda (korraldajariiki Venemaad esindasid viis võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. 

Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Sava Stoisavljevic (Serbia), tema asetäitja Ašot Vardapetjan (Armeenia). Turniiridirektori ülesandeid täitis Kalmõkkia Vabariigi Maleföderatsiooni president Valeri Bovajev.

Maleolümpia medalistid
----------------------

* Lahtises kategoorias: Kuld Ukraina Ukraina, Hõbe Venemaa Venemaa I, Pronks Iisrael Iisrael
* Naiste kategoorias: Kuld Venemaa Venemaa I, Hõbe Hiina Hiina, Pronks Gruusia Gruusia

Eesti esinemine maleolümpial
----------------------------

Eesti võistkond (esimesel laual Kaido Külaots) sai 26. koha, naiskond (esimesel laual Tatjana Fomina) 54. koha.

Välislingid
-----------

* 2010. aasta maleolümpia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 39th Olympiad Khanty-Mansiysk 2010 Open. chess-results.com
* 39th Chess Olympiad 2010 Women. chess-results.com
| Medalikohad |
| --- |
| Prantsusmaa esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Teine koht | 1920 | Sulgkaal |

**Jean Gachet** (2. juuni 1894 Saint-Étienne – 4. veebruar 1968 Saint-Étienne) oli Prantsusmaa poksija.

Gachet oli kokku kahekordne Prantsusmaa meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) aastatel 1919–1920. Ta võitis 1920. aasta Prantsusmaa meistrivõistluste finaalis Paul Fritschi.

Gachet sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis oma vanale rivaalile, nüüdsele kuldmedali- ja olümpiavõitjale Paul Fritschile (Prantsusmaa). Nüüd oli Fritch saanud kaotuse eest Prantsusmaa meistrivõistluste finaalis revanši.

Gachet poksis aprillist 1921 kuni novembrini 1923 elukutselisena ning pidas kokku 9 kohtumist, millest võitis 2 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.

Gachet tegutses hiljem poksitreenerina ja -kohtunikuna, pidas endanimelist poksisaali ning tegeles äriga.

Viited
------

1. ↑  7. suveolümpiamängude poksivõistlus. Antwerpen 1920. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Jean Gachet veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Jean Gachet lehel *BoxRec*. Inglise keeles
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ainest; aineklassi kohta vaata artiklit Alkaanid* |

---

**Parafiin** on naftast deparafiinimisel eralduv värvitu vahataoline saadus. Parafiini sisaldust määrdeõlis piirab selle kõrge hangumistemperatuur. Parafiini pikad molekulid koosnevad süsiniku ja vesiniku aatomitest. Süsiniku aatomite "kett" lookleb molekuli keskel, vesiniku aatomid selle ümber. Keemiline valem on alates С18Н38, kuni С35Н72. Parafiinist tehakse küünlaid. 

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
**Laura Muir** (sündinud 9. mail 1993 Milnathortis) on Suurbritannia kergejõustiklane, keskmaajooksja.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros saavutas ta 1500 meetri jooksus ajaga 4.12,88 seitsmenda koha.

2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel võitis ta kuldmedali nii 1500 meetri (4.02,39) kui ka 3000 meetri jooksus (8.35,67), püstitades mõlemal alal Euroopa meistrivõistluste rekordi.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis jäi ta 1500 meetri jooksus ajaga 4.02,97 esimesena medalita, kaotades pronksmedali võitnud Caster Semenyale seitsme sajandikuga. 5000 meetri jooksus sai ta isikliku rekordiga 14.52,07 kuuenda koha.

2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta 1500 meetri jooksus 4.06,23-ga hõbemedali ja 3000 meetri jooksus 8.45,78-ga pronksmedali. 2018. aastal tuli ta Euroopa meistriks ka 1500 meetri jooksus ajaga 4.02,32.

2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Glasgow's võitis ta kuldmedali taas nii 1500 meetri kui ka 3000 meetri jooksus.

2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos võitis ta 1500 meetri jooksus Suurbritannia rekordiga 3.54,0 hõbemedali.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta 1500 meetri jooksus ajaga 3.55,28 pronksmedali. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta samal alal kuldmedali ajaga 4.01,08.

2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Istanbulis tuli ta 1500 meetri jooksus kolmandat korda Euroopa sisemeistriks, joostes finaalis 4.03,40.

Aastatel 2016 ja 2018 on ta 1500 meetri jooksus tulnud Teemantliiga üldvõitjaks.

