recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Map
**Hirmuse mõis** (saksa keeles *Hirmus*) oli rüütlimõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal. Mõis rajati 1699 Püssi mõisast eraldatud alast.

Hirmuse mõisa on esimest korda mainitud 1465. aastal Maidla ja Hirmuse mõisa vahel pikalt kestnud piiritüli lahendamise kokkuleppes. Hirmuse mõis oli üle 400 aasta kuulunud von Stackelbergide valdustesse. Mõisale annab ajalooliselt erilise väärtuse tõsiasi, et selle omanik oli noorem Otto Magnus von Stackelberg, kes Katariina II lähedase tuttavana sai 1772. aastal Poola suursaadikuks, korraldas Poola esimese jagamise ja hiljem oli Venemaa suursaadik Rootsis.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 16.03.2016)
2. ↑  Hirmuse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 15.03.2016)
3. ↑  Gerli Romanovitš (9. detsember 2014). "Hirmuse mõisale otsitakse arendajat". *Põhjarannik*.

Välislingid
-----------

* Hirmuse mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Lüganuse kirik
Lüganuse kihelkond

**Kirik**: Lüganuse  

**Mõisad**: Aa mõis | Aidu mõis | Erra mõis | Hirmuse mõis | Jabara mõis | Maidla mõis | Purtse mõis | Püssi mõis | Rääsa mõis | Saka mõis | Soonurme mõis | Suterma mõis | Uueküla mõis | Varja mõis | Voorepere mõis
Tavaline akutrell
**Akutrell** on akupatarei jõul töötav käsitööriist, mida kasutatakse aukude puurimiseks ning mutrite, poltide ja kruvide kinnitamiseks. Akukruvitsad on tüüpiliselt varustatud siduriga, mis peatab trelli tegevuse, kui kruvitav ese on kindlalt kinnitatud. Erinevalt elektritrellidest, mis töötavad ainult vooluvõrku ühendatuna, on võimalik akutrelli kasutada kohtades, kus vooluvõrgu ühendust pole või on selle kasutamine ebamugav. Kuna vooluvõrgu toitega elektritrellid on mõteldud purustamiseks, puurimiseks jm suuremat võimusust eeldavateks tegevusteks ning neil puudub selle tõttu sageli sidur, ei kasutata neid tüüpiliselt kruvide või mutrite keeramiseks.

Akutrelli peetakse tänapäeval sama hädavajalikuks kodutööriistaks nagu kunagi saagi, kirvest või haamrit ning see on olemas enamikus majapidamistest.

Vaata ka
--------

* Trell

Viited
------

1. ↑  "Cordless Drill/Driver vs Impact Driver: Which Do You Need?".
2. ↑  Elmar Ots (20. november 2014). "Akutrell – hädavajalik kodutööriist". *Maaleht*. Vaadatud 22. juuni 2020.
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Bulgaaria |
|  |
| 2. ring | 1972 | II kergekeskkaal |
| Pronks | 1976 | I kergekeskkaal |
|  |
| Hõbe | 1974 | I kergekeskkaal |
|  |
| Pronks | 1973 | II kergekeskkaal |
| 2. ring | 1975 | I kergekeskkaal |

**Vladimir Kolev** (bulgaaria keeles *Владимир Колев*; sündinud 18. aprillil 1953 Sofias) on Bulgaaria näitleja ja endine poksija.

Poksijana
---------

Ta oli vähemalt kahekordne Bulgaaria meister I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1975 ja 1976.

Ta sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades hilisemale hõbemedalivõitjale Andrés Aldamale (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Ta sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Ayub Kalulele (Uganda).

Ta sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973) pronksmedali, kaotades hilisemale hõbemedalivõitjale Manfred Weidnerile (Ida-Saksamaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Ulrich Beyerile (Ida-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Film
----

Kolev on alates 1984. aastast olnud filmi- ja seriaalinäitleja, ta on kasutanud ka nimesid Victor Kohl ja Vlado Kolev.

Viited
------

1. ↑  Bulgaaria 30. meistrivõistlused poksis. 1975. Tulemused inglise keeles
2. ↑  Bulgaaria 31. meistrivõistlused poksis. Varna, 1976. Tulemused inglise keeles
3. ↑  21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles
4. ↑  20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1976. Tulemused inglise keeles
5. ↑  1. maailmameistrivõistlused poksis. Havanna 1974. Tulemused inglise keeles
6. ↑  20. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1973. Tulemused inglise keeles
7. ↑  21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1973. Tulemused inglise keeles
8. ↑  Vladimir Kolev (Victor Kohl, Vlado Kolev) lehel *IMDb*. Inglise keeles

Välislingid
-----------

* Vladimir Kolev veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Vladimir Kolev (Victor Kohl, Vlado Kolev) lehel *IMDb*. Inglise keeles
**S/2006 S 3** on Saturni looduslik kaaslane. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 26. juunil 2006 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 2006. aasta jaanuarist aprillini.

S/2006 S 3 on umbes kuuekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 21 076 300 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 1142,366 päeva. Orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 150,8° (128,8° Saturni ekvaatori suhtes) ja ekstsentrilisus 0,4710.

Välislingid
-----------

* Institute for Astronomy Saturn Satellite Data
* MPEC 2006-M45: *Eight New Satellites of Saturn* (andmeid)

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
"**Hirmus suvi**" on 2000. aastal valminud Läti mängufilm. Eesti keeles on filmi pealkiri esinenud ka kujul "**Ohtlik suvi**". Filmi rahvusvaheline ingliskeelne pealkiri on "**Dangerous summer**".

Süžee
-----

Filmi tegevus toimub 12.–19. juunil 1940 Lätis (põhiliselt Riias). Baltisakslasest Läti välisminister Vilhelms Munters saab Nõukogude luurelt ülesande hankida president Kārlis Ulmaniselt volitus välisriikides asuvate Läti riigi varade kasutamiseks. Muntersil õnnestubki Ulmanist veenda, et Läti saadik Londonis ei ole usaldusväärne ja ta saabki volituse. Kuid tegelikult mängib Munters kahekordset mängu ning ta kavatseb välismaale põgeneda ning ise pankades asuvad varad omastada.

