recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Latvenergo** on Läti energeetikaettevõte, mis müüb Eestis elektrienergiat kaubamärgi Elektrum (ka Elektrum Eesti) all.

Kontserni emaettevõte on Latvenergo AS, millele kuuluvad tütarettevõtted Latvijas elektriskie tīkli AS, Sadales tīkls AS (DSO), Latvenergo Kaubandus OÜ, LatvenergoPrekyba UAB ja Liepājas enerģija SIA. Latvenergo AS-ile kuulub ka osa ettevõtetest Nordic Energy Link AS (Eestis) ja Pirmais Slēgtais Pensiju Fonds AS. 2012. aasta oktoobri seisuga on Latvenergo AS-i juhatuse liikmed Āris Žīgurs (esimees), Uldis Bariss, Zane Kotāne, Arnis Kurgs ja Māris Kuņickis.

Latvenergo tegutseb elektrienergia vabaturul 1. juulist 2007 ning müüb elektrit nii Leetu kui ka Eestisse (alates kohaliku elektrituru avanemisest 1. jaanuaril 2013). Eestis alustas Latvenergo tegevust 2012. aasta septembris.

Läti suurima elektritootjana (2011. aastal 90% Lätis toodetud energiast) kasutab Latvenergo mitut liiki energiaallikaid. Ettevõttele kuuluvad Pļaviņasi, Riia, Ķegumsi ja Aiviekste hüdroelektrijaam, Ainaži tuulepark ja Ķegumsi katlamaja, gaasil töötavad koostootmisjaamad Riia TEC-1, Riia TEC-2 jt, samuti puidukütusel töötavad elektrijaamad.

2012. aasta seisuga on Elektrum Euroopas suuruselt teine keskkonnasäästliku elektri tootja. Elektrum toodab 67% elektrist taastuvatest allikatest.

Viited
------

1. ↑  "Elektrum avaldas oma pakettide hinnad" ERR, 11.10.2012 (vaadatud 22. oktoobril 2012)
2. ↑   "About Latvenergo Group"] Latvenergo kodulehel (vaadatud 22. oktoobril 2012)
3. ↑   "Corporate Governance"] Latvenergo kodulehel (vaadatud 22. oktoobril 2012)
4. ↑  "Areng ja laienemine"[*alaline kõdulink*] Elektrumi kodulehel (vaadatud 22. oktoobril 2012)
5. 1 2  "Elektri tootmine"[*alaline kõdulink*] Elektrumi kodulehel (vaadatud 22. oktoobril 2012)

Välislingid
-----------

* Latvenergo koduleht (läti, vene ja inglise keeles)
* Elektrumi koduleht
* Latvenergo ajalugu firma kodulehel (inglise keeles)
* "Elektrum avaldas oma pakettide hinnad" ERR, 11.10.2012
* "Elektrum: ainult kWh hinna võrdlemine ei anna õiget pilti" ERR, 18.10.2012
Juri Milner ja auhinnafondi kaasrahastaja Julia Milner (2011)
**Juri Milner** (vene keeles Юрий Борисович Мильнер *Juri Borissovitš Milner*; sündinud 11. novembril 1961 Moskvas) on juudi päritolu Venemaa ettevõtja, riskikapitalist ja metseen.

2012. aastal asutas ta iga-aastase füüsikaauhinna (Läbimurde auhind fundamentaalfüüsikas), mis rahaliselt väärtuselt on Nobeli auhinnast peaaegu kolm korda suurem.

Tema varanduse väärtus on ajakirja Forbes hinnangul miljard USA dollarit.

Haridus ja töö
--------------

Ta lõpetas 1985. aastal Moskva Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika erialal, seejärel töötas Moskvas NSV Liidu Teaduste Akadeemia  Lebedevi-nimelise füüsikainstituudi teoreetilise füüsika osakonnas Vitali Ginzburgi juhtimisel. Teadustöö kõrvalt tegeles arvutite müügiga. 

1990. aastal siirdus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus astus Pennsylvania Ülikooli Whartoni ärikooli.

Ta on asutanud mitu investeerimisfirmat.

Tunnustus
---------

* 2016 – ajakiri Time valis ta 2016. aasta 100 kõige mõjukama inimese hulka

Viited
------

1. 1 2  Vene ärimees asutas Nobeli preemiast suurema füüsikaauhinna. 1.08.2012. uudised.err.ee
**Kuktiškės** on alev Leedus Utena rajoonis, Kuktiškėse valla halduskeskus. Alev asub Utenast 12 kilomeetrit kagus Vyžinta jõe ääres. 

Kuktiškėses on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on kooli juures asuv koduloomuuseum, endine hobupostijaama hoone ja sealne aastal 1890 ehitatud katoliku kirik ja kirikuaias asuv aastal 1913 püstitatud puust rist. Alevist põhja pool asub Kuktiškėse linnamägi.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 315 (1866)
* 417 (1905)
* 481 (1923)
* 500 (1940)
* 343 (1959)
* 353 (1970)
 | * 315 (1978)
* 445 (1979)
* 485 (1985)
* 580 (1989)
* 485 (2001)
* 435 (2011)
 |

Nimi
----

Kuni XX sajandi alguseni kandis asula nime **Kukutiškėmis**. Rahvasuu kohaselt on alevile on nime andnud vaenukägu (leedu *kukutis*), ent tõenäolisemalt on tegemist hüdronüümiga ja alev on nime saanud seal voolavalt Kuksa ojalt.

Ajalugu
-------

Alevi juures asub Kuktiškėse linnamägi pindalaga 83x65 ja kõrgusega 18 meetrit. Linnamägi võeti kasutusele I aastatuhandel eKr, kasutusel oli see I aastatuhande lõpuni. Kultuurikihti seal ei ole.  Sellest kilomeeter lõuna pool asuvad Kuktiškėse muinaskalmed.

Asulat on kirjalikes allikates esimest korda mainitud aastal 1387, mil Jogaila sealsed maad Vilniuse piiskoppidele annetas. Aastal 1530 mainiti sealset karjamõisa. XVI sajandil moodustati aastani 1841 piiskoppidele kuulunud Kuktiškėse mõis. 1604 rajati asulasse esimene kirik. mis aga aastal 1889 maha põles. Järgmisel aastal ehitati selle asemele praegune kirikuhoone.

Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad, mõnda aega asus seal nende staap. Nõukogude perioodil oli asula kohaliku kolhoosi keskasulaks.

* KeskparkKeskpark
* KuktiškėsKuktiškės
* KoolimajaKoolimaja
* Kuktiškėse kirikKuktiškėse kirik
* Kiriku sisevaadeKiriku sisevaade

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas
2. ↑  Lietuvos TSR archeologijos atlasas, II Piliakalniai, Vilnius, Mintis, 1975 m. kd. 2 lk. 89 (Nr. 345)
3. ↑  "Kuktiškių seniūnija". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. jaanuar 2021. Vaadatud 23. aprillil 2020.
4. ↑  Antanas Tyla. *Kuktiškės.* Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 207 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kuktiškės** |

* Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
* Alev portaalis vietoves.Lt
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib arhitektist ja muusikust; disaineri kohta vaata artiklit Igor Volkov (disainer)* |

---

Ike Volkov 2017. aastal
Ike Volkov
**Ike Volkov** (õieti **Igor Volkov**; sündinud 16. veebruaril 1951 Tallinnas) on eesti arhitekt ja muusik.

