recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
| Hoiatus! | **Võimalik autoriõiguste rikkumine!**  Kui on olemas/saadud luba teksti kasutamiseks litsentsi CC BY-SA 3.0 tingimustel, siis edasta aadressile permissions-etättwikimedia.org kiri, milles autor kinnitab, et on nõus teksti kasutamisega selle litsentsi tingimustel.

Võimalikuks lahenduseks on ka teksti ümbersõnastamine, sest faktid ei ole autoriõigustega kaitstud. |

   Teksti allikas:  

| Hiina harjaskoer |
| --- |
|  |
| FCI standard nr 288 |
| Rühm | **9**: seltsi- ja kääbuskoerad |
|
| Alarühm | **4**: karvutud koerad |
| Standard nr | **288**   16.02.2011 (en et) |
| Päritolumaa |  Hiina |
|
|
|
|
|
| Tüüp | tüüp |
| Töökatsed | ei |
| Kasutus | seltsikoer |
| Tunnused |
| Turja kõrgus | 30 cm |
|
| Kaal | 4–5 kg |
|
|
|
| Eluiga | 12–14 aastat |
|
|  Meediafailid Wikimedia Commonsis |
| Koer (*Canis lupus familiaris*) |

**Hiina harjaskoer** on Hiinast pärinev koeratõug.

Lühiülevaade tõu ajaloost
-------------------------

Hiina harjaskoeri on kahte tüüpi – karvutu ning karvane tüüp (nn „puudritups"). Karvutul tüübil on pea peal karvatutt, mis ulatub pisut mööda kaela allapoole, varbaid katvad „sokid" ning karvatutt sabal. Ülejäänud kere on nagu nimigi ütleb – karvutu. Karvane tüüp on üleni kaetud pika pehme karvaga. Nende päritolu ei ole täpselt teada, ent väidetavalt kuulusid seda tõugu koerad Hiinas Hani dünastia perekondadele. Hiina harjaskoeri peeti sel ajal valvekoertena ning selle tõu suuremaid esindajaid kasutati ka jahikoertena. Tõug oli esindatud koertenäitustel Ameerikas aastatel 1885-1926, ent peale seda umbes viiekümne aasta vältel olid see suhteliselt vähe levinud.

Üldmulje
--------

Väike, aktiivne ja graatsiline koer. Keskmise või peene luustikuga ning sileda karvutu kerega. Karvaga on kaetud vaid käpad, pea ja saba. Karvane tüüp on üleni kaetud pehme pika karvaga. Kaks selgelt eristatavat tõutüüpi: kerge ja peene luustikuga hirvetüüp ning jässakas, kerelt ja luustikult massiivsem ja raskem tüüp.

Käitumine/iseloom
-----------------

Rõõmsameelne, mitte kunagi kuri.

Suurus ja kaal
--------------

Ideaalne turja kõrgus: Isased koerad: 28-33 cm. Emased koerad: 23-30 cm

Välimus
-------

Ilma karvata, sile. Kerel ei ole ühtegi suurt karvadega laiku. Eelistatud on pikk ja lendlev karvatutt pea peal, ent lubatud on ka hõreda karvaga tutt. Ideaalis saab karvatutt alguse laubalõike juures ning läheb kaelale langedes õhemaks. Üleni karvaste koerte karvkate koosneb pehmest pikakarvalisest aluskarvast ning loorina langevast pealiskarvast. Lubatud on kõik värvused ja kõik värvikombinatsioonid.

* Pildid
* 
* 
*

Viited
------

1. 1 2 3  "Hiina harjaskoer" (PDF). EKL. 16. veebruar 2011. Vaadatud 22. septembril 2022.

Välislingid
-----------

* Hiina harjaskoer koer.ee saidil
Madagaskari satelliidipilt
**Madagaskari saar** on saar India ookeani lääneosas Aafrika mandrist kagus 12. ja 26. lõunalaiuse ning 45. ja 54. idapikkuse vahel. Betioky kohal läbib saart lõunapöörijoon. Aafrika mandrist eraldab saart 400 km laiune Mosambiigi väin. 

Saarel paikneb saareriigi Madagaskari põhiosa. 

Madagaskar on suuruselt neljas saar maailmas, selle pindala on ligikaudu 590 000 km². Põhjast lõunasse ulatub saar umbes 1600 km pikkune. Saare laius ulatub 580 kilomeetrini. Rannajoon on umbes 5000 km pikkune. Saar on labajalakujuline. 

Ülekantud tähenduses nimetatakse Madagaskarit ka kuuendaks mandriks – sellega peetakse silmas asjaolu, et kuna saar on kaua olnud isoleeritud keskkond, on välja kujunenud omapärane loodus; Madagaskari saar lahknes Aafrika mandrist 150 miljonit aastat ja Indiast 90 miljonit aastat tagasi. 

20 km paksuse punase mulla kihi tõttu nimetatakse saart ka Punaseks saareks.

Pinnamood
---------

Madagaskar jaguneb ida-lääne suunas kolmeks vööndiks. Keskosas on Kõrgplatoo, idaosas on alluviaalne rannikumadalik, lääneosas on madalike, tasandike ja madalate platoode piirkond.

### Kõrgplatoo

 *Pikemalt artiklis Kõrgplatoo*
Kõrgplatoo kõrgus merepinnast on 800–1400 m, keskmine kõrgus on 1100 m. 

Platoo on lääne poole kaldu. Lavamaad ja mäed on maastikul sageli segamini. 

Ta on mitu korda kerkinud ja taas maha kulutatud. 

Kõrgplatoo koosneb sageli graniitidest ja kvartsiitidest. 

Kõrgplatoo jaotavad osadeks kolm vulkaanilist päritolu mäemassiivi: põhjas Tsaratanana mäed, keskel Ankaratra mäed ja lõunas graniidist Andringitra mäed. Ankaratra mäed on suur veelahe, mis lahutab kolm suurt jõgikonda. Andringitra mägedest lõuna poole jääb Tôlanaro linn ja Tsaratanana mägedest põhja poole Tsaratanana linn. 

Kõrgplatoo ja saare kõrgeim tipp on Maromokotro (2786 m või 2876 m), mis asub Tsaratanana massiivis. Ankaratra kõrgeim tipp on Tsiafajavona (2643 m) ja Andringitra kõrgeim tipp on Boby (2658 m). 

Platoo läheb lõunas enam-vähem laugjalt üle lõunatasandikuks. Idaosa rannikumadalikku eraldavad Kõrgplatoost kaks kõrget ja järsku astangut, kõrgem Angavo järsak ja ida pool madalam Betsimisaraka astang. Lõuna pool astangud ühinevad, moodustades Mahafaly lavamaa ja Androy lavamaa. Lääne pool madaldub platoo mitmeastmeliselt, kuigi mõnes kohas on ka läbipääsmatu astang (näiteks Bongolava järsak). Kõrgplatoo põhja serv piirneb madalate Ambohitra mägedega.

### Idarannik

 *Pikemalt artiklis Ida-Madagaskar*
Idas on kitsas, kuni 40 km laiune rannikumadalik.

Veestik
-------

Madagaskari järvede seas on Alaotra järv ja Ihotry järv. 

Sofia jõgi, Mahajamba jõgi, Betsiboka jõgi, Tsiribihina jõgi, Mangoky jõgi ja teised suuremad jõed voolavad Mosambiigi lahte.

Viited
------

1. ↑  "madainfo.de". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. jaanuar 2009. Vaadatud 2. oktoobril 2008.
2. ↑  Britannica

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Madagaskar** |
**Osake** on mingi objekti osa, millel on veel seda objekti kirjeldavad omadused säilinud. Näiteks värviosake on värvilahuses oleva pigmendi tükike. Kui vaadelda lahusetilka, milles ei ole seda pigmenditükikest, siis ei ole see enam värvi osake.
Keemias on aine vähimaks osakeseks aine molekulid. Keemiliste elementide vähimaks osakeseks on selle elemendi aatom. Osakeseks võib nimetada ka aatomituuma (näiteks alfaosake, mis on alfakiirguse vähim osa, on heeliumi aatomi tuum).

Subatomaarseteks osakesteks nimetatakse aatomituumast väiksemaid osakesi, mis jagunevad omakorda liitosakesteks ja elementaarosakesteks. Viimased on meile tuntud maailma tõeliselt vähimad osakesed. Elementaarosakeste puudub teadaolevalt sisemine struktuur.

Osake akustikas
---------------

Osakeseks (mõnikord ka **heliosakeseks**) nimetatakse akustikas kujuteldavat lõpmatult väikese ruumalaga keskkonna (tahke keha) osa, mis mingis kindlas ruumi punktis helilaine olemasolu korral liigub koos keskkonnaga. Seeläbi omistatakse heliosakesele akustikas helilaine tekitatud keskkonna lokaalseid liikumisi iseloomustavaid suurusi nagu osakese siire, osakese kiirus ja osakese kiirendus. Täpsustuseks tuleb märkida, et heliosakesed on määramatult väikese ruumalaga võrreldes helilaine lainepikkusega.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Osake** |

* Aineosake
* Higgsi osake
**Osalusdemokraatia** (inglise keeles *participatory democracy*) on demokraatia vorm, mille puhul rahvast kaasatakse otsustusprotsessi. Osalusdemokraatia vorm, mille puhul rahvas teostab oma võimu seadusloomes ja muudes küsimustes, mis esindusdemokraatias on riigikogu ja valitsuse pädevuses, on otsedemokraatia.

Osalusdemokraatia on üks kodanikuühiskonna toimimise aluseid. Osalusdemokraatia peamine ülesanne on tagada kogukonna juhtimise täielik läbipaistvus.[*viide?*]

Poliitikateaduses tähistab see termin esindusdemokraatia alternatiivi või selle täiendamise katseid. Esindusdemokraatia tähendab seda, et rahvas (või kodanikuühenduse puhul selle liikmeskond) kasutab võimu enda valitud esindajate kaudu, osalusdemokraatia aga tähendab teisi mõju avaldamise kanaleid. Osalusdemokraatia üldiseks lähtekohaks on see, et ka demokraatlikult valitud esindajate tehtud otsuste aluseks peab olema nende inimeste kuulamine, keda kõnealune otsus puudutab; paljusid (nt kohaliku tasandi) otsuseid on võimalik langetada esinduskogudest sõltumatult või nende poolt antud volitusega. 

Osalusdemokraatia huvides on iga olulise poliitilise küsimuse üle arutlemine nii, et kaasatud on võimalikult paljud need ühiskonna (või kõnealuse ühenduse) liikmed, keda see puudutab; ideaalis peaks taoline arutlus võimaldama kõigi seisukohtade esitamist ning selle tulemus ei tohiks olla mõjutatud nende esitaja võimupositsioonist või tema muudest ressurssidest. Osalusdemokraatia kanaleid on näiteks avaliku võimuga loodud koostöökogud ja teised partnerluse vormid, avalikud diskussioonid, demonstratsioonid, kodanikualgatus, survegrupid, muud kodanikuühendused ja sotsiaalsed liikumised, äärmuslikul juhul ka kodanikuallumatus.

Vaata ka
--------

* Arutlusdemokraatia
* Demokraatia
* Esindusdemokraatia
* Otsedemokraatia
* Täielik läbipaistvus
* Kodanikualgatus

Viited
------

1. ↑  Mikko Lagerspetz. Kodanikuühiskonna lühisõnastik, 2004

Välislingid
-----------

* Metagovernment project
**Osakese siire** või **heliosakese siire** on akustikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab osakese siiret tema tasakaalolekust keskkonnas, milles helilaine levib. SI süsteemis esitatakse osakese siiret ühikutes meeter (m).

Definitsioon
------------

Osakese siire on ajast sõltuv vektorsuurus, mis tähistatakse **δ** ja on defineeritud valemiga:

{\displaystyle \mathbf {\delta } =\delta \_{x}{\hat {x}}+\delta \_{y}{\hat {y}}+\delta \_{z}{\hat {z}}}
kus {\displaystyle {\hat {x}},{\hat {y}},{\hat {z}}} on ühikvektorid. Teades osakese kiirust on osakese siire leitav valemiga:

{\displaystyle \mathbf {\delta } =\int \_{t}\mathbf {u} \,\mathrm {d} t}
kus **u** on osakese kiirus.

Heliosakese siirde tase
-----------------------

Analoogselt helirõhutasemega defineeritakse heliosakese siirde tase, mis võrdub kümme korda kümnendlogaritm heliosakese siirde ruutude keskmise {\displaystyle {\overline {\delta ^{2}}}} suhtest määratud kontrollväärtusesse {\displaystyle \delta \_{0}^{2}=1\,\mathrm {pm} ^{2}} ehk valemina

{\displaystyle L\_{\delta }=10\log \_{10}\left({\frac {\overline {{\delta }^{2}}}{{\delta }\_{0}^{2}}}\right)}.

Heliosakese siirde taset esitatakse ühikutes detsibell (dB).

Vaata ka
--------

* Helirõhk
* Osakese kiirus

Viited
------

1. ↑  Kinsler LE, Frey AR, Coppens AB, Sanders JV. (1999). *Fundamentals of Acoustics, 4th Edition*. Wiley-VCH. Lk 113. ISBN 0-471-84789-5.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
**Osaline järjestus** on matemaatikas binaarne seos, mis on refleksiivne, antisümmeetriline ja transitiivne. Sageli nimetatakse osalist järjestust ka lihtsalt järjestuseks ehk **järjestusseoseks**. Osalist järjestust tähistatakse tavaliselt sümboliga ≤.

Eelnevalt defineeritud seost nimetatakse ka **mitterangeks osaliseks järjestuseks**. Sellele vastandub siis range osaline järjestus (mida sageli nimetatakse ka lihtsalt rangeks järjestuseks), mis on defineeritud kui irrefleksiivne ning transitiivne binaarne seos. Ranget järjestust tähistatakse enamasti märgiga <.

Osutub, et kui X on mingi hulk ning ≤ on mitterange järjestus hulgal X, siis järgnevalt defineeritud seos < on range järjestus hulgal X: × < y, kui × ≤ y ning × ≠ y. Vastupidi, kui < on range järjestus hulgal X, siis saame hulgal X defineerida mitterange järjestusseose ≤ nõnda: × ≤ y, kui × < y või × = y. Nii saab defineerida mingil hulgal rangete osaliste järjestuste ning mitterangete osaliste järjestuste vahel loomuliku üksühese vastavuse. Seetõttu peetakse sageli enesestmõistetavaks, et kui hulgal on defineeritud mitterange osaline järjestus ≤, siis on defineeritud seal ka sellele vastav mitterange järjestus < ning vastupidi.

