recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jesse Hughes** (sündinud 6. mai 1989), tuntud kui **Vanic**, on Kanadast pärit DJ ja produtsent.

Varajane elu
------------

Hughes oli algkoolis metallika entusiast ning tal tekkis huvi hardstyle ja hiljem muusika produktsiooni vastu. Ta mängis 4-aastaselt klaverit. Hughes kogus tuntust remixides artistide nagu Yeah Yeah Yeahs, Lana Del Rey ja Birdy laule. Ta ütles Forbesile "Minu elus kerkisid üles pere- ja isiklikud probleemid, mis panid mind muutma oma eesmärke ja suunda. Ma otsustasin, et miks mitte oma nooruses teha midagi väga lahedat ja teistsugust, mis ka mind ennast paelub. Ilmselgelt kujunes selleks muusika, mis on mu elu üks suurimatest osadest." Hughes õppis Simon Frasier Universitys äri, kuid jättis õpingud pooleli, et jätkata oma muusikalist karjääri.

Karjäär
-------

Aastal 2014 tegi ta remixi Machinehearti loost "Circles", mis sai kahe nädalaga üle miljoni striimi. Aastal 2016, tema mänedžeri Sebastian Barwinski julgustusel allkirjastas ta lepingu plaadifirma Disruptor Recordsiga, mis on Sony Musicu ja Adam Alperti ühisettevõtte. "Adam ja Disruptor oli õige valik. Kõik mis nad teevad on tipptasemel ja nendega on väga hea koostööd teha." sõnas Hughes. Ta avaldas oma debüüt singli "Samurai" nendega. 20. jaanuaril 2017 avaldas ta laulu "Too Soon" *featuring* Maty Noyes. Nielsen Musicu arvustusel kogus laul Ameerikas 740 000 striimi ning esimese nädala jooksul müüdi 1000 allalaadimist. Laul debüteeris Billboardi Dance/Electronic Songs listis 40ndal kohal. Tema laul "Staring at the Sun" koostöös Clara Maega on samuti avaldatud Disruptori kaudu. See laul oli kolmandaks, mis ta Disruptori alt avaldas.

Diskograafia
------------

### Singlid

#### Juhtiva artistina

| Tiitel | Aasta |
| --- | --- |
| "Samurai"
(featuring Katy Tiz) | 2016 |
| "Too Soon"
(featuring Maty Noyes) | 2017 |
| Staring At the Sun"
(featuring Clara Mae) | 2017 |
| "Good On Me!"
(featuring Olivia Noelle) | 2019 |

##### Osalise artistina

| Tiitel | Aasta |
| --- | --- |
| "Circles"
(Machineheart featuring Vanic) | 2015 |

### Remixid

* Big Sean - "Bounce Back"
* Birdy - "Skinny Love"
* CHVRCHES - "The Mother We Share"
* Tove Styrke - "Borderline"
* Coleman Hell - "2 Heads"
* K.Flay - "Make me fade", "Cops", "Can't Sleep"
* Lana Del Rey - "West Coast", "Summertime Sadness"
* Major Lazer *featuring* Wild Belle - "Be Together"
* The Chainsmokers - "Setting Fires"
* Zella Day - "Compass", "Hypnotic", "High", "Wonderwall"
* Above & Beyond - "We're All We Need"
* G-Eazy - "But A Dream"
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Suurbritannia ajaloolasest ja kirjanikust; Ameerika poeedi kohta vaata Robert Lee Frost* |

---

**Robert I. Frost** (sündinud 20. juunil 1958 Edinburghis) on Suurbritannia ajaloolane, Briti Akadeemia liige.

Ta on Aberdeeni Ülikooli ajalooprofessor. Ajaloolasena uurib ta Põhja- ja Ida-Euroopa 14.–19. sajandi ajalugu, eelkõige selle perioodi sõdade ajalugu Poolas ja Leedus.

Ta õppis aastatel 1976–1980 Saint Andrewsi Ülikoolis Šotimaal ja 1980–1981 Jagiełło ülikoolis Krakówis. 1990. aastal sai ta doktorikraadi Londoni Ülikooli slaavi ja Ida-Euroopa uuringute koolist, kaitstes Norman Daviesi juhendamisel valminud doktoritöö.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta kolm aastat kooliõpetajana, seejärel õppejõuna King's College Londonis (2001. aastast lektorina). Aastatel 2004–2009 töötas ta varauusaja professorina Šotimaal Aberdeeni Ülikooli teoloogia, ajaloo ja filosoofia koolis. Seejärel oli ta kolm aastat Briti Akadeemia uurija-teadur (*Research Chair*), mis võimaldas tal süvenenult tegeleda oma uurimistööga – Poola-Leedu unioonide ajalooga. Uurimistöö esimene osa publitseeriti 2015. aastal. Uurimistöö teise osa kirjutamiseks hankis ta Leverhulme Trustilt kolmeaastase grandi.

2013. aastast töötab ta Aberdeeni Ülikooli Burnett Fletcheri õppetooli professorina.

Tunnustus
---------

* 2016 – valiti Briti Akadeemia liikmeks

Raamatud
--------

* 1994: *After the Deluge: Poland-Lithuania and the Second Northern War*
* 2004: *Institutional Culture in Early Modern Society* (kaastoimetaja)
* 2000: *The Northern Wars, War, State and Society in Northeastern Europe, 1558–1721*
* 2015: *The Oxford History of Poland-Lithuania* – Vol. I: "The Making of the Polish-Lithuanian Union, 1385–1569", ISBN 0198208693

#### Eesti keeles ilmunud

* Frost, Robert I. 2005. *Põhjasõjad. Sõda, riik ja ühiskond Kirde-Euroopas 1558–1721*. Inglise keelest tõlkinud Kalle Hein, Tallinn: Kunst. ISBN 9949-407-46-X

Viited
------

1. 1 2 3 4  Professor Robert Frost. abdn.ac.uk

Välislingid
-----------

* Professor Robert Frost, Aberdeeni Ülikooli kodulehel
* Robert I. Frost. "Põhjasõjad. Sõda, riik ja ühiskond Kirde-Euroopas 1558–1721". raamatukoi.ee
* The Oxford History of Poland-Lithuania. books.google.ee
Dorchesteri Vangla Kanadas
Utah' Osariigi Vangla Ameerika Ühendriikides
**Vangla** (vananenud termin: *vanglaasutus*) on vabadusekaotusega karistatud isikute või ka eeluurimise all olevate isikute kinnipidamiskoht. Vangla võib olla kinnist või avatud tüüpi (avavangla).

Kinnises vanglas on kinnipeetavad paigutatud kambritesse. Kinnise vangla juures võib olla avavanglaosakond, kus kehtivad avavangla üldtingimused. Äratusest kuni öörahu alguseni on kinnipeetaval lubatud vabalt liikuda kinnise vangla territooriumil vangla sisekorraeeskirjaga sätestatud kohtades. Öörahu algusest kuni äratuseni eraldatakse kinnipeetavad neile ettenähtud kambritesse, mis lukustatakse.

Avavangla on piiratud territooriumiga vangla, kus kinnipeetavate majutamiseks on elamud tubadega.

Maailma üks tuntumaid vanglaid on USA-le kuuluv Guantánamo lahe vangilaager Kuuba saarel.

