recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Furosemiidi struktuurivalem

**Furosemiid** on diureetikumide hulka kuuluv ravimi toimeaine, mida kasutatakse erinevates ravimivormides.

Nii nagu enamik diureetikume, kuulub ka furosemiid WADA poolt keelustatud ainete nimekirja, kuna teda on võimalik kasutada dopingu kasutamist maskeeriva ainena.

Lasix (furosemiidi süst)

Keemiline valem
---------------

Aine keemiline valem on C12H11ClN2O5S.

ATC-kood
--------

Toimeaine ATC-kood on **C03CA01**. Eestis on furosemiidi sisaldavad ravimpreparaadid klassifitseeritud retseptiravimitena.

Näidustused
-----------

Furosemiidi manustatakse diureesi saavutamiseks peamiselt arteriaalse hüpertensiooni, kopsuturse, uroloogiliste operatsioonide ajal ja mürgistuste ravil. Furosemiidi kasutatakse ka tursete, nefrootilise sündroomi, maksatsirroosi ravis ja/või sümptomite leevendamisel nii loomadel kui inimestel.

Toime
-----

Organismi manustatuna vähendab furosemiid kaltsiumi, magneesiumi, kaaliumi, B1-, B6- ja C-vitamiini ning tsingi sisaldust.

Ohud
----

Raseduse ajal kasutada üksnes äärmisel vajadusel, kuna furosemiid läbib platsentaarbarjääri.

Manustatud furosemiid on sõidukijuhile liiklusohtlik, eriti koos alkoholiga.

Furosemiid on loomkatsetes osutunud teratogeenseks.

Viited
------

1. 1 2  "Furosemiid Tallinna Farmaatsiatehas" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2014. Vaadatud 18. veebruar 2014.
2. ↑  Ross Pelton, James B. LaValle, The Nutritioal Cost of Prescription Drugs, How to maintain good nutrition while using PRESCRIPTIOn DRUGS, lk 111,152,168,190,201,208,223, 2000, Morton Publishing Company, (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Furosemidum QC03CA01 WHO Collaborating Centre for Drug Statistics Methodology, veebiversioon (vaadatud 13.02.2014)
* Furosemiidi toimeainepõhine infoleht Ravimiamet
Eino Akseli Kuusi
**Eino Akseli Kuusi** (18. veebruar 1880 Helsingi – 26. aprill 1936 Helsingi) oli soome sotsiaalpoliitika teadlane ja riigiametnik.

Eino Kuusi kaitses 1915. aastal filosoofiadoktori kraadi väitekirjaga talvetöötusest. 1922. aastal oli ta Aimo Kaarlo Cajanderi 1. valitsuses sotsiaalminister.

Aastatel 1928–1931 töötas Eino Kuusi Tartu Ülikooli praktilise poliitilise ökonoomia professorina. Tartus töötamise perioodil oli ta Akadeemilise Majandusteaduse Seltsi esimees, ta aitas kaasa Soome-Eesti suhete arendamisele.

Temalt on eesti keeles ilmunud kaks publikatsiooni:

* Praktiline majandus (ökonoomiline) poliitika, prof. Kuusi järgi. Tartu: Chr. Jürgens, 1929
* Alkoholiküsimus majandusliku küsimusena: 2 loengut ülemaalisel karskuskursusel Tartus, jaanuaris 1929. Tartu: Eesti Karskusliit, 1929

Eino Kuusit peetakse sotsiaalpoliitika teadusliku käsitluse teerajajaks Soomes, tal oli oluline mõju ka sotsiaalpoliitika õppesuuna kujunemisele.

1931. aastal avaldas ta esimese soomekeelse sotsiaalpoliitika õpiku, kirjeldades seal sotsiaalpoliitika mõistet, eesmärke ja tegevusvälja.

Aastatel 1932–1935 oli ta Tampere Ülikooli eelkäija, Ühiskondliku Kõrgkooli rektor ja sotsiaalpoliitika õpetaja.

Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Postimees. Tartu, 27.05.1936, nr. 142, lk. 5
2. ↑  E-kataloog ESTER
3. ↑  E-kataloog ESTER
4. ↑  Biografiakeskus. Kuusi, Eino (1880–1936)
5. ↑  "Antti Tervasmäki. Suomalaisen sosiaalipolitiikan gurut. Sosiaaliturva 7/1985". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 5. jaanuaril 2015.
6. ↑  "Timo Tuurala. Sosiaalipolitiikan historia. Laatuakademia. 2010". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 5. jaanuaril 2015.
7. ↑  Tampereen yliopiston rehtorit ja kanslerit
8. ↑  "Professori Eino Kuusen luennot. Tampereen yliopiston kirjasto. Käsikirjoitusarkisto" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2015. Vaadatud 5. jaanuaril 2015.

Välislingid
-----------

* Jüri Kõre. Alkoholiprobleem ei ole vaid majandusküsimus. Tartu Postimees. 21.09.2007
Khaled Hosseini
**Khaled Hosseini** (dari keeles خالد حسینی [h'ooled hos'eini] (**Khāled Ḩoseynī**), daripäraselt IPA transkriptsioonis [ˈxɒled hoˈsejni]; sündinud 4. märtsil 1965) on Afganistanis sündinud kirjanik ja arst.

Alates 15. eluaastast elab Hosseini USAs Põhja-Californias. 

Khaled Hosseini on üks maailma loetumaid ja armastatumaid kirjanikke, kelle teoseid "Lohejooksja" ja "Tuhat hiilgavat päikest" on ainuüksi Ameerika Ühendriikides müüdud üle 10 miljoni eksemplari ning enam kui 70 muus riigis üle 38 miljoni eksemplari. Ta on ÜRO pagulaste agentuuri UNHCR-i hea tahte saadik ja Afganistani inimestele humanitaarabi pakkuva mittetulundusorganisatsiooni Khaled Hosseini Fondi asutaja.

Tema 2003. aastal ilmunud esikromaan "Lohejooksja" ("*The Kite Runner*") sai 12 miljoni eksemplariga rahvusvaheliselt suurima läbimüügiga raamatuks. Tema teine romaan "Tuhat hiilgavat päikest" ("*A Thousand Splendid Suns*") ilmus 22. mail 2007.. 21. mail 2013 ilmus kolmas romaan "And The Mountains Echoed" (ilmus eesti keeles juulis 2013 pealkirjaga "Ja mägedelt kajas vastu").

Eesti keeles ilmunud raamatud
-----------------------------

* "Lohejooksja". Eesti Ekspressi Kirjastus. 2008.
* "Tuhat hiilgavat päikest". Eesti Ajalehed. 2010.
* "Ja mägedelt kajas vastu". Hea Lugu. 2013.

Viited
------

1. ↑  Academy of Achievement - Khaled Hosseini
2. ↑  Khaled Hosseini: Information and Much More from Answers.com

Välislingid
-----------

* http://www.khaledhosseinifoundation.org/
* Khaled Hosseini ametlik koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Khaled Hosseini** |
Poul Nyrup Rasmussen
**Poul Nyrup Rasmussen** (sündinud 15. juunil 1943 Esbjergis) on Taani poliitik, Euroopa Parlamendi liige ja Euroopa Sotsialistliku Partei esimees. Ta oli aastatel 1993–2001 Taani peaminister ja 1992–2002 Taani Sotsiaaldemokraatide esimees.

