recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal moodustatud vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Kiidjärve vald (Võnnu kihelkond).* |

---

**Kiidjärve vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. 

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Vald moodustati senise Vastse-Kuuste valla maa-alast; senise Kambja valla Voore asunduse piirkonnast ning Tigase nr. 67, Rumaski nr. 66, Sojo nr. 61, Kangro nr. 62, Kõrve nr. 63, Kõrve nr. 64, Inso nr. 65, Lalli nr. 68, Serumetsa nr. 69 ja Soosaare nr. 45 talude maa-aladest; senise Vana-Kuuste valla Laane raudteejaama ja Klaose, Pärna ning Pullikese talude piirkonnast; senise Karilatsi valla Voorepalu, Karilatsi ja Kikka külade ning Kirissaare asunduse piirkonnast; senise Valgjärve valla, Põdra, Puusepa, Tuutska, Rootsi, Koivo ja Kangro talude ning Tõdu metsavahikoha piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 52. valimisringkonda, kust valiti Henn Treial.

1939. aasta aprillist oli Kiidjärve vallavanem August Nukk. Pärast 1939 oktoobris toimunud vallavolikogude valimisi ei suutnud volikogu kahel korral järjest vallavanemat valida, mistõttu nimetas siseminister vallavanemaks Eduard Hintseri..

1940. aasta augustist oli vallavanem Taaniel Velman.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega moodustati Kiidjärve valla koosseisus kaks külanõukogu – Kiidjärve ja Vastse-Kuuste külanõukogu.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Kiidjärve vald likvideeriti ja selle territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
2. ↑  Wallawalitsuste koosseis Lõuna-Eestis. Postimees, 4. märts 1939
3. ↑  Kiidjärvele määrati vallavanem. Rahvaleht, 24. jaanuar 1940, nr. 20, lk. 3.
4. ↑  Ringi ümber kodumaa. Tartumaalt. Postimees, 25. jaanuar 1940
5. ↑  Uusi vallavanemaid ja nende abisid Tartumaal. Järva Teataja, 7. august 1940
6. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520
7. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
**Marília Dias Mendonça** (22. juuli 1995 Cristianópolis, Goiási osariik – 5. november 2021 Piedade de Caratinga, Minas Geraisi osariik) oli Brasiilia laulja, laulukirjutaja ja kitarrist. 

Tema karjäär algas 2011. aastal. Ta andis oma esimese *live*-albumi välja 2016. aastal.

Tema teine album "Realidade" ilmus 2017. aastal ja pälvis Grammy Latino auhinna nominatsiooni. 2019. aastal andis ta välja albumi "Todos os Cantos". See album võitis talle Grammy Latino auhinna.

5. novembril 2021 hukkus Mendonça 26-aastaselt Minas Geraisi osariigis Piedade de Caratingas toimunud lennuõnnetuses.

Viited
------

1. ↑  "Marília Mendonça celebra vitória no Grammy Latino: "Acho que estou sonhando"" (Brasiilia portugali).
2. ↑  "Marilia Mendonça vai aonde o povo está com 'Todos os cantos'" (Brasiilia portugali). 14. september 2019.
3. ↑  "Marília Mendonça ganha Grammy Latino de 2019 e não acredita" (Brasiilia portugali). 14. november 2019.
4. ↑  "Marília Mendonça morre aos 26 anos em queda de avião em Minas Gerais". *g1* (portugali). TV Globo. 5. november 2021.
5. ↑  "Marilia Mendonca: Popular Brazil singer dies in plane crash at 26". BBC News. 5. november 2021.
**Kareda vald** oli Järva maakonna vald aastail 1939–1950.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Vald kuulus Riigivolikogu 21. valimisringkonda, kust valiti Nikolai Viitak, ja Paide põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1939. aasta vallareform
-----------------------

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Esna valla maa-alast, välja arvatud suurem osa Vodja asunduse maa-alast.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

1945 augustis moodustati Kareda vallas Esna külanõukogu keskusega Esna külas, Peetri külanõukogu keskusega Peetri külas ja Viisu külanõukogu keskusega Koordi külas. 1950. aastal Kareda vald likvideeriti ja selle alad arvati Paide rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
2. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544
3. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kunagisest piiskopi kirikust; tänase kiriku kohta vaata artiklist Ikšķile Meinhardi kirik* |

---

**Üksküla Maarja kirik** oli kirik Lätis Ükskülas. Praegu asub kirik Püha Meinhardi saarel.

Esimene romaani stiilis kirik ja Üksküla linnus ehitati Meinhardi eestvõtmisel Gotlandi meistrite ja liivlaste poolt 1185.–1186. aasta paiku. Andris Caune järgi on esimesest kirikust säilinud üksnes vundamendi jäänused. Hoone mõõtmed olid 27x19 meetrit, sellel olid 1,45 meetri paksused seinad ja poolringikujuline apsiid. 

1186. aastal sai sellest Üksküla piiskopi kirik, 1202. aastal viidi piiskopkonna keskus Riiga.

Teine romaani stiilis paekivist kirik mõõtmetega 23x11x13 meetrit ehitati samasse paika 13. sajandil. 

1550. aastal oli kirik varemetes. Mõisnik T. Schluknig müüs selle Riia linnale. Kirik taastati, kuid see hävis uuesti 1577. aastal Liivi sõjas. Kirik taastati 1630. aastal Rootsi kuninga Gustav II Adolfi eestvõtmisel. 1656. aastal hävitasid kiriku edasitungivad Aleksei I Mihhailovitši väed. Kirik taastati I. Hennekeni eestvõtmisel.

Üksküla kirik ja linnuse varemed (Johann Christoph Brotze, 1792)
Kirik hävitati Põhjasõjas (1700–1721) Šeremetevi vägede poolt. Kirik taastati hiljemalt 1739. aastaks. Kirik sai kannatada 1771. aasta Daugava üleujutuses.

1879–1880 toimusid arhitekt Johann Daniel Felsko projekti järgi kiriku ümberehitustööd, mille käigus lammutati läänemüür, laiendati löövi, aknad ja apsiid ehitati ümber gooti stiilis, ehitati juurde käärkamber ning kellatorn koos eeskojaga. Uus 400 inimest mahutav kirik pühitseti sisse 1880. aasta sügisel.

Kirik hävitati lõplikult esimeses maailmasõjas 1915–1916 Saksa suurtükiväe poolt.

Kirikusse maeti esimesed Liivimaa piiskopid Meinhard (1196) ja Berthold (1198). Bertholdi säilmed viidi Riia toomkirikusse 1229. või 1230. aastal ning Meinhardi säilmed 14. sajandi lõpus.[*viide?*] 1206. aastal maeti kirikusse liivlased Kirian ja Laian.

Vana Üksküla asula alad ujutati üle Riia veehoidla rajamisega. 1976. aastal loodi kiriku ja linnuse varemete kaitseks tehissaar. 1999. aastal nimetati see Püha Meinhardi saareks.