### Näited

* Naturaalarvude hulga loomulik järjestus ≤ on osaline järjestus, sest
	1. mis tahes naturaalarvu *a* korral: *a* ≤ *a*
	2. kui mingi naturaalarvude paari *a* ja *b* korral: *a* ≤ *b* ja *b* ≤ *a*, siis *a*=*b*.
	3. kui mingite kolme naturaalarvu *a*, *b* ja *c* korral *a* ≤ *b* ja *b* ≤ *c*, siis *a* ≤ *c*.

Naturaalarvude loomulikule mitterangele osalisele järjestusele ≤ vastab seejuures naturaalarvude loomulik range osaline järjestus <.
* Mistahes hulga potentshulgal defineeritud alamhulgaks olemise seos ⊆ on osaline järjestus.

Vaata ka
--------

* järjestatud paar
* osaliselt järjestatud hulk (järjestatud hulk)
* täielik järjestus
* lineaarne järjestus
* kvaasijärjestus
* leksikograafiline järjestus
**Osara lagendikud** (soome keeles **Osaran aukeat** või **Osaran aukot**) on Soomes Kainuu maakonnas, Põhja-Pohjanmaa maakonnas Pudasjärvi linnas ja Lapi maakonnas Posio vallas paiknevad lageraiealad, mis olid omal ajal Euroopa suurimad. Raietegevus sealkandis algas pärast Teist maailmasõda 1940. aastate teisel poolel ning jätkus 1960. aastate lõpuni. Ühtekokku langetati sel ajavahemikul metsa enam kui 20 000 hektarilt. Puitu saadi rohkem kui 1,2 miljoni kuupmeetrit.

Nimi *Osara lagendikud* tuleneb Soome metsavalitsuse toonase tegevdirektori Nils Osara nimest, ehkki lageraie algas juba tema eelkäija Mauno Pekkala ajal.

Kriitika
--------

Lageraie Osara lagendikel pälvis algusest peale tugevat kriitikat. On kardetud, et tühermaad muutuvad tundraks. Metsa taastumise probleeme on seotud ka seemnematerjali liialt lõunapoolse päritoluga. Mõnes piirkonnas ongi tulnud metsa korduvalt istutada.

Praegune olukord
----------------

Nüüdseks kasvab Osara lagendikel 12–14-meetrine tihe puistu. Noor ühetasane männik ulatub silmapiirini. Enamik alast jõuab peagi esimese harvenduseni. Osal raiealast on noorendik siiski veel üsna madal.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2011. Vaadatud 12. detsembril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit fi:Osaran aukeat seisuga 12. detsember 2011.*

Välislingid
-----------

* Maatilan Pirkka: "Osaran aukeat ovat tänään luontoaktivistien Waterloo"
* Sampsa Oinaala: "Osaran aukeat eivät kelpaa menestystarinaksi" (Ökometsandustalude liit ja Põhja-Pohjanmaa hea metsakasvatuse ühistu)
**Olev Lugus** (12. märts 1935 Sangaste – 27. juuni 2014) oli eesti majandusteadlane.

Ta lõpetas 1949. aastal Restu 7-klassilise kooli, 1952. aastal Valga Arve- ja Plaanindustehnikumi (tööstusettevõtete plaanija erialal). 1962. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli tööstusökonoomika erialal. 1971. aastal kaitses ta väitekirja "Puidu kompleksse kasutamise põhisuunad ja majanduslik efektiivsus Eesti NSV-s" ja sai majandusteaduse kandidaadi kraadi.

Aastatel 1952–1953 töötas ta Pärnu oblasti Plaanikomisjoni tööstussektoris ökonomistina. Aastatel 1953–1962 töötas ta Puidutöötlemiskombinaadis Viisnurk vaneminseneri, tsehhi- ja osakonna juhatajana. Aastatel 1962–1998 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudis nooremteadurina, vanemteadurina, tööstusökonoomika sektori juhatajana, teadusdirektorina ning aastatel 1989–1998 direktorina. Aastatel 1998–2000 oli ta Eesti Tööandjate ja Tööstuse Keskliidu majandusnõunik.

Ta on uurinud Eesti metsakompleksi arengut, on analüüsinud metsaressursside kasutamist ja arenguperspektiivi. Ta on analüüsinud Eesti majanduse arengut, olnud tegev Eesti majanduse arengu perspektiivide uurimise ja majandusmehhanismi reformimise alal. Ta oli tegev IME projekti väljatöötamise ühe juhina majanduse instituudis ja valitsuskomisjonis. Ta on pidanud loenguid nii Eestis kui ka välisriikides Eesti majanduse arengust ja sõlmprobleemidest.

Olev Lugus suri 27. juunil 2014 ja ta maeti 3. juulil 2014 Rahumäe kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1981 orden Austuse märk
* 1987 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1994 Eesti teaduspreemia

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. märts 2016. Vaadatud 4. juulil 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Rehessaare rändrahn 2008. aastal
Rehessaare rändrahn 2003. aastal
**Rehessaare rändrahn** ehk **Saunasaare kivi** (ka *Rehessaare Suurkivi, Saunakivi*) on graniidist hiidrahn, mis asub Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Aegviidust mõned kilomeetrid lõuna pool Kõrvekülas, Mägede küla piirist 400 m ida pool metsade keskel.

Ümbermõõt 26,0 m, pikkus 10,0 m, laius 4,9 m ja kõrgus 5,2 m. Maht on umbes 170 m3.[*viide?*]

Rahn on püstprisma kujuga, selle lagi on kallak. Küljed on püstloodsed, kohati väikese negatiivse kallakusega, väljaarvatud kirdepoolne, mis on üle 40° kallak. Loodepoolne ülaosa on sarnaneb viilkatusele. Rahnus esineb kallak- ja püstlõhesid, kaguküljel on näha peaaegu horisontaalselt kulgev lõhe. Lagi on sammaldunud üle poole pinnast. Seal esineb vagusid ja väikeseid lohke. Püstloodsed küljed on kattunud samblikega ja laiguti samblaga.

Rahvajutu järgi on Rehessaare ehk Reisaare Suurkivi visanud siia Kalevipoeg. A. Saare järgi narrinud kord siitkandi vembumees Saunassaare Siim (Saunassaare talu asus Mägede küla põhjaosas) Kalevipoega. Viimane vihastanud, võtnud Aegviidust paraja kivi, mille tahtnud Saunassaarde virutada. Viskajal aga jalg libastunud lehmasõnnikul ning kivi kukkunud hoopis nüüdsesse Suurekivi saarde.

Rahn on alates 1959. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Kõrvemaa maastikukaitseala territooriumile.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. ↑  Pirrus, Enn (2009). *Eestimaa suured kivid*. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus.
2. 1 2  "Rehessaare Suurkivi". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 27.12.2022.
3. ↑  "Rehesaare rändrahn". *Keskkonnaportaal*. Vaadatud 28.12.2022.

Välislingid
-----------

* Rehessaare Suurkivi ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Rehessaare rändrahn keskkonnaportaalis
**Aleksander Pergament** (vene keeles Александр Викторович Пергамент; 18. juuni 1906 Peterburi – 1969 Leningrad) oli juudi rahvusest Vene lavastaja.

Aastatel 1934–1956 oli ta Punalipulise Balti Mere Laevastiku teatri kunstiline juht. 1956–1958 oli ta Leninliku Komsomoli nimelise Leningradi Riikliku Teatri pealavastaja ja 1958–1961 Petroskoi teatri pealavastaja. 

1961. aastast oli ta Leningradi Kultuuriinstituudi dotsent ja lavastuskateedri juhataja.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli näitleja Jevgenija Tserebilko (1913–1985).