Rasmussen sündis töölisperekonnas. Ta lõpetas Kopenhaageni ülikooli majandusteaduskonna 1971. Juba tudengina oli ta aktiivne sotsiaaldemokraatlikus üliõpilaste liidus Frit Forum, kus ta tutvus paljude oma tulevaste kolleegidega. Ülikooli ajal pidas ta äraelamiseks mitmesuguseid ameteid, olles näiteks liikluse loendaja ja poole kohaga kuller.

Rasmussen tõusis Taani sotsiaaldemokraatide juhiks pärast 1990. aasta parlamendivalimisi. Sotsiaaldemokraadid võitsid need valimised, saades 14 kohta juurde (kokku 69). Nad alustasid erakonnaga Det Radikale Venstre koalitsiooniläbirääkimisi, aga need luhtusid. Valitsuse moodustasid väikeste paremerakondade toel Konservatiivne Rahvapartei ja Venstre, ehkki neil oli kokku vähem kohti kui sotsiaaldemokraatidel. Asjade sellist käiku pidasid sotsiaaldemokraadid oma liidri Svend Aukeni isiklikuks ebaõnnestumiseks ja tema asemele valiti Rasmussen.

Rasmussen tõi sotsiaaldemokraadid võimule pärast seda, kui senine konservatiivist peaminister Poul Schlüter tagasi astus pärast seda, kui uurimine näitas, et ta oli Folketingile valetanud. Uue valitsuse moodustasid neli erakonda ja Rasmussen sai peaministriks.

Rasmussen jäi Taani peaministriks 8 aastaks, kuid nii head tulemust kui 1990. aastal ei suutnud ta saavutada. Vastupidi, 2001. aasta parlamendivalimised olid esimesed Folketingi valimised pärast 1924. aastat, mida sotsiaaldemokraadid ei võitnud. Nad said 52 kohta Venstre 56 koha vastu. Tema asemel sai peaministriks Venstre liider Anders Fogh Rasmussen. Pärast neid valimisi astus Rasmussen erakonna juhi kohalt tagasi ja 2002. aastal asendas teda sel postil Mogens Lykketoft.

Tema valitsusajal toimus 28. septembril 2000 referendum eurole ülemineku küsimuses, kus 53,2% valijatest oli euro kasutuselevõtu vastu.

Töötus langes 12 protsendilt 1993. aastal 4,5 protsendini 2001. aasta lõpus.

Euroopa Parlamendi 2004. aasta valimistel kogus Rasmussen üle 400 000 hääle ja valiti Euroopa Parlamenti. Samal aastal valiti ta Euroopa Sotsialistliku Partei liidriks. Mõlemal positsioonil on ta tänini.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Poul Nyrup Rasmussen** |

* 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Poul Schlüter** | **Taani peaminister**1993–2001 | Järgnev**Anders Fogh Rasmussen** |
Riigikantsler Adolf Hitler ja president Paul von Hindenburg tervitavad teineteist Potsdami päeval
**Potsdami päev** (saksa keeles *Tag von Potsdam*) oli Potsdami Garnisonikirikus 21. märtsil 1933 toimunud pidulik tseremoonia, milles osalesid 5. märtsil 1933 valitud uue Riigipäeva liikmed. Sotsiaaldemokraadid keeldusid osalemast, kommunistidel oli osalemine keelatud. Uue Riigipäeva koosseisu esimene päris istungjärk toimus sama päeva pärastlõunal Berliinis Krolli ooperimajas.

Potsdami päev pidi sümboliseerima konservatiivsete jõudude ja natsionaalsotsialistide liitu ja teineteisemõistmist.

Joseph Goebbelsi juhtimisel tehti Potsdami päevast oluline propagandasündmus, mille kandsid üle kõik Saksa raadiojaamad.

Viited
------

1. ↑  Der "Tag von Potsdam" Lebendiges Museum Online
2. ↑  Tag von Potsdam Als Hitler und Hindenburg zusammenfanden, Der Tagesspiegel, 21.03.2013
3. ↑   Isabel Fannrich-Lautenschläger. Deutungen des Tages von Potsdam : symbolischer Handschlag von Hitler und Hindenburg vor 80 Jahren Deutschlandfunk

Välislingid
-----------

* Sven Felix Kellerhoff, GARNISONKIRCHE 21. MÄRZ 1933,Hitlerbesuch war für Potsdams Garnisonkirche Gift, 09.05.2014
**Alexander Magnus Karl Lenz** (15. detsember/26. detsember 1777 Tarvastu – 15. detsember/27. detsember 1819 Rõngu) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastast 1795 (immatrikuleeriti 14. oktoobril 1795) Halle Ülikoolis ja aastast 1798 (immatrikuleeriti 11. aprillil 1798) Göttingeni ülikoolis. Ordineeriti 25. augustil/6. septembril 1801 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1801–1819 (introdutseeriti 22. septembril/4. oktoobril 1801) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.

Isiklikku
---------

Tema isa Friedrich David Lenz oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja ja 1. oktoobrist 1803 kuni surmani 1809 oli ta Tartu Ülikoolis esimeseks akadeemiliseks eesti- ja soome keele lektoriks. Tema poeg Christian Heinrich Friedrich Lenz oli Saarde Katariina koguduse õpetaja, pojapoeg Johannes Woldemar Lenz oli Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, Paldiski Nikolai koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
**Ukraina õigeusu kirikute ühendkogu** (ukraina keeles Об'єднавчий собор українських православних церков) oli 15. detsembril 2018 Kiievis Püha Sofia peakirikus toimunud Ukraina Õigeusu Kiriku asutav kogu.

Ukraina õigeusklike ühendamine
------------------------------

11. oktoobril 2018 teatas Konstantinoopoli patriarhaat, et jätkab "Ukraina kirikule" (*Church of Ukraine*) autokefaalia andmise idee elluviimist.

Osalejad
--------

Kirikukogu kutsus kokku Konstantinoopoli patriarh Bartholomeos I, kes saatis kutsed osalemiseks Ukraina kõigi õigeusu kirikute – Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku (KPUÕK), Ukraina Autokefaalse Õigeusu Kiriku (UAÕK) ja Moskva Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku (MPUÕK) – piiskoppidele. Asutav kogu kutsuti kokku kohaliku kiriku kogu formaadis: iga kutsutud piiskopiga tuli kaasa üks tema piiskopkonna vaimulik ja ilmik või munk. Kutsutud piiskoppidest osalesid kõik 42 KPUÕK piiskoppi, kõik 12 UAÕK piiskoppi ja 2 73-st MPUÕK piiskopist. Kirikukogu juhatasid ühiselt Konstantinoopoli patriarhi määratud eksarh, Gallia metropoliit Emmanuel (Adamakis) ja Ukraina president Petro Porošenko. Ühendkogul ei osalenud MPUÕK Tšerkassõ ja Kanivi metropoliit Sofronius, kes oli selles kirikus üks autokefaalia pooldaja.