Viited
------

1. 1 2 3  Vitolds Mašnovskis, The Lutheran churches of Latvia, 2. köide, Riia 2006
**Gilfert** on mäetipp Tuxi Alpides. See on Rastkogeli massiivi kõige põhjapoolsem ulatus ja seetõttu on seda näha peaaegu igast kohast Alam-Inntalis.

Asukoht
-------

Tipus on suur tipurist, nagu ka loodepoolsel (Wetterkreuz) ja kirdepoolsel (Sonntagsköpfl) alamtipul. Õõnestatud idapoolne külg on *Das Kar*, ligi kolmveerandi ulatuses kaljuga ümbritsetud (*Felskessel*). Selle veed viib Lamarkbachi oja Zillertali madalamasse orgu.

Ehkki Gilfert-Rastkogeli massiivil on väga iseloomulik mitme haruga seljandik, on kaljuseinad orienteeritud peamiselt põhja-lõuna suunas. See geoloogiline iseärasus annab tugevalt lõhestunud mäestikule oma iseloomu.

Rajad
-----

Gilferti tipp on kergesti ronitav Innerstist Weerbergi lähedal (Inntali lõunakülg) Nonsalmi (1785 m) kaudu. Marsruudi Innerstist Nonsalmi saab ronida suuskadel või räätsadel talvel ja kevadel, kuna marsruut on suhteliselt laviiniohutu. Teine marsruut kulgeb tippu Pillist või Schwazist peaaegu paralleelselt esimesega.

* Nonsalm am GilfertNonsalm am Gilfert
* Gilferti suusatõus detsembrisGilferti suusatõus detsembris

Suusapiirkond versus looduskaitseala
------------------------------------

Aastaid on peetud arutelusid selle üle, kas arendada Gilfert suusapiirkonnaks või määrata see looduskaitsealaks. Ühelt poolt on juba pikka aega ette nähtud *Gilfert-Rastkogeli* kaitseala (*Ruhegebiet*) loomist. Teiselt poolt on Weeri ümbruse Inntali vallad püüdnud pakkuda juurdepääsu Hochfügen-Hochzillertali suusapiirkonnale, mille rajatised ulatuksid seljandikule. Regionaalplaneerimise poliitika otsus Kesk-Alpide tuleviku kohta Hintertuxi ümbruses on ootel.

Vaata ka
--------

* Kellerjoch
* Pangert
Kaart
**Gildi tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Tänav algab Juhkentali tänava lähedalt ja lõppeb Lastekodu tänavaga ristudes.

Ajalugu
-------

Juhkentali piirkond, Suur-Juhkentali tänav (Die Grosse Joachimstahl strasse) ja Suurgildi kasarm 1879. aasta kaardil
20. sajandi algul kandis tänav *Gildi tänava* nime (saksa Gildenstraße, vene Гильдейская ул.). Nimi *Gildi* tuleb sellest, et tänava ääres oli Suurgildi kasarm (ehitatud 1851, lammutatud 1934). 

27. juunil 1950 nimetati tänav ümber *Kolhoosi tänavaks*. Eesti NSV aegne nimi tuli arvatavasti sellest, et tänava ääres asus "Kolhoosnikute Kodu" ja Keskturg.

3. augustil 1990 taastati nimi **Gildi tänav**.

Gildi tänav

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gildi tänav (Tallinn)** |

Viited
------

1. ↑  Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 23.02.2016.
2. ↑  Tallinna tänavanimed. KNAB.
3. 1 2   (vaadatud 23.02.2016)
4. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 53
Alexander von Oettingen

|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib baltisaksa teoloogist. Tema isa kohta vaata artiklit Alexander von Oettingen (1798–1846).* |

---

**Alexander Konstantin von Oettingen** (12. detsember 1827, Visusti mõis, Äksi kihelkond, Tartumaa – 8. august 1905, Tartu) oli baltisaksa usuteadlane.

Alexander Konstantin von Oettingen sündis Liivimaa maamarssali Alexander von Oettingeni ja Dorothea Helene von Knorringi pojana. Õppis 1837–45 Võrus H. Krümmeri erakoolis, 1845–46 Tartu Ülikoolis filoloogiat ja seejärel 1846–49 teoloogiat. Täiendas end Erlangeni, Berliini, Bonni ja Rostocki ülikoolides filosoofia, teoloogia ning idakeelte alal. 1850 cand. theol. 1853 mag. theol. 1856 dr. theol.

Töötas 1853-1856 Tartu Ülikoolis süstemaatilise usuteaduse eradotsendina ja 1856–1890 professorina. 1873–75 dekaan. Oli 1861–62 Meranos (Itaalia, Lõuna-Tiroolid) esimese evangeelse koguduse asutaja ja õpetaja. Emeriteerus 1890. Asutas 1888 hooldekodu töötute käsitööliste jaoks, oli 1889–1902 vaestelastekooli juhataja.

Tõi käibesse sotsiaaleetika mõiste.

Alexander Konstantin von Oettingen oli arstiteadlase ja ülikoolirektori Georg Philipp von Oettingeni, füüsikaprofessor Arthur Joachim von Oettingeni ning Liivimaa poliitilises elus aktiivsete ja mõjukate August von Oettingeni, Nicolai von Oettingeni ja Eduard von Oettingeni vend.

Sugupuu
-------


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  **Alexander von Oettingen(1827–1905)**  | Alexander von Oettingen(1798–1846) | Franz Georg von Oettingen(1757–1832) | Joachim Heinrich von Oettingen (1726–1786) |
| Helena Dorothea von Anrep (1726–1816) |
| Charlotte Ottilie von Buxhoeveden(1780–1856) | Philipp Johann von Buxhoeveden (1748–1790) |
| Vabapreili Christina Beata von Maltitz (1751–1824) |
| Helene von Knorring (1794–1863) | Peter von Knorring(sünd. 1765) | Frommhold von Knorring (1721–1780) |
| Margarethe Elisabeth von Wistinghausen (1730–1801) |
| Charlotte von Baranoff(sünd. 1774) | Christoph von Baranoff (suri 1818) |
| Helene von Helffreich |

Vaata ka
--------

* Oettingeni maja

Viited
------

1. ↑   Ristimiskanne Palamuse koguduse meetrikaraamatus
2. ↑   TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918

Välislingid
-----------

* Teoseid
* Moraalistatistika ja kristlik kõlblusõpetus. Sotsiaaleetika katse empiirilisel alusel. I. osa. Moraalistatistika, 1. väljaanne, 1868
* Tartu Ülikool. Usuteaduskond. Suurmehi ajaloost
* Väljavõte Liivimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
* Ene Puusemp, Toome taga seisab ajalooline kultuuri maja, Tartu Postimees, 20.10.2009
**Register** (inglise keeles *register*) on kasutusest sõltuv keelevariant. Kasutuskesksed ehk situatiivsed keelevariandid vastanduvad kasutajakesksetele keelevariantidele ehk dialektidele (murretele).

