recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Selgroog** (ladina *columna vertebralis*) on paljude selgroogsete loomade kere skeleti osa. 
Inimese selgroo kohta kasutatakse meditsiinikeeles terminit "lülisammas". 

Selgroo areng, anatoomia, asend, kuju, luud, sellele kinnituvad lihased ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 

Selgroo ülesandeks on seljaaju ja seljakeeliku kaitsmine. 

Selgroo külge kinnituvad pea, jäsemete, roiete ja kerelihased.

Selgroog koosneb selgroolülidest.

Roomajad
--------

### Maolised

Kõik maod on klassifitseeritud selgroogsete alamhõimkonda ja neil kõigil on selgroog. Madude selgroog on jäsemete kadumisega seoses nõrgalt liigendunud. Selgroolülisid on olenevalt liigist ja indiviidist  120–435 (30–40 selgroolüli kas rohkem või ka vähem) või isegi kuni viissada. 
Madude selgroog jaotatakse neljaks osaks :

* kaelalülid (*cervical vertebrae*),
* kehalülid (*trunk vertebrae*),
* kloaagilülid (*cloacal vertebrae*),
* sabalülid (*caudal vertebrae*).

Imetajad
--------

### Inimestel

 *Pikemalt artiklis Lülisammas*
Inimese lülisammas koosneb 33–34 selgroolülist: 7 kaela-, 12 rinna- ja 5 nimmelülist (kõik vabalülid) ning 5 ristluuks liitunud ristluu- ja 4–5 õndra- ehk sabaluuks liitunud õndralülist.

Viited
------

1. ↑  Eesti nõukogude entsüklopeedia. 7. köide: RUND-TING. Tallinn: Valgus, 1975, lk 128.
2. ↑  , Veebiversioon (vaadatud 5.12.2013).
3. ↑  Hermann Schlegel, *Essay on the Physiognomy of Serpents*, translated by Thos. Stewart Traill, Edinburgh, Maclachlan Stewart and Company, lk 27, 1843, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 23.10.2013) (inglise keeles)
4. ↑  J. Alan Holman, *The Amphibians and Reptiles of Michigan: A Quaternary and Recent Faunal*, lk 25, 2012, Wayne State University Press, ISBN 978 0 8143 3239 9, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 5.12.2013) (*inglise keeles*)
5. ↑  , veebiversioon (vaadatud 5.12.2013)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Selgroog** |

* *Terminologia Anatomica* A02.2: Columna vertebralis. Lülisammas.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib koorega või kestaga kaetud munarakust; teiste tähenduste kohta vaata Muna (täpsustus).* |

---

Muna ehitus kanamuna näitel:  
1. koorkest ehk munakoor  
2. nahkkest  
3. sisemembraan  
 4. rebuväät  
 5. väline munavalge  
 6. seesmine munavalge  
 7. rebukest  
 8. rebu  
 9. looteketas ehk blastodisk  
 10. kollane rebu  
 11. valge rebu  
 12. seesmine munavalge  
 13. rebuväät  
 14. õhuruum  
 15. kutiikula
**Muna** (ladina keeles *ovum*) on üldjuhul viljastatud munarakk (sügoot), mis on kaetud koorega (enamikul lindudel, roomajatel ja ürgsetel imetajatel) või kestaga lülijalgsetel (putukad, vähilaadsed, ämblikulaadsed). 

Ornitoloogia haru, mis uurib linnumune, nimetatakse ooloogiaks ehk munateaduseks.

Roomajate munad, linnumunad ja ühetoonilised munad munetakse veest välja ning neid ümbritseb kas painduv või paindumatu kaitsekest. Maal või pesades munetud mune hoitakse embrüo kasvu ajal tavaliselt soojas ja soodsas temperatuurivahemikus. Kui embrüo on piisavalt arenenud, koorub see, st puruneb munakoorest. Mõnel embrüol on ajutine munahammas, mida nad kasutavad munakoore või katte lõhenemiseks, pipetamiseks või purustamiseks.

Suurim registreeritud muna on vaalhailt ja oli 30 × 14 × 9 cm (11,8 × 5,5 × 3,5 tolli) suurune. [1] Vaalakhai munad kooruvad tavaliselt ema sees. 1,5 kg (3,3 naela) ja kuni 17,8 cm × 14 cm (7,0 tolli × 5,5 tolli) juures on jaanalinnumuna kõigi eluslindude suurim muna, [2] ehkki väljasurnud elevandilind ja mõned mittelinnulised dinosaurused on munenud suuremad munad. Mesilase koolibril on teadaolevalt väikseim linnumuna, mis kaalub pool grammi (umbes 0,02 untsi). Mõned roomajate ja enamiku kalade, kahepaiksete, putukate ja muude selgrootute munetud munad võivad olla veelgi väiksemad.

Munasarnaseid reproduktiivseid struktuure teistes taime-, seene-, loomariikides nimetatakse "eosteks" või spermatofüütide "seemneteks" või gametofüütide "munarakkudeks".

Galerii
-------

* Mitmesuguseid muneMitmesuguseid mune
* Mesilaste munad kärjekannudesMesilaste munad kärjekannudes

Vaata ka
--------

* munemine
* munakoor
* ovipaaria
* silmamuna
* muna ja kana probleem

Viited
------

1. ↑  *"Meditsiinisõnastik"*, tõlkijad Katrin Rehemaa, Sirje Ootsing, Laine Trapido, lk 486, 2004, ISBN 9985-829-55-7

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Muna** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Muna** |

* Villu Päärt "Kuidas tekib muna?" Novaator, 14. juuli 2010
* Priit Ennet "Värvilised linnumunad on dinosauruste pärand" ERR Novaator, 10. november 2018
Kanamunad
**Muna** on hinnatud ja laialt kasutatud toiduaine.

Tavaliselt mõistetakse muna all viljastamata kodukana muna, kuid toiduks tarvitatakse ka hane-, pardi- ja vutimune ning eksootilisematest lindudest jaanalinnu mune.

Muna koosneb kaitsvast munakoorest, albumiinist (munavalge) ja munakollasest, mis on ümbritsetud mitme õhukese membraaniga. Munades on palju proteiini ja B4-vitamiini, mistõttu on see heade dieetiliste väärtustega.

Kasutusalad
-----------

Jaanalinnu, emu ja pardimunad

Kanamune kasutatakse paljudes roogades, ka mitmetes küpsetistes. Levinumad valmistamisviisid on praadimine, keetmine ja marineerimine. Mune saab süüa ka toorelt, kuigi seda ei soovitata salmonelloosiohu tõttu. Pardi- ja hanemune ja ka väiksemate liikide (näiteks vuti) mune kasutatakse lääneriikides gurmeetoitudes. Suur osa Aasiast (näiteks Hiina ja Vietnam) kasutab mune igapäevatoiduks. Suurte lindude mune kasutatakse haruldaste toitude valmistamisel. Inglismaal ja Skandinaavia maades, eriti Norras, on kajakamunad delikatesstoit.

Munatoodang maailmas
--------------------

2017. aastal toodeti maailmas kokku 1416,7 miljardit muna.

