recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Brad Ascaloni "Tivola Chair" aastast 2004
**Puidu painutamine** on üks puidutöötlemise tehnoloogiatest.

Auruga painutamine
------------------

Auruga puidu painutamine on traditsiooniline töövõte. Seda meetodit kasutatakse paljude erinevate toodete valmistamiseks. Auru abil vormitud puitu kasutatakse näiteks laevaehituses, muusikainstrumentide valmistamises ja ka mööblitööstuses. Auruga puidu painutamine on ökoloogiline ja ökonoomiline puidutöötlemise viis, mis ei vaja palju energiat. Auruga painutamisel aurutatakse puidu ribasid aurukappides. Aurukapp on spetsiaalne puidust kapp, milles on võimalik aurutada puidust latte, liiste ja laudu. Kapile peab olema tehtud kaks ava, üks ava, kust pumbatakse aur sisse ja teine, kust väljub aur (koos kondensiga), et ei tekiks kapisisene rõhk, mis võib kapi purustada. Rakendatav kuumus ja niiskus muudab puidu piisavalt painduvaks, et sellele saab anda vajaliku kuju. Painutamise protsessi tehakse tavaliselt nii, et puit klammerdatakse valitud vormi külge. Tegutseda tuleb kiiresti, puit peab olema soe ja painduv kuni klambrite kinnitamiseni. Vältimaks pinge alt vabanemist, tugevdatakse puidu liistud/latid tavaliselt väljast poolt metallnaeltega. Puitu tuleb vormis hoida tema täieliku kuivamiseni. 

Aalto tool

Painutamine lamineerides
------------------------

Puidu painutamine lamineerimismeetodiga eeldab prussi lõikamist liistudeks. Pruss lõigatakse serviti ribadeks, pikemalt, kui painutatava materjali mõõtmed. Liist kaetakse korgilehega (ribaga). Korgilehed võimaldavad saeräsa jälgedega liistud paremini kokku liimida. Kokkuliimitud toore paigaldatakse võimalikult kiiresti vormi, et liim saaks hakata kuivama. Klambreid pingutatakse iga natukese aja tagant, et saavutada võimalik liistude omavaheline tihedus.

Painutamine lõikemeetodiga
--------------------------

Puitu saetakse iga 3mm tagant soone. Kui soon on liiga sügav, võib puit puruneda. Saagida tuleb ristikiudu, siis on võimalus, et puidu painduvus on suurem, kui pikikiudu. Puidu paines oleku ajaks tuleb sooned täita liimiga, et säiliks kuju.

Allikas
-------

1. ↑
Puiestee Pariisi peatänaval (Champs-Élysées)
**Puiestee** ehk **allee** on puudega palistatud tee (ka teed ääristav puuderida). Puiesteed on peaaegu alati rajatud puude istutamise teel.

Enamasti on puiestee (suuremalt jaolt) sirge ning puud selles on samaliigilised ja ühevanused. Ühtluse eesmärk on rõhutada maastiku perspektiivi.

Puiestee võib olla ette nähtud nii jalakäijatele (nt puiesteed parkides) kui ka sõidukitele. Viimaste hulka kuuluvad ka need puiesteed, mis on ühtlasi tänavad. Selline puiestee võib olla ka aadressikoht. Eesti keeles on puiestee lühend aadressikohana **pst**: näiteks aadress "Kolde puiestee 4" on lühendatult "Kolde pst 4".

*Allee* pole täielikult *puiestee* sünonüüm: kui alleeks nimetatakse vahel ka suurte põõsastega, harvem skulptuuridega ääristatud teed (nagu sfinkside allee Egiptuses, mis viib vaarao Hatšepsuti hauakambri juurde), siis *puiestee* on ilmselgelt seotud puudega.

Etümoloogia
-----------

Sõna *puiestee* on saadud sõnadest *puu* ja *tee*, selle sünonüüm *allee* tuleb aga prantsuse sõnast *allée*, mis tähendab eelkõige pargipuiesteid. Samamoodi ei ole ka teistes keeltes sarnased sõnad alati sama tähendusega: nii kasutatakse inglise keeles puiestee kohta sõna *allée*, kuid ka *avenue*, samas kui sarnase kõlaga *alley* tähendab hoopis kõrvaltänavat.

Eestis
------

Eestis on puiesteid rajatud paljude mõisate juures, mõned mõisaalleed on olnud mitme kilomeetri pikkused (näiteks Olustvere ja Sangaste mõisa viivad puiesteed). Puiesteed on ka enamikus Eesti linnades (näiteks Tallinnas Sõpruse, Vabaduse, Estonia, Kaarli, Mere ja Toompuiestee, Tartus Tamme, Laulupeo ja Taara puiestee), ehkki 20. sajandi viimasest kolmandikust on uusi puiesteid rajatud harvemini.

* Allee Toila-Oru pargisAllee Toila-Oru pargis
* Katariina allee VõrusKatariina allee Võrus
* Kaarli puiestee TallinnasKaarli puiestee Tallinnas
* Allee Meeri mõisa pargisAllee Meeri mõisa pargis

Vaata ka
--------

* Avenüü
* Haljasala
* Park ehk puiestik
* Bulvar

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Puiestee** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Allee** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõjanduse ja üldmerenduse abilaevast; püügivahendite paigaldamist ja kontrollimist abistava laeva kohta vaata artiklit Abilaev (kalandus)* |

---

Venemaa mereväe ujuvtöökoda ja hospidallaev.
**Abilaev** on tsiviillaevanduses teiste laevade põhiülesande täitmise toetamiseks või nende teenindamiseks mõeldud laev, mereväes sõjaliste põhitegevuste toetamiseks või teiste laevade teenindamiseks mõeldud laev. 

Abilaevu on väga erineva otstarbega. 

Abilaevu, mis pole mõeldud otseselt vaid teiste laevade teenindamiseks või meresõidu toetamiseks (näiteks õppelaev, uurimislaev), võib liigitada ka eriotstarbelisteks laevadeks.

Abilaevu tsiviilmerenduses
--------------------------

Puksiirid Rotterdamis 2017.
(Võivad olla mõnikord ka mereväe koosseisus)

* jäämurdja
* puksiir
* päästelaev
* reostustõrjelaev
* tanker (laevakütusele või pilsivee kogumiseks)
* ujuvdokk
* varustuslaev
* veevedaja
* hüdrograafialaev
* lootsilaev
* tuukrilaev

Abilaevu mereväes
-----------------

Ukraina mereväe abilaevad õppusel 2018.
* staabilaev
* tender (varustuslaev)
* transpordilaev
* ujuvtöökoda
* hospidallaev
* torpeedoretriiver
* toetuslaev
* luurelaev
* dessantlaev
* õppelaev

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Abilaevad** |

* Sõjalaev
* Kaubalaev
* Kalalaev
* Eriotstarbeline laev
* Reisilaev
Mihhail Gelfand (2013)
**Mihhail Gelfand** (vene keeles Михаил Сергеевич Гельфанд *Mihhail Sergejevitš Gelfand‎‎*; sündinud 25. oktoobril 1963) on juudi päritolu Venemaa bioinformaatik.

