recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Aimi Hiir** (neiuna **Aimi Paas**, 17. detsember 1902 Kambja vald – 9. detsember 1988 Tallinn) oli eesti bibliograaf. 

Aastal 1926 oli ta palgata praktikant ning ajutine abitööline Tartu Linnaraamatukogus, lühikest aega ka ülikooli raamatukogus.

Aastal 1927 oli ta Tartu Linna Keskraamatukogu I Haruraamatukogu ja II Lugemislaua juhataja, laenutaja ja koristaja. 

Aastatel 1931–1932 kuulas vabakuulajana bibliograafialoenguid Tartu Ülikoolis ja 1935 sooritas I järgu raamatukogujuhataja kutseeksami ning asus tööle linna keskraamatukogus.

Detsembrist 1940 juulini 1941 oli ta Tartu Linna Keskraamatukogu juhataja; seejärel novembrini 1944 evakuatsioonis Nõukogude Venemaal.

Jaanuarist 1945 kuni maini 1951 oli ta uuesti Tartu Linna Keskraamatukogu juhataja, seejärel kuni juunini 1962 Tartu Riikliku Ülikooli Pearaamatukogu (alates 1958 TRÜ Teaduslik Raamatukogu) direktor.

Aastatel 1965–1968 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keskraamatukogu laenutus- ja hoiuosakonna juhataja.

Isiklikku
---------

Aimi Hiir oli abielus kirjanik Erni Hiirega. Nende tütrepoeg on Karl Martin Sinijärv.

Poeg Randar sündis 1928. aastal ja tütar Lili Ann 1948. aastal.

Kirjandus
---------

* Elsa Kudu, "Elutöö" (kauaaegne raamatukogutöötaja Aimi Hiiri 80) – Edasi 17. detsember 1982
* Malle Ermel, "Meenutame: Aimi Hiir 100" (TÜ Raamatukogu endise direktori sünniaastapäevaks) – Tartu Ülikooli Raamatukogu aastaraamat 2002, Tartu 2003, lk 116–119
* "Majad, raamatud, inimesed: 90 aastat Tartu linnaraamatukogu", Tartu 2005, lk 57–76, peatüki autor Linda Jahilo
Sildumiskaater otsa vastu võtmas Rotterdamis.
Sildumiskaater osta kaldale andmas Trondheimis.
**Sildumiskaater** (kinnituskaater, kinnituspuksiir) on väike kaater-abilaev, mis on mõeldud sadamas laevade sildumisel kinnitusotste vastuvõtuks ja toimetamiseks kaile. 

Väiksemat, roolimajata vastavat alust võib nimetada ka paadiks.

Kirjeldus
---------

Sildumiskaater sarnaneb ehituselt väikesele puksiirile, kuid on märksa lihtsama ehitusega ja ökonoomsem. Aluse ahtriosas on reeglina väike pollar laevalt saadud sildumisotsa kinnitamiseks. Suurema sildumiskaatri roolimaja võib olla ümbritsetud kaitseraamiga.

Kasutamine
----------

Sildumiskaater sildumistulba juures.
Kaatrit kasutatakse sadamates, kui suurte laevade (näiteks kruiisilaev, tanker, autotarnelaev) kinnitusotsi pole sildumisel võimalik mingil põhjusel (näiteks pikem vahemaa) viskeliiniga otse sadamakaile edastada või kinnitusots tuleb kinnitada veega ümbritsetud sildumistulbale.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sildumiskaater** |

* Sildumine
* Puksiir
* Pollar
**Apellatsioonimenetlus** on edasikaebemenetlus ringkonnakohtus.

Apellatsiooniõigus on ette nähtud põhiseadusega. Põhiseaduse § 24 5. lõigus on sätestatud igaühe õigus tema kohta tehtud kohtu otsuse peale seadusega sätestatud korras edasi kaevata kõrgemalseisvale kohtule. Põhiseaduse § 149 2. lõigu järgi on ringkonnakohtud teise astme kohtud ning nad vaatavad apellatsiooni korras läbi esimese astme kohtu lahendeid.

Apellatsioonimenetlust reguleeritakse tsiviilkohtumenetluse seadustiku 64. peatükis (§-d 640-658), halduskohtumenetluse seadustiku 18. peatükis (§-d 180-202), kriminaalmenetluse seadustiku 11. peatükis (§-d 318-3431) ja väärteomenetluse seadustiku 13. peatükis (§-d 136-154).

Tsiviil- ja haldusasjade apellatsioonimenetluses kontrollib ringkonnakohus esimese astme kohtu otsuse seaduslikkust ja põhjendatust osas, mille peale on edasi kaevatud. Kriminaal- ja väärteomenetluses arutab ringkonnakohus asja esitatud apellatsiooni/kaebuse piires, kuid laiendab asja arutamise piire kõigile süüdistatavatele/menetlusalustele isikutele, sõltumata nende kohta apellatsiooni/kaebuse esitamisest, kui ilmneb menetlusõiguse oluline rikkumine või materiaalõiguse ebaõige kohaldamine, millega on süüdistatava/menetlusaluse isiku olukorda raskendatud.

Ringkonnakohtu otsuse peale võib esitada kassatsioonkaebuse Riigikohtule.

Viited
------

1. ↑  "Eesti Vabariigi Põhiseadus". *Riigi Teataja*.
2. ↑  "Tsiviilkohtumenetluse seadustik". *Riigi Teataja*.
3. ↑  "Halduskohtumenetluse seadustik". *Riigi Teataja*.
4. ↑  "Kriminaalmenetluse seadustik". *Riigi Teataja*.
5. ↑  "Väärteomenetluse seadustik". *Riigi Teataja*.
6. ↑  Tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 651 lõige 1, halduskohtumenetluse seadustiku § 197 lõige 1.
7. ↑  Kriminaalmenetluse seadustiku § 331 lõiked 2-3, väärteomenetluse seadustiku § 146 lõiked 2-3.
**Richard Helmar Sutt** (3. detsember (vkj)/ 16. detsember 1906 Suure-Kõpu vald, Viljandimaa – 16. mai 1973) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Ta teenis Ratsarügemendis, ülendati 1932. aastal leitnandiks. 12. märtsil 1935 ta vahistati poliitilise politsei poolt. Teda kahtlustati osalemises Vabadussõjalaste liikumises. Kaks nädalat hiljem lasti ta vabaks, kuid oli sunnitud lahkuma teenistusest 1. aprillist 1935.

1937. aastal astus ta Võõrleegioni. Võitles mais 1940 Prantsusmaale tunginud Saksa sõjaväe vastu, oli juunist 1940 kuni juulini 1942 Saksa sõjavangis.

Nõukogude–Saksa sõja ajal teenis ta kompaniiülemana 35. Kaitsepataljonis. 

21. oktoobril 1944 ta arreteeriti, 5. märtsil 1945 mõisteti talle Vene NFSV KrK §58-1a järgi 10 aastat vabadusekaotust.

Isiklikku
---------

Tema vend oli ooperilaulja Hugo Sutt.

Viited
------

1. 1 2  Pekka Erelt. "Eestlasest võõrleegionär taples Prantsusmaal natsidega". Eesti Ekspress, 3. veebruar 2016
2. ↑  "Eesti ratsamees kihutab võõrleegionis". Rahvaleht nr 7, 17. jaanuar 1938. Lk 4

Välislingid
-----------

* "Kadett Richard Sutt". Foto 1927. Rahvusarhiivi Filmiarhiiv, EFA.73.A.338.67
* Eesti ohvitserid 1918-1940
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* Matmine Tallinna Rahumäe kalmistule, hauaplatsi asukoht teadmata
**VIII soome-ugri rahvaste maailmakongress** toimub 16.–18. juunini 2021 Tartus, Eesti Rahva Muuseumis. Algselt 17.–19. juunini 2020 toimuma pidanud kongress lükati seoses 2019.–2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemiaga edasi.

