recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mõõtelatt** ehk **nivelliirlatt** (ingl *level staff*) on mõõteriist, mida koos nivelleerimisinstrumendiga kasutatakse mõõdistamisel punktidevaheliste kõrguste ja nende erinevuste määramiseks, nt ehitusel.

Mõõtmine on peaaegu iga ehitusvormi kavandamise ja teostamise juurde kuuluv nõue. Selle peamised kasutusalad tänapäeval on transpordi, ehituse, maa jaotamise ja side valdkonnas.

Kokkupandav mõõtelatt

Ajalugu
-------

Varaseim registreeritud mõõtelati kasutamine pärineb Vana-Egiptusest, kus maamõõtjad kasutasid Niiluse tulvavee kõrguse mõõtmiseks puidust latte. Puulatte kasutati ka kauguste mõõtmiseks. Juba aegade alguses, sh Vana-Egiptuses 3100 eKr,  oli mõõdistamine hädavajalik, ilma milleta oleks palju teaduslikke avastusi jäänud tegemata.

Tänapäevane mõõdistus sai alguse 18. sajandi lõpus. Geodeetide üks tähelepanuväärsemaid saavutusi oli meetermõõdustiku põhiühikute loomine. Sel eesmärgil mõõtsid prantsuse insenerid Jean Delambre ja Pierre Méchain 1790ndatel aastatel meridiaani Barcelonast Hispaanias Dunkerque'ini Prantsusmaal.

Mõõtelati tüübid
----------------

Mõõtelatil loetakse mõõteväärtused läbi nivelleerimisinstrumendi. Mõõtelatte on kolme tüüpi: kokkupandav, teleskoop- ning monoliitne mõõtelatt.

* Monoliitne mõõtelatt on täispikkusega latt, mille peale on märgitud jaotused teatud mõõtühikutes. Seda mõõtelatti on keeruline hoiustada ja transportida.

* Kokkupandav latil on keskel hinged, mis võimaldab latti transportimiseks kokku voltida.
* Teleskooplatil on liigend, mis võimaldab latti täispikkuses pikendada ja transportimise jaoks lühendada.

### Mõõtelati materjal

Mõõtelatt on tehtud puidust või alumiiniumist. See võib olla nii ühes tükis kui ka osadena, et seda saaks paremini transportida ja hoiustada. Lisaks saab latti erinevates tööolukordades pikendada. Mõõtelatt võib olla märgistatud ühelt või mõlemalt poolt. Lati peal on jaotused, et näidata mõõtmisi erinevates ühikutes, näiteks jalgades, tollides või sentimeetrites.

Mõõtelati lugemine
------------------

Mõõtelatti kasutatakse koos seadmega, mis mõõdab kõrguste vahet kahe punkti vahel. Seade seatakse üles ühes punktis ja latti hoitakse vertikaalselt teises punktis. Geodeet, kes mõõdab, loeb mõõtmed lati pealt, kuhu vaatejoon seadmest vaadates ristub.

Mõõtelatil on mõõtmed tavaliselt nummerdatud detsimeetrites. Numbrite vahel on kas ruutude muster või E-kuju. Kõik ruudud, jooned ning tühikud on täpselt ühe sentimeetri pikkused. Tavaliselt mõõdetakse näidud millimeetri täpsusega.

Välislingid
-----------

* 
* 
* 
* Wolf, R. P. Ghiliani, C. D. (1997). Elementary Surveying. Land Surveyors Pubns. 782 p.
**Hillar Padu** (sündinud 3. augustil 1945 Pühalepa vallas Hiiumaal) on eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Hillar Padu on teenistuja poeg.

Lõpetas 1963 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1969 Moskva Ülikooli filosoofia erialal, 1969–72 Tartu Riikliku Ülikooli aspirant, majanduskandidaat (1983, Läti Majanduse Instituut), väitekiri "Объективные и субъективные факторы интенсификации сельского хозяйства Эстонской ССР". Täiendas end 1972 Kiievi, 1979 Leningradi ja 1991 Granada Ülikoolis (Hispaanias). Oli 1971–87 TÜ poliitilise ökonoomia kateedri õpetaja ja vanemõpetaja, 1987–92 dotsent, 1993–95 börsimaakler, aastast 1999 Hiiumaal Kärdla Ühisgümnaasiumi ja Käina Gümnaasiumi ajaloo- ja ühiskonnateaduse õpetaja.

Teadustöö
---------

Uurinud looduslik-klimaatiliste tingimuste ja majandustulemuste seost põllumajanduses, oli akadeemik Mihhail Bronšteini ja Arnold Rüütli juhitud töögrupis, kus tegeleti nn territoriaalsete isemajandamismehhanismide väljatöötamise ja juurutamisega ENSV-s. Viljakas publitsist, aktiivne osaline külaliikumises, Eesti Maaülikooli esinduskogu liige, aastast 2005 Käina vallavolikogu liige. 10 teadustrükist, arvukalt aimeartikleid.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 482
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 123
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Hillar Padu: "Seal, kus lõpeb asfalt, elavad aborigeenid" Maaleht, 1. juuni 2012

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Bingo mängija märgib kaardile loosirattast saadud numbrid
**Bingo** on hasartmäng, mille ajalugu ulatub tagasi 16. sajandi Itaaliasse. Mängu kaasaegne versioon arenes algselt Itaalia lotomängust "Il Gioco del Lotto d'Italia", hiljem ka Prantsuse mängu "Le Lotto" põhjal.

Ajalugu
-------

18. sajandil jõudis bingo Suurbritanniasse, kus seda mängitakse senini nii selleks spetsiaalselt ette nähtud saalides kui ka online.

Prantsuse mäng *Le Lotto* ilmus 1778. aastal, sisaldades 27 ruutu kolmest reast ja üheksast veerust koosnevas paigutuses. Viiel ruudul igas reas olid numbrid vahemikus 1 kuni 90, mis viis tänapäevase disainini.

1920. aastate alguses lõi ja standardiseeris Hugh J. Ward mängu Ameerika Ühendriikides Pittsburghis ja selle ümbruses ning Lääne-Pennsylvania piirkonnas toimuvatel karnevalidel. Ta kaitses seda autoriõigustega ja avaldas 1933. aastal reegliraamatu.

Nimetuse "bingo" päritolu pole teada, kuid see võib pärineda 1920. aastate keskpaigast. Väidetakse, et üks Lowe'i sõpradest oli võidu üle nii põnevil, et hüüdis "Beano" asemel "Bingo" või et sõna kajab kellahelinat.

USA-s oli bingo eriti populaarne 1970.–1980. aastatel, mil paljud mängijad külastasid bingosaale kas oma linnas või tavaliselt rannikualal paiknevates puhkekeskustes.

### Tänapäev

Tänapäeval on kõige populaarsem veebibingo, mille puhul peetakse kinni samadest mängureeglitest kui traditsioonilises bingos, ent mängitakse veebis, kasutades arvuteid, nutitelefone ja tahvelarvuteid.

Bingo mängimine
---------------

Bingo nõuab mängijatelt oma piletite kontrollimist ja hüüdja nimetatud numbrite äramärkimist. Numbrid saab hüüdja pallidelt, mille valib bingomasin. Masin on varustatud juhuarvugeneraatoriga, mis tagab, et mäng on õiglane ja loositud numbrid ettearvamatud.

