recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja** on likviidsuse suhtarv, mis näitab, kas ettevõtte suudab majandusaasta kohustusi täita. Sellega võrreldakse käibevara ja lühiajalist võlgnevust. Lühiajalise võlgnevusega kattekordajat nimetatakse ka **käibekapitali kordajaks** või lihtsalt **lühiajaliseks kordajaks**.

Valem
-----

{\displaystyle {\mbox{Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja}}={\frac {\mbox{käibevara}}{\mbox{lühiajaline võlgnevus}}}}

Äriline rakendus
----------------

Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja annab ülevaate ettevõtte likviidsusest turul ja võimekust täita kohustusi võlausaldajate ees. Kattekordaja kõlblikkus erineb tööstusharude kaupa, kuid üldiselt peetakse heaks suhtarvu vahemikus 1,5–2. Kui ettevõtte lühiajalise võlgnevuse kattekordaja jääb sinna vahemikku, siis see näitab head lühiajalist finantsseisundit. Kui lühiajalised võlgnevused ületavad käibevara (kattekordaja on alla 1), võib ettevõttel esineda raskusi lühiajaliste kohustuste täitmisega. Liiga suur lühiajaline kordaja võib tähendada, et ettevõte ei kasuta oma käibevara tõhusalt. Samuti võib see näidata probleeme käibekapitali haldamisega. 

Väike väärtus (alla 1) näitab, et lühiajaliste kohustuste täitmine võib olla raskendatud. Kuid väike väärtus ei ole siiski kriitiline probleem. Näiteks kui organisatsiooni pikaajalised väljavaated on head, saab vahel lühiajalisi kohustusi katta pikemaajaliste väljavaadete arvelt. On ärisid, mille lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on tavaliselt alla ühe. Näiteks kui kaupade käive on kiirem kui tasumistähtajad, võib lühiajaline suhtarv olla alla ühe. 

Teisi tegureid mitte arvestades on võlausaldaja jaoks, kes ootab 12 kuu jooksul makset, parem suur kui väike lühiajaline suhtarv, sest suur suhtarv tähendab suuremat tõenäosust, et 12 kuu sisse jäävad kohustused suudetakse täita.

Vaata ka
--------

* Finantsanalüüs
* Maksevõime kordaja
* Maksevõime suhtarvud
Bizeni tehnika
**Bizeni tehnika** (jaapani 備前焼 – *Bizen-yaki*) on Jaapanist pärit keraamikatehnika.

Tehnikat viljeletakse endises Bizeni provintsis tänapäeva Okayama prefektuuri kaguosas.

Tehnika
-------

Põlevasse nõusse lisatakse soolvees leotatud taimi (põhiliselt õlgi), mis keraamikapõletusahjus suurel temperatuuri esemetes tuhastuvad ja jätavad endast savi pinnale omapärase mustri.

Ajalugu
-------

Imbe, Bizeni
Kamakura perioodiga (1185–1333) kujunesid välja Jaapani varasemad keraamikakeskused (Bizen, Tamba, Echizen, Tokoname, Seto ja Shigaraki) ja algas Jaapani keraamika õitseaeg, mis kestab tänaseni.

Tähelepanu hakati pöörama esemete vormi ja pinnatekstuuri looduslähedusele. Nii loodi eeldused ka paljude uute tehnikate, kaasaarvatud Bizeni tehnika, tekkimiseks.

Alaliigid
---------

Bizeni tehnikas valmistatud keraamika jagatakse kuude rühma vastavalt põletustehnikatele ja põletusel ilmnevatele efektidele/vigadele. Nendeks on:

* *Hidasuki* –
* *Goma* – puusöed kokkupuutes anuma pinnaga moodustavad kuumuse mõjul glasuurilaadse korra ja nõnda tekivad nõudele seesamiseemetega sarnanevad laigud.
* *Sangiri* –
* *Botamochi* – nimi on tulnud punaselt riisikoogilt. Väikesem anum on asetatud suurema sisse nõnda, et osa pealispinnast on kaetud. Alad, mis jäävad avatuks põlevad täielikult, kuid alad, mis olid osaliselt kaetud, omandavad punaka värvuse.
* *Fuseyaki* – keraamilised anumad põletatakse avaus allpool. See takistab tuhal nõude sisepinnale laike moodustamast, mis on mõnede nõuliikide puhul soovimatu.
* *Ao bizen* – süsinikurikka põletuskeskkonna tõttu omandavad esemed tumesinaka tooni.

Vaata ka
--------

* Jaapani keraamika

Kirjandus
---------

* Jaapani Käsitööfoorum. *Japanise crafts: A Complete Guide to Today's Traditional Handmade Objects*, Diane Durstoni eessõnaga. ISBN 4-7700-2734-6

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bizeni tehnika** |
**.nl** on Hollandi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 25. aprill 1986.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Björn Afzelius (1994)
**Björn Svante Afzelius** (27. jaanuar 1947 Stensholm, Huskvarna – 16. veebruar 1999 Göteborg) oli rootsi autorilaulude esitaja ning kirjanik.

Ta kasvas üles Hökarängenis (Stockholmi vald) ja Landskronas. 

Aastal 1970 rajas ta Malmös koos Mikael Wiehe ja teistega sotsialistliku rokkansambli Hoola Bandoola Band, mis tegutses 1976. aastani. Hiljem esines ta solistina, osalt ka koos Mikael Wiehega.

Teda mõjutas ameerika rokkmuusika ja ladinaameerika rahvamuusika. Ta kirjutas nii poliitilisi kui ka armastuslaule. Tema laulude koguarv on 150. Tema albumeid on müüdud üle 2,5 miljoni eksemplari.

