**Lennuohutus** on konditsioon, kus mõjutatud elemendid on kaitstud ohuteguritest ja riskidest, mis tekivad opereerimiskeskkonnas.

Lennundus on üks kõige turvalisemaid transpordiliike, millel on tugev töökindluse ja turvalisuse ajalugu. Kuigi õnnetusi ja intsidente võib juhtuda, on lennundus teinud aastate jooksul olulisi edusamme ohutuse ja turvalisuse parandamisel. See on saavutatud tänu arenenud tehnoloogiate arendamisele, rangematele eeskirjadele ja järelevalvele ning pühendumusele pidevale koolitusele ja haridusele.

**Tehnoloogilised edusammud**
-----------------------------

Üks peamisi põhjuseid, miks lennundus on turvaline ja kindel, on tehnoloogiate arendamine, mis on oluliselt parandanud lennukite töökindlust ja ohutust. Kaasaegsed lennukid on varustatud keerukate avioonikasüsteemidega, mis aitavad pilootidel lennata turvalisemalt ja tõhusamalt. Need süsteemid hõlmavad automaatikat, kokkupõrke vältimist ja ilmastiku jälgimist. Lisaks on lennukimootorid tänu materjalide ja tootmistehnikate täiustustele usaldusväärsemad kui kunagi varem.

**Range järelevalve ja eeskirjad**
----------------------------------

Teine oluline tegur lennunduse ohutuses on selle tööstuse range järelevalve ja eeskirjad. Üle maailma on valitsused loonud reguleerivaid asutusi, nagu näiteks USA-s Federal Aviation Administration (FAA), et tagada, et lennufirmad ja lennukitootjad tegutsevad kõrgete ohutusstandardite kohaselt. Lennunduse eeskirjad hõlmavad kõike alates lennuki disainist ja ehitusest kuni pilootide koolituse ja hooldusprotseduurideni. Lennundustööstuse tegevust auditeeritakse pidevalt, et tagada nende eeskirjade järgimine.

**Pidev pühendumus koolitusele ja haridusele**
----------------------------------------------

Veel üks oluline tegur lennunduse ohutuse ja turvalisuse tagamisel on pidev koolitusele ja haridusele pühendumine. Piloodid, lennujuhid ja hooldustehnikud peavad regulaarselt läbima koolitusi, et hoida neid kursis viimaste protseduuridega ja tehnoloogiatega ning tagada nende võimekus oma tööd ohutult ja tõhusalt teha. Koolitus sisaldab nii klassiruumis toimuvat õpet kui ka praktilisi hädaolukordade simulatsioone ning aitab kinnistada harjumusi, mis on turvalisusega seotud ja tuvastada valdkondi, kus on võimalik paremaks muutuda. Lennufirmad ja lennukitootjad investeerivad ka suuri summasid teadus- ja arendustegevusse ohutuse ja turvalisuse parandamiseks. Lisaks investeerib lennundusvaldkond avalikku teavitustöösse, et tõsta reisijate ohutus- ja turvalisusalast teadlikkust, sealhulgas teavet hädaolukordade protseduuride, kabiini ohutuse ja kahtlaste käitumiste või tegevuste raporteerimise olulisuse kohta. 

Kuigi lennundus on ohutu, on selles valdkonnas jätkuvalt ruumi parendustegevusteks. Tänapäeval on palju jõupingutusi suunatud lennundussektori veelgi suurema ohutuse ja turvalisuse tagamiseks. Üheks selliseks ettevõtmiseks on näiteks lendude andmeanalüüs, kus võetakse kokku andmed igalt lennureisilt ning kasutatakse neid ohutusalase statistika koostamiseks ja võimalike riskide ennetamiseks.. On 193 riiki, kes teevad ICAO kaudu koostööd ja töötavad praegu oma kokkulepitud ülemaailmse ohutusalase eesmärgi nimel, milleks null hukkunute arv 2030. aastaks. 

Lisaks võtab lennundussektor arvesse uusi ohutusprobleeme, mis võivad ilmneda kogu maailmas. Näiteks on viimastel aastatel tekkinud murekohad, mis on seotud droonide kasutamisega lennundussektoris. Paljud riigid on seadnud sisse spetsiaalsed reeglid droonide kasutamiseks ja nõuavad nende registreerimist. Samuti on arendatud spetsiaalseid droonide jälgimissüsteeme, et vähendada võimalikke ohte ja konflikte lennuliiklusega.

**Investeeringud teadus- ja arendustegevusse**
----------------------------------------------

Lennundussektor on tuntud oma oluliste investeeringute poolest teadus- ja arendustegevusse. Suur osa tööstuse tulust investeeritakse uute tehnoloogiate väljatöötamisse ja ohutusmeetmete parendamisse. Uute tehnoloogiate väljatöötamine, nagu näiteks täiustatud materjalid ja tõhusamad mootorid, parandab mitte ainult lennukite efektiivsust, vaid ka nende turvalisust. Lisaks on uurimistöö lennundusohutuse alal viinud inimfaktorite inseneri parendusteni, mis uurib, kuidas inimesed suhtlevad tehnoloogiaga ja kuidas süsteeme kujundada inimlike vigade riski minimeerimiseks.