Bingo mängu eesmärgiks on ära märkida kindel muster enne, kui seda teevad teised mängijad. See võib olla diagonaal, kaks diagonaali, neli nurka või ka antud platvormile unikaalne muster, kusjuures peaauhind läheb tavaliselt mängijale, kes saab "täismaja" (*full house*), märkides võidunumbrid ära enne teisi.

Siin võeti kasutusele sellised kuulsad hüüded nagu "kaks paksu daami" (kui hüütakse numbrit 88), "clickety click" (66) ja "Burlington Bertie" (30).

Viited
------

1. ↑  "Origins of Bingo" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 29.07.2019. Vaadatud 30.07.2019.
2. ↑  "History Of Bingo Games - Details About Bingos Past". Originaali arhiivikoopia seisuga 24.07.2012. Vaadatud 03.11.2014.
3. ↑  "First Bingo Game (early 1920s) -- Pittsburgh, PA". 14.03.2011.
4. ↑  "In the 1920s, Bingo was born in Pittsburgh". 18.02.2013.
5. ↑  "History of Bingo". *strangelife.com*. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.03.2018. Vaadatud 19.03.2018.
6. ↑  il Dado. "Bingo rules" (inglise). Vaadatud 30.07.2019.
7. ↑  Lexico. "Bingo" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 30.07.2019. Vaadatud 30.07.2019.
Lihtsa mikroskoobi ehitus:  
 A – okulaar, B – objektiiv, C – ese, D – kondensor, E – esemelaud, F – valgusallika valgust suunav peegel
Carl Zeissi „suur mikroskoop" aastast 1879, mille optika arvutas Ernst Abbe
**Valgusmikroskoop** on mikroskoop, mis kasutab nähtavat valgust ja läätsede süsteemi, et tekitada inimsilmale vaadeldavat suurendatud kujutist väikestest objektidest (esemetest).

Mikroskoobi põhiosad on tuubuse otstes olevad objektiiv ja okulaar; tuubus on torukujuline osa, mis kinnitub mikroskoobi statiivi külge. Valgusallikast koondatakse valgus esemelaual olevale esemele. Objektiiv annab esemest suurendatud ja tõelise ümberpööratud kujutise, mida vaadeldakse okulaari kui luubiga. Statiivi küljes olevate seadekruvidega tuubust eseme suhtes nihutades saab kujutist teravustada.

Valgusmikroskoobi kasuliku suurenduse määrab lahutusvõime, mis on parimal juhul umbes 2 μm. See on piisav näiteks rakutuumade ja bakterite, kuid mitte enam viiruste uurimiseks. Maksimaalne kasulik suurendus on umbes 1200, suuremad suurendused valguse difraktsiooni tõttu enam uusi eseme detaile esile ei too.

Esimese kaheläätselise mikroskoobi valmistas 1665. aastal Robert Hooke.

Viited
------

1. 1 2  ENE 6. köide, 1992

Välislingid
-----------

* Katrin Laas. Optilised süsteemid ja nende lahutusvõime – Mikroskoop

Vaata ka
--------

* Apertuur
* Optika
* Nurklahutus
**Hancavičy rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1710 km². 2009. aasta seisuga elas seal 31 170 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Aharevičy, Chatyničy, Čudzini, Dzianiskavičy, Lubašava, Lusina, Malkavičy ja Nači külanõukogu. Halduskeskus on Hancavičy linn.

* Małyja KruhovičyMałyja Kruhovičy
* Vialikija KruhovičyVialikija Kruhovičy

Rajoon asub Polesje madalikul, kõrgused ulatuvad valdavalt 150-160 meetrit üle merepinna. Suurim kõrgus on 195,8 meetrit üle merepinna (Šaški küla lähistel) madalaim paik aga asub Cna jõe orus (145 meetrit). Rajooni jõed voolavad Prõpjatsi jõkke, suuremad nende seas on Cna, Łań ja Bobryk.

2009. aasta seisuga olid elanikest 95,6% valgevenelased, 2,18% venelased, 1,17% poolakad ja 1,05% oli teistest rahvustest. 90,51% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 8.53% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 73,63% elanikke, vene keelt aga 23,39%.

Välislingid
-----------

 Hancavičy rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart
* Rajoon YouTube'is

| * v
* r
Bresti oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Baranavičy rajoon • Biaroza rajoon • Bresti rajoon • Drahičyni rajoon • Hancavičy rajoon • Ivacevičy rajoon • Ivanava rajoon • Kamienieci rajoon • Kobryni rajoon • Lachavičy rajoon • Łuninieci rajoon • Małaryta rajoon • Pinski rajoon • Pružany rajoon • Stolini rajoon • Žabinka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Baranavičy • Brest (selle koosseisus: Maskoŭski rajoon • Leninski rajoon) • Pinsk |
**Rein Porro** (sündinud 12. aprillil 1943 Tartus) on endine Eesti lendur ja riigiametnik. 

Lenduriks õppis ta Nõukogude Liidu tsiviillennunduse Sassovo lennukoolis, mille lõpetas 1964. aastal. Aastatel 1976–1980 õppis ta Leningradi Tsiviillennunduse Akadeemias ning täiendas end seejärel veel mitmes lennukoolis.

Rein Porro töötas 29 aastat Aerofloti lendurina.

Taasiseseisvunud Eestis on Porro õpetanud lennuasjandust Nõo Keskkoolis ja lendamist Tartu Lennukolledžis. Ta on töötanud Lennuameti vaneminspektori ja asedirektorina. Ta on osalenud ka Eesti lennundusalaste seaduste koostamisel.

Rein Porro oli üks Eesti lennunduskoolituse taastamise algatajaid. Ta osalenud Eesti ja Läti lennuväe pilootide koolitamises.

Poliitiline tegevus
-------------------

Rein Porro kuulub 2008. aastast Isamaa ja Res Publica Liitu.

Tunnustus
---------

* 2005 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Äriregistri päring". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. märts 2014. Vaadatud 23. märtsil 2014.

Välislingid
-----------

* Tutvustus IRL-i lehel
* Tutvustus Eesti Lennuakadeemia lehel
* Ekspert Rein Porro ei pea tuulenihke versiooni tõenäoliseks, Eesti Päevaleht, 26. november 2001
* Mirko Ojakivi. Rein Porro: ma ei kavatse lennuametist lahkuda, Eesti Päevaleht, 23. mai 2006
* Urmas Oja. Rein Porro: Vähesed teavad, kui palju piloot end ohverdama peab, Delfi, 16. aprill 2010
2007. aasta Bremeni liidumaa valimised toimusid 13. mail. Valiti liidumaa parlamenti (*Bremenische Bürgerschaft*). Bremerhaveni valimisringkonnas Freizeittreff Eckernfeldis korraldati 2007. aasta 6. juulil järelvalimised.

Valimissüsteem
--------------

Valimiste jaoks moodustati 2 valimisringkonda: Bremeni linnaks (68 mandaati) ja Bremerhaveni linnaks (15 mandaati). Mandaadid jagatakse igas ringkonnas eraldi. Bremeni liidumaal kasutatakse *Bürgerschafti* valimiseks proportsionaalset valimissüsteemi. Nimekiri on suletud; see tähendab, et valija saab valida ainult parteinimekirja kui tervikut. Valimiskünnis on 5% kehtivatest häältest, seda rakendati iga ringkonna kohta eraldi. Künnise ületanud erakondade vahel jagati mandaadid kasutades Sainte-Laguë meetodit.