Ta korraldas solidaarsusüritusi, eriti Ladina-Ameerika vabadusvõitlusega. 

Ta suri kopsuvähki ja on maetud Göteborgi Västra kyrkogårdenile.

Albumeid
--------

* "Vem är det som är rädd?" (1974)
* "För kung och fosterland" (1976)
* "Danska nätter" (1982; *live* ansambliga The Globetrotters)
* "Nio liv" (1985)
* "Riddarna kring runda bordet" (1987)
* "Nidaros - Live 1990" (1991)
* "Tusen bitar" (1996)
* "Tankar vid 50" (1997)
* "Elsinore" (1999)

Raamatuid
---------

* En gång i Havanna" (1993, romaan)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**.lr** on Libeeria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
500 meetri lühirajauisutamise meistrivõistlused 2004. aastal Saguenas Kanadas
**Lühirajauisutamine** (inglise ***short track***) on talispordiala, kus võistluspaigaks on hokiväljak ja ringi pikkus on 111,12 meetrit. 

Lühirajauisutamine erineb kardinaalselt tavalisest kiiruisutamisest. Uisutajad kasutavad spetsiaalseid uiske, kindaid, kiivrit ning põlvekaitseid. Kaasvõistleja takistamine ja kehakontaktid on sõidu ajal küll reeglitega keelatud, kuid sellele vaatamata võib näha pidevat trügimist, nügimist ja vahele kiilumist. Kukkumine, protestid, vastuprotestid ja tulemuse tühistamised kuuluvad lahutamatu osana selle ala juurde. 

Ala koordineerib Rahvusvaheline Uisuliit (ISU). Esimesed maailmameistrivõistlused toimusid 1976. aastal. 1988. aasta Calgary olümpiamängudel oli lühirajauisutamine kavas näidisalana. Neli aastat hiljem Albertville'is oli see juba täieõiguslik medaliala. Prantsuse Alpides võisteldi individuaalaselt meeste 1000 m ja naiste 500 m distantsil ning teatevõistluses oli vastavalt 5000 m ja 3000 m pikkune. 1994. aastal Lillehammeris lisandus võistluskavva meeste 500 m ja naiste 1000 m ning 2002. aasta talimängudel Salt Lake Citys uisutasid nii mehed kui naised ka 1500 m.

| * v
* r
Olümpiamängude spordialad |
| --- |
| Suveolümpia spordialad | 

* Aerutamine
* Golf
* Jalgpall
* Jalgrattasport (BMX **·**  Maanteesõit **·**  Trekisõit)
* Judo
* Kergejõustik
* Korvpall
* Käsipall
* Laskesport
* Lauatennis
* Maadlus (Kreeka-Rooma maadlus **·**  Vabamaadlus)
* Maahoki
* Moodne viievõistlus
* Poks
* Purjetamine
* Ragbi
* Ratsasport
* Sulgpall
* Sõudmine
* Taekwondo
* Tennis
* Triatlon
* Tõstesport
* Veesport
	+ Kujundujumine
	+ Ujumine
	+ Veepall
	+ Vettehüpped
* Vehklemine
* Vibusport
* Võimlemine
	+ Iluvõimlemine
	+ Riistvõimlemine
	+ Trampoliinvõimlemine
* Võrkpall
	+ Rannavõrkpall

*Lisatud 2020. aasta olümpiamängude kavva*: 3x3 (korvpall) **·**  Karate **·**  Pesapall/Pehmepall **·**  Rulasõit **·**  Sportronimine **·**  Surfamine |
| Taliolümpia spordialad | 

* Bobisõit/Skeleton
* Jäähoki
* Jääkeegel
* Kelgutamine
* Laskesuusatamine
* Suusasport
	+ Kahevõistlus
	+ Lumelauasõit
	+ Murdmaasuusatamine
	+ Mäesuusatamine
	+ Suusahüpped
	+ Vigursuusatamine
* Uisusport
	+ Iluuisutamine
	+ Kiiruisutamine
	+ Lühirajauisutamine

 |
| Endised olümpiaalad | 

* *Jeu de paume*
* Kriket
* Kroket
* Köievedu
* Lakross
* Mootorpaatide võidusõit
* Pelota
* Polo
* *Rackets*
* *Roque*

 |
**Lõputoit**, ka **pulmakurat** oli pulmade lõpust märkuandev traditsiooniline toit.

Lõputoiduks oli enamasti kapsasupp või lihaga keedetud kapsad, ka klimbisupp või koorega kartulid. Virumaal keetis isamehe naine lõpetuseks putru. Mõnel pool oli lõpumärgiks liha puudumine toidus (vihje, et pulmalised on kogu liha ära söönud). Pulmade lõpetamiseks anti toiduga märku, seda ei lõpetatud n-ö ametlikult.

**Pulmapiitsaks** (näit.Rapla, Martna jne.) kutsuti pulma lõpuks tehtavat soeõlut ehk õllesuppi.

Lõpetamiseks olid ka mitmesugused muud märguanded, näiteks väljast toa seinale koputamine. Kui neist ei piisanud, tõi noorik voki keset tuba ja hakkas ketrama. Kui lõpumärgid antud, oli kombeks lahkuda.

Lõputoit oli ka talgute lõpetamisel pakutav, tavalisest parem toit, enamasti puder.