Otsused
-------

Petro Porošenko, metropoliidid Epifanius (Dumenko), Emmanuel (Adamakis) ja Filaret (Denissenko) (Filaret kannab skufiat)
Päevakorras oli kohaliku autokefaalse Ukraina Õigeusu Kiriku (UÕK) asutamine, selle põhikirja kinnitamine ja kirikupea valimine. Ühendkogu hääletas UÕK asutamise poolt ja kinnitas põhikirja. Kirikupeaks valiti Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kiriku Perejaslavi ja Bila Tserkva metropoliit Epifanius (Dumenko). Uue kiriku eestseisja tiitliks sai Kiievi ja kogu Ukraina metropoliit, sest kirik asutati metropooliana.

Vaata ka
--------

* Ukraina Õigeusu Kiriku ajalugu

Viited
------

1. ↑  Announcement. Ecumenical Patriarchate, the 11th of October, 2018 - Chief Secretariat of the Holy and Sacred Synod 11.10.2018 (vaadatud 18.04.2019)
2. ↑  Tadeusz A. Olszański. Historic unification of Ukrainian Orthodox Church. Centre for Eastern Studies (OSW), 17.12.2018.
3. ↑  Отсутствовавший на Соборе митрополит УПЦ МП Софроний записал видеообращение - Lb.ua, 17.12.2018 (vaadatud 07.03.2019)
4. ↑  vt. nt. Митрополит УПЦ (МП) Софроний рассказал, что нужно сделать для достижения автокефалии- Релігія в Україні, 14.09.2011 (vaadatud 07.03.2019)
5. ↑  BBC INTERVIEW WITH PRO-UKRAINIAN AUTOCEPHALY METROPOLITAN SOPHRONIY OF CHERKASY AND KANIV- RISU, 30.11.2018 (vaadatud 14.03.2019)
6. ↑  Tadeusz A. Olszański. Historic unification of Ukrainian Orthodox Church. Centre for Eastern Studies (OSW), 17.12.2018.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib anumast; ahju materjali osa kohta vaata artiklit ahjukivi (ehitus); masti kohta kaardimängus vaata artiklit Poti* |

---

Tahmunud alumiiniumpott, mida kasutati toiduvalmistamiseks lahtisel tulel
Roostevabast terasest pott
**Pott** on sügav ja tugev anum või nõu, tavaliselt asjade hoidmiseks või toidu valmistamiseks, on kasutatud ka väiksema tulekoldena.

Tänapäevased toiduvalmistamise potid on enamasti mittenakkuva pinnakattega, alumiiniumist kestaga, mille siseküljel on mõõteskaala, vastupidava mitmekihilise roostevabast terasest põhjaga, mittekuumenevate bakeliidist käepidemetega, klaasist kurnamisavaga kaanega, millel on silikoonist serv.

Kokandus
--------

Potte kasutatakse vedela toidu valmistamiseks ja hoidmiseks.

Ajaloost
--------

Savipotte kasutati juba kiviajal. Keskaegses Euroopas oli alt laienevad pronks- või malmpotid laialt levinud, kuid Eestis nad üldiselt kasutust ei leidnud. Venemaal ja setudel oli potis ahjuroogade valmistamine tavaline. 19. sajandi keskpaiku hakati idanaabrite eeskujul Ida-Eestis kasutama tasapinnalise põhjaga ning ülespoole laienevaid malmist (võru murdes *tsugun*) või savist ahjupotte. Poti ahju ja ahjust väljatõstmiseks võeti kasutusele pika puuvarrega potihark (võru murdes *uhvar*).

Vaata ka
--------

* Ahjupott
* Aurupott ehk aurukeedupott
* Haudepott
* Keedupott
* Kliistripott
* Klosetipott ehk käimlapott
* Kondensaadipott
* Lihapott
* Liimipott
* Lillepott
* Malmpott
* Potihark
* Potikild
* Potilapid
* Potilöömine
* Potitöökoda
* Pottmüts
* Savipott
* Tindipott
* Tušipott
* Värvipott
* Ööpott ehk pissipott

Viited
------

1. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon. 2007. Koostanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 219

Välislingid
-----------

* Pott, Eesti Rahva Muuseum
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Emotsioonid |
|  |
| 
* Ahastus
* Alandus
* Apaatia
* Armastus
* Armukadedus
* Aukartus
* Ekstaas
* Empaatia
* Enesekindlus
* Entusiasm
* Erutus
* Eufooria
* Frustratsioon
* Haletsus
* Himu
* **Hirm**
* Huvi
* Häbelikkus
* Häbi
* Igavus
* Iha
* Imestus
* Julgus
* Kadedus
* Kannatus
* Kahetsusvalu
* Kirg
* Kahetsus
* Kibestumus
* Kindlameelsus
* **Kurbus**
* Kiindumus
* Lein
* Lootus
* Masendus
* Meeleheide
* Muretsus
* Nauding
* Ootusärevus
* Pettumus
* Paanika
* Piinlikkus
* Põlgus
* Raev
* Rahulolu
* Rõõm
* Süütunne
* *Saudade*
* *Schadenfreude*
* Šokk
* Tänulikkus
* Tüütus
* Uhkus
* Usaldus
* Usaldamatus
* Uudishimu
* Vaenulikkus
* **Vastikus**
* **Viha**
* Vihkamine
* Õudus
* **Õnnelikkus**
* Äng
* Ärevus
* Üksindus
* **Üllatus**

 |
| * v
* r
 |

**Apaatia** on tundeelu tuimenemise kõige väljendunum aste.

Apaatia korral puudub olendil igasugune emotsionaalne reaktsioon välis- või sisesündmusele:

* õnnetuse tõttu saab inimene raskelt vigastada, kuid ta ei reageeri vigasaamisele;
* inimene saab lähedase inimese surmateate, kuid ta ei reageeri sellele.

Kuna apaatia korral ei teki emotsionaalset reaktsiooni sündmusele, ei toimu ka sündmuse tähtsusastme hindamist ja sündmusele ei järgne mingit tegevust.

Emotsionaalse reaktsiooni puudumine ei ole spetsiifiline inimesele, vaid võib esineda kõigil elusolendeil.

Apaatia võib esineda mitmete psüühikahaiguste, näiteks dementsuse, skisofreenia ja vaimse alaarengu korral.

Kõnekeeles võib sageli kohata mõiste "apaatia" väärkasutamist, eriti depressiivsete seisundite korral: "Oh, ma olen nii apaatne, et kohe mitte üks asi ei huvita ja miski ei paku rõõmu." Sellise väljenduse korral ei ole tegemist tunnete puudumisega, vaid võimetusega tunda rõõmu. Kui inimesel on apaatia, siis tema ei kurda ega kaeba millegi üle, vaid on kõigega rahul. Kui inimene kurdab, et tal on apaatia ja see häirib inimest, siis on tegemist *anaesthesia dolorosa*'ga.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Apaatia** |

* Abuulia

Viited
------

1. ↑  Apaatia: võitlus ulatusliku levikuga ükskõiksuse
|  |
| --- |
| Alexander Os (2009) |
|  |
| Pronks | 2009 | 12,5 km jälitussõit |
|  |
| Kuld | 2006 | eraldistardist sõit |
| Hõbe | 2003 | jälitussõit |
| Hõbe | 2004 | jälitussõit |
| Hõbe | 2004 | teatesõit |
| Hõbe | 2007 | teatesõit |
| Pronks | 2006 | teatesõit |

**Alexander Os** (sündinud 21. jaanuaril 1980 Fauskes) on Norra laskesuusataja.

2000 tuli ta juunioride maailmameistrivõistlustel Austrias Hochfilzenis sprindis 27. ja jälitussõidus 23. kohale.