Ta töötab Moskva Riiklikus Ülikoolis professorina. Tema teadushuvid on seotud võrdleva genoomika, metagenoomika, geenide ja valkude metabolismi, alternatiivse splaissimise ning DNA järjestuse statistiliste iseärasuste uurimisega.

Ta on osa võtnud kodanikuliikumisest. 2012. aasta oktoobris valiti ta Venemaa opositsiooni Koordinatsiooninõukogusse.

Haridustee ja töökäik
---------------------

Ta on lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatika teaduskonna. Ta kaitses 1993. aastal Venemaa Teaduste Akadeemia Teoreetilise ja Eksperimnentaalse Biofüüsika Instituudis füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi biofüüsika alal väitekirjaga "Предсказание сайтов сплайсинга и белок-кодирующих областей в ДНК высших эукариот" (juhendaja Semjon Gindikin). Doktoritöö tegi ta molekulaarbioloogias ja kaitses 1998. aastal Geneetika ja selektsiooni teaduslikus uurimisinstituudis väitekirja "Компьютерный анализ и предсказание функциональных особенностей последовательностей ДНК".

2007. aastal anti talle professori teaduslik kutse bioinformaatika alal.

Ta töötab Moskva Riiklikus Ülikoolis 2002. aastal loodud bioinseneriteaduse ja bioinformaatika teaduskonnas professorina. Ühtlasi on ta Venemaa Teaduste Akadeemia Harkevitši-nimelise informatsiooniinstituudi üks neljast asedirektorist teaduse alal.

Tunnustus
---------

* 2007 – Venemaa Teaduste Akadeemia Bajevi auhind uurimistööde tsükli "Arvutuslik võrdlev genoomika" eest
* 2010 – valiti Academia Europaea liikmeks

Isiklikku
---------

Tema isa Sergei Gelfand on matemaatik, kes tegutseb USA-s kirjastajana, bioloogist onu Vladimir Gelfand on Northwesterni Ülikooli professor. Mihhail Gelfandi vanaisa Izrail Gelfand oli Rutgersi ülikooli professor.

Viited
------

1. 1 2 3  Михаил Сергеевич Гельфанд. antropogenez.ru
2. ↑  Результаты голосования. cvk2012.org
3. ↑  Дирекция института
4. ↑  30 января 2007 года состоялось очередное заседание Президиума Российской академии наук. ras.ru

Välislingid
-----------

* Михаил Сергеевич Гельфанд. rtcb.iitp.ru
* "Здесь я какой-никакой, а Гельфанд". 25.07.2014. jewish.ru
**Baštanka** (ukraina Баштанка, vene Баштанка) on linn Ukrainas Mõkolajivi oblastis, Baštanka rajooni halduskeskus. Baštanka asub Mõkolajivist umbes 60 km põhjakirdes.

Ajalugu
-------

Küla asutati 1806. aastal ja kandis kuni 1928. aastani Poltavka nime. Alevi staatuse sai Baštanka 1963. aastal ja linnaõigused 1987. aastal.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Baštanka elanikest ukrainlasi 93,67%, venelasi 4,30%, valgevenelasi 0,86%, moldaavlasi 0,40%, armeenlasi 0,27% ja bulgaarlasi 0,10%.

### Sõjategevus 2022. aastal

2022. aasta märtsis toimus lahing kohaliku territoriaalkaitse üksuse ja Venemaa Relvajõudude üksuste vahel, mille käigus viimased kaotasid kolm õhutõrjekompleksi Pantsir. Üks kompleks hävitati, aga teised kaks võeti trofeedeks.

Viited
------

1. ↑  Баштанка Точка-на-Карте
2. ↑  Національний склад міст Datatowel.in.ua
3. ↑  Тероборона Баштанки отбила у оккупантов три ЗРПК "Панцирь-С1" (видео) - UNIAN, 22.03.2022 (vaadatud: 22.03.2022)
Gaas
Tarlatan, tärgeldatud gaassiduses kootud riie
**Gaas** ehk **gaasriie** on üldnimetus väga kergetele poolläbipaistvatele algselt siidist, tänapäeval ka muust materjalist kangastele, millel on eriline sidus ja võrkjas struktuur.

Gaasriiet iseloomustab eriline sidusetüüp, punumis- ehk gaassidus. Kudumisel põimitakse kaks lõimelõnga ühe koelõngaga, ilma et neid tihendataks. Lõngadevaheliste vahede tõttu on gaaskangas õrn ja poolläbipaistev. Gaaskoelised kangad on tarlatan, marli, etamiin, markisett.

Nimetust, mis pärineb prantsuse keelest (*gaze*), seostatakse Gaza linnaga, kus seda riiet esimest korda valmistati ja kust seda 1561. aastal Euroopasse viidi. Laenuallikaks peetakse araabia keele sõna *qazz* ('toorsiid'), mis pärineb linna nimest.

19. sajandi lõpus olid moes gaasriidest ballikleidid atlass- või satäänalusega. 

Tänapäeval kasutatakse gaasriiet põhiliselt dekoratiivkangana, eriti pulmade puhul.

Planktonigaas
-------------

Zooloogias kasutatakse planktoni püügiks gaasriidest planktonivõrke. Planktonigaasi silma läbimõõt on olenevalt sordist 1,4 kuni 0,06 mm. Sordid nummerdatakse, number näitab lõngade arvu 10 mm riide kohta.
**Mikrofüsiomeetria** on *in vitro* mõõtmine elu või elusa aine (nagu organid, koed või rakud) funktsioonide ja tegevuste ning sellega seotud füüsikaliste ja keemiliste nähtuste mõõtmine väga väikesel (mikromeetri) skaalal. Mõiste mikrofüsiomeetria tekkis teaduskirjanduses 1980. aastate lõpus.

Mikrofüsiomeetrias hinnatavad peamised parameetrid on pH ning lahustunud hapniku, glükoosi ja piimhappe kontsentratsioon, rõhuasetusega kahele esimesele. Nende parameetrite eksperimentaalne mõõtmine koos rakukultuuri säilitamiseks mõeldud vedelikusüsteemiga ja ravimite või toksiinide kindlaksmääratud manustamisega annab kvantitatiivsed väljundparameetrid rakuvälise hapestumise kiirus (EAR), hapnikutarbimise kiirus (OUR) ja glükoosi tarbimise või laktaadi vabanemise kiirus, et iseloomustada ainevahetuse olukorda.

Tänu anduripõhiste mõõtmiste märgistusvabale iseloomule on võimalik rakkude või kudede dünaamiline jälgimine mitme päeva või isegi pikema aja jooksul. Pikemas ajaskaalas saab raku metaboolse reaktsiooni dünaamilise analüüsi abil eristada akuutset mõju (nt üks tund pärast ravi), varajast mõju (nt 24 tunni pärast) ja hilinenud, kroonilist reaktsiooni (nt 96 tunni pärast). Nagu Alajoki jt on öelnud: "Kontseptsioon on, et energia metabolismi aktiivsuse jälgimise abil on võimalik tuvastada retseptorite aktiveerumist ja muid füsioloogilisi muutusi elusrakkudes."