Ike Volkov lõpetas 1969. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1974. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi.

Ta on projekteerinud nii elamuid, suvilaid, ühiskondlikke hooneid kui ka monumentaalkunstiteoseid ning osalenud arhitektuurivõistlustel; teinud arhitektuuriteemalisi tele- ja raadiosaateid ning kirjutanud filmistsenaariume.

Ike Volkov on tuntud Kukerpillide laulja ja kontrabassimängijana.

Aastatel 2001–2007 oli ta Tallinna säästva arengu ja planeerimise ameti juhataja. 14. veebruarist 2008 kuni 4. veebruarini 2010 oli Ike Volkov Eesti Arhitektide Liidu esimees.

Tunnustus
---------

* 2001 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Teoseid
-------

* "Sügis äärelinna teatris", Perioodika 1979

### Artiklid ajalehtedes

* Linnaehituse rõõmud ja mured, Postimees, 28. aprill 2007
* Käimas on innovatsiooniaasta Sirp, 29. jaanuar 2009
* Sammas ja väljak Sirp.ee, 2. oktoober 2009
* Mis on siis see Solaris?, Sirp, 6. november 2009

Välislingid
-----------

* Kukerpillid
* Askur Alas. Peaarhitekt Ike Volkov: Kahju, et Kalevipoja puhul valikut polnud, Eesti Ekspress, 26. jaanuar 2007
* Karin Paulus. Ike Volkov: tunne on nagu vangikongis, Eesti Ekspress, 8. veebruar 2007
* Igor Volkovist sai uuesti Ike Volkov, Eesti Päevaleht, 10. veebruar 2007
* Arhitektide liidu juhiks valiti Ike Volkov, Postimees, 14. veebruar 2008
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on linnast Tšernivtsi oblastis; alevi kohta Vinnõtsja oblastis vaata artiklit Tšernivtsi (alev).* |

---

Tšernivtsi
**Tšernivtsi** (ukraina keeles **Чернівці**, rumeenia keeles **Cernăuți**, saksa keeles **Czernowitz** või **Tschernowitz**; varem on eesti keeles kasutusel olnud ka venepärane nimi *Tšernovtsõ*) on linn Ukrainas, Tšernivtsi oblasti keskus. Asub Pruti jõe paremal kaldal 248 m kõrgusel merepinnast.

Ajalugu
-------

Kuni 1775. aastani kuulus Tšernivtsi Moldaavia vürstiriigile. Seejärel kuulus linn kuni Esimese maailmasõjani Habsburgidele (1775–1806 valitsesid nood Tšernivtsit Saksa-Rooma keisritena, aastatel 1804–1867 kuulus ta Austria Keisririigile ning aastatel 1867–1918 Austria-Ungari keisririigi Austria valduste hulka). 1875. aastal asutati Tšernivtsi ülikool. 

Aastatel 1918–1940 ja 1941–1944 kuulus linn Rumeenia kuningriigile. Tšernivtsi on olnud ajaloolise Bukoviina piirkonna pealinn. 1930. aasta rahvaloenduse järgi oli Tšernivtsi (Cernăuți) 112 427 elanikuga Rumeenia suuruselt kolmas linn Bukaresti ja Chișinău järel, elanikest 26,8% olid juudid, 23,2% rumeenlased, 20,8% sakslased, 18,6% ukrainlased, ülejäänud (10,6%) poolakad ja teised.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšernivtsi elanikest ukrainlasi 79,9%, venelasi 11,3%, rumeenlasi 4,5%, moldaavlasi 1,6%, poolakaid 0,6% ja valgevenelasi 0,4%.

### Dekommuniseerimine

2022. aasta märtsis eemaldati linnast postamendil seisnud Punaarmee tank-monument ning sama aasta 21. aprillil demonteeriti kommunist Halõtskõi kuju ja skulptuur "Punaarmeelased lahingus". 2022. aasta augusti alguses demonteeriti kesklinnas asunud punaarmeelase skulptuur.

Viited
------

1. ↑  Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2021
2. ↑  Олена Дуняк. У Чернівцях демонтували танк, який встановлений як пам'ятник визволення міста від нацистської армії (vaadatud: 15.08.2022)
3. ↑   НАДТОКА СВІТЛАНА. У Чернівцях демонтували дві радянські пам'ятки (vaadatud: 21.04.2022)
4. ↑  У Чернівцях демонтували пам’ятник червоноармійцю – міська рада (vaadatud: 15.08.2022)

Välislingid
-----------

* Linna koduleht (ukraina ja inglise keeles)
* Tšernivtsi fotodel
Päästesukelaparaat AS-36 Bester
**AS-36 Bester** (vene keeles АС-36 «Бестер») on Venemaa Bester-sarja päästesukelaparaat.

AS-36 projekteeriti Gorkis asunud konstrueerimisbüroos Lazurit ja ehitati Gorki laevaehitusettevõttes Krasnoje Sormovo. 1994. aastast kuulub AS-36 Põhjalaevastikku. 2010. aastate lõpul päästesukelaparaat renoveeriti. 2022. aastal toimusid renoveerimisjärgsed katselaskumised.

Päästesukelaparaadil AS-36 on titaansulamist valmistatud korpus. AS-36 laskumissügavus on kuni 700 meetrit.

* AS-36 Bester katsetamisjärgusAS-36 Bester katsetamisjärgus
* AS-36 Bester baaslaevalAS-36 Bester baaslaeval

Allveelaeva Kursk päästetöödel
------------------------------

2000. aastal võttis AS-36 osa uppunud allveelaeva Kursk meeskonna päästetöödest, kuid edutult. Päästesukelaparaat ei suutnud põkkuda allveelaevaga.

Vaata ka
--------

* AS-40 Bester

Viited
------

1. 1 2 3  Модернизированный спасательный аппарат АС-36 вышел на испытания. lot.com, 27. juuni 2022
2. 1 2  Глубоководный спасательный аппарат АС-36 проходит приемо-сдаточные испытания. vpk.name, 28. juuni 2022

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **AS-36 Bester**
 |
Ōsaka vaade Umeda Sky Building'i katuselt
**Ōsaka** (varasem eestikeelne nimi: *Osaka*; jaapani keeles 大阪 (Jaapanis kasutatavas latinisatsioonis *Ôsaka*), 大阪市 (*Ôsaka-shi*) on linn Jaapanis, Ōsaka prefektuuri keskus. Ōsaka on elanike arvult (2,6 miljonit) kolmas linn riigis. Asub Kinki piirkonnas Ōsaka lahe kaldal.

Linnas olevate inimeste arv muutub väga suures ulatuses ööpäeva jooksul, öösel on see 2,6 miljonit ja päeval tõuseb see töölesaabujate arvel 3,7 miljonini.

Ajalugu
-------

Linna algne nimi oli **Naniwa**. Keiser Shōmu tegi Naniwa 7. sajandil oma pealinnaks. Naniwa oli Jaapani pealinn 8. sajandini.

1496 rajas budistlik Jōdō-Shin-shū kogudus tänapäeva Ōsaka alale oma kindlustatud peatempli Ishiyama-Honganji. Oda Nobunaga hakkas seda piirama 1576. aastal. Kindlus õnnestus vallutada alles pärast 4 aastat kestnud piiramist Toyotomi Hideyoshil, kes laskis selle lammutada ja ehitas selle asemele Ōsaka lossi.