Hübriidvormis korraldatud kongressil saavad delegaadid, vaatlejad ja külalised osaleda nii Tartus koha peal viibides kui ka spetsiaalse lingi kaudu veebiüleselt. Otseülekandeid ava- ja lõpp-plenaaristungitelt näitavad nii Eesti Rahvusringhäälingu portaalid (kolmes keeles) kui ka Tartu Postimehe veebiportaal.

Üldist
------

Soome-ugri rahvaste maailmakongress on esindusfoorum, mis on sõltumatu valitsustest ja poliitilistest parteidest ning toetub oma tegevuses maailma soome-ugri rahvaste koostöödeklaratsioonile. Maailmakongressi eesmärkideks on arendada ja kaitsta soome-ugri rahvaste rahvusteadvust, kultuure ja keeli, edendada soome-ugri rahvaste omavahelist koostööd, käsitleda aktuaalseid probleeme, leida neile lahendusi ning teostada kõigi soome-ugri rahvaste enesemääramise õigust kooskõlas rahvusvaheliste normide ja põhimõtetega.

Tartus toimuva kongressi teema on „Kultuurimaastikud – meel ja keel", selle teemarühmades käsitletakse lisaks keele säilitamise ja edasiandmise ning kakskeelsuse probleemidele ka kliimamuutuste mõju soome-ugri rahvastele ja kultuuriinnovatsioonide küsimusi. Oluliseks teemavaldkonnaks on traditsiooniliste ja uute meediakanalite kasutamine ning kaasaegsete keeletehnoloogiate rakendamine soome-ugri rahvaste teabetöös. Osalema oodatakse Eesti, Soome, Ungari ja Venemaa presidente ja riigiametnikke.

Kongressi ametliku programmi kõrval on Tartus kavas mitmesuguseid kongressi teemadega seotud kõrvalüritusi, kuhu on oodatud kõik huvilised.

Esimene soome-ugri rahvaste maailmakongress toimus 1992. aastal Komimaal Sõktõvkaris, seejärel on seda iga nelja aasta järel korraldanud vaheldumisi Ungari, Soome, Eesti ja Venemaa. Eestis toimus kongress eelmisel korral 2004. aastal Tallinnas.

Kongressi peakorraldaja on MTÜ Fenno-Ugria Asutus, kes koordineerib eestlaste osavõttu maailmakongressidest ja selle vahepeal tegutseva, maailmakongresse sisuliselt ette valmistava soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee tööst.

Viited
------

1. ↑  VIII Kongress, tartu2020fu.ee
2. ↑  Maailmakongress algab Tartus 16. juunil 2021, fennougria.ee
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. detsember 2019. Vaadatud 13. detsembril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* 
*
Erich von Stroheim
**Erich von Stroheim** (sünninimega **Erich Oswald Stroheim** 22. september 1885 Viin – 12. mai 1957) oli Austria juudi päritolu Ameerika Ühendriikide filmilavastaja ja näitleja.

Ta oli pärit keskklassist ning tema vanemad olid juudid, kuid ta ise nimetas end Austria aadlikuks[*viide?*]. Ta kolis USA-sse 1909. aastal.

Tema lavastatud filmidest on tuntumad "Ahnus" ("Greed"; 1924) ja "Pulmamarss" ("The Wedding March"; 1928). Ta ei töötanud ainult Hollywoodis, vaid ka Prantsusmaal ja sai veidi enne surma Auleegioni ordeni.

Stroheim kandideeris näitlemise eest filmis "Päikeseloojangu bulvar" ("Sunset Boulevard"; 1950) Oscarile parima meeskõrvalosatäitja kategoorias.

Hollywoodi kuulsuste alleel on tema nimega täht.

Lavastatud filmid
-----------------

* "Blind Husbands" (1919)
* "The Devil's Pass Key" (1920)
* "Foolish Wives" – "Rumalad naised" (1922)
* "Merry-Go-Round" (1923; koos Rupert Julianiga)
* "Greed" – "Ahnus" (1924)
* "The Merry Widow" (1925)
* "The Wedding March" – "Pulmamarss" (1928)
* "Queen Kelly" (1929)
* "Hello, Sister!" (1933; koos Alan Croslandi, Raoul Walshi ja Alfred L. Werkeriga)

Välislingid
-----------

* IMDb link puudub Erich von Stroheim andmekogus IMDb (inglise)
**Richard Traugott Paul Willberg** (10. veebruar/22. veebruar 1896 Ambla – 3. juuli 1974 Schömberg, Saksamaa) oli baltisaksa vaimulik.

Õppis aastatel 1901–1908 Tartus Zeddelmanni Eragümnaasiumis. Võttis aastatel 1915–1918 I maailmasõjast, oli aastal 1918 Saksamaal sõjavangis. Võttis aastatel 1918–1919 osa Vabadussõjast Balti pataljoni koosseisus. Lõpetas aastal 1919 Tallinna toomkooli. Õppis aastatel 1920–1925 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Töötas aastatel 1924–1926 Tartus Walteri eragümnaasiumis õpetajana. Oli Tartus ka prooviaastal.

Lahkus aastal 1927 Saksamaale. Oli aastatel 1927–1932, 1937–1941 ja 1950–1961 kooliõpetajaks ja vaimulikuks Schloss Neubeuernis (Rosenheimi kreisis, Ülem-Baieris, Baieri liidumaal), aastatel 1933–1937 oli ta kirikuõpetajaks Kelheimis Doonau ääres (Kelheimi kreisis, Alam-Baieris, Baieri liidumaal). Aastatel 1941–1944 oli ta Saksa armees ja aastatel 1944–1946 oli ta Nõukogude Liidus sõjavangis. Jäi aastal 1961 emerituuri, elas seejärel Neubeuernis, hiljem Schömbergis (Baden-Württembergi liidumaal), kus ta ka suri.

Isiklikku
---------

Tema isa Johannes Theodor Willberg oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
2. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II
MAFUNi logo
**Soome-Ugri Rahvaste Noorte Assotsiatsioon** (ka **Soome-Ugri Rahvaste Noorteassotsiatsioon** või **Soome-Ugri Rahvaste Noorte Liit**; lühendina **MAFUN**, harvem **YAFUP**; vene keeles Молодежная ассоциация финно-угорских народов, inglise keeles Youth Association of Finno-Ugric Peoples) on rahvusvaheline uurali (soome-ugri ja samojeedi) rahvaste noorsooühingute katusorganisatsioon. Organisatsiooni peaeesmärk on arendada ja säilitada uurali kultuure ja keeli ning ühtlasi tutvustada neid maailmale.

MAFUN asutati 16. juunil 1990. 2013. aasta alguse seisuga kuulus sellesse 30 organisatsiooni, neist 1 Eestist ja 3 Soomest, ülejäänud Venemaalt. Eestit esindab MAFUNis organisatsioon Fenno-Ugria Noored. Aastatel 1997–2000 oli MAFUNi president Jaak Prozes ning alates aastast 2015 on MAFUNi president Käbi Suvi.

Üheks silmapaistvamaks ettevõtmiseks MAFUNi algatusel on Soome-ugri kultuuripealinnade programm.

Kongressid
----------

* 2011 – Saransk, Mordva, Venemaa.
* 2013 – Helsingi, Soome.
* 2015 – Tartu, Eesti.
* 2017 – Udmurtia, Iževsk, Venemaa.