Valimistulemus
--------------

| Partei | Häälte arv | % | Kohtade arv |
| --- | --- | --- | --- |
| Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei | 101 537 | 36,81 | 32 |
| Kristlik Demokraatlik Liit | 70 743 | 25,65 | 23 |
| Liit 90/Rohelised | 45 315 | 16,43 | 14 |
| Vasakpartei | 23 175 | 8,40 | 7 |
| Vaba Demokraatlik Partei | 16 434 | 5,96 | 5 |
| Saksamaa Rahvaliit | 7 556 | 2,74 | 1 |
| Kodanikud Wutis | 2 336 | 0,85 | 1 |
| Muud parteid | 8 755 | 3,17 | - |

Valimisõigusega inimesi: 486 086  

Valimisaktiivsus: 279 686 ehk 57,54%  

Kehtivaid hääli: 275 851 ehk 98,63%  

Kehtetuid hääli: 3 835 ehk 1,37%

Pärast valimisi
---------------

Pärast valimisi muutus liidumaa valitsuse koosseis. Sotside ja konservatiivide valitsusliit lagunes, selle asemel moodustasid sotsiaaldemokraadid koalitsiooni rohelistega. Vasakparteile oli see esimene kord saada kohti endise Lääne-Saksamaa liidumaade parlamentides.

Välislingid
-----------

* Bremeni Statistikaameti kodulehe valimistulemusi kajastav PDF-dokument (
Kiiora esinemas Mooste tantsumajas novembris 2017
**Kiiora** on 2010. aasta suvel loodud Eesti vokaal-instrumentaalansambel, mis esitab peamiselt setu ja hõimurahvaste muusikat ning sellega seotud omaloomingut. 

Trios mängivad Luhamaalt pärit vennad Laurits Leima ja Matis Leima ning Mihkel Sildoja. Varem on bändi kuulunud ka Tsätski nulgast pärit Evelin Leima (2010-2017) ning Irboska nulga juurtega Margret Jürison (2017-2022). 

2012. aasta detsembris ilmus nende esimene CD "Püdsäjüräjidõ pido" ja 2018. aasta mais "Rääräüss". 2020. a septembris ilmus ansambli 10. sünnipäeva puhul digitaalne EP "Katski karat kängä'". 

Ansambli liikmed:

* Matis Leima – viiul, karmoška, pardipill, laul
* Laurits Leima – kitarr, laul
* Mihkel Sildoja – karmoška, laul

Nime päritolu kohta kirjutatakse Kiiora kodulehel järgmist: "Nimi "Kiiora" on pärit Anne Vabarna lauldud seto eeposest "Peko". Loos andis selle võimsa tammenuia Pekole tema isa, et vajadusel relv kirstupõhjast haarata ja vaenlasele vastu astuda. Samuti pani kiiora rukki vohama, kui seda põllule näidata. Praegu nimetatakse selle nimega ülemsootska valitsussaua."

Välislingid
-----------

* Ansambli koduleht
* "FOLGIALBUM. Kiiora" ERR
Harju KEKi peahoone
**Harju KEKi tehnotalituse hoone** oli tähelepanuväärne 20. sajandi arhitektuuri näide Eestis.

Ajalugu
-------

Harju KEKi vana peahoone 1970. aastatel
1985. aastal valmis Keilas Paldiski mnt 21 arhitektide Ain Padriku ja Rein Tomingase projekteeritud Harju KEKi tehnotalituse hoone. Kahe-kolmekorruseline silikaattellistest raudbetoonkarkassiga tahukalise vormiga hoone, kus rõhutatult avatud raudbetoonkarkass fassaadil ühtaegu osutub ka mänglevaks dekoratiivelemendiks. Konstruktivistlikku iseloomu rõhutavad akende alumiiniumkonstruktsioonid, žalusiirestid, keravalgustid fassaadi karkassikonsoolidel ning interjööris, sisemised klaasitud valgusšahtid, lahtiste trepisüsteemide metallpiirded ja mõned muud detailid. Konstruktivistlik lähenemine, mis Eestis tõusis moodi 1980. aastatel, soosis igati tarindi eksponeerimist.

Kui 1. korrusel on tööruumid kabinetisüsteemis, siis 2. ja 3. korrusel on valdav lahtine büroosüsteem. Sisekujunduse autor on sisearhitekt Rein Laur. Kunstiajaloolase Krista Kodrese hinnanguil on tegemist Eesti interjöörikujunduse esimese *high-tech'*i ideede kontseptuaalse rakendusega. Ruumides olid kõik kommunikatsioonid nähtavale jäetud.

Harju KEKi uus peahoone valiti 1985. aastal Eesti NSV parimaks ehitiseks. Objekt leidis tunnustust ka (NSV Liidu) tasandil – 3. üleliidulisel arhitektuuriteoste konkurss–ülevaatusel pälvis see 2. preemia.. Selles on muuhulgas töötanud Braavo kaubamaja ning Keila vallavalitsus. Jaanuaris 2021 algas hoone lammutamine, mis lõppes sama aasta aprillis. Lammutati ka 1950-ndatel ehitatud KEK-i vana peahoone.

Pilte
-----

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. 1 2  "Eesti Betoonehituse ajalugu". Koostaja Toomas Kään. In Nomine OÜ. 2014
2. 1 2  "Eesti arhitektuur" 3. osa. Üldtoimetaja Villem Raam. Valgus. Tallinn 1997. Lk 20–22
3. ↑  Krista Kodres. Postmodernism Eestis 1980. aastail. // Ilus maja, kaunis ruum. Tallinn 2001
4. ↑  Uudised. 1985
5. ↑  Ain Padrik. "Tehnotalituse hoone Keilas". Ehituskunst 4. Eesti NSV Arhitektide Liidu aastaraamat 1984. Lk 26

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Harju KEKi tehnotalituse hoone** |

* Harju KEK-i tehnotalituse hoone Kultuurimälestiste riiklik register
* "Järjekordne arhitektuuripärl läheb lammutamisele. Auhinnatud maja pole kellelegi vaja". Maaleht, 17. detsember 2020
* Time-lapse video Paldiski mnt 21 lammutus YouTube'is
Kõrge **Viru värava bastion** (saksa keeles *Hoch-Lehmpforten-Bastion*) oli 16. sajandi teisel poolel, pärast Vene-Liivimaa sõja puhkemist rajatud kaitserajatis Viru värava eesvärava ees.

Vaade endiselt bastionilt Viru värava eesväravatele
Vaade bastioni läbikaevamise tulemusel moodustunud Viru tänava pikendusele ja Viru värava eesväravatele. Musumägi vasakul
Tallinna linnamüür ja kaitserajatised Rootsi ajal
Aastatel 1471–1473 ehitati Viru värava eesväravate ette esimene suurem muldkindlustus, kahekordse valli ja kraaviga Suur zwinger. Kindlustusehitise põhjanurka ehitati kaitsetorn ja esimene Tallinna vallivärav, kust viis tõstetav sild üle uue vallikraavi. Liivi sõja alguses ehitati zwinger ümber Uueks Rondeeliks.

Kõrge Viru värava bastion kujundati Viru värava ette kuhjatud kõrgest vallist ja rondeelist. Bastion ulatus üle praeguse Viru tänava, sulgedes täielikult keskaegse Viru värava. 

Viru tänava pikendamisel 1888. aastal, kuni Vene turuni, kaevati bastion läbi. Linnaliiklus kulges 1899. aastani nüüdse Aia tänava ja Vana-Viru tänava nurgal asunud Vallivärava kaudu, mis oli lammutatud 1840. aastal. 