Esimene läbilöök täiskasvanute seas tuli 2002. aastal Euroopa karikavõistluste etapil Windischgarsten-Rosenaus, kus ta jõudis jälitussõidus 2. kohale. 2003 saavutas ta Norras Geilos EK-etapil sprindis 2. koha ja Ridnaun-Val Ridannas sprindis 3. koha. Sel aastal tuli ka Euroopa meistrivõistluste hõbemedal Itaaliast Forni Avoltrist jälitussõidust.

2004 saavutas Os EK-etappidel kaks 3. kohta: Itaalias Brussonis sprindis ja Prantsusmaal Méribelis Norra teatemeeskonnas koos Dag Bjørndaleni, Magne Thorleiv Rønningi ja Hans Martin Gjedremiga. Samal aastal saavutas ta EM-il Minskis kaks hõbemedalit: individuaalselt jälitussõidus ja meeskondlikult koos Anstein Myklandi, Dag Bjørndaleni ja Tor Halvor Bjørnstadiga.

2005 oli Os maailma karikasarjas 148 punktiga 34. kohal. Individuaalne kõrgeim koht oli 7.

2006 tuli Os Langdorf-Arbersees Euroopa meistriks eraldistardist sõidus. Lisandus meeskondlik pronksmedal koos Håkon Anderseni, Hans Martin Gjedremi ja Jon Kristian Svalandiga. MK-sarjas oli ta 92 punktiga 40. kohal.

2007 võitis Os Bulgaarias Banskos meeskondliku EM-hõbeda koos Hans martin Gjedremi, Magne Thorleiv Rønningi ja Egil Gjellandiga. Samal aastal tuli ta Itaalias Torinos EK-etapil eraldistardis sõidust kolmandaks. Sel aastal saabus esimene edu maailma karikasarjas: Soomes Lahtis võitis ta sprindis teise koha ja Hochfilzenis meeskondliku esikoha koos Emil Hegle Svendseni, Halvard Hanevoldi ja Ole Einar Bjørndaleniga. MK-sarjas oli ta 144 punktiga 34.

2008 tuli Os MK-sarjas neli korda esikolmikusse: Saksamaal Oberhofis võitis ta meeskondlikult koos Svendseni, Hanevoldi ja Bjørndaleniga, Lõuna-Koreas Pyeongchangis oli jälitussõidus kolmas, Rootsis Östersundis eraldistardist sõidus teine ja Hochfilzenis sprindis kolmas. MK-sarjas oli ta 259 punktiga 24.

Os debüteeris täiskasvanute tippvõistlustel 2008. aasta maailmameistrivõistlustel Östersundis, kus ta sai 20 km eraldistardist sõidus 41. koha.

2009. aasta MM-il Pyeongchangis sai ta 10 km sprindis neljanda koha, kui kolm esimest kohta hõivasid koondisekaaslased Ole Einar Bjørndalen, Lars Berger ja Halvard Hanevold. 12,5 km jälitussõidus sai Os pronksmedali. MK-sarjas oli ta sel aastal 580 punktiga 13.

2010 oli Os MK-sarjas 414 punktiga 19. Hooaja suurim saavutus oli 3. koht Sloveenias Pokljukas toimunud eraldistardiga MK-etapil.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2009 Lõuna-Korea Pyeongchangis
	+ Pronks pronksmedal 12,5 km jälitussõidus

Välislingid
-----------

* Alexander Os IBU kodulehel (inglise keeles)
**"Harry Potter and the Methods of Rationality"** ("HPMOR") on Harry Potteri romaanisarja fänniloome, mille autor on Ameerika Ühendriikide arvutiteadlane Eliezer Yudkowsky.

Raamatus püütakse Harry Potteri maailma ja võlukunsti selgitada teadusliku meetodi kaudu. See koosneb 122 peatükist ja ilmus osadena 28. veebruarist 2010 kuni 14. märtsini 2015. Teosele on ilmunud mitmeid järgi. Nende seas näiteks "Significant Digits".

Raamatu autor Yudkovski on tehisintellekti alale spetsialiseerunud USA teadlane. Ta on pidanud ka blogi nimega LessWrong, mis käsitleb sügavuti ratsionaalsust ja kognitiivseid nihkeid.

Sisu
----

"HPMOR" 8. peatükis, sõites rongiga Sigatüüka kooli poole, sõnastab 11-aastane Harry Potter oma eluplaani nii:

*Ma mõtlen midagi Baconi plaani sarnast, mitte poliitilist võimu.*

*"Kõigi võimalike hüvede saavutamist" ja muud sellist.*

*Ma tahan korraldada võlusõnade eksperimentaalse uurimise,*

*määrata nende toime aluseks olevad seadused,*

*teha maagia teadusliku teadmuse haruks,*

*liita üheks võlurite ja tavainimeste maailm,*

*parandada igas mõttes elukvaliteeti,*

*viia inimkond sajandeid edasi,*

*avastada surematuse saladus,*

*koloniseerida Päikesesüsteem*

*uurida galaktikat,*

*ja kõige tähtsam -*

*saada aru, mis siin kurat võtaks toimub*

*sest ümberringi käib kõikjal absoluutne jama.*

"HPMOR" 8. peatükis annab Harry teada mõnedest tähtsamatest raamatutest, mida on lugenud:

* "Feynman Lectures on Physics" esimene köide.
* Kahneman, D. Slovic, P. & Tversky, A. (1982) "Judgment Under Uncertainty: Heuristics and Biases".
* Hayakawa, S. I. "Language in Thought and Action".
* Cialdini, R. B. (1984). Influence: "The Psychology of Persuasion"
* Hastie, R. Dawes, R. "Rational Choice in an Uncertain World."
* Hofstadter, D. "Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid"

Ilmumine teistes keeltes
------------------------

Raamat ilmus 2018. aastal ka vene keeles tänu edukale kampaaniale ühisrahastusplatvormil Planeta.ru, mille käigus hangiti vajaminev summa – 1,086 miljonit rubla – juba esimese 30 tunniga. Kokku koguti 11,4 miljonit rubla. Kampaania eestvedaja oli Michail Savin, Lendava Makaronimonstrumi kiriku patriarh.

Hiinakeelne tõlge ilmus võrgus 2015. aastal 

Osaline tõlge on olemas 17 keeles.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  Significant Digits
5. ↑  Российский краудфандинговый рекорд побила книга по мотивам «Гарри Поттера». Контролировать печать будет ФБК
6. ↑  Книга «Гарри Поттер и методы рационального мышления» установила рекорд российского краудфандинга
7. ↑  "Chinese Translation of HPMOR is complete (with 6-book cover art)". Vaadatud 8.02.2019.
8. ↑  "More Info". Vaadatud 8.02.2019.

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht (inglise keeles)
Alexander Schallenberg (2020)
**Alexander Georg Nicolas Christoph Wolfgang Tassilo Schallenberg** (sündinud 20. juunil 1969 Bernis) on Austria jurist, diplomaat ja poliitik. 

Schallenberg sündis aastal 1969 Bernis diplomaadi pojana. Diplomaadi pojana on ta reisinud Indias, Hispaanias ja Prantsusmaal. Ta on õppinud õigusteadust Viini Ülikoolis ja *Université Paris II Panthéon-Assas'*is. Ta on täiendanud end Brugge Euroopa Kolledžis.

