**Hiragana** on jaapani silbitähestik (kana). Sümboleid kasutatakse, et edasi anda lause või kanji mõte. Hiraganat ja katakanat kasutatakse nende foneetiliseks elemendiks, neil puudub tähendus. Näiteks, kanji 読 tähendab 'lugema'. 読んでいる (*yondeiru*) tähendab 'loen'.

Kirjutamisreeglid
-----------------

*Ē* või *ei* on enamasti kirjutatud えい, kuid on traditsioonilise sõnu, kus esineb ええ-na.
おう tähendab *ō* (*oo*), kuid mõnedes traditsioonilistes sõnades kirjutatakse おお. Näiteks いもうと (*imōto*, noorem õde) ja おおきい (*ookii*, suur).
Topelt konsonanti väljendtatakse väikese *tsu*-ga (つ) esimese konsonandi kohapeal. Näiteks けっこん (*kekkon*, abielu). Topelt konsonant leidub ainult sõna keskel.
*Ji* ja *zu* kirjutatakse reeglina じ ja ず. Mõnedes sõnades on traditsiooniliselt ぢ ja づ.
Hiragana järgib traditsiooni, kus kolm partiklit kirjutatakse erinevalt oma hääldusest. *O*, kasutatakse partikklina を, mitte お. *E*, kasutatakse partikklina へ, mitte え. *Wa*, kasutatakse partikklina は, mitte わ.
Hiragana sümbolite ゐ (*wi*) ja ゑ (*we*) kasutamisest on loobutud.

Hääldus
-------

Romanjis *ī*, *ā*, *ū*, *ō*, *ē* tähendavad topelt täishäälikut. Jaapani keeles puudub üldine sõnarõhk, kuid esineb erinevaid dialekte. Jaapani keele hääldus on üsna sarnane eesti keelele. Mõned erandid leiduvad.

う *u* – eesti u ja õ vahepealne.　し (*shi*), ち (*chi*), じ (*ji*) häälduvad tugevalt palataliseeritud vastavalt *s*-na, *t(s)*-na ja *dz*-na. Poolvokaali *j* kasutatakse や (*ya*) puhul. わ *wa* – hääldub nagu (u)a eesti sõnas raua(raud). Eesti *r* ja *l* vahepealsena hääldub *ra* (ら) r. *N* (ん) hääldub nagu m *b* ja *p* ees. Näiteks ねんまつ (*nenmatsu* hääldatakse *nemmatsu*) või さんぽ (*sanpo* hääldatakse *sampo*).

Joonte tõmbamise järjekord ja suund
-----------------------------------

Üldine jaapani silbikirja sümbolite kirjutamise järjekord on:

* Lateraalne joon vasakult paremale
* Vertikaalne joon ülevalt alla
* Ringikujuline päripäeva joon.

Hiragana tabel
--------------

|  |  |
| --- | --- |
| Vokaalid | yōon |
| あ *a* | い *i* | う *u* | え *e* | お *o* | (***ya***) | (***yu***) | (***yo***) |
|  |
| か *ka* | き *ki* | く *ku* | け *ke* | こ *ko* | きゃ *kya* | きゅ *kyu* | きょ *kyo* |
| さ *sa* | し *shi* | す *su* | せ *se* | そ *so* | しゃ *sha* | しゅ *shu* | しょ *sho* |
| た *ta* | ち *chi* | つ *tsu* | て *te* | と *to* | ちゃ *cha* | ちゅ *chu* | ちょ *cho* |
| な *na* | に *ni* | ぬ *nu* | ね *ne* | の *no* | にゃ *nya* | にゅ *nyu* | にょ *nyo* |
| は *ha* | ひ *hi* | ふ *fu* | へ *he* | ほ *ho* | ひゃ *hya* | ひゅ *hyu* | ひょ *hyo* |
| ま *ma* | み *mi* | む *mu* | め *me* | も *mo* | みゃ *mya* | みゅ *myu* | みょ *myo* |
| や *ya* |  | ゆ *yu* |  | よ *yo* |  |
| ら *ra (kana)ra* | り *ri* | る *ru* | れ *re* | ろ *ro* | りゃ *rya* | りゅ *ryu* | りょ *ryo* |
| わ *wa* | ゐ *wi* |  | ゑ *we* | を *o/wo* |  |
|  | ん *n* |  |
|  |
| が *ga* | ぎ *gi* | ぐ *gu* | げ *ge* | ご *go* | ぎゃ *gya* | ぎゅ *gyu* | ぎょ *gyo* |
| ざ *za* | じ *ji* | ず *zu* | ぜ *ze* | ぞ *zo* | じゃ *ja* | じゅ *ju* | じょ *jo* |
| だ *da* | ぢ *(ji)* | づ *(zu)* | で *de* | ど *do* | ぢゃ *(ja)* | ぢゅ *(ju)* | ぢょ *(jo)* |
| ば *ba* | び *bi* | ぶ *bu* | べ *be* | ぼ *bo* | びゃ *bya* | びゅ *byu* | びょ *byo* |
| ぱ *pa* | ぴ *pi* | ぷ *pu* | ぺ *pe* | ぽ *po* | ぴゃ *pya* | ぴゅ *pyu* | ぴょ *pyo* |

Vaata ka
--------

* Jaapani keel
* Katakana

Kirjandus
---------

* *Jaapani keele grammatika*, Elli Feldberg, 2009 Kirjastus Ilo ja Elli Feldberg ISBN 978-9949-17-059-3
* *How to use good japanese*, The Japanese Language School of The International Students Institute, Japan
* *First Course in Japanese, Character Workbook*, Tamako Niwa, 1971, University of Washington Press, Seattle and London
* *Japanese for buys people*, Associatoin for Japanese-Language Teaching, 1986, Kodansha International LTD. ISBN 4-770-1099-0