Samal ajal saab Muntersi perekonnatuttavate tütar Izolde Vāgnere tuttavaks Läti Raadio reporterite Robertsi ja Kārlisega. Izolde on baltisakslane, tema vanemad on juba möödunud aastal Saksamaale lahkunud. Kuid Izolde on esialgu veel Lätisse jäänud, kuna ta peab ülikooli lõpetama. Robertsi ja Izolde vahel tekib vastastikune sümpaatia ning suhted hakkavad kiiresti arenema. Kuid Vilhelms Munters tahab saata Izoldega volitust Saksamaale. Viimasel hetkel aga tuleb Izolde laeva pealt tagasi. Roberts saab volituse oma valdusse. Vahepeal aga okupeerib Nõukogude Liit Läti. Nüüd peab Izolde Saksamaale lahkuma. Roberts jõuab Muntersiga kokkuleppele, kuid ta annab talle üle võltsitud volituse. Õige volituse põletab ta ära. Izolde saab viimasele Saksamaale minevale laevale. Munters tahab laeva peale minna, kuid Läti diplomaatilise passiga teda sinna ei lasta. Nõukogude agendid võtavad ta sadamas vahi alla. Roberts läheb Izolde korterisse, kuid seal on NKVD varitsus ja ta lastakse kohapeal maha.

Filmis on segatud ajaloolised faktid fiktsiooniga. Munters tegi küll koostööd Nõukogude luurega, kuid volitust Läti varade kasutamiseks ta ei taotlenud ega saanud. Izolde ja Roberts on väljamõeldud tegelaskujud.

Osatäitjad
----------

* Artūrs Skrastiņš – Roberts
* Inese Caune – Izolde
* Uldis Dumpis – Vilhelms Munters
* Uldis Vazdiks – Kārlis Ulmanis
* Jānis Reinis – Kārlis
* Eduards Pāvuls – Jāzeps Poškus
* Varis Vētra – Fricis Ceļmiņš
* Maija Apine – Natālija Muntere
* Pēteris Liepiņš – Raadio direktor
* Jakovs Rafaeļsons – Hanons Bubs
* Igors Čerņavskis – Zavjalov
* Arnoldas Klivečko – Vassiljev
* Arnis Līcītis – Derevjanski
* Kārlis Sebris – Augusts
* Juris Pļaviņš – kindral Berķis
* Māris Pūris – Rudums
* Līga Liepiņa – Elza
* Leons Krivāns – Osvalds
* Uldis Pūcītis – Pēteris
* Aldis Kusiņš – Aldis
**Akureyri** on linn Islandi põhjaosas, Norðurland eystra halduskeskus. See on Reykjavíki, Kópavoguri ja Hafnarfjörðuri järel suuruselt neljas linn riigis ning suurim linn väljaspool  Höfuðborgarsvæði piirkonda.

Ajalugu
-------

Akureyrit on esmamainitud 1562. aastal. Kaubapunktiks sai 1602. aastal ja linnaõigused omandas 1786. aastal.

Kultuur
-------

Akreyri Botaanikaaed on üks kõige põhjapoolsemaid botaanikaaedu maailmas.

Akureyri raamatukogu on üks suuremaid raamatukogusid Islandil.

Transport
---------

Akureyri lennujaam on üks neljast Islandi rahvusvahelisest lennujaamast.

Akureyri jäävaba sadama olulisus põhineb kalandusel, kauba käitlemisel ning turismil, kuna sadamas peatuvad suvekuudel kruiisilaevad.

Akureyri asub saart ümbritseva ringtee (Þjóðvegur 1 või Hringvegur) ääres, mis ühendab linna teiste Islandi osadega. Akureyri asub 390 kilomeetri kaugusel Reykjavíkist.

Haridus
-------

Linnas asub 1987. aastal asutatud Akureyri Ülikool (Háskólinn á Akureyri).

Sõpruslinnad
------------

* Norra Ålesund, Norra
* Kanada Gimli, Manitoba, Kanada
* Soome Lahti, Soome
* Venemaa Murmansk, Venemaa
* Gröönimaa Narsaq, Gröönimaa
* Taani Randers, Taani
* Fääri saared Vágur, Fääri saared
* Rootsi Västerås, Rootsi

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 8.06.2019.
2. ↑  Akureyri, the Capital of North. Culture, History and Activities Guide to Iceland
3. ↑  Botanical Garden Visit Akureyri
4. ↑  The Municipal Library of Akureyri Amtsbókasafnið á Akureyri
5. ↑  About UNAK University of Akureyri

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Akureyri** |

* Akureyri ülikool

Akureyri
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Turteltuvi (perekond)* |

---

Turteltuvi muna
**Turteltuvi** (*Streptopelia turtur*) on tuvilaste sugukonda turteltuvi perekonda kuuluv lind.

Turteltuvi nimi tuleneb linnu järjest korratavast uinutavas laadis hüüust "turrrturrr...", mis kõlab aprilli lõpust augustini välja. Lind painutab häälitsedes pead ja puhevil kaela ning teeb seejuures kergelt noogutavaid liigutusi. Esitlusi võib kuulda varahommikuti, pärastlõunal ja ka keskpäeva paiku. Selle põhiülesanne on emaslindude peibutamine. Eesti keelde on sõna laenatud keskalamsaksa keelest (< *turteldūve*).

Turteltuvid on vägagi territoriaalsed ja kui tarvis, võivad nad võidelda juba olemasoleva eest. Viimast väldivad nad oma mängulennuga, mis põhineb teiste liikide eeskujudel. Lind tõuseb teravnurga all lendu, teeb mõne tiivaplaksu, jõuab umbes 20 m kõrgusele, seisatab seal ja keerleb allapoole, laiutades oma saba, nii et selle valge ääris paistab kaugele, ja sageli laugleb kohe lõputiirule. Need mängulennud moodustavad vahel ka osa lembemängust, kuid siis on lendu tõustes tiivalöögid innukamad ja kiiremad.

Pesa ehitavad nad madalasse põõsasse või heki sisse ja see on tuvidele iseloomulik hõre oksalasu. Kuid kui turteltuvil on olnud pesitsemise ajal ebameeldivaid kogemusi, võib ta oma pesa ehitada mõne teise linnu rajatise peale. Emaslind muneb tavaliselt kaks muna ja poegi toidetakse, nagu tuvidel kombeks, pugust saadava tuvipiimaga. Tuvide puhul erakordse nähtusena järgneb pärast kurnaga lõpulejõudmist bioloogiliselt pealesurutud sigimispaus, mis lükkab uue pesitsemise edasi ja laseb lindudel vahepeal kosuda.

Turteltuvi juures on muudki tuvidele ebatavalist. Näiteks on nad ainsad rändtuvid Euroopas – septembris lendavad nad Aafrikasse ja naasevad sealt aprillis. Need linnud rändavad päeviti laial rindel ja tavaliselt suurel arvul: ainsa päeva vältel on loendatud Maltalt üle rändamas umbes 20 000 lindu.

Turteltuvi on meil ainus tuvi, kes hoidub täisehitatud aladest. Ta on üsna tavaline lind hõredates metsaservades või hekkides ning eriti armastavad nad sooje päikeseküllaseid ja turvalisi paiku.

Eestis hinnatakse turteltuvi pesitsusaegset arvukust 1000–3000 paarile.

2017. aastal on ta Eesti aasta lind.

Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) loeb turteltuvi ohualtiks liigiks. Liigi arvukus on Euroopas märgataval vähenenud, eriti tugevalt on vähenenud Venemaa ja Kesk-Aasia populatsioonid. Turteltuvi arvukuse vähenemise põhjuseks on muu hulgas pesa rajamiseks sobilike elupaikade vähenemine ning jaht rändeteel ja talvitusaladel.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 12.3.2017)
2. 1 2 3 4 5 6  Dominic Couzens, Linnud, Varrak, 2005
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑  "Aasta lind 2017 on turteltuvi". Eesti Ornitoloogiaühing. Vaadatud 02.10.2016

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Turteltuvi** |

* Turteltuvi andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Liigikirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas; bio.edu.ee
**S/2004 S 13** on Saturni looduslik kaaslane ning ta on üks Saturni kaaslaste skandinaavia grupi kuudest.

Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005, vaatluste põhjal, mida oli tehtud 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005.

S/2004 S 13 on umbes kuuekilomeetrise läbimõõduga ning ta tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil) ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 906 ööpäeva (või 905,85 ööpäeva). Orbiidi pikem pooltelg on tal 18 450 000 km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 167,37° ja ekstsentrilisus 0,261. Näiv tähesuurus on 24,5.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 18.04.2014.
2. 1 2 3  MPEC 2005-J13 : TWELVE NEW SATELLITES OF SATURN Vaadatud: 18.04.2014.

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
Munakarbipaneel
**Akustiline vaht** on avatud pooridega vahtmaterjal, mida kasutatakse heli isoleerimiseks. Vaht toimib helilainete neelajana, muudab olemasoleva helienergia soojuseks ja vähendab helilainete võimet ruumi tagasi põrkuda.

Omadused
--------

* kõrge akustiline neeldumiskiirus
* hea soojusisolatsioon
* kerge kaal
* keskkonnasõbralik, lihtne taaskasutada
* ohutu ja mugav kasutada

Akustilise vahtpaneeli tüübid
-----------------------------

### Sile

Kasutatakse harva, kuna heli liigub lainetena ja kõrgendatud elementidega vaht neelab seda paremini. Siledalt vahtpaneelilt helilained pigem põrkuvad kui neelduvad. Kuid silepaneeli saab kasutada tekstuuripaneelide all, lisa mürasummutajana.

### Kiil

Kiilpaneel on tõhus, kuid ei ole sobiv suuremate ruumide jaoks, kuna heli levib pikikiilu kaugemale kui ristikiilu. Suurte kiilude valimine parandab kiilpaneeli tüübi heli neeldumisvõimet.

### Püramiid

Püramiidikujulisel vahtpaneelil on võrreldes teiste paneelidega hea helineeldumine, on madalamate sageduste neeldumise kiirus teiste tüüpidega võrreldes väiksem. Selle probleemi lahendamiseks on võimalus kasutada nurgaplokki, et koguda akustilisest vahust järele jäänud madalad sagedused.

### Munakarp

Munakarbivaht on üks parimaid lahendusi heliisolatsiooniks. Veel parema tulemuse saavutamiseks seotakse seda vahutüüpi teiste akustiliste materjalidega. Paneel sobib hästi isetehtud projekti või väikese eelarvega stuudio jaoks.

### Labidas

Sarnane hea kvaliteediga silepaneelile. Paneel suudab neelata erinevate sagedusega helilaineid. Labidapaneeli helisummutuskvaliteet on parem kui silepaneelil, aga vähem tõhus kui püramiid- või kiilpaneelil. Funktsioonilt ja jõudluselt on see sisuliselt sama, kumerama pinnakujundusega annab ruumile teistsuguse helikvaliteedi. 

### Ruudustik

Ruudustikpaneel, mida kasutatakse vähem, kasutab helilainete ja vibratsiooni neelamiseks pinnal kõrgendatud jooni ja paneelil on suurepärased helineeldumise omadused. Ruudustikpaneel sobib hästi väiksematele aladele, kus pole palju mitmesuunalisi sagedusi.

Kasutusala
----------

* helistuudiod
* klaveriruumid
* multimeediaruumid
* trummiruumid
* akustilised laborid
* prooviruumid
* konverentsisaalid
* teatrid

Viited
------

1. ↑  Geddes, Duncan (17.08.2016). "How does soundproofing foam work?". Vaadatud 23.03.2022.
2. ↑  Foam factory. "Different types of acoustic foam". Vaadatud 23.03.2022.
3. ↑  Vingo. "Acoustic foam". Vaadatud 24.03.2022.
"**Värvitu Tazaki Tsukuru ja tema palverännaku aastad**" (jaapani 色彩を持たない多崎つくると、彼の巡礼の年 *Shikisai o motanai Tazaki Tsukuru to, kare no junrei no toshi*) on jaapani kirjaniku Haruki Murakami romaan, mis ilmus 2013. aastal.

Romaan jälgib raudteejaamade ehitusinsenerina töötava Tsukuru Tazaki püüdlusi mõistmaks, miks tema elu 16 aastat tagasi järsku muutus. Ta otsib üles oma vanad sõbrad, et minevikus selgust saada. Keskkooli ajal kuulus ta koos aega veetnud kaaslaste sõpruskonda, kuid ülikooli teisel kursusel heitsid teised liikmed ta järsku endi hulgast välja. Miks, seda Tsukuru ei teadnud, kuid ta ei hakanud ka vastu vaidlema.

Eestikeelne tõlge (tõlkija Margit Juurikas) on ilmunud kirjastuses Varrak.

Viited
------

Välislingid
-----------

* Romaan kirjastuse Bungeishunjū kodulehel
* E-raamat Varraku kodulehel
* Mariliis Peterson, Haruki Murakami realistlik psühholoogiline analüüs, kultuur.err.ee, 29. august 2016
* Marvel Riik, Jaapani põletav küsimus: kuidas aidata iseennast?, EPL, 20. september 2016
Stanisław Kierbedź (foto enne 1889)
**Stanisław Kierbedź** (vene Станислав Валерианович Кербедз; 10. märts 1810 Nowy Dwór, Panevėžysi lähedal, Vilno kubermang – 19. aprill 1899 Varssavi) oli poola päritolu Venemaa insener ja sillaehitaja. Insener-kindralleitnant (1868). Tõeline salanõunik (1881).

Haridustee ja akadeemiline karjäär
----------------------------------

Ta lõpetas gümnaasiumi Kovnos. Aastatel 1826–1828 õppis matemaatikat ja füüsikat Keiserlikus Vilna ülikoolis. 1831. aastal lõpetas ta Teedeinseneride korpuse instituudi Peterburis. Aastatel 1837–1849 töötas samas õppejõuna.