Bastioni suurem lõunapoolne osa kannab tänapäeval nimetust Musumägi (varem Viruvärava mägi), väiksem põhjapoolne osa aga säilinud Viru tänava põhjaküljel olevate Viru tänav 23 majade taga Bastioni aias paikneva künkana ning selle kirdepoolne eskarbimüür (vallikraavi sisemine nõlv) on eksponeeritud Aia tänav 3 hoone sisemuses.

Vaata ka
--------

* Tallinna vallkindlustused
* Tallinna muldkindlustusvöönd

Viited
------

1. ↑  Viru värava kaksikelu, jaakjuske.blogspot.com, veebruar 2012 (vaadatud 28.12.2020)
2. ↑  Entsüklopeedia Tallinn. 1. köide. Jaan Tamm (peatoimetaja). Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2004, lk 258

Kirjandus
---------

* VIRU TN 26, TALLINN, MUSUMÄE TRASSITÖÖDE ARHEOLOOGILINE JÄRELEVALVE, Osaühing Agu EMS, TALLINN 2018
**Ségou piirkond** on piirkond Malis.

Piirneb lõunas Sikasso piirkonnaga, idas Tombouctou ja Mopti piirkonnaga, kagus Burkina Fasoga ja läänes Koulikoro piirkonnaga.

Piirkonna kliima on lähisekvatoriaalne. Aasta keskmine sademete hulk 513 millimeetrit on umbes sama mis Eestis. Piirkonda läbivad mitmed jõed, millest tähtsaim on Nigeri jõgi.

Elanikest peaaegu pool on alla 15 aasta vanad. Aastane iive on 2,1% (1998). 79% elanikest on maaharijad.

Piirkond jaguneb 7 *cercle*'iks, 118 vallaks ja 2166 külaks. *Cercle*'id on järgmised:

|  |  |
| --- | --- |
| * Bla *cercle*
* Baroueli *cercle*
* Macina *cercle*
* Niono *cercle*
* Ségou *cercle*
* Sani *cercle*
* Tominiani *cercle*
 | Segou *cercle*'id |

Suurimad linnad on Ségou, San, Niono, Dioro ja Markala.

Piirkonnas asus 18. sajandi lõpuni Bambara impeeriumi keskus. 1860. aastatel vallutas piirkonna Toucouleuri impeerium ja 1890. aastatel Prantsuse koloniaalarmee.

Mali 1. järgu haldusüksused

Bamako (ringkond) | Gao piirkond | Kayesi piirkond | Kidali piirkond | Koulikoro piirkond | Ménaka piirkond | Mopti piirkond | Ségou piirkond | Sikasso piirkond | Timbuktu piirkond | Taoudénit' piirkond
Arizonast Bisbeest pärineval türkiisil on intensiivne sinine värv. Eesti Loodusmuuseumi kogu
Lihvitud türkiisid. New Mexico, Ameerika Ühendriigid
**Türkiis** on läbipaistmatu sinine või roheline poolvääriskivi, mis sisaldab vaske ja alumiiniumi.

Vaatamata üsna vähesele tugevusele on türkiis tänu oma erilisele värvusele sajandite jooksul laialdast kasutust leidnud ehtekivina. Viimasel ajal[*millal?*] on imitatsioonide ja sünteetilise türkiisi turustamine tema väärtust alla viinud.

Türkiisi järgi on nimetatud türkiissinine värvus. Iseloomuliku sinise värvuse annab vask mineraali kristallstruktuuris.

Nimetus *türkiis* tuleb prantsuse keelest. *Pierre turquoise* tähendab Türgi kivi. See nimetus anti põhjusel, et need poolvääriskivid jõudsid Euroopasse Türgi kaudu.

Türkiis on üks vanimaid kasutuses olnud vääriskive. Iraagi aladelt on leitud türkiishelmeid, mida kasutati 5000 aastat eKr. Samuti on teada, et Vana-Egiptuses kaevandati türkiisi Siinai poolsaarel juba 3200 aastat eKr.

Vääriskivi erikaal on 2,6–2,9. Mohsi astmik on 5–6. Pleokroism on nõrk.

Kõige rohkem leidub türkiisi Lähis-Idas.

Viited
------

1. 1 2  The Book of Stones lk 419

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Türkiis** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Türkiis** |
**Jaan Kundla** (sündinud 11. oktoobril 1937 Suure-Jaanis) on Eesti poliitik.

Haridus
-------

Kundla lõpetas Suure-Jaani Keskkooli 1955 ning Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinseneri erialal 1960.

Töökäik
-------

Jaan Kundla on töötanud Eesti Energia asedirektorina 1960–1990, seejärel Tallinna Karastusjookide Tehases peainsenerina ning eraettevõtjana.

Poliitiline tegevus
-------------------

Kundla oli Rahvaerakonna Mõõdukad liige 1996–1999, Keskerakonna liige 2000–2004 ning uuesti 2006–2008 ja Eesti Pensionäride Erakonna liige 2004–2006. Ta oli Pensionäride Erakonna esimees 2004.a. sügisest kuni erakonna ühinemiseni Keskerakonnaga 2006.

Ta oli Paide Linnavolikogu liige 1996–2007. 2007–2011 oli ta XI Riigikogu liige. Riigikogu XI koosseisu vanima liikmena luges ta avaistungil ette Riigikogu liikme ametivande. Ta oli Riigikogu riigikaitsekomisjoni liige, Eesti-Austria ja Eesti-Valgevene parlamendirühma liige.

Skandaalid
----------

2008. aasta veebruaris jõudis avalikkuse ette juhtum, kus Kundla oli oma üürilisi värdjateks nimetanud. Esialgu püüdis ta oma sõnakasutust õigustada, väites, et värdjas tähendab vallaslast. Kuigi ta hiljem vabandas, jäi ta meedia teravdatud tähelepanu alla. Selgus, et ta oli 2007. aastal esitanud tööga seotud kulude katteks toidupoe arved ja kostüümilaenutuse arved.. Kundla oli ainuke riigikogulane, keda ei kutsutud 24. veebruaril 2008 presidendi vastuvõtule.

14. aprillil 2008 teatas ta, et on esitanud avalduse Keskerakonnast lahkumiseks. Ta põhjendas oma sammu sellega, et tema isikut on seoses puhkenud skandaaliga kasutatud erakonna halvustamiseks. Samas otsustas Kundla parteituna jääda edasi Riigikogu liikmeks. 22. aprillil 2008 rahuldas Keskerakonna juhatus Jaan Kundla avalduse erakonnast lahkumiseks.

4. veebruaril 2009 Paide kohtumajas toimunud eelistungil jagas riigikogu liige Jaan Kundla ajakirjanikele väljaprinditud e-kirja, mille ta sai 2007. aasta suvel Kalle Kroonilt. Kirjas seisab: «Võid oma m...i närida, kui tahad, mina ei lähe siit kuhugi.»