Keskajal oli Ōsaka Jaapani kaubanduslik keskus.

Linnas toimus maailmanäitus Expo '70.

Liiklus
-------

Ōsaka lähedal asub kunstlikule saarele rajatud Kansai rahvusvaheline lennujaam. Sisemaalendudeks kasutatakse peamiselt Ōsaka lennujaama, mis asub linnast põhjas. Linnas on 8 liiniga metroo ja seda läbivad nii riiklik kui eraraudteevõrk.

Sport
-----

Ōsaka Nagai staadionil toimusid 2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused.

Vaata ka
--------

* Ōsaka Ülikool

Viited
------

1. ↑  大阪府／大阪府の毎月推計人口, vaadatud 2.04.2021.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ōsaka** |
**Kaltinėnai** on alev Leedus Šilalė rajoonis, Kaltinėnai valla halduskeskus.

Vaatamisväärsuseks on XIX sajandil ehitatud sünagoog ja kalmistul asuv XVIII sajandist pärinev kabel. Haridust annab kohalik gümnaasium. Alevis on ka kultuurimaja ja raamatukogu.

Ajalugu
-------

Kaltinėnaid mainiti esimest korda aastal 1365. Alevi ümbruses paikneb kaks žemaitide linnamäge, nii on seda paika ristisõdade kroonikais korduvalt mainitud.

Kaltinėnaisse ehitati kirik aastal 1416, see oli üks esimesi kirikuid Žemaitijas. Aastal 1511 mainitakse sealset mõisa. Asulast sai alev aastal 1524.

Aastal 1777 sai Kaltinėnaist kohaliku kihelkonna keskus. XIX sajandil ehitati sinna sünagoog. Tsaari ajal oli alevi venekeelne nimi Колтыняны. Peale Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümber Leedu metsavennad.

Aastal 1983 põles Kaltinėnai kirik maha. Aastal 1990 püstitas Juozas Rupšys kohaliku vaimuliku Petras Linkevičiuse ettevõtmisel alevisse 20 meetri kõrguse risti. praegune kirik valmis aastal 1993.

Pilte
-----

* Kalmistu ja sealne kabelKalmistu ja sealne kabel
* Kaltinėnai ristKaltinėnai rist
* KaltinėnaiKaltinėnai
* Kaltinėnai kirikKaltinėnai kirik
* Kepaluškalnis - üks alevi ümbruse linnamägedestKepaluškalnis - üks alevi ümbruse linnamägedest
* KaltinėnaiKaltinėnai

Viited
------

1. ↑  Колтыняны. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 2 (Дабанъ — Кяхтинское Градоначальство). СПб, 1865, 697 lk.

Välislingid
-----------

 Kaltinėnai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alev portaalis vietoves.Lt
*See artikkel on mineraalirühmast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Granaat*

---

**Granaadid** on kivimit moodustavad mineraalid, mille üldine keemiline valem on A3B2(SiO4)3, kus A on Ca, Mg, Fe2+ või Mn ning B on Al, Fe3+, Mn3+, V3+ või Cr3+.

Granaatide esinemine on eriti iseloomulik moondekivimeile, kuid nad on olemas ka mitmetes tardkivimites ning sekundaarsetena ka setteis. Granaatide rühm jagatakse järgnevaiks tähtsamaiks mineraalideks: püroop, almandiin, spessartiin, grossulaar, andradiit, uvaroviit ning hüdrogrossular. Need on isomorfsete ridade otspunktideks ehk esindavad teatud kindlat keemilist koostist. Sellised "puhtad" mineraalid on siiski väga harvaesinevad, mistõttu antakse granaatidele nimi vastavalt domineerivale "molekulaarsele tüübile". Granaadid jagatakse veel kaheks: püralspiidid ning ugrandiidid (nimed on tuletatud vastavate mineraalide nimede esimestest tähtedest). Sellise jaotuse loomise põhjuseks on kahe grupi segunematus. Esinevad sujuvad üleminekud ühest mineraalist teise püralspiidide siseselt ning ugrandiidide siseselt, kuid mingeid üleminekuid ühelt grupilt teisele ei ole.

Granaatide kõige iseloomulikumad värvused on punane ning roheline. Kristallid kuuluvad kuubilisse süngooniasse, mistõttu granaatide hulka kuuluvad mineraalid esinevad enamasti isomeetriliste terakestena. Kõvadus on Mohsi astmikul 7...8, mis võimaldab kasutamist abrasiivina. Kristallide tahkudel on klaasiläige. Lõhenevus puudub. Ilusamaid kristalle kasutatakse ka poolvääriskividena.

Granaate leidub peamiselt moondekivimeis, näiteks gneisis, kristalses kildas, marmoris, eklogiidis jne, aga ka tardkivimeis, peamiselt graniidis, pegmatiidis, peridotiidis ja kimberliidis. Et granaadid on suhteliselt suure kõvadusega ning keemilisele murenemisele küllaltki vastupidavad, siis leidub neid väga sageli setete ning settekivimite raskete mineraalide fraktsioonis. Näiteks magneesiumirikas granaat püroop on indikaatormineraaliks teemantide otsimisel, sest selle mineraali esinemine jõeliivas või muudes setetes viitab võimalikule kimberliittoru esinemisele lähikonnas, mis võib sisaldada teemante.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Granaadid** |

Vaata ka
--------

* Granaatpunane
**Jonny Edgar** (sündinud 13. veebruaril 2004 Whitehavenis) on Briti võidusõitja, kes kuulub 2017. aastast Red Bull Junior Teami.

Karjäär
-------

### Kardisõit

Edgar alustas kardiga võidusõitu aastal 2012. 2015. aastal hakkas ta võitma väiksemaid võistlusi. 2017. aastal tuli ta Rootsi meistriks ja juunioride klassis CIK-FIA Euroopa meistriks.

### Vormel 4

2019. aastal tegi Edgar Itaalia Vormel 4 meistrivõistlustel üheistmelise debüüdi, sõites Šveitsi meeskonnas Jenzer Motorsport. Ta sai kaks poodiumikohta, teise koha Imolas ja kolmanda koha Mugellos, lõpetades kümnendana 97 punktiga. Samal aastal sõitis ta külalissõitjana Saksamaa ja Hispaania Vormel 4 sarjas, alati koos Jenzeri meeskonnaga, koos Giorgio Carrara, Emidio Pesce ja Axel Gnosega.

2020. aastal osaleb Edgar teist hooaega Itaalia Vormel 4 meistrivõistlustel Van Amersfoorti meeskonnaga, kõrvuti Cenyu Han, Francesco Pizzi, Jak Crawford ja Bence Válint, kuid koroonapandeemia tõttu jätab ta vahele mitmed meistrivõistlused. Ta saavutas lõpparvestuses neljanda koha, võites kuus poodiumit ja kaks võitu, millest esimene oli Imolas sprindis Jak Crawfordi ees ja teine ​​Vallelunga ringrajal. Samal aastal võistles ta koos Van Amersfoort Racinguga ka Saksamaa Vormel 4 meistrivõistlustel, võites kuus võitu, mis aitas Briti piloodi meistriks kahe punktiga Jak Crawfordi ees.