Suurimad tootjad (2017)| Riik | Toodang 2017, mld tk | Osakaal 2017,% |
| --- | --- | --- |
|  Hiina | 529,3 | 37,4 |
|  Ameerika Ühendriigid | 106,7 | 7,5 |
|  India | 88,1 | 6,2 |
|  Mehhiko | 55,4 | 3,9 |
|  Brasiilia | 50,9 | 3,6 |
|  Venemaa | 44,4 | 3,1 |
|  Jaapan | 43,4 | 3,1 |
|  Indoneesia | 33,9 | 2,4 |
|  Türgi | 19,3 | 1,4 |
|  Pakistan | 17,1 | 1,2 |
| **Maailmas kokku** | **1416,7** | 100 |
|

1980. aastatel toodeti Eestis üle 500 mln muna. 1990. aastatel tootmise maht langes järsult ja oli 250–300 mln tk aastas. 2000. aastatel toodeti Eestis aastas umbes 200 mln muna. 2019. aastal langes tootmise maht 145 mln tk.

**Munatoodang Eestis**

Viited
------


1. 1 2 3  ""Food and Agriculture Organization of the United Nations"". *faostat.fao.org* (inglise). Vaadatud 02.02.2020.
2. 1 2 3  ""Eesti Statistikaamet"". *stat.ee*. Vaadatud 02.02.2020.

Välislingid
-----------

* Airika Harrik Lihavõtete eel: munast sai argiroog alles iseseisvusajal ERR, 09.04.2020
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ansambli Evanescence albumist; Burzumi albumi kohta vaata artiklit Fallen (Burzumi album); Triinu Kivilaane singli kohta vaata artiklit Fallen (Triinu Kivilaane laul)* |

---

***Fallen*** on alternatiivrokkbändi Evanescence esimene täispikk album.

Lauludest
---------

Amy Lee ütles intervjuus Austraalia MTV'le, et pole kunagi koos Beniga kirjutanud; ta alustas alati ise ning seejärel tutvustas ideid Benile, vajaduse korral tehti ka ümberkorraldusi. Siiski on suur osa *Fallen*i lauludest inspireeritud Amy tunnetest ja mõtetest. Näiteks "Going Under" jutustab äsja lõppenud emotsionaalselt kahjustavast suhtest. See oli ka viimane lugu, mis albumile lisati ja oleks olnud esimene singel, kui "Bring Me To Life" poleks seda filmi *Daredevil* kaudu enne saavutanud. "Going Under" sai teiseks singliks.

Amy õe Carrie Lee eeskujudeks olid erinevad popstaarid, näiteks Britney Spears ja Christina Aguilera. Amy Lee ütles, et umbes 8-aastaselt hakkas õde neilt staaridelt malli võtma ja nende moodi riides käima ning see oli Amy't pahandanud. See juhtum inspireeris Leed kirjutama lugu "Everybody's Fool".

"My Immortal'i" autor on Evanescence'i endine kitarrist Ben Moody. "My Immortal", nagu ka teised Moody kirjutatud lood, põhinevad tema kirjutatud lühilugudel. Moody selgitas, et lugu jutustab vaimust, kes pärast inimese surma meiega jääb ja meid kummitab, kuni me soovime, et ta oleks täielikult läinud ja meid rahule jätaks. Ben väitis *Fallen*i brošüüris, et "My Immortal" on pühendatud tema vanaisale, Bill Holcombile. 

"Haunted" põhineb samuti ühel Ben Moody kirjutatud lühilugudest, mis inspireeris Amy Lee'd selle laulu sõnu kirjutama. Lühilugu räägib väikesest tüdrukust, kes eksib vanasse mõisasse ning jääb sinna lõksu. Selle jutu postitas Moody ka Evboard.com'i.

"Hello", nagu ka *The Open Door*i "Like You" mälestab Amy Lee varajaselt surnud õde. "Tourniquet" on kristlike mõjutustega laul, milles äsja enesetapu sooritanu jutustab oma kannatustest ja kahtlustest.

Lugude nimekiri
---------------

1. "Going Under" (Ben Moody, Amy Lee, David Hodges) – 3:34
2. "Bring Me to Life" (Moody, Lee, Hodges) (koos Paul McCoy'ga) – 3:58
3. "Everybody's Fool" (Moody, Lee, Hodges) – 3:16
4. "My Immortal" (Moody, Lee) – 4:24
5. "Haunted" (Moody, Lee, Hodges) – 3:06
6. "Tourniquet" (Moody, Lee, Hodges, Rocky Gray) – 4:39
7. "Imaginary" (Moody, Lee) – 4:17
8. "Taking Over Me" (Moody, Lee, Hodges, John LeCompt) – 3:50
9. "Hello" (Moody, Lee, Hodges) – 3:40
10. "My Last Breath" (Moody, Lee, Hodges) – 4:08
11. "Whisper" (Moody, Lee) – 5:27
12. "My Immortal" (Moody, Lee, Hodges) (bändi versioon) – 4:33

### Jaapani väljaande boonuslood

Jaapani väljaanne ilmus 22. Juulil 2003.

1. "Farther Away" (Moody, Lee, Hodges) – 3:58
2. "My Immortal" (Moody, Lee, Hodges) – 4:33

Koosseis
--------

* Amy Lee – vokalist
* Ben Moody – kitarrist
* David Hodges – klaver, klahvpillid
**Falkirk** on omavalitsus Šotimaa keskosas.

Suuremad asulad on Falkirk, Bo'ness, Bonnybridge, Denny, Dunipace, Grangemouth ja Stenhousemuir.

2017. aastal elas omavalitsuses 160 100 inimest.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Falkirki omavalitsus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 

Šotimaa omavalitsused

Aberdeen **·**  Aberdeenshire **·**  Angus **·**  Argyll and Bute **·**  Clackmannanshire **·**  Dumfries and Galloway **·**  Dundee **·**  East Ayrshire **·**  East Dunbartonshire **·**  East Lothian **·**  East Renfrewshire **·**  Edinburgh **·**  Falkirk **·**  Fife **·**  Glasgow **·**  Highland **·**  Inverclyde **·**  Midlothian **·**  Moray **·**  Na h-Eileanan Siar (Välis-Hebriidid) **·**  North Ayrshire **·**  North Lanarkshire **·**  Orkney saared **·**  Perth and Kinross **·**  Renfrewshire **·**  Scottish Borders **·**  Shetlandi saared **·**  South Ayrshire **·**  South Lanarkshire **·**  Stirling **·**  West Dunbartonshire **·**  West Lothian
**Elektroonikateadlane** on tehnikateadlane, kelle tegevus on seotud kas elektronseadistes toimuvate füüsikaliste protsesside uurimisega ja elektronseadiste väljatöötamisega neid teadmisi ära kasutades, või elektronseadiste kasutamisega teatud tehniliste ülesannete täitmiseks ette nähtud seadmete loomisel.

Esimest liiki elektroonikateadlasi nimetatakse ka elektro(n)füüsikuteks. Tüüpilisteks selle suuna esindajateks on tänapäeval teadlased, kes tegutsevad pooljuhtide füüsika alal, mikroskeemide disaini ja tehnoloogia alal ja nanotehnoloogia alal.

Teise elektroonikateaduse suuna esindajad kuuluvad laiemalt rakenduselektroonikute alla, aga tegevusala spetsiifikat arvestades võivad olla liigitatud täpsemalt kas elektroonika rakendusala järgi (arvutitehnika, raadioelektroonika, telekommunikatsioonitehnika, olme-elektroonika, meditsiinielektroonika, jne.) või elektroonika üldisemat spetsiifikat järgides (analoogskeemitehnika, kõrgsagedus- ehk raadioelektroonika, ülikõrgsagedus- ehk mikrolainetehnika, digitaalskeemitehnika, trükkplaatsõlmede disain jne.).