Viited
------

1. 1 2 3 4  Jaan Kundla lühitutvustus Riigikogu lehel
2. ↑  "Riigikogulane Kundla õigustab sõna «värdjas» kasutamist". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. märts 2008. Vaadatud 3. märtsil 2008.
3. ↑  Riigikogulane Jaan *Värdjas* Kundla esitas kulude katteks toidupoe arved
4. ↑  Jaan Kundla riietas ennast maksumaksja kulul kuningaks
5. ↑
6. ↑  Riigikogulase kohtuvõitlus, Õhtuleht, 4. veebruar 2009

Välislingid
-----------

* Kuidas Jaan Kundlast riigikogu häbiplekk sai SL Õhtuleht, 3. märts 2008
* Tema majesteet Paide kuningas Kusti VI Eesti Ekspress, 17. aprill 2008
* Kohus uurib Jaan Kundla korteriostu Järva Teataja, 28. jaanuar 2009
* Jaan Kundla: Püha lehm lüpsab rammusat koort Sakala, 20. veebruar 2009.
* Riigikogulane Kundla: valitsuse langemist ma praegu ei toeta, Postimees, 25. mai 2009
* Kundla sooviks endanimelist majoneesi, Postimees, 2. juuni 2009
* Kohus mõistis Kundlalt välja ligi 7000-kroonise võla - Postimees, 7. detsember 2009
* Endine keskerakondlane: Keskpartei on nagu NLKP Delfi.ee, 31. detsember 2010
* Jaan Kundla riigikokku ei kandideeri
**2008. aasta Hesseni parlamendivalimised** toimusid 27. jaanuaril 2008. Nende tulemusel valiti viieks aastaks Saksamaa liidumaa Hesseni parlamendi Maapäeva (*Landtag*) uus koosseis.

Valimissüsteem
--------------

Maapäeva kohtade minimaalne arv on 110, sellest 55 kohta valitakse lihthäälteenamuse põhimõttel. Proportsionaalselt jagatakse 45 kohta, võttes aluseks maapäeva kohtade arvu. Valimiskünnis on 5% liidumaal antud kehtivatest häältest, valemiks on Hare/Niemeyeri valem.

Valimistulemused
----------------

| Partei | Häälte arv | % | Kohtade arv |
| --- | --- | --- | --- |
|
| Kristlik Demokraatlik Liit | 1 009 749 | 36,8 | 42 |
| Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei | 1 006 154 | 36,7 | 42 |
| Vaba Demokraatlik Partei | 258 554 | 9,4 | 11 |
| Liit 90/Rohelised | 206 606 | 7,5 | 9 |
| Vasakpartei | 140 488 | 5,1 | 6 |
| Muud parteid | 121 158 | 4,5 | - |

Kokku: 110 kohta  
 
Valimisõiguslike inimeste arv: 4 370 403  

Osavõtt: 2 810 972  

Valimisaktiivsus: 64,3%  

Kehtetuid hääli: 68 263  

Kehtivaid hääli: 2 742 709

Eelmistel valimistel 2003. aastal oli CDU võitnud täpselt ühehäälelise absoluutenamuse (56 kohta). Valimistel võttis liidumaa peaminister (ministerpresident) Roland Koch karmi hoiaku vägivaldsete immigrantnoorte vastu. Vasakpartei moodustamine tähendas, et ka SPD-st vasakpoolsem partei võis esimest korda pääseda parlamenti, oli teadmata, kas partei ületab valimiskünnise.

Valimistel kaotas CDU oma enamuse, saavutades ainult napi häälteenamuse SPD ees, saades aga samapalju kohti. Vasakpartei aga pääseski parlamenti, olles nii teine endise Lääne-Saksamaa liidumaa parlamendis, peale Bremenit 2007. aastal. Ka samal päeval naaberliidumaal Alam-Saksis toimunud valimistel pääses Vasakpartei parlamenti.

Nii CDU kui ka SPD said 42 kohta, kuid FDP (CDU traditsiooniline koalitsioonipartner) sai 11 ja Rohelised (SPD traditsiooniline partner) 9, seega langes ära kumbki traditsiooniline koalitsioon.

SPD juht Andrea Ypsilanti keeldus pikka aega Vasakparteiga koalitsioonikõnelusi pidamast, kuid oktoobris 2008 alustas kõnelusi kutsumaks Vasakparteid võimaliku puna-puna-rohelise koalitsioonikõnelustele, ta ise oleks olnud peaministrikandidaat. See osutus vastuoluliseks sammuks, tekitades SPD-s lõhe, kuna mitmed partei liikmed keeldusid võimu jagamisest Vasakparteiga. Päev enne peaministri valimisi teatasid neli SPD liiget, et nad ei hääleta Ypsilanti poolt ja tahtsid korraldada umbusaldushääletust, mis näitas, et puna-puna-roheline koalitsioon ei ole saavutatav, mis viis uute valimiste korraldamiseni 18. jaanuaril 2009, kus CDU ja FDP koalitsioon saavutas enamuse.

Välislingid
-----------

* Hesseni statistikaameti lehekülg kohtade jaotusega (saksa keeles)
* Hesseni statistikaameti lehekülg valimistulemusega (saksa keeles)
"**Hääbuv linn**" (originaalpealkiri vene keeles "Град обреченный") on vene ulmekirjanike Arkadi ja Boriss Strugatski (vendade Strugatskite) ulmeromaan.

Romaan valmis 1975. aastal, kuid avaldati alles 1988–1989, kuna sisaldab kriitilisi noote omaaegse Nõukogude ühiskonna suhtes.

Mark Amusini sõnul püüavad autorid "Hääbuvas linnas" "ehitada ideologiseeritud teadvuse dünaamilist mudelit, mis on tüüpiline meie ühiskonna kõige laiematele kihtidele, jälgida selle saatust muutuva sotsiaalse reaalsuse taustal, uuride selle "elutsükli" eri faase ning osalt ka mõtlevate nõukogude inimeste dramaatilist üleminekut kommunistlikesse ideaalidesse fanaatilise uskumise positsioonilt tervele põlvkonnale iseloomuliku ideoloogilise vaakuumi tingimustesse".[*viide?*]

Eesti kriitik Vahur Afanasjev kirjutas: "Vendadele Strugatskitele on fantastika aparatuur, mille abil analüüsida inimesi ja ühiskonda." Peategelane illustreerib Afanasjevi hinnangul "erinevaid inimeseks ja kodanikuks olemise viise, mistap "Hääbuv linn" sobiks analüüsimiseks ühiskonnaõpetuse tundi".

Eesti keeles ilmus "Hääbuv linn" 2012. aastal Veiko Belialsi tõlkes kirjastuses Fantaasia.

Tunnustus
---------

* Beljajevi preemia, 1990 – fantastilise raamatu kategoorias
* Suur Sõrmus (Великое Кольцо), 1989 – suurvormi kategoorias

Viited
------

1. 1 2  Vahur Afanasjev "Nädala raamat: Ühiskonnaõpetuse ulmekas"[*alaline kõdulink*] Eesti Ekspress, 11. veebruar 2013 (vaadatud 11. veebruaril 2013)

Välislingid
-----------

* Vahur Afanasjev "Nädala raamat: Ühiskonnaõpetuse ulmekas" Eesti Ekspress, 11. veebruar 2013
* Romaani tekst vene keeles Maksim Moškovi raamatukogus (Библиотека Максима Мошкова)
* L. Filippovi retsensioon
* "Hääbuv linn" projektis "Minu raamatukogu" ("Моя библиотека")
Siivertsi kalmistu 1929. aasta Narva linnaplaanil
**Siivertsi kalmistu** on mitut endist kalmistut hõlmav roheala Sutthoffi linnaosas Narvas. Ta piirneb kirdes Jõesuu tänavaga, loodes Karjamaa tänavaga, edelas heitveepuhastusjaamaga ja lõunas elamupiirkonnaga. Siivertsi kalmistust kirdes Narva jõe kaldal on saksa-soome kalmistu.

Narva Linnavalitsuse korraldusega 18.02.2009 nr 171-k, asendati varasem kalmistu maaüksuse nimetuse Siivertsi vana kalmistu, Sutthoffi linnaosa nimetusega.

Ajalugu
-------

Mälestusmärk Loodearmee ühishaual
Nüüdisajal Siivertsi kalmistuks nimetataval maa-alal on asunud Narva Aleksandri, Kreenholmi, Narva rootsi-soome Mihkli kiriku soome koguduse, Narva Issanda Ülestõusmise peakiriku ja Narva Peetri kiriku koguduse surnuaed ning mitu muud väiksemat matmispaika. Laialdasem matmine lõpetati Siivertsi kalmistul 20. sajandi keskpaiku. Pärast sõda Narvas hukkunud saksa sõjavangide kalmistud Siivertsi Aleksandri ja Peetri kalmistutel likvideeriti 1959. aastal NSV Liidu Siseministeeriumi 29.12.1958 korralduse alusel.

2010. aastal kavatseti Siivertsi kalmistu taas matmispaigana kasutusele võtta. Järgmisel aastal toimusid heakorrastustööd ning puude langetamisel lõhuti osa säilinud hauatähiseid ja -piirdeid, muu hulgas sai kannatada Narva Aleksandri koguduse esimese õpetaja Richard Julius von Pauckeri haud. Seejärel loobuti kavast kalmistut edaspidi matmispaigana kasutada ja otsustati teha Siivertsi kalmistust pargiala.

Siivertsi kalmistule maetuid
----------------------------

* Adolf Theodor Hahn (1832–1914), Narva pikaajaline linnapea, Narva-Jõesuu kuurordi rajaja, linna heakorra ja parkide edendaja

Vaata ka
--------

* Loodearmee ühishaud
* Narva vangilaagri kalmistu

Viited
------

1. ↑  Linnakaart. Arhitektuuri- ja Linnaplaneerimise Amet. Vaadatud 13.08.2014.
2. ↑  Linna vanade kalmistute plaan. Vanad Narva kaardid. Arhitektuuri ja Linnaplaneerimise Amet. Vaadatud 13.08.2014.
3. 1 2  Taotlus Siivertsi kalmistu valduse üleandmise kohta. Dokumendiregister, 9. november 2010. Vaadatud 13.08.2014.
4. ↑  Jüri Tõnisson, Kellele püstitati obelisk?, Kultuur ja Elu 3/2010
5. ↑  Siivertsi kalmistu pühiti maa pealt. Põhjarannik, 28. september 2011.
6. ↑  Rüüstatud Siivertsi kalmistu muudetakse pargiks. Postimees, 13. oktoober 2011.
7. ↑  Narva vangilaagri kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 17.12.2020)

Välislingid
-----------

* Kaarel Vanamölder, Vana Narva on surnud. Milline neist?, Sirp, 13.05.2016
Kuningas Dinis. Illustratsioon kuningate kroonikas Hispaania Rahvusraamatukogus
**Dinis I** (IPA: [diˈniʃ]; 9. oktoober 1261 – 7. jaanuar 1325 Santarém), ka **Dom Dinis**, hüüdnimedega *Rei Lavrador* ('kuningas-põllumees') ja *Rei Poeta* ('kuningas-luuletaja'), oli Portugali ja Algarve kuningas. Ta oli Portugali kuninga Afonso III poeg teisest abielust Kastiilia Beatricega ja Kastiilia kuninga Alfonso X tütrepoeg.

Portugali valitsejaks sai ta 1279. aastal. Tema abielu Aragóni printsessiga, kes kanoniseeriti hiljem katoliku kirikus pühakuna (Püha Portugali Isabel), sõlmiti riikliku abieluna 1281. aastal, kui Dinis oli kümneaastane.

Tegevus valitsejana
-------------------

Dinis valitses Portugali kuningriiki üle 46 aasta. Teda peetakse tähtsaimaks Portugali kui rahvusriigi eneseteadvuse ja portugallaste rahvusliku identiteedi kujundajaks. Ta hoolitses riigi majanduse ümberkujundamise eest ja andis edasiviiva impulsi riigi põllumajandusele. Kuningas korraldas suure männimetsa istutamise Leiria lähedal (mets on tänini alles), et takistada põldude erosiooni, mis oli tollal üks piirkonna viletsuse põhjuseid, ning millest saadi hiljem puitu kuningliku laevastiku jaoks.

Dinis kehtestas Portugalis 1290. aastal ametlikuks keeleks galeegi keele (enne seda oli asjaajamiskeeleks olnud ladina keel) ning tal oli suuri teeneid rahvuskeelse kirjanduse arengus. 1290. aastal asutas ta Coimbra ülikooli.

### Kirjandus ja muusika

Dinis oli tuntud luuletajana, ta kirjutas galeegikeelset luulet paljudes ilmalikes žanrides ning temalt on säilinud 137 teksti – enam kui üheltki teiselt tolle aja autorilt. Seitse tema *cantiga de amor*'i on säilinud koos muusikaga.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2021. Vaadatud 1. märtsil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
**Urmelid** on sihtasutuse Tallinna Lastehaigla Toetusfond ja reklaamiagentuuri Imagine väljamõeldud olevused, kelle kujutistega on kaunistatud Tallinna Lastehaigla seinad.

Taustalegendi kohaselt on urmelid väikesed, umbes pöidlapikkused olendid, kes sünnivad ainult siis, kui keegi teeb südamesttuleva heateo. Nad on loomult häbelikud ja tagasihoidlikud ning eelistavad uudishimulike pilkude eest peitu pugeda. Kui urmelid midagi või kedagi kardavad, tõmbuvad nad kerra ja meenutavad siis kirsikive. Väiksemad urmelid näevad välja nagu kohevad karvased pallikesed. Nad on lõbusad, lustlikud ja seiklushimulised - just nagu tavalised lapsed. Vanemate urmelite karv on karmim ja liibub siledamalt vastu keha. Nemad käituvad vaoshoitumalt ja tasakaalukamalt. Üldiselt ongi urmelid väga targad ja heatahtlikud olendid. Kui neid lähemalt silmitseda, võib märgata, et nende pealael kasvab vahva moodustis – tundel. Kogu urmelite elutarkus koguneb tundlasse, ja seetõttu omandab see aja jooksul aina suuremad mõõtmed. Urmelitel on veel üks imetabane omadus – nad oskavad suurepäraselt kurbust ravida. Kui keegi on väga kurb, tunnevad urmelid selle kaugelt ära ja tulevad teda salaja lohutama. Samuti oskavad urmelid unenägusid ehitada.

Välislingid
-----------

* FOTOD: Lastehaigla seinu hakkavad kaunistama muinasjutulised urmelid Maaleht, 19. veebruar 2013
* Lastehaigla koridorid kaunistati kleepsudega Postimees, 19. veebruar 2013
* Reklaamiagentuuri Imagine koduleht
**Kamjanka-Buzka** (ukraina Кам'янка-Бузька; poola Kamionka Bużańska) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Lvivi rajoonis. Kuni 2020. aastani Kamjanka-Buzka rajooni keskus. Asub 96 km Lvivist edelas.

Kirjalikes allikates on asulat esmamainitud 1411. aastal Dymoszyni nime all.

1471 sai Magdeburgi linnaõigused ning **Kamionka Strumiłowa** nime. Teise Põhjasõja ajal hävitati linn suures osas. Rzeczpospolitale, pärast teist Poola jagamist kuulus Austria Galiitsia koosseisu.

1921–1939 oli Poola Tarnopoli vojevoodkonna koosseisus. 1939–1941 ja alates 1944 kuulus Ukraina NSV-le.

2017. aasta alguses oli linnas 10 762 elanikku.

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kamjanka-Buzka elanikest ukrainlasi 95,49%, venelasi 3,29%, poolakaid 0,52 ja valgevenelasi 0,34%.

Viited
------

1. ↑  Національний склад міст за переписом 2001 року Datatowel

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kamjanka-Buzka** |

*
**"Teine"** on ansambli Lenna teine stuudioalbum. Album ilmus 2013. aastal. Eesti muusikaauhindade valimisel tunnistati see aasta albumiks. 

Albumil leiduvad teiste seas ka Lenna esituses 2012. ja 2014. aasta Eesti Laulu konkursil osalenud laulud "Mina jään" ja "Supernoova".

Albumi lugusid esitab ansambel koosseisus Lenna Kuurmaa (laul), Mihkel Raud (kitarr ja laul), Tõnis Kivisild (bass ja kontrabass), Madis Muul (klahvpillid, akordion) ja Reigo Ahven (trummid). Üksikutes lauludes teevad kaasa veel Kiur Aarma (kitarr ja klahvpillid), Laur Joamets (kitarr), Erko Laurimaa (kitarr), Eeva Talsi (viiul), Villu Talsi (mandoliin), Mairo Marjamaa (saksofon) ja Indrek Tiisel (suupill).

Laulud
------

1. "Maailma serva peal" (Mihkel Raud / Mihkel Raud)
2. "Supernoova" (Mihkel Raud / Mihkel Raud)
3. "Töö ja vile" (Mihkel Raud / Mihkel Raud)
4. "Seal kus jäljed kaovad maast" (Mihkel Raud / Mihkel Raud)
5. "Vabaduselauluke" (Mihkel Raud / Jürgen Rooste)
6. "Öö" (Mihkel Raud / Jürgen Rooste)
7. "Mina jään" (Mihkel Raud / Lenna Kuurmaa)
8. "Tuul" (Mihkel Raud / Lenna Kuurmaa)
9. "Seal kus jäljed kaovad maast" (DJ Critikali remiks)
10. "Maailma serva peal" (Sander Mölderi remiks)
**Carl Friedrich Ludwig Petersen** (ka **Karl**; 16. juuni 1775, Tartu – 31. detsember 1822, Tartu) oli baltisaksa luuletaja, saksa keele lektor ja raamatukogundustegelane.

1783. aastal lõpetas ta Dorpati Linnakooli. Õppis teoloogiat ja üldist kirjanduslugu kuni 1793. aastani Halle ülikooli usuteaduskonnas ja aastatel 1795–1798 Jena ülikooli usuteaduskonnas.

1802–1822 töötas Tartu ülikooli raamatukogus sekretärina (raamatukoguhoidja abi). Korraldas süstemaatilise kataloogi ettevalmistustööd ja teostamist, koostas üksikasjalikke juhendeid ajalookirjanduse registri ümberkirjutajale. Tegeles ka lugejateenindusega.

1802–1819 oli ta Tartu Ülikooli saksa keele lektor. Kuulus ka ülikooli tsensuurikomiteesse.

Osales kirjandusringides, kus loeti ühiselt raamatuid ja arutleti.

Viited
------

1. 1 2 3 4  PETERSEN, KARL FRIEDRICH LUDWIG Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas (vaadatud 7. novembril 2014)
2. ↑   TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918

Kirjandus
---------

* Jegór von Sivers "Deutsche Dichter in Russland", Berliin 1855, lk 222–223
* Jeannot Emil Freiherr von Grotthuss, "Das Baltische Dichterbuch", Tallinn 1895, lk 443–445
**"Kiirtee põrgusse"** on esimene Eesti kinolevisse jõudnud täispikk kodumaine õudusfilm. 

Filmi keskmes on suure kiirtee lähedal asuvasse, vanadest lautadest ümber ehitatud suvemajja tööle tulnud vennad Markus ja Tom. Markuse hämmastav sarnasus kunagise talukoha surnud peremehega äratab piinatud hinged, kes on aastakümneid oodanud ühe koletu kuritöö paljastamist. Markuse keha kättesaamiseks on aga esialgu võimalik kasutada vaid tallu täiesti juhuslikult sattunud ja ülimalt kummaliselt käituvat Dorat. 

Osades Franz Malmsten juunior (Markus), Kersti Heinloo (Dora), Kristjan Kasearu (Tom), Brigitte Susanne Hunt, Oliver Kristman jt.

Filmi režissöör on Urmas E. Liiv, operaator Kristjan Jaak Nuudi ja helilooja Tiit Kikas. Filmi pikkus on 82 minutit.

Film kogus 2019. aastal 10 366 kinokülastust ja teenis ligi 62 tuhat eurot kassatulu.

Viited
------

1. ↑  "Täispikk tabel | Eesti filmide külastusnumbrid ja kassatulu 2019. aastal" ERR kultuur, 23. jaanuar 2020

Välislingid
-----------

* "Labasevõitu kompott tuntud õudukaklišeedest" Postimees, 17. oktoober 2019
* "Hendrik Alla filmist "Kiirtee põrgusse": midagi ilusat ega intellektuaalset seal pole" ERR kultuur, 18. oktoober 2019
* "Eesti esimene täispikk õudusfilm "Kiirtee põrgusse": loe, mida arvavad Eesti inimesed ja filmikriitikud" Delfi kinoveeb, 21. oktoober 2019
* "„Kiirtee põrgusse" on värskendavalt ebaviisakas" Eesti Ekspress, 23. oktoober 2019
* 

* 
*
**Podolínec** (poola keeles *Podoliniec*, saksa keeles *Pudlein*, ungari keeles *Podolin*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Stará Ľubovňa ringkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Podolínec asub ajaloolises Spiši piirkonnas, Poola piirist 14 km kaugusel.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1235. aastal. Linnaõigused sai Podolínec 1292. aastal. 1409. aastal ehitati linna loss. 1412. aasta aprillis andis Saksa kuningas ja Saksa-Rooma keiser Sigismund Podolínecile vaba kuningalinna privileegid. Kuid 8. novembril 1412 andis Sigismund Poola kuningale Władysław II Jagiełłole 16 linna Spišist, sealhulgas Podolíneci, tagatiseks laenu eest, mida ta vajas sõjaks Veneetsiaga. 1772. aastal läks linn Esimese Poola jagamise tulemusel Habsburgide Austria keisririigi võimu alla.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Podolíneci elanikest slovakke 91,12%, mustlasi 1,54% ja russiine 0,35%. Rahvus oli teadmata 6,44%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Poola Rytro, Poola

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  Podolínec Cultural Heritages - a source of the European unity. Vaadatud 16. aprillil 2023
3. ↑  História a rozvoj mesta Mesto Podolínec. Vaadatud 16. aprillil 2023
4. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Podolínec at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 16. aprillil 2023
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõjaväelisest auastmest; Auaste küla kohta vaata artiklist Auaste küla.* |

---

**Sõjaväeline auaste** (vananenud termin *aukraad*) on sõjaväelase või reservis (erus) oleva sõjaväekohuslase auaste, mis määrab sõjaväelase hierarhilise positsiooni (õigused ja kohustused) teiste sõjaväelaste suhtes. Sõjaväeline auaste antakse igale sõjaväes teenivale isikule.