Viited
------

1. 1 2 3   Ülo Tedre. Pulmasõnastik II
2. ↑   Etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn. 1995. lk 151
3. ↑   Ülo Tedre. Pulmasõnastik III
4. ↑   Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 325
**.nu** on Niue Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Kuigi domeen oli algselt mõeldud kasutamiseks Niuega seotud organisatsioonidele, tutvustati seda kui alternatiivi üldistele tippdomeenidele .com, .net ja .org. Domeeni muutis atraktiivseks kõlaline sarnasus ingliskeelse sõnaga *new* ('uus'), rootsi, taani ja hollandi keeles tähendab *nu* 'nüüd, praegu', seepärast on domeen eriti populaarne just Rootsis, Taanis, Belgias ja Hollandis.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Lüganuse valla lipp 2018
**Lüganuse valla lipp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Lüganuse valla lipp.

2013-2017
---------

Lüganuse valla lipp 2013-2017
Valla lipu tavasuurus on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Lipu värvideks on roheline, kollane ja sinine, kusjuures 1/7 laiune kollane triip paikneb horisontaalselt lipu keskosas.

1993–2013 oli sama lipp Püssi lipuks.

Põhjendus
---------

Roheline sümboliseerib metsa ja puutumata loodust, sinine puhta vee elustavat jõudu ning kollane küpset viljapõldu, iidset põlluharimise traditsiooni ja maapõue rikkusi.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Vallalipp on kohaliku omavalitsuse ja kogukonna tunnus ning see heisatakse (kasutatakse):

1. Alaliselt vallavalitsuse haldushoonel.
2. Ajutiselt valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel pidulikel üritustel.
3. Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
4. Kui valla lipp heisatakse koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, mõne Eesti maakonna, linna, valla või muu lipuga, asub valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul teise riigi või Eesti riigilipust.
5. Valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks valitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel.
6. Vallalipu kasutamise õigus on igaühel järgides käesolevas valla põhimääruses kehtestatud lipu kasutamise korrale.
7. Vallalipu valmistamine toimub ainult vallavalitsuse loal.
8. Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub hävitamisele sündsal viisil.

Lipu ajalugu
------------

Lüganuse valla lipp 1997–2013
### Lüganuse valla lipp aastatel 1997–2013

Lüganuse valla endine lipp kinnitati 9. juunil 1997. Lipuks oli ristkülikukujuline kangas mida läbis diagonaalne, vardapoolsest ülanurgast lehviva otsa alanurka langev 2 ühiku laiune valge triip. Sellest ülespoole jääv kolmnurkne väli oli sinine ning alumine roheline. Sinine värvus sümboliseeris taevast ja vett, samuti vaimsuse võrdkuju, roheline aga loodust, noorust ning lootust. Normaalmõõtmed olid 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.

Valla lipp oli alaliselt heisatud vallamaja ees ning etalonkujutisi säilitati Lüganuse Vallavalitsuse kantseleis.

### Uue lipu valimine

2013. aasta augustis kuulutasid Lüganuse vald, Maidla vald ning Püssi linn välja ühinemisel moodustuva uue omavalitsusüksuse Lüganuse valla sümboolikakonkursi. Selle eesmärgiks oli leida kolmele ühinenud omavalitsusele kõiki ühendav lipp ja vapp. Lõpptulemusena sai ühinenud omavalitsus nime Lüganuselt, vapi Maidla vallalt ja lipu Püssi linnalt.

Vaata ka
--------

* Lüganuse valla vapp
* Maidla valla lipp
* Ida-Viru maakond

Välislingid
-----------

* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Lüganuse vald (endised sümbolid).
**.ms** on Montserrati Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Layla Michelle Moran** (sündinud 12. septembril 1982 Londonis) on Briti liberaaldemokraatlik poliitik. Alates 2017 on ta olnud Suurbritannia parlamendi alamkoja liige, esindades Oxford West and Abingdoni valimisringkonda. 2019. aasta üldvalimistel osutus ta 8 943 hääle suuruse häälteenamusega tagasivalituks.

Moran õppis Imperial College Londonis füüsikat ning töötas enne parlamendis tööle asumist matemaatika- ja füüsikaõpetajana. 2017 sai ta liberaaldemokraatide hariduse kõneisikuks ja alates 2019 erakonna digivaldkonna, kultuuri, meedia ja spordi kõneisikuks.

Isiklikku
---------

Ta defineerib end panseksuaalsena ning on suhtes liberaaldemokraatide endise meediajuhi Rosy Cobbiga. Tema isa James Moran on diplomaat, kes on spetsialiseerunud aasia ja lähis-ida asjadele, ema Randa Moran on Jeruusalemmast pärit kristlik palestiinlane, ema vanaisa oli Palestiina kirjanik Wasif Jawhariyyeh (1897–1972).

Viited
------

1. ↑  "General election 2019: Layla Moran re-elected with larger majority". *BBC*. 13.12.2019.
2. ↑  "Lib Dem MP Layla Moran announces same-sex relationship". *The Guardian*. 2. jaanuar 2020.
P2P-sõlmede võrk, puudub tsentraalne infrastruktuur
**Võrdõigusvõrk**, ka **P2P-võrk** (lühend **P2P** tuleneb ingliskeelsest sõnaühendist *peer-to-peer*; eesti keeles vahel ka *partnervõrk*) on IT-s ja sidetehnikas võrdsete õiguste ja võimalustega võrgusõlmede kogum, milles iga osaline võib algatada sideseansi ning milles töö või ülesanded jaotatakse osalejate vahel ära.

Internetis olevad seadmed saavad moodustada omavahel võrdõigusvõrgu. Tihtipeale erineb võrgusõlmede ühenduskiirus lähimate suurimate lüüside-võrgusõlmedeni. Kasutades Internetti alusvõrguna, suhtlevad sõlmed omavahel sarnaselt Internetis pakettide ruutimisega. P2P kasutamist raskendavad ka tulemüürid ja NAT. Serveri-kliendi süsteemiga võrreldes, kus on ainult üks või paar serverit, saab võrdõigusvõrku pidada töökindlamaks, samas näitas Skype'i supernodide probleem, et ka sellise ülesehituse korral võib probleeme esineda.

