recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kirurgist; arhitekti kohta vaata artiklit Rein Raie (arhitekt)* |

---

**Rein Raie** (sündinud 24. jaanuaril 1941) on eesti kirurg traumatoloogia ja ortopeedia alal.

Ta on teinud üle 2400 lülisambaoperatsiooni ning olnud Seppo kliiniku direktor.

Elulugu
-------

Rein Raie on tööliste poeg. Lõpetas 1959 Tallinna 2. Keskkooli, 1965 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini osakonna ja 1970 Moskvas Traumatoloogia-Ortopeedia Keskinstituudi aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1970, samas); väitekiri "Восстановление опозиции большого пальца кисти", meditsiinidoktor (1982, Kaasani Riiklik Arstide Täiendusinstituut), väitekiri "Хирургическое лечение сколиоза у детеи и подростков". Oli 1965–1972 Tallinna Keskhaigla kirurg, 1972–1986 G. Turneri nim Leningradi Laste Ortopeedia Instituudis lülisamba patoloogia osakonna teaduslik juhendaja, 1986–1994 A. Seppo nim Traumatoloogia ja Ortopeedia Keskuse direktor, aastast 1989 professor. 1995–2000 Tallinna Keskhaigla traumatoloog-ortopeed ja Raie & Kask Ortopeedia OÜ juhatuse liige, aastast 2005 Ortopeedia Arstid OÜ-s. Arendanud lülisamba ortopeedilist kirurgiat. 

Läti Traumatoloogide-Ortopeedide Seltsi auliige. Rahvusvahelise ja Euroopa Traumatoloogide-Ortopeedide Föderatsiooni ja Seltsi Eesti delegaat.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: lülisamba patoloogia ja käekirurgia, laste ortopeedia. U 120 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat.

Teoseid
-------

* О воcстановлении оппозиции большого пальца кисти. // Ортоп. травматол. (1969) 7
* Коррекция сколиотической деформации позвоночника у детей и подростков. // Вест. хир. (1979) 8
* Возможности применения дистрактора Harrington в хирургическом лечении сколиозов. // Ортоп. травматол. (1980) 5
* Заболевание и повреждение позвоночника у детей и подростков (kaasautor). Leningrad, 1986
* Mädase luuinfektsiooni ravi Seppo meetodil (kaasautor S. Umanski). // NET (1987) 7
* Руководство по мануальной терапии суставов конечностей (kaasautor). Tallinn, 1990.

Tunnustus
---------

* 2021 – Eesti Punase Risti II klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  AS Ortopeedia Arstid
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 20158

Kirjandus
---------

* Eesti entsüklopeedia, 14. köide, lk 401.
* Haviko, T, Professor Rein Raie 65. EA (2006) 4, 275.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Rein Saukas** (snd 23. mail 1947 Kadrinas) on eesti rahvaluuleteadlane, folkloori lühivormide spetsialist. On uurinud vanasõnade ja mõistatuste autentsusproblemaatikat.

Eluloolist
----------

Pärit talupidajate perest, kolmest pojast vanim. Õppis Kadrina Keskkoolis, 1965. aastal asus Tartu Riiklikku Ülikooli õppima eesti filoloogiat. Osales Üliõpilaste Teaduslikus Ühingus, sh uuris Jakob Hurda folkloristlikku tegevust, kaasüliõpilase Tiiu Ojanurmega kahasse tehtud töö eest "Jakob Hurda folkloristlik tegevus" pälvis esimese auhinna vabariiklikul üliõpilastööde konkursil. Lõpetas 1970. aastal ülikooli eesti keele ja kirjanduse osakonna eesti rahvaluule erialal.

Teaduslik tegevus
-----------------

Pärast ülikooli lõpetamist asus Saukas tööle toonasesse F. R. Kreutzwaldi nim. Kirjandusmuuseumi, juba 1964. aastal loodud lühivormide töörühma, mille ülesandeks oli akadeemilise väljaande "Eesti vanasõnad" koostamine. Kavandatav väljaanne oli osa Soome-Eesti ühisprojektist läänemeresoome ühisvanasõnadest. Kollektiivne töö ilmus viieköitelisena J. Hurda algatatud rahvaluulepublikatsioonide sarjas "Monumenta Estoniae Antiquae" aastail 1980–1988.

1988.–2001. aastail töötas Saukas Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogus toimetajana ja raamatukoguhoidjana. Osales koostajana ja toimetajana "Tartu Ülikooli Raamatukogu aastaraamatute 1997–2001" (ilmusid aastail 1998–2002) väljaandmisel, samuti koostas koos Mart Laari ja Ülo Tedrega juubelialbumi "Jakob Hurt 1839–1907". Samal ajal aitas ta koostada "Monumenta Estoniae Antiquae" sarja uut, eelmisega sarnast väljaannet "Eesti mõistatused".

Alates 2002. aastast kuni 2011. aastani töötas Rein Saukas uuesti Kirjandusmuuseumis. Temalt on ilmunud kaks osa neljaosalisest monograafiast "Eesti mõistatuste allikalugu" (sarjas "Reetor"), töölaual ja arvutis ootavad lõpusirgele jõudnud kolmas ja neljas köide. Praegu on Saukasel vabatahtliku tööna käsil mahukas Jakob Hurda umbes 1400 kirjasaatja-kaastöölise elulugude uurimine.

Rein Saukas on Emakeele Seltsi, Neeruti Seltsi ja Akadeemilise Rahvaluule Seltsi tegevliige.

Tunnustus
---------

* 2018 Jakob Hurda rahvuskultuuri auhind

Viited
------

1. 1 2
2. ↑

Välislingid
-----------

Rein Saukas Eesti Teadusinfosüsteemis
| Medalikohad |
| --- |
| USA esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1984 | Üliraskekaal |
| Maailmameistrivõistlused |
| Esimene koht | 1982 | Üliraskekaal |

**Tyrell Biggs** (sündinud 22. detsembril 1960 Philadelphias Pennsylvanias) on USA endine poksija.

Harrastajana
------------

### Ameerika Ühendriikide meistrivõistlustel

Ta oli aastatel 1981–1982 kokku kahekordne Ameerika Ühendriikide meister üliraskekaalus (üle 91 kg).

### Kaasaegsetel olümpiamängudel

Ta võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.

### Maailmameistrivõistlustel

Ta võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 3. maailmameistrivõistlustel (München, 1982) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.

Elukutselisena
--------------

Ta poksis novembrist 1984 kuni augustini 1998 elukutselisena ning pidas kokku 40 kohtumist, millest võitis 30 (neist 20 nokaudiga) ja kaotas 10 (neist 7 nokaudiga) kohtumist.

Viited
------

1. ↑  Ameerika Ühendriikide meistrivõistlused poksis. Tulemused Inglise keeles
2. ↑  23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles
3. ↑  3. maailmameistrivõistlused poksis. München 1982. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Tyrell Biggs veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Tyrell Biggs lehel *BoxRec*. Inglise keeles
**Lääne malevkond** on Kaitseliidu Tallinna maleva territoriaalne allüksus, mis on kasvanud välja II malevkonna Mustamäe rühmast.

Lääne malevkond tegutseb Mustamäe ja Haabersti linnaosas Tallinnas.

Malevkonna pealik on erukapten Rein Luhaorg.

