recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Rudolf Janus** (9. aprill 1903 Novo-Estonskoje, Novgorodi kubermang – 31. jaanuar 1966 Sverdlovsk) oli NSV Liidu eksperimentaalfüüsik.

Ta sündis Okulovo kreisis Novo-Estonskoje külas talupidaja perekonnas. Ta õppis kohalikus semstvokoolis ja ministeeriumikoolis. 1918. aastal töötas ta kohaliku kooli õpetajana. 

1925. aastal lõpetas ta Tveri Pedagoogikainstituudi. 

1928. aastal suunati ta end täiendama Leningradi akadeemik Abram Joffe juhitud maailmaklassiga NSV Liidu TA Füüsika-Tehnikainstituuti, kus töötas Jakov Dorfmani laboris. 1932. aastal suunati ta loodavasse NSV Liidu TA Uurali teaduskeskusse Sverdlovskis, kus tegeles magnetdefektoskoopia meetodite loomisega. Tema juhtimisel valmistati raudteerööbaste defektoskoop, mis rongi külge haagituna leiab teel olevad rööbaste vigastused. Selle eest sai ta Teise maailmasõja ajal Stalini preemia. 

Ta oli Uurali magnetoloogide koolkonna rajaja, füüsika-matemaatikadoktor ning professor. Ta on avaldanud 97 uurimust, neist mitmed koos õpilaste, akadeemikute Sergei Vonsovski, Jakov Šuri ja Albrecht Altmaga.
**Walter Kannemann** (sündinud 14. märtsil 1991 Concepción del Uruguays) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis Grêmio ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis San Lorenzo, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1999. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2010. aastal. 2013. aastal tuli ta klubiga Argentina meistriks. 2014. aastal võideti Lõuna-Ameerika klubide Copa Libertadores.

Aastatel 2015–2016 mängis ta Mehhiko kõrgliiga klubis Club Atlas.

2016. aastal liitus ta Grêmioga. Ta on klubiga võitnud 2016. aastal Brasiilia karikavõistlused, 2017. aastal Copa Libertadorese, 2018. aastal Lõuna-Ameerika superkarika ning 2018. ja 2019. aastal Rio Grande do Suli osariigi meistrivõistlused Campeonato Gaúcho.

Argentina jalgpallikoondises tegi Kannemann debüüdi 8. septembril 2018 sõprusmängus Guatemala vastu.

Saavutused
----------

San Lorenzo
* Primera División: 2013 Inicial
* Copa Libertadores: 2014

Grêmio
* Copa do Brasil: 2016
* Copa Libertadores: 2017
* Recopa Sudamericana: 2018
* Campeonato Gaúcho: 2018, 2019, 2020
* Recopa Gaúcha: 2019
Walter Runebergi portree (kunstnik Gunnar Berndtson), 1879
Esiplaanil Aleksander II ausamba jalamil seisev skulptuur "Lex" ('seadus'), mille kaht figuuri tõlgendatakse kui Soome-neidu ja Soome vapilõvi. Skulptuurist on kaks originaalsuuruses koopiat, millest üks asub presidendilossi riigisaalis ja teine ehib Säätytalo trepihalli sammastikku.
**Walter Magnus Runeberg** (29. detsember 1838 Porvoo – 23. detsember 1920 Helsingi) oli soomerootsi skulptor, kirjanik Johan Ludvig Runebergi poeg. Tema töid iseloomustab kujutatava idealiseerimine valdavalt klassitsistlikus stiilis. 

Walter Runeberg alustas skulptuuriõpinguid Helsingis Kunstiakadeemias. Aastatel 1858–1869 õppis ta Kuninglikus Taani Kunstiakadeemias Kopenhaagenis skulptor Herman Wilhelm Bisseni käe all. Runebergi loominguliseks eeskujuks oli uusklassitsistliku skulptuuri tunnustatud meister Bertel Thorvaldsen.

1861. aastal tegi Runeberg õpireisi Rooma, kust pöördus 1864. aastal tagasi Soome. 1876. aastal seadis skulptor end sisse Pariisis, kus elas ja töötas aastaid.

Tema kõige tuntumad teosed on oma isa J. L. Runebergi ausammas Helsingis Esplanaadi pargis, Aleksander II ausammas Senati väljakul ning Per Brahe ausammas nii Raahe linnas kui ka Turus Brahe-pargis.

Runeberg on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Teoseid
-------

* "Kilian Stolbaeus", Lund, Rootsi
* "Sofia Kovalevskaja", J. L. Runebergi majamuuseum, Porvoo
* Keeleteadlane Otto Donner
* J. L. Runebergi ausammas, 1885, Helsingi
* Skulptuur "Soome-neid" J. L. Runebergi ausamba jalamil, 1885, Helsingi
* Per Brahe ausammas, 1888, Turu
* Per Brahe ausammas, 1888, Raahe
* Skulptuur "Danaiidid", 1893, Helsingi
* Skulptuur "Pax", 1893, Turu pearaamatukogu hall
* "Anders Jahan Retzius", 1906, Lund

Viited
------

1. 1 2  Otavan Iso Fokus, s. 3579
**Richard Walther Darré** (14. juuli 1895 Belgrano, Buenos Aires, Argentina – 5. september 1953 München, Saksamaa) oli Saksamaa poliitik.

Ta oli Saksamaa põllutöö- ja toitlusminister aastail 1933–1942. 

Ta propageeris talupoegliku mõtteviisi ja looduskaitset. 

Nazi Germany Coat of Arms
Adolf Hitleri valitsus – 30. jaanuarist 1933 kuni 30. aprillini 1945

  

Adolf Hitler (Kantsler & Führer, NSDAP) |
Franz von Papen (parteitu) |
Konstantin von Neurath (parteitu → NSDAP) |
Joachim von Ribbentrop (NSDAP) |
Wilhelm Frick (NSDAP) |
Heinrich Himmler (NSDAP) |
Johann Ludwig Schwerin von Krosigk (parteitu) |
Alfred Hugenberg (DNVP) |
Kurt Schmitt (NSDAP) |
Hjalmar Schacht (parteitu) |
Hermann Göring (NSDAP) |
Walther Funk (NSDAP) |
Franz Seldte (DVP → NSDAP) |
Franz Gürtner (DNVP) |
Franz Schlegelberger (NSDAP) |
Otto Georg Thierack (NSDAP) |
Werner von Blomberg (parteitu) |
Wilhelm Keitel (parteitu) |
Freiherr von Eltz-Rübenach (parteitu) |
Julius Heinrich Dorpmüller (NSDAP) |
Wilhelm Ohnesorge (NSDAP) |
Richard Walther Darré (NSDAP) |
Herbert Backe (NSDAP) |
Joseph Goebbels (NSDAP) |
Bernhard Rust (NSDAP) |
Fritz Todt (NSDAP) |
Albert Speer (NSDAP) |
Alfred Rosenberg (NSDAP) |
Hanns Kerrl (NSDAP) |
Hermann Muhs (NSDAP) |
Otto Meißner (parteitu) |
Hans Lammers (NSDAP) |
Martin Bormann (NSDAP) |
Karl Hermann Frank (NSDAP)
Rudolf Heß\* (NSDAP) |
Ernst Röhm\*\* (NSDAP)

  
 \* Lendas mais 1941 Inglismaale ning vangistati seal. 
  
 \*\* Hukati 1934. 
  
 NSDAP - Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei
**Walter von Wahl** (3. detsember 1895 Pakaste mõis, Tartumaa – 8. juuli 1972 Bad Sachsa) oli baltisaksa päritolu Eesti ja saksa vaimulik.

Ta sündis Laiuse kihelkonnas Pakaste mõisas. Ta õppis Viljandi progümnaasiumis, Berzaune Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden), Peterburi Katariina Koolis, Tartus Zeddelmanni erakoolis ja lõpetas aastal 1917 Tallinna toomkooli. Aastatel 1917–1918 õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Aastatel 1918–1920 võttis osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus. Aastal 1920 õppis ta usuteadust Betheli Teoloogilises Koolis, aastal 1921 usuteadust Müncheni ja Greifswaldi ülikoolis. Aastatel 1921–1927 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (õppides aastal 1922 Halle ülikoolis). Ta oli korporatsiooni Livonia vilistlane. 

Prooviaastal oli ta Viljandis. Aastatel 1928–1934 töötas ta Tallinnas usuõpetajana. Ordineeriti 22. juulil 1934 Danzigis õpetajaks.

Ta oli aastatel 1934–1936 Danzigi (praegu Gdansk) lähedal (Pomorze vojevoodkonnas) Stüblaus (praeguse nimega Suchy Dąb) ja Güttlandis (praegu Koźliny) abiõpetaja. Aastatel 1938–1940 oli ta abiõpetaja Etgerslebenis (Magdeburgi lähedal). Aastatel 1940–1941 ja 1942–1945 oli ta töödejuhataja Warthelandis, 1941–1942 ja 1945 oli ta Saksa armees. Aastatel 1945–1947 oli ta metsatööline Gifhornis (Alam-Saksi liidumaal). Aastatel 1947–1965 oli ta kirikuõpetaja Didderses (Gifhorni kreisis, Alam-Saksi liidumaal). Jäi aastal 1965 emerituuri, emerituuris olles elas Bad Sachsas (Alam-Saksi liidumaal), kus ta ka aastal 1972 suri.

Viited
------

1. ↑  LEXIKON deutschbaltischen Theologen seit 1920; Bearbeitet von Wilhelm Neander Verlag Harro v. Hirschheydt Hannover-Döhren
2. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 188

Välislingid
-----------

*
**Bliedersdorf** (alamsaksa *Bliersdörp*) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 12,41 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1720 inimest. See asub Nottensdorfist idas, Horneburgist edelas ja Grundoldendorfi megaliitsetest rajatistest loodes. Nagu muugi Stade, see on Elbe-Weseri kolmnurga osa. Bliedersdorf koosneb kolmest külast: Bliedersdorf, Postmoor ja Rutenbeck.

Ajalugu
-------

1180. aastal moodustatud Bremeni peapiiskopkond sisaldas praeguse Bliedersdorfi ala. Kohalik Püha Katariina kirik ehitati põllukividest ja lõpetati 1240. aastal; see sai nime Aleksandria Katariina järgi.

16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud omaks luterluse, tunnustades Augsburgi usurahu poolt vormistatud põhimõtet *Cuius regio, eius religio*. Tilly juhitud Katoliikliku Liiga okupatsiooni ajal (1628–1630) olid nad vastureformatsiooni sihtmärgid.

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi ning 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal tagastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Bliedersdorfist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

1866. aastal sai Bliedersdorfist, nagu ka ülejäänud Stade regioonist osa Preisi kuningriigist, millele järgnesid Preisimaa Vaba Riik (1918-1946/47) ja siis Alam-Saksi.

* Püha Katariina kirikPüha Katariina kirik
*

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Stade kreisi vallad

* Agathenburg
* Ahlerstedt
* Apensen
* Balje
* Bargstedt
* Beckdorf
* Bliedersdorf
* Brest
* Burweg
* Buxtehude
* Deinste
* Dollern
* Drochtersen
* Düdenbüttel
* Engelschoff
* Estorf
* Fredenbeck
* Freiburg/Elbe
* Großenwörden
* Grünendeich
* Guderhandviertel
* Hammah
* Harsefeld
* Heinbockel
* Himmelpforten
* Hollern-Twielenfleth
* Horneburg
* Jork
* Kranenburg
* Krummendeich
* Kutenholz
* Mittelnkirchen
* Neuenkirchen
* Nottensdorf
* Oederquart
* Oldendorf
* Sauensiek
* Stade
* Steinkirchen
* Wischhafen
Vask(II)atsetaat
Rogier van der Weyden. Osa maalist "Neitsi Maarja pühakutega", enne 1438. Magdaleena rohelise rüü alusmaaling on tehtud vaserohelise, pliivalge ja plii-tinakollase seguga; pealmine maaling vaserohelise ja plii-tinakollase seguga rohkema kollasega valguseküljel ja rohkema rohelisega varjudes.
Hieronymus Bosch. Kristuse pilkamine (umbes 1479 ja 1516 vahel). Taga seisva mehe rohelise rüü alusmaaling on tehtud plii-tinakollase ja vaserohelise seguga ja kaetud vasrohelise laseeriva kihiga.
**Vaseroheline** ehk ***verdigris***, ka ***aerugo*** on sinakasrohelise värvusega anorgaaniline tehislik värvipigment, mis oli maalikunstis pigmendina kasutusel alates keskajast kuni 17. sajandini. Pigmenti valmistati äädikhappes vaselaaste oksüdeerides.

Etümoloogia
-----------

Nimetus *verdigris* pärineb vanaprantsuse *verte grez*'ist ehk *vert-de-Grèce*' ist ('Kreeka roheline').

Omadused
--------

Pigment on tagasihoidliku katvusega, sinakasrohelise värvusega, mis oli kuni 19. sajandini olemasolevatest värvipigmentidest (roheline muld, malahhiit, *verdigris*) saadav säravaim roheline värvitoon. Sageli kasutati seda pigmendi läbipaistvust ära kasutades laseeriva kihina plii-tinakollasel või pliivalgel, või siis segati roheline pigment emma-kummaga. Vaseroheline on keemiliselt väga ebastabiilne, kõige ebapüsivam kõigist vasevärvidest - aja jooksul muutub see tumepruuniks või mustaks. Ühend on väga mürgine - tänapäeval seda seetõttu enam ei kasutata.

Vaata ka
--------

* Vaseroosteroheline

Viited
------

1. ↑  Verdigris. - ColourLex
2. ↑  Verdigris. - ColourLex
3. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
4. ↑  "Verdigris. - Pigments through the Ages". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. mai 2022. Vaadatud 5. juulil 2022.
5. ↑  "Verdigris. - Pigments through the Ages". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. mai 2022. Vaadatud 5. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Verdigris. - ColourLex
* Verdigris. - Pigments through the Ages
* Verdigris. - CAMEO
* Verdigris. Kremer-Pigemente
* Verdigris. Cornelissen
* hoakley March 8, 2018 Pigment: Copper rust, Verdigris and Copper Resinate - The Eclectic Light Company
**Demograafiline tööturusurve indeks** iseloomustab analüüsitava tööjõuturu tulevikutrendi *ceteris paribus* tingimustel. 

Demograafiline tööturusurve indeks, mis arvutatakse 5–14-aastaste ja 55–64-aastaste vanuserühmade suhtena, näitab tööturule saabujate osatähtsust võrreldes tööturult lahkujatega. Kui demograafilise tööturusurve indeks on suurem kui 1, võib prognoosida tööjõu pakkumise suurenemist. Ja vastupidi: 1-st väiksem indeks prognoosib tööjõupuuduse tekkimise võimalust. Indeks on loomulikult mõneti ebatäpne, sest tööjõu pakkumist mõjutab ka piirkonnast välja- ja sisseränne, mida on keeruline prognoosida.

Näide: Eesti demograafiline tööturusurve indeks aastatel 2000–2007 (Statistikaameti andmetel)

|  | Rahvaarv | Rahvastik 
vanuses 5–14 | Rahvastik 
vanuses 55–64 | Demograafiline 
tööturusurve indeks |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **2000** | 1 370 052 | 187 115 | 156 909 | 1,19 |
| **2001** | 1 366 959 | 180 870 | 153 810 | 1,18 |
| **2002** | 1 361 242 | 172 477 | 151 779 | 1,14 |
| **2003** | 1 356 045 | 162 586 | 149 664 | 1,09 |
| **2004** | 1 351 069 | 152 371 | 148 471 | 1,03 |
| **2005** | 1 347 510 | 142 913 | 148 678 | 0,96 |
| **2006** | 1 344 684 | 135 895 | 148 901 | 0,91 |
| **2007** | 1 342 409 | 130 924 | 148 255 | 0,88 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  Legaaldefinitsioon: ***Isikutuvastusandmed** on andmed, mis võimaldavad teha kindlaks füüsilise või juriidilise isiku või juriidilist isikut esindava füüsilise isiku.* |

Isikutuvastusandmete piiriülese kinnitamise võimaluse tagamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 910/2014 (eIDASe) artikli 7 punktile f korraldab Vabariigi Valitsuse volitatud riigiasutus.

Viited
------

1. ↑  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) nr 910/2014, Euroopa Liidu Teataja, 23. juuli 2014
2. ↑  E-identimise ja e-tehingute usaldusteenuste seadus §2, Riigi Teataja, Vastu võetud 12.10.2016

Märkus **^**  Teavitav liikmesriik tagab internetipõhise autentimise võimaluse nii, et teise liikmesriigi territooriumil asuv tuginev isik saab kinnitada elektrooniliselt saadud isikutuvastusandmeid. Teavitav liikmesriik võib kindlaks määrata kõnealuse autentimise kasutustingimused tuginevatele isikutele, kes ei ole avaliku sektori asutused. Piiriülene autentimine on tasuta, kui autenditakse avaliku sektori asutuse internetipõhist teenust. Liikmesriigid ei kehtesta autentimiskavatsusega tuginevate isikute suhtes ebaproportsionaalseid tehnilisi tingimusi, mis takistavad või raskendavad märkimisväärselt teavitatud e-identimise süsteemide koosvõimet.
**Shiga prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas. Asub sisemaal.

Shiga prefektuuri keskel asub Biwa järv.

Sümbolid
--------

Shiga prefektuuri tunnuslind on väikepütt (*Tachybaptus ruficollis*), tunnuspuu on jaapani vaher (*Acer palmatum*) ja tunnuslill rododendron (*Rhododendron metternichii var. hondoense*).

Haldusjaotus
------------

Shiga prefektuur on jaotatud 27 omavalitsusüksuseks, millest 13 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Higashiomi
* Hikone
* Kōka
* Konan
* Kusatsu
* Maibara
* Moriyama
* Nagahama
* Ōtsu
* Omihachiman
* Rittō
* Takashima
* Yasu

Vaatamisväärsused
-----------------

* Hikone loss

Viited
------

1. ↑  毎月人口推計調査｜滋賀県ホームページ, vaadatud 25.03.2021.

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
**Demokraadid – Eesti Demokraatlik Partei** (lühend **EDP**) oli aastatel 2001–2009 eksisteerinud Eesti erakond, 1994. aastal asutatud Eesti Sinise Erakonna õigusjärglane. 

2. märtsist 2009 tegutseb partei nime Libertas Eesti Erakond all. 

EDP esimees oli kogu selle eksisteerimise vältel Euroülikooli rahvusvahelise ärijuhtimise teaduskonna professor Jaan Laas. 

2005. aasta 12. juuli seisuga oli erakonnal 1012 liiget. 2008. aastaks oli erakonna liikmete arv langenud 920 inimeseni ehk alla erakonna tegevuseks nõutava 1000 liikme piiri, mistõttu ähvardas Eesti Demokraatlikku Parteid sundlikvideerimine. Aprilliks 2008 suudeti siiski liikmete arv seadusega vastavusse viia ja erakond jätkas tegutsemist.

2005. aasta kohalike omavalitsuste valimistel osalesid EDP liikmed Isamaaliidu valimisnimekirjades ja 2006. aasta 18. märtsil otsustas EDP kongress Isamaaliiduga ühineda. Ühinemiskõnelused jooksid 6. mail 2008 liiva ja erakond jätkas iseseisvat tegutsemist.

EDP taotles majoritaarse valimissüsteemi kehtestamist Eestis ja sellega nad põhjendasid oma mitteosalemist Riigikogu valimistel.

Valimistulemused
----------------

2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel osales EDP oma nimekirjaga ainult Konguta vallas Tartumaal, kus saadi 40 häält (8,5%) ja 0 kohta 9st vallavolikogu kohast.

2003. aasta Riigikogu valimisel ei osaletud.

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimisel sai erakond 2849 häält (1,2%).

Vaata ka
--------

* Eesti Sinine Erakond
* Libertas Eesti Erakond
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Hõbe** | 2014 | jäähoki |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2017 | jäähoki |
| **Kuld** | 2018 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2011 | jäähoki |
| **Pronks** | 2010 | jäähoki |

**Oliver Oscar Emanuel Ekman-Larsson** (sündinud 17. mail 1991 Karlskronas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Vancouver Canucks.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi tugevuselt kolmanda liiga klubis Tingsryds AIF. Hooaegadel 2008–09 ja 2009–10 mängis ta Leksands IF-ga Rootsi esiliigas.

2009. aastal valis Arizona Coyotes (toona Phoenix Coyotes) ta NHL-i *draft* '​is kuuenda valikuna. Ta kuulus meeskonna põhikoosseisu aastatel 2010–2021. 2014–15 põhihooajal lõi ta 23 väravat, millega oli enim väravaid visanud kaitsemängija liigas. Samuti sai ta sel hooajal NHL-i ajaloo esimeseks Rootsis sündinud kaitsemängijaks, kes on ühel hooajal visanud üle 20 värava. 2015–16 põhihooajal lõi ta kaheksa võiduväravat, mis on kaitsemängijate ühe põhihooaja rekord NHL-is. Ekman-Larsson enim väravaid löönud Arizona Coyotesi kaitsemängija klubi ajaloos (128 väravat). Aastatel 2018–2021 oli ta Coyotesi kapten.

2021. aasta juulis siirdus Ekman-Larsson Canucksi.

Aastatel 2015 ja 2018 on ta osalenud NHL-i tähtede mängul.

Rootsi jäähokikoondisega võitis Ekman-Larsson 2014. aasta taliolümpiamängudel hõbemedali. Lisaks on ta aastatel 2017 ja 2018 tulnud maailmameistriks. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel andis ta kõikidest mängijatest enim väravasööte (10). Samuti kogus ta kaitsemängijatest enim punkte (12) ja valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta taas turniiri sümboolsesse koosseisu.

Välislingid
-----------

* Oliver Ekman-Larsson NHL.com lehel
* Oliver Ekman-Larsson hockeydb.com lehel
Partei logo
**Islami Da‘wa Partei** (araabia حزب الدعوة الاسلامية‎ Ḩizb ad-Daʿwah al-Islāmīyah) on Iraagi erakond, üks peamisi šiiitide parteisid. 

2005. aasta parlamendivalimistel osales ta koos Iraagi Islamirevolutsiooni Ülemnõukogu ja teiste šiiidi rühmitustega valimisblokis Ühinenud Iraagi Allianss.

Partei esimees on peaminister Nūrī al-Mālikī. Enne teda oli parteijuht eelmine peaminister arst Ibrāhīm al-Ja‘farī. Praegu on tegemist suurima šiiidi parteiga Iraagi parlamendis. 

Partei rajas 1950ndate lõpus rühm šiiitide liidreid eesotsas Muqtadā aş-Şadri onu Muḩammad Bāqir aş-Şadriga. Partei eesmärk oli võidelda tol ajal Iraagis tõusuteel oleva ateistliku kommunismi ja Ba‘athi araabia sotsialismi vastu. Kuigi partei rajajad olid šiiidid, tegi ta tihedat koostööd sunniitlike rühmitustega ning partei liikmete seas oli märkimisväärne sunniitlik vähemus. 

Da‘wa Partei muutus oluliseks 1970ndatel, kui ta pidas Iraagi valitsuse vastast relvastatud võitlust, nimetades SEda režiimi terroriorganisatsiooniks. Ta toetas Iraani islamirevolutsiooni ning sai omakorda tuge Iraani valitsuselt, eriti Iraani-Iraagi sõja ajal. Siiski kavandas aş-Şadr märgatavalt teistsugust islamiriiki kui ajatolla Khomeynī oma. Kui Khomeynī ja Iraagi Islamirevolutsiooni Ülemnõukogu pooldasid võimu kuulumist *ulimā'*'le, siis Da‘wa Partei pooldas võimu kuulumist *ummah*'le.

Kronoloogia
-----------

* 1974 – ba‘athistlik revolutsiooniline kohus vahistas 75 Da‘wa liiget ja mõistis nad surma.
* 1975 – valitsus keelas ära iga-aastase palverännaku An-Najafist Karbalā''sse.
* 1977 – veebruaris korraldas Da‘wa palverännaku hoolimata keelust. Palverändureid ründas politsei.
* 1979 – toimus Iraani islamirevolutsioon. Da‘wa lõi sõjalise tiiva.
* 1980 – 30. märtsil keelustas Revolutsiooniline Käsunõukogu tagasiulatuvalt Da‘wa partei. Osaluse eest oli ette nähtud surmanuhtlus. Väidetavalt hukati 96 Da‘wa liiget.
* 1981 – 1. aprillil tegi Da‘wa ebaõnnestunud atentaadi välisminister Ţāriq ‘Azīzile.
* 1981 – 9. aprillil vahistati ajatolla Muhammad Baqir aş-Şadr ja tema õde. Nad hukati.
* 1982 – Da‘wa tegi ebaõnnestunud atentaadi Şaddām Husaynile. Valitsus korraldas Da‘wale haaranguid. Paljud liikmed põgenesid Iraani, kus tuli konkureerida Iraagi Islamirevolutsiooni Ülemnõukoguga.
* 1987 – ebaõnnestus veel üks katse Şaddāmi tappa, rünnates tema autokolonni.
* 1996 – väidetavalt tegi Da‘wa atentaadi Şaddāmi pojale ‘Uday Ḩusaynile.
* 2003 – pärast sissetungi Iraaki tuli Da‘wa tagasi, baseerudes An-Nāşirīyah' linna, mida partei praegu kontrollib.

Välislingid
-----------

* Partei araabiakeelne ametlik koduleht
**Saue vald** oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950.

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Saue valla maa-alast; senise Hageri valla Põrso küla osa maa-alast; senise Saku valla Julienhofi, Linsi, Kasemetsa, Männimäe nr. A-54, Tariku nr. A-55 ja Murumäe talude, maatüki nr. A-74 ja Saku metsandiku kvartaalide nr. 4–7 maa-aladest; senise Harku valla Lehmja asunduse maa-alast.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
1939. aastal oli vallas 2223 elanikku, territooriumi suurus oli 13 402,39 ha.

Esimene vallavanem oli August Ventsel.

1939. aastal kuulusid Saue valla koosseisu: Ääsmäe, Jõgisoo, Voore ja Koppelmanni, Rahula, Saue, Sauevälja, Mäe, Vanamõisa ja Lehmja, Jälgimäe, Pääsküla, Tännasilma ja Uksnurme külad.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Jõgisoo külanõukogu, Pääsküla külanõukogu ja Saue külanõukogu. 

26. septembril 1950 arvati vald Harju rajooni koosseisu.

Vaata ka
--------

* Saue mõis

Viited
------

1. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
2. ↑  588. Harju Maavanema otsus Harju maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta. Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
3. ↑  EESTI NSV TEATAJA, Nr. 35 26. oktoobril 1945, Art 543. Seadlus Harju maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib lahest; maakonna kohta vaata artiklit Schlei maakond; poliitiku kohta vaata artiklit Marie Schlei* |

---

Schlei Schleswigis

**Schlei** (vanaalamsaksa, vanataani ja ladina keeles *Slia*, alamsaksa keeles *Sli*, taani keeles *Slien*) on Saksamaal Schleswig-Holsteinis paiknev kirde-edela-suunas sügavale maismaasse ulatuv jõetaoliselt kitsas Läänemere laht.

Schlei pikkus on 42 km. Tema laius on keskmiselt 1,3 km ja sügavus keskmiselt 3 m. 

Schlei jaotab maismaa Angelni poolsaareks (lääne pool) ja Schwanseni poolsaareks (ida pool). 

Schlei suudme juures on Schleimünde poolsaar. Suudmest lõunas on Kappelni linnaosa Olpenitz ja põhjas Maasholmi vald. 

Schlei möödub Kappelni ning Arnise linnast ning lõpeb Schleswigi linna juures. Seal on ka väike saar Möweninsel.

Schlei Arnises

Teke
----

Schlei kujunes viimasel jääajal (Weichseli jäätumise ajal) Skandinaaviast lõuna poole liikunud liustike jää sulamise tagajärjel. See tekkis liustikualuste surveliste vooluvete erodeeriva tegevuse tagajärjel ning kujutab endast üleujutatud tunnelorgu. Selle poolest erineb ta näiteks Flensburgi ja Kieli lahest, mis on liustikutekkelised ehk uuristatud jää poolt.

Maastik
-------

Schlei moodustab palju väikesi looduslikke lahtesid. 

Kõige laiem on ta Missunde ja Schleswigi vahel, kus paiknevad Große Breite ja Kleine Breite. Mõlemad on head purjetamis- ja aerutamiskohad.

Schlei vesi on riimvesi, mille soolsus Schleimündest Schleswigini aina väheneb. 

Nii vasakul kui ka paremal on moodustunud Schleist peaaegu täielikult lahutatud järved (*Noor*'id), sealhulgas Haddeby järv ja Windeby järv.

Kalad
-----

Schleile on iseloomulik siia alamliik *Coregonus lavaretus balticus*. 

Viimased Schlei kalurid on Schleswigis Holmis oma sajanditepikkuse traditsiooni säilitanud. 

Schlei Kappelnis

Ajalugu
-------

### Keskaegne kaubatee

Keskajal oli Schlei tähtis kaubatee. Schleswigist Treene jõeni, mille kaudu pääseb Põhjamerre, oli ainult 16 km maateed. Juba Adam Bremenist (1075) nimetab Hedebyd, viikingite asulat Schleswigi lähedal meresadamaks (*portus maritimus*), millest väljuvad laevad Rootsi ja Kreekasse. 

14. sajandi suuremate laevade (näiteks hansakoge) jaoks oli Schlei liiga madal ja Schleswig Läänemerest liiga kaugel. Nii kaotas Schlei kaubateena tähtsuse.

### Erik IV surm

Taani kuningal Erik IV-l raiuti 9. augustil 1250 ühel saarel Schleswigi lähedal pea maha ja tema keha uputati Schleisse.

Turism
------

Schlei suudme juures on asustamata poolsaar Schleimünde, millel on tuletorn. 

Schlei piirkond on Kieli ja Hamburgi elanike populaarne puhkeala.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Schlei** |

* Kaart
* Schlei skeem
* Schlei piirkonna portaal
* Schlei piirkonna turismiportaal
* Schlei piirkonna portaal
**Sidekestaks** ehk **konjunktiiviks** ehk **silmasidekestaks** (ladina *tunica conjunctiva*) nimetatakse inimeste ja paljude loomade silmamuna kõvakesta ja silmalaugude sisepinda katvat kesta.

Sidekesta areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi ja arenguastmeti.

Roomajatel
----------

Enamikul roomajatel on sidekest. Silmasidekest puudub kokkukasvanud laugude ja silmakilbisega roomajatel, näiteks madudel.

Limaskestaga seotud lümfikude
-----------------------------

MALT-süsteemi hulka liigitatakse vahel ka vaidluse all olev CALT – 'silmasidekestaga seotud lümfikude' (*Conjunctiva-Associated Lymphoid Tissue*).

### Patoloogia

Sidekestapõletik on konjunktiviit. Silmasidekesta turse on kemoos.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 697:2004.
2. ↑  Douglas R. Mader,"Reptile Medicine and Surgery", Saunders Elsevier, 2006, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 05.02.2014)
3. ↑  Thanh Hoang-Xuan, Catherine Creuzot-Garcher, "Inflammatory Diseases of the Conjunctivae", lk 48, Georg Thieme Verlag, 2001, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 22.02.2015)(*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A15.2.07.047: Tunica conjunctiva. Silmasidekest
**Schlei maakond** (*Amt Schlei*) oli maakond (*Amt*) Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal Rendsburg-Eckernförde kreisis Schlei kagukaldal Eckenförde ja Schleswigi vahel.

Schlei kaudu piirnes maakond Schleswig-Flensburgi kreisiga.

Maakonna pindala oli 101 km², elanike arv 6824. Rahvastiku tihedus oli 68 in/km².

1. jaanuaril 2008 liideti maakond Schwanseni ja Windeby maakonnaga Schlei-Ostsee maakonnaks.

Loodus
------

Schlei maakond jagunes kaheks maastikuliseks piirkonnaks.

Hütteni mägede looduspargi ala (Fleckeby, Güby ja Hummelfeldi vald) on moodustatud Weichseli jäätumise aegsete põhja- ja otsamoreenide poolt. Maastikus on künkad, metsad, põõsastarad ja rannaniidud.

Koseli ja Rieseby vald paiknevad Läänemere ja Schlei vahelisel poolsaarel Schwansenil.

Haldus
------

Schlei maakond moodustati 1. aprillil 1970 Schleswig-Holsteini kreisi- ja maakonnareformi käigus varasemast Fleckeby ja Rieseby maakonnast.

Algselt kuulusid Schlei maakonda Bohnerti vald, Fleckeby vald, Götheby-Holmi vald, Güby vald, Hummelfeldi vald, Koseli vald ja Rieseby vald. Aastal 1974 ühines Götheby-Holmi vald Fleckeby vallaga ja 1977 Bohnerti vald Koseli vallaga.

Uue Schleswig-Holsteini haldusreformi käigus ühines maakond 1. jaanuarist 2008 Schwanseni ja Windeby maakonnaga. Uue maakonna halduskeskuseks sai Eckernförde.

Maakonda kuulusid järgmised vallad (sulgudes elanike arv 2005. aasta seisuga):

* Fleckeby (1808)
* Güby vald (842)
* Hummelfeld (245)
* Koseli vald (1339)
* Rieseby vald (2559)

Maakonna halduskeskus oli Fleckeby. Üks valitsusorgan oli Riesebys.

Maakonnavalitsuse aadress oli
Schmiederedder 2, 24357 Fleckeby. Algul asus maakonnavalitsus ajaloolises maakonnavalitsuses koolimaja kõrval. Viimasesse hoonesse asula keskuses koliti 1973. Aastal 1984 alustati juurdeehitust.

Maakonnakomisjoni esimees (*Amtsvorsteher*) oli Johann Kempe (Kristlik-Demokraatlik Liit).

Rahvastik
---------

Elanike arv aastal 1970 oli 5000, nüüd on see kasvanud 7000-ni, kaasa arvatud umbes 400 inimest, kellel on seal teine eluase (peamiselt Koseli valla suvilapiirkondades).

Liiklus
-------

Maakonnale pääseb ligi kiirtee Bundesautobahn 7 kaudu mahasõiduga Owschlagi juures ning seda läbib maantee B 76. Lennuühendus on Kieli Holtenau lennujaama (umbes 30 km kaugusel) ja Hamburgi Fuhlsbütteli lennujaama (umbes 120 km) kaudu.

Turism
------

Schlei maakond on puhkepiirkond sportimisvõimalustega. Schlei ääres saab harrastada veesporti, Güby vallas on golfirada, Fleckebys ja Risebys saab tennist mängida. Schlei ääres ja Hütteni mägedes on jalgrattarajad. Igal pol on matkarajad.

Vaatamisväärsused
-----------------

Fleckebys on kunagise Schleswigi hertsogiriigi Hütteni *herred*'i valitsushoone, kus asub muuseum.

Güby vallas on Louisenlundi loss, kus asub Põhja-Saksamaa juhtiv internaatkool.

Rieseby vallas Norbys on *Mühle ANNA*, kus asub koduloomuuseum ja kultuurikeskus.

Vaatamisväärsused on ka Koseli kirik ja Rieseby kirik.

Tähised
-------

Sihtnumber on 24357.

Suunakood on 04354.

Autode eraldusmärk on RD.
***Shikon*** (紫紺), ka **tokio violett**, või värvitaime jaapanikeelse nime järgi ***murasaki*** (ムラサキ; 紫), on puna-rusujuure juurtest toodetav traditsiooniline värvaine Jaapanis.

*Shikon*i kasutatakse tekstiilide, eelkõige siidi värvimiseks ja see kuulus traditsiooniliselt kõrgemate seisuste jaoks reserveeritud värvide hulka, kõnekeelse nimetusena on käibel ka laen inglise keelest *rojaru purpuru*. Värvaine peamine keemiline komponent on naftokinoonide hulka kuuluv orgaaniline ühend šikoniin. Peitsainena kasutatakse tuhaleelist. Värvus peaks meenutama sinakamapoolset purpurit, kuid tulemus võib muutuda töötlusainete, sh ka vee omadustest.

Viited
------

1. ↑  "Eve Järvoja. Välismaised värvained. - Renovatum anno 1991" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2018. Vaadatud 14. detsembril 2018.
2. 1 2
3. ↑

Välislingid
-----------

* Jaapani traditsioonilised värvid ingliskeelses vikis
* *Shikon*i valmistamine EKA õppeprogrammis Shibori
* *Shikon* jaapani värvinimesid tutvustavas portaalis
**Christoph Schnabel** (10. november 1715 Nachterstedt – 24. september/5. oktoober 1761 Haljala) oli Eesti vaimulik.

Schnabel sündis Nachterstedtis Ascherslebeni maakonnas (praeguse haldusjaotuse järgi Seelandi Nachterstedti linnaosas Salzlandkreisis Saksi-Anhalti liidumaal).

Schnabel immatrikuleeriti 22. märtsil 1735 Halle ülikooli, oli aastal 1736 Halle vaeslastekooli informaator. 15. septembrist/26. septembrist 1737 oli Haljalas pastor Georg Sableri 9 lapse koduõpetaja. Ordineeriti õpetajaks 27. mail/7. juunil 1741.

Ta oli aastatel 1741–1761 Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja. Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai 28. veebruaril/10. märtsil 1756. Oli pietistlik vaimulik ja toetas oma koguduses vaimulikku ärkamisliikumist.

Isiklikku
---------

Tema poeg David Christoph Schnabel oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja ja Tallinna toomkoguduse abiõpetaja, tema väimees (tütre Catharina Margaretha abikaasa) Anton Heinrich Lücke oli Ambla Maarja koguduse õpetaja; vend Gottfried Schnabel oli Helme Maarja koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
**Sibulakasvatuse** all peetakse silmas põllumajanduses ja väikekasvatajate aiamaadel sesoonselt läbiviidavaid agrotehnilisi võtteid ja selleks vajalike põllumajandusseadmete (olemasolul) ja -hoonete ning tööjõu ja vajaliku oskusteabe kogumit ja rakendamist, mille eesmärgiks on hariliku sibula kui köögiviljana kasvatatava kultuurtaime paljundamisele ja viljakusele kaasa aitamine nii sibulapõlluks töödeldud mullapinnal, kasvuhoonetes, kui kodusel aiamaal ning tema saaduste paljudele inimestele kättesaadavaks tegemine. 

Sibulat on kultiveeritud rohkem kui 5000 aastat. 

Osadest seemnesortidest saadakse sobivate kliima- ja kasvutingimuste korral söögisibul, teistest esimese aasta sügise hakul aga tippsibul (nii sordiaretuse kui põllumajanduse tarbeks). 

Paljundusmaterjaliks sibulakasvatuses on kas sibulaseemned, sibulaistikud või tippsibulad. 

Aastane sibulasaak maailmas on ligi 45 miljonit tonni, see tõstab sibula tomati kõrval majanduslikult üsna tähtsaks köögiviljakultuuriks.

2009. aastal toodeti maailmas 72,31 miljonit tonni sibulaid ning sibulakasvatuse alla jäävate põldude kogupindala oli 3,69 miljonit hektarit. Viimase 40 aastaga on toodangu maht tõusnud natuke üle nelja korra.

Suurimad tootjad 2008. aastal| Riik | Toodang, tonnides | Osakaal,% |
| --- | --- | --- |
|  Hiina | 20 817 295 | 28,8 |
|  India | 13 565 000 | 18,7 |
|  USA | 3 407 370 | 4,7 |
|  Pakistan | 2 015 200 | 2,8 |
|  Türgi | 2 007 120 | 2,8 |
|  Iraan | 1 849 275 | 2,6 |
|  Egiptus | 1 728 417 | 2,4 |
|  Venemaa | 1 712 500 | 2,4 |
|  Brasiilia | 1 367 066 | 1,9 |
|  Jaapan | 1 271 000 | 1,8 |
| **Maailm kokku** | **72 348 213** | 100 |
|

Eesti sibulakasvatus
--------------------

 *Pikemalt artiklis  Eesti sibulakasvatus*

Viited
------

1. ↑  ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". *faostat.fao.org* (inglise). Vaadatud 23.12.2010.

Kirjandus
---------

Agrotehnika
* George E. Boyhan, W. Terry Kelley, 2007 Onion Production Guide (B 1198-2)

* Sõnnik: Jongtae Lee, Evaluation of Composted Cattle Manure Rate on Bulb Onion Grown with Reduced Rates of Chemical Fertilizer, HortTechnology, detsember 2012, 22. väljaanne, nr 6, 798-803
**Eesti Kinnisvarafirmade Liit** (EKFL) on kinnisvara vahenduse, arenduse, halduse ja konsultatsioonidega tegelevate äriühingute ühendus, mis ühendab Eesti kinnisvarafirmasid, kes peavad oluliseks klientide ausat, kiiret, korrektset ja asjatundlikku teenindamist.

Eesti Kinnisvarafirmade Liit asutati 10.märtsil 1994.

EKFLi kuulumine on kujunenud kinnisvarafirmadele lisaväärtuseks, mis suurendab nende usalduskrediiti. EKFLi liikmed peavad oluliseks klientide ausat, kiiret, korrektset ja asjatundlikku teenindamist.

Liidu liikmete turvalise ja häid tavasid järgiva teenindamise tagamiseks on EKFL üldkoosoleku poolt kinnitatud liidu liikmete "Heade tavade koodeks" ja asutatud selle täitmiseks Aukohus, kes juhindub koodeksist ja maailmas tunnustatud praktikast.

Aukohtu koosseisu valib liidu üldkoosolek kaheks aastaks. Kohus arutab ja lahendab vaidlusi, kus vähemalt üks osapool on liidu liige. Aukohtu poole on avalduse või kaebusega õigus pöörduda igal liidu liikmesfirma kliendil kui ka liidu liikmel.

EKFLi liikmeks olek annab kliendile tehingu korraldamisel suurema kindlustunde ja usalduse.
**Sherry-Netherland Hotel** on 40-korruseline kõrghoone New Yorgis Upper East Side'i ärikeskuses tänava East 59th Street ja puiestee Fifth Avenue nurgal Central Parki ääres. Seda kasutatakse korterhotellina.

170,7 meetri kõrgune elegantne hotell on uusgootika nüanssidega prantsuslikult uusrenessanslik ehitis, mis valmis aastatel 1926–1927. Selle projekteerisid arhitektuuribürood Schultze & Weaver ja Buchman & Kahn. 1981. aastal määras New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjon hoone kaitsealuseks mälestusmärgiks (*New York City Landmark*) Upper East Side Historic Districti piirkonnas.

Pildid
------

* Vaade 59th Street tänavaltVaade 59th Street tänavalt
* Sherry-Netherland Hoteli tornitippSherry-Netherland Hoteli tornitipp
* Vaade Central ParkistVaade Central Parkist

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sherry-Netherland Hotel** |

* Sherry-Netherlandi hotelli koduleht
* Sherry-Netherland hotellihoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
**Eesti Keskkonnaühenduste Koda** (lühend **EKO**) on Eesti keskkonnaühendusi ühendav mittejuriidiline poliitiliselt sõltumatu koostöövõrgustik. Koda moodustati 2002. aasta esimesel poolel.

Eesti Keskkonnaühenduste Koda jälgib ja mõjutab otsuseid ja protsesse järgmistes valdkondades: 

* Eesti-sisene ja rahvusvaheline keskkonnapoliitika ja -õigus;
* olulise mõjuga kohalikud, üleriigilised ja rahvusvahelised keskkonnaotsused;
* keskkonnakaitselise tegevuse rahastamine.

Eesti Keskkonnaühenduste Kotta kuulub 11 ühendust: 

* Eestimaa Looduse Fond (ELF)
* Balti Keskkonnafoorum (BEF)
* Eesti Ornitoloogiaühing (EOÜ)
* Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna Keskus (SEI Tallinn)
* Eesti Roheline Liikumine (ERL)
* Keskkonnaõiguse Keskus (KÕK)
* MTÜ Läänerannik
* Nõmme Tee Selts (NTS)
* Pärandkoosluste Kaitse Ühing (PKÜ)
* Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering (TÜLKR)
* Eesti Üliõpilaste Keskkonnakaitse Ühing Sorex

Aasta keskkonnategu ja aasta keskkonnakirves
--------------------------------------------

 *Pikemalt artiklis Aasta keskkonnategu (Eesti Keskkonnaühenduste Koda)*
 *Pikemalt artiklis Aasta keskkonnakirves*
Alates 2004. aastast valib Eesti Keskkonnaühenduste Koda aasta kõige keskkonnakasulikumat – aasta keskkonnategu – ja -vaenulikumat tegu – aasta keskkonnakirvest.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti Keskkonnaühenduste Koda. Eesti Keskkonnaühenduste Koja veebisait.

Välislingid
-----------

* Eesti Keskkonnaühenduste Koja veebisait
Christoph Israng (2014)
**Christoph Israng** (sündinud 1971. aastal Ulmis) on Saksa karjääridiplomaat.

Haridus
-------

Israng sai Bonni ülikoolis doktorikraadi majandusgeograafias. Koblenzi WHU-s omandas ta kraadi ärijuhtimises. Sellele järgnes ärijuhtimise magistrikraad Lancasteri Ülikooli juhtimiskoolis. Israng õppis ka Georgetowni Ülikoolis Washingtonis, Instituto Tecnológico Autónomo de México Méxicos. Õhuväes töötamise ajal sai ta väljaõppe reservohvitserina. Israngil on alates 2019. aastast reservkoloneli auaste.

Karjäär
-------

Pärast erinevaid ametikohti Saksamaa ja rahvusvahelistes ettevõtetes alustas dr Israng oma karjääri diplomaadina.

Ta töötab Saksamaa välisministeeriumis alates 1997. aastast. Välisministeeriumi peakorteris töötas dr Israng muuhulgas julgeolekupoliitika / NATO osakonnas ja riigisekretäride büroos. Ta töötas ka välispoliitika nõunikuna Saksamaa Liidupäevas, Bosnia ja Hertsegoviina kõrge esindaja asetäitja büroo juhatajana Sarajevos ning Saksamaa peakonsulaatides Istanbulis ja Peterburis.

Alates 2006. aastast töötas ta liidukantseleis, kuni temast sai Saksamaa alaline esindaja Haagis Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioonis (OPCW), kus ta töötas aastatel 2014–2017.

Sellele eelnes kaheksa-aastane tegevus liidukantsler Angela Merkeli välispoliitika nõustamismeeskonnas, viimati 212. osakonna juhina, mis vastutas Kesk-, Ida- ja Kagu-Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia eest.

Aastatel 2017–2021 oli ta Saksamaa suursaadik Tšehhis.

Ta on globaalsete küsimuste juht alates 2021. aasta septembrist; Sahara-tagune Aafrika; Arengupoliitika; Välisrändepoliitika liidukantseleis – välis-, julgeoleku- ja arengupoliitika osakond.

Välislingid
-----------

* Lancaster University
* Saksamaa Liitvabariigi saatkond Tšehhi Vabariigis
* George C. Marshall European Center for Security Studies
* Institute for Politics and Society
Shia LaBeouf
**Shia Saide LaBeouf** (sündinud 11. juunil 1986 Los Angeleses) on ameerika näitleja ja režissöör, kes sai noorema publiku seas tuntuks Louis Stevensi rolliga Disney Channeli seriaalis "Even Stevens". LaBeouf esitati rolli eest 2001. aastal Young Artist Awardi kandidaadiks, 2003. aastal võitis ta Daytime Emmy Awardi.

Filmidebüüdi tegi ta filmis "Holes", mis põhineb Louis Sachari samanimelisel romaanil. 

Esimest korda astus LaBeouf režissöörina üles 2004. aastal lühifilmis "Let's Love Hate" ja 2011. aastal oli ta režissöör lühifilmis "Maniac", kus peaosades mängisid ameerika räpparid Cage ja Kid Cudi.

2007. aastal mängis LaBeouf peaosa tuntud filmides "Disturbia" ja "Surf's Up". Samal aastal kaasati ta Michael Bay mängufilmi "Transformerid", kus mängis Sam Witwickyt. Vaatamata vastakatele arvustustele oli film üliedukas, olles üks enimvaadatumatest filmidest 2007. aastal. LaBeouf mängis hiljem ka filmi järgedes "Transformers: Revenge of the Fallen" ja "Transformers: Dark of the Moon". 

2008. aastal mängis ta Mutt Williamsit filmis "Indiana Jones ja Kristallpealuu kuningriik", mis oli Indiana Jonesi sarja neljas osa. Filmi saatis kriitiline ja kaubanduslik edu.

LaBeouf on mänginud ka sellistes tuntud filmides nagu "Wall Street: Raha ei maga", "Lawless", "Sinu suhtlusringkond", ja "Nümfomaan".

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Shia LaBeouf** |

* Shia LaBeouf andmekogus IMDb (inglise)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Koeru pastorist; teiste samanimeliste suguvõsaliikmete kohta vaata artiklit Christoph Friedrich Mickwitz.* |

---

**Christoph Friedrich Mickwitz** *noorem* (5. detsember 1743 Tallinn – 6. jaanuar 1801 Koeru) oli Eesti vaimulik.

Aastal 1761 õppis Halle Ülikoolis. Ordineeriti õpetajaametisse 8. juulil 1769.

Oli 1769–1801 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

Isiklikku
---------

Tema isa Christoph Friedrich Mickwitz oli Tallinna Toomkoguduse õpetaja, vend Immanuel Mickwitz oli Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja, poeg Christoph Friedrich Mickwitz oli Lihula Eliisabeti koguduse õpetaja, poeg Dietrich Georg Mickwitz oli Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, poeg Justus Johannes Mickwitz oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, väimees Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

Välislingid
-----------

* Christoph Friedrich Mickwitzi eluloolised andmed saidil eelk.ee
**Kleerus** on vaimulikkond, sõnaga on tähistatud vaimuliku seisuse liikmeid ehk **kleerik**uid ühendavat seltskonda; kleerusele vastanduvad ilmikud. Eesti keeles kasutatakse sõna enamasti ajaloolises kontekstis ja eelkõike katoliku vaimulikkonna tähenduses.

Vanemates tekstides tähendab sõna "kleerik" sageli vaid haritud inimest või kirjaoskajat.

Etümoloogia
-----------

Sõna "kleerus", ladina keeles *clerus*, tuleb kreeka keele sõnast κλῆρος *kleros*, mis tähendab loosi teel määratud ametit. Samast tüvest pärineb ka sõna "kliiros".

Ajaloost
--------

Kleerikuteks ja ilmikuteks jagunemine kujunes ajalooliselt välja 4. sajandil, pärast Constantinuse pööret. Varakristluses olid kõik üksteisele vennad ja õed. Constantinuse ajal, kui toimus kiriklike ja ilmalike
ametistruktuuride lähenemine, tõusis kleerus esile omaette seisusena, mille eraldusmärgiks sai tonsuur. 12. sajandil jagab õigusteadlane Gratianus kristlased kahte: kleerus ja ilmikud.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
**Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakond** on endine Eesti Kirjandusmuuseumi struktuuriüksus, mis tegeles eesti ja sugulusrahvaste rahvamuusika kogumise, uurimise, publitseerimise ja propageerimisega.

Keele ja Kirjanduse Instituudi juurde moodustati 1978. oktoobris rahvamuusikasektor, mis 2000. aasta 1. veebruaril reorganiseeriti Eesti Kirjandusmuuseumi etnomusikoloogia osakonnaks. Sellest tulenevalt asub osa etnomusikoloogia osakonna koosseisust endiselt Tallinnas. Folkloori uurimisel lähtutakse sotsiaal- ja kultuuriantropoloogilisest kontekstist. Lisaks käiakse ka välitöödel, kus pööratakse tähelepanu traditsioonimuutustele ning kogutakse ka lisamaterjale uurimuste ja publikatsioonide tarvis. Lisaks ajaloolistele liikidele pööratakse tähelepanu ka sekundaartraditsioonidele ja tänapäeva pidustustele. Samuti salvestatakse mänge ja tantse. Etnomusikoloogia osakonna poolt on loodud eesti regiviiside andmebaas, mis sisaldab ligi 3000 viisi koos üldandmetega, ja originaalne arvutimeetod viisitüüpide tuvastamiseks. Lisaks koostatakse seal eesti regiviiside üldist tüpoloogiat ning tegeletakse rahvamuusika ajaloo, lokaalsete ja žanriliste iseärasuste ning selle seoste selgitamisega teiste rahvaste muusikaga. Vähem tähtsa etnomusikoloogia osakonnale ei ole ka rahvamuusika esinemisvormide, rolli ja funktsiooni muutused ajas ning identiteedi probleemid tänapäeva ühiskonnas.

Etnomuseoloogia osakond andis välja kommenteeritud materjalide ja monograafiate sarja "Ars Musicae Popularis". Seal valmistati ette ka akadeemilise regilaulude kogumiku sarja „Vana Kannel" viiside osa ning vanemaid ja uuemaid rahvalaule sisaldavat valiksarja "Ühte käivad meie hääled".

Osakonna baasil on moodustatud Rahvusvahelise Rahvamuusika Nõukogu (ICTM) eesti rahvussektsioon, mille esimees on Rahvusvahelise Fennougristika Komitee liige Ingrid Rüütel.
Eva-Maria Kangro 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Eva-Maria Kangro** (sündinud 27. mail 1980) on eesti psühholoog.

Haridus
-------

Ta lõpetas Tallinna Prantsuse Lütseumi 1998. aastal, alustas Tallinna Ülikoolis samal aastal psühholoogiaõpinguid ning kaitses 2011. aastal doktoritöö "Situatsioonitingimuste ja enesereflektsioonitaseme roll impulsiivsuse avaldumisel".

Töö ja ühiskondlik tegevus
--------------------------

Alates 2008. aastast on Eva-Mariga Kangro Psience OÜ juhatuse liige, uuringuvaldkonna juht, aastatel 2011–2014 oli ta Tallinna Ülikooli psühholoogia instituudi teadur. Ta on muutuste juhtimise nõustaja ettevõttes Miltton, üks Eesti Motiveerivate Intervjueerimise Treenerite Assotsiatsiooni asutajatest, Eesti Mentorite Koja liige.

Isiklikku
---------

Kangrol on kolm tütart.

Viited
------

1. 1 2  "Eva-Maria Kangro CV". *ETIS*. Vaadatud 31.08.2021.
2. ↑  "Tiim". *Miltton*. Vaadatud 31.08.2021.
3. 1 2  Kristiina Heinmets (27.11.2020). "KUULA | Psühholoog Eva-Maria Kangro: endale lubamine on suurema jõuga kui keelamine". *Delfi*. Vaadatud 31.08.2021.
Hagioskoop Freymingi Püha Mauritiuse kirikus (Freyming-Merlebach, Moselle'i departemang)
**Hagioskoop** (kreekakeelsetest sõnadest άγιος *hágios* 'püha' ja σκοπός *skopos* 'vaatama') on väike vaateava keskaegse kiriku seinas, mis lasi pilku heita kiriku peaaltarile ja hostia ülestõstmisele ning võimaldas teenistusest osavõttu ka neile, kes mingil põhjusel ei saanud kirikusse siseneda, näiteks pidalitõbistele.

Samal põhimõttel saab hagioskoobiks nimetada müüri läbiva sakramendiniši välisküljel olevat akent, mis võimaldab näha sakramendinišis asuvat pühitsetud hostiat.

Eestis
------

Hagioskoopi esineb ka Eesti keskaegses arhitektuuris. Vanematest kirikutest on ta 13. sajandil ehitatud Hanila Pauluse kiriku kooriruumi põhjaseinas, 15. sajandil tehti see ka Vormsi kiriku kooriseina. Pirita kloostri kirikul on see tänaseni nähtav läänefassaadi põhjalõigus väliskantslialtari all.

Hagioskoobiga sakramendinišš on olnud Oleviste (tänapäeval väljast kinni müüritud), Haljala, Viru-Nigula, Juuru, Viru-Jaagupi ja Pühalepa kirikul.

Viited
------

1. ↑  Evelyn Zagorski. 4.–16. sajandi kirikuarhitektuuri eesti-inglise-eesti seletav illustreeritud sõnastik. Magistriprojekt. Tartu, 2005. lk 19
2. ↑
3. ↑  "K. Alttoa. 101 Eesti pühakoda. Varrak, 2015" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 26. september 2019. Vaadatud 26. september 2019.
4. ↑  Pirita klooster Merivälja teel. - eestigiid.ee
5. ↑  A. Mänd. Oleviste kiriku keskaegsest sisustusest ja annetajate ringist. - Acta Historica Tallinnensia, 2014, 20, lk 3–50
6. ↑
7. ↑  [ "Vaade kirikule kaasiku poolt.Esiplaanil kabel.
Viru-Jaagupi kirik (pühitsetud apostel Jaakobusele)."]
8. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hagioskoop** |