Isiklikud rekordid
------------------

Väljas

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m jooks | **1.56,73** | 9. juuli 2021 | Monaco Monaco |
| 1000 m jooks | **2.30,82** NR | 14. august 2020 | Monaco Monaco |
| 1500 m jooks | **3.54,50** NR | 6. august 2021 | Jaapan Tokyo |
| Miilijooks | **4.18,03** | 9. juuli 2017 | Suurbritannia London |
| 3000 m jooks | **8.30,64** | 21. juuli 2017 | Monaco Monaco |
| 5000 m jooks | **14.52,07** | 13. august 2017 | Suurbritannia London |

Sees

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m jooks | **1.58,44** | 1. veebruar 2020 | Suurbritannia Glasgow |
| 1000 m jooks | **2.31,93** ER | 18. veebruar 2017 | Suurbritannia Birmingham |
| 1500 m jooks | **3.59,58** NR | 9. veebruar 2021 | Prantsusmaa Liévin |
| Miilijooks | **4.18,75** NR | 16. veebruar 2019 | Suurbritannia Birmingham |
| 3000 m jooks | **8.26,41** ER | 4. veebruar 2017 | Saksamaa Karlsruhe |
| 5000 m jooks | **14.49,12** NR | 4. jaanuar 2017 | Suurbritannia Glasgow |

Allikas: World Athletics

Viited
------

1. 1 2 3  Laura Muir. european-athletics.org. Vaadatud 14.8.2017
2. ↑  "Laura Muir ‘happy’ with sixth place in world championships 5,000m". The Guardian. 13.8.2017. Vaadatud 14.8.2017

Välislingid
-----------

* Laura Muir Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
**Aydıni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Edela-Türgis, provints asub Egeuse mere ääres. Provintsi keskus on Aydın.

Haldusjaotus
------------

* Aydıni ringkond
* Bozdoğani ringkond
* Buharkenti ringkond
* Çine ringkond
* Didimi ringkond
* Efeleri ringkond
* Germenciki ringkond
* İncirliova ringkond
* Karacasu ringkond
* Karpuzlu ringkond
* Koçarlı ringkond
* Köşki ringkond
* Kuşadası ringkond
* Kuyucaki ringkond
* Nazilli ringkond
* Söke ringkond
* Sultanhisari ringkond
* Yenipazari ringkond.

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Aydıni provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Mülleri juha** ehk **paramesonefroni juha** (ladina keeles *ductus paramesnonephricus*) on selgroogse emaslooma sisesuguelund.Mülleri juha on lootel esinev paariline juha, mis kasvab piki Wolffi juha allapoole ja lõpeb kuse-suguurkega. 

  

isasloomal (sh mehel) rudimentaarne.

Inimesel
--------

* *Terminologia Embryologica*: E.5.7.2.3.0.0.3

Tulevasel naisel arenevad paramesonefroni juhast munajuha, emakas, emakakael, ja tupe ülaosa.

Ajaloolist
----------

Paramesonefroni juha sai nime Saksa arsti, anatoomi ja ihtüoloogi ning herpetoloogi Johannes Peter Mülleri järgi (14. juuli 1801 – 28. aprill 1858), kes uuris paramesonefroni juha arengut (*Bildungsgeschichte der Genitalien*, 1830).

Vaata ka
--------

* munajuha
* Mülleri juha atrofeeriv peptiid
* Wolffi juha

Viited
------

1. ↑  Loomade elu 5:103.
2. ↑  *"Meditsiinisõnastik"*, tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido, lk 494, 2004, ISBN 9985-829-55-7
3. ↑   Veebiversioon (vaadatud 28.10.2013) (inglise keeles)
4. ↑  "Sünnitusabi ja günekoloogia", tõlkinud Aivar Ehrenberg, Fred Kirss, Maike Parve, Anne Kirss, Olev Poolamets, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, AS Medicina, lk 24, 2008, ISBN 978 9985 829 46 2
**Difusioonlimiteeritud reaktsiooni** korral määrab protsessi üldise kiiruse ainete liikumine (transport) reaktsiooni keskkonnas (tavaliselt lahuses). 

Reaktsiooni kiirus sõltub ainete kontsentratsioonist. Difusioonlimiteeritud reaktsioonis võib osutuda kiirust limiteerivaks (ühe) aine juurdevool, (näiteks põlemine või katalüüs).
Keemiliseks reaktsiooniks on vajalik reageerivate ainete difusioon keskkonnas kuni on võimalik molekulide kohtumine sobivas stöhhiomeetrilises vahekorras ja saab moodustuda aktiveeritud kompleks ning edasi produkti molekul. Difusioonlimiteeritud reaktsiooni kiiruse määrab reageerivate molekulide kokkupõrgete arv ajaühikus, ehkki elementaarreaktsioonide madal aktiveerimisenergia lubaks väga kiiret reaktsiooni. 

Difusioon limiteerib protsessi kiirust suurema tõenäosusega lahustes kui gaasifaasis, kuna kokkupõrkeid solvendi molekulidega esineb lahuses rohkem. Näiteks määrab difusioon reaktsiooni kiiruse paljudes katalüütilistes ja ensümaatilistes protsessides. *Heterogeensed reaktsioonid, kui reagendid on erinevates olekutes (eriti tahke reagendi korral), on väga tihti difusioonlimiteeritud*.

Difusioonlimiteeritud reaktsiooni näitab protsessi kiiruse kasv, kui aineid segada.