Ajalugu
-------

Enne teist maailmasõda puudus Tallinna maleval territoriaalne allüksus praegusel Lääne malevkonna alal. Praegused Mustamäe ja Õismäe linnaosad asusid Harjumaal.

Eesti Kodanike Komitee algatusel loodi 1990. aasta kevadel praeguse malevkonna aladel 2 rühma - 10. aprill Mustamäe rühma, pealikuks Eduard Nikkari ja 26. aprill Lilleküla rühm, pealikuks Tõnu Orav. Hiljem loodi eraldi Õismäe jagu Indrek Kiveriku juhtimisel ja 1991. aastal Veskimetsa jagu Ahti Juhe juhtimisel. 31. mai 1991 liideti Tallinna I ja II malevkond ning 30. märts 1992. aastal moodustati Mustamäe kompanii. 9.aprill 1992 määrati Lilleküla rühma kaitseliitlased Mustamäe kompanii koosseisu ja 23. aprill 1992 moodustati iseseisev Õismäe rühm. Kompaniiga liitusid ka aktiivsed liikmed hääbuvast Kodukaitsest. 1993. aasta detsembris seoses Tallinna administratiivse ümberjaotamisega moodustati Lääne kompanii, mille baasil KL ülema käskkirjaga 13. juunist 1994 nr 89 moodustati Lääne malevkond. Pealikuks määrati vanemveebel Sven-Harry Raabe ja pealiku abi kt-ks Toivo Silm. Sisuliselt tähendas see toonase Mustamäe kompanii ümbernimetamist Lääne kompaniiks. 

Raabe oli Lääne malevkonna pealik aastatel 1993–2002.[*viide?*] Lääne kompaniisse kuulus toona Mustamäe rühm, Õismäe üksikjagu, Veskimetsa üksikjagu, osa Lilleküla rühma ning Tehnola rühm, mis koosnes Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilastest.

Aastatel 2004-2009 kuulus Lääne malevkonna koosseisu Tallinna maleva orkester..

Viited
------

1. ↑  Tõnu Märss Tallinna Maleva lähiajalugu.

Välislingid
-----------

* Kaitseliidu Tallinna maleva Lääne malevkonna koduleht
* Kaitseliidu Tallinna maleva koduleht.
**Joachim Gottlieb Schwabe** (11. november 1754 Kose – 21. jaanuar 1800 Kadrina) oli baltisaksa päritolu Eesti kirikuõpetaja ja kirjanik. 

Õppis aastatel 1764–1769 koolis Narvas ja aastatel 1769–1773 Tallinna Gümnaasiumis. Jena Ülikooli immatrikuleeriti ta juulis 1778. Ordineeriti õpetajaks 21. juunil 1780.

Seejärel töötas ta kirikuõpetajana 1780–1783 (kutsuti 4. märtsil 1780) Nissi Maarja koguduses, 1783–1796 (kutsuti 2. augustil 1783, ametisse asus 3. oktoobril 1783) Lihula ja Kirbla koguduses ning 1796–1800 (kutsuti 6. mail ja ametisse asus 3. oktoobril 1796) Kadrina Katariina koguduses. Ta valiti 15. jaanuaril 1798 Eestimaa konsistooriumi assessoriks, kuid haiguse tõttu ei võtnud kohta vastu. Ta oli estofiil.

Schwabe elutöö oli eesti maarahva hariduse parandamine. Kuulsaks sai ta eesti keeles luuletava poeedina ja kalendrite autorina. Aastatel 1795–1797 ja 1799 oli ta Eesti-Ma Rahwa Kalendri toimetaja. Kolm Schwabe luuletust: "Laul" (1795), "Lapse uinutamisse Laul" (1796) ja "Kewwade laulda" (1797), olid väga populaarsed. Aastal 1832 tõlkis Heinrich Rosenplänter luuletuse "Laul" saksa keelde, pealkirjaga "Der zufriedene Bauer" ('õnnelik talupoeg'). Surmajärgselt ilmus Schwabe "Eestimaa tallomehhe laul", milles ta kritiseeris Eesti maarahva rõhumist.

Isiklikku
---------

Tema isa Johann Heinrich Schwabe oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, vanaisa Johann Christoph Schwabe oli Ambla Maarja koguduse õpetaja, tema poeg Peter Heinrich Schwabe oli Jõelähtme ja Jüri koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

Välislingid
-----------

* Joachim Gottlieb Schwabe Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA
**Azawadi sisesõda** on 2012. aastal Põhja-Malis alanud võitlus Azawadi Rahvusliku Vabastusliikumise (MNLA) ja islamiterroristlike grupeeringute liidu vahel. 

Konflikt sai alguse, kui MNLA kuulutas Põhja-Malis välja iseseisva Azawadi riigi. Enne seda olid pooled teinud koostööd võitluses Mali valitsusvägede vastu, lahkhelid tekkisid, kui islamistid soovisid kehtestada šariaati ning MNLA demokraatlikku riigikorda. Islamistid kogusid toetust mittetuareegidest elanikkonna seas ning neil õnnestus enda kontrolli alla saada Gao linn. Gao lahinguga tõrjuti MNLA välja nii Gaost kui ka Timbuktust. Järgnevate kuude jooksul kaotas MNLA kõik oma suuremad tugipunktid ning võitlejad olid sunnitud pakku minema. 

Aastal 2013 algas Prantsusmaa sekkumine ning piirkond läks taas Mali valitsuse kontrolli alla. MNLA toetas Prantsuse ja Tšaadi vägesid mägedes toimunud lahingutes. MNLA-l õnnestus saada paar Kidali piirkonna tähtsamat linna enda kontrolli alla, kuid nad keeldusid neid Mali valitsusvägedele üle andmast. Islamistid vastasid MNLA tegevusele terrorirünnakutega baasidele ja kontrollpunktidele. Juunis sõlmis MNLA Mali valitsusega rahulepingu ning andis valitsusvägedele loa MNLA poolt okupeeritud piirkondades liikuda. Pinged lahvatasid taas, kui tuareegide valitsuse liikme perekond mõrvatuna leiti, MNLA hakkas kättemaksuks fulbesid taga kiusama ja tapma; fulbed moodustasid enamuse islamistidest. Islamistid vastasid sellele omapoolsete rünnakutega, ühel juhul hukati korraga koguni 30 tuareegi.

Viited
------

1. ↑  "Tuareg rebels declare the independence of Azawad, north of Mali". Alarabiya.net. 6. aprill 2012. Originaali arhiivikoopia seisuga 17. oktoober 2012. Vaadatud 11. aprill 2012.
2. ↑
Caleb Jones Edmonton Oilersi meeskonnas
**Caleb Jay Jones** (sündinud 8. juunil 1997 Arlingtonis Texases) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Chicago Blackhawks.

Aastatel 2015–2017 mängis ta Western Hockey League'i klubis Portland Winterhawks.

2015. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i *draft* '​is 117. valikuna. Aastatel 2017–2019 mängis ta põhiliselt American Hockey League'is (AHL) Oilersi tütarklubis Bakersfield Condors. NHL-is sai võimaluse debüüdiks hooajal 2018–19 pärast seda, kui Oscar Klefbom vigastuse tõttu kõrvale jäi. NHL-is debüteeris ta sama aasta 14. detsembril mängus Philadelphia Flyersi vastu.

2021. aasta juulis kaubeldi Jones Oilersist Chicago Blackhawksi.

2015. aastal tuli Jones USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. 2017. aastal tuli ta USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.