Guantánamo lahe vangilaager Kuuba saarel

Eesti vanglad
-------------

 *Pikemalt artiklis  Eesti vanglad*
Tartu Vangla
2018. aastal on Eestis kolm vanglat: Tallinna vangla, Tartu vangla, Viru vangla.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Vangla** |

* arestimaja
* koloonia tüüpi vangla
* sunnitöövangla
* võlavangla

Viited
------

1. ↑  Vanglateenistus
Kaart
Pärnu–Tori maantee Tori alevikus
**Pärnu–Tori maantee** (registrinumbriga 59) on üks Eesti tugimaanteedest. 

See saab alguse Pärnu linna ja Reiu küla piiril Tallinna–Pärnu–Ikla maantee 134. kilomeetril. Tee pikkus on 23,5 km. Tee lõpeb Selja külas Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee 22. kilomeetril. Pärnu linnast kuni Kõrsa külani kannab nime Paide maantee, Paikuse alevikus osaliselt ka Pärnade puiestee nime. Tori aleviku tänavatena kannab nimesid Pärnu maantee ja Selja maantee.

Sillad Pärnu–Tori maanteel
--------------------------

Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist

| Silla nimi | Kaugus maantee algusest, km | Ületatav takistus |
| --- | --- | --- |
| Sindi-Lodja sild | 1,6 | Reiu jõgi |
| Türgioja sild | 3,4 | Türgi oja |
| Kurina sild | 11,3 | Kurina jõgi |
| Tori sild | 20,9 | Pärnu jõgi |

Asulad Pärnu–Tori maanteel
--------------------------

Pärnu linn, Reiu küla, Paikuse alevik, Sindi linn, Seljametsa küla, Kõrsa küla, Urumarja küla, Taali küla, Randivälja küla, Tori alevik, Selja küla.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Juunioride maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2015 | jalgpall |

**Vanja Milinković-Savić** (serbia kirillitsas Вања Милинковић-Савић; sündinud 20. veebruaril 1997 Ourenses) on Hispaanias sündinud Serbia jalgpallur, kes mängib väravavahina Itaalia kõrgliigaklubis ja Serbia jalgpallikoondises.

Aastatel 2006–2014 kuulus ta Serbia klubi Vojvodina noorteakadeemiasse. 2014. aasta mais sõlmis ta lepingu Inglismaa klubiga Manchester United, kuid ei saanud Inglismaal mängimiseks tööluba. Seetõttu naasis ta laenulepingu alusel Vojvodinasse ning 2014. aastal debüüdi Serbia kõrgliigas.

2016. aasta jaanuaris liitus ta Poola kõrgliigaklubiga Gdański Lechia.

2017. aasta juulis liitus ta Torinoga. Torinost on ta olnud laenul hooajal 2018/19 Itaalia kõrgliigaklubis SPAL ja Itaalia esiliigaklubis Ascoli ning hooajal 2019/20 Belgia kõrgliigaklubis Standard Liège. Hooajal 2021/22 kerkis Milinković-Savić Torinos esiväravavahi kohale.

2015. aastal tuli Milinković-Savić Serbia kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Serbia jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 11. novembril 2021 sõprusmängus Katari vastu. Ta kuulub Serbia koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Tema vanem vend Sergej Milinković-Savić on samuti jalgpallur.

| * v
* r
Serbia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Dmitrović
* 2 Pavlović
* 3 Eraković
* 4 Milenković
* 5 Veljković
* 6 Maksimović
* 7 Radonjić
* 8 Gudelj
* 9 A. Mitrović
* 10 Tadić (c)
* 11 Jović
* 12 Rajković
* 13 S. Mitrović
* 14 Živković
* 15 Babić
* 16 Lukić
* 17 Kostić
* 18 Vlahović
* 19 Račić
* 20 S. Milinković-Savić
* 21 Đuričić
* 22 Lazović
* 23 V. Milinković-Savić
* 24 Ilić
* 25 Mladenović
* 26 Grujić
* Treener: Stojković

 | Serbia |
**Cauchy integraalvalem** on oluline valem kompleksmuutuja funktsioonide teoorias, mis väljendab asjaolu, et regulaarsete funktsioonide väärtused piirkonnas on määratud selle funktsiooni väärtustega piirkonna rajal. Täpsemalt, kui *f* on regulaarne funktsioon ühelisidusas tõkestatud piirkonnas *D* ja pidev kuni selle piirkonna rajani {\displaystyle \gamma }, siis iga piirkonda *D* kuuluva kompleksarvu *z* korral kehtib

{\displaystyle f(z)={1 \over 2\pi i}\oint \_{\gamma }{f(\xi ) \over \xi -z}\,d\xi },
kus integreerimine toimub vastupäeva. 

Et ülalantu on Cauchy tüüpi integraal, siis on *f* piirkonnas *D* lõpmatult diferentseeruv, kusjuures selle *n*-ndat järku tuletis on antud integraalina

{\displaystyle f^{(n)}(z)={n! \over 2\pi i}\oint \_{\gamma }{f(\xi ) \over (\xi -z)^{n+1}}\,d\xi .}
Viimase asjaolu tõttu iga piirkonnas *D* regulaarne funktsioon ühtlasi analüütiline funktsioon.

Cauchy integraalvalem on nimetuse saanud prantsuse matemaatiku Augustin Louis Cauchy järgi.

Vaata ka
--------

* Cauchy teoreem
* Resiidide teooria

Viited
------

1. ↑   Jürimäe, E. (1983). *Kompleksmuutuja funktsioonide teooria lühikursus*, Tallinn: Valgus, lk 68.
2. ↑   Jürimäe, E. (1983). *Kompleksmuutuja funktsioonide teooria lühikursus*, Tallinn: Valgus, lk 70.
**Pärsti põhikool** oli põhikool Viljandi maakonnas Pärsti vallas Pärsti külas. 

Kooli eelkäija oli 1836 asutatud Pärsti külakool Undi karjamõisas. Esimeseks õpetajaks oli Juhan Neisar (sünd. 1804). Hiljem olid õpetajateks A. Doll, M. Reier, Juhan Peterson. 

1920. aastal viidi kool Undilt üle Pärsti mõisa häärberisse ning jätkas tegevust 4-klassilise Pärsti vallakoolina. Kooli juhatajaks oli Tõnis Asberg, õpetajaks Alma Siiman (hiljem Alma Hion). 

1922 tuli koolijuhiks Gustav Tanneberg (hiljem Gustav Tarre) ja kool muudeti 6-klassiliseks. Gustav Tarre initsiatiivil rajati 90-liigiline dendraarium. Hiljem olid kooli direktoriteks Welli Sarri (1950-1951), Helene Jakobson (1951-1953), Milvi Sikemäe, hiljem Milvi Simson (1953-1954), Peeter Toom (1954-1965). 

1963/1964 muudeti kool 8-klassiliseks. 1965 - 1968 oli direktoriks Arnold Kurve. 1966 oktoobris hakkas koolis pikapäevarühm. Lühikest aega juhtisid kooli Irina Jaadla, Jaan Luigelaht, seejärel Adik Sepp (1969-1976). 

1976 suleti Pärsti kool, sest linnas valmis Viljandi 1. Keskkool ja lapsed suunati sinna. Pärsti mõisamajas jätkas tegevust Pärsti Raamatukogu ja maja kasutati ka spordibaasina.