Viited
------

1. ↑  McConnel HM, Owicki JC, Parce JW, Miller DL, Baxter GT, Wada HG, Pitchford S (1992). "The Cytosensor Microphysiometer: Biological Applications of Silicon Technology", *Science*, 257, 1906–1912
2. ↑  Brischwein, M.; Wiest, J. (2018). "Microphysiometry". *Bioanalytical Reviews*. Springer. DOI:10.1007/11663\_2018\_2.
3. ↑  Hafeman DG, Parce JW, McConnell H (1988). "Light-addressable potentiometric sensor for biochemical systems", *Science* 240, 1182–1185
4. ↑  Owicki JC, Parce JW (1990). "Bioassays with a microphysiometer". *Nature* 344, 271–272
5. ↑  Alajoki ML, Bayter GT, Bemiss WR, Blau D, Bousse LJ, Chan SDH, Dawes TD, Hahnenberger KM, Hamilton JM, Lam P, McReynolds RJ, Modlin DN, Owicki C, Parce JW, Redington D, Stevenson K, Wada HG, Williams J (1997). "High-performance microphysiometry in drug discovery", Devlin JP (ed) *High Throughput Screening: The Discovery of Bioactive Substances*. Marcel Dekker, New York, 427–442.
**Abikoer** on koer, kes on välja õpetatud abistama konkreetset vaimse või kehalise puudega inimest.

Abistatavate inimeste hulka kuuluvad näiteks ratastooliga liikuvad inimesed, autistid, kuulmis- ja nägemispuudega inimesed. Abikoera on võimalik treenida ka liitpuudega isiku abistamiseks. Põhiline eesmärk on luua inimesele turvalisem keskkond, pakkudes samas ka emotsionaalset tuge ja paremat elukvaliteeti. Iga koer õpetatakse täitma konkreetseid, inimese vajadustest lähtuvaid ülesandeid. Abikoer saadab omanikku igal pool, ka seal, kuhu reeglina koeri ei lubata (nt. kauplused, ühiskondlikud asutused, ühistransport jne), seega ei kehti abikoertele tavalised lemmikloomadele kehtestatud piirangud.

Abikoera koolitus
-----------------

Abikoertena võivad töötada nii tõukoerad kui ka segaverelised koerad. Olulisem on koera temperamendi ja iseloomu sobivus antud ametiks. Enne treeningu alustamist (tavaliselt pärast 15. elukuud) kontrollitakse põhjalikult koera tervise- ja käitumisnäitajaid. Abikoerad läbivad tavaliselt pooleaastase kuni aastase treeningu, mille käigus õpetatakse neile erinevaid oskusi, sõnakuulelikkust ja üldist avalikku käitumisoskust. Algtreeningu käigus õpetatakse üldist suhtlemist ja käitumist erinevates olukordades ja keskkondades ning õpetatakse selgeks põhilised käsklused. Edasise treeningu käigus õpetatakse koerale juba spetsiifilisi käsklusi (kuni 40 erinevat käsklust), lähtudes tema tulevase omaniku vajadustest. Sellele järgneb meeskonnakoolitus, mille käigus õpetatakse tulevasele omanikule abikoera kasutamist ja tema eest hoolitsemist. Tavaliselt saab uuest omanikust ja juhtkoerast teineteist mõistev koostööpaar 1-2 kuuga. Pärast treeningute läbimist siirdub abikoer uue omaniku juurde ja jääb sinna elama kogu tegevteenistuse ajaks. Tegevteenistuse jooksul viib treener läbi ka mitmeid järelkontrolle, et vaadelda, kuidas toimib abikoera ja omaniku koostöö. Kogu teenistuse ajal säilitatakse kontakt koera koolitaja ja koera omaniku vahel – koolitaja annab vajadusel abikoera omanikule nõu ning viib läbi lisakoolitusi täiendavate käskluste õpetamiseks või vajadusel koera ümberõpetamiseks.

Näiteid ratastooliga liikuva inimese abikoerale õpetatavatest võimalikest ülesannetest:

* uste avamine ja sulgemine
* ratastooli omanikuni toomine, kui see ei ole käeulatuses
* ratastooli lükkamine
* abistamine ratastooliga liikumisel ruumis, takistuste vältimine — omanik hoiab kinni koera vastavast rihmast
* abistamine äärekividest, järsematest tõusudest ratastooliga üles saamisel. Omanik peab ise võimalikult palju kaasa aitama – kogu tööd ei tohi jätta koera teha
* aitamine treppidest ülesminemisel, tõmmates igal astmel
* riietumisel abistamine (tirib ära sokid, kindad, aitab tõmmata lukku lahti)
* abistamine poeskäimisel
* füüsiliseks toeks olemine
* abikutsumine, õnnetusest (kukkumisest jms) teatamine
* lülitite vajutamine
* asjade kandmine
* abistamine pesu pesumasinasse panemisel ja väljavõtmisel
* telefoni ja muude esemete toomine

Vaata ka
--------

* Juhtkoer
* Teraapiakoer
* Eesti Abi- ja Teraapiakoerte Ühing

Välislingid
-----------

Koduleht
Püha Franciscus Borgia viib läbi eksortsismi
**Eksortsism** (kreeka keelest ἐξορκισμός *exorkismós* 'vandega köitmine') ehk **kurjade vaimude väljaajamine** on religioosne või vaimne tava, mille kohaselt deemonid või muud vaimud aetakse välja inimesest või piirkonnast, mida arvatakse olevat nende poolt hõivatud. Sõltuvalt eksortsisti vaimsetest tõekspidamistest võib seda teha, pannes vaimu vanduma, viies läbi keeruka rituaali või lihtsalt käskides kõrgema väe nimel lahkuda. Praktika on iidne ja kuulub paljude kultuuride ja religioonide süsteemi.

Eksortsism katoliku kirikus
---------------------------

Katoliku kirikus on eksortsism spetsiifiline palvevorm, mida kirik kasutab kuradi võimu vastu. Eksortsismi viib läbi eksortsist. Kasutusel on nn suur ja väike eksortsism. Suurt eksortsismi tehakse harva.

Ka Jeesus ajas inimestest kurje vaime välja.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. detsember 2020. Vaadatud 3. detsembril 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Mihkel Kärmas: "Eesti otsib tuntud eksortsistile mantlipärijat deemonite väljaajamiseks" ERR menu, 25. november 2020
William Ockhami kujutav klaasvitraaž Surrey kirikus
**William Ockham** (ka Occam, Hockham, umbes 1288 – 1347 või 1348) oli inglise frantsiskaani munk ja skolastiline filosoof, kelle arvatavaks sünnikohaks on Ockham, väike küla Surrey krahvkonnas. Teda peetakse keskaja mõtteloo üheks keskseks tegelaseks, kes oli 14. sajandi peamiste intellektuaalsete ja poliitiliste vastuolude keskmes. Kuigi ta on üldiselt tuntud Ockhami habemenoa, metodoloogilise printsiibi tõttu, mis kannab tema nime, on William Ockhamist ka oluliste loogika-, füüsika- ja teoloogiaalaste tööde autor. Anglikaani kirikus on tema mälestuspäev 10. aprill.