Tema vanem vend Seth Jones on samuti jäähokimängija. Nende isa Popeye Jones on endine korvpallur, kes mängis NBA-s enam kui kümme aastat.

Viited
------

1. ↑  "Edmonton Oilers recall young hot shot d-man Caleb Jones". Edmonton Journal. 12.12.2018. Vaadatud 28.4.2022
2. ↑  "Oilers acquire Keith from Blackhawks". The Sports Network. 12.7.2021. Vaadatud 28.4.2022

Välislingid
-----------

* Caleb Jones NHL.com lehel
* Caleb Jones hockeydb.com lehel

| * v
* r
Chicago Blackhawks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Petr Mrázek **·** Alex Stalock |
| 
**Kaitsjad**: Jack Johnson **·** Caleb Jones **·** Seth Jones **·** Jake McCabe **·** Connor Murphy **·** Jarred Tinordi **·**  Alex Vlasic |
| 
**Ründajad**: Andreas Athanasiou **·** Colin Blackwell **·** Jason Dickinson **·** Max Domi **·**  MacKenzie Entwistle **·** Reese Johnson **·** Tyler Johnson **·** Patrick Kane **·** Boris Katchouk **·** Jujhar Khaira **·** Philipp Kurashev **·** Sam Lafferty **·** Taylor Raddysh **·** Jonathan Toews **·**  |
**Martin Sajdik** (sündinud 14. jaanuaril 1949) on Austria diplomaat, Austria alaline esindaja ÜRO juures 2012. aastast.

Haridus
-------

Sajdik on omandanud ja täiendanud teadmisi Viini ja Moskva ülikoolis ning Johns Hopkinsi Ülikooli Bologna keskuses (The Johns Hopkins University SAIS Bologna Center), tal on õigusteaduste doktori kraad ning ta valdab lisaks saksa keelele veel inglise, vene, prantsuse ja itaalia keelt.

Töökäik
-------

Aastatel 1980–1985 oli ta Austria Moskva saatkonna nõunik ja pressiatašee, 2007–2011 Austria saadik Hiinas, Mongoolias ja Põhja-Koreas. 

4. jaanuarist 2012 on ta Austria alaline esindaja ÜRO juures. Ta on 14. jaanuarist 2014 ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu eesistuja. 

22. juunil 2015 nimetas OSCE tegevjuht Ivica Dačić ta Heidi Tagliavini asemel OSCE Ukraina eriesindajaks Donbassi konflikti reguleerimise kolmepoolses kontaktgrupis.

Tunnustus
---------

* 2005 Maarjamaa Risti teenetemärk, III klass

Isiklikku
---------

Martin Sajdik on abielus, peres on neli last.

Viited
------

1. 1 2  "Curriculum Vitae. Martin Sajdik, Ambassador" (PDF) (inglise). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. september 2015. Vaadatud 21. juulil 2015.

Välislingid
-----------

 Martin Sajdik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Curriculum Vitae Martin Sajdik, Ambassador (CV, publikatsioonid, ingliskeelne pdf vormingus fail aadressil bmeia.gv.at; 69 kB)
**Hagenbach-Bischoffi meetod** on üks D'Hondti meetodi variante esinduskogu mandaatide jagamiseks. Erinevus võrreldes algupärase D'Hondti meetodiga seisneb selles, et põhiosa mandaatidest jagatakse Hagenbach-Bischoffi kvoodi alusel. Meetod on nime saanud Šveitsi füüsiku Eduard Hagenbach-Bischoffi (1833–1910) järgi.

Mandaatide jagamine Hagenbach-Bischoffi kvoodi alusel
-----------------------------------------------------

Kvoodi arvutamise valem: {\displaystyle Q={\frac {V}{S+1}}\,\!}, kus

Q – kvoot

V – valimistel antud häälte koguarv

S – mandaatide koguarv

Valemi põhjal arvutatakse kvoot ja ümardatakse see ülespoole täisarvuni. Seejärel jagatakse iga nimekirja saadud häälte arv kvoodiga. Tulemuseks saadakse igale nimekirjale eraldatavate mandaatide arv.

### Näide:

Mandaatide arv: **11**

Häälte koguarv: **8737**

Hagenbach-Bischoffi kvoot: 8737/12 = **728**

| Nimekiri | Hääli | Kvoote | Mandaate |
| --- | --- | --- | --- |
| A | 5991 | 8,23 | **8** |
| B | 909 | 1,25 | **1** |
| C | 1235 | 1,70 | **1** |
| D | 510 | 0,70 | 0 |
| E | 41 | 0,06 | 0 |
| F | 51 | 0,07 | 0 |

Mandaatide jagamine võrdlusarvude alusel
----------------------------------------

Ülejäänud mandaadid jagatakse D'Hondti meetodi abil, jagades iga nimekirja poolt antud häälte arvu arvuga, mis on ühe võrra suurem sellele nimekirjale juba lihtkvoodi alusel määratud mandaatide arvust.

### Näide:

| Nimekiri | Võrdlusarv |
| --- | --- |
| A | **665,67** |
| B | 454,5 |
| C | 617,5 |
| D | 510 |
| E | 41 |
| F | 51 |

Viimase mandaadi saab nimekiri A, kellel on kõige suurem võrdlusarv.
**Azawadi Araabia Liikumine** (araabia keeles الحركة العربية الأزوادية, prantsuse keeles *Mouvement arabe de l’Azawad*; **MAA**) on relvastatud liikumine, mis tegutseb Azawadis Põhja-Malis. Liikumine sai alguse 2012. aasta esimeses pooles, kui lahvatas tuareegide ülestõus, liikumise algne nimi oli **Azawadi Rahvuslik Vabastusrinne** (prantsuse keeles *Front de libération nationale de l'Azawad*; **FLNA**). MAA peab end sekulaarseks mitteterroristlikuks organisatsiooniks, mille peamine eesmärk on araablaste huvide kaitsmine Mali põhjaosas. Väidetavalt on nad avatud "koostööks Prantsusmaaga terrorismi, narkokaubanduse ja organiseeritud kuritegevuse tõkestamiseks". Grupeering toetab Põhja-Mali autonoomiat.

Sidi Brahim Ould Sidatt mõrvati Bamako s 13. aprillil 2021.

Viited
------

1. ↑  Andrew McGregor. "French Cooperation With Tuareg Rebels Risks Arab Rising In Northern Mali". The Jamestown Foundation. Vaadatud 23. aprill 2013.
2. ↑  "Mali: un mouvement d'Arabes dit combattre des rebelles touareg dans le Nord". Mali Actualités. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2018. Vaadatud 28. aprill 2013.
**Lääne päästekeskus** on Päästeameti allüksus, mis teostab päästetöid, riiklikku tuleohutusjärelevalvet, päästealast ennetustööd ja kriisireguleerimist Pärnu-, Järva-, Saare-, Hiiu-, Rapla- ja Läänemaal. 

Keskuse kontor asub Pärnus aadressil A. H. Tammsaare pst 61.

