recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Pankisi kuru** (gruusia keeles პანკისის ხეობა) on vähem kui kahekümne kilomeetri pikkune ja mõne kilomeetri laiune org Kaukasuse lõunaküljel Gruusias, Tšetšeenia piiri lähistel. Pankisi kuru asub Thbilisist ligi 160 kilomeetrit põhja pool Kahhethi piirkonna Akhmeta rajoonis.

Elanikkonna enamuse moodustavad kistid, 19. sajandil piirkonda rännanud tšetšeenide ja inguššide järeltulijad. Nende koguarvu on 2002. aastal hinnatud ligi viiele tuhandele.

Esimese ja Teise Tšetšeenia sõja päevil saabus Pankisisse hulk sõjapõgenikke, Gruusia valitsus väidetavasti kaotas kontrolli Pankisis toimuva üle. Venemaa valitsuse väitel olid põgenike seas relvastatud grupid, kes käisid üle piiri Venemaa Föderatsiooni territooriumil terroritegusid korda saatmas. 2001. aasta sügisel pommitasid Venemaa helikopterid Pankisi ala. Venemaa nõudis Gruusialt kontrolli kehtestamist Pankisi kurus.

Viited
------

1. 1 2  Shorena Kurtsikidze, Vakhtang Chikovani: Georgia's Pankisi Gorge: An Ethnographic Survey, 2002.

Välislingid
-----------

* Toomas Lukk: Pankisi: elu valguse ja varju piiril, 1. oktoober 2010.
Königsbergi sildade graaf. See ei ole Euleri graaf, sest iseloomulik tulemus puudub
Euleri graafi iga tipp on paarisarv valentne (astmeline). Liikumine mööda servi alfabeetilises järjestuses annab Euleri tsükli
**Euleri tee** (ehk **Euleri ahel**) graafis on tee, mis kulgeb graafi kõiki servi pidi, läbides igat serva üks kord (võrdle Hamiltoni graafiga). Pildil oleva Königsbergi sildade probleemi lahendamine Leonhard Euleri poolt 1736. aastal pani aluse graafiteooria tekkele.

**Euleri tsükkel** – Euleri tee, mis suletult moodustab tsükli.

**Euleri graaf** – graaf, mis sisaldab Euleri tsüklit.

**Pooleuleri graaf** – graaf, mis sisaldab Euleri teed (ahelat).

Euleri tsükli ja Euleri tee olemasolu
-------------------------------------

Euleri tsükkel/tee esineb ainult sidusas graafis või graafis, mis peale kõikide seostamata tippude eraldamist muutub sidusaks.

### Lihtgraafis

Vastavalt Euleri teoreemile esineb Euleri tsükkel parajasti siis kui graaf on sidus ja selles ei ole paarituarvulise valentsiga (astmega) tippe.

Euleri tee graafis esineb parajasti siis kui graaf on sidus ja ei sisalda rohkem kui kaht paarituarvulise valentsiga (astmega) tippu. Vastavalt Handshakingi „kätlemise" lemmale peab paarituarvulise valentsusega (astmega) tippude arv olema paarisarvuline. Seega, Euleri tee esineb vaid siis, kui see arv on null või kaks. Samas muutub see tee nulli puhul Euleri tsükliks.

### Suunatud graafis

Suunatud graaf sisaldab Euleri tsüklit parajasti siis kui see on tugevalt sidus ja graafi iga tipu sisendi poolaste võrdub tema väljundi poolastmega.

Euleri tee leidmine
-------------------

Alati on võimalik taandada Euleri tee leidmise ülesanne Euleri tsükli leidmise ülesandele. Tõepoolest, oletagem et need mõlemad on graafis olemas. Siis on selles täpselt 2 paarituarvulise valentsiga tippu. Ühendame need tipud servaga, ja saame graafi mille kõik tipud on paarisarv valentsed ning Euleri tsükkel eksisteerib. Leiame selles graafis Euleri tsükli ja eraldame saadust selle olematu serva.

Euleri tsükli leidmine
----------------------

Vaadelgem kõige üldisemat – suunatud, multigraafi ja sõlmede juhtu. Samas eeldame, et Euleri tsükkel graafis esineb (ja koosneb vähemalt ühest tipust). Leidmiseks lähtume asjaolust, et Euleri tsükkel kujutab endast graafi kõikide lihttsüklite ühendit. Seega seisneb ülesanne nende efektiivses leidmises ja üheks ühendamises. See on teostatav, näiteks rekursiivselt või süvaotsingu teel.

Kirjandust
----------

* A. Buldas, P. Laud, J. Villemson. 2003. *Graafid*. Tartu, ISBN 9789949118182
* F. Harary. 1972. *Graph Theory*. Addison-Wesley.
* A. Dharwadker, S. Pirzada. 2011. *Graph Theory*. Amazon Books, ISBN 9781466254992.
|  |
| --- |
| **Protistid** |
| [[Pilt:]] |
|
|  |
| Taksonoomia |
|  Domeen | Eukarüoodid *Eukaryota* |
| Jagu | *Excavata* |
| Hõimkond | *Euglenozoa* |
| Klass | Eugleniidid *Euglenoidea* |
|

**Eugleniidid** (*Euglenoidea*, varasemates allikates nimega *Euglenida*) on protistide rühm, mis kuulub *Euglenozoa* hõimkonda. Eugleniide on teada umbes 800 liiki.

Enamik eugleniide elab mageveekogudes, mõned rühmad ka merevees. Paljudel eugleniididel on kloroplastid, mille abil nad suudavad fotosünteesides energiat toota, mõned rühmad toituvad ka fagotsütoosi või difusiooni teel. Eugleniidid on tekkinud sekundaarse endosümbioosi tagajärjel, kui eukarüoot neelas rohevetika (kes ise oli tekkinud primaarse endosümbioosi tagajärjel).

Enamik eugleniide on ainuraksed flagellaadid (monaadid).

Fotosünteesivate eugleniidide kloroplastid on kaetud kolme membraanikihiga. Klorofüllidest esineb neil nagu rohevetikatelgi vormid *a* ja *b*.

Eugleniidide iseloomuliks tunnuseks on pelliikula, mis asub rakumembraani all. Pelliikula katab rakku helikaalselt. Õhukese pelliikuliga vormidel on täheldatud unikaalset liikumisviisi – nn eugleniidne ehk euglenoidne liikumine.

Eugleniide kirjeldas esimesena Otto Bütschli 1884. aastal. Tolle aja botaanikud lugesid rühma *Euglenida* vetikate alla – see aga tähendas, et eugleniidid kuulusid teatud omaduste poolest üheaegselt nii loomade kui ka taimede hulka. See on üks paljudest näidetest, miks oli vaja luua uus rühm – protistid.

