recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Geschriebenstein** ([ɡəˈʃʁiːbm̩ˌʃtaɪ̯n]), ka **Írottkő** ([iːrotkøː]), on mägi Austria ja Ungari piiril. See on kõrgeim mägi Kőszegi mägedes, kõrgeim punkt Lääne-Ungaris (Dunántúl) ja kõrgeim punkt Burgenlandis. Selle kõrgus on Austria allikate järgi 884 m, Ungari viited aga mainivad enamasti 883 m. Burgenlandi-poolse piiri kõrgeim punkt on 879 m.

Selle endised ungarikeelsed nimed olid *Fenyőhegy* ja *Szálkő*. Selle praegust nime (ungari keeles *Írottkő*, saksa keeles *Geschriebenstein*) võib tõlkida *kirjakiviks* ja see tuleneb oletatavasti Batthyány ja Esterházy perekondadele kuulunud omandite vahele jäänud piirikividest. Mäetipus on 1913. aastal ehitatud vaatetorn. See asub täpselt Austria ja Ungari piiril.

Alates 2007. aasta detsembrist saab Austria-Ungari piiri ületada formaalsusteta, sest Ungari on ühinenud Schengeni leppega.

Lähimad linnad Austria poolel on Rechnitz ja Lockenhaus. Ungari poolel on lähim vald Velem ja lähim linn Kőszeg.

Piirikivi vaatetornis. Selle vasak külg on Austrias (tähistatud *Ö* nagu *Österreich*), selle parem külg on Ungaris (tähistatud *M* nagu *Magyarország*, pole nähtav)
Vasakult paremale Jimi Hendrix, Noel Redding, Mitch Mitchell
**The Jimi Hendrix Experience** oli 1960ndate lõpus tegutsenud inglise rock-ansambel, mille keskseks kujuks oli kitarrist ja laulja Jimi Hendrix. Tuntumad lood on "Purple Haze", "Foxy Lady", "Fire", "Hey Joe", "Little Wing", "Voodoo Child" ja Bob Dylani "All Along the Watchtower".

Ansambel loodi 1966. aastal. Esialgu arvati, et see on Jimi Hendrixi saateansambel, kuid peagi kujunes sellest Creami eeskujul *power trio*. The Jimi Hendrix Experience kujunes üheks mõjukaimaks ansambliks rokkmuusika ajaloos. Jimi Hendrix saatis ansambli laiali 1969. aasta juunis eelkõige halvenenud suhete tõttu basskitarrist Noel Reddingiga. Hendrix asutas uue ansambli Band of Gypsys, kuhu ta kutsus Billy Coxi ja Buddy Milesi.

Liikmed
-------

* Jimi Hendrix – kitarr, laul
* Noel Redding – basskitarr, laul
* Mitch Mitchell – trummid

Albumid
-------

* "Are You Experienced" (1967)- #2 UK, #5 US
* "Axis: Bold as Love" (1967) – #5 UK, #3 US
* "Electric Ladyland" (1968) – #5 UK, #1 US
* "BBC Sessions" (1998)
* "Live at Berkeley" (2003)
Droonid põllumajanduses. Foto: Hugo Johannes Nurk
**Täppisviljelus** (inglise keeles *Precision agriculture*) on põllumajanduslik töövõte, mille käigus jagatakse taimede edukaks kasvuks vajalikke toitained ja taimekaitsevahendeid põllule varieeruvate normidega.

Ajalugu
-------

Täppisviljelus on kolmanda põllumajandusrevolutsiooni laine põhikomponent. Esimeseks põllumajandusrevolutsiooniks peetakse mehhaniseeritud põllumajanduse kasvu aastatel 1900–1930. Iga talunik tootis sellel ajaperioodil toitu umbes nii palju, et sellega oleks saanud ära toita 26 inimest.

Geneetilise muundamise meetodid algatasid 1960. aastatel rohelise revolutsiooni, mille tulemusena oli iga talunik võimeline toitma umbes 156 inimest.

Eeldatavasti kasvab maailma rahvaarv 2050. aastaks 9,6 miljardini ja praegune toidutoodangu tase peaks kahekordistuma, et oleks võimalik toita kõiki inimesi. Tänu uutele tehnoloogilistele edusammudele täppisviljeluse põllumajandusrevolutsioonis suudab iga põllumees toita sama suurusega maa-ala pealt 265 inimest.

Etapid
------

Enamasti koosneb täppisviljelus mitmest etapist: seire ehk vaatlus, analüüs ja rakendamine. Samas on arendamisel ka tehnoloolised harimisvõtted, mis võimaldavad kogu protsessi teostada ühe masinaga.

### Seiresüsteemid, fotod

Peamiselt saadakse andmeid taimede seisukorra kohta õhust droonidega, kuid kasutatakse ka satelliitide andmeid. Droonid ehk mehitamata õhusõidukid on varustatud multispektraalsete kaameratega, mis võimaldavad jäädvustada pildile lisaks silmaga nähtavale RGB valgusele ka NDVI valgust. See on oluline näitaja taime tervisliku seisundi määramiseks.

### Analüüs, andmekavad

Saadud pildid kombineeritakse ülekattega kokku suuremaks panoraamiks ning seejärel saab kogu põllu seisundi üles laadida sobivasse andmebaasi. Seejärel toimub analüüs, mille käigus selgitatakse välja põllul kohad mis vajavad enam väetist või kus on taimehaiguste ja -kahjurite levik suurem. Need andmed saab lisaks kombineerida ka maa-ameti mullakaardiga.

### Rakendamine ehk aplikatsioon

Põllukaardi andmed kantakse traktori arvutisüsteemi ja selle kaudu juhitakse traktori taga asuva agregaadi väetus-, külvi- ja pritsenorme. Õige aplikatsiooni korral on tulemuseks ühtlane ja hea kvaliteediga saak kogu põllu piires.

Viited
------

1. ↑   Tsouros, D. C. Bibi, S. & Sarigiannidis, P. G. (2019). A review on UAV-based applications for precision agriculture. *Information*, *10*(11), 349.
2. 1 2 3  "Digital agriculture: helping to feed a growing world" (PDF). *Performance*. Veebruar 2017. Vaadatud 02.05.2022.
3. 1 2 3 4   Suvinisu väetamine olenevalt mullainfost. 2012. Kutti, Jaan.
Geryon ja Orthos
Herakles võitleb Geryoniga
Herakles võitleb Geryoniga
Kachrylioni ja Euphroniose vaas
**Geryon** ehk **Geryoneus** oli vanakreeka mütoloogias kolmepäine hiiglane, Chrysaori ja Kallirrhoe poeg. Mõne allika järgi oli tal ka kolm keha, ent jalgu ainult kaks. Käte arvuks nimetatakse kolm kuni kuus. Kuue käe versioonis kasutas ta võitluses kolme oda ja kolme kilpi. Antiiksed vaasimaalijad kujutasid teda harilikult kuue, vahel nelja jalaga.

Geryon elas maailma lääneserval Erytheia saarel. Hesiodose sõnul nimetati selle nimega tänapäeva Cádizi. Antiikajal nimetati seda kanti Andaluusia rannikul Tartessoseks. Giovanni Boccaccio sõnul võttis Geryon külalisi lahkelt vastu, uinutas nende valvsuse ja seejärel tappis nad. Sellise reeturliku käitumise tõttu paigutas Dante Alighieri "Jumalikus komöödias" Geryoni põrgu 8. ringi valvama.

Geryonil oli kahepäine koer Orthos, Kerberose vend, ja veisekari, mida valvas Arese poeg Eurytion. Veiste röövimine oli Heraklese 10. vägitöö.

