recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Lorentz von Numers** (1673–1736) oli Numersite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja ooberst, kes osales Põhjasõjas.

Elulugu
-------

Lorentz von Numers sündis 1673. aastal Lorentz ja Catharina von Numersi (sünninimega Appelberg) perekonda.

1693. aastal astus ta vabatahtlikuna ooberst Sparrfelti rügementi ning sai seal samal aastal lipnikuks. 1697. aastal astus ta E. Sparre rügementi, mis oli Prantsuse teenistuses. Põhjasõja alguseks naasis ta Liivimaale ning oli 1701. aastal Magnus Stenbocki vägedes adjutant. Samal aastal oli ta leitnant Dalarna rügemendis.

1702. aastal astus ta Holsteini teenistusse ning sai grenaderide üksuse kapteniks. 1711. aastal oli ta Stades paikneva pataljoni major. Kaks aastat hiljem sai ta Wismari kubernerirügemendis ooberstleitnandiks. Hiljem teenis ta veel Vestgöta ja Hälsinge rügementides. 1728. aastal sai ta Tavastehusi ning 1734. aastal Kalmari rügemendi ooberstiks.

Lorentz von Numers suri 20. mail 1736.

Abielu
------

Lorentz von Numers abiellus Charlotta Dorothea Bruncronaga. Abielust sündis kaks last: Carl Mauritz ja Frederik Magnus.

Viited
------

1. ↑  "Lorentz von Numers". Vaadatud 07.02.2024.
2. 1 2  "Karl XII:s officerare. Biografiska anteckningar". Von Numers, Lorentz. Vaadatud 07.02.2024.
3. 1 2  "Von Numers nr. 596". TAB 3. Vaadatud 07.02.2024.
Carlo Collodi
**Carlo Collodi** (kodanikunimi **Carlo Lorenzini**; 24. november 1826 Firenze – 26. oktoober 1890 Firenze) oli itaalia kirjanik ja ajakirjanik.

Carlo Collodi isa oli kokk ja ema majateenija. Carlo saadeti pärast põhikooli lõpetamist katoliku seminari preestriks õppima. Kuid seminari lõpetamise järel asus ta tööle raamatukaupmehena. 1848. aastal asutas ta satiiriajakirja Il Lampione, mille võimud 1849. aastal sulgesid. Seejärel asutas ta ajakirja La Scaramuccia. 1860. aastal õnnestus tal ajakirja Il Lampione avaldamine taastada. Lisaks kirjutas ta komöödiaid ja toimetas ajalehti.

Carlo Collodi esikromaan "Un romanzo in vapore. Da Firenze a Livorno" ('aururomaan. Firenzest Livornosse') ilmus 1856. aastal. Lastekirjandusega hakkas ta tegelema 1876. aastal, mil avaldas prantsuse muinasjuttude tõlkeraamatu "Racconti delle fate" ('muinasjutud').

Carlo Collodi kõige tähtsam teos on 1883. aastal ilmunud jutustus "Pinocchio seiklused" (itaalia keeles "Le avventure di Pinocchio"). Raamat on tõlgitud rohkem kui 260 keelde ja murdesse. Aleksei Tolstoi kirjutas selle motiividel lasteraamatu "Kuldvõtmeke ehk Buratino seiklused" (1936).

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2016. Vaadatud 5. novembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2016. Vaadatud 5. novembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2016. Vaadatud 5. novembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Friedrich Niggol (Järva Teataja, 8. juuli 1940)
**Friedrich Niggol** (5. jaanuar 1900 Tartu – 27. mai 1942 Tallinn) oli Eesti kohtunik.

Niggol sündis 5. jaanuaril Tartus käsitöölise pojana. Ta õppis Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis ja Tallinna Poeglaste Gümnaasiumis, lõpetades viimase 1919. aastal. Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastatel 1920–1923 (lõpetas) õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Ta oli EYS Veljesto vilistlane.

Kohe pärast ülikooli lõpetamist asus Niggol 1923. aasta kevadel riigiteenistusse, töötades 1924. aastani Tallinna-Haapsalu Rahukogu juures kohtuameti nooremkandidaadina. Pärast 1924. aastal sooritatud eksamit määrati Niggol Tallinna tähtsamate asjade kolmanda jaoskonna kohtu-uurija kohusetäitjaks: algul oli ta vanem kohtuametikandidaat, kuid 1926. aasta jaanuaris sai täiskohaga sellele ametikohale. 1930. aasta jaanuaris nimetati ta Viljandi-Pärnu Rahukogu alaliseks liikmeks, kuni 1932. aastal paigutati Niggol ümber Rakvere-Paide Rahukogu abiesimeheks. 1934. aastal sai temast Tartu-Võru Rahukogu abiesimees. 1938. aastal määrati Niggol presidendi käskkirjaga Kohtukoja tsiviilosakonna liikmeks.

Vaatamata sellele, et ta kohtunikuna osales sageli ka kommunistide süüdimõistmisel, olid ta vaated vasakpoolsed ning ta uskus, et Nõukogude Liit on maailma parim ja arenenuim riik. 

Pärast Boris Sepa tagandamist kohtuministri kohalt 1940. aasta 5. juulil sai temast Johannes Varese valitsuse kohtuminister. Niggol oli ka 1940. aastal korraldatud valimiste peakomitee esimees, mistõttu oli ta hõivatud valimiste ettevalmistustöödega ega jõudnud kohtuministrina midagi olulist korda saata.

Sakslaste sissetungi ajal jäi Niggol Eestisse, arreteeriti ning suri Tallinna Keskvanglas tiisikusse.

Viited
------

1. 1 2 3  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 86
2. 1 2 3  "Kohtuminister Friedrich Niggol". *Postimees*. 07.07.1940.
3. 1 2  "Suured ümberkorraldused riigiaparaadis". *Maa Hääl*. 08.07.1940.
4. ↑  "VABASTAMISI JA NIMETAMISI. Friedrich Niggol kohtuministriks". *Järva Teataja*. 08.07.1940.
**Antoine McColister** (esinejanimega **Ace Hood**; sündinud 11. mail 1988 Port St. Lucies Florida osariigis) on USA räppar. Tal on leping DJ Khaledi plaadifirmaga We The Best Music & Def Jam.

Elulugu
-------

McColister kasvas üles koos emaga Deerfield Beachil Browardi maakonnas. Pärast 10. klassis jalgpalli mängides saadud vigastust ja mõistmist, et temast ei saa profisportlast, hakkas ta tõsiselt mõtlema räpparikarjääri peale. 2007. aastal kohtas ta DJ Khaledit, kes töötas Florida raadiojaamas WEDR 99 Jamz, mis põhiliselt mängib räppi ja RnB-d. Pärast seda, kui Ace andis talle oma autobiograafia ja demolindi, palus Khaled tal räppida "I'm So Hood" laulu instrumentaalile. Pärast seda kirjutas Hood alla tema plaadifirmale We The Best. Ace Hood valiti uueks tulijaks XXL ajakirja poolt 2009 aastal.

Oma esimese albumi "Gutta" andis ta välja 2008. aastal. Singlid sellel plaadil on "Cash Flow", milles lõid kaasa T-Pain ja Rick Ross ning "Ride" koos Trey Songziga. Sellel aastal ta lasi välja *mixtape*'i, Ace Won't Fold ja oli külalisesineja DJ Khaledi singlis "Out Here Grindin".

30. juunil 2009 andis Ace hood välja teise stuudioalbumi "Ruthless", järjekordselt Def Jami all. Albumil on kaks singlit "Overtime" ja "Loco Wit The Cake". Fännide lemmikuks on kujunenud laul "Don't Get Caught Slippin'".

Diskograafia
------------

### Albumid

* 2008 – "Gutta"
* 2009 – "Ruthless"

### *Mixtape*'id

* 2008 – "Ace Won't Fold" (Hosted by DJ Khaled)
* 2008 – "All Bets On Ace" (Hosted by DJ Khaled)
* 2009 – "The Preview Mixtape"
Ċensu Tabone
**Ċensu Tabone** (kodanikunimega **Vincent Tabone**; 30. märts 1913 Victoria, Għawdex – 14. märts 2012) oli Malta poliitik ja arstiteadlane, Malta president aastatel 1989–1994.

Tabone sündis itaalia päritolu perekonnas. Isapoolne vanaema oli asunud Maltale Sitsiiliast. Isa Niccolò oli üks esimesi maltalasi, kes saanud Suurbritannias patoloogia ja kirurgia õppejõuks (Malta kuulus tollal Suurbritanniale). Pere elas Gozol (tänapäeval Għawdex) suhteliselt rahulikku ja pastoraalset elu, kuni isa 1922. aastal 59-aastaselt suri.

Vincent omandas isa eeskujul arsti elukutse ja osales Teises maailmasõjas sõjaväearstina. 1948. aastal juhtis ta trahhoomi likvideerimist Għawdexi saarel ning aitas hiljem korraldada samasuguseid kampaaniaid ka Taiwanil, Indoneesias ja Iraagis. Tabone oli ka Malta ülikooli meditsiiniõppejõud ning Malta Meditsiiniassotsiatsiooni asutajaid. Samuti praktiseeris ta aastakümneid arstina Sliemas.

Poliitikasse läks Tabone 1960. aastatel. Ta oli aastatel 1962–1972 Rahvusliku Partei peasekretär ja 1972–1977 partei esimehe asetäitja. Malta parlamenti valiti Tabone esimest korda 1966. aastal. Aastatel 1966–1971 oli ta töö- ja hoolekandeminister ning 1987–1989 välisminister.

1989. aastal valiti Tabone Malta presidendiks, kellena ta oli ametis viis aastat.

Tabone oli abielus Maria Tabonega, paar jõudis tähistada 70. pulma-aastapäeva. Neil oli 8 last. Tabone surma ajal oli neil 19 lapselast ja 24 lapselapselast.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Paul Xuereb** | **Malta president**1989–1994 | Järgnev**Ugo Mifsud Bonnici**


 |
**Ühendusintervjuu**[*viide?*] (inglise k *affiliated interview)* on ajakirjandusliku uudisintervjuu alatüüp, mille puhul on intervjueeritav teine reporter, toimetaja või väliskorrespondent, kes kommenteerib mõnd päevakajalist sündmust või olukorda. Neid intervjuusid on nimetatud  ka professionaalide vahel toimuvateks dialoogideks.

CNN-i korrespondent Jamie McIntyre intervjuuks valmistumas.
Ühendusintervjuude puhul on tajutav intervjueerija selge seotus uudist edastava ettevõttega. Ühendusintervjuusid iseloomustav tüüpiline küsimus on stiilis: „Kirjelda palun, mis seal täpsemalt toimub?" ja vastuseks eeldatakse kirjeldust sellest, mida korrespondent parasjagu näeb või arvab end nägevat. Selliseid intervjuusid kohtab sageli näiteks uudistesaates „Aktuaalne kaamera", kus saatejuht teeb otselülituse mõnda välisriiki, et kuulda väliskorrespondendilt täpsemalt kaugel toimuvate sündmuste kohta. Väliskorrespondendi rolli kandva ajakirjaniku ülesanne ei ole üksnes küsimusi esitada ja toimuvat vahendada, vaid mõtestada sündmusi ja olukordi selgituste ja analüüsi kaudu. See võimaldab auditooriumil saada aimu eludest ja ühiskondadest, mis muidu meedias nii laialdast kajastamist ei leiaks.

Viited
------

1. ↑  Lundell, Åsa Kroon (mai 2010). "Dialogues between journalists on the news: the intraprofessional 'interview' as a communicative genre". *Media, Culture & Society* (inglise). **32** (3): 429–450. DOI:10.1177/0163443709361171. ISSN 0163-4437.
2. ↑  Ekström, Mats; Kroon Lundell, Åsa (aprill 2011). "BEYOND THE BROADCAST INTERVIEW: Specialized forms of interviewing in the making of television news". *Journalism Studies* (inglise). **12** (2): 172–187. DOI:10.1080/1461670X.2010.493328. ISSN 1461-670X.
3. ↑  Oostdijk, N. (5. august 2005). "Corpora and Discourse. Proceedings of CamConf2002. Linguistic Insights 9. Studies in Language and Communication. \* Alan Partington, John Morley, and Louann Haarman (eds). Bern: Peter Lang. 2004. 420 pages. ISSN 1424-8689. ISBN 3-03910-026-2. US-ISBN 0-8204-6262-4". *Literary and Linguistic Computing*. **21** (3): 384–386. DOI:10.1093/llc/fqi061. ISSN 0268-1145.
**Ustus Agur** (1936. aastani **Ustus Hendrikson**; 1. jaanuar 1929 Tallinn – 1. jaanuar 1997 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja informaatik.

Haridus
-------

Ustus Agur lõpetas Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga 1946. aastal ning Tallinna Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonna elektrimasinate- ja aparaatide eriala elektriinsenerina *cum laude* 1951. aastal. Aastast 1963 tehnikakandidaat (kaitses teaduskraadi 1962 Leningradi Elektrotehnika Instituudis elektriajamite modelleerimise teemal).

Töökäik
-------

Ustus Agur oli Tallinna Polütehnilise Instituudi õppejõud 1951–1977, sealhulgas 1966–1977 elektronarvutite kateedri juhataja. Eesti Informatsiooni Instituudi teadusdirektor 1978–1980 ja direktor 1980–1990. Ning 1991–1997 Eesti Informaatikafondi tegevdirektor. Ustus Agur asutas 1993. aastal ajakirja Arvutimaailm ning oli kuni 1996. aasta lõpuni selle peatoimetaja. Kuulus aastast 1967 Eesti Raadio "Mnemoturniiri" tarkade klubisse. 

Ta on avaldanud üle 500 publikatsiooni. Kuulus muusikuna jazzrühmitusse "Swing-Club".

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Ustus Aguri järgi on nimetatud büroohoone Tallinnas Ülemiste Citys Lõõtsa 8.

Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liit annab alates 2003. aastast välja Ustus Aguri stipendiumi, millega tunnustatakse tehnikateadlase Ustus Aguri silmapaistvat panust Eesti infoühiskonna teerajajana ja millega toetatakse avalik-õigusliku ülikooli doktorandi õpinguid, kelle doktoritöö teema on seotud kitsamalt IKT valdkonnaga või käsitleb laiemalt IKT kasutamist teises valdkonnas. Stipendiumi antakse välja IT Akadeemia programmi raames. Stipendiumi väljaandmist toetab Haridus- ja Noorteamet (enne 2020. aastat toetas stipendiumi väljaandmist Eesti Infotehnoloogia Sihtasutus).

Viited
------

1. ↑  Ustus Aguri stipendium. Eesti Infotehnoloogia Sihtasutuse veebisait.

Välislingid
-----------

* Eesti majanduslugu: Ustus Agur
**Brunn am Gebirge** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas.

Ajalugu
-------

Neoliitikumi perioodist pärit väljakaevamised näitavad, et piirkond oli asustatud juba aastal 6000 eKr ja Brunn tegi sellest Austria varaseima teadaoleva põllumajandusliku asula. Ka Awarengräber, mis leiti Mödlingist, viitab sellele, et asustas piirkond juba sel ajal. Väljakaevamiste tõttu arvatakse, et roomlaste asula oli siin veteranidele.

Uusajal oli see helilooja Hans Gáli sünnikoht (1890).

Kultuur
-------

Alates 2007. aastast on Brunn am Gebirge rahvusvahelise klaveribluusi ja bugi-vugi festivali korraldaja, kus osalevad Little Willie Littlefield, Carl Sonny Leyland, Axel Zwingenberger, Dana Gillespie, Sonny and his Wild Cows, Michael Pewny, Stella Jones, Kim Cooper The Rounder Girlsist, Lila Ammons, Vince Weber, Silvan Zingg, Axel Ramerseder, Mojo Blues Band, Jan Preston, Martin Pyrker, Al Cook, The Untuchables, The Hot Shakers, Ed Philips, Meena Cryle, The Boogie Boys, Dan Popek, Wendy De Witt, Angela Brown, Janice Harrington ja paljud teised.

Viited
------



Mödlingi ringkonna vallad

* Achau
* Biedermannsdorf
* Breitenfurt bei Wien
* Brunn am Gebirge
* Gaaden
* Gießhübl
* Gumpoldskirchen
* Guntramsdorf
* Hennersdorf
* Hinterbrühl
* Kaltenleutgeben
* Laab im Walde
* Laxenburg
* Maria Enzersdorf
* Mödling
* Münchendorf
* Perchtoldsdorf
* Vösendorf
* Wiener Neudorf
* Wienerwald
| * v
* r
Rootsi-Poola sõda (1600–1611) |
| --- |
| 
Karksi lahing **·**  Võnnu lahing **·**  Koknese lahing **·**  Valmiera piiramine **·**  Viljandi piiramine **·**  Tallinna lahing **·**  Paide piiramine **·**  Rakvere lahing **·**  Paide lahing **·**  Kircholmi lahing **·**  Dünamünde piiramine **·**  Pärnu piiramine **·**  Salatsi merelahing **·**  Koiva lahing |

  

**Viljandi lahing** (ka **Viljandi piiramine**) oli Rootsi-Poola sõja (1600–1611) käigus 25. märtsist kuni 17. maini 1602 Viljandi lähedal toimunud lahing. Lahingu võitis Poola.

1602. aasta märtsis suundus Zamoyski Viljandi alla, mida kaitses 800 rootslast. 25. märtsil jõudsid kohale esimesed üksused Żółkiewski juhatusel ja asusid Viljandit piirama. Mõni päev hiljem saabusid ka peajõud ning 19. aprillil piiramissuurtükid. Võimsa suurtükitule all tungisid kasakad linna ja vallutasid selle. Viljandi linnus pidas veel vastu. 16. mail alustati linnuse ründamist. Kaitsjate tule all hukkusid mitmed Poola ohvitserid, kaasa arvatud Jürgen Fahrensbach. Isegi Zamoyski oli pärast lahingut oma riietest leidnud püstolikuuli. Kuigi rünnak nurjus, andsid linnuse kaitsjad järgmisel päeval alla.

Viited
------

1. ↑  "Swedish Polish War 1600 to 1609" (inglise).
**Krakės** (žemaidi *Krakes*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres.

Külla ulatub osaliselt Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond.

Muinsuskaitse all on Krakėse kivi ehk Stabakūlis. Kivi on 1 meetri kõrgune, 80 cm pikkune ja 40 cm laiune. Tänapäeval on see ligi poole meetri sügavusel maa sees, varem seisis see aga väiksematest kividest alusel. Kuni XX sajandi alguseni kasvas kivi ümbruses ka tammik. Rahvasuu kohaselt olnud see ennevanasti hiis. Tegemist olevat kiviks muutunud vanuväe komandöriga. Kiviks muutunud ta hetkel, mil suunas kahuritoru Mosėdise kirikule ja hakkas süütikut süütama. Seal olevat ka leeris olnud Rootsi väed, kelle edasiliikumise peatas pakane. Kivi juures asunud rootslaste staap, mis andnud ka kivile nime. Lumesulamisvee taandumist ja teede tahenemist oodates püstitanud rootslased siis ka selle kivi. Kivi tähistanud paika, kuhu nad matsid oma kulla. Arheoloogilistel uuringutel aastal 1971 ei õnnestunud kivi püstitamisaega välja selgitada.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 229 (1902)
* 299 (1923)
* 328 (1959)
* 294 (1970)
* 220 (1979)
 | * 180 (1985)
* 174 (1989)
* 166 (2001)
* 132 (2011)
* 91 (2021)
 |

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
2. ↑
3. ↑  Krakių akmuo vad. Stabakūliu
4. ↑  Vaitkevičius V. *Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija*, Vilnius 1998, 125-126 lk.

Välislingid
-----------

* Küla portaalis vietoves.Lt

| * v
* r
Mosėdise valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**alevid:** **Mosėdis** |
| 
**külad:** Baksčiai **·**  Bobiliškės **·**  Gandlaukė **·**  Gaubės **·**  Igariai **·**  Krakės **·**  Kusai **·**  Miesto Kalniškiai **·**  Mikulčiai **·**  Naujukai **·**  Nerėpai **·**  Nevočiai **·**  Paeiškūnė **·**  Palaukė **·**  Palšiai **·**  Plaušiniai **·**  Šatraminiai **·**  Šaučikiai **·**  Šaukliai **·**  Šerkšniai **·**  Šilalė **·**  Šniukščiai **·**  Tauzai **·**  Tėveliai **·**  Udraliai **·**  Virbalai |
**Katrin Pärn** (sündinud 20. mail 1977 Tallinnas) on eesti näitleja ja lavastaja.

Ta lõpetas Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli aastal 2000 (19. lend, kursuse juhendaja Ingo Normet). Aastatel 2000–2008 oli ta teatri Vanemuine draamanäitleja, kuid osales ka muusikalavastustes. Ta on elanud ja õppinud USAs, Uus-Meremaal ja Saksamaal Berliinis. Aastal 2008 kaitses ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis magistrikraadi.

Looming
-------

Esimesed suuremad lavarollid tegi Katrin Pärn teatris Vanemuine ("Meister ja Margarita" – Peemot, "Roberto Zucco" – Plika, "Verevennad" – Linda, "Salemi nõiad" – Abigail Williams, "Sada aastat..." – Rebecca, "Tähed hommikutaevas" – Lora jpm). Hiljem on ta üles astunud Tartu Uue Teatri lavastustes. Lavastanud Vanemuises ja teistes teatrites. Olulisemad lavastused M. Bulgakovi Meister ja Margarita (Vanemuises aastal 2015), M. Cercantes Teravmeelne hidalgo don Quijote La Manchast (2019), A.H Tammsaare Kuningal on külm (Lendteater 2021)jne.

Pärn on mänginud ka teleseriaalides ("Kired", "Waba Riik", "Ühikarotid" "Papsid") ja filmides ("Umbkotid", "Õnn tuleb magades").

Katrin Pärn laulab ansamblis Külm Mai.

Tunnustus
---------

* 2010 Eesti Teatriliidu naispeaosatäitja auhinna nominatsioon

* 2020 Salme Reegi nimeline auhind (koos Janek Savolaisega)

Isiklikku
---------

Ta on Eino Baskini ja Malle Pärna tütar.

Viited
------

1. ↑  Jaan Lukas. Suveteatri lavastaja alustas Ugalast. Sakala, 5. september 2007
**Lenkimai** on alev Leedus Skuodase rajoonis, Lenkimai valla halduskeskus. Lenkimai asub Läti piiri ääres Šventoji jõe ääres.

Lenkimais asuvad algkool ja raamatukogu. Alevi külje all asub üks kahest vanimast eravalduses olevast tuulepargist Leedus. Alevis on Kuksinė küla kalmistu, Nõukogude sõjaväekalmistu, Lenkimai alevi kalmistu, Männikalmistu ja Lenkimai Simonas Daukantase tänava kalmistu.

Vaatamisväärsusteks on 1816. aastal ehitatud katoliku kirik, samuti vana kirikla ja kalmistu.

Alevi kalmistul kasvab meetrise ümbermõõduga 18 meetri kõrgune mänd, mida rahvas vanasti pühaks pidas. Selle juurde ehitati ka kabel.

Ajalugu
-------

Arvatakse, et Lenkimai tekkis enne maareformi aastal 1560. Aastail 1568–1622 kuulus see Chodkiewiczitele, seejärel (aastani 1831) Sapiehade suguvõsale. Küla kannatas rängalt Põhjasõjas ja sellele järgnenud katkuepideemias. Aastal 1768 rajati sinna tollipunkt.

Aastal 1784 kanti Lenkimai esimest korda kaardile alevina. XX sajandi alguseks kujunes see tähtsaks turukohaks. Aastal 1946 hõivasid alevi ajutiselt Leedu metsavennad. Nõukogude ajal sai alevist sovhoosikeskus.

Pilte
-----

* Lenkimai koolLenkimai kool
* Lenkimai kirikLenkimai kirik
* LenkimaiLenkimai
* Lenkimai kalmistuLenkimai kalmistu

Viited
------

1. ↑  Skuodo rajono savivaldybė
2. ↑  Vaitkevičius V. *Lietuvos šventvietės. Žemaitija*, Vilnius 1998, 128 lk.

Välislingid
-----------

 Lenkimai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alev Žemaitia portaalis
* Alev portaalis Vietoves.Lt

| * v
* r
Lenkimai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**alevid:** **Lenkimai** |
| 
**külad:** Juodeikiai **·**  Kalviai **·**  Kuksinė **·**  Litvinai **·**  Margininkai **·**  Medininkai **·**  Pakalniškiai **·**  Plaušiniai **·**  Sriauptai **·**  Žemytė **·**  Žirnikai **·**  Večiai **·**  Veitai |
Aleksander Krimm
**Aleksander Krimm** (2. september 1868 Alatskivi - 26. jaanuar 1942 Kadrina) oli Kadrina Hariduse Seltsi esimees aastatel 1909-1936.

Aleksander Krimm sündis Tartumaal Alatskivi vallas. Seal omandas ta Naelavere ja Kodavere koolides hariduse. Õpetaja- ja vallakirjutaja amet tõid teda Kadrinale lähemale. Ta elas luuletajast ja kirjamehest venna Kaarel Krimmi juures.

Aastatel 1893–1920 oli ta Undlas vallakirjutaja ja seejärel Viru Kadrina tärklisevabrikus kassapidaja-raamatupidaja. Ta töötas Postimehes kirjasaatjana ja osales poliitikas aktiivse rahvaerakondlasena.

Elukäik
-------

Aleksander Krimm sündis 21. augustil / 2. septembril 1868 Tartumaal Alatskivi vallas Kambri talus talurentniku pojana. Pärast Väike-Maarja kihelkonnakooli lõpetamist 1887. aastal asus ta Väike-Maarja lähedal tööle kooliõpetajana. Õpetajaameti kõrvalt täitis ta aastatel 1888–1892 ühtlasi vallasekretäri kohustusi. Viieaastase töö järel lahkus Krimm Väike-Maarjast ja asus Lääne-Virumaale Kadrina kihelkonda Undla vallasekretäri kohale. Seal töötas Krimm 27 aastat kuni 1920. aasta lõpuni.

Aastal 1920 asus Aleksander Krimm tööle Kadrina alevikus tegutsenud Viru tärklisevabrikusse.

Töö kõrvalt oli ta aktiivne seltskonnaelutegelane. Väike-Maarja-aastatel lavastas ta näitemänge, võttis osa laulukoori tegevusest ja tegutses juba ka Postimehe kirjasaatjana. Undla-aastatel korraldas ta Kadrina ümbruses mitmesuguseid üritusi. Undla vallasekretäril oli küll rohkesti tööd, ent Krimmil tekkis siiski võimalus kohapeal ajalehte teha. Vallasekretäri juures asju ajades sai nii mõnigi taluperemees tuttavaks nii ajalehe kui ka selle toimetajaga.

1897. aastal korraldas Krimm Kadrinas esimese laulupeo. Umbes samal ajal tekkis mõte asutada Kadrinasse haridusselts. Krimm oli selle asutamise juures 1906. aastal ja vastse haridusseltsi esimesel kolmel aastal (kuni 1909. aastani) ka selle abiesimees. Aastatel 1909–1912 oli ta Kadrina Hariduse Seltsi esimees. Kadrina Hariduse Selts oli olnud Krimmi teiseks koduks. Seltsile pühendas ta palju oma vaba aega.

Krimmi eestvedamised
--------------------

Krimmi eestvedamisel ehitati kaks seltsimaja: vana seltsimaja oli kasutusel aastatel 1912–1930 ja asus vastu Kruusimäe kõrtsi lõunapoolset tippu. See lammutati 1930. aastal, et saaks sinna ehitada uue seltsimaja.

Isiklikku
---------

Krimmide pere esimeseks elukohaks Kadrinas oli Päri mõisa karjamõis, kus asus ka niinimetatud vallakeskus. Uue vallamaja valmimisel 1909. aastal Tapa tee äärde kolis Krimmide pere sinna elama (hoone hävis tulekahjus 14. mail 1956). Maja aadressil Viru 8 osteti 1920. aastal. Seal elas Krimm kuni oma surmani.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Kadrina Aleksander Krimm". *Eesti monumentide e-kataloog*. Vaadatud 07.10.2021.
2. ↑  "Postimees Aleksander Krimm". *Tubli töömehe elu ja tegewus Aleksander Krimm 60-aastane*. 2. september 1928. Vaadatud 03.11.2021.
**Läti Vabariigi põhiseadus** (läti keeles *Latvijas Republikas Satversme*, liivi keeles *Leţmō Republik Pūojpandõks*) on Läti Vabariigis 1922. aastal vastu võetud põhiseadus, mida on täiendatud ja parandatud 2009. aastal ja 2014 lisati uus preambul.

  

**Läti Vabariigi Põhiseaduse Preambul (vastu võetud 19. juunil 2014, jõustunud 22. juulil 2014) tekst:**

  

Läti Vabariigi Seim tegi 19. juunil 2014 Läti Vabariigi põhiseadusse muudatused, millega esitatakse põhiseaduse preambul uues redaktsioonis, asendades senise sissejuhatuse ("Läti rahvas kehtestas vabalt valitud Asutavas Kogus endale järgmise põhiseaduse") järgmise tekstiga:

  

1918. aasta 18. novembril väljakuulutatud Läti riik on loodud, ühendades lätlaste ajaloolise maa-ala ning tuginedes läti rahva vankumatule omariikluse tahtele ja talle kuuluvale enesemääramisõigusele, tagamaks läti rahvuse, keele ja kultuuri säilimise ja arengu läbi sajandite, kindlustamaks Läti rahva ja igaühe vabaduse ning edendamaks heaolu.

  

Läti rahvas võitles oma riigi välja Vabadussõjas. Rahvas kinnitas endale riigikorra ja võttis vastu põhiseaduse vabalt valitud Asutavas Kogus.

  

Läti rahvas ei tunnistanud okupatsioonirežiime, seisis neile vastu ja sai jälle vabaks, taastades 1990. aasta 4. mail riikliku iseseisvuse järjepidevuse alusel. Rahvas austab oma vabadusvõitlejaid, mälestab võõraste võimude ohvreid, mõistab hukka kommunistiliku ja natsistliku totalitaarse režiimi ning nende kuriteod.

  

Läti kui demokraatlik, õiguslik ja sotsiaalselt vastutustundlik rahvusriik tugineb austusele inimeste vastu ja inimese vabadusele, tunnistab ja kaitseb inimeste põhiõigusi ning austab vähemusrahvusi. Läti rahvas kaitseb oma suveräänsust, Läti riigi iseseisvust, territooriumi, selle ühtsust ja demokraatlikku riigikorda.

  

Läti identiteeti on Euroopa kultuuriruumis ammustest aegadest peale kujundatud läti ja liivi traditsioonid, lätipärane eluhoiak, läti keel, üldinimlikud ja kristlikud väärtused. Usk Lätisse, läti keel kui ainuke riigikeel, vabadus, võrdõiguslikkus, solidaarsus, õiglus, ausus, töökus ja perekond on sidusa ühiskonna aluseks.

  

Igaüks hoolitseb enda ja oma lähedaste eest ning ühiskonna ühiste hüvede eest, suhtudes vastutustundlikult teistesse, järeltulevatesse põlvkondadesse, keskkonda ja loodusesse.

  

Läti, teadvustades oma väärtust rahvusvahelises kogukonnas, kaitseb riiklikke huve ning edendab ühtse Euroopa ja maailma jätkusuutlikku ning demokraatlikku arengut.

  

Jumal, õnnista Lätimaad!

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Läti Vabariigi põhiseadus** |
**Toomas Jakobson** (**Thomas August Matthias Jakobson**; 18. detsember 1838 Peterburi – 20. detsember 1897 Tallinn) oli eesti rahvusliku liikumise juht Tallinnas.

Toomas Jakobson sündis Peterburis raamatutrükkali pojana. Ta sai Peterburis hea hariduse ning asus koolide lõpetamise järel isa eeskujul tegutsema raamatutrükkijana. Balti raudtee ehitamise ajal asus ta elama Tallinna, kus juhatas pikka aega raudtee trükikoda. Peagi asus ta tegevusse Põhja (hiljem Vene) Telegraafiagentuuri Tallinna agendina, olles sellel kohal surmani.

Ta oli tegev ka raamatukaupluse pidajana ja trükikoja omanikuna. Ta osales pea kõigis rahvuslikes ettevõtmistes, mõjutades oluliselt rahvuslikku liikumist Põhja-Eestis. Ta tegev Aleksandrikooli liikumises ning etendas olulist osa "Estonia", "Lootuse" ja "Linda" seltsis. Ta ostis koos Jakob Kõrviga "Kalevipoja" seltsilt ajalehe Valgus ning hakkas seda Tallinnas välja andma. Ta kuulus Põhja-Eestis peetud üldlaulupidude korraldustoimkonda. Aastal 1881 osales ta Tallinna seltside esindajana nn suurmärgukirja üleandmisel Aleksander III-le. Väga oluline oli tema tegevus Tallinna linnavolikogus, kus ta tõusis eesti saadikute aktiivseimaks esindajaks[*viide?*]. 

Toomas Jakobson suri aastal 1897 ja maeti Tallinna Telliskopli kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Heinrich Rosenthal. Eesti rahva kultuuripüüdlused ühe inimpõlve välte. Mälestusi aastatest 1869-1900 Eesti Päevaleht 2010, lk. 225
Atla kõrtsihoone (mai 2013)

Atla-Eeru kõrts (Eesti)Atla-Eeru kõrts
Asendikaart
**Atla-Eeru kõrts** on endisaegne kõrts Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru alevikus. Kõrtsihoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Hoone ehitati 1811. aastal rehielamuna ja 1841. aastal ehitati see ümber kõrtsihooneks.

Mahtra sõja päevil kujunes Eeru kõrts paigaks, kus toimusid mitmed määrava tähtsusega kogunemised. Seal uurisid Atla ja Mahtra talumehed peerutule valgel vastuhaku ajendiks saanud uut talurahvaseadust. Kõrtsi kogunesid 1858. aasta 2. juuni varahommikul arvukad talumeeste salgad, koos suunduti Mahtrasse. Seal anti pärast sõda haavatutele esimest abi.

1958. aastal osteti Eeru kõrts Mahtra Talurahvamuuseumile.

Viited
------

1. 1 2 3  Atla-Eeru kõrts kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 11.09.2015)
2. ↑  Eesti arhitektuur. 3, Harjumaa. Järvamaa. Raplamaa. Lääne-Virumaa. Ida-Virumaa. Villem Raam (üldtoimetaja). Tallinn: Valgus. Lk 97

Välislingid
-----------

* Atla-Eeru kõrts kultuurimälestiste riiklikus registris
**Varude järelevalve** (inglise *inventory control)* on varude haldamise funktsioon, mille sisuks on järelevalve varude olemasolu, nende tegelikkusele vastavuse, hoiutingimuste, laokäsitsemise, riknemise, kahjustumise, hävimise, moraalse vananemise jms üle. Järelevalve eesmärk on saavutada võimalikult täpne vastavus toodete füüsiliste ja loogiliste laosaldode vahel, samuti olukord, kus kõigi laos olevate toodete varud on likviidsed. Peamine vastutus varude kontrolli funktsiooni täitmisel on laopersonalil, kuid sellesse peaksid olema kaasatud ka ostutöötajad, varude haldurid ja materjalijuhid tootmisettevõttes. 

Süsteemne ja süstemaatiline tooteartikli füüsiliste ja loogiliste laosaldode võrdlemine ning toodete müügi- ja kasutuskõlblikkuse tuvastamine eeldab regulaarset või perioodilist inventuuride läbiviimist, mille käigus tuvastatakse hoiustatavad tooteartiklid, nende kogused, komplektsus, aegumis- ja realiseerimistähtajad, kasutuskõlblikkus, realiseeritavus, kahjustused, moraalne vananemine jms, millele järgneb asjakohaste tegevuste korraldamine ja läbiviimine.

Viited
------

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023.
**Håkon VI Magnusson** (umbes 1340 – 1380) oli Norra kuningas 1343–1380. Ta oli Magnus VII poeg ja Margrete I abikaasa.

Elulugu
-------

Håkon valitses tegelikult Norra kuningana alates 1355. aastast ning 1363 abiellus ta Taani kuninga Valdemar IV tütre Margretega. 1362 sai ta isa initsiatiivil ka Rootsi kaaskuningas. 

1363. aastal võttis Rootsi Riiginõukogu tema isalt Rootsi kuninga tiitli ja kutsus kuningaks Albrechti Mecklenburgist, kes tuli Saksamaalt Rootsi ja krooniti kuningaks 1364. Osa Lääne-Rootsist jäi edasi Magnus VII võimu alla, kuid 1365 langes Håkon VI isa rootslaste kätte vangi. 

1370 sündis Håkonile poeg Olav, kellest sai hiljem nii Taani kui ka Norra kuningas. 1371 toimus Rootsis ülestõus ning Håkon VI läks ülestõusnute abiga Stockholmi piirama. Selle käigus saavutas ta kokkuleppe, millega loobus vastutasuks oma isa vabastamise eest Rootsi krooni nõudlusest.

Perekond
--------

1363. aastal abiellus Håkon Taani kuninga (1340–1375) Valdemar IV tütre Margretega. Abielust sündis poeg Olav (1370–1387), kes valitses Norrat Olav IV ja Taanit Oluf III nime all.

### Sugupuu

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  **Håkon VI Magnusson**  | Norra ja Rootsi kuningas Magnus VII | Södermanlandi hertsog Erik Magnusson | Rootsi kuningas Magnus Aidalukk |
| Holsteini printsess Helvig |
| Norra printsess Ingeborg Håkonsdotter | Norra kuningas Håkon V Magnusson |
| Rügeni printsess Eufemia |
| Namuri krahvitar Blanche | Namuri krahv Jean I | Flandria krahv Guy de Dampierre |
| Luxembourgi krahvitar Isabelle |
| Merode daam Marie d'Artois | Philippe d'Artois |
| Bretagne'i printsess Blanche |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Magnus VII** | **Norra kuningas**1355–1380 | Järgnev**Olav IV Håkonsson** |
| Eelnev**Magnus VII** | **Rootsi kaaskuningas koos Rootsi kuninga (1319–1364) Magnus IV-ga/Norras Magnus VII**1362–1363 | Järgnev**Albrecht Mecklenburgist** |

Vaata ka
--------

* Norra kuningate loend

Välislingid
-----------

* Håkon VI Magnussoni sugupuu ja perekond (inglise k.)
Google Android 
**Mobiilirakendus** (kõnekeeles ka *äpp*, ingliskeelsest fraasist *mobile application*) on nutitelefonidele, tahvelarvutitele ja muudele mobiilseadmetele mõeldud tarkvara. 

Tavaliselt levitatakse selliseid rakendusi platvormide kaudu, mida üldjuhul haldab mobiilioperatsioonisüsteemi omanik, näiteks Apple'i App Store, Google Play, Windows Phone Store ja BlackBerry App World. Mõned mobiilirakendused on tasuta, teisi peab ostma. Tavaliselt laaditakse need platvormilt sellisesse seadmesse nagu iPhone, BlackBerry, Androidiga telefon või Windows Phone, kuid vahel võib neid salvestada ka süle- või lauaarvutitesse. Tasuliste rakenduste hinnast läheb tavaliselt 20–30% vahendajale (nt iTunesile) ja ülejäänu rakenduse tootjale.

Algselt pakuti mobiilirakendusi üldise tõhususe ja infohankimise tarbeks, näiteks e-posti, kalendri, kontaktiandmebaasi, börsiinfo ja ilmateadete jaoks. Tarbijate nõudluse ja arendusvahendite kättesaadavuse mõjul laienesid need kiiresti teistessegi kategooriatesse, nagu mobiilimängud, GPS ja asukohapõhised teenused, mobiilipangandus, tellimuste jälgimine ja piletiostud. Rakenduste ja funktsioonide hulga plahvatuslik kasv muutsid soovitud rakenduste leidmise raskeks, mistõttu tekkis arvukalt allikaid, mis pakuvad rakenduste arvustusi ja soovitusi, sealhulgas blogid, ajakirjad ja veebiteenused.

Mobiilirakenduste populaarsus on üha kasvanud ja nende kasutamine mobiilikasutajate seas levib. 2012. aasta mais kasutas comScore'i uuringu andmeil eelnenud kvartali jooksul mobiilirakendusi 51,1% kasutajaist, internetti aga 49,8%.

Vaata ka
--------

* Mobiilirakenduste arendamine
* Endomondo
* Manustarkvara
* Mobiilipank
* Ole valmis!

Viited
------

1. ↑  Siegler, MG (11. juuni 2008). "Analyst: There's a great future in iPhone apps". *Venture Beat*.
2. ↑   Ludwig, Sean. December 5 2012. "VentureBeat: Study: Mobile app usage grows 35%, TV & web not so much"
3. ↑   Perez, Sarah. July 2 2012. "comScore: In U.S. Mobile Market, Samsung, Android Top The Charts; Apps Overtake Web Browsing."
**Varude laoarvestuse** (ingl.k. *stock accounting*) all mõeldakse arvepidamist lattu vastuvõetavate, hoiustatavate ja laost väljastatavate varude kohta ettevõte majandustarkvara laomoodulis ja/või laoarvestustarkvaras, mis on liidestatud *ERP*-ga. Varude laoarvestuse ülesanne on kontrollida lattu saabuvaid, laos hoiustatavaid ja laost väljastatavaid tooteartikleid, nende koguseid, realiseerimisaegu jms. 

Kaubandus- või tootmisettevõtte toimimine sõltub paljuski sellest, kuivõrd ja kuidas suudetakse tagada organisatsioonis laovarude võimalikult täpne, tegelikkusele vastav laovarude arvestus. Ilma täpset ja hästi toimivat laoarvestust sisse viimata on ettevõtte varusid raske hallata. Võib öelda, et reaalajas või ligireaalajas toimiv täpne laoarvestus on varude haldamise eeltingimus. Usaldusväärset ja tegelikkusele vastavat varude arvestust vajavad ettevõttes pea kõik allüksused, nii ostuosakond, müügiosakond, tootmisallüksused kui ka laopersonal. 

1. 1 2  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023.
**Rōmaji** (jaapani keeles ローマ字, 'rooma märgid') on ladina tähtede nimetus jaapani keeles. Jaapani kirjamärkide kirjutamist ladina tähestiku abil nimetatakse **romaniseerimiseks**. 

On olemas mitmeid eri võimalusi või süsteeme jaapani kirjamärkide ladina tähtedega kirjutamiseks. Neist kasutatavaimad on Hepburni süsteem (ヘボン式 *Hebonshiki*) ja Kunrei süsteem (訓令式 *Kunreishiki*). 19. saj. lõpupoolest pärit Nipponi või Wāpuro süsteemi tänapäeval enam eriti ei kasutata ning seda asendab Kunrei süsteem. Lihtsuse ja lühiduse mõttes kasutatakse tavaliselt Hepburni süsteemi.

Hepburni süsteemi kohaselt muutub näiteks pikk "o" märgiks ō, mis on samaväärne Kunrei süsteemi "oo"-ga. Vaata Illustreeriv tabel:

Eesti Hiragana Hebonshiki Kunrei Wāpuro 
ülemine tase じょうだん jōdan jôdan joudan 
kunst じゅつ jutsu zyutu dyutu 
nugakäsi しゅとう shutō syutô syutou 
Shitoryu しとりう Shitōryū Shitôryû Shitouryuu 
Shotokan しょうとうかん Shōtōkan Syôtôkan Shoutoukan

Viited
------

1. ↑  Kanjide tekkimine: Ladina süsteem (romaji) daigo.ee

Välislingid
-----------

* Romanji
**Lembit Kull** (22. juuli 1921 Kullimaa – 14. juuni 2019 Tartu) oli eesti mehaanikateadlane ja õppejõud.

Ta kasvas Kullima talus, õppis Pumbioja Algkoolis ja Vändra Gümnaasiumis (lõpetas 1941).

Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1951. aastal matemaatikuna. 

Ta töötas pikka aega Eesti Põllumajanduse Akadeemia teoreetilise mehaanika kateedris õppejõuna. 

Ta tegeles ka genealoogiaga ja Vändra valla ajalooga.

Publikatsioone
--------------

* Kull, Lembit 1963. *Punkti liikumise kinemaatika*. Tartu: Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
* Kull, Lembit 1967. Nesuschaya sposobnost' tsilindricheskoj obolochki pod ravnomernym davleniem. (Silindrilise kooriku kandevõime ühtlase radiaalsurve korral.) *Eesti Põllumajanduse Akadeemia teaduslike tööde kogumik: Põllumajanduse mehhaniseerimise alased tööd* 52: 36–50.
* Kull, Lembit 1969. Raschet gibkih zhestko-plasticheskih tsilindricheskih obolochek pri slozhnom nagruzhenii. *Prikladnaya mehanika* 5(11): 28–33.

Pere
----

Tema abikaasa oli matemaatikaõpetaja Hilja Kull, pojad Kalevi Kull ja Olevi Kull.

Ta on maetud Tartus Raadi (Vana-Jaani) kalmistule. Hauakivi autor on Rein Karus.

Viited
------

1. ↑  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 2. kd.
Valdo Kalm 1996. aastal   
Foto: Jaan Künnap
**Valdo Kalm** (sündinud 27. aprillil 1966) on Eesti tippjuht ja ühiskonnategelane. Olnud Eesti Mobiiltelefoni (EMT), Eesti Telekomi (hiljem Telia Eesti) ja Tallinna Sadama juhatuse esimees.

Haridus
-------

1984 lõpetas Tallinna 37. Keskkooli. Astus Tallinna Tehnikaülikooli õppima automaatika ja telemehhaanika eriala, mille lõpetas 1992. aastal.

Töökäik
-------

1986. aastal asus tööle Tallinna Telefonivõrgu hooldusspetsialistina, seejärel peainseneri, haldus- ja müügidirektorina. 1997. aastal sai Eesti Telefoni juhatuse liikmeks. Oli aastatel 2000 kuni 2003 telefonioperaator Elion Ettevõtted juhatuse esimees, seejärel aastatel 2003 kuni 2014 mobiilioperaator EMT juhatuse esimees.

Paralleelselt EMT juhatuse esimehena oli aastatel 2007 kuni 2016 Tallinna börsil noteeritud valdusfirma Eesti Telekom juhatuse esimees.
Alates 2016. aasta jaanuarist Tallinna Sadama nõukogu ta juhatuse esimeheks. Tema juhtimisel erastati kolmandik sadamaoperaatorist aktsiate avaliku esmaemissiooni teel ning ettevõtte aktsiad noteeriti 13. juunil 2018 Tallinna börsil (ametliku nimega Nasdaq Tallinn).

Ühiskondlik töö
---------------

Eesti Ajaloomuuseumi nõukogu liige, tööandjate keskliidu volikogu aseesimees ning heategevusliku Lionsi ja ka Šoti Klubi liige.

Hobid: purjetamine, tuletornide pildistamine.

Tunnustus
---------

* 2006 – Eesti Kaubandus-Tööstuskoja II klassi aumärk

* 2014 – Valgetähe III klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Isa Evald Kalm. Ema, filoloog ja leedu keele tõlk Aldona Kalm. 

Abikaasa Marje Kalm, tütar Kadi Isotamm ja poeg Lauri Kalm.

Viited
------

1. ↑  Kadri Hansalu: "Tallinna Sadama juhiks sai Valdo Kalm" Postimees, 14.01.2016
2. 1 2  Madis Vaikmaa: "Valdo Kalm: juurteta inimesed on kurb vaatepilt" Postimees. Arter, 08.12.2017
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 18950
**Getúlio** Dornelles **Vargas** (19. aprill 1882 São Borja, Rio Grande do Sul – 24. august 1954) oli Brasiilia riigipea 3. novembrist 1930 kuni 29. oktoobrini 1945 ja 31. jaanuarist 1951 kuni surmani. 

Aastatel 1930–1934 oli ta ametlikult ajutise valitsuse juht, alates 20. juulist 1934 president.

Elulugu
-------

Vargas pärines põlisest gautšode perekonnast. Algul teenis ta sõjaväes, siis hakkas õppima õigusteadust. Poliitikas alustas ta vabariiklasena, valiti Rio Grande do Suli parlamenti ja hiljem esindajatekotta, saades oma osariigi esindajaks kongressis. Lühikest aega oli ta rahandusminister president Washington Luisi valitsuses, ent astus ametist tagasi, et kandideerida oma osariigi valitsusse Liberaalse Alliansi esindajana. Rio Grande do Suli osariigi valitud kubernerina rajas ta tugeva opositsioonilise liikumise keskvõimu vastu ja lõpetas korruptsiooni valimistel üldise ja salajase hääletamise kehtestamisega.

Getúlio Vargas, 1930.
1930 kandideeris ta Brasiilia presidendiks ja sai vaieldava kaotuse senise presidendi Luisi soosikult Jorge Presteselt. Valimistulemuste võltsimine oli tollal Brasiilias üldine. Sõjavägi, kes Brasiilias on alati poliitiliselt aktiivne olnud, korraldas riigipöörde ja kuulutas Vargase presidendiks; Prestes ei jõudnudki ametivannet anda.

See tähendas nii-öelda vana vabariigi lõppu, mis oli rajatud peamiselt paulistide (kohvitootjate) huvidele. Vargas esindas jõukate natsionalistlike ja antikommunistlike töösturite huve. Tema Liberaalne Allianss pooldas liberaalseid reforme vabaturumajanduse arendamiseks.

Vargas kehtestas autoritaarse režiimi, milles võttis eeskuju fašismist. Selleks muutis ta 1934 põhiseadust. Sõjaväe toel valitses ta 15 aastat järjest, mis oli Ladina-Ameerika kohta pikk aeg. Ta surus maha kõik mässud: nii paulistide (1932), kommunistide (1935) kui ka fašistide mässu (1938). Tal ei olnud kindlat programmi riigi arendamiseks, kuid tema ajal ja suuresti tänu temale muutus Brasiilia põllumajandusriigist tööstusriigiks.

Ta lõpetas elu enesetapuga, sest ei tahtnud täita armeejuhtide nõudmist tagasi astuda.

Tunnustus
---------

* 1937 – Valge Roosi Rüütliordu Suurrist ketiga

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Brasiilia 1930. aasta sõjaväehunta** | **Brasiilia president (ajutise valitsuse juht)**1930–1945 | Järgnev**José Linhares** |
| Eelnev**Eurico Gaspar Dutra** | **Brasiilia president**1951–1954 | Järgnev**Café Filho** |
**Anouk Vetter** (sündinud 4. veebruaril 1993 Amsterdamis) on Hollandi seitsmevõistleja.

Vetteri tõusis esile 2014. aastal, kui sai Götzise seitsmevõistluses, kui sai 6316 punktiga 9. koha, parandades isiklikku rekordit 444 punktiga. Euroopa meistrivõistlustel Zürichis oli ta 6281 punktiga seitsmes.

2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis tuli Vetter Hollandi rekordiga 6626 punkti Antoinette Nana Djimou ja Ivona Dadici ees Euroopa meistriks. Olümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 10. koha.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta rahvusrekordiga 6636 punkti Nafissatou Thiami ja Carolin Schäferi järel pronksmedali.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis sai ta 6414 punktiga 5. koha.

2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Vetter viievõistlust ei lõpetanud. Maailmameistrivõistlustel Dohas katkestas ta seitsmevõistluse odaviske järel.

2021. aastal toimunud suveolümpiamängudel Tokyos võitis Vetter hõbemedali rahvusrekordiga 6689 punkti.

2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is oli ta Hollandi rekordiga 6867 punkti Thiami järel teine. Euroopa meistrivõistlustel Münchenis katkestas ta seitsmevõistluse kaugushüppe järel.

Isiklikku
---------

Anouk Vetteri isa Ronald Vetter on kergejõustikutreener ning ema Gerda Vetter-Blokziel endine odaviskaja.

Isiklikud rekordid
------------------

Seisuga 8. märts 2023

### Mitmevõistlus

* Seitsmevõistlus – 6867 punkti, 18. juuli 2022, Eugene NR
* Viievõistlus – 4548 punkti, 6. märts 2015, Praha

### Üksikalad

Väljas

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 m tõkkejooks | **13,09** | 4. august 2021 | Jaapan Tokyo |
| Kõrgushüpe | **1.81** | 13. juuli 2013 | Soome Tampere |
| Kuulitõuge | **16.24** | 17. juuli 2022 | Ameerika Ühendriigid Eugene |
| 200 m jooks | **23,64** | 29. mai 2021 | Austria Gõtzis |
| Kaugushüpe | **6.52** | 18. juuli 2022 | Ameerika Ühendriigid Eugene |
| Odavise | **59.81** | 29. mai 2022 | Austria Götzis |
| 800 m jooks | **2.17,71** | 13. august 2016 | Brasiilia Rio de Janeiro |

Sees

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 60 m tõkkejooks | **8,15** | 27. veebruar 2022 | Holland Apeldoorn |
| Kõrgushüpe | **1.77** | 6. märts 2015 | Tšehhi Praha |
| Kuulitõuge | **15.45** | 27. veebruar 2016 | Holland Apeldoorn |
| Kaugushüpe | **6.42** | 20. veebruar 2020 | Holland Apeldoorn |
| 800 m jooks | **2.24,48** | 6. märts 2015 | Tšehhi Praha |

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Anouk Vetter** |

* Anouk Vetter Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Muuda Vikiandmetes
**Ühishange** (ingl.k. *joint sourcing*) on kahe või enama organisatsiooni koostöös läbiviidav hange, mille puhul ostetakse kõigile hankes osalevatele organisatsioonidele ühe hanke raames ühesuguste tootenimetustega kaupu. Hankes saadakse kasu suurtelt, konsolideeritud ostumahtudelt, mille alusel saadakse tarnijailt üldjuhul soodsamad sisseostuhinnad. Koordineeritud hulgiost aitab säästa nii ostuhinnalt kui ka hankekuludelt. Saadud sääst jaotub ühishankes osalejate vahel.

  

Ühishangete idee võeti kasutusele eelmise sajandi algusaastail Ameerika Ühendriikides. Ühised läbiviidavad hanked on näidanud viimasel kümnendil  kasvavat tendentsi nii avalikus kui ka erasektoris. Ühishanked on levinud rohkem avaliku sektori organisatsioonides, kus need omavahel ei konkureeri. Eraettevõtete osalemine ühishangetes on reeglina võimalik ja mõistlik enamasti kaudsete ostude puhul. 

Ühishangete läbiviimise eesmärgiks on tõsta hankeosaliste finantsvõimekust läbi ostukulude alandamise ja saavutada sobivad (kasulikud) hanketingimused tarnijailt. Lisaks kulude kokkuhoiule on taoliste hankeühenduste üheks eesmärgiks olla atraktiivne  tarnijatele ja varustada informatsiooniga ühishankest osavõtvaid organisatsioone. Ühishangete korraldajad on suutelised looma väärtust mõlemale osapoolele, nii ostjale kui ka tarnijale. Ühishanke läbiviija pakub hanketeenusele lisandväärtust ka läbi toodete ja teenuste vajaduse selgitamise, läbi tarneahela toetuse ja tegevuste analüüsi. 

Ühishangete puhul on tegemist üldjuhul kahe erineva võimalusega. Ühel juhul koonduvad väiksemad organisatsioonid, kellel on ühised ostuhuvid. Kui omavahel konkureeritakse, on omavahelist usaldust raske saavutada. Probleemiks on vahel ka asjaolu, et eri organisatsioonides vajatakse ühtesid ja samu tooteid erinevates kogustes, mis ei võimalda küsida tarnijailt arvestatavat allahindlust. 

Teiseks võimaluseks on, et hanke korraldab kolmas osapool, kes suhtleb ostvate organisatsioonidega diskreetselt. Ühishanget teostavaks organisatsiooniks (*Group Purchasing Organization; GPO*) võib olla eraettevõte, avaliku sektori organisatsioon või mittetulundusühing, kes esindab ühiselt korraldavates ostudes osalevaid organisatsioone. 

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023.
**Raja Teele** on üks Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja peategelastest, Lutsu silmapaistvaim naistegelane.

"Kevades" kirjeldab Luts Teelet eelkõige praktilise, ehkki kohati tujuka tüdrukuna. Ta on heledate juustega ja matsakas. Autor esitab Teelet küll peategelase Arno Tali tulevase pruudina nii Arno kui ka teiste tegelaste (näiteks Tootsi ja Lible) silmis, kuid vastandab Teele samas Arno unistajaloomusele. "Suves" jääb Arno siiski kõrvale ning Teele mängib teineteise vastu oma kaks kosilast Joosep Tootsi ja Jorh Adniel Kiire, kuid otsustab lõpuks siiski Tootsi kasuks. Kiirele esitab ta sündmustiku käigus nõudmise, et too rätsepa elukutse maha jätaks ja põllumeheks hakkaks, mis Kiirel püüdmisele ja isegi Tootsi õpetustele vaatamata mitte korda ei lähe; seeläbi näitab autor Kiire vähest mehelikkust. "Tootsi pulmas" abiellub Teele Tootsiga, kuid "Argipäevas" tunneb end Ülesoo talus siiski ülearusena, mistõttu kolib ajutiselt kodutallu Rajale tagasi.

Teele on Lutsu kõige aktiivsem ja jõulisem naistegelane (sealhulgas "Kevade" koolitüdrukuist ainuke, kelle nime autor mainib). Tema taustal tõuseb siiski veelgi selgemalt esile, et enamik Lutsu naistegelasi on pigem õrna ja passiivse loomuga. Seetõttu keskendutakse Lutsu feministlikes käsitlustes sageli Teelele. Enamajaolt kujutab Luts Teele tegevust teiste silmade läbi ning ehkki ta avab Teele karakterit selgi viisil, jäävad Teele tegude sügavamad motiivid siiski enamasti varju.

Raja Teele prototüüp oli Adele Pärtelpoeg.

Välislingid
-----------

* Eve Annuk: "Teele lugu on naise kirjutamata lugu" Postimees, 9. jaanuar 2012
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Ameerika põlisrahvastest; tähtkuju kohta vaata artiklit Indiaanlane (tähtkuju).* |

---

Piisonijaht George Catlini kujutatuna
**Indiaanlased** on Ameerika põlisrahvaste (välja arvatud eskimod ja aleuudid) üldnimetus. Nimetusega tähistasid eurooplased põliseid kohalikke, kes elasid Atlandi ookeani tagustel aladel (*Uues Maailmas*) juba enne Kolumbuse avastusretki, sest otsiti kaubanduslikku mereteed India poolsaarele.

Ajalugu
-------

Praeguste teadmiste kohaselt asustas enamik indiaanlasi Ameerika vähemalt 16 000 aastat tagasi Siberist. 

Komantši keele täishäälikud

Põlisameerika rahvIndiaanlased jagunevad sadadeks kultuuriliselt erinevateks rahvasteks ja hõimudeks. Tänapäeval elab Põhja- ja Kesk- ning Lõuna-Ameerikas kokku umbes 2miljonit indiaanlast.[*viide?*]
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Põlisameerika keeled
--------------------

 *Pikemalt artiklis Ameerika põliskeeled*

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Indiaanlased** |

Indiaanlaste kooslus tänapäeva rahvastikes
* Skräälingid
* Mestiitsid