Tehnorajatised
--------------

Aastatel 1842–1850 ehitas Kierbedź Peterburis Neeva jõele enda projekteeritud esimese alalise silla – Blagoveštšenski silla, mille eest keiser Nikolai I ülendas ta kindralmajoriks.

Aastatel 1852–1862 ehitatud Peterburi–Varssavi raudteele projekteeris ja ehitas Kierbedź mitu silda, sealhulgas Tsaari-Venemaa territooriumil rajatud esimese metallist raudteesilla (raudteesilla üle Luga jõe Preobraženskaja raudteejaama juures, valmis 1857) ja Daugavpilsi raudteesilla (valminud 1862). 

Aastatel 1858–1864 ehitati tema projekti järgi esimene alaline sild üle Wisła jõe Varssavis (Aleksandri sild).

1870. aastatel etendas ta juhtivat osa Peterburi meresadama ja Merekanali rajamisel.

8. augustil 1891 läks ta riigiteenistusest erru ja asus elama Varssavisse.

Tunnustus
---------

* 1851. aastal valiti ta Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks ja 1858. aastal auliikmeks.

Isiklikku
---------

Tema vennapoeg Stanisław Kierbedź oli samuti insener.

Viited
------

1. ↑  Адрес-календарь. Общая роспись начальствующих и прочих должностных лиц. vivaldi.nlr.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Stanisław Kierbedź** |
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Poola |
|  |
| 2. ring | 1936 | Raskekaal |
|  |
| Veerand-finaal | 1934 | Raskekaal |
| Veerand-finaal | 1937 | Raskekaal |
| Veerand-finaal | 1939 | Raskekaal |

**Stanisław Piłat** (13. juuni 1909 Nowy Targ, Väike-Poola vojevoodkond – 10. mai 1993 Nowy Targ) oli Poola poksija.

Piłat oli kuuekordne Poola meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1934–1939. Ta sai Poola meistrivõistlustel raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1933. aastal 2. koha.

Piłat osales mõlemal Eesti ja Poola maavõistlusel poksis. Ta võitis oma kohtumise Paul Kõlu vastu 1938. aasta kevadel ning kaotas oma kohtumise Martin Linnamäe vastu 1938. aasta sügisel.

Piłat osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Piłat osales raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale 4. koha saajale Josef Kopecekile (Tšehhoslovakkia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 5. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1937), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Erling Nilsenile (Norra) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 6. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1939), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Herbert Rungele (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles
2. ↑  4. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1934. Tulemused inglise keeles
3. ↑  5. Euroopa meistrivõistlused poksis. Milano 1937. Tulemused inglise keeles
4. ↑  6. Euroopa meistrivõistlused poksis. Dublin 1939. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Stanisław Piłat veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Waldemar Thomson** (28. august 1897 Hageri – veebruar 1945, hukkus sõjas) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Tallinna Toomkooli. Õppis 1915–1922 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Tartus. Ordineeriti pastoriks 27. jaanuaril 1924.

Oli 1924–1934 Pärnu Nikolai koguduse õpetaja Wilhelm Kentmanni isiklik adjunkt. 1934–1939 Pärnu Nikolai koguduse ülemõpetaja. Aastal 1939 Saksa praostkonna praost.

Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1939–1945 pastoriks Püha Luuka kirikus (Lukas-Kirche) Posenis (praegu Poznan). Hukkus sõjakeerises veebruaris 1945.

Isiklikku
---------

Isa oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja, praost Konstantin Thomson. Vend Paul Thomson oli soo-uurija ja geoloog (Tartu Ülikooli geoloogia ja paleontoloogia dotsent). Ka vend Helmut Thomson oli Hagri koguduse õpetaja. Tema õemees oli Harju-Madise koguduse õpetaja Otto Etzold. Teise õe poeg Burchard Lieberg oli luterlik pastor Hesseni liidumaal, Saksamaal. Tädimees, praost Friedrich Wilhelm Ederberg oli Kaarma ja Kambja koguduste õpetaja. Tädipoeg Bruno Ederma oli Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduste õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Lexicon deutschbaltischer Theologen seit 1920, Bearbeitet von Wilhelm Neander
3. ↑
Marcelo Lomba (2011)
**Marcelo Lomba do Nascimento** (sündinud 18. detsembril 1986 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib väravavahina Brasiilia kõrgliigaklubis Palmeiras.

Ta alustas klubikarjääri Flamengos, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2001. aastal. Profidebüüdi tegi ta klubi meeskonnas 6. aprillil 2008, kui Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlustel kohtuti Vasco da Gamaga. 2010. aasta hooajal oli ta Flamengo põhiväravavaht.

Aastatel 2011–2014 mängis ta Brasiilia kõrgliigas Bahia meeskonnas. 2015. aastal oli ta laenul Brasiilia kõrgliigaklubis Ponte Preta. 2016. aastal naasis ta Bahiasse, mängides sel hooajal klubiga Brasiilia esiliigas.

2016. aasta juulis liitus ta Brasiilia kõrgliigaklubiga Internacional. Internacionali põhiväravavahiks sai ta 2018. aastal. Samal aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta detsembris sõlmis ta üheaastase lepingu Palmeirasega.

2003. aastal tuli Marcelo Lomba Brasiilia kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistriks.

Saavutused
----------

Flamengo
* Campeonato Carioca: 2010

Bahia
* Campeonato Baiano: 2012, 2014

Palmeiras
* Recopa Sudamericana: 2022
* Campeonato Paulista: 2022

Viited
------

1. ↑  "Marcelo Lomba acerta com Palmeiras: 'É a oportunidade da minha vida'". *www.palmeiras.com.br*. Vaadatud 15.12.2021.
Marcelo Valle Silveira Mello
**Marcelo Valle Silveira Mello** (Brasília, 9. august 1985) on Brasiilia julgeoleku häkker. Ta arreteeriti 2018. aastal Operação Bravata ajal vägivalla õhutamise eest. Praegu kannab ta 41-aastast karistust.

Endine IT-tudeng Marcelo on julgustanud vägivaldseid tegusid ning mõrvade ja pedofiiliapiltide avaldamist alates 2005. aastast, kui ta oli aktiivselt suhtlusvõrgustikus Orkut. 2009. aastal sai temast esimene brasiillane, kes vastas internetis rassismikuritegude eest. Väidetavalt oli ta ühenduses Welligton Menezes de Oliveiraga, kes tappis 2011. aastal Rio de Janeiros Realengos Tasso da Silveira munitsipaalkoolis 12 last. Algselt arreteeriti ta 2012. aastal, vabastati 2013. aastal ja ta peeti uuesti kinni 2018. aastal, kui ta elas Curitibas. Ta ähvardas ja ründas mitu aastat argentiinlast Dolores Aronovitši, Ceará föderaalse ülikooli professorit, kellel on doktorikraad inglise keeles ja kes veetis aastaid Marcelo tavasid hukka mõistes. Dollase nimega Lola, mis inspireeris eelmisel aastal sanktsioone seadusega 13 642/2018, lubati föderaalpolitseil uurida misogüüniat Internetis.