Aastal 1997 astus ta Austria välisministeeriumi teenistusse. Aastatel 2000–2005 juhtis ta Austria alalise esinduse Euroopa Liidus juriidilist osakonda Brüsselis. 2006. aastal sai temast tollase välisministri Ursula Plassniku pressiesindaja ning ta jätkas seda tegevust oma järeltulija Michael Spindeleggeri alluvuses. 

Välisminister Sebastian Kurzi juhtimisel määrati Schallenberg 2013. aastal strateegilise välispoliitika planeerimise üksuse juhiks. 2016. aastal sai temast välisministeeriumi Euroopa osakonna juhataja. 2019. aasta 3. juunil sai Schallenbergist Kurzi valitsuse Austria välisminister.

9. oktoobril 2021 nimetati Schallenberg liidukantsleri kohusetäitjaks, ametisse astus ta 11. oktoobril. Sama aasta 6. detsembril teatas ta ametist tagasiastumisest ning temast sai Karl Nehammeri valitsuses uuesti välisminister.
Ukraina kirjaniku Tarass Ševtšenko kuju Ungari pealinnas Budapestis
**Ungari ukrainlased** on väike Ungaris elav ukrainlastest koosnev rahvusrühm. Suurem osa Ungari ukrainlastest elab kas 136,7 kilomeetri pikkuse Ungari-Ukraina piiri äärde jäävas Szabolcs-Szatmár-Beregi või Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis või pealinnas Budapestis.

Ajalugu
-------

Enne Esimest maailmasõda elas Austria-Ungaris ligikaudu 4 miljonit ukrainlast, kelle kohta ametlikes allikates kasutati nime ruteenid (ise kutsusid nad end russiinideks). Neist 470 000 elas 1910. aasta rahvaloenduse andmetel Ungaris (moodustades 4,69% elanikkonnast). Ent 1920. aastal sõlmitud Trianoni rahulepinguga kaotas Ungari suure osa oma territooriumist, sealhulgas Taga-Karpaatia ehk Karpaatia Ruteenia, millest sai Tšehhoslovakkia osa. Just seal piirkonnas elasid peaaegu kõik tollase Ungari ukrainlased.

1938. aasta esimese Viini arbitraaži tulemusel sai Taga-Karpaatia lõunaosast taas Ungari riigi osa. Tšehhoslovakkia riigi lagunedes kuulutati ülejäänud Taga-Karpaatia aladel 1939. aasta 14. märtsil välja Karpaatide-Ukraina Vabariik, mille vaid mõni päev hiljem okupeeris Ungari.

Pärast Teist maailmasõda liideti piirkond Nõukogude Liiduga – Pariisi rahulepingu alusel sai Taga-Karpaatiast Ukraina NSV osa.

Tänapäev
--------

Tänapäeva Ungaris tunnustatakse eraldi rahvusvähemustena nii russiine kui ka ukrainlasi, keda 2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas riigis vastavalt 3323 ja 5633.

Russiinid, keda võib pidada juba Ungari kuningriigi aegseks ajalooliseks vähemusrahvuseks, põlvnevad neist Ruteenia rahvastest, kes ei võtnud 20. sajandi alguses kasutusele rahvanimetust "ukrainlased". Eraldi käsitletakse 20. sajandi teisel poolel Ungarisse elama asunud ukrainlasi, kelle juured on Lääne-Ukrainas ning Taga-Karpaatias.

Vaata ka
--------

* Ungari–Ukraina suhted
* Ungarlased Ukrainas

Viited
------

1. ↑  The Ukrainians in Galicia under Austrian Rule. Vaadatud 11.04.2022.
2. ↑  Minorities in Hungary #10 – Ukrainians and Ruthenians. Vaadatud 11.04.2022.
**Arnold Friedrich Reiman** (perekonnanime rööpkuju: **Reimann;** 30. august 1903 Rakvere – 24. oktoober 1963 Tallinn) oli eesti arstiteadlane, pediaater ja tervishoiutegelane.

Elulugu
-------

Arnold Friedrich Reiman oli raudteelase poeg.

Lõpetas 1921 Valga Poeglaste Gümnaasiumi ja 1926 Tartu Ülikooli; meditsiinikandidaat (1947, TRÜ), väitekiri "Sündimus ja suremus Eestis 1922.–1940. a. Statistiline uurimus". Võttis osa Vabadussõjast. Oli 1924–1926 Tartu Ülikooli tervishoiu instituudi subassistent, 1926–1930 TÜ Lastekliiniku nooremassistent, 1930–1935 vanemassistent, 1936 Tartu Haigekassa lastearst, 1936–1940 Tallinna Ühishaigekassa lastearst, 1940–1941 Tervishoiu Rahvakomissariaadi Laste ja Emade Raviasutuste Valitsuse ülem. 1941–1944 Nõukogude tagalas, kus algul töötas jaoskonnaarstina, 1942–1947 tervishoiuministri (aastani 1946 rahvakomissari) esimene asetäitja; 1947–1948 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teadur ja 1948–1952 direktor, 1952–1955 pediaatriosakonna juhataja, 1955–1963 TPedI loodusteaduse ja geograafia kateedri juhataja, dotsent. Eesti NSV teeneline arst (1945).

Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: laste reumaatiliste südamekahjustuste profülaktika ja ravi, sündimus ja suremus Eestis. 20 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Kombeldavate mahlanäärmete suurenemisest ja selle põhjusist lapseeas. // Eesti Arst (1929) 7
* Mürgistus kalomeliga. // Eesti Arst (1930) 11
* Kopsupõletikud lastekliiniku andmeil. // Eesti Arst (1932) 3
* Ema käsiraamat. Tartu, 1938
* Ema ja laps. Tallinn, 1947, 41963
* Kõrgema närvitalitluse uurimisest lastel reumatismi puhul. // Nõukogude Eesti Tervishoid 5 (1956)
* Kreutzwald arstina. // Fr. R. Kreutzwaldi maailmavaade ja tegevus. Tallinn, 1953
* Õpilase tervishoid. Tallinn, 1960.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Kalmistute register HAUDI

Kirjandus
---------

* ENE 6, 453
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 143
* Arnold Reiman (Nekroloog). Nõukogude Eesti Tervishoid (1963) 5, 71
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 7
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 300–301
* Tartu Ülikooli Kliinikum 200, 219.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Harry Karro** (10. aprill 1930 Tallinn – 24. jaanuar 2009) oli eesti näitleja ja stsenarist.

Ta lõpetas 1944. aastal Tallinna 9. algkooli ja 1953. aastal GITISe eesti stuudio.

1945. aastast töötas ta Estonia teatris jumestajaõpilasena, aastatel 1946–1948 oli Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja. Aastatel 1953–1956 töötas ta näitlejana Draamateatris, 1961–1963 näitlejana Nukuteatris ja 1964–1972 teatris Vanemuine. Aastatel 1956–1961 töötas ta Eesti Televisioonis režissööriabina.

Ta on teinud stsenaristi ja režissöörina telefilme näitlejatest ("Teatrihetked Lia Laatsiga", 1976; "Einari Koppel rollideprismas", 1976), kirjutanud laste- ja nukunäidendeid ("Talvetaadi jääpalee", 1974), estraadipalu ja följetone.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus Lia Laatsiga.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 19. märtsil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* "Eesti teatri biograafiline leksikon". Tallinn 2000
**Harry Paal** (27. juuni 1927 Aru vald, Tartumaa – 20. juuli 1993 Tartu) oli eesti metsateadlane.

