**Navaho keel** või ka **navajo keel** on apatši keelkonda kuuluv indiaanikeel. Keelt räägitakse Kirde-Arizonas, New Mexico loodeosas, Kagu-Utah´s ning mõneti ka Colorados.

Keele elujõulisus
-----------------

Keelekõnelejate arv on 171 000, millest 7600 räägivad navaho keelt ainsa keelena ja 120 000 emakeelena. Keel on ohustatud staatuses. Seda kasutatakse jõuliselt mõnedes peredes ning koolides keelekümblusprogrammides. Ametlikult õpetatakse navaho keelt mitmetes ülikoolides. Navaho keeles on leida kirjandust ja ka uut meediat. Navaho keeles on koostatud sõnaraamatuid ja sellesse on tõlgitud aastatel 1985–2000 piibel. Kirjakeeles kasutatakse ladina tähestikku.

Arvsõnad
--------

Navaho keeles on kasutusel kümnendsüsteem ja esimesed kümme arvsõna on:

1 – *tʼááłáʼí*  

2 – *naaki*  

3 – *tááʼ*  

4 – *dį́į́ʼ*  

5 – *ashdlaʼ*   

6 – *hastą́ą́*   

7 – *tsostsʼid*  

8 – *tseebíí*  

9 – *náhástʼéí*  

10 – *neeznáá*

Keele struktuur
---------------

Navaho keel on toonikeel ja seda on hiljem raske õppida, kui ei olda sellega tuttav lapsepõlvest. Navaho keeles on kaks tooni: kõrge ja madal. Silbid on vaikimisi madalatoonilised. Pikkade häälikutega kombineerub neli võimalust: kõrge *ąą* ja *ęę*, madal *aa* ja *ee*, tõusev *aá* ja *eé*, langev *áa* ja *ée*. Pikkade vokaalide kontuurtoone peetakse kõrvuti olevate kahe täishääliku erinevateks toonideks: tõusev *‹aá›* ja langev *‹áa›*. Kõrge toon on tähistatud akuudiga. Madal toon on märkimata. Häälik *n* võib kanda nii madalat kui kõrget tooni *‹ń›*.  

Algul ei olnud sel keelel kirjapilti, sest näiteks esindab navaho ortograafias täht *h* kaht erinevat häälikut: see hääldatakse kui *x* ja kui *h*. Kui *x*-ile eelneb *s*, on see alati kirjutatud kui *x* ja mitte kunagi kui *h*, et see ei oleks ekslikult segi aetav *sh*-ga. Kõrisulghäälikut ei kirjutata sõnade algustesse. *Gh* jaoks mõlemad nii palatalisatsioon kui huultega moodustatavad häälikud on esitatud ortograafias kus see on kirjutatud kui *y* palataliseeritud variandis ja *w* huultega moodustatavas variandis. Nasaalseid häälikuid tuuakse esile *ogonęk* aktsendiga, sageli kutsutud ka kui "nina konks". 

Kõrgete toonide ja nasaalsete häälikute kombinatsioonid on sagedased ühes ainsas häälikus: *ą́*.

Süntaks
-------

Navaho keel on aglutinatiivne, polüsünteetiline. Sõnajärg navaho keeles on SOV, sõnad järjestuses: subjekt, objekt, verb. 
  

  

Paljud eessõnad sulanduvad omavahel nagu fusiivsetes keeltes. Ülekaalus on tegusõnad, nimisõnu on vähem, lisanduvad abisõnad. Inglise grammatikale vastavaid omadussõnu pole. Verbid on koostatud põhisõnadest, millele lisanduvad tuletusliidetest eesliited. Igal verbil peab olema vähemalt üks eesliide. Eesliited on verbile lisatud kindlas järjekorras. Eesliited on käänatud isiku ja numbri järgi.

Konsonandid
-----------

Navaho keeles on järgmised konsonant-foneemid IPA transkriptsioonis:

Konsonandid|  |  | Labiaalne | Koronaal | Dorsaal | Glotaal |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  | apikaal | laminaal | lateraal |  |  |
| Paus | aspireerimata | p | t |  |  | k, kw | ʔ |
|  | aspireeritud |  | th |  |  | kh |  |
|  | glotalisatsioon |  | t’ |  |  | k’ |  |
| Afrikaat | aspireerimata |  | ts | tʃ | tl |  |  |
|  | aspireeritud |  | tsh | tʃh | tɫ |  |  |
|  | glotalisatsioon |  | ts’ | tʃ’ | tɫ’ |  |  |
| Frikatiiv | heliline |  | z | ʒ | l | ɣ | h, hw |
|  | helitud |  | s | ʃ | ɫ | x |  |
| Nasaal | tavaline | m | n |  |  |  |  |
| Poolvokaal |  | w |  | j |  |  |  |

Vokaalid
--------

Navaho keeles on neli põhilist vokaali: *a*, *e*, *i* ja *o*.
  

Lühikesed: *a* ja *e*;
  

pikad: *aa* ja *ee*;
  

nasaalsed häälikud: *ą* ja *ę*;
  

pikad nasaalsed häälikud: *ąą* ja *ęę*.  

  

Navaho keeles esinevad selliste omadustega vokaalid:

Vokaali omadused|  | Eesmine | Tagumine |
| --- | --- | --- |
| Kõrge | i |  |
| Keskmine | e | o |
| Madal |  | a |

Keelenäide
----------

* 1. *Ayęęzhii mándígíiya bee sit’é*

* 2. *Mandagíiya bee ayęęzhii sit’é*

Tõlge eesti keelde: "küpseta mune võiga".

* 1. variant otsetõlkes: munad või-millega-need-küpsetatud.

* 2. variant otsetõlkes: või-millega munad need-on-küpsetatud.

Huvitavat
---------

* Navahod on rendile andnud suurema osa ettevõtetest mitmesugustele firmadele. Kõige märkimisväärsem neist on navahode ehitatud elektriseadmete tehas, mis toodab transistoreid ja superminiatuurset elektroonikat kosmoselaevadele. Toimetulek sellise moodsa tootmisega valmistas navahodele alguses palju raskusi, alates keelelistest raskustest. Navahode keeles puudusid sõnad elektroonika vallast pärit terminite tähistamiseks. Need tuli luua. Näiteks alumiinium sai navaho keeles nimeks "läikiv metall" ja ostsillaatorit tähistatske sõnaga, mis tähendab "tunnel".

* 1946. aastal hakkasid navahod välja andma oma ajalehte "Adahooniigii". Selle trükkimisel kasutati etnograafide L.Farge'i ja Harringtoni koostatud ladina tähestiku põhist tähestikku.

* Navahod on apatši keelkonda kuuluv suguharu. Nimetus "navahod" tuleneb *´tiua* ehk tewa-keelset sõnast *navahu*, mis tähendab "suur külvimaa". Navahode oma nimetus *de´na* tähendab "inimesed".

* Navaho keel on nii unikaalne, et navaholasi kasutati II maailmasõja ajal Vaikse Ookeani laevastikus radistidena. Salakoodi ei murtud kunagi. Navaho keel oli kõige edukam salakood terves sõjaajaloos.

Vaata ka
--------

* Navahokeelne Vikipeedia

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Navaho keel** |

Viited
------

1. 1 2
2. ↑   (26.04.2014)
3. 1 2  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. august 2014. Vaadatud 25. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2014. Vaadatud 25. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. 1 2  Milosalv Stingl. "Indiaanlased ilma tomahookideta". Tallinn: Kirjastus "Eesti Raamat". 1981, lk 354
6. ↑  Dee Brown. "Mata mu süda. Wounded knees". Tallinn: Kirjastus "Eesti Raamat". 1975
7. ↑  
.org/