Mõnikord on teatud eugleniide nimetatud ka **euglenofüütideks** (*Euglenophyta* (eesti keeles nimetatud ka silmviburvetikateks) või *Euglenophyceae*[*viide?*]), see viitab fototroofsetele (autotroofid) eugleniididele, jättes välja heterotroofsed vormid.

Perekondi
---------

* *Euglena* (silmviburlane; liike ka Eestis)
| Xander Bogaerts |
| --- |
| 
Bogaerts (2018) |
| Andmed |
| Koduklubi | Boston Red Sox |
| Särginumber | 2 |
| Positsioon | *shortstop* |
| Debüüt MLB-s | 30. augustil 2012 Boston Red Soxiga |
| MLB statistika2018. aasta hooaja seisuga |
| *batting average* | .284 |
| Kodujooksud | 72 |
| RBI | 386 |
| *Stolen base* '​id | 49 |

**Xander Jan Bogaerts** (sündinud 26. augustil 1992 Oranjestadis) on Aruba pesapallur. Tema mängijapositsioon on *shortstop*. Ta on paremakäeline.

Bogaerts alustas karjääri 2010. aastal Dominikaani Vabariigi liigas.

Alates 2013. aastast mängib ta MLB klubis Boston Red Sox. Kohe esimesel hooajal tuli ta klubiga World Seriesi võitjaks. Teist korda võitis ta Red Soxiga World Seriesi 2018. aastal.

2016. aastal osales ta MLB tähtede mängul. Aastatel 2015 ja 2016 on ta pälvinud American League'i parima *shortstop* '​i positsioonil mängiva ründemängijale antava Silver Sluggeri auhinna.

Välislingid
-----------

 Xander Bogaerts – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Xander Bogaerts baseball-reference.com lehel
* Xander Bogaerts MLB kodulehel
Vlastimil Válek (2019)
**Vlastimil Válek** (sündinud 17. mail 1960 Brnos) on Tšehhi radioloog ja poliitik, ta on Kristlik-Demokraatliku Liidu – Tšehhoslovakkia Rahvapartei liige. Ta on 17. detsembrist 2021 Tšehhi tervishoiuminister.

Ta sündis aastal 1960 Brnos. Üles kasvas ta Břeclavis, kus ta lõpetas aastal 1979 ka gümnaasiumi. Seejärel lõpetas ta aastal 1985 Masaryki ülikooli arstiteaduskonna radiodiagnostika erialal ja liitus samal aastal Brno ülikooli haigla personaliga. Bohunices (Brno linnaosa), kus ta on praegu radioloogia ja nukleaarmeditsiini osakonna juhataja, keskendudes kõhuõõne kasvajate diagnoosimisele ja ravile. Aastast 1993 töötab ta ka Masaryki ülikooli arstiteaduskonnas radioloogiaprofessorina. Ajavahemikuks 2014–2017 valiti ta Jan Evangelista Purkyně Tšehhi meditsiiniseltsi Tšehhi Radioloogiaühingu esimeheks. Ta on avaldanud uurimistöid Tšehhi ja välismaistes meditsiiniajakirjades ning peab regulaarselt loenguid väliskonverentsidel ja ülikoolides.

17. detsembrist 2021 on ta Tšehhi tervishoiuminister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on neli last. Ta on katoliiklane.
**Kay Rala Xanana Gusmão** (sünninimi **José Alexandre Gusmão;** sündinud 20. juunil 1946) on Ida-Timori vabadusvõitleja ja poliitik. Maist 2002 kuni 20. maini 2007 oli ta Ida-Timori president ja 8. augustist 2007 kuni 16. veebruarini 2015 Ida-Timori peaminister.

6. augustil 2007 nimetas president José Ramos Horta ta peaministrikandidaadiks ja kaks päeva hiljem vannutati ta ametisse. 7. augustil 2007 toimusid peamise opositsioonipartei FRETILIN poolehoidjate vägivaldsed meeleavaldused Gusmão ametisse määramise vastu, sest nad pidasid presidendi otsust ebaseaduslikuks.

Xanana Gusmão (2002)
1999. aastal pälvis ta Sahharovi auhinna.

11. veebruaril 2008 tulistasid mässulised Xanana Gusmão autot, kuid peaminister pääses rünnakust vigastusteta.

Veebruaris 2015 teatas ta oma tagasiastumisest.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**–** | **Ida-Timori president**2002–2007 | Järgnev**José Ramos Horta** |
| Eelnev**Estanislau da Silva** | **Ida-Timori peaminister**2007–2015 | Järgnev**Rui Maria de Araújo** |
Vlamertinge endine linnavalitsuse hoone
**Vlamertinge** on küla Belgias Lääne-Flandria provintsis Ieperi vallas.

Küla paikneb vahetult Ieperi linna kõrval, Poperinge linna viiva maantee N38 ääres. See on Ieperi järel rahvaarvult suurim asula Ieperi vallas.

Vlamertinge lääneosas asub Brandhoeki asum.

Ajalugu
-------

Vanimad andmed Vlamertinge kohta pärinevad keskajast. Aastal 857 ehitati Vlamertingesse kabel. Aastal 970 hävis Ieper ja ka Vlamertinge kabel põles maha. Vanim säilinud dokument, mis sisaldab nime Flambertenges, pärineb aastast 1066. Flandria krahv Baudouin van Lille, tema abikaasa Adela ja nende poeg Baudouin andsid selle kiriku käsutusse kiriku ja peatüki alates Sint-Pietersest Lille'is. Need kaubad olid muu hulgas kümnes asuv Elverdinge ja kümnes asuv Vlamertinge - "In territorio Furnensi, in villa Elverzenges, decinam unam ; Flambertenges decinam similiter unam ".

Ancien Régime Vlamertinge all oli Veurne-Ambachti au, millel oli 22 taga ja mis kannatas palju ümbritseva Ypresi piiramisest.

Geograafia
----------

Vlamertinge asub 17 meetri kõrgusel merepinnast. Piirkond piirneb Ieperiga idas, Voormezelega kagus, Kemmeli ja Dikkebusiga lõunas, Reningelstiga edelas, Poperingega läänes, Elverdingega põhjas ja Brieleniga kirdes.

Demograafilised arengud
-----------------------

Ajavahemikus 1487–1697 vähenes Vlamertinge elanikkond märkimisväärselt. Tõenäoliselt oli selle põhjus kaheksakümneaastane sõda seitsmeteistkümnes provintsis.

Vaatamisväärsused
-----------------

* Püha Vedastus kirik
* Endine Vlamertinge raekoda, mis rajati 1922. aastal neoflaami renessansi stiilis
* Vlamertinge loss või Castle du Parc ehitati 1857–1858. Aastal Viscount Pierre-Gustave du Parc'i järjekorras, pärast Joseph Schadde disaini.
* Vlamertingis on esimesest maailmasõjast mitmed Briti sõjaväe kalmistud:
	+ Brandhoek Military Cemetery
	+ Red Farm Military Cemetery
	+ Vlamertinghe Military Cemetery
	+ Vlamertinghe New Military Cemetery
	+ Railway Chateau Cemetery
	+ Divisional Cemetery
	+ Brandhoek New Military Cemetery
	+ Brandhoek New Military Cemetery No.3
	+ Hop Store Cemetery
**Kestvusratsutamine** ehk **rännak** on ratsaspordi ala, kus pannakse proovile hobuse kiirus ja vastupidavus ning ratsaniku maastikul ratsutamise oskused.