Vaata ka
--------

* soome-ugri Rahvaste Assotsiatsioon (AFUN)

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 28.01.2013)
2. ↑  MAFUNi pressiteade Tartu kodulehel, 27. juuli 2015. "Tartus algab rahvusvahelise soome-ugri noorteühenduse MAFUN juubelikongress".

Välislingid
-----------

* MAFUNi koduleht
* MAFUNi vana koduleht
* Tartus algab rahvusvahelise soome-ugri noorteühenduse MAFUN juubelikongress. MAFUNi pressiteade Tartu kodulehel, 27. juuli 2015
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Budism |
|  |
| 
Kolm kalliskivi

* Buddha
* Dharma
* Sangha

 |
| 
Ajalugu ja levik

* Budism Sri Lankal
* Budism Hiinas
* Budism Jaapanis
* Tiibeti budism
* Budism läänes
* Budism Eestis

 |
| 
Õpetus ja  teostusviisid

* Neli õilsat tõde
* Kaheksaosaline tee
* Sõltuvuslik tekkimine
* Viis takistust
* Kannatus
* Isetus
* Tühjus
* Kosmoloogia
* Meditatsioon

 |
| 
Virgumine

* Šraavaka
* Voolusesse astunu
* Ükskordnaasja
* Mittenaasja
* Arhat
* Bodhisattva
* Pratjekabuddha
* Buda
* Nirvaana

 |
| 
Tekstid

* Paali kaanon
* Tiibeti kaanon
* Mahajaana suutrad

 |
| 
Koolkonnad

* Theravaada
* Mahajaana
* Vadžrajaana
* Chan
* Zen

 |
| * v
* r
 |

**Pratjekabuddha** ehk **pratjekabuda** (sanskriti keeles *pratyekabuddha* paali keeles *paccekabuddha* ‘üksikbuddha, buddha iseenese jaoks’; tiibeti keeles *rang sangs rgyas*; hiina keeles 獨覺 *dujue*; jaapani keeles *dokugaku*) on budismis inimene, kes üksinda omal jõul on jõudnud ülimasse täielikku virgumisse ehk saanud budaks, kuid jääbki üksikuks ega õpeta oma kogemust teistele.

Arvatakse, et pratjekabuddhad ilmuvad samadel ajastutel kui budadki, kuid ei kohtu nendega kunagi. Teiste arvamuste kohaselt ilmuvad pratjekabuddhad just sel ajal, kui budasid ei ole.

Üheaegselt võib olemas olla piiramatul hulgal pratjekabuddhasid. Kuna pratjekabuddhad elavad üksinda ega õpeta kedagi, siis on nende kohta vähe tekste, kuid mahajaana suutrates mainitakse ‘pratjekabuddhade sõidukit’ (*pratyekabuddhayāna*) alati ühena kolmest sõidukist koos ’bodhisattvate sõiduki’ ja ’šraavakate sõidukiga’ kui üht võimalikku vabanemisteed.

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon.
2. ↑  Charles Eliot, Hinduism and Buddhism, 3 Volumes, London, 1922, I 344–5
3. ↑  Ida mõtteloo leksikon.
**Soome-ugri rahvaste III maailmakongress** toimus 10.–13. detsembril 2000 Soome Vabariigi pealinnas Helsingis. Soome-Venemaa Ühingu (Suomi-Venäjä-Seura) ja M. A. Castréni Seltsi koostööna korraldatud kongress kogunes Finlandia-talos. Üritusel viibisid esimest korda ka kõigi kolme soome-ugri rahvusriigi – Eesti, Ungari ja Soome – presidendid.

Maailmakongressi peateema oli "Soome-ugri maailm kolmandal aastatuhandel – arenguperspektiivid".

Osales ligi 600 delegaati ja vaatlejat. Vastavalt reglemendile on hääletamisel igal soome-ugri rahva delegatsioonil üks hääl. Delegaatidena osalesid eestlased, ersad, handid, ingerisoomlased, isurid, karjalased, komid, liivlased, mansid, marid, mokšad, neenetsid, saamid, setud, sölkupid, udmurdid, ungarlased ja vepslased. Vaatlejatena olid kohal soome-ugri maade ja Venemaa Föderatsiooni ametlikud esindajad.

Avamisel pidasid tervituskõned kõik kolm soome-ugri presidenti: Soome president Tarja Halonen, Ungari president Ferenc Mádl ja Eesti president Lennart Meri. Ungari president Ferenc Mádl andis edasi ka Ungari eelmise presidendi Árpád Gönczi tervituse. Venemaa Föderatsiooni kõrgeim esindaja, rahvus- ja migratsioonipoliitika minister Aleksandr Blohhin, luges ette Venemaa presidendi Vladimir Putini tervituse.

Avapäeval esitati kongressile lisaks delegatsioonide ettekannetele ka Soome-Ugri Rahvaste Konsultatiivkomitee aruanne nelja aasta jooksul tehtud tööst. 12. detsembril toimus kongressi töö neljas – poliitika, kultuuri ja hariduse, ökoloogia ja tervishoiu, meedia ja informatsioonisüsteemid – töörühmas.

Töörühmad esitasid kongressile soovitused edasiseks koostööks ja soome-ugri rahvaste olukorra parandamiseks.

13. detsembril võeti vastu kongressi resolutsioon. 

Lõppsõnavõtuga pöördus kongressil osalejate poole Soome parlamendi esimees Riitta Uosukainen.

Paralleelselt soome-ugri rahvaste III maailmakongressiga, 9.–13. detsembrini, toimus Helsingis ka Soome-Ugri Rahvaste Noorteassotsiatsiooni (MAFUN) kongress. Vastu võeti kaks uut liikmesorganisatsiooni.

MAFUN-i kongressist võtsid osa eestlased, soomlased, karjalased, vepslased, ersad, mokšad, marid, udmurdid, komid, handid, mansid ja ungarlased. Otsused kandis sekretär Jussi Santeri Junttila ette ka soome-ugri rahvaste maailmakongressi lõppistungil.

Ametliku kongressitöö kõrval toimusid Soomes ka mitmed soomeugrilised kultuuriüritused. Soome-ugri teatrifestivalil "Karutapp" esinesid Eesti, Karjala, Ungari, Komi, Udmurdi, Handi, Saami ja Soome teatrid. 

11.–13. detsembrini toimus Espoos "Ugri röögatus: Kalevala MM 2000", kus võisteldi runoviiside esitamises ja murdes laulmises. Teiste rahvalaulikutega pistsid "Ugri röögatusel" rinda Olavi Ruitlane, Veiko Märka, Aapo Ilves, Kauksi Ülle ja Sven Kivisildnik. Maailmameistriks kuulutati inglane Nick Hennessey.

Välislingid
-----------

* Fenno-Ugria: soome-ugri rahvaste III maailmakongress
* Soome-ugri rahvaste III maailmakongressi resolutsioon
* Soome-ugri rahvaste esindusorganid maailmas
**Helilaine** on tahkes, vedelas või gaasilises keskkonnas leviv deformatsioonilaine. Vedelas ja gaasilises keskkonnas levib helilaine pikilainena, milles keskkonna osakesed võnguvad laine levimise sihis. Laine levimisega kaasneb keskkonna paisumine ja hõrenemine, seega keskkonna deformatsioon.

Heli saab lainena levida elastses keskkonnas. Vaakumis helilained ei levi, sest puudub keskkond, mis võnkumist edasi kannaks.