Pärsti Algkool avati taas 1. septembril 1983 Pärsti mõisahoone 2. korrusel. Juhatajaks oli Maimu Treial, seejärel Arle Aren (1984-1987). 

1985 aasta veebruaris avati 1. korrusel kolme rühmaga lasteaed ja kool sai nimeks Pärsti Lasteaed - Algkool. Juhatajaks oli Piret Kukk (1987- 2008). 

1991. aasta sügisel jätkas kool tegevust põhikoolina. 1994. aastal lõpetas Pärsti Põhikooli 1. lend. 

Põhikoolist sai õpilaste väikese arvu tõttu taas algkool 1. septembril 2008. Direktoriks oli Ly Kangur. 

2011/2012 õppeaastal oli koolis ainult 5 õpilast ja kool suleti. Lasteaed jätkas tegevust. Kooli ruumidesse kolis tagasi Pärsti raamatukogu. 

Kooli nimed:

* 1920 Pärsti vallakool
* 1922 Pärsti 6-klassiline algkool
* 1948 Pärsti mittetäielik keskkool
* ...
* 1983 Pärsti Algkool
* 1985 Pärsti Lasteaed-Algkool
* 1991 Pärsti põhikool
* 2008-2012 Pärsti Lasteaed-Algkool

Viited
------

1. 1 2  Martin Kaasik, 2001. Eesti koolid 2000. AS Inreko Press. Lk 628
2. Pärsti Lasteaed-Algkooli põhimäärus
**Pärsti mõisa kalmistu** on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pärsti külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Uue-Pärsti mõisa südamest linnulennult umbes 500 m kaugusele kagusse ja Vana-Pärsti mõisa südamest linnulennult umbes 600 m kaugusele läände. Kuna mõlemal Pärsti mõisal oli tollal sama omanik, on kalmistu käsitletav lihtsalt Pärsti mõisa kalmistuna.

Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Below'd millalgi 18. sajandi lõpul, kui suri Andreas von Below. Kalmistule on arvatavasti maetud 12 inimest.

Kalmistu on praegu jäetud maha ja rüüstatud, piirdemüürist ja kabelist on säilinud varemed. Kalmistu on 1997. aastast koos Uue-Pärsti mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis.

Kalmistule maetuid
------------------

* 1800 – Andreas von Below (1722–1800)
* 1820 – tema poeg Andreas von Below (1762–1820)

Viited
------

1. ↑  "Pärsti mõisa kalmistu Pärsti küla kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 20. novembril 2014.
2. ↑  Kultuurimälestis nr 14750 "Pärsti mõisa park, 19.saj."

Välislingid
-----------

* Kultuurimälestis nr 14750 "Pärsti mõisa park, 19.saj."
* Pärandkultuuri objekt: "Kabelivaremed" (629:KAV:001) Eesti looduse infosüsteemis
* Pärsti mõisa kalmistu. Viljandimaa kalmistute bibliograafia
* Olga Sööt. "Pärsti mõisa ajaloost". Sakala, 1. juuli 1995
**Krompachy** (saksa keeles *Krombach*, ungari keeles *Korompa*) on linn Slovakkias Košice maakonnas Spišská Nová Vesi ringkonnas.

Krompachy on oluline suusaturismi keskus.

Geograafiline asend
-------------------

Krompachy asub ajaloolises Spiši piirkonnas Lääne-Karpaatidesse kuuluva Voloveci mäestiku jalamil Hornádi jõe ääres. Linn paikneb Spišská Nová Vesist umbes 23 km idas ja Košicest ligikaudu 35 km loodes.

Ajalugu
-------

Küla on Spiši linnuse omandina esmamainitud 1282. aastal. Juba 13. sajandil oli Krompachy oluline maagikaevandamise ja metallurgia keskus. 1841. aastal rajatud Krompachy metallurgitehas kujunes 19. sajandi lõpuks olulseks rauatootjaks. Tehas suleti Esimese maailmasõja järel. 1937. aastal alustas tööd vasesulatustehas. 1948. aastal alustas tegevust elektrotehnikatehas.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krompachy elanikest slovakke 92,07%, ungarlasi 0,36%, tšehhe 0,24%, mustlasi 0,23% ja vietnamlasi 0,15%. Rahvus oli teadmata 6,6%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Ungari Békéscsaba, Ungari
* Poola Gaszowice, Poola
* Rumeenia Nădlac, Rumeenia
* Poola Ozimek, Poola
* Tšehhi Rýmařov, Tšehhi

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  Krompachy Slovakia Travel. vaadatud 13. mai 2023
3. ↑  Trasy Krompachy - možnosti turistiky KST Krompachy. Vaadatud 13. mail 2023
4. ↑  Plejsy - Krompachy Slovenský raj. Vaadatud 13. mail 2023
5. ↑  Krompachy faced both cholera and revolt The Sloval Spectator, 2. november 2009. Vaadatud 13. mail 2023
6. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Poltár at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 13. mail 2023
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tänapäeva rahvast, väljasurnud Euraasia rahva kohta vaata artiklit avaarid (Euraasia)* |

---

Avaaride asualad 18. sajandil
**Avaarid** (ka **avaarlased**) on rahvas Dagestanis ja naaberaladel. Kõnelevad dagestani keelte looderühma kuuluvat avaari keelt. Avaarid on suurim Dagestani rahvas. 

Maailmas elab ühtekokku ligikaudu 1 miljon avaari. Venemaa Föderatsioonis elas 2002. aasta ülevenemaalise rahvaloenduse andmetel 814 473 avaari, neist 757 438 Dagestanis (29,4% elanikkonnast). Aserbaidžaanis elas 1999. aastal 50 900 avaari. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 912 090 avaari, neist Dagestanis 850 011 (29,4% elanikkonnast). Türgis elab hinnanguliselt ligikaudu 50 000 avaari, kellest alla poole kõnelevad avaari keelt.

Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 35 avaari, neist Tallinnas 22. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 39 avaari (26 meest ja 13 naist). Neist 16 emakeel oli avaari keel ja 23 olid Eesti kodanikud.

Avaarid on islamiusulised (sunniidid). Antroloogiliselt kuuluvad avaarid balkani-kaukaasia rassi kaukasoidsesse tüüpi. Avaaride asualad on põhiliselt mägedes.

Viited
------

1. ↑  "Информационные материалы об окончательных итогах Всероссийской переписи населения 2010 года". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. aprill 2020. Vaadatud 2. juulil 2012.
2. ↑  Päring Statistikaameti andmebaasist
3. ↑
**Aime Pesur** (aastani 1971 **Aime Uueni**, 1971–84 **Aime Nurk**; sündinud 28. oktoobril 1945 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Aime Pesur on töölise tütar.

Lõpetas 1964 Tallinna 4. Keskkooli, 1969 TPI energeetikateaduskonna, 1974–77 Eesti TA aspirant, tehnikakandidaat (1980, Eesti TA), väitekiri "Keevkihiga seadmetest eraldunud põlevkivi tuhkade ja šlakkide mõningate füüsikalis-keemiliste omaduste uurimine". Oli 1972–81 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi (TEFI) põlemisprotsesside sektori nooremteadur, 1981–93 vanemteadur, 1993–95 Eesti TA Energeetika Instituudi (Eesti TA EI) soojusenergeetika osakonna vanemteadur, 1995–96 Eesti TA EI soojusenergeetika osakonna vanemteadur, 1996–2001 Eesti TA EI soojustehnika labori vanemteadur, 2002–03 TTÜ Energeetika Instituudi soojustehnika labori vanemteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: energeetika, soojustehnika. Uurinud keevkihtkatseseadmetest saadud põlevkivituhkade ja šlakkide füüsikalis-keemilisi omadusi ja välja töötanud meetodi kristallide kontsentratsiooni määramiseks plastilistes koldešlakkides ning esmakordselt numbriliselt lahendanud plastiliste šlakkide voolamise võrrandi. Võttis osa põlevkivi poolkoksi ja põlevkivi segude keevkihis katsepõletamise esmakordsetest katsetest importkütusel töötavate katelde üleviimisel kohalikele kütustele (puit, turvas), katlamajade keskkonnamõjude uurimisel ja Eesti energeetikas ja Eesti tööstuses tekkivate kasvuhoonegaaside vähendamise võimaluste selgitamisel. Oli üks põlevkivide keevkihis gaasistamise seadme loojatest. NSVL Rahvamajanduse Saavutuste Näituse pronksmedal (1982). Üle 100 teadustrükise, 1 autoritunnistus, 1 kasulik mudel.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Mittenjuutonlike vedelike gravitatsiooniline voolamine koos materjali separeerumisega kihiti (kaasautor). // Eesti TA Toim. Füüs. Mat 1 (1976)
* Verbrennung von festen Brennstoffen in der zweistufigen wirbelschicht (kaasautor). // Energiatechnik 33 (1983) 7
* Greenhouse Gas Emissions – Recent Trends in Estonia (kaasautor). // Greenhouse Gas Emission Inventories. Dordrecht, Boston, London, Netherlands (1996)
* Mitigation Analysis for Estonia (kaasautor). // Global Climate Change Mitigation Assessment. U.S. Country Studies Programm. Washington, 1997
* Steam boiler furnace utility model EE 2000 0241 U1 (kaasautor A. Martins). // Oil Shale 19 (2002) 1
* Fluidized-bed combustion of oil shale retorting solid waste (kaasautor). // Oil Shale 21 (2004) 3.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Harilik kaksikhammas** (*Dicranum scoparium*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Harilik kaksikhammas on läikiva, rohelise, kollakas- või pruunikasrohelise 3–10 cm kõrguse muruna kasvav sammal. Võsud võivad haruneda, vars kaetud valkja või pruunika risoidvildiga. Lehed kuni 1 cm pikad, kuivalt eemaldunud, tipud koondunud ühes suunas. 

Eosed kollakaspruunid, läbimõõduga 16–24 µm, valmivad suvel.

Harilik kaksikhammas kasvab nii metsades kui ka niisketel niitudel, valdavalt maapinnal ja tüvealustel, kuid ka muudel erinevatel substraatidel. Eestis väga sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.

* Harilik kaksikhammasHarilik kaksikhammas
* Harilik kaksikhammasHarilik kaksikhammas
* Harilik kaksikhammasHarilik kaksikhammas

Viited
------

1. ↑  Nele Ingerpuu. Kai Vellak. *Eesti sammalde määraja*. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117
2. ↑  4347 Harilik kaksikhammas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes, 15.10.2013

Välislingid
-----------

* 4347 Harilik kaksikhammas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Aime Rinne** (aastani 1936 **Aime Paldrock**, 17. aprill 1913 Tartu – 15. aprill 2001) oli eesti arstiteadlane, pediaater.

Elulugu
-------

Aime Rinne oli A. Paldroki tütar. Lõpetas 1931 Tartu Tütarlastegümnaasiumi ja 1938 TÜ arstiteaduskonna. Täiendas end 1939–41 Humboldti fondi stipendiaadina Ungaris ja Saksamaal. Oli 1938–39 lastearst Debreceni Ülikooli lastekliinikus, 1939–45 Friedrich Wilhelmi Ülikooli kliinikus Charité ja Münchenis Schwabingi Linnahaiglas, 1946–47 United Nations Relief and Rehabilitation Administration'i (UNRRA) Hospital Team First'is. 

Aastast 1947 Rootsis. Töötas mitmel pool haigla- ja jaoskonnaarstina. 1947–48, 1950 ja 1960–61 Stockholmi Karolinska Instituudi lastekliiniku uurimisassistent, aastast 1961 alam- ja ülemarst samas ja mujal.

Maetud Bromma kalmistule.

Viited
------

1. 1 2  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Very Unequal "Identical" Twins (kaasautor G. v. Sydow). // Acta Paediatrica Scand. 74 (1958) 2
* Polyunsaturated Fatty Aids in Serum of Infants Fed Breast Milk or Cow`s Milk (kaasautor). // Acta Paediatrica Scand. 54 (1965) 6.

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 77
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 104
* Merila-Lattik, H. Eesti arstid 1947–1997. Tallinn, 1997, 461–462.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Avalik-õiguslik** on juriidiline isik, mis on loodud seaduse alusel avalikes huvides (ühiskonna huvides). Avalik-õigusliku juriidilise isiku õigusvõime tekkimine, organid ja nende pädevus, põhikirja olemasolu jne nähakse ette selle konkreetse avalik-õigusliku isiku kohta käiva seadusega (nt Tartu Ülikooli seadus).

Riik ja kohalik omavalitsusüksus osalevad tsiviilõiguslikus suhtes avalik-õigusliku juriidilise isikuna, kusjuures oma tsiviilõigusi ja kohustusi teostavad nad oma organite ja asutuste kaudu. Avalik-õiguslik juriidiline isik võib omada ainult selliseid õigusi ja kohustusi, mis ei ole vastuolus tema eesmärkidega.

Juriidiline isik võib sarnaselt füüsilise isikuga omada tsiviilõigusi ja -kohustusi, välja arvatud neid, mis on omased üksnes inimesele. Eesti õiguskorras võib juriidilist isikut ka kriminaalkorras karistada rahatrahvi või sundlõpetamisega.

Avalik-õiguslike juriidiliste isikute liigid
--------------------------------------------

### Riik

*Vajab täiendamist*
Riik kui avalik-õiguslik juriidiline isik teostab ühtlasi kontrolli kõigi juriidiliste isikute üle.

### Avalik-õiguslikud korporatsioonid

* notarid
* Eesti advokatuur
* kohaliku omavalitsuse üksused, näiteks Tallinna linn

jne.

### Avalik-õiguslikud asutused

* Eesti Raadio, Eesti Televisioon
* Rahvusraamatukogu, Töötukassa

jne.

Viited
------

1. ↑  Tartu Ülikooli seadus
Jean Fouquet. "Charles VI kroonimine Reimsi katedraalis (4. novembril 1380)»
**Kroon** ehk riigivalitseja võimupädevuse kinnitus oli ja on riikide, kus valitsusvormiks oli monarhia, monarhi ainuisikulise valitsusvormi kujundlik väljendusvorm.

Euroopa kuningriikide kuningavõimu võimu aluseks keskajal oli kuningriigi kroonitud valitseja ainuvõim, kelle allusid kogu valitseja valitsemisalade suurfeodaalid ja kuningriikide alamad.

Kuna riikide – kuningriikide kõrgemat valitsemist ja poliitilist juhtimist teostas ainuisikuliselt riigivalitseja, siis andsid vasallid oma ustavusvande ja said oma läänid isiklikult kuningalt, kellest isiklikult nad sõltusid.

Riigivalitsejad said juriidilise legitiimuse riigi juhtimiseks läbi kroonimise, mille käigus harilikult riigi kõrgeim vaimulikkonna esindaja peapiiskop kroonimistseremoonia lõpus asetas valitseja pähe riigivalitsejavõimu sümboli kuninga/keisri või tsaarikrooni.

Valitsejavõimu sümbol *kroon* on roomakatoliku kiriku kultuuriruumi päritolu, kreekakatoliku kirik ja Vene Õigeusu Kirik mõjul oli Venemaal tsaarivõimu ühe atribuudina valitsejakrooniks Ida-Rooma keisririigi kaudu Venemaa valitsejateni jõudnud Monomahhi müts, mida kasutasid Moskoovia ja hiljem Venemaa valitsejad.

Monomahhi müts, Moskva kremli Relvapalatis

Rootsi krooni institutsioon Eestis
----------------------------------

Eestimaa ajaloos on kasutatud mõistet "Rootsi kroon", Rootsi ajal Rootsi kuningavõimuga seoses, mil see tähendas Rootsi kuningate: Gustav II Adolf (1611–1632), Kristiina (1632–1654), Karl X Gustav (1654–1660), Karl XI (1660–1697), Karl XII (1697–1718) poolt esindatud Rootsi kuningriigi võimu tegevust Rootsi kuningriigi Idaprovintsides: Eestimaa, Liivimaa ja Ingerimaa provintsides.

Tšehhi kroon
------------

Tšehhi kroon oli Tšehhi kuningate võimu all olnud vaid Tšehhi riigi sümbol. 10. ja 11. sajandil ühendati Tšehhia pärusvaldused, Moraavia mark ja Kladsko krahvkond valitsevate Přemysliidide dünastia hertsogite võimu alla. Tiitel kinnitati lõpuks kuningas Friedrich II poolt 1212. aasta Sitsiilia kuldbullaga.

 *Pikemalt artiklis Tšehhi krooni maad*

Aragóni kroon
-------------

Aragóni kroon oli paljude tiitlite ja riikidega personaal- ja dünastiline unioon Aragóni kuninga kätes. Oma võimu tipul 14. ja 15. sajandil kontrollis Aragóni kroon suurt osa tänapäeva Ida-Hispaaniast ja Kagu-Prantsusmaast, samuti mitmeid suuri saari ja mandrivaldusi Vahemere kallastel kuni Kreekani välja. Krooni valduste osad olid poliitiliselt ühendatud ainult kuninga tasemel.

 *Pikemalt artiklis Aragóni kroon*

Briti kroon
-----------

 *Pikemalt artiklis Briti kroon*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib uurimisasutusest või kõrgkoolist; ajakirja kohta vaata artiklit Akadeemia (ajakiri).* |

---

**Akadeemiaks** nimetatakse teatud tüüpi teaduslikku uurimisasutust või kõrgkooli. See nimetus tuleneb Platoni sellenimelise asutuse nimest. Renessansist peale on seda hakatud kasutama mitmesuguste asutuste nimetamiseks.

Platoni Akadeemia
-----------------

 *Pikemalt artiklis Platoni Akadeemia*
Platoni asutatud filosoofiline kool Ateena lähedal tegutses 385 eKr – 529 pKr.

Kool on saanud nime oma asupaiga järgi Ateena Hekademeia-nimelises hiies (hilisematel aegadel eeslinnas), millele omakorda andis nime heeros Akademos. Hekademeia oli pühapaik, mida lisaks Akademosele on seostatud ka Dioskuuride (Kastori ja Polydeukese) ning Dionysose kultusega.

Platon asutas Akadeemia Pythagorase Liidu eeskujul ning tal olid juriidilise isiku õigused. Akadeemia liikmed tasusid igal kuul liikmemaksu. Õpetajad ja õpilased elasid koos asutusele kuuluvais hooneis. Loengud ja väitlused toimusid tunniplaani järgi.

Platoni Akadeemiat vastandatakse sageli hiljem Aristotelese asutatud Lykeionile (ehk peripateetikute koolile). Aristoteles asutas Lykeioni just sellepärast, et Platon pärandas kooli juhtimise ja varanduse käsutamise õiguse mitte talle, vaid oma õepojale Speusipposele. Edaspidi Akadeemia juhataja valiti.

Ehkki Akadeemia tähtsus aegade jooksul muutus, on selle õpilaste seast kasvanud silmapaistvaid filosoofe, sealhulgas Aristoteles, Archesilaos ja Proklos.

Ida-Rooma keiser Justinianus I lasi paganliku filosoofiakooli sulgeda 529 pKr.

Akadeemia asukoht avastati taas 20. sajandil; suur osa sellest on praeguseks välja kaevatud.

Tänapäevased akadeemiad
-----------------------

Esimese uusaegse akadeemia asutas Firenzes Cosimo de' Medici 15. sajandi keskel; selle keskseks kujuks sai Marsilio Ficino (Marsilius Ficinus).

Mitmel maal on asutatud rahvuslikud teadusakadeemiad. Nende hulka kuuluvad näiteks *Académie Française*, Briti Akadeemia, Venemaa Teaduste Akadeemia ja Eesti Teaduste Akadeemia. Erialaakadeemiatest tuntumaid on ehk Ameerika Filmikunsti ja -teaduse Akadeemia (Academy of Motion Picture Arts and Sciences).

Akadeemia-nimelisi kõrgkoole: Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemia, Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemia West Pointis, Sibeliuse Akadeemia jne; Eesti Kunstiakadeemia, Viljandi Kultuuriakadeemia, Eesti Mereakadeemia jts.

Vaata ka
--------

* Academia.edu
* Vaba Akadeemia

Välislingid
-----------

* *Académie Française*
* Venemaa Teaduste Akadeemia
* Akadeemia Nord
* Eesti Kunstiakadeemia
* Eesti Mereakadeemia
* Eesti Teaduste Akadeemia
* Tartu Teoloogia Akadeemia
* Viljandi Kultuuriakadeemia
**Ajutise Valitsuse korrakaitse** aluseks oli 6. märtsil 1917 (vkj) Venemaa Ajutise Valitsuse korraldusega pärast Venemaa Keisririigi sandarmikorpuse ja 10. märtsil vkj Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Politseidepartemangu likvideerimist moodustatud rahvamiilits.

17. aprillil (vkj) 1917 kuulutas Venemaa Ajutine Valitsus välja määrused "Miilitsa põhimäärus" (*"Об утверждении милиции"*) ja "Miilitsa ajutine tegevusjuhend" (*"Временное положение о милиции"*)

Miilits Eestimaa kubermangus
----------------------------

Kubermangupiires vastutas korrakaitse eest Ajutise Valitsuse määratud Autonoomse Eestimaa kubermangu Eestimaa kubermangukomissar Jaan Poska, kohalikes omavalitsustes allus uus miilits kohalikule omavalitsusele ning miilitsa ülemaks oli linnapea või maavalitsuse ülem, kes valis endale abilised, kelleks võisid olla vähemalt 21-aastased kodanikud, kes ei olnud eeluurimise või kohtu all ning ei olnud kuritahtlikud võlgnikud.

Vene Ajutise Valitsuse määrusega miilitsa asutamise kohta, määratleti miilitsaasutuste koosseis: maakonna ja linna miilitsaülemad, kellele allusid nende abid, jaoskonna miilitsaülemad nende abidega ja vanemmilitsionäärid ning militsionäärid. Jaoskondade ülematele allusid otseselt nende abid, vanemmilitsionäärid ja militsionäärid, vanemmilitsionääridele allusid militsionäärid. Maakonna ja linna miilitsaülematel oli kantselei eesotsas sekretäriga, käskjalad, arestimaja ja arhiiv; jaoskonna miilitsaülematel oli kantselei ja arestimaja. Nähti ette asutada valitsuse miilitsainspektorite ametid miilitsaasutuste tegevuse revideerimiseks. Miilits kui riigivõimu täidesaatev organ allus siseministeeriumile. Miilitsaülemad allutati otseselt maakonna ja linna omavalitsustele.

Miilitsaasutuste ülesanneteks olid: 

* võtta tarvitusele abinõud korra ja seaduserikkumiste lõpetamiseks;
* täita kõiki valitsuse ja omavalitsuste seaduslikke nõudmisi;
* teatada elanikele võimude määrustest ja teadaannetest;
* anda välja tõendeid ja tunnistusi;
* valvata avalikes kohtades korra järele;
* abistada õnnetuste puhul;
* abistada kohut ja sõjaväeametkonda;
* juhinduda teadete kogumisel senistest seadustest;
* koostada korrarikkumiste kohta protokolle;
* vajaduse korral vahistada korra- ja seaduste rikkujaid.

Miilitsast Eesti politseiks
---------------------------

 *Pikemalt artiklis Eesti politsei (1918-1940)*
24. veebruaril 1918 kuulutati välja Tallinnas Eesti riiklik iseseisvus. Järgmisel päeval algas kaheksa ja pool kuud kestnud Saksa okupatsioon. Sakslased ei tunnistanud Eesti riiklikku iseseisvust ja Eesti Ajutine Valitsus oli sunnitud minema põranda alla. Kui Esimene maailmasõda lõppes, sai Eesti Ajutine Valitsus võimuohjad enda kätte. 11. novembril asutati iseseisvuse kaitsmiseks rahva omakaitseorganisatsioon Kaitseliit. Ööl vastu 12. novembrit 1918 võeti Tallinnas asunud politseijaoskonnad sakslastelt üle, seda päeva 12. november 1918. aastal loetakse ka Eesti politsei asutamise päevaks.

Viited
------

1. ↑  "Криминальная милиция". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 15. aprillil 2009.
2. ↑  Лаптева Л.Е. Земские учреждения в России. М.: 1993 г. с.124-127
3. ↑  1.2.5.4. Miilitsaasutused, www.eha.ee
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; perekonna kohta vaata artiklit Jänesekapsas (perekond).* |

---

**Harilik jänesekapsas** (*Oxalis acetosella*) on jänesekapsaliste sugukonda jänesekapsa perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Ta on Eestis tavaline varjulembene metsataim, eriti kuusikuis.

Kirjeldus
---------

Longu vajunud lehed
Õis
Jänesekapsa taime kõrgus on 7–15 cm. Taime kolmetised juurmised lehed meenutavad ristikulehti ja on maitselt hapud. Lehekesed vajuvad longu ka tärkavad valguse, temperatuuri ja niiskuse muutumise mõjul. Lehed püsivad reeglina rohelisena ka lume all.

Maapealne vars puudub. Maa all on jänesekapsal peenike ja harunev risoom. Paljuneb enamasti roomava risoomiga. Risoomi alalehed on lihakad ja varuainete rikkad.

Pikaraolised õied on valged ja punasesoonelised ning avanevad mais-juunis.

Välislingid
-----------

* Harilik jänesekapsas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* "Jänesekapsas põske, mis edasi?" Eesti Loodus, 2006/4

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Harilik jänesekapsas** |
Poorbetoonist plokid
Tartu ülikooli tehnoloogiainstituudi teadlased püüdsid 2017. aastal koostöös aktsiaseltsiga Bauroc arendada uudset poorbetooni, mille kaalu ja tugevuse suhe soovitakse viia uuele tasandile.
**Poorbetoon** on õhuline ehitusmaterjal, mille peamisteks komponentideks on liiv, lubi, tsement ja vesi. Autoklaavimisprotsessi käigus tekib lähteainetest uus homogeenne mineraal – tobermoriit, mis koos poorse struktuuriga annab materjalile tugevuse ja kerguse.

Roclite (endine Silbet) poorbetoonist plokkide tootmisel on komponentideks liiv, põlevkivituhk ja vesi. Selline retsept on võimalik kuna Eestis kaevandatav põlevkivi sisaldab ka lubjakivi ja põlevkivituhk sisaldab seetõttu kustutamata lupja ja vähesel määral tsementi. 

Materjal leiutati 1920.–1930. aastatel Soomes ja Rootsis ning tänapäeval on see leidnud maailmas väga laialdast kasutamist. Aastas toodetakse kümneid miljoneid kuupmeetreid poorbetooni. Euroopa suurimad poorbetoonitootjad on Saksamaa, Poola, Suurbritannia, Rumeenia, Tšehhi. Maailma üks suuremaid poorbetoonitootjaid on Türgi.

Poorbetooni eripäraks on materjali üheaegne tugevus, kergus ja soojusisolatsioonivõime.

Kasutamine
----------

Poorbetoonist valmistatakse nii erinevate füüsikaliste omadustega ja suurustega ehitusplokke kui ka armeeritud tooteid, nagu sillused, lae- ja seinapaneelid. 

Valmistamise käigus lõigatakse poorbetoontooted suurest massiivist lõiketraatidega, mistõttu toodete pinnad on siledad ja tooted ise on mõõdutäpsed. Sängituspindade tolerants on reeglina kuni ±1,0 mm. Seetõttu on võimalik poorbetoonist ehitusplokkde laduda mitte ainult müürimördiga, vaid ka õhukese liimvuugiga. 

### Eelised

* On võimalik toota kergeid (300 kg/m³) ja soojapidavaid välisseinaplokke, mis ei vaja isegi Soome põhjamaises kliimas täiendavat soojustamist.
* Ka tihedamatel poorbetoonplokkidel (> 350 kg/m³) on hea soojusisolatsioonivõime, mistõttu on soojustatud poorbetoonist välisseinad alati soojapidavamad kui muudest kivimaterjalidest samasuguse soojustuskihiga välisseinad.
* Sarnaselt savikrohviga on poorbetoonil õhuniiskuse akumulatsioonivõime.
* Materjal on kerge, mistõttu seinte omakaal on väiksem võrreldes teiste kivimaterjalidega.
* Poorbetoonist müüritis on ilmastikukindel ka ilma viimistluseta, mis annab võimaluse ehitada soodsa hinnaga suuremaid ja väiksemaid tootmishooneid.
* Poorbetoon on parima tulepüsivusega kivimaterjal. Hea tulepüsivus on seotud materjali hea soojusisolatsioonivõimega - tulekahju korral levivad kuumakahjustused poorbetoonist seinas oluliselt aeglasemalt võrreldes teiste kivimaterjalidega.
* Materjal on hea töödeldavusega, mis võimaldab kergelt ehitada näiteks kaarjaid seinu.

### Puudused

* Poorbetoonist ehitusplokid ei sobi vundamendi ehitamiseks.

Mullbetooni kristallstruktuur
-----------------------------

* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Siil, Virgo (juuni 2017). "Tugev sidusaine seob teadlased ettevõtjatega". *Universitas Tartuensis*. Vaadatud 28.01.2021.

