recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Oscar Palmer Robertson** (sündinud 24. novembril 1938) on endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 14 hooaega. 1971. aastal NBA meistriks tulnud Robertson tuli USA koondisega 1960. aastal olümpiavõitjaks ja valiti 1980. aastal korvpalli kuulsuste halli.

NBA karjäär
-----------

Oscar Robertson on läbi aegade üks mitmekülgsemaid NBA korvpallureid. Hooajal 1961/62 sai ta hooaja keskmiste näitajatega kirja kolmikduubli: viskas 30,8 punkti, võttis maha 12,5 lauapalli ja andis 11,4 resultatiivset söötu. Seda saavutust on pärast Robertsoni suutnud korrata vaid Russell Westbrook.

1961. aastal valiti Robertson aasta uustulnukaks, kui ta oli visanud keskmiselt 30,5 punkti, võtnud 10,1 lauapalli ja andnud 9,7 resultatiivset söötu mängus. 1971. aastal võitis Robertson oma ainsa NBA meistritiitli Milwaukee Bucksis koos Kareem Abdul-Jabbariga. 

Robertson mängis 14 aastaga Cincinnati Royalsi ja Milwaukee Bucksi eest põhihooajal 1040 mängu ja viskas kokku 26 710 punkti, millega asub kõigi aegade edetabelis 16. kohal.

Karjääri keskmisena 25,7 punkti mängus toonud Robertson asub selle näitajaga üldtabelis 9. kohal. Robertson viskas üle 30 punkti mängus kuuel hooajal, neist parimana 31,4 punkti mängus hooajal 1963/64. 

Karjääri jooksul 9887 resultatiivset söötu jaganud (keskmiselt 9,5 mängus) Robertson võttis 14 aastaga maha ka 7804 lauapalli (keskmiselt 7,5 mängus), mis on mängujuhi kohta tähelepanuväärne näitaja.

### Teised Robertsonist

"Ta on nii hea, et see ehmatab mind," ütles kord Boston Celticsi peatreener Red Auerbach. 

Oscari võistkonnakaaslane, NBA superstaar Jerry Lucas ütles kord: "Ta on tõesti uskumatu. Ta on meie ajast väga ees. Pole täiuslikumat mängijat kui Oscar."

Saavutused
----------

* NBA meister (1971)
* NBA põhihooaja kõige väärtuslikum mängija (1964)
* 12 korda valitud NBA tähtede mängule (1961–1972)
* 3-kordne NBA tähtede mängu kõige väärtuslikum mängija (1961, 1964, 1969)
* 9 korda valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (1961–1969)
* 2 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (1970, 1971)
* NBA aasta uustulnuk (1961)
* 6-kordne NBA hooaja parim söödumeister (1961, 1962, 1964–1966, 1969)

Viited
------

1. ↑  NBA.com/Stats | Oscar Robertson. NBA.com. Vaadatud 11.02.2021.
2. ↑  NBA & ABA Career Leaders and Records for Points. Basketball-Reference.com. Vaadatud 11.02.2021.
3. ↑  NBA & ABA Career Leaders and Records for Points Per Game. Basketball-Reference.com. Vaadatud 11.02.2021.

Välislingid
-----------

* Oscar Robertson – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Oscar Robertson – NBA.com
* Oscar Robertson – Basketball-Reference.com
**Loodusteaduse filosoofia** (1966) on saksa-ameerika filosoofi Carl Gustav Hempeli (1905–1997) raamat, tema teadusfilosoofia vaadetest ja mõistetest.

Ta selgitab lihtsas ja selges keeles selliseid mõisteid ja teemasid nagu hüpotees, testimine ja kinnitamine, teaduslik seletus, teooria, mõistekujundus ja mõõtmise roll selles, loodusseadus, ühe teaduse "taandamine" teisele. Analüüse saatvad näited ulatuvad sünnitusabist vitalismiteooria ja biheivioristliku psühholoogiani.

"Loodusteaduse filosoofia" on kirjutatud kindla ajaloo ja eeldustega filosoofiiliselt lähtelt – igal teadmisväitel on tunnetuslikku sisu ning õigustatud teaduslikkuse pretensiooni vaid siis, kui sel on empiirilist sisu. C. Hempelit saab selle alusel pidada loogilise postivismi koolkonna mõtlejaks. Kuna Berliinis tegutsenud ringi nimi sisaldas mõistet empirism, siis nimetatakse teda ingliskeelses kultuuritraditsioonis loogiliseks empiristiks.

Raamat oli pikka aega teadusfilosoofia sissejuhatavate kursuste üheks põhivaraks. Hempel tutvustab empiirilist loodusteadust kui tunnetuslikku tegevust, mille eesmärk on tuvastada hüpoteesi meetodi abil seletuslikke ja ennustusvõimelisi seaduspärasid kogetavate nähtuste vahel ning ühendada need seaduspärad ühtseks maailmapildiks.

3.–4. peatükis on illustreeritud hüpoteesimeetodi eri aspektid, 5. ja 6. peatükis on teaduslikud seletused ja teaduslik mõistmine. 5. peatükis selgitab Hempel oma kuulsat deduktiiv-nomoloogilist teadusliku seletuse mudelit. 7. peatükk sisaldab arutlust eriviiside üle, kuidas määratleda teaduslikke mõisteid. 8. peatükk on reduktsionismi küsimusest – kuivõrd on teadused üksteisele taandatavad.

Kriitika
--------

Tekst mõjub pigem kirjeldava analüüsi kui filosoofilise arutlusena. Puudub selgelt sõnastatud tees. Napib filosoofilisele tekstile omast argumentatiivsust. Hempel toob küll palju (ja tabavaid) teadusloolisi näiteid, aga ei astu põhjalikumasse dialoogi näidete alternatiivsete filosoofiliste tõlgendustega, justkui neid ei olekski.

Viited
------

1. 1 2 3  Riin Kõiv. Teadusfilosoofia raskekaaluline klassik kerges kuues. - Sirp 23.10.2015.
Map
**Dzelzava raudteepeatus** on endine raudteepeatus Pļaviņase–Gulbene raudteel Madona piirkonna Dzelzava vallas. Peatus asus Dzelzava ja Aizpurve külade vahel.

Peatus asus Pļaviņase raudteejaamast 67,2 ja Riia jaamast 179 km kaugusel. 

Dzelzava raudteejaam avati koos raudteega aastal 1903, samal aastal valmis ka jaamahoone. Toona jäi see Cesvaine kihelkonda Dzelzava mõisa maadele. Algne jaamahoone on hävinud. Nõukogude perioodil kasutati jaama turba ümberlaadimiseks; Dzelzava jaamast algas kitsarööpmeline ümbruskonna turbaväljadele viiv raudtee. Toona võeti jaamahoonele kasutusele kõrvalhoone, mis aga tänapäeval on ümber ehitatud elamuks. Hiljem rajati jaama laohoone asemele ootepaviljon. Peatus suleti 1. jaanuaril 2012, avati taas sama aasta 19. oktoobril ja suleti lõplikult 30. detsembril 2012.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 112. lk. ISBN 978-9984-38-698-0

Välislingid
-----------

* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
* Peatus vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Cesvaine |  **Dzelzava** | Degas  |
**Loodusvöönd** ehk **geograafiline vöönd** ehk **maastikuvöönd** on maastikusfääri põhiline jaotusüksus, mis paikneb suure vööndina maakera pinnal. Teda iseloomustavad talle omased kliima, taimkate, loomastik, mullastik, veerežiim ja muud tegurid. Maastikusfääri laiusvööndilisust põhjustavad Maa kerakujulisus, telje kallakus ekliptika tasandi suhtes ja Maa tiirlemine ümber Päikese. Loodusvööndite nimetused tulenevad taimkatte iseärasustest – tundravöönd, rohtlavöönd jne.