### Vormel 3

15. jaanuaril 2021 teatati, et Edgar koos Ido Coheni ja Kaylen Frederickiga hakkavad FIA Vormel 3 meistrivõistlustel sõitma Carlini meeskonnas. Hooaja lõpetab ta 23 punktiga sõitjate edetabelis 18. kohal kahe viienda kohaga kui parimad tulemused Barcelonas 1. sõidus ja Red Bull Ringil 2. sõidus.

Pärast osalemist Vormel 3 meistrivõistlustel hooajajärgsetel kollektiivkatsetel Valencia ringrajal koos Trident Motorspordi meeskonnaga koos Roman Staněki ja Zane Maloneyga teeb Itaalia meeskond Edgari ametlikuks 2022. aasta hooajaks.

### Vormel 1

Septembris 2017 liitus Edgar pärast kardisõidu Euroopa meistriks tulemist koos Dennis Haugeri ja Jack Doohaniga Red Bull Racing Vormel 1 meeskonna akadeemiaga Red Bull Junior Team.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Jonny Edgar, aadressil driverdb.com, DriverDB AB. (inglise keeles)
Amazonase madalik on kujutatud helekollase värviga. (Kaardil märkimata Guyana lõunaosa on samuti üks osa madalikust.)
**Amasoonia** ehk **Amazonase madalik** on madalik Lõuna-Ameerika põhjaosas; kõige suurem madalik maailmas (pindala üle 6,9 miljonit km²). Madalik paikneb Andidest kuni Atlandi ookeani rannikuni, piirneb Guajaana mägismaaga põhjas ja Brasiilia mägismaaga lõunas.

Madalikul asuvad Amazonase jõgikond ja troopilised vihmametsad moodustavad keevalise elustikuga kohati eluohtliku koosluse.

Liigirikkus
-----------

Amasoonias on kirjeldatud 427 imetajaliiki, kellest 173 on endeemsed. Suurima imetajate rühma moodustavad käsitiivalised, keda on kirjeldatud 158 liiki. Närilisi on 110 liiki, kellest suurim on rohkem kui meetri pikkuseks kasvav kapibaara. Piirkonnas leidub vähemalt 15 perekonda ja 81 liiki kuuluvaid primaate, kellest üks sugukond (saakilased, *Pitheciidae*), kolm perekonda (20% maailmas leiduvaist) ja 69 liiki on endeemsed. Madusid on kirjeldatud 196 liiki, neist 82 on endeemsed, ja sisalikke 138 liiki, kellest 111 on endeemsed. 406 konnast on tervelt 348 (85%) endeemsed. Linnuliike on umbes 1300, kellest viiendik, ehk 260 liiki, on endeemsed. Amasoonias leidub maailma liigirikkaim mageveekalastik. Liike on kirjeldatud umbes 3000 (30% maailma mageveeliikide koguarvust), kuid neid võib oletuslikult kokku leiduda isegi kuni 9000. Puuliike, mida Amasoonias on ühel hektaril loendatud kuni 300, võib terves piirkonnas oletuslikult kasvada kuni 30 000.

Viited
------

1. ↑  Hemming, John. 2009. *Tree of Rivers: The Story of the Amazon.* lk. 329. New York: Thames & Hudson.
2. ↑   Hemming 2009: 335–337.
3. ↑   Hemming 2009: 331.
4. ↑  Hemming 2009: 339.

Välislingid
-----------

* "Amasoonia vihmametsast tulid välja mõistatuslikud muistsed linnad" ERR Novaator, 1. juuni 2022
Kloroformi struktuur
Kloroformi molekuli mudel
*The Discovery of Chloroform*. Viipekeel, 1913
**Kloroform** ehk **triklorometaan** on orgaaniline ühend keemilise valemiga **CHCl**3. See on värvitu lenduv, eetriga sarnaneva lõhnaga aine.

Üldandmed
---------

Kloroformi molaarmass on 119,37 g/mol. See on vees vähelahustuv. Tavatingimustel ei ole kloroform kergelt süttiv. Kloroformi keemistemperatuur on 62 °C ja sulamistemperatuur –63 °C.

Nomenklatuur
------------

* IUPACi nimetus triklorometaan;
* muud nimetused: TCM, freoon 20, R-20, UN 1888;
* CAS-number 67-66-3.

Kloroform katseklaasis

Farmakoterapeutiline rühm
-------------------------

* ATC-kood **N01AB02**;
* ATCvet-kood **QN01AB02**.

Kasutamine
----------

Kloroformi kasutatakse laialdaselt tefloni ja õhukonditsioneeride jahutusvedelike sünteesimisel. Viimasel ajal[*millal?*] on keskkonnaohu tõttu kloroformil põhinevate jahutusvedelike sünteesimine oluliselt vähenenud.

Varem on kloroform olnud laialt levinud anesteetikumina, kuid mürgisuse tõttu seda enam ei kasutata.

Ajalugu
-------

1831. aastal avastas aine ameeriklane Samuel Guthrie. 1832. aastal avastasid selle sõltumatult ka prantsuse keemik Eugène Soubeiran ja saksa keemik Justus von Liebig.

1834. aastal võttis prantsuse keemik Jean-Baptiste Dumas kasutusele termini "chloroform" ja pani kirja aine keemilise valemi (CHCl3).

1847. aastal võttis šoti arst James Young Simpson kloroformi kasutusele anesteesias.

Viited
------

1. 1 2 3  "Chloroform". *PubChem*. Vaadatud 13. märtsil 2018.
2. ↑  WHCC *www.whocc.no* Kasutatud 04.12.2016 (inglise)
3. ↑  WHCC *www.whocc.no* Kasutatud 04.12.2016 (inglise)
4. ↑  Guthrie, Samuel (1832). "New mode of preparing a spirituous solution of chloric ether". *The American Journal of Science and Arts*. **21**: 64–65; 405–408.
5. ↑  Jean-Baptiste Dumas (*BLTC Research*) *www.general-anaesthesia.com* Kasutatud 04.12.2016 (inglise)
6. ↑  "Sir James Young Simpson, 1st Baronet". *Encyclopaedia Britannica*. Vaadatud 13. veebruaril 2018.
**Lauda Air** oli 1979. aastal asutatud ja aastatel 1985–2012 tegutsev lennundusettevõte. Ettevõtte äriline nimetus oli Lauda Air Luftfahrt GmbH ja peamine tegevuspaik oli Austrias. Ettevõtte asutaja oli Niki Lauda, endine tuntud vormelisõitja. Lauda Air lõpetas tegevuse aastal 2012 ja ühines Austrian Airlinesiga. Aasta hiljem kadus bränd Lauda Air täielikult ja sellest sai Austrian myHoliday’s.

Ajalugu
-------

Lauda Air asutati 1979. aastal ja ettevõte alustas tegevust 1985. aastal. Ettevõtte asutaja oli endine vormelisõitja Niki Lauda. Lauda Air oli oma algusaastatel väga edukas, olles üks suurimaid vedajaid Austrias.

Lauda Airi üks esimesi lennukeid oli BAC (British Air Corporation) One-Eleven Series 500. Selle lennuki liisis neile lennundusettevõte TAROM (rumeenia keeles Transporturile Aeriene Române, Rumeenia õhutransport).

Asutamisaastal avati ka ettevõtte peakontor, mis asus Austria linnas Schwechat.

Aastal 2000 ostis Austrian Airlines ära Lauda Airi, kuid lendas siiski brändinime Lauda Air all.

Lennukid
--------

Ettevõtte kasutuses oli läbi aegade 45 lennukit. Kaks neist olid Airbus A320, üks BAC One-Eleven Series 500, mis oli ühtlasi ka nende esimene lennuk. Peamised lennukid olid Boeingu toodetud 737 (17 tk), 767 (11 tk) ja 777 (3 tk). Lisaks neile oli Lauda Airil 11 lennukit Bombardier CRJ-100 Series.

Tabelis on Lauda Airi lennukite kogum läbi aegade.

Lennukid| **Lennuk** | **Kogus** |
| Airbus A320 | 2 |
| BAC One-Eleven Series 500 | 1 |
| Boeing 737 | 17 |
| Boeing 767 | 11 |
| Boeing 777 | 3 |
| Bombardier CRJ-100 Series | 11 |

Lauda Airi lend 004
-------------------

26. mail 1991 kukkus Tais alla Lauda Airi lend 004. Lennuk Boeing 767, mis kandis Austria kuulsa helilooja Wolfgang Amadeus Mozarti järgi nime Mozart, oli teel Bangkokist Viini. Lennuki pardal olnud 223 inimest, kellest 10 olid meeskonnaliikmed, hukkusid. Lennuki alla kukkumise põhjus oli vasaku mootori tõukejõu tagurdaja (ingl *thrust reverser*) põhjuseta aktiveerumine, mille tagajärjel kaotas lennuk õhus olles kontrolli.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Lauda Air". *Planespotters*. Vaadatud 17.03.2021. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend); välislink kohas ``|vaadatud=`` (juhend)
2. 1 2 3  "Lauda Air". *Center for Aviation*. Vaadatud 18.03.2021.
3. ↑  Hardiman, Jake (27. veebruar 2021). "From The Racetrack To The Runway: Niki Lauda And His Airlines". *Simple Flying*. Vaadatud 18.03.2021.
4. ↑  "Lauda Air fleet details". *Airfleets*. Vaadatud 18.03.2021.
**Gwaihir Tuulteisand** on tegelane John Ronald Reuel Tolkieni raamatutest "Sõrmuste Isand" ja "Kääbik ehk Sinna ja tagasi".

Udumägede kotkas Gwaihir oli Kolmanda Ajastu lõpul suurim ja võimsaim kotkaste seas. Ta oli Kõigi Lindude Isand ning väga hea sõber võlurite ja haldjatega, eriti pärast seda, kui Gandalf oli ravinud ta terveks mürgihaavast. Erebori retke ajal 2941. aastal päästis Gwaihir oma kaaslastega Thorini kaaskonna orkide rünnaku käest. Viie Väe Lahingu ajal Erebori all oli Gwaihiril ja tema kotkastel otsustav roll lahingu käiku saatusliku pöörde toomisel.  Sõrmuse Sõja ajal vabastas Gwaihir Gandalfi Raudlinna vangistusest ja kandis ta hiljem, pärast lahingut Moria võimsa Balrogiga, minema Zirak-zigili mäetipult.

Sõja viimase lahingu ajal Mordori Musta Värava ees juhtisid Gwaihir ja tema vend Luitaja kõiki Põhja kotkaid võitlusse Sõrmusevaimudega vahetult enne seda, kui hävitati Üks Sõrmus. Seejärel suundusid Gwaihir ja Luitaja Turmamäe nõlvadele, kus nad päästsid Frodo Paunaste ja Tobajuss Mängla.
| Naatriumvesinikkarbonaat |
| --- |
| Naatriumvesinikkarbonaat |
| Keemiline valem | NaHCO3 |
| Molaarmass | 84,01 g/mol |
| Tihedus | 2,20 g/cm3 |
| Lahustuvus vees | 9,6 g/100 g (20 °C) |
| Sulamistemperatuur | 50°C; (laguneb) |
| Keemistemperatuur | 851°C |
|

Naatriumvesinikkarbonaat pulbri kujul
**Naatriumvesinikkarbonaat** ehk **naatriumbikarbonaat** ehk **söögisooda** on keemiline ühend valemiga **NaHCO3**. See on vesinikkarbonaat ehk bikarbonaat, mis tähendab, et süsihappe (H2CO3) molekulides on üks vesinikuaatom asendunud naatriumi aatomiga. 

Märkus: mitte segi ajada naatriumkarbonaadi (Na2CO3) ehk pesusooda ehk soodaga; kaustiline sooda on naatriumhüdroksiid (NaOH).

Naatriumvesinikkarbonaat on vees lahustuv valge kristalne aine. Kasutatakse seda toidutööstuses (pagaritööstuses), meditsiinis, keemialaborites jm.

Keemilised omadused
-------------------

Naatriumvesinikkarbonaat on amfoteerne aine, mille vesilahused on kergelt leeliselised, kuna moodustub süsihape ja hüdroksiidioon:

HCO3- + H2O → H2CO3 + OH−
Naatriumvesinikkarbonaadi reaktsioonis hapetega moodustub sool ja süsihape, mis kergesti laguneb süsihappegaasiks ja veeks: 

NaHCO3 + HCl → NaCl + H2CO3
H2CO3 → H2O + CO2(g)
Naatriumvesinikkarbonaadi reaktsioonis leelistega nagu naatriumhüdroksiid moodustuvad karbonaadid:

NaHCO3 + NaOH → Na2CO3 + H2O

Vaata ka
--------

* Karbonaadid
**Rozalimas** on alev Leedus Pakruojise rajoonis, Rozalimase valla halduskeskus. Alev asub Daugyvenė jõe kaldal.

Alevis on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1794 ehitatud katoliku kirik, selle XVIII sajandist pärinev kellatorn, ohvrikivi ja looduskaitsealune Rozalimase tamm.

Ajalugu
-------

Rozalimase maad kuulusid Padubysise mõisale. Esimest korda on sealset asulat märgitud aastal 1767. Toona rajati sealne kihelkond, mõisniku naine Rozalija Belozaraitė finantseeris ka kiriku ehitamist ja tema järgi sai asula nime. Algselt oli kasutusel nimekuju *Rozalinas*.

Asula hakkas kasvama XIX sajandi teisel poolel. Aastal 1868 oli Rozalimases 299 elanikku, aastal 1897 oli elanikke aga juba 549 (neist 265 olid juudid). XX sajandi alguses oli kasutusel nimekuju *Razalimas*. Nõukogude ajal oli Rozalimas kohaliku kolhoosi keskasula.

Lygumai
-------

* RozalimasRozalimas
* Rozalimase tammRozalimase tamm
* Rozalimase kirikRozalimase kirik

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rozalimas** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
**Keskmaa** (inglise keeles *Middle-earth*) on fiktiivne maailm Briti ulmekirjaniku J. R. R. Tolkieni loomingus. Selles toimuvad paljud tema teosed, tuntumad neist on "Kääbik ehk Sinna ja tagasi", triloogia "Sõrmuste isand" ja "Silmarillion". Samuti on Keskmaa Tolkieni teoste põhjal loodud filmide, arvutimängude jt teoste toimumispaik.

Tolkien visandas Keskmaad kirjeldades selle maailma ulatusliku geograafilise ja ajaloolise kirjelduse ning töötas välja mitu seal kõneldavat keelt (quenya, sindarin, khuzdul jt). Keskmaa on üks klassikalisse kõrgfantaasiasse kuuluvaid maailmu: seal esineb maagia, elavad fantastilised olendid (lohed, trollid, vaimud jne) ning mitu inimesesarnast mõistuslikku rassi (päkapikud, haldjad, mäekollid jne). Samuti kirjeldas Tolkien Keskmaa panteoni ja loomislugu. Keskmaa ajalugu on maagia kuhtumise lugu, mille lõpuks asustavad maailma eelkõige inimesed, muud rassid aga muutuvad üha haruldasemaks või lahkuvad Keskmaalt (haldjad).

Nii nagu kogu Tolkieni looming, on ka Keskmaa kui selle keskne element avaldanud ulatuslikku mõju tänapäeva kultuurile. Selle põhjal on valminud arvukalt filme, arvutimänge, muusikapalu jt teoseid. Tuntumate hulka neist kuuluvad režissöör Peter Jacksoni filmitriloogiad "Kääbik" ja "Sõrmuste isand".
Andrioniškise kirik
**Andrioniškis** on alev Leedus Anykščiai rajoonis, Andrioniškise valla halduskeskus. Alev asub Šventoji jõe ääres.

Andrioniškises on Anykščiai keskkooli põhiharidust andev osakond ja postkontor. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1935 ehitatud katoliku kirik, alevi lähistel asub lohuga Katinai või Sedeikiai kultuskivi.

Aastal 1912 sündis Andrioniškises Leedu graafik Domicėlė Tarabildienė.

Ajalugu
-------

Andrioniškist on esmamainitud aastal 1672. Samas oletavad mõned ajaloolased, et asulat on esmamainitud hoopis 1620. aastal Biržai mõisa kohturaamatus nime all *Jendraniszki*. Aastal 1726 ehitati sinna esimene katoliku kirik.

Sealsed elanikud osalesid nii novembriülestõusus kui ka jaanuariülestõusus. Jaanuariülestõusu päevil kogunes alevi juurde metsadesse üheksa ülestõusnute salka, kus oli 1863 võitlejat. Knygnešystė päevil rajati alevi lähistele raamatuladu, kust tarniti leedukeelseid raamatuid kohu Leedu põhjaosa aladele. Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Андронишки. Aastal 1866 rajati sinna venekeelne riiklik algkool, mis on seal praegu tegutseva kooli eelkäija. Aastast 2015 on kool piiskop Antanas Baranauskase nimelise Anykščiai keskkooli algharidust andev filiaal.

1905. aasta revolutsiooni päevil asutasid sealsed elanikud omaalgatuslikult leedukeelse kooli. 2. detsembril peksti läbi vallakirjutaja, rüüstati riiklik postkontor ja keelduti kooli laskmast õpetajaid, kes ei õpetanud leedu keeles. Kohaliku pristavi Orlovi juhatusel tuli alevisse karistussalk, mis peksis läbi kohalikud elanikud; kolm inimest küüditati ka Siberisse.

Aastal 1929 kukkus alevisse meteoriit (eukriitide klassi kuuluv akondriit, mis sisaldas märkimisväärsel hulgal maskeliniiti).

Aastal 1935 ehitati vana kiriku asemele uus, järgmisel aastal moodustati ka Andrioniškise kihelkond (varem allus sealne kirik Anykščiai kihelkonnale). 

Nõukogude perioodil oli Andrioniškis üks tähtsamaid metsavendade tegevuspiirkondi. Sealsed salgad tegutsesid üle 34 aasta. Alev oli kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2019. Vaadatud 13. juulil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  Yamaguchi, A; Mori, H; Takeda, H. (Juuli 1993). "Mineralogy and Shock Textures in the Padvarninkai Eucrite". Meteoritics. 28 (3): 462–463.
4. ↑  Vincas Brazauskas. Andrioniškis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. - 499 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Andrioniškis** |

* Alev Poola geograafilises sõnastikus
* Alev portaalis vietoves.Lt
**Põhjamõõde** ehk **Põhjadimensioon** on Euroopa Liidu välis- ja piiriülese koostöö poliitika, mis hõlmab Põhjamaid, Läänemere maid, Arktika regiooni ning Loode-Venemaad.

Põhjamõõtme idee algataja oli Soome president Martti Ahtisaari 1994. aastal. Konkreetselt hakati Soome eestvedamisel Põhjamõõtme loomise suunas tegutsema 1997. aastal. Esialgse idee kohaselt pidi see olema Euroopa Liidu ühispoliitika osa. Põhjamõõtme partnerriikidest Eestist, Lätist, Leedust ja Poolast said 1. mail 2004 Euroopa Liidu liikmesriigid. See andis hoo Põhjamõõtme edasisele arendamisele. Kaasati ka üha enam Venemaa Loode föderaalringkond ja Kanada. Viimasel on koos USAga praegu vaatlejariigi staatus. 

Piirkondlikest organisatsioonidest on Põhjamõõtmes Läänemeremaade Nõukogu, Arktika Nõukogu, Barentsi Regionaalne Nõukogu, Läänemere Linnade Liit, Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Balti Ministrite Nõukogu.

Koostöövaldkonnad Põhjamõõtme raames
------------------------------------

1. majandus, äritegevus ja infrastruktuur;
2. inimkapital, haridus, kultuur, teadusuuringud ja tervishoid;
3. keskkond, tuumaohutus ja loodusressursid;
4. piiriülene koostöö ja regionaalareng;
5. justiits- ja siseasjad.

Põhjamõõtme partnerlusprogrammid
--------------------------------

1. Keskkonnapartnerlus. Põhjamõõtme keskkonnafond osales näiteks 2005. aastal avatud Peterburi veepuhastusjaama rajamisel.
2. Rahvatervise ja sotsiaalse heaolu partnerlus. Peamine eesmärk tervisliku elustiili juurutamine ning nakkushaiguste (nt AIDS piiramine).
Peaprokurör Robert H. Jackson Nürnbergi protsessi kõnepuldis
**Prokurör** ehk **süüdistaja** on riigiametnik, kes juhib kohtueelset kriminaalmenetlust ja esitab riikliku süüdistuse kohtus kriminaalasja arutamisel. Süüdistajaks võib olla ka kannatanu.

Prokurör on prokuratuuri seaduslik esindaja riikides, kus kehtib kas tavaõiguslik kohtumenetlus või tsiviilõiguslik uurimismenetlus. Prokuratuur on riigiorgan, mille ülesandeks on järelevalve jälitustegevuse ja kohtueelse kriminaalmenetluse seaduslikkuse üle ning riikliku süüdistuse esindamine kohtus. Juriidilise isikuna vastutab prokuratuur kriminaalmenetluses seaduse rikkumises süüdistatava isiku vastu kohtuasja esitamise eest. Tavaliselt esindab prokurör süüdistatava isiku vastu algatatud kohtuasjas riiki või valitsust. Ameerika Ühendriigid on ainus riik maailmas, kus prokuröri valivad ametisse riigi kodanikud.

Vaata ka
--------

* Prokurör (Eesti)
* Prokuratuur (Eesti)

Kirjandus
---------

* Gad Barzilai. *The Attorney General and the State Prosecutor: Is Institutional Separation Warranted?* (Jerusalem: The Israel Democracy Institute, 2010). The Index of Arab-Jewish Relations in Israel 2012 (inglise keeles)
* Hugo Nigro Mazzilli. *Regime Juridico do Ministério Público*, 5ª edição, São Paulo: Saraiva, 2001.
* Raoul Muhm, Gian Carlo Caselli (Hrsg.), *Die Rolle des Staatsanwaltes Erfahrungen in Europa–Il ruolo del Pubblico Ministero Esperienze in Europa–Le role du Magistrat du Parquet Expériences en Europe–The role of the Public Prosecutor Experiences in Europe*, Vecchiarelli Editore Manziana (Roma) 2005 ISBN 88-8247-156-X
* Raoul Muhm, "The role of the Public Prosecutor in Germany" in *The Irish Jurist*, Volume XXXVIII, New Series 2003, The Law Faculty, University College, Dublin LARCHIVIO - Finance Journal
* Erick Maurel, *Paroles de procureur* (Paris: Gallimard, 2008), ISBN 978-2-07-011977-6

Välislingid
-----------

 Prokurör – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Kulon** (tähis **C**) on elektrilaengu mõõtühik rahvusvahelises mõõtühikute süsteemis (SI). Kulon on nime saanud prantsuse füüsiku Charles Augustin de Coulomb'i (1736–1806) järgi. 

1 kulon võrdub elektrilaenguga, mis läbib juhi ristlõiget voolutugevusel 1 amper 1 sekundi jooksul:

{\displaystyle 1\,\mathrm {C} =1\,\mathrm {A} \cdot 1\,\mathrm {s} .}
Seepärast nimetatakse kulonit ka ampersekundiks (tähis A·s ehk As).

1 kulon on näiteks elektrihulk niisuguse kondensaatori elektroodil, mille mahtuvus on 1 farad ja mis on laetud potentsiaalide vaheni 1 volt:

{\displaystyle 1\,\mathrm {C} =1\,\mathrm {F} \cdot 1\,\mathrm {V} .}
Elementaarlaengu fikseeritud arvväärtus on 1,602 176 634 · 10–19 kulonit. Selle pöördväärtus annab ühele kulonile vastavaks elementaarlaengute (elektronide) arvuks 1/(1,602 176 634 · 10−19) ≈ 6,241 509 074 · 1018.

Vaata ka
--------

* Elektrilaeng
* Elektrotehniliste suuruste ja mõõtühikute loend

| * v
* r
SI-süsteem |
| --- |
| Põhiühikud | 
Amper  • Kandela  • Kelvin  • Kilogramm  • Meeter  • Mool  • Sekund |  |
| Tuletatud ühikud | 
Bekrell  • Celsiuse skaala  • Džaul  • Farad  • Grei  • Henri  • Herts  • Katal  • Kulon  • Luks  • Luumen  • Njuuton  • Oom  • Paskal  • Radiaan  • Siimens  • Siivert  • Steradiaan  • Tesla  • Vatt  • Veeber  • Volt |
Timo Furuholm (2018)
**Timo Furuholm** (sündinud 11. oktoobril 1987 Poris) on endine Soome jalgpallur (ründaja).

Ta alustas klubikarjääri 2003. aastal Soome kõrgliiga klubis FC Jazz. 2014. aasta hooajal mängis ta Soome tugevuselt kolmanda liiga klubis MuSa, lüües 18 mänguga 17 väravat. Järgmisel aastal mängis ta Soome esiliiga klubis VG-62.

2005. aastal siirdus ta esimest korda Soome kõrgliigaklubisse Turu Inter. 2008. aastal tuli ta klubiga Soome meistriks. 2011. aasta hooajal lõi ta Soome kõrgliigas 22 väravat, millega oli liiga suurim väravakütt.

2012. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Saksamaa esiliigaklubiga Fortuna Düsseldorf, kuid seal ta läbimurret ei teinud, suundudes juba poole aasta pärast Saksamaa tugevuselt kolmanda liiga klubisse Hallescher FC. Nii hooajal 2013/14 kui ka 2014/15 lõi ta 3. Ligas 12 väravat, nelja hooajaga kokku 35 värvat.

2017. aasta alguses naasis Furuholm Turu Interi. Jalgpallurikarjääri lõpetas Furuholm pärast 2021. aasta hooaega.

Soome jalgpallikoondises debüteeris Furuholm 2010. aasta jaanuaris sõprusmängus Lõuna-Korea vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. augustil 2011 sõprusmängus Läti vastu. Teise ja viimase värava lõi ta 29. veebruaril 2012 sõprusmängus Austria vastu. Koondises mängis ta aastatel 2010–2013 kokku kümme korda.

Saavutused
----------

Turu Inter
* Veikkausliiga: 2008
* Suomen Cup: 2009
* Liigacup: 2008

Välislingid
-----------

 Timo Furuholm – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Krosna kirik
**Krosna** on alev Leedus Lazdijai rajoonis, Krosna valla halduskeskus. Alev asub Alytus-Kazlų Rūda raudtee ääres, selle territooriumile jäävad tänapäeval suletud Krosno ja Krosno II raudteepeatused.

Krosnas on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on 1842. aastal valminud katoliku kirik.

Ajalugu
-------

Krosnat on esmamainitud XVI sajandil (*Krasnica*). 1602. aastal kasutati esimest korda nime Krosna. 1650. aastal hakati ehitama esimest kirikut, 1688. aastal rajati küla juurde mõis. 1760. aastal moodustati Krosno ümber kihelkond.

Aleviks kujunes Krosna XIX sajandil, mil seda hakkas läbima Alytuse ja Marijampolė vaheline maantee; aastal 1897 valmis veel raudtee, mis viis Alytusest Suwalkisse.

Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli Krosna kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Kazys Misius. Krosna. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 131 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Krosna** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
**Istra** (vene keeles *Истра*) on linn Venemaal Moskva oblastis, Istra linnaringkonna (2017. aastani Istra rajooni) keskus.

Linn asub Moskvast 40 km kaugusel, Moskva–Riia raudtee ja Istra jõe ääres.

2010. aastal elas linnas 35 106 inimest.

16. sajandist on teada praeguse linna kohal Voskressenskoje küla, linnaõigused saadi 1781. aastal, kui asula kandis nime **Voskressensk** (*Воскресенск*). Praeguse nime sai linn Istra jõe järgi 1930. aastal.

Istras asub 1656. aastal asutatud mungaklooster.

Klooster

Välislingid
-----------

* В результате атаки беспилотников в Подмосковье пострадали два человека. BBC News Русская служба, 21. august 2023

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
**Androúlla Vasileíou** (kreeka keeles *Ανδρούλλα Βασιλείου*; sündinud 30. novembril 1943) on kreeka päritolu Küprose poliitik. Ta oli aastatel 2008–2010 Euroopa Komisjoni tervishoiu ja toiduohutuse volinik Barroso esimeses komisjonis ning aastatel 2010–2014 Euroopa Komisjoni hariduse, kultuuri, mitmekeelsuse ja noorsoo volinik Barroso teises komisjonis.

Karjäär advokaadina
-------------------

Aastatel 1961–1964 õppis Vasileíou Londonis õigusteadust ja seejärel rahvusvaheliste suhete alal mainekas University College Londonis. Küprosele naastes töötas ta alates 1968. aastast Standard Charteredi ja Küprose panga õigusnõustajana. Ta lõpetas erialase karjääri, kui tema abikaasa Giórgos Vasileíou valiti Küprose presidendiks.

Poliitiline karjäär
-------------------

1996. aastal alustas Androúlla Vasileíou poliitilist karjääri liberaalses erakonnas Ühinenud Demokraadid (ED), mille asutas tema abikaasa, ja ta valiti Küprose esindajatekotta. Oma ametiaja jooksul paistis ta üha enam silma asjatundlikkusega Euroopa poliitika küsimustes, mistõttu oli ta üks Küprose esindajatest Euroopa tuleviku konvendis, Euroopa põhiseaduse lepingu ettevalmistamise nõuandeorganis.

Aastatel 2001–2006 oli ta Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu aseesimees.

Pärast seda, kui Vasileíou kaotas 2006. aasta Küprose parlamendivalimistel parlamendikoha, sai ta 2008. aasta veebruaris Euroopa Komisjoni tervishoiu ja toiduohutuse volinikuks, asendades oma kaasmaalast Márkos Kyprianoúd, kes loobus ametist. Ta võttis 3. märtsil üle tema päevakorra ja Euroopa Parlament kinnitas ta ametisse 9. aprillil 2008. aastal 446 poolthääle ja 7 vastuhäälega. 29 saadikut jäi erapooletuks. 2010. aastal sai temast Barroso teise komisjoni hariduse, kultuuri, mitmekeelsuse ja noorsoo volinik.

Ta on aastaid osalenud aktiivselt Küprose ÜRO assotsiatsioonis, mida ta juhtis mitmel perioodil presidendina. Selle aja jooksul osales ta arvukatel inimõiguste konverentsidel. Alates 1996. aastast on ta Küprose naiste assotsiatsiooni president.

Isiklikku
---------

Ta on abielus Küprose endise presidendi Giórgos Vasileíouga, kellega tal on kolm last.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Androúlla Vasileíou** |

* Vasileiou Euroopa Komisjoni kodulehel

| * v
* r
Barroso esimene komisjon (2004–2010) |
| --- |
| 

* Joaquín Almunia
* Catherine Ashton
* José Durão Barroso
* Jacques Barrot
* Joe Borg
* Dacian Cioloş
* Stavros Dimas
* Benita Ferrero-Waldner
* Ján Figeľ
* Franco Frattini
* Mariann Fischer Boel
* Máire Geoghegan-Quinn
* Dalia Grybauskaitė
* Danuta Hübner
* Siim Kallas
* László Kovács
* Neelie Kroes
* Meglena Kuneva
* Márkos Kyprianoú
* Peter Mandelson
* Charlie McCreevy
* Louis Michel
* Leonard Orban
* Andris Piebalgs
* Janez Potočnik
* Viviane Reding
* Olli Rehn
* Vladimír Špidla
* Antonio Tajani
* Androúlla Vasileíou
* Günter Verheugen
* Margot Wallström

 |
**Kriūkai** on alev Leedus Šakiai rajoonis, Kriūkai valla halduskeskus. Alev asub Nemunase kaldal Panemunė regionaalpargi territooriumil. Asula on rajatud kahele tasapinnale, vanem osa paikneb Nemunase orus, aga oru nõlval asub Joginiskiai küla kõrval alevi uuem osa.

Alevis on raamatukogu; sealne keskkool asub naaberkülas Joginiškiais. Vaatamisväärsuseks on arhitektuurimälestisena kaitse all olev magasiait.

Ajalugu
-------

Kriūkais asunud ja J. Krukavičiausele kuulunud mõisa on esmamainitud 1589. aastal. 1593. aastal rajas sinna Svetošino mõisa ka Bohdian Sapieha. Asula nimi oligi kuni XIX sajandini **Svetošino**. XVII sajandil kuulus see J. Kulvinskasele, aga XIX sajandil Rönnedele.

XIX sajandil rajati Kriūkaisse turg. Knygnešystė ajal oli asula üks leedukeelse kirjanduse levitamise keskuseid; selle ümbruses tegeles raamatute salakaubana maale toomisega 24 inimest. XX sajandi alguses sai alevist mariaviitide liikumise üks keskuseid. 1920. aastal ehitasid mariaviidid sinna ka kiriku. 1934. aastal rajati Kriūkaisse laevatehas, kus valmistati jõelaevasid.

Nõukogude võimud küüditasid asulast ja selle ümbrusest aastail 1940–1941 ja 1944–1953 260 kohalikku elanikku; 1941. aastal tapsid Saksa okupatsiooniväed ka 80 alevis elanud juuti. Nõukogude võimu ajal oli Kriūkai kohaliku kolhoosi keskasula. 1956. aastal sulges Nõukogude võim mariaviitide kiriku; selle hoone on 2005. aastast eravalduses.

Pilte
-----

* Vaade alevile üle Nemunase jõeVaade alevile üle Nemunase jõe
* KriūkaiKriūkai
* Kivi alevi vapigaKivi alevi vapiga

Tuntud elanikke
---------------

* Juozas Bastys – Leedu poliitik
* Maria Feliks Tułaba – mariaviitide piiskop

Viited
------

1. ↑
2. ↑   Albinas Vaičiūnas. Kriūkai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 86 psl.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kriūkai** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
* Monograafia alevi kohta
Afroaasia keelte levik
**Afroaasia keeled** (varasemad nimetused *semi-hami keeled* ja *semiidi-hamiidi keeled*) on keelkond, mille keeli kõneldakse peamiselt Aasia edelaosas ja Aafrika põhjaosas.

Afroaasia keeli on umbes 250 ja neid kõneleb üle 320 miljoni inimese. 

See jaguneb kuude rühma: 

* semi keeled (umbes 20 keelt Põhja-Aafrikas, Lähis-Idas ja Euroopas 240 miljoni kõnelejaga, sealhulgas akadi keel, heebrea keel, aramea keel, süüria keel, araabia keel, malta keel, lõunaaraabia keel ning Etioopia keeled (geezi ja amhara keel)
* Egiptuse keeled, sealhulgas vanaegiptuse keel ja kopti keel
* berberi keeled (Põhja-Aafrikas umbes 20 miljonit kõnelejat)
* kuši keeled (umbes 40 keelt peamiselt Somaalias, Etioopias ja Keenias umbes 40 miljoni kõnelejaga, sealhulgas oromo keel)
* omo keeled (umbes 40 keelt Lõuna-Etioopias ja Lääne-Keenias, sealhulgas varamo keel)
* Tšaadi keeled (umbes 140 keelt peamiselt Tšaadis, Nigeris, Nigeerias, Kamerunis ja Kesk-Aafrika Vabariigis 30 miljoni kõnelejaga, sealhulgas hausa keel)

Vanem nimetus on antud Noa poegade Seemi ja Haami järgi 19. sajandi keskel. Selle puuduseks peetakse seda, et "hamiidi" või "hami" keeled ei moodusta ühtset rühma. Kuigi nimetus "Afroaasia keeled" on laialt käibel, on osa teadlasi jäänud vana nimetuse juurde. Uue nimetuse puuduseks peetakse seda, et ta jätab mulje, nagu kuuluksid kõik Aasia ja Aafrika keeled afroaasia keelte hulka. 

Afroaasia keeltele on häälikulisest küljest omane farüngaalide esinemine. Sõnamuutmisele ja sõnamoodustusele on iseloomulik, et juure moodustavad kaashäälikud, mille vahele lisatakse erinevaid täishäälikuid, näiteks araabia keeles *katab* 
'kirjutas', *kitāb* 'raamat', *kutub* 'raamatud'. See on paremini säilinud egiptuse, berberi ja semiidi keeltes. 

Afroaasia keeltele on ühine *-t-* naissoo tunnusena ja *-k-* teise isiku tunnusena.