Lääne päästekeskuses on 26 riiklikku ning 47 vabatahtlikku komandot, sh:

* Märjamaa päästekomando Pärnu maantee 32, Märjamaa, Märjamaa vald, Raplamaa
* Paide päästekomando Põllu 23, Paide
* Kohila päästekomando Viljandi maantee 11, Kohila
* Aravete päästekomando Tööstuse tee 3, Aravete
* Haapsalu päästekomando Tööstuse 19, Haapsalu
* Häädemeeste päästekomando Aiandi 4, Häädemeeste
* Järvakandi päästekomando Tehaste 18, Järvakandi, Raplamaa
* Kihelkonna päästekomando Kooli 8, Kihelkonna
* Kilingi-Nõmme päästekomando Pargi 4, Kilingi-Nõmme
* Koeru päästekomando Tiigi 7, Koeru
* Kuressaare päästekomando Transvaali tänav 58, Kuressaare
* Käina päästekomando Mäe plats 3, Käina
* Kärdla päästekomando Kõrgessaare maantee 45f/47, Kärdla
* Lihula päästekomando Piiri 10, Lihula
* Nõva päästekomando Pritsumaja, Nõva küla
* Orissaare päästekomando Kaluri 1, Orissaare
* Pärnu päästekomando A. H. Tammsaare pst 61, Pärnu
* Pärnu-Jaagupi päästekomando Soo 2, Pärnu-Jaagupi
* Rapla päästekomando Kevade 10, Sulupere, Raplamaa
* Risti päästekomando Tallinna maantee 15b, Risti
* Ruhnu päästekomando
* Tõstamaa päästekomando Pärnu maantee 2a, Tõstamaa
* Türi päästekomando Wiedemanni 2, Türi, Türi vald
* Vormsi päästekomando Hullo küla, Vormsi vald

2006. aastani oli tegutsev Harjumaa Päästeteenistus, mis nimetati siis ümber ümber Päästeameti kohalikuks täidesaatvaks riigivõimu volitusi omavaks asutuseks Põhja-Eesti Päästekeskuseks. Tartumaa Päästeteenistus, Võrumaa Päästeteenistus, Valgamaa Päästeteenistus, Viljandimaa Päästeteenistus, Põlvamaa Päästeteenistus ja Jõgevamaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lõuna-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Ida-Viru Päästeteenistus ja Lääne-Viru Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Ida-Eesti Päästekeskuseks. Päästeameti kohalikud täidesaatva riigivõimu volitusi omavad asutused Hiiumaa Päästeteenistus, Järvamaa Päästeteenistus, Läänemaa Päästeteenistus, Pärnumaa Päästeteenistus, Raplamaa Päästeteenistus ja Saaremaa Päästeteenistus korraldati ümber Päästeameti Lääne-Eesti Päästekeskuseks.

2011. aastani oli päästekeskus eraldi asutus väljaspool Päästeameti struktuuri ja see kandis nime *Lääne-Eesti Päästekeskus*.

Viited
------

1. ↑  Lääne regiooni päästekomandod, www.rescue.ee
2. ↑  Päästeasutuste ümberkorraldamine, RTL 2006, 4, 76
3. ↑  RT I, 29.12.2010, 150
**Korsun-Ševtšenkivskõi** (ukraina Корсунь-Шевченківський, vene Корсунь-Шевченковский) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Korsun-Ševtšenkivskõi rajooni halduskeskus. Korsun-Ševtšenkivskõi asub Rossi jõe ääres, Tšerkassõst ligi 60 km läänes.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1032. aastal, kui sinna rajati kindlus kaitsmaks Kiievit lõunapoolsete nomaadide rünnakute eest. 1240 hävitas Batu-khaan asula.

1584. aastal rajati sinna sõjaväe tugipunkt ja 1585. aastal anti asulale Magdeburgi linnaõigused.

1630. aastal ründasid kasakad linna ja hävitasid sealse poola garnisoni. Taas sai asula kannatada 1637. aastal toimunud kasakate mässu käigus. 1648. aastal peeti seal aga Korsuńi lahing.

Alates 1793. aastast kuulus asula Vene keisririiki. 1903. aastal rajati linna üks Venemaa suuremaid värvivabrikuid.

Kuni 1944. aastani oli linn tuntud kui Korsun, kuid siis muudeti nime ukraina kirjaniku ja kunstniku Tarass Ševtšenko auks.

Rahvastik
---------

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Korsun-Ševtšenkivskõi elanikest ukrainlasi 93,04%, venelasi 4,03%, mustlasi 0,37%, valgevenelasi 0,24% ja juute 0,24%.

Suhted teiste linnadega
-----------------------

Korsun-Ševtšenkivskõi linnal on sõprussuhted Chojnice linnaga Poolas ja Gifhorni linnaga Saksamaal.

Viited
------

1. ↑  Національний склад міст Datatowel.in.ua
Labamasina näide: Telgvoolusega kompressor. Üheastmelise telgkompressori skeem
**Labamasin** on seade, mis muundab vooluse (fluidumi: vedeliku või gaasi ) energiat pöörleva võlli energiaks (näiteks hüdro- ja tuuleturbiin) või vastupidi (näiteks ventilaator).

Energia ülekandmist voolult võllile või võllilt voolule põhjustab labamasina rootorit (tööratast) läbiva vedeliku/gaasi impulsimomendi muutumine.
Eristatakse ühe ja mitmeastmelisi labamasinaid. Tööpõhimõttelt jagunevad labamasinad aktiiv- ja reaktiivmasinateks (aktiivturbiin, reaktiivturbiin).

Olenevalt voolu kiirusvektori suunalt rootori pöörlemistelje suhtes võivad labamasinad olla aksiaal-, radiaalaksiaal-, diagonaal- või radiaalmasinad. Labamasina võimsust saab reguleerida rootori labavahesid läbiva vooluhulga muutmise teel või näiteks hüdro- ja tuuleturbiinide puhul, saab labasid voolus pöörates (labade sammu muutes) tööratta pöörlemiskiirust suurendada või vähendada

Viited
------

1. ↑  Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus 1981, lk. 257.
**Marly kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Marly.

See koosneb järgmistest valdadest:

1. Condé-sur-l'Escaut
2. Crespin
3. Curgies
4. Estreux
5. Hergnies
6. Marly
7. Odomez
8. Préseau
9. Quarouble
10. Quiévrechain
11. Rombies-et-Marchipont
12. Saint-Aybert
13. Saultain
14. Sebourg
15. Thivencelle
16. Vicq
17. Vieux-Condé

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Nordi departemangu kantonid

Aniche **·** Annœullin **·** Anzin **·** Armentières **·** Aulnoye-Aymeries **·** Aulnoy-lez-Valenciennes **·** Avesnes-sur-Helpe **·** Bailleul **·** Cambrai **·** Le Cateau-Cambrésis **·** Caudry **·** Coudekerque-Branche **·** Croix **·** Denain **·** Douai **·** Dunkerque-1 **·** Dunkerque-2 **·** Faches-Thumesnil **·** Fourmies **·** Grande-Synthe **·** Hazebrouck **·** Lambersart **·** Lille-1 **·** Lille-2 **·** Lille-3 **·** Lille-4 **·** Lille-5 **·** Lille-6 **·** Marly **·** Maubeuge **·** Orchies **·** Roubaix-1 **·** Roubaix-2 **·** Saint-Amand-les-Eaux **·** Sin-le-Noble **·** Templeuve **·** Tourcoing-1 **·** Tourcoing-2 **·** Valenciennes **·** Villeneuve-d'Ascq **·** Wormhout
**"Marm"** oli Tartus 1968. aastal ilmunud fotograafiliselt paljundatud omakirjastuslik luulealmanahh. 

Toimetajad: Kalle Eller, Olev Remsujev ja Jaan Unt. Kujundus: Kaljo Põllu. Illustratsioonid: Tõnu Tamm.

Nimetuse "Marm" pakkus välja Kalle Eller; vana-norra keeles tähendanud see murdlaine pihustumist vastu kaljut.

"Marmi" jätkuks olid "Kolme mehe laulud" ja "Kurekell".

Sisu
----

Marm. Tartu, 1968. 43 lk.

Autorid: Peeter Ilus, Rein Tigane, Svetlan Semenenko, Krista Kajar, Johnny B. Isotamm, Arthur Nootamaa, Jaak Soom, Jüri Üdi, Kalle Eller, Ave Alavainu ja Ain Kaalep. 

Kogumik sisaldas ka Heiti Talviku ja Uku Masingu luulet vene keeles Svetlan Semenenko tõlkes. 

### Näiteid

**Johnny B. Isotamm, e12:**

> „*MINU LAULUD POLE  
> trykkimiseks  
> kassettide kirevaselgses hermafrodiitsuses  
> ega kirjandusajakirjade  
> vanaksläinud kahjutus impotentsuses  
> minu laulud on  
> värske seeme  
> otsene vahetu kopulatsioon  
> mind ihkavasse indlevasse ryppe  
> ilma preservatiivide peenestiilsuseta  
> ilma amour de france'i nyanssideta  
> endaimetlejate käsikiimluseta  
> puberteediea kogenematu saamatuseta  
> klimakteeriumi tulemusteta nautlemiseta  
> avane ysk  
> ja võta mind vastu  
> noore sõnnina möiratan*"
> 
> 
> 

**Ave Alavainu:**

> „*Ja see rong aina sõidab ja sõidab.  
> Ja vahel ka kinni peab.  
> Ja rahvas sõidab ja sõidab.  
> Ja mitte keegi ei tea.  
>   
> Ja ometi sõidab ja sõidab.  
> Ja mõnigi väljuma peab.  
> Ja sõidab ja sõidab ja sõidab.  
> Ja miks, seda keegi ei tea...*"
> 
> 
>

Kirjandus
---------

* Kersti Unt ja Marja Unt. Seilates sadamata : omakirjastus okupeeritud Eestis. Kujundanud Mari Kaljuste. Tallinn, Varrak, 2012, 397 lk. ISBN 9789985325308.

Arhiivimaterjalid
-----------------

* KM EKLA f 321 m 20:1.
* E-kataloogis ESTER.
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Rootsi |
|  |
| Hõbe | 1988 | Kergekaal |
|  |
| 2. ring | 1987 | Kergekaal |
| Veerand-finaal | 1989 | Kergekaal |
| Veerand-finaal | 1991 | Kergekaal |

**George Kelly Scott** (kuni 1990 **Cramne**; sündinud 20. detsembril 1966 Monrovias Libeerias) on Rootsi endine poksija.

Scott (Cramne) oli kokku viiekordne Rootsi meister – sulgkaalus (kuni 57 kg) 1986. aastal ning kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1987-1988 ja 1990-1991.

Scott (Cramne) võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Andreas Zülow'le (Ida-Saksamaa).

Scott (Cramne) osales kergekaalus (kuni 60 kg) 27. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1987), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 28. Euroopa meistrivõistlustel (Ateena, 1989), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Konstantin Tszjule (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Marco Rudolphile (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Scott poksis juulist 1991 kuni novembrini 2001 elukutselisena ning pidas kokku 46 kohtumist, millest võitis 41 (neist 17 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.

Viited
------

1. ↑  "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 24. juuli 2012.
2. ↑  24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles
3. ↑  27. Euroopa meistrivõistlused poksis. Torino 1987. Tulemused inglise keeles
4. ↑  28. Euroopa meistrivõistlused poksis. Ateena 1989. Tulemused inglise keeles
5. ↑  29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* George Scott (Cramne) lehel Ringside. Rootsi keeles
* George Scott (Cramne) lehel boxningsarkivet.net. Rootsi keeles
* George Scott (poksija) saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* George Scott saidil BoxRec
**Kortela** ehk **Kordelevo** (ka **Kapasi** ja **Inkeren Kapasi**, vene *Корделево*) on endine ingerisoome küla ajaloolises Inkere kihelkonnas Ingerimaal Ižora jõe ääres. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb endine küla Leningradi oblasti Tosno rajooni Telmanovski valla territooriumile.

Küla soomekeelne rööpnimetus Kapasi tuleneb seal elanud ingerisoome suguvõsa Kapanen nimest. 

1676. aasta Bergenheimi Ingerimaa kaardil on paikka nimetatud kui *Kordila*, mis kuulus Inkere pogostisse (*Ingris Pogost*) 

1817. aastal oli külas (nimetatud kui *Корделoвa*) 6 talu.

1848. aastal elas külas (nimetatud kui *Kordela*) 101 ingerisoomlast äyrämöist, kellest 42 olid mehed ja 59 naised.

1860. aastal oli külas (nimetatud kui *Корделoво (Корелево)*) 13 talu.

1880–1890. aastail oli külas (nimetatud kui *Корделoвa*) 15 talu.

1913. aastal oli külas (nimetatud kui *Корделoвa*) 21 talu.

1941. aastal oli külas (nimetatud kui *Корделeвo*) 53 majapidamist.

Teise maailmasõja ajal perioodil 01.09.1941–31.12.1943 oli küla okupeeritud saksa vägede poolt. Küla hävis teises maailmasõjas.

Viited
------

1. ↑  "Kordelevo". *EKI kohanimeandmebaas*. Vaadatud 22.04.2017.
2. ↑  "Endiste kubermangude Ivangorodi, Jaama, Koporje ja Nöteborgi kaart, 1676, Bergenheim". *etomesto.ru*. Vaadatud 22.04.2017.
3. ↑  "Peterburi lähiümbruse topograafiline kaart, 1817. etomesto.ru". Vaadatud 22.04.2017.
4. ↑  Köppen, Peter v (1867). *Erklärender text zu der ethnographishen karte des St. Petersburger gouvernements*. St. Petersburg.
5. ↑  "Peterburi ja Viiburi kubermangude topograafiline kaart, 1860". *etomesto.ru*. Vaadatud 22.04.2017.
6. ↑  "Peterburi lähiümbruse üheverstaline topograafiline kaart, 1890". *etomesto.ru*. Vaadatud 22.04.2017.
7. ↑  "Peterburi lähiümbruse kaart, 1913".
8. ↑  "Leningradi oblasti kaart, 1941". *etomesto.ru*. Vaadatud 22.04.2017.
9. ↑  "Справочник истории административно-территориального деления Ленинградской области". Originaali arhiivikoopia seisuga 6.03.2016. Vaadatud 22.04.2017.
Parika raba serv ja vaatetorn
**Parika raba** on kaitsealune raba Viljandi maakonnas Põhja-Sakala ja Viljandi vallas. Selle pindala on 3426 hektarit. 
Raba laiub Võrtsjärve põhjapoolses nõos, mis varem oli vee all. Rabas on mitu rabajärve ja -saart. Tähtsamad järved on Parika järv, Parika Väikejärv ja Parika Pühajärv. 

Turbalasundi paksus on 4–8 m.

Raba eriilmelise elustiku kaitseks on raba põhjaosas loodud Parika looduskaitseala, lõunaosa on kuivendatud ja seal asub turbatootmisala. Põhja- ja lõunaosa vahel kulgeb Viljandi–Põltsamaa maantee.

