recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Anton Aleksejev Tallinnas  
Foto: Ave Maria Mõistlik, aprill 2020
**Anton Aleksejev** (sündinud 1971 Moskvas) on Eesti ajakirjanik.

Pärast keskkooli lõpetamist Moskvas sai Anton Aleksejev filmi- ja teatrinäitleja kõrghariduse B. Štšukini nimelises Teatriinstituudis, mis tegutseb J. Vahtangovi nimelise Akadeemilise Teatri juures.

Eesti keele algteadmised sai Anton Aleksejev Moskva Eesti Seltsi keeleringis ning täiendas end seejärel hea keelevaldamiseni. Alates 2008. aastast töötab Eesti Rahvusringhäälingus ja teeb uudiseid nii eesti- kui ka venekeelsele "Aktuaalsele kaamerale".

Tunnustus
---------

* 2015 Eesti Rahvusringhäälingu kolleegipreemia
* 2017 Eesti Rahvuskultuuri Fondi Ülo Ignatsi fondi stipendium
* 2021 aasta parim reporter
* 2022 Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Anton Aleksejev on Eesti kodanik oma Narva vanaema kaudu. Tema isa Nikolai Aleksejev ja ema Ludmilla Dolgorukova olid Venemaal tuntud näitlejad.

Viited
------

1. 1 2  Toomas Tiivel. "Eesti Rahvuskultuuri Fond jagas preemiaid ja stipendiume. ERKF Ülo Ignatsi fondi kolmanda stipendiumi sai Anton Aleksejev." *Eesti Päevaleht*, 15. veebruar 2017.
**Aino Rodima** (aastani 1965 **Aino Taal**, sündinud 9. augustil 1938 Urvaste vallas Võrumaal) on Eesti vene filoloog.

Elulugu
-------

Lõpetas 1963 TPedI; filoloogiakandidaat (1978, TÜ), väitekiri "Особенности функционировании глагольно-именных конструкций в устной речи детей средне-школьного возраста". 

Oli 1963–1968 Jõgeva Keskkooli vene keele õpetaja, 1968–1973 TRÜ vene keele õpetaja, 1972–1975 aspirant, 1975–1984 vene keele metoodika kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1984–1992 dotsent, 1992–1998 TÜ keelekeskuse dotsent.

Teadustöö
---------

Uurinud vene keele õpetamise metoodikat ning kaasaegseid probleeme. 40 teadustrükist, sh õppevahendid.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Опыт анализа прироста знаний по русскому языку и студентов нефилологических факультетов. // Русский язык в эстонской школе. 3. Тарту, 1975
* К вопросу о способах оформления высказывания в детской речи. // Уп. зап. ТГУ 425 (1977)
* Пособие для студентов гуманитарных специалистов (kaasautor). Tallinn, 1988.

Kirjandus
---------

* TÜBL I, 243
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 151.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Aino Saar** (sündinud **Aino Toomsalu**, 25. juuni 1926 Einmani vald, Järvamaa – 14. november 2017) oli eesti bioloog ja taimefüsioloog.

Elulugu
-------

Lõpetas 1946 Paide Keskkooli, 1952 TRÜ bioloogia osakonna, 1956 aspirantuuri, bioloogiakandidaat (1956, TRÜ), väitekiri "Mõningate taimede hüpokotüülide regeneratsiooni- ja reproduktsioonivõime ja selle bioloogiline tähtsus". 

Oli 1952–1953 TRÜ bioloogiajaama nooremteadur, 1956–1962 geneetika ja darvinismi kateedri assistent, 1962–1969 EPA botaanika ja fütopatoloogilise kateedri vanemõpetaja, 1969–1976 dotsent, 1976–1994 aianduse ja taimekaitse kateedri ja aianduse õppetooli dotsent. Õpetas taimeembrüoloogiat, regeneratsiooni, taimefüsioloogiat; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Töid taimefüsioloogia alalt.

Teoseid
-------

Umbes 20 teadustrükist:

* Botaaniliste püsipreparaatide valmistamise metoodika. Tartu 1962
* Fotosüntees ja saak. Tallinn 1964, 2. trükk 1967
* Fermendid ja nende klassifikatsioon. Tartu 1964, 3. trükk 1971
* Taimefüsioloogia praktikum. Tallinn 1969
* Peatükke taimefüsioloogiast. I. Tartu 1974, 2. trükk 1983

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu 1981
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 190
* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu 1996. Lk 44

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Yanni Gourde. aastal Syracuse Crunchi särgis
**Yanni Gourde** (sündinud 15. detsembril 1991 Saint-Narcisse-de-Beaurivage'is, Québecis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Seattle Kraken ründajana vasakäärel.

Ta alustas karjääri Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Victoriaville Tigres, kus mängis aastatel 2008–2012. Seejärel mängis ta American Hockey League'i klubides Worcester Sharks ja Syracuse Crunch ning ECHL-i klubides San Francisco Bulls ja Kalamazoo Wings. 

NHL-is debüteeris Gourde Tampa Bay Lightningi meeskonnas 15. detsembril 2015 mängus Toronto Maple Leafsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 11. märtsil 2017 mängus Florida Panthersi vastu. Tema esimene täishooaeg oli NHL-is 2017–18, mil ta lõi 25 väravat ja andis 39 väravasöötu. Ta sai sellega Lightningi läbi aegade edukamaks uustulnukas. Aastatel 2020 ja 2021 võitis ta Lightningiga Stanley karika.

2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Gourde'i NHL-i *Expansion Draft* '​is.

Ta on saanud nime Kreeka laulja Yanni järgi.

Viited
------

1. ↑  "Long, Winding Road Leads To NHL Success For Lightning Rookie Gourde". The Hockey News. 13.2.2018. Vaadatud 4.8.2020

Välislingid
-----------

* Yanni Gourde NHL.com lehel
* Yanni Gourde hockeydb.com lehel

| * v
* r
Seattle Kraken |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Chris Driedger **·** Philipp Grubauer **·** Martin Jones |
| 
**Kaitsjad**: Will Borgen **·** Vince Dunn **·** Cale Fleury **·** Adam Larsson **·** Jamie Oleksiak **·** Justin Schultz **·** Carson Soucy |
| 
**Ründajad**: Matty Beniers **·** Oliver Bjorkstrand **·** André Burakovsky **·** Ryan Donato **·** Joonas Donskoi **·** Jordan Eberle **·** Morgan Geekie **·** Yanni Gourde **·** Jared McCann **·** Jaden Schwartz **·** Daniel Sprong **·** Brandon Tanev **·** Eeli Tolvanen **·** Alexander Wennberg **·** Shane Wright |
**Yangbeni keelt** kõneldakse peamiselt Kesk-Kamerunis. Seda nimetatakse ka kalongi, nuasue ja nukalonge keeleks. See kuulub Nigeri-Kordofani keelkonda (peetakse maailma suurimaks keelkonnaks ning Aafrikas kõneldakse selle keelkonna keeli suurimal alal). 

Yangbeni keele rääkijaid on 2300: Kesk-Kamerunis, Mbamis, Bokitos. See keel on üks elujõulisemaid Kameruni keeli. Yangbeni keel koosneb kolmest dialektist: nukalonge, numende, nutanga.

Keel on kasutusel usulistel eesmärkitel ning keele kõnelejad ei usu, et prantsuse keel võiks asendada yangbeni keelt. Yangbeni keel kasutab ladina tähestikku.

Ortograafia
-----------

Yangbeni tähestik koosneb 16 konsonandist ning 7 täishäälikust.

A a, B b, D d, E e, ε ε, F f, G g, H h, I i, K k, L l, Mm, N n, Ny ny, Ŋ ŋ, O o, ɔ ɔ, P p, S s,
T t, U u, W w, Y y .

Yangbeni keelest järgneb peaaegu alati tähtedele N ja M konsonant, mis muudab sõnas häälduse nasaalseks.

/Ns/ [ns] kiansε - maja Sõna keskel tekib nasaalne hääldus.

Teine iseärasus yangbeni keeles on palatalisatsioon pärast konsonanti. Kui I-täht järgneb konsonandile, siis hääldub see peenendatult.

/Tj/ [tj] tiεkiε - kuidas Sõnas tekib palatalisatsioon pärast t-d ning k-d.

Keelel on neli kõnetooni. Kõrge toon, madal toon, langev toon ning tõusev toon.

Grammatika
----------

Yangbeni keeles on ka eessõnu. Näiteks „na", mis tähendab koos või sidesõna ja ning „á", mis tähendab peal või sees. Kuid eessõna „á" võtab enda ette k-tähe, kui järgnev sõna algab täishäälikuga (nagu inglise keele a/an).

Keeles kasutatakse samu kirjavahemärke ning samade tähendustega nagu eesti keeleski (nt punkt, hüüumärk, küsimärk). Samuti võib täheldada ütte eraldamist komaga.

**Hεn Taat, imεkuεl kiak ?**
Heh isa, ma sulle tegin mida?

Kuude ja päevade nimetused
--------------------------

Jaanuar: pikítíkítie, oólí ú kutúan (o.1)
Veebruar: siɛyɛ, oóli ú kándíɛ (o.2)
Märts: ɔnsúmbɔl, oóli ú kátátúɛ (o.3)
Aprill: mesiŋ, oóli ú kénie (o.4)
Mai: ensil, oóli ú kátánuɛ (o.5)
Juuni: ɔsɔn (o.6)
Juuli: efute (o.7)
August: pisuyú (o.8)
September: imɛŋ i puɔs (o.9)
Oktoober: imɛŋ i putúk,oóli ú kátíɛ (o.10)
November: makandikɛ (o.11)
Detsember: pilɔndɔ (o.12)
Esmaspäev: móndie (md, m)
Teisipäev: muányáŋmóndie (mw, m)
Kolmapäev: metúkpíápɛ (et, e)
Neljapäev: kúpélimetúkpiapɛ (kl, k)
Reede: feléte (fl, f)
Laupäev: séselé (ss, s)
Pühapäev: sɔndiɛ (sd, s)

Viited
------

1. ↑  "Central Yambassa survey report".
2. 1 2 3 4 5  "Ethnologue. Languages of the World. Yangben".
3. ↑  "Eesti Keele Instituut, Kordofani keelkond".
4. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  "SIL Cameroon branch – Languages and Publications – Languages".
5. ↑  "Script Source. Names of Months and Days in Yangben".
Yangel Herrera (2017)
**Yangel Clemente Herrera Ravelo** (sündinud 7. jaanuaril 1998 La Guairas) on Venezuela jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Girona ja Venezuela jalgpallikoondises.

Venezuela kõrgliigas debüteeris ta 2016. aastal Atlético Venezuela meeskonnas.

2017. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa klubiga Manchester City, kus ta suundus kohe laenule MLS-i klubisse New York City. Hooaja 2018–19 teises pooles mängis ta Huescaga Hispaania kõrgliigas. Aastatel 2019–21 mängib ta laenul Granadas. 2021. aasta augustis läks ta üheks hooajaks laenule RCD Espanyoli. 2022. aasta augustis läks ta laenule äsja Hispaania kõrgliigasse tõusnud Gironasse.

2017. aastal sai ta Venezuela kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel teise koha. Herrera ainsaks väravaks jäi turniiril kaheksandikfinaalis Jaapani vastu löödud värav, mis viis Venezuela veerandfinaali. Venezuela jalgpallikoondises tegi Herrera debüüdi 10. oktoobril 2016 mängus Brasiilia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. oktoobril 2017 MM-i valikmängus Paraguay vastu. Ta on kuulunud Venezuela koondisse 2016. aasta Copa América Centenariol, 2019. ja 2021. aasta Copa Américal.

Viited
------

1. ↑  "Manchester City complete the signing of Yangel Herrera from Atlético Venezuela". City Watch. 31.1.2017. Vaadatud 10.6.2019
**Grīnise looduskaitseala** on looduskaitseala (*dabas rezervāts*) Lätis Kuramaal Lõuna-Kuramaa piirkonnas Saka vallas. Kaitseala (läti keeles *Grīņu dabas rezervāts*) loodi 1936. aastal. Algselt oli kaitseala suurus 750 hektarit, kuid aastal 1989 suurendati kaitseala pindala 1472 hektarini. Kaitseala kaotati aastal 1945, ent loodi taas aastal 1957. Aastast 1979 allub kaitseala administratiivselt Slītere rahvuspargile. Looduskaitseala läbib endise Liepaja–Ventspilsi raudtee trass.

Kaitseala loodi Lätis haruldase männikutüübi (läti keeles *grīnis*) kaitseks. Ka kasvab seal soo-eerika (läti keeles *Grīņa sārtene*), samas kasvukohas kasvavad veel kuninga-kuuskjalg, harilik porss, madal luga, lodukannike, loim-vesipaunikas ja padutarn. Tolle kasvukoha pindala on 140,9 hektarit. Luhad võtavad enda alla 10,7 hektarit, sood 53,4 hektarit, ülejäänud looduskaitseala katab mets. Kuigi kaitseala ei ole kuigi suur ja selle pinnas pole viljakas, kasvab seal arvukalt Läti punases raamatus olevaid liike, nende seas käpalisi ja kollalisi. Seal kasvavad sookäpp, vööthuul-sõrmkäpp, balti sõrmkäpp, kuradi-sõrmkäpp, kahkjaspunane sõrmkäpp, rohekas käokeel, kahelehine käokeel, karukold, kattekold, harilik ungrukold, harilik sookold, vahelmine huulhein, värvi-paskhein, harilik võipätakas ja siberi võhumõõk. Loomadest elavad seal punahirv, põder, metskits, metssiga, halljänes, mäger ja kobras, vahel satuvad sinna ka ilves ja hunt. Lindudest võib seal kohata tetre, laanepüüd, valget ja musta toonekurge, samuti ka mitmesuguseid värvulisi, tähelepanuväärseim lind looduskaitsealal on aga seal sageli peatuv madukotkas. Selgrootutest esineb seal *Vertigo lilljeborgi*, täpptigu, sarvjas jooniktigu, suur merivaiklane, väike labatigu, harilik lametigu, kaldatigu ja rihmtigu. Kaitsealal elavad ka rohukonn, rabakonn, veekonn, harilik kärnkonn, tähnikvesilik, arusisalik, vaskuss, rästik ja nastik.

Viited
------

1. ↑  Vimba E. 1995. GrīĦu rezervāts. – Latvijas daba. 2. sēj. Rīga, Latvijas enciklopēdija, 127.- 128. lk.
2. ↑  GrīĦu dabas rezervāta dabas aizsardzības plāns

Välislingid
-----------

* Kaitsealast Läti looduskaitseameti kodulehel (*läti keeles*)
**Dusia** (poola *Duś*) on järv Leedus Lazdijai rajoonis. Järv asub Meteliai regionaalpargis merepinnast 106,35 meetri kõrgusel. Dusia on Leedu lõunaosa suurim järv ja pindalalt Leedu kolmas järv. Järve kallastel asuvad Barčiai ja Padusysi külad.

Kaldajoone pikkus on 21,6 kilomeetrit, järve valgala on 107,8 km². Dusia põhjaosas on väike 0,05 ha suurune saareke. Kaldavöönd on lai ja liivane (50-200 meetrit), sügavamates kohtades katavad järve põhja savi, muda ja jää poolt purustatud lubjakivi tükid. Järve kaldad on enamasti liivased ja tasased, moodustades terrasse. Kõrgemad on järve lääne- ja põhjakallas. Kaldad on valdavalt põldudega kaetud, Dusia ja Metelysi vahel kasvab männik, kirdes segamets ja loodes lehtmets. Taimedest kasvavad kaldavööndis pilliroog ja kaisel, sügavamal penikeeled, vesikatk, mändvetikas, vesikuusk ja vesikarikad. Järv on tekkinud jääajal eraldunud jäämassi sulamisel kujunenud lohku.

Aastal 1972 ehitati Spernia jõele lüüs, mis reguleerib järve veetaset. Järve ida- ja lõunakaldal asuvad puhkelaagrid.

Kaladest elavad järves angerjas, haug, särg, linask, koger, latikas, ahven, meritint, rääbis, roosärg, viidikas, säinas, hink, rünt, ogalik, trulling, luts ja kiisk.

Järve nime päritolu kohta on mitmeid seletusi. Ühe versiooni kohaselt tuleneb see sõnast *dusti* (tõlkes hele, sädelev, õhuline), teise versiooni kohaselt sõnast *dausos* ehk *dausa* (tõlkes paradiis, kauge kaunis kallas), kolmanda kohaselt sõnast *dausingas* (jahe, tuuline), see võib tuleneda ka lätikeelsest sõnast *dus (rahulik, unine).*

Viited
------

1. ↑  Dusia. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. V (Dis-Fatva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2004. 230 lk.
2. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 98 lk. – Vilnius: Mokslas, 1981.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on näitekirjanduse žanrist; draama all võidakse mõista ka näidendit, draamafilmi või dramaatikat; teatrifestivali kohta vaata Draama (teatrifestival); selle teatrifestivali ajalehe kohta vaata Draama (ajaleht)* |

---

Eesti Teatri festival DRAAMA reklaam ERM-i ees 2017. aastal
**Draama** on tõsise konflikti ja elulise sündmustikuga näidend.

Žanrina kujunes draama välja 18. sajandil.

Draamas on ühendatud koomiline ja traagiline eluvaatlus, kaldumata kummassegi äärmusesse. Käsitletakse tegelaste psühholoogiat, käitumist ja ühiskonnas toimuvat.

Kõnekeeles nimetatakse draamaks ka vapustavat sündmust.

Kuulsaid draamakirjanikke
-------------------------

* Bertolt Brecht
* Henrik Ibsen
* August Strindberg
* Anton Tšehhov

Eesti draamakirjanikke
----------------------

* August Kitzberg
* Andrus Kivirähk
* Madis Kõiv
* Urmas Lennuk
* Juhan Smuul
* Anton Hansen Tammsaare
* Enn Vetemaa
* Eduard Vilde

Vaata ka
--------

* Komöödia
* Näitekirjanike loend
* Tragöödia
**Urmas Susi** (sündinud 23. oktoobril 1962 Järvakandis) on Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant. 

Susi lõpetas 1994. aastal kaitsejõudude peastaabi nooremohvitseride ettevalmistus- ja täienduskursused. On saanud täienduskoolitust kursustel Taanis, Rootsis ja Eestis. 

7. augustil 2015 mõisteti Urmas Susi Harju maakohtus süüdi Kaitseliidu Harju maleva raha omastamises, dokumendi võltsimises ja võltsitud dokumendi kasutamises. Susi tunnistas oma süüd, kahetses tehtut ja hüvitas tekitatud kahjud.

Teenistus
---------

* 1995–2003 Kaitseliidu Järva maleva pealik
* 2002–2014 Kaitseliidu Harju maleva pealik

Viited
------

1. ↑  Kaitseliidu endine pealik omastas tuhandeid eurosid riigi raha, Postimees, 10.08.2015
2. ↑  Kolm Kaitseliidu malevat said uued juhid, BNSi teade ajalehes Postimees, 03.11.2003

  



|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Rein Männik** | **Kaitseliidu Järva maleva pealik**1995–2003 | Järgnev**Arvi Niglas** |
| Eelnev**Andres Sikka** | **Kaitseliidu Harju maleva pealik**2002–2014 | Järgnev**Gunnar Havi** |
III fort
**Kaunase kindluse III fort** on endine fort Tsaari-Venemaa Kaunase kindluse koosseisus. Tänapäeval jääb see Kaunase piirile Garliava maavalda Seniava külla, asudes aadressil Titnago Rato g. 43A.

Fort valmis aastail 1883–1889. Seda rekonstrueeriti aastail 1892–1893, 1900–1901 ja 1908. Fort on üldjoones kuusnurkse põhiplaaniga, mille keskmeks on vall. Forti iseloomustavad rinnatised, millel on suurtükkide positsioonid ja jalaväe positsioonid, millel asusid ka kergemad suurtükid. Fordi ees on glassii ja vallikraav, selle ees omakorda esplanaad. Vallikraavi julgestamiseks rajati selle külgedele kaponiirid. Struktuuri kuuluvad ka punastest tellistest kasematid, punastest tellistest on ka fordi kontreskarpne tugimüür. Säilinud on ka kasarmud ja osad laohooned, mis on samuti punastest tellistest. Fordi moderniseerimisel rajati uued struktuurid betoonist.

Fordi tehismaastik on üldjoontes hästi säilinud, kuigi võsastub. Asustus selle ümbruskonnas pole kuigi tihe, linnastunum on selle läänekülg ja põhjakülg.

Esimese maailmasõja ajal jäi III fort Saksa vägede intensiivse suurtükitule alla, mis eelnes Kaunase kindlusele toimunud tormijooksule. Sellele järgnes jalaväerünnak, millele fort pidas vastu 10 päeva. Fordi kaitsjad olid ühed viimased kindlusest taganenud Vene väeosad. Fort sai lahingutegevuses kannatada. Lahingutegevusest on jäänud fordi aladele mürsulehtrid ja põlenud hoonete asukohti tähistavad lohud. Pärast sõda rajati forti odavad üürikorterid. Saksa väed rajasid sinna toidumoonalaod, Nõukogude sõjavägi kasutas forti 1985. aastani laskemoonalaona.

Fordi aladel elavate nahkhiirte kaitseks on loodi 1991. aastal Naujoji Freda terioloogiline kaitseala (pindala 6 ha). Fort on 2002. aastast kultuurimälestisena kaitse all.

* III fordi uuendamisel rajatud betoontornIII fordi uuendamisel rajatud betoontorn
* Fort on kohati ümberehitustega rikutudFort on kohati ümberehitustega rikutud

Viited
------

1. ↑  "Kauno tvirtovės 3-asis fortas". Vaadatud 11. aprillil 2021.
2. ↑  "Kauno tvirtovės parkas". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2021. Vaadatud 11. aprillil 2021.
3. ↑  www.saugoma.lt



|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaunase kindluse III fort** |
Vaade Kuopio kesklinnale
Kuopio lennujaam
**Kuopio** on linn Soomes Põhja-Savo maakonnas, Ida-Soome lääni suurim linn. Kuopio asub Kallavesi järve ääres. Mõned linnaosad asuvad järve saartel.

Kuopio elanike arv on üle 118 000 (2018), pindala 3165 km², millest 855,8 on veekogud ja mets. Kuopio on Soome rahvaarvult 9. ja Ida-Soome lääni suurim linn. Rahvastiku tihedus on 46,6 inimest ruutkilomeetri kohta, kuid kesklinn on väga tihedalt asustatud (1617,6 in/km²) ja see on Soomes 2. kohal Helsingi järel.

Linna asutas 1653. aastal kuberner Peter Brahe, kuid ametlikult käskis linna asutada 17. novembril 1775 Rootsi kuningas Gustav III.

Kuopio linnaga on halduslikult liidetud Kuopio vald (1969), Riistavee vald (1973) ja Vehmersalmi vald (2005). 2011. aastal ühendati Kuopioga Karttula vald, mis siiski säilitas oma nime ja sümboolika. 1. jaanuaril 2013 liideti Kuopioga Nilsiä, 1. jaanuaril 2015 liideti Maaninka vald ja 1. jaanuaril 2017 Juankoski linn.

Kuopio oli Kuopio lääni pealinn, kuni Kuopio lään ühendati Põhja-Karjala ja Mikkeli lääniga Ida-Soome lääniks ning selle pealinnaks sai Mikkeli.

Linna tänavavõrk on selle poolest eriskummaline, et iga teine tänav on mõeldud üksnes jalakäijatele ja jalgratturitele. Selliseid tänavaid nimetatakse soome keeles "*rännikatu*" ('vihmaveetorutänav'). Nende tänavate ajalugu ulatub aastasse 1776, kui Pehr Kjellman lõi esimese linnaplaani. Asja mõte oli selles, et tollal oli linn ehitatud peamiselt puust ja siis oli lootust, et tulekahju korral ei põle kogu linn maha: suur hulk tänavaid takistab tule levikut.

Kuopio on üks esimesi linnu, kus hakati andma soomekeelset haridust: 1871. aastal asutati seal pimedate kool ja 1887. aastal kaubanduskool. Linnas on 1966. aastal asutatud Kuopio ülikool (1983. aastani Kuopio kõrgkool), mis 2010. aastal ühines koos Joensuu ülikooliga Ida-Soome ülikooliks. See keskendub tervisele, lastes välja rohkem tervishoiutöötajaid kui ükski teine Soome kõrgkool, toidutehnoloogiale ja toitumisteadlastele (kõik Soome toitumisteadlased on lõpetanud ülikooli Kuopios), ohutusele (Kuopios on hädaabiteenuste väljaõppekeskus) ja heaoluelukutsetele.

Kuopios asub Soome õigeusu kiriku peakorter ning seal resideeris kuni 2018. aastani Soome õigeusu kiriku pea Leo (Makkonen). Soome õigeusu kirik allub Konstantinoopoli patriarhaadile. Soome suurimal kirikul, evangeelsel luterlikul kirikul on samuti Kuopio diötsees, mida juhib piiskop.

Kuopio Puijo tornis on korraldatud suusahüpete maailma karika etappe.

Kuopiol on neliteist sõpruslinna: Besançon (Prantsusmaa), Bodø (Norra), Castrop-Rauxel (Saksamaa), Craiova (Rumeenia), Gera (Saksamaa), Györ (Ungari), Jönköping (Rootsi), Minneapolis (USA), Opole (Poola), Pihkva (Venemaa), Pitkäranta (Venemaa), Svendborg (Taani), Trabzon (Türgi) ja Winnipeg (Kanada).

Vaata ka
--------

* Kuopio toomkirik
* Kuopio Püha Nikolause katedraal

Viited
------

1. ↑  Preliminary population structure by Month, Aream Sex, Age and Information, vaadatud 14.02.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Kuopio** |

* Kuopio veebileht
**.gh** on Ghana Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimise sait

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.kz** on Kasahstani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.hm** on Heardi ja McDonaldi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.it** on Itaalia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.iq** on Iraagi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.gi** on Gibraltari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.kw** on Kuveidi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.id** on Indoneesia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.gm** on Gambia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Ružany lossi varemed
**Ružany loss** ehk  **Ružanõ loss** on endine loss Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Ružany alevi lõunaservas. Valgevene keeles on paiga nimeks *Ружанскі палац*.

Algselt Tyszkiewiczitele kuulunud valduse ostsid Sapiehad aastal 1598 Bartosz Brzuchańskilt. XVII sajandi alguses ehitasid nad senise puidust kindluse asemele kahekorruselise kivist lossi, kus Lew Sapieha aastal 1617 võõrustas kuningas Władysław IV Wazat. Aastal 1644 külastas kuningas lossi taas, seekord oli võõrustajaks Lew Sapieha poeg.

Poeg lasi lossi barokkstiilis ümber ehitada. Lossis esines kapell, parimad muusikud saadeti Itaaliasse end täiendama.

Sapiehade suur võim Leedu aladel tõi kaasa sõjalise konflikti Sapiehade ja teiste šlahtitšite vahel. Sapiehade vastu liitunud suguvõsade väed põletasid lossi aastal 1700 (teistel andmetel 1698) Michał Serwacy Wiśniowiecki juhtimisel maha.

Lossi hakati taastama XVIII sajandi keskel. Arhitektiks oli Jan Zygmunt Deybel. Aastal 1784 oli lossis Aleksander Michał Sapieha külalisena kuningas Stanisław II. Aastail 1784-1788 ehitati loss Jan Samuel Beckeri projekti kohaselt ümber. Lossi ümber rajati inglise park.

Lossi peahoonele lisati kaks tiiba. Peahoone oli kahekorruseline, esiküljel asus nelja sambaga portikus. Tagaküljel oli kümne sambaga terrass, kuhu avanesid ballisaalist nii uksed kui aknad. Barokse hoone juures oli ka klassitsistlikuid mõjusid. Sisekujunduses oli valitsev rokokoostiil.

Parempoolses korpuses asusid maneež ja teater. Teatri rajamisel oli eeskujuks Parmas asuv Farnese teater. Teises tiivas asus kunstigalerii. Lossikompleksi juurde kuuluvatest hoonetest on uhkem veel väravahoone, mis on ehitatud triumfikaarena.

Peale Poola jagamisi anti loss rendile ja kõik Sapiehade varad viidi nende uude residentsi Dziarečynis. Lossis hakkas tegutsema kangaid ja tikandeid tootev vabrik. Eustachy Kajetan Sapieha müüs lossi aastal 1829 vabrikuomanikule maha, jättes endale siiski maa selle ümber. Kastuś Kalinoŭski ülestõusu tagajärjel konfiskeeriti ka tema valdused ja ta ise emigreerus.

Aastal 1914 süütasid tehasetöölised lossi kogemata põlema ja see sai kannatada. Loss restaureeriti aastal 1930. Aastal 1933 Eustachy Kajetan Sapieha rehabiliteeriti ja Ružany valdused tagastati tema õigusjärgsetele järglastele. Sapiehad omandasid taas ka lossi.

Aastal 1944 hävisid sõjategevuse käigus nii lossi peahoone kui ka kontorihoone. Peale Teist maailmasõda seisis loss tühjana. Kohalikud elanikud kasutasid lossi telliste hankimiseks.

Lossi väravahoone jäi sõjas puutumata ja on tänapäeval restaureeritud. Valgevene valitsusel on kavas restaureerida ka ülejäänud lossikompleks, seda plaani kavatseb finantseerida ka Euroopa Liit. Taastamnistööd on kavandatud aastaiks 2012-2018.

Välislingid
-----------

 Ružany loss – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ružany loss
* Vanad fotod lossist
* Ružany loss
* Fotod lossi varemetest
**Ružany Kõigepühama Kolmainu kirik** (Valgevene keeles *Касцёл Найсвяцейшай Тройцы*) on kirik Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis Ružany alevis, aadressil вул. Першамайская, 12.

Kirikut kasutavad katoliiklased, see on muinsuskaitse all. Ružany kirik kuulub Pinski piiskopkonda.

Kirikuhoone
-----------

Ružany kolmainu kirik on renessanssarhitektuuri näide. Hoone sissepääsu kohal kõrgub neljakorruseline torn. Selle alumine osa on nelinurkne, ülemised korrused aga kaheksanurksed. Korruseid eraldavad karniisid, neid liigendavad kitsad nišid. Esikülge liigendavad pilastrid.

Kirik ise on ühelööviline ja lõpeb poolringikujulise apsiidiga. Löövi paksusid seinasid toetavad tugipiilarid, selle laeks on silindervõlv. käärkambri ja kabelite laeks on aga ristvõlv.

Kiriku Sapiehade suguvõsa vapiga kaunistatud peaaltar asub apsiidis. Altarimaalidel on kujutatud kolmainsust. Kiriku interjöör on barokkstiilile omaselt rikkalik. Sissepääsu kohal paikneb vana orel. Löövi külgedel asuvatele tugisammastele on paigutatud apostleid Peetrust ja Paulust kujutavad puitskulptuurid.

Kiriku ümber asub müüriga piiratud aed.

Ajalugu
-------

Kiriku asutas Lew Sapieha aastal 1596. Algselt oli hoone puidust, aga aastail 1615–1617 ehitati see ümber kivihooneks. Hiljem on seda korduvalt uuendatud ja remonditud. Aastail 1768 ja 1787 ehitati kiriku juurde veel kaks kabelit. XVIII sajandi kaheksakümnendatel aastatel ehitati kirik taas ümber, renessansiajastust pärinevale hoonele lisati sealjuures klassitsismi ja barokkstiili elemente.

Kirikut remonditi taas aastail 1850 ja 1891. Nõukogude ajal kirikus jumalateenistusi ei toimunud.

Galerii
-------

* Kiriku orelKiriku orel
* Kiriku interjöörKiriku interjöör
* vaade apsiidilevaade apsiidile
* Kiriku lagiKiriku lagi
* Surnuaed kirikuaiasSurnuaed kirikuaias

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ružany Kõigepühama Kolmainu kirik** |

* Fotod kiriku kohta
**Ryland Peter Cooder** (sündinud 15. märtsil 1947 Los Angeleses, California osariik) on USA muusik. Ta on multiinstrumentalist, kuid on eelkõige tuntud *slide*-kitarristina. Ta on viljelenud peamiselt *roots rock* '​i ja *americana '​t.*

Ta hakkas kitarrimängu õppima 8-aastaselt. Muusikukarjääri alustas ta 1960. aastatel. 1970. aastatel oli ta üks nõutumaid stuudiomuusikuid. 1970. aastal alustas ta ka soolokarjääri, andes sel aastal välja oma debüütalbumi. Aastatel 1991–1992 mängis ta koos John Hiatti, Nick Lowe'i ja Jim Keltneriga ansamblis Little Village, mis andis välja ühe stuudioalbumi. 1997. aastal produtseeris Cooder Kuuba muusikutest koosneva Buena Vista Social Clubi omanimelise stuudioalbumi, mis osutus üle maailma väga edukaks.

Karjääri jooksul on Cooder teinud kaastööd teiste seas John Lee Hookeri, Captain Beefhearti, Gordon Lightfooti, Ali Farka Touré, Eric Claptoni, The Rolling Stonesi, Van Morrisoni, Neil Youngi, Randy Newmani, Linda Ronstadti ja Taj Mahaliga.

2003. aastal valis ajakiri Rolling Stone ta saja kõigi aegade parima kitarristi seas kaheksandale kohale.

Sooloalbumid
------------

* "Ry Cooder" (1970)
* "Into the Purple Valley" (1972)
* "Boomer's Story" (1972)
* "Paradise and Lunch" (1974)
* "Chicken Skin Music" (1976)
* "Show Time" (1977)
* "Jazz" (1978)
* "Bop till You Drop" (1979)
* "Borderline" (1980)
* "The Slide Area" (1982)
* "Get Rhythm" (1987)
* "Chávez Ravine" (2005)
* "My Name Is Buddy" (2007)
* "I, Flathead" (2008)
* "Pull Up Some Dust and Sit Down" (2011)
* "Election Special" (2012)
* "The Prodigal Son" (2018)

Viited
------

1. ↑  "The 100 Greatest Guitarists of All Time". Rolling Stone. 18.9.2003. Vaadatud 31.12.2020

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**Ryan Thomas Gosling** (sündinud 12. novembril 1980 Londoni linnas Ontario provintsis Kanadas) on Kanada näitleja, režissöör, kirjanik ja muusik. 

Ta karjäär sai alguse lastesarjast "Mickey Mouse Club", kus ta hakkas mängima juba 13-aastaselt. Edasi mängis sellistes koguperesarjades nagu "Are you afraid of dark?", "Goosebumps", "Breaker High" ja "Young Hercules". Esimese peaosa sai ta filmis "Fanaatik" (2001), järgnesid peaosad filmides "Mõrva ABC" ja "Hädatapp". 

Avalikkuse tähelepanu alla sattus ta rolliga filmis "Päevaraamat", võites kokku viis auhinda. Järgmises filmis, "Halva Haardes" mängis ta narkosõltlasest ajalooõpetajat, ning filmis "Lars ja nukk" sotsiaalselt saamatut erakut – mõlema filmiga oli ta esitatud kandideerima auhindadele, mida ta ei võitnud. Pärast kolmeaastast näitlemispausi mängis ta filmis "Kurb valentinipäev", millega võitis jälle auhinna. Aasta 2011 osutus tema jaoks pöördeliseks: ta mängis peategelast kolmes filmis: romantilises komöödias "Rumal pöörane armastus", poliitilises draamas ja märulis "Ohtlik sõit".

Lapsepõlv ja noorus
-------------------

Gosling on sündinud Londoni linnas Ontario provintsis Kanadas, kuid kasvas üles hoopis Inglismaal Cornwallis. Tema mormoonidest vanemad lahutasid, kui Ryan oli alles laps, ja ta jäi elama koos emaga. Lapsena ei olnud tal sõpru ning koolikiusamise pärast algkoolis õppis ta aasta aega koduõppes.

Esinema hakkas ta noorelt, lauldes oma vanema õe Mandiga pulmades ja arendades juba lapsena välja isikupärase aktsendi. Gosling on hiljem selgitanud: "Lapsena arvasin ma, et Kanada aktsent ei kõla piisavalt karmilt; poisid peaksid kõlama nagu Marlon Brando. Niisiis on mul nüüd võlts aktsent, millest ma lahti ei saa – enam see polegi nii võlts." 17-aastaselt jättis Gosling keskkooli pooleli, et pühenduda näitlejakarjäärile.

Isiklikku
---------

Gosling elab New Yorgis oma segaverelise koera Georgiga.
Aastatel 2003-2004 oli ta suhtes näitleja Sandra Bullockiga, kellega koos ta näitles filmis "Mõrva ABC". Aasta 2005 keskpaigast kuni 2007 keskpaigani käis ta "Päevaraamatu" kaasstaari Rachel McAdamsiga. 2008 avalikustasid nad, et on taas koos, kuid läksid hiljem siiski lahku. 

Aastast 2011 on ta suhtes näitleja ja modelli Eva Mendesega. 12. septembril 2014 sai paar esimese tütre.

Välislingid
-----------

* Ryan Gosling andmekogus IMDb (inglise)
Jakob Piil aastal 2005.
**Jakob Storm Piil** (sündinud 9. märtsil 1973) on taani elukutseline jalgrattur.

Piil alustas sportlaskarjääri trekiratturina. 1997 sai ta oma esimese profilepingu klubiga RDM, kuid esimene profiaasta ebaõnnestus ja tema leping lõpetati. Siiski tuli ta sel aastal Taani meistriks maanteeratturite meeskonnasõidus.

Järgmisel aastal sai ta lepingu taani klubiga Team Acceptcard. Esimesel aastal saavutas ta ühe võidu vähetähtsal sõidul, teine kujunes tema läbimurdeaastaks.

2000. aastal sõlmis ta lepingu Taani meeskonnaga Team CSC. Tema esimene hooaeg polnud kuigi õnnelik, sest kokkupõrge autoga vahetult enne Milano – Sanremo tuuri ja saadud vigastuse 4 kuud kestnud ravi rikkus hooaja alguse. 2001. aasta oli märksa parem, sest ta võitis Rahutuuri (sealhulgas selle 3. ja 7. etapi) ning tuli Tour de France'i 17. etapil teiseks, sõites juba 5 minutit pärast starti peagrupi eest ära. 2002 võitis ta Pariisi–Toursi tuuri ning ei puudunud palju, et ta oleks Tour de France'i 18. etapi võitnud, kuid 250 m enne lõppu tuli ta jalg pedaali küljest lahti ja ta jäi kolmandaks. 2003. aastal võitis ta lõpuks Tour de France'i 10. etapi, samuti Rahutuuri 5. etapi. 2004. aastal oli ta Tour de France'i kõige agressiivsem rattur. Aastail 2001–2003 sõitis ta Tour de France'i lõpuni, kuid parim koht oli 113. 2005. aastal jättis klubi ta vigastuste tõttu Tour de France'ilt kõrvale, 2006. aastal ei pääsenud ta ühelegi suurele tuurile ja klubi lõpetas temaga lepingu.

1. jaanuaril 2007 sõlmis ta lepingu Saksamaa meeskonnaga T-Mobile Team, ent see jäi tema viimaseks hooajaks elukutselisena.

Piil on 182 cm pikk ja kaalus tippsporti tehes 67 kg.
Piiskop Jakob Kukk
Jakob Kuke haud Siselinna kalmistul
**Jakob Kukk** (28. august/9. september 1870 Ilmatsalu vald, Tartu-Maarja kihelkond, Tartumaa – 25. juuli 1933 Tallinn) oli Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku esimene piiskop.

Õppis Tartu ülikoolis usuteadust 1891–1895, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 

Ordineeriti 6. jaanuaril 1899 Riias. 1899–1900 Võru praostkonna asetäitja õpetaja. 1900–1902 Rõuge koguduse abiõpetaja Rudolf Kallase juures. 1902–1904 Peterburi Jaani (eesti) koguduse abiõpetaja. 1904–1905 Tartu Maarja koguduse abiõpetaja. 1905–1906 Teškovo koguduse õpetaja Ingerimaal. Keila Miikaeli koguduse õpetaja 1906–1921. Osales Vabadussõjas sõjaväe õpetajana.

Valiti 12. septembril 1919 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku esimeseks piiskopiks, pühitseti ametisse Rootsi Kiriku peapiiskopi Nathan Söderblomi poolt Tallinna Kaarli kirikus 5. juunil 1921. 

Abiellus 5. mail 1924 Melanie Kuljusega.

Maetud Vana-Kaarli kalmistule.

Viited
------

1. ↑

Kirjandus
---------

* Eesti esimese Lutheriusu piiskopi õnnistamine. – *Kaja* 07.06.1921, nr. 125, lk. 2–3
* Piiskop Jakob Kukk'e ametisse pühitsemine. – *Päevaleht. 06.06.1921, nr. 145, lk. 1*
* Piiskop Jakob Kukk† – *Eesti Kirik* 03.08.1933, nr. 32, lk. 249–255
* Bruno Laan Eesti esimene piiskop Jakob Kukk – *Eesti Kirik* 04.06.2003
* Mati Märtin 140 aastat piiskop Jakob Kuke sünnist – *Eesti Kirik* 07.09.2010

Välislingid
-----------

* Eesti Evangeelne Luterlik Kirik: Jakob Kukk
* Eesti Evangeelne Luterlik Kirik: Piiskop Jakob Kukk – Aega varjuv alustala
* Jakob Kuke haud


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jacob Lang 1701–1710** | **EELK piiskop**1921–1933 | Järgnev**Hugo Bernhard Rahamägi** |