Ta on maetud Peterburi Bogoslovski kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1942 Vene NFSV teeneline kunstnik
* 1948 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri
* 1951 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1952 Vene NFSV teeneline kunstitegelane
* 1959 Vene NFSV rahvakunstnik

Viited
------

1. ↑  "Лисак, Григорий Семенович. Чтобы помнили" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. september 2017. Vaadatud 22. oktoobril 2017.
2. ↑  Eesti NSV Teataja, 24, 1948
**Seksisõjad** ehk **feministlikud seksisõjad** või **lesbide seksisõjad** on feministlikus liikumises ja lesbide kogukonnas 1980. aastatel alguse saanud põhimõttelised vaidlused naisõigusluse seisukohtade üle seksuaalsuse, pornograafia, prostitutsiooni, transvestiitide jm seksuaalsusega seotud küsimustes. Hinnangud seksuaalsuse ja seksuaalsete praktikate küsimustes tõusid feminismi huviorbiiti 1970. aastate lõpul ja 1980. alguses, viisid kolmanda laine feminismi tekkimiseni ning on osaks feminismi puudutavatest debattidest tänapäevalgi.

Seksi jaatav ehk *pro-sex* feminist Ellen Willis 1970ndate lõpul
Algul olid vaidluse osapoolteks pornovastased feministid nagu Andrea Dworkin ja Catharine MacKinnon ning sekspositiivsed feministid nagu Ellen Willis. Seksisõdade alguse määratlemisel osundatakse Ameerika Ühendriikide organisatsiooni National Organization for Women seisukohta 1980. aasta oktoobrist, et "pederastia, pornograafia, sadomasohhismi ja avaliku seksi" näol on tegu "ärakasutamise, vägivalla ja eraellu tungimisega" ja mitte "seksuaalsete eelistuste või orientatsiooniga". Vaidlused pornovastaste ja sekspositiivsete feministide vahel viisid esimeste eemaldamiseni Barnardi Kolledži konverentsilt seksuaalsuse teemal 1982. aastal, millele pornovastased reageerisid meeleavalduste korraldamisega konverentsi toimumiskoha juures.

Vaata ka
--------

* Libustamine
**Sektor** (ladina keelest, *sector* tähendab "äralõikaja") on mõiste geomeetrias (täpsemalt Eukleidilises geomeetrias), mis tähistab tervikust radiaalselt eraldatud osa. Ringi sektor on kahe raadiuse vaheline osa ringist. Kera sektor on osa kerast, mis kuulub niisugusesse pöördkoonusesse, mille tipp paikneb kera keskpunktis. Kõige üldisemalt võib sektorit defineerida ka kui tasandil joonega piiratud kujundi osa, mille eraldavad kaks selle kujundi sisepunktist (sektori tipust) lähtuvat kiirt.

Ringi sektor
------------

Roheline pind on ringi sektor. L on sektori kaare pikkus. r on ringi raadius. {\displaystyle {\theta }} (Teeta) tähistab raadiuste vahelist nurka.
Ringi sektor on kahe raadiuse vahele jääv osa ringist. Kui nurk raadiuste vahel (kesknurk) on sirgnurk (180 kraadi), siis moodustuvad 2 võrdset sektorit, poolringi.

Kui teada sektori nurka radiaanides, siis saab leida sektori pindala valemist:
{\displaystyle S=\pi r^{2}\,{\frac {\theta }{2\pi }}={\frac {r^{2}\theta }{2}}}

S on ringi sektori pindala, {\displaystyle {\theta }} on raadiuste vaheline nurk radiaanides. 

Kuna pöördkoonuse külgpinna laotus on samuti ringi sektor, siis avaldub sektori pindala ka teisel moel. Sel juhul on tarvis teada sektori kaare L (see on ühtlasi koonuse põhja ümbermõõt) pikkuse ringjoone raadiust. Olgu selle tähistus R. Külgpinna pindala avaldub valemiga:

{\displaystyle ~S=\pi Rr,\,}
kus *R* on põhja raadius ja *r* on koonuse moodustaja (tipu kaugus koonuse põhjaks oleva ringjoone punktist).

Kuna sektoritega saab ilmekalt ja piltlikult esitada osa ja terviku (ring) suhteid, siis kasutatakse sektoriteks jaotatud ringi tihti erinevate statistiliste andmete protsentuaalseks esitluseks. Sellist andmete esitlust nimetatakse sektordiagrammiks või ringdiagrammiks.

Kera sektor
-----------

Kera sektor (sinine)
Kera sektor on tipuga kera keskpunktis paiknevasse koonusesse kuuluv osa kerast. Kera sektorit mõõdetakse steradiaanides.
Kera sektori ruumala:

{\displaystyle V={\frac {2\pi r^{2}h}{3}}\,.}

Viited
------

1. ↑  Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
Bárðarbunga vulkaan 2014. aastal
**Bárðarbunga** on Islandil Vatnajökulli liustiku all asuv kihtvulkaan. Tänu oma kõrgusele 2009 meetrit üle merepinna on tegemist Hvannadalshnjúkuri järel kõrguselt teise Islandi mäega. Bárðarbunga on osa suurimast vulkaanilisest süsteemist, mille pikkuseks peetakse ligi 200 km ning laiuseks kuni 25 km.

Kirjeldus
---------

Bárðarbunga on liustikualune kihtvulkaan, mille kraater on ligikaudu 70 ruutkilomeetrit suur, kuni 10 km lai ja umbes 700 m sügavune. Vulkaan on kaetud jääga, mis varjab liustikuga täidetud kraatri.

Kõrvalise asukoha ja harvade pursete tõttu oli vulkaan varem vähetuntud. 

Hiljutised uuringud on näidanud, et mitu tefra kihti, mida varem peeti teistest vulkaanidest pärinevateks, pärinevad ikkagi Bárðarbunga vulkaanist.[*viide?*]

Vulkaani jätkuvat aktiivsust kinnitab pidev seismiline aktiivsus mitme viimase aasta jooksul.

Varasemad pursked
-----------------

Läbi ajaloo on vulkaani suured pursked toimunud iga 250–600 aasta järel: teada on pursked aastatest 870, 1480 ning hulk purskeid aastatest 1701–1864. Umbes 8500 aastat vana Þjórsá laava on maakera suurim holotseeniaegne laavavool: laavavoolu kogumaht on 21–30 kuupkilomeetrit ja see katab ligikaudu 950 ruutkilomeetri suuruse ala. Bárðarbunga suurima purske vulkaanilise plahvatuslikkuse indeks oli 6 ning viimase 10 000 aasta jooksul on toimunud palju väiksema suurusega purskeid.

Aktiivsus 21. sajandil
----------------------

2010. aasta septembris leidis Bárðarbunga lähistel aset sari maavärinaid ning 26. septembril registreeriti kokku üle 30 maavärina, millest suurimate magnituud oli 3,5 ja 3,7.

2014. aasta augustis leidis aset järjekordne maavärinate seeria ning 16. ja 17. augustil loendati vähemalt 1155 maavärinat, millest suurim oli magnituudiga 4,5. Mõni päev hiljem evakueeriti vulkaani ümbritsevatelt aladelt rohkem kui 300 inimest. 29. augustil, varsti pärast keskööd, hakkas vulkaan purskama ja õhuruum vulkaani kohal suleti.