William Ockham astus frantsisklaste ordusse varases eas. Arvatakse, et ta õppis 1309–1321 Oxfordi Ülikoolis, kuid ei saanud magistrikraadi (tavaline doktorikraadile eelnev kraad tollel ajal). Seetõttu sai ta lisanime *Venerabilis Inceptor*, ehk auväärne algaja (*inceptor* oli õppur, kes formaalselt oli vastu võetud õpetajate hulka ülikooli ametnike poolt). Ta oli tuntud ka kui *Doctor Invincibilis* ehk võitmatu õpetaja.

Tema tolleaegne töö tekitas vastuolusid ja paljud uurijad on arvanud, et Ockham kutsuti paavsti kohtu ette Avignoni 1324. aastal süüdistatuna ketserluses. Keskajas muutus teoloog Petrus Lombarduse teos "Sententsid" (1150) standardiks teoloogias ja mitmed ambitsioonikad õpetlased kirjutasid sellele kommentaare. William Ockham oli üks sellistest kommentaatoritest, kuid tema kommentaare ei võetud kolleegide ja kiriklike autoriteetide poolt hästi vastu. 1324 mõistis piiskoppide sinod tema kommentaarid hukka kui ebaortodokssed ja ta kutsuti Avignoni, et kaitsta oma vaateid paavstliku kohtu ees. Kaks aastat hoiti teda kinni frantsiskaani majas, kuni ta 1326. aastal mõisteti süüdi ketserluses.
**Mario Peterson** (sündinud 21. novembril 1980 Kohtla-Järvel) on eesti arvutiekspert.
Ta kuulus 2001–2009 Libertas Eesti Erakonda. Olnud 2005 ja 2009 aastal Kohtla-Järve linna valimisjaoskonna nr. 15 esimees Eesti kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel ning 2009 aastal Euroopa Parlamendi valimistel. Olnud Lastefotostuudio Silbet liige ja tegelenud harrastus fotograafiaga.

Haridus
-------

Mario Peterson on lõpetanud TTÜ informaatika eriala. Oma teadmisi täiendab magistrantuuris.

Töökäik
-------

Peterson on töötanud Veterinaar- ja Toiduametis Avalike suhete ja Informaatika büroo juhatajana. Praegu töötab Maksu- ja Tolliametis projekti-arendusjuhina.

Publikatsioonid
---------------

* Sissejuhatus semantilisse veebi, Arvutimaailm, 19.01.2005
* Ontoloogiad ja semantilise veebi keeled, Arvutimaailm, 14.02.2005
* Semantilise veebi keelte valik, Arvutimaailm, 11.03.2005
* Reaalne süsteemi loomine ontoloogiate abil, Arvutimaailm, 22.04.2005

Artiklid Mario Petersoni kohta
------------------------------

* Lemmikuga reisides arvesta looma huve, Postimees, 17.07.2006
* Munitsipaalpoliitika hiilgust küsi Sirgalast, Põhjarannik, 20.10.2009

Viited
------

1. ↑  TTÜ Informaatika teaduskonna koduleht, Informaatika teaduskonna lõpetajad[*alaline kõdulink*], 2004 aasta
2. ↑  Vabariigi Valimiskomisjoni koduleht, Kohtla-Järve linn, Valimisjaoskond nr. 15, 2009 aasta
**Hiina aedaster** (*Callistephus chinensis*) on korvõieliste sugukonda perekonda aedaster kuuluv üheaastane rohttaim.

Hiina aedaster on oma perekonna ainus liik, mis on levinud Ida-Aasias, eriti Hiinas ja Jaapanis. 

Üheaastane sirgete ja harunevate vartega hiina aedaster võib kasvada 15–90 cm kõrguseks. Lehed on enamasti süstjad, teritunud tipuga, saagja servaga, varrel asetsevad vahelduvalt ja mõõtmed vähenevad varre tipu suunas. Varred on tugevad ja lehtedega kaetud. Varte tippu tekivad lihtõielised või täidisõielised korvõisikud. Õisiku suurus on väga varieeruv. Põhivorm on tumepurpursete keelõite ja kollaste putkõitega. Õitseaeg juulist oktoobrini. 

Eestis kasvatatakse hiina aedastrit ilutaimena ja lõikelillena. Selle liigi metsistunud vorme on Eestist harva leitud ka prahipaikadelt ja jäätmaadelt.

Aedastri sortidel on õied paljudes värvitoonides: roosad, lillad, punased, kollased, valged, sinised. Sordid jaotatakse kõrgeteks 50–80 cm, mis sobivad hästi lõikelilledeks, poolkõrgeteks (40 cm kõrgused), mis sobivad nii lõikelilleks kui ka peenrale ja madalad 25 cm kõrgused taimed, mis sobivad rõdukasti, potitaimeks, peenrale ja peenraäärde.

Viited
------

1. 1 2  TEA entsüklopeedia (e-väljaanne:  (vaadatud 02.12.2012))

Välislingid
-----------

* Hiina aedaster andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2017 | jäähoki |

**Lars William Karlsson** (sündinud 8. jaanuaril 1993 Märstas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Vegas Golden Knights.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Västerås IK, mille koosseisus debüteeris ta Rootsi esiliigas hooajal 2010–11. Aastatel 2012–2014 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis HV71. Hooajal 2012–13 valiti Karlsson Rootsi kõrgliiga hooaja uustulnukaks.

2011. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Anaheim Ducksi poolt 53. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima hooajal 2013–14, debüteerides American Hockey League'i klubis Norfolk Admirals. NHL-is tegi ta Ducksi meeskonnas debüüdi 11. oktoobril 2014 ja lõi kaks päeva hiljem mängus Buffalo Sabresi vastu oma esimese värava NHL-is.

2015. aasta märtsis siirdus Karlsson Columbus Blue Jacketsi. 2017. aasta juunis liitus ta äsja NHL-iga liitunud klubiga Vegas Golden Knights. 2017–18 põhihooajal lõi ta liigas 43 väravat ja andis 35 väravasöötu. Ta oli löödud väravate arvult liigas paremuselt kolmas mängija. Golden Knights jõudis oma debüüthooajal Stanley karika finaali, kus kaotati Washington Capitalsile mängudega 1:4. Väljalangemismängudes lõi Karlsson seitse väravat ja andis kaheksa väravasöötu. 2018. aastal valiti ta hooaja parimaks Rootsi mängijaks NHL-is. 2018. aastal pälvis ta lisaks Lady Byng Memorial Trophy.

Hooaja 2019–20 seisuga on Karlsson Golden Knightsi ajaloo suurim väravalööja (82 põhihooaja väravat).

2012. aastal tuli Karlsson Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2017. aastal tuli ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

Välislingid
-----------

* William Karlsson NHL.com lehel
* William Karlsson hockeydb.com lehel
Mario Livio (2013)
**Mario Livio** (sündinud 19. juunil 1945 Bukarestis Rumeenias) on Iisraeli ja Ameerika Ühendriikide astrofüüsik ja teaduskirjanik. 