Parika järve lõunakaldal asub puidust vaatetorn. Parika väikejärve ääres on matkarada, puhkeala ja ujumiskoht.

Vaata ka
--------

* Parika looduskaitseala
* Parika järv
* Parika Väikejärv
* Parika Pühajärv

Viited
------

1. ↑  Kink M. 2006. *Veeobjektid "Eesti ürglooduse raamatus*". Tallinn, Teaduste Akadeemia Kirjastus, lk 99
2. ↑  RMK. "Parika järve vaatetorn". *RMK veebileht*. Vaadatud 20.07.2022.
3. ↑  RMK. "Parika väikejärve õpperada". *RMK veebileht*. Vaadatud 20.07.2022.

Välislingid
-----------

* Parika raba Eesti looduse infosüsteemis
*Mitte segi ajada Chełmi maaga.*
"Kulmerland" suunab siia. Laeva kohta vaata artiklit Kulmerland (laev).
Asend Poolas
**Kulmimaa** (poola keeles *ziemia chełmińska*, saksa keeles *Culmer Land* või *Kulmerland*, preisi keeles *Kulma*, leedu keeles *Kulmo žemė*) on osa Pomereelia ajaloolisest piirkonnast Kesk-Poola põhjaosas.

Kulmimaa on saanud nime Kulmi linnast (poola keeles Chełmno). Piirkonna suurimad linnad on Toruń ja Grudziądz.

Kulmimaa asub Wisła paremkaldal ning piirneb lõunas Drwęca suudmega, põhjas Osa külaga ja idas Lubawa linnaga.

Kulmimaad võib olenevalt perioodist ja definitsioonist pidada kas Masoovia, Pomereelia või Preisimaa osaks. Tänapäeval loetakse Kulmimaad Poolas Pomereelia osaks, kuna viimastel sajanditel on tekkinud tihedad sidemed Gdański Pomereeliaga. Lisaks on sidemed ka Kujawy piirkonnaga ning need moodustavad Kujawy-Pomorze vojevoodkonna, kuigi osa Kulmimaast asub Warmia-Masuuria vojevoodkonnas. Algselt oli Kulmimaa Masoovia läänepoolseim ala, eriti oli nii pärast riigi killustumist. Saksamaal peetakse Kulmimaad osaks Preisimaast, kuigi seal ei elanud mitte preislased, vaid slaavi lehhiidid, kes sulandusid Poola riiki.

Viited
------

1. ↑  Paweł Molewski, Bogusz Wasik, Marcin Wiewióra. "An attempt to reconstruct selected elements of the original site topography of the Teutonic castles at Unisław and Starogród (Chełmno Land, Northern Poland) based on archaeological and cartographic data". Vaadatud 19. oktoobril 2020.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  Wojciech Chudziak, *Stan badań nad wczesnym średniowieczem ziemi chełmińskiej – główne tezy i perspektywy badawcze, Studia nad osadnictwem średniowiecznym ziemi chełmińskiej*, tom 5, Toruń 2003
3. ↑  Anton Friedrich Büsching (1771). *Géographie... par Ant. Fréd. Busching*. Lk-d 163–.

Välislingid
-----------

* 1500. aastate Vana-Preisi maa (Altpreussen) kaart Culmerlandi, Sasseni, Galindiaga (Michelau ja Löbau) Masoovia piiril Preisimaa lõunaosas, enne Saksa ordu saabumist
**"Parim hotell terves Indias"** (inglise keeles "The Best Exotic Marigold Hotel") on Suurbritannia filmilavastaja John Maddeni 2011. aastal valminud draamakomöödia, mis põhineb Deborah Moggachi romaanil "These Foolish Things".

2015. aastal valmis filmi järg "Teine parim hotell terves Indias".

Sisukokkuvõte
-------------

Film räägib seitsmest eakast britist, kes vastavad internetis avaldatud kuulutusele ja sõidavad Indiasse Jaipuri, kust nad leiavad eest viletsas seisus hotelli, mida peab noor, veidi saamatu, kuid ülioptimistlik Sonny Kapoor (Dev Patel). Äsja lesestunud Evelyn Greenslade (Judi Dench) soovib leida odavat peatuspaika; Graham Dashwood (Tom Wilkinson) otsib möödunud aegade armastust; Douglas Ainslie (Bill Nighy) ja Jean Ainslie (Penelope Wilton) on halva investeeringu tõttu jäänud ilma oma pensionifondist; Muriel Donnelly (Maggie Smith) vajab puusaoperatsiooni; Madge Hardcastle (Celia Imrie) otsib endale rikast meest; Norman Cousins (Ronald Pickup) jahib lihtsalt naisi. India mõjub kõigile erinevalt, vaimustades eriti Douglast ja Evelyni, kuid süvendades vaid Jeani kibestumist. Hotelli peremehel Sonnyl on küll suured unistused, kuid vähe raha ja oskusi; lisaks on tal kallim, keda tema ema heaks ei kiida. Kõik need lood põimuvad omavahel ja viivad ootamatute lõpplahendusteni.

Viited
------

1. ↑  The Best Exotic Marigold Hotel IMDb (vaadatud 22.03.2015)
**Mazsalaca muinaslinnus** oli noorema rauaaja linnus tänapäeva Põhja-Läti Valmiera piirkonna Skaņkalne valla territooriumil Salatsi jõe vasakul kaldal. Linnus paiknes Lībieši ehk Mazsalaca (varasema nimega Skulberģi ehk Kolbergi) linnamäel – Salatsi jõkke suubuva Dambjupīte oja kõrval oleval kaldaastangul. Arheoloogilisi väljakaevamisi seal tehtud pole, kuid näha olevate kindlustuste ja välimuse järgi paigutatakse linnuse ehitamine 10.–12. sajandisse, mil see piirkond jäi Metsepole liivlaste asualale. Ebakorrapärase kujuga 70 m pikal ja 30–60 m laial linnamäel asunud oletatavalt puidust linnust kaitsesid Mazsalaca jõe ja Dambjupīte oja kaldaastangud ning 3–5 m kõrgune ja 70 m pikkune vall.

Hilisemates saksakeelsetes allikates on Mazsalacat nimetatud Salisburgiks, mille tähendus (*burg* "linnus, kindlustatud koht") viitab linnuse olemasolule. Kuna puuduvad kindlad andmeid, et Liivi ristisõja käigus antud territooriumi oma valdusse saanud Riia piiskop või pärast seda Liivi ordu oleks sinna linnuse rajanud, siis võib see tähendada, et uus võim kasutas vana kindlust mõnda aega ka oma tugipunktina.

Vaata ka
--------

* Väike-Salatsi vasallilinnus

Viited
------

1. 1 2  Lībiešu pilskalns, Mazsalaca piirkonna koduleht
2. ↑  "Mazsalaca ümbruse kaart". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. mai 2014. Vaadatud 27. veebruaril 2014.