Vaata ka
--------

* Vulkaanide loend

Viited
------

1. 1 2  Global Volcanism Program | Bárdarbunga. Vaadatud 18.06.2009.
2. ↑  Rei. Just To Let You All Know. Daily Kos. 17.08.2014.
3. ↑
4. ↑
5. ↑  Islandil evakueeriti Bardarbunga vulkaani ümbritsevad alad. uudised.err.ee, 21.08.2014.
6. ↑  Island sulges purskama hakanud vulkaani kohal õhuruumi. Postimees, 29.08.2014.

Välislingid
-----------

* Michigan Tech Geological Engineering and Sciences – Bárðarbunga/Grimsvötn Volcanoes
* Vatnajökulli piirkonna seismiline aktiivsus
**Bálint Máté Vécsei** (sündinud 13. juulil 1993 Miskolcis) on Ungari jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Ungari kõrgliigaklubis Ferencváros ja Ungari jalgpallikoondises.

Ungari kõrgliigas debüteeris ta 2011. aasta mais Budapesti Honvédi meeskonnas. Klubi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2012/13.

2015. aasta augustis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Bologna, kuid ei mänginud seal kordagi. Hooajal 2015/16 oli ta laenul Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Lecce. 2016. aasta juulis läks ta laenule Šveitsi kõrgliigaklubisse Lugano. Ta jäi Luganosse laenule veel ka järgmiseks hooajaks ning sõlmis 2018. aastal klubiga püsiva lepingu.

2019. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Ferencvárosiga. Ferencvárosiga on ta tulnud Ungari meistriks kolm korda.

Ungari jalgpallikoondises debüteeris 4. juunil 2014 sõprusmängus Albaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 12. novembril 2021 MM-i valikmängus San Marino vastu.

Saavutused
----------

Ferencvárosi TC
* Nemzeti Bajnokság I: 2019–20, 2020–21, 2021–22
* Magyar Kupa: 2021-22

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 6.7.2022)
Piirkonna asend Sitsiilias
**Barbagia di Nuoro** (ka *Nuorese*, murretes *Su Nugorèsu, Su Nuorèsu*) on ajalooline piirkond Itaalias Sardiinia saare kirdeosas.

Piirkonnas on kümme Nuoro provintsi valda: Bitti, Lula, Nuoro, Onanì, Oniferi, Orani, Orotelli, Orune, Osidda ja Ottana. Barbagia di Nuoro piirneb Baronie, Montacuto, Gocèano, Marghine, Barbagia di Ollolai ja Ogliastra piirkonnaga.

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib eraldunud usulisest rühmitusest; sõna teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Sekt (täpsustus).* |

---

**Sekt** ehk **usulahk** (ladina sõnast *secta*) on usuline rühmitus, mis vastandab end kõigile teistele (nn "maailmale") ja allub rangele ainujuhtimisele (juhikultus). Sekt võib üheaegselt tähistada lihtsustatud usulist, filosoofilist või poliitilist ideoloogiat, kui ka seda ideoloogiat järgivat inimeste ühendust. Eesti keeles kasutatakse sõna peamiselt rangelt juhitud inimeste rühma kohta.

Sekt võib olla mõnest suuremast ja vanemast usundist lahku löönud. Sekti õpetuses ja rituaalides on palju ühist usundiga, millest ta lahku lõi, kuid teatud õpetusepunktides on erinevusi. Sektide eraldumine usundite küljest on olnud aegade vältel tavaline nähtus.

Ajalugu
-------

Sõna *secta*, millest sõna "sekt" pärineb, tähendas algselt mõtte- ja eluviisi ning tuleneb sõnast *sequor* 'järgin', mitte sõnast *seco* 'lõikan', nagu tavaliselt arvatakse. Sõna *secta* oli kreeka sõna *haírēsis* 'valik, mõtteviis' tõlkevaste. 

Antiikajal nimetati sektideks filosoofilisi ja usulisi rühmitusi ning sellel sõnal puudus negatiivne kõrvaltähendus. Ka esimesi kristlasi kui juutluse suunda nimetati neutraalses mõttes natsareenide sektiks. Tollal võis sektiks nimetada esseene (vastandusid maailmale ja olid range sisekorraga). Variserid ja saduserid olid erakonnad. 

Paulus kasutab oma kirjades sõna *haírēsis* kogudusesiseste lõhede tähistamiseks (näiteks 1Ko 1:10: *Ma kutsun teid üles, vennad, meie Issanda Jeesuse Kristuse pärast, et te kõik räägiksite ühtviisi ja et teie seas ei oleks lõhesid, vaid et te oleksite ühte liidetud samas meeles ja samas nõus.* Ta taunib lõhesid kui niisuguseid, andmata eelistust mingile kindlale suunale. 

Hilisantiikses kristluses hakati sõna *haírēsis* üha enam kasutama kõrvalekallete kohta üksteisega osadusühtsuses olevate kristlike koguduste ühisest õpetusest. 4. sajandil hakati kirikus seda sõna kasutama 'eksiõpetuse' tähenduses. 

Keskaegse katoliku kirikus oli selles tähenduses käibel sõna *secta*. Näiteks luterlasi nimetati *secta lutherana* ning katoliku kirik on veel 20. sajandilgi nimetanud protestantlikke kirikuid sektideks.

Sotsioloogia
------------

Sotsioloogias nimetatakse **sektiks** usulist rühmitust, millel on ümbritseva ühiskonnaga pingeline vahekord, kuid mille uskumused on selle ühiskonna seisukohast enam-vähem traditsioonilised. (Kui ka uskumused on uudsed, siis räägitakse kultusest.) Sektid selles sotsioloogilises mõttes on tavaliselt konservatiivsed ning taotlevad religiooni puhtuse taastamist. 

Tavakeeles mõeldakse **sekti** all väikest usulist rühmitust, mis on kõneleja arvates ühiskonnale ohtlik.

**Sekti põhilised tunnused:**

* autoritaarne juhtimine
* 100%ne lojaalsusnõue
* ülelihtustatud maailmapilt
* karistused "reeglite" rikkumise eest
* ajupesule omased mõjutusvahendid
* inimõiguste rikkumine ja isikuvabaduste piiramine

Vaata ka
--------

* Usulahk
* Ketserlus
* Hereesia
Vaišvydava
**Vaišvydava** on küla Leedus Kaunase rajoonis Samylai vallas. Küla asub Kaunase linna serval, seal asub Kaunase veehoidla regionaalpargi halduskeskus. Seal asub ka hobusekasvatus.

Ajalugu
-------

Legendi kohaselt kuulunud sealsed maad vürst Vaišvidasele, kes rajanud sinna kivist lossi. Kirjalikes allikates mainitakse Vašvydavat esimest korda aastal 1384. Aastal 1694 kuulusid sealsed maad Marvelė mõisale, ent linnaosa aladel on asunud ka Vaišvydava mõis.

Esimese maailmasõja järel kuulusid sealsed maad Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1960 rajati Kaunase hüdroelektrijaam. Veehoidla rajamisega seoses liideti Vaišvydavaga osa Pakalniškiai külast.

Küla alale kujunes Kaunase äärelinn, mille elanike arv oli aastaks 1987 paisunud 1271 inimeseni. Seejärel liideti osa külast Kaunasega, kus selle alad moodustavad Vaišvydava linnaosa.

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 16.09.2018.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2017. Vaadatud 16. septembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  „Kauno marios". Paruošė Lietuvos TSR paminklų apsaugos ir kraštotyros draugijos Kauno skyrius // Vilnius, „Mokslas", 1981. 69 psl.
4. ↑  Vaišvydava. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 4 (Simno-Žvorūnė). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1988. 424 lk.