Viited
------

1. 1 2  The Most Notorious Misogynist in Brazil Is Behind Bars, Again. Vice, May 10 2018.
2. 1 2  Dogolachan: the internet underworld which inspired the young men in Suzano. Gazeta do Povo.
3. ↑  Dogolachan And The Ghost Of Massacres Past. November 7, 2019.
**Praktiliseks filosoofiaks** nimetatakse filosoofia harusid, mis on tihedalt seotud praktiliste rakendustega nagu eetika, esteetika, poliitiline filosoofia, õigusfilosoofia, religioonifilosoofia, väärtusteooria jts.

Filosoofia jagamine praktiliseks ja teoreetiliseks pärineb Aristotelese filosoofialiigitusest moraali- ja loodusfilosoofiaks. Taoline eristus on mõnel pool maailmas tänini kasutusel, näiteks Soomes ja Rootsis õpetatakse praktilist ja teoreetilist filosoofiat enamasti lahus ning mõnes Šoti ülikoolis jagatakse filosoofia loogikaks, metafüüsikaks ja eetikaks. Enamik maailma ülikooli käsitleb tänapäeval filosoofiat siiski tervikuna.

Praktiliseks filosoofiaks nimetatakse ka filosoofia ja filosoofiliste tehnikate rakendamist igapäevaelus. Selle näidete hulka kuuluvad näiteks filosoofiline nõustamine ja mõned mõtluspraktikad.

Kant
----

Immanuel Kanti järgi on praktilise filosoofia ülesanne määrata, mis tähendab olla hea ja vooruslik inimene ehk avastada tingimused, millel vääritakse õnne, ning uurida poliitilise võimu loomust ja piire: millised seadused peaks riik jõustama, milliseid institutsioone edendama ja millised õigused tagama.

Viited
------

1. ↑  Näiteks Puhta mõistuse kriitika, A 805/B 833jj.
2. ↑  Sally Sedgwick. *Kant's Groundwork to the Metaphysics of Morals: An Introduction*, Cambridge University Press 2008, lk 3.
**Wakayama prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare lõunaosas Vaikse ookeani kaldal.

Sümbolid
--------

Wakayama prefektuuri tunnuslind on *Zosterops japonica*, tunnuspuu on tamm (*Quercus phillyraeoides*) ja tunnuslill ploomiõis (*Prunus mume*).

Haldusjaotus
------------

Wakayama prefektuur on jaotatud 30 omavalitsusüksuseks, millest 9 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Arida
* Gobō
* Hashimoto
* Iwade
* Kainan
* Kinokawa
* Shingu
* Tanabe
* Wakayama

Vaatamisväärsused
-----------------

* Wakayama loss

Viited
------

1. ↑  和歌山県推計人口について | 和歌山県, vaadatud 24.03.2021.

Välislingid
-----------

* Wakayama prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
*Wakizashi*
*Wakizashi*
***Wakizashi*** (jaapani keeles 脇差) on traditsiooniline lühikese teraga Jaapani mõõk (*nihontō*).

*Wakizashi* on traditsiooniliselt 1–2 *shaku* (30,3–60,6 cm) pikkune, jäädes pikkuselt lühema *tantō* (pistoda) ja pikema *daitō* (pikkmõõk) vahele. Pikemaid *wakizashi* '​sid nimetati vastavalt *ō-wakizashi* '​deks ja lühemaid *kō-wakizashi* '​deks.

*Wakizashi* '​sid kasutasid tagavaramõõgana sõdalasaristokraatidest samuraid, kuid seda oli lubatud kanda ka talupoegadel ja kaupmeestel, kes pikemaid mõõku (sh katanat) kanda ei tohtinud.

Viited
------

1. 1 2  Ogyū & Lidin 1999, lk 105.
2. ↑  Nagayama 1997, lk 48.

Kirjandus
---------

* Nagayama, Kōkan (1997)  *The Connoisseur's Book of Japanese Swords*. Kodansha International. ISBN 9784770020710
* Ogyū, Sarui & Lidin, Olof G. (1999) *Ogyu Sorai's Discourse on Government (Seidan): An Annotated Translation*. Otto Harrassowitz Verlag. ISBN 9783447040754

Välislingid
-----------

* Wakizashi – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Karl Rägo** (31. august 1889 Iigaste, Linnamäe vald, Võrumaa – 25. mai 1955 Angarlag, Irkutski oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (major).

Karl Rägo sündis Võrumaal Linnamäe vallas Räägo talus taluomaniku pojana, osales 1915. a alates Esimeses maailmasõjas, lõpetas 1916. a Vladimiri sõjakooli ja ülendati ohvitseriks. Teenis seejärel Looderindel 217. Kovrovski polgus roodu ja seejärel kuulipildujate komando nooremohvitserina.

1917. a asus alamleitnandina teenima formeeritavasse 1. Eesti jalaväepolku. Määrati teenistusse Colt kuulipildujate komandosse. Langes operatsiooni Albion käigus sakslaste kätte vangi ning viibis kuni 1918. a aprillini Saksamaal sõjavangilaagris.

1919. a suvel läbis suurtükiväe ohvitseride kursused ning teenis Eesti Vabadussõjas 2. ja 3. suurtükiväepolgu koosseisus. 1920-22 oli välipatarei nr 13 ülem, 1923-25 Sõjakooli suurtükiväe aspirantide kursuse, 1925-28 allohvitseride kooli patareiülem. 1928. a Vabadussõja Ajaloo Komitee liige. 

1927. aastal asus Tartu Ülikoolis õppima õigusteadust, lõpetas ülikooli 1937. a. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi.

1941. aastal mobiliseeriti Nõukogude armeesse, sõdis Eesti Laskurkorpuse koosseisus. 1944. a vabastati sõjaväeteenistusest ning määrati kohtu rahvakomissariaadi advokatuuri osakonna juhatajaks. 1950. a arreteeriti, suri vangilaagris.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
* Foto andmekogus Fotis
**Gheorghe Dumitru Mureșan** (sündinud 14. veebruaril 1971) on Rumeenia endine elukutseline korvpallur, kes mängis aastatel 1993–2000 korvpalliliigas NBA. 

231 cm pikkune Mureșan on pikim NBA-s mänginud korvpallur.

Karjäär
-------

Enne NBA-sse siirdumist mängis Mureșan aastatel 1991–1992 Rumeenia klubis Cluj-Napoca Universitatea, kellega tuli 1992. aastal ka riigi meistriks. Järgmise hooaja (1992/93) mängis Mureșan Prantsusmaa klubis Pau Élan Béarnais, kellega tuli 1993. aastal karikavõitjaks.