Eesti elektroonikateadlased
---------------------------

Eesti tehnikateadlaste hulgas on elektroonikateadlasi olnud küllaltki arvukalt seoses suhteliselt suure arvu elektroonikaettevõtete olemasoluga Eestis, eriti eelmisel sajandil.
Kaart
Maantee Kaasiku külas
**Munalaskme–Laitse tee** (registrinumbriga 11381) on kõrvalmaantee Saue vallas. Tee pikkus on 8,4001 km. 

Tee saab alguse Riisipere–Vasalemma tee kümnendal kilomeetril Munalaskme külas. Tee kulgeb läbi Munalaskme, Kibuna, Kaasiku, Vansi ja Laitse küla. Tee lõpeb Ruila–Laitse tee viiendal kilomeetril Laitse külas. 

Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga viit truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Munalaskme, Kibuna, Laitse (Kaasiku küla) ja Laitse (Laitse küla).

Teega ristub kolmandal kilomeetril Laitse–Kibuna tee, neljandal kilomeetril Keila–Riisipere raudtee ja Laitse aiandusühistute tee.

Kiiruspiirangud on Laitse külas ja Kaasiku külas tiheasustusega aladel ning raudteeülesõidukoha piirkonnas (50 ja 70 km/h). Teevalgustus on Kaasiku külas tiheasustusega alal kuni raudteeülesõidukohani.

Kibuna külas jääb teest lõuna poole Spordiklubi Villu autokrossirada.

Viited
------

1. ↑  "Teeregister". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2014. Vaadatud 4. oktoobril 2014.
**"Fallen"** on Norra *black metal*'i muusiku Burzumi kaheksas stuudioalbum.

Plaadi kaanel on kasutatud prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau teoats "Eleegia (Élégie)" (1899).

"Fallen" salvestati ja miksiti kokku kahe nädala jooksul.

Muusika ja sõnad
----------------

Varg Vikernesi sõnul on album "Beluse" ja millegi uue ristand, olles rohkem inspireeritud debüütalbumist ja "Det som engang varist" kui "Hvis lyset tar ossist" või "Filosofemist". Album on dünaamilisem ja igas mõttes eksperimenteerivam kui "Belus" – "Lähenesime sellele, justkui oleks tegu klassikalise muusikaga." Sõnade poolest sarnaneb see debüütalbumiga. Rõhk on eksistentsialismi teemadel, kuid "Beluselt" tuttav mütoloogiahõng on samuti alles.

Lood albumil
------------

1. "Fra verdenstreet" – 1:03
2. "Jeg faller" – 7:50
3. "Valen" – 9:21
4. "Vanvidd" – 7:05
5. "Enhver til sitt" – 6:16
6. "Budstikken" – 10:09
7. "Til Hel og tilbake igjen" – 5:57

Koosseis
--------

* Varg Vikernes – vokaal ja kõik pillid
* Pytten - produktsioon

Viited
------

1. 1 2  "Burzum "Fallen" 2011" (inglise keeles). 2011. Vaadatud 23. märts 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Erdoğan Atalay 2016. aastal
**Erdoğan Atalay** (sündinud 22. septembril 1966 Hannoveris) on türgi päritolu Saksa filmi- ja televisiooninäitleja. 

Kuigi ta on mänginud arvukates filmides ja teleseriaalides, on ta enim tuntust kogunud Semir Gerkhani rolliga Saksamaal toodetud kiirteepolitseisarjas "Kutsuge Cobra 11" (alates 1995. aastast).

Karjäär
-------

Tema esimene teatriroll oli 18-aastaselt "Aladdini imelambis". Atalay alustas 1987. aastal õpinguid Hamburgi muusika- ja teatrikõrgkoolis (Hochschule für Musik und Theater Hamburg). Läbimurre tuli 1995. aastal sarjas "Kutsuge Cobra 11", mida filmitakse tänapäevani.

Isiklik elu
-----------

Atalay abiellus 13. augustil 2004 Astrid Ann-Marie Pollmanniga, kellega tal on tütar (sündis 22. novembril 2000).

Filmid ja televisioon
---------------------

* 1990 – "Musik groschenweise"
* 1994 – "Doppelter Einsatz"
* 1994 – "Der Wache"
* 1996– ... – "Alarm für Cobra 11" ("Kutsuge Cobra 11"), Semir Gerkhani rollis
* 1997 – "Sperling und der falsche Freund"
* 1999–2000 – "Hinter Gittern – Der Frauenknast" (3 osa)
* 1998 – "Der Clown"
* 2000 – "Maximum Speed"
* 2006 – "Hammer und Hart

Välislingid
-----------

* Ametlik saksa fännileht
* Ametlik MySpace'i kodu
**George Browne Post** (15. detsember 1837 Manhattan New Yorgi osariik – 28. november 1913 Bernardsville New Jersey osariik) oli Ameerika Ühendriikide teenekas arhitekt, kes väljaõppinult viljeles *beaux-arts*'i traditsiooni uusbarokis.

Mitmed tema kõige iseloomulikumad projektid oli tehtud ärihoonetele, mille uuenenud nõudmised muutsid traditsioonilisi disainilahendusi. Paljud tema valminud ehitistest on tänapäevaks lammutatud, kuna asusid New Yorgi ja teiste linnade kinnisvaraliselt pidevalt arenevates piirkondades ehk ärikeskustes ning olid moderniseerimise käigus likvideeritavad. Mõned tema nüüdseks kadunud hooned olid ajastutruud eeskujud ja maamärgid. 

Tema kaheksakorruseline Equitable Life Assurance Society hoone (1868–1870) oli esimene büroohoone, mis oli mõeldud liftide kasutamiseks. Lower Manhattani tänavas Dey Streetis asunud Western Union Telegraph Building (1872–1875) oli esimene 10-korruseline büroohoone, tulevastele kõrghoonetele eelkäijaks. New York World Building (1889–1890) oli mõnda aega kõrgeim hoone New Yorgis. Samuti projekteeris ta silmapaistvaid avalikke ja poolavalikke hooneid, mille hulka kuuluvad näiteks New York Stock Exchange Building, Bronx Borough Hall ja Wisconsini osariigi kapitoolium.

Ta oli Ameerika Arhitektide Instituudi VI president aastail 1896–1899, pälvides selle kuldmedali aastal 1911.

Vaata ka
--------

* Historitsism
Eren Erdem
**Eren Erdem** (sündinud 14. augustil 1986 Fatihi linnaosas İstanbulis) on Türgi poliitik ja Vabariikliku Rahvapartei liige. 2015. aasta 7. juunist on ta Türgi Suure Rahvuskogu liige.

Erdem valiti 2015. aasta Türgi parlamendivalimistel Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks (Vabariikliku Rahvapartei nimekirjas); samuti valiti ta 2015. aasta Türgi erakorralistel parlamendivalimistel tagasi Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks.

Erdem sai tuntuks 2015. aasta detsembris, kui publitseeris dokumente Türgi valitsuse ja Islamiriigi seoste kohta. Ankara prokuratuur süüdistas Erdemit riigireetmises ja algatas uurimise.

Isiklikku
---------

Eren Erdem on abielus ja kasvatab ühte last. Ta räägib perfektselt inglise keelt. 

Erdem on kirjutanud kaheksa raamatut.