Helilaine poolt keskkonna staatilisele rõhule lisanduvat vahelduvamärgilist akustilist lisarõhku nimetatakse helirõhuks. Energiat, mis kandub helilainega ajaühikus läbi laine levimise suunaga risti oleva pinna ühiku, nimetatakse heliintensiivsuseks.

Helilainevõrrand
----------------

 *Pikemalt artiklis Helilainevõrrand*
Helilainevõrrand on lainevõrrand, mis kirjeldab helilaine levi. Ühemõõtmeline helilainelevi võrrand helirõhu jaoks on vastavalt

{\displaystyle {\partial ^{2}p \over \partial x^{2}}-{1 \over c^{2}}{\partial ^{2}p \over \partial t^{2}}=0}
kus

* {\displaystyle p} on helirõhk Pa
* {\displaystyle x} on osakese nihe m
* c on helikiirus m/s
* {\displaystyle t} on aeg s

Helilaine tajumine
------------------

Inimesel tekitab kuulmisaistingu õhus või vees leviva elastsuslaine poolt kuulmekilele avaldatav rõhk. Kõrv kuuleb helilaineid akustiliste võnkumistena, mille sagedus asub vahemikus 16 Hz kuni ligi 20 000 Hz.

Vaata ka
--------

* Laine
* Elastsuslaine

Viited
------

1. ↑  ENE 2. köide, 1987
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on telesarjast; hõimlasest vaata artiklit kälimees.* |

---

Seriaali üks võttekohti on Juhkentali Residence aadressil Juhkentali 15 Tallinnas.
**"Kälimehed"** oli Eesti telesari.

"Kälimeeste" tootja firma Ruut Pictures. Sarja näitas TV3. Esimene osa oli eetris 1. oktoobril 2010.

Sarja produtsent on Olavi Paide, lavastas Rando Pettai ja stsenarist Peep Pedmanson.

Sarja tunnuslaulu "Jälle algab kõik" esitab Pearu Paulus.

Sisututvustus
-------------

Komöödiasarja sündmused arenevad ühes Eestimaa väikelinnas. Riina ja Urmase kõrvalmajja asuvad elama Rebekka koos oma uue mehe Raivoga. Kälimehed Raivo ja Urmas on erinevate iseloomudega ning naabrite läbikäimises tekkivad erinevaid probleeme.

Tootmine
--------

"Kälimeeste" filmivõtted toimusid Eametsa külas Sauga vallas Pärnumaal.

### Tunnusmuusika

Komöödiasarja tunnusmuusikas on Pearu Pauluse esitatud Toivo Nikopensiuse "Horoskoobi" aegse lööklaulu uusversioon "Jälle algab kõik". Laulu eestindatud versiooni sõnad kirjutas Kustas Kikerpuu. Algupärandi esitaja on Gianni Morandi, laul on El Juguete, albumist Il Giocattolo, mis ilmus aastal 1967.

Osatäitjad ja tegelaskujud
--------------------------

* Sepo Seeman – Urmas
* Hilje Murel – Riina, Urmase abikaasa
* Merle Palmiste – Rebekka, Riina õde
* Ago Anderson – Jürka, Udumuna talu peremees
* Marilyn Jurman – Maarika, Rebekka uus sõbranna
* Johannes Veski – Arts
* Henrik Normann – Priidik, poeedist suvitaja Udumuna talus
* Ene Järvis – Ämm
* Peeter Oja – Raivo, Rebekka uus mees (Hooaegadel 1–2)
* Andrus Vaarik – Viks
* Piret Laurimaa – Kersti, Riina endine sõbranna

Viited
------

1. 1 2  Pearu Paulus esitab sarja tunnuslugu.[*alaline kõdulink*] Maaleht, 23. september 2010
2. ↑  Anniki Leppik. Teleseriaal võetakse linti Pärnumaal. Pärnu Postimees, 24. juuli 2010

Artiklid
--------

* Maria Karumets. TV3 väntab uut sarja "Kälimehed", Õhtuleht, 24. juuli 2010
* Komöödiasarja "Kälimehed" tunnuslaulu esitab Pearu Paulus. NaisteMaailm, 22. september 2010
* Hendrik Alla. Kälimeeste humoorikas nagistamine algab reedel. Elu24, 28. september 2010

Välislingid
-----------

* Seriaali "Kälimehed" koduleht, TV3
* Tunnusmuusika "Jälle algab kõik" sõnad. Sasslantis
**Apetlon** ([ˈapɛtlon]) on turulinn *(Marktgemeinde)* Austria Burgenlandi liidumaal Neusiedl am See ringkonnas. See asub Neusiedli järvest (saksa: *Neusiedler See*; ungari: *Fertő tó*) ida pool asuvas piirkonnas, mida nimetatakse *Seewinkeliks* (järvenurk).

Apetlon asub *Neusiedler See-Seewinkeli* rahvuspargis Neusiedli järve idakaldal. Linn ise asub 120 m kõrgusel merepinnast. Lähedalasuv ala 114 m kõrgusel merepinnast on Austria madalaim paik. Piirkonnale on iseloomulikud laialdased tasandikud ja sootaimestik, mille ümber on palju väikeseid soolajärvi. *Lange Lacke* (Pikk järv) on umbes neljakümnest läheduses asuvast järvest suurim.

Saint Margareti kirik

Ajalugu
-------

Kogukonda on kirjalikult esmamainitud 1318. aastal. 1867. aastal kaotati Austria keisririik ja loodi Austria-Ungari eraldi valitsustega Viinis ja Budapestis. 1898. aastast kasutati Budapesti madjarimeelse poliitika tõttu ungarikeelset külanime **Bánfalu**.

Pärast Esimest maailmasõda nimetati Burgenlandi Saint-Germaini rahulepingus ja Trianoni rahulepingus *Westungarniks* (Lääne-Ungari) ja anti 1919. aastal Austriale. 1921. aastast on linn Burgenlandi liidumaa osa. Apetlon on 1991. aastast turulinn. 2001. aasta detsembris kanti Neusiedlersee rahvuspark UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Majandus ja taristu
-------------------

Veised Apetloni lähedal heinamaal, 2003

Apetlonis on põhitegevuseks veinitootmine. Linn on ümbritsetud viinamarjaistandustega. Turism on ka oluline. Iga aasta mais tulevad paljud ornitoloogid kõikjalt Euroopast haruldasi linde vaatama. Juba ammu enne rahvuspargi rajamist oli *Lange Lacke* (Pikk järv) oluline looduskaitseala. *Lange Lacke* on linna lähedal asuvast umbes neljakümnest soolajärvest suurim. Teaduslike andmete kogumine selle linnustiku kohta algas enam kui 100 aastat tagasi.

Kuldnokkade (*Sturnus vulgaris*) populatsioon ja viinamarjakasvatajad on vastuolus. Põllumeestel ja viinamarjaistanduste omanikel on põldudel gaasi (butaan) jõul töötavad kahurid ja täielikult programmeeritavad elektroonilised linnutõrjeseadmed, mis hirmutavad linde viinamarjade söömisest. Aga kasutatakse ka võrku, privaatseid veinihoovi valvureid, jahimehi ja lennukeid, et saagist võimalikult palju säästa.

Keel
----

*Apetlonerisch* on saksa keele murre, milles on laene ungari keelest.

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Neusiedl am See ringkonna vallad

* Andau
* Apetlon
* Bruckneudorf
* Deutsch Jahrndorf
* Edelstal
* Frauenkirchen
* Gattendorf
* Gols
* Halbturn
* Illmitz
* Jois
* Kittsee
* Mönchhof
* Neudorf bei Parndorf
* Neusiedl am See
* Nickelsdorf
* Pama
* Pamhagen
* Parndorf
* Podersdorf am See
* Potzneusiedl
* Sankt Andrä am Zicksee
* Zurndorf
* Tadten
* Wallern im Burgenland
* Weiden am See
* Winden am See
**Bruck an der Großglocknerstraße** on vald *(Gemeinde)* Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas.

