recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Londoni Savoy teatri algupärane fassaad 1881
**Savoy ooper** on kollektiivne nimetus, millega tähistatakse helilooja Arthur Sullivani ja libretist William S. Gilberti 14 operetti. Nendest kaheksa esitati juba väljatulekul just sellise nimetuse all. Nimetus tuleneb asjaolust, et Sullivani ja Gilberti teoseid kandis alates 1881. aastast ette Londoni Savoy Theatre. 

On välja kujunenud tava, et Savoy ooperite tandemile viidates kirjutatakse esimesena mitte helilooja, vaid libretisti nimi. Gilberti ja Sullivani teoste ettekandmiseks ehitas ettevõtja, produtsent ja impressaario Richard D'Oyly Carte aastatel 1880–1881 uue teatrimaja (1292 kohta) Londoni Embankmenti ja Strandi vahelisse kvartalisse, mis avati 10. oktoobril 1881 lavastusega "Patience". Teatri nimeks valiti ärimehe abikaasa ettepanekul Savoy, kuna see oli tollase Londoni kõrgema seltskonna teadvuses domineerinud populaarne lõbustus-, väljasõidu- ja meelelahutuskoht. Teatrihoone valmis vähem kui aastaga tolleaegse arhitektuuri viimase moe järgi: punasest tellisest ja Portlandi kivist. 

Richard D'Oyly Carte'ile pühendatud mälestustahvel Savoy teatri seinal
1929. aastal maja interjöör rekonstrueeriti ning teater taasavati 21. oktoobril 1929 Gilberti ja Sullivani "The Gondoliersi" etendusega. 12. veebruaril 1990 hävis teatrisaal tulekahjus. Kolm aastat hiljem avas Walesi printsess Diana rekonstrueeritud saali (1158 kohta), seekord Inglise kuningliku balleti galaetendusega. Tänapäeval on Suurbritannia pealinna oma aja kuulsamaid kultuuriasutusi suhteliselt märkamatu ning tagasihoidlik, kus mängitakse peamiselt sõnalavastusi ja muusikale ning korraldatakse balletietendusi. 1997. aastal läks teatrimaja Sir Stephen Waley-Coheni juhitud meelelahutuskompanii käsutusse, kes on seal organiseerinud ka popmuusikute kontserte. Alates 2000. aastast esitab D’Oyly Carte trupp seal taas aeg-ajalt Gilberti ja Sullivani teoseid.

Eestis on Gilberti ja Sullivani Savoy ooperitest esitanud Estonia vaid kahel korral "The Mikadot" pealkirjaga "Mikaado ehk Titipu linn" (1911, 1990).

Savoy ooperi nimetust kannavad "Thespis" (1871), "Trial by Jury" (1875), "The Sorcerer" (1877), "H.M.S. Pinafore" (1878), "The Pirates of Penzance" (1880), "Patrience" (1881, esimene teos, mis Savoys ette kanti), "Iolanthe" (1882), "Princess Ida" (1884), "The Mikado" (1885), "Ruddigore" (1887), "The Yeoman of the Guard" (1888), "The Gondoliers" (1889), "Utopia Limited" (1893), "The Grande Duke" (1896).
**Friedrich Wilhelm Joseph Schelling** (27. jaanuar 1775 – 20. august 1854), hiljem **von Schelling**, oli saksa filosoof. 

Filosoofia ajaloos paigutatakse ta sageli Fichte ja Hegeli vahele. Esimene neist oli kuni 1800. aastani Schellingi õpetaja ning teine tema ülikooliaegne toakaaslane ja sõber.

Lisaks Fichtele mõjutas Schellingit ka 17. sajandi Saksa müstik Jakob Böhme. Schelling ise kujundas suuresti Saksa rahvusromantismi arengut, kuid ta oli populaarne ka Venemaal.

Hiljem on Schelling jäänud Hegeli varju. Viimase tööd kujutavad Schellingi filosoofiat pelgalt põgusa osana saksa klassikalise idealismi arengus.

Schellingi filosoofia käsitluse muudab keeruliseks selle muutlikkus. Mõne tõlgenduse kohaselt hüppas Schelling alatasa ühelt teemalt teisele ning ei jõudnud kunagi sünteesini, mis võimaldanuks tal luua täieliku filosoofilise süsteemi. Teise lähenemise kohaselt keskendus Schellingi filosoofia pidevalt mõnele läbivale teemale, milleks on eelkõige inimese vabadus, absoluut ning seosed vaimu ja looduse vahel.

Muuhulgas tegeles Schelling ka müüdifilosoofiaga. Teoses "Mütoloogia filosoofia" ("Philosophie der Mythologie", 1857) määratles ta müüdi välistaval meetodil, väites, et "müüt pole ei ajalugu ega metafoor, tee müüdi mõistmisele käib müüdi enda kaudu".

Schelling ja Eesti
------------------

Eestikeelses tõlkes pole ühtegi Schellingi raamatut avaldatud.

Tartu Ülikooli raamatukogus asub fragment Schellingi kirjast professor Neumannile Berliinis. See on osa Friedrich Ludwig Schardiuse autograafide kogust.

Viited
------

1. ↑  Enn Kasak (1/1999, lk 32-47). ""Müüdist"" (PDF). *Akadeemia*. Vaadatud 02.02.2011. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Aeg=` (juhend)
**Eero Järvekülg** (sündinud 3. novembril 1949 Viljandis) on eesti õpetaja ja koolijuht.

Ta õpetas aastal 1968 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli. Keskkoolis olles sai ta häid tulemusi Eesti NSV füüsika- ja matemaatikaolümpiaadidel, muu hulgas jagas ta aastal 1968 matemaatikaolümpiaadil 6.-7. kohta ning sai füüsikaolümpiaadil 3. koha. Selle tulemusel saadeti ta edasi NSV Liidu füüsikaolümpiaadile. Aastal 1973 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsik-elektroonikuna.

1972. aastast alates töötas ta mõnda aega ENSV TA Füüsika Instituudis, kuid suundus sealt Viljandisse kooliõpetajaks. Aastatel 1976–1997 oli ta Viljandi 4. Keskkooli füüsikaõpetaja ja õppealajuhataja. Aastatel 1996–2015 oli ta C. R. Jakobsoni nimeline Gümnaasiumi direktor. Seejärel läks pensionile.

Vaata ka
--------

* Järvekülgede suguvõsa

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 1. veebruaril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. detsember 2008. Vaadatud 1. veebruaril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Välislingid
-----------

* Direktor võtab koolijuhtimist loominguliselt Sakala, 25. juuli 2007
**Eesti Ajalooliste Laevade Selts** (lühend **EALS**) on mittetulundusühing, mille tegevuse peamine eesmärk on kaitsta ajalooliste laevade säilimist ja käigushoidmist..

Eesmärk
-------

EALS-i tegevuse peamine eesmärk on kaitsta ajalooliste laevade säilimist kui rahvusliku merekultuuri pärandi aardeid. Samuti on hoida, edendada ja propageerida meresõitu ja merekultuuri, taastada üldsuse huvi mere vastu. Seltsi eesmärk on tõsta noorte huvi meremehe kutse vastu ja tekitada huvi meresõiduajaloo ja laevaehituse vastu.

Ajalugu
-------

Selts asutati 2004. aasta veebruaris vajadusest luua seaduslik võimalus ajalooliste laevade kasutamiseks Eesti lipu all. Need laevad ei vasta tänapäevastele meresõiduohutusnõuetele, kuid kulude katmiseks on vaja võimalust nende laevadega raha teenida, näiteks reisijaveoga. 

Muude tegevuste hulgas on selts osalenud alates 2007. aastast merepäevade korraldamises Tallinnas, 2008. aastal liitusid korraldajatega linnavalitsus ja Tallinna Sadam.