Eren Erdemi kirjutatud raamatud
-------------------------------

* "Gayya Karanlığından Kur’an Aydınlığına" (2009)
* "Abdestli Kapitalizm" (2010)
* "Nurjuvazi" (2011)
* "Şeytan Evliyaları" (2011)
* "Selman-ı Pak" (2012)
* "İslam ve Kapitalizm" (2012)
* "Riya Tabirleri" (2012)
* "Devrim Ayetleri" (2013)

Välislingid
-----------

* Eren Erdemi biograafia (türgi keeles)
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Põhjus: **pole tähelepanuväärne. Samuti teised analoogsed sama kasutaja tehtud artiklid** 
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

**Elektroonika ja kommunikatsioonitehnoloogiad** (Communicative electronics) on magistriõppe taseme õppekava nimetuseks Tallinna Tehnikaülikoolis (TTÜ-s).

Õppekava kood on IVEM. Õppekava praegune versioon on IVEM11/18.
Õppekava varasem nimetus oli Elektroonika ja kommunikatsioon.

Õppekava eesmärk on anda lõpetajale oskused ja teadmised tarkade elektrooniliste süsteemide, sidesüsteemide ja nende komponentide loomiseks, analüüsimiseks ja arendamiseks, kasutades seejuures elektrilisi ja füüsikalisi printsiipe ning sidetehnoloogia ja signaalitöötluse meetodeid.

Õppekava annab võimaluse järgmisteks spetsialiseerumisteks:  

    1) Elektroonika  

    2) Kommunikatsioonitehnoloogiad  

    3) Kaasaegsed nanomaterjalid ja pooljuhtelektroonika

Õppetöö keel on inglise keel.

Vastav bakalaureuseõppe õppekava on Elektroonika ja telekommunikatsioon.

Doktoriõpe on elektroonika ja telekommunikatsiooni(tehnoloogia) alal võimalik IT-teaduskonna doktoriõppe õppekava raames. Alates 2009. aasta vastuvõtust võimaldab õppekava doktoriõpinguid kolmel peaerialal, millest üks on Elektroonika ja telekommunikatsioon (Electronics and Telecommunication).

Välislingid
-----------

Masters studies in Communicative electronics
**Põltsamaa Ametikool** oli kutsekool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Õppeasutus liideti 2015. aastal Järvamaa Kutsehariduskeskusega.

Ajalugu
-------

### Eesti Aleksandrikool

Põltsamaa Ametikooli eelkäijaks oli Eesti Aleksandrikool, mis avati 20. augustil 1888. Kool oli tüüpiline linnakool. Aleksandrikoolis õppisid ainult poisid, suurem osa õpilastest oli Põltsamaa, Pilistvere, Kolga-Jaani, Koeru, Peetri ja Laiuse kihelkonnast. 1906. aastal Aleksandrikool suleti. Järgmistel aastatel kasutati koolihoonet mitmel otstarbel, aga mitte koolina.

### Põltsamaa Tööstuskool

Eesti Vabariigi loomise järel tekkis vajadus haritud kutsetööliste järele. Esimeste sel ajal asutatud ametikoolide hulka kuulus Kaarlimõisa kool, mis alustas tegevust 7. novembril 1921 Põltsamaa Tööstuskoolina. Kool kujunes hea mainega õppeasutuseks, kus oli võimalik õppida puu- ja rauatööd. Esimeseks koolijuhatajaks oli Hendrik Hendrikson ja pärast teda üle kümne aasta Mart Liiva. Poole ülalpidamiskuludest teenis kool ise. Hinnatud olid rauatöö osakonnas valmistatud jahipüssid ning puutöö osakonnas tehtud mööbliesemed.

### Nõukogude aastad

Teise maailmasõja järel hakati koolis ette valmistama tööliskaadrit nõukogude tööstusele. 1949. aastal alanud sundkollektiviseerimine tõi kaasa suure traktoristide vajaduse ning kool kujuneski pikkadeks aastateks mehhanisaatorite taimelavaks. Kool nimetati 1965. aastal ümber **Hans Pöögelmanni nimeliseks Kutsekooliks nr 28**. Aastatel 1950–1991 anti kutsekoolis traktoristi-masinisti kutse 4550 lõpetajale. 1972. aastal kooli laiendati ja see nimetati ümber **Hans Pöögelmanni nimeliseks Kutsekeskkooliks nr 28**.

Põltsamaa Ametikooli Muuseumituba
---------------------------------

 *Pikemalt artiklis Põltsamaa Aleksandrikooli Muuseumituba*

Erialad
-------

2012. aasta sügisel sai koolis õppida järgmistel erialadel:

*Põhihariduse baasil*

* autotehnik
* ehitus (puit- ja kiviehitiste restauraator)
* kokk
* müüja
* kodumajandus
* põllumajandus

*Keskhariduse baasil*

* ehitus (puit- ja kiviehitiste restauraator)
* hooldustöötaja
* kelner + baarmen
* müügikorraldus

Viited
------

1. ↑  Põltsamaa Ametikooli infoteavik. Põltsamaa 2010, lk 45

Välislingid
-----------

* "Põltsamaa ametikool teelahkmel" Õpetajate Leht, 12. detsember 2014
* "Põltsamaa ametikool liidetakse Järvamaa kutsehariduskeskusega" Järva Teataja, 5. veebruar 2015
* "Põltsamaa ametikool tõmbab otsi koomale" Vooremaa, 12. september 2015
* Eili Arula: "Ajalooline koolimaja on müügis ühetoalise korteri hinnaga" Tartu Postimees, 9. märts 2017
* Eili Arula: "3,3 miljoni eest tühjust. Riik rajas eurorahaga uhke tondilossi" Tartu Postimees, 29. märts 2018
**Elektroonikalülitus** on omavahel elektriliselt või muul viisil ühendatud elektroonikakomponentide kogum, mis on ette nähtud mingi kindla talitluse otstarbeks.

Valdav osa elektroonikalülitusi valmistatakse tänapäeval mikroelektroonikas kasutatavate võtetega integraallülitustena.

Trükkplaadil kokku monteeritud elektroonikalülitusi nimetatakse trükilülituseks.

Elektroonikalülituste liigid
----------------------------

Lähtuvalt sellest, kas lülituse ülesandeks on tekitada ja teisendada kas analoogsignaali või digitaalsignaali, jagunevad elektroonikalülitused analooglülitusteks (näiteks operatsioonvõimendi) ja digitaallülitusteks (näiteks mikroprotsessor).

Elektroonikalülituste skeemid
-----------------------------

Elektroonikalülituse elemente ning nendevahelisi ühendusi esitatakse visuaalse ülevaatlikkuse saamiseks graafiliselt tingmärkide (skeemitähiste) abil skeemide kujul, näiteks põhimõtteskeemi või ühendusskeemina.

Ka seadme plokkskeem (struktuuriskeem) võib sisaldada elektri- ja elektroonikakomponentide tingmärke. Tavaliselt on sellisteks komponentideks lülitid, mikrofonid, valjuhääldid, antennid, elektromagnetid, mootorid jms. Kuid nendeks komponentideks, mida plokkskeemidel esitatakse nende elektrilise tingmärgiga, võivad olla ka üksikud aktiivsed komponendid, mis on seadme funktsioneerimise seisukohalt väga olulised, näiteks komparaator või diferentsvõimendi.

Vaata ka
--------

* Lülitus
* Trükilülitus
Tasku keskus
**Tasku keskus** ehk **Tasku** on kaubanduskeskus Tartu kesklinnas, Turu tänava, Soola tänava, Emajõe ja Võidu silla vahelises kvartalis Turu tänava ja Võidu silla poolses nurgas, aadressil Turu tänav 2 Tartu.

Tasku sai nime Emajõe Ärikeskuse eeskujul, mida linnarahvas oli hoone kuju järgi hakanud hüüdma Plaskuks. Mõlemad hooned kuuluvad Tartu ettevõtjale Neinar Selile Tasku ja Emajõe Ärikeskuse omanikfirma AS Estiko kaudu. 

Tasku rajati kunagise maaliinide bussijaama asemele, uus Tartu bussijaam on märgatavalt pisem ja kolmest küljest (sh ülalt) Tasku hoonest piiratud. See on ka üks sagedamaid põhjustest, miks Taskut on kritiseeritud.

Algselt ei olnud Taskus toidupoodi, mõni aasta pärast valmimist avati seal Rimi pood.

Tasku Keskus avati 27. augustil 2008. 30. augustil 2012 avati juurdeehitis, mis ühendas Tasku Keskuse Emajõe Ärikeskusega.

Viited
------

1. 1 2  "FOTOD: Tartus avati uuenenud Tasku keskus"[*alaline kõdulink*] Delfi, 30. august 2012
2. ↑  Tartus avati suur moe- ja vabaajakeskus Tasku, ERR Uudised
**Välismälu** (inglise keeles *external memory*) ehk **sekundaarsalvesti** (*secondary storage*) on mäluseade, mis paikneb põhiseadmest (näiteks arvuti emaplaadist) väljaspool ja millele protsessoril on juurdepääs ainult sisend-väljundkanalite kaudu. Välismälus talletatakse andmeid, mis vajavad suuri mälumahtusid ning ei ole kasutuses pidevalt. Välismäluseadmed sobivad ka andmete varundamiseks.

Välismäluseadmed on üldiselt aeglasemad kui arvuti primaarsalvestid, kuid nad pakuvad üldiselt rohkem salvestusruumi ja salvestatud andmed säilivad neis ka toitepinge väljalülitamise järel.

Salvestustehnika järgi liigitatakse väliseid mäluseadmeid järgmiselt (ajaloolises järjestuses):

* mehaanilised andmekandjad: perfolint-andmekandja, perfokaart-andmekandja;
* ferriitmälud;
* magnetlintsalvestid;
* magnetsalvestid: diskett, kõvaketas (HDD);
* optilised salvestid: CD-ROM, DVD-ROM;
* magnetoptilised salvestid: Minidisc (MD), HiMD;
* digitaalsalvestid: pooljuhtketas (SSD), mälupulk, mälukaart.

Suure mahutavusega säilmälu nimetatakse ka massmäluks.

Vaata ka
--------

* Püsimälu
* Mäluseade
* Mälu (arvuti)
**Selgeltkuulmine** (inglise keeles *clairaudience*, prantsuse *clear* 'selge' + *audience* 'kuulmine') on parapsühholoogia valdkonda kuuluv väidetavalt esinev meeltevälise taju vorm, milles isik ammutab informatsiooni läbi paranormaalse kuulmise. Seda peetakse tihti selgeltnägemise vormiks.

Selgeltkuulmine on põhiliselt paranormaalsel viisil kuulmine, vastandina paranormaalsele nägemisele ("selgeltnägemine") ja tajumisele ("selgelt tajumine").

Selgeltkuulmine ei pruugi viidata otsesele helile, vaid näitab "sisemise mentaalse kõrva" impressiooni. Nagu paljud inimesed mõtlevad sõnu, ilma et neid valjult lausuks. Samuti võib see viidata ka otseste helidele, häältele või müradele, mis ei ole tekitatud teiste inimeste või tehnika poolt. Näiteks võib selgeltkuulja väita, et on kuulnud surnud inimeste hingede hääli või mõtteid.

Selgeltkuulmine (nagu ka parapsühholoogia laiemalt) kuulub pseudoteaduse valdkonda ning puudub igasugune teaduslik tõestus selle tegelikule olemasolule.

Vaata ka
--------

* selgelthaistmine
* selgelttajumine
**Välistamispõhimõte** on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Põhimõtte kohaselt ei päri pärija alanejad sugulased, kui pärija ise on elus. Tegemist on asenduspõhimõtte kohaldamisele vastupidise olukorraga (asenduspõhimõte). Näiteks kui pärandajal on kaks pärijat, kes on mõlemad on elus, ei päri seadusjärgse pärimise korral pärijate alanejad sugulased (pärandaja lapselapsed). 

Välistamispõhimõte
Seega ei päri seadusjärgse pärimise korral pärandaja lapselaps, kui pärandaja laps on elus. Kuna pärimine toimub põlvkonniti, siis lähima astme sugulased ühes tüvikonnas välistavad sama tüvikonna kaugema astme sugulaste pärimise. Pärandaja laps või üks vanem või vanavanem välistab oma alanejad sugulased pärimisest.   

Välistamispõhimõtet selgitab pildil olev joonis. Olukord, kus pärandaja sureb, tegemata viimase tahte avaldust ja elus on tema kaks last ning lapselaps: pärijateks on tema lapsed, mõlemad ½ osas. Lapselaps ei päri välistamispõhimõtte kohaselt, sest tema pärima õigustatud üleneja sugulane on elus.

Viited
------

1. ↑  "Pärimisseadus".
Kirovi mälestussammas
**Kirovsk** on linn Venemaal Leningradi oblastis. Asub Neeva vasakul kaldal, Laadoga järve lähedal.

Ajalugu
-------

Kirovsk rajati 1929. aastal **Nevdubstroi** alevina hüdroelektrijaama ehituse juurde. Linnaõigused sai ning nimetati Kirovskiks Sergei Kirovi järgi 1953. aastal.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

* Kirovski koduleht

Leningradi oblasti vapp
Leningradi oblasti linnad

Boksitogorsk  | Gattšina  | Jaanilinn  | Kamennogorsk  | Kingissepp  | Kiriši  | Kirovsk  | Kommunar  | Kudrovo  | Ljuban  | Lodeinoje Pole  | Luga  | Murino  | Nikolskoje  | Novaja Ladoga  | Otradnoje  | Pikaljovo  | Podporožje  | Primorsk  | Priozersk  | Schlüsselburg  | Sertolovo  | Sjasstroi  | Slantsõ  | Sosnovõi Bor  | Svetogorsk  | Tihvin  | Tosno  | Viiburi  | Volhov  | Volossovo  | Vsevoložsk  | Võssotsk
Rex Tillerson
Rex Tillerson Vladimir Putiniga 2012. aastal Kremlis
**Rex Wayne Tillerson** (sündinud 23. märtsil 1952 Wichita Fallsis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, USA 69. riigisekretär, ettevõtja ja äritegelane. 

Ta on Vabariikliku Partei liige ja toetaja. Aastyatel 2006–2016 oli ta nafta- ja gaasikontserni ExxonMobil tegevjuht.

Rex Tillersonil on ärisidemed Vladimir Putiniga. 2014. aastal oli ta Venemaale Krimmi annekteerimise eest sanktsioonide kehtestamise vastu.

2010–2012 oli ta Ameerika Skaudiühingu president. 

2015. aastal oli ta palk ExxonMobili juhina 27,3 miljonit USA dollarit. Tal on 245 miljoni USA dollari väärtuses ExxonMobili aktsiaid.

2016. aastal nimetas president Donald Trump Tillersoni oma valitsuskabineti riigisekretäriks. Senat kinnitas ta sellesse ametisse 1. veebruaril 2017. 13. märtsil 2018 teatas Trump Tillersoni väljavahetamisest ja nimetas tema järglaseks Luure Keskagentuuri peadirektori Mike Pompeo. Tillerson lahkus ametist 31. märtsil 2018, järgmisest päevast asus ajutiselt tema kohuseid täitma John J. Sullivan.