Vaata ka
--------

* Difusioon
* Kiirust limiteeriv staadium
* Reaktsioonikiirus
Benjamin Lecomte (2013)
**Benjamin Pascal Lecomte** (sündinud 26. aprillil 1991 Pariisis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliigaklubis Espanyol.

Ta alustas klubikarjääri Lorient's, mille meeskonnas debüteeris Prantsusmaa kõrgliigas hooajal 2010–11. Hooajal 2013–14 mängis ta laenul Prantsusmaa esiliigaklubis Dijon. Hooajal 2014–15 sai Lecomte Lorient' esiväravavahiks.

Aastatel 2017–2019 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigas Montpellier' ridades. 2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Monacoga. 2021. aasta augustis läks ta Monacost üheks hooajaks laenule Hispaania kõrgliigaklubisse Madridi Atlético, kuid üheski mängus ta seal väljakule ei pääsenud. 2022. aasta juulis läks Lecomte üheks hooajaks laenule Espanyoli.

2009. aastal mängis Espanyol neljal korral Prantsusmaa kuni 19-aastate koondises ja 2011. aastal kahel korral Prantsusmaa kuni 20-aastaste koondises.

Välislingid
-----------

 Benjamin Lecomte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Madridi Atlético mängijad  –  La Liga |
| --- |
| 

* 1 Grbić
* 2 Giménez
* 4 Kondogbia
* 5 De Paul
* 6 Koke
* 7 João Félix
* 8 Griezmann
* 9 Cunha
* 10 Correa
* 11 Lemar
* 12 Lodi
* 13 Oblak
* 14 Llorente
* 15 Savić
* 16 Molina
* 17 Saúl
* 18 Felipe
* 19 Morata
* 20 Witsel
* 21 Carrasco
* 22 Hermoso
* 23 Reinildo
* Treener: Simeone

 |
Ott Kurs 2011. aastal
**Ott Valdeko Kurs** (sündinud 24. märtsil 1939 Tartus) on eesti geograaf, etnoloog, turkoloog ja fennougrist.

Haridus
-------

Kurs õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis (TRÜ) algul majandusteaduskonnas. 1959. aastal alustas Pent Nurmekunna orientalistikakabineti juures turkoloogiaõpinguid, täiendas end selles valdkonnas 1965–66 Aserbaidžaani ülikoolis.
Kurs lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1963. aastal ning kaitses 1971. aastal sealsamas geograafiakandidaadi väitekirja tööga "Экономико-географические основы административно-территориального деления на примере Эстонской ССР". 1997. aastal sai ta Helsingi ülikooli audoktoriks.

Ta on end täiendanud Bakuus, Moskvas, Joensuus, Stockholmis ja Granadas.

Töökäik
-------

Ott Kurs on alates 1966. aastast töötanud õppejõuna Tartu Riiklikus Ülikoolis / Tartu Ülikoolis. Seejuures oli ta 1997–2004 ta inimgeograafia korraline professor, 2004–2007 erakorraline professor ja teadur, 2008–2010 erakorraline teadur. 2007. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli emeriitprofessoriks.

Tunnustus
---------

* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2004 Tartu Ülikooli suur medal
* 2014 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti entsüklopeedia.* 14. köide: *Eesti elulood.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000, lk 199.
2. ↑  Ott Kurs Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
3. ↑  TÜ nõukogu valis uusi professoreid ja nimetas emeriitprofessori[*alaline kõdulink*] *Universitas Tartuensis*, 15. november 2007
4. ↑  "Tartu Ülikooli suure medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 4.12.2022.
5. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ott Kurs** |

* Ott Kurs Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Professor Ott Kurs 65 *Universitas Tartuensis*, 26. märts 2004 (lk. 6)
* Ott Kurs – Eesti Entsüklopeedia
**Kantor** on kiriku eeslaulja, koori juht, mõnel pool ka muusikahariduse andja kiriku juures.

Kantori ülesanded on varieerunud olenevalt ajast ja piirkonnast, kuid üldiselt on ta vastutanud jumalateenistuste muusikalise poole eest.

Õigeusu, orientaalses ja kreekakatoliku traditsioonis on kantor ilmik, kes jumalateenistusel laulab hümne ja antifoone.

Roomakatoliku kirikus oli kantor enne II Vatikani kirikukogu vaimulik, koori eeslaulja. Keskaegsetes katedraalides juhatas ta jumalateenistuse muusikat. 14. sajandi jooksul hakkasid paljude kirikute kantorid osa oma ülesannetest koori juhtimisel üle andma koormeistrile. Tänapäeval ei pea kantor olema vaimulik. Kui kirikul ei ole koori, juhib kantor (orelimänguga) koguduse laulu.

Luteri kirikus on kantorid olnud nii vaimulikud kui ilmikud. Põhja-Euroopas, eriti Saksamaal, oli kantor muusik, kes vastutas jumalateenistuste muusika esitamise, poiste muusikalise õpetamise ning uute teoste loomise eest (nii kiriku kui muude funktsioonide jaoks). Johann Sebastian Bach ja Georg Philipp Telemann on nende kuulsate muusikute seas, kes töötasid kantoritena.
**Ott Puuraid** (aastani 1936 **Ottomar Puuman**; 19. aprill 1904 Tallinn – 25. veebruar 1986 Viljandi) oli eesti arhitekt.

Elulugu
-------

Sündis kolmelapselises ehitustöölise peres. Tema isa töötas kümnikuna esimesel Siberi raudtee ehitusel ning ema oli nooruses Peterburis kodukooliõpetaja.

Haridus
-------

Ta lõpetas aastal 1923 Jakob Westholmi Gümnaasiumi ja aastal 1933 Tallinna Tehnikumi, praktika sooritas aastal 1932 Soomes Paimio sanatooriumi (asub Paimio väikelinnas Päris-Soome maakonnas) ehitusel (arhitekt Alvar Aalto juhendamisel).

Töökäik
-------

Ta töötas Tartu Ülikooli ehitusõpetuse kabinetis ja ülikooli arhitekti kohusetäitjana, aastatel 1934–1938 Tartu maa-arhitektina, 1938–1941 Eesti Raudtee Valitsuses ja Dorprojektis ning 1941–1944 Tehnikadirektooriumi ehitusvalitsuses.

1944–1960 töötas ta Viljandi rajooni esimese peaarhitektina, organiseerides linna ja rajooni sõjajärgseid taastamistöid, seejärel Viljandi rajooni ehitus- ja arhitektuuriosakonna peaarhitektina ja arhitektina.

Projekteeris koos Harald Armaniga korteriühingu "Oma Pere" elamu Roosikrantsi 8b (1938–1939), toetas linnade planeeringuid ning projekteeris rohkesti eramuid eeskätt Viljandisse, Tartusse, Suure-Jaani ja Võhmasse.

Oli kolmel korral Viljandi linna TSN saadik ja täitevkomitee liige.

Kuulus Arhitektide Liitu aastast 1958.

Isiklikku
---------

Oli alates 14. augustist 1937 abielus Harri Moora õega, lasteaiakasvataja Ellen Mooraga. Peres oli kolm last, poeg (1939) ja kaks tütart (1942 ja 1948).

Viited
------

1. 1 2 3  Joonsalu, K. Stöör, Ü. (17. märts 2004). "Aprillikuus möödub 100 aastat arhitekt Ott Puuraidi sünnist". *Sakala*. Vaadatud 31.12.2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. 1 2 3  "Õnnitleme juubilari!". *Sirp ja Vasar*. 19. aprill 1974. Vaadatud 31.12.2020.
Jean Molinet esitleb oma raamatut Cleve'i Philipile
**Jean Molinet** (1435 Desvres – 23. august 1507 Valenciennes) oli prantsuse luuletaja, kroonik ja helilooja. Ta on kõige enam tuntud kui Roosiromaani proosasse ümberpanija.

Ta õppis Pariisis ja astus 1463 Burgundia hertsogi Charles Südi teenistusse, asudes Georges Chastellaini sekretäriks. 1464. aastal kirjutas ta poliitilise teose "La complainte de Grece". Ta asus 1475 Chastellaini asemele historiograafiks ning samuti oli ta Austria Margareti raamatukoguhoidja. Tema kroonika hõlmab aastaid 1474–1504 ja avaldati 1828. aastal J. A. Buchoni toimetatuna. Selle ajaloolist väärtust peetakse Chastellaini kroonika omast väiksemaks.

Ta oli Burgundia luulekoolkonna Grands Rhétoriqueurs juhtfiguur. Koolkonda iseloomustas sõnamängude laialdane kasutamine. Tema nõbu Jean Lemaire de Belges elas mõnda aega koos temaga Valenciennesis ning pidas ennast Molinet' õpilaseks.

1501. aastal sai temast Valenciennesi Notre-Dame'i kiriku kanoonik. Ta suri seal 1507. aastal.

Molinet oli ka helilooja, kuigi talle omistatakse vaid üks *rondeau* "Tart ara mon cueur sa plaisance". See neljahäälne teos oli väga populaarne, nagu näitab selle koopiate lai levik. Samuti on ta Josquin des Prezi moteti "Nymphes des bois" teksti autor.

Viited
------

1. ↑
Jean Michaël Seri (2018)
**Jean Michaël Seri** (sündinud 19. juulil 1991 Grand-Bérébys) on Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Hull City ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Elevandiluuranniku klubis ASEC Mimosas. Hooajal 2012–2013 mängis ta laenul Portugalis FC Porto reservmeeskonnas. Aastatel 2013–2015 mängis ta Portugali kõrgliigaklubis Paços de Ferreira.

2015. aasta juunis siirdus ta 1 miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Nice, kus mängis kokku kolm hooaega. Hooajal 2016–17 lõi Seri Prantsusmaa kõrgliigas seitse väravat ja andis kümme väravasöötu (väravasöötudelt paremuselt teine mängija liigas). Samal hooajal valiti ta Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu, lisaks pälvis ta Prantsusmaa kõrgliigas mängivale parimale Aafrika mängijale antava Marc-Vivien Foé auhinna.

2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa klubiga Fulham. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas 25. augustil 2018 mängus Burnley vastu ning see värava valiti 2018. aasta augustil Inglismaa kõrgliiga kuu parimaks. Hooajal 2019–20 mängis ta Fulhamist laenul Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray ja hooaja 2020–21 teises pooles Prantsusmaa kõrgliigaklubis Bordeaux' Girondins.

2022. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Hull Cityga.

Elevandiluuranniku jalgpallikoondises debüteeris Seri 6. septembril 2015 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Sierra Leone vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 17. novembril MM-i valikmängus Libeeria vastu. Ta on kuulunud Elevandiluuranniku koondisse 2017. 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Saavutused
----------

Galatasaray
* Türgi superkarikas: 2019

Fulham
* EFL Championship: 2021–22

Individuaalsed
* Ligue 1 hooaja sümboolne koosseis: 2016–17
* Prix Marc-Vivien Foé: 2017
* OGC Nice'i aasta parim mängija: 2017
* Premier League'i kuu parim värav: august 2018

Viited
------

1. ↑  "Seri strike wins Carling Goal of the Month for August 2018". Premier League. 7.9.2018. Vaadatud 26.1.2022
2. ↑  "Seri signs for Hull City". *www.wearehullcity.co.uk*. 8. juuli 2022. Vaadatud 8. juulil 2022.
Aserbaidžaani kanuun Cognaci muuseumis (Prantsusmaa)
**Kanuun** (araabia قانون *qānūn*, mitmuses *qawānīn*; kreeka κανονάκι *kanonaki*; armeenia քանոն *khanon*; pärsia قانون *qānūn*; aserbaidžaani *qanun*; türgi *kanun*) on näppekeelpillide hulka kuuluv keelpill, mida kasutatakse Lähis-Ida, Kesk-Aasia ja Kagu-Euroopa muusikas. Pilli nimi tuleneb araabiakeelsest sõnast *qānūn*, mis tähendab 'seadust, normi, seaduspära', ning mis omakorda tuleneb vanakreeka sõnast *κανών* 'seadus'. 

Traditsiooniline kanuunimuusika põhineb araabia helilaadide *maqām*'ide süsteemil ning kompositsiooni- ja improvisatsioonitehnikal, milles kasutatakse araabia muusikale omaseid helikõrguseid, helimustreid ja viisiarendust.

Kanuun meenutab kujult tsitrit ja eesti kannelt ning on ühest otsast pilli külgede suhtes põiki aheneva kõlakastiga. Kanuuni keeled on tõmmatud üle keeli hoidva roobi ning kinnitatud virblitele.

Arvatakse, et kanuun on Vana-Egiptuse harfi järeltulija ning suguluses ka Vana-Kreeka psalteeriumi, dultsimeri ja meie kandlega.

Vaata ka
--------

* Santuur

Viited
------

1. ↑  Habib Hassan Touma. *The Music of the Arabs*, p.38, 203, trans. Laurie Schwartz. Portland, Oregon: Amadeus Press, 1996. ISBN 0-931340-88-8

Välislingid
-----------

* Farabi School
* Julien Jalal Eddine Weiss
**Aseskeem** on elektrotehnikas lihtsatest elementidest koosnev skeem, mis näitlikult esitab tegelikus seadises (näiteks takistis, dioodis) või seadmes (näiteks trafos, võimendis) toimuvaid protsesse ja neid määravaid parameetreid.

Takisti aseskeem: *R* takistus, *C* rööpmahtuvus, *L* jadainduktiivsus
Fotodioodi aseskeem
Aseskeemi saamiseks asendatakse lähteskeemi elemendid neid iseloomustate suurustega, nagu takistus (või juhtivus), mahtuvus, induktiivsus, vooluallikas või pingeallikas. Nii saadakse seadme sisemiste parameetrite ja nendevaheliste seoste mudel. Aseskeemi elementide valikul arvestatakse uuritavate nähtuste iseloomu ja tulemuste vajalikku täpsust.

Aseskeeme kasutatakse elektri- ja elektroonikaseadmetes toimuvate protsesside analüüsimise ja arvutuse lihtsustamise eesmärgil.

Tüüpilisteks aseskeemi näideteks on takisti, induktiivpooli ja kondensaatori aseskeemid.

Induktiivpooli puhul lisandub lihtsaimas aseskeemis induktiivsusele *L* temaga järjestikune poolitraadi aktiivtakistus *R*. Kõrgemate sageduste korral on vaja lisada pooli konstruktiivset mahtuvust arvestav paralleelne mahtuvus *C*p.

Kondensaatorite puhul lisandub aseskeemi dielektrikuskadu arvestav rööptakistus *R*p. Mõnel juhul tuleb lisada dielektriku leket arvestav paralleelne lekketakistus.

Viited
------

1. 1 2   Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981
**Kaljuste** on eesti perekonnanimi.

Nimede eestistamisel määrati Kaljuste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Antonov, Birkfeldt, Gefria, Gutzõlin, Hints, Hold, Indov, Jakk, Jansen, Junn, Jürgenthal, Jürjenson, Juusu, Kamerant, Karlson, Kihelevelt Kiishäid, Killmann, Kilsman, Kiltsmann, Kleemann, Knuut, Kokkuta, Korotshenkov, Kraasenberg, Krassmann, Kronk, Kuhlabach, Kuhlbach, Lillevors, Lindebaum, Litvinenko, Maikov, Martinson, Miller, Naisson, Närripä, Niug, Orik, Pelt, Penter, Pranno, Rikson, Roosenbaum, Rosmann, Rusch, Schvarz, Semjonov, Sokolov, Soopa, Sopa, Sopaauk, Sormul, Summatavet, Suurmann, Tiidemann, Trehvelt-Kuutenberg, Turmann, Vahleberg, Vaksmann, Valper, Veide, Veltmann, Vessmann, Vetmann, Vikker ja Villemson.

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kaljuste Eestis 178 mehel ja 179 naisel. 

* Heino Kaljuste (1925–1989), eesti koorijuht ja pedagoog
* Kalev Kaljuste (sündinud 1978), Eesti poliitik
* Kaupo Kaljuste (sündinud 1981), eesti jäähokimängija
* Maria Kaljuste (sündinud 1973), Eesti ettevõtja ja poliitik
* Tõnu Kaljuste (sündinud 1953), eesti dirigent
* Ülle Kaljuste (sündinud 1957), eesti näitleja

* Pille Kivihall (endine Pille Kaljuste, sündinud 1964), eesti nahakunstnik
**Ott Järvesaar** (sündinud 10. juulil 1957 Pärnumaal) on Eesti jurist, endine riigikohtunik.

Ott Järvesaar lõpetas Kilingi-Nõmme Keskkooli 1976. aastal. Aastatel 1978–1983 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Jõgeva KEK-i juriskonsuldina, hiljem töötas esimehe abi ja asetäitjana.

1985. aastal valiti ta Jõgeva rajooni rahvakohtu rahvakohtunikuks (24.05.1990 ümber nimetatud Jõgeva Maakohtuks). Ta on märkinud, et sel ajal langetas ta süüdimõistva otsuse kahe Jehoova tunnistaja suhtes, kes ei "olnud nõus teenima relvajõududes ega üldse mingit riigikorda tunnistama". Enn Tarto arvates rikkus Ott Järvesaar sellega süümevannet, sest jälitas kodanikke ja represseeris viimaseid poliitiliste veendumuste, ebalojaalsuse, klassikuuluvuse eest. Ka Viktor Niitsoo tõstatas sellise kahtluse.

1993 nimetati Ott Järvesaar Tartu Ringkonnakohtu kohtunikuks. 12. mail 1998 nimetas Riigikogu Ott Järvesaare Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt hääletas 45 Riigikogu liiget, vastu olid 15 ning 2 jäid erapooletuks.

15. jaanuaril 2015 otsustas Riigikogu Ott Järvesaare ta enda soovil 1. maist 2015 riigikohtuniku ametist vabastada.

4. veebruaril 2016 andis president Toomas Hendrik Ilves talle Valgetähe III klassi teenetemärgi.

Viited
------

1. 1 2 3  VIII Riigikogu stenogramm, VII istungjärk, 12. mai 1998, 3. päevakorrapunkt: "Otsuse "Ott Järvesaare Riigikohtu liikme ametisse nimetamine" eelnõu (829 OE) arutelu".
2. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. "Ott Järvesaare Riigikohtu liikme ametisse nimetamine". Riigikogu otsus 12.05.1998. Avaldamismärge: RT I 1998, 43, 664.
3. ↑  Elektrooniline Riigi Teataja. "Riigikohtu liikme Ott Järvesaare kohtunikuametist vabastamine". Riigikogu otsus 15.01.2015. Avaldamismärge: RT III, 20.01.2015, 1.
4. ↑  Vabariigi Presidendi Kantselei. Teenetemärkide infosüsteem: Järvesaar, Ott.
**Jean Joseph Marie Amiot** [žan žoz'ef mar'i ami'o] (8. veebruar 1718 Toulon – 8. või 9. oktoober 1793 Peking) oli prantsuse jesuiidi misjonär ja sinoloog.

1737. aastal astus Amiot Jeesuse Seltsi ning 1740 või 1750 saadeti ta misjonärina Hiinasse. Seal võimaldasid ta ulatuslikud teadmised teadusest, matemaatikast, kirjandusest, keeltest, ajaloost ja muusikast tal peagi võita keiser Qianlongi usalduse (muuhulgas oskas ta keisri emakeelt mandžu keelt ja hiina keelt) ning ta veetis oma ülejäänud elu Pekingis. Hiinas olles kasutas Amiot hiina nime (錢德明).

Amiot' Euroopas avaldatud tööd tutvustasid Kaug-Ida elu- ja mõttelaadi Lääne lugejatele paremini kui varem saadaval olnud teosed. Tema "Dictionnaire tatare-mantchou-français" ("Mandžu-prantsuse sõnaraamat"; Pariis 1789) oli väärtuslik teatmeteos, sest mandžu keelt Euroopas varem praktiliselt ei tuntud.

Enamik Amiot' teistest kirjatöödest on koondatud väljaandesse "Mémoires concernant l'histoire, les sciences et les arts des Chinois" ("Märkmed hiinlaste ajaloost, teadustest ja kunstidest"; 15 köidet, Pariis, 1776–1791). Selle 12. köites avaldatud "Vie de Confucius" ("Konfutsiuse elu") oli varasematest samateemalistest Läänes käibel olnud teostest põhjalikum ja täpsem.

Amiot tõlkis esimese eurooplasena Sun Zi teose "Sõja seadused", mis avaldati prantsuse keeles 1772.
**Albaania Demokraatlik Valitsus** (albaania: ***Qeveria Demokratike e Shqipërisë***) loodi 20. oktoobril 1944 Rahvusliku Vabastusliikumise poolt, kui Albaania partisanide vastupanu aastatel 1940–1944 hakkas lõpule jõudma. Ajutine valitsus võttis võimu pärast maa vabastamist Saksa vägedest 28. novembril. Selle vahepeaminister oli Albaania Kommunistliku Partei peasekretär Enver Hoxha. Ajutine valitsus pidi tegutsema kuni demokraatlike valimiste korraldamiseni ja Põhiseadusliku Kogu kokkukutsumiseni. 

Valitsust juhtis Rahvuslik Vabastusliikumine, milles omakorda domineeris Kommunistlik Partei. Algusest peale oli Demokraatlik Valitsus tegelikult kommunistlik diktatuur. See tõrjus kõrvale rahvusliku Balli Kombëtari, ülesande tegi mõnevõrra kergemaks viimase koostöö natsidega. Kuningas Zog I tõugati troonilt ja LNC lõi kiiresti vennalikud suhted teiste sotsialistlike riikidega.

Valimised korraldati 2. detsembril 1945. Selleks ajaks oli LNC end ümber nimetanud Albaania Demokraatlikuks Rindeks, mis oli ainus valimistel võistlev organisatsioon. 10. jaanuaril 1946 kuulutati välja Albaania Rahvavabariik.

Vaata ka
--------

* Albaania ajalugu
**Karl Magnus von Breyer**  (vene keeles Карл Евстафьевич фон Брейер; 9. august 1746 Kuigatsi – 28. aprill 1813 Tallinn) oli baltisaksa mereväeohvitser ja viitseadmiral Venemaa keisririigi teenistuses.

Tallinna merelahing, Aleksei Bogoljubov maal (1860)
Ta sündis Kuigatsis postikomissari pojana. Õppis alates aastast 1763 mereväekadetikorpuses. 1769. aastal ülendati mitšmaniks. Vene-Türgi sõja (1768–1774) osales Çeşme lahingus. Ta oli mitme sõjalaeva komandör. 1788. aastal sai temast 74 kahuriga lahingulaeva Püha Helena komandör. Ta oli osales 1788−1790 sõjas Rootsiga. 13. mail 1790 oli tema laev Tallinna merelahingu ajal Vene laevastiku esimeses rivis. 

Ta oli sai 1802. aastal viitseadmirali auastme. Aastast 1802–1804 oli ta Tallinna sadama ülemkomandant.

Auastmed
--------

| Aasta | Kuupäev | Auaste |
| --- | --- | --- |
| 1766 | 15. detsember | gardemariin |
| 1769 | 30. juuni | mitšman |
| 1773 | 1. jaanuar | leitnant |
| 1780 | 29. aprill | kaptenleitnant |
| 1786 | 20. aprill | 2. järgu kapten |
| 1790 | 6. juuli | 1. järgu kapten |
| 1796 | 23. november | kapten brigadiri auastmes |
| 1798 | 23. september | kapten komandör |
| 1799 | 29. jaanuar | kontradmiral |
| 1802 | 23. november | viitseadmiral |

Autasud
-------

* Püha Georgi ordeni IV klass (1785)
* Püha Georgi mõõk (1790)
* Püha Anna ordeni III klass (1797)
* Püha Anna ordeni I klass (1800)

Perekond
--------

Karl Magnus von Breyer ei olnud abielus.

Tema isa oli Kuigatsi postijaama postikomissar Gustav Johann Breyer.
Tema vend oli Kuigatsi postijaama postikomissar Gottlieb Emanuel Breyer.
Tema venna tütar oli abielus Eesti vaimuliku Gustav Emmanuel Stockenbergiga.
Tema ema õde oli abielus Eesti vaimuliku Daniel Christoph Sczibalskiga.