Mäestikes vahelduvad loodusvööndid püstisuunas jalamilt tipuni ja selle tõttu tekib kõrgusvööndilisus. Kõrgusvööndite järgnevus sarnaneb enam-vähem laiusvööndite järgnevusega ekvaatorist pooluste suunas. 

Maailmameres on tingimused ühtlasemad ja seetõttu ei ole nad hästi eristatavad.

Loodusvööndite maailmakaart
Tavaliselt eristatakse järgmisi loodusvööndeid:

* jäävöönd
* tundravöönd
* metsatundravöönd
* okasmetsavöönd (taiga)
* segametsavöönd
* lehtmetsavöönd
* vahemerelise igihalja metsa ja põõsastiku vöönd
* metsastepivöönd
* rohtlavöönd (stepp, pusta, preeria ja pampa)
* poolkõrbevöönd
* kõrbevöönd
* savannivöönd (puisrohtla) ja hõrendik
* lähistroopilise igihalja metsa vöönd
* ekvatoriaalse metsa vöönd

Vaata ka
--------

* biogeograafiline rajoneerimine
* bioom
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Dylan William Strome** (sündinud 7. märtsil 1997 Mississaugas Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Washington Capitals.

2015. aastal valis Arizona Coyotes ta NHL-i *draft* '​is kolmanda valikuna. Enne seda oli ta mänginud Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Erie Otters. Hooajal 2014–15 pälvis ta OHL-i põhihooaja resultatiivseimale mängijale antava Eddie Powers Memorial Trophy, lisaks sai ta samal hooajal kõige spordimehelikumale mängijale antava William Hanley Trophy.

Coyotesi meeskonnas tegi ta oma NHL-i debüüdi 18. oktoobril 2016, kuid mängis hooajal 2016–17 põhiliselt Ottersis. Järgmisel hooajal sai ta Coyotesis juba rohkem mänguaega ja lõi liigas neli väravat, kuid mängis siiski suurem ajast AHL-is Coyotesi noorteklubis Tucson Roadrunners.

2018. aasta novembris liitus ta Chicago Blackhawksiga. Oma seni resultatiivseimal hooajal, 2018–19 lõi ta Blackhawksi meeskonnas NHL-is 17 väravat ja andis 34 väravasöötu. 26. jaanuaril 2022 tegi ta mängus Detroit Red Wingsi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is.

2022. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Washington Capitalsiga.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Kanada jäähokikoondisega hõbemedali.

Tema vend Ryan Strome mängib samuti NHL-is.

Viited
------

1. ↑  "RELEASE: Blackhawks acquire Dylan Strome and Brendan Perlini". NHL.com. 25.11.2018. Vaadatud 4.5.2019
2. ↑  "RECAP: Blackhawks Take High-Scoring Game in Detroit, 8-5". nhl.com. Vaadatu 27.1.2022
3. ↑  "Capitals Sign Dylan Strome". Washington Capitals. 14. juuli 2022. Vaadatud 14. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Dylan Strome NHL.com lehel
* Dylan Strome hockeydb.com lehel

| * v
* r
Washington Capitals |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Darcy Kuemper **·** Charlie Lindgren |
| 
**Kaitsjad**: Aleksandr Aleksejev **·** John Carlson **·** Gabriel Carlsson **·** Martin Fehérváry **·** Matt Irwin **·** Nick Jensen **·** Rasmus Sandin **·** Trevor van Riemsdyk |
| 
**Ründajad**: Nicolas Aubé-Kubel **·** Connor Brown **·** Nicklas Bäckström **·** Nic Dowd **·** Carl Hagelin **·** Jevgeni Kuznetsov **·** Anthony Mantha **·** Sonny Milano **·** T. J. Oshie **·** Aleksandr Ovetškin **·** Aleksei Protas **·** Conor Sheary **·** Craig Smith **·** Dylan Strome **·** Tom Wilson |
**Alfred Raadik** (17. detsember 1918 Tallinn – 28. jaanuar 1998 Tallinn) oli eesti rahvatantsujuht, pedagoog ja noorte tantsupidude idee elluviija.

Alfred Raadik oli üld- ja noortetantsupidude üldjuht viiel korral: 1962, 1965, 1967, 1972 ja 1977. Lisaks oli ta kolmel korral liigi üldjuht. Aastatel 1982, 1987 ja 1990 oli peo aujuht.

Koos abikaasa Niina Raadikuga lõi palju tantse eelkõige just suurte pidude jaoks. Nende tantse on esitatud üldtantsupidudel kaheteistkümnel korral. 

Alfred Raadiku põhitöö oli poistele käsitöö õpetamine Tallinna 17. keskkoolis (hilisemas Tallinna 46. Keskkoolis ja tänases Pelgulinna Gümnaasiumis). Õpetajana töötas ta 40 aastat.

Tunnustus
---------

* 1967 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1977 Eesti NSV rahvakunstnik
* 1994 Anna Raudkatsi rahvatantsustipendium

Viited
------

1. ↑  75 aastat Eesti tantsupidusid, lk 277
2. ↑  Raamat ja helikandja teenekate tantsuõpetajate loomingust[*alaline kõdulink*]. Pressiteade. Vaadatud 02.01.2012

Kirjandus
---------

* 75 aastat Eesti tantsupidusid. Koostajad Lille-Astra Arraste, Ilma Adamson, Anneli Ammas, Ülle Feršel, Kadri Tiis, Juris Žigurs ja Kadri Valner. Kirjastus Varrak, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts. Tallinn 2009.

Välislingid
-----------

*
**Alfred Herman Reier** (20. märts 1921 Tallinn – 30. november 1998 Tallinn) oli Eesti mineraloog.

Elulugu
-------

Lõpetas 1940 J. Westholmi Gümnaasiumi ja 1950 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mäeinsenerina. Aastast 1967 geoloogiakandidaat (Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Eesti NSV kambriumi balti seeria savide mineraloogia Tallinna ümbruses".

Oli 1950–1952 TPI assistent, 1952–1968 vanemõpetaja, 1968–1990 dotsent, 1970–1980 mäekateedri juhataja.

Teadustöö
---------

Alfred Reieri põhiline uurimisvaldkond oli Eesti maavarade mineraloogilis-petrograafiline koostis ja füüsikalis-mehaanilised omadused.

Teoseid
-------

25 teadustrükist.

* "Põlevkivi" (kaasautor). Tallinn 1954
* "Kristallograafia. Mineraloogia. Petrograafia" (õpik, kaasautor). Tallinn, 1964
* "Mineraalid ja kivimid" (õpik). Tallinn, 1977
* "Eesti NSV maapõuevarad ja nende kaevandamine". Kaasautor Veljo Lauringson. Tallinn, 1981

Isiklikku
---------

Tema isa oli arhitekt, insener ja haridustegelane Hermann Reier.[*viide?*]

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide

Kirjandus
---------

* "История геологических наук в Эстонии". Tallinn, 1986, lk 325
* "Eesti geoloogia: biograafiline teatmik". Tallinn, 1995, lk 99
* "Tallinna Polütehniline Instituut 1938–1986", lk 285, 306–307

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
* Biograafia ESBL-is

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Jason Zucker 2020. aastal Pittsburgh Penguinsi meeskonnas
**Jason Alan Zucker** (sündinud 16. jaanuaril 1992 Newport Beachis Californias) on USA jäähokimängija, kes mängib Pittsburgh Penguins ründajana vasakäärel.

Aastatel 2010–2012 mängis ta Denveri Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2010. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i *draft* '​is 59. valikuna. Wildiga sõlmis ta lepingu 2012. aasta märtsis. NHL-is debüteeris ta sama aasta 29. märtsil mängus Florida Pantersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 17. veebruaril 2013 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis Zucker American Hockey League'i (AHL) klubis Houston Aeros ning valiti samal hooajal AHL-i tähtede mängule ja liiga uustulnukate sümboolsesse koosseisu.

Wildi põhikoosseisu kuulus Zucker alates hooajast 2014–15. 25. oktoobril 2015 lõi ta mängus Winnipeg Jetsi vastu Wildi ajaloo kiireima värava, kui skooris juba kümme sekundit pärast mängu algust. 9. veebruaril 2017 tegi ta mängus Montreal Canadiensi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is. Hooaeg 2017–18 on olnud ka seni tema kõige resultatiivseim NHL-is (33 väravat, 31 väravasöötu). Hooajal 2018–19 pälvis ta King Clancy Memorial Trophy.

2020. aasta veebruaris müüdi tema mängijaõigused Pittsburgh Penguinsile.

Aastatel 2009 ja 2010 tuli Zucker USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks ja 2010. aastal kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "Zucker sets Wild mark for fastest goal, Jets' Little scores goal with head". si.com. 25.10.2015. Vaadatud 25.10.2021

Välislingid
-----------

 Jason Zucker – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Jason Zucker NHL.com lehel
* Jason Zucker hockeydb.com lehel

| * v
* r
Pittsburgh Penguins |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Casey DeSmith **·** Tristan Jarry |
| 
**Kaitsjad**: Brian Dumoulin **·** Pierre-Olivier Joseph **·** Kris Letang **·** Jeff Petry **·** Marcus Pettersson **·** Chad Ruhwedel **·** Jan Rutta |
| 
**Ründajad**: Josh Archibald **·** Teodors Blugers **·** Drake Caggiula **·** Jeff Carter **·** Sidney Crosby **·** Jake Guentzel **·** Danton Heinen **·** Kasperi Kapanen **·** Jevgeni Malkin **·** Brock McGinn **·** Ryan Poehling **·** Samuel Poulin **·** Rickard Rakell **·** Bryan Rust **·** Jason Zucker |
**Jason Goodwin** (sündinud 1964) on Suurbritannia ajaloolane ja kirjanik.

Tema isa oli *new age*-kirjanik John Michell, ema oli maalikunstiõpetaja Jocasta Innes. Vanemad läksid lahku enne Jasoni sündimist ja Goodwin ei kohtunud oma isaga enne 1992. aastat, kui ta oli 28-aastane.

Goodwin õppis Cambridge'i Ülikoolis Bütsantsi ajalugu.

Loominguline tegevus
--------------------

Tema esikteos kandis pealkirja "The Gunpowder Gardens or, A Time For Tea: Travels in China and India in Search of Tea" ("Püssirohuaiad ehk Teeaeg: reisid Hiinasse ja Indiasse tee otsingutel"), mis osutus menukaks. Seejärel matkas ta jalgsi Poolast İstanbuli ja avaldas oma teise raamatu "On Foot to the Golden Horn" ("Jalgsi Kuldsarvele"), mis pälvis 1993 John Llewellyn Rhysi ja Mail on Sunday auhinna.

Edasi keskendus ta Osmanite riigi teemalistele teostele. Tema kolmas raamat "Lords of the Horizons: A History of the Ottoman Empire" ("Silmapiiride isandad: Osmanite riigi ajalugu") ilmus koguni The New York Timesi raamatuülevaate kaanel. Seejärel hakkas ta kirjutama Türgi-teemalisi krimilugusid, mille tegevus toimub 19. sajandi İstanbulis. Tema kriminaalromaanides tegutseb eunuhhist detektiiv Yaşim. 2011 ilmus selle sarja neljas ja seni viimane teos "An Evil Eye" ("Kuri silm"), mille tegevus toimub Türgi sultani haaremis.

Teosed
------

Jason Goodwin esinemas kirjandusfestivalil HeadRead 28. mail 2011
### Eesti keeles ilmunud teosed

* Romaanisari "Istanbuli detektiiv Yaşim tegutseb"
	+ "Janitšaride puu" – *The Janissary Tree*, 2006; eesti keeles: Varrak 2006. ISBN 9985312864 (tõlkinud Juhan Habicht). 2007 võitis teos Edgar Allan Poe auhinna parima romaani kategoorias.
	+ "Maokivi" – *The Snake Stone*, 2007; eesti keeles: Varrak 2008. ISBN 9789985315965 (tõlkinud Juhan Habicht)
	+ "Bellini kaart" – *The Bellini Card*, 2008; eesti keeles: Varrak 2010. Selle tegevus toimub Veneetsias

### Eesti keeles ilmumata teosed

* *A Time For Tea: Travels in China and India in Search of Tea* (1991)
* *On Foot to the Golden Horn* (1992)
* *Lords of the Horizons: A History of the Ottoman Empire* (1998)
* *Greenback: The Almighty Dollar and the Invention of America* (2003)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jason Goodwin** |

* Jason Goodwin 1964. Tallinna Kirjandusfestival
* Bellini kaardi blogi
**André Lhote** (5. juuli 1885 Bordeaux – 24. jaanuar 1962) oli prantsuse maalija, illustraator ja kunstikriitik.

Sündis Bordeaux's. Õppis kohalikus kunstikoolis skulptuuri ning töötas skulptorina. Maalijana oli autodidakt. 

Töötas kaks aastat Villa de Medicis Roomas. Debüteeris 1906. aastal Sõltumatute Salongis ja 1907. aastal Sügissalongis. Oli mõlema salongi liige. 1908. aastal kolis Pariisi. 1910. aastal osales kubistide ühisnäitusel. 

Ta õpetas Académie de la Grande Chaumière maalikoolis, kus õppis ka eesti kunstnikke, teiste hulgas Karin Luts ja Arkadio Laigo. Samuti õpetas ta Académie Notre-Dame des Champs'is ning asutas 1922. aastal Montparnasse'i Academy André Lhote.

Lhote looming on mõjutatud Paul Cézanne'ist ja kubistidest, kuid ta hoidus kubistidele omastest rangetest vormiprintsiipidest. Oli võrdselt võimekas nii kompositsioonis kui ka koloriidis. Viljeles peamiselt figuraalmaali, eriti akti, kuid ka maastiku- ja portreemaali.

Allikad
-------

* Allgemeines Lexicon der Bildenden Künstler. Band 3, Leipzig, 1956
**Andrés Nicolás D'Alessandro** (sündinud 15. aprillil 1981 Buenos Aireses) on Argentina jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Internacional. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ta alustas klubikarjääri 2000. aastal Argentina klubis River Plate, kellega tuli Argentina meistriks kokku kolmel korral. Seejärel mängis ta neli aastat Euroopas, esmalt Saksamaal VfL Wolfsburgis, seejärel Inglismaal Portsmouthis ja lõpuks Hispaanias Zaragozas.

Internacionaliga liitus ta juba 2008. aastal, kuid Brasiilia meistriks pole tal klubiga õnnestunud tulla. Seni parimaks kohaks kõrgliigas on teine 2009. aasta hooajal, kui tiitlivõidust jäi puudu kõigest kaks punkti.

Koondisekarjäär
---------------

2001. aastal tuli D'Alessandro Argentina kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta lõi turniiril kokku kaks väravat.

Argentinat esindas ta koondises aastatel 2003–2011 kokku 28 korda ja lõi kolm väravat.

2004. aasta Copa Américal sai ta Argentina koondisega teise koha. Ta lõi turniiril ühe värava: esimeses alagrupimängus Ecuadori vastu.

2004. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril tuli ta Argentina olümpiakoondise koosseisus olümpiavõitjaks.

Saavutused
----------

River Plate
* Primera División (3): 2000 Clausura, 2002 Clausura, 2003 Clausura
* Recopa Sudamericana (1): 2016
* Copa Argentina (1): 2015–16

Internacional
* Copa Sudamericana (1): 2008
* Campeonato Gaúcho (6): 2009, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015
* Copa Libertadores (1): 2010
* Recopa Sudamericana (1): 2011

Viited
------
**André-Dieudonné Kolingba** (12. august 1936 Bangui – 7. veebruar 2010 Pariis) oli Kesk-Aafrika Vabariigi sõjaväelane ja poliitik.

1960. ja 1970. aastatel tegi Kolingba sõjaväelist karjääri; 1970. aastate lõpus oli lühikest aega Kesk-Aafrika Vabariigi suursaadik Kanadas ja Lääne-Saksamaal.

Aastal 1981 kukutas ta veretu riigipöördega eelmise presidendi David Dacko ning oli kuni 1993. aastani Kesk-Aafrika Vabariigi president. Seejärel oli ta peamiselt rahvusvahelise surve tõttu sunnitud korraldama presidendivalimised ning loovutama võimu valimised võitnud Ange-Félix Patasséle.

Aastal 2001 korraldati riigipöördekatse, milles Patassé süüdistas Kolingbat ning viimane oli sunnitud Ugandasse põgenema. Ta mõisteti tagaselja surma ning temalt võeti sõjaväeline auaste. Pärast Patassé kukutamist 2003. aastal andis president François Bozizé André Kolingbale amnestia ning ta pöördus kodumaale tagasi. 

Ta kandideeris 2005. aasta presidendivalimistel, kuid jäi kolmandaks.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**David Dacko** | **Kesk-Aafrika Vabariigi president**1981–1993 | Järgnev**Ange-Félix Patassé** |
**Põhjala teooria** on teooria rassilisest üleolekust, mis oli valdav peamiselt 19. sajandil ja 20. sajandi alguses.

Teooria väidab, et Põhja-Euroopa inimesed, eriti skandinaavlased, moodustavad tänu oma kaasasündinud liidri- ja ka loomevõimetele valitseva rassi.

Renessansi ajal peeti blonde juukseid ja heledat nahka ilu sümboliks, seda mainiti tihti kirjanduses.

Alates 17. sajandist, mil Põhja-Euroopa riigid hakkasid muutuma üha tugevamaks ja teistest tehniliselt arenenumaks, hakkasid Põhjala inimesed rohkem huvituma taolistest ideedest rassilisest üleolekust.

Benjamin Franklin pakkus välja mõtte, mille järgi peaks Ameerika Ühendriigid immigrantidena eelistama valgeid eurooplasi, mitte tumedaid eurooplasi, nagu näiteks itaallased, prantslased, venelased ja hispaanlased.

Sellised argumendid said eriti tähtsaks, kui 19. sajandi keskel lisandusid arianismi ideed. Selle teooria kohaselt on peamiselt indoeuroopa keelte rääkijad ülimuslikum inimharu, tänu kellele enamik inimkonna saavutustest on olemas.

1880. aasta paiku olid paljud antropoloogid arvamusel, et aarjalased ise pärinevad kusagilt Põhja-Euroopast. Thedor Poesche pakkus välja idee, et aarjalased pärinevad põhjast. Karl Penka populariseeris seda ideed ning lisas, et aarjalaste tunnuseks on blondid juuksed ja sinised või rohelised silmad. Tunnustatud bioloog Thomas Henry Huxley nõustus temaga, kasutades terminit *Xanthochroi* järeldades, et heledama nahatooniga eurooplased (erinevalt tumedama nahatooniga vahemerelastele, keda Huxley kutsus *Melanochroi'*deks) on kõrgema intelligentsitasemega ja seega aarjalased. Huxley ideid toetas Charles Morris, kes kirjutas raamatu "The Aryan Race". Raamatus kirjeldas Morris, et aarjalased olid algselt blondide juuste ja siniste silmadega. Vacher De Lapouge kirjutas oma raamatus "L’Aryen", et kõrgema kolbaga blondid on oma liidrieelduste tõttu rahvuslikud liidrid ja seega määratud valitsema madala kolbaga inimeste üle. 1902. aastal väitis Saksa arheoloog Gustaf Kossina, et ta on kindlaks teinud algsete aarjalaste matmispaiga Põhja-Saksamaal. Ta arvas, et aarjalased olid just sealt rännanud teistesse Euroopa piirkondadesse.

20. sajandi alguses tunnustati seda teooriat ka ülikooli tasemel. Sealt edasi hakkasid sotsioloogid kasutama terminit "blond rass" ettevõtlike ja innovaatiliste heledajuukseliste isikute kohta Euroopa populatsioonis.

Fakt, et Vahemere rass on loonud suursuguseid antiikkultuure, pani mitmed teadlased arvama, et põhjalalased moodustasid antiikkultuuride ülemised kihid, mis hiljem kadusid.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kuust; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge September (täpsustus)* |

---

|  |
| --- |
| << **September** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
|  |  |  | 1 | 2 | 3 | 4 |
| 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 12 | 13 | 14 | 15 | 16 | 17 | 18 |
| 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | 24 | 25 |
| 26 | 27 | 28 | 29 | 30 |  |  |
| **2022** |

**September** ehk **mihklikuu** on Gregoriuse kalendris aasta üheksas kuu.

Septembris on 30 päeva.

Sõna "september" on tulnud ladina sõnast *septem* ('seitse'). See oli Rooma kalendri seitsmes kuu (see kalender algas märtsikuuga).

Muud nimetused
--------------

Septembrit nimetatakse veel ka **kanarbikukuuks**, **sügiskuuks**, **pohlakuuks**, **jahikuuks** (jahihooaja alguse järgi), **kaalukuuks** (saagi kaalumise aja järgi), **lõikamisekuuks** ja **mihklikuuks**.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **September** |

* Aasta päevad

Viited
------

1. ↑  Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 99.

|  |
| --- |
| jaanuar - veebruar - märts - aprill - mai - juuni - juuli - august - september - oktoober - november - detsember |
Toomas Lukk (2022)
Suursaadik Toomas Lukk (vasakul) Mongoolia presidendi Tsahhiagijn Elbegdordž juures volikirja üleandmise tseremoonial
**Toomas Lukk** (sündinud 1962) on Eesti diplomaat.

Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli geograafia erialal.

Toomas Lukk on töötanud Eesti Teaduste Akadeemias. 1993. aastast töötab ta Eesti välisteenistuses. Ta on töötanud välisministeeriumi poliitikaosakonnas ja Eesti esinduses New Yorgis. Aastatel 2002–2006 oli ta Eesti suursaadik Lätis, seejärel välisministeeriumi Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo direktor.

2008. aastast oli ta Eesti suursaadik Gruusias ja Armeenias. Alates oktoobrist 2012 oli Toomas Lukk Eesti suursaadik Hiinas, ühtlasi aprillist 2013 suursaadik Mongoolias ja maist 2013 suursaadik Vietnamis.

Aastatel 2016–2018 töötas Lukk välisministeeriumi poliitikaosakonna Aasia, Aafrika, Austraalia ja Ladina-Ameerika büroo direktorina, 2018–2022 oli ta suursaadik Kanadas. Alates 2022. aastast on ta Eesti suursaadik Rootsis.

Tunnustus
---------

* 2010 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Eesti suursaadik Mongoolias andis üle volikirja". Välisministeeriumi pressiteade, 12.04.2013.
2. ↑  "Eesti suursaadik Kanadas Toomas Lukk andis üle volikirja". *Välisministeeriumi pressiteade*. 07.09.2018.
3. ↑  Eesti suursaadik Rootsis Toomas Lukk andis üle volikirja
**Leo Vahter** (17. juuli 1908 Mäo – 12. mai 1986 Kose) oli eesti vaimulik.

Leo Vahter sündis Mäo vallamajas kooliõpetaja peres üheksanda lapsena. Alghariduse sai ta Sargvere algkoolis. Kuna pere oli vahepeal Tartusse kolinud, jätkusid õpingud Tartus. 

Kuna elama asuti Tartu Peetri kiriku vastu ja talle meeldis käia õpetaja Arnold Lauri peetud lastejumalateenistustel. Samuti jätsid sügava mulje jätsid ka praost Gustav Rutopõllu usuõpetuse tunnid Treffneri gümnaasiumis. Hugo Treffneri Gümnaasiumi reaalharu lõpetas Vahter aastal 1929. Rutopõld oskas keerulisi küsimusi selgelt, lihtsalt ja elulähedaselt seletada. Ent pärast sõjaväeteenistust Kuperjanovi pataljonis astus Vahter Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonda. Huvist usuliste küsimuste vastu käis ta kuulamas usuteaduskonna loenguid. Ja varsti läks ta üle usuteaduskonda. Stuudiumi lõpetas ta aastal 1936. Prooviaastal oli ta Torma Maarja koguduses õpetaja Aleksander Kuusiku ja Paide Püha Risti koguduses praost Gerhard Pärli juures. 19. detsembril 1937 ordineeriti Vahter Tallinna Toomkirikus õpetajaks.

Aastatel 1937–1938 oli ta Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja Christoph Beermanni isiklik adjunkt, aastatel 1938–1939 aga Järva praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1940–1946 teenis ta õpetajana Järva-Jaani Ristija Johannese kogudust (valimisel 28. jaanuaril 1940 sai ta poolt 944 ja vastu 36 häält, vastaskandidaat Elmar Pergelbaumi poolt anti 35 ja vastu üle 900 hääle, vastaskandidaat Karl Koppeli poolt ? ja vastu ? häält). 

Aastal 1946 arreteeriti ta NKVD poolt. Viibis Molotovi oblasti Nõroblagi vangilaagris kuni 1951, seejärel asumisel Novosibirski oblastis kuni 1954. 

Aastal 1954 sai temast Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja ja aastal 1956 veel ka Tuhala Kaarli koguduse hooldajaõpetaja. Neid kahte kogudust teenis ta surmani 1. jaanuaril 1986.

Viited
------

1. ↑  Praost kutsus kirikus välja vahejuhtumi. Rahvaleht, 29. jaanuar 1940, nr. 24, lk. 1.
2. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988

Välislingid
-----------

* Rita Puidet. Tehniliste huvidega kirikuõpetaja Leo Vahter Eesti Kirik, 10. september 2008
* Kommunismiohvrite andmebaas
Püha Ksenia kabel Peterburi Smolenski kalmistul
Püha õndsa Ksenia sarkofaag Peterburi Smolenski kalmistu hauakabelis
**Püha õnnis Peterburi Ksenia** (vene keeles Святая блаженная Ксения Петербургская; kodanikunimega  Ксения Григорьевна Петрова) on õigeusu kiriku pühak, Peterburi kaitsepühak.

Püha õnnis Ksenia sündis 18. sajandi esimesel poolel, arvatavasti 1719. ja 1730. aasta vahel Venemaal ja suri umbes 1803. aastal. Dokumenteeritud andmed tema elu kohta puuduvad, esimesed suuliste pärimuste publikatsioonid ilmusid trükis alles 1840. aastatel. Ta elas suurema osa oma elust Peterburis Kristuse pärast meeletuna.

Ksenia abiellus Peterburi Püha Andrease katedraali keiserliku koorilaulja, polkovnik Andrei Fjodorovitš Petroviga. Pärast abikaasa ootamatut surma jättis ta 26-aastaselt oma maise vara vaestele ja veetis ülejäänud 45 eluaastat kodutu palverändurina Peterburi tänavatel. Ta riietus enamasti abikaasa mundrikuube, kõnetamisel vastas ainult tema nimele ja rääkis, et tema elab, Ksenia aga on surnud. Ta paistis silma tasaduse, alandlikkuse, lahkuse ning palve- ja prohvetianni poolest.

Püha Ksenia on maetud Peterburi Smolenski kalmistule. Tema hauda tähistab 1902. aastal ehitatud kabel.

Vene Õigeusu Kirik Välismaal kanoniseeris ta pühakuks 1978. aastal ja Vene Õigeusu Kirik 1988. aastal.

Püha õndsa Ksenia mälestuspäev on 6. veebruaril (24. jaanuaril Juliuse kalendri järgi). Teda austatakse paljudel maadel.

Tema eestkostet ja abi otsivad kodutud, inimesed, kellel on muresid töö leidmisel ja abielus, abikaasade ja kadumaläinud laste pärast, kaitseks tulekahju vastu.

Ikoonidel kujutatakse teda punase seeliku ja rohelise jakiga (või vastupidi), rätikuga peas ja õlgadel, toetumas pahema käega kepile; taustal Jumalaema Smolenski ikooni kirik ja õndsa Ksenia kabel Peterburi Smolenski kalmistul.

Viited
------

1. ↑  The Life of Blessed Xenia of St. Petersburg Vaadatud 6.09.2015.

Välislingid
-----------

 Peterburi Ksenija – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Peterburi Riiklik Kultuuriinstituut (veebruar, 2007)
**Peterburi Riiklik Kultuuriinstituut** (vene Санкт-Петербургский государственный институт культуры, lühend
СПбГИК, inglise Saint-Petersburg State University of Culture and Arts) on avalik-õiguslik humanitaarharidust andev kõrgem õppeasutus Venemaal Peterburis. 

Koolis on 8000 üliõpilast ja üle 600 õppejõu.

Instituudi rektor on Aleksandr Turgajev.

Ajalugu
-------

Instituut asutati 1918.

Kool on kandnud palju nimesid, näiteks aastatel 1925–1941 *Krupskaja nimeline Kommunistliku Kasvatuse Akadeemia* (vene *Коммунистический политико-просветительный институт им. Н. К. Крупской*), II maailmasõja ajal *N. K. Krupskaja nimeline Leningradi Riiklik Raamatukogunduse Instituut* (vene Ленинградский государственный библиотечный институт им. Н. К. Крупской).

Välislingid
-----------

* Instituudi koduleht
? Bhutani riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
**Bhutani lipp** on Bhutani ametlik lipp.

Kirjeldus
---------

* 1949–19561949–1956
* 1956–19691956–1969

See kujutab näoga vardast ära pööratud valget tiibadeta draakonit safrankollasel ja oranžil põhjal. Lipp on jaotatud vardapoolse külje alaosast lähtuva diagonaaliga pooleks, nii et moodustuvad ülemine safrankollane ja alumine oranž kolmnurk. 

Lipu proportsioonid on 2:3.

Tõlgendus
---------

Kollane värvilaid tähendab monarhiat, oranž värvilaid Drukpa koolkonna kloostreid ja budismi. 

Valge kõuedraakoni (tiibeti *Druk*) kujutis on lipul sellepärast, et kohalikus dzongkha keeles nimetatakse Bhutani Draakonimaaks (*Drukyuel*). Nimi ja embleem tulenevad Drukpa koolkonnast, mille klooster Bhutani 1200. aasta paiku rajati. Müristamist peetakse Bhutanis draakoni hääleks. Valge sümboliseerib puhtust. 

Draakoni küüniste küljes on kalliskivid, mis sümboliseerivad rikkust. Kuule hoidev draakon on ka universumi sümbol. Ähvardavalt avatud suu sümboliseerib maad kaitsvaid jumalaid ja jumalannasid.

Hiina stiilis lipp meenutab Hiina keisririigi kuldkollast lippu. Lipu kollane on seotud Bhutani kuninga rüü värviga.

Võrdlus teiste lippudega
------------------------

Bhutani lipp on üks väheseid riigilippe, millel on tähtsal kohal oranž värv. 

Draakon on rahvuslippudest kujutatud veel Walesi lipul.

Ajalugu
-------

Sarnane lipp on Bhutanil olnud 19. sajandist saadik. 

Riigilipu esimene variant kavandati 1949. aastal India-Bhutani lepingu sõlmimise puhuks. Kuningas Jigme Wangchuk kavandas ruudukujulise lipu, mis oli diagonaalselt jagatud ülemiseks kollaseks ja alumiseks punaseks laiuks. Lipu keskel oli roheline draakon, traditsiooniline türkiisdraakon *yu druk ngonm* (གཡུ་ རབྲུག་ སྡོནམ). Thimphus Rahvuskogu hoones võib selle lipu koopiat praegugi näha. Originaali asukoht on teadmata. 

Riigilippu läks uuesti tarvis kuninga ringreisi ajal 1956. Uus lipp tehti vana lipu foto järgi, kuid draakon muudeti valgeks. Valmistati üks suur lipp laagripaikades heiskamiseks ning hulk väikesi lippe kuninga saatesalga igale kümnendale ponile. 

Enam-vähem praeguse kuju sai lipp 1960. Üks ametnik märkas mõni aasta varem Indiat külastades, et ruudukujuline lipp ei lehvi nii hästi nagu India lipp, mille proportsioonid on 2:3. Bhutani lipule anti India lipu mõõdud 6×9 jalga. Draakoni asendit muudeti nii, et ta kergelt tuule käes lehvides ei vaataks alla. 

Aastal 1969 muudeti kuninga käsul punane oranžiks. Seoses riigi astumisega ÜRO-sse 1971 kinnitati lipu kuju ametlikult 8. juunil 1972.

Vaata ka
--------

* Bhutani vapp
* Bhutani õhuväeembleem

Välislingid
-----------

* Bhutani lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
* *The Origin and Description of the National Flag and Anthem of the Kingdom of Bhutan* (PDF)
See artikkel räägib filosoofist.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Bias (täpsustus).

---

Bias kujutatud keskaegse õpetlasena "Liber chronicarum"'is
**Bias Prienest** (kreeka Βίας ὁ Πριηνεύς; 6. sajand eKr) oli vanakreeka mõtleja, kes oli pärit Priene linnast Joonias. Biast on tavapäraselt nimetatud seitsme targa hulgas.

Biasest ei ole kuigi palju teada ning olemasolevastki teabest moodustab suure osa Diogenes Laertiose kirjutatu teoses "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest", mille I raamatus on Biasele pühendatud eraldi peatükk, milles on esitatud mitmeid Biasega seotud anekdoote. Muuhulgas on väidetud, et Bias oli väga osav kohtukaitsmisel ning seejuures kasutas oma annet heade eesmärkide saavutamiseks.

Viited
------

1. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" I raamat, lõik 82
2. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" I raamat, lõigud 82–87
3. ↑  Diogenes Laertios, "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" I raamat, lõik 84
Läti Mereakadeemia
**Läti Mereakadeemia** (läti *Latvijas Jūras akadēmija*) on 1989. aastal Riias asutatud kõrgem merendusalast haridust andev õppeasutus. Ülikoolil on kaks teaduskonda. Peahoone asub Riias Daugavgrīva asumis aadressil Flotes iela 12.

Ajalugu
-------

Merendusalast kõrgharidust hakati Riias andma 1989. aastal, mil seal avati Kaliningradi Kalatööstusinstituudi filiaal. 1990. aastal sai sellest Riia Tehnikaülikooli osakond. Iseseisev Läti Mereakadeemia sai alguse 8. jaanuaril 1993, tänapäeval on sellel laevandusinseneride osakond ja meretranspordi osakond. Akadeemia juurde kuulub ka merendusuuringute instituut. Läti Mereakadeemias on ka magistriõppe osakond, kus on võimalik õppida meretranspordi erialal.

Mereakadeemia filiaaliks on Bolderāja asumis aadressil Lielupes iela 1 asuv keskeriharidust andev merekool, millel on filiaal ka Ventspilsi linnas (Saules ielā 15).

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. detsember 2015. Vaadatud 13. detsembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Ülikooli koduleht (*läti keeles*)
* Artikkel kooli kohta (*vene keeles*)
Regiuse puulõige
Mustafiguuriline kann aastast umbes 555 eKr
Friis Kalydoni metsseajahi kujutisega
**Kalydoni metssiga** oli vanakreeka mütoloogias koletis, kelle Artemis saatis Aitoolia pealinna Kalydoni ümbruskonda rüüstama, et karistada kuningas Oineust, kes oli unustanud talle lõikuse ajal uudsevilja ohverdada. Siga tappis ka üksikud jahimehed ära. Sellepärast kutsus Oineus kokku Kreeka vapraimad kütid. Saabus hulk kangelasi, sealhulgas argonaute. Tuli ka naiskütt Atalanta, kellesse Oineuse poeg Meleagros esimesest pilgust armus. Ent Atalanta suhtus temasse kui pelgalt sõpra, sest ei tahtnud kunagi abielluda. Kõik ei tahtnud Atalantat jahile kaasa võtta, sest ta oli naine, ent Meleagros käis neile peale, kuni neiugi kampa võeti.

Jahist võttis osa seitseteist kütti: Atalanta, Kaineus, Eurypylos, Eurytion, Idas, Iphikles, Laertes, Lynkeus, Meleagros, Mopsos, Nestor, Peleus, Peirithoos, Plexippos, Telamon, Theseus ja Toxeus. Tähtsaimad nendest, kes ei osalenud, olid Kastor ja Polydeukes, Admetos, Amphiaraos, Iason ja Iolaos. Mõned saabusid Kalydoni, ent keeldusid minemast jahiretkele, millel osaleb naisterahvas.

Kult leiti üles ja piirati sisse, kuid too ründas meestesumma ja tappis Heraklese poolvenna Iphiklese ja Meleagrose venna Toxeuse, enne kui kaaslased appi jõudsid. Eurytion sai surma Peleuse halvasti sihitud odast.

Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma.

Selle otsusega ei olnud rahul Meleagrose kaks onu, tema ema Althaia vennad Eurypylos ja Plexippos. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud.

Kui Althaia oma vendade surmast kuulis, otsustas ta, et tema poeg on hulluks läinud, nähtavasti armastusest vääritu naise vastu. Ta võttis puuhalu, milles peitus Meleagrose elu, ja põletas selle ära. Meleagros suri.

Friedrich Engelsi järgi tekkis Meleagrose-müüt emajärgse sugukonna ajal, kui venda loeti lähedasemaks sugulaseks kui poega.

Artemis muutis karistuseks (pole teada, kas Meleagrose või Kalydoni metssea tapmise eest) Meleagrose õed Melanippe ja Perimede kalkuniteks.

Althaia oli sellest kõigest nii masendunud, et võttis endalt elu.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kalydoni metssiga** |
**Kamambäär** ehk **Camemberti juust** ehk **Camembert** on pehme, kooretaoline prantsuse juustusort, mis on saanud nime Põhja-Prantsusmaal Normandias Orne'i departemangus asuva Camembert'i küla järgi, kust see juust pärit on.

Kamambääri ametlik sünniaasta on 1791.

Kamambääri tehakse pastöriseerimata lehmapiimast ning küpsetatakse hallitusseente *Penicillium candidum* ja *Penicillium camemberti* abil umbes kaks nädalat. Seda valmistatakse väikeste, umbes 250 grammi kaaluvate sõõridena, mis mähitakse paberisse ja pannakse karpi. 

Pierre Boisard väidab, et kamambäär on üks esimesi globaliseerunud, homogeniseeritud ja standardiseeritud toite. Enne kui seente olemusest aru saadi, oli kamambääri värvus juhuslik, enamasti sinakashall, pruunide plekkidega. 

Salvador Dalí olevat kamambäärist inspiratsiooni saades maalinud oma kuulsa maali "Mälu püsivus", millel kujutatud "sulavad kellad" on inspireeritud üleküpse kamambääri sulavast rattast. 

Kamambääril on kaitstud päritolunimetus.

Välislingid
-----------

* Veebileht kamambäärist *mitmes keeles*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib toiduainest. Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kama (täpsustus).* |

---

**Kama** ehk **kamajahu** (rannikumurdes *talkuna*, Setumaal *tolohkna*, *tolokna*) on keedetud, kuivatatud ja jahvatatud segaviljast jäme jahu. Kamajahu on jämejahvatatud ja pruunistatud kaunvilja ja teravilja segu. Kama iseloomulikuks koostisosaks on hernejahu. Teraviljadest on koostises rukis ja oder, tänapäeval ka nisu.[*viide?*]

Tavaliselt süüakse kama hapupiima, keefiri, hapendatud peti või jogurtiga. Hapukoort lisades tehakse kamast kamakäkke.

Kama nimetatakse sageli üheks Eesti rahvustoitudest ning vahel peetakse kama Eestile ainuomaseks. Nii on ajakirja Mari köögitoimetaja Tuuli Mathisen öelnud: "Kindlasti on kama üks väga eestilik toit, mida mujalt ei leia." Samas on kama või sellele lähedased toiduained ja toidud tuntud nii Eesti naabermaades (soome *talkkuna*, põhjavene *толокно*, rootsi *skrädmjöl*, liivi *kamārok* või *pūtiļ*) kui ka kaugemal (keskaasia rahvaste *талкан/talkan*, tiibeti tsampa).[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Eesti köök
* Soome köök

Viited
------

1. ↑  Toiduekspert: Eesti köök on paras rosolje ERR, 27.03.2013

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **kama** |
**Naissaare mõis** (saksa keeles *Nargön*) oli riigimõis Naissaarel Keila kihelkonnas Harjumaal.

Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb kunagine mõisasüda Harju maakonna Viimsi valla Lõunaküla territooriumile.

Viited
------

1. ↑  1566 Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 12.08.2017)

Välislingid
-----------

* Naissaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis
**Loodusreservaat** on kaitseala (tavaliselt rahvuspargi või looduskaitseala) eriliselt kaitstav vöönd, kus üldjuhul on keelatud igasugune inimmõjustus. Harvem on kasutatud ka terminit "**kaitseala reservaat**" (inglise *reserv of a protected area*).

Varasemas kirjanduses tähistas "**reservaat**" või "**loodusreservaat**" (eriliselt) kaitstavat (loodus)kaitseala. See tuleneb tõenäoliselt võõrkeelsetest tõlgetest, kus reservaaditarindiga sõnad tähistasid/tähistavad (loodus)kaitseala. Nt inglise keeles *reserv*, *reservation*, saksa keeles *Reservat*, vene keeles резерват, резервация.

Mõiste "loodusreservaat" Eesti looduskaitseseaduse järgi
--------------------------------------------------------

Eesti looduskaitseseadus defineerib loodusreservaati kui inimtegevusest puutumata loodusega maa- või veeala, kus tagatakse looduslike koosluste säilimine ja kujunemine üksnes looduslike protsesside tulemusena. Seadus määratleb ka, et loodusreservaadis on keelatud igasugune inimtegevus, sealhulgas inimeste viibimine. Inimeste viibimine loodusreservaadis on lubatud järelevalve ja päästetööde ning loodusobjekti valitsemise eesmärgil. Teadustegevuse ning loodusobjektide seisundi jälgimise ja hindamise eesmärgil tohib loodusreservaadis viibida kaitseala valitseja nõusolekul.

Vaata ka
--------

* Kaitseala
* Looduskaitseala
* Piiranguvöönd
* Sihtkaitsevöönd

Viited
------

1. ↑  Terminibaas ESTERM  (vaadatud 31.07.2011)

Välislingid
-----------

* Kehtiv Looduskaitseseadus
Vaade üle väina Kertši sadamale Krimmis

Kertši väina satelliidifoto (august 2011)
**Kertši väin** ühendab Musta merd Aasovi merega ning eraldab Ukrainat Venemaast. Väina lõunaosa on laiem ja sügavam, kuid põhjaosas on väin vaid 4 km laiune ja 4 m sügavune. Väina ääres Krimmi poolsaarel asub Kertši linn.

Väina keskel asuva Tuzla saare üle tekkis 2003. aastal tüli Venemaa ja Ukraina vahel. Saar oli 2014. aastani Ukraina valduses, kuigi Venemaa sellega ei nõustunud.

11. novembril 2007 murdus tormis pooleks Venemaa tanker, merre sattus 1300 tonni kütteõli. Samal päeval uppus veel neli laeva, millest kolme lastiks oli väävel. Laevade uppumine põhjustas ulatusliku keskkonnareostuse.

Parvlaevaühendus
----------------

Kertši väina kitsal Tšuška maasäärel asub sadam Kavkaz ('Kaukaasia'). Sadamast veavad parvlaevad üle väina raudteevaguneid, autosid ja reisijaid.

Kertši väina sild
-----------------

Väina ületav 19 km pikkune sild avati maanteeliikluseks 2018. aastal ja rongiliikluseks 2019. aastal.

Pildid
------

* Autode ooteala sadamas Kavkaz (2014)Autode ooteala sadamas Kavkaz (2014)
* Autode praamile sõit sadamas Kavkaz (2014)Autode praamile sõit sadamas Kavkaz (2014)
* Autod on öö läbi oodanud pääsu praamile Kertši väina kaldal (juuli 2014)Autod on öö läbi oodanud pääsu praamile Kertši väina kaldal (juuli 2014)

Vaata ka
--------

* Kertši väina intsident

Välislingid
-----------

* Parvlaevade ajakava (vene keeles)
* Praamisõidu eeskirjad (vene keeles)
* Veebikaamera järjekorrast kassade juures (vene keeles)
* Alexander Lott, Kertši väinas rikkus mereõiguse printsiipe Venemaa, err.ee, 26. november 2018
**Liina Salur** (aastani 1987 **Liina Laan**, sündinud 17. detsembril 1961 Tallinnas) on eesti arstiteadlane ja immunoloog.

Elulugu
-------

Liina Salur on Ingrid ja Ilmar Laane tütar.

Lõpetas 1980. Tallinna 21. Keskkooli, 1987 TÜ arstiteaduskonna, *M.Sc.* (biomeditsiin, 2006, TÜ), väitekiri "Esimest tüüpi diabeediga assotsieeruvate enteroviiruste vastaste antikehade esinemine rasedatel ja ühes vastsündinute kohordis: immunogeneetiline uuring". Oli 1988–89 TÜ intern, 1989–92 Kehra ambulatooriumi jaoskonnaarst, 1995–99 Tartu Ülikooli Kliinikumi ühendlabori arst, 1995–2006 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi immunoloogia õppetooli laborant ja 1999–2004 doktorant, aastast 2006 teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: viirushaigused, organispetsiifilised autoimmuunsed koekahjustused. Eesti Immunoloogide ja Allergoloogide Seltsi asutajaliige (2001). 20 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Seroprevalence of tick-borne Lyme borrelosis in a defined population in Estonia (kaasautor). // Scand. J. Inf. Dis. 31 (1999) 4
* The high frequency of coeliac disease among children with neurological disorders (kaasautor). // European J. Neurol. 7 (2000) 6
* Comparison of the prevalence of glutamic acid decarboxylase (GAD65) and gliadin antibodies (AGA) in a randomly selected adult Estonian population (kaasautor). // Horm. Metab. Res. 33 (2001), 9
* Suhkurtõvega seotud HLA alleelide ja pankrease saarekeste vastaste autoantikehade esinemine Saaremaa diabeedihaigetel (kaasautor). // Eesti Arst (2002) 9
* Laste ja täiskasvanute 1. tüüpi diabeet Eestis: HLA-DQB1 alleelid ja haigusseoselised autoantikehad (kaasautor). // Eesti Arst (2006) 7.

Kirjandus
---------

* Tartu Ülikooli arstiteaduskond 1982–2007. Trt, 2007, 190, 198, 200
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

Liina Salur Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Venemaa julgeolekutöötajast; kirjaniku kohta vaata artiklit Sergei Smirnov (kirjanik) ja ajakirjaniku kohta Sergei Smirnov (ajakirjanik).* |

---

Sergei Smirnov
**Sergei Mihhailovitš Smirnov** (vene keeles Сергей Михайлович Смирнов; sündinud 12. oktoobril 1950 Tšitas) on Venemaa riigiametnik, endine Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Peterburi ja Leningradi oblastivalitsuse ülem ning Föderaalse Julgeolekuteenistuse ülema esimene asetäitja, armeekindral.

Sergei Smirnov lõpetas Leningradi Elektrotehnilise Instituudi 1973. aastal ja 1975. aastal NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee Kõrgemad kursused Minskis.

Smirnov asus NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee teenistusse 1974. aastal, alustas teenistust RJK Leningradi oblastivalitsuses, pärast NSV Liidu lagunemist jätkas teenistust Venemaa Föderatsiooni Peterburi ja Leningradi oblastivalitsuses. 

1997. aastast oli Sergei Smirnov VF Föderaalse Julgeolekuteenistuse Kingissepa linnaosakonna ülem.

2000. aastal määrati Sergei Smirnov VF Föderaalse Julgeolekuteenistuse Sisejulgeolekuvalitsuse ülemaks. 2000. aasta juulis määrati ta Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Kaitseteenistuse ülema asetäitjaks. Aastatel 2001–2003 teenis Smirnov Venemaa Föderatsiooni Peterburi ja Leningradi oblastivalitsuse ülemana. 2003. aasta juunis määrati Sergei Smirnov VF Föderaalse Julgeolekuteenistuse direktori esimeseks asetäitjaks ning oli alates 2007. aasta septembrist ühtlasi Shanghai koostööorganisatsiooni Regionaalse Terrorivastase struktuuri ülem (Региональная антитеррористическая структура (РАТС) ШОС).

Välislingid
-----------

* Сергей Михайлович Smirnov