Register on seotud sotsiaalse kontekstiga. Sotsiaalne kontekst on kolmetasandiline, koosnedes tegevusväljast (ingl *field*), suhtelaadist (ingl *tenor*) ja toimeviisist (ingl *mode*). Tegevusväljas kajastub sotsiaalne tegevus, mis on parasjagu toimumas, nt jalgpalli vaatamine või jalgpallist rääkimine. Suhtelaad viitab osalistele ja nende rollisuhetele, nt õpetaja/õpilane, lapsevanem/laps. Toimeviis osutab, mis eesmärgil keelt situatsioonikontekstis kasutatakse, nt informeerimiseks, õpetamiseks, argumenteerimiseks. Toimeviis on seotud ka meediumiga (kirjalik või suuline), mis mõjutab kasutatavate keelevahendite valikut. Kirjaliku ja suulise teksti ehk kirja ja kõne eristus kuulub kõige üldisemale liigitustasandile, kuid eristada võib ka nt ametlikku ja argiregistrit.

Register hõlmab keelevahendeid, mis on omased konkreetses suhtlussituatsioonis osalejale. Keelevahendite valik oleneb osaleja sotsiaalsest rollist (nt ülemus-alluv) ja individuaalsest sotsiaalsest distantsist (nt iga, sugu, sotsiaalne staatus, võim, solidaarsus, isikuomadused).

> „register on ühtaegu semantiline ruum ja olukeel, keelendite olukorriti hõlmatuse ja kasutusväärtuse mõõde"
> 
> 
>  – Tallinna Ülikooli üld- ja rakenduslingvistika professor Krista Kerge
> 
> 

Registri ja žanri seos avaldub konteksti tasandil: kui register on seotud situatsioonikontekstiga, siis žanr kultuurikontekstiga. Registrina avalduvad keelelised valikud sõltuvad situatsiooni omadustest, kuid teksti tähendusstruktuur avaldub kultuurikonteksti kuuluvate žanrite tasandil.

Viited
------

1. ↑  M. A. K. Halliday (2007). An introduction to functional grammar (3rd ed.). London: Hodder Arnold, lk 207–208
2. ↑  T. Hennoste (2000). Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 10.
3. ↑  M. A. K. Halliday (2007). An introduction to functional grammar (3rd ed.). London: Hodder Arnold, lk 210–112
4. ↑  T. Hennoste (2000). Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 17.
5. ↑  T. Hennoste (2000). Allkeeled. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 47.
6. ↑  K. Kerge (2000). Kirjakeel ja igapäevakeel. – Eesti keele allkeeled (toim. T. Hennoste). Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 87.
7. ↑  S. Eggins, J. R. Martin (1997). Genres and registers of discourse. – Discourse as structure and process. Discourse studies: a multidisciplinary introduction (toim T. A. van Dijk). London: Sage Publications.
8. ↑  R. Whittaker, L. M. Rojo (1999). A dialogue with bureaucracy: register, genre and information management as constraints on interchangeability. – Journal of Pragmatics, Vol 31 (2), lk 154.
**Alexander Paul Heinrich von Frey** (4/16. aprill 1894 Grotūzis (Grotthuss bei Smilten) – 19. veebruar 1919 Sassi mõis) oli Saaremaa mässus hukkunud Liivimaa põllumees.

Freyd on Baltimaades immatrikuleerimata riigiaadli suguvõsa (1792). 

Vanemad: Alexander Reinhold von Frey (13/25. jaanuar 1856 Skulberģi (Forstei Kolberg) – 20. oktoober 1932 Stettin) ja Helene Stael von Holstein (13/25. aprill 1855 Taali mõis (Staelenhof) – 20. aprill 1932 Stettin).

Abikaasa alates 20. aprillist/3. maist 1917 Maria Luise Sass (14/26. jaanuar 1900 Kuressaare – 9. detsember 1926 Berlin-Wittenau).

Postuumne poeg Alexander von Frey (25. aprill 1919 – 24. august 1938 Hannover, adopteeritud 3. oktoobril 1934 Dorries v. Ditfurthi ja Erna v. Steubeni poolt, uus perekonnanimi v. Frey gen. v. Ditfurth).

Kirjandus
---------

* Stammtafeln nichtimmatrikulierter baltischer Adelsgeschlechter, Band II, 1962, S. 46–47.

Välislingid
-----------

* Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft Alexander von Frey abikaasa Marie Luise Sass (XIV.4.-) Saaremaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus
**Microsoft Eesti** on tarkvarafirma Microsoft Eestis asuv esindus.

Ajalugu
-------

Alates 2003. aastast laiendas Microsoft oma tegevust Eestisse. 2004. aastal tuli Microsoft turule kontoritarkvara Microsoft Office 2003 eestikeelse versiooniga.  Microsoft Eesti eestvedamisel on loodud ka Windows XP, Windows Vista, Windows 7 ning MSN Messengeri eestikeelse liidesega versioonid.  Microsoft Eestis töötab 30 inimest.

Heategevus
----------

Lisaks äritegevusele on Microsoft Eesti kaasatud mitmesse heategevuslikku projekti. 2006. aastal annetas Microsoft Eesti pool miljonit krooni Tallinna Puuetega Inimeste Koja projekti "Puuetega inimeste arvutiõpe ja internetipunkt" jaoks.  2009. aastal koostöös Elioni ja EMTga korrastati ligi 200 arvutit, mis annetati suurperedele, eakatele ja erivajadustega inimestele.

Tunnustus
---------

Microsoft oli 2009. aasta töötaja- ja peresõbralikemate ettevõtete nimistus kolmandal kohal.

Viited
------

1. ↑  "Postimees: Microsoftil valmis Office 2003 tõlge eesti keelde". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2004. Vaadatud 28. septembril 2010.
2. ↑  "Emakeelne tarkvara kogub üha enam populaarsust".
3. ↑  "Microsoft Eesti Meeskond".
4. ↑  "Puuetega Inimeste Koda sai arvutiõppeks pool miljonit".
5. ↑  "Korrastatud arvutid saavad uue elu".
6. ↑  "Suurimaks töötaja- ja peresõbraks sai advokaadibüroo Sorainen".[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

Microsoft Eesti koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib luuletajast ja ornitoloogist, kirjaniku ja luuraja kohta vaata artiklit Alexander Wilson (kirjanik ja luuraja); jooksja kohta vaata artiklit Alexander Wilson (jooksja).* |

---

**Alexander Wilson** (6. juuli 1766 Paisley, Šotimaa – 23. august 1813 Philadelphia, Pennsylvania) oli šoti päritolu Ameerika luuletaja, ornitoloog ja illustraator.