Elulugu
-------

Harry Paal oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1943 Tartu Kaubanduskooli, 1946 Tartu Arve- ja Plaanindustehnikumi, 1951 TÜ metsandusteaduskonna metsamajandusinsenerina (Kõvade lehtpuude kasvatamise võimalusi Elva metsamajandis). Oli 1951–1952 Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsatakseerimise kateedri tehnik, 1952–1953 metsamajanduse ökonoomika ja metsakorralduse kateedri assistent, 1953–1956 vanemõpetaja, 1956–1963 Võru metsamajandi peametsaülem, 1963–1975 Viljandi metsamajandi direktor, 1975–1983 EMI metsataimekasvatuse sektori metsaselektsiooni labori juhataja, 1988–1993 teadur. Õpetas metsamajanduse ökonoomikat ja organiseerimist.

Teadustöö
---------

Tegeles okaspuuseemlate rajamise ja majandamisega, uuris okaspuuseemlate viljakandvuse dünaamikat ja kvaliteeti ning nende tunnuste muutlikkust. Organiseeris metsainseneride klubi Silva, mis kujunes metsateadlaste ja praktikute kokkupuutekeskuseks. Oli Akadeemilise Metsaseltsi taasloojaid, AMS-i aseesimees. Üle 100 teadus- ja aimeartikli.

Teoseid
-------

* Ebatsuuga introduktsioon ja aklimatiseerumine Eestis. // LUS-i aastaraamat 71. Tallinn, 1989
* Число семядолей у сосны и ели в Эстонской ССР. // Metsanduslikud uurimused XXIII. Tallinn, 1989
* О закономерностях плодоношения вегетативных семенных плантаций сосны. // Metsanduslikud uurimused XXIII. Tallinn, 1989
* Paberipoti taimed Eesti metsades. // Eesti Mets (1991) 5
* Männiseemnete kvaliteet sõltuvalt käbide kogumise ajast. // Metsanduslikud uurimused XXV. Tartu, 1992
* Võõrpuuliikide vegetatiivne seemla Kaarepere Metsakatsejaamas. // Eesti Mets (1992) 1
* Metsakultiveerimine Eestis. // AMS Toim V. Tartu, 1996

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 101
* Tamm, Ü. In memoriam. Harry Paal. // Eesti Mets (1993) 5–6, 47
* TRÜ Metsandusteaduskond 1946–1951. Tartu, 2000, 21
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Arnold Annebati hauakivi kujutis Johann Christoph Brotze kogust
**Arnold Annebat** (ka *Arnoldus* või *Arnold Anebat* või *Arnold von Anneberg*; suri 19. jaanuaril 1551) oli katoliiklik Tallinna piiskop aastatel 1536–1551.

Arnold Annebat oli pärit Tallinnast, tema isa Gert tuli 1490. aastal Mustpeade gildi liikmena Tallinna. Et sinna kuulusid enamasti vallalised mehed, sündis Annebat tõenäoliselt pärast seda. Annebati ema oli Katharina Hunnynckhusen.

Võimalik, et Annebat oli juba 1508. aastal preester Narvas (seal tegutses *her Arnold*). Esimene kindel teade temast on aga 1517. aastast, mil ta oli piiskop Johann Blankenfeldi sekretär. Selles ametis oli ta kuni 1523. aastani, mil Blankenfeld nimetas ta Tallinna toomkapiitli dekaaniks. Selles ametis oli ta kuni 1536. aastani, mil ta Johannes Roterdi surma järel Tallinna piiskopiks valiti. See toimus tõenäoliselt 1536. aasta suvel, sest sama aasta 5. septembril kinnitas paavst Annebati Tallinna piiskopiks. Annebat suri 1551. aasta alguses, misjärel järgmiseks Tallinna piiskopiks sai tema koadjuutor Friedrich von Ampten.

Arnold Annebat maeti Rakvere Püha Mihkli kloostri kirikusse. Tema hauaplaat avastati kloostri varemeist 19. sajandil ja paigutati Rakvere Kolmainu kirikusse, kus see on tänini.

Viited
------

1. ↑  Willem van Gulik, Conrad Eubel (väljaandjad). *Hierarchia Catholica Medii et Recentioris Aevi. Volumen Tertium. Saeculum XVI ab anno 1503 complectens.* 2. trükk. Münster, 1923, lk 285.

Kirjandus
---------

* Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.

Välislingid
-----------

* Arnold Annebat kultuurimälestiste riiklikus registris

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Johannes Roterd** | **Tallinna piiskop**1536–1551 | Järgnev**Friedrich von Ampten**

 |
Harry Ott ja Anita Ott (1989)
**Harry Ott** (15. oktoober 1933 Chemnitz – 24. juuni 2005 Prieros) oli Saksa DV diplomaat ja riigitegelane.

Harry Ott lõpetas gümnaasiumi 1952. aastal. Samal aastal astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1952–1953 õppis ta Leipzigi Ülikoolis majandusteadust. 1953–1959 õppis ta Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis. 1959–1966 töötas ta Saksa DV Välisministeeriumis referendi, instruktori ja sektorijuhatajana. 1966–1974 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee rahvusvaheliste suhete osakonna juhataja asetäitja. 1971–1976 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Keskrevisjonikomisjoni liige. 1976–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liige. 1974–1981 oli ta Saksa DV suursaadik Nõukogude Liidus. 1982–1988 oli ta Saksa DV alaline esindaja Ühinenud Rahvaste Organisatsioonis ja samaaegselt Saksa DV välisministri asetäitja.

Viited
------

1. ↑  Ott, Harry : \* 15.10.1933, † 24.6.2005 Bundesunmittelbare Stiftung des öffentlichen Rechts
Kloordioksiid gaasi ja vesilahusena
**Kloordioksiid** (ClO2) on rohekaskollane vees hästi lahustuv õhust raskem mürgine plahvatusohtlik gaas. 

Tugevate oksüdeerivate omaduste tõttu kasutatakse seda valgendi (nt puidutselluloosi töötlemisel) ja desinfektandina (sh joogivee töötlemisel). Tööstuslikult saadakse kloordioksiidi peamiselt naatriumkloraadist väävelhappe ja metanooli abil või naatriumkloritist ja soolhappest. Plahvatusohtlikkuse tõttu käideldakse kloordioksiidi harva puhtal gaasilisel kujul, vaid tavaliselt vesilahusena.

Toime manustamisel
------------------

 *Pikemalt artiklis MMS*
Alates 2006. aastast on mitmel pool maailmas, 2009. aastast ka Eestis turundatud MMSi nime all imeravimi või tervisetootena naatriumkloriti 28% vesilahust, mis on kloordioksiidi valmistamise üks võimalik lähteaine. Naatriumklorit on ohtlik kemikaal, mis on nahale sattumisel mürgine ja sööbiv, selle käsitlemisel võivad kaasneda mürgistusnähtudena kõhuvalu ja oksendamine. Terviseameti mürgistuse infoliin on saanud mitmeid kõnesid seoses MMSi mürgistusjuhtumitega ning hoiatab, et kloordioksiid on mürk, mille tarvitamine "pole ühegi tervisehäda korral põhjendatud".

Viited
------

1. ↑  "Safedy Data Sheet (Chlorine Dioxide Solution)" (PDF).
2. ↑  "Terviseamet keelas MMS-i levitamise". *ERR*. Vaadatud 22.07.2020.
3. ↑  "MMS on kloordioksiidil põhinev tervisele kahjulik lahus". *Terviseameti koduleht*. Vaadatud 22.07.2020.
**Rumes** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.

Asulad
------

Rumes jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi |
| --- | --- |
| I | Rumes |
| II | La Glanerie |
| III | Taintignies |

 |

St Pierre'i kirik

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Rumes – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse keeles)

Hainaut' provintsi vallad

Aiseau-Presles **·** Anderlues **·** Antoing **·** Ath **·** Beaumont **·** Belœil **·** Bernissart **·** Binche **·** Boussu **·** Braine-le-Comte **·** Brugelette **·** Brunehaut **·** Celles **·** Chapelle-lez-Herlaimont **·** Charleroi **·** Châtelet **·** Chièvres **·** Chimay **·** Colfontaine **·** Comines-Warneton **·** Courcelles **·** Dour **·** Écaussinnes **·** Ellezelles **·** Enghien **·** Erquelinnes **·** Estaimpuis **·** Estinnes **·** Farciennes **·** Fleurus **·** Flobecq **·** Fontaine-l'Evêque **·** Frameries **·** Frasnes-lez-Anvaing **·** Froidchapelle **·** Gerpinnes **·** Ham-sur-Heure-Nalinnes **·** Hensies **·** Honnelles **·** Jurbise **·** La Louvière **·** Le Rœulx **·** Lens **·** Les Bons Villers **·** Lessines **·** Leuze-en-Hainaut **·** Lobbes **·** Manage **·** Merbes-le-Château **·** Momignies **·** Mons **·** Mont-de-l'Enclus **·** Montigny-le-Tilleul **·** Morlanwelz **·** Mouscron **·** Pecq **·** Péruwelz **·** Pont-à-Celles **·** Quaregnon **·** Quévy **·** Quiévrain **·** Rumes **·** Saint-Ghislain **·** Seneffe **·** Silly **·** Sivry-Rance **·** Soignies **·** Thuin **·** Tournai
**Harry Lambton Carr** (28. november 1899 Arhangelsk, Venemaa – 19. märts 1988 Hindhead, Surrey, Suurbritannia) oli Suurbritannia luuraja.

Carr sündis Arhangelskis Briti ettevõtja perekonnas. 1919. aastal oli ta Briti ekspeditsioonikorpuse tõlk Arhangelskis, seejärel töötas aastatel 1920–1941 Soomes Suurbritannia konsulaadis ja saatkonnas kui passiohvitser ja Suurbritannia välisluure SIS (ehk MI6) töötaja. Alates 1941. aastast töötas ta Suurbritannia Stockholmi saatkonnas ja välisluure peakorteris Londonis.

Briti luures vastutas Carr tegevuse eest Nõukogude Liidus ja Skandinaavias. Muuhulgas allus talle otseselt Eesti, Läti ja Leeduga tegelev Alexander McKibbin. Luuretegevuse arendamiseks okupeeritud Eestis, Lätis ja Leedus otsustasid Carr ja McKibbin kasutada pagulasi, kelle värbamiseks võeti Briti luuresse tööle professor Stasys Zymantas Leedust, Läti lennuväe ohvitser Rudolfs Silarajs ning Eestist kolonel Alfons Rebane. Rootsi luures tegi brittidega Baltimaade suunal koostööd Curt Andreasson, kes omakorda võttis tööle leitnant Arkadi Valdini.

Välislingid
-----------

* Jaak Pihlau. "Raadiomängud Eestis Teise maailmasõja järel" V, Tuna 4/2009, lk 95 (PDF)
**Fluorokinoloonid** on sünteetilised laiatoimelised antibiootikumid. Need on tugeva kemoterapeutilise toimega antibakteriaalsed ained, mis moodustavad kinoloonide alamrühma.

Tuntuimad fluorokinoloonid on levofloksatsiin, moksifloksatsiin, norfloksatsiin, ofloksatsiin ja tsiprofloksatsiin.

Fluorokinoloone kasutatakse laialdaselt nii humaan- kui ka veterinaarmeditsiinis. Neid iseloomustab tavapäraste antimikroobsete ainete toimemehhanismist erinev, ainult kinoloonidele omane toimemehhanism. Nende bakteritevastane toime seisneb mikroorganismide DNA replikatsiooni kahjustamises.

Kõige sagedamini kasutatakse neid kuseteede, suguelundite ja hingamiselundkonna nakkuste raviks. Eestis on fluorokinoloonid esimeseks valikuks prostatiidi, epididümiidi ja orhiidi ravis, samuti kuuluvad nad gonorröa peamiste ravimite hulka.

Fluorokinoloonid on laialt levinud haiglates saadud nakkuste ravimisel; samuti on nad efektiivsed bakterite vastu, millel on välja kujunenud antibiootikumiresistentsus mitme vanema põlvkonna ja/või looduslikku päritolu antibiootikumide suhtes. Samas on fluorokinoloonide laialdane kasutamine suurendanud oluliselt ka antibiootikumiresistentsust nende enda suhtes – on täheldatud, et bakterite resistentsus fluorokinoloonide suhtes võib välja kujuneda ka ravikuuri kestel.

Kuigi üldiselt talutakse fluorokinoloone hästi, tuleb nende kasutamisel olla ettevaatlik, sest sellel antibiootikumide rühmal on kõrvaltoimeid, mida teiste antibiootikumide puhul tavaliselt ei esine ja mis võivad olla pikaajalised või pöördumatud. Eelkõige väljendub see fluorokinoloonide toimes kesknärvisüsteemile, skeletile ja lihaskonnale. Samuti on nende tarvitamisel teiste antibiootikumidega võrreldes suurem oht eluohtlike bakterite nagu *Clostridium difficile* ja metitsilliini suhtes resistentse Staphylococcus aureuse vohamise väljakujunemiseks.
**Kõzõl** (tõva keeles Кызыл 'punane') on linn Venemaal, Tõva Vabariigi pealinn ja Kõzõli kožuuni halduskeskus. Asub Suur-Jenissei ja Väike-Jenissei liitumiskohas.

Alates 2018. aastast on linnapea Karim Sagaan-Ool.

Kõzõlis asub Mongoolia peakonsulaat.

Ajalugu
-------

Linn asutati 1914 ja kandis alguses nime **Belotsarsk**. 

1918 sai linna nimeks **Hem-Beldõr**, 1926 Kõzõl, mis tõva keeles tähendab punast. 

Alates 1921 oli linn Tuva Rahvavabariigi, alates 1944 Tuva autonoomse oblasti, alates 1961 Tuva ANSV ja alates 1991 Tõva Vabariigi pealinn.

Kultuur
-------

### Haridus

Linnas on Tõva Riiklik Ülikool.

### Muuseumid

2008 avati Kõzõlis Tõva Vabariigi rahvusmuuseum, poliitiliste repressioonide muuseum ja rikkalikul arheoloogilistel leidudel põhinev 60 vägilase muuseum. 

### Teatrid

Tuva Muusika- ja Draamateater
Tuva Muusika- ja Draamateatris on nii vene- kui tõvakeelne trupp. 
Alates 2013 tegutseb Kõzõlis esimene kutseline nukuteater. 

Kõzõlis tegutseb Tuva Riiklik Filharmoonia

### Religioon

Kõzõlis on 2 budistlikku kloostrit, 1 õigeusu ja 1 šamanistlik klooster.

Rahvastik
---------

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kõzõli elanikest tõvasid 68,09%, venelasi 28,42% ja teistest rahvustest inimesi 3,49%.

Turism
------

### Vaatamisväärsused

Aasia keskpunkt
Väidetavalt asub Kõzõl Aasia keskpunktis. Suur- ja Väike-Jenissei ühinemiskohas on seda tähistav obelisk, mille juurest Kõzõli koolide vilistlased ja vastabiellunud alustavad oma eluteed.

Transport
---------

Kõzõli läbib maantee M54 (Jenissei), mis ulatub loode poole läbi Šušenskoje ja Abakani Krasnojarskisse ning kagu poole Mongooliasse.

Linnas on lennujaam ja jõesadam.

Kõzõlil on korrapärane lennuühendus Abakani, Irkutski, Krasnojarski ja Novosibirskiga. 2009. aasta maikuu seisuga toimub kohaliku lennuettevõtte Tuvaavia pankrotimenetlus.

Kõzõlil on laevaühendus mööda Suur-Jenisseid ülesvoolu kuni Toora-Hemini.

Projekteeritakse raudteed Kõzõl–Kuragino.

Sõpruslinnad
------------

|  |  |
| --- | --- |
| * Ameerika Ühendriigid Honolulu, USA
* Ukraina Rivne, Ukraina
* Brasiilia Cuiabá, Brasiilia
 |  |

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
2. ↑  Валерия Сергеевна Кан:Этносоциальный профиль тувинцев Тува.Азия, 2. juuni 2016

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kõzõl** |
**Köhakeskus** on köhimist juhtiv keskus peaajus. Täpsemalt paikneb see piklikajus.

Köhavastased vahendid mõjutavad köhakeskust.

Ehitus
------

Köhakeskuse täpne asukoht ja toimimisviis on jäänud mõnevõrra tabamatuks. Johannes Peter Müller täheldas 1838. aastal, et köharefleksi koordineerib piklikaju. Selle uurimine on edenenud aeglaselt, sest katseloomade tavalised anesteetikumid olid morfiin ja opiaadid, mis köhimist tugevalt pidurdavad. Tõenäoliselt on köhakeskusel kattuvusi ka hingamisrütmi generaatori võrgustikuga, mis tähendab, et tegemist ei ole mitte niivõrd konkreetse piirkonnaga kui funktsiooniga ajutüve hingamis- ja refleksivõrgustikes.

Köharefleksi käigus liigub erutus köharetseptoritest neuronitesse solitaartuumas ja sealt hingamisvõrgustike teistesse osadesse. Köhareaktsiooni mustrigeneraator võib olla eel-Bötzingeri kompleks. On teada, et köhareaktsioonis etendavad olulist osa piklikaju kaudaalse õmblustuuma osad *nucleus raphe obscurus* ja *nucleus raphe magnus*. Mustrigenereerimisesse ja -regulatsiooni võivad olla kaasatud veel pneumotaksiline keskus, lateraalne tegmentaalne ala ja sügavad väikeaju tuumad. Selle mudeli põhjal on loodud hingamist, neelamist ja köhimist koordineerivate piklikaju süsteemide ühendmudelid.

Lisaks saab köhimist esile kutsuda ja pidurdada tahtlikult, mis viitab peaaju kõrgemate süsteemide juhtivale rollile. Tahtliku, allasurutud ja indutseeritud köhimise funktsionaalne aju piltdiagnostika näitab, et isegi tahtmatu köhimise puhul võib olla kaasatud mitu ajukoore ala. Teisalt paistab, et tahtlik köhimine ei aktiveeri piklikaju süsteeme.

Viited
------

1. ↑   D.C. Bolser. *Central Mechanisms II: Pharmacology of Brainstem Pathways.* *Handbook of Experimental Pharmacology* 2009; (187), lk 203–217. doi: 10.1007/978-3-540-79842-2\_10. Veebiversioon
2. ↑  J. G. Widdicombe. Neurophysiology of the Cough Reflex. – *European Respiratory Journal*, 1995, 8, lk 1193–1202. Veebiversioon (pdf).
3. ↑  R. Shannon, D.M. Baekey, K.F. Morris, S.C. Nuding, L.S. Segers, B.G. Lindsey. Production of reﬂex cough by brainstem respiratory networks. – *Pulmonary Pharmacology & Therapeutics* 17 (2004), lk 369–376.
4. ↑  Bolser DC, Pitts TE, Morris KF. The use of multiscale systems biology approaches to facilitate understanding of complex control systems for airway protection. – *Current Opinion in Pharmacology*, 2011, juuni:11(3), lk 272–277. Veebiversioon
5. ↑  Russell O'Connor, Lauren S. Segers, Kendall F. Morris, Sarah C. Nuding, Teresa Pitts, Donald C. Bolser, Paul W. Davenport, and Bruce G. Lindsey. A Joint Computational Respiratory Neural Network-Biomechanical Model for Breathing and Airway Defensive Behaviors. – *Frontiers on Physiology*, 2012; 3: 264. doi: 10.3389/fphys.2012.00264. Veebiversioon
6. ↑  Stuart B. Mazzone, Leonie J. Cole, Ayaka Ando, Gary F. Egan, Michael J. Farrell. Investigation of the Neural Control of Cough and Cough Suppression in Humans Using Functional Brain Imaging. – *The Journal of Neuroscience*, 23. veebruar 2011, 31(8): 2948-2958; doi: 10.1523/JNEUROSCI.4597-10.2011.
Khea 
**Ivo Alfredo Thomas Serue** (esinejanimega **Khea**; sündinud 13. aprillil 2000 Mar del Platas Buenos Airese provintsis Argentinas), on laulja.

Ta alustas nagu paljud teised Argentina noored, sepistades oma karjääri tänavatel ja otsis katsetustes oma muusikalist identiteeti.

Elulugu
-------

Juba lapsena arendas ta oma muusikamaitset ja soovis saada lauljaks. Khea esimesed sammud muusikatööstuses oli osalemine muusikafestivalidel ja ta tegi väikeseid teoseid freestyle räpi stiilis, mis viis ta sügavamale selle kiiresti areneva tahke poole. Juba enne 18-aastaseks saamist oli Khea kirjutanud mõne muusikapala.

2019. aasta mais jõudis see Spotify kaudu 14 miljoni kuulajani kuus, kuuludes 180 kuulatuima hulka maailmas.

Viited
------

1. ↑  "Khea, la gran revelación argentina del trap | Khea, Telefe". Originaali arhiivikoopia seisuga 22.01.2021. Vaadatud 5.05.2020.
2. ↑  "Khea - Biografía, historia y legado musical | BuenaMusica.com". Vaadatud 5.05.2020.
3. ↑  "Khea, la revelación argentina del trap". Vaadatud 5.05.2020.
4. ↑  "Khea, la revelación argentina del trap". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.01.2021. Vaadatud 5.05.2020.