Välislingid
-----------

* Küla portaalis vietoves.Lt
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on rüütlimõisast; kirikumõisa kohta vaata Vaivara kirikumõis* |

---

Mõis Siewershof (vene keeles *Сиверсгофъ*) Narva jõe piirkonna 1770. aasta kaardil
**Vaivara mõis** (saksa keeles *Waiwara*, teised nimed *Siivertsi*, *Siewershof*) oli rüütlimõis Vaivara kihelkonnas Virumaal.

Mõis asutati 18. sajandi keskel.

Vaivara mõisahoone asus Sinimägedest idapoolseima - Lastekodumäe keskel. Vaivara mõisahoone kuulus kuni 1919. aasta riigistamiseni von Korffidele, 1920.-30. aastatel tegutses hoonetes lastekodu. 

16. augustil 1941, süütasid Vaivara mõisahoone Narva jõe taha taganevad hävituspataljonlased. Oru lossi süütasid hävituspataljonlased taganemisel juba 13. augustil 1941.

Vaata ka
--------

* Sievers (aadlisuguvõsa)
* von Korff

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 27.01.2016)
2. ↑  Vaivara mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 27.01.2016)

Välislingid
-----------

* Vaivara mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Vaivara kihelkond

**Kirik**: Vaivara kirik  

**Mõisad**: Arumäe mõis | Auvere mõis | Hanelu mõis | Hermamäe mõis | Jaama mõis | Joala mõis | Juhkentali mõis | Kudruküla mõis | Laagna mõis | Meriküla mõis | Mustajõe mõis | Olgina mõis | Perjatse mõis | Puhkova mõis | Pähklimäe mõis | Repniku mõis | Siivertsi mõis | Suur-Soldina mõis | Tuulukse mõis | Türsamäe mõis | Uus-Sõtke mõis | Vaasovi mõis | Vaivara kirikumõis | Vaivara mõis | Vallisaare mõis | Vana-Sõtke mõis | Vasknarva mõis | Väike-Soldina mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib meditsiini mõistest; bioloogia mõiste kohta vaata artiklit Ellujäämus* |

---

**Elumus** (*elulemus* pole soovitatav) on ajavahemik, mille raskelt haige (näiteks vähihaige, HI-viirusega patsient) võib kas ravimite ja/või ravimeetodite, elundi transplantatsiooni või muude meditsiinivõtete rakendamisega juurde võita elueapikendusena võrreldes statistiliste analüüside põhjal prognoositud eluea pikkusega. 

Terminit "elumus" ei kasutata üksnes surmalt juurde võidetava ajaperioodi kohta, vaid võidakse kasutada ka näiteks elundi või meditsiiniseadmete (näiteks südamerütmuri) transplantatsiooni järgse ajaperioodi märkimiseks. 

Elumus on eeskätt meditsiinistatistikas kasutatav kategooria, mille väljenduses sisalduvad mitmed patsiendist mitte sõltuvad tegurid nagu haiguse diagnoosimine, ravimid, elukvaliteet jpm. 

Enim seostatakse elumust elutabeliga. Vähihaigete elumuses eristatakse tegelikku ja suhtelist elumust.

Elulemus *vs.* elumus
---------------------

Varem kasutatud terminit "elulemus" pole "Eesti õigekeelsussõnaraamatusse" kantud, küll aga on ÕS 2013-s märksõna "elumus" ja vastav tegusõna "eluma". "Meditsiinisõnastikus" suunatakse kasutaja märksõnalt "elulemustabel" ümber märksõna "elutabel" juurde.

Vaata ka
--------

* Haigusvaba elumus
* Progressioonivaba elumus (PFS)
* Viie aasta suhteline elumusmäär (VSE)
* Üldine elumus (OS)

Viited
------

1. ↑  Novaator, Vähihaiged tarbivad nende tervisele ülimalt ohtlikku noni-mahla, 8.07.2010, veebiversioon (vaadatud 21.07.2014)
2. ↑  Maris Makko, Keelemõte: Teeme ise uue sõna?[*alaline kõdulink*], 24. märts 2007. veebiversioon (vaadatud 21.07.2014)

Välislingid
-----------

* Tiiu Aareleid, Pille Härmaorg, Margit Mägi, Vähihaigete elulemus Eestis ja teistes Euroopa riikides (EUROCARE-3 projekt), Eesti Arst 2005; 84 (3): 151-156, veebiversioon (Vaadatud 21.07.2014)

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Überlebensrate seisuga 21.07.2014.*
**Koorküla vald** (saksa keeles *Korküll*) oli vald Viljandimaal) Helme kihelkonnas ja Valga maakonnas. Helme kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Jeti küla aladel.

Eesti haldusjaotus 1925. aastal
Valla pindala oli 57 km² ja elanikke oli 754 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866–1939.

1921. aastal arvati Koorküla vald Valga maakonna koosseisu.

Vallas oli 128 talundit ja need kasutasid 2964 ha maad. Vallamaja asus tänapäeva Möldre küla aladel.

Vallas asus Koorküla asundus. Valla alale jäid Koorküla ja Asu mõis.

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Koorküla valla maa-alast; osaliselt senise Helme valla maa-alast; osaliselt senise Patküla valla maa-alast; osaliselt senise Jõgeveste valla maa-alast; osaliselt senise Lõve valla maa-aladest; osaliselt senise Holdre valla maa-aladest Helme vald.

Viited
------

1. 1 2  *Eesti entsüklopeedia.* 5. köide: *KONJ–LÕUNA.* Tallinn: Valgus, 1990, lk 38.
2. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
3. 1 2 3  *Eesti Entsüklopeedia.* 4. köide: *Jaapan–Käolina.* Tartu: Loodus, 1934, lk 1054.
4. 1 2  Koorküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 21.02.2016)
5. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
6. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938

Välislingid
-----------

* Koorküla vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
**BMW 132** oli 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Saksamaal 1933. aastal.

Arendus ja tootmine
-------------------

1928. aastal alustas BMW litsentsi alusel Pratt & Whitney R-1690 Hornet õhkjahutusega tähtmootori seeriatootmist. BMW 132 oli sisuliselt Horneti meetermõõdustikku viidud ja täiustatud versioon, mille tootmist BMW alustas 1933. aastal. Kuna mootor oli mõõtmetelt väga lähedane Pratt & Whitney Horneti mootorile, siis kasutasid saksa lennukitöösturid võimalust pakkuda oma lennukeid ekspordiks kas BMW või Pratt & Whitney mootoritega. Näiteks Junkers Ju 52 oli võimalik soovi korral emma-kumma mootoriga tellida. 

Mootorist oli tootmises mitu versiooni, tsiviilkäibes olnud mootorid olid karburaatoritega, Luftwaffe tarbeks toodeti alates 1937. aastast ka otsesissepritsega mootoreid. Teise maailmasõja puhkedes oli BMW 132 lahingulennukitel asendatud juba uuemate ja võimsamate mootoritega. Junkers Ju 52 tarbeks toodeti seda aga edasi kuni 1945. aastani. Kõigist versioonidest kokku toodeti üle 21 000 BMW 132 mootori.

Kasutus lennukitel
------------------

* Dornier Do 17 P
* Junkers W 34 hi.
* Junkers Ju 46
* Junkers Ju 52
* Junkers Ju 86
* Junkers Ju 90
* Junkers Ju 160
* Arado Ar 95
* Arado Ar 195
* Arado Ar 196
* Arado Ar 197
* Heinkel He 114
* Heinkel He 115
* Henschel Hs 122
* Henschel Hs 123
* Henschel Hs 124
* Blohm & Voss BV 141A
* Dornier Do 18L
* Blohm & Voss Ha 137A
* Blohm & Voss Ha 140
* Blohm & Voss BV 142
* Focke-Wulf Fw 62
* Focke-Wulf Fw 200

Tehnilised andmed
-----------------

|  | Silindri läbimõõt(mm) | Kolvi käik(mm) | Töömaht(l) | Surveaste | Reduktor-(i) | Pikkus(mm) | Läbi-mõõt(mm) | Tühimass(kg) | Stardivõimsus(hj/pööretel) | Püsivõimsus(hj/pööretel) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 132 A | 155,5 | 162 | 27,7 | 6,0:1 | puudub | 1270 | 1405 | 430 | 725/2050 | 550/1930 |
| 132 Dc | 155,5 | 162 | 27,7 | 6,5:1 | 1,613 | 1411 | 1380 | 525 | 850/2450 | 550/2100 |
| 132 F | 155,5 | 162 | 27,7 | 6,5:1 | 1,613 | 1256 | 1372 | 525 | 800/2350 | 650/2200 |
| 132 J | 155,5 | 162 | 27,7 | 6,5:1 | 1,38 | 1256 | 1372 | 525 | 960/2550 | 715/2200 |
| 132 K | 155,5 | 162 | 27,7 | 6,5:1 | 1,38 | 1256 | 1372 | 525 | 960/2550 | 715/2200 |
| 132 M | 155,5 | 162 | 27,7 | 6,5:1 | 1,613 | 1256 | 1372 | 525 | 865/2450 | 670/2250 |
| 132 N | 155,5 | 162 | 27,7 | 6,5:1 | 1,613 |  |  | 525 | 865 |  |
| 132 T | 155,5 | 162 | 27,7 |  |  |  |  |  | 730 |  |

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **BMW 132** |
**BMW** **M21** mootor on vedelikjahutusega 6-silindriline reasasetusega diiselmootor, mida toodeti 1983–1991 Austrias Steyr-Daimler-Puchi mootoritehases. See oli BMW esimene diiselmootor.

1973. aasta naftakriisi tõttu otsustas BMW arendada mootori, mis oleks nii võimas kui ka kütusesäästlik. Võttes aluseks M20 bensiinimootori, hakkasid BMW insenerid 1975. aastal arendama M21-diiselmootorit.

1983. aasta Frankfurdi autonäitusel esitles BMW esimest M21-mootoriga autot, milleks oli E28 kerega 524td. Tippkiirusega 180 km/h, 0–100 kiirendusega 12,9 sekundit ja kütusekuluga 7,1 liitrit 100 km kohta oli see 1983. aastal maailma kiireim seeriatootmises olev diiselauto.

BMW M21D24
Mootor oli saadaval kahes variandis, algselt 1983. aastal oli saadaval vaid turbolaaduriga variant (115 hj, 210 Nm), 1987. aastal suurenes pöördemoment 220 Nm-ni; 1985. aastal tuli välja ka vabalthingav (85 hj, 152 Nm).

Vabalthingavat kasutasid 1985.–1993. aastal E30 kerega 324d ning 1985.–1988. aastal E28 524d.

Turbodiislit kasutasid BMW autodest E28 524td (1983-1988), E30 324td (1985-1993) ning E34 524td (1988-1991).
Kiviloo mõisa härrastemaja
Kiviloo mõisa härrastemaja 2021. aasta aprillis
**Kiviloo mõis** (saksa keeles *Fegefeuer*) oli rüütlimõis Harjumaal Harju-Jaani kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Raasiku valla territooriumile Harju maakonnas.

1584. aastal läänistati mõis piiskop Christian Agricolale.

1842. aastal omandasid mõisa Stackelbergid, kelle kätte see jäi kuni 1919. aasta võõrandamiseni, parun Konstantin Karl Otto Woldemar von Stackelbergilt.

Mõisa 19. sajandil valminud puidust härrastemaja põletati 1905. aastal. Selle asemele ehitati uus historitsistlik kivist Kiviloo mõisa härrastemaja, mis on tänini säilinud.

Vaata ka
--------

* Kiviloo piiskopilinnus

Välislingid
-----------

* Eesti Ajalooarhiivi Kinnistute register: Kiviloo mõis (Harju-Jaani khk)
* Kiviloo mõisast Eesti mõisaportaalis
* Külli Koppelmaa "Aastaid lagunenud Kiviloo mõis Raasiku vallas saab taas korda" Sõnumitooja nr 6, 11. veebruar 2004

Harju-Jaani kirik
Harju-Jaani kihelkond

**Kirik**: Harju-Jaani  

**Mõisad**: Anija mõis | Aruküla mõis | Haljava mõis | Kambi mõis | Kaserahu mõis | Kaunissaare mõis | Kehra mõis | Kiviloo mõis | Läti mõis | Paasiku mõis | Peningi mõis | Perila mõis | Raasiku mõis | Rätla mõis | Võhmuta mõis
Põhiheli koos kuue ülemheliga
Viie lihtheli liitmisel saadud liitheli lainekuju
**Liitheli** ehk **liittoon** ehk **kompleksheli** ehk **komplekstoon** (inglise keeles *complex tone*) on heli, mis koosneb paljudest eri sageduse ja amplituudiga lihthelidest.

Tervikust väiksemate osade võnkumine toimub kiiremate (kõrgemate) võnkumise sagedustega ning nii tekkinud helisid nimetatakse ülemhelideks. Põhiheli ja ülemhelisid nimetatakse osahelideks.

Pillikeel on kahest otsast kinnitatud ja selles saavad tekkida vaid teatud lainepikkustega seisvad lained. Lained peegelduvad pillikeele kinnituspunktidest ja selle tulemuseks on omapärane liitvõnkumine. Kõik lubatud lainepikkused saavad levida pillikeeles üheaegselt. Võimalike lainete lainepikkused sõltuvad pillikeele pikkusest ja neid nimetatakse võnkumise harmoonikuteks. 

Joseph Fourier tõestas, et mis tahes keeruka kujuga perioodilist võnkumist saab kirjeldada üksikute erineva sagedusega lihthelide summana. Seega mis tahes kujuga perioodilise võnkumise saab, kui liita omavahel teatud vahekorras lihthelid, mille sagedused suhtuvad nagu täisarvud (1:2:3:4:5). Seda nimetatakse ka Fourier' reaksarenduseks. Saehambakujulise võnkumise saab siis, kui kõik harmoonikud on kindlas vahekorras sageduse ja amplituudiga. Pildil on näha, et teljestiku alguses ajahetkel 0 algab kõigi harmoonikute muutumine ühes suunas. See tähendab, et nende kõigi algfaas on 0°.

Vaata ka
--------

* Lihtheli
* Harmooniline analüüs
* Heli
Finby Kivilabürint Nauvos on tehtud lääne-loode suunas kaldus olevale kaljule. Labürindi läbimõõt on umbes 8 meetrit
Turbalabürint, Dalby, Yorkshire
**Kivilabürindid** ehk **meremeeste mängud**, soome keeles ***jatulintarha***, on soome rahvapärimuse kohaselt nimetus Euroopa eri paikkonnis ehitatud kivist laotud labürintidele, mida Hiiumaal on nimetatud ka meremeeste mängudeks. Vastupidi tänapäeval inimeste hulgas levinud arusaamale labürindist, kui eksitavate keerdkäikudega ehitisest, ei ole kivilabürintides tavaliselt eksitavaid umbradasid. Kivilabürindi ühes ja siis teises suunas keerduvat rada pidi võib käia labürindi sissepääsust alates ilma ekslemata kuni selle keskmeni.

