recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Devoni saare asend
Devoni saare satelliidipilt
**Devon** (inglise *Devon Island*) on Kanadale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus.

Devonist idas asub Baffini laht. Lõuna pool asuvatest Baffini ja Somerseti saarest eraldab Devoni saart Lancasteri väin. Idas asuvast Cornwallise saarest eraldab teda Wellingtoni väin ja Bathursti saarest Perry väin. Loodes asuvatest Cornwalli ja Grahami saarest eraldab teda Belcheri väin. Põhjas asuvast Ellersmere'i maast eraldavad teda Cardigani ja Jonesi väin. Kirdes asuvast Coburgi saarest eraldab teda Lady Anni väin.

Devoni pindala on 55 000 km². See on suuruselt maailmas 27. ja Kanada saarte hulgas 6. kohal. See on maailma suurim asustamata saar.

Saar on mägine, kõrgus kuni 1908 meetrit  või 1920 m. Kõrgeim tipp asub Devoni jääkilbil. Saare idaosa on kõrge ja kaetud Devoni jääkilbiga. Saare lääneosa on madalam ja seal leidub igijääd vaid kohati. Saare loodeosas asub Grinnelli poolsaar.

Devoni saar koosneb eelkambriumi gneissidest ja paleosoilisest savikildast.

Saare kliima on karm. Vegetatsiooniperiood kestab 40–55 päeva. Üle +10 °C tõuseb temperatuur harva, talvel võib temperatuur langeda kuni –50 °C-ni. Sellepärast on saar kaetud polaarkõrbega. Saarel elab ainult väike muskusveiste populatsioon, pisut on linde ja imetajaid. Kogu loomastik on koondunud saare keskossa, mis on pisut madalam ja tasasem.

Devoni saarel asub Haughtoni meteoriidikraater. Umbes 39 miljonit aastat tagasi langes saare keskossa umbes 2 km läbimõõduga meteoriit. Sel ajal oli Devon kaetud metsadega. Kukkumiskohta tekkis 23 km läbimõõduga kraater, mis oli mitme miljoni aasta jooksul järv.

Selleks, et ohjeldada välismaiste vaalapüüdjate tegevust, asutas Kanada valitsus augustis 1924 Devoni lõunarannikul olevasse lahte eelposti Dundas Harbour. 1933 üüriti see välja Hudsoni lahe kompaniile. Karusnahahindade languse ja raske kliima tõttu suleti asula 1936. Patrullteenistuse jaoks taastati asustus 1940. aastate lõpus, kuid raskete jääolude tõttu jäeti 1951 lõplikult maha. Tänapäeval on seal näha vaid üksikute hoonete varemed.

Devoni saar kirjanduses
-----------------------

Jules Verne'i raamatus "Kapten Hatterase seiklused" surevad kapten Hatterase vastu mässu tõstnud laevameeskonna liikmed Devonil nälja ja külma kätte.

Viited
------

1. ↑  "Suur maailma atlas", lk. 125
2. ↑
Hou Yifan (2016)
Hou Yifan (2016)
**Hou Yifan** (hiina keeles 侯逸凡, *pinyin*'is *Hóu Yìfán*; sündinud 27. veebruaril 1994 Xinghuas Taizhous) on hiina maletaja, maailmameister (2010–2012, 2013–2015 ja 2016–2017), rahvusvaheline suurmeister (2009).

Ta on kahekordne Hiina naiste malemeister (2007, 2008). Hou sai Hiina naiskonna koosseisus naiste maleolümpiatel ühe kuldmedali (2016), kolm hõbemedalit (2010, 2012, 2014) ja ühe pronksmedali (2006).

2017. aastal võitis ta Bieli suurmeistrite turniiri.

Maailmameistrivõistlused
------------------------

Hou kvalifitseerus 2005. aastal toimunud FIDE tsooniturniiril maailmameistrivõistluste turniirile (2006), kus sai 56. asetuse. Jõudis seal kaheksandikfinaali, 2008. aastal sai MM-i turniiril 3. asetuse ja jõudis finaali, kus kaotas Aleksandra Kostenjukile. 2010. aastal sai MM-i turniiril taas 3. asetuse. Tuli maailmameistriks, võites finaalis Humpy Konerut. 2012. aastal sai MM-il esimese asetuse, kuid kaotas teises ringis Monika Soćkole ja 32 parema hulka ei pääsenud.

#### Taas maailmameister

2011.–2012. aastatel toimunud FIDE naiste *grand prix'* sarja võitis Hou Yifan ja sai õiguse tiitlimatšile valitseva maailmameistri Anna Ušeninaga. 2013. aastal Taizhous peetud matši võitis Hou tulemusega 5½:1½ ja sai taas maailmameistriks. Kuid 2015. aastal toimunud MM-i turniirist Hou osa ei võtnud ja jäi tiitlist ilma. 

2013.–2014. aastatel toimunud FIDE naiste *grand prix'* sarja võitis taas Hou Yifan ja sai õiguse tiitlimatšile valitseva maailmameistri Marija Muzõtšukiga. 2016. aastal Lvivis toimunud matšis võitis Hou Muzõtšukki tulemusega 6:3 ja sai kolmandat korda maailmameistriks. Järgmisel aastal Teheranis toimunud MM-i turniirist ta osa ei võtnud ja kaotas tiitli.

Ta sai FIDE-lt 2007. aastal naiste suurmeistri ja 2009. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse.

Välislingid
-----------

* Hou Yifan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Hou Yifan FIDE andmebaasis
**Kaassõltuvus** on psühholoogiline nähtus, kus inimene toetab oma käitumisega teise inimese, enamasti oma lähedase sõltuvusprobleeme. Enamasti esineb see oma suhtepartnerite puhul, kus sellise käitumise taga on kiindumus, kooselu käigus välja kujunenud peresisene rollijaotus või häbi probleemi avalikuks tuleku ees. Kaassõltuvuses võivad aga olla ka sõltlase teised sugulased või tuttavad, lapsed, vanemad, sõbrad või töökaaslased. 

Suhetes kaasnevad kaassõltuvusega tihti teised probleemid - ebavõrdsus, kontrolliv või ärakasutav käitumine, vaimse tervise probleemid või füüsiline vägivald. 

Kaassõltuvuse mõistet võib kasutada ka palju laiemas tähenduses, kus algne probleem ei pruugi olla sõltuvus, vaid võib olla ka krooniline haigus või puue - ükskõik mis, mis vajab lähedaste või üldse teiste inimeste tuge. Kaassõltuvaks võib kutsuda ka meedikute, hoolduspersonali või terve kogukonna käitumist. Kõige tavapärasem on siiski kasutada seda sõna alkohoolikute või narkosõltlaste lähedaste korral.

Välislingid
-----------

* Kätlin Konstabel, Puust ja punaseks: kaassõltuvus, Müürileht, 12. detsember 2022
* Melody Beattie, Mis on kaassõltuvus ja kes on kaassõltlane?, 23. juuni 2022, Delfi Alkeemia
**Rohesisalik** (*Lacerta viridis*) on sisaliklaste sugukonda kuuluv roomaja.

Levila
------

Rohesisalik elab peamiselt Euroopas: Lõuna-Saksamaal, Austrias, Ungaris, Tšehhis, Slovakkias, Ida-Itaalias, Horvaatias, Bosnia ja Hertsegoviinas, Serbias, Montenegros ning Albaanias. Teda võib kohata veel Kreekas kuni Lõuna-Ukraina, Rumeenia, Bulgaaria ja Lääne-Türgini. Tavaliselt elab ta võsastunud taimestikus metsades ja põlluservades. Lõuna pool eelistab ta niisket elukohta.