Auastmed jagunevad ohvitseride, allohvitseride ja sõdurite auastmeteks. Ohvitseride auastmed jagunevad kõrgemateks, vanem- ja nooremohvitserideks. Igal auastmel on oma auastmetunnus, mida kantakse sõjaväe vormiriietusel. Mõnikord eristatakse veel nooremallohvitsere ja vanemallohvitsere.

Eesti
-----

 *Pikemalt artiklis  Eesti sõjaväelised auastmed*
Eesti sõjaväeline auaste on Eesti Vabariigi nimel kaitse- või reservväelasele antav nimetus, mis sõltub tema sõjaväelisest väljaõppest, haridusest, sõjaväelisest ametikohast, tegevteenistuse staažist ning põhiväeliigist. 

Kõrgeim võimalik Eesti õhu- ning maaväe auaste on kindral, mereväes admiral.

Ukraina
-------

 *Pikemalt artiklis Ukraina sõjaväelised auastmed*
Alates 2020. aastast on madalaim kindraliauaste brigaadikindral, säilisid kindralmajor ja kindralleitnant, kuid Ukraina armeekindrali auastme asmele võeti kasutusele kindral.

Vaata ka
--------

* Teise maailmasõja sõjaväeliste auastmete võrdlev tabel

Viited
------

1. ↑  Рада ввела звання бригадного генерала і комодора (vaadatud:20.08.2023)
**Xénia Krizsán** (sündinud 13. jaanuaril 1993 Budapestis) on ungari kergejõustiklane, kelle põhiala on seitsmevõistlus.

Oma esimese tiitlivõistluste medali võitis Xénia Krizsán 2012. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Barcelonas. Isikliku rekordiga 5957 punkti võitis ta kuubalanna Yorgelis Rodrígueze järel hõbemedali.

2015. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Tallinnas võitis ta kuldmedali Ljubov Tkatši ja Ivona Dadici ees.

2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis sai ta 6367 punktiga seitsmenda koha.

2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Toruńis võitis ta viievõistluse isikliku rekordiga **4644** punkti pronksmedali.

2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis sai ta 6372 punktiga viienda koha.

2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel İstanbulis sai ta 4493 punktiga viienda koha.

Xénia Krizsán on seni osalenud kahtedel olümpiamängudel. Rio de Janeiro olümpiamängudel 2016. aastal sai ta 16. koha ja 2020. aasta Tōkyō olümpiamängudel sai ta 13. koha

Isiklikud rekordid
------------------

Seisuga 29. aprill 2023

Välitingimustes

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 m jooks | **24,32** | 29. mai 2021 | Austria Götzis |
| 800 m jooks | **2.07,17** | 7. august 2017 | Suurbritannia London |
| 100 m tõkkejooks | **13,31** | 29. mai 2021 | Austria Götzis |
| Kõrgushüpe | **1.82** | 16. september 2017 | Prantsusmaa Talence |
| Kaugushüpe | **6.41** | 30. mai 2021 | Austria Götzis |
| Kuulitõuge | **14.47** | 29. mai 2021 | Austria Götzis |
| Odavise | **53.27** | 23. juuni 2019 | Prantsusmaa Talence |
| **Seitsmevõistlus** | **6651** NR | 30. mai 2021 | Austria Götzis |

Sisetingimustes

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 800 m jooks | **2.10,50** | 1. märts 2019 | Suurbritannia Glasgow |
| 60 m tõkkejooks | **8,27** | 5. märts 2021 | Poola Toruń |
| Kõrgushüpe | **1.82** | 2. märts 2018 | Suurbritannia Birmingham |
| Kaugushüpe | **6.21** | 14. veebruar 2021 | Ungari Budapest |
| Kuulitõuge | **14.48** | 5. märts 2021 | Poola Toruń |
| **Viievõistlus** | **4644** | 5. märts 2021 | Poola Toruń |

Allikas: Rahvusvaheline Kergejõustikuliit

Viited
------

1. ↑  "World Athletics". Vaadatud 29. aprillil 2023.

Välislingid
-----------

 Xénia Krizsán – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Xénia Krizsán Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Xénia Krizsán veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Mariann Fischer Boel** (sündinud 15. aprillil 1943 Åsumis Taanis) on Taani ja Euroopa Liidu poliitik. Ta kuulub Taani liberaalsesse parteisse Venstre.

Alates 2002. aastast oli Boel Anders Fogh Rasmusseni valitsuses põllumajandus- ja toiduminister. Oma ametiajal pani ta ette, et igasugused põllumajandustoetused tuleks riigis täielikult kaotada.

Aastatel 2004–2010 oli ta Euroopa Komisjoni põllumajanduse ja maaelu arengu volinik Barroso esimeses komisjonis. 

Koos abikaasaga peab ta Taanis kolme farmi. See oli mõne vaatleja arvates tõstatanud Boeli neutraalsuse küsimuse, kuna Euroopa Komisjoni liikmena on tal õigus määrata põllukultuuride hinda, ning seega oma isiklikke sissetulekuid märgatavalt suurendada. Boel ise on öelnud, et farme peab tema abikaasa, ning isiklikult ta nendega seotud ei ole – seepärast suudab ta jääda ka neutraalseks.

Välislingid
-----------

* Ametlik lehekülg

| * v
* r
Barroso esimene komisjon (2004–2010) |
| --- |
| 

* Joaquín Almunia
* Catherine Ashton
* José Durão Barroso
* Jacques Barrot
* Joe Borg
* Dacian Cioloş
* Stavros Dimas
* Benita Ferrero-Waldner
* Ján Figeľ
* Franco Frattini
* Mariann Fischer Boel
* Máire Geoghegan-Quinn
* Dalia Grybauskaitė
* Danuta Hübner
* Siim Kallas
* László Kovács
* Neelie Kroes
* Meglena Kuneva
* Márkos Kyprianoú
* Peter Mandelson
* Charlie McCreevy
* Louis Michel
* Leonard Orban
* Andris Piebalgs
* Janez Potočnik
* Viviane Reding
* Olli Rehn
* Vladimír Špidla
* Antonio Tajani
* Androúlla Vasileíou
* Günter Verheugen
* Margot Wallström

 |
**Pruunhüään** (*Parahyaena brunnea*, sünonüüm *Hyaena brunnea*; eesti keeles ka *pruun-vööthüään*) on pruunika paksu karvastikuga hüäänlane.

Levila
------

Pruunhüään elutseb Lõuna-Aafrika kuivades piirkondades. Säilinud vaid Botswanas ja Namiibias ning väikeste asurkondadena ka
Kalahari ja Gemsboki rahvuspargis Lõuna-Aafrika Vabariigis.

Toitumine
---------

Pruunhüään sööb putukaid, väikseid selgroogseid, linnumune, kuid kütib ka suuremaid imetajaid, näiteks gnuusid.

Tehistingimustes peetavad isendid
---------------------------------

Loomaaedades on need pruunhüäänid haruldased, viimasel ajal[*millal?*] on Praha loomaaias neid edukalt paljundatud.[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Vööthüään
* Hüäänlased
* Täpikhüään
* Tsiibethüään

Viited
------

1. ↑  Andrei Miljutin. Maailma imetajate mitmekesisus. Tallinn : Varrak, 2015. Lk 238

Kirjandus
---------

* "Haruldased loomad aastatuhande künnisel", E. Kus/ V. Pleger, lk 42.

Välislingid
-----------

* Pruunhüäänide päästmise programmi koduleht
* Pruunhüäänide tutvustus

Viited
------