Ajalugu
-------

Tsentraliseeritud serveril põhinev mudel

Vaata ka
--------

* Bitcoin
* Hajusarvutus
* Napster
* NAT
* Skype
* Torrent
* UUCP

Viited
------

1. ↑  Skype'i kasutamine on endiselt üle maailma häiritud
2. ↑  Skype'i kordasaamiseks läheb inseneridel veel tunde
3. ↑  Skype´i töö hakkas taastuma
4. ↑  Skype´i kasutamine on üle maailma häiritud
5. ↑  1.4 million Skype supernodes crashed (chart)(video)
6. ↑  Skype downtime today
**Mukura metsakaitseala** on kaitseala Rwanda loodeosas Kongo ja Niiluse veelahkmel.

Kaitseala asub Lääneprovintsis Rutsiro ringkonna alal umbes 20 km kaugusel Kivu järve idakaldast ja 15 km kaugusel Rutsirost.

Ala keskmine kõrgus merepinnast on 2600 meetrit. Aasta keskmine õhutemperatuur on 15 °C ja sademete hulk umbes 1500 mm. Mukuras elab muu hulgas Ida-Aafrika riftivööndis endeemseid linde.

Kaitseala pindala on umbes 16 km². See on järelejäänud osa metsavööst, mis kunagi ulatus Nyungwe metsadest Vulkaanide rahvuspargini. Mukura metsad võeti kaitse alla 1951. aastal; tollal oli kaitstava ala pindala 30 km².

Kaitseala ühel ruutkilomeetril elab kuni 600 inimest, kes kõik on püüdnud ennast kitsastes tingimustes ära elatada. Maa nappuse tõttu on metsi massiliselt põllumaa ja põletuspuu saamiseks maha raiutud, see omakorda on kaasa toonud bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja erosiooni. Riiklike programmide abil püütakse metsa taastada ning selle väärtust inimestele teadvustada.

Välislingid
-----------

* Kaitseala piirid
* IEES, Mukura Forest
**.ls** on Lesotho Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Lõuna-Aafrika ÜRO liigituse järgi (tumeroheline) ja Lõuna-Aafrika Arengukogukond (heleroheline)
**Lõuna-Aafrika** on regioon, mis hõlmab Aafrika mandri lõunaosa.

ÜRO liigituse järgi kuulub Lõuna-Aafrika koosseisu viis riiki: Botswana, Lesotho, Lõuna-Aafrika Vabariik, Namiibia ja Svaasimaa. Neist viiest riigist koosneb ka 1969 asutatud Lõuna-Aafrika Tolliliit.

Loodusgeograafilises mõttes liigitatakse Lõuna-Aafrikaks Aafrika see osa, mis jääb lõuna poole Cunene ja Zambezi jõest. Cunene on Angola ja Namiibia piirijõgi, Zambezi on Sambia ja Zimbabwe piirijõgi. Seega kuuluvad selle määratluse järgi Lõuna-Aafrikasse lisaks eelmises lõigus mainitud riikidele Zimbabwe ja Mosambiigi lõunaosa. Seda liigitust kasutavad paljud faunat käsitlevad raamatud, aga poliitilises, majanduslikus või inimgeograafilises mõttes ei saa seda kasutada, sest see lõikab Mosambiigi kaheks.

1980 asutati Lõuna-Aafrika Arengukogukond, et soodustada koostööd piirkonnas. Sinna kuulub 15 riiki, lisaks ÜRO tunnustatud viiele riigile veel Angola, Kongo DV, Madagaskar, Malawi, Mauritius, Mosambiik, Sambia, Seišellid, Zimbabwe ja Tansaania. ÜRO liigituse järgi kuuluvad need kümme riiki Kesk- või Ida-Aafrikasse.

Loodusvarade poolest on Lõuna-Aafrika väga rikas. Seal on maailma kõige suuremad plaatina- ja üldse plaatinametallide, samuti kroomi, vanaadiumi ja koobalti varud. Peale selle leidub seal uraani, kulda, titaani, rauda ja teemante. Põhilise osa Lõuna-Aafrika ekspordist moodustavad kaevandatud maavarad.

Vaata ka
--------

* Must Aafrika

Maailma piirkonnad

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Aafrika | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** Lääne |
|  | Aasia | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** Kagu **·** Lääne |
|  | Ameerika | Põhja **·** Kesk **·** Kariibi **·** Lõuna |
|  | Euroopa | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** LääneKirde **·** Kagu **·** Edela **·** Loode |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Austraalia jaOkeaania | Austraalia ja Uus-Meremaa **·** Melaneesia **·** Mikroneesia **·** Polüneesia |
|  | Polaaralad | Arktika **·** Antarktika |
|  | Ookeanid | Maailmameri **·** Põhja-Jäämeri **·** Atlandi **·** India **·** Vaikne **·** Lõuna-Jäämeri |

 |
**Lazar** (eestipäraselt ka **Laatsarus**; vene keeles *Лазарь*; kodanikunimega **Aleksandr Nikolajevitš Gurkin**; vene keeles *Александр Николаевич Гуркин*; sündinud 13. märtsil 1969 Staroje Drakino külas, Kovõlkino rajoonis, Mordvas) on Vene Õigeusu Kiriku munk ja vaimulik (piiskop).