Välimus
-------

Emane ja isane rohesisalik. Vasakul on emane isend umbes 25–30 cm pikk ja paremal pool on isane isend umbes 35–40 cm pikk.
Täiskasvanu rohesisaliku isendi pikkus on umbes 13 cm, saba on kehast tavaliselt kaks korda (või enam) pikem. Pea on lame ja üsna lühike (eriti isasloomadel). Kõht on tal kollakas ja suguküpsel isasel ja mõnel emasel on kurgualune sinine. Isaslooma keha ülemine pool on tavaliselt täiesti roheline, pea on tume ja heledate täppidega. Emane rohesisalik võib olla väga erinev: võib olla ühtlaselt roheline, pruun või laiguline, paljudel on kehal kaks või neli heledat triipu, mida ääristavad mustad jooned või täpid. Noor rohesisaliku isend on enamasti ühtlaselt beež, võib olla ka vähesel määral heledaid täppe ja kaks või neli kitsast heledat joont.

Eluviis
-------

Rohesisalik elutseb päikesele avatud põõsastes või nende läheduses, näiteks suhteliselt hõredates metsades, piirdehekkides, tihnikutes ning metsa- ja väljaservadel. Rohesisalik on aktiivne märtsist oktoobri alguseni. Ta peab jahti ja ronib tihedas taimestikus, kuid vahetevahel tuleb välja ennast soojendama. Rohesisalikule meeldib päikese käes peesitada nii hommikul kui õhtusel ajal.

Rohesisalik on väga kiire ja valvas. Ta suudab kaevata kuni 1 m pikkuseid auke. Ohu eest põgenedes võib ta ronida põõsaste ja puude otsa ning isegi hüpata ühelt oksalt teisele, samuti peidab ta end kivide alla, näriliste urgudesse või lohkudesse. Mõnikord heidab rohesisalik endalt saba (autotoomia), et röövlooma haardest kõrvale hiilida.

Paljunemine
-----------

Rohesisalik pesitseb maist juuni alguseni. Emane muneb kurna 6–20 munana, mida haudutakse 2–4 kuuga (7–15 nädalat). Koorunud poegade pikkus on 3–4 cm. Suguküpsus saabub järgmisel kevadel, sel ajal on emased umbes 8 cm pikkused.

Isane ja emane rohesisalik. Isasel kurgualune sinine.

Toitumine
---------

Rohesisaliku toit koosneb peamiselt putukatest ja selgrootutest, kuid mõnikord sööb ta ka puuvilju ning linnumune ja -poegi.

Ohud
----

Rohesisalikku võib mõjutada halvasti pestitsiidide kasutamine. Põhjapoolsetes elupaikades on saanud neile hukatuslikuks elupaikade hävimine liigse võsa ja põõsastiku eemaldamisega. Ohuks on ka koduloomad: kassid ja koerad, kes ajavad neid taga ja võivad ära süüa.

Viited
------

1. 1 2 3  Arnold, E. Nicholas (2004). *Euroopa kahepaiksed ja roomajad*. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk-d 138–139.
2. 1 2 3 4 5 6 7 8  "European Green Lizard - Facts, Diet, Habitat & Pictures on Animalia.bio". *animalia.bio*. Vaadatud 29. mail 2023.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Berliini Schönefeldi lennujaamast; Teiste Berliini lennujaamade kohta vaata artiklit Berliini lennujaam.* |

---

**Berliini Schönefeldi lennujaam** (IATA: **SXF**, ICAO: **EDDB**, saksa keeles *Helifaili info Flughafen Berlin-Schönefeld i*) on suletud rahvusvaheline lennujaam Saksamaal Schönefeldi linna lähedal, Berliini kesklinnast 18 km kagus. See oli reisijate arvult Tegeli lennujaama järel teine lennujaam Berliinis.

Lennujaama ehitus algas 15. oktoobril 1934, kui ehitati Schõnefeldis oleva Henscheli lennukitehase jaoks kolm 800-meetrist lennurada. Teise maailmasõja lõpuks oli seal ehitatud ligi 14 000 lennukit. 22. aprillil 1945 okupeeris lennuvälja Punaarmee ja tehas lammutati. 1946. aastal tegutses Schönefeldis Nōukogude Liidu lennuvägi, 1947 nõustus Nõukogude Liidu sõjaväeline administratioon ehitama Schõnefeldi tsiviillennujaama.

Külma sõja ajal sõlmitud kokkuleppe kohaselt oli keelatud Saksa lennufirmadel lennata Berliini, sinna tohtisid lennata ainult nelja võitjariigi - USA, Nõukogude Liidu, Suurbritannia ja Prantsusmaa lennufirmad, seetõttu ei saanud Lääne-Berliini Tegeli ja Tempelhofi lennujaamadesse lennata Lufthansa. Kuna aga Schõnefeld ei asunud Berliini halduspiirides, siis seal piirang ei kehtinud ja sellest sai Saksa DV riikliku lennufirma Interflugi baasjaam.

Tallinnast Berliini Schönefeldi lennujaama lendas easyJet aastatel 2004–2008.

Järsult tiheneva lennuliikluse tõttu Berliinis on vaja lähedalasuvaid lennujaamu suurendada. Kuna Tegel ja Tempelhof asuvad linnas, jäi ainukese variandina laiendada Schönefeldi lennujaama, mis asub linnast väljas.

25. oktoobril 2020 Schõnefeldi lennujaam suleti, lennujaamast sai 31. oktoobril 2020 avatud Berliini Brandenburgi lennujaama 5. terminal. Parasjagu käimasoleva koroonapandeemia tõttu suleti see aga madalate reisijanumbrite tõttu juba novembris 2020 ja kõik lennud kolisid 1. terminali. Novembris 2022 teatati, et terminal suletakse lõplikult.

Viited
------

1. ↑  airport-technology.com vaadatud 28.03.11
2. ↑  Frommberg, Laura (18. november 2022). "Berliner Terminal 5 schließt für immer". *aeroTELEGRAPH* (saksa). Vaadatud 6. jaanuaril 2023.

Välislingid
-----------

* Lennujaama koduleht
(–)-Aflatoksiini B1 struktuurivalem
(–)-Aflatoksiini G1 struktuurivalem
**Aflatoksiinid** on väga kantserogeensed omavahel lähedase koostisega ained, mida teatud tingimustel (kõrge temperatuuri ja suure niiskuse juures) toodavad hallitusseened *Aspergillus flavus* ja mõned teised liigid perekonnast *Aspergillus*, sealhulgas *Aspergillus parasiticus*. Nad kuuluvad mükotoksiinide hulka. Looduses esineb neid vähemalt 20; inimesele kõige ohtlikum on aflatoksiin B1.

Nad on nime saanud liiginime *Aspergillus flavus* algustähtedest.

*Aspergillus flavus* optimaalsed kasvutingimused on temperatuuridel 30–37 ᐤC, parim 37 ᐤC. Parim süsiniku allikas on sahharoos, mis on levinuim suhkruliik. Hallitusseen suudab toksiine toota ka pimedas ning kasvab hästi 3,0–8,5 (parim 4,5) pH vahemikus. Kasvu soodustab suur niiskuse sisaldus, umbes 18–20 % ning veeaktiivsus (aw) üle 0,82.

Aflatoksiinid avastati 1960, kui uuriti maapähklijahuga söödetud kalkunitibudel tekkinud mürgistust, ja isoleeriti 1961.

Need ühendid võivad tekkida eriti teraviljal, maapähklitel ja parapähklitel.

Tegu on kumariini derivaatidega. Nad on stabiilsed.