Tunnustus
---------

* 2013 – Sõpruse orden (Venemaa)

Viited
------

1. ↑  Rex Tillerson’s potentially huge conflict of interest over Russia and oil, explained
2. ↑  Profits are down at ExxonMobil, but don’t cry for CEO Rex Tillerson, The Washington Post, 29. aprill 2016
3. ↑

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide riigisekretärid |
| --- |
| 

* Jefferson
* Randolph
* Pickering
* J. Marshall
* Madison
* Smith
* Monroe
* Adams
* Clay
* Van Buren
* Livingston
* McLane
* Forsyth
* Webster
* Upshur
* Calhoun
* Buchanan
* Clayton
* Webster
* Everett
* Marcy
* Cass
* Black
* Seward
* Washburne
* Fish
* Evarts
* Blaine
* Frelinghuysen
* Bayard
* Blaine
* Foster
* Gresham
* Olney
* Sherman
* Day
* Hay
* Root
* Bacon
* Knox
* Bryan
* Lansing
* Colby
* Hughes
* Kellogg
* Stimson
* Hull
* Stettinius
* Byrnes
* G. Marshall
* Acheson
* Dulles
* Herter
* Rusk
* Rogers
* Kissinger
* Vance
* Muskie
* Haig
* Shultz
* Baker
* Eagleburger
* Christopher
* Albright
* Powell
* Rice
* Clinton
* Kerry
* Tillerson
* Pompeo
* Blinken

 | Ameerika Ühendriikide riigisekretäri pitsatAmeerika Ühendriikide riigisekretäri pitsat |
**Tritonus** on soomerootsi kirjaniku Kjell Westö romaan, mis ilmus 2020. aastal.

Sisu kirjeldus
--------------

Elus pettunud tippdirigent Thomas Brander on saarele ehitanud uhke villa Casa Tritonuse, kus loodab leida pelgupaiga, kuid tema meelerahu näib ohtu seadvat ekstravertne naabrimees. Branden soovib end tunda mehena parimais aastais, kuid tema minapilt pole enam endine. Aeglaselt, kuid kindlalt leiavad tema ja ta naabri, kooli kuraatori Reidar Lindelli omavahelised suhted ühise tooni ning kahe samas eas, kuid põhimõtteliselt üsna erineva mehe vahel tekib tihe sõprus. Saarel elades ei saa jääda anonüümseks, siin jagatakse üksteise rõõme ja kurbust, istutakse samas paadis – isegi siis, kui see lekib. Romaan võngub harmoonia ja dissonantsi vahel, otsides vastuseid kiireloomulistele küsimustele: kuidas saaksime kõigi oma erinevustega koos eksisteerida praegusel ajal? Kas leppimine ja patukahetsus on võimalik, enne kui kõik on möödas?

Westö teostele iseloomulik joon – ajaloosündmuste mõju hapraile ja haavatavaile inimsuhetele – on hästi esil ka selles romaanis.

Ilmumised
---------

Teos ilmus Soomes ja Rootsis augustis 2020 ning Eestis sama aasta septembris. Eesti keelde tõlkis raamatu Tõnis Arnover ja selle andis välja kirjastus Eesti Raamat.
Revò ja Santo Stefano kirik
Campia maja Revòs
**Revò** (ladiini keeles *Rvòu*, saksa keeles *Nußdorf am Nonsberg*) on vald (*comune*) Põhja-Itaalias Trento provintsis, umbes 35 km Trentost põhjas.

Geograafia
----------

Revò ja Santa Giustina järv
Revò asub Val di Noni rohusel tasandikul vaatega Santa Giustina järvele ja oli asustatud juba 3. sajandil eKr. Selle taga on Monte Ozol Maddalene mäeahelikus, mille otsas on rauaaegne linnus. Santo Stefano kihelkonnakirik läheb ajas tagasi vähemalt 1128. aastasse ja sellel on ilus torn. Maarja kirik pärineb 18. sajandist ja sellel on kaheksatahuline torn. Teised olulised hooned on Villa Campia-Maffei ja Casa Thun. Läheduses on Sassi jõgi lõiganud kaljusse kitsa, kuid sügava kanjoni ning külastajad saavad kõndida teeradadel, mis läbivad kuristiku "Parco Fluviale Novellas".

Revò vallas on *frazione* (alljaotus) Tregiovo. Revò külgneb järgmiste valdadega: Cagnò, Cles, Cloz, Romallo, Rumo, Sanzeno ja Laurein.

Majandus
--------

Õunapuuistandus; näha on saagi kaitseks kasutatav võrk
Kunagi olid viinamari peamine piirkonnas kasvatatav kultuur, eriti "Groppello" sort, mis pärineb 17. sajandist ja millest tehti kohalikku veini. Tänapäeval on piirkonna majandus väga sõltuv õunte, eriti sordi "Golden Delicious" tootmisest. Suur osa viljapuuaedadest on lindude eest kaitstud võrguga, mis on enamik aastast kinnitatud. Üle 5000 talupidaja piirkonnas on Melinda kooperatiivi liikmed, see on õunakasvatajate konsortsium Val di Nonis ja Val di Soles, mis tegeleb kvaliteedikontrolliga ja turustab õunu ärinime "Melinda" all.

Välislingid
-----------

* Linna koduleht
**Marty Balin** (sünninimi **Martyn Jerel Buchwald**; 30. jaanuar 1942 Cincinnati, Ohio osariik – 27. september 2018 Tampa, Florida osariik) oli USA laulja ja laululooja. Ta oli eelkõige tuntud psühhedeelset rokki viljelenud ansambli Jefferson Airplane'i kaasasutaja ja solistina.

Jefferson Airplane loodi tema algatusel 1965. aastal California osariigis San Franciscos. Ta oli ansambli algusaastatel ansambli peamine laulukirjutaja ja Grace Slicki kõrval üks põhisolist.

Balini tähtsus hakkas ansamblis vähenema pärast albumi "Surrealistic Pillow" (1967) välja andmist, kuna Slick, rütmikitarrist Paul Kantner ja kitarrist Jorma Kaukonen said samuti küpsemateks laulukirjutajateks. Tema tuntumad Jefferson Airplane'ile kirjutatud laulud olid "Comin' Back to Me", "Today" ja "Volunteers", millest kaks viimast kirjutas ta koos Kantneriga.

Balin osales ansambliga 1967. aastal Monterey popfestivalil ja 1969. aastal Woodstocki festivalil. Ta lahkus ansamblist ametlikult 1971. aasta aprillis, kuigi ta oli ansambli liikmetega kõik sidemed katkestanud juba pärast eelmisel sügisel toimunud Ameerika turnee lõppu.

1975. aastal ühines Balin mõne Jefferson Airplane'i eksliikmega algsest Jefferson Airplane'ist välja kasvanud ansambliga Jefferson Starship. Järgmisel kolmel aastal laulis ta sisse Starshipi mitmed tuntud hitid. Ka Starshipis tekkisid ansambliliikmete vahel probleemid ning Balin lahkus ansamblist järsku 1978. aasta oktoobris mõnda aega pärast Slicki lahkumist.

Seejärel alustas Balin soolokarjääri. Tema debüütalbum "Balin" ilmus 1981. aastal. Albumilt pärit singel "Hearts" jõudis USA edetabelis Billboard Hot 100 kaheksandale ja "Atlanta Lady (Something About Your Love)" 27. kohale. 1989. aastal osales ta Jefferson Airplane'i taasühinemisel ning koos anti välja stuudioalbum. Balin andis hiljem välja veel mitu sooloalbumit.

