Distributiiv
------------

Distributiiv on kääne, mis väljendab tähistatava jagunemist hulkadeks või sündmuse või tähistatava kordumist ajas. Tegu on väga vähestes keeltes esineva käändega. Kohati võib distributiiv tähendada ka mingit väiksemat sõnarühma, mille liikmed kannavad distributiivset tähendust. Selliste sõnarühmade on näiteks osa eesti keele ti-liitelistest määrsõnadest ja soome keele ttain-/ttäin-liitelised määrsõnad. Käände eestikeelse vastena on kasutatud nimetust `jagav/eritlev kääne´.

Eesti keel
----------

Seni ei ole distributiivi eesti keeles käändena käsitletud, vaid neid on peetud määrsõnadeks. Eesti keele distributiivsed sõnad jagunevad nende tuletamiseks kasutatava liite järgi kaheks rühmaks: ühed, mida moodustatakse liite **-*ti*** abil (*maakonnati*/*maakonniti*), ja teised, mille moodustamisel kasutatakse liidet **-*kesi*** (*kolmekesi*). Kui viimase rühma puhul on tegu selgelt määrsõnadega, siis esimene rühm kuulub käände ja määrsõnade piirile.   

***ti*-liitelised distributiivid** on sõnarühm, mida pole mitte kunagi käsitletud käändena, kuid mis omab siiski mitmeid käändsõnadele omaseid tunnuseid. Selle mõjul on tehtud ka ettepanekut nimetada neid sõnu terminiga **kääbuskääne** ning seega käsitleda neid eesti keele käändesüsteemi osana.  

***kesi*-liitelistel distributiivsetel määrsõnadel** (*kolmekesi*, *saja kahekümne viiekesi*) väljendub distributiivsus sündmusosaliste hulga kaudu, täpsustades nii sündmusviisi ehk seda, kuidas ja milliste osalistega sündmus aset leiab. Nende sõnade alussõnaks on arvsõnad (*kolmekesi*) ja hulgasõnad (*paljukesi*). Tegu pole tuletuslikult kuigi produktiivse rühmaga, sest alussõnadeks sobivate sõnade arv on väga piiratud – tuletusalusteks on sobilikud ainult arvsõnad ja hulgasõnad, mida on igas keeles piiratud hulk.

Ungari keel
-----------

Ungari keele käändesüsteemis esineb kahesugust distributiivi: distributiiv ja distributiiv-temporaal. Distributiiv-temporaal kuulub ungari keele harva kasutatavate käänete hulka, tavalist distributiivi loetakse aga allikati kas tavaliste obliikvakäänete või harva kasutatavate käänete sekka.  

Ungari keele **tavalist distributiivi** kasutatakse tähendustes `kaupa´ (*majade kaupa*), `kohta´ (*inimese kohta*) või `iga´ (*iga tund*). Distributiivil esineb mitu erikuju ehk allomorfi: -*nkent*/-*ankent*/-*onkent*/-*enkent*/-*önkent*. Konsonantalgulisi variante kasutatakse vokaaltüvede korral (*orankent* `iga tund´), vokaalalgulised variandid on kasutusel konsonanttüvede korral (*hazankent* `maja kaupa´). Kuigi ungari keeles on käändsõnadel tavaliselt olemas nii ainsuse kui mitmuse paradigma, siis distributiivi vorme on võimalik moodustada vaid ainsuses.  

*Mennyibe kerül a vacsora fejenként?*

`Kui palju maksab õhtusöök inimese kohta?´

*Egyenként léptek be a terembe.*

`Nad sisenesid saali ühekaupa.´

**Distributiiv-temporaali** kasutatakse sarnases tähenduses kui ungari keele tavalist distributiivi, kuid ainult ajasõnadega. Selle kaudu väljendab distributiiv-temporaal millegi ajas kordumist. Ka selle käände tunnus esineb mitme allomorfi kujul: -(*a*)*nta*/-(*o*)*nta*/-(*e*)*nte*/-(*ö*)*nte*. Nagu tavalisegi distributiivi puhul, oleneb sõna tüvest (vokaal- või konsonanttüvi), kas sõnale liidetakse vokaaliga või konsonandiga algav käändetunnuse variant (*Naponta* `iga päev´).  

*Hetente háromszor van magyar óra.*

`Ungari keele tund on kolm korda nädalas.´

*Óránta közlik a híreket.*

`Nad edastavad uudiseid iga tund.´

Soome keel
----------

Nagu ungari keeleski jagatakse ka soome keeles distributiiv kaheks: distributiiviks ja temporaal-distributiiviks. Oluliseks erinevuseks on see, et soome keeles ei kuulu distributiiv käänete hulka – distributiivset tähendust kandvad sõnad loetakse hoopis määrsõnadeks. Mõnes üksikus grammatikas käsitletakse neid ka adverbiaalsete käänetena. 

**Tavalise distributiivi** alla kuuluvate sõnade tunnus on -*ttain*/-*ttäin*, temporaal-distributiivi tunnus on -*sin*. Mõlema rühma sõnade puhul on tegu tuletistega ning seega on nimetatud tunnused (-*ttain*/-*ttäin* ja -*sin*) tuletusliited (võrdle ungari keelega, mille distributiivide tunnused on käändelõpud). Mõlemad tuletusliited liituvad valdavalt sõna mitmusetüvele. 

***ttain*-/*ttäin*-distributiiv**. Kasutus on piiratud väheste nimisõnade, omadussõnade ja arvsõnadega, kuid siiski on tegu produktiivse liitega – on võimalik luua uusi tuletisi. See, kumba liitevarianti kindlas sõnas kasutatakse, oleneb vokaalharmooniast. Eesvokaalse sõna korral kasutatakse liidet -*ttäin*, tagavokaalse sõna korral aga liidet -*ttain*. Ainsuslikud vormid on väga harvad.  

yksittäin ühekaupa, ükshaaval

ryhmittäin rühmiti, rühmade kaupa

paikoittain paiguti, siin-seal

**Temporaal-distributiiv** väljendab kas millegi päritolu või sagedust, kordumist ajas. Kasutus on piiratud väga väheste määrsõnatüvede ja nimisõnadega, viimasteks on enamasti ajasõnad (kesäisin ‘suviti; suvel’, aamuisin ‘hommikuti’). Liide -*sin* on ilmselt saadud kungisetele *nen*-lõpulistele omadussõnadele instruktiivi tunnuse -*n* lisamisel (*kesäinen* > *kesäisen* > *kesäisiä* > *kesäisi*- + -*n* > *kesäisin*).

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Mäkinen, Panu. ""Finnish Grammar - Adverbial Cases"". *University of Jyväskylä*. Vaadatud 10. jaanuar 2024.
2. 1 2 3  Anhava, Jaakko 2015. Criteria for Case Forms in Finnish and Hungarian Grammars. Studia Orientalia Electronica, 108, 239–244.. 11. jaan 2024.
3. 1 2 3  Kasik, Reet 2015. Sõnamoodustus. Eesti keele varamu I. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
4. 1 2 3  Ylikoski, Jussi 2019. Eesti keele distributiiv. - Oma Keel, 2, 14–20.
5. 1 2 3  Ylikoski, Jussi 2019. The distributive "dwarf case" in Estonian. – Finnisch-Ugrische Mitteilungen, kd 43, 89–139.
6. 1 2 3  Keresztes, Laszlo (1997). *Hungarolingua. Praktiline ungari keele grammatika*. Debreceni Nyari Egyetem.
7. 1 2 3  Rounds, Carol (2001). *Hungarian. An Essential Grammar*. London: Routledge.