Ametlikud võistlused toimuvad ühisstardist distantsidel 15–160 kilomeetrit. Võistlused toimuvad maastikul märgitud rada mööda. Rajal võib olla mitmesuguseid looduslikke takistusi, maastik on vahelduv. Olenevalt distantsi pikkusest on võistluse jooksul üks kuni mitu veterinaarkontrolli. Lisaks kontrollitakse hobuse tervist enne ja pärast võistlust.

Levinuim tõug kestvushobuste seas on araabia hobune. 

Olenemata stardi viisist ja reeglitest, võistleb iga võistleja läbi kogu sõidu nagu ta oleks üksi ja vastane oleks ainult rada, distants, kliima, pinnas ja kell.

Võistluste ajal tuleb eriti hästi hoolitseda hobuse eest ja see on väga tähtis osa kogu võistlusest. Et edu saavutada, peab võistleja omama teadmisi hobuse efektiivsest ja ohutust liikumisest maastikul.

Hobustele tehakse veterinaarülevaatus enne ja pärast sooritust ja ainult need hobused, kes läbivad veterinaarkontrolli edukalt, saavad arvessemineva tulemuse. Üle 40 km võistlused jagatakse nii, et veterinaarkontroll on kuni iga 40 km järel ja samal ajal on ka kohustuslik puhkepaus 30–40 minutit. Puhkepausi ei loeta lõpptulemuse hulka. Igas vahefinišis on hobusele ettenähtud maksimaalne taastumisaeg 20 minutit (lõppülevaatusel 30 minutit). Taastumisaja jooksul peab hobuse pulss olema max 64 l/min. Lisaks pulsile peab ta näitama korrapärast ja ergast traavi, tema organismi vedelikutase peab olema normis ning sooled jm siseelundid toimima. Ka viimases, finišijärgses veterinaarkontrollis peab hobune olema ***fit to continue*** seisundis.

Ühepäevastel võistlustel läbitakse kuni 160 km pikkusi distantse. Korraldatakse ka kahe- ja kolmepäevaseid võistlusi.

www.kestvusratsutamine.ee

2014. aastal on Eestis poolsada aktiivselt võistlevat paari (ERL-i edetabel 2012), lisaks neile veel ca 20 paari, kes osalevad kalenderplaani välistel võistlustel (tutvumisklassid). Aastas korraldatakse 6–8 rahvuslikku võistlust, sh meistrivõistlused ponidele, juunioridele, noortele ja seenioridele. Järjest kasvavat populaarsust koguvad nn tutvumisklassid (u 20–30 km). Tutvumisklassis on võimalik saada aimu kestvusratsutamisest kui ratsaspordialast. Järjest enam liigutakse sealt edasi kõrgematele raskusastmetele. Olgu märgitud, et kestvusratsutamises on kvalifitseerumise tingimused küllaltki karmid. Tegemist on ratsaspordialaga mis esitab tõsiseid väljakutseid nii ratsaniku kui hobuse füüsisele. Ettevalmistus 160 km distantsiks võtab aastaid. Selleks, et kvalifitseeruda CEI 1\* võistlusele ehk madalamaile tasemele tuleb eelnevalt läbid viis rahvuslikku võistlust etteantud distantsidel ja kiirustel.

Vaatamata eeltoodule on Eesti kestvusratsutajad aktiivsed osalema FEI võistlustel. FEI edetabelist võib leida 11 ratsanikku, kes lõpetanud edukalt sõidu CEI 1\*–4\* tasemel.
Ephesoses 41. aastal eKr vermitud Augustuse ja Marcus Antoniuse denaarid. Münt anti välja tähistamaks aasta möödumist võidust Marcus Junius Brutuse ja Gaius Cassius Longinuse üle ning teist triumviraati.
**Denaar** (ka **teenar**; ld ***denarius***) oli Vana-Rooma hõbemünt. See võeti kasutusele teise Puunia sõja ajal (u 211 eKr) ning see oli käibel Gordianus III valitsusajani (238–244 pKr), kui see asendati järk-järgult antoninianusega. Tõenäoliselt vermiti denaare väikeses koguses erinevatel tseremooniatel kasutamiseks veel tetrarhia lõpuni (293–313).

Raha nimetus tuleb ladinakeelsest sõnast "*dēnī*" ("kümmet sisaldama"), kuna üks denaar oli algselt 10 assi. Denaari nimest on tulnud paljudesse keeltesse sõna "raha" (itaalia (*denaro*), sloveeni (*denar*), portugali (*dinheiro*), hispaania (*dinero*)). Tänapäeval on mitmes riigis käibel dinaarinimeline raha.

Vaata ka
--------

* L. Censorinus denaar
* Dupondius
* Prantsuse denaar
* Kulddinaar
* Põhja-Makedoonia denaar
* Sesterts
* Solidus

Viited
------

1. ↑  Crawford, Michael H. (1974). Roman Republican Coinage, Cambridge University Press, 2 Volumes. ISBN 0-521-07492-4
2. ↑  David. L. Vagi. *Coinage and History of the Roman Empire, c. 82 BC–AD 480*. Kd II. Sydney, Ohio: Coin World.

Välislingid
-----------

* Denarius
* From Octavian to Augustus: Images Illustrating His Rise to Power
* Denarius – A Roman soldier's daily pay
**Archelaos (*Ἀρχέλαος*) Ateenast** või **Mileetosest** (akme 450 eKr) oli vanakreeka filosoof.

Tema isa oli nimi oli Apollodoros või Midon. 

Archelaos olevat olnud Sokratese õpetaja. 

Ta pidas kasvamise põhjuseks sooja ja külma mõju. 

Seda, mis on häbiväärne, ei määra Archelaose järgi loomus (*physis*), vaid kokkulepe (*nomos*).