Robert Burnsi värsid inspireerisid teda luulega tegelema. Wilson kirjutas ballaade, pastoraalseid luuletusi ja satiirilisi kommentaare kangakudumisvabriku kohta, kus ta alates 1779. aastast õpipoisina töötas. Üks eriti torkava sisuga luuletus vabrikuomaniku kohta tõi karistuseks teoste avaliku põletamise ja vangistuse. Pärast vabanemist läks ta 1794. aastal Ameerikasse. Seal teenis ta elatist õpetamisega. Tuntud loodusteadlane William Bartram õhutas tema huvi ornitoloogia ja maalimise vastu. Wilson otsustas avaldada Põhja-Ameerika lindude illustratsioonide kogu ning reisis mööda maad, kogudes materjali, maalides ning äratades huvi oma teose vastu, mis ilmus üheksas köites aastatel 1808–1814 pealkirjaga "American Ornithology". Selles oli illustreeritud 268 linnuliiki, kellest 26 olid varem kirjeldamata. Wilson oli väljapaistev Ameerika ornitoloog, paljud linnuliigid on tema järgi nimetatud.
Navas Sevillaga 2017. aastal
**Jesús Navas González** (sündinud 21. novembril 1985 Los Palaciosis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.

Klubikarjäär
------------

2003. aastast mängis Navas Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla, seejärel 2013–2017 Manchester Citys. 

2017. aastal naasis ta Andaluusia klubisse Sevilla.

Koondisekarjäär
---------------

Hispaania jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2009. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 3. juunil 2010 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu.

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jesús Navas** |

| * v
* r
Hispaania koondis  –  2010. aasta FIFA maailmameister (1. tiitel) |
| --- |
| 

* 1 Casillas (c)
* 2 Albiol
* 3 Piqué
* 4 Marchena
* 5 Puyol
* 6 Iniesta
* 7 Villa
* 8 Xavi
* 9 F. Torres
* 10 Fàbregas
* 11 Capdevila
* 12 Valdés
* 13 Mata
* 14 Alonso
* 15 Ramos
* 16 Busquets
* 17 Arbeloa
* 18 Pedro
* 19 Llorente
* 20 Martínez
* 21 Silva
* 22 Navas
* 23 Reina
* Treener: Del Bosque

 | Hispaania |
**Theodor Benedict Frese** (13/25. juuni 1805 Tallinn – 1/13. september 1866 Lääne-Nigula) oli Eestimaa vaimulik.

Pärnu bürgermeistri Thomas Benedict Frese poeg.

Õppis aastatel 1817–1823 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1823–1826. Korporatsioon Estonia liige.

Oli seejärel Kasti mõisas perekond Sieversite juures koduõpetajaks. Ordineeriti 28. aprillil 1829 õpetajaks.

Oli aastatel 1829–1866 (kutsuti 26. veebruaril 1829) Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajaks. Sai 21. oktoobril 1853 Ranna-Lääne praostkonna praostiks ja konsistooriumi assessoriks 8. augustil 1863.

Asutas 17. augustil 1847 abipiibliseltsi ja oli selle juhataja.

Isiklikku
---------

Tema poeg Christian Wilhelm Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu-, Tallinna Jaani-, Kuressaare Laurentiuse- ja Käina Martini koguduse õpetaja, poeg Theodor Alexander Benedict Frese oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja, pojapoeg (Theodor Alexander Benedict Frese poeg) Eduard Paul Benedict Frese oli Vaivara koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Jet2.com-i Boeing 737 lennuk
**Jet2.com** on Suurbritannia odavlennufirma, mille peakorter asub Leedsis Suurbritannias. Lennufirma kodulennujaam on Leeds Bradfordi lennujaam. Lennufirmal on 73 lennukit ja opereerib 58 sihtkohta, lennufirma oon Suurbritannias suuruselt neljas lennufirma. Jet2.com asutati 1983. aastal Channel Expressina.

  


Suurbritannia
Suurbritannia lennufirmad

Air Southwest **·** 
Astraeus Airlines **·** 
Atlantic Airlines **·** 
Atlantic Express **·** 
Aurigny Air Services **·** 
BA CityFlyer **·** 
Blue Islands **·** 
BMI **·** 
Bmibaby **·** 
BMI Regional **·** 
Bond Aviation Group **·** 
Bristow Helicopters **·** 
British Airways **·** 
British International Helicopters **·** 
DHL Air UK **·** 
Eastern Airways **·** 
EasyJet **·** 
Flybe **·** 
Global Supply Systems **·** 
Isles of Scilly Skybus **·** 
Janes Aviation **·** 
Jet2.com **·** 
Loganair **·** 
Lydd Air **·** 
Manx2 **·** 
MK Airlines **·** 
Monarch Airlines **·** 
Norwegian Air UK **·** 
ScotAirways **·** 
Thomas Cook Airlines **·** 
Thomson Airways **·** 
Titan Airways **·** 
Virgin Atlantic
**Thengiz Gudava** (gruusia keeles თენგიზ გუდავა, vene keeles *Тенгиз Зурабович Гудава*; 28. november 1953 Samtredia – 16. aprill 2009 Praha) oli gruusia ajakirjanik ja inimõiguste aktivist. Ta pagendati Nõukogude Liidust 1987. aastal ning töötas 17 aastat Vabadusraadio heaks.

Ta lõpetas Moskva meditsiiniinstituudi biofüüsika alal. Koos oma vennaga Eduardiga liitus ta dissidentliku liikumisega. Nad moodustasid rokkbändi Phantom, millega suunasid inimeste tähelepanu inimõiguste probleemidele.

1982. aastal ta arreteeriti ning hoiti aasta aega uurimiseks kinni, misjärel määrati talle 7 aastat vangistust ja 3 aastat pagendust nõukogudevastase tegevuse eest. Vend Eduard protesteeris 1985. aasta novembris avalikult tema karistuse vastu ning talle määrati 4 aastat vanglakaristust. Vennad vabastati 1987. aastal tingimusel, et nad lahkuvad Nõukogude Liidust.

Ta läks Münchenisse ja 1995. aastal Prahasse. Ta tegi koostööd nõukogude dissidentidega ning kirjutas Nõukogude Liidu poliitiliste, majanduslike ja kultuuriliste probleemide teemadel.

2004. aastast oli ta vabakutseline ajakirjanik. Ta on kirjutanud ka luulet ja kaks romaani (2003, 2008).

20. aprillil 2009 teatas Vabadusraadio tema surmast Prahas "segastel asjaoludel". Teate järgi oli Gudava 15. aprilli õhtul lahkunud oma korterist, et osta sigarette, ning siis teadmata kadunud. Teadvusetu mehe leidis möödasõitja 20-minutilise sõidu kaugusel Gudava kodust. Gudava suri teel haiglasse. Politsei leidis ta laiba surnukuurist ning nimetas surmapõhjuseks autoõnnetuse, kuid ei selgitanud täpsemaid asjaolusid.

Viited
------

1. ↑  Donnelly, Jack, et al. (editors) *International Handbook of Human Rights* (1987), p. 421. Greenwood Press, ISBN 0313247889
Jesse Puljujärvi (2016)
**Jesse Puljujärvi** (sündinud 7. mail 1998 Älvkarlebys) on Rootsis sündinud Soome jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Edmonton Oilers ründajana paremäärel.

Ta debüteeris Soome kõrgliigas hooajal 2014–15 Oulun Kärpäte meeskonnas.

2016. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Oilersi poolt neljanda valikuna. 2016. aasta juulis sõlmis ta Oilersiga kolmeaastase lepingu. Debüüdi NHL-is tegi ta 2016–17 hooaja esimeses mängus Calgary Flamesi vastu, kuid see jäi ka tema ainsaks väravaks sel hooajal NHL-is. Alates jaanuarist mängis ta Oilersi farmklubi Bakersfield Condorsi ridades AHL-is. Hooajal 2017–18 kogus Puljujärvi NHL-is 20 punkti (12+8), kuid järgmisel hooajal vaid üheksa punkti (4+5).

2019. aastal naasis ta Oulun Kärpäte juurde. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta Oilersiga uuesti kaheaastase lepingu.

2016. aastal tuli ta Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta oli turniiril resultatiivseim mängija (5+12) ning valiti turniiri väärtuslikumaks mängijaks, parimaks ründajaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.

Viited
------

1. ↑  "Oilers sign Puljujarvi to two-year contract". Edmonton Oilers. 7.10.2020. Vaadatud 14.1.2021

Välislingid
-----------

* Jesse Puljujärvi NHL.com lehel
* Jesse Puljujärvi hockeydb.com lehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; ansambli Simply Redi laulu kohta vaata artiklit Sunrise (Simply Redi laul); USA-s Wyomingi osariigis asuva endise linna kohta vaata artiklit Sunrise (Wyoming).* |

---

**Sunrise** on linn USA-s Florida osariigis Browardi maakonnas ja osa Miami-Fort Lauderdale'i-West Palm Beachi suurlinnapiirkonnast. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 97 335 elanikku. Aastal 2010 oli elanikke 84 439.

Sunrise asutati 1960. aastate alguses, kui kinnisvaraarendaja Norman Johnson ostis Browardi maakonnas 2650 aakri suuruse maa-ala. Algselt kandis see nime **Sunrise Golf Village**. Praeguse nime sai linn 1971. aastal.

Sunrise'is asuvad Lõuna-Florida suurim äripark Sawgrass International Corporate Park, enam kui 350 kauplusega Sawgrass Mills ja FLA Live Arena, kus asub NHL-i hokiklubi Florida Panthersi koduväljal. Linna loodepiirist algab Evergladesi märgala.

Vaade Sunrise'ile õhust

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

*
Hoone välisvaade
Empire Pool ujumise 1938. aasta Euroopa meistrivõistluste avapäeval
**Wembley Arena** (algse nimega **Empire Pool**, tänapäeval sponsorireeglite tõttu **SSE Arena, Wembley**) on siseareen Londonis Wembley linnaosas Arena Square'il.

Hoone ehitati 1934. aasta Briti impeeriumi mängude tarbeks ujulaks, sellest ka hoone algne nimi. Ujulat kasutati aga viimati 1948. aasta olümpiamängudel. Hoonet kasutatakse kontsertide, meelelahutuse ja spordiürituste paigana. Hoone renoveeriti 2006. aastal koos Wembley staadioniga Wembley Parki uuendamise käigus. 12 500 pealtvaatajakohaga on see Londoni suuruselt teine siseareen The O2 Arena järel. 2014. aastast kannab hoone ametlikult nime SSE Arena, kuna SSE plc ostis hoonele nimeõigused 10 aastaks.

1948. aasta olümpiamängudel peeti seal ujumise, veepalli, vettehüpete ja poksivõistlused. 2012. aasta olümpiamängudel peeti hoones sulgpalli ja iluvõimlemisvõistlused. Aastail 1934–1990 peeti hallis profitennise turniiri Wembley Championships, mis oli 1967. aastani üks proffide suure slämmi turniir. Hoones oli ka Briti esimene sisevelodroom. Seal on peetud ka jäähoki- ja korvpallikohtumisi ning korraldatud ratsutamisetendusi.

Hoones on muu hulgas kontserte andnud The Beatles, T. Rex, David Bowie, Cliff Richard & The Shadows, The Monkees, The Hollies, Dusty Springfield, The Rolling Stones, Pink Floyd, The Grateful Dead, Status Quo, The Who, ABBA, Pearl Jam, Bob Dylan jpt.

Pärast hoone renoveerimist 2006. aastal tehti hoone ette kuuluste väljak Hollywoodi kuulsuste allee eeskujul. Esimesena sai väljakule omanimelise tähe Madonna.

Välislingid
-----------

* Ametlik veebileht
**Vinni tammik** (ka: **Vinni-Pajusti tammik**) on kaitsealune tammik Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas. Mõnes allikas on eraldi räägitud **Vinni tammikust** ja **Pajusti tammikust**; tegelikult moodustavad need tammikud territoriaalselt ühtse ala.

Tammik võeti kaitse alla 1958. aastal (Vinni tammiku kaitseala, ka: Vinni-Pajusti tammiku kaitseala; pindala 68 hektarit). Praegu kaitstakse tammikut Vinni-Pajusti maastikukaitseala koosseisus.

Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammik
---------------------------------------------------------

2. augustil 2014 avas Vinni vald Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna 50. aastapäeva puhul tammikus Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammiku, tähistades mitmesaja-aastased tammed infotahvlitega, kus on kirjas kirjandusauhinna laureaadi nimi, pärjamise aasta/aastad ja järjekorranumber.

Viited
------

1. 1 2 3  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 04.04.2013)
2. ↑  Eduard Vilde nimelikse kirjandusauhinna laureaatide tammik. Vinni valla veebisait.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
**Sunīši** on küla (*lielciems*) Lätis Ropaži piirkonna Garkalne vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 8 meetri kõrgusel Sunīši järve kaldal, maantee A4 ja Lielā Jugla jõe vahel. Sunīši jääb valla keskusest Berģist 10 ja Riia keskusest 21 kilomeetri kaugusele.

Küla tekkis aastal 2002, mil müüki pandi 70 Sunīši järve kaldal metsas asunud krunti. Küla kujunes järve ümber, selle keskus asub järve idakaldal.

Sunīši keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

Külas asuvad Mucenieki, Ferrum Agro ja Sunīši bussipeatus.

2007. aastal oli külas 355 elanikku, 2020. aastal 842.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Sunīšu viduslaiku kapsēta
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  IS Mantojums

| * v
* r
Garkalne valla asulad |
| --- |
| 
Amatnieki **·**  Bāliņi **·**  Baltezers **·**  Berģi **·**  Bukulti **·**  Garkalne **·**  Gāršas **·**  Langstiņi **·**  Makstenieki **·**  Priedkalne **·**  Priežlejas **·**  Skuķīši **·**  Sunīši **·**  Suži **·**  Upesciems |
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Montenegro |

**Ratko Drašković** (serbia kirillitsas *Ратко Драшковић*; sündinud 24. jaanuaril 1966 Nikšićis) on Jugoslaavia FSV, Jugoslaavia Liitvabariigi, Serbia ja Montenegro ning Montenegro poksija.

Harrastajana
------------

Ta võistles kuni oktoobrini 1990 Jugoslaavia FSV eest.

Elukutselisena
--------------

Ta on poksinud alates oktoobrist 1990 elukutselisena. Ta on pidanud seni (seisuga 10. märts 2018) kokku 49 kohtumist ning on võitnud neist 35 (neist 23 nokaudiga), kaotanud 12 (neist 8 nokaudiga) ja viigistanud 2 kohtumist.

Suhted Montenegro riigiga
-------------------------

Oma varjamatu Serbia-meelsuse tõttu on tema ja Montenegro riigi suhted jahedad ning teda on vähe ametlikult tunnustatud.

Isiklikku
---------

Tema poeg on Montenegro endine poksija Boško Drašković.

Viited
------

1. ↑  "*"Светски је првак, али му то не признају јер је србин!* - Nacionalist.rs! Serbia keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. jaanuar 2018. Vaadatud 13. mail 2018.

Välislingid
-----------

* Ratko Drašković lehel *BoxRec*. Inglise keeles
Kozodavlevi suguvõsa aadlivapp
**Kozodavlev** (vene keeles *Козодавлев*, saksa keeles *Kosodawlew*) oli Venemaa aadlisuguvõsa.

Ajalugu
-------

Perekonnalegendi järgi põlvnesid Kozodavlevid Mecklenburgist pärit **Koẞ von Dahlen**i suguvõsast. Ürikulisi teateid on suguvõsa kohta XV sajandi lõpust, mil vürst Ivan Jurjevitš Patrikejevi teenistuses mainitakse vendi Mižui Andrejevitš Kozodavlevit ja Timofei Andrejevitš Kozodavlevit (suri pärast 1498). Hiljem elasid Kozodavlevid Novgorodi kubermangus. Suguvõsa kõige nimekam liige oli tõeline salanõunik Ossip Petrovitš Kozodavlev (1753−1819), kes tõusis senaatoriks (1799) ja oli aastatel 1810−1819 Venemaa siseminister. 1810. aasta 31. detsembril (vkj) võeti ta Eestimaa ja 1812. aasta 22. juunil (vkj) Liivimaa rüütelkonna matriklisse.

Venemaa siseminister Ossip Petrovitš Kozodavlev (1753–1819)

Suguvõsa liikmeid
-----------------

* Ossip Petrovitš Kozodavlev (1753−1819), tõeline salanõunik, senaator, Venemaa siseminister, Riiginõukogu liige

Kirjandus
---------

* *Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel*). 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980).
* Федорченко, Валерий Иванович. *Дворянские роды, прославившие отечество*. Энциклопдия дворянских родов. Москва: "ОЛМА-ПРЕСС", 2004. Lk 203-204 .

Välislingid
-----------

* Kozodavlevi suguvõsa liikmete eluloolised andmed
* Kozodavlevi suguvõsa genealoogia
* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust
Ratchis
Cividale del Friulis asuv Ratchise altar, mis on pühendatud tema isa Pemmo mälestusele
**Ratchis** (ka Rachis, Raditschs, Radics, Radiks jne) oli Friuli hertsog (739–744) ja langobardide kuningas (744–749). Tema isa Pemmo oli samuti Friuli hertsog. Ratchis abiellus roomlanna Tassiaga.

Ratchis valitses rahus seni, kuni ta otsustas teadmata põhjustel Perugiat piirama asuda. Paavst Zacharias suutis teda veenda piiramist lõpetama; seejärel Ratchis loobus troonist ja asus koos oma perega Monte Cassino kloostrisse. Pärast oma venna Aistulfi, kes oli tema troonist loobumise järel kuningaks saanud, surma aastal 756 proovis Ratchis veel korra langobardide üle valitseda, kuid ta sai lüüa langobardide viimaseks kuningaks jäänud Desideriuse käest ja taandus kloostrisse.

Vaata ka
--------

* Langobardid
* Langobardide kuningate loend

Viited
------

1. ↑  German Tribes.org Lombard Kings.

Lisalugemist
------------

* Paulus Diaconus. "Historia Langobardorum", "Storia dei Longobardi"; introduzione di Claudio Leonardi; apparati critici e iconografici a cura di Roberto Cassanelli. Milano: Electa, 1985.
* Jörg Jarnut. "Storia dei Longobardi". Torino: Einaudi, 2002. ISBN 88-464-4085-4.
* Sergio Rovagnati. "I Longobardi", Milano: Xenia, 2003. ISBN 88-7273-484-3.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tänavast; filmi kohta vaata artiklit Päikeseloojangu bulvar; Andrew Lloyd Webberi muusikali kohta vaata artiklit Sunset Boulevard (muusikal).* |

---

Tänavasilt Beverly Hillsis
**Sunset Boulevard** on tänav (bulvar) USA-s Californias Los Angelese maakonnas. See saab alguse Figueroa Streetilt Los Angelese kesklinnas ja lõpeb maantee Pacific Coast Highway juures Vaikse ookeani rannikul Pacific Palisadesis. Tänavaga kulgeb paralleelselt Hollywood Boulevard. West Hollywoodi läbivat lõiku nimetatakse Sunset Stripiks.

Tänava pikkus on 35 kilomeetrit. Tänav kulgeb ligikaudu mööda mägede äärealasid, mis moodustavad Los Angelese nõo põhjapiiri. Tänav kulgeb muu hulgas läbi Hollywoodi, West Hollywoodi ja Beverly Hillsi. Tänaval on kogu selle ulatuses vähemalt neli rada. Tänav on kohati käänuline ja ohtlik. Ansambel Jan and Dean avaldas näiteks 1964. aastal laulu "Dead Man's Curve", mis viitab ühele järsule kurvile tänaval, kus Jan Berry oleks liiklusõnnetus peaaegu surma saanud.

Tänava järgi on saanud pealkirja Billy Wilderi 1950. aasta film "Päikeseloojangu bulvar" ("Sunset Boulevard").

Viited
------

1. ↑  "Danger, Glamour Propel Legend of Sunset Boulevard". Los Angeles Times. 8. november 2001. Vaadatud 11.12.2016

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sunset Boulevard** |
New York on üks maailma suurimaid linnalisi piirkondi
**Linnageograafia** on inimgeograafia haru, mis uurib linnalisi piirkondi. Nendele piirkondadele on iseloomulikud hoonete ja infrastruktuuriobjektide suur kontsentratsioon, inimesed on hõlmatud peamiselt majanduse sekundaarses ja tertsiaarses sektoris ning rahvastikutihedus on tavaliselt suur.

Linnageograafia areng
---------------------

Linnageograafia on traditsiooniline geograafia haru. See sai alguse 19. sajandi lõpus. Alguses tegeles linnageograafia peamiselt linnade arengu iseloomu ja struktuuri kirjeldamisega. Lisaks pakkusid varajastel aastatel linnu uurivatele geograafidele huvi asustuse arengu kirjeldus ning linnade paiknemise sõltuvus füüsilisest keskkonnast. Tollal võrdlesid paljud teadlased linna arengut inimese bioloogilise eluga.

Linnageograafia on oluliselt arenenud alates 1950. aastatest. Viimase poole sajandi jooksul on võimalik rääkida neljast linnageograafia lainest. Need on linnageograafia teaduslikustamine (1960. aastatel), ühiskondlikustamine (1970. aastatel), kontekstualiseerimine (1980. aastatel) ja uuendamine (2000. aastatel).

Praegused linnageograafia teoreetilised lähtekohad on mitmekesised ning seotud erinevate filosoofiasuundadega (nt positivism, fenomenoloogia, eksistentsialism, marksism, strukturalism, realism, poststrukturalism, konstruktivism, postmodernism, feminism, postkolonialism).

Tuntud linnageograafe
---------------------

Maailma tuntumate linnageograafide seas on Walter Christaller, Georgi Lappo.

Tuntumad linnageograafid Eestis on Edgar Kant, Jussi S. Jauhiainen ja Tiit Tammaru.

Allikad
-------

* Jussi S. Jauhiainen (2005). Linnad ja linnauurimus. Linnageograafia modernismist postmodernismini. (EKA, Tallinn).

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Linnageograafia** |
**Rathlin** (iiri *Reachlainn*) on saar Iirimaa saarest põhjas Põhja-Iirimaa Antrimi krahvkonnas.

Saar on L-tähe kujuline ja asub Iirimaa saare rannikust 4 km eemal. Kaugus Šotimaa Kintyre'i poolsaare lõunatipust on 25 km. Rathlini ulatus idast läände on 6 km ja põhjast lõunasse 4 km.

Rathlinil on regulaarne praamiühendus 10 km kaugusel Ballycastle'i sadamaga.

Saarel on veidi üle 100 püsielaniku. Elanikud tegelevad kalapüügi ja käsitöö müügiga.

1845 lahkus saarelt umbes 500 inimest ja rändas Ameerika Ühendriikidesse. 1985 suri saarel viimane iiri keele Ida-Ulsteri murde emakeelne kõneleja Põhja-Iirimaal. 

Saar on vulkaanilise päritoluga ja koosneb peamiselt lubjakivist ja basaldist. Rannakaljud on kuni 70 m kõrgused. Rathlin on tuntud merelindude pesitsus- ja peatumiskohana. Saar on osaliselt looduskaitse all.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2016. Vaadatud 28. juulil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Saare koduleht
* Praamifirma Rathlin Island Ferry Ltd. koduleht
Asukoht Møre og Romsdali maakonnas (Sunnmøre on tähistatud punasega)
**Sunnmøre** ('Lõuna-Møre') on piirkond Lääne-Norras Vestlandetis, Møre og Romsdali maakonna edelapoolseim osa. Piirkonna keskus on Ålesundi linn.

See on rannikupiirkond, mis hõlmab 17 valda (Ålesundi, Giske, Harami, Hareidi, Herøy, Norddali, Ørskogi, Ørsta, Sande, Skodje, Stordali, Stranda, Sula, Sykkylveni, Ulsteini, Vanylveni ja Volda vald).

Sunnmøre pindala on 5215 km² ja elanike arv 2020. aasta seisuga 145 732. 1. jaanuaril 2009 oli elanikke 131 535.

Sunnmøre on üks Møre og Romsdali kolmest ajaloolisest piirkonnast (endised foogtkonnad) ning oli varasel viikingiajastul, enne Harald Kaunisjuukse vallutusi, väikekuningriik. Kuigi tänapäeval ei ole Sunnmøre ametlik haldusüksus, on paljudel norra asutustel ja organisatsioonidel (näiteks Norra Jalgpalliliidul ja Norra Politseil) selles piirkonnas eraldi allüksus.

Kõigis Sunnmøre haldusüksustes peale Ålesundi kasutatakse ametlikus asjaajamises uusnorra keelt. Ålesund, mis on piirkonna suurim keskus, on kuulutanud ennast selles osas neutraalseks, kuid peaaegu kõigis haridusasutustes toimub õpe *bokmål*'is.

Ålesundis antakse välja piirkonnalehte Sunnmørsposten, lisaks ilmub väiksemaid kohalikke ajalehti.

Regiooni põhilised sissetulekuallikad on merendus, kalapüük, laevaehitus, mööblitööstus, *offshore*-tehnoloogia naftatööstuse jaoks.

Sunnmøre vaatamisväärsuste hulgas on:

* Norra tuntumaid fjorde Geirangeri fjord, mis kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse
* Juugendstiilis Ålesundi linn
* Norra tuntuim merelindude koloonia Runde saarel, mis asub Herøy vallas
* Maailma sügavaim merealune tunnel Eiksundi tunnel
* Vestkapp Stadlandeti poolsaarel, üks Norra maismaa läänepoolsemaid punkte

Sunnmøre suuremad keskused (elanike arvu järgi) on:

| Koht | Asula | Vald | Elanike arv (2008) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Ålesund | Ålesund, Sula | 45 902 |
| 2 | Ørsta | Ørsta | 6443 |
| 3 | Volda | Volda | 5625 |
| 4 | Ulsteinvik | Ulstein | 5156 |
| 5 | Sykkylven | Sykkylven | 4045 |
| 6 | Hareid | Hareid | 3701 |
| 7 | Fosnavåg/Leinstrand | Herøy | 3501 |
| 8 | Nordstrand | Giske | 3166 |
| 9 | Stranda | Stranda | 2504 |
| 10 | Brattvåg | Haram | 2172 |

Viited
------

1. ↑  Statistika Keskbüroo, vaadatud 4. mail 2009

Välislingid
-----------

* Sunnmøre kaardid

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sunnmøre ja saksakeelset artiklit de:Sunnmøre.*
**Rasvhapete mobilisatsioon** on kehas toimuv protsess, mille eesmärk on stressiga toimetulekuks varustada kudesid piisava koguse energiaga.
Rasvhapete mobilisatsiooni käimalükkavaks jõuks võib olla näiteks füüsiliselt raske tegevus või nälgimine. Rasvhapped mobiliseeritakse, kui veres tõuseb glükagooni- ja adrenaliinitase ning need ained seostuvad rasvarakkude pinnal olevatele retseptoritele. Seostumine käivitab rea reaktsioone, mille tulemusel aktiveeritakse ensüüm lipaas. Lipaas lagundab rasvaraku rasvatilgas olevad triglütseriidid ehk neutraalrasvad vabadeks rasvhapeteks. Vabad rasvhapped suunatakse veresoonkonda, mille abil jõuavad need energiarikkad molekulid nii skeletilihaste ja südameni kui ka maksa.

Veres seotakse rasvhapped seerumalbumiiniga, mis aitab hüdrofoobseid rasvhappeid veres transportida.
Lihaskoes võetakse rasvhapped kasutusele ja oksüdeeritakse süsihappegaasiks (CO2) ja veeks, et toota kudedele vajalikku energiat. Ei teata veel kindlalt, kas vabade rasvhapete rakku pääsemiseks on tarvis spetsiaalset transpordimehhanismi.

Suur osa mobilisatsiooni läinud rasvhapetest võtab kasutusele maks. Seal sünteesitakse osadest rasvhapetest taas triglütseriidid ja transporditakse need VLDL lipoproteiinides lihastesse ja teistesse kudedesse. Murdosa rasvhapetest muudetakse maksas ka ketokehadeks, mis on vajalikud nii perifeersete kudede kui ka näiteks aju varustamiseks energiaga näljatingimustes.

Viited
------

1. 1 2  Encyclopaedia Britannica  (Vaadatud 18.10.13).
**Ajapangandus** on teenuste vahetussüsteem, milles rahaühikute asemel kasutatakse ajaühikuid. See on näide alternatiivsest rahasüsteemist.

Rahaühikut, mille väärtus on alati väärt tund aega ükskõik millise kliendi tööd, nimetatakse Ameerika Ühendriikides ajadollariks ja Suurbritannias ajaveksliks (*time credit*). Terves maailmas tegutsevad ajapangad enamasti ühtse skeemi järgi. Asjast huvitatud inimene registreerib ennast, märgib ära teenuse, millega soovib olla ajapanga liige ja valib, millist teenust tahab ta oma tehtu eest vastu saada. Edaspidi aitab projekti koordinaator, kes koordineerib omavahel klientide tegevust ning vajadusel kontrollib ka tehtud töö kvaliteeti ja arvestab töötunde. Kui klientide vahel töötundide suhtes lahkarvamusi ei esine, pole koordinaatori kohaletulek vajalik, piisab temaga ühenduse võtmisest ja tehtud töötundide kirjapanekust.

Ajapangandust kasutatakse motiveerimaks inimesi tegema ühiskonnale kasulikke töid. Laste õpetamine, vanainimeste eest hoolitsemine, naaberlik abi – need on tööd, mida tehakse vabatahtlikuna ja mida turumajandus ei väärtusta. Aja eest, mille ajapanga liige kulutab kogukonnaliikmete sotsiaalseks heaoluks, saab ta endale teenuseid vastu. Lisaks ajavekslitele on osalejatel, kes on tavaelus harjunud rohkem saama kui andma, võimalik koguda enesekindlust, tõsta sotsiaalsete kontaktide arvu ning parandada oma oskusi. Kogukonnad kasutavad seetõttu ajapangandust tööriistana tugevamate kogukonnasiseste suhete moodustamiseks (sotsiaalse kapitali kogumine). 

Ajapangandus tekkis USAs 1980. aastate alguses. Aastaks 1990 oli Robert Wood Johnsoni Fond investeerinud ajapangandusse 1,2 miljonit USA dollarit vanurite hoolekande parandamiseks. Tänapäeval on 26 riigis aktiivseid ajapanku, Suurbritannias üle 250 aktiivse ajapanga ja USAs rohkem kui 276 ajapanka.

Vaata ka
--------

* Alternatiivraha
* E-raha
* Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem

Märkmed
-------

1. ↑  Seyfang, Gill. "Time banks: rewarding community self-help in the inner city?" *Community Development Journal* 39.1 (January 2004): 63.
2. ↑  Cahn, Edgar S. *No More Throw Away People*. Washington, DC: Essential Books, 2004.
3. ↑  About Time Banking UK Accessed March 23, 2012.
4. ↑  "Time Banks Directory". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2013. Vaadatud 6. märtsil 2013.

Välislingid
-----------

* International Journal of Community Currency Research
* Tiit Madisson: Solidaarsena võib ennast ise aidata
Gerinši mõis 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 102
**Ģerinši mõis** (saksa keeles *Jehrenhof*, läti keeles *Ģerinšu muiža*) oli poolmõis Liivimaal Volmari kreisis Volmari kihelkonnas. Mõisakompleks asub tänapäeval Valmiera piirkonnas Valmiera vallas Jeri külas.

Ajalugu
-------

1681. aastal on Kokmuiža mõisa koosseisus nimetatud Ģerinsi talu (*Gesinde Jerre*). 1826. aastal oli olemas karjamõis. Valdus oli pikka aega Volmari pastori lese elukohaks. Lesekassa müüs selle Kokmuiža mõisnikule Theodor von Schröderile, kes selle omakorda 1888. aastal müüs lätlasele Jānis Enkmanisele (1856−1915) ja sellest sai iseseisev poolmõis. Enkmanis oli mõisaomanik veel 1909. aastal.

Viited
------

1. ↑  Baltisches historisches Ortslexikon. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990, lk 244.
2. ↑  Richter, Adolf. Baltische Verkehrs- und Adressbücher. Bd I. Livland. Riga, 1909, veerg 396.

Kirjandus
---------

* *Baltisches historisches Ortslexikon*. Teil II. Lettland (Südlivland und Kurland). Köln-Wien: Böhlau Verlag, 1990. Lk 244.

Volmari Püha Siimoni kirik
Volmari kihelkond

**Kirik**: Volmari Püha Siimoni kirik  

**Mõisad**: Volmari kirikumõis | Gerinši mõis | Kauguri mõis | Mūri mõis | Skangaļi mõis | Volmari mõis
**Ārlava** (ka **Ārlavas**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Ārlava valla loodeosas.

Küla asub merepinnast 38 meetri kõrgusel Sasmaka järve põhjakaldal. Ārlava jääb valla keskusest Valdemārpilsist 2,8, piirkonna keskusest Talsist 17 ning Riiast 135 kilomeetri kaugusel.

Ārlava nimi tuleneb läänemeresoome keeltest. Esimene pool tuleneb oletatavalt eesti keelest (*aru*), teine pool aga liivi keelest (*vell* tähendab põldu).

Ārlavat mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1231. Küla vanad nimekujud on *Arowelle, Erwahlen, Arwalen, Arwal, Arevale, Arwallenn*. Aastal 1253 hakkas asula kuuluma Kuramaa piiskopkonale. XVI sajandil asus seal tõenäoliselt Arlava piiskopilinnus. Küla oli ka Ārlava kihelkonna keskuseks, millele aastani 1644 allus ka Ruhnu saar. Hiljem asus külas Ārlava mõis.

Ārlava kirikuõpetajaks oli Läti kirjameeste seltsi juhataja aastail 1851-1854 Karl Friedrich Jacob Hugenberger.

Ārlava

Viited
------

1. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.

| * v
* r
Ārlava valla asulad |
| --- |
| 
Ambrakas **·**  Ārlava **·**  Cunces **·**  Jaunciems **·**  Kroņmuiža **·**  Laukmuiža **·**  Lubezere **·**  Nogale **·**  Poprags |