1. ↑  Bauroc AS. "https://bauroc.ee/". `{{netiviide}}`: välislink kohas ``|Pealkiri=`` (juhend)
2. ↑  Roclite OÜ. "https://roclite.ee/". `{{netiviide}}`: välislink kohas ``|Pealkiri=`` (juhend)
**Valgustatud absolutism** (ka **valgustatud monarhia**; prantsuse *despotisme éclairé*, selle järgi ka **valgustatud despotism**) on ideoloogia, mis kujunes 18. sajandi esimesel poolel. 

Valgustatud absolutismi ideoloogid peavad riigile ja rahvale parimaks valitsejaks haritud ja reformimeelset piiramatu võimuga monarhi. Üks teooria peamiseid kujundajaid oli prantsuse filosoof Voltaire.

Teooria
-------

Valgustatud absolutismi teooria kujunes tänu 18. sajandi ühiskondlikele oludele (haridustaseme kiire tõus ja harituse laiem levik, teadusliku maailmavaate sügavam kinnistumine, uued leiutised ja avastused ning "lihtrahva" tähtsuse tõus valitseva kihi silmis) ning eelnevalt välja kujunenud valitsemiskorraldusele (absoluutsele monarhiale). Paljude filosoofide ning mitmete tulevikku vaatavate riigimeeste arvates oli just haridus lahendiks ühiskonda painavatele probleemidele, nende taga nähti enamasti alamate harimatust, valgustamatust, aga ka kahjulikke riigipoolseid piiranguid. Seega tuli asja muutmiseks riiki oluliselt reformida, et tagada võimalikult ulatuslik haridus võimalikult suurele hulgale inimestele ning kaotada minevikust jäänud riigipoolsed takistused ühiskonna arenguks. Et seda aga teha, pidi uuendajal olema riigis täielik võim, kuna muidu oleks ju asjad erinevate huvigruppide, eriti traditsionalistliku aadelkonna vastuseisu tõttu, pidama jäänud. Nii jõutigi valgustatud monarhi kontseptsioonini, kes pidi olema edumeelse (valgustatud) ilmavaatega ning kõik oma ideaalid ka praktikas ellu rakendama. Monarh ei saanud valgustusfilosoofide arvates mitte mingil juhul alluda vaid enda poolt kehtestatud standarditele (stiilis Louis XIV ütlusega: "Riik, see olen mina"), vaid pidi alluma üldiselt heakskiidetud seadustele ning eetikanormidele. Näiteks Friedrich II pidas ennast riigi esimeseks teenriks.

Valgustatud absolutismi kriitika lähtus peamiselt kahelt aluselt. Liberaalsed arvustajad väitsid, et allumine ühele isikule, olgu ta nii valgustatud ja haritud kui tahes, on vale ja järgima peaks Montesquieu välja töötatud võimude lahususe printsiipi. Konservatiivid leidsid aga, et lükates kõrvale traditsioonilise seisusliku valitsuskorralduse, destabiliseerivad monarhid riiki ning takistavad selle loomulikku arengut. Lisaks juhiti tähelepanu ka sellele, et absolutistliku korraga riigis võib üks valitseja olla küll edumeelne ja viia läbi progressiivseid reforme, ent tema järglane ei pruugi seda sugugi olla. Ent kuna ka tollel on absoluutne võim, siis võib ta kõik valgustusreformid tühistada.

Praktika
--------

Valgustatud monarhideks on peetud Preisimaa kuningat Friedrich II Suurt, Saksa-Rooma keisrit Joseph II-t, Rootsi kuningat Gustav III-t, Venemaa keisrinnat Katariina II-t, Hispaania kuningat Carlos III-t ja mitmeid Saksa väikevürste. Samuti viisid valgustusliku sisuga reforme ellu ka mitmed teised monarhid, näiteks Austria valitsejanna Maria Theresia, keda mõnikord on samuti arvatud valgustatud monarhide hulka.

Vaata ka
--------

* Absolutism
* Valgustusajastu
Valguse murdumine erinevates keskkondades (klaas, vesi, õhk)
**Valguse murdumine** ehk **valguse refraktsioon** on laine levimissuuna muutus kahe keskkonna lahutuspiiril. Valguslaine murdub tingimusel, et keskkonnad on erineva optilise tihedusega ja valgus saab minna esimesest keskkonnast teise.

Valgus murdub, kuna optiliselt mittehomogeensetes keskkondades valguse levimiskiirus muutub.

Valguse murdumisel põhineb paljude optikariistade töö (prillid, luup, mikroskoop, binokkel jm). Valguse murdumise tõttu tekivad paljud optilised atmosfäärinähtused, nagu näiteks vikerkaar, tähtede vilkumine, halo.

Valguse murdumise seadus
------------------------

Langev kiir, murdunud kiir ning langemispunkti tõmmatud pinnanormaal asuvad ühes ja samas tasapinnas. See tähendab, et valguskiir murdub kas oma normaali poole või eemale, kuid mitte kiire ja normaali tasandist väljapoole. 

Valguse üleminekul ühest keskkonnast teise valguskiir murdub nii, et langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhe on jääv suurus. Langemis- ja murdumisnurki mõõdetakse pinnanormaalist.

Vaata ka
--------

* Dispersioon
* Snelli seadus
* Refraktsioon
Tüüpiline pootshaak
Pootshaakide kasutamine palkide parvetamisel. 1963. aasta Soome postmark
**Pootshaak** (saksa keeles *Bootshaken* - paadihaak) on peamiselt merenduses (tavaliselt veesõidukitel) kasutatav pika varre ja konks-otsaga tööriist tõmbamiseks ja tõukamiseks. 

Pootshaagi sarnast, kuid üldjuhul lühema varrega tööriista kasutatakse ka päästeteenistuses.

Kirjeldus
---------

Pootshaake kasutatakse abivahendina peamiselt veesõidukite sildumise, haalamise ja muude manöövrite juures, samuti vees ujuvate esemete haaramiseks. Pootshaakidega on hõlbus hoida käsitsi kinni paati või muud väiksemat veesõidukit kai või teise veesõiduki kõrval lühiajaliselt (ilma kinnitusiotseta) seistes. Pootshaak kuulub enamuse registreerimisele kuuluvate veesõidukite kohustuslikku pardavarustusse. Tänapäeval valmistatakse kergemaid teleskoopvarrega pootshaake ja väiksematel kaatritel-paatidel kasutamiseks ka kombineeritud mõla-pootshaake.

Etnoloogia
----------

Etnoloogiliselt on defineeritud pootshaak, kui pika puuvarre otsas olev kahe haruga raudkonks, mille sirget haru kasutatakse tõukamiseks ja kõverat haru tõmbamiseks. Pootshaaki kasutati kala- ja hülgepüügil ning parvetamisel.

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 218

Välislingid
-----------

* Pootshaak Eesti Muuseumide Infosüsteemis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pootshaak** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pootshaak** |
**Gunnar Meyer** (4. märts 1942 Tallinn – 6. august 2003) oli eesti kunstnik ja kunstipedagoog.

Ta lõpetas aastal 1971 ERKI klaasikunstnikuna. Kunstiinstituudis õppides valiti ta aastal 1966 Üliõpilaste Teadusliku Ühingu juhiks. Kuna rühmituse ANK '64 liikmed olid lõpetanud/lõpetamas, sai tast vahelüli nende ja uute tegijate, rühmituse SOUP 69 vahel.

Pärast ERKI lõpetamist suunati ta Viljandi peakunstnikuks. Ta on elanud veel paaris Eesti väikelinnas, kuni maandus Haapsallu. Aastatel 1979–2003 oli ta Haapsalu 1. Keskkoolis kunstiõpetaja. Tema käe all said tuule tiibadesse sellised kunstnikud nagu Agur Kruusing, Jaan Toomik, Valev Sein ja teised.

Gunnar Meyer lõpetas 6. augustil 2003 elu enesetapuga. Ta maeti 11. augustil 2003 Haapsalu Metsakalmistule.

Isiklikku
---------

Tema poeg Olle Meyer (1978–2014) oli eesti punkkunstnik.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Haapsalu Metsakalmistu, Üldosa, 11, 5-6, 2-kohaline kirstuplats

Välislingid
-----------

* Kunstiinimesed meenutasid Gunnar Meyerit
* Gunnar Meyer, ANKi ja SOUPi vahelüli
**Valgusti** on seade, mis jaotab ühe või mitme  lambi valgust ning milles on (peale lampide) vajalikud osad lampide kinnitamiseks ja kaitseks, samuti vooluahelad ja liiteseadised ühendamiseks  elektrivõrguga. Kaasaskantava valgusti (tasku-, kande-, pealambi) korral paikneb energiaallikas (patarei) valgusti sees.

Sõnakasutusest
--------------

Valgustis on lamp valguskiirgust tekitav üksikosa, üldkeeles aga on lamp kasutusel valgusti enda tähenduses (eriti liitsõnades, nt laelamp, seinalamp laualamp, põrandalamp, taskulamp).

Valgusti osad (peale lampide) kokku moodustavad valgustusarmatuuri. Igapäevases keelekasutuses nimetatakse sageli kogu laevalgustit laearmatuuriks. Lame lae- ja seinavalgusti on tuntud plafooni nime all.

* Laelamp (üldvalgusti) Laelamp (üldvalgusti)
* Seinalamp Seinalamp
* Küünlakujuliste lampidega  kroonlühterKüünlakujuliste lampidega  kroonlühter
* Töölaualamp (kohtvalgusti)Töölaualamp (kohtvalgusti)
* TänavavalgustiTänavavalgusti

Valgustite liigitus
-------------------

Valgusteid kasutatakse ka tuletornides. Keri tuletorni tuli
Valgusteid liigitatakse üldiselt samamoodi kui valgustust.

Valgustite liigid valgustatava piirkonna suuruse järgi:

* üldvalgusti – loob ühesugused valgustustingimused kogu valgustatava ruumi ulatuses;
* kohtvalgusti – mõnede (töö)kohtade tugevam valgustus.

Liigid valgustite valguse jaotamise viisi järgi:

* otsevalgusti – valgustatavale pinnale (või esemele) suunatakse vähemalt 90 % kogu valgusti valgusvoost;
* poolotsevalgusti – valgustatavale pinnale langeb 60–90 % kogu valgusvoost;
* hajuvalgusti – valgustatavale pinnale langeb otse 40–60 % kogu valgusvoost;
* poolkaudvalgusti – valgustatavale pinnale langeb otse 10–40 % koguvalgusvoost;
* kaudvalgusti – valgustatavale pinnale langeb otse alla 10 % kogu valgusvoost.

Viited
------

1. ↑   Eesti standard EVS-EN 12665:202. Valgus ja valgustus: Põhioskussõnad ja valgustusnõuete valiku alused

Vaata ka
--------

* Helgiheitja
* Latern
* Otsmikulamp
* Valgusreostus
**Gunnar Paabo** (15. juuni 1928 Tartu – 14. aprill 2014 Washington) oli eesti ajakirjanik ja eesti aktivist USA-s.

Ta sündis 1928. aastal Tartus. Õppis Tartu Poeglaste Gümnaasiumis. 

1944. aastal põgenes koos perega Saksamaale ja 1948. aastal lõpetas Augsburgi Eesti Gümnaasiumi. 1949. aastal siirdus Saksamaalt USA-sse.

Aastatel 1951–1955 teenis ta USA lennuväes ja sõdis Korea sõjas. Õppis George Washingtoni Ülikoolis majandust. 

Ta oli 1956. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi liige, kuulus Baltimore-Washingtoni koondusesse, 1958. aastal oli koonduse abikirjatoimetaja.

Aastatel töötas ta 1955–1968 Ameerika Hääle eestikeelsete saadete diktori ja toimetajana, 1968–1987 tegi saateid Ameerika Hääle Kaug-Ida osakonnas (algul käsitles Indoneesiaga, hiljem Vietnami teemasid).

Ta oli Washingtoni Eesti Seltsi asutajaliige ja esimees. Samuti oli ta Washingtoni Markuse koguduse asutajaliige ja liige (hiljem Baltimore'i ja Washingtoni koguduse liige).

Tunnustus
---------

* 2004 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli Maya Paabo.

Kirjandus
---------

* "In Memoriam Gunnar Paabo". Vaba Eesti Sõna 17. aprill 2014, lk. 10

Välislingid
-----------

*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Põlva rajooni külanõukogust; Rapla rajooni külanõukogu kohta vaata Alaküla külanõukogu (Rapla rajoon)* |

---

**Alaküla külanõukogu** oli külanõukogu Põlva rajoonis Lämmijärve rannikul. Külanõukogu pindala oli 243 km² ja elanikke 3591 (1979. aasta seisuga). Külanõukogu keskus asus Räpina alevis.

Alaküla külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Räpina valla koosseisus. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Räpina vald likvideeriti ja Alaküla külanõukogu territoorium arvati Räpina rajooni koosseisu. Külanõukogu keskus asus Jaama asulas. Räpina rajooni kuulus Alaküla külanõukogu aastatel 1950–1961. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 14. aprilli 1961 seadlusega Räpina rajoon likvideeriti ning Alaküla külanõukogu liideti Põlva rajooniga.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. märtsi 1966 seadlusega liideti osa Alaküla külanõukogu maadest (7,5 km² ja 190 elanikku) Mikitamäe külanõukoguga.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 7. oktoobri 1968 seadlusega liideti Alaküla külanõukoguga likvideeritud Linte külanõukogu maad (9460 ha ja 1323 elanikku) ning osa Põlva külanõukogu maadest (2350 ha ja 191 elanikku).

Külanõukogu territooriumil asusid Ranna kolhoosi, Ruusa sovhoosi ja Räpina sovhoostehnikumi maad.

Külanõukogu metsamaad jäid Meeksi ja Räpina metskonda.

Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 21. novembrist 1991 kinnitati Alaküla valla omavalitsuslik staatus. 12. detsembrist 1991 nimetati Alaküla vald ümber Räpina vallaks.

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti nõukogude entsüklopeedia.* 1. köide: *A–CENT.* Tallinn: Valgus, 1985, lk 123.
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Lihula ja Räpina rajooni likvideerimise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1961, 15, 52
6. ↑  Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Harju maakonna Harku valla, Põlva maakonna Alaküla valla ning Tartu maakonna Mehikoorma ja Peipsiääre valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
7. ↑  Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus Põlva maakonna Alaküla valla ümbernimetamise kohta