Allikas
-------

Diogenes Laertios 2.16–17 

*Archelaos oli kas Ateena või Mileetose kodanik, ja tema isa nimi oli Apollodoros; aga nagu mõned ütlevad, Mydon. Ta oli Anaxagorase õpilane ja Sokratese õpetaja.*

*Ta oli esimene inimene, kes tõi loodusfilosoofia uurimise Jooniast Ateenasse, ja teda hüüti Loodusfilosoofiks, sest loodusfilosoofia lõppes temaga, sest Sokrates tõi sisse eetilise filosoofia. Ja tundub tõenäoline, et ka Archelaos sekkus mingil määral moraalifilosoofiasse, sest oma filosoofilistes spekulatsioonides arutas ta seadusi ja seda, mis on auväärsus ja õiglane. Ja Sokrates laenas temalt; ning et ta laiendas tema printsiipe, siis arvati, et ta on nende leiutaja.*

*Ta ütles, et tekkimisel on kaks põhilist põhjust, soe ja külm; ning et kõik loomad on tekkinud mudast; ning see, mida peetakse õiglaseks ja häbiväärseks, ei ole nõnda loomu poolest, vaid seaduse tõttu. Ja tema arutlus on niisugune. Ta ütleb, et kui vesi, mida soojus sulatab, allutada tule toimele, siis ta tahkub, muutudes maaks; ja kui teda veeldatakse, siis ta muutub õhuks. Ja seetõttu ümbritseb maad õhk ja mõjutab teda, ja õhku ümbritsevad ja mõjutavad tule pöörlemised. Ja ta ütleb, et loomad tekivad soojast maast, mis saadab neile toiduks üles paksu muda, midagi piimataolist. Ta ütleb, et nii on see tekitanud ka inimesed.*

*Ja ta oli esimene inimene, kes ütles, et heli tekitab õhu löök; ning et maa õõnsusi läbides meri filtreerub, ning seetõttu tiheneb; ning et päike on suurim tähtede seas; ning et universum on põhjatu.*

*Kuid oli veel kolm Archelaost: üks oli geograaf, kes kirjeldas Aleksandri poolt läbitud maid; teine oli mees, kes kirjutas luuletuse asjadest, millel on kaks loomust; ja kolmas oli reetor, kes kirjutas oma kunsti reegleid sisaldava raamatu.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 2017. aastani eksisteerinud vallast; 1939 moodustatud valla kohta vaata artiklit Paide vald (1939).* |

---

**Paide vald** oli vald Järva maakonnas.

Omavalitsusüksus liideti haldusreformi käigus 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimiste järel senise Paide linna ja Roosna-Alliku vallaga. Moodustatud haldusüksus hakkas kandma nime Paide linn.

Paide valla viimane vallavanem oli Veljo Tammik.

Asustus
-------

### Külad

Anna küla – Eivere – Kirila – Korba – Kriilevälja – Mustla – Mustla-Nõmme – Mäeküla – Mäo – Mündi – Nurme – Nurmsi – Ojaküla – Otiku – Pikaküla – Prääma – Puiatu – Purdi – Sargvere – Seinapalu – Sillaotsa – Suurpalu – Sõmeru – Tarbja – Valgma – Veskiaru – Viraksaare – Võõbu

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
3. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014

Välislingid
-----------

* Paide valla koduleht
Demosthenese kuju Pariisis Louvre'i muuseumis

**Demosthenes** (vanakreeka keeles *Δημοσθένης* (*Dēmosthénēs*); 384 eKr Ateena – 322 eKr Kalaureia saar) oli Vana-Kreeka reetor ja riigimees, Ateena kodanik.

Demosthenese kõned on omaaegse kreeka kultuuri suursaavutus ning aitavad mõista tollast poliitikat ja kultuuri.

Ta õppis retoorikat varasemate kuulsate kõnemeeste kõnede järgi. Esimesed kohtukõned pidas ta 20-aastaselt, et saada oma hooldajatelt kätte oma päranduse jäänused. Mõnda aega teenis ta elatist kõnedekirjutaja (logograafi) ja advokaadina.

Demosthenes sai tuntuks oma Makedoonia-vastase hoiakuga ning tänu oma osavale sõnaseadmiskunstile suutis ta enda poolele meelitada paljud kreeklased. Tema organiseeritud oli ka Chaironeia lahing, kus kreeklased aga kaotasid. Peale seda saadeti ta pagendusse, kuid ta püüdis veel peale Aleksander Suure surma Ateenasse naasta, et juhtida kreeklasi taas makedoonlaste vastu, kuid sai lüüa ning otsustas mürki võtta, et mitte vangi langeda.

Elulugu
-------

Demosthenes sündis aastal 384 eKr – 98. olümpiaadi viimasel või 99. olümpiaadi esimesel aastal. Tema isa, kelle nimi oli samuti Demosthenes, oli jõukas mõõgategija. Seitsmeaastaselt jäi Demosthenes orvuks. Kui ta aastal 366 eKr täisealiseks sai, nõudis ta kohe oma hooldajatelt Aphoboselt, Demophonilt ja Therippideselt aruannet oma päranduse kasutamise kohta. Demosthenese väitel oli talle jäetud peaaegu 14 talendi suurusest varandusest järele jäänud vaid maja, 14 orja ja 30 hõbemiini (pool talenti). 20-aastaselt kaebas ta oma hooldajad kohtusse ja pidas aastatel 363–362 eKr kolm kõnet "Aphobose vastu" ning aastatel 362–361 eKr kaks kõnet "Ontenori vastu". Demosthenesel õnnestus kätte saada vaid osa oma pärandusest.

Pseudo-Plutarchose väitel oli Demosthenes üks kord abielus.

Aischinese Demosthenest ründavate kõnede järgi harrastas viimane pederastiat. Aischines väitis ka, et Demosthenes olevat noortele rikastele meestele retoorikat õpetades neilt tegelikult raha välja petnud. Näiteks toob ta Demosthenese õpilase Aristarchose, kes olevat mõrvanud Nikodemose Aphidnast. Aischines süüdistas Demosthenest mõrvas kaasosaliseks olemises, väites, et Nikodemos oli eelnevalt Demosthenese deserteerimise pärast kohtusse kaevanud. Aischinese väitel olevat Demosthenes noormehe armastamist teeseldes tegelikult tolle pärandust röövinud. See lugu on siiski kaheldav .

Viited
------

1. ↑  H. Weil, Biography of Demosthenes, 5–6
2. ↑  E. Badian, "The Road to Prominence", 11
3. ↑  Demosthenes. *Aphobose vastu* 1, 6 (kreeka keeles, inglise keeles)
4. ↑  E. Badian, "The Road to Prominence", 18
5. ↑  Aeschines, On the Embassy, 148–150, 165–166 \* A.W. Pickard, Demosthenes and the Last Days of Greek Freedom, 15
**Avelgem** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.

Avelgemist asub Ronse 11 km idas, Kortrijk 13 km loodes, Oudenaarde 14 km kirdes, Gent 35 km kirdes ja Brüssel 64 km idas (kõik kaugused on antud linnulennult).

Avelgemi pindala on 21,75 km². 2012. aastal elas vallas 9655 inimest, mis teeb rahvastiku keskmiseks tiheduseks 444 inimest ruutkilomeetri kohta. 1. jaanuaril 2006 elas vallas 9457 inimest.

Alates 1977 on Avelgemi sõpruslinn Saksamaal Baieri lõunaosas Šveitsi piiri ääres asuv Ettenheim.

Asulad
------

Avelgem jaguneb järgmisteks osavaldadeks:

|  |
| --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad.Kollakad alad tähistavad linnastunud piirkondi. |
| Nr | Asula | Pindala | Elanikke(2010) |
| I | Avelgem | 9,96 km² | 6330 |
| II | Bossuit | 1,99 km² | 469 |
| III | Outrijve | 3,24 km² | 1195 |
| IV | Waarmaarde | 2,92 km² | 670 |
| V | Kerkhove | 3,65 km² | 936 |

* AvelgemAvelgem
* OutrijveOutrijve
* BossuitBossuit
* KerkhoveKerkhove
* WaarmaardeWaarmaarde

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Avelgemi vald** |

* Koduleht (hollandi keeles)

Lääne-Flandria provintsi vallad

Alveringem | Anzegem | Ardooie | Avelgem | Beernem | Blankenberge | Bredene | Brugge | Damme | De Haan | De Panne | Deerlijk | Dentergem | Diksmuide | Gistel | Harelbeke | Heuvelland | Hooglede | Houthulst | Ichtegem | Ieper | Ingelmunster | Izegem | Jabbeke | Knokke-Heist | Koekelare | Koksijde | Kortemark | Kortrijk | Kuurne | Langemark-Poelkapelle | Ledegem | Lendelede | Lichtervelde | Lo-Reninge | Menen | Mesen | Meulebeke | Middelkerke | Moorslede | Nieuwpoort | Oostende | Oostkamp | Oostrozebeke | Oudenburg | Pittem | Poperinge | Roeselare | Ruiselede | Spiere-Helkijn | Staden | Tielt | Torhout | Veurne | Vleteren | Waregem | Wervik | Wevelgem | Wielsbeke | Wingene | Zedelgem | Zonnebeke | Zuienkerke | Zwevegem
**Paike** (surnud 1211) oli üks 13. sajandi alguse Tālava maakonna Beverini linnusepiirkonna latgalite vanematest.

Paiket on mainitud Henriku Liivimaa kroonikas, mille järgi läks ta pärast Beverini linnuse piiramist sakalaste ja ugalaste väe poolt koos teise Beverini üliku Dotega Riiga, et sakalaste vastu abi paluda. Riia piiskop Alberti venna Theoderici, liivi üliku Kaupo ja Võnnu ordumeistri Bertoldi juhtimisel koguti kokku suur vägi ristisõdijatest, orduvendadest, liivlastest ja latgalitest, mis suundus Metsepole ja Pärnu jõe kaudu Sakalasse. Ümbruskonna rüüstamise käigus sattusid Paike ja Dote kahekesi ühte külla, kus 9 eestlast neile kallale tungisid. Pärast päev läbi kestnud võitlust ja paljude vastaste haavamist ja tapmist olevat ka Paike ja Dote lõpuks langenud.

On oletatud, et Paike nimi võib olla säilinud Kauguri Pekaskalnsi linnamäe või (Vec)pūka (17.–19. saj *Paike*, *Pouke*, *Pukka*) kohanimes.

Vaata ka
--------

* Liivimaa ristisõda
* Talibald

Viited
------

1. ↑  Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. HLK, XV 7, lk 125
2. ↑  Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993. XV, kommentaar 29
**Demokraatiapäev** on 2007. aastal ÜRO Peaassamblee poolt algatatud rahvusvaheline tähtpäev, mida tähistatakse iga aasta 15. septembril. Samal päeval 10 aastat varem, 1997. aastal oli riikide parlamente ühendav rahvusvaheline organisatsioon Parlamentidevaheline Liit (Inter-Parliamentary Union ehk IPU) võtnud vastu demokraatia ülddeklaratsiooni. 

Demokraatiapäeva tähistamisega soovib ÜRO pöörata maailma riikide ja rahvaste tähelepanu demokraatlikele väärtustele ja demokraatia olukorrale maailma eri paigus. 

ÜRO Peaassamblee resolutsiooni A/62/7 (2007) preambulis rõhutatakse, et demokraatial on küll eri vorme, kuid selle lahutamatuteks osadeks on inimõiguste ja põhivabaduste järgimine: "...demokraatia on universaalne väärtus, mis põhineb inimeste vabalt väljendatud tahtel otsustada oma poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste süsteemide üle ning nende täielikul osalusel oma elu kõigis aspektides."

2012. aastal on ÜRO valinud demokraatiapäeva peateemaks demokraatiahariduse. Eestis tähistatakse 2012. aastal demokraatiapäeva Avatud Eesti Fondi ja Eesti Väitlusseltsi eestvedamisel demokraatiateemaliste väitlustega koolides ja ülikoolides ning kampaaniaga "Meie hääled".

Viited
------

1. ↑  Universal Declaration on Democracy
2. ↑  International Day of Democracy: Background
3. ↑  UN General Assembly Resolution A/62/7 (2007)
4. ↑  "Demokraatiapäev 2012 Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 9. septembril 2012.
**Denderleeuw** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Denderi piirkonnas (*Denderstreek*) asuv Denderleeuw (*leeuw* tähendab lõvi) moodustati 1977. aastal, kui liideti endised Iddergemi ja Welle vallad.

Asulad
------

Denderleeuw jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks: 

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(1.01.2006) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Denderleeuw- Hemelrijk- Huissegem- Leeuwbrug |   |   |
| II | Iddergem | 2,50 | 2282 |
| III | Welle |  |  |
|

* Welle raudteepeatusWelle raudteepeatus
* Denderleeuw veetornDenderleeuw veetorn
* IddergemIddergem
*

Sõpruslinnad
------------

* Rumeenia – Rupea, alates 1989

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Denderleeuw – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
**Pasikles** (kreeka Πασικλές, 4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Megara koolkonna esindaja, kes oli pärit Teeba linnast Boiootias.

Pasikles kuulas oma venna, küünik Kratese loenguid ning oli väidetavasti Megara Eukleidese õpilane. Samas valitseb õppimissuhete kirjeldamisel teatav segadus, sest Suda nimetab Pasiklest Stilponi õpetajaks, Stilpon omakorda oli Kratese õpetaja ning Krates väidetavasti Pasiklese õpetaja – ajalooliselt ilmselt võimatu, kuid mitte välistatav kirjeldus. Lisaks nimetab Suda Pasiklese õpetajana kedagi Diokleidest Megarast, kuid ilmselt on tegemist ümberkirjutusveaga ning mõeldud on ikkagi Eukleidest, kellele viitab ka Diogenes Laertios oma "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" VI raamatus.

Diogenes Laertiose tunnistuste kohaselt nimetas Krates Teebast oma ühe poja venna järgi Pasikleseks.

Pasiklese teostest ja seisukohtadest ei ole teadaolevalt fragmente ja parafraase säilinud.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Suda", artikkel "" Σ 1114, tõlkinud David Whitehead.
2. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" VI raamat, lõik 89
3. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" II raamat, lõigud 114, 117-119
Kaart
**Haapsalu–Laiküla maantee** (registrinumbriga 31) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 72. kilomeetril Haapsalu linnas (Haapsalu linna tänavana Lihula maantee). Tee pikkus on 36 km. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee 29. kilomeetril Laiküla külas.

Sillad Haapsalu–Laiküla maanteel
--------------------------------

Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist

| Silla nimi | Kaugus maantee algusest, km | Ületatav takistus |
| --- | --- | --- |
| Rannamõisa-1 sild | 21,5 | Rannamõisa jõgi |
| Rannamõisa-2 sild | 21,9 | Rägina oja |
| Laiküla sild | 34,6 | Liivi jõgi |

Asulad Haapsalu–Laiküla maanteel
--------------------------------

Haapsalu linn, Valgevälja küla, Vilkla küla, Kolila küla, Liivaküla küla, Parila küla, Jõõdre küla, Lannuste küla, Vätse küla, Haeska küla, Oonga küla, Liivaküla küla, Rannajõe küla, Keskvere küla, Kaare küla, Kurevere küla, Tammiku küla, Männiku küla, Kabeli küla, Rõude küla, Allikotsa küla, Laiküla küla.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet
**Helge Götrik Backlund** (vene keeles Хельге Гётрик Баклунд; 13. september (vkj 3. september) 1878 Tartu – 29. jaanuar 1958 Uppsala) oli rootsi päritolu Venemaa ja Rootsi geoloog. 

Backlundi peamised teadustööd on petrograafia ja mineraloogia alalt ning Skandinaavia maade ja polaarlähisalade tektoonikast.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Helge Backlund lõpetas 1902. aastal Peterburi ülikooli. Pärast doktorikraadi kaitsmist 1908. aastal Viinis töötas ta samast aastast Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia geoloogia muuseumis varahoidjana. Hiljem on ta töötanud geoloogiaprofessorina Åbo Akademis (1918–1924) ja Uppsala Ülikoolis (1924–1943).

Backlund on geoloogina osalenud vene-rootsi Teravmägede ekspeditsioonis (1899–1901), vene ekspeditsioonidest Siberi põhjaossa (1904), Põhja-Uuralisse (1909) ja Turkestani (1911). Ta on uurinud geoloogilist ehitust Altai mäestikus (1915), Põhja-Uuralis (1916) ja Põhja-Mongoolias (1917).

Aastail 1911–1913 töötades Argentinas riikliku geoloogina uuris Backlund tina leiukohti Argentinas ja Boliivias.

Tunnustus
---------

* 1947 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks

Isiklikku
---------

Helge Backlundi isa oli astronoom Johan Backlund.

Viited
------

1. ↑  Helge Götrik Backlund Rootsi entsüklopeedias Nordisk familjebok (1904)
Rasmus Andersson Barrie Coltsis mängimas
**Rasmus Calle Alfred Andersson** (sündinud 27. oktoobril 1996 Malmös) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Calgary Flames.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Malmö Redhawks, mille koosseisus debüteeris ta Rootsi esiliigas hooajal 2012–13. 2014. aastal suundus ta mängima Põhja-Ameerikasse, liitudes Ontario Hockey League'i klubiga Barrie Colts.

2015. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Carolina Hurricanesi poolt 53. valikuna. Hooajal 2016–17 asus ta mängima Flamesi noorteklubis Stockton Heat American Hockey League'is. Flamesi meeskonnas tegi Andersson NHL-is debüüdi 8. aprillil 2017 mängus San Jose Sharksi vastu. Flamesi põhikoosseisu murdis ta hooajal 2018–19. 2019. aasta jaanuaris pikendas ta Flamesiga lepingut kuue aasta võrra.

Tema isa Peter Andersson oli samuti jäähokimängija. Jäähokit mängib ka Rasmuse vend Calle Andersson.

Välislingid
-----------

* Rasmus Andersson NHL.com lehel
* Rasmus Andersson hockeydb.com lehel
**Rasmus** on mehenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 57. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2609 mehel.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2687 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 52. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 15 aasta vanune (mediaanvanus oli 12). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 74,84.

2018. aastal pandi Eestis eesnimi Rasmus 72 vastsündinule.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Rasmus 2834 mehel. Rasmus oli populaarsuselt 50. mehenimi. Rasmus oli keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus oli 14). Kõige populaarsem oli eesnimi Rasmus vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 75.

Nime kandjaid
-------------

* Rasmus Erismaa, eesti laulja ja dirigent
* Rasmus Haugasmägi, eesti veemootorisportlane
* Rasmus Kagge, eesti ajakirjanik
* Rasmus Kaljujärv, eesti näitleja
* Rasmus Kangro-Pool, eesti kirjandus- ja teatrikriitik
* Rasmus Kangropool, eesti arhitektuuriajaloolane
* Rasmus Kull, eesti ooperilaulja
* Rasmus Merivoo, eesti režissöör
* Rasmus Mägi, eesti jooksja
* Rasmus Puur, eesti helilooja ja dirigent
* Rasmus Rändvee, eesti laulja

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.02.2019)
2. 1 2
3. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28. detsember 2019. Vaadatud 28. detsembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Rasmus statistikaameti andmebaasis
Rasmus Kristensen (2019)
**Rasmus Nissen Kristensen** (sündinud 11. juulil 1997 Brandes) on Taani jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis AS Roma (laenul Inglismaa Premier League'i klubist Leeds United) ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis FC Midtjylland. Taani kõrgliigas tegi ta debüüdi 2016. aasta märtsis. Juba järgmisel hooajal kujunes ta Midtjyllandi üheks võtmemängijaks.

2018. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Amsterdami Ajax. Hooajal 2018/19 tuli ta Ajaxiga Hollandi meistriks, kuid Ajaxis Kristensen põhikoosseisu liikmeks ei kujunenud, kui kuulus hooajal 2018/19 Hollandi kõrgliigas algkoosseisu vaid viies mängus.

2019. aasta juulis siirdus ta Austria kõrgliigaklubisse Salzburgi Red Bull , kellega sõlmis viieaastase lepingu. Salzburgi Red Bullis mängis ta kolm hooaega ja tuli kõigil hooaegadel klubiga Austria meistriks.

2022. aasta juulis liitus ta pikaajalise lepingu alusel Leeds Unitediga.

Suvel 2023 siirdus ta laenulepingu alusel AS Romasse.

Taani jalgpallikoondises debüteeris Kristensen 4. septembril 2021 MM-i valikmängus Fääri saarte vastu.

Saavutused
----------

Ajax
* Eredivisie: 2018–19
* KNVB beker: 2018–19

Salzburgi Red Bull
* Austria Bundesliga: 2019–20, 2020–21, 2021-22
* Austria karikas: 2019–20, 2020-21, 2021-22

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 6.6.2022)
2. ↑  "Leeds United Agree Deal For Rasmus Kristensen". Leeds United FC. 8. juuni 2022. Vaadatud 8. juunil 2022.
**Avalikustamise strateegia** on peamiselt riigiasutuste ja kohalike omavalitsuste, vähem teiste organisatsioonide strateegia avalikkuse teavitamiseks ning dokumentide avalikkusele kättesaadavaks tegemiseks.