Livio sündis Bukarestis juudi perekonnas. 1950. aastal pere repatrieerus Iisraeli. Livio lõpetas Jeruusalemma Heebrea Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsikas ja matemaatikas. Sai magistrikraadi Rehovotis asuvast Weizmanni Teadusinstituudist ja doktorikraadi Tel Avivi Ülikoolist teoreetilise füüsika alal. Ta töötas aastatel 1981–1991 professorina Haifas asuvas Technionis (Iisraeli tehnoloogiainstituudis). 1991. aastal siirdus Ameerika Ühendriikidesse, kus töötas aastatel 1991–2015 Baltimore'is asuvas Kosmoseteleskoobi Teadusinstituudis.

Teadlasena on Livio peamine uurimisvaldkond astrofüüsika. Alates 2000. aastast uuris ta supernoova plahvatusi ja võimalust määrata kindlaks nende abil Universumi paisumise kiirus; samuti on ta uurinud musti auke, tumeenergiat ning noorte tähtede ümber planeedisüsteemide tekkimist. Töötas Hubble'i kosmoseteleskoobiga.

Tunnustus
---------

* 2009 – valiti Ameerika Teaduse Edendamise Assotsiatsiooni *fellow*-ks

Teosed
------

Mario Livio (2009)
* 2000 – *The Accelerating Universe: Infinite Expansion, the Cosmological Constant, and the Beauty of the Cosmos*. John Wiley
* 2005 – *The Golden Ratio: The Story of Phi, the World's Most Astonishing Number*. Broadway Books
* 2006 – *The Equation That Couldn't Be Solved: How Mathematical Genius Discovered the Language of Symmetry*. Souvenir Press
* 2009 – *Is God a Mathematician?* Simon & Schuster
* 2013 – *Brilliant Blunders*. Simon & Schuster
* 2017 – *Why? What Makes Us Curious*. Simon & Schuster

Välislingid
-----------

* Mario Livio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Mario Livio koduleht
* Mario Livio. amazon.com
* Mario Livio Public Lecture: Brilliant Blunders. YouTube, 2. juuni 2016 (inglise keeles)
**Marion Bartoli** (sündinud 2. oktoobril 1984 Ülem-Loire'i departemangus Le Puy-en-Velays) on Prantsusmaa tennisist. 

14. augustil 2013 teatas ta oma sportlaskarjääri lõpetamisest.

12. augusti 2013 seisuga oli Bartoli WTA edetabelis 7. kohal. See on tema karjääri parim koht.

Bartoli on korsika päritolu. Tema isa Walter oli arst ja tema ema Sophie on meditsiiniõde. Marionil on vanem vend, kes on sõjaväelane.

Marion hakkas tennist mängima 6-aastaselt. Kui ta 2001 elukutseliseks hakkas, loobus isa tööst arstina ja hakkas tema treeneriks.

Täiskasvanute turniire hakkas ta mängima 16-aastaselt, esialgu noorteturniiridega vaheldumisi. Sel aastal võitis ta USA lahtised meistrivõistlused neidudele, alistades finaalis Svetlana Kuznetsova 4:6, 6:3, 6:4. Aasta lõpuks oli ta maailma neidude edetabelis 3. ja naiste edetabelis 304. kohal.

2002. aastal saabus USA lahtistel tema senise karjääri tipptulemus. Ta oli maailma 231. reket ja saanud turniirile vabapääsmega. Esimeses ringis kohtus ta endise maailma esireketi ja USA lahtiste võitja Arantxa Sánchez Vicarioga, kes oli asetatud 25. numbrina. Bartoli võitis 6:3, 6:1. Teises ringis võitis ta Paraguay tennisisti Rossana de los Riose, kes oli sel ajal maailma number 70, kolmes setis. Kolmandas ringis kohtus ta järgmise endise maailma esireketi ja USA lahtiste võitja Lindsay Davenportiga ja seekord kaotas 6:3, 6:1. See võit tõstis teda maailma edetabelis sadakond kohta ja aasta lõpul oli ta WTA 104. number.

Marion Bartoli on kahel korral mänginud suure slämmi turniiri finaalis. 2007. aasta Wimbledoni turniiri finaalis kaotas ta Venus Williamsile tulemusega 4:6, 1:6. 2013. aastal alistas ta finaalis 6:1, 6:4 Sabine Lisicki ja võitis oma esimese suure slämmi turniiri. 2009 jõudis ta Austraalia lahtistel poolfinaali, kus kaotas Vera Zvonarjovale 3:6, 0:6. 2011 jõudis ta Prantsusmaa lahtistel poolfinaali.

Bartoli on paarismängus mänginud 7 WTA turniiri finaalis. Neist 3 on ta võitnud ja 4 kaotanud. Tal pole olnud kindlat paarilist: iga kord on tal finaalis olnud erinev paariline. simest korda jõudis ta finaali 9. veebruaril 2003 Pariisis koos Stéphanie Cohen-Aloroga, aga nad kaotasid Austria–Šveitsi paarile Barbara Schett – Patty Schneider 6:2, 2:6, 6:7 (5:7). Kolmas finaal tõi võidu: 11. aprillil 2004 võitis ta Casablancas koos Émilie Loit'ga Belgia–Sloveenia paari Els Callens – Katarina Srebotnik 6:4, 6:2. Pärast 8. jaanuari 2007 Sydney turniiri pole ta paarismängus finaali jõudnud.

Bartoli on üksikmängus mänginud 18 WTA turniiri finaalis. Neist 7 on ta võitnud ja 11 kaotanud. Esimest korda jõudis ta finaali 7. jaanuaril 2006 Aucklandis ja kohe tuli võit Vera Zvonarjova üle 5:2, 6:2.

Bartoli on olnud aasta lõpus WTA edetabelis 50 parema hulgas alates 2004. aastast ja 20 hulgas alates 2006. aastast. Parim aastalõpukoht on 9. 2011. aastast.

Viited
------

1. ↑  Šokk tennises: Wimbledoni tänavune võitja tegi ootamatult karjääriga lõpparve
2. ↑  "Official Site of Roland Garros". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2010. Vaadatud 13. aprillil 2010.
3. ↑  L'Express

Välislingid
-----------

* Marion Bartoli andmed Sony Ericssoni WTA Touri ametlikul kodulehel
**Nestorius** ehk **Nestorios** (kreeka keeles Νεστόριος; u 386 – 450) oli Konstantinoopoli peapiiskop 10. aprillist 428 kuni 431. aasta augustini, mil keiser Theodosius II kinnitas tema vaadete hukkamõistu Aleksandria Kyrillose pooldajate poolt Ephesoses 22. juunil. Tema järgi on saanud nime nestoriaanlus.

Nestorius tahtis, et loobutaks neitsi Maarja ammusest tiitlist Theotokos ("Jumalaema"), mida paljud mõistsid nii, et Nestorius ei uskunud Kristuse jumalikku loomusse. Tegelikult muretses Nestorius sellepärast, et Theotokose kultus lähenes tema arvates Maarja austamisele jumalannana. Seetõttu sattus ta konflikti teiste tolleaegsete tähtsamate usumeestega, eelkõige Aleksandria Kyrillosega, kes süüdistas teda ketserluses. 