Suur osa Soome kivilabürintidest, mis kõik eranditult asuvad kas Soome mandri rannikualal või saarestikus, on nähtavasti pärit keskajast või on hilisemad, vanimad arvatavasti eelajaloolisest ajast. Võimalik, et kivilabürinte on kasutatud kultuspikadena, aga kindlaid teadmisi selle kohta ei ole. Soome kivilabürintide tegijaiks on rahvasuu pidanud hiide, hiiglase kasvu olendeid (soome keeles *jatuli-jättiläinen*). Veel on olnud kombeks "süüdistada" kummaliste kujundite tegemises naaberküla asukaid, kuna endi looduks neid ei tunnistatud.

Veel on kivilabürintide kohta Soomes kasutatud nimetusi *jättiläisen tie* 'hiiglase tee' ja *jätinpolku* 'hiiurada', *Laiskan-Jaakon rinki* 'Laisa-Jaagu rõngas' ja *Pietarin leikki* 'Peetrilinna mäng'. Samuti on kivilabürinte nimetatud Jeruusalemmaks ja Niniveks, kuna kivilabürindi radadel kulgemist on võrreldud palverännakuga nendesse muistsetesse tuntud linnadesse. Soomele lisaks on teada labürinte ka Rootsis nii rannikul kui ka sisemaal, Eesti saartel, Norras, Koola poolsaarel ja Valge mere saartel. Mujal Põhja-Euroopas on kivilabürintide kohta kasutusel sellised nimetused nagu *Trelleborg*, *Trinneborgs slott*, *Trondheim* ja *Babylon*. Rootsikeelsed nimetused on *jungfrudans* 'neitsitants', 'piigatants', *Trojaborg* 'trooja linn' ja *rundborg* 'ümmargune linn'. Briti saartel on turbast ehitatud samalaadsete labürintide kohta kasutatud nimetusi *Troy Town* ja *Caerdroia*, Saksamaal *Trojaburg*.

Allikad
-------

* Aspelin, J.R.: Jatulintarhat Suomen rantamailla. *Suomen Muinaismuistoyhdistyksen Aikakauskirja II.* 1877.
* Kraft, John: The goddess in the labyrinth. *Religionsvetenskapliga skrifter.* 1985.
* Niemi, Tapani: Merkilliset jatulintarhat. *Tiede 2000* 6/2000, s. 46-50.
* Pietiläinen, Petteri: GIS-analyysi keskiaikaisen Etelä-Karjan jatulintarhoista. *Muinaistutkija* 4/1999, s. 2-17. Helsinki 1999.
* Westerdahl, Christer: Stone maze symbols and navigation. *The International Journal of Nautical Archaeology 24.* 1995.

Kirjandus
---------

* Keskiajan Saaristomeri: jatulintarhat.
* Salaperäiset jatulintarhat. Luontoon.fi.
* Muinaisten jatulintarhojen salattu tarkoitus. Vaasa.fi 13.7.2005.
* Kalju Põllu: Labyrintit.
* Jukka Luoto: Jatulintarha-hanke voi hämärtää aidon ja jäljitelmän rajaa. Turun sanomat 13.8.2009.
* Kuva jatulintarhasta.
* J. Kraft, U. Selirand. Labyrinths in Estonia. - Caerdroia 23 (1990), p.32-37

Vaata ka
--------

* Kootsaare kivilabürint
* Tahkuna kivilabürint
* Aegna kivilabürint
**Liitosake** ehk **komposiitosake** on osake, mis koosneb väiksematekst osakestest. Seega eristab liitosakest elementaarosakesest see, et liitosake omab sisemist struktuuri. Näiteks kvarkidest koosnevaid liitosakesi nimetatakse hadroniteks. Tuntumad liitosakesed ongi hadronid - aatomituuma moodustavad prootonid ja neutronid. Liitosakesena võib käsitleda ka aatomituuma või aatomit ennast.

Seotud olek
-----------

Liitosakeses moodustavad selle komponendid **seotud oleku**. See on seisund, milles ühinenud osakesed käituvad, nagu oleks tegemist iseseisva objektiga. Seetõttu käitub liitosake nagu ta oleks iseseisev osake ja omab kõiki osakesele iseloomulikke tunnuseid ja kvantarve.

Elementaarosakeste puhul tähendab seotud olek sellist olekut, mille puhul kahe osakese vaheline vastasmõju energia on negatiivne. See tähendab, et osakese lammutamiseks koostisosadeks on vajalik täiendavat energiat. Näiteks kui elektron ühineb prootoniga, moodustades vesiniku aatomi, siis on tema energia väiksem kui prootonist eraldi olles. Seega elektroni prootoni küljest lahtirebimiseks on vaja anda talle lisaenergiat.

Hadronid
--------

Hadronid on liitosakesed, mis koosnevad kvarkidest. Hadronid võivad koosneda kas kolmest kvargist (barüonid) või kvargist ja tema antikvargist (mesonid). Kvarkidest moodustatud liitosakeste puhul kehtib reegel, et nende summaarne värvilaeng peab olema neutraalne.

Tuntumad liitosakesed ongi hadronid - aatomituuma moodustavad prooton ja neutron. Kumbki osake on barüon ja koosneb kolmest kvargist. Näiteks prooton koosneb kahest u-kvargist ja ühest d-kvargist ning neutron ühest u-kvargist ja kahest d-kvargist.

Vaata ka
--------

* Elementaarosake
Puhkpilliorkestri Tartu dirigent Margus Kasemaa Eesti taasiseseisvumispäeva tähistamisel Tartu vabadussamba juures, 20. august 2012.
**Margus Kasemaa** (sündinud 29. aprillil 1968) on Eesti dirigent ja orkestrijuht. 

Ta on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia puhkpilliorkestri dirigendina.

Margus Kasemaa juhib Puhkpilliorkestrit Tartu ja selle puhkpillistuudiot, asutas ja õpetab (kunstiline juht tütar Helen Kasemaa) Tartu Rivitrummide Ansamblit ja asutas üleriigilise rivitrummarite suvekooli. Ta on olnud Tartu Laulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht; on Tartu Promenaadimuusika (kontserdisarja) "Emajõe suvi" asutaja, kunstiline juht ja korraldaja ning Tartu Rahvusvahelise puhkpillifestivali "Mürtsub pill" asutajaid, kunstiline juht ja korraldaja. Olnud aastaid Eesti Piirivalve Orkestri muusik ja dirirgent. On palju aastaid olnud Tartus, 24.02. Eesti Vabariigi aastapäeva piduliku tseremoonia dirigent Tartu Tähetroni ees ja 20.08. Eesti Vabariigi taasiseseisvumispäeva tsreremoonia dirigent Tartus Kalevipoja ausamba ees. On Tartu kultuurihoone Seltsingu juhatuse liige ja üks selle ühingu eestvedajaid.

Tunnustus
---------

* 2009 Tartumaa kultuuripärl

Viited
------

1. ↑  Päring inforegister.ee andmebaasis[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* "Tartumaa Kultuuripärl - Margus Kasemaa" Tartumaa kodulehel, 15.01.2010
* Raimu Hanson "Pasunakooride üldjuht kurdab noorte mängijate nappust" Postimees, 13.05.2004
* Margus Kasemaa Rahvakultuuri Keskuse veebilehel