Udu Fuschi oru kohal
Bruck ajaloolises Pinzgau piirkonnas asub Salzachi jõe orus, Grossglockneri kõrgalpi maantee põhjapoolse sissepääsu juures, mis kulgeb kuni Kõrg-Tauerni mäestiku ja Alpide peaahelikuni.

Vallaosad on Bruck, Hundsdorf, Reith ja Sankt Georgen. Kohalikud külad on Brandenau, Bruck, Fischhorn, Gries, Hauserdorf, Hundsdorf, Krössenbach, Niederhof, Pichl, Reit, Sankt Georgen, Steinbach, Vorfusch ja Winkl.

Ajalugu
-------

Tõendid viitavad asustusele juba pronksiajal ja Hallstatti perioodil. Illüürlased ja keldid asusid siia, nagu ka roomlased u. aastal 15 eKr. Suure rahvasterändamise ja Rooma riigi langemise käigus asusid siia baierlased ja segunesid kohaliku rahvaga. *Prugg im Pinzgrey* nime on esmamainitud Salzburgi peapiiskopkonna 1227. aasta dokumendis.

Fischhorni loss
Samal ajal ilmus esmakordselt ürikutesse *Vischarni* loss, mida esialgu pidasid läänina Goldeggi isandad, hiljem Chiemsee piiskoppide valdus. Hoone ostsid 1862. aastal Liechtensteini printsess Sophie ja tema vend vürst Johann II, kes lasid selle Friedrich von Schmidti kavandite kohaselt uusgooti stiilis ümber ehitada. Pärast tulekahju 1920. aastal uuesti ülesehitatuna haaras selle 1943. aastal natside *SS* organisatsioon ja toimis ajutiselt Dachau koonduslaagri alamlaagrina. 8. mail 1945 vahistasid Ameerika väed seal Hermann Göringi, enne kui ta viidi Camp Ashcanisse.

Alates Grossglockneri kõrgalpi maantee valmimisest 1935. aastal on linna nimeks *Bruck an der Großglocknerstraße* ("Sild Grossglockneri maanteel"). 1938. aastal liidendati iseseisev Sankt Georgeni küla.

Transport
---------

Grossglockneri kõrgalpi maantee, kui kõrgel asuv mägitee, ühendab Austria Salzburgi ja Kärnteni liidumaid. Ulatus Bruckist Heiligenblutini piki maanteed on 47,8 km. Bruck-Fuschi jaamas on vallal ligipääs Salzburg-Tirooli raudteeliinile.

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Zell am See ringkonna vallad

* Bramberg
* Bruck
* Dienten
* Fusch
* Hollersbach
* Kaprun
* Krimml
* Lend
* Leogang
* Lofer
* Maishofen
* Maria Alm
* Mittersill
* Neukirchen
* Niedernsill
* Piesendorf
* Rauris
* Saalbach-Hinterglemm
* Saalfelden
* Sankt Martin
* Stuhlfelden
* Zell am See
* Taxenbach
* Unken
* Uttendorf
* Viehhofen
* Wald
* Weißbach
Maailmakaart sinusoidse projektsiooniga
Jean Cossin, Carte cosmographique ou Universelle description du monde, 1570
**Sinusoidne projektsioon** on pseudosilindriline õigepindne kaardiprojektsioon, mida tuntakse ka Sansoni-Flamsteedi või Merkaatori õigepindse projektsioonina.

Ajalugu
-------

Üks esimesi kartograafe, kes kasutas sinusoidset projektsiooni kaardi tegemisel, oli Jean Cossin, kes koostas maailmakaardi 1570. aastal. Teine tähelepanuväärsem isik oli Jodocus Hondius, kes kasutas sinusoidset projektsiooni Aafrika ja Lõuna-Ameerika kaartide jaoks, mida kujutati Merkaatori atlastes aastatel 1606–1609, mis on tõenäoliselt ka põhjuseks, et seda tuntakse ka Merkaatori õigepindse projektsioonina. Prantslane Nicolas Sanson kasutas seda projektsiooni 1650. aastal maailmajagude kaartide jaoks ning inglane John Flamsteed kasutas seda taevakaardi tegemisel.

Sinusoidne projektsioon moodeellipsitega

Põhiomadused
------------

Tavalise sinusoidse projektsiooni põhiomadused on järgmised: ,

* Tegemist on õigepindse projektsiooniga ehk pinnad vastavad reaalsusele.
* Telgmeridiaan on sirgjoonena ning pikkuselt pool ekvaatorit, ülejäänud meridiaanid on sinusoidsed kõverad, mis lõikuvad pooluse tipus.
* Paralleelid on võrdsete vahedega sirgjooned, mis ristuvad telgmeridiaaniga.
* Vahemaad telgmeridiaani ja paralleelide juures on täpsed.
* Nurgad on moondevabad ainult telgmeridiaani ja ekvaatori juures. Mujal on moonutustega, mis suurenevad kaugenedes ja eriti just polaaraladel.

Moonutuste vähendamiseks tegi J. Paul Goode (1862–1932) katkestustega sinusoidse projektsiooni. Telgmeridiaanideks valitakse veel mitu meridiaani, üks läänest ja teine idast ning tekib 3 fragmenti, millel on oma telgmeridiaan. Traditsiooniliselt esinevad katkestused 160° W, 20° W, ja 60° E pikkuskraadidel. 

Sinusoidne projektsioon katkestustega

Valemid
-------

Valemid koordinaatide arvutamiseks: 

{\displaystyle x=R(\Lambda -\lambda \_{0})cos\phi }

{\displaystyle y=R\phi }

{\displaystyle h=[1+(\Lambda -\Lambda \_{0})^{2}sin^{2}\phi ]^{\left({\frac {1}{2}}\right)}}

{\displaystyle k=1.0}

{\displaystyle \theta \prime =\arcsin(1/h)}

{\displaystyle \omega =2arctan|\left({\frac {1}{2}}\right)(\Lambda -\Lambda \_{0})\sin \phi |}

Kasutusvaldkonnad
-----------------

Sinusoidset projektsiooni kasutatakse peamiselt kontinentide kujutamiseks, peamiselt just Lõuna-Ameerika ja Aafrika, kuna mõlemad asuvad ekvaatorile lähemal, kus moonutused on väiksemad. Selliseid kaarte võib leida näiteks Rand McNally atlastest. 

NASA kasutab oma MODIS Land võrgustike loomisel ühe projektsioonina sinusoidset projektsiooni .

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Snyder, P. J. (1982). *Map Projections Used by the U.S. Geological Survey*. USGS bulletin 1532 second edition: United States Government Printing Office. Lk 219-222.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: koht sisaldab numbrit (link)
2. ↑  ESRI. "Sinusoidal". Vaadatud 30.04.2021.
3. ↑  Paul Wessel (1. jaanuar 2006). "Sinusoidal Projection". Vaadatud 30.04.2021.
4. ↑  Jaime Nickeson (11.03.2021). "MODIS Land". Vaadatud 30.04.2021.
**Mustjala külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 Saaremaal Mustjala vallas. Külanõukogu keskus asus Alevi külas (hilisem Mustjala alevik).

1954 liideti Mustjala külanõukoguga osa likvideeritud Pidula külanõukogu territooriumist.

1960 septembris liideti Mustjala külanõukoguga likvideeritud Võhma külanõukogu territoorium.