Vaata ka
--------

* Ateena harta – Veneetsia harta – Firenze harta – Barcelona harta

Viited
------

1. ↑  "The Barcelona Charter, EUROPEAN CHARTER FOR THE CONSERVATION AND RESTORATION OF TRADITIONAL SHIPS IN OPERATION". Originaali arhiivikoopia seisuga 31. mai 2011. Vaadatud 10. jaanuaril 2011.
2. ↑  Barcelona Charter
3. ↑  Herkki Haldre. EALSi tegemistest. Meremees (ajakiri) 2010, nr 4 lk 36–37

Välislingid
-----------

* EALS-i veebi koopia veebiarhiivist
* European Maritime Heritage (EMH) ka e-m-h.eu
* Juillet 2012 - Fêtes maritimes de Brest
* European Maritime Day – 20 May
* EALS Merevikis
**Jefferson Airplane** oli USA rokkansambel, mis tegutses aastatel 1965–1972 ja 1989. Ansambel oli üks hipikultuuri ja protestiliikumise *flower power* üks juhtivaid mõjutajaid. Ansambli muusika oli stiililt psühhedeelne rokk ja folkrokk

Ansambel loodi 1965. aastal California osariigis San Franciscos Marty Balini algatusel. Ansambli algkoosseisu kuulusid lisaks Balinile laulja ja rütmikitarrist ning ansambli hilisem liider Paul Kantner, soolokitarrist Jorma Kaukonen, laulja Signe Toly Anderson, basskitarrist Jack Casady ja löökpillimängija Skip Spence. 1966. aastal tuli ansamblisse Signe Toly Andersoni asemele naislaulja kohale Grace Slick.

Jefferson Airplane oli peaesinejaks 1960. aastate tähtsamatel muusikafestivalidel USA-s – 1967. aastal Monterey popfestivalil ning 1969. aastal Woodstocki festivalil ja Altamont Speedway Free Festivalil – ning 1968. aastal Inglismaal Isle of Wight Festivalil.

Ansambli läbimurdeplaadiks kujunes nende teine album, 1967. aastal välja antud "Surrealistic Pillow", millelt ilmusid singlitena ühed tuntumad psühhedeelse roki laulud "Somebody to Love" ja "White Rabbit".

1970. aastal lahkus ansamblist Balin. Ansambel läks ametlikult laiali 1972. aastal, mil Kaukonen ja Casady jätkasid tegevust oma ansambliga Hot Tuna, ning Slick ja Kantner keskendusid ühisele soolokarjäärile. 1974. aastal asutasid Jefferson Airplane'i endised liikmeid ansambli Jefferson Starship. 

1989. aastal tuli Jefferson Airplane uuesti lühikeseks ajaks kokku. Ansambli põhikoosseisust (Kantner, Anderson, Balin, Kaukonen ja Casady) puudus ainsana Dryden. Samal aastal anti välja album "Jefferson Airplane", misjärel läks ansambel taas laiali.

1996. aastal võeti Jefferson Airplane Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks. Vastuvõtutseremoonial osalesid ja esinesid Balin, Casady, Dryden, Kantner ja Kaukonen. Aastal 2016 pälvis ansambel Grammy elutööauhinna.

Stuudioalbumid
--------------

* "Jefferson Airplane Takes Off" (1966)
* "Surrealistic Pillow" (1967)
* "After Bathing at Baxter's" (1967)
* "Crown of Creation" (1968)
* "Volunteers" (1969)
* "Bark" (1971)
* "Long John Silver" (1972)
* "Jefferson Airplane" (1989)

Viited
------

1. ↑  Jeffersin Airplane. ents.ee. Vaadatud 10.6.2017

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht

| * v
* r
Woodstocki festival |
| --- |
| 
15.–18. august 1969 |
| 15. august | 
Richie Havens • Swami Satchidananda • Sweetwater • Bert Sommer • Tim Hardin • Ravi Shankar • Melanie • Arlo Guthrie • Joan Baez |
| 16. august | 
Quill • Country Joe McDonald • Santana • John Sebastian • Keef Hartley • The Incredible String The Band • Canned Heat • Mountain • Grateful Dead |
| 17. august | 
Creedence Clearwater Revival • Janis Joplin • Sly and the Family Stone • The Who • Jefferson Airplane • Joe Cocker • Country Joe and the Fish • Ten Years After • The Band |
| 18. august | 
Blood, Sweat & Tears • Johnny Winter • Crosby, Stills, Nash & Young • Paul Butterfield Blues Band • Sha Na Na • Jimi Hendrix |
AS-i Eesti Ajalehed, Eesti Ekspressi ja Maalehe toimetuste sissepääs Tallinnas Narva maanteel. Suvi 2011.

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on kirjastusettevõttest; Eesti ajalehtede loendit vaata siit.* |

---

**AS Eesti Ajalehed** oli kirjastusettevõte, mis andis välja ajalehti Maaleht ja Eesti Ekspress.

Firma kuulus Tallinna börsil noteeritud Ekspress Gruppi ning sündis Eesti Ekspressi Kirjastuse AS-i ja AS-i Maaleht ühendamisel 1. oktoobril 2009 pärast seda, kui Ekspress Grupp ostis ära Maalehte kirjastanud AS-i Maaleht. Aastal 2011 liideti AS-iga Eesti Ajalehed ka Eesti Päevalehe AS pärast seda, kui Ekspress Grupp oli saanud Eesti Päevalehe AS-i ainuomanikuks.

AS Eesti Ajalehed tegutses Tallinnas, aadressil Narva maantee 11e.

Ekspress Grupp ühendas 2015. aastal oma tütarettevõtted AS Eesti Ajalehed ja AS Delfi üheks ettevõtteks, mis sai nimeks AS Ekspress Meedia.

Viited
------

1. ↑  AS Ekspress Meedia Ekspress Grupp

Välislingid
-----------

* AS Eesti Ajalehed
**Pyeongchang** on maakond Lõuna-Koreas Gangwoni provintsis. See on pindalalt riigi kolmas maakond. Pyeongchang asub Taebaeki mägede piirkonnas, kus leidub mitu budistlikku templit, näiteks Woljeongsa. Pyeongchang asub merepinnast 700 m ja kohati isegi 1000 m kõrgusel. Maakond jääb riigi pealinnast Soulist ligi 180 km kaugusele.

13.–22. veebruarini 2009 toimusid Pyeongchangis 2009. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused.

Sport
-----

Pyeongchang oli üks 2014. aasta taliolümpiamängude korraldaja kandidaate. See oli teine kord, kui taotleti talimängude korraldamist. Esimene kord sooviti olla võõrustajad 2010. aasta OM-il. 22. juulil 2006 otsustati 2014. aasta OM-i kandidaatideks jätta Pyeongchangi kõrval veel Austriast Salzburg ja Venemaalt Sotši. 4. juulil 2007 Guatemalas toimunud ROK-i 119. kongressil valiti 2014. aasta OM-i korraldajaks Sotši.

6. juulil 2011 Lõuna-Aafrika Vabariigis Durbanis toimunud istungil valis Rahvusvaheline Olümpiakomitee Pyeongchangi 2018. aasta taliolümpiamängude korraldajaks. Pyeongchang võitis hääletusel Müncheni ja Annecy.

2018. aasta taliolümpiamängude logo on korea keeles P-täht, mis sümboliseerib Pyeongchangi esimest nimetähte.

Viited
------

1. ↑  "gamesbids.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. oktoober 2012. Vaadatud 17. veebruaril 2009.
2. ↑  Sochi Elected as Host City of XXII Olympic Winter Games
**Eesti Afaasialiit** (lühend EAL) on Eestis tegutsev kõne- ja peaaju kahjustusega inimesi koondav vabal algatusel ja võrdsetel alustel ühendav üleriigiline organisatsioon. Liidu eesmärgiks on muuhulgas kaitsta läbi ühistegevuste kõne- ja peaajukahjustusega inimeste huve, abistada ja suunata liikmete omaalgatuslikku tegevust, et tagada liikmete eluoluks teiste kodanikega võrdsed võimalused. Eesti Afaasialiit on loodud 16. aprillil 1993.