Nestorius püüdis end kaitsta esimesel Ephesose kirikukogul 431. aastal, ent enamik piiskoppe mõistis ta hoopis süüdi ketserluses ning ta jäi piiskopitoolist ilma. Omal soovil taandus ta oma endisse kloostrisse Antiookias või selle läheduses. 435. aastal saatis Theodosius II ta pagendusse Ülem-Egiptusse, kus Nestorius elas 450. aastani, kaitstes endiselt oma seisukohtade ortodokssust. Tema viimane kaitsja Rooma keisririigis Kyrrose Theodoretos nõustus lõpuks kirikuvandega Kalchedoni kirikukogul 451. aastal.

Idakirik (st Ida-Mesopotaamia ja Assüüria kirik Sassaniidide Pärsias) ei nõustunud kunagi Nestoriuse hukkamõistmisega. Seepärast hakkasid Lääne kristlased nimetama idakirikut nestoriaanlikuks, ehkki Nestoriust pole seal kunagi kirikuisaks peetud.

20. sajandi algul avastati ja avaldati Nestoriuse teos, mistõttu tema vaated ümber hinnati. Tänapäeval arvatakse üldiselt, et Nestoriuse seisukohad ei erine oluliselt neist, mis jäid kehtima ortodokssetena, kuid tema sõnastus Kristuse doktriinist on endiselt vaieldav. Teine Konstantinoopoli kirikukogu 553. aastal kinnitas Nestoriuse hukkamõistu, lükates tagasi Iba kirja, milles too väitis, et Nestorius mõisteti süüdi ilma korraliku uurimiseta.

Nestoriuselt pärineb ka võrdkuju, milles inimese püüdlust kommete paranemisele võrreldakse kivi viskamise ülespoole: see on võimalik üksnes ajutiselt, kuna inimeste loomusse kuuluvad kired kisuvad nad taas tagasi nende loomupärasesse olekusse.

Viited
------

1. ↑  Pierre Bayle, Pierre Des Maizeaux, Alexis Gaudin, Anthelme Tricaud "The dictionary historical and critical", Vol 4, lk 354
Autonoomsed haldusüksused Hiinas
**Hiina autonoomsed haldusüksused** on Hiina Rahvavabariigi haldusüksused, mis on asustatud ühe või mitme vähemusrahvusega. Vastavalt Hiina RV põhiseadusele on autonoomsetel haldusüksusel nominaalselt mitmeid õigusi, mis puuduvad teistel haldusüksustel. Näiteks peab autonoomse haldusüksuse juht olema vastava haldusüksuse põhirahvuse esindaja. Samuti on neil autonoomia majanduse, teaduse ja kultuuri arendamises ning võimalus kasutada ametlikus asjaajamises kohalikku keelt. Poliitilistes küsimustes on autonoomia väga väike.

Autonoomsete haldusüksuste tüübid
---------------------------------

| Järk | Tüüp | Hiina keeles | *Pinyin*is | Arv\* |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| provints (1)   | autonoomsed piirkonnad | 自治区 | zìzhìqū | 5 |
| ringkond (2)   | autonoomsed ringkonnad | 自治州 | zìzhìzhōu | 30 |
| maakond (3)   | autonoomsed maakonnad | 自治县 | zìzhìxiàn | 117 |
| autonoomsed hošuunid | 自治旗 | zìzhìqí | 3 |
| \* Seisuga juuni 2005 |

Vähemusrahvuste asualaks olevatel 4. järgu haldusüksustel rahvusvaldadel (民族乡) ja rahvussuurvaldadel (民族镇) ei ole erinevaid õigusi võrreldes teiste 4. järgu haldusüksustega. Neid on kokku 1162.

Autonoomse haldusüksuse nimes sisaldub ka vastava vähemusrahvuse nimi. Kui haldusüksuses on mitu vähemusrahvust, siis nimetatakse neid ka haldusüksuse nimes. Siiski on kahes haldusüksuses rahvusenimede asemel täiend 'paljurahvuseline' (各族 *gèzú*): Longlini paljurahvuseline autonoomne maakond ja Longshengi paljurahvuseline autonoomne maakond.

Demograafia
-----------

Viiest autonoomsest piirkonnast on vaid Tiibetis nimirahvusel absoluutne ülekaal (üle 50%). Ametlikel andmetel on uiguuridel Xinjiangis suhteline ülekaal, s.t. nad on arvult suurim rahvus, kuid neid on alla 50%. Paljude uiguuride väitel ei vasta see tõele ja tegelikult on hiinlastel piirkonnas absoluutne ülekaal. Ülejäänud kolmes autonoomses piirkonnas on hiinlasi absoluutne enamus.
**Valdeko Viru** (13. märts 1925 Pärnu – 5. jaanuar 2006 Tartu) oli eesti dirigent ja helilooja.

Aastatel 1939–1943 õppis ta Tallinna konservatooriumis klaverit Aino Kõrbi ja Artur Lemba juhendamisel. 1944. aastal lõpetas Viljandi 2. Gümnaasiumi. 1949. aastal lõpetas Tartu Muusikakooli muusikateooria ja kompositsiooni erialal Johannes Bleive klassi. 1967. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi kompositsiooni erialal Eugen Kapi klassi.

Aastatel 1944–1946 töötas Viljandis Ugala teatri orkestris ning Viljandi kultuurimajas naiskoori juhina ja klaverisaatjana.
Töötas aastaid Vanemuise teatris, 1946–1950 ja 1967–1969 kontsertmeistrina, 1950–1958 koormeistrina, 1958–1967 muusikaala juhatajana, 1969–1991 dirigendina. Aastatel 1966–1996 oli ta ühtlasi Tartu Muusikakooli muusikateoreetiliste ainete õpetaja.

Ta on kirjutanud koorimuusikat, sümfoonilist muusikat ning instrumentaal- ja vokaalkammermuusikat.

Tunnustus
---------

* 1976 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

Isiklikku
---------

Tema vend oli Atko-Meeme Viru.

Viited
------

1. ↑  Eesti muusika biograafiline leksikon. Tallinn: Valgus, 1990
2. ↑  Valdeko Viru 50. Sirp ja Vasar, 14. märts 1975
Harilik jugapuu (*Taxus baccata*) on igihaljas
**Igihaljus** on taimede omadus säilitada lehestikku aasta läbi seda järk-järgult uuendades, nii et taim ei ole kunagi ilma lehtedeta.

Lehed püsivad taimel mitu aastat ja vahetuvad järk-järgult uutega. Lehtede vahetumine on vajalik, kuna vee aurumise tõttu kogunevad lehtedesse mineraalsoolad, mis takistavad fotosünteesi.

Igihaljuse vastand on heitlehisus. Heitlehelised puud langetavad tavaliselt lehti (okkaid) märja ja kuiva hooajaga kohandumiseks.