1972. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 232 km² ja elanike arv 1170. Külanõukogu hõlmas Mustjala aleviku ning Jauni, Järise, Kiruma, Kugalepa, Küdema, Liiküla, Liiva, Merise, Ninase, Ohtja, Paatsa, Pahapilli, Panga, Pöitse, Rahtla, Selgase, Silla, Tagaranna, Tuiu, Vanakubja ja Võhma küla.
Külanõukogu maadel tegutses Mustjala kolhoos.

Viited
------

1. ↑  Mustjala külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta, Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Olukord Alamgermaani liimesel: germaani hõimud enne "frangi geneesi".
**Frangid** olid germaani hõimurühm, kes asusid 3. sajandil eKr Reini jõe paremal kaldal. 

Sõna "frangid" seostatakse nende relva, kaheteralise sõjakirve *francea* nimetusega. Tähenduseks on tõlgendatud 'julged' ja 'vabad'.

Frangid jagunesid ripuaari frankideks (nn kaldaäärsed frangid) ja saali frankideks (nn mereäärsed frangid). 

Frangid moodustusid 2.–3. sajandil Magna Germania ääremail paljude väikeste hõimude liitudest. Franke mainiti Rooma allikates esimest korda 250ndate lõpus nimega *Franci*. 

Saali frangid ja ripuaari frangid laiendasid oma ala algul eraldi. Saali frangid läksid umbes 4. sajandi keskpaiku üle Reini, hõivasid sealsed alad ja vallutasid Kölni. Üle Toxandria läksid nad edasi Gallia. Ripuaari frangid läksid üle Reini keskjooksu läbi Moseli jõe piirkonna lõunasse ning Gallia Belgicasse. 

Julianus Apostata asundas frangid Maasi ja Schelde jõe vahelisele alale.

Frangid andsid head täiendust roomlaste sõjaväele.

Frangi riigi rajas kuningas Chlodovech I Merovingide dünastiast. Ta võttis 496 vastu katoliku usu, tagades sellega oma riigile kiriku toetuse. 6. sajandiks hõlmas Frangi riik kogu Gallia.

Vaata ka
--------

* Baltisakslased
* Normannid
* Varjaagid

Viited
------

1. ↑  Günther Drosdowski (toim). *Das Herkunftswörterbuch*, kd 7, *Etymologie der deutschen Sprache*, Dudenverlag, Mannheim 1989, ISBN 3-411-20907-0, lk 202.
Igor Ožiganov (2013)
**Igor Olegovitš Ožiganov** (vene keeles Игорь Олегович Ожиганов; sündinud 13. oktoobril 1992 Krasnogorskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Peterburi SKA.

Ta alustas klubikarjääri Moskva CSKA-s, mille koosseisus debüteeris ta KHL-is hooajal 2010–11. Hooajal 2012–13 mängis ta Habarovski Amuris. Seejärel mängis ta kaks hooaega Novosibirski Sibiri ridades.

2015. aastal naasis Ožiganov Moskva CSKA-sse. 2017. aastal osales ta KHL-i tähtede mängul.

2018. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Toronto Maple Leafs. Hooajal 2018–19 jäi tema arvele liigas kolm väravat ja neli väravasöötu.

2019. aastal naasis Ožiganov KHL-i, liitudes Kaasani AK Barsiga. Sama aasta novembris siirdus ta Peterburi SKA-sse.

2012. aastal võitis ta Venemaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Ta on abielus endise iluvõimleja Aleksandra Merkulovaga ja neil on üks ühine poeg.

Välislingid
-----------

* Igor Ožiganov NHL.com lehel
* Igor Ožiganov hockeydb.com lehel
**Bruce William Boxleitner** (sündinud 12. mail 1950 Illinoisi osariigis) on USA filminäitleja. Tuntud on ta eeskätt rollidega teleseriaalides "The Macahans", "Scarecrow and Mrs. King" ja "Babylon 5".

"Scarecrow and Mrs. Kingis" kehastas Boxleitner külma sõja aegset USA salaagenti Lee Stetsonit hüüdnimega Scarecrow ehk Hernehirmutis. Seriaal jooksis USA CBS-i telekanalil aastail 1983–1987. "Babylon 5-s" mängis Boxleitner kapten John Sheridani, Babylon 5 kosmosejaama komandöri. Episoodilisi rolle on tal olnud veel mitmes telesarjas, näiteks sarjas "She Spies".

Boxleitner on mänginud ka kinofilmides: "Mängur" ("The Gambler", 1980) ja ühes esimeses arvuti abil valminud ulmefilmis "Tron" (1982).

Boxleitner on abielus näitleja Melissa Gilbertiga, neil on poeg. Tal on kaks poega eelmisest abielust endise näitleja Kathryn Holcombiga.

2003. aastal valiti Boxleitner USA Rahvusliku Kosmoseühingu (*National Space Society*) juhatusse. Rahvuslik Kosmoseühing on kosmoseuurimist ja vastavat haridust toetav kolmanda sektori organisatsioon, mille asutas Wernher von Braun.

Välislingid
-----------

* Bruce Boxleitner IMDB andmebaasis
* ingliskeelne fännisait
Fääri saarte asukoht Põhja-Euroopas; Fääri saartest lõuna pool asub Suurbritannia
**Suurbritannia ja Fääri saarte vabakaubandusleping** on vabakaubandusleping Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja Fääri saarte vahel. Vabakaubandusleping koostati 8. augustil 2019 ja eeldatavasti jõustub see pärast üleminekuperioodi lõppu. Suurbritannia ja Fääri saarte vaheline vabakaubandusleping on ainult kaupa käsitlev kaubandusleping. See asendab kahepoolses kontekstis Euroopa Liidu ja Fääri saarte lepingu.

Suurbritannia ja Fääri saarte vabakaubandusleping hõlmab:

* päritolureegleid,
* soodustariifi ja kvoote,
* tolli- ja energiaalased sätteid,
* sätteid asutuste kohta.

Kuna leping hõlmab ainult kaupu, ei sisalda see vabakaubanduslepingutes tavaliselt leiduvaid peatükke, näiteks teenuseid ja intellektuaalomandi õigusi.

Vaata ka
--------

* Suurbritannia majandus
* Fääri saarte majandus

Viited
------

1. 1 2  Department for International Trade (8. august 2019). "Summary of the UK-Faroe Islands free trade agreement (FTA)". *Department for International Trade* (inglise keeles). London, Suurbritannia: Suurbritannia valitsus. Vaadatud 02.02.2020. Information on the trade agreement with the Faroe Islands...`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Tartu ülikooli peahoone aula
Göttingeni ülikooli aula
Narva Soldino Gümnaasiumi aula
Trieri basiilika sisevaade
**Aula** on kogunemisruum, eesti keeles tähendab see eelkõige kooli või kõrgkooli aktusesaali.

Ajalugu
-------

Vana-Kreekas oli aula (Homerose tekstides αυλή *aulē* 'õu') maja ehitistest ümbritsetud siseõu, alates umbes 8. sajandist eKr. Osaliselt oli *aulē* ümbritsetud sammastest ja kujunes 4. sajandi paiku eKr esinduslikumates majades peristüüliks. Vana-Roomas vastas funktsiooni poolest sellele ruumile aatrium.

Keisririigi-aegses Roomas tähendas aula keskset tseremooniateks ette nähtud saali avalikus hoones, kuid ka üliku paleed ja tema lähikonda. Üks hästi säilinud aula on 4. sajandist pärit Konstantinuse basiilika Trieris, mida peetakse Saksa-Rooma keisrite paleede *aula regia* eeskujuks. 