**Rahvusvaheline koostöö**
--------------------------

Lennundus on globaalne tööstusharu ja rahvusvaheline kogukond on ühendanud jõud, et tagada lennunduse turvalisus ja kindlus. Rahvusvahelised organisatsioonid, nagu Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO), töötavad välja ülemaailmseid standardeid ja määrusi tööstuse jaoks. Need standardid hõlmavad kõike alates lennuki disainist ja hooldusest kuni õhuliikluse juhtimise protseduurideni. Ühtsete standardite kehtestamisega on rahvusvaheline kogukond suutnud parandada lennunduse turvalisust ja kindlust globaalsel tasandil.

**Koostöö tööstuse sidusrühmade vahel**
---------------------------------------

Lennundussektor koosneb mitmesugustest sidusrühmadest, sealhulgas lennufirmad, lennukitootjad, piloodid, õhuliikluse juhtimise spetsialistid ja hooldustehnikud. Nende sidusrühmade koostöö on oluline, et tagada tööstuse turvalisus ja kindlus. Näiteks töötavad lennukitootjad koostöös lennufirmadega, et arendada lennukeid, mis vastavad nende vajadustele ja on ohutud opereerida. Lisaks töötavad piloodid ja õhuliikluse juhtimise spetsialistid koos, et tagada, et lennukid liiguksid õhus ja maapinnal ohutult.

**Riskijuhtimine ja maandamine**
--------------------------------

Lennundustööstus tunnistab, et lendamisega kaasnevad loomupärased riskid, ja on nende riskide maandamiseks välja töötanud keerukad riskijuhtimissüsteemid. Näiteks kasutavad lennufirmad ennustavat analüütikat, et hinnata seadmete rikke või ilmastikuga seotud häirete tõenäosust ning koostada situatsiooniplaane ootamatute sündmuste puhuks. Lisaks viivad lennufirmad ja lennujaamad regulaarselt läbi turvahindamisi, et tuvastada võimalikud ohud ja astuda samme nende ärahoidmiseks. Selle tulemusel on tööstus suutnud vähendada intsidentide sagedust ja raskust ning arendanud välja pideva täiustamise kultuuri ohutuse ja turvalisuse osas.

**Kokkuvõte**
-------------

Lennunduse ohutus ja turvalisus on keerulise ökosüsteemi tulemus, milles osalevad paljud erinevad osapooled, tehnoloogiad ja süsteemid. Kuigi juhtub õnnetusi ja intsidente, on lennundussektor pidevalt parandamas oma meetmeid, et tagada veelgi suurem ohutus ja turvalisus tulevikus. Lennundussektor jätkab kasvu ning ohutus ja turvalisus on jätkuvalt olulised prioriteedid. Investeerides teadus- ja arendustegevusse, töötades üheskoos kogu valdkonna ulatuses, järgides pidevat täiustamise kultuuri ja tänu rangetele regulatsioonidele, järelevalvele, pidevale koolitusele ja haridusele, on lennundussektor saavutanud muljetavaldava ohutusrekordi, mis on ületamatu võrreldes mistahes muu transpordiliigiga.

Viited
------

1. ↑  In-Time Aviation Safety Management Challenges and Research for an Evolving Aviation System, Washington, DC: THE NATIONAL ACADEMIES PRESS, 2018.
2. ↑  S. Reed, „Managing the Evolution of Safety featured comp," *Aviation Research,* 13 aprill 2018.
3. 1 2  FAA, „Unmanned Aircraft Systems (UAS)," Federal Aviation Administration, 15 veebruar 2015. [Võrgumaterjal]. Available: https://www.faa.gov/newsroom/unmanned-aircraft-systems-uas. [Kasutatud 10 märts 2023].
4. 1 2 3  FAA, „Operator's Manual: Human Factors in Aviation Maintenance," september 2014. [Võrgumaterjal]. Available: https://www.faa.gov/about/initiatives/maintenance\_hf/library/documents/media/human\_factors\_maintenance/hf\_ops\_manual\_2014.pdf. [Kasutatud 10 märts 2023].
5. 1 2  FAA, „Human Factors in Aviation Safety (AVS)," Federal Aviation Administration, 13 juuli 2022. [Võrgumaterjal]. Available: https://www.faa.gov/aircraft/air\_cert/design\_approvals/human\_factors. [Kasutatud 10 märts 2023].
6. 1 2  ICAO, „Aviation Safety," International Civil Aviation Organization, [Võrgumaterjal]. Available: https://www.icao.int/safety/Pages/default.aspx. [Kasutatud 10 märts 2023].
7. 1 2  ICAO, „Safety, Security and Human Resources Development Top ICAO AFI Aviation Week Agenda," International Civil Aviation Organization, [Võrgumaterjal]. Available: https://www.icao.int/Newsroom/Pages/Safety-Security-and-Human-Resources-Development-Top-ICAO-AFI-Aviation-Week-Agenda.aspx. [Kasutatud 10 märts 2023].
8. 1 2  ICAO, „About ICAO," International Civil Aviation Organization, [Võrgumaterjal]. Available: https://www.icao.int/about-icao/Pages/default.aspx. [Kasutatud 10 märts 2023].
9. ↑  IATA, „IATA Safety Report," International Air Transport Association, 2023. [Võrgumaterjal]. Available: https://www.iata.org/en/publications/safety-report/. [Kasutatud 10 märts 2023].
10. ↑  IATA, „Security Management System Manual (SeMS)," IATA, 2023. [Võrgumaterjal]. Available: https://www.iata.org/en/publications/store/security-management-system-manual/. [Kasutatud 10 märts 2023].