Mureșan värvati 1993. aasta NBA *draft*'i 30. valikuna Washington Bulletsisse, kelle kasuks tõi ta debüüthooajal keskmiselt 5,6 punkti ja 3,6 lauapalli mängus. NBA karjääri parimal, 1995/96. hooajal kogus Mureșan keskmiselt 14,5 punkti, 9,6 lauapalli ja 2,3 viskeblokeeringut mängus ning valiti tolle hooaja NBA enim arenenud mängijaks.

Vigastusaldis Mureșan pidi 1997/98. hooaja tervenisti vahele jätma ning tegi aastatel 1999–2000 New Jersey Netsi eest kaasa kõigest 31 mängus.

Mureșani NBA karjääri keskmisteks näitajateks jäid 9,8 punkti, 6,4 lauapalli ja 1,5 viskeblokeeringut mängus.

Pärast NBA karjääri lõpetamist naasis Mureșan Prantsusmaa klubisse Pau Élan Béarnais, kellega tuli 2001. aastal riigi meistriks.

Saavutused
----------

* NBA enim arenenud mängija (1996)
* NBA hooaja parim visketabavus väljakult (1996, 1997)
* Rumeenia meister (1992)
* Prantsusmaa meister (2001)
* Prantsusmaa karika võitja (1993)

Korvpallikoondis
----------------

Mureșan oli aastatel 1998–2002 Rumeenia rahvuskoondise kapten.

Isiklikku
---------

Kuigi ta isa oli 175 cm ja ema 170 cm pikk, kasvas Mureșan ajuripatsi häire tõttu 231 cm pikkuseks.

Popkultuuris
------------

Mureșan on kehastanud nimitegelast USA komöödiafilmis "Minu hiiglane", kus peaosa mängib Billy Crystal.

Viited
------

1. ↑  What Happened to Gheorghe Muresan, the Tallest Player in NBA History? Sportscasting, 21.04.2020.
2. ↑  Giant Basketball Academy - About Gheorghe Muresan The Gheorghe Muresan Giant Basketball Academy, 2009.
3. ↑  My Giant (1998) IMDb.

Välislingid
-----------

* Gheorghe Mureșan – NBA.com
* Gheorghe Mureșan – Basketball-Reference.com
**Hirmuse kihistu** (inglise keeles *Hirmuse Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978.

Kihistu stratotüüp on Hirmuse ojasängi paljand, lisastratotüüp on Piilsi 7909 puurauk, kus kihistu kivimid paljanduvad 9.80..12.40 meetril. See on nime saanud Hirmuse oja järgi.

Kihistu argilliiti ja merglit sisaldavaid kivimeid hakkas eraldi litostratigraafiliseks üksuseks pidama juba Armin Öpik aastal 1933, andes sellele nime Oandu jõe järgi. Hiljem selgus, et samast perioodist pärinevad veel Vasalemma kihistu kivimid, kuid nende alumine osa kuulub Keila lademesse. Nii anti selle üksuse nimi lademele, kivimid hakkasid aga kandma Hirmuse kihistu nime. Kihistu muutub lõuna pool kiiresti õhemaks, nii et paljudes kohtades esindab Oandu ladet üksnes Tõrremäe kihistik.

Viited
------

1. 1 2  Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 13.08.2019)
2. ↑  Geology and Mineral Resources of Estonia. Oandu stage Linda Hints&Tõnu Meidla

Välislingid
-----------

* Kihistust Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis
**Geórgios Seitarídis** (kreeka Γιούρκας Σειταρίδης; sündinud 4. juunil 1981 Pireuses), tuntud nimega **Gioúrkas**, on Kreeka jalgpallikoondise endine kaitsja, Euroopa meister (2004).

Kreeka rahvuskoondises mängis Seitaridis aastatel 2002–2010 kokku 72 mängu. Debüüt koondises oli 2002. aasta veebruaris, kui mängiti Rootsiga.

Klubid
------

* 1998–2001 PAS Giannena
* 2001–2004 Panathinaikόs
* 2004–2005 FC Porto
* 2005–2006 Moskva Dünamo
* 2006–2009 Madridi Atlético
* 2009–2013 Panathinaikos

Saavutused
----------

* 2004 Euroopa meister
* 2004 Kreeka meister
* 2004 Kreeka karikas
* 2004 Portugali Superkarikas

Isiklikku
---------

Georgios Seitaridis on 185 cm pikk ja kaalub 79 kg.

EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis

1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel
**Karl Puidak** (2. aprill 1901 Porhovo, Pihkva kubermang – 14. detsember 1976 Kansas City, USA) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Karl Puidak oli talupidaja poeg.

Võttis osa Vabadussõjast Kuperjanovi partisanide pataljoni koosseisus. Lõpetas 1929 Tallinna Tehnikumi elektriinseneri erialal (lõpuprojekt käsitles Tallinna-Pääsküla elektriraudtee vooluvarustust). Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Leola. Täiendas end 1938 Austrias ja Ungaris. 

Oli 1924–1928 Tallinna Tehnikumi elektrotehnika tugevvoolu labori assistent, 1931–1934 Riigi Turbatööstuse insener, 1936–1940 Eesti Rahvusliku Jõukomitee abidirektor, 1940–1941 ja 1942–1944 TTÜ õppeülesande täitja elektrijõumajanduse alal. Koostanud õppevahendeid. 

1944. aastal põgenes Saksamaale, kus oli Eesti insenere ühendanud Tehnika Koondise sekretär. 1948. aastast töötas Ameerika Ühendriikides ettevõtte Pritchard & Co elektrijaamade projekteerijana.

Teadustöö
---------

Eesti elektrifitseerimise üldkava üks põhiautoreid. Osales kava elluviimisega seotud tehniliste ja majandusarvutuste tegemises, ühtse elektritariifisüsteemi väljatöötamises ning Kohtla-Tapa-Tartu ja Türi-Viljandi ülekandeliinide projekteerimises, uuris kõrgepingeliinidest põhjustatud raadiohäirete vähendamise võimalusi.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Asinkroon mootori diagramm (kaasautor O. Reinvaldt). Tallinn, sine anno
* Elektri kasutamine maal kõrgepingevõrgust. // Ühistegevusleht (1937) 3
* Eesti elektrifitseerimise kava (kaasautorid K. Hangelaid, A. Ottenson). Tallinn, 1937.

Kirjandus
---------

* TT ja TTÜ õppe- ja abijõud 1918–1944, 50
* Tallinna Tehnikum 1918–1928. Tallinn, 1928, 55
* Mägi, V. Metusala, T. Rahvuslik Jõukomitee Eesti energiamajanduse kavakindla arendamise algatajana. // TPI Toimetised 565 (1983), 131–147
* Mägi, V. Eesti elektrifitseerimise üldkava. // Tehnika ja Tootmine (1989 5, 42–44.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Karjala ANSV vapp
**Karjala ANSV vapp** oli Vene NFSV haldusüksuse Karjala ANSV vapp.