Varakristlikes basiilikates tähendas aula ilmikute jaoks ettenähtud ruumiosa. *Aula ecclesiae* tähendas kirikuruumi rooma majas või villas 3.-4. sajandil.

18.–19. sajandil kujunes aula akadeemilise kõnepruugi vahendusel nimetuseks ülikooli- või õpetlasseltsi hoone suurele saalile, milles toimusid avalikud kogunemised ja pidulikud koosolekud. Juhul kui hoone ruumiprogrammis pole eraldi aulat, kohandatakse selleks suurim ja esinduslikem auditoorium.

Sõnast eesti keeles
-------------------

Traditsiooniliselt on hääldatud sõna *aula* nagu ladina keeles II vältes. Tänapäeval on eesti keeles lubatud ka III välde (kõlab nagu oleks ruumi nimetus tuletatud sõnast *au*). Sõna käänamine oleneb hääldusest: II vältes käändub see nagu sõna *ratsu* (*aula*, mitmus *aulad*, mitmuse omastav *aulade* ja osastav *aulasid*), III vältes nagu sõna *õpik* (vastavalt *aula*, *aulad*, kuid mitmuse omastav *aulate* ja osastav *aulaid*).

Vaata ka
--------

* aula regia

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Antiigileksikon. Tallinn, 1983
3. ↑  Antiigileksikon. Tallinn, 1983
4. ↑  P. F. Esler. 
The Early Christian World, 2. kd. lk 20.–28. Taylor & Francis, 2000
5. ↑
Kaart
**Tammiku tänav** on tänav Rakveres. See on saanud nime Rakvere tammiku järgi.

Tänava pikkus on 1632 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi kaguküljel, piirkonnas, kus lääne pool paikneb Rakvere tammik ja ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Rakvere Vanalinna linnaosast Juhan Kunderi tänavalt ja kulgeb lõuna suunas läbi Tammiku linnaosa. Tänava lõunaosa on Taaravainu ja Palermo linnaosa piiriks. Tänav lõpeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee Tõrma ringteel, ristudes enne Õie ja Taara tänavaga.

Tammiku tänava alguses asub Juhan Kunderi mälestussammas. 

Tammiku 6, saksa sõjaväekalmistu kõrval asub 19. sajandi ilus urbaltisch end. mõisakõrts, mis oli populaarne suvepidude paik. 

Kinnistule Tammiku 13 ehitati 1893. aastal Rakvere vallamaja puithoone, mis 1996. aastal ehitati ümber hotelliks Villa Theresa.

Tänava teenumber on 6630135.

Viited
------

1. 1 2  "Rakvere linna tänavate teenumbrid ja teepikkused" Rakvere Linnavolikogu määrus
2. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 14. aprillil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  Odette Kirss. "Jalutaja teejuht. Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007. lk 85
**Suurauad** on hobustel kasutatavate valjaste suuosa, mida saarte murdes ja läänemurdes nimetatakse ka **suulised**.

Ajaloost
--------

Eesti aladel on leitud suuraudu, mis pärinevad 5.- 6. sajandist pKr. Need koosnesid varem enamasti kahest raudlülist, mis olid omavahel liikuvalt ühendatud ning mille otstes on ohjarõngad. Ohjarõngaste külge kinnitati ratsmed ja põserihmad.

Valmistamine
------------

Suurauad võimaldavad hobuste kindlamat juhtimist, nad aitavad ratsanikul hobust paremini kontrollida ja märguandeid edastada. 
Suulisi tehakse roostevabast terasest, niklist, kõvakummist, silikoonist jne. Need paigutuvad hobuse alalõualuu hammasteta osale lõikehammaste ja purihammaste vahel. Suurauad peavad laiuselt olema hobusele sobivad, mida peenemad nad on, seda teravamalt tunneb hobune neid suus. Liiga kitsad suulised hõõruvad hobuse suunurki ja liiga laiad rõhuvad purihambaid. Suuraudu kontrollitakse aeg-ajalt, et teravaks kulunud nurgad ei kahjustaks hobuse suud.

Vaata ka
--------

* Hackamore
* Päitsed
* Valjad

Viited
------

1. ↑   Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 285

Välislingid
-----------

* Suurauad, Eesti Põllumajandusmuuseum
* Hobuste hooldus
**Majanduskoostöö Organisatsioon** (*The Economic Cooperation Organization, ECO*) on valitsustevaheline rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab seitset Aasia ja kolme Euraasia riiki. Selle eesmärk on pakkuda aruteluplatvormi majandusarengu, kaubanduse ja investeerimisvõimaluste edendamiseks. 

ECO on loodud *ad hoc* organisatsioonina Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja (VIII peatüki) alusel. Ühiseesmärk on luua kaupade ja teenuste ühisturg sarnaselt Euroopa Liiduga. ECO sekretariaat ja kultuuriosakond asuvad Teheranis, majandusbüroo Türgis ja teadusbüroo Pakistanis. Organisatsiooni hõlmatava ala rahvaarv on üle 400 miljoni inimese ja pindala 8,6 miljonit km². Organisatsiooni asutajaliikmed on Türgi, Iraan ja Pakistan. ECO põhikiri allkirjastati 15. märtsil 1995 Islamabadis Pakistanis.

ECO liikmesriigid on Afganistan, Aserbaidžaan, Iraan, Kasahstan, Kõrgõzstan, Pakistan, Tadžikistan, Türgi, Türkmenistan ja Usbekistan.

Välislingid
-----------

* ECO koduleht
* ÜRO põhikiri
Kristoffer Ajer 2018. aastal Celticu särgis
**Kristoffer Vassbakk Ajer** (sündinud 17. aprillil 1998 Rælingenis) on Norra jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või kaitsva poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford ja Norra jalgpallikoondises.

2014. aastal debüteeris Ajer Norra kõrgliigas IK Starti ridades.

2016. aasta veebruaris sõlmis Ajer lepingu Šotimaa kõrgliiga klubiga Celtic. Hooaja 2016–17 teises pooles mängis ta Celticust laenul Šotimaa kõrgliiga klubis Kilmarnock. Alates hooajast 2017–18 on Ajer kuulunud Celticu põhikoosseisu. Aastatel 2018–2020 tuli ta Celticuga kolmel hooajal järjest Šotimaa meistriks. Hooaegadel 2018–19 ja 2020–21 valiti ta Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Brentfordiga.

Norra jalgpallikoondises tegi Ajer debüüdi 23. märtsil 2018 sõprusmängus Austraalia vastu.

Saavutused
----------

Celtic
* Scottish Premiership: 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Scottish Cup: 2017–18, 2018–19, 2019–20
* Scottish League Cup: 2017–18, 2018–19, 2019–20

Viited
------

1. ↑  "Brentford complete signing of Kristoffer Ajer from Celtic". www.brentfordfc.com. 21.7.2021. Vaadatud 21.2.2022
**ELASA** (Eesti Lairiba Arenduse Sihtasutus) on sihtasutus, mille eesmärk on ellu viia projekt EstWin, et viia valguskaablitel põhinevad uue põlvkonna lairibaühendused kõikjale Eesti maapiirkondades.

Sihtasutuse asutajad on Eesti Infotehnoloogia ja Telekommunikatsiooni Liidu (ITL) liikmed: Telia Eesti (varem Elion ja EMT), Elisa Eesti, Eltel Networks, Ericsson Eesti, Levira, Tele2 Eesti ja Televõrgu AS.

Sihtasutuse nõukogus on ka Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi esindaja.

ELASA on võitnud kõik interneti põhivõrgu rajamiseks korraldatud riigihanked ja saanud selle käigus toetust Euroopa Liidu maksumaksjatelt, mis ulatub võrgu valmides ligi 74 miljoni euroni. Samas on süüdistatud sihtasutust, et valguskaabli vedamisel on tegeletud mobiilimastide ühendamisega, kuid mitte sellega, milleks EstWin projekt ellu kutsuti. Samuti on juhitud tähelepanu võimalusele, et sihtasutuse likvideerimisel saavad selle osalised moodustada aktsiaseltsi, mil poleks riigi ees kohustusi, kuid millele kuuluks maksumaksjate raha eest rajatud võrk.

Viited
------

1. ↑  Aivar Pau: "Mitte midagi pole muutunud – Eesti interneti selgroog kõigub jätkuvalt hanejalgadel". Postimees, 22. august 2016

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Prato** on linn Itaalias Toscana maakonnas, 20 km Firenzest loodes Arno lisajõe Bisenzio kaldal, Prato provintsi halduskeskus.

Pratot on esmamainitud 10. sajandil. Pratot on peetud linnaks, kus võeti esimest korda kasutusele kahekordne raamatupidamine.

19. sajandil sai Prato tähtsaks tööstuskeskuseks. Alates 1950. aastatest on linna elanikkond kiiresti kasvanud. Alates 1980. aastatest elab linnas märkimisväärne hiinlaste kogukond: nad moodustavad 7–10% linna elanikest. Hiinlased nimetavad Pratot Wenzhouks ehk hiinalinnaks.

Pratos asub Austraalia Monashi ülikooli kolledž, kus õpetatakse peamiselt Euroopa Liidu õigust. See on suurim Austraalia haridusasutus Euroopas.

Majandus
--------

Läbi ajaloo on Prato majandus tuginenud tekstiilitööstusele. Tekstiilivabrikud annavad Prato ümbruses tooni tänaseni. Linnas asub ka Prato tekstiilitööstuse ajalugu kajastav muuseum Museo del Tessuto.

Vaatamisväärsused
-----------------

* Prato toomkirik (ehitust alustatud 1211); seal asuvad Fra Filippo Lippi ja Angelo Gaddi freskod. Kiriku kõrval seisab Donatello ja Michelozzo kavandatud nn Püha Vöö kantsel (1434–1438), kus kord aastas tuuakse rahvale näha vöö, mille neitsi Maarja olevat enne taevasseminekut andnud Apostel Toomasele.
* Santa Maria delle Carceri kirik; renessanss
* Castello dell'Imperatore; 1237. aastal Friedrich II ehitatud kindlus
* Ponte Mercatale sild

Prato toomkirik

Viited
------
See artikkel See artikkel räägib veekogust.  Endise küla kohta vaata artiklit Toonoja küla.  Rabasaare kohta vaata artiklit Toonoja (rabasaar).  

---

**Toonoja** on kaitsealune oja Viljandi ja Pärnu maakonnas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi.

Oja pikkus on 6,4 km, valgla pindala 14,5 km², langus 5 m ja lang 0,78 m/km. Oja saab alguse 23 m kõrgusel Sandra külas Kuresoo servas ja suubub Leetva külas 18 m kõrgusel vasakult poolt Navesti jõkke 17,8 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Oja kuulub kaitse alla Soomaa rahvuspargi koosseisus.

Nimi
----

Oja nime päritolu pole selge. Villem Reiman teadis nimekuju Toonija ehk Toonioja ning võrdles sellega talunime Tooni. Ta pidas neid mütoloogiast inspireeritud kohanimedeks ja seostas paganuse surmavalla valitsejaga. Oja on andnud nime seda ümbritsenud Toonoja külale.

Viited
------

1. 1 2  Toonoja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 29.04.2018)
2. ↑  Toonoja keskkonnaportaalis (vaadatud 29.04.2018)
3. ↑  Marja Kallasmaa: artikkel "Toonoja" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.

Välislingid
-----------

* Toonoja Eesti looduse infosüsteemis
* Toonoja keskkonnaportaalis
**Hiite Maja Sihtasutus** on sihtasutus, mille asutas Maavalla Koda 2008. aastal eesmärgiga tutvustada, uurida ja toetada Eesti looduslikke pühapaiku – hiisi, pühi puid, ohvrikive, pühi allikaid.

Hiite Maja sihtasutus on poliitiliselt, maailmavaateliselt ja majanduslikult sõltumatu sihtasutus, mis on keskendunud Eesti põlisrahvaste looduslike pühapaikade uurimisele, kaitsmisele ja tutvustamisele. Sihtasutus korraldab alates 2008. aastast rahvusvahelist hiite kuvavõistlust, haldab looduslike pühapaikade andmekogu ja kaarti, tunnustab hiiesõbralikke ettevõtmisi, korraldab uuringid ja koolitusi ning nõustab pühapaikade seoses maaomanikke ja asutusi. Sihtasutus koondab ja avaldab andmeid looduslike pühapaikadega seotud rikkumiste kohta. Vt nt "Rüüstatud pühapaigad", Hiite Maja SA, 2018.

Sihtasutus osales Kultuuriministeeriumi valdkondliku arengukava "Eesti looduslikud pühapaigad. Uurimine ja hoidmine 2008-2012" rakendamises; sh lõi looduslike pühapaikade andmekogu, tellis looduslike pühapaikade õigusanalüüsi ning seadusemuudatuste ettepanekute eelnõud ning osales pühapaikade uuringutel Põlva, Võnnu, Muhu, Juuru ja Kuusalu kihelkonnas. Samuti osales sihtasutus riikliku arengukava "Eesti looduslikud pühapaigad. Uurimine ja hoidmine. Arengukava 2015-2020"  ettevalmistamises ja on märgitud arengukava dokumendis selle kaastäitjaks. Kuni 2018. aastani oli sihtasutus Muinsuskaitseameti looduslike pühapaikade eksperdinõukogu liige.

Viited
------

1. ↑  Ahto Kaasik (2018). "Rüüstatud pühapaigad" (PDF). Vaadatud 20.01.2020.
2. ↑  "Hiite Maja SA veebileht". Vaadatud 20.01.2020.
3. ↑  "Hiite Maja SA veebileht, tehtud tööd". Vaadatud 20.01.2020.
MTÜ **Improgrupp Jaa!** on peamiselt Tallinnas tegutsev noorte harrastusteater, kelle tegevusvaldkonnaks on improvisatsiooniline teater: teater käsikirjata, kus iga etendus on unikaalne ning kõik sünnib kohapeal. Harrastusteater asutati 2009. aastal.

Lisaks avalikele ja tellitud etendustele korraldab Improgrupp Jaa! Improstuudiot ehk iganädalasi töötubasid improteatrihuvilistele, kes teatrigruppi ei kuulu.

2013. aastal loodi Improgrupp Jaa! eestvedamisel kõiki Eesti improteatreid ühendav veebipõhine koondmängukava improv.ee.

2013. aasta 18.-19. oktoobril toimus Improgrupp Jaa! korraldatud Tallinna Rahvusvaheline Improfestival Tilt. Kahepäevane festival toimus Telliskivi Loomelinnakus. Eesti esimesel rahvusvahelisel improteatrite festivalil olid trupid Eestist, Lätist, Norrast, Soomest ja Inglismaalt.

2014. aasta 6.-8. novembril toimus Cafe Sinilind kinosaalis Teine Rahvusvaheline Improteatrite Festival Tilt, seekord kolmepäevane. Teisel festivalil olid trupid Eestist, Soomest, Inglismaalt, Itaaliast, Hollandist ja Ameerikast.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2014. Vaadatud 12. novembril 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Harrastusteatri koduleht