Läti muinaslinnuseid

Aizkraukle muinaslinnus • Āraiši järvelinnus • Autine linnus • Babīte linnamägi • Beverini linnus • Daugmale muinaslinnus • Jersika linnus • Koknese muinaslinnus • Korneti linnus • Krimulda muinaslinnus • Laši linnus • Lielvārde muinaslinnus • Mazsalaca muinaslinnus • Mežotne muinaslinnus • Metimne linnus • Owele linnus • Purke linnus • Sattesele linnus • Sēlpilsi muinaslinnus • Sotecle linnus • Talsi muinaslinnus • Tērvete muinaslinnus • Turaida muinaslinnus • Urele linnus • Võnnu muinaslinnus
**"2Pacalypse Now"** oli Tupac Shakuri debüütalbum, mis ilmus 1991. aasta novembris.

Kuigi see album oli tema hilisemate albumitega võrreldes vähem viimistletud, oli see tugevalt poliitilise sisuga. Albumi lood puudutasid selliseid sotsiaalseid probleeme nagu rassism, politsei brutaalsus, vaesus, teismeliste rasedus ja narkootikumide kasutamine, mis iseloomustasid mustanahalise noormehe elu Ameerika Ühendriikides. Paljud kriitikud ja fännid leiavad, et sellel on *underground* '​i hõng juures, ja paljud räpparid (näiteks Nas ja Talib Kweli) on tunnistanud, et on leidnud sellest albumist inspiratsiooni.

Kuigi algselt avaldas albumi Interscope, sai õigused hiljem Amaru Entertainment, Tupac Shakuri ema plaadifirma.

Album tekitas märkimisväärseid vastuolusid. Tolleaegne USA asepresident Dan Quale kritiseeris albumit, kuna üks noor mustanahaline mees oli tulistanud Texases politseinikku ja hiljem väitnud, et teda oli mõjutanud album "2Pacalypse Now". Quale märkis: "Pole mingit põhjust, miks sellist albumit avaldada. Sellel pole meie ühiskonnas kohta."

Album ei pälvinud sellist edu nagu Shakuri hilisemad albumid, kuid oli tähtis näide Shakuri poliitilistest vaadetest ja sõnaseadmisandest.

Albumilt ilmus kolm singlit: "Brenda's Got A Baby", "Trapped" ja "If My Homie Calls".

Lood
----

1. "Young Black Male" – 2:35
2. "Trapped" (koos Shock G-ga) – 4:44
3. "Soulja's Story" – 5:05
4. "I Don't Give a Fuck" (koos Pogoga) – 4:20
5. "Violent" – 6:25
6. "Words of Wisdom"  – 4:54
7. "Something Wicked" (koos Pee Weega) – 2:28
8. "Crooked Ass Nigga" (koos Stretchiga) – 4:17
9. "If My Homie Calls"  – 4:18
10. "Brenda's Got a Baby" (koos Dave Hollisteriga) – 3:55
11. "Tha' Lunatic" (koos Stretchiga) – 3:29
12. "Rebel Of The Underground" (koos Ray Luvi and Shock G-ga) – 3:17
13. "Part Time Mutha" (koos Angelique & Poppi-ga) – 5:14
2TE116-503 ja 2TE116U-0024.
Mootorvedur 2TE116-964 Tapa ja Lehtse vahel
**2TE116** (**2ТЭ116**) on diiselvedurite seeria, mida tootis Luhanski veduritehas Ukrainas. 2TE116 puhul on tegemist kaksikveduriga. 

Esimene vedur valmis 1971. aastal. Vedur konstrueeriti kaubarongide veoks Nõukogude Liidu raudteedel rööpmelaiusega 1520 mm. 2TE116 põhjal on tehtud ka versioonid 2TE116U, 2TE116UP, 2TE126, 2TE10M, 2TE10U, TE3. Lisaks on toodetud kolmikvedureid 3TE116.

Vedur on tänaseni kasutusel paljudes Ida-Euroopa riikides, teiste seas ka Venemaal ja Eestis, kuid seoses ökonoomsemate ja võimsamate Ameerika C-seeria vedurite kasutuselevõtuga on nende kasutamine Eestis oluliselt vähenenud.

2TE116 (Co´-Co´ + Co´-Co´) seeria esimesed vedurid jõudsid Eestisse 1997 aastal. Tänu diiselmootoritele, mis koormuse all töötades teevad kaugele kostvat lennukimüra, sai vedur hüüdnimeks „Boeing". 

Seeria 2TE116 järeltulijaks võib pidada kaksikvedurit 2TE25.

Tehnilised andmed
-----------------

* Võimsus 4500 kW / 6120 hj
* Mootori tüüp 1А-5Д49 (16ЧН26/26)
* Kiirus 100 km/h
* Mass 272 t
* Pikkus 2x18150 mm

Välislingid
-----------

* Mootorvedurid Rongimees
* Pilte
Juha Metsola (2010)
**Juha Antero Metsola** (sündinud 24. veebruaril 1989 Tamperes) on Soome jäähokimängija, kes mängib väravavahina Šveitsi kõrgliigaklubis EHC Kloten.

Aastatel 2007–2009 mängis ta kaks hooaega Põhja-Ameerikas Western Hockey League'i klubis Lethbridge Hurricanes. Soome kõrgliigas on Metsola mänginud Tampere Ilvese, HPK ja Tappara meeskondades. Hooajal 2014–15 valiti ta Tappara meeskonnas Soome kõrgliiga hooaja parimaks väravavahiks.

2015. aastal liitus ta KHL-i klubiga Habarovski Amur. 2018. aastal siirdus ta Ufa Salavat Julajevi. Hooajal 2018–2019 valiti Metsola põhihooaja parimaks väravavahiks ja liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2016, 2019 ja 2020 valiti Metsola KHL-i tähtede mängule.

2022. aasta juunis sõlmis ta üheaastaselepingu Kloteniga.

Metsola kuulus Soome jäähokikoondisse 2018. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑  "Metsola signs for Kloten". EHC Kloten. 20. juuni 2022. Vaadatud 20. juunil 2022.[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Juha Metsola KHL.ru lehel
* Juha Metsola hockeydb.com lehel
**Agu Paal** (22. juuni 1937 Tartu – 3. jaanuar 2014) oli eesti majandusteadlane.

Elukäik
-------

Agu Paal oli kooliõpetajate poeg.

Ta lõpetas 1955. aastal Saku Maakorraldus- ja Maaparandustehnikumi, 1960 Eesti Põllumajandusakadeemia insener-hüdromelioraatori erialal; 1973–79 EMMI aspirant ja nooremteadur, majanduskandidaat (1979, Läti Põllumajanduse Akadeemia), väitekiri käsitles tööviljakuse tõstmist ekskavaatoritöödel maaparandusehituses (Eesti NSV näitel). Oli 1955–73 Võru Maaparandusvalitsuse projekteerija, Eesti Põllumajandustehnika Võru osakonna turbajaosakonna juhataja, Eesti Põllumajandustehnika ning 1980–92 Põllumajandusministeeriumi Tehnoloogia ja Konstrueerimise Büroo maaparandusehituse normeerija, 1992– sama ministeeriumi Maaparanduse Ehitusjärelevalve- ja Ekspertiisibüroo peatehnoloog.

Teadustöö
---------

Tegevusvaldkond: maaparandusehituse ökonoomika, sh töönormide analüüs ja koostamine, eri tehnoloogiate majanduslik analüüs ja ehitajatele soovituste koostamine, uue tehnika efektiivsuse uurimine, tööde omahinna analüüs ja hinna prognoosimine, normatiivide väljatöötamine eelarvehinnete koostamiseks.

Teoseid
-------

* Maaparandussüsteemide kalkulatiivsed ehitus- ja hoiukulud ning maksumused (kaasautorid E. Rahuvarm ja G. Vassiljev). Tallinn, 2001

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 30
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Vana-Lähis-Ida** on ajalooline piirkond, mis kattub suuresti tänapäeva Lähis-Idaga. Tavaliselt kõneldakse sellest Vana-Lähis-Ida teadusuuringute kontekstis, käsitledes eelkõige aega selle piirkonna esimestest kõrgkultuuridest kuni meie ajaarvamise alguse või Rooma keisririigi jagunemiseni 4. sajandil pKr. Vana-Lähis-Ida uuringute keskne teadusharu on kiilkirjakultuure uuriv assürioloogia, kuid sageli arvatakse Vana-Lähis-Ida alla ka Vana-Egiptus, millega tegeleb egüptoloogia.

Vana-Lähis-Idas paiknesid inimkonna ajaloo ühed vanemad kõrgkultuurid, eelkõige Mesopotaamiasse jäänud Sumer, Akkad, Assüüria ja Babüloonia, aga ka Väike-Aasias asunud Hetiidi riik, praeguse Iraani aladel Vana-Pärsia ning mitmesugused väiksemad kultuurid nagu Kaukaasias asunud Urartu, Vahemere idarannikule jäänud Ugarit ja Foiniikia.

Kirjandus
---------

* Vladimir Sazonov, Peeter Espak, Andreas Johandi. "Vana-Lähis-Ida ajalugu 3500–2000 eKr. Mesopotaamia ajalugu kiilkirja tekkest kuni Uus-Sumeri riigi languseni". Toimetanud Raul Veede. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2017, ISBN 978-9949773718
**Agu Uudelepp** (30. juuli 1974 Tallinn – 4. veebruar 2020 Pariis) oli eesti ajakirjanik ja kommunikatsiooniekspert; Ringhäälingunõukogu esimees (2012–2017).

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1998 Tallinna Tehnikaülikooli humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi halduskorralduse erialal *cum laude*. 1999. aastal kaitses ta Tallinna Tehnikaülikoolis väitekirja "Üliõpilaskonna poliitilised hoiakud Eesti Riigikogu IX koosseisu valimiste ajal" ja sai sotsiaalteaduste magistri kraadi.

Ta töötas 1998–2002 Eesti Raadios uudisteajakirjanikuna, 2002–2007 Eestimaa Rahvaliidu teabejuhina ja järgnevatel aastatel üritusturundusagentuuris Spring ning aitas asutada suhtekorraldusagentuuri Meta Advisory Group.

2008. aastal sai Uudelepp Tallinna Ülikoolist filosoofiadoktori kraadi riigi- ja poliitikateaduste alal. Väitekirja teema oli "Propagandainstrumendid poliitilistes ja poliitikavälistes telereklaamides". Tööd juhendas Georg Sootla.

2008. aastast kuulus talle suhtekorraldusbüroo Claro Consulting. 

Aastatel 2015–2020 oli ta NATO Strateegilise Kommunikatsiooni Kompetentsikeskuse teadusajakirja Defence Strategic Communications toimetuskolleegiumi liige.

Uudelepp õpetas alates ülikooli lõpetamisest Tallinna Tehnikaülikoolis avalikku haldust ning väljendus- ja vaidlusõpetust. Üliõpilased valisid ta mitu korda parimaks õppejõuks. 

Alates 2012. aastast töötas ta dotsendina Estonian Business Schoolis, kus juhatas aastatel 2014–2016 ka magistri tasemeõppe nõukogu. 

Aastatel 2014–2016 oli Uudelepp Eesti Kunstiakadeemia külalisõppejõud, õpetades argumenteerimist ja retoorikat. Aastatel 2012–2017 oli ta Ringhäälingunõukogu esimees ja 2017. aastast nõukogu liige.

Tunnustus
---------

* 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 1999 TTÜ väike teenetemedal Mente et Manu ülikooli aasta parima magistriväitekirja eest

Isiklikku
---------

Agu Uudelepp oli abielus Annika Uudelepaga. Neil on kaks last.

Ta põdes kopsuvähki, ehkki ei olnud suitsetaja.

Teoseid
-------

* Propaganda ei kao kuhugi. // Riigikogu Toimetised 8 (2003);
* Propaganda Aristotelesest tänapäevani. // Riigikogu Toimetised 11 (2005);
* Propaganda instruments in contemporary campaigns: comparison of Estonian political TV advertisements and modern TV commercials. // Review of European and Russian Affairs (RERA) 3 (2007).

Viited
------

1. ↑  Agu Uudelepp Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
2. 1 2 3  Haigekassa ei maksa. Agu Uudelepa ränk võitlus vähiga, Eesti Ekspress, 22. november 2017
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19641

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Agu Uudelepp** |

* Agu Uudelepp Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* "Agu Uudelepa ränk võitlus vähiga" Eesti Ekspress
* "Agu Uudelepp: kui oleksin jäänud Eesti meditsiini kuluefektiivsuse peale, istuks siin keegi teine" ERR menu, 28. aprill 2018
* "Lahkus Agu Uudelepp" ERR, 4. veebruar 2020
* Rein Veidemann "*In memoriam* Agu Uudelepp" ERR, 5. veebruar 2020
**Jeff Healey** (kodanikunimega **Norman Jeffrey Healey**; 25. märts 1966 Toronto – 2. märts 2008 Toronto) oli pime Kanada kitarrist, laulja ja laulukirjutaja. 

Ta sündis Torontos ja lapsendati imikuna. Kaheksakuuselt kaotas ta nägemise retinoblastoomi tõttu ja tema silmad tuli kirurgiliselt eemaldada.

Jeff hakkas kitarri mängima 3-aastaselt ning arendas välja oma stiili hoides kitarri lapiti süles. 17-aastaselt asutas ta 4-liikmelise ansambli "Blue Direction", mis mängis baarides ja klubides peamiselt kavereid. Peagi asutas ta koos basskitarristi Joe Rockmani ja trummar Tom Stepheniga trio "The Jeff Healey Band". Ansamblit saatis kohalikes klubides menu ja 1988. aastal sõlmiti leping plaadifirmaga Arista. Samal aastal ilmus nende debüütalbum "See the Light", mille singel "Angel Eyes" jõudis USA singliedetabelis 5. kohale. Albumi salvestamise kõrvalt tehti muusikat Patrick Swayze filmile "Road House" ("Väljaviskaja"; 1989), kus Healeyl oli ka üks kõrvalosa.

1990. aastal võitis ansambel Kanada Juno auhinna aasta meelelahutaja kategoorias. Aastatel 1990–1994 jõudis 10 laulu albumitelt "Hell to Pay" ja "Feel This" Kanada singliedetabelisse. 2000. aastatel hakkas ta huvituma džässmuusikast ja andis välja mitu džässalbumit: "Among Friends" (2002), "Adventures in Jazzland" (2004) ja ilmselt kõige laiemalt tuntud 2006. aastal ilmunud "It's Tight Like That". Ta mängis koos paljude tuntud muusikutega nagu Stevie Ray Vaughan, Buddy Guy, BB King, ZZ Top, Steve Lukather, Eric Clapton ja paljud teised.

Jeff Healey suri vähki oma kodus Torontos 2. märtsil 2008. Tal oli naine ja kaks last.

Juulis 2009 ilmus postuumselt kontsertalbum "Songs From The Road".