Liidul on mitmeid allorganisatsioone üle Eesti, sealhulgas Tartus, Pärnus, Võrus. Liit koondab rohkem kui 300 üksikliiget, kelle hulka kuuluvad peamiselt afaatikud, nende lähedased, ravi ja hoolekandega seotud inimesed ning ka afaasialiidu tegemistest huvituvad inimesed.

Tallinnas Maarjamäel asuvad Eesti Afaasialiidule kuuluvad eraannetuse teel saadud eramajad, mis moodustavad Pesarimaja kompleksi.

Pesarimaja on nime saanud rajaja Evald Pesari järgi, kes on ühtlasi Soome Afaasiafondi asutaja. Hooned on kohandatud peaaju ja/või kõnekahjustustega inimeste sotsiaalse rehabilitatsiooni asutuseks ehk taastuskoduks, kus inimestel kelle kehaline võimekus on piiratud või kõnekahjustuse tagajärjel on raskendatud tavakombel õppimine, saavad õppida ning harjutada taas töötegemist.
Pesarimajas on loodud ka eneseabigrupid ja afaasiaklubi. Lisaks pakutakse individuaalse tegevuse juhendamist, et taasõppida igapäevaeluks vajalikke oskusi.

Eesti Afaasialiit osaleb ka rahvusvahelise katusorganisatsiooni A.I.A – Aphasia International Associationi tegemistes.

Afaasialiit on Eesti Puuetega Inimeste Koja liige.

Viited
------

1. ↑  Eesti Afaasialiidu Põhikiri(Üldsätted punkt 2.8). Kasutatud 05.06.2019
2. 1 2 3 4 5  Eesti Afaasialiidu koduleht (vaadatud 04.06.2019)
3. ↑  Eve Heinla "Tema teab, milline on elu pärast insulti...", Õhtuleht 23.08.2002
**Veelained** on vees tekkivad lained. Lainetena kandub vees energia ühest kohast teise.

Nad jagunevad pinnalaineteks, pikkadeks laineteks ja siselaineteks.

Pinnalained
-----------

 
Vee osakeste liikumine veepinna erinevates kihtides

 *Pikemalt artiklis Pinnalained*
Vee pinnalained on pinnalained vee ja õhu piirpinnal.

Walter Munki järgi hõlmavad nad veepeegli võnkumised, mille perioodid ulatuvad kümnendiksekunditest (kapillaarlained) tundideni (loodelained).

Vee (või muu vedeliku) pindpinevus määrab 2 sentimeetrist väiksema lainepikkusega kapillaarlainete omadused. Suurema lainepikkuse puhul määrab lainete omadused inerts, raskusjõud ning sellest tingitud rõhu- ja liikumisemuutused.

Domineeriv lainete tekitaja veekogudel on tuul, mis tekitab muu hulgas merelainetuse. Vette visatud kivid ja voolutakistused tekitavad laineid. Sõitvaid laevu saadavad vöörilained.

Tuulelainete tekkimine
----------------------

Tuulelainete tekkimise skeem
Satelliidiülesvõte merelainetest (vasakul)

 *Pikemalt artiklis Tuulelained*
Vasakpoolsel pildil on näitlikustatud tuulelainete tekkimist. Tuul puhub vasakult üle rahuliku veepeegli. Veepinnal peavad tuule ja vee erinevad horisontaalsed kiirused ühtlustuma. Piirpinna moodustub mittepideva potentsiaalse voolamise tagajärjel.

Pikad lained
------------

 *Pikemalt artiklis Pikad lained*
Merevärinad võivad tekitada tsunamisid. Ka loodelained on pikad lained.

Vaata ka
--------

* Surfamine
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; ansambli kohta vaata artiklit Mobile (ansambel)* |

---

Mobile'i asukoht maakonnas ja osariigis
Maja vanalinnas
**Mobile** on linn Ameerika Ühendriikides Alabama osariigis, Mobile'i maakonna halduskeskus.

Linn asub Mobile'i lahe ääres Mobile'i jõe suudmes. Ta on oluline sadamalinn; linnas on ka Alabama ainuke meresadam.

Aastal 2010 elas linnas 195 111 inimest.

Mobile'is on palju ajaloolisi ehitisi ja mitu kunstimuuseumi; linnas tegutseb sümfooniaorkester, ooperi- ja balletiteater.

Linnas tegutseb Lõuna-Alabama ülikool.

Mobile sai kannatada 2005. aasta orkaanis Katrina, kuid kahjustused olid väiksemad kui mitmes teises rannikul paiknevas linnas.

Ajalugu
-------

Kui asula 1702. aastal loodi, sai sellest Prantsuse Louisiana esimene pealinn. Pärast pealinna kolimist Biloxisse 1720 jäi Mobile ümbruskonna kaubandus- ja sõjanduskeskuseks. 1763. aasta Pariisi lepinguga anti Mobile Suurbritanniale. Pärast seda rändas suur osa elanikest lääne suunas praeguse Mississippi ja Louisiana alale. Aastal 1780 vallutasid linna hispaanlased ja 1813 Ameerika Ühendriikide väed. 

19. sajandi puuvillabuumi ajal kasvas Mobile'i tähtsus kaubanduskeskuse ja sadamalinnana. Sajandi esimesel poolel oli linn ka osariigi suurim orjakaubanduse keskus. Kodusõja ajal oli ta lõunaosariikide tähtsaim sadam. Aastal 1864 peeti linna ranniku lähedal Mobile'i lahe lahing.

Aastatel 1938–1969 tegutses linnas Brookley lennubaas, millest hiljem sai tsiviillennujaam.

Viited
------

1. ↑
**Veeldatud maagaas** (inglise keeles *liquefied natural gas*, lühend **LNG**), tuntud ka kui **vedel maagaas**, on krüogeenne vedelik, mille saamiseks alandatakse maagaasi temperatuur atmosfäärirõhu juures -161,7 °C tasemele ja mida säilitatakse sõidukikütusena kasutamiseks.

2017. aastal importisid veeldatud maagaasi 40 riiki mahus 289,8 miljonit tonni. Eksporivaid riike oli 19. Suurimad importijad olid Jaapan (83,5 MT), Hiina (39,0 MT) ja Lõuna-Korea (37,8 MT) ning suurimad eksportijad olid Qatar (77,5 MT), Austraalia (55,6 MT) ja Malaisia (26,9 MT).

Veeldatud maagaasi transportimiseks kasutatakse LNG-tankereid. Maailma suurimad LNG-tankerid on Q-Max tankerid, mida ehitati 14 tükki aastatel 2008–2010 ja mida haldab Qatari ettevõte Nakilat. 2017. aastal lõpus oli maailmas 577 LNG-tankerit.

Veeldatud maagaasi vastuvõtmiseks rajatakse LNG-terminalid, kus toimub taasgaasistamine. Eestis asub selline terminal Paldiskis (Paldiski LNG-terminal).

Viited
------

1. ↑  "Dokument 42015X0630(01)". Euroopa Liidu Teataja. 30. juuni 2015. Vaadatud 21.09.2018.
2. 1 2  "GIIGNL Annual Report 2018" (PDF veebiarhiivis)
3. ↑  OUR WORLD-CLASS FLEET Nakilat

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Veeldatud maagaas** |

* "Võitlus ja vaidlus LNG pärast: Miks on veeldatud maagaas hea ja mis on selle puudused?" rohe.geenius.ee, 26. mai 2022
* "Analüüsi kohaselt ehitab Euroopa liiga palju LNG-terminale" ERR, 22. märts 2023
**Tahkuranna Naisselts** on 1998. aastal asutatud naisselts. 