Aflatoksiinid tekitavad mutatsioone ja vähktõbe, eriti maksas (maksavähk). Mürgiseks muutuvad nad pärast ümbertöötamist maksas. Kui saadus aflatoksiin M1 reageerib maksarakkude DNA-ga, tekib mutatsioon, mis muudab maksarakud vähirakkudeks.

Et aflatoksiine on suhteliselt lihtne toota ja nende surmav annus on väike, siis kahtlustatakse, et on välja töötatud neil põhinev relv.

Vaata ka
--------

* seennakkused

Viited
------

1. 1 2 3  M. Gunasekaran (1981) Optimum Culture Conditions for Aflatoxin B2 Production by a Human Pathogenic Strain of *Aspergillus Flavus*, Mycologia, 73:4, 697-704, DOI: 10.1080/00275514.1981.12021397
2. 1 2  S.Z. Iqbal, ... A. Ariño (2017). "Aflatoxins". Vaadatud 27.03.2019.
**James Watt** (19. jaanuar 1736 – 19. august 1819) oli šoti insener, kes leiutas uut tüüpi aurumasina, mis pani aluse tööstuslikule pöördele 18. sajandil.

James Watt ei olnud küll aurumasina leiutaja, kuid täiustatud ja väga tootliku aurumasina autor.

Wattile, kes oli õppinud tööriistameister, toodi kord parandada Thomas Newcomeni valmistatud aurumasin. Watt uuris Newcomeni mudelit tähelepanelikult ja leidis, et aurujõu kasutamine masina liikumapanemiseks on hea idee, kuid veendus samas, et Newcomeni lahendus polnud kõige õnnestunum – masina jõudlus oli väike, kütusekulu aga suur. Watt tegeles kümme aastat masina täiustamisega ja valmistaski lõpuks märksa efektiivsema aurumasina.

1775. aastal hakkas ta koos inglise ettevõtja Matthew Boultoniga aurumasinaid tootma.

Watti aurumasin tõi pöörde Suurbritannia tööstusse. Terasetootjad kasutasid tema masinat suurte haamrite liikumapanemiseks. Tekstiilitööstuses kasutati seda Richard Arkwrighti leiutatud uute ketrusmasinate käigushoidmiseks. Söekaevandustes ei pidanud inimesed enam sütt kottidega maa peale tassima, sest selle töö tegi nüüd ära ajam, mille pani käima Watti aurumasin.

Tema auks on saanud nimetuse võimsuse mõõtühik vatt.
**Afritz am See** (sloveeni: *Zobrce*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas.

Afritzi järv
Vald asub Gegendi orus väikese Afritzer See järve lõunakaldal, ümbritsetuna Nocki mägedest Gurktali Alpide lääneosas. Vallaosad on Afritz ja Berg ob Afritz.

Ajalugu
-------

Kauge org asustati alles kõrgkeskajal. *Afritzi* on esmamainitud 1408. aasta dokumendis, toona Ortenburgi krahvide valduses.

1973. aastal liideti vald naabruses oleva Feld am Seega, kuid 1991. aastast on see taas omaette vald. Lisa *am See* lisati 2000. aastal peamiselt turismipõhjustel, kuigi ametlikult kuulub Afritzi järv Feld am See valda.

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Villachi maaringkonna vallad

* Afritz am See
* Arnoldstein
* Arriach
* Bad Bleiberg
* Feistritz an der Gail
* Feld am See
* Ferndorf
* Finkenstein am Faaker See
* Fresach
* Hohenthurn
* Nötsch im Gailtal
* Paternion
* Rosegg
* Sankt Jakob im Rosental
* Stockenboi
* Treffen am Ossiacher See
* Velden am Wörther See
* Weißenstein
* Wernberg
**Dover** on linn Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis Bonneri maakonnas.

Rahvastik
---------

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Doveri linnas 556 inimest (2000. aastal 342), 220 leibkonda ja 175 perekonda.

Rahvastiku tihedus oli 66.27 in/km². 

Elamuühikuid (*housing units*) oli 327 (keskmine tihedus 38.97/km²). 

Rassiline koosseis oli: 

* valgeid 96,8%
* mustanahalisi 0,5%
* põlisameeriklasi 0,4%
* teistest rassidest 0,7%
* mitmest rassist 1,6%

Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 2,5%. 

220 leibkonna seas oli 

* 33,6% neid, kus oli alla 18-aastasi lapsi
* 68,6% koos elavad abielupaarid
* 6,8% neid, kus oli ilma abikaasata naine
* 20,5% neid, mis ei olnud perekonnad.

* 17,3% kõigist leibkondadest koosnes üksikutest ja
* 4,1% leibkondadest oli mõni üksi elav vähemalt 65-aastane inimene.

Leibkonnas oli keskmiselt 2,52 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,85 inimest.

Elanikud jagunesid ealiselt nii: 

* 24,5% alla 18 aastased
* 4,5% 18...24,
* 23% 25...44,
* 32,2% 45...64
* 15,8% üle 65 aastased.

Ea mediaan oli 43,7 aastat. 

52,7% elanikest olid mehed ja 47,3% naised.

Välislingid
-----------

* Doveri koduleht
**Afiinne aritmeetika** on meetod arvutusmatemaatikas, mis võimaldab viia läbi arvutusi ligikaudsete suurustega. See meetod sarnaneb intervalliaritmeetikaga, aga parandab viimase teatud puudujääke. Näiteks annab afiinne aritmeetika paremaid tulemusi arvutustes, kus sama muutuja esineb mitu korda.

Definitsioon
------------

Afiinses aritmeetikas kirjutatakse arvud kujul {\displaystyle {\hat {x}}=x\_{0}+x\_{1}\epsilon \_{1}+x\_{2}\epsilon \_{2}+\ldots +x\_{n}\epsilon \_{n}}, kus {\displaystyle \epsilon \_{1}\ldots \epsilon \_{n}} on tundmatud suurused lõigus {\displaystyle [-1,1]} ning arvud {\displaystyle x\_{0}\ldots x\_{n}} reaalarvulised kordajad. Afiinset kuju {\displaystyle {\hat {x}}} saab vaadelda afiinse funktsioonina {\displaystyle {\hat {f}}:U^{n}\rightarrow \mathbb {R} }, kus {\displaystyle U=[-1,1]}. 

Afiinse kuju ulatuseks nimetatakse suurust {\displaystyle range(x\_{0}+x\_{1}\epsilon \_{1}+\ldots +x\_{n}\epsilon \_{n})=\sum \_{i=1}^{n}|x\_{i}|}. Ulatus on võrdne sellele afiinsele kujule vastava lõigu pikkusega. Afiinse kuju liiget {\displaystyle x\_{0}} nimetatakse keskpunktiks.

Tehted
------

### Afiinsed tehted

Afiinseid kujusid kokku liites või neid konstandiga korrutades on tulemuseks uus afiinne kuju. Näiteks liites kokku {\displaystyle {\hat {x}}=x\_{0}+x\_{1}\epsilon \_{1}+x\_{2}\epsilon \_{2}+\ldots +x\_{n}\epsilon \_{n}} ning {\displaystyle {\hat {y}}=y\_{0}+y\_{1}\epsilon \_{1}+y\_{2}\epsilon \_{2}+\ldots +y\_{n}\epsilon \_{n}}on tulemuseks uus afiinne kuju {\displaystyle {\hat {z}}=x\_{0}+y\_{0}+(x\_{1}+y\_{1})\epsilon \_{1}+\ldots +(x\_{n}+y\_{n})\epsilon \_{n}}. 

### Mitteafiinsed tehted

Afiinseid kujusid kokku korrutades või neile elementaarfunktsioone rakendades võib tulemuseks olla suurus, mida ei saa esitada afiinsel kujul. Sellisel juhul tuleb kasutusele võtta uus afiinne kuju, mis vastab ligikaudu tegelikule funktsiooni väärtusele.

