recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Linnutaja linnamägi** (ka *Tarakvere Linnutajamägi, Linnutaja mägi, Kalevipoja säng, Tarakvere oos, Torma linnamägi, Linnutajamägi*) on linnamägi ja oos Jõgevamaal Mustvee vallas Tarakvere küla lähistel. Oos on osa Tarakvere oosisüsteemist.

Oos on arvele võetud ürglooduse objektina. Ühtlasi on ta muinsus- ja looduskaitse all.

Mäel asus Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Linnamäe suhteline kõrgus on 6 m. Õueala on ovaalse kujuga, 60 m pikk ja 40 m lai. Pindala on 1600 ruutmeetrit. 18 m laiuse seljaku kaelakohas asetseb 2 m kõrgune vall. Vall kulges ida-kirdepoolsel otsal, kuid on suuremas osas kruusavõtmise tõttu hävinud. Linnamägi on dateeritud II aastatuhande algusse.

Tarakvere linnamäel võis asuda Henriku Liivimaa kroonikas mainitud Somelinde linnus.

Viited
------

1. 1 2  Tarakvere oos Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 08.05.2013.
2. ↑  E. Tõnisson. Eesti muinaslinnad 2008.
3. ↑  Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982. Peatükk XV 7, kommentaar 37, lk 129
4. ↑  Sulev Vahtre. Muinasaja loojang Eestis : vabadusvõitlus 1208–1227. Tallinn : Olion, 1990. Lk 89

Välislingid
-----------

* Linnutaja linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
* Linnutaja linnamägi keskkonnaportaalis Muuda Vikiandmetes
**Paapua Uus-Guinea** on riik Austraalia ja Okeaania maailmajaos. See hõlmab Uus-Guinea saare idaosa ning hulga väiksemaid saari, millest suurimad on Uus-Britannia, Bougainville ja Uus-Iirimaa. Piirneb läänes Indoneesiaga, lõunas teisel pool Torrese väina asub Austraalia.

Haldusjaotus
------------

Riik jaguneb 20 provintsiks, üheks pealinnaringkonnaks ja üheks autonoomseks piirkonnaks:

* Bougainville'i autonoomne piirkond
* Chimbu provints
* Eastern Highlandsi provints
* Enga provints
* Gulfi provints
* Hela provints
* Ida-Sepiki provints
* Ida-Uus-Britannia provints
* Jiwaka provints
* Keskprovints
* Lääneprovints
* Lääne-Sepiki provints
* Lääne-Uus-Britannia provints
* Madangi provints
* Manusi provints
* Milne Bay provints
* Morobe provints
* Port Moresby (pealinnaringkond)
* Põhjaprovints
* Southern Highlandsi provints
* Uus-Iirimaa provints
* Western Highlandsi provints

Paapua Uus-Guinea 1. järgu haldusüksused

Vaata ka
--------

* Paapua Uus-Guinea linnade loend
* Paapua Uus-Guinea riigipeade loend
* Paapua Uus-Guinea kindralkuberneride loend

Viited
------

1. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 20.10.2018.
2. ↑  Maailmapanga andmebaas, vaadatud 27.05.2019.

Välislingid
-----------

* Paapua hõimu emad on kümne aasta jooksul tapnud kõik pojad, Postimees, 2. detsember 2008

Rahvaste Ühenduse maad

Antigua ja Barbuda **·**  Austraalia **·**  Bahama **·**  Bangladesh **·**  Barbados **·**  Belize **·**  Botswana **·**  Brunei **·**  Dominica **·**  Fidži **·**  Ghana **·**  Grenada **·**  Guyana **·**  India **·**  Jamaica **·**  Kamerun **·**  Kanada **·**  Keenia **·**  Kiribati **·**  Küpros **·**  Lesotho **·**  Lõuna-Aafrika Vabariik **·**  Malaisia **·**  Malawi **·**  Maldiivid **·**  Malta **·**  Mauritius **·**  Mosambiik **·**  Namiibia **·**  Nauru **·**  Nigeeria **·**  Pakistan **·**  Paapua Uus-Guinea **·**  Rwanda **·**  Saalomoni Saared **·**  Saint Kitts ja Nevis **·**  Saint Lucia **·**  Saint Vincent ja Grenadiinid **·**  Sambia **·**  Samoa **·**  Seišellid **·**  Sierra Leone **·**  Singapur **·**  Sri Lanka **·**  Suurbritannia **·**  Svaasimaa **·**  Tansaania **·**  Tonga **·**  Trinidad ja Tobago **·**  Tuvalu **·**  Uganda **·**  Uus-Meremaa **·**  Vanuatu


Austraalia ja Okeaania maad

**Iseseisvad riigid:** Austraalia | Belau | Cooki saared | Fidži | Kiribati | Marshalli Saared | Mikroneesia Liiduriigid | Nauru | Paapua Uus-Guinea | Saalomoni Saared | Samoa | Tonga | Tuvalu | Uus-Meremaa | Vanuatu  

 **Sõltuvad alad:** Ameerika Samoa | Baker | Guam | Hawaii | Howland | Jarvis | Johnston | Kingman | Midway saared | Niue | Norfolk | Palmyra | Pitcairn | Prantsuse Polüneesia | Põhja-Mariaanid | Tokelau | Uus-Kaledoonia | Wake | Wallis ja Futuna

 Aafrika maad | Aasia maad | **Austraalia ja Okeaania maad** | Ameerika maad | Euroopa maad
**Alansi** on küla Harju maakonna Kose vallas. 

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Valdava osa küla territooriumist võtavad enda alla põllumajandusmaad. Küla lääneosas kulgeb Alansi oja.

Külas asub Lemomägi (Lemmumägi), kus 2001. aastal avati Johan Pitka monument (skulptor Helmut Hiismaa). Monumendi lähedale püstitati 2003. aastal ka mälestuskivid kolmele mõrvatud Pitka pojale.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. 1 2  Alansi veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 10.05.2014)

Välislingid
-----------

* Külast eestigiid.ee veebilehel veebiportaalis eestigiid.ee
* Alansil avatakse mälestusmärk kapten Paul Laamannile, ERR, 9. november 2008

Kose valla lippKose valla lipp
Kose valla asulad

**Alevikud:** Ardu | Habaja | Kose | Kose-Uuemõisa | Ravila   

**Külad:** Aela | Ahisilla | Alansi | Harmi | Kadja | Kanavere | Kantküla | Karla | Kata | Katsina | Kirivalla | Kiruvere | Kolu | Krei | Kuivajõe | Kukepala | Kõrvenurga | Kõue | Laane | Leistu | Liiva | Lutsu | Lööra | Marguse | Nutu | Nõmbra | Nõmmeri | Nõrava | Ojasoo | Oru | Pala | Palvere | Paunaste | Paunküla | Puusepa | Rava | Raveliku | Riidamäe | Rõõsa | Saarnakõrve | Sae | Saula | Silmsi | Sõmeru | Sääsküla | Tade | Tammiku | Triigi | Tuhala | Uueveski | Vahetüki | Vanamõisa | Vardja | Vilama | Virla | Viskla | Võlle | Äksi
Alan Patrick 2019. aastal Donetski Šahtari särgis
**Alan Patrick Lourenço** (sündinud 13. mail 1991 Catanduvas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsja või ründav poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Internacional.

Ta alustas klubikarjääri FC Santoses, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2003. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2009. aastal. Aastatel 2010 ja 2011 võitis ta Santosega São Paulo osariigi meistrivõistlused, 2010. aastal Brasiilia karikavõistlused ning 2011. aastal Copa Libertadorese.

2011. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Ukraina kõrgliigaklubiga Donetski Šahtar. Esimestel hooaegadel sai ta Ukrainas võrdlemisi vähe mänguaega. Aastatel 2013–2016 oli ta laenul Brasiilia klubides: 2013–2014 Internacionalis, 2015. aasta esimeses pooles Palmeirases ja 2015–2016 Flamengos. Šahtari põhikoosseisu kuulus Patrick alates hooajast 2017/18 ning tuli seejärel klubiga Ukraina meistriks aastatel 2018, 2019 ja 2020.

2022. aasta aprillis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Internacionaliga.

2011. aastal tuli Patrick Brasiilia kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika omavanuste meistriks ja juunioride maailmameistriks.

Saavutused
----------

Santos
* Campeonato Paulista: 2010, 2011
* Copa do Brasil: 2010
* Copa Libertadores: 2011

Donetski Šahtar
* Ukraina kõrgliiga: 2012–13, 2016–17, 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Ukraina karikas: 2017–18, 2018–19
* Ukraina superkarikas: 2017, 2021

Internacional
* Campeonato Gaúcho: 2014

Viited
------

1. ↑  "Alan Patrick está de volta ao Inter". internacional.com.br. 12.4.2022. Vaadatud 30.6.2022
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on küla kohta; liblikarühma kohta vaata artiklit surulased.* |

---

**Suru** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas.

Vaata ka
--------

* Suru mõis
* Kaitseväe keskpolügoon
* Järvi Pikkjärv

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
**Walter Alvarez** (sündinud 3. oktoobril 1940) on Ameerika Ühendriikide geoloog.

Ta on Berkeleys asuva California Ülikooli maa- ja planetaarteaduste osakonna professor (*Professor of the Graduate School*). Tema peamised teadushuvid on seotud stratigraafia ja Maa ajaloo (eeskätt impaktsündmustega ja nende rollist massiliste väljasuremiste põhjustajana ja bioloogilise evolutsiooni mõjutajana), Vahemere regiooni tektoonika, globaaltektoonika, Kvaternaari Rooma vulkaanilise provintsi geoloogia ja pelaagiliste lubjakivide stratigraafiaga.

Haridustee
----------

Ta lõpetas 1962. aastal Carleton College'i geoloogia erialal bakalaureusekraadiga. Doktorikraadi geoloogias sai ta 1967. aastal Princetoni Ülikoolist.

Töökäik
-------

Ta töötas naftaettevõttes American Overseas Petroleum Limited Hollandis ja Liibüas ajal, kui Mu‘ammar al-Qadhdhāfī võimu haaras (1969). Mõne aja pärast jättis töö naftaettevõttes, et tegeleda geoarheoloogiaga Itaalias. Seejärel töötas ta Columbia Ülikooli juures observatooriumi Lamont-Doherty Earth Observatory teadurina ning uuris Vahemere piirkonna tektoonikat laamtektoonika kui uue teadusteooria valguses. Tema Itaaliaga seotud paleomagnetismialased teadustööd soodustasid tolle piirkonna geomagnetiliste inversioonide uurimist.

Alvareze hüpotees
-----------------

1980. aastal ilmus Luis Alvareze ja Walter Alvareze ning kahe Lawrence'i Berkeley kiirguslabori tuumakeemiku ühisartikkel Science'is "Extraterrestrial Cause for the Cretaceous-Tertiary Extinction: Experiment and Theory", milles esitati uurimustulemuste tõlgendusena väide, et dinosauruste ja paljude teiste liikide massilise väljasuremise Kriidi ajastu lõpul põhjustas kokkupõrge suure meteoroidiga. Seda nende tõlgendust hakati hiljem nimetama Alvareze hüpoteesiks.

Tunnustus
---------

* 1991 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1992 – valiti Taani Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks
* 1993 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 2002 – Penrose'i medal
* 2008 – Vetleseni auhind

1985. aastal avastatud väikeplaneet Alvarez on nimetatud 1988. aastal Luis Alvareze ja Walter Alvareze auks.

Isiklikku
---------

Tema isa oli Nobeli auhinna laureaat Luis Alvarez ja vanaisa Minnesota Ülikooli meditsiiniprofessor Walter Clement Alvarez.

Viited
------

1. 1 2  Walter Alvarez. eps.berkeley.edu
**Alan Bartlett Shepard** (18. november 1923 Derry, New Hampshire – 21. juuli 1998 Pebble Beach, California) oli Ameerika Ühendriikide mereväe kontradmiral ja NASA astronaut. Ta oli Juri Gagarini järel teine inimene, kes lendas kosmosesse. Apollo 14 komandörina oli Shepard viies inimene, kes astus Kuu pinnale.

Alan Shepard lõpetas 1944. aastal Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia. Teise maailmasõja ajal teenis ta Vaiksel ookeanil hävitajal USS Cogswell. Seejärel läbis ta lennukoolituse ja sai piloodipaberid aastal 1947. Pärast katselenduri kutse omandamist aastal 1950 teenis ta katselendurina.

Alan Shepard osales ühena paljudest 1959. aastal korraldatud Ameerika Ühendriikide esimeste astronautide valimisel. 9. aprillil 1959 valis NASA ta seitsme esimese astronaudi hulka.

5. mail 1961 sai Alan Shepardist esimene ameeriklane kosmoses. Juri Gagarin jõudis temast vaid 23 päeva võrra ette. Shepardi lend ballistilisel trajektooril kosmoselaeva Freedom 7 pardal kestis veidi üle 15 minuti. Erinevalt Gagarinist osales ta ka ise kosmoselaeva juhtimisel.

Aastal 1964 diagnoositi Shepardil Ménière'i tõbi ning tal tuli kosmoseprogrammist kõrvale jääda. Temast sai NASA astronaudibüroo juht ning ta vastutas astronautide väljaõppe eest ja abistas missioonide planeerimist.

1969. aastal, pärast kõrvaoperatsiooni, andsid arstid talle uuesti lennuloa ning esialgu määrati ta Apollo 13 komandöriks. Kuna Shepardile jäi ettevalmistusteks liiga vähe aega, otsustati Apollo 13 ja Apollo 14 meeskonnad omavahel ära vahetada. 47-aastaselt lennul osaledes sai temast vanim Apollo programmis osalenud ja Kuu pinnale astunud astronaut. Lisaks on ta ainus Mercury Seveni liige, kes astus Kuu pinnale.

Kokku veetis ta kosmoses 216 tundi ja 57 minutit.

Alan Shepard tegeles äriga juba astronaudina ning osales ka hiljem paljude ettevõtete juhtimises. Koos Jay Barbree and Howard Benedictiga andis ta 1994. aastal välja raamatu "Moon Shot: The Inside Story of America's Race to the Moon".

Alan Shepard suri 74-aastaselt leukeemiasse.

Viited
------

1. 1 2  "50 Years of Americans in Space: Remembering Alan Shepard". *Wired*. Vaadatud 21. august 2018.
2. ↑  "Alan B. Shepard, Jr". *USNA Notable Graduates*. Vaadatud 10. aprill 2020.
3. ↑  "Alan B. Shepard Jr". *NASA*. Vaadatud 21. august 2018.
4. 1 2  "Alan Shepard: complicated, conflicted and the consummate astronaut". *Universe Today*. Vaadatud 21. august 2018.
5. 1 2  "Alan Shepard: First American in Space". *Space.com*. Vaadatud 21. august 2018.
6. ↑  "All 'Original Seven' American astronauts now dead". *Phys.org*. Vaadatud 21. august 2018.
7. ↑  "Alan B. Shepard Jr". *New Mexico Museum of Space History*. Vaadatud 10. aprill 2020.
8. ↑  "Moon Shot: The Inside Story of America's Race to the Moon". *Goodreads*. Vaadatud 10. aprill 2020.
9. ↑  "Apollo 14 Moon shot: Alan Shepard 'told he was too old'". *BBC News*. Vaadatud 21. august 2018.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Alan Shepard** |
**Boriss Pravdin** (1. aprill 1887 Võšni Volotšok, Tveri kubermang – 4. september 1960 Tartu) oli Eesti keeleteadlane.

Elulugu
-------

Boriss Pravdin oli venelane, kooliõpetaja poeg ja Anatoli Pravdini isa.

Lõpetas 1904 Riia Aleksandri Gümnaasiumi, 1912 Moskva Ülikool ajalookeeleteaduskonna. Oli 1912–1918 Riia Linna Reaalkooli vene keele ja kirjanduse õpetaja (1915 evakueerus koos kooliga Tartusse), 1918 Tartu Reaalkooli ja 1919–1923 Hugo Treffneri Gümnaasiumi õpetaja, 1919–1944 Tartu Ülikooli vene keele lektor, 1944–1954 vene filoloogia kateedri juhataja, aastast 1946 dotsent), aastast 1954 pensionil. Õpetas vene keele grammatikat, vene kirjanduse ajalugu, sh erikursusi vene kirjanikest, vene rahvaluulet; koostas (pärast sõda) esimesed kõrgkooli vene keele õpikud. Õpetas ka poola ja prantsuse keelt.

Teadustöö
---------

Uurimusi vene kirjanduse ja vene keele õpetamise metoodikast. 1920. aastate alguses toimetas (koos P. Afanasjev-Kozloviga) trükki sarja "Русские классики для эстонских школ" (Nikolai Gogol, Anton Tšehhov), 1920. aastate teisel poolel avaldas kohalike saksa ja vene koolide tarbeks raamatuid (Johann Voldemar Jannsen, Jakob Pärn, Jakob Mändmets, Eduard Vilde) sarjast "K/ü "Loodus" Eesti kirjandus vene koolidele". 1940–1941 avaldas Mihhail Lermontovi ja Mihhail Zoštšenko teosed (vene-eesti sõnastikega). 1945 ilmus vene keele õpik kõrgkoolidele, kus tekstidele oli lisatud sõnastik, grammatikareeglid, harjutused ja kordamisküsimused. Selline komplekssusprintsiip vastab ka tänapäevastele võõrkeelte õpetamise metoodika põhimõtetele. 1946–1948 ilmus (kaaskoostajad Valmar Adams ja Hilda Maiste-Aller) 2-osaline vene kirjanduse lugemik üliõpilastele. Avaldas 1936 väikese vene-eesti sõnaraamatu, oli koos Peeter Arumaa ja Johannes Voldemar Veskiga suure 2-köitelise vene-eesti sõnaraamatu kaasautor (1940–1947; 2. trükk 1975), Voldemar Muheli "Vene-eesti sõnaraamatu" (1. tr 1953) ja Johan Tamme "Eesti-vene sõnaraamatu" (1. tr 1955) toimetaja. Avaldas ka luuletusi (almanahhis "Via sacra", 1923), oli tegev kohalike venelaste kirjanduselu ja kultuuriürituste korraldamisel, suhtles Eduard Vilde, Gustav Suitsu, Friedebert Tuglase jt eesti kirjanikega, tõlkis vene keelde nende ja teiste autorite (Friedrich Reinhold Kreutzwald, August Gailit jt) teoseid.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EEA, f 384, n 1, s 4019
* f 2100, n 2, s 865
* Isik. toimik Tartu Ülikooli arhiivis
* EE 14, 378
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 238
* Veski, J. V. Boriss Pravdin. // KK (1960) 10, 639–640
* Issakov, S. Pedagoog, teadlane ja luuletaja. 100 aastat Boris Pravdini sünnist. // KK (1987) 4, 214–225.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
*Mitte segi ajada Bergmann Marsiga.*

**Marsi automaatpüstol** (inglise keeles **Mars Automatic Pistol**; vahel ka **Webley-Mars**) on Suurbritannia poolautomaatpüstol, mille 1900. aastal konstrueeris inglane Hugh Gabbet-Fairfax. Seda turundas Birminghami ettevõte Mars Automatic Pistol Syndicate Ltd. Algul tootis seda Webley & Scott, hiljem Birminghami ja Londoni väiksemad relvatootjad. Tootmine lõpetati aastal 1907.

Marsi automaatpüstoleid toodeti mitme kaliibriga: 8.5 mm, 9 mm ja .45. Kõik need padrunid olid n-ö pudelikaela sarnased ning sisaldasid rohkesti püssirohtu. Marsi .45 kaliibriga versioon oli oma aja võimsaim käsipüss. Sellel on unikaalne tagasilöögi jõul töötav pöörlev lukk, mis väljastas padrunikestad eespoolt. Sööturmehhanism on samuti ebatavaline, see tõmbab padrunid salvest välja tahapoole ning seejärel tõstab nad padrunipessa.

War Office lükkas tagasi ettepaneku võtta Marsi automaatpüstol Webley revolveri asendajaks Briti armees, kuna sellel oli liiga tugev tagasilöök, tulistamisel liiga ere leek ning liiga keeruline ehitus. Armeekapten, kes oli Mereväe laskekoolis Marsi katsetamise läbiviija märkis: "Mitte keegi, kes seda püstolit lasknud on, ei taha seda uuesti teha." Marsi püstoli laskmist kirjeldati sõnadega "lihtsalt ebameeldiv ja murettekitav". Tänapäeval on sellest saanud kollektsionääride seas väärtuslik relv, kuna see on haruldane ning näide esimestest poolautomaatsetest püstolitest.

Viited
------

1. ↑  Geoffrey Boothroyd, *The Handgun*, Crown Publishers, 1970, lk 410–412.

Kirjandus
---------

* Myatt, Frederick (1984). *Modern Small Arms*. Crescent Books. ISBN 0-517-26288-6.
Suruõhumasin
------------

**Suruõhumasin** on sõiduk, mis liigub suruõhu jõul. Suruõhumasin töötab õhumootoriga, mis kasutab oma tööks suruõhku, mis on paigutatud mahutisse. Selle asemel, et liigutada kolbe silindris plahvatusega, mis tekib kütuse õhuga segamisel ja selle põlemisel, kasutab see masin suruõhku, et liigutada kolbe. Suruõhumasinaid välja töötava ettevõte sõnul on nad saavutanud masina 90% tõhususe.
Suruõhu tõukejõudu saab kombineerida erinevate hübriidsüsteemidega. Näiteks kombineeritakse pneumaatilisi ja elektrilisi jõuseadmeid. Sellist süsteemi nimetatakse hübriid-pneumoelektriliseks tõukejõuks. Lisaks see süsteem regenereerib energiat pidurdamise ajal. Põhiprobleem nende sõidukitega on, et mootorid ei anna piisavalt pöördemomenti. Veel on probleemiks see, et suruõhupaakide täitmine on küllaltki kulukas.

Suruõhk
-------

Suruõhu suureks puuduseks on väike energiatihedus. Suruõhu energiasalvestites, rõhuga 300 baari, on võimalik saavutada umbes 0,1 MJ/L ja 0,1 MJ/kg energiatihedus, mis on võrreldav elektrokeemiliste happepatareidega.
Suruõhupaagid peavad olema valmistatud vastavalt ohutusstandarditele, konkreetselt neile masinatele kehtib standard ISO 11439. Paake tehakse üldiselt metallist või komposiitmaterjalist. Vähesel määral tehakse suruõhupaake ka kiudmaterjalist, nende suureks plussiks on kergus. Miinusena võib välja tuua kiudmaterjalist paakide hinna, mis on tunduvalt kõrgem kui metallist paakidel.

Ajalugu
-------

Suruõhku on kasutatud alates 19. sajandist, mil alguses leidis see kasutust kaevandustes. Suruõhu abil liigutati kaevandustes kärusid ning suruõhku kasutati ka trammide liigutamiseks.
Aastatel 1872–1882 kasutati pneumolokomotiive ka Gotthardbahni ehitusel, kus need liikusid mööda tunneli rööpaid. 1903. aastal alustas Inglismaa ettevõte Liquid Air Company suruõhumasinate tootmist. Nende masinate suureks miinuseks oli väike mootorijõud ning mootorite tootmine oli väga kulukas.

Vaata ka
--------

* Pneumomootor

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suruõhuauto** |
| **Atsetüleen (etüün)** |
| --- |
|  |
| Keemiline nimetus | Atsetüleen |
| Süstemaatiline nimetus | Etüün |
| Keemiline valem | C2H2 |
| Molaarmass | 26,0373 g/mol |
| Tihedus | 1,09670 kg/m3 (gaas) |
| Süttimistemperatuur | 305 °C |
| Maksimaalne põlemistemperatuur | 3300 °C |
| Sulamistemperatuur | -84 °C |
| Keemistemperatuur | -80,8 °C |
|

**Atsetüleen** (süstemaatiline nimetus: **etüün**) on lihtsaim alküün, süsivesinik, mis koosneb kahest vesiniku aatomist ja kahest süsiniku aatomist kolmiksidemega seotuna. Kuna see sisaldab kolmiksidet, on atsetüleen *küllastumata* süsivesinik.

Süsinik-süsinik kolmikside asetab kõik neli aatomit samale joonele - HCCH side on 180° nurga all.

Atsetüleeni avastas 1836. aastal Edmund Davy, kes identifitseeris selle "uue vesiniku karburaadina." Selle avastas uuesti 1860. aastal prantsuse keemik Marcellin Berthelot, kes nimetas aine "atsetüleeniks."

Kasutamine
----------

Atsetüleeni kasutatakse keemilises sünteesis ja tööstuses, näiteks põlevgaasina metallide keevitamisel ja lõikamisel.
Boriss Pankin
**Boriss Pankin** (vene keeles Борис Дмитриевич Панкин; sündinud 20. veebruaril 1931) on endine Nõukogude Liidu diplomaat ja poliitik ning endine Venemaa diplomaat. 

Ta oli viimane Nõukogude Liidu välisminister (1991) ja Nõukogude Liidu suursaadik Rootsis (1982–1990).

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1953. aastal Moskva Ülikooli ajakirjandusteaduskonna. Pärast seda töötas ta päevalehes Komsomolskaja Pravda ja oli aastatel 1965–1973 ajalehe peatoimetajana.

Aastatel 1973–1982 juhtis Pankin NSV Liidu autoriõiguste agentuuri.

Aastatel 1982–1990 oli ta NSV Liidu suursaadik Stockholmis. Ta pidi lahkuma diplomaatilise skandaali tõttu suursaadiku kohalt, kui NSV Liidu allveelaev Rootsi rannikul karidele sõitis.

Aastatel 1990–1991 oli ta NSV Liidu suursaadik Prahas. Ainsa suursaadikuna mõistis ta avalikult hukka president Mihhail Gorbatšovi vastase putši augustis 1991.

Augustis-novembris 1991 oli Pankin NSV Liidu viimane välisminister.

Aastatel 1991–1994 oli ta Venemaa suursaadik Londonis, taunis Tšetšeenia sõda ja lahkus diplomaatiliselt töölt.

Pankin on ühenduse Global Panel Foundation liige.

Jaanuaris 2005 pälvis ta aunimetuse "kuu stockholmlane".
Bad Bentheimi jaam
**Bad Bentheim** on raudteejaam, mis paikneb Bad Bentheimis, Alam-Saksi liidumaal Saksamaal. Jaam avati 18. oktoobril 1865 ja paikneb Almelo-Salzbergeni raudteel. Rongiliinidega opereerib Deutsche Bahn koos NS Internationali ja WestfalenBahniga. Jaamas on 3 ooteplatformi.

Jaam on piirijaam Saksamaa ja Hollandi vahel. Hollandi ja Saksa vedurid vahetuvad siin, kuna riikides on erinev pinge. Bad Bentheimist saavad reisijad sõita rahvusvahelise liiniga Amsterdami. Reisijad saavad minna ka linnadesse nagu Osnabrück, Hannover ja Berliin. 

Jaamast idas on manööverdamisala *Bentheimer Eisenbahni* jaoks, mis on kaubaveo raudtee Nordhorni ja Coevordenisse.

Rongiliinid
-----------

Praegu on Bad Bentheimis järgmised liinid:

* Linnadevaheline liin *Amsterdam Central – Amersfoort – Hengelo – Osnabrück – Hanover – Berlin*
* Kohalik liin (RB61) *Hengelo – Bad Bentheim – Rheine – Osnabrück – Herford – Bielefeld*

2010. aasta detsembrist 2013. aasta detsembrini oli katse postirongiga Hengelo, Oldenzaali ja Bad Bentheimi vahel, millega opereeris Syntus kui Grenslandi ekspress. See lõpetati 2013. aastal reisijate vähesuse tõttu. 2017. aasta detsembrist on Saksa RB61 pikendatud Hengeloni. Lisaks on kava alustada reisijatevedu Bad Bentheimi, Nordhorni ja Neuenhausi vahel.

Bussiliinid
-----------

* 100 *Bad Bentheim – Nordhorn – Neuenhaus – Uelsen – Wilsum – Emlichheim*
* 200 *Bad Bentheim – Nordhorn – Neuenhaus – Veldhausen – Hoogstede – Emlichheim*

* JaamJaam

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bahnhof Bad Bentheim** |

* www.bahnhof.de
**Illinoisi Ülikool** (inglise keeles **University of Illinois**, lühemalt **UIUC** ja ka **U of I**) on Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis Urbana ja Champaigni linnas tegutsev avalik-õiguslik teadusmahukas ülikool. Riigimaal tegutseva ülikoolina (inglise keeles *land-grant university*) on ta lipulaevaks Illinoisi ülikoolide seas. 

Ülikool asutati 1867. aastal ja on vanuselt teine avalik-õiguslik ülikool osariigis (Illinoisi Riikliku Ülikooli järel) ja Suure Kümne Spordiliidu (Big Ten Conference) asutajaliige. Ta on Ameerika Ülikoolide Liidu liige ja väga aktiivse teadustegevusega teadusülikool. Ülikoolilinnaku raamatukogusüsteemil on suuruselt teine ülikooliraamatukogu USA-s Harvardi Ülikooli järel.

Ülikool koosneb 17 kolledžist, kus toimub õpe rohkem kui 150 õppekava järgi. Lisaks on seal võimalik õppida täienduskursustel, millele registreerub aastas 2,7 miljonit inimest Illinoisi osariigist ja väljastpoolt.

Viited
------

Välislingid
-----------

* Ülikooli koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib AC/DC albumist; plaadi nimiloo kohta vaata artiklit Back in Black (laul)* |

---

Albumi kaanepilt
Brian Johnson
**"Back in Black"** on Austraalia *hard rock*-bändi AC/DC seitsmes stuudioalbum, mis avaldati 25. juulil 1980. See oli AC/DC üks edukamaid albumeid. Album lindistati Bahamal ja New Yorgis, kus see ka miksiti kokku stuudios Electric Lady Studios. See on maailmas müüdud eksemplaride arvult teine album Michael Jacksoni "Thrilleri" järel. Plaadi produtsendiks on Põhja-Rodeesia päritolu Briti produtsent ja laulukirjutaja Robert John Lange.

See on ansambli esimene album, millel laulab Brian Johnson.

Lood
----

1. "Hells Bells" – 5:12
2. "Shoot to Thrill" – 5:17
3. "What Do You Do for Money Honey" – 3:35
4. "Givin' the Dog a Bone" – 3:31
5. "Let Me Put My Love into You" – 4:15
6. "Back in Black" – 4:15
7. "You Shook Me All Night Long" – 3:30
8. "Have a Drink on Me" – 3:58
9. "Shake a Leg" – 4:05
10. "Rock And Roll Ain't Noise Pollution" – 4:16
Modest Mussorgski. Ilja Repini portree. 1881
Boriss Godunov
Vale-Dmitri I
**"Boriss Godunov"** (vene keeles ***Борис Годунов***) on Modest Mussorgski ooper, mille ta komponeeris aastatel 1868–1873 Peterburis. See on Mussorgski ainus lõpetatud ooper, mida peetakse ka tema meistriteoseks. Ooperi peategelased on Vene valitseja Boriss Godunov, kes valitses tsaarina perioodil, mida nimetatakse Segaduste ajaks (1598–1605), ja Vale-Dmitri I (valitses 1605–1606). 

Venekeelse libreto kirjutas helilooja ise ning see põhineb Aleksandr Puškini draamal "Boriss Godunov". Aastal 1872 valmis heliloojal muudetud versioon, mis põhineb Nikolai Karamzini teosel "Vene riigi ajalugu". Teine, täiendatud versioon toodi lavale 1874. aastal Peterburis.

"Boriss Godunovi" on harva esitatud kummaski helilooja poolt jäetud originaalversioonis, sageli on tehtud kärpeid, kasutatud ümberkomponeerimist, ümberorkestreerimist, muudetud stseene või sulandatud esialgsed ja muudetud versioone.

Mitmed heliloojad, peamiselt Nikolai Rimski-Korsakov ja Dmitri Šostakovitš on loonud uusi väljaandeid ooperist, et "parandada" tehnilisi vajakajäämisi helilooja originaalversioonis. Kuigi need versioonid on olnud laval aastakümneid, on Mussorgski omanäoline stiil ja orkestratsioon nüüd jälle hinnatud oma originaalsuses ja parandused on läinud moest.

"Boriss Godunov" on enim salvestatud vene ooper ja kuulub ooperiteatrite staatust näitavasse repertuaari sagedamini kui ükski teine​ neist, isegi mitte Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin".

Süžee
-----

Ooperi süžee põhineb Venemaa ajaloos tegelikult aset leidnud sündmustel. Vene riiki valitses tsaar Ivan IV, kes oli tuntud ka nime all „Ivan Julm". Ta oli kohutav türann ning hirmuäratav valitseja, kelle võimu all vene rahvas kannatas nälga, piinamist ja hukkamist. Tsaari surma järel tõusis troonile tema poeg, kes oli vaimse alaarenguga. Olukorda ära kasutades haaras tegeliku võimu grupp mõjukaid inimesi, sealhulgas Boriss Godunov. Tsaar Ivanil oli ka teine poeg, kuid see kadus saladuslikult. Kahtlustati mõrva ja seda, et mõrva tellija oli Boriss Godunov ise, kes tahtis iga hinna eest võimule pääseda. Tema eelduseks oli, et vene rahvas valib ta uueks tsaariks.

Mõned aastad hiljem põgenes noor munk kloostrist ja teeskles, et on Ivan Julma kadunud poeg. Ta sai liitlaseks Poola armee, et võidelda Boriss Godunovi vastu. Boriss Godunov tundis endal mõrva pärast tohutut süükoormat ja suri selle raskuse all. Noor munk saabus Moskvasse ja kuulutas ennast tsaariks (Vale-Dmitri I). Vene rahvas jäi ikka haletsusväärselt vaeseks ning tundub, et see ongi nende saatus, kannatada julmade türannide valitsuse all.

Viited
------

1. 1 2  "Boris Godunov" Wikipedias

Välislingid
-----------

* Modest Musorgskij – Boris Godunov (1872 versii)  YouTube
* TEATER: Estonias esietendub Boriss Godunov Eesti Päevaleht 27. aprill 2001
* "BORISS GODUNOV" — NÕUKOGUDE LIIDUST EUROOPA LIIDUNI Kristel Pappel www.temuki.ee
* RAT "Estonia" külalisetendused Moskva Suures Teatris. M. Mussorgski ooperi "Boriss Godunov" tegelased pärast etendust laval. 1. Mati Palm, 3. nimiosaline Jevgeni Nesterenko. Rahvusarhiiv
**Raimund Pacht** (ka **Raymond Hugo Wilhelm August Pacht**, 27. november (vkj 9. november) 1822 Valmiera – 14. juuli (vkj 2. juuli) 1854 Peterburi) oli Eesti geoloog.

Elulugu
-------

Raimund Pacht oli baltisakslane.

Ta lõpetas 1841 Tartus gümnaasiumi, õppis Tartu Ülikoolis 1841–1843 meditsiini ja 1843–1846 mineraloogiat, lõpetas 1847 Tartu Ülikooli kandidaadikraadiga, mag. phil. (1849, Tartu Ülikool), väitekiri "Der devonische Kalk in Livland. Ein Beitrag zur Geognosie der Ostseeprovinzen". Jätkas õpinguid Leipzigis, siis Freibergi Mäeakadeemias, dr. phil. (1852, Berliin). Seejärel oli koduõpetaja Novgorodis, Pärnus ja Tartus, kus pidas ka TÜ-s loenguid. Oli 1853–1854 Peterburi TA mineraloogiakabineti konservaator. Võttis osa ekspeditsioonist Ida-Euroopa platvormi devoni avamusele, tegi kindlaks devoni karbonaatkivimite leviala Eestis ja Lätis, esitas selle litoloogilise ja paleontoloogilise kirjelduse ning rööbistas sealseid kihte Novgorodi ümbruse kihtidega. Oma kivimikollektsiooni kinkis Eesti LUS-ile.

Teoseid
-------

* Der devonische Kalk in Livland. Dorpat, 1849; 2. trükk 1859

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Sitzungsberichte der Naturforscher-Gesellschaft in Dorpat. // Sitzungsberichte der Naturforscher-Gesellschaft in Dorpat. (1855) 4, 75–77
* Album Dorpati Livonorum. Dorpat, 1890, 291
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 83
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Bad Hofgastein** (baieri: *Hofgoschdei*) on alev ja vald *(Marktgemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas. Kuurort asub Gasteini orus, suur suusakuurort kuulub Ski Amadé võrgustikku.

Bad Hofgastein, vaade Ankogeli massiivile
Gasteini org on osa Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestikust, see ulatub Lendi laiast Salzachi orust lõunas kuni Alpide peaaheliku ja Kärnteni liidumaa piirini. Bad Hofgastein asub umbes poolel teel Dorfgasteini (põhjas) ja Bad Gasteini (lõunas) vahel. Sellel on juurdepääs Tauerni raudteeliinile, mis kulgeb läbi oru kuni Tauerni raudteetunnelini.

Vallaosad on Bad Hofgastein, Harbach, Heißingfelding, Vorderschneeberg ja Wieden.

Bad Hofgasteini loodusvaade
Bad Hofgastein vihmasel suvepäeval

Turism
------

Bad Hofgasteinis on suur hulk luksushotelle, neist suurim on viietärni Grand Park Hotel. Lisaks on hiljuti renoveeritud 4+ tärni Hotel Österreichischer Hof ja Hotel Bismarck.

Gasteini oru suusasüsteemi on viimaste aastate jooksul tehtud märkimisväärseid investeeringuid. Ainuüksi viimase kolme aasta jooksul on uute tõstukite ja suusaradade parendamiseks kulutatud 45 miljonit eurot. Hooajal 2008/09 avati Senderbahni tõstuk (uus kaheksakohaline salongtõstuk Angertalist Stubnerkogelile). Hooajal 2009/10 avati uus Stubnerkogelbahn (kaheksakohaline salongtõstuk kahes osas Bad Gasteinist Stubnerkogeli tippu), samuti GipfelXpress (uus kuuekohaline tõstuk) Dorfgasteinis.

Lisaks käimasolevatele investeeringutele on kavandamisel ka uus Schlossalmbahni tõstuk. Uus tõstuk ühendab Bad Hofgasteini kesklinna (Alpentherme lähedal) Schlossalmi tipuga.

Linna peaväljak on linna keskpunkt, sageli elava muusika ansamblite esinemiskoht.

Bad Hofgasteini külastavad tavaliselt rohkem austerlased, samuti on palju vene ja itaalia külastajaid, ning see on edukalt hoidnud oma mainet / seisnud oma naabri Bad Gasteini tõusude ja mõõnade kõrval (mis saab taas kord suuri investeeringuid, mille eesmärk on taastada ertshertsog Ferdinandi kunagised hiilgeajad).

Tuntud inimesi
--------------

* Franz Hofer (1902–1975), nats
* Johann Grugger (\* 1981), mäesuusataja

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Sankt Johann im Pongau ringkonna vallad

* Altenmarkt im Pongau
* Bad Gastein
* Bad Hofgastein
* Bischofshofen
* Dorfgastein
* Eben im Pongau
* Filzmoos
* Flachau
* Forstau
* Goldegg
* Großarl
* Hüttau
* Hüttschlag
* Kleinarl
* Mühlbach am Hochkönig
* Pfarrwerfen
* Radstadt
* Sankt Johann im Pongau
* Sankt Martin am Tennengebirge
* Sankt Veit im Pongau
* Schwarzach im Pongau
* Untertauern
* Wagrain
* Werfen
* Werfenweng
**East Trading Wang** on Eesti *punk-metal*-ansambel, mis tegutseb vaheaegadega alates aastast 1997.

Koosseis
--------

* Kristjan Pärn (kitarr, vokaal)
* Margus Gustavson (kitarr)
* Margus Laasma (basskitarr)
* Maik Grüner (trummid)

Ajalugu
-------

East Trading Wang sündis 1997. aastal ansambli Switch baasil. Esialgne tuntus pälviti põhiliselt bändiliikmete lähiringkonnas. 

Aastal 2002 salvestati Taavi Aaviku käe all materjal, mis kaks aastat kestnud tegevuspausi järel albumina "Employees Of The Year" välja anti. Selle albumi tegemise perioodiaega mahub ka Rootsi *rap-metal*-grupeeringu Clawfinger soojendamine klubis Hollywood. 

Bändi teine album "Favela, Yayo, Caipirinha" ilmus aastal 2005.

Diskograafia
------------

* The Return Of The Robot (Orienteerumisklubi Loll Mäger, 1999, VIDEO)
* True "Live" Evil (Loll Mäger, 2001, VIDEO)
* Laibalapsed 2 (Loll Mäger, 2004, VIDEO)
* Employees Of The Year (Hyper Records, 2004, CD )
* Valeühendus (singel) (Nailboard Records, 2005, CD )
* Favela, Yayo, Caipirinha. (Nailboard records, 2005, CD )
**Raimond Erik Prentsel** (perekonnanime rööpkuju: **Prentzel;** 29. aprill 1927 Tallinn – 1. veebruar 1996 Pärnu) oli eesti metsateadlane.

Elulugu
-------

Raimond Erik Prentsel oli raudteeinseneri poeg.

Lõpetas 1946 Tartu 1. Keskkooli, 1950 Tartu Õpetajate Instituudi matemaatika-füüsika osakonna (kaugõppes), 1951 TÜ metsandusteaduskonna metsatööstuse osakonna (Kaiavere metsatööstus jsk. metsamaistranspordi protsessi projekteerimine. II gr. metsamassiivide transpordilise omandamise uurimine ja tüvede mahu määramise meetodite uurimine), tehnikakandidaat (1973, Leningradi Metsatehniline Akadeemia), väitekiri "Исследование оптимальных параметров и режимов работы гравитационных бревносбрасывателей". Oli 1946–1949 Tartu 1. Keskkooli ja Tartu 2. 7-aastase kooli õpetaja (TÜ-s õppimise kõrval), 1951–1952 Rakvere Metsatööstuskeskuse meister ja tehnik, 1952–1987 Pärnu Metsakombinaadi tehnik, normeerija, insener-monteerija ja konstrueerimise vaneminsener. Seejärel pensionil.

Teadustöö
---------

Avaldanud töid metsatööstuse seadmete kohta. 1 autoritunnistus (koos N. Grigorjeviga).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Особенности гравитационных бревносбрасывателей люлькового типа. // Тр. ЦНИИМЭ 95 (1969)
* Об оптимальном режиме работы бревносбрасывателей люлькового типа с принудительным приводом. // Тр. ЦНИИМЭ 102 (1969)
* Некотрые аспекты динамики гравитационных бревносбрасывателей. // Тр. ЦНИИМЭ 110 (1970).

Kirjandus
---------

* Margus, M. Meikar, T. Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskond 1946–1951. Tartu, 2000, 24–25.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Alanta** (ka **Alunta**) on alev (endine linn) Leedus Molėtai rajoonis, Alanta valla halduskeskus. Alev asub Molėtaist 15 kilomeetrit loodes paigas, kus Alanta jõgi Virintasse suubub. 

Alantas on keskkool, postkontor ja raamatukogu. Haridust annavad ka tehnoloogia- ja kaubanduskool. Vaatamisväärsusteks on 1912. aastal valminud katoliku kirik ja Alanta mõisa hoonetekompleks. Mõisas on rahvakunsti muuseum, mille juures on ka tehnoloogia- ja kaubanduskooli osakond. Kiriku juures asub sakraalesemete muuseum, lisaks asub alevis kunstniku ja muusiku Mykolas Šeduikise muuseum. Säilinud on puidust sünagoogihoone.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 117 (1867)
* 179 (1896)
* 398 (1897)
* 406 (1923)
* 418 (1959)
* 412 (1970)
 | * 508 (1974)
* 479 (1979)
* 434 (1984)
* 446 (1989)
* 464 (2001)
* 348 (2011)
 |

Ajalugu
-------

Alantat on esmamainitud 1436. aastal, mil Žygimantas Kęstutaitis selle Kristinas Astikasele andis. 1504. aastal rajati sinna katoliku kirik. 1581. aastal andis Stefan Batory asula Liivi sõjas ungarlaste vägesid juhatanud Gáspár Bekesile. Samal aastal läks sealne kirik protestantide valdusse, olles protestantlik kirik kuni XVII sajandini.

XVIII sajandil hakkas Alantas tegutsema kihelkonnakool, mis suleti jaanuariülestõusu järel. Järgmisel aastal avati seal riiklik kool. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Ованта. XIX sajandil asusid Alantasse elama juudid.

1919. aastal toimus Alanta all lahing Punaarmee ja Poola vägede vahel. 1930. aastal rajati Alantasse meierei. Nii Teise maailmasõja ajal kui ka sõja järel tegutsesid Alanta ümbruskonnas Leedu metsavennad. Augustis 1941 hukati Alantas elanud juudid, kokku 30 perekonda.

2017. aastal liideti Alantaga kõrval asunud Naujasodise küla.

### Naujasodis

Naujasodis on endine küla, mis kujunes 1853. aastal Tadas Pac-Pomarneckise rajatud Alanta mõisakompleksi juurde. Nõukogude perioodil ehitati asula välja kui kohaliku sovhoostehnikumi keskasula.

* Alanta tehnoloogia- ja kaubanduskoolAlanta tehnoloogia- ja kaubanduskool
* AlantaAlanta
* KoolimajaKoolimaja
* NaujasodisNaujasodis
* Alanta kirikAlanta kirik
* Kirik tagantvaatesKirik tagantvaates

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas
2. ↑  Center for Jewish Art (2004). "Preserved Wooden Synagogues in Lithuania". The Hebrew University of Jerusalem.
3. ↑  Ованта. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Kd. 21А (42) : Нэшвилль — Опацкий. С.-Петербургъ, 1897. 654 lk.
4. ↑  Vidmantas Daugirdas. *Alanta.* Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 272 lk.
5. ↑   www.yewishgen.org
6. ↑  *Naujasodis.* Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XVI (Naha-Omuta). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2009

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Alanta** |

* Alanta koduleht
* Alev Poola geograafilises sõnastikus
* Alev portaalis vietoves.Lt
* Naujasodis portaalis vietoves.Lt
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib infotehnoloogia mõistest; Iraagi linna kohta vaata artiklit Khowst* |

---

**Host** (inglise keeles *host* (otsetõlkes peremeesarvuti)) on arvuti, mis jagab teistele arvutitele või muudele seadmetele infot, erinevalt teistest võrguseadmetest (näiteks ruuterist), mis kasutavad infot liikluse korraldamiseks.

Igal Interneti hostil üks või mitu unikaalset temale määratud IP aadressi. Aadressid on kas käsitsi määratud võrgu administraatori poolt või automaatselt määratud Dynamic Host Configuration Protocoli (DHCP) poolt.

Iga host on füüsiline võrgu sõlmpunkt, aga iga võrgu sõlmpunkt ei pruugi olla host. Võrguseadmed nagu modemid ja kommutaatorid tavaliselt ei saa endale IP-aadressi ja neid ei peeta hostideks. Seadmetele nagu võrguprinterid ja ruuterid küll määratakse võrgus IP-aadressid, kuid kuna nad ei ole tavaarvutid, siis nende hostiks pidamine on vaieldav.

Vaata ka
--------

* Internetiaadress

Viited
------

1. ↑  AKIT: host

* host (1), vallaste.ee
* host (2), vallaste.ee
* host name, vallaste.ee
**Eesti NSV teeneline kõrgharidustöötaja** on Eesti NSVs välja antud aunimetus.

Eesti NSV teenelise kõrgharidustöötaja aunimetus kehtestati 1987. aastal. Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "isikutele, kes on vähemalt 15 aastat edukalt töötanud kõrghariduse valdkonnas, silma paistnud üliõpilasnoorsoo kommunistlikul kasvatamisel ja kõrgharidusega spetsialistide ettevalmistamisel, teadusliku ning teaduslik-pedagoogilise kaadri ettevalmistamisel teaduslikus uurimistöös, ühiskondlikus tegevuses, kõrghariduse edendamisel ja teaduslike uuringute läbiviimisel kõrgkoolides."

1989. aastal ühendati see aunimetus Eesti NSV teenelise haridustöötaja aunimetusega.

Eesti NSV teenelised kõrgharidustöötajad
----------------------------------------

* 1987 Lembit Joorits

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 25.06.1987 seadlus "Eesti NSV teenelise kõrgharidustöötaja aunimetuse kehtestamise kohta"
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17.02.1989 seadlus "Eesti NSV riiklike autasude süsteemi täiustamise ja autasude andmise korra demokratiseerimise kohta"
**ITERA** on Venemaa ettevõtete grupp, mis on keskendunud maagaasi tootmisele ja turustamisele eelkõige SRÜ ja Balti riikides. Lisaks gaasiärile tegeleb ITERA ka kinnisvara ja kindlustusäriga, kuid pärast 2008. aasta finantskriisi otsustas ettevõte jätkata vertikaalselt integreeritud ärina, mis tegeleb süsivesinikega ammutamisest toodangu turustamiseni.

2009. aasta seisuga omas ITERA International Group of Companies enam kui 150 ettevõtet 20 riigis.

ITERA (Itera International Energy Corporation) asutati 1992. aastal USAs toormekaubandusettevõttena. 1994. aastal tasus Türkmenistan Iterale suhkrutarne eest õigusega müüa Türkmenistani maagaasi välisturgudel. Itera sisenes gaasiärisse, alustades 1995. aastal gaasitarneid Ukrainasse ja laiendades tegevust teistesse endise Nõukogude Liidu osadesse. 1990. aastate teisel poolel oli ITERA monopoolne gaasivahendaja Türkmenistanist Ukrainasse.

Alates 1998. aastast tegeleb ettevõte ka gaasitootmisega. ITERA kasutab leiukohti Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas, Lääne-Siberis ja Irkutski oblastis.

Alates 1999. aastast on Itera Sverdlovski oblasti peamine gaasiga varustaja.

2003. aastal alustas Itera süsivesinike ammutamist ja töötlemist Illinoisis ja Texases.

ITERAl on 2011. aasta seisuga osalus Sibneftegazis (49%, enamusosanik NOVATEK), Purgazis (49%, enamusosanik Gazprom) ja Bratskecogazis (78,9%). Suurema osa ITERAle kuuluvast gaasist toodavad ITERA vähemusosalusega Sibneftegaz ja Purgaz. Lisaks oma gaasi müügile vahendab ettevõte teiste ettevõtete gaasi.

Iteral on osalus Eesti Gaasis ja Läti ettevõttes Latvijas gāze.

ITERA nõukogu esimees on Igor Makarov, peakorter asub Moskvas. 2001. aasta seisuga oli ettevõte registreeritud Hollandi Antillidel ja selle omanikering oli hämar. Gazpromi väikeaktsionärid kahtlustasid Gazpromi juhte tihedates sidemetes Iteraga ning süüdistasid neid Gazpromile kahju toonud tehingutes. Peale Gazpromi juhtkonna koosseisumuudatusi kaotas Itera oma monopoolse staatuse Türkmenistanist gaasi Ukrainasse vahendamisel.

2010. aastal müüs ettevõte üle 21 miljardi kuupmeetri gaasi. Kuldaegadel müüs ettevõte isegi üle 80 miljardi kuupmeetri aastas.

2012. aastal loodab ettevõte alustada puurimist uutes gaasi- ja naftaleiukohtades Türkmenistani lääneosas. ITERA kaalub täiendava kapitali kaasamist aktsiate esmase avaliku pakkumise või suunatud aktsiaemissiooni teel. Võimalik investor on Sberbank.

ITERA on aastaid olnud Venemaa Jalgrattaspordi Liidu peasponsor. Igor Makarov oli enne ärisse suundumist tipptasemel jalgrattur. Samuti on ITERA jäähokiklubi Riia Dünamo aktsionär.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuli 2012. Vaadatud 3. juulil 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2011. Vaadatud 3. juulil 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑

Välislingid
-----------

* Ettevõtte koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib geoloogia mõistest; taimeperekonna kohta vaata artiklit alang (perekond); linna kohta artiklit Alang (India)* |

---

Normaalmurrangute tekkimisega moodustunud alangud ja ülangud
Kuul asuv Rima Ariadaeus on selgesti eristuv alang
**Alang** on normaalmurrangutega piiritletud laskunud maakoore plokk.

Alangut moodustavad murrangud on tavaliselt ligilähedaselt paralleelsed. Seetõttu on alangu pikkus tavaliselt palju suurem laiusest. Kõige pikemate alangute pikkus võib olla tuhatkond kilomeetrit, aga nende laiuski võib küündida mitmesaja kilomeetrini. Alang võib olla mitu kilomeetrit sügav, samas väikeste alangute sügavus võib piirduda mõne sentimeetriga.

Alang võib meenutada jõeorgu ja alangusse võibki kujuneda jõeorg, kuid need eristuvad teineteisest siiski selgelt, sest jõeorg on kujunenud jõe kulutuse tulemusel, alangud ja nendega seotud ülangud tekivad maakoores valitsevate venituspingete mõjul.

Alangu kummalgi küljel on järsud servad, aga need ei pruugi tingimata palja silmaga näha olla, sest alang võib olla mattunud.

Alangud võivad esineda pinnavormidena. Riftistumisega seotud alanguid nimetatakse ka riftiorgudeks.

Alangusse võivad kujuneda järved. Näiteks Victoria, Njassa, Tanganjika ja Baikal asuvad alangus.

Päikesesüsteemi kõige suurem alang on Marsil asuv Valles Marineris. See on 4500 km pikk (veerand planeedi ümbermõõdust), 200 km lai ja kuni 11 km sügav. Valles Marineris on tekkinud tektooniliste protsesside tulemusena Tharsise vulkaanilises piirkonnas.

Vaata ka
--------

* ülang
Külgvaatesonar järelveetava seadme küljes merepõhja lähedal ja vastav külgvaatesonari loodud pilt merepõhjast
Kaldskaneerimissonari pilt laevavrakist Aid
**Külgvaatesonar** on sonarite hulka kuuluv aktiivne sonarisüsteem, mida kasutatakse merepõhjast pildi loomiseks.

Tööpõhimõte
-----------

Külgvaatesonarid paigaldatakse laevade poolt merepõhja lähedal järelveetavaile allveesõidukitele. Külgvaatesonar edastab heliimpulsse suunatult väikestesse ruuminurkadesse, kuni horisontaalsuuna lähedaste nurkadeni. Heliimpulsside peegelduste aja määramise abil koostatakse pilt merepõhja reljeefist, ebakorrapäradest, temal olevatest objektidest ja struktuuri muutustest.

Kasutusalad
-----------

Külgvaatesonareid kasutatakse meregeoloogias, mereloomade elupaikade kaardistamises, meremiinide, laevavrakkide või mistahes merepõhjas olevate objektide otsimises. Eesti mereväel on külgvaatesonar näiteks miinijahtijal EML Ugandi ja Veeteede ametil on sama tüüpi sonar hüdrograafialaeval Jakob Prei.

Viited
------

1. 1 2  Lurton, Xavier (2002). *An introduction to underwater acoustics: principles and applications*. Springer Science & Business Media. Lk 10.
2. ↑  "EML Ugandi". Vaadatud 2018 Detsember. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Kasutatud=` (juhend)
**Georg Johann Stude** (15. märts/27. märts 1839 Narva – 30. detsember 1919 Tallinn) oli Eesti kondiiter.

Tema vanemad olid Johann Georg Stude ja Elisabeth Stude (Schultz). Tema isa Johann Georg Stude oli Narvas pagar. Georg Johann tegutses kondiitrina juba Narvas.

16. mail 1864 ostis Stude Tallinnas Pikal tänaval Conrad Raeperile kuulunud kondiitriäri. 1876. aastal ostis ta ära ka kahekorruselise naabermaja Pika ja Pühavaimu tänava nurgal ning lasi need kaks maja ümber ehitada üheks suureks. Ehitustööd kestsid kõigest kolm kuud. Uued suured tootmis- ja kaupluseruumid võimaldasid arendada ja laiendada tootevalikut. Rahva seas pälvisid erilist tähelepanu maalitud martsipanist kujukesed. Stude äri võib pidada Maiasmoka kohviku alguseks.

Studelt telliti maiustusi nii Vene tsaari õukonda Peterburis kui ka mujale Venemaale ja Lääne-Euroopasse. Tunnustusena saadi auhindu mitmetelt näitustelt.

1912. aastal võttis ärijuhtimise üle poeg Georg Ferdinand Stude (10. juuni/22. juuni 1867 Tallinn – 11. september 1933 Tallinn).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Sünnikanne Narva Jaani kiriku sünnimmetrikas:
* Abikaasa ja lastega Tallinna Niguliste kiriku personaalraamatus: