|  |
| --- |
| See artikkel on  muusikateooria kategooriast. |
| Muusikaline heli |
| Helirida |
| Intervallid |
| Helistik |
| Akordid |
| Noodikiri |

**Helirida** (inglise keeles *scale*, saksa keeles *Tonleiter*) on muusikas helide helikõrguslik järjestus helisüsteemi piires.

Heliread võivad olla näiteks pentatoonilised, diatoonilised, kromaatilised, dodekafoonilised, mikrotoonaalsed.

Tuleb teha vahet helirea ja helilaadi mõistel.

Helirida ja helilaad
--------------------

Eri keeltes ja eri autorite poolt on helirea tähenduses kasutatud sõnu **moodus** (i.k *mode* pr.k *mode*, it.k *modo*, ld.k *modus* – kooskõla, korrastus, ehitus, kuju), **helilaad** ehk **laad** (v.k *лад*. Vene muusikateoorias tähendab mõiste "laad" eelkõige helirea helide suhetevõrgustikku (*Лад в музыке – система взаимоотношений звуков*, vt ru:Лад (музыкальный строй)), **heliastmik**, **heliskaala**, **heliredel**, **gamma**, **skaala**, **kõrgusastmik** ("kõrgusastmiku ehitust väljendab astmikuvormel, mis esitleb naaberhelide kõrguskaugusi ehk intervalle toonides, pooltoonides või poolteisttoonides. Kõrgusastmiku alumist (esimest) heli nim. põhi- ehk esiheliks." )

Tuleb teha vahet helirea ja helilaadi mõistel, kuna helilaad kujutab enesest erinevat funktsiooni omavate helikõrgusastmete abstraktset süsteemi ning helirida on selle süsteemi konkreetne avaldumisvorm. Nii näiteks loomuliku mažoorse laadi (mille struktuur on [1,1,1/2,1,1,1,1/2] ning astmete funktsioonid on I – toonika, II – ülemine juhttoon, III – ülemine mediant, IV – subdominant, V – dominant, VI – alumine mediant, VII – alumine juhttoon) põhjal c-noodist üles ehitatud helireaks on Do-mažoor.

Helirida muusika ajaloos
------------------------

Muusika ajalugu tunneb paljusid heliridu erinevates muusikatraditsioonides.

### Helirida arhailises rahvamuusikas

Vanimad rahvaviisid koosnevad kahest, kolmest või neljast helist. Helirea kitsas ulatus on omane paljudele rahvaviisidele. Selliseid viise ei saa alati kohandada hilisemate heliridadega, vaid nad moodustavad heliridade arengus omaette arhailise perioodi. 

### Helirida euroopalikus muusikas

Alates Vana-Kreekast kasutatakse euroopalikus muusikas diatoonilisi heliridu (vastavad klahvpillide klaviatuuri valgete klahvidega (oktavis on seitse astet)). 

Keskaegse heliridade teooria aluseks on Boëthiuse viies raamatus "De institutione musica" kirjeldatud Vana-Kreeka heliridade süsteem ja Ptolemaiose transpositsiooniskaalad.

Tervetoonhelirida, naaberhelide intervallidega 1 (üks) tervetoon, on olnud sporaadiliselt kasutusel heliteoste sees. Tervetoonilise helirea oktav koosneb kahest tritoonist, mida keskajal on peetud saatana intervalliks. Paljud heliloojad on tervetoonilist helirida kasutanud ooperites jm viitamaks deemonlikele jõududele vms.

### Helirida euroopavälistes kultuurides

India muusikas on heliridade üldnimetus sanskriti keeles *raga*; hiina jpt rahvaste muusikas kasutatakse pentatoonilist helirida (koosneb viiest helist, mis on vastavuses näiteks klahvpillide klaviatuuri mustade klahvidega) jne.

### Helirida nüüdismuusikas

20. sajandil võeti kasutusele kõigil võrdtempereeritud kromaatilise helirea helidel põhinev 12-heliline (dodekafooniline) helirida.

Heliridade liigitus
-------------------

### Helide arv helireas

Helirida võib olla: 

* 1-heliline – monohord (kr. *monos* – üks, üksik, ainuke **horde – keel**)
* 2-heliline – duhord ehk bihord (kr. *duo* – kaks, mõlemad lad. *bis* – kaks korda)
* 3-heliline – trihord (kr. tria – kolm)
* 4-heliline – tetrahord (kr. *tetras* – neli)
* 5-heliline – pentahord (kr. *pentas* – viis)
* 6-heliline – heksahord (kr. *heksas* – kuus)
* 7-heliline – heptahord (kr. *hepta* – seitse)
* 8-heliline – oktohord (kr. *okto* – kaheksa)
* 9-heliline – enneahord e. novehord e. nonohord (kr. *ennea*, lad. *novem* – üheksa)
* 10-heliline – dekahord (kr. *deka* – kümme)
* 11-heliline – endekahord (kr. *endeka* – üksteist)
* 12-heliline – dodekahord (kr. *dodeka* – kaksteist)

Heliridasid võib liigitada ka:

* mittetäielik – näiteks 5-heliline pentahord ehk pentatoonika
* täielik – 7-heliline heptahord ehk heptatoonika
* täiendatud kordusheliga – 8-heliline oktohord ehk oktohord-heptatoonika. Koosneb 7-st diatoonilisest helist ja 1-st kordushelist.

### Helidevahelised suhted helireas

Heliread järjestatakse kindla süsteemi järgi.
Vastavalt helide omavahelistele suhtele helireas võivad heliread olla:

* diatoonilised, vt diatooniline helirida
* altereeritud, vt altereeritud helirida
* kromaatilised, vt kromaatiline helirida
* atonaalsed
* tonaalsed
* modaalsed

Duur ja moll
------------

Loomulik mažoor ehk mažoorne helirida ehk duurhelirida vastab joonia helilaadile, loomulik minoor minoorne helirida ehk mollhelirida eoolia helilaadile.

Diatooniliste ja duur-moll-süsteemi heliridade astmed
-----------------------------------------------------

Diatooniliste ja duur-moll-süsteemi heliridade helid paiknevad astmetel, mida tähistatakse järjekorranumbritega arvates põhihelist ehk I astmest (teatud kontekstis toonika).

Helirea astmete suhteid nimetatakse funktsioonideks. 

Funktsionaalharmoonias liigitatakse heptatooniliste heliridade astmed helirea põhi- ja kõrvalastmeteks. Selle kohaselt on toonika kolmkõla kui ainsana püsiva kolmkõla priim, terts ja kvint s.o. I, III ja V aste helirea püsivad astmed. Ülejäänud II, IV, VI ja VII aste helirea kulgevad astmed.

Vaata ka
--------

* helilaad

Viited
------

1. ↑  Leo Semlek 2003:"Muusika elementaarteooria õpik" 8. väljaanne. Kirjastus Kodutrükk, Tallinn. kõrgusastmik:lk. 41 ISBN 9985-805-36-4

Kirjandus
---------

* Ross-Maimets 2004: Jaan Ross ja Kaire Maimets (toim.), "Mõeldes muusikast. Sissevaateid muusikateadusesse". Varrak, Tallinn. helirida: 15,19,24–31,88–95,183,184,347,348,355,453,457,463–465. ISBN 9985-3-0958-8

Välislingid
-----------

*

Heliread
--------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Helirida • heptatoonika  • pentatoonika**

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  Loomulik mažoor (*Joonia*) Helifaili info Kuula i |   Loomulik minoor  (*Eoolia*) Helifaili info Kuula i |   Harmooniline minoor Helifaili info Kuula i |  Mustlasminoor Helifaili info Kuula i |  Meloodiline minoor Helifaili info Kuula i |
|  Dooria Helifaili info Kuula i |  Früügia Helifaili info Kuula i |  Lüüdia Helifaili info Kuula i |  Miksolüüdia Helifaili info Kuula i |  Lokria  Helifaili info Kuula i |
|  Kromaatiline  Helifaili info Kuula i |  Tervetooniline  Helifaili info Kuula i |  Mažoorne pentatoonika Helifaili info Kuula i |  Minoorne pentatoonika Helifaili info Kuula i |  Altereeritud Helifaili info Kuula i |
|  Vähendatud helirida,1. vorm Helifaili info Kuula i |  Vähendatud helirida,2. vorm Helifaili info Kuula i |  Hispaania jajuutide helirida Helifaili info Kuula i |  Araabia helirida(*Araabia mažoor*) Helifaili info Kuula i |  Mi Sheberach helirida Helifaili info Kuula i |

 |

Skeemil on pooltoon üleminekul ühest reast teise.


**Helirida**

Trihord • Tetrakord • Pentakord • Heksakord • Heptakord


| * v
* r
Noodikiri |
| --- |
| Noodijoonestik | 
Takt **·**  Taktijoon **·**  Noodivõti **·**  Latern **·**  Da Capo **·**  Senjo **·**  Võtmemärk **·**  Abijoon **·**  Helirida **·** Helistik **·**  Taktimõõt **·**  Transponeeriv muusikainstrument | Syncopation exampleSyncopation example |
| Noot | 
Alteratsioonimärk (Bemoll **·**  Bekarr **·**  Diees) **·**  Punkt **·**  Eellöök **·**  Helivältus (Sidekaar **·**  Noodipea **·**  Noodivars) **·**  Oktav **·**  Helikõrgus **·**  Paus **·**  Pooltoon |
| Artikulatsioon | 
Rõhk **·**  Dünaamika **·**  Legaato **·**  Ornament (Eellöök **·** Triller **·** Mordent **·** Grupeto) **·**  Ossia **·**  Portato **·**  Fraas **·**  Stakaato **·**  Pidekaar |
| Muusikaline arendus | 
Ekspositsioon **·**  Harmoonia **·**  Meloodia **·**  Motiiv **·**  Repriis **·**  Rütm (Löök **·**  Meetrum **·**  Tempo) **·**  Teema |
| Seotud artiklid | 
Generaalbass **·**  Neuma **·**  Kustos **·**  Melism **·**  Tabulatuur **·**  Noodikirja märkide loend **·**  Transkriptsioon **·**  Kvadraatnoodikiri **·**  Mensuraalnoodikiri |
| Partituur | 
Akolaad **·**  Noodijoonestik **·**  Noodivõti **·**  Võtmemärk **·**  Taktimõõt **·**  Noot **·**  Taktijoon |
| Noodivõti | 
Viiulivõti **·**  Bassivõti **·**  Aldivõti **·**  Tenorivõti |