Üks võimalus ligikaudse funktsiooni leidmiseks on valida väärtuseks niisugune afiinne kuju, mille maksimaalne erinevus tegelikust väärtusest on minimaalne ehk kasutada Tšebõševi lähendust. Selliselt valitud väärtus on väikese veaga, aga seevastu vajalikust suurema ulatusega, mis osadel juhtudel ei ole soovitav.

Vähima vahemiku lähenduses valitakse funktsiooni väärtuseks afiinne kuju, mille ulatus on minimaalne. Vähima vahemiku lähendus on paljudel juhtudel väiksema arvutusliku keerukusega kui sama funktsiooni Tšebõševi lähendus.

Afiinsete kujude lihtsustamine
------------------------------

Kuna pikemates arvutustes tekkivate liikmete arv on lineaarses seoses tehete arvuga, on kasulik arvutuste käigus tekkinud liikmed üheks liikmeks koondada. Sellisel juhul pole järgnevad arvutused küll sama täpsusega, mis ilma koondamiseta, aga seevastu kulub arvutustele vähem aega.

Viited
------

1. ↑  Rump, Siegfried M. and Masahide Kashiwagi. "Implementation and improvements of affine arithmetic." *Nonlinear Theory and Its Applications, IEICE* 6.3 (2015): 341-359.
2. 1 2 3 4 5  Stol, Jorge, and Luiz Henrique De Figueiredo. "Self-validated numerical methods and applications." *Monograph for 21st Brazilian Mathematics Colloquium, IMPA, Rio de Janeiro. Citeseer*. Vol. 5. No. 1. 1997.
**Kaasomand** on üheaegselt mitme isiku omand.

Kõigil kaasomanikel on kaasomandile õigus. Kaasomanike osad ühises asjas on võrdsed, vastupidine peab olema kindlaks määratud kas siis vastava lepinguga või sätestatud seaduses.

Kaasomand võib tekkida:

* seadusjärgse või testamendijärgse pärimisega;
* lepingu alusel omandamisega mitme isiku poolt;
* omandi jagamisel;
* juhuse tõttu;
* igamise, okupeerimise, leiu või ümbertöötamise korral mitme isiku poolt.

Juhul kui on vajalik asja korras hoidmine või säilitamine on igal kaasomanikul selleks õigus ilma teistelt kaasomanikelt küsimata, kuid ta võib teistelt kaasomanikelt nõuda vajalike kulutuste hüvitamist võrdeliselt nende osadega. Käsutamise puhul kuulub see õigus igale kaasomanikule ainult tema mõttelise osa ulatuses. Seda võib siis kaasomanik müüa, kinkida, pantida, kuid kaasomanik ei või võõrandada asja ühtegi reaalset osa teistelt küsimata.

Kolmandate isikute suhtes on kaasomanikul kõik omaniku õigused, ta esineb kui terve asja omanik.

Asja võõrandamiseks või tema otstarbe ning tähenduse muutmiseks on nõutav kõigi kaasomanike üksmeelne otsus. Kinnisasja mõttelise osa võõrandamisel isikule, kes ei ole kaasomanik ega seaduse järgi eesõigustatud, on teistel kaasomanikel võõrandatava mõttelise osa ostu eesõigus, ostueesõigus kehtib ka kinnisasja kaasomaniku mõttelise osa müügil sundenampakkumise teel. Kuid tähelepanu tasub pöörata ka sellele, et ostueesõigust ei kohaldata, kui kaasomanik võõrandab kinnisasja mõttelise osa alanejale sugulasele või vanemale.

Ükski kaasomanikest pole kohustatud jääma püsivalt omanikuks, vaid võib igal ajal nõuda kaasomandi lõpetamist. Kaasomandi lõpetamisel jagatakse asi vastavalt kaasomanike kokkuleppele. Jagamisviisideks võib olla:

* füüsiline asja jagamine;
* müümine ja müügist saadud raha jaotamine;

asja müümine ühele kaasomanikest, kes teistele nende osad siis välja maksab; 

* kohtulik jagamine, kus kohtule antakse laiad võimalused. Kasutatakse peamiselt juhul kui kaasomanikud ei saavuta kokkulepet kaasomandis oleva asja jagamise viisi suhtes. Sellisel juhul otsustab kohus vastavalt asjaoludele, kas jagada asi kaasomanike vahel reaalosades, anda asi ühele või mitmele kaasomanikule, pannes neile kohustuse maksta teistele kaasomanikele välja nende osad rahas, või müüa asi avalikul või kaasomanike vahelisel enampakkumisel ning saadud raha jagada kaasomanike vahel vastavalt nende osa suurusele.

Kaasomanike õigusjärglaste suhtes kehtivad kaasomanike kokkulepe ja enamuse otsus ühise kinnisasja valdamise ja kasutamise korra kohta, samuti kokkulepe kinnisasja kaasomandi lõpetamise keelu kohta, kui need on kantud märkusena kinnistusraamatusse.
Allegro Helsingi raudteejaamas
**Allegro** (ka **Sm6**) on reisirong, mis sõidab Helsingi ja Peterburi vahel.

Sm6 tähistab elektrilist mootorrongi (soome keeles *sähkömoottorijuna*) mudel 6.

Rong tegi esimese liinisõidu 12. detsembril 2010 Helsingist Peterburi. Ühe otsa läbimiseks kulub umbes 3,5 tundi.

Allegro on Alstomis toodetud Pendolino-tüüpi ülikiirrong. Selle maksimaalne kiirus on 220 km/h.

**Sm6** on varustatud tööks nii Soome kui ka Venemaa raudteevõrgus. Rongil on kahepingelised elektriseadmed, mis on võimelised kasutama nii Soome 25 kV 50 Hz vahelduvvoolu kui ka Venemaa 3 kV alalisvooluga elektrit. Rattapaarid on ehitatud sõitma üle 200 km/h nii Soome 1524 mm rööpmelaiusega raudteel, kui ka nominaalselt veidi kitsamal vene 1520 mm raudteel. Uksed on varustatud sissetõmmatavate astmega, mis hõlbustavad nii Soome 550 mm, kui ka Venemaa 1100 mm kõrgustelt platvormidelt sisenemist.

Rongil on seitse vagunit, millest üks on restoranvagun. Istekohti on 342, lisaks kaks kohta invaliididele.

Rong kuulub Soome ja Venemaa riiklike raudteeettevõtete ühisettevõttele Karelian Trains.

Galerii
-------

* Vedurijuhi vaadeVedurijuhi vaade
* Esimese klassi vagunEsimese klassi vagun
* Teise klassi vagunTeise klassi vagun
* RestoranvagunRestoranvagun
* LastenurkLastenurk
* RongipiletRongipilet

Marsruut
--------

Allegro sõidab marsruudil, millel on järgmised jaamad: 

* Peterburi (Soome vaksal)
* Viiburi (Viiburi vaksal)
* Vainikkala
* Kouvola
* Lahti
* Tikkurila
* Helsingi (Helsingi pearaudteejaam)

Rongid peatusid varem ka Pasilas, nagu iga teine ​​Helsingist väljuv ja Helsingisse suunduv reisirong, kuid 27. märtsist 2016 kuni 29. märtsini 2020 Allegrol seal peatust ei olnud.

Vainikkala (Soome pool piiri) ja Viiburi on erijaamad: Soome suunduvates rongides ei tohi reisijad Viiburis rongist lahkuda, kuna rong peatub ainult reisijate pealevõtmiseks; Venemaale suunduvates rongides ei tohi reisijad Vainikkalas rongist lahkuda samal põhjusel.