Kirjandus
---------

* Gesänge bey der Beerdigung Seiner Excellenz des Herrn Vice-Admirals und Ritters Karl Magnus von Breyer. Reval, gedruckt bey J. G. Minuth. Andmed ESTERis
**Karl (Carl) Alexander von Winkler** (6. juuli 1860 Tallinn – 23. august 1911 Dresden) oli baltisaksa päritolu Eestimaa kunstnik.

Elulugu
-------

Karl von Winkler sündis arsti perekonnas. Aastal 1879 lõpetas ta Toomkooli; õppis 1879–1884 Tartu Ülikooli keeleteaduskonnas (*mag. phil*) ja samal ajal Rudolf von zur Mühleni juures joonistamist.

Aastatel 1884–1891 reisis ta Euroopas, täiendas end Berliinis ja Lausanne'is. Aastatel 1897 ning 1901–1907 reisis ta taas Euroopas. Aastal 1911 läks ta ravile Dresdenisse, suri seal. Karl von Winkler maeti Tallinna Mõigu kalmistule.

Looming
-------

Karl von Winkler lõi põhiliselt linna- ja maastikuvaateid, millele on omane tundeküllus ja varjundirikas koloriit.

Teosed
------

* "Norra maastik", 1898
* "Leetse rand", 1908
* "Vaade Narvast", 1909
* "Vana maja Tallinnas", 1910

Viited
------

Kirjandus
---------

* Voldemar Vaga. Carl Alexander von Winkler. – Töid kunstiteaduse ja -kriitika alalt 1. Tallinn 1976. Lk 145-157;
* Anu Allikvee. Winkler, Karl (Carl) Alexander von. – Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996. Lk 594.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Karl von Winkler** |

* Karl von Winkler EKM Digitaalkogus
**Kaljumäe** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaljumäe 152 mehel ja 152 naisel. Perekonnanimede levikult on Kaljumäe meeste puhul 456. ja naiste puhul 513. kohal.

Perekonnanime Kaljumäe kandja on keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus on 41). Kõige levinum on perekonnanimi Kaljumäe vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,67. Perekonnanimi Kaljumäe on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 5,95.

19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Beläjev, Bessaborkin, Ende, Erich, Ermann, Evel, Fetka, Grahv, Greenberg, Grünberg, Hanslauk, Jaanus, Jansen, Janson, Janus, Juhanson, Jürgenthal, Kakason, Kangmann, Kangmann, Kappet, Karoll, Kebas, Klasse, Kolberg, Kolostov, Konsen, Kontrakt, Koshka, Koska, Kristofer, Kristover, Krullo, Kruve, Küer, Kullbok, Neithal, Nimvitski, Paidrason, Reinholdy, Reinik, Riemer, Rosenthal, Steinvelt, Susi, Sussi, Suurmann, Teraudskalns, Tideberg, Tomson, Tuts, Velsberg, Vildmaus, Vogt, Völlmann perekonnanime Kaljumäe vastu. Samas, Kaljumäe nime mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.

Nime kandjaid
-------------

* Sirje Kaljumäe (1963–), Eesti jurist, kohtunik
* Üllar Kaljumäe (1964–), Eesti riigiametnik

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Kaljumäe.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Kaljumäe.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Kaljumäe.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Kaljumäe.
5. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Kaljumäe.
**Digitaalklaver** on modernne elektrooniline muusikainstrument, mis on peamiselt mõeldud kasutamiseks traditsioonilise klaveri alternatiivina.

Ehitus
------

Digitaalklaver on ehitatud sämplimise põhimõttel ehk iga klahvi alla on salvestatud konkreetne klaveriheli. 

Mõned digitaalklaverid on välimuselt disainitud akustilise klaveri sarnaseks.

Digitaalklaveril on täissuuruses klaviatuurid ja 2 või 3 pedaali, mis vastavad tavalise klaveri pedaalidele.

Eelised
-------

Digitaalklaveri eelised akustilise klaveri ees:

* Digitaalklaverid on suhteliselt soodsa hinnaga.
* Nad on väiksemad ja kergemad.
* Nad ei vaja häälestamist.
* Neid saab MIDI kaudu arvutiga ühendada.
* Neil võib olla abistavaid süsteeme õppimiseks ja heliteose loomiseks.
* Neid saab ühendada kõrvaklappidega.

Puudused
--------

Akustilisel klaveril mängides tunnetab klaverimängija keelte võnkumist kõrvadele lisaks ka klaviatuuri kaudu sõrmede ning kogu kehaga. Akustilisel pillil on muidki eeliseid, mida digiklaverid imiteerida ei suuda. Näiteks ei saa seda seest mängida, tõmmates või lüües avatud klaveri keeli sõrmede või mediaatoriga. Seetõttu eelistab enamik pianiste endiselt traditsioonilist akustilist pilli digitaalklaverile.