**Avalikustamise strateegia** ruumilise planeerimise kontekstis on elanikkonna (kodanike), ettevõtjate, maaomanike ja teiste huvitatud isikute kaasamine arengukava või planeeringu ja selle keskkonnamõju strateegilisse hindamise protsessi. See on vajalik, sest planeeringute koostamine on planeerimisseaduse järgi kohustuslik läbi viia avalikult ja avalikkust kaasavalt.

Avalikustamise strateegia võib olla samuti vajalik oluliste otsuste, arengukavade, projektide vms koostamisel. Samuti võib avalikustamise strateegia olla vajalik ettevõtetel uute toodete või teenuste või oluliste juhtkonna muudatuste, omaniku vahetuse vms tutvustamiseks.

Avalikustamise strateegia olulisus peitub selles, et teadlikult ja õiges järjekorras ning õigetele sihtrühmadele infot andes välditakse segadust, vastutöötamist jms ebasoodsaid olukordi. Praktikas on negatiivse avaliku arvamuse positiivseks muutmine pikk ja keerukas protsess. Avalikustamise strateegia puudumisest lähtuvalt on mitmed planeeringud ja projektid jäänud ellu viimata. Samuti võib avalikustamise strateegia puudumine tekitada ettevõtte töötajate või ettevõtte klientide seas segadust, mille tulemuseks on kas töölt lahkumine või lepingute ülesütlemine.

Välislingid
-----------

* Kaur Lass. Trellid vaateakende ees – Eestis ei kasutata avalikustamise strateegiaid. Postimees 16.06.2007
* Kaur Lass. Elukeskkonna kvaliteedi määravad planeeringu koostamises osalejad, Keskkonnatehnika 5/2007
* Kaur Lass. Planeeringu edu tagab soosiv avalik arvamus, Äripäev 13.05.2009
Lily Luik 2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängudel
**Lily Luik** (sündinud 14. oktoobril 1985) on Eesti pikamaajooksja.

Ta sai 2014. aasta Euroopa meistrivõistlustel kergejõustikus maratonis 47. koha (aeg 2:48:49).

2015. aasta maailmameistrivõistlustel sai ta 38. koha (2:45.22).

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 97. koha (2:48.29).

Tema isiklik rekord on maratonis 2:40.30, mis on joostud 15. novembril 2015 Valencias.

Ta on üks Luikede kolmikõdedest (teised kaks on samuti pikamaajooksjad Liina ja Leila).

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lily Luik** |

* Lily Luik Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Estonian triplets running for Olympic glory in Rio, BBC, 28. mai 2016 (video, 56 sekundit, *inglise keeles*)
* Jim White. Rio 2016 Olympics: Jemima Sumgong wins Kenya's first ever women's marathon gold, but Estonian triplets also make history, The Daily Telegraph, 15. august 2016 (*inglise keeles*)
**Soome Punase Risti Vereteenistuse Luuüdi Doonorite Register** loodi 1992. aastal. Soome Luuüdi Doonorite register vahendab vereloome tüvirakke nii Soome kui ka teiste riikide registritest Soome ja Eesti patsientidele ning Soome registri liikmete poolt annetatud tüvirakke teiste riikide patsientidele. 2009. aastal vahendati tüvirakke kokku 83 patsiendile, millest veerand pärines Soome registri liikmetelt, ülejäänud aga teiste riikide registrite liikmetelt.

Alates 2005. aastast vahendab Soome Luuüdi Doonorite register vastavalt Soome Punase Risti Vereteenistuse, Tartu Ülikooli Kliinikumi ja Eesti Haigekassa vahelisele lepingule registridoonoritelt pärinevaid vereloome tüvirakke ka Eesti patsientidele. Aastatel 2005−2010 on Tartu Ülikooli Kliinikum saanud Soome Luuüdi Doonorite registri vahendusel siirdamiseks vajalikke tüvirakke 40 Eesti patsiendile. Soome Luuüdi Doonorite Registris on 2020. aasta seisuga umbes 20 000 liiget.

Viited
------

1. 1 2  Tartu Ülikooli Kliinikum. "Soome Punase Risti Vereteenistuse Luuüdi Doonorite Register". Vaadatud 06.04.2020.

Välislingid
-----------

* Soome Punase Risti Vereteenistus
**Helgi-Annika Reisenbuk** (aastani 1960 **Helgi-Annika Pulk**, sündinud 21. jaanuaril 1936 Türil) on eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Helgi-Annika Reisenbuk on ametniku tütar.

Lõpetas 1955 Türi 1. Keskkooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) majandusteaduskonna; majanduskandidaat (1970, TRÜ), väitekiri "Hind kui toodangu kvaliteedi parandamise majanduslik stiimul". Oli 1960–1964 Harju Tarbijate Kooperatiivi ökonomist ja vanemökonomist, 1905–1975 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi noorem ja vanemteadur, 1975–1983 Tallinna Polütehnilise Instituudi teenindusökonoomika kateedri vanemõpetaja, 1983–2000 dotsent, oli ka pikemat aega majandusteaduskonna prodekaan, aastast 2000 uue õppeasutuse Kõrgkool I Stuudium professor. 

Uurinud hinna ja toodangu kvaliteedi vahekorda, samuti kaasaegset ärikorraldust. 50 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Toodangu kvaliteedi parandamise mõjust ettevõtte majandusliku tegevuse tulemustele. // Majandusteadus ja rahvamajandus, aastaraamat 1969/70. Tallinn, 1971
* Toodangu kvaliteet ja tootmise efektiivsus. Tallinn, 1979
* Majanduse reguleerimise reaalseid võimalusi tarbekaupade ja teenuste tootmisel. // TPI Toimetised 694 (1989)
* Loengud ärikorraldusest I–II, 1998–1999.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* TPI 1936–1986, 352
* Eesti majanduse biograafiline leksikon. Tallinn, 2000, 41.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Haapsalu raekoda (2010)
**Haapsalu raekoda** on hoone Haapsalus aadressil Kooli tänav 2. Raekoda asub Haapsalu vanalinnas Lossiplatsi juures.

Haapsalu raekoda (2012)
Haapsalu raekoja ühekorruseline hoone on ehitatud 1770. aastatel paekivist, see esindab hilisbaroklikku stiili, kuigi on kujunduselt lihtne. Maja on kivikatusega, paekiviseinad on krohvitud. Sümmeetrilise peafassaadi keskkohas oleva portaali kohal asub värviline dolomiidist linna vapp. Esifassaadil on kummalgi pool ust neli kõrget tiheda asetusega akent. Uks on suhteliselt hästi säilinud, seda imiteerib 1970. aastatel restaureerimistööde käigus valmistatud tagauks. Hoone algne värv on olnud helekollane, hiljem on seinu mitu korda üle värvitud, isegi helesiniseks. Algselt oli majas barokile iseloomulik ruumide jaotus, kus uksed asusid ühel pikiteljel. Maja keskel asus mantelkorsten.

Haapsalu linnapea (1929–1940) dr Hans Alveri büst
Raekoja ehk linna omavalitsuse ja Haapsalu Linnavalitsuse hoone funktsioon oli majal kuni Saksa okupatsiooni alguseni 1941. aastal. Nõukogude võim paigutas raekotta Läänemaa arhiivi ja Haapsalu rahvakohtu. 1946. aastal lubati hoone Lääne Maakondliku Muuseumi kasutusse, kuid alles 1949. aastal sai muuseum maja oma valdusse. Pärast remonti avati järgmise aasta kevadel esimesed näitused.

1961. aastal avaldas muuseum soovi hoonele teine korrus peale ehitada, et näitusepinda laiendada, kuid seda ei rahuldatud. 1974.–1979. aastal restaureeriti hoone fassaad võimalikult algupärasel kujul, siseruume kohandati muuseumi vajadustele.

2013. aastast haldab raekoda Sihtasutus Haapsalu ja Läänemaa Muuseumid. 2014. aastast raekojas avatud püsiekspositsioon tutvustab 20. sajandi esimese poole Haapsalu suvitaja pilgu läbi. Näitus annab ülevaate elust Haapsalus, linnakeskkonnast ja kõige olulisematest vaatamisväärsustest. Maja teist tiiba kasutatakse vahetatavate väljapanekute tarbeks.

Viited
------

1. ↑  Haapsalu raekoda. Salm, vaadatud 25.01.2020.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Haapsalu raekoda** |

Välislingid
-----------

* Haapsalu raekoda kultuurimälestiste riiklikus registris
**Avaliku õiguse ja eraõiguse eristamine** on üks vanimaid õiguslikke küsimusi, millel praegu on süstemaatiline ("Kas tööõigus on era- või avaliku õiguse haru?") ning ka praktiline ("Kas antud vaidlus kuulub tsiviil- või halduskohtu pädevusse?") tähtsus.

Teooriad
--------

Üldtuntud on kolm eristamise teooriat: huviteooria, subordinatsiooniteooria ja subjektiteooria.

### Huviteooria

Õigusnormi huvisuundumisest lähtuva huviteooria kohaselt on avalik õigus on see, mis lähtub Rooma riigi huvist, eraõigus see, mis puudutab üksikisiku kasu. Ulpianuse (170–228 eKr) sõnade kohaselt: *publicum ius est guod ad statum rei Romanae spectat, privatum guod ad singulorum utilitatem*. Teooria puuduseks on see, et paljud õigusnormid lähtuvad samaaegselt nii avalikest kui ka erahuvidest. Võib ka väita, et kogu õigus teenib ennekõike avalikke huvisid, mis samas omakorda koosnevat üksikute isikute erahuvidest.

### Subordinatsiooniteooria

Subordinatsiooniteooria eristab avalikku ja eraõigust selle järgi, et avalik õigus reguleerib alluvussuhteid, aga eraõigus võrdsusel põhinevaid suhteid. Avaliku õiguse tüüpiline reguleerimisvorm on ühepoolne ja kohustuslik (nt seadus), eraõigusele on omane leping. Ka see teooria ei ole rahuldav, kuna ka eraõiguses esineb alluvussuhteid (suhted vanemate ja laste vahel, eestkoste) ning avalikus õiguses võrdsusel põhinevaid suhteid (haldusleping)

### Subjektiteooria

Subjektiteooria kohaselt on avalik õigus õigusnormide kogum, mille õigustatud või kohustatud subjektiks on üksnes avaliku võimu kandja. 

### Teooriate rakendamine

Üksikjuhul on kõikide teooriate kriteeriumid rakendatavad, kasutatakse ka erinevaid teooriaid koos.

Praktika
--------

Praktikas, õigustoiminguid tehes on era- ja avaliku õiguse normid üksteisest raskesti eristatavad. Nii võib näiteks eraõigusliku lepingu sõlmimisel seaduses toodud vorminõude eiramine kaasa tuua lepingu tühisuse. Üldiselt on eraõiguslike kohustuste täitmine ikkagi tagatud avalik-õiguslike sanktsioonidega.
**Soome euromündid** on euromündid, mis hakkasid kehtima Soomes ja kogu euroalal 2002. aastast. Esimesed euromündid vermiti ettevalmistuseks juba aastal 1999.

Euromüntidel on kolm erinevat disaini. 1- kuni 50-sendiste euromüntide disaini autor on Heikki Häiväoja, 1-eurose autor on Pertti Mäkinen ja 2-eurose autor on Raimo Heino.

Esimese seeria (1999–2006) müntidel on rahvuslikul küljel ka "M", mis tähistab Soome Rahapaja tegevdirektorit Raimo Makkoneni.

Teine seeria (2007–) on natuke uuendatud kujundusega. Näiteks on nendel ka riigi tähis (FI).

Üheeurosel mündil on kujutatud lendavad luiged Soome maastikul. Laululuik on Soome rahvuslind.

Kaheeurosel mündil on kujutatud murakad ja murakaõied.

Mündi servale on kirjutatud "SUOMI FINLAND" ('Soome' soome ja rootsi keeles, mis on Soome kaks riigikeelt), millele järgnevad 3 lõvipead:

Välislingid
-----------

* Soome euromündid

| * v
* r
Euro |
| --- |
| 
Euroala • Euro hinda ei tõsta • EuroBillTracker |
| Rahatähed | 
5-eurone rahatäht • 10-eurone rahatäht • 20-eurone rahatäht • 50-eurone rahatäht • 100-eurone rahatäht • 200-eurone rahatäht • 500-eurone rahatäht |
| Mündid | 
1-sendine euromünt • 2-sendine euromünt • 5-sendine euromünt • 10-sendine euromünt • 20-sendine euromünt • 50-sendine euromünt • 1-eurone münt • 2-eurone münt |
| Mündid riigiti | 
Andorra Andorra • Austria Austria • Belgia Belgia • Eesti Eesti • Hispaania Hispaania • Holland Holland • Horvaatia Horvaatia • Iirimaa Iirimaa • Itaalia Itaalia • Kreeka Kreeka • Küpros Küpros • Leedu Leedu • Luksemburg Luksemburg • Läti Läti • Malta Malta • Monaco Monaco • Montenegro Montenegro • Portugal Portugal • Prantsusmaa Prantsusmaa • Saksamaa Saksamaa • San Marino San Marino • Slovakkia Slovakkia • Sloveenia Sloveenia • Soome Soome • Vatikan Vatikan |