Igihaljus on iseloomulik lähistroopika ja troopika (eriti sademeterohkete aladel) taimestikule, parasvöötmes on igihaljad ainult okaspuud (va lehis) ja lume all talvituvad kääbuspõõsad. Igihaljus on üks parasvöötme taimeliikide kohastumusi talveks, kus külmunud maast vee kättesaamine on raskendatud. Vähendamaks veekulu on vähenenud taimede lehepind.

Igihaljad lehed (okkad) on enamasti nahkjad ja jäigad, sageli vahakirmega kaetud lehed ning olenevalt liigist püsivad võrsel 2–15 aastat. Kõik neli Eesti pärismaist okaspuuliiki – harilik kuusk, harilik mänd, harilik kadakas ja harilik jugapuu – on igihaljad.

Igihaljad põõsad ja puud on hinnatud element iluaianduses.

Vaata ka
--------

* heitlehisus

Viited
------

1. 1 2  "Igihaljus, education.natural-europe.eu" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2017. Vaadatud 6. aprillil 2017.
2. ↑  "Evergreen" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 6. aprill 2017.
Rex 1930. aastate lõpus
Ümberläinud ja põlev Rex pärast rünnakut
**Rex** oli Itaalia ookeaniliinilaev, mis valmis 1932. aastal Genovas.

1. augustil 1931 vette lastud Rex oli tollal suurim laev, mis Itaalias ehitatud. Laeva interjöör oli luksuslik ning kujundatud Itaalia baroki stiilis. 
Läbi kahe teki ulatuv 2400 m² ballisaal oli suurim ruum, mis tol ajal ühte laeva ehitatud.

1933. aasta augustis ületas Rex Atlandi ookeani keskmise kiirusega 28,92 sõlme (53,56 km/h), ületades Saksa laeva Bremen tulemust terve sõlme võrra. 
Sellega võitis ta esimese ja viimase Itaalia laevana Sinise lindi auhinna. Läänest itta sõidul ei suutnud Rex aga kunagi teiste laevade rekordit purustada. 1935. aastal ületas Rexi rekordi Prantsuse aurik Normandie.

1939. aastal jäi Rex Lõuna-Itaalias asuvas Bari sadamas Teise maailmasõja algamise tõttu pea viieks aastaks ankrusse. 
Seoses liitlasvägede edasitungimisega otsustati Rex aga üle viia Trieste sadamasse, kust ta liikus varsti edasi Pula lähedale. 

1944. aasta septembris kavatsesid Pürenee poolsaarel võitlevad Saksa väed takistada liitlastel sadamat kasutamast, uputades 268 m pikkuse aluse Trieste sadama sissepääsu ees. 
Kuigi inglastel oli tahe laeva säästa otsustati mööda rannikut puksiiris liikuv alus siiski enne uputada.
8. septembril 1944 ründas laeva Suurbritannia kuninglik õhuvägi, mille tulemusena laev süttis ja vajus rannikuäärses madalas vees külili. 

Hiljem tõsteti laev üles ja aastatel 1947–1948 lammutati Jugoslaavias.

Viited
------

1. ↑  Guido Ilves: "Katastroofid, mis vapustasid maailma"; Maalehe Raamat 1997, Tallinn
**Valdeko Vende** (12. oktoober 1920 – 2. aprill 2009) oli eesti insener ja kodu-uurija.

Hariduskäik
-----------

* 1940 Hugo Treffneri Gümnaasium
* 1948 Tallinna Polütehniline Instituut (elektriinseneri eriala)

Töökäik
-------

Oli aastatel 1949–1960 Volta tehases elektriinsener, laborijuhataja, peakonstruktor ja peainsener; aastatel 1960–1992 Tallinna Elektrotehnika Instituudi konstrueerimisosakonna juhataja.

Uurimisvaldkonnad
-----------------

Ta uuris peamiselt Tallinna ajalugu, sealhulgas arhitektuuri, seltside, kinode, fotograafia ja liikluse ajalugu.

Tal oli ulatuslik vanade postkaartide kogu, mida kasutasid ka kutselised ajaloolased.

Valdeko Vende esines raadios ja televisioonis muu hulgas rubriikidega "Vana postkaart" ja "Väljavõtted ajalehtedest 100 aastat tagasi" saates "Meelejahutaja".

Teoseid
-------

* "Esimesest autost viimase voorimeheni". Valgus 1976. 2. trükk, Perioodika 1989 (ISBN 5797901617)
* "Filokartia". Valgus 1981
* "Ununenud Tallinn". Perioodika. 1990. ISBN 5797902303
* "Eesti postkaart 1894–1994" (koos Rein Loodusega). Olion. 1995. ISBN 5460000866
* "Tallinna kohvikud". 1996. ISBN 9985602439

Tunnustus
---------

* 2001 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk
* 2002 – Tallinna teenetemärk

Isiklikku
---------

Ta oli kunstiajaloolase Ella Vende ja sõjaväelase Jakob Vende poeg. Tema poolvend isa teisest abielust oli tõlkija Kullo Vende. 

Viimased viis eluaastat oli ta pime.

Viited
------

1. ↑  Vilistlased > Lennud Hugo Treffneri Gümnaasium
2. ↑  Eesti Vabariigi teenetemärgid[*alaline kõdulink*]

Kirjandus
---------

* EE, kd 14. Tallinn 2000. Lk 598

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
**"Hellsing"** (jaapani keeles ヘルシング *Herushingu*) on Jaapani anime telesari, mis põhineb Kōta Hirano mangasarjal "Hellsing".

Sarja lavastas Umanosuke Iida, stsenaariumi kirjutas Chiaki Konaka ja see on toodetud Gonzo animatsioonistuudios. Muusika komponeeris ja mängis telesarjale Yasushi Ishii.

"Hellsingi" näidati eetris Jaapani Fuji Televisioni kanalil alates 10. oktoobrist 2001 kuni 16. jaanuarini 2002, kokku on sarjal 13 osa.

Sisukokkuvõte
-------------

Sarja peategelased on vampiir Alucard ja noor naispolitseinik Seras Victoria, kes on muutunud vampiiriks. Mõlemad töötavad Inglismaal vampiirihävitajate organisatsioonis Hellsing Organization. Nad leiavad uut liiki vampiirid, kes on loodud uue tehnoloogia abil. Uue vampiiriliigi taga on tundmatu organisatsioon, mille eesmärgiks on kukutada inimkonnale tuntud kõige võimsam vampiir Alucard. Victoria soovib ikkagi jääda inimeseks ja keeldub joomast verd, see muudab teda nõrgemaks kui vampiirid tavaliselt. Alucard ja Victoria võitlevad koos ja püüavad paljastada uue tehnoloogia allikat.

Seosed žanri teiste teostega
----------------------------

Alucardi nimi on Bram Stokeri romaani "Dracula" nimitegelase anagramm, Dracula ja Alucardi samasusele on sarjas ka vihjatud. Hellsing Organizationi nimi põhineb sama romaani tegelase, vampiirikütt professor Abraham van Helsingi omal.
**Igna Rooma** (30. november 1930 Pangodi vald Tartumaal – 29. jaanuar 2017) oli eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Igna Rooma oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1949 Tartu 1. Keskkooli, 1954 EPA agronoomiateaduskonna. Oli 1954–61 ENSV põllumajandusministeeriumi maakorralduse valitsuse mullastiku kaardistajate rühma juhataja, 1961–64 Riikliku Projekteerimise Instituudi (RPI) "Eesti Põllumajandusprojekt" mullastiku uurimise osakonna juhataja, 1964–70 EPA mullateaduse ja agrokeemilise kateedri vanemteadur, 1970–90 RPI "Eesti Põllumajandusprojekt" peaspetsialist, 1992– TÜ geograafia instituudi teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: mullageograafia, mullastikukaartide koostamise metoodika ning Eesti eri regioonide ja kogu vabariigi muldkate. Koostanud mullastiku kaarte. Üleliidulise Mullateaduse Seltsi Eesti filiaali teadussekretär 1965–90. EV teaduspreemia 1994 (kollektiivis). "Mullastiku õpiku" (1962) koostajaid. Üle 60 teadustrükise.

Tunnustus
---------

* 2010 – valiti Eesti Mullateaduse Seltsi auliikmeks

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Eesti Geograafia Seltsi aastaraamat = Yearbook of the Estonian Geographical Society, nr. 42, aprill 2017, lk 276

Teoseid
-------

* Alvar soils (limestone rendzinas) in the Estonian S.S.R. // Estonian geographical studies (kaasautor). Tallinn, 1972
* Paepealsed mullad Eestis. // ELS aastaraamat 61 (1976)
* Järvselja looduskaitsekvartali mullastikust (kaasautor). // ELS aastaraamat 74 (1993).

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 45
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 151.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Rexhep** Kemal **Meidani** (sündinud 17. augustil 1944 Albaanias Elbasanis) on Albaania endine president (1997–2002). 

Ta lõpetas 1966 Tirana Ülikooli füüsika erialal ning lõpetas 1974 kraadiõppe Prantsusmaal Caeni Ülikoolis. 

Ta töötas 1966–1996 Tirana Ülikooli füüsikaõppejõuna, sealhulgas professori, kateedrijuhataja ja loodusteaduskonna dekaanina. Sel ajal avaldas ta hulga teaduslikke töid nii Albaanias kui ka välismaal. 

Tema poliitikukarjäär algas 1990. aastatel. 1991. aasta esimestel mitmeparteilistel valimistel oli ta keskvalimiskomisjoni esimees. Ta oli ka presidendinõukogu liige (1991). Aastatel 1992–1996 oli ta tegev tsiviilühiskonnas, olles muuhulgas 1994–1996 Albaania Inimõiguste Keskuse juhatuse esimees. 1996. aastal astus ta Sotsialistlikku Parteisse ning valiti selle peasekretäriks (oli sellel kohal 1997. aastani). 

Ennetähtaegsetel parlamendivalimistel juunis 1997 valiti Meidani parlamendi liikmeks. 24. juulil valis parlament (*Kuvendi Popullor*) ta Albaania presidendiks. 2002. aastal sai tema asemel presidendiks Alfred Moisiu.

Tunnustus
---------

Ta on valitud Albaania Teaduste Akadeemia tegevliikmeks ja 2015. aastal Makedoonia Teaduste ja Kunstide Akadeemia välisliikmeks.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Sali Berisha** | **Albaania president**1997–2002 | Järgnev**Alfred Moisiu** |
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

**Valdis Toomast** (sündinud 5. märtsil 1969 Keilas) on ettevõtja ja munitsipaalpoliitik, Isamaa erakonna liige 2002. aastast.

Ta lõpetas 1987. aastal Tallinna 21. Keskkooli.

Ta valiti Saue linna volikokku 1999. aastal, oli Saue linna volikogu esimees aastatel 2008–2017. 

Saue linna, Saue valla, Kernu valla ja Nissi valla ühinemise järel 2017. aastal on ta Saue valla volikogu liige (volikogu aseesimees). 

Ta oli aastatel 2009–2013 MTÜ Jalgpallihaigla juhatuse liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 91 häält ning ei osutunud valituks.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. oktoober 2014. Vaadatud 20. oktoobril 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
Revúca kõrgustiku asukoht Slovakkias (tähistatud punasega)
Veľký Radzimi mägi
**Revúca kõrgustik** (slovaki *Revúcka vrchovina*) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki maagimäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Veľký Radzim (998 m).

Kõrgustiku piire täpselt määratleda on raske, kuna seda ümbritsevate orgude ja vesikondade süsteem võimaldab seda tihti mitmeti määratleda. Nõnda ühendabki poola geograaf Jerzy Kondracki kõrgustiku Stolica mäestiku ja Muránska planinaga ühtseks Rudawy Gemerskie nime kandvaks maastikuregiooniks.

Mäestiku lääneosa veed voolavad Ipoly jõkke, idapoolne osa jääb aga Sajó vesikonda. Piirkonda iseloomustavad kohaliku tähtsusega rauakaevandused. Tähtsaks turismiobjektiks on Ochtinská aragoniidikoobas.

Asend
-----

Revúca kõrgustik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:

* loodes Vepori mäestiku,
* põhjas Stolica mäestiku,
* idas ja kirdes Voloveci mäestiku,
* läänes Ostrôžky mäestikuga
* lõunas Lõuna-Slovaki nõo ning
* kagus Slovaki karsti ja Rožňava nõoga

Viited
------

1. ↑  Jerzy Kondracki Fizycznogeograficzna regionalizacja Czech, Słowacji, Węgier i Rumunii w układzie dziesiętnym, "Przegląd Geograficzny", kd LXVIII, z 3-4, 1996, lk. 457-466
2. ↑  Mazúr, E. Lukniš, M. 1986, Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Revúca kõrgustik** |

* Infot piirkonna kohta; fotod (*tšehhi keeles*)
**Muaree-efekt** on interferentsmuster, mis tekib kahe või enama nihutatud või pööratud rastri või võrgustiku üksteise peal asetsemisest. Sama efekt saavutatakse ka pisut erineva suurusega pikslite kasutamisel.

Kuigi muaree on efektne ja seda on huvitav uurida, on trükitehnikas enamasti tegemist tüütu ja soovimatu nähtusega. Muaree-efekt võib tekitada probleeme näiteks kartograafidele.

#### Etümoloogiast

Termin tuleb prantsuskeelsest 19. sajandist pärit tekstiilinimetusest *moiré* (eesti keeles muaree). Traditsiooniliselt oli see siidkangas (tänapäeval ka puuvill- või polüesterkangas), mille pind läikles joontena veevirvendusetaoliselt. Efekt saavutati kahe üksteise suhtes mõnekraadise nurga all paikneva kanga märgpressimisel kalandris (muareerimine). Kahe kanga kokkupressitud kiud deformeerusid üksteise vastas, nurga tõttu ebaühtlaselt, ja muster muutus nähtavaks pärast kangaste kuivamist.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuli 2017. Vaadatud 10. mail 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Interaktiivsed muaree-efekti visualiseeringud (Java)
* Muaree-efekti eemaldamisest
* Muaree-efekti visualiseering
* Veel üks visualiseering

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Moiré efekt** |