1996. aastal võeti ta Jefferson Airplane'i algkoosseisu liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

Välislingid
-----------

*
Püha Anna luteri kirik (1900)
Martõškino raudteepeatus (2008)
**Martõškino** (vene keeles Мартышкино, soome keeles *Tyrö*) on ajalooline piirkond Ingerimaal, nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Venemaa Lomonossovi linna osa. 

17. sajandil oli Martõškino samanimelise kihelkonna keskus, kus asus Püha Anna luteri kirik.

Seal asub Martõškino raudteepeatus, mis jääb Peterburi-Oranienbaumi raudteele.

Külad
-----

Ahinkonnun Suokas (Кузнецы), Ahinkontu, Ahokylä (Агакули), Aliskala, Asikkala (Новая Деревня), Autio (Туюзи), Haisevaisi (Большая Ижора), Halosi (Халузи), Hanttula, Hiukankylä (Pieni Piutusi), Hovinmätäs, Hännisi, Kangas (Большие Борки), Kapakanmäki (Кабацкое), Kasukanmäki, Kirppula, Kukkosi (Куккузи), Kuusoja (Луизино), Kylänpää, Käkösi, Lankila (Лангерево), Latikan Soikkina (Большая Сойкина), Latikan Suokas, Lautakota (Лавдузи), Leppäsi (Лебяжье), Liiha (Лигово), Liikosi (Лигойзи), Liimosi (Лимузи), Lukkala, Löytysi (Левдузи), Mielisi (Кикинка), Mustaoja (Владимирово), Mustasuu (Заводы), Myllysi (Марьино), Nastola (Настолова), Notkola (Нотколова), Notkolan Soikkina, Penikkala (Пеники), Pieni Seppälä, Piutusi (Пиудузи), Pohjoisi, Porsas, Pronna (Нижняя Бронна), Reijola (Малый Симонгонт), Riikola, Ristikylä (Ольгино), Roitsa (Троицкое), Sahamylly, Seppälänmätäs (Кузнецы), Simonkontu (Большой Симонгонт), Tammenkontu (Таменгонт), Teppois-Soikkina (Санино), Teppola, Tieriikola (Малая Ижора), Tujusi (Туюзи), Tyrönkylä (Мартышкино), Usinkontu (Узигонты), Vahviaisi (Ивановка), Vanhakontu (Дубки), Vihkola, Yhinmäki, Ylikylä (Илики).
Humala mõisa laudahoone 2014. aastal
**Humala mõis** (saksa keeles *Hummala, Humblaküll*) oli mõis Keila kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Harku valda, tänapäeva Humala küla lähedale.

Ajalugu
-------

Mõis asutati umbes 1690 ja siis oli selle omanik Otto Scheiding. Pärast Põhjasõda oli mõis Vene keisririigi käes ja aastal 1758 sai selle omanikuks Jakob Albrecht Matthias. Aastast 1777 kuulus mõis umbes 20 aastat Fockidele. 1805 sai mõisa omanikuks Gustav von der Howen ja der Howenite käes oli see 1870. aastateni. 1889-1919 olid mõisa omanikud Stackelbergid. Stackelbergide omanduses sai Humala mõisast Vääna kõrvalmõis.

Viited
------

1. ↑  Humala mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. 1 2 3 4 5 6 7  Humala mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 08.07.2015)
3. ↑  Humala ms, www.eki.ee

Kirjandus
---------

* Särg, Alo. *Harjumaa mõisad*. Tallinn: Argo, 2006. Lk 35-36.

Välislingid
-----------

* Humala mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Humala mõis (Keila khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
* Humala mõis Eesti mõisaportaalis

Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis
**Humanitaaruuringute Akadeemia** (vene keeles Академия гуманитарных исследований) on Venemaa üks paljudest teadusakadeemiatest, mis tekkisid 1990ndail pärast Nõukogude Liidu lagunemist.

Akadeemia asutati aastal 1995 Moskvas kui mittetulunduslik eraõiguslik teadusasutus. Akadeemia tegeleb alus- ja rakendusuuringutega humanitaar- ja sotsiaalteaduste eri valdkondades, sealhulgas filosoofia, ajaloo, ökoloogia, psühholoogia, sotsioloogia, eetika, konfliktoloogia, kulturoloogia, politoloogia, demograafia ja õigus-, haridus- ja majandusteaduse ning veel mõnes vallas. Akadeemia teeb koostööd Venemaa Teaduste Akadeemiaga ja teiste teadusasutuste, ministeeriumide ja muude riiklike struktuuridega.

Struktuur
---------

Akadeemial on arvukalt osakondi, sealhulgas filosoofia-, õigus-, sotsioloogia ja politoloogia, kulturoloogia-, psühholoogia-, konfliktoloogia-, ajaloo-, ajakirjandus-, loodusvarade ja keskkonnakaitse ning majandusteaduste osakond. Akadeemial on osakond ka Kreekas. 

Akadeemial on mitu instituuti (sealhulgas ökoloogiainstituut ja humanitaarhariduse instituut), muid teadus- ja õppeasutusi ning kirjastus.

Liikmeskond
-----------

Humanitaaruuringute Akadeemia ühendab tuntumaid humanitaar- ja sotsiaalteadlasi. Akadeemia liikmeskonda on valitud üle 100 teadlase, neist rohkem kui 40 inimest välisriikidest, sealhulgas Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Kreeka, Šveitsi, Hollandi, Sloveenia, Hiina, Lõuna-Korea, Vietnami ja mitme SRÜ riigi teadlasi.

Akadeemia liikmeid läbi aegade
------------------------------

* Juri Afanasjev, ajaloolane
* D'Arco Silvio Avalle, kirjanduskriitik ja filoloog
* Sergei Averintsev, filoloog, kulturoloog ja kultuuriajaloolane
* Natalia Avtonomova, filosoof ja tõlkija
* Jean Baudrillard, postmodernistlik kultuuriteoreetik
* Vladimir Bibler, filosoof, kulturoloog ja kultuuriajaloolane
* Remi Brague, filosoof
* Andrei Brušlinski, psühholoog
* Carlos Castaneda (Carlos Castañeda), kultuuriantropoloog ja kirjanik
* Hans-Georg Gadamer, kontinentaalfilosoof
* Mihhail Gasparov, klassikaline filoloog, tõlkija, kirjandus- ja värsiteadlane, Tartu-Moskva semiootikakoolkonna liige
* Leonid Geller, kirjanduskriitik, kirjandusajaloolane ja -kriitik
* André Green, psühhoanalüütik
* Stanislav Grof, psühholoog ja psühhiaater
* Aron Gurevitš, ajaloolane, mediavist ja kulturoloog
* Kurt Karl Rudolf Hübner, filosoof
* Eleazar Meletinski, filoloog, folklorist ja kultuuriajaloolane
* Dmitri Obolensky, ajaloolane, mediavist, bütsantsoloog, kirikuajaloolane ja filoloog
* Riccardo Picchio, lingvist ja slavist
* Valeri Podogra, filosoof
* Paul Ricœur, filosoof
* Richard McKay Rorty, filosoof
* Mihhail Rõklin, filosoof ja tõlkija
* Ihor Ševčenko (Igor Ševtšenko), bütsantsoloog
* Boriss Uspenski, filoloog, Tartu-Moskva semiootikakoolkonna peamisi esindajaid

Välislingid
-----------

* Академия гуманитарных исследований (vene keeles)
* Академия гуманитарных исследований ajakirja "Философские науки" koduleht (vene keeles)
Vindeli pärgament seitsme Martín Codaxi cantiga'ga
**Martín Codax** (galeegi: [maɾˈtiŋ koˈðaʃ]), ka **Martim Codax** (portugali: [mɐɾˈtĩ kuˈðaʃ]) oli keskaegne huglaar (lihtrahva päritolu luuletaja ja muusik, vastandina aadlisoost trubaduurile), võis olla pärit Vigost Galicias, mis jääb tänapäeva Hispaania territooriumile. 

Võis tegutseda 13. sajandi keskpaigas, temalt on säilinud seitse *cantiga d'amigo*'t ühel pärgamendilehel, kuus neist koos nootidega. Luuletaja elust pole midagi üheski kirjalikus allikas, kõik oletused tema kohta põhinevad tekstide analüüsil.

Teosed
------

* Ondas do mar de Vigo
* Mandad'ei comigo
* Mia irmana fremosa
* Ai Deus, se sab'ora meu amigo
* Quantas sabedes amar amigo
* Eno sagrado em Vigo
* Ai ondas que eu vim veer

#### Vorm

Martín Codax kasutab arhailist värsivormi aaB (riimitud kaksikvärss + refrään). See on harv, 88 *cantiga d'amigo*'sid kirjutanud luuletajast kasutab sellist värssi vaid kaks autorit. Peale selle kasutab ta *leixa-pren*-nimelist ranget parallelismi (esimeste värsside ridu korratakse kolmandas ja neljandas värsis, aga teises positsioonis; kolmanda ja neljanda värsi ridu korratakse viiendas ja kuuendas). Kõigi seitsme laulu meetrika analüüs on viinud uurijad mõttele, et laulud moodustavad kindla järjestusega tsükli.

Salvestised
-----------

Alates Vindeli pärgamendi leidmisest 1914. aastal ja varasematest publikatsioonidest, eriti aga Manuel Pedro Ferreira 1986. aastal ilmunud põhjalikust toimetatud väljaandest "O Som de Martin Codax", on Martin Codaxi *cantiga*'d vanamuusika esitajatele suurt huvi pakkunud. Kogu laulutsüklist on ilmunud 26 salvestist, samuti on eri helikandjatel ilmunud üle 100 esituse üksikutest lauludest.

Vaata ka
--------

* *Cantiga de amigo*

Viited
------

1. ↑
2. ↑  A. R. Guerra, X. B. A. Freixedo (toim). Pergamiño Vindel E Martin Codax. 2018. lk 39–42
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* Martín Codaxile pühendatud veebileht (Biblioteca Virtual Miguel de Cervantes, hispaania keeles)
* Salvestiste täielik loetelu
* Martin Codax, Martim Codax e-kataloogis ESTER
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Stephenie Meyeri romaanist; sama autori romaanisarja kohta vaata artiklit Videvik (romaanisari)* |

---


"**Videvik**" ("Twilight") on USA kirjaniku Stephenie Meyeri vampiiriromaan samanimelisest sarjast. 

Raamat ilmus 2005. aastal inglise keeles. See on "Videviku" saaga esimene raamat, mis räägib 17-aastasest Isabella (Bella) Swanist, kes kolib päikeselisest Arizonast vihmasesse Forksi linna ja seab oma elu ohtu, armudes vampiir Edward Cullenisse. Raamatule on kirjutatud kolm järge: "Noorkuu" ("New Moon"), "Päikesevarjutus" ("Eclipse") ja "Koidukuma" ("Breaking Dawn"). Viienda osa "Keskööpäike" ("Midnight Sun") kirjutamine jäi pooleli.

Eesti keeles andis romaani 2008. aastal välja kirjastus Pegasus, selle tõlkis Marge Paal (ISBN 9789949442492).

Sisukokkuvõte
-------------

Isabella Swan kolib Arizonast Forksi oma isa Charlie juurde. Ta teeb seda oma ema Renée pärast, et too saaks reisida koos oma uue pesapallurist abikaasa Phil Dwyeriga. Bella saab oma isaga väga hästi läbi. 

Uues koolis sõbruneb Bella kiiresti teiste õpilastega, kuid tal on raskusi mõningate õppeainetega. Näiteks läheb tal kehalise kasvatuse tunnis oma kohmakuse tõttu üsna kehvasti. Vastupidi Bella ootustele üritab nii mõnigi koolivend tema tähelepanu võita.

Kui Bella istub esimesel koolipäeval Edward Culleni kõrvale, tundub talle, et noormees tõrjub teda. Pärast seda, kui Bella saab peretuttavalt Jacob Blackilt teada hõimulegendi, hakkab ta kahtlustama, et Edward ja tema perekond on vampiirid, kes joovad inimeste vere asemel loomade oma. Edward paljastab peagi, et ta tõrjus Bellat sellepärast, et Bella lõhn on tema jaoks väga ihaldusväärne. Peagi Bella ja Edward armuvad. Nende armastus on alguses pisut kummaline. Edward kardab, et võib ühel hetkel kontrolli kaotada ja Bellat rünnata, ning hoidub füüsilisest lähedusest tüdrukuga.

Kui linna tuleb vampiir James, Cullenite suguvõsa surmavaenlane, muutub Bella ja Edwardi suhe täielikult. Cullenid plaanivad Bellat kaitsta, nad soovitavad Edwardil ja Bellal eraldi olla ja peidavad Bella hotelli. James helistab Bellale ja ütleb, et tüdruku ema on tema käes ning selleks, et ema päästa, peab Bella Jamesiga kohtuma. Bella läheb Jamesi juurde, kuid James ründab teda. Õnneks suudavad Edward ja tema pere Bella päästa ja James ei saa Bellat tappa. Peagi avastavad Cullenid, et James on Bella kätt hammustanud. Edward imeb haavast mürgi välja, et Bella ei muutuks vampiiriks. Tuleb välja, et James ei võtnudki Bella ema vangi. Ta vaid teeskles seda, et Bella kätte saada. Peategelased naasevad Forksi, kus toimub Edwardi ja Bella lõpuball. Bella käsi on Jamesi hammustusest viga saanud ja tema jalg kipsis. Bella otsustab, et tahab saada vampiiriks, kuid Edward keeldub teda muutmast.
**Martti Parve** (sündinud 20. jaanuaril 1961 Tallinnas) on eesti laskesuusataja ja orienteeruja. 

Lõpetanud 1979. aastal Tallinna 10. Keskkooli, õppinud Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehakultuuri. 

Töötanud 1981. aastast sõjaväestatud tuletõrjes ning Tallinna Tuletõrje- ja Päästeametis.

Hakkas sportima 1972, harrastas murdmaasuusatamist Helgi Kivi ning laskesuusatamist Henn Undi, Tiit Epneri ja Tõnu Pääsukese juhendamisel. Võitnud Eesti NSV meistrivõistlustel laskesuusatamises aastatel 1978–1985 üksikvõistluses kuld- ja pronksmedali ning teatevõistluses 2 kuld- ja 3 hõbemedalit ning 1 pronksmedali; Eesti NSV ja Eesti meistrivõistlustel orienteerumises aastatel 1987–1998 6 kuld- ja 3 hõbemedalit ja 1 pronksmedali. Kuulunud Dünamosse ja orienteerumisklubisse Peko.

Tunnustus
---------

* 1983 NSV Liidu meistersportlane laskesuusatamises
* 1986 NSV Liidu meistersportlane orienteerumises

Isiklikku
---------

Ta on Kaija ja Heikki Parve vend.

Viited
------

1. ↑  "Parve, Martti". 2011. Vaadatud 20.04.2018.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is