Teel Geryoni juurde jõudis Herakles Vahemere lõppu ning püstitas sinna Heraklese sambad ehk Gibraltari ja Ceuta. Herakles surmas algul koera, siis karjuse ja lõpuks veiste omaniku, esimesed oma oliivipuust nuiaga, kolmanda Lerna hüdra veres mürgitatud noolega. Geryoni hauale kasvasid kaks puud, mänd ja piinia, mis jooksid vaigu asemel verd.

Karjaajamise ajal saatis Hera parmud karja piinama, nii et need laiali jooksid ja Heraklesel kulus terve aasta nende kokkukogumiseks. Herakles vedas veised Mükeenesse, kus nad ohverdati Herale.

Rooma mütoloogias ajas Herakles karja Kreekasse tagasi läbi Itaalia. Roomas Aventinuse mäel varastas Cacus osa karjast ära. Ta kasutas Hermese leiutatud meetodit, nimelt võttis ta veistelt sõrad ära ja pani teistpidi alla, et keegi ei oskaks jälgipidi neile järele tulla. Ühe versiooni järgi sattus Herakles oma järelejäänud karjaga juhuslikult lähedusest mööduma, veised haistsid teineteist ja hakkasid ammudes kutsuma. Teise järgi teatas Cacuse õde Caca Heraklesele, kus tema vend end koos varastatud loomadega peidab. Herakles lõi Cacuse maha, sai loomad tagasi ja jätkas teekonda. Roomlased väitsid, et Herakles rajas altari kohale, kus asub nende karjaturg Forum Boarium. Sel põhjusel austati Heraklest ka Roomas kultuslikult.

Olümpias ja Teebas oli Geryoni pühamu ning Paduas oli Geryoni oraakel.

Kõige põhjalikumalt on Heraklese 10. kangelasteo kirja pannud 6. sajandil eKr elanud poeet Stesichoros. Teose pealkiri on "Geryoni laul" (*Geryoneis*) ja see on osaliselt säilinud.

Geryon kunstis
--------------

Pärast antiikaega pole Geryon olnud kunstnike seas populaarne teema, kuid antiikajal küll. Säilinud on hulgaliselt Geryoni kujutavaid vaase. Need on üldjuhul loodud pärast Stesichorose "Geryoni laulu" kirjutamist, mis näitab, et see pidi Kreekas üldtuntud ja mõjukas teos olema.

Müncheni Riiklikus Antiigimuuseumis on pottsepp Kachrylioni ja vaasimaalija Euphroniose punasefiguuriline jooginõu (*kylix*) aastatest umbes 510–500 eKr, millel on kujutatud Heraklest Geryoniga võitlemas, kusjuures nende vahel on näha Orthose surnukeha.
**Välkmakse** (inglise keeles *instant payment*) on Euroopa makse, mis jõuab saajani viivituseta ning mille saaja pank on liitunud üleeuroopalise SEPA välkmaksete süsteemiga.

Välkmaksesüsteem
----------------

Välkmakse võtab aega kuni 5 sekundit, seda saab teha pankade vahel ööpäev läbi ja aasta ringi. Välkmakset on võimalik teha kuni summas 100 000 eurot. 

Välkmaksed toimivad reaalajas läbi üleeuroopalise SEPA välkmaksesüsteemi RT1 (ingl *real time*). RT1 on erasektori rahastatav süsteem, mis sai alguse 2017. aasta novembris. Süsteemi omab ja haldab üleeuroopaline pankade omanduses olev ettevõte EBA Clearing, kes pakub jaemaksetaristuid. 

Kiired välkmaksed on võimalikud, kuna tehingud tehakse SEPA reeglitele vastavalt ükshaaval. Kõik RT1 süsteemis tehtud SEPA välkmaksed on TARGET2 süsteemis tagatud keskpanga rahaga. Pangad peavad veenduma, et välkmaksete sujuvaks toimimiseks oleks TARGET2 süsteemis asuval RT1 tehnilisel kontol olemas piisav rahaline tagatis iga algatatava välkmakse katteks. Tehtud makseid ei ole võimalik tühistada ega tagasi võtta. 

Kõik makseteenusepakkujad, kes vastavad SEPA välkmaksete reeglitele, saavad kasutada RT1 süsteemi.

Välkmakse Eestis
----------------

Eesti Pank alustas välkmakselahenduste arendamisega 2018. aastal, mil otsustati Eesti maksekeskkonna foorumi all kokku kutsuda turuosaliste ekspertgrupp. 2019. aasta juunis töötati välja välkmakselahenduste tegevuskava. Sama aasta lõpus tehti Eestis esimest korda välkmakseid RT1 süsteemi vahendusel rohkem kui tavamakseid. Sellega oli Eesti üks esimesi Euroopa riike, kus välkmaksed kasutusele võeti ning kelle initsiatiivil uuenduslikke makselahendusi välja arendati. 

Süsteemi arendamisesse panustasid SEB, Swedbank ning LHV Pank. Lisaks on Eestis veel välkmaksesüsteemiga liitunud Citadele ning Coop Pank. Eestis tehakse välkmakseid umbes 70% ulatuses, samal ajal kui ülejäänud Euroopas on välkmaksete maht 10%.

Vaata ka
--------

* Eesti Pank
* Pangaülekanne

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti Pank (2019). "Välkmaksesüsteem RT1". Eesti Pank. Vaadatud 27. aprillil 2022.
2. ↑  Villu Känd (2020). "Eesti Panga 2019. aasta aruanne" (PDF). Eesti Pank. Vaadatud 27. aprillil 2022.
3. ↑  BNS (8. detsember 2021). "Ööl vastu reedet ei liigu pankadevahelised välkmaksed". Postimees. Vaadatud 27. aprillil 2022.

Välislingid
-----------

* Teave välkmaksesüsteemi kohta Eesti Panga kodulehel
* EBA Clearing koduleht
Lihvitud plasma
**Plasma** on kaltsedoni sibul- või määrdunudroheline erim. Selle peamine leiukoht on Zimbabwe, kus see on tuntud kui *mtorolite*, *mtorolide* ja *matorolite*. Rohelise värvuse annab mineraalile kroomi lisand. Värvuselt sarnaneb see krüsopraasiga, kuid viimasele annab värvuse nikkel. Plasmas võib leiduda ka musti kromiiditerasid.

Rooma ajal kasutati plasmat ehete ja pitserite tegemiseks. Seal kasutatud plasma päritolu on teadmata, kuigi Plinius Vanem kirjeldas, et see on pärilt Indiast, kus tegelikult ei ole teada plasma leiukohti. Arvatakse, et see võis pärineda hoopis Türgist, kus on plasma leiukohad.

Plasma kadus kasutusest II sajandil, kuid uuesti võeti see kasutusele 1950ndatel, kui Zimbabwes Mtoroshanga linna läheduses avastati uued leiukohad.

Viited
------

1. ↑  [Willing, M. J.; Stocklmayer, S.M (2003). "A new chrome chalcedony occurrence from Western Australia". Gems & Gemology 23: 265–279. "
2. ↑  Lule-Whipp, Cigdem (2006). "Chromium Chalcedony from Turkey and Its Possible Archeological Connections". Gems & Gemology: Proceedings of the 4th International Gemological Symposium & GIA Gemological Research Conference 42. p. 115
3. ↑  Thoresen, Lisbet. "Ancient Glyptic Art – Gem Engraving and Gem Carving". Retrieved 2009-01-13.
**Dataism**, *data-ism* või **andmereligioon** on posthumanistlik mõttemuster, mille kohaselt koosneb universum andmevoogudest ning nähtuste ja üksuse eksistentsi määrab panus andmetöötlusse.

Dataistide arvates lahendab andmevoog enamuse probleeme. Kuna üleilmne andmetöötlus muutub kõigeteadjaks ja kõikvõimsaks, saab süsteemis olemine kõige olulisemaks. 

"Kui kogesid midagi – jäädvusta. Kui jäädvustasid – laadi üles. Kui laadisid – jaga ka teistega." Steve Lohr väidab, et andmetöötlus on alles lapsekingadest väljunud ning areng ja küpsemine veel ees. Lohri arvates on dataism "arusaam või filosoofia sellest, kuidas otsuseid tulevikus hakatakse – ja vast ehk peakski – tegema." 

Termini "data-ism" pakkus välja Steve Lohri kolleeg New York Timesis, David Brooks.

Viited
------

1. ↑  Kaarel Tarand. Liberalismi lootuskiired. (vaadatud 7.01.2017)
2. ↑  Yuval Noah Harari on big data, Google and the end of free will. Financial Times, 26. august 2016 (vaadatud 7.01.2017)
3. ↑  Sarah E. Igo In ‘Data-ism’ Steve Lohr gives his take on how Big Data will shape our future. Washington Post, 20. märts, 2015. (vaadatud 7.01.2016)
4. ↑  Data-ism techopedia (vaadatud 7.01.2016)

Välislingid
-----------

* Datafication, dataism and dataveillance by prof. José van Dijck.
* Steve Lohr. Data-ism: The Revolution Transforming Decision Making, Consumer Behavior, and Almost Everything Else. ISBN 9780062226815, ISBN 10: 0062226819, Imprint: Harper Business
* Steve Lohr: "Data-ism" | Authors at Google
**Plasmavõnked** ehk **Langmuiri lained** (Ameerika füüsiku ja keemiku Irving Langmuiri järgi) on kiired muutused laengujaotuses, mis on tingitud elektronide võnkumisest kuloonilises väljas. Ühe elektroni väikene kõrvalekalle oma tasakaaluasendist elektriväljas kutsub esile ka fluktuatsioone ülejäänud elektronide paiknemises. Resultaadina hakkavad elektronid resonantsisagedusel võnkuma. Seda sagedust nimetatakse ka **plasmasageduseks** ja see avaldub kujul:

{\displaystyle \omega \_{p}={\sqrt {\frac {n\_{e}q^{2}}{m^{\*}\varepsilon \_{0}}}}} (rad/s),
kus

{\displaystyle n\_{e}} on elektronide kontsentratsioon
{\displaystyle q} on elementaarlaeng
{\displaystyle m} on elektroni mass
{\displaystyle \varepsilon \_{0}} on elektriline konstant
Asendanud konstantide vastavad väärtused avaldisse, saame:

{\displaystyle \omega \_{p}\approx {56,4{\sqrt {n\_{e}}}}} (rad/s).
Teades võnke- ja ringsageduse vahelist seost: {\displaystyle f=\omega /2\pi }, saab plasmasagedust väljendada ka järgnevalt:

{\displaystyle f\_{p}\approx 8,97{\sqrt {n\_{e}}}} (Hz).
Plasmasagedus sõltub ainult elektronide kontsentratsioonist ja on plasmat iseloomustav suurus. Elektronide võnkeperiood ehk plasmasagedus määrab ajavahemiku, mille jooksul elektron suudab reageerida elektromagnetvälja muutustele. Kuivõrd ioonide massid on mitu suurusjärku suuremad elektroni massist, siis ioonid praktiliselt ei liigu ja neid võib sellisel puhul paigalseisvateks lugeda. Juhul, kui välise elektromagnetlaine sagedus {\displaystyle \omega >\omega \_{p}}, siis elektriväli ei mõjuta plasma elektrone ning väline laine läbib plasma. Kui aga {\displaystyle \omega <\omega \_{p}}, siis võib selline laine tungida plasmasse maksimaalselt sügavuseni, mis on võrdne Debye raadiusega.
**Darío Ismael Benedetto** (sündinud 17. mail 1990 Berazateguis) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründajana Argentina kõrgliiga klubis Boca Juniors.

Ta alustas klubikarjääri 2008. aastal Argentina kõrgliiga klubis Arsenal de Sarandí.

2013. aasta suvel liitus ta Mehhiko kõrgliiga klubiga Tijuana. Hooajal 2013–14 lõi ta Mehhiko kõrgliigas 12 väravat. 2014. aasta detsembris sõlmis ta nelja aasta pikkuse lepingu teise Mehhiko kõrgliiga klubiga Club América. Hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 tuli ta klubiga CONCACAF-i Meistrite Liiga võitjaks. CONCACAF-i Meistrite Liiga hooajal 2014–15 lõi ta kokku seitse väravat, millest neli poolfinaalis Costa Rica klubi Herediano ja kolm finaalmängus Kanada klubi Montreal Impacti vastu, ning ta valiti kogu hooaja parimaks mängijaks.

2016. aasta juunis liitus ta Argentina kõrgliiga klubiga Boca Juniors. Hooajal 2016–17 lõi ta Argentina kõrgliigas 21 väravat, millega oli hooaja suurim väravakütt, ning aitas Boca Juniorsi 32. Argentina meistritiitlini. 2017. aastal valiti ta Argentina koduliiga parimaks mängijaks.

2019. aasta augustis sõlmis Benedetto nelja-aastase lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Marseille Olympique. Üleminekusumma oli 14 miljonit eurot. Tema edukaim hooaeg Prantsusmaa kõrgliigas oli 2019–20, mil ta lõi 11 väravat. Hooajal 2021–22 oli ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Elche.

2022. aasta jaanuaris naasis ta Boca Juniorsi.

Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Benedetto 5. septembril 2017 MM-i valikmängus Venezuela vastu.

Saavutused
----------

América
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2014–15, 2015–16

Boca Juniors
* Argentina Primera División: 2016–17, 2017–18
* Supercopa Argentina: 2018

### Isiklikud

* CONCACAF-i Meistrite Liiga kuldne pall: 2014–15
* CONCACAF-i Meistrite Liiga suurim väravakütt: 2014–15
* Argentina aasta parim jalgpallur: 2017

Viited
------

1. ↑  "Darío Benedetto deja al América para jugar con Boca Juniors". univision.com. Vaadatud 9.12.2018
Maailma üks kuulsamaid tänavakorvpalliväljakuid Venice Beachil (California, USA)
**Tänavakorvpall** on tavalise korvpalli veidi muudetud variant, mida mängitakse tavaliselt kas väliskorvpalliväljakutel või (gümnaasiumide) spordisaalides. Tavaliselt on tänavakorvpallis kasutusel üks korv, kuid vahel ka kaks.

Reeglid
-------

Tänavakorvpalli reeglid on enamasti samad nagu tavalisel korvpallil. Kuid tänavakorvpallis on rohkem trikitamist ja üks-ühele mängimist. Palliga mängija teeb tavaliselt enne viset trikke ja alles siis viskab või paneb pealt palli korvi. Tänavakorvpallis on sagedased nähtused imelised pealtpanekud, *alley - oop*'id ja mängu ajal vastaseid närvi ajavad mõttetud sõnad ja laused.

3on3 tänavakorvpalli on mängitakse tavaliselt kas 10 või 12 punktini (või 10/12 minutit), kahepunktivise võrdub seal ühe punktiga, kolmese joone tagant vise kahe punktiga.

Võistlused Eestis
-----------------

Tänavakorvpall Keilas
Eestis mängitakse tänavakorvpalli 1993. aastast, üleriigilist 3on3 tänavakorvpalli Eesti meistrivõistluste sarja korraldatakse 2006. aastast. Eesti meistrivõistluste arvestus käib üheksas võistlusklassis. 2006/2007. aasta edukaim võistkond oli Deckol Ehitus (Silver Kuuba, Merlis Niklus, Indrek Poom, Teet Marran), kes on kahel aastal tulnud meistriks nii amatööride kui ka eliitsarjas.

Üheks kõige suuremaks tänavakorvpalli toetajaks on bränd AND1.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tänavakorvpall** |

* 3on3 Tänavakorvpalli Eesti meistrivõistlused
* Streetball.ee
* AND1 Tänavakorvpalli mäng
* Inglismaa tänavakorvpall
* 3on3 tänavakorvpalli mängureeglid
**Väljenduslaad** (ladina keeles *ductus*) on retoorikas ja keeles kõnelemise või kirjutamise iseloomulike omaduste kogum. Ka muusikas võib rääkida väljenduslaadist kui heliteose või esituse iseloomulike omaduste kogumist.

Väljenduslaad kujundab teatud isikupärase stiili, mille elementide hulka võib kuuluda näiteks sõnade valik, lauseehitus, dialekti kasutamine või selle puudumine. Kõnelemisel lisaks veel intonatsioon ja prosoodia.

Väljenduslaadi järgi on võimalik inimesi identifitseerida. Näiteks pommipanija Theodore Kaczynski (Unabomber) identifitseeriti kirjaliku väljenduslaadi põhjal tema pereliikmete poolt.

Kirjandus
---------

* Fritz Hermanns, Werner Holly (Hrsg.): *Linguistische Hermeneutik*. Theorie und Praxis des Verstehens und Interpretierens, Max Niemeyer Verlag, Tübingen 2007, ISBN 978-3-484-31272-2.
* Thomas Metten: *Kulturwissenschaftliche Linguistik*. De Gruyter Verlag, Berlin 2014, ISBN 978-3-11-033939-0.

Välislingid
-----------

* Sprachstil und Sprachvariation in sozialen Netzwerken
* Christa Dürscheid: Medienkommunikation im Kontinuum von Mündlichkeit und Schriftlichkeit.
Darwini ärikeskus
**Darwin** on Austraalia Põhjaterritooriumi pealinn. 

Elanikke on 2019. aasta seisuga 147 255 ning seal elab enamik hõredalt asustatud Põhjaterritooriumi elanikest. Darwin on Austraaalia kõige põhjapoolsem osariigi pealinn. Linn asub Timori mere ääres ja selle pindala on 112 km². Darwini asukoht Kagu-Aasia läheduses, muudab linna oluliseks ühenduslüliks Austraalia ja näiteks Indoneesia ja Ida-Timori vahel.

Darwinis on troopiline kliima koos kuiva ja märja aastaajaga. Märg aastaaeg algab tavaliselt novembri lõpus või detsembri alguses ning sellega kaasnevad mussoonvihmad, äikesetormid ja troopilised tsüklonid. Kuival aastaajal on tavaliselt päikeselised päevad ning õhuniiskus on kuni 30%.

Darwini piirkond on Larrakia hõimu esivanemate kodu. 9. septembril 1839 seilas HMS Beagle piirkonda kaardistades tänapäeva Darwini sadamasse. John Clements Wickham nimetas piirkonna Port Darwiniks, et avaldada austust Charles Darwinile, kes oli osalenud nende eelmisel reisil. 1869. aastal sai asundusest Palmerstoni linn, mis nimetati 1911. aastal ümber Darwiniks. Linna on ajaloo jooksul neli korda peaaegu täielikult üles ehitatud. 1897. ja 1937. aastal tabas linna tsüklon, Teise maailmasõja ajal korraldasid jaapanlased linnale mitmeid õhurünnakuid ning 1974. aastal tabas linna tsüklon Tracy.

Viited
------

1. ↑  Australian Statistical Geography Standard 2021, vaadatud 24.04.2023.
2. ↑  "Population characteristics". *Department of Treasury and Finance*. Vaadatud 19. juuli 2022.
3. ↑  "A brief history of Darwin". *Darwin City Council*. Originaali arhiivikoopia seisuga 28. märts 2009. Vaadatud 19. juuli 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: robot: algne URL-i olek teadmata (link)
**Ilse Leetaru** (sündinud **Kõpper**; 27. oktoober 1915 Tallinn – 9. detsember 2006 New York) oli eesti graafik ja kunstikoguja.

Elulugu
-------

Ilse Leetaru sündis Tallinnas. 

Ta õppis Tallinna Kaarli Koguduse Eragümnaasiumis, kus sel ajal oli joonistusõpetajaks Kristjan Raud. Selle lõpetamise järel asus ta 1933. aastal õppima klaveri eriala Artur Lemba klaveriklassis Tallinna Konservatooriumis. Õpingud katkesid 1936. aastal pärast abiellumist *dr. med.* Edmund Leetaruga. 

Suure põgenemise laine viis ta 1944. aastal Saksamaale. Sealt 1949. aastal USA-sse emigreerunud Leetaru sai kunstiõpinguid alustada võrdlemisi hilja. Ta õppis episoodiliselt Müncheni moekoolis 1948–1949 ning juba USA-s elades asus 1959. aastal õppima New York School of Visual Artsis, lõpetades selle 1963. aastal. 1966. aastal täiendas Leetaru end Pariisis, Académie de la Grande Chaumière's. 

Leetaru isikunäitused toimusid New Yorgi Eesti Majas 1975. 1979. 1982. ja 2001. Tartu Kunstimuuseumis 1990. ja 2004. Tallinnas Adamson-Ericu muuseumis 1991. Saksa Kultuuri Instituudis 1996. ja Kastellaanimaja galeriis 1998. aastal. 2015. aastal toimus Haus galeriis Leetaru 100. sünniaastapäeva mälestusnäitus. 
Ilse Leetaru graafikat eksponeeriti arvukatel välisnäitustel ning tema kunst pälvis rahvusvahelisi auhindu[*viide?*]. Ilse Leetaru oli Eesti Kultuurifondi Ameerika Ühendriikides juhatuse liige ja USA Rahvusliku Naiskunstnike Assotsiatsiooni (*National Association of Women Artists*) liige, kuuludes aastaid selle žüriisse.

Perekond Leetaru kunstikogu
---------------------------

1930. aastatel sai alguse Leetaru perekonna kunstikogu, kuhu kuulusid Eduard Wiiralti, Kaarel Liimandi, Konrad Mäe, Johannes Greenbergi, Erik Haameri, Herman Talviku, Kuno Veeberi jpt. suurepärased teosed. Leetarul õnnestus paguluses suurtes joontes säilitada oma kunstikogu, mida ta täiendas varase eesti eksiilkunstiga. Osa Eestisse jäänud kunstiteostest leidis püsiva koha Tartu Kunstimuuseumis, 2003. aastal kinkis Ilse Leetaru aga ka oma New Yorgis säilitatud eesti kunsti klassika Eestisse, jagades selle Eesti Kunstimuuseumi ja Tartu Kunstimuuseumi vahel.

Viited
------

1. 1 2  Ilse Leetaru 27. X 1915 – 9. XII 2006

Välislingid
-----------

* Ilse Leetaru TLÜAR väliseesti isikute andmebaasis
* Ilse Leetaru looming EKM Digikogus
See artikkel See artikkel räägib tähest.  Kirjastuse kohta vaata artiklit Algol (kirjastus).  Programmeerimiskeele kohta vaata artiklit ALGOL.  

---

Perseuse tähtkuju (Algol keskkohast all paremal)
**Algol** ehk *β Persei* (lühend *β Per*) on Perseuse tähtkuju heleduselt teine, sinakasvalge täht. Algol on 92,8 valgusaasta kaugusel Päikesest.

Algol on kolmest tähest (Aa1, Aa2, Ab) koosnev tähesüsteem, mille kogumass on 5,8 päikese massi. Algol on muutliku heledusega täht. Tavaliselt on ta näiv heledus 2,1, kuid iga 3,4 kuni 2,86 päeva järel langeb heledus 10 tunniks 3,4-ni ja täht muutub punakaks kaaslase põhjustatud varjutuse tõttu.

Astroloogias on Algol üks pahaendelisemaid tähti. Ptolemaios nimetas seda Perseuse Gorgoks. Araabia keeles nimetati tähte 'deemoni peaks' (رأس الغول raʾs al-ghūl) ja keskaegsed väejuhid püüdsid tähtsaid lahinguid mitte alustada ajal, kui Algol oli nõrga valgusega.

Viited
------

1. ↑  Ebertin, R. & Hoffman, G. Fixed Stars and their Interpretation, Verlag, 1971, p.24

Välislingid
-----------

*
**Territoriaalmeri** ehk **territoriaalveed** on mingi riigi või leppe järgi kindlaks määratud, rannaga rööbiti kulgev merevööndi riba, mis kuulub leppealusele rannariigile, see tähendab, et riigil on sellele veeterritooriumile suveräänne õigus.

Territoriaalmere suurus on 1982. aastal määratud ÜRO mereõiguse konventsiooni alusel 12 meremiili. Sellele vaatamata on mõned Aafrika ja Ladina-Ameerika riigid (peamiselt majanduslikel põhjustel) kehtestanud omavolilisi territoriaalmere piire, mille suurus on enamasti märksa suurem kui 12 meremiili. 

Välisriigi laevadel on territoriaalmerest rahumeelse läbisõidu õigus.

Eesti territoriaalmeri
----------------------

Eesti Vabariigi territoriaalmere ulatus oli kolm, alates 1. veebruarist 1938 a. neli meremiili. Tänapäeval on Eesti territoriaalmere ulatus 12 meremiili, nagu enamikul maailma riikidest. Soome lahes on see piiratud nii, et see ei ole keskjoonele lähemal kui kolm meremiili.

Vaata ka
--------

* Rahvusvahelised veed
* Siseveed
* Veeala

Viited
------

1. ↑  Veeteede seadus, RT 1938, 12, 96
2. ↑  Eesti Vabariigi ja Soome Vabariigi vaheline territoriaalmere laiust käsitlev kokkulepe, 03.12.2008

* territoriaalveed, ESTERM
* territoriaalmeri, ESTERM
**Feld am See** (sloveeni: *Obernšec*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas.

See asub Nocki mägede Gegendi orus Brennsee (või *Feldsee*) kaldal, Mirnocki massiivi (edelas, 2110 m) ja Wöllaner Nocki (kirdes, 2145 m) vahel. Vallaosa on Rauth, vanim asula piirkonnas.

Ajalugu
-------

Protestantlik kirik
Varjuline *Gegend* asustati alles kõrgkeskajal, kui u. 1300. aastal oli selle päikseline põhjakülg raadatud ning 1308. aasta dokumendis on esmamainitud oru nime. Kui Kärnteni Ortenburgi krahvide valduses olid suured mõisad, oli küla nimega *Rauth* (saksa: *Roden*, väljajuuritud) pikka aega olulisim asula kogu piirkonnas.

Feld am See asula ise tekkis protestantliku kihelkonnakiriku ehitamisega 1787. aastal. Kauge Gegendi org oli pikka aega olnud krüptoprotestantismi keskus, kuni 1781. aastal keiser Joseph II poolt välja antud Sallivuspatent vastureformatsiooni tagakiusamised lõpetas. 

Brennsee järv sai nime kohaliku kõrtsi ja piiritusetehase (*Brenn*) järgi, mis asutati 1632. aastal. Tänapäevane vald loodi 1850. aastal; algkool asutati aasta hiljem. 19. sajandi lõpul algas järveümbruse suveturism. Aastatel 1973-1991 olid Feld am See ja Afritz am See üheks omavalitsuseks ühendatud.

Sõpruslinn
----------

* Wilhermsdorf, Saksamaa, aastast 1988

Vaatamisväärsused
-----------------

Peamised vaatamisväärsused:

* Protestantlik Feld am See kirik (ehitatud 1787. aastal)
* Katoliiklik Feld am See kirik (ehitatud 1960. aastal)
* Alpide looduspark Feld am See - hirvepark ja muuseum
* Mirnockriese - legendaarse hiiglase kivikuju

Külastamist väärt kohad:

* Brennsee - üks kahest suplusjärvest
* Afritzer See - teine suplusjärv
* Feldpannalm - maaliline mägikarjamaa

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Villachi maaringkonna vallad

* Afritz am See
* Arnoldstein
* Arriach
* Bad Bleiberg
* Feistritz an der Gail
* Feld am See
* Ferndorf
* Finkenstein am Faaker See
* Fresach
* Hohenthurn
* Nötsch im Gailtal
* Paternion
* Rosegg
* Sankt Jakob im Rosental
* Stockenboi
* Treffen am Ossiacher See
* Velden am Wörther See
* Weißenstein
* Wernberg
**Ülo-Kaunileid Parbus** (8. mai 1928 Tartu – 29. juuni 2013) oli eesti keeleteadlane ja koduloolane.

Elulugu
-------

Ülo-Kaunileid Parbus oli politseiniku poeg.

Lõpetas 1952 Tartu Kaugõppekeskkooli, 1962 TÜ eesti filoloogia osakonna, 1964–66 TÜ aspirant. Oli 1961–64 Tartu 1. keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1966–69 TÜ eesti keele kateedri õpetaja, ühtlasi 1968–69 ajaloo-keeleteaduskonna kaugõppeprodekaan, 1969–72 Oulu Ülikooli eesti keele lektor, 1976–88 Tartu Keeltekooli soome keele õpetaja, 1988–91 Rahvarinde Eesti Kultuurikeskuse juhataja. Õpetanud tänapäeva eesti keelt, eesti dialektoloogiat, praktilist eesti keelt, juhendanud murdepraktikat. Avaldanud ligemale 200 keeletundi venekeelsetes ajalehtedes.

Teadustöö
---------

Töid eesti dialektoloogiast ja õigekeelsusest, hiljem ka genealoogilisi ja koduloolisi uurimusi.

Teoseid
-------

* Anseküla murrakust. // Eesti keele ringi töid. TRÜ eesti keele kateeder. Tartu, 1964
* Kirjakeelest, siirdekeelest ja murdekeelest. // Emakeele Seltsi aastaraamat 12 (1966)
* Kui eksamitööks oleks etteütlus. // Keel ja Kirjandus (1967) 2
* Mitu ö-d on saarte murdes? // Keel ja Kirjandus (1967) 7
* Mõtteid eesti murdeuurimise suundadest. // Keel ja Kirjandus (1968) 6
* Karja mõisa talupojad 1795–1858. Tartu, 2004, 2. trükk 2005
* Leisi mõisa talupojad 1795–1858. Tartu, 2005
* Karja kirikumõisa, Aru mõisa ja Triigi mõisa talupojad 1795–1858. Tartu, 2006

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 235.
* Olev Remsu. Ülo Parbus, Linda Eringson ja Boriss London. Mälestuskilde ülikooliajast, Looming 2021/1.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**"Terraria"** on *indie*-stiilis *sandbox*-tüüpi videomäng, mis sisaldab nii seiklus- kui ka põnevusmängule omaseid elemente. Mängu arendajaks on iseseisev mängufirma Re-Logic. "Terraria" on saadaval arvutimänguna operatsioonisüsteemile Microsoft Windows, mängukonsoolidele Xbox 360 ja PlayStation 4 ning mobiilseadmete operatsioonisüsteemidele Android ja iOS. "Terraria" võimaldab mängijal uurida, avastada, meisterdada, ehitada ja võidelda erinevate koletistega juhuslikult genereeritud 2D-maailmas.

Algselt Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemidele mõeldud mäng tuli välja 16. mail 2011. Hinnanguliselt müüdi mängu esimese päeva jooksul kokku 50 000 eksemplari ning juba sama päeva lõpuks mängis seda võrgus 17 000 inimest. Kokku müüdi nädala jooksul maha 200 000 eksemplari, mis tegi Steam'is "Terrariast" nädala ostetuima mängu, olles ees isegi sellistest mängudest nagu "The Witcher 2" ja "Portal 2". "Terraria" püsis tabeli tipus kuus päeva ja seda on 2017. aasta veebruari seisuga müüdud kokku 20 000 000 eksemplari.

Mäng väljastati Playstation Networki ja Xbox Live Arcade'i konsoolidele 2013. aasta märtsis (v.a Euroopas ja Austraalias), sisaldades ainult nendele platvormidele omaseid eksklusiivseid mängulisasid. 15. mail 2013 tuli mäng välja Playstation 3 peal ka Euroopas ja Austraalias. Märtsis 2013 teatati, et suvel lastakse "Terraria" välja ka Playstation Vita jaoks. Sama aasta 29. augustil tuli "Terraria" müüki iOS-iga telefonide ja tahvelarvutite jaoks, mille arendajaks on Hollandi mängufirma Codeglue.

Välislingid
-----------

* 
*
**Algkeeleks** nimetatakse võrdlev-ajaloolises keeleteaduses vähemalt kahe reaalselt teada oleva omavahel suguluses oleva keele rekonstrueeritud hüpoteetilist esivanemat.

Algkeeli rekonstrueeritakse praeguste keelekujude ühis- ja erijoonte põhjal, näiteks rekonstrueeritud läänemeresoome algkeel põhineb läänemeresoome keelte ja murrete jäädvustustel. Rekonstrueeritud algkeele ja kunagise tegeliku varasema keelekuju olemusliku erinevuse tõttu on vene keeleteaduses eristatud rekonstrueeritud algkeelest (vene keeles *prajazõk*) eraldi mõistena aluskeelt (vene keeles *jazõk-osnova*), mis tähistab praeguste keelte mingil kindlal ajal või kindlas kohas räägitud reaalset eellaskeelt. Esimene rekonstrueeritud algkeel oli indoeuroopa algkeel, seejärel Altai ja Uurali. Hästi rekonstrueeritud algkeel on variatsioonivaba, ilma murdeerinevusteta, samas kui elav keel on tohutult varieeruv, liigendudes murreteks ja idiolektideks.

Algkeele kui keeleteadusliku rekonstruktsiooni määratluse ja omaduste tõttu on Tiit-Rein Viitso hinnangul üldjuhul ebakorrektne püüda algkeelt dateerida. Kui mitme keele ühise eellaskeele olemasolu kohta on kirjalikke viiteid, on rekonstrueeritud algkeele samastamine reaalsete keelte tegeliku eelkäijaga Viitso hinnangul küsitav. Võrdlev-ajaloolise keeleteaduse vahenditega rekonstrueeritud algkeele vastavus varasemale keelekujule võib mõnes osas olla väga suur, kuid mida erinevamad on algkeele rekonstrueerimiseks kasutatud keeled või murded, seda ebaühtlasemad on rekonstrueeritud algkeele eri osad ajaliselt.

Rekonstrueerimine
-----------------

Algkeeli rekonstrueeritakse võrdlev-ajaloolise meetodi abil. Selleks võrdleb teadlane eri keelte samatähenduslikke sõnu ja püüab nende põhjal rekonstrueerida algkeele sõnu nii, et oleks võimalik seletada, kuidas ühest või teistest algkeele vormist on keelemuutuste tagajärjel kujunenud tänapäeva keelte vastavad sõnad. Näiteks idaeuroopa algkeele rekonstrueerimisel võrreldi vanakreeka, ladina, saksa ja inglise keelt muistste sanskritikeelsete tekstidega. Kreeka ja ladina keeles lõpeb sõna *s*-ga ka inglise sanskriti keeles *d*(*t*)-häälikuga, siis leiti, et algkeeles olid sõna lõpus mõlemad häälikud, kuid ühes harus kadus *d* ja teises *s*. Sõna keskel oli algkeeles ilmselt pikk *o*, sest sellest häälikust on kõige kergem ette kujutada arenguid tänapäeva keeltesse. Niisugusel viisil ajas tahapoole liikudes jõutigi algkeele sõnakujuni.

Vaata ka
--------

* Keelkond
* Keelepuu
* Indoeuroopa algkeel
* Tütarkeel
* Germaani algkeel
* Võrdlev-ajalooline meetod
* Genealoogiline liigitus

Viited
------

1. ↑  Tiit-Rein Viitso. Keelesugulus ja soome-ugri keelepuu. Raamatus: Tiit-Rein Viitso. Liivi keel ja läänemeresoome keelemaastikud. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 29.
2. 1 2 3  Tiit-Rein Viitso. Keelesugulus ja soome-ugri keelepuu. Raamatus: Tiit-Rein Viitso. Liivi keel ja läänemeresoome keelemaastikud. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, lk 33.

3. Õpik "Keel ja ühiskond" M. Ehala, K. Habicht, P. Kehayov, A. Zabrodskaja
**Afanassi Jakovlevitš Uvarovski** (jakuudi keeles Афанасий Яковлевич Уваровскай; vene keeles Афанасий Яковлевич Уваровский; 1800 Žiganski uluss, Jakuudi oblast – 13. oktoober (vkj 2. oktoober) 1861 Jakutsk) oli erru lastud jakuudi väikeametnik, esimese jakuudikeelse kirjandusteose autor.

Afanassi Uvarovski isa oli vene rahvusest ispravnik, ema jakuuditar Jekaterina Jegorovna. Uvarovski alustas oma karjääri väikeametnikuna Jakuudi oblastivalitsuse kantseleis, kuid 1830. aastal ta vallandati riigiametist sidemete tõttu Jakuutiasse asumisele saadetud dekabristidega. Ta oli uurimise all kuni 1839. aastani.

Uvarovski "Meenutused"
----------------------

1939. aastal sõitis Uvarovski Peterburi, kus tutvus uurimisreisija ja teadlase Alexander Middendorffiga, kes aastatel 1842–1845 juhtis suurt uurimisretke Põhja-Siberisse ja Kaug-Itta, ning Middendorffi vahendusel keeleteadlase Otto von Böhtlingkiga, kes huvitus jakuudi keelest ja palus Uvarovskit endale keeleõpetajaks. 7 kuu jooksul jakuudi keele omandanud Böhtlingk palus Uvarovskit kirja panna omapoolsed meenutused Jakuutiast ja mõned folkloori näited. Uvarovski täitis selle palve.

Uvarovski kirjapandu avaldati esmakordselt 1848. aastal ilmunud Middendorffi Siberi ekspeditsiooni käsitlevas saksakeelses raamatus. Uvarovski meenutused olid raamatus esitatud jakuudi ja saksa keeles (vene keeles avaldati Middendorffi "Путешествие на север и восток Сибири" 1860. aastal, kuid Uvarovski tekst sellesse ei kaasatud).

Ka Böhtlingk lülitas Uvarovski meenutused 1851. aastal Peterburis ilmunud oma raamatu – jakuudi keelt käsitleva monograafia "Über die Sprache der Jakuten. Grammatik" koosseisu. 1861. aastal ilmus Pariisis ühes reisiajakirjas prantsuse keelde tõlgituna üks lõik Uvarovski meenutustest pealkirja all "Reis jakuutide maale".

Vene keelde tõlgituna avaldati Uvarovski meenutused ("Воспоминания") alles 1990. aastal ilmunud Böhtlingki monograafia "Über die Sprache der Jakuten. Grammatik" venekeelse väljaande "О языке якутов" koosseisus.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Афанасий Яковлевич Уваровский. newrgun.narod.ru
2. ↑  Миддендорф, Александр Федорович. irkipedia.ru
**Ülle Udam** (neiupõlves **Ülle Nurk**; 13. juuni 1943 – 27. juuli 2016) oli eesti filoloog ja tõlkija; tõlkinud muuhulgas jaapani keelest.

Haridus
-------

Ta alustas kooliteed Pärnus ja jätkas seda Tallinna 7. keskkoolis.

Ta õppis 1961–1967 Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise ja prantsuse filoloogiat, fakultatiivselt ka jaapani, rootsi ja itaalia keelt. Aastail 1969–1971 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli Idakeelte Instituudis stažöör jaapani keele alal. Tutvus seal Haljand Udamiga, keda sidus huvi idamaade vastu.

Töökäik
-------

Ülle Udam on töötanud keeleõpetajana (1979–1986 prantsuse keele õpetaja Tallinna 1. Keskkoolis), bibliograafina ja tõlkijana. Aastatel 1998–2003 töötas Jaapani suursaatkonnas Tallinnas. Aastast 2003 oli ta vabakutseline tõlkija.

Isiklikku
---------

1970. aastast oli ta abielus orientalist Haljand Udamiga.

Viited
------

1. ↑  Postimees, 2. august 2016, lk. 22 (surmakuulutused)
2. 1 2 3 4  In memoriam Ülle Udam 13. VI 1943 – 27. VII 2016. Looming 9, 2016, lk 1351.

Kirjandus
---------

* Pent Nurmekund – keeletark ja õpetaja. Koostanud Ott Kurs. Eesti Keele Sihtasutus 2014. Lk 403

Välislingid
-----------

* Eesti Kirjanike Liidu tõlkijate sektsioon. Ülle Udam 13. VI 1943 – 27. VII 2016 Sirp, 5. august 2016.
**Roheline haisulutikas** (*Palomena prasina*) on kilplutiklaste sugukonda kuuluv vaegmoondega putukaliik.

Roheline haisulutikas on laialt levinud terves Euroopas, väga sage ka Eestis. Lutikas toitub taimemahlast; ta võib elada nii puudel, põõsastel kui ka rohttaimedel.

Roheline haisulutikas on 10...15 mm pikkune tugev ning kolmnurkse kilbiga kaetud laia ja lapiku kehaga putukas. Lutika valmiku selg on üleni roheline, üksnes kattetiibade kilejad tipud on mustjaspruunid. Selja rohelisel pinnal on väikesed mustad täpid. Alumine külg on oranž. 

Lutika tundlad koosnevad pikkadest lülidest. Jäsemed on helerohelised. Lutikal on keha alla suunatud lüliline iminokk, mille sees paiknevad pisteharjased. Need surub ta mahla imemiseks taime kudedesse.

Lutika rindmikus paiknevad külgedele avanevad vinanäärmed, millest ta eritab enesekaitseks ebameeldiva haisuga vedelikku. 

Roheline haisulutikas muneb oma munad mitmekaupa lehtede pinnale.

Rohelise haisulutika valmik on Eestis levinud kogu suve ja varasügise jooksul.

Rohelise haisulutika nümf eri arengustaadiumites
------------------------------------------------

* 
* 
* 
*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Roheline haisulutikas** |

* Roheline haisulutikas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Doktorikraad** on kõrgeim teaduskraad paljudes riikides, sealhulgas Eestis.

Sellele võivad eelneda litsentsiaat (näiteks Rootsis), magister, bakalaureus.

Sõltumatult teadusharust on tihti kasutusel doktorikraadi nimetusena **filosoofiadoktor**, lühendina **PhD**.

Mõnes riigis (näiteks Saksamaal) võib doktorikraadile järgneda habilitatsioon.

Doktorikraadi andmise õigus on peamiselt tunnustatud ülikoolidel. Doktorikraadi saamiseks peab tavaliselt selle taotlejal olema sellest madalama astmega teaduskraad (tavaliselt magistrikraad). Doktorikraadi saamisele eelneb doktorantuur, mis võib kesta kuni 3 aastat, paljudes maades aga ka kauem. Doktorantuuri käigus kirjutab doktorant (doktorikraadi taotleja) vajalikud teadustööd (avaldab teadusartikleid, valmistab ette doktoriväitekirja), sooritab vastavad eksamid jmt. Doktorantuur lõpeb doktoriväitekirja kaitsmisega vastava ülikooli teadusnõukogu ees. 

Doktorikraad pärineb keskaegsetest ülikoolidest (*doctor* – ladina keeles "õpetaja"). Eri maades ja mõnikord ka eri ülikoolides või koguni erialati esitatakse doktorikraadi saamisel erinevaid nõudmisi. Tavaliselt annab doktorikraad õiguse kandideerida ülikoolides õppejõu kohale – näiteks peab Eestis bakalaureuseõppe õppejõududest 50% olema doktorikraad. Mõnel maal võivad professeerumisel lisanduda eritingimused nagu näiteks habilitatsioon.

Eestis on doktorikraadi nimetus enamikul erialadel "filosoofiadoktor" (*dr. phil.* inglispärane lühend PhD.), millele lisatakse sulgudes täidetud õppekava nimetus või kitsam õppekavajärgne spetsialiseerumine. Eraldi kraadinimetused on teoloogiadoktor (ladina lühend *dr. theol.*) ja õigusteaduste doktor (*dr. jur.*). Paljudes maades on kasutusel kraadid nagu meditsiinidoktor (*dr. med.*), majandusteaduste doktor (*dr. rer. oec.*) jne.

Doktorikraadile vastavaks loetakse Eestis ka NSV Liidu haridussüsteemis omandatud kvalifikatsioon, mida tõendab:

* kandidaadikraadi tõendav diplom *Κандидат наук* (teaduste kandidaat);
* doktorikraadi tõendav diplom *Доктор наук* (teaduste doktor).

Doktorikraad võib olla väga erineva kvaliteediga. Doktorikraade annavad ka teadus- ja õppeasutustena tunnustamata ülikoolid või müüvad vastavaid diplomeid tegelikult mitteeksisteerivad ülikoolid. Sellised nimetatakse ka diplomiveskiteks. Tarvidusel hindab doktoridiplomite sisu ja väärtust Eestis Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus (Eesti ENIC/NARIC).

Vaata ka
--------

* Doktor
* Doktorantuur
* Audoktor
* Arstikraad
* Juubelidoktor

Viited
------

1. ↑  "Eesti Vabariigi kvalifikatsioonide ja enne 20. augustit 1991. a antud endise NSV Liidu kvalifikatsioonide vastavus". *Elektrooniline Riigi Teataja*. 12.06.2005. § 6. Vaadatud 18.11.2008.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Doktorikraad** |

* Tartu ülikooli õppekorralduseeskiri
* Teadlased: milleks doktorikraad, kui teadlasi rakendada ei osata? ERR Novaator, 5. august 2017
Terra sigillata, Saksamaa, perioodist ca 1501–1700
***Terra sigillata*** nime kandsid teatud tüüpi ravimikuulikesed, mida valmistati kaoliinist või Armeenia boolusest ja tarvitati kuni 20. sajandini.

Ravimikuulikesed Vana-Kreekas
-----------------------------

Kaoliini absorbeeriv toime mürkainete suhtes oli tuntud juba antiikajal. Seda savimineraali leidus näiteks Egeuse meres paikneval Lemnose saarel, kus seda Lemnose mullaks nimetati. Seda segati kodukitse verega ja saadud segust vormiti väikesed kuulikesed, mis tembeldati kitsepead kujutava templiga. Neid ravimikuulikesi nimetati *sphragis aigos* ja hiljem ladinapäraselt *capra sigillum*.

Pärast seda, kui võim Vahemere piirkonnas läks muslimite kätte, muudeti selle universaalravimi kujundust ja kitsepea kujutis asendati poolkuuga.

Ravimikuulikesed Maltal
-----------------------

Maltal leidus samasugust savimulda, millest ravimikuule valmistati. 

Peale ristiusu vastuvõtmist hakati Maltal toodetud savikuule märkima mao kujutisega. See pidi osutama sellele, et apostel Paulus sai 61. aastal Maltal rästikult salvata, aga ei haigestunud.

Need ravimikuulikesed kandsid nime *terra sigillata* ja neid müüdi paljudes apteekides veel kuni 20. sajandini. Viimastel sajanditel ei tarvitatud neid küll enam universaalse vastumürgina, vaid mao liighappesuse vastu. Selle vastu ravipastillid arvatavasti ka aitasid, sest puhast alumiiniumsilikaati tarvitatakse samal otstarbel tihti veel tänapäevalgi.

Kuna ravimikuulikesi toodeti Maltal tunduvalt kauem kui Kreeka saartel, on ka nimi *Terra sigillata* laiemalt tuntud.

Vaata ka
--------

* Alkaloidid
* *Terra sigillata*
**Ternoise** [tɛʁnwaz] (hollandi *Ternaas*) on üks väikestest kriidiojadest, mis voolab Lõuna-Boulonnaisi platoolt ja Picardie'st Canche'i kaudu La Manche'i. Ternoise'i valgla asub Pas-de-Calais' departemangu lõunaosas. See on üks Seitsme oru turismipiirkonna jõgedest ja annab oma nime Ternoise'i piirkonnale.

Jõgi saab alguse Ligny-Saint-Flocheli juures ja möödub Saint-Pol-sur-Ternoise'ist, et suubuda Hesdini linna lähedal Huby-Saint-Leus Canche'i jõkke.

Linnad ja külad jõekaldal
-------------------------

Ternoise voolab läbi järgmiste paikade (kõik Pas-de-Calais' departemangus):

* Ligny-Saint-Flochel, Roëllecourt, Saint-Michel-sur-Ternoise, Saint-Pol-sur-Ternoise, Gauchin-Verloingt, Hernicourt, Wavrans-sur-Ternoise, Monchy-Cayeux, Anvin, Teneur, Érin, Tilly-Capelle, Blangy-sur-Ternoise, Blingel, Rollancourt, Auchy-lès-Hesdin, Le Parcq, Grigny ja Huby-Saint-Leu.

Lisajõed
--------

Faux ja Eps on ainsad peamised vooluveekogud, mis suubuvad Ternoise'i.

Hüdroloogiline teave
--------------------

Ternoise on väga ühtlane jõgi. Hooajalised vooluhulga kõikumised ei ole väga märgatavad, sarnaselt naabritele Canche'ile või Somme'ile. Suuremad veevoolud esinevad talve lõpul ja kevadel. Keskmised voolud varieeruvad vahemikus 3,44 m³/s septembris kuni 5,36 m³/s märtsis.

* Ternoise Hernicourt'i juuresTernoise Hernicourt'i juures
* Ternoise Auchy-lès-Hesdini juuresTernoise Auchy-lès-Hesdini juures
* Ternoise Anvini juuresTernoise Anvini juures
* Anvini juures, rohkem ülesvooluAnvini juures, rohkem ülesvoolu
**Algirdas Saudargas** (sündinud 17. aprill 1948) on Leedu poliitik.

Algirdas Saudargas lõpetas 1972. aastal biofüüsikuna Kaunase Meditsiiniinstituudi. 

1972–1977 oli ta Matemaatika ja Infotehnoloogia Instituudi teadur. 1977–1982 oli ta Leedu Põllumajanduse Akadeemias matemaatikaõppejõud. 1982–1990 töötas ta Kaunase Meditsiiniinstituudi teadurina. 1988–1990 oli ta Sąjūdise poliitilise komisjoni esimees. 1990. aastal valiti ta Leedu Ülemnõukogusse. Ta oli Leedu Kristlik-Demokraatliku Partei üks asutajatest ja aastatel 1995–1999 Kristlik-Demokraatliku Partei esimees. 1990–1992 oli ta Leedu välisminister. 1992–1996 oli ta Leedu Seimi liige. 1996–2000 oli ta teist korda Leedu välisminister.

2000–2004 oli ta Leedu Seimi liige. 2004–2008 oli ta Leedu suursaadik Püha Tooli juures.

2009–2019 oli ta Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulus Euroopa Rahvapartei fraktsiooni.

Viited
------

1. ↑  Algirdas Saudargas Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos Akto Dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signatarai
2. ↑  Algirdas Saudargas : 2000-2004 m. kadencijos Seimo narys Lietuvos Respublikos Seimas
3. ↑  Algirdas SAUDARGAS - MEP The EPP Group
4. ↑  Algirdas SAUDARGAS European Parliament
Rohekilt, mille täpsem nimetus on kloriitkilt
**Rohekilt** on roheka värvuse ja kildalise tekstuuriga moondekivim.

Enamasti on tegemist moondunud aluseliste kivimite ehk metabasiitidega, millele annavad rohelise värvi mineraalid kloriit, epidoot või aktinoliit.

Tüüpiliselt on nad tekkinud 8–50 km sügavusel maapõues temperatuuril 400–500 °C. Koostis sõltub nende lähtekivimiste koostisest. Põhiliselt tekivad nad basaldist, gabrost või teistest sarnastest kivimitest, mis sisaldavad naatriumirikkaid plagioklasse päevakivi, kloriiti, epidooti ja kvartsi.

Rohekildal on sageli mingil määral suunatud tekstuur. Seda põhjustavad tema koostises olevad mineraalid, eriti kloriit ja aktinoliit. Harilikult on nad jämedate teradega.

Basaldid, mis asuvad ookeani põhjas ookeani keskmäestiku lähedal on tavaliselt moondunud pisut rohekilda sarnasteks. Mitmesuguste arhaikumist pärit kraatonite rohekildavööd on moondunud rohekildafaatsiesteks. Need ürgsed kivimid on paljude maagilademete lähtekivimid.

Rohekilt on rohkem väligeoloogiline termin. Kui kivimit on uuritud täpsemalt, saab sellele anda ka täpsema nimetuse, näiteks kloriitkilt.

Vaata ka
--------

* Rohekivim
* Sinikilt