Seltsi tegevuse algusaastail oli esinaiseks Külli Klein, praegu Renate Lind.
Naisseltsi põhitegevuseks on erinevate käsitööliikide viljelemine, näituste, käsitööpäevade ning kohalike kultuuriürituste korraldamine. 11. juulil 2009 korraldas Tahkuranna Naisselts Rannarahva käsitööpäeva, kus kokkutulnud said õpitubades teavet ja oskusi kaduma kippuvate käsitööliikide ja -võtete kohta, tutvuda erinevate teemakohaste näituseväljapanekutega ning osta käsitööna valminud esemeid. 

20. augustil 2010.aastal Tahkuranna vallas toimunud Hapukurgifestivali korraldajaks oli samuti Tahkuranna Naisselts, koostööpartneriks Pärnu Lahe Partnerluskogu Romantiline Rannatee.
Seltsi algusaastatest alates on naisseltsi liikmed olnud kohaliku jaanitule korraldajateks. Traditsioonilisteks üritusteks on kujunenud veel advendilaadad ja heakorratalgud. Naisseltsi eestvõttel ja suures osas talgute korras korrastati endine liivakarjäär Suveaiaks - suviste ettevõtmiste ja pidude pidamise kohaks. Tihedat koostööd teeb Naisselts kohaliku kultuuriseltsi, kooli ja lasteaiaga.

Tahkuranna Naisselts asub Tahku Tares, mida momendil veel renoveeritakse ning kohandatakse nii naisseltsi kui ka teiste kohalike seltside ja seltsingute kooskäimiskohaks.

Allikas
-------

* Tahkuranna valla koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1957. aastal vette lastud jäämurdjast; 1916. aastal valminud jäämurdja kohta vaata Lenin (jäämurdja 1916).* |

---

**Jäämurdja Lenin** on Nõukogude Liidus 1959. aastal valminud ja kuni 1989. aastani jäämurdjana kasutuses olnud maailma esimene aatomijäämurdja. Laev projekteeriti aastail 1953–1955. Laev ehitati Leningradi laevatehases. Ehitamist alustati 1956. aasta suvel. Laev lasti vette 5. detsembril 1957. Laeva jõuseadmeiks olid kolm surveveereaktorit OK-150 koguvõimsusega 270 MW, neli auruturbiini, kaks alalisvoolugeneraatorit, mis andsid voolu sõukruvide mootoreile. Reaktorid paigaldati ja laeva seadmeid katsetati aastail 1958–1959. Laeva sõidukatsetused algasid 12. septembril 1959 ja laev anti merelaevastikule üle 3. detsembril 1959. Ekspluatatsiooni alustades oli Lenin maailma suurim ja ainuke tuumajõuseadmega jäämurdja. Laev tegutses Põhja-Jäämerel, peamiselt Põhja-mereteel.

1966. aastal hakkas ühe reaktori korpus lekkima. Selleks ajaks oli välja töötatud reaktor OK-900 ja laeva kolm reaktorit OK-150 vahetati välja kahe uue reaktoriga, kumbki 171 MW. Uued reaktorid said tööle 1970. aasta kevadel. Laev töötas Põhja-Jäämerel 30 aastat. 1974. aastal autasustati laeva Lenini ordeniga. 1989. aastal lõpetati laeva kasutamine jäämurdjana, sest laeva korpuse ressurss oli ammendunud. Laev jäi Murmanski sadamasse, kus see muudeti muuseumiks. Kogu ekspluatatsiooni kestel läbis laev 654 tuhat miili, neist 563,6 tuhat jääd murdes.

Avariid
-------

Veebruaris 1965 selgus remondi ja kütusevarraste vahetamise käigus, et umbes 60% ühe reaktori kütusevarrastest olid kahjustatud. Operaatori vea tõttu oli reaktor jäänud jahutusveeta, mistõttu reaktor kuumenes üle ja kütusevardad deformeerusid.

1966. aastal puhkes laeval remonditööde käigus suur tulekahju, põlesid kaablid. Tulekahju suudeti kustutada. Välja vahetati kolmanda reaktori aurugeneraator.

1967. aastal oli leke torustikus. Lekke parandamiseks oli vaja avada reaktorit ümbritsev betoonkaitse. Sepavasarate kasutamine tööde käigus tekitas reaktorile täiendavaid vigastusi. Nende parandamine oleks olnud nii raske, et otsustati reaktorid uute vastu vahetada. Reaktoreist võeti tuumkütus välja, laev pukseeriti Novaja Zemlja juurde, reaktorid uputati merre ning laev pukseeriti Severodvinskisse remonti.

Viited
------

1. 1 2  <Первый атомный ледокол. История Росатома.
2. ↑  Mälestustahvel
3. 1 2  Nuclear icebreaker Lenin. Bellona, 20/06-2003.
4. ↑  А. Адрианов. Дать атомному ледоколу «Ленин» новую энергетическую установку. Издательский дом Гелион.
Sangaste valla lipp
**Sangaste valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Sangaste valla lipp.

Lipp kinnitati 1. märtsil 1994.

Lipu kirjeldus
--------------

Sangaste valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Sinise kanga alaservast tõuseb valge kolmikmägi, mille kohal kaks kollast ristatud viljapead. Nende kohal kollane üheksaharuline kroon valgete pärlitega harude otstel.

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm. Vallavalitsuse kandelipu varras on sinine ning vardaehiseks kuldne viljapea.

Põhjendus
---------

Valgamaa vapivärvides kangal paiknevad tunnused jäädvustavad Sangastele tuntust ja tunnustust toonud sordi- ja tõuaretaja Tartu Ülikooli audoktori krahv Friedrich von Bergi isiku ning elutöö.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Valla lippu kasutatakse Sangaste valla pidupäevadel ja muudel tähtsündmustel ning lipu heiskamise otsustab vallavalitsus.

Vaata ka
--------

* Sangaste valla vapp
* Valga maakond

Välislingid
-----------

* Sangaste valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
* Sangaste valla sümboolika valla kodulehel
Aurulaev "Simbirsk" postkaardil enne ümbernimetamist "Leniniks"
**Lenin** oli 1909. aastal Gdańskis ehitatud reisi- ja kaubalaev. Laeva algne nimi oli "Simbirsk". Kuni 1920. aastani töötas laev Kaug-Idas, kodusadamaks Vladivostok. 1923. aastal vahetati laeva nime ja uueks nimeks sai Vladimir Lenini auks "Lenin". 1924. aastal viidi laev Mustale merele. 24. juunil 1941 lahkus konvoi, milles oli kolm transpordilaeva ja saatjaks üks kaater, Sevastopolist. 27. juunil sõitis konvoi Krimmi poolsaare lõunatipu lähedal nõukogude miiniväljale ja "Lenin" kas sõitis miinile või torpedeeriti Rumeenia sõjalaevalt ja uppus vähem kui kümne minutiga. Umbes 500 reisijakohaga laeval oli umbes 5500 inimest. Hukkunute täpne arv pole teada, aga hinnanguliselt hukkus 2500 laeval olnut. Konvoid juhtinud lootsi mõistis sõjatribunal 1941. aasta augustis surma. Laeva kapten hukkus sama aasta novembris. Loots rehabiliteeriti 1992. aastal.

Viited
------

1. ↑  Репин, Л. «Титаник» для Сталина. Комсомольская правда (01.12.2011).
2. ↑  Суда Министерства Морского флота, погибшие в период Великой Отечественной войны 1941-1945 гг. Черноморско-азовский морской бассейн.

Vaata ka
--------

* Jossif Stalin
**Aadu Meeksi** (20. veebruar 1909 Ahja vald – 18. veebruar 1989 Austraalia) oli eesti vaimulik.