1923. aastal moodustatud Karjala ANSV sai endale vapi 17. juunil 1937. See oli Vene NFSV vapp, millele olid lisatud tähtede "РСФСР" alla vene-, soome- ja karjalakeelne kiri "Karjala ANSV", ka deviis oli kolmes keeles. 

29. detsembril 1937 eemaldati vapilt soomekeelsed kirjad. Kilbile jäid vene keeles "КАРЕЛСКАЯ АССР" ja karjala keeles "KARELSKOI ASSR".

1940. aastal muudeti Karjala ANSV Karjala-Soome NSV-ks ning võeti kasutusele Karjala-Soome NSV vapp.

20. augustil 1956 muudeti Karjala-Soome NSV taas Karjala ANSV-ks ning võeti taas kasutusele täiendustega Vene NFSV vapp, mille kilbile oli lisatud venekeelne kiri "Карельская АССР" ja deviis oli kahes keeles, soome ja vene keeles.

30. mail 1978 lisati vapile ka soomekeelne kiri "Karjalan ASNT" ning vapi kohale paigutati kuldse äärisega viisnurkne täht. See vapp oli kasutusel 28. septembrini 1993, kui Karjala ANSV-st sai Venemaa Föderatsiooni kuuluv Karjala Vabariik.

Vaata ka
--------

* Karjala ANSV lipp
* Karjala-Soome NSV vapp
* Karjala Vabariigi vapp
* Vene NFSV vapp
Daniel Johnson 2016. aastal Preston North Endi mängijana
**Daniel Anthony Johnson** (sündinud 8. oktoobril 1992 Kingstonis) on Jamaica jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjanana Inglismaa esiliigaklubis Preston North End ja Jamaica jalgpallikoondises.

Ta kuulus noorena Inglismaa klubi Crystal Palace'i noortesüsteemi. Seejärel liitus ta Aston Villaga, kuid Aston Villa põhimeeskonnas ei mänginud ta kordagi. Hooajal 2012/13 oli ta Aston Villast lühikest aega laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Yeovil Town ning hooajal 2014/15 samasse liigasse kuuluvates Chesterfieldis ja Oldham Athleticus.

2015. aasta jaanuaris liitus Johnson Preston North Endiga. Esimesel hooajal mängis ta klubiga League One'is, kus lõi 20 väravaga kaheksa väravat. Alates hooajast 2015/16 on ta Preston North Endiga mänginud Inglismaa esiliigas. Tema kõige resultatiivsem hooaeg on olnud 2019–20, mil ta lõi Inglismaa esiliigas 12 väravat. Samal hooajal valiti Johnson ka Preston North Endi hooaja parimaks mängijaks.

Jamaica jalgpallikoondises debüteeris Johnson 14. novembril 2020 sõprusmängus Saudi Araabia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta kolm päeva hiljem, kui kohtuti taas Saudi Araabiaga. Ta kuulus Jamaica koondisse 2021. aasta CONCACAF Gold Cup'il.

Viited
------

1. ↑  "Johnson leaves Villa for Preston in permanent deal". *AVFC*. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. jaanuar 2015. Vaadatud 23. jaanuaril 2015.
2. ↑   (vaadatud 12.7.2022)
**"Oostlandlied"** (alamsaksa keeles 'idamaalaul') on hollandi päritolu laul, mis ilmus esmakordselt teoses "Antwerps Liedboek" (1544) pealkirjaga "Een nyeu liedeken".

Laul räägib alamsaksa (hollandi) võitlejatest Idamaal, arvatavasti 12.–13. sajandi ristisõdades. 

Laul oli populaarne ka Saksamaal. Seda kasutasid ka Baltikumis võidelnud saksa vabakorpused.

Teise maailmasõja ajal kasutati seda muudetud kujul natsipropagandas, mil oli aktuaalne ida-alade hõivamine (*Drang nach Osten*). Seda kasutas ka Hollandi Relva-SS-i leegion.

Laulus märgitud Idamaaks on peetud muuhulgas ka Poolat, Leedut ja isegi Eestit.

Vanemad sõnad
-------------

1.

In oostlant wil ic varen,
Mijn bliven en is hier niet lanck
Met eender schoonder vrouwen;
Si heeft mijn herteken bevaen.
2.

Hi nam dat maechdeken bijder hant,
Al bider witter hant.
Hi leydese op een eynde,
daer hi een beddeken vant.
3.

Daer lagen si twee verborgen
den lieven langhen nacht,
Van tsavonts totten morghen,
Tot dat scheen den lichten dach.
4.

Wel op, ridder coene,’
Sprack si, dat meysken fijn,
Keert u herwaerts omme,
Mi wect een wilt vogelken!’
5.

Hoe soude ic mi omkeren?
Mijn hooft doet mi so wee.’
En waer dat niet geschiet,
Ten schiede nemmermeer
6.

Had ic nu drie wenschen,
Drie wenschen also eel,
So soude ic nu gaen wenschen
Drie roosen op eenen steel.
7.

Die een soude ick plucken,
die ander laten staen,
die derde soude ic schencken
Der liefster die ic haen.
8.

Aen ghene groene heyde
Daer staen twe boomkens fijn.
die een draecht noten muscaten,
Die ander draecht nagelkijns.
9.

Die naghelen die zijn soete,
die noten die zijn ront.
Wanneer so sal ic cussen
Mijns liefs rooden mont?
10.

Die ons dit liedeken sanck,
So wel ghesonghen haet,
dat heeft gedaen een lansknecht.
God geve hem een goet jaer.

Tõlge
-----

Tahame reisida Idamaadele.
Tahame koos minna Idamaadele.
Kus parem elu meid ootab.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Hollandi Relva-SS Leegioni Oostlandlied (hollandi ja inglise keelse tõlkega)
*Mitte segi ajada George Amos Dorseyga, kes oli samuti selle ajajärgu etnograaf.*
James Owen Dorsey
**James Owen Dorsey** (31. oktoober 1848 Baltimore – 4. veebruar 1895 Washington) oli ameerika etnograaf, keeleteadlane ja vaimulik, kelle kirjeldused hõlmavad peamiselt siuu keelkonda kuuluvate rahvaste keeli ja kultuure.