Rongiliikluse katkestus
-----------------------

28. märtsil 2022 katkestati Allegro rongiliiklus seoses Vene-Ukraina sõjaga määramata ajaks.

Viited
------

1. 1 2  "Allegro-junalla Pietariin". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. märts 2022. Vaadatud 25. märtsil 2022.

Välislingid
-----------

 Allegro (rong) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Nele Ingerpuu** (sünninimi **Nele Laasimer**; sündinud 29. märtsil 1954) on eesti brüoloog (sammalde uurija).

Hariduskäik
-----------

Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloog-botaanikuna ning kaitses 2002. aastal sealsamas doktorikraadi väitekirjaga "Bryophyte diversity and vascular plants" (juhendaja Meelis Pärtel).

Töökäik
-------

Ta töötas 1977–1978 Tallinna Botaanikaaias ning 1979–2002 Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Aastail 2002–2006 töötas ta Tartu Ülikooli ökoloogia ja maateaduste instituudis teadurina, alates 2006. aastast on ta samas vanemteadur.

Tunnustus
---------

* 2014 Tartu Ülikooli aumärk

Teoseid
-------

* 1994 Nele Ingerpuu, Aino Kalda, Leiti Kannukene, Heljo Krall, Mare Leis, Kai Vellak. "Eesti sammalde nimestik". Abiks Loodusevaatlejale 94. Tartu
* 2013 Kai Vellak, Nele Ingerpuu, Edgar Karofeld. "Eesti turbasamblad". Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus. ISBN 978-9949-32-309-8

Isiklikku
---------

Tema ema oli botaanik Liivia Laasimer ja isa metsateadlane Jüri Laasimer.

Viited
------

1. 1 2  Nele Ingerpuu Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

* Nele Ingerpuu Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
Ahmed Nazif (2009)
**Aḩmad Naz̧īf** (أحمد نظيف‎; sündinud 8. juulil 1952 Kairos) oli Egiptuse peaminister 14. juulist 2004 kuni 29. jaanuarini 2011.

Naz̧īfi vanaisa Mohammed Bey Naz̧īf oli kuninga Farouki ajal tervishoiuministri allsekretär. Isale Mahmoud Naz̧īfile kuulus laevakompanii.

Naz̧īf lõpetas 1969 Aleksandrias keskkooli ja astus Kairo Ülikooli inseneriteaduskonda. Ta sai bakalaureusekraadi sidetehnoloogia ja elektroonika erialal ja magistrikraadi 1976 elektriinsenerina. Doktorikraadi sai ta 1983 Kanadast McGilli Ülikoolist arvutiinsenerina. Pärast töötas ta Kairo Ülikooli inseneriteaduskonnas professorina.

Side- ja infotehnoloogiaministrina esitas Naz̧īf kava, et Egiptuses oleks internetiühendus tasuta. Ühtlasi parandataks avalikkuse juurdepääsu internetile nii, et Egiptuse telekommunikatsiooniettevõtte Egypt Telecom kaudu müüdaks hulgaliselt odavaid arvuteid.

President Ḩusnī Mubārak palus 9. juulil 2004 Naz̧īfil valitsus moodustada. Ta vahetas välja vana peaministri Atef Obeidi 34-liikmelise valitsuse. Uue valitsuse kinnitas ametisse Egiptuse parlament 14. juulil 2004. Pärast vabariigi väljakuulutamist on 52-aastane Naz̧īf kõige noorem Egiptuse peaminister ja ka enne vabariiki on kõigest üks peaminister temast noorem olnud. Uues valitsuses oli kõigest 14 ministrit ja sellest sai üks Egiptuse kõige kauem vastu pidanud valitsusi. Valitsus koosnes peamiselt tehnokraatidest ja haritud uusliberaalidest.

Mubārak saatis Aḩmad Naz̧īfi valitsuse erru pärast sadu inimelusid nõudnud rahutuste puhkemist 25. jaanuaril 2011.

11. aprillil Naz̧īf vahistati süüdistatuna rahva raha raiskamises ja korruptsioonis.

Naz̧īf oli abielus Mona Sayed Abdul Fattahiga. Abielust sündis 2 poega. Mona suri 2009. 18. jaanuaril 2010 teatati ametlikult, et Naz̧īf abiellub veebruaris Infotehnoloogiatööstuse Arendamise Agentuuri asepresidendi Zeinab Zakiga.
**Angela Dorothea Merkel** (neiupõlvenimega **Kasner**; sündinud 17. juulil 1954 Hamburgis) on Saksamaa poliitik, kes oli 2005–2021 liidukantsler.

Elulugu
-------

Tema isa Horst Kasner (1926–2011) oli luterlik pastor. Merkeli ema Herlind (neiupõlvenimi Jentzsch, s. 1928) oli inglise ja ladina filoloog.

Aastal 1954 sai Merkeli isa pastori koha Quitzowi kirikus, Perlebergi lähedal Saksa DV-s. Perekond kolis lähedalasuvasse Templini linna, kus Merkel ka üles kasvas.

Aastal 1973 astus Merkel Leipzigi Ülikooli, kus õppis füüsikat. Kooli lõpetas ta 1978. aastal ning asus tööle Saksa DV Teaduste Akadeemia füüsikalise keemia instituudis (1978–1990). Ta oli instituudis agitatsiooni- ja propagandasekretär FDJ liinis.

Poliitikukarjäär
----------------

Poliitikasse läks ta aastal 1989.

Aastal 1991 valiti Merkel Helmut Kohli valitsuse nais- ja noorsooasjade ministriks.

Aastal 1994 määrati ta keskkonnaministriks.

Aastal 1998 sai Merkelist Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretär.

Aastatel 2000–2018 oli ta Kristlik-Demokraatliku Liidu esimees.

Alates 22. novembrist 2005 on Merkel Saksamaa liidukantsler.

Merkel on tugevalt mõjutanud Euroopa Liidu poliitikat. 2007. aastal oli Merkel Euroopa Nõukogu president ning mängis olulist rolli Lissaboni lepingu sõlmimisel.

Merkel mängis ka olulist rolli 2008. aasta majanduskriisi ning sellele järgnenud Euroopa võlakriisi tagajärgede lahendamisel, kus ta võttis enda kanda peamise otsustaja rolli.

2015. aastal puhkenud pagulaskriisi ajal lubas Merkel Saksamaa liidukantslerina pakkuda abi Süüriast ja mujalt Lähis-Idast Saksamaale saabuvatele pagulastele. Kuulsaks sai Merkeli ütlus "Wir schaffen das" ("Me saame sellega hakkama"). Tema valitsusajal otsustas Saksamaa pakkuda varjupaika 800 000 Euroopasse saabunud Lähis-Ida sõjapõgenikule.

Merkel on kõige kauem võimul püsinud Euroopa Liidu liikmesriigi valitsusjuht.

2018. aasta oktoobris teatas Merkel, et ei kavatse enam kandideerida Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu juhiks, ent lubas jääda liidukantsleriks kuni 2021. aasta valimisteni. Merkel on kõige kauem võimul olnud valitsusjuht Euroopa Liidus.