Omandas alghariduse Rasina algkoolis ja lõpetas aastal 1928 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Pärast sõjaväeteenistust hakkas aastal 1929 õppima Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid pidi aasta pärast õpingud katkestama. Uuele katsele Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õpinguteks avanesid aastal 1936, kuid õpingud katkesid pärast kolmandat kursust aastal 1940, mil usuteaduskond suleti. 1940 asus elama Tallinna, töötades Kopfi kullassepatöökojas laohoidjana ja aastast 1941 Tartu Aedvilja Keskühisuse konservitööstuse juhatajana.

Lahkus 22. septembril 1944 Tallinnast viimase transpordiga Saksamaale, kus töötas UNRA-IRO peakorteris Ingolstadtis, kuni emigreerumiseni Austraaliasse. Austraaliasse jõudis ta 23. veebruaril 1949. Kohustuliku tööajal oli ta Uranquinty ja Mildura immigratsioonilaagrites ja alates 1955 Riiklikus raamatukogus. Kavatses aastal 1950 Adelaide'is luteriusu seminaris õppimist jätkata, kuid toona ei tunnustanud see õppeasutus Tartu Ülikooli juures sooritatud eksameid. 1966. aastast alates abistas ta Sydney Jaani koguduse õpetaja, praost Einar Kiviste kutsel sealseid kogudusi. 1969. aastal esitas ta uuesti seminari juhatajale taotluse, et tema Eestis sooritatud eksameid arvestataks ja et tal oleks võimalik seminar lõpetada. Siis määrati komisjon, kelle ees Meeksi pidi eksamid sooritama ja selle komisjoni alusel ordineeriti ta 8. märtsil 1970 õpetajaks.

15. märtsil 1970 kutsuti ta E.E.L.K. Melbourne'i Pauluse koguduse õpetajaks. Sellel ametikohal oli ta aastani 1982, mil ta siirdus emerituuri.

Viited
------

1. ↑  geni.com
2. ↑  Eesti Kirik nr. 3. 1979
3. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
**Lenduvus** on mingi aine (keemilise ühendi) omadus, mis näitab, kui kergesti see aine aurustub. Lenduvus näitab molekulide või aatomite võimet eralduda vedelikust või tahkest ainest. Mingil kindlal temperatuuril ained, millel on kõrgem aururõhk, aurustuvad kergemini. Aine aururõhk on tema auru rõhk tasakaaluolekus vedelfaasiga või tahke faasiga. 

Vedelike korral nende keemistemperatuur normaalrõhul vastab temperatuurile, mille juures selle vedeliku aururõhk on võrdne atmosfääri rõhuga normaaltingimustel. Aine lenduvus on seda suurem, mida madalam on tema keemistemperatuur. Vedelike korral on need mõisted vahetult seotud ja kvantitatiivne näitaja on keemistemperatuur. 

Tavaliselt räägitakse ainete lenduvusest seoses vedelikega, kuid sama mõiste iseloomustab ka tahkeid aineid, mis on võimelised otseselt tahkest olekust üle minema gaasifaasi. Sel juhul on tegu sublimeerumisega: näiteks kuiv jää (süsinikdioksiid), ammooniumkloriid, naftaliin, jood jt. 

**Suhteline lenduvus** näitab vedelike segu korral ühe komponendi aururõhku teise komponendi aururõhu suhtes. Seda karakteristikut kasutatakse tööstuslike destillatsiooniseadmete projekteerimisel. See näitab kui hästi saab kergemini lenduvat komponenti segust destillatsioonil eraldada.

Mõistet "lenduvad orgaanilised ühendid" (*volatile organic compounds*, VOC) kasutatakse nii looduslike (nt lõhnaained, eeterlikud õlid) kui ka tööstuslike (nt lenduvad naftasaadused, formaldehüüd) keemiliste ühendite kohta, mis suhteliselt kergesti aurustuvad atmosfääri. 

Taimede ürdid, õied ja viljad on enamasti iseloomuliku lõhnaga, mis tuleneb taimele spetsiifiliste lenduvate ühendite komplekti eraldumisest õhku.

Vaata ka
--------

* Keemistemperatuur
* Aurustumine
* Aurustumissoojus
* Agregaatolek
* Sublimeerumine
* Lenduvad orgaanilised ühendid
Sangaste Rukkiküla esindus Tartu hansapäevadel 2014
**Sangaste Rukki Maja** on Sangaste restoran ja külalistemaja, mis tegutseb 2007. aastast. Varem (2001. aastast) oli söögikoht tuntud **Silva pubi** nime all. Rukki Maja menüü eripära on nüüdisajastatud Eesti köök, kus läbivalt kasutatakse rukist. Rukkiga on seotud ka külalistemaja kujundus.

Sangaste Rukki Maja on osalenud mitmel toidukonkursil. 2008. aastal saavutas restoran 3. koha Lõuna-Eesti parima supi valimisel. Kolmandal Eesti 50 parema restorani valimisel 2010. aastal nimetati Rukki Maja kümne parema ehedalt eestimaise toidukoha seas. 2013. aastal oli Rukki Maja peakokk Ingrid Normet. 2009. aastal pälvis Sangaste Rukki Maja omanik OÜ Silva-Agro Valgamaa 2008. aasta tunnustatud ettevõtete seas parima teenindusettevõtte nimetuse.

Restoran osaleb kohaliku koostöövõrgustiku Sangaste Rukkiküla tegevuses.

Lisaks restoranile ja külalistemajale tegutseb Sangaste Rukki Majas 2009. aastast ka Rukki Maja Pood.

Rukki Maja omanik on OÜ Silva-Agro, mille käibest hõlmab Rukki Maja ligikaudu kolmandiku. Põhiliselt tegeleb Silva Agro põllumajanduskaupade müügiga Rukki Maja naabruses asuvas kaupluses.

Sangaste Rukki Majas on klienditeenindajana töötanud laulja Birgit Varjun.

Viited
------

1. ↑  Sangaste Rukki Maja Silva Agro kodulehel (vaadatud 24. juulil 2013)
2. 1 2  "Sangastes ahvatleb näljaseid siga rukkis ja kana värskel padjal" Eesti Päevalehe väljaanne Elu Maal 19.03.2008 (EASi kodulehel) (vaadatud 24. juulil 2013)
3. 1 2  Kersti Eero "50 Eesti paremat toidukohta" Õhtuleht, 31. august 2011 (vaadatud 24. juulil 2013)
4. ↑  Sangaste Rukki Maja ajakirja Köök kodulehel (vaadatud 24. juulil 2013)
5. 1 2  "Selgusid Valgamaa tunnustatud ettevõtted 2008"[*alaline kõdulink*] Valgamaa Arenguagentuur, 15.01.2009 (vaadatud 24. juulil 2013)
6. ↑  "Sangaste Rukki Maja keetis hea supi" Valgamaalane, 28.08.2007 (DIGAR)
7. ↑  Britt Rosen "Viiskümmend paremat Eesti restorani teada" Postimees, 20.06.2010 (vaadatud 24. juulil 2013)
8. ↑  "Sangaste Rukkiküla sai Riias turismimessil Balttour komplimente hea koostöö kohta" Maaleht, 26.02.2013
9. ↑  "Birgit Varjunil tuleb peagi oma senise eluga hüvasti jätta" Õhtuleht/Delfi, 31. jaanuar 2010 (vaadatud 24. juulil 2013)

Välislingid
-----------

* Sangaste Rukki Maja koduleht
* "SILVA-AGRO tähistab 19. sünnipäeva kevadpeoga" Otepää Teataja/Delfi, 14. mai 2013 (Oliver Loode intervjuu Silva-Agro asutaja ja juhataja Aavo Välloga)
**Aadu Toomessalu** (23. oktoober 1916 Saaremaa – 1990) oli eesti etnograaf, Emakeele Seltsi tegevliige ja kauaaegne saarte murde korrespondent.

Toomessalu sündis ja kasvas üles Saaremaal Karja kihelkonnas Pärsamaa vallas Purtsa külas. Ta kasvas isata, vaeses kodus. Teenijatüdrukust ema ei suutnud talle palju kooliharidust anda. Pärast viit klassi koolis oli ta sunnitud enda elatamiseks puusepa ameti selgeks õppima. Suviti käis ta ehitustöödel, sekka tegi ka põllutööd, talvel aga tubast tisleritööd. ajaloo, loodusloo, joonistamise ja käsitöö huvid avaldusid üha enam, kuni ta 1934. aastal hakkas tööst vabal ajal koguma etnograafilist materjali, aasta hiljem ka rahvaluulet. Saaremaa rahvaluule, etnograafia, ja keelemurdega tegelemine tähendas ühtlasi süvenemist oma rahva ellu ja tema minevikku. See töö kütkestas ja Toomessalu saatis Emakeele Seltsile väga palju väärtuslikku murdematerjali, mille ta pani kirja, vormistas kaunilt illustreerinud ja temaatilisteks kogumikeks oma igapäevatöö kõrval. 

Toomessalu viljakas etnograafitöö andis suure panuse Saaremaa murde- ja etnograafiaainese kogumisse.

Tunnustus
---------

* Jakob Hurda teeneterist (1989)

Teoseid
-------

* "Tuulik, kadakas ja leib", Valgus 1969;

Uurimusi
--------

* "Vanad jutud", Kaarma, Karja, Püha, Mustjala; ES KT 35 1940 72 lk.
* "Vana-aegsest põllupidamisest", Kaarma; ES KT 36 1941 87 lk.
* "Endisaegsest meeste käsitööst", Kaarma; ES KT 71 1942 170 lk.
* "Muistsetest pidudest ja pühadest", Karja; ES KT 94 1943 192 lk.
* "Muistsed söögid ja joogid", Kaarma; ES KT 96 1943 99 lk.
* "Metsa kasutamisest endistel aegadel", Kaarma; ES KT 36 1944 109 lk.
* "Vana-aegsed ehitused", Kaarma; ES KT 93 1944 264 lk.
* "Tuli ja valgustus minevikus", Karja; ES KT 64 1948 67 lk.
* "Endisaegse eesti elamu sisustis", Pöide; ES KT 65 1949 94 lk.
* "Saun", Kaarma; ES KT 66 1949 58 lk.
* "Sepp", Pöide; ES KT 124 1950 62 lk.

Viited
------

1. ↑
**Valmo Kriisa** (sündinud 18. mail 1974 Pärnus) on eesti endine elukutseline korvpallur, kes on mänginud nii Eesti, Rootsi kui ka Hollandi korvpalliklubides. 

Aastatel 1995–2010 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Kriisa valiti 2007. aastal Eesti parimaks meeskorvpalluriks.

Klubikarjäär
------------

Valmo Kriisa mängis Eesti Korvpalli Meistriliigas mitmes klubis kokku 23 hooaega, tuli neljakordseks Eesti meistriks ja võitis kuus karikat ning hoiab üle 8400 visatud punktiga ka kohaliku kõrgliiga punktirekordit. Valga-Valka meeskonna rivistuses tegi Kriisa 3. oktoobril 2015 debüüdi ka Läti kõrgliigas.

Lisaks ühele hooajale Rootsis (2000/01 Södertälje Kings) mängis Kriisa kolm aastat (2003–06) ka Hollandis, kus tuli Groningeni Capitalsiga Hollandi meistriks ja võitis ka karika.

Koondisekarjäär
---------------

Aastatel 1995–2010 Eesti korvpallikoondisse kuulunud Kriisa saavutas koondisega 2001. aasta Euroopa meistrivõistlustel 14. koha.

Saavutused
----------

* Hollandi meister (2004)
* Hollandi karika võitja (2005)
* Neljakordne Eesti meister (2002, 2003, 2009, 2015)
* Kuue Eesti karika võitja (1998, 2006–2008, 2013, 2014)
* Balti liiga pronks (2014)
* Eesti aasta parim korvpallur (2007)
* Eesti Korvpalli Meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (2010)
* Eesti Korvpalli Meistriliiga parim kaitsemängija (2007)

Isiklikku
---------

Tema poeg on korvpallur Kerr Kriisa.

24.02.2017 tehti Eesti korvpalli ajalugu, kui meistriliigas läksid esmakordselt vastamisi isa ja poeg, 42-aastane Valmo (BC Valga-Valka/Maks & Moorits) ja 16-aastane Kerr Kriisa (Tartu Ülikool).

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti korvpall 100 - 100 Lugu - Valmo Kriisa
2. ↑  Biograafia ESBL-is

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Pääsküla raamatukogu. Arhitektid Peeter Pere, Urmas Muru, sisearhitekt Katrin Kaevats, 2005
**Pääsküla raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis tegutseb Tallinnas Nõmme linnaosas Pääskülas aadressil Pärnu maantee 480a.

Raamatukogu avati 1948. aastal, 2005. aastal koliti praegusesse hoonesse.

See on esimene taastatud Eesti Vabariigi ajal spetsiaalselt projekteeritud ja ehitatud raamatukoguhoone Tallinnas. Hoone sai 2005. aastal sisearhitektuuri aastapreemia ja kandideeris ka arhitektuuri aastapreemiale.

Pääsküla uue raamatukoguhoone asukoht on sümboolse tähendusega – nn "Kuninga aia raamatukogu" asub bibliofiilist kirjandusteadlase ja tõlkija Oskar Kuninga endise aia äralõigatud maatükil.

Kahekorruselises hoones on võimalik kasutada WiFi-t.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

Viited
------

1. ↑  Alar Rästa. Pääsküla saab uue raamatukogu. Nõmme Sõnumid, 23. september 2005, lk 1.
2. ↑  Kümme aastat tagasi avati Pääsküla raamatukogu moodne hoone. Nõmme Sõnumid, 2. oktoober 2015.
3. ↑  Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu aastaraamat; 18/19. Tallinn 2009, lk 26.
4. ↑  Pääsküla raamatukogu www.keskraamatukogu.ee

Välislingid
-----------

* Pääsküla raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
**'Leningradi must'** ('Ленинградская чёрная') on magusa kirsipuu sort.

Sort on pärit Venemaalt. Selle aretas F. Teterev sortide 'Must kotkas' ja 'Tatari must' ristamise teel.

Puu on laia püramiidja võraga ning kasvab kõrgeks. Lehed on suured, saagja servaga.

Kirss õitseb vara, mai keskel. Õied paiknevad ühe- kuni neljakaupa kimpudes. Õie läbimõõt on 32–35 mm. Kroonlehed on valged, ovaalsed. Sort on isesteriilne, parim tolmeldaja on 'Zorka'.

Vili valmib juuli keskel. Kirss on munaja või südaja kujuga, vilja suurus on 19×17 mm, kaal 3,3 grammi. Valminud vilja katab must ja läikiv koor, viljaliha on mustjaspunane. Luuseeme on poollahtine. Kirss on tugevalt varre küljes kinni. Viljad säilivad puu otsas kaua. Tugev vihm või linnud ja herilased võivad siiski kirsid mädanema panna. Vili on magusa või magushapu maitsega.

Puu on saagikas, külmakindel ja vastupidav haigustele.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti pomoloogia, Valgus 1970

Välislingid
-----------

* Maguskirsipuu 'Leningradi Must', ('Leningradskaja Tšornaja'). Eesti Aiaklubi.
* Leningradskaja tšornaja (Leningradi must). Sordikataloog. EMU Polli aiandusuuringute keskus.
**2. sajand** ehk **II sajand pKr** ehk **maj**

Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad

◄ |
1. aastatuhat eKr |
**1. aastatuhat**
| 2. aastatuhat
| ►  

◄ |
1. sajand eKr |
1. sajand | **2. sajand**
| 3. sajand
| 4. sajand
| ►  

100. aastad |
110. aastad |
120. aastad |
130. aastad |
140. aastad |
150. aastad |
160. aastad |
170. aastad |
180. aastad |
190. aastad



2. sajand on kristliku ajaarvamise teine sajand, mis algas 1. jaanuaril 101 ja lõppes 31. detsembril 200.

Sündmused
---------

* Vana-Rooma impeeriumi valitsesid "Viis head keisrit" (96–180): Nerva, Traianus, Hadrianus, Antoninus Pius, Marcus Aurelius.
* 117 – Traianuse surres oli Rooma impeerium jõudnud oma välise võimsuse tippu.
* 138 – rajati Hadrianuse vall.

Inimesed
--------

* Rabi Akiva
* Athenaios
* Commodus
* Galenos
* Püha Eirenaios
* Plinius Noorem
* Plutarchos
* Ptolemaios

Avastused, leiutised ja uuendused
---------------------------------

* Ptolemaios koostas kõikide palja silmaga nähtavate tähtede kataloogi.

Kümnendid ja aastad
-------------------

100. aastad: (100), 101, 102, 103, 104, 105, 106, 107, 108, 109

110. aastad: 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119

120. aastad: 120, 121, 122, 123, 124, 125, 126, 127, 128, 129

130. aastad: 130, 131, 132, 133, 134, 135, 136, 137, 138, 139

140. aastad: 140, 141, 142, 143, 144, 145, 146, 147, 148, 149

150. aastad: 150, 151, 152, 153, 154, 155, 156, 157, 158, 159

160. aastad: 160, 161, 162, 163, 164, 165, 166, 167, 168, 169

170. aastad: 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 178, 179

180. aastad: 180, 181, 182, 183, 184, 185, 186, 187, 188, 189

190. aastad: 190, 191, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 198, 199

200. aastad: 200
**Etnos** (kreeka keeles ἔθνος *ethnos* 'rahvas') on inimeste kogum, mida iseloomustab ajalooliselt kujunenud ühine kultuur. 

Etnos võib esineda erinevates vormides: hõimuna, hõimuliiduna, rahvana, rahvusena. Kuna etnos on pidevas arengus, võib selle vorm muutuda: näiteks rahvas võib areneda rahvuseks.

Kui rahvuse puhul on oluline selle enese määratletud identiteet, siis etnos võib olla määratletud ka teiste poolt.

Etnoseteooria
-------------

Etnoseteooriat on arendatud peamiselt Venemaal. Termini võttis tänapäevases tähenduses kasutusele Sergei Širokogorov, kes pani aluse ka etnoseteooriale. Ta pidas etnost lokaalsete rühmade põhiliseks olemisvormiks ning pidas etnose põhitunnuseks päritolu, kommete, keele ja elulaadi ühtsust. 

Julian Bromlei pani ette eristada etnikosi (etnos kitsamas mõttes), millel on ühine keel, kultuur ja eneseteadvus, ja etnosotsiaalseid organisme (etnos laiemas) mõttes, millel on ühine territoorium ja riik või haldusüksus ning mis on ühiskonna arengu makroüksused; need on vastavalt ühiskondlik-majanduslikule formatsioonile hõimud, rahvad või rahvused. Bromlei klassifitseeris ka etnilisi protsesse. 

Sergei Arutjunov ja Nikolai Tšeboksarov vaatlesid etnoseid kui eriti tiheda info alasid. Nad pöörasid tähelepanu eriti põlvkondadevahelisele infoedastusele, mis tagab etnose järjepidevuse ja stabiilsuse. Hõim, rahvas ja rahvus on infotiheduse tüübid. 

Lev Gumiljovi järgi on etnosed etnosfääri elemendid. Etnos võib olla persistentses (tsüklilises) või dünaamilises seisundis. Viimasesse jõuab ta passionaarse tõuke toimel. Etnos läbib teatud arengustaadiumid ja lõpuks sureb.

Vaata ka
--------

* pärismaalased
* rahvus
* subetnos
* superetnos
* etnilisus

Viited
------

1. ↑  Connor, Walker. *Ethnonationalism: The Quest for Understanding*. Princeton, New Jersey: Princeton University Press.

Kirjandus
---------

* Smith, Anthony D. *Euroopa rahvus või rahvuste Euroopa*. Akadeemia nr 3, lk 484–485
**Karlos Rinne** (17. juuni 1875 Kodasema vald Järva kreis – 28. mai 1936 Tallinn) oli eesti advokaat.

Karlos Rinne lõpetas 1895. aastal Pärnu gümnaasiumi ja 1904. aastal Peterburi ülikooli.

1893. aastal ta astus Vene Kinnitus-Aktsiaseltside teenistusse. Aastatel 1904–1906 võttis ohvitserina osa Vene-Jaapani sõjast, kust tagasi tulles jätkas teenistust sama aktsiaseltsi juures. 1911. aastal valiti Vene Transport-Kinnitusseltside üldkoosolekute ja alalise komitee sekretäriks ja 1913. aastal sama seltside keskbüroo juhatajaks. 1913. aastal astus "Viksa" rauavalmistamise tehase Peterburi kontori juhataja kohale. 1917. aastal astus Soome A/S. N. Tesslaff ja Ko. Peterburi kontori, kus firma esindajana teenis 1918. aastani. 

1921. aastal tuli Eestisse, oli kuni 1923. aastani Vabariigi Sõjakoolis ajaloo lektor. 1922. aastal tegi Tartu Ülikooli juures riigieksamid, 1923 siirdus Tallinna-Haapsalu Rahukogu juurde kohtuametnikuks, 1925–1929 vandeadvokaadi abi, 1929–1936 vandeadvokaat Tallinnas.

Viited
------

1. ↑  EESTI VABARIIGI VANNUTATUD ADVOKAATIDE NÕUKOGU 1936. a. ARUANNE, Trükikoda „Estotrükk" Tallinn, S. Karja 8. 1937. lk 11. IN MEMORIAM - 28. mail 1935. a. suri Tallinnas vannutatud advokaat Karlos Rinne
**Mõra mõis** (saksa keeles *Morra*, varem *Ellenbachhof*) oli kuni 1821. aastani rüütlimõis ja seejärel poolmõis Laiuse kihelkonnas, Tartumaal ja Tartu kreisis. 

Tänapäeval jääb kunagine mõis Jõgeva maakonna Jõgeva valda.

Ajalugu
-------

Mõisat on esmamainitud 1533. aastal, mil selle omanik oli Ottomar Ellenbach. 1821. aastal müüs toonane mõisnik rittmeister von Langhammer selle 11 500 rubla eest eesti soost möldrile Hans Lorenzohnile ning mõis sai rüütlimõisast poolmõisaks.

Mõisa peahoone on hävinud.

Viited
------

1. 1 2 3  Alo Särg "Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud" Tallinn: Argo, 2012, lk 67

Kirjandus
---------

* Särg, Alo. *Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud*. Tallinn: Argo, 2012.
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 250 .

Välislingid
-----------

* Mõra mõis, Inventariseerimine • Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid

Laiuse kirik
Laiuse kihelkond

**Kirik**: Laiuse kirik  

**Mõisad**: Jõgeva mõis | Kaave mõis | Kivijärve mõis | Kurista mõis | Kärde mõis | Laius-Tähkvere mõis | Laiuse mõis | Laiuse kirikumõis | Leedi mõis | Mõra mõis | Pakaste mõis | Reastvere mõis | Ripuka mõis | Rääbise mõis | Tirma mõis | Vaimastvere mõis | Võikvere mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib majandusüksusest; käitis võib tähendada ka mõistet keskkonnaõiguses, vaata Käitis (keskkonnaõigus)* |

---

**Ettevõte** on õiguslikult ja korralduslikult vaadeldav kui iseseisev, eraldatud varaga tegutsev majandusüksus. Tsiviilseadustiku üldosa seadus defineerib ettevõtte kui majandusüksuse, mille kaudu isik (ettevõtja) tegutseb. 

Varasemas eesti keeles on ettevõtte sünonüümina kasutatud ka terminit "käitis", alates 1950ndatest on terminist "käitis" ettevõtte tähenduses loobutud, kuid ka uuemas kirjanduses seda siin-seal leidub. 

Tavaliselt mõistetakse ettevõtja all inimest (füüsiline isik), kes kannab ettevõttesse tehtud isiklike investeeringute kaotamise rahalist riski ning kes pakub oma nimel tasu eest kaupu või teenuseid. Äriseadustiku alusel võib aga ettevõtja olla nii füüsiline isik kui ka juriidiline isik (äriseadustiku alusel sätestatud äriühing: täisühing, usaldusühing, osaühing, aktsiaselts ja tulundusühistu), kes pakub oma nimel tasu eest kaupu või teenuseid ning kellele kaupade müük või teenuste osutamine on püsiv tegevus. Ka füüsilisest isikust ettevõtja tegutseb äriseadustiku kohaselt ettevõtte kaudu. 

Ärinimi ehk firmanimi on äriregistrisse kantud nimi, mille all ettevõtja tegutseb.

Vaata ka
--------

* Aktsia
* Börs
* Eesti ettevõtete loend
* Eesti vanimate ettevõtete loend
* Eraettevõte
* Ettevõtete loend
* Ettevõtlusvormid
* Juriidiline isik
* Kontsern
* Mikroettevõtja
* Monopol
* Organisatsioon
* Pankrot
* Väikeettevõte
* Vanimate ettevõtete loend
* Välismaa ettevõtete loend
* Ühistu

Viited
------

1. ↑  U. Mereste, 2003. Majandusleksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Köide I (A–M).
**Vsevolod Bobrov** (vene keeles *Всеволод Бобров*) on logistikatoetuslaev, mis ehitati Severnaja Verfis Vene mereväe jaoks.

Vsevolod Bobrov (projekt 23120, koodiga "Longvinic") on teise jääklassiga logistikalaev. Ehitamist alustati 19. detsembril 2013 ja seda kutsuti siis merepuksiiriks MB-75 (2015 veebruaris nimetati see ümber "Vsevolod Bobrov"; seerianumbriga 881) ja vette lasti see 2016. aastal. Laev pidi liituma Vene mereväega juba 2021. aasta esimesel poolel, kuid tähtajad nihkusid augustisse.

Laev on multifunktsionaalne: see on mõeldud nii kaubaveoks nii kaldale, pealveelaevadele ja allveelaevadele, pukseerimiseks, hüdrograafilisteks uuringuteks ja merehätta sattunud laevade abistamiseks. Dünaamiline positsioneerimissüsteem ja roolpropellerid, mis pöörlevad ümber oma telje 360 kraadi võimaldab laeva hoida antud punktis mis tahes ilmastikutingimustes. Laeval on kaks elektrohüdraulilist kraanat tõstevõimega kuni 50 tonni, pukseerimisvintsid tõmbejõuga 120 ja 25 tonni ning kaubatekk, mille pindala on üle 700 ruutmeetri. Samuti on laev varustatud survekambriga sukeldumiskompleksile.

Vsevolod Bobrovi kere koos ARC4 jääklassiga võimaldas navigeerida arktilistel laiuskraadidel, läbides kuni 0,6 m paksuse jää.

Laevale on nimi antud kuulsa Nõukogude hokimängija Vsevolod Bobrovi auks.

Osalemine Venemaa sissetungis Ukrainasse (2022)
-----------------------------------------------

Vene-Ukraina sõjas, ööl vastu 12. maid 2022 teel Maosaarele tekkinud laeval tulekahju. Hiljem ütles Odessa sõjaväeadministratsiooni pressiesindaja Serhi Bratšuk, et Vsevolod Bobrov olevat saanud pihta Neptuni raketiga. Esialgsetel andmetel pukseeriti laev Sevastopoli, kuid see info vajab kinnitamist. Ukraina presidendi kantselei juhi nõunik Oleksi Arestovõtš sõnul rünnati laeva, kui ta üritas saarele toimetada õhutõrjesüsteemi.

Viited
------

1. 1 2  "Проект 23120, шифр "Лонгвиник".
2. ↑  "Морской буксир "Эльбрус" на испытаниях". 16. september 2016.
3. ↑  "Kurikuulus Maosaar nõudis uue ohvri: Neptuniga sai pihta Vene laevastiku uusim alus". *Delfi*. 13. mai 2022.
Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad

◄ |
2. aastatuhat eKr |
**1. aastatuhat eKr** |
1. aastatuhat |
►  

◄ |
4. sajand eKr |
3. sajand eKr |
**2. sajand eKr** |
1. sajand eKr |
1. sajand |
►   

190. aastad eKr |
180. aastad eKr |
170. aastad eKr |
160. aastad eKr |
150. aastad eKr |
140. aastad eKr |
130. aastad eKr |
120. aastad eKr |
110. aastad eKr |
100. aastad eKr



**2. sajand ekr** ehk **II sajand** **eKr** ehk **e.m.a.** oli eelviimane sajand enne kristlikku ajaarvamist. Sajand algas 1. jaanuaril 200 eKr ja lõppes 31. detsembril 101 eKr.

Sündmused
---------

* ...

Inimesed
--------

* Antipatros Sidonist

Avastused, leiutised ja uuendused
---------------------------------

* ...

Kümnendid ja aastad
-------------------

200. aastad eKr: 200 eKr

190. aastad eKr: 199 eKr, 198 eKr, 197 eKr, 196 eKr, 195 eKr, 194 eKr, 193 eKr, 192 eKr, 191 eKr, 190 eKr

180. aastad eKr: 189 eKr, 188 eKr, 187 eKr, 186 eKr, 185 eKr, 184 eKr, 183 eKr, 182 eKr, 181 eKr, 180 eKr

170. aastad eKr: 179 eKr, 178 eKr, 177 eKr, 176 eKr, 175 eKr, 174 eKr, 173 eKr, 172 eKr, 171 eKr, 170 eKr

160. aastad eKr: 169 eKr, 168 eKr, 167 eKr, 166 eKr, 165 eKr, 164 eKr, 163 eKr, 162 eKr, 161 eKr, 160 eKr

150. aastad eKr: 159 eKr, 158 eKr, 157 eKr, 156 eKr, 155 eKr, 154 eKr, 153 eKr, 152 eKr, 151 eKr, 150 eKr

140. aastad eKr: 149 eKr, 148 eKr, 147 eKr, 146 eKr, 145 eKr, 144 eKr, 143 eKr, 142 eKr, 141 eKr, 140 eKr

130. aastad eKr: 139 eKr, 138 eKr, 137 eKr, 136 eKr, 135 eKr, 134 eKr, 133 eKr, 132 eKr, 131 eKr, 130 eKr

120. aastad eKr: 129 eKr, 128 eKr, 127 eKr, 126 eKr, 125 eKr, 124 eKr, 123 eKr, 122 eKr, 121 eKr, 120 eKr

110. aastad eKr: 119 eKr, 118 eKr, 117 eKr, 116 eKr, 115 eKr, 114 eKr, 113 eKr, 112 eKr, 111 eKr, 110 eKr

100. aastad eKr: 109 eKr, 108 eKr, 107 eKr, 106 eKr, 105 eKr, 104 eKr, 103 eKr, 102 eKr, 101 eKr