Lapsepõlv ja haridustee
-----------------------

James Owen Dorsey sündis 31. oktoobril 1848 Marylandi osariigi Baltimore'i linnas. Tema vanemad olid Thomas Anderson Dorsey ja Mary Sweetser Hance. Juba kuueaastaselt õppis ta iseseisvalt selgeks heebrea tähestiku ja kümneaastaselt luges heebrea keelt vabalt. 1862. aastal asus ta õppima Baltimore'i *Central High Schooli*, kus õppis klassikalisi keeli. 1867. aastal jätkas ta haridusteed Viriginia osariigis Alexandrias asuvas Protestantlikus Episkopaalses Teoloogilises Seminaris, kus ta 1871. aastal ka diakoniks pühitseti. Varsti pärast seminarist lahkumist saadeti Dorsey misjonärina Dakota Territooriumile.[*viide?*]

Töö antropoloogina
------------------

1871. aasta mais saadeti 23-aastane Dorsey misjonärina ponka indiaanlaste juurde Oklahomasse, kuhu ta jäi kaheks aastaks. Seal õppis ta ponka keelt kõnelema sel tasemel, et tõlgi abi polnud enam vaja. 1873. aastal, kui Dorseyl oli käsil ponka keele grammatika ja sõnaraamatu koostamine, jäi ta ootamatult haigeks ning pidi Marylandi tagasi pöörduma. Idarannikul võttis Dorsey ühendust Smithsonian Institutioniga, kuid tema materjale peeti amatöörlikeks.

Järgmised viis aastat veetis Dorsey kirikuõpetajana Marylandi osariigis.[*viide?*]

1878. aasta juulist 1880. aasta augustini viibis Dorsey John Wesley Powelli lähetusel välitöödel omahade juures Nebraskas, kus tema ülesandeks oli omaha-ponka keelematerjalide kogumine ning grammatika ja sõnaraamatu koostamine. Hilisemas elus pidas ta omahadega ühendust kirja teel ning mitmed tema keelejuhid külastasid teda Washingtonis.

1879. asutati Ameerika Etnoloogiaamet ning Dorsey sai seal tööd siuu keelkonda kuuluvate hõimude ja keelte eksperdina. 1880. aastast viibis ta peamiselt Washingtonis, kus jätkas tööd indiaani keelte ja kultuuridega, muuhulgas tema juurde pealinna keeletööd tegema tulnud keelejuhtidega. Lisaks sellele käis ta lühiajalistel välitöödel tutelote ja kuapode juures (1883) ning Oregonis atabaski, takelma, kuusi ja jakona keelkondade kohta andmeid kogumas. 1892. aastal veetis ta kaks nädalat välitöödel Louisianas, kus töötas kahe viimase biloksi keele kõnelejaga.

Terve elu vallalisena elanud James Owen Dorsey suri 4. veebruaril 1895 kõhutüüfusse. Ta oli siis 47-aastane.[*viide?*]

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "J. O. Dorsey elulugu Minnesota Osariigi Ülikooli kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2008. Vaadatud 10. märtsil 2011.
2. 1 2 3 4 5  Barnes, R. H. 1984. *Two Crows Denies It.* Lincoln: University of Nebraska Press. lk. 10-28. ISBN 0-8032-1182-1
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jäähokimängijast; jalgpalluri kohta vaata artiklit Daniel Carr (jalgpallur).* |

---

Daniel Carr 2019. aasta AHL-i tähtede mängul
**Daniel Carr** (sündinud 1. novembril 1991 Sherwood Parkis, Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliiga klubis HC Lugano ründajana vasakäärel.

Noorena mängis ta Alberta Junior Hockey League'is ja British Columbia Hockey League'is. Aastatel 2010–2014 kuulus ta Union College'i jäähokimeeskonda. 2014. aastal tuli ta Union College'iga üliõpilaste meistriks.

2014. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Montreal Canadiens. Pärast ühte hooaega American Hockey League'is (AHL) Canadiensi noorteklubis Hamilton Bulldogs debüteeris Carr NHL-is 29. novembril 2015 mängus Carolina Hurricanesi vastu. Carr sai selles mängus üheks vähestest mängijatest, kes on oma debüütmängus esimeses vahetuses esimese löögiga värava teinud. Hooajal 2015–16 sai Carr NHL-is 23 mänguga kirja kuus väravat ja kolm väravasöötu. 2016. aasta juulis sõlmis ta Canadiensiga uue lepingu. Tema resultatiivseim hooaeg NHL-is Canadiensis mängides oli 2017–18, mil ta lõi kuus väravat ja andis kümme väravasöötu. NHL-is on ta mänginud veel Vegas Golden Knightsi (hooajal 2018–19), Nashville Predatorsi (2019–20) ja Washington Capitalsi meeskonnas (2020–21). 

Hooajal 2018–19 mängis Carr põhiliselt AHL-is Chicago Wolvesi meeskonnas, saades kirja 30+41. Ta pälvis samal hooajal liiga väärtuslikumale mängijale antava Les Cunningham Awardi ning valiti lisaks liiga sümboolsesse koosseisu ja AHL-i tähtede mängule.

2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Luganoga.

Kanada jäähokikoondise koosseisus osaleb Carr 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑  "CANADIENS’ DANIEL CARR SCORES FIRST NHL GOAL ON FIRST SHOT OF FIRST SHIFT IN FIRST GAME". thehockeynews.com. 5.12.2015. Vaadatud 10.2.2022
2. ↑   (vaadatud 10.2.2022)
3. ↑  "Daniel Carr comes home". HC Lugano. 5.7.2021. Vaadatud 10.2.2022)

Välislingid
-----------

* Daniel Carr NHL.com lehel
* Daniel Carr hockeydb.com lehel
**Daniel Kipngetich Komen** (sündinud 17. mail 1976 Mwenis) on Keenia kergejõustiklane (põhidistansid 5000 m ja 10 000 m jooks).

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

1997 **maailmameister** 5000 m (**13.07,38**)

### Briti Ühenduse mängudel

1998 võitja 5000 m (**13.22,57**)

### Maailmamrekordid

1996 3000 m **7.20,67** (1. september Rieti)
  
1997 2 miili **7.58,61** (19. juuli Hechtel)
  
1997 5000 m **12.39,74** (22. august Brüssel) 
  
1998 3000 m **7.24,90** (sisemaailmamrekord 6. veebruar Budapest)

Isiklikku
---------

Daniel Komen on 170 cm pikk ja kaalub 55 kg.

Välislingid
-----------

* Daniel Komen Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes

| * v
* r
Meeste 5000 m jooksu maailmameistrid |
| --- |
| 
1983: Eamonn Coghlan • 1987: Saïd Aouita • 1991: Yobes Ondieki • 1993: Ismael Kirui • 1995: Ismael Kirui • 1997: Daniel Komen • 1999: Salah Hissou • 2001: Richard Limo • 2003: Eliud Kipchoge • 2005: Benjamin Limo • 2007: Bernard Lagat • 2009: Kenenisa Bekele • 2011: Mo Farah • 2013: Mo Farah • 2015: Mo Farah • 2017: Muktar Edris • 2019: Muktar Edris • 2022: Jakob Ingebrigtsen |