recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Viktor Preiman** (27. aprill 1924 Narva – 28. november 2021) oli sporditegelane ja treener.

Aastatel 1941–1942 oli Narva Omakaitse liige. 1943. aastal lõpetas Narva 2. Gümnaasiumi. 1943. aasta detsembris siirdus vabatahtlikuna Soome sõjaväkke, osales 200. jalaväerügemendi ridades tõrjelahingutes Viiburi lahel ja Vuoksil. 1944. augustis pöördus tagasi Eestisse, oli kuni 1952. aastani metsavend.

Seejärel õppis Leningradis Lesgafti-nimelises Kehakultuuri Instituudis. 

Aastatel 1954–1956 võitis Eesti NSV meistrivõistlustel murdmaasuusatamises 4x10 km teatesõidus ühe hõbe- ja kaks pronksmedalit. 

1955. aastal võitis Eesti NSV meistrivõistlustel laskesuusatamises Spartaki meeskonna liikmena 30 km patrullsuusatamises pronksmedali. 

Aerutamise Eesti NSV meistrivõistlustel võitis 1959. aastal kahesüstal koos Jaan Vähesooga pronksmedali ja 1960. aastal neljasüstal Dü­namo meeskonna liikmena kuldmedali.

Aastatel 1954–1959 töötas ta spordiühing Spartaki suusatreenerina, aastatel 1959–1968 Dünamos ja Kalevis aerutamistreenerina.

Tunnustus
---------

* 1985 Eesti NSV teeneline treener
* 1987 Kalevi auliige
* 2015 Kotkaristi V klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Peep Pillak, Heini Vilbiks (koostajad). Soomepoiste elulood. Tallinn: Grenader, 2015
2. ↑  Eesti spordi biograafiline leksikon. Preiman, Viktor
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19293

Välislingid
-----------

* Eesti spordi biograafiline leksikon. Preiman, Viktor
**Viktor Rassadin** (jakuudi keeles Виктор Рассадин; sündinud 1993. aastal Srednekolõmski ulussis Sahhas) on jakuudi maadleja, maailma karikavõistluste medalist, suurmeister.

Ta on Sahha vabamaadluse koondise kapten. Rassadin on kolmel aastal kuulunud Venemaa koondisse maailma karikavõistlustel vabamaadluses kaalukategoorias 61 kg (2015, 2016, 2017).

2016. aastal tuli ta Çorumis Türgis üliõpilaste maailmameistriks vabamaadluses.

Dmitri Korkini rahvusvahelisel mälestusturniiril vabamaadluses on Rassadin võitnud neli medalit, neist 3 kuldmedalit (2014, 2015, 2017).

Maailma karikavõistlused
------------------------

2015. aastal sai Venemaa koondis, kuhu kuulus ka Viktor Rassadin, Los Angeleses korraldatud maailma karikavõistlustel vabamaadluses meeskondliku neljanda koha.

2016. aastal taas Los Angeleses peetud karikavõistlustel pääses Venemaa koos Iraaniga finaali. Rassadin kaotas finaalkohtumises varem MM-idelt kaks medalit toonud iraanlasele Masoud Esmaeilpourile; ka meeskondlikult jäi Venemaa Iraanile alla. Meeskondlik teine koht tagas aga Rassadinile maailmakarikavõistluste hõbemedali.

2017. aasta veebruaris Kermānšāhis Iraanis peetud karikavõistlustel kaotas Rassadin teises ringis (USA–Venemaa kohtumises) maailmameistrile ameeriklasele Logan Stieberile. Lõppkokkuvõttes saavutas Venemaa meeskondliku 5. koha.

Venemaa meistrivõistlused
-------------------------

Venemaa meistrivõistlustelt on Rassadin toonud kaks hõbemedalit (2016, 2017). 2016. aastal Jakutskis toimunud meistrivõistluste finaalis kaotas ta tasavägises heitluses kaasmaalasele Jegor Ponomarjovile. Aasta hiljem, Inguššias peetud meistrivõistlustel kaalukategooria 61 kg finaalis, kaotas Rassadin napilt Euroopa meistrile Gadžimurad Rašidovile.

Haridustee
----------

Viktor Rassadin õpib Ammossovi-nimelises Kirde Föderaalülikooli kehakultuuri ja spordi instituudis individuaalgraafiku alusel.

Viited
------

1. 1 2  Виктор Рассадин - чемпион мира по вольной борьбе среди студентов. yakutia.com
2. ↑  Виктор Рассадин: «Не везет мне в Красноярске...». sportyakutia.ru
3. 1 2  Студент СВФУ Виктор Рассадин завоевал серебро чемпионата России. s-vfu.ru
4. 1 2  Виктор Рассадин – новый рекордсмен по количеству медалей на Коркинском турнире. ysia.ru
5. 1 2  Виктор Рассадин узнал своих соперников на Кубке мира. sportyakutia.ru
6. ↑  Виктор Рассадин – серебряный призер Кубка мира-2016. sportyakutia.ru
7. ↑  Виктор Рассадин проиграл в первой схватке Кубка мира. sportsakha.com
8. ↑  Борец Виктор Рассадин вышел в финал чемпионата России. ysia.ru
9. ↑  Виктор Рассадин стал серебряным призером чемпионата России по вольной борьбе. yakutia.kp.ru

Välislingid
-----------

* Интервью Виктора Рассадина. youtube.com, 23. juuni 2014
* Matš Ivan Jarõgini rahvusvahelisel mälestusturniiril Krasnojarskis. Matil Sahha maadlejad Viktor Lebedev (sinises dressis) ja Viktor Rassadin (punases). youtube.com, 5. jaanuar 2015
**Zaļenieki** on küla (*lielciems*) Lätis Jelgava piirkonnas. Zaļenieki valla halduskeskus. Esimest korda on seda mainitud aastal 1541. Asulas asub Zaļenieki mõisa (*Grünhof*) keskus. Zaļeniekis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu.

Mõisa peahoone on üks selle piirkonna varasemaid klassitsistlikus stiilis hooneid. Zaļenieki oli üks varasemaid ordu mõisasid selles piirkonnas. Ernst Johann von Biron tellis 1766. aastal arhitekt Bartolomeo Rastrellilt mõisale projekti, aga arhitekti surma tõttu jäi see tal lõpetamata. 1768. aastal alanud ehitustööd lõppesid 1775. aastal, tööde lõpetamist juhatas Rastrelli assistent, taanlasest arhitekt Severin Jensen. Rastrelli mõjul on mõisa juures siiski märgata veel paljusid barokseid elemente.

Mõis vahetas korduvalt omanikke. See on kuulunud Alexander von Württembergile, Alexis von Schepingile, Alexandra Lievenile, Karl Theodor von Medemile. Aastast 1920 tegutseb mõisa peahoones kool.

Mõisa juures on 27,7 ha suurune park. Kolmekümnest kõrvalhoonest on paljud tänapäevani säilinud.

* Zaļenieki kultuurimajaZaļenieki kultuurimaja
* Zaļenieki mõisa peahooneZaļenieki mõisa peahoone

Välislingid
-----------

* Zaļenieki mõis
**Koidu Killing** (sündinud 27. oktoobril 1991 Pärnus) on Eesti sõudja ja noortetreener.

Ta on lõpetanud 2010. aastal Audru Keskkooli ja 2013. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna kehalise kasvatuse ja spordi erialal. 2015. aastal kaitses samas sporditeaduse magistrikraadi.

Sõudmine
--------

Harrastanud kergejõustikku ja võrkpalli, aastast 2005 tegelnud Ulvi ja Roman Lutoškini juhendamisel sõudmisega. 180 cm, 67 kg. 

Tegutsenud TÜ Akadeemilises Spordiklubis ja Pärnu Spordiseltsis Kalev noortetreenerina.

### Tulemused

* 2009 noorte MM-il paarisaerulisel neljapaadil 16.
* 2010 U-23 MM-il paarisaerulisel kahepaadil 7. koha.
* Tulnud 14 korral Eesti meistriks:
	+ 2011–12 roolijata neljapaadil,
	+ 2010–14 paarisaerulisel neljapaadil
	+ 2007–12 ja 2015 kaheksapaadil.

### Sangpommisport

Aastast 2007 tegelnud isa juhendamisel ka sangpommispordiga, tulnud 2010, 2012-2017 Eesti meistriks, võitnud 2018 MM-il ning 2013 EM-il täiskasvanute ja U-23 arvestuses kulla. 

* Sõudeliidu parim noorsõudja 2009.

Isa Valdi K. (17. XI 1957) on 9-kordne Eesti meister sangpommispordis.

Viited
------

1. ↑
"**Koidupuna. Mõtteid moraalist kui eelarvamusest**" (sks *Morgenröte. Gedanken über die moralischen Vorurteile*, 1881) on Friedrich Nietzsche teos. 

Nietzsche: *"Selle raamatuga algab minu sõjakäik moraali vastu. /---/ Pole just kergete killast see kunst pisutki kauem kinni pidada neid lihtsalt ja käratult möödalibisevaid asju, silmapilkude jumalikke sisalikke, nagu ma neid kutsun /---/ "On palju koidikuid, mis pole veel loitma löönud" – india kiri seisab selle raamatu uksel. Kust otsib tema looja seda uut hommikut, seda siiamaani üles leidmata õrna puna, mille saatel algab jälle päev – ah, terve trobikond, terve maailm uusi päevi? Kõigi väärtuste ümbervääristamises, kõigist moraaliväärtustest lahtiütlemises, kõige siiani keelatu, põlatu, neetu jaatamises ja usaldamises. See jaatusest laetud raamat valab oma valguse, oma armastuse, oma õrnusega üle kõik halvad asjad, andes neile jälle tagasi "hinge", puhta südametunnistuse, üleva õiguse ja eesõiguse olemas olla. Moraali ei rünnata, moraal ei tule enam lihtsalt arvesse…"*
**Nagaland** on India osariik, mis eraldati Assami osariigist 1. detsembril 1963. Piirneb idas Birmaga. Nagaland jaguneb 11 ringkonnaks.

Nagalandi põlisrahvad on erinevad hõimud, keda koos nimetatakse nagadeks.

Levinuim religioon Nagalandis on kristlus. Kristlasi on 90% (peamiselt baptisid), hinduiste 7,7% ja islamiusulisi 1,8%.

Viited
------

1. ↑  2011 census of India

Välislingid
-----------

 Nagaland – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Nagalandi valitsuse koduleht

India 1. järgu haldusüksused

**Osariigid**: Andhra Pradesh **·**  Arunachal Pradesh **·**  Assam **·**  Bihar **·**  Chhattisgarh **·**  Goa **·**  Gujarat **·**  Haryana **·**  Himachal Pradesh **·**  Jharkhand **·**  Karnataka **·**  Kerala **·**  Lääne-Bengal **·**  Madhya Pradesh **·**  Maharashtra **·**  Manipur **·**  Meghalaya **·**  Mizoram **·**  Nagaland **·**  Odisha **·**  Pandžab **·**  Rajasthan **·**  Sikkim **·**  Tamil Nadu **·**  Telangana **·**  Tripura **·**  Uttarakhand **·**  Uttar Pradesh

**Liiduterritooriumid**: Andamanid ja Nicobarid **·**  Chandigarh **·**  Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu **·**  Delhi **·**  Jammu ja Kashmir **·**  Ladakh **·**  Lakshadweep **·**  Puducherry
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib raamatust; filmi kohta vaata artiklit Insener Garini hüperboloid (film); ansambli "Vennaskond" samanimelise albumi ja laulu kohta vaata vastavalt artikleid Insener Garini hüperboloid (album) ja Insener Garini hüperboloid (laul).* |

---

**"Insener Garini hüperboloid"** (vene keeles *"Гиперболоид инженера Гарина"*) on vene kirjaniku Aleksei Tolstoi aastatel 1926–1927 kirjutatud ulmeromaan. 

Raamatu venekeelne esmatrükk ilmus 1927. aastal. Eesti keelde tõlkis teose Artur Gross ja see ilmus 1958. aastal Eesti Riikliku Kirjastuse väljaandel sarjas "Seiklusjutte maalt ja merelt" koos Aleksei Tolstoi romaaniga "Aeliita".

Teos inspireeris Eesti ansamblit Vennaskond avaldama samanimelise laulu ja plaadi.

Sisu
----

Vene insener Pjotr Petrovitš Garin leiutab võimsa laserkiireaparaadi "hüperboloidi". Tema teisik mõrvatakse ja inimesed proovivad hüperboloidi talt ära osta või teda tappa. Garin põgeneb Pariisi, kus ta kohtub Zoja Monrose'iga, kellesse ta armub. Garin paljastab Zojale oma plaani – saada maailma valitsejaks. Ta plaanib teha inimestele ajuoperatsiooni, mille tagajärjel saaksid neist arutud orjad, kes oleks nõus ööd ja päevad töötama. Samas valiks ta inimeste seast välja mõned, kes elaksid kirjeldamatus luksuses ning mugavuses. 

Garin võtab vangi Ameerika Ühendriikide kodaniku, keemiakuninga mr. Rollingu, ning pressib talt välja suure hulga raha. Hõivanud ühe saare Atlandi ookeanis laseb Garin sinna ehitada kaevanduse. Ta eesmärk on murda Maa koore sügavamatesse kihtidesse, kus leidub piiramatus koguses kulda. Garin müüb kulda äärmiselt madala hinnaga ning devalveerib seeläbi kõik valuutad ning tekitab kaose, mille käigus ta ennast diktaatoriks kuulutab. Samal ajal organiseerib Nõukogude kommunist Šelga töörahva revolutsiooni, võtab üle Kullasaare ning ärgitab ka teiste maade proletaalased mässama. Garin põgeneb ning saab ulgumerel kokku Zojaga. Nende laev sattub tormi kätte ja puruneb. Zoja ja Garin jäävad ellu ning satuvad üksikule saarele, kuhu nad nähtavasti elu lõpuni ka jäävad.
**Inseneriteadused** ehk **tehnikateadused** (inglise *engineering* (inseneeria)) on distsipliinid, mis käsitlevad mingi tehnikavaldkonna teoreetilisi aluseid, uurimis-, arvutus- ja projekteerimismeetodeid ning materjalide, