|  |
| --- |
|  |
| 
Prantsusmaa poliitika ja valitsemine |
| * Põhiseadus
* President
	+ Emmanuel Macron
* Peaminister
	+ Élisabeth Borne
* Valitsus
* Parlament
	+ Rahvusassamblee
	+ Senat
	+ Kongress
* Valimised
	+ Presidendivalimised: 2002, 2007, 2012, 2017, 2022
	+ Rahvusassamblee valimised:2002, 2007, 2012, 2017, 2022
* Prantsusmaa erakondade loend
* Prantsusmaa riigipeade loend
* Poliitikud
* Haldusjaotus
	+ Piirkonnad
	+ Departemangud
* Välispoliitika
 |
| * v
* r
 |

**2012. aasta Prantsusmaa presidendivalimised** toimusid kahes voorus – esimene voor toimus 22. aprillil ja teine 6. mail. Mõnedes ülemereterritooriumites toimus kumbki voor üks päev varem.

Ametis olev Nicolas Sarkozy kandideeris teiseks ametiajaks, kuid kaotas François Hollande'ile. Sarkozy oli valimiste ajal suuresti ebapopulaarne, Hollande juhtis pea kõigis arvamusküsitlustes. Sarkozyst sai Viienda Vabariigi esimene president peale Valéry Giscard d'Estaingi 1981. aastal, keda ei valitud tagasi.

Sarkozy lubas teiseks ametiajaks kärpida sisserännet pooleni ja ähvardas lahkuda Schengeni viisaruumist, kui piirikontrolle ei tugevdata. Ta lubas sundida töötu abiraha saajaid vastu võtma teatud töökohti, omalt poolt lubades neid leida; oli vastu samasooliste abieludele ja välismaalaste hääletamisele ning lubas rohkem referendumeid.

Hollande lubas lõpetada Sarkozy loodud maksukärped jõukatele ja maksuvabastused, suurendada tulumaksu üle miljonieurostele sissetulekutele 75 protsendini, vähendada pensioniiga tagasi 60 aastale täispensioniga 42 aastat töötanutele, taasluua 60 000 Sarkozy kärbitud töökohta hariduses. Lisaks oli kavas ka samasooliste abielud legaliseerida ja anda valimisõigus kohalikel valimistel ilma Euroopa Liidu passita elanikele peale 5 aastat legaalset residentsust.

Marine Le Pen taganes oma isa Jean-Marie Le Peni vastuolulistest väljaütlemistest, lubas Prantsusmaa kodanike eelisõigust töökohtadele ja sotsiaalteenustele, kärpida sisserännet 95 protsenti, taastada surmanuhtluse ja lahkuda euroalast ja Euroopa Liidust.

Jean-Luc Mélenchon pidas suuri vabaõhukõnesid. Tema lubaduste hulka kuulusid teiste hulgas miinimumpalga suurendamine 1700 euroni, 360 000 eurose maksimumpalga ja 20:1 palgavahe sisseseadmine ja rohelise majanduse loomine.

| Kandidaat | Partei | 1. voor | 2. voor |
| --- | --- | --- | --- |
| Hääli |  % | Hääli |  % |
| **François Hollande** | Sotsialistlik Partei | **PS** | **10 272 705** | **28,63** | **18 000 668** | **51,64** |
| Nicolas Sarkozy | Rahvaliikumise Liit | UMP | **9 753 629** | **27,18** | 16 860 685 | 48,36 |
| Marine Le Pen | Rahvarinne | FN | 6 421 426 | 17,90 |  |
| Jean-Luc Mélenchon | Vasakrinne | FG | 3 984 822 | 11,10 |
| François Bayrou | Demokraatlik Liikumine | MoDem | 3 275 122 | 9,13 |
| Eva Joly | Ökoloogid ja rohelised | EELV | 828 345 | 2,31 |
| Nicolas DuPont-Aignan | Debout la République | DLR | 643 907 | 1,79 |
| Philippe Poutou | Uus Antikapitalistlik Partei | NPA | 411 160 | 1,15 |
| Nathalie Arthaud | Lutte Ouvrière | LO | 202 548 | 0,56 |
| Jacques Cheminade | Solidaarsus ja Progress | SP | 89 545 | 0,25 |
|  |
| **Kokku** | 35 883 209 | 100% | 34 861 353 | 100% |
|  |
| Kehtivaid hääli | 35 883 209 | 98,08 | 34 861 353 | 94,18 |
| Rikutud ja tühje hääli | 701 190 | 1,92 | 2 154 956 | 5,82 |
| Osalejaid | 36 584 399 | 79,48 | 37 016 309 | 80,35 |
| Mitteosalejaid | 9 444 143 | 20,52 | 9 049 998 | 19,65 |
| Registreeritud valijaid | 46 028 542 | 100,00 | 46 066 307 | 100,00 |
|  |
| Allikad: Põhiseaduslik nõukogu (Esimene voor, Teine voor) |