27. mail 2009 nimetati ta Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinodi otsusega Narva piiskopiks ja Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku (MPEÕK) Tallinna piiskopkonna abipiiskopiks. Enne seda oli ta olnud Saranski mungakloostri ülem Venemaal. Tema hirotoonia toimus Moskva Päästja Kristuse katedraalis 21. juulil 2009, piiskopiametisse pühitsemise viis läbi Moskva ja kogu Venemaa patriarh Kirill.

30. mail 2011 nimetati ta seoses MPEÕK Narva ja Peipsiveere piiskopkonna moodustamisega Narva ja Peipsiveere piiskopiks.

19. aprillist kuni 3. juunini 2018 oli ta seoses metropoliit Korneliuse surmaga Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku eestseisja kohusetäitja.

Viited
------

1. ↑  Древо: Лазарь (Гуркин)
2. ↑  "Епископ Нарвский и Причудский Лазарь (Гуркин)". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2013. Vaadatud 6. juulil 2013.
3. ↑  В составе Эстонской Православной Церкви образована Нарвская епархия[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Piiskop Lazari elulugu MPEÕK veebilehel *(vene keeles)*
Lawrence Ferlinghetti 2012. aastal
**Lawrence Monsanto Ferlinghetti** (24. märts 1919 – 22. veebruar 2021) oli Ameerika luuletaja, maalikunstnik, ühiskonnaaktivist ja kirjastuse City Lights Booksellers & Publishers kaasasutaja.

Ta kirjutas luulet, ilukirjandust, esseistikat, kunstikriitikat, näidendeid ja filmisüžeesid. Ferlinghetti oli tuntud oma teise luulekogu 1958ndal ilmunud "Meele lunapark" ("*A Coney Island of the Mind"*) poolest, mis on tõlgitud üheksasse keelde ja müüdud üle miljoni eksemplari. Kui Ferlinghetti sai 2019. aasta märtsis 100-aastaseks, kuulutas San Francisco linn tema sünnipäeva, 24. märtsi "Lawrence Ferlinghetti päevaks".

Tunnustus
---------

* 2003 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

Teoseid
-------

* "Meele lunapark", Salv, 2020, tõlkinud Peeter Sauter, ISBN 9789949734122

Viited
------

1. ↑  Brown, Emma (23. veebruar 2021). "Lawrence Ferlinghetti, literary citadel of San Francisco, dies at 101". *The Washington Post*. Vaadatud 23. veebruar 2021.
2. ↑  Howell, Mark (30. september 2007). "About The Beats: The Key West Interview: Lawrence Ferlinghetti, 1994". Abouthebeats.blogspot.com. Vaadatud 18.02.2014.
3. ↑  Veltman, Chloe (20. märts 2019). "City Lights founder Lawrence Ferlinghetti: 'The US isn't ready for a revolution'". *The Guardian*. Vaadatud 24. märts 2019.
**.mr** on Mauritaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Nõukogude Liidu lagunemine** jõustus NSV Liidu Ülemnõukogu ülemkoja, NSV Liidu Ülemnõukogu Vabariikide Nõukogu deklaratsiooniga nr 142-H 26. detsembril 1991. 

Deklaratsioon tunnustas endiste Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide iseseisvumist ja lõi Sõltumatute Riikide Ühenduse (SRÜ). Viis deklaratsioonile allakirjutanut ratifitseerisid selle palju hiljem või pole üldse ratifitseerinud.

25. detsembril astus tagasi esimene ja viimane NSV Liidu President Mihhail Gorbatšov ning teatas oma ametikoha kaotamisest ja volituste, sealhulgas Nõukogude Liidu tuumarakettide laskekoodide, üleandmisest Venemaa Föderatsiooni Presidendile Boriss Jeltsinile. Sama päeva õhtul kell 19:32 langetati Moskva Kremlis viimast korda Nõukogude Liidu lipp ning see asendati revolutsioonieelse Venemaa lipuga.

Vaata ka
--------

* Eesti taasiseseisvumine

Viited
------

1. ↑   NSV Liidu Ülemnõukogu Vabariikide Nõukogu Deklaratsioon nr 142-Н (vene keeles), mis jõustas vormiliselt Nõukogude Liidu lagunemise riigina ja rahvusvahelise õiguse subjektina.
PAOK FC toetajaskond staadionil
**PAOK FC** on Kreeka jalgpalliklubi, mis tegutseb Thessaloníkis. See mängib Kreeka kõrgliigas Super League.

Klubi asutasid 20. aprillil 1926 Konstantinoopolist Thessaloníkisse suundunud Kreeka põgenikud.

PAOK on tulnud Kreeka meistriks kolm korda, hooaegadel 1975–76, 1984–85 ja 2018–19. Kreeka karikavõistlused on võidetud seitsmel korral, viimati 2019. aastal. Hooajal 2018–19 sai PAOK esimeseks Kreeka klubiks, mis on ühel hooajal riigi meistriks tulles jäänud kaotuseta ja võitnud lisaks karikavõistlused. Olympiakóse ja Panathinaikόse kõrval on see üks kolmest klubist, mis ei ole kunagi Kreeka kõrgliigast välja langenud.

PAOK on korduvalt osalenud UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril. Hooajal 1973–74 jõudis PAOK UEFA karikavõitjate karikavõistlustel veerandfinaali.

PAOK on toejate arvu poolest Kreeka kolmas jalgpalliklubi.

Klubi kodustaadion on 29 000 pealtvaatajat mahutav Toumba staadion.

Saavutused
----------

Super League
* **Võitja** (3): 1975–76, 1984–85, 2018–19
	+ Teised kohad (9): 1936–37, 1939–40, 1972–73, 1977–78, 2009–10, 2012–13, 2015–16, 2017–18, 2019–20

Kreeka karikas
* **Võitja** (7): 1971–72, 1973–74, 2000–01, 2002–03, 2016–17, 2017–18, 2018–19
	+ Teised kohad (13): 1938–39, 1950–51, 1954–55, 1969–70, 1970–71, 1972–73, 1976–77, 1977–78, 1980–81, 1982–83, 1984–85, 1991–92, 2013–14

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
Partei lipp
**PAI-Rénovation** (ametlikult **Aafrika Sõltumatuse Partei** (*Parti Africain de l'Indépendance*; lühend PAI)) on Senegali erakond, mis registreeriti 14. augustil 1976. Ta peab end järjepidevaks Aafrika Sõltumatuse Parteiga. 

Partei juht oli 2007. aastani Majhemout Diop (Majhmout Diop).

Eellugu
-------

Algse Aafrika Sõltumatuse Partei 1972. aasta kongressil heideti endine peasekretär Majhmoud Diop välja. 

Püüdes teha lõppu üheparteisüsteemile, andis Senegali Rahvuskogu 9. juulil 1975 seaduse kolmeparteisüsteemi moodustamiseks. Selle järgi pidi riigi poliitilises elus olema esindatud kolm ideoloogiat: liberalism, sotsiaaldemokraatia ja marksism-leninism. Valitsev Senegali Sotsialistlik Partei pidi esindama sotsiaaldemokraatiat ja peamine opositsioonipartei Senegali Demokraatlik Partei liberalismi. 

Aastal 1976 lubati Diopil eksiilist naasta. Ta koondas ruttu oma järgijad ning moodustas **PAI Uuendamise Ajutise komitee**. Tema abiliste seas olid Baba Ndiaye ja Bara Goudiaby. See rühmitus hakkas tegutsema faktiliselt eraldi parteina, mis nimetas end Aafrika Sõltumatuse Parteiks. Parteid hakati kutsuma *PAI-Rénovation* (PAI-Uuendus), et eristada teda algsest PAI-st (mida hüüti *PAI-Sénégal*).

Ajalugu
-------

14. augustil 1976 registreeriti PAI-Rénovation legaalse parteina Aafrika Rahvusnõukogu nime all. Talle anti kolmeparteisüsteemis vasakpartei roll. (PAI-Sénégal registreeriti hiljem (1981, pärast kolmeparteisüsteemi kaotamist Sõltumatuse ja Töö Partei (PIT) nime all.) 

1978. aasta Senegali parlamendivalimistel tuli Diopi PAO kolmandale kohale 3734 häälega (0,3% häältest).

Aastal 1979 ühines PAI-ga partei Ligue Démocratique/Mouvement pour le Parti du Travail Moussa Kane'i juhitud osa.

2001. aasta parlamendivalimistel sai partei 3682 häält (0,20%) ega saanud Rahvuskogus ühtki kohta.

Orientatsioon
-------------

Partei on vasakpoolne (algselt kommunistlik). Ta nimetab end pannegristlikuks, panafrikanistlikuks ja sotsialistlikuks. 

Ta on kuulutanud oma eesmärkideks kõikide mustanahaliste ürituste kaitse, võitluse Aafrika ühtsuse eest ning lõpu tegemise inimese ekspluateerimisele inimese poolt.

Sümbolid
--------

Partei deviis on "Organiseeritus, distsipliin, võitlus" (*Organisation, discipline, combat*). 

Tunnussõnad on *Mom sa reew* (sõltumatus), *Bok sa reew* (ühtsus) ja *Défar sa reew* (rahvuslik ülesehitus, areng). 

Partei värv on punane. Embleemil on ristatud vasar ja kõblas, mille kohal on must viisnurk punasel taustal. Lipul on must viisnurk punasel põhjal.

Organisatsioon
--------------

Partei peakorter on Guédiawayes. 

Partei häälekandjad on ajaleht Monsareew (Momsarev) ja La Lutte.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**.lc** on Saint Lucia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aafrika rahvaste karikavõistlused |
| **Kuld** | 2019 |  |

**Adi Raïs Cobos Adrien Ouahab M'Bolhi** (sündinud 25. aprillil 1986 Pariisis) on Prantsusmaal sündinud Alžeeria jalgpallur, kes mängib väravavahina Saudi Araabia kõrgliiga klubis Ettifaq ja Alžeeria jalgpallikoondises.

Klubikarjääri jooksul on ta muuhulgas mänginud Bulgaaria kõrgliiga klubides Sofia Slavia ja Sofia CSKA, Venemaa kõrgliiga klubis Samara Krõlja Sovetov, Prantsusmaa klubides Gazélec Ajaccio ja Rennesi Stade, Major League Socceri klubis Philadelphia Union ning Türgi kõrgliiga klubis Antalyaspor. Ettifaqis mängib ta alates 2018. aastast.

Alžeeria jalgpallikoondises tegi M'Bolhi debüüdi 28. mail 2010 sõprusmängus Iirimaa vastu. 2019. aastal tuli ta Alžeeria koondisega Aafrika meistriks ning valiti samal turniiril turniiri sümboolsesse koosseisu. Ta on kuulunud Alžeeria koondisse veel kolmedel Aafrika meistrivõistlustel ning 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

| * v
* r
Alžeeria koondis  –  2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Gaouaoui
* 2 Bougherra
* 3 Belhadj
* 4 Yahia (c)
* 5 Halliche
* 6 Mansouri
* 7 Boudebouz
* 8 Lacen
* 9 Ghezzal
* 10 Saïfi
* 11 Djebbour
* 12 Bellaïd
* 13 Matmour
* 14 Laïfaoui
* 15 Ziani
* 16 Chaouchi
* 17 Guedioura
* 18 Medjani
* 19 Yebda
* 20 Mesbah
* 21 Kadir
* 22 Abdoun
* 23 M'Bolhi
* Treener: Saâdane

 | Alžeeria |

| * v
* r
Alžeeria koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Si Mohamed
* 2 Bougherra (c)
* 3 Ghoulam
* 4 Belkalem
* 5 Halliche
* 6 Mesbah
* 7 Yebda
* 8 Lacen
* 9 Ghilas
* 10 Feghouli
* 11 Brahimi
* 12 Medjani
* 13 Slimani
* 14 Bentaleb
* 15 Soudani
* 16 Zemmamouche
* 17 Cadamuro
* 18 Djabou
* 19 Taïder
* 20 Mandi
* 21 Mahrez
* 22 Mostefa
* 23 M'Bolhi
* Treener: Halilhodžić

 | Alžeeria |
Pikk tänav 2 paremal (2010)
**Muinsuskaitseameti raamatukogu** on erialaraamatukogu Muinsuskaitseameti haldusalas. Raamatukogu asub Tallinnas, Pikk tänav 2.

Raamatukogu eesmärk on kultuuripärandi kaitset käsitleva kirjanduse kogumine, säilitamine ja lugejatele kättesaadavaks tegemine. Raamatukogu suurus on umbes 14 500 teavikut. Raamatukogu on avalik ning teenindab kõiki inimesi. Teavikutega saab tutvuda kohapeal või laenutada koju.

Ajalugu
-------

Muinsuskaitseameti raamatukogu on saanud alguse kahest raamatukogust – Teadusliku Restaureerimise Töökoja raamatukogust ning Muuseumide ja Kultuurimälestiste Teaduslik-Metoodilise Nõukogu raamatukogust. Mõlemad raamatukogud anti 1994. aastal üle Muinsuskaitseametile. Teadusliku Restaureerimise Töökoja raamatukogu loomise algatasid 1955. aastal kunstiajaloolased Helmi Üprus ja Marta Männisalu. 1963. aastal hakkas kogu komplekteerimise eest hoolt kandma arhitektuuriajaloolane Jevgeni Kaljundi. Eraldi allfondidena kuuluvad kogusse aastast 1987 Helmi Üpruse ja aastast 1990 arhitekt Anton Soansi raamatukogud.

Kirjandus
---------

* 1990 – Jevgeni Kaljundi. "RUPI "Eesti Ehitusmälestised" raamatukogu". – *Eesti ehitusmälestised : aastaraamat*. Tallinn
* 2010 – Marju Raabe. "Muinsuskaitseameti raamatukogu". // Muinsuskaitse aastaraamat 2009. Tallinn 2010. Lk 119

Välislingid
-----------

* Muinsuskaitseameti raamatukogu koduleht
**.ni** on Nicaragua Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Artur Peetre** (ka **Arthur Peetre**, aastani 1935 **Artur Peterson**; 14. september 1907 Iecava, Bauska maakond, Kuramaa – 1. aprill 1989 Lund, Rootsi) oli eesti õigusteadlane, ajaloolane ja arhivist.

Elulugu
-------

Artur Peetre oli mõisavalitseja poeg ja Jaak Peetre isa.

Ta lõpetas 1925. aastal Valga Vene Eraühisgümnaasiumi, 1929. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Oli aastatel 1930–1935 vandeadvokaat Jaan Leesmenti abi, aastast 1935 Pärnus vandeadvokaat. Aastatel 1941–1942 oli ta Pärnu linnapea. 

Põgenes 1944. aastal Rootsi; *phil. cand.* (1952, Lundi Ülikool), *fil. mag.* eksam (1955, samas), *lic. phil.* ajaloos (1959, samas). 1945–1964 Lundi Ülikooli ajalooinstituudi uurimisassistent, 1965–1972 arhivaar, mikrofilmide osakonna juhataja.

Teadustöö
---------

Uurimusi õigusteaduse ja ajaloo alalt. Entsüklopeedia Svensk Uppsalsbok (Malmö, 1947–1955) ja Bibliographie zur Osteuropäischen Geschichte (Berlin, 1972, 1983) kaasautor. Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis ja De Skånska Landskapens Historiska & Arkeologiska Föreningi liige.

Teoseid
-------

* Skoklosters medeltida jordeböcker. Lund, 1953
* Eesti kohtu saatus. // Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas. III. Stockholm 1956
* Pärnu sõjasuvel 1941. // Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas. V. Stockholm 1957
* Vaba Pärnu. // Eesti riik ja rahvas Teises maailmasõjas. VI. Stockholm, 1958
* Länsräkenskaper. // Kulturhistoriskt lexikon för nordisk medeltid. København, 1980.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus advokaat Jaan Leesmenti tütre Linda-Emilie-Annaga (1903–1961). Nende pojad matemaatik Jaak Peetre elas ja hambakliiniku juhataja Jaan Peetre elab Rootsis.

Artur Peetrel oli vend Eduard Peterson (vene keeles Эдуард Яковлевич Петерсон), kes hukati 5. novembril 1937.

Surm
----

Peetre suri 81-aastaselt 1. aprillil 1989 Rootsis Lundis ja on maetud kohalikule kalmistule.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 387
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 90.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jaak Nessler** | **Pärnu linnapea**1941–1942 | Järgnev**Voldemar Ernesaks** |

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Otho** (**Imperator Marcus *Otho* Caesar Salvii Marcus Salvii Augustus**; sünninimi **Marcus Salvius Otho**; 28. aprill 32 – 16. aprill 69 Cremona lähedal) oli Vana-Rooma keiser 15. jaanuarist 69 kuni surmani.

Otho sündis peres, kus oli konsuliametit peetud Augustuse valitsemisajast. Otho abiellus Poppaea Sabinaga, kuid naisest sai hiljem keiser Nero armuke (hiljem ka naine) ning Otho saadeti 58. aastal Lusitaania provintsi juhiks. 68. aastal liitus Otho Galba juhitud mässuga Nero vastu. Galba võimle tuleku järel oil Otho esialgu uue keisri järglane ja troonipärija, kuid peagi hülgas Galba ta ja määras uueks soosikuks Lucius Piso Lucianuse. Otho otsustas Galba kukutada ja võtta võimu. Ta meelitas keisri ihukaitsjad enda poolele, kes seejärel mõrvasid Galba Rooma Foorumil. Otho kuulutati keisriks 15. jaanuaril 69.

Juba enne Galba surma olid Germaania leegionid avaldanud toetust Vitelliusele keisriks saamisel ning need väed liikusid ka Otho keisriks saamise järel Itaalia suunas. Otho tegutses sihikindlalt ja kiirelt, ta saatis välja laevastiku Narbonensisesse (piirkond Lõuna-Gallias), kutsus kohale Doonau leegionid ning marssis Vitelliusele ustavatele leegionitele vastu 14. märtsil 69. Kuigi aprilli alguseks olid Othoga liitunud veel mitmed märkimisväärsed väeosad, olid Vitelliuse väed palju tugevamad. Otho kogenud nõuandjad soovitasid keisril rünnak edasi lükata ja vägesid täiendada, kuid Otho otsustas tegutseda. Otho armee purustati Bedriacumis, umbes 35 kilomeetrit Cremonast idas. Lüüasaamise järel sooritas Otho seal ka 16. aprillil enesetapu.

Vaata ka
--------

* Nelja keisri aasta

Viited
------

1. 1 2 3  "Otho". *Britannica*. 12. aprill 2021. Vaadatud 08.06.2021.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Galba** | **Vana-Rooma keiser**69 | Järgnev**Vitellius** |
**Artur Proos** (30. oktoober 1914 Tallinn – 5. jaanuar 2014 Vancouver) oli eesti baptistivaimulik ja arst.

Ta lõpetas 1933. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Seejärel lõpetas ta lipniku aukraadiga Eesti Vabariigi Sõjakooli aspirantide kursused ja aastal 1935. aastal lõpetas Eesti Baptisti Jutlustajate Seminari. Aastatel 1937–1939 õppis ta Bristol Baptist College'is (en:Bristol Baptist College), (Bristoli Ülikooli juures). 1940. aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli usuteaduskonda, kuid usuteaduskond likvideeriti ja aastatel 1940–1943 õppis ta ülikoolis arstiteadust.

1943. aastal põgenes ta Soome ja 1944. aastal hallas õppima Helsingi Ülikoolis arstiteadust, kuid siit tuli põgeneda Rootsi. Rootsis astus 1945. aastal Karolinska Instituuti, mille lõpetas aastal 1953 *med. lic.* kraadiga.

Seejärel töötas ta mitmes Stockholmi haiglas röntgenoloogina, tehes kogu aeg ka usutööd: ta oli Stockholmi Eesti Baptisti Koguduse jutlustaja ja aastatel 1948–1968 Rootsi Eesti Baptisti Keskkoondise esimees. Ta kuulus Eesti Abi Keskuse juhatusse, Eesti Abi Tervishoiutoimkonda, Eesti Komitee koolitoimkonda, oli Eesti Gümnaasiumi kuraator ja Piiskop Johan Kõpu nimelise fondi volikogu liige. Aastatel 1956–1984 oli ta Välismaise Eesti Baptistide Keskkoondise esimees.

1971. aastal loobus ta täielikult arstitööst ja asus Vancouverisse, kus oli Vancouveri Eesti Ühendatud Baptisti Koguduse pastor.

Tema huvialadeks olid laulmine, Havai kitarr ja kunsti kogumine; tal oli üks suuremaid Herman Talviku maalide ja graafika kogusid.

Isiklikku
---------

Ka tema abikaasa Taimi Proos (1915–2003) oli arst ja poeg Lemm-Artur Proos on arst.

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960.

Välislingid
-----------

* 
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Lazar Nisselovitš
**Lazar Nisselovitš** (30. august 1856 Bauska – 1914 Genf) oli juudi rahvusest jurist ja poliitik. Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Kuramaa kubermangust).

Ta lõpetas aastal 1880 Peterburi ülikooli õigusteaduskonna. Ta töötas aastatel 1880–1882 rahandusministeeriumis. Aastal 1882 töötas Riigipangas, seejärel vandeadvokaadi abina, aastast 1887 vandeadvokaadina.

Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Kuramaa kubermangust). Duumas olles kuulus ta kadettide fraktsiooni, valiti eelarve-, finants-, isikupuutumatuse ja usutunnistuse küsimuste komisjoni; ta oli finantskomisjoni ettekandja, kirjutas alla 18-le seadusprojektile, 22-le arupärimise avaldusele ja viiele avaldusele. Juutide õiguste kõnelesnka üldisematel teemadel, sealhulgas Soome ja Poola küsimuse arutamisel. Aastal 1910 algatas ta 166 allkirjaga eelnõu juutide asustuspiirkonna kaotamise kohta ja aastal 1911 eelnõu juudikeelse õpetamise kohta juudi algkoolis. Aastal 1908 asutas Juudi Kirjandusühingu Peterburis, avaldas töid majandus- ja tööõigusest ning juudiküsimusest.