Tunnustus
---------

* 2008 – Saksamaa Liitvabariigi teeneteorden
* 2008 – Karl Suure auhind
* 2021 – Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 20196

Kirjandus
---------

* Hajo Schumacher, "Angela Merkeli edu saladused. Võimu kaksteist seadust". Saksa keelest tõlkinud Katrin Kaugver. Olion, Tallinn 2010, 215 lk; ISBN 9789985666074

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Angela Merkel** |

* Liidukantsleri kabinet (*saksa keeles*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gerhard Schröder** | **Saksamaa liidukantsler**2005–2021 | Järgnev**Olaf Scholz** |
B-hepatiidi viirus mikroskoobi all
**B-hepatiit** on nakkushaigus, mis võib põhjustada tõsiseid maksakahjustusi. Iseloomulikuks tunnuseks on naha, limaskestade ja silmavalgete kollakaks värvumine. Naha värvumine toimub 25% haigestunutest, enamikul juhtudel kaasnevad haigestumisega vaid nõrkus, iiveldus ja oksendamine. B-hepatiit on üks kõige levinumaid nakkushaigusi maailmas, olles 100 korda nakkavam kui HIV.

B-hepatiiti haigestunutele ei ole efektiivset spetsiifilist ravi, 85-90% haigestunutest paranevad 6 kuu jooksul, aga jõuetus ja alkoholitalumatus võivad kesta üle aasta. B-hepatiidist võib kujuneda krooniline hepatiit, mis võib areneda maksatsirroosiks, maksavähiks ning põhjustada surma. Kolmandik maakera elanikkonnast on infitseeritud B-hepatiidi, kokku sureb B-hepatiidi tagajärjel üle miljoni inimese aastas. B-hepatiidi vastu on võimalik end vaktsineerida.

B-hepatiidi levik
-----------------

B-hepatiit levib kõigi kehavedelike kaudu (veri, higi, sperma, tupesekreet, sülg, rinnapiim, uriin, pisarad), vereülekande ja nõelatorke kaudu, sünni jooksul emalt lapsele, seksuaalsel teel.

B-hepatiidi nakatumisriskiga piirkonnad on näiteks Venemaa, Türgi, Egiptus, Tai, Indoneesia, Nigeeria, Bulgaaria ja Põhja-Kanada.

Vaata ka
--------

* A-hepatiit
* C-hepatiit
Angelina Švatška
**Angelina Švatška** (ka Anželina Švatška; sündinud 1971 Dnipropetrovskis) on ukraina ooperilaulja, metsosopran, Ukraina Rahvusooperi solist.

Ta pälvis 2005. aastal Pärnus toimunud Klaudia Taevi nimelisel rahvusvahelisel ooperilauljate konkursil II preemia.

Haridus ja tunnustus
--------------------

Švatška on lõpetanud Kiievi konservatooriumi prof. G. Tuftina lauluklassis. Samuti omandanud kooridirigendi eriala. Aastast 2001 on ta Ukraina teeneline kunstitegelane. Lisaks Mirjam Helini rahvusvahelise lauljate konkursi diplomand (1999); Rahvusvahelise Altchevski nim. konkursi laureaat (2001); Tšaikovski nim. konkursi diplomand (2002) ja Klaudia Taevi nim. konkursi II preemia laureaat (2005).

Rollid
------

Angelina Švatška silmapaistvamate rollide seas on olnud Amneris ("Aida"), Carmen ("Carmen"), Marina Mnešek ("Boriss Godunov"), Delila ("Simson ja Delila"), Eboli ("Don Carlos") ning Laura ("La Gioconda").

Välislingid
-----------

* Lühielulugu Moskva Suure Teatri kodulehel
**Nekrut** (vene keelest некрут < prantsuse keelest *récruter* 'sõjaväkke värbama') oli ajalooliselt äsja väeteenistusse võetud isik. 

Põhjasõja ajal võeti nekruteid Eesti-ja Liivimaal talupoegade hulgast Rootsi kuningas Karl XII korraldusega alates 1701. aastast. Igalt 1,5 adramaalt tuli talupoegadel anda ja varustada üks maasõduriks üles kirjutatud noor nekrut ning maksta talle aastapalk. Eesti ja läti maasõduritest moodustati rahvuslikult homogeensed ja struktuurilt regulaarsed jalaväeosad – Eestimaal maarügemendid, Liivimaal maapataljonid. Kui maasõdur rivist välja langes, siis tuli talupoegadel palgata uus maasõdur. Kokku võeti väeteenistusse umbes 7000 eesti ja läti nekrutit.
1706. aastal moodustati pärast kaks aastat varem toimunud Narva langemist Järva, Läänemaa ja Viru maarügementide jäänustest ning Läänemaa nekruteist Tallinna garnisonipataljon major C. J. Hüene juhtimisel.
See väeosa pidi jääma Tallinna linna alaliseks garnisoniväeosaks ka pärast Põhjasõja lõppu.

Balti kubermangudest hakati nekruteid liisuga võtma 1797. Taluperemehed, vallaametnikud, koolmeistrid ja mõisateenijad olid nekrutiteks minekust vabastatud. Samuti olid sõjaväeteenistusest vabastatud postiametnikud. Alates 1838 ka Liivimaa kubermangu ja 1855. aastast Eestimaa kubermangu postipoisid.

Vaata ka
--------

* nekrutikohustus

Viited
------

1. ↑  Eerik Selli. Postijaamad riigi ja reisija teenistuses. Tallinn: Valgus, 1976
Euroopa juhiload
**B-kategooria sõidueksam** on praktiliste oskuste ja käitumise kontrollimiseks sooritatav katse, millega hinnatakse võimaliku juhi (eksamineeritava) valmisolekut iseseisvalt liikluses osalemiseks.

Ettevalmistus
-------------

Enne eksamile tulekut peab eksamineeritav olema läbinud autokoolis B-kategooria õppekava. Autokool on selle läbimise kohta teinud vastava märke liiklusregistrisse. Lisaks eelmainitule peab eksamineeritav olema positiivsele tulemusele sooritanud teooriaeksami.

Sõidueksamile tuleb eelnevalt registreerida, kas teenindusbüroos või e-teeninduses. Olenevalt asukohast on mõnel juhul võimalik registreerida sõidueksamile ainult teenindusbüroos. Kui eksamineeritav soovib sõidueksamil kasutada automaatkäigukastiga sõidukit, siis tuleb registreerimisel vastav sõiduk valida. Kõikides piirkondades ei ole transpordiametil automaatkäigukastiga eksamisõidukit. Sellisel juhul tuleb registreerida sõidueksamile autokooli kaudu ning eksam viiakse läbi autokooli sõidukiga. Sõidueksamil osalemise eelduseks on kehtiva isikut tõendava dokumendi ja tervisetõendi olemasolu.

Eksami käik
-----------

Sõidueksam kestab vähemalt 45 minutit ning teel sõitmiseks kulunud aeg peab olema vähemalt 35 minutit. Sõidueksami ajal kontrollitakse eksamineeritava oskusi ja käitumist. Eksami läbimiseks peab eksamineeritav näitama teadmisi ohutust sõidust ning rakendama neid sõiduks valmistudes ja tavaliikluses osaledes. Eksamineeritav peab oskama käsitseda sõidukit. Tal peab tunnetama ohtu adekvaatselt ja tulema iseseisvalt liikluses toime.

Tulemus
-------

Sõidueksami tulemus võib olla „arvestatud" (kõik vajalikud oskused on omandatud), „arvestatud märkustega" (kõik vajalikud oskused on olemas, aga esineb ebakindlust või ebatäpsust) või „mittearvestatud" (vajalikke oskusi ei ole). Kui eksamineerija hinnangul on eksami tulemus „mittearvestatud", siis lõpetab ta eksami kohe. Kolmanda negatiivse sõidueksami soorituse järel tuleb enne järgmist sõidueksamit läbida autokoolis jätkuõpe.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Mootorsõidukijuhi eksamineerimise, talle juhtimisõiguse andmise kord ja juhiloa vormid ning nõuded eksamisõidukitele (2020). Riigi Teataja I 2020,
2. 1 2 3 4 5  "Transpordiamet. Sõidueksam". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. aprill 2021. Vaadatud 23. märtsil 2021.
**Angelika Kallakmaa-Kapsta** (sündinud 1966) on eesti majandusteadlane. 

Ta sündis Tartus ja lõpetas aastal 1984 Tartu 10. Keskkooli (praeguse Mart Reiniku ja Poska gümnaasiumi eelkäijas). Seejärela õppis ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas majandusküberneetika erialal ning lõpetas Tartu Ülikooli 1989. aastal majandusteadlase–matemaatiku kvalifikatsiooniga. Õpingud jätkusid Tartu Ülikooli Eurofakulteedis panganduse erialal. 

Angelika Kallakmaa on praktiseerinud Saksamaal Deutsche Bank AG Göttingeni filiaalis ning olnud ka külalisuurija Göttingeni Ülikooli majandusteaduskonnas.

Doktorikraadi kaitses 2013. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonnas. Doktoritöö "Before and after the boom: changes in the Estonian housing market" ("Muutused Eesti eluasemeturul enne ja pärast buumi").

On töötanud Hansapangas, kus tegeles sealse privaatpanganduse osakonna loomisega; Eesti Vabariigi rahandusministeeriumis ja Tallinna Linnavolikogu kantselei rahandusnõunikuna ning alates 2003. aastast Tallinna Linnakantseleis nõuniku ja konsultandina. Raha ja panganduse õppejõud Tartu Ülikoolis, Estonian Business Schoolis, Tallinna Tehnikaülikoolis. EBSis ka majandusteooria õppetooli hoidja.

Ta on Eesti Majandusteaduse Seltsi liige ja rahvusvahelise finantsistide organisatsiooni SUERF (Société Universitaire Européenne de Recherches Financières) liige.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Doktoritöö

Välislingid
-----------

* Eesti Teadusportaal
**Neleus** (vanakreeka Νηλεύς) oli Tyro poeg, Aisoni, Peliase ja Pherese vend, Nestori isa. Ta valitses Messeenias Pyloses.

Tyro armastas jõejumalat Enipeust, kuid too ei vastanud neiu tunnetele. Ükskord võttis aga Poseidon (mõne allika järgi Zeus) Enipeuse kuju ning heitis Tyroga ühte. Sellest vahekorrast sai Tyro kaksikpojad. Tyro kartis oma isa raevu ja sellepärast jättis pojad maha.

Tyro isa Salmoneuse tallimees leidis poisid ja kasvatas nad koos oma naisega üles. Neile pandi nimeks Pelias ja Neleus.

Tyro abiellus Kretheusega ning nad said kaks poega: Aisoni ja Pherese. Ent Kretheus sai teada, et tema naine oli jumalaga vahekorras olnud, ja tühistas seetõttu abielu. Ta võttis naiseks oma teenija Sidero ning Tyro pidi Siderot teenima. Sidero kohtles oma endist käskijannat väga halvasti, kuid Aisonit ja Pherest ta ei kiusanud; küllap seetõttu, et tal endal lapsi ei olnud.

Pärast Kretheuse surma sai Iolkose uueks kuningaks Aison. Siis aga ilmusid välja Pelias ja Neleus, kellele kasuisa oli nende vanematest rääkinud. Nii Aison, Pheres kui Peleus pidid selleks ajaks juba abielus ja laste isad olema.

Pelias tappis Sidero, makstes kätte oma ema julma kohtlemise eest. Sidero oli küll Hera templisse varjule läinud, kuid Pelias tappis ta otse altari ees. Pelias tõukas ka Aisoni troonilt ja hakkas ise Iolkost valitsema. Neleus pagendati. Ta siirdus Kreeka teise otsa, Messeeniasse, ja sai Pylose kuningaks.

Neleuse naine Chloris oli Niobe 14 lapsest ainus, kes ellu jäi, ja teda tabas oma ema saatus. Neil oli 13 poega ja 1 tütar. Neleus mõtles lakkamatult kättemaksule. Isegi ühe oma poja nimetas ta Alastoriks ('kättemaks'). Herakles palus Neleusel kättemaksust loobuda, ent Neleus keeldus. Karistuseks tappis Herakles Neleuse 11 poega: Alastori, Chromiose, Taurose, Asteriose, Pylaoni, Deimachose, Eurybiose, Phrasiose, Eurymenese, Euagorase ja Epilaose. Ellu jäid Nestor, Periklymenos ja tütar Pero.
**B-300** on granaadiheitja, mis on valmistatud Iisraelis. On aktiivses kasutuses.

Taktikalis-tehnilised andmed
----------------------------

### Laskeseade

* Kaliiber: 82 mm
* Laskeseadme kaal: 3,65 kg
* Laskekiirus: 3-4 lasku/min
* Pikkus ilma granaadikonteinerita: 775 mm
* Sihikuline laskekaugus: 700 m

### Lasukomplekt MK-1 (HEAT)

* Konteineri pikkus: 725 mm
* Kaal: 4,5 kg
* Algkiirus: 270 m/s
* Efektiivne laskekaugus (liikuv sihtmärk): 250 m
* Soomustläbistavus: 400 mm

Iseloomustus
------------

B-300 on valmistatud Iisraelis IMI poolt 1970. aastate lõpus. 
B-300 on kergekaaluline ja lihtsa käsitsemisega efektiivne tankitõrjerelv. Kergeks teeb relva klaaskiust materjal. Optiline sihik on võrgustiku poolest lihtne kasutada. Sihikul on ka suvine ja talvine seade. Päästmine toimub elektriimpulsi abil, mis kogutakse eelnevalt käepideme küljes käsihooba vajutades. Komplekti kuulub tester, millega saab kontrollida elektrisüsteemi korrasolekut. 
Relva on võimalik teenindada 1 inimesega, kuigi tavaliselt teenindab B-300-t lahingupaar.

Kasutus
-------

### B-300 kasutavad riigid

* Ameerika Ühendriigid (Mk153 SMAW)
* Aserbaidžaan
* Eesti
* Iisrael
* India
* Mehhiko
* Singapur
* Sri Lanka
* Tšiili

### B-300 Eesti kaitsejõududes

Eestisse osteti paarsada B-300-t Iisraeli relvatehinguga 1990. aastate keskpaigas ja võeti kaitseväe relvastusse. Igas jalaväerühmas oli 2 sellist granaadiheitjat. 2002-2003 anti granaadiheitjad pärast Rootsi relvaabi saabumist ja Carl-Gustaf M2-de kasutuselevõttu üle Kaitseliidule.

Versioon SMAW
-------------

USA-s on alates 1984. aastast kasutusel merejalaväes B-300 koopiaversioon Mk153 SMAW *(Shoulder-launched Multipurpose Assault Weapon)*. Selle tehnilised näitajad on praktiliselt samad.
**"Silicon Valley"** on Ameerika Ühendriikide komöödiasari, mille lõid Mike Judge, John Altschuler ja Dave Krinsky. Seriaal räägib kuuest noormehest, kes asutasid idufirma Silicon Valleys. Seriaal esilinastus 6. aprillil 2014 telekanalil HBO.

| Hooaeg | Osade arv | Esilinastus |
| --- | --- | --- |
| 1 | 8 | 6. aprill 2014 |
| 2 | 10 | 12. aprill 2015 |
| 3 | 10 | 24. aprill 2016 |
| 4 | 10 | 23. aprill 2017 |
| 5 | 8 | 25. märts 2018 |

### 1. hooaeg

Richard Hendricks loob rakenduse Pied Piper, mis sisaldab revolutsioonilist andmete pakkimise algoritmi. Peter Gregory omandab osaluse Pied Piperis ja Richard palkab Erlich Bachmani äriinkubaatori elanikud, kaasa arvatud Bertram Gilfoyle ja Dinesh Chugtai, koos Jared Dunniga, kes lahkus Hoolist. Vahepeal aktsepteerib Nelson "Big Head" Bighetti edutamise Hoolis, hoolimata sellest, et ta ei ole seda ära teeninud.

Gavin Belson annab oma Hooli töötajatele korralduse Pied Piperi algoritmi pöördprojekteerimiseks ja arendab kopeeritud toote Nucleus. Mõlemal firmal on kavas toode esitada TechCrunchil. Pied Piper tormab, et toota oma kompressioonitehnoloogial põhinevat funktsionaalset pilvandmebaasi. TechCrunchi üritusel tutvustab Belson Nucleust, mis on integreeritud kõigi Hooli teenustega ja millel on võrdne jõudlus Piper Piperiga. Siiski on Richardil uus idee ja ta veedab terve öö kodeerides. Järgmisel hommikul teeb Richard Pied Piperi lõpliku ettekande ja näitab toodet, mis on tugevam kui Nucleus.

Välislingid
-----------

* Silicon Valley andmekogus IMDb (inglise)
* Ametlik koduleht
Salto Angel Ratonist
**Angeli juga** ehk **Salto Angeli juga** (hispaania *Salto Ángel*) on kõrgeim juga maailmas (979 meetrit, 20 korda Niagarast kõrgem). Samuti on see pikima vee vabalangemisega juga maailmas, selle takistuseta langus on 807 m. Angeli juga asub Lõuna-Ameerika põhjaosas Venezuelas Carrao jõe lisajõe Churúni lisajõel Kerepil. Vesi kukub alla suurelt Auyantepui tepuilt ehk platoolt Guajaana mägismaal. Kuna vesi kukub kilomeetri kõrguselt, aurustub see vahepeal ära ja moodustab keskel aurupilve, mis all taas veerohkeks joaks muutub.

Juga on saanud nime USA seikleja, kullaotsija ja lenduri Jimmie Angeli järgi, kes avastas joa 14. septembril 1933 ja 1937. aastal maandus sellel tepuil.

Seal on asutatud Canaima rahvuspark, mille territoorium on kolmveerand Eestit ja kus elab vaid kümme tuhat inimest, kellest enamus on indiaanlased. 

Pargi teevad imeliseks tasase pinnaga mäed, mida kutsutakse tepuideks (inglise keeles *table mountains*). Turistid külastavad juga väikese lennukiga mööda lennates. 

20. detsembril 2009 ütles Venezuela president Hugo Chávez telesaates, et joa nimi peaks olema algupärane **Kerepakupai merú**, mitte avastaja järgi pandud nimi.

Viited
------

1. ↑  Venezuela Chavez renames world's tallest waterfall
**Downtown no Gaki no Tsukai ya arahende!!** (Downtown - me ei ole jooksupoisid!!"), on Jaapani päritolu telesaade, milles osalevad tuntud Jaapani koomikud  Shozo Endo ja Naoki Tanaka koomikupaarist *Cocorico*, koomik Hosei Tsukitei ning koomikupaar *Downtown:* Masatoshi Hamada ja Hitoshi Matsumoto. Saade on Jaapanis eetris olnud aastast 1989 tänini.

### Telesaate peamised segmendid

#### Batsu mängud või teisisõnu karistusmängud

Tegemist on tuntuima osaga Gaki no Tsukaist, kust koomikud võtavad osa peale kihlveo või väljakutse kaotust. Peamiseks karistusmänguks on mitte naermise mäng, kus osalejatele on antud ülesanne pika aja jooksul mitte naerda, ükskõik, milliseid jaburusi ning veidrusi neile näidatakse või milliseid ülesandeid neile antakse. Mängud on pika kestvusajaga, pikimad neist kestavad 24 tundi. Juhul kui selle aja sees keegi naerab, tuleb valjuhääldist teade, et antud osaleja on „väljas" ning naernud isikule järgneb (füüsiline) karistus, enamasti lüüakse väljakukkunut relvataolise esemega vastu tema taguotsa või peab ta ära kannatama professionaali poolt sooritatud Muay Thai võtte.

#### Vaikne raamatukogu

Selles mängus läheb grupp osalejaid raamatukokku, kus nad hakkavad üksteisele välja loosima kaartide põhjal, kes neist saab karistada. Karistusi on palju erinevaid, kuid tingimuseks on see et osalejad ei tohi hääli teha (naer, valuhäälitsused jne.). See mäng on kasutusele võetud ka Ameerika Ühendriikides. 

#### Absoluutselt maitsev

Mängude sari, kus igas osas on osalejate ülesandeks valmistada üks toit, nt. Jaapani rahvustoidud, pitsa, pasta jt. mis sisaldavad ebatavalisi koostisosasid. Valmis tehtud toite maitstakse ning antakse neile hinnang pealuudega kaartide näol, mida hullem toit, seda rohkem kaarte jagatakse. Koostisosad, mida pannakse toitude sisse tihedamalt on näiteks piparmündipastillid, limonaad, kummikommid, kalapead, hambapasta.

#### Kiki seeria

Väljakutsete seeria, kus koomikud peavad kinnisilmi maitsema ühte Jaapani toodet, enamasti jooke või toite, kuid on ka proovitud sigarette ja hambapastat. Hiljem peavad nad maitse põhjal tuvastama kindla toote teiste sarnaste seast. Õige vastuse korral võidavad nad rahasumma, vale vastuse puhul ootab valesti vastanut karistus.

#### Kostümeeritud bussireisid

Osalejad riietavad ennast ümber naissoost tegelasteks, kes Jaapanis tuntud on ning neid ootab ees bussireis mööda  Tokyo linna. Bussis mängivad koomikud omavahel väikeseid mänge, kaotaja peab bussist väljuma ja oma naeruväärses kostüümis üksinda tagasi telestuudiosse jalutama, teekonnal juhtub aga osalejatega mitmeid üllatavaid situatsioone. 
Lisaks nendele mängudele on Gaki no Tsukais esinenud ka mitmeid teisi mänge, lisaks on telesaates etteasteid teinud mitmed tuntud jaapanlased.

Lingid
------

(Rahvusvaheline Gaki no Tsukai fännide foorum)

IMDB (autoriteetne filmide ja TV sarjade andmebaas)

Viited
------

1. ↑  "Series / Gaki no Tsukai ya Arahende". Vaadatud 15.06.2017.
**Kristiina Treial** (Tropp; sündinud 14. aprillil 1979) on eesti psühholoog.

Ta õppis aastatel 1986–1995 Viljandi Maagümnaasiumis ja 1995–1997 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1997–2001 õppis Tartu ülikooli psühholoogiaosakonnas bakalaureuseõppes, aastatel 2001–2004 samas magistriõppes. 

Aastatel 2006–2018 töötas ta õpetajakoolituse õppejõuna Tartu Ülikoolis. 2018. aastal alustas tööd Tallinna Ülikooli psühholoogia instituudis.

Eesti Psühholoogide Liidu ja Eesti Koolipsühholoogide Ühingu liige. 

Ta on Sihtasutuse Kiusamisvaba Kool üks asutajatest ja juhatuse liige. On avaldanud arvamuslugusid kiusamise vähendamise teemadel.

2023. aastal tunnustati teda Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgiga.

Viited
------

1. ↑  Psühholoog: kiusamine ei ole lapse arengu loomulik ega vajalik osa, ERR Uudised.
2. ↑  "President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki" ERR, 6. veebruar 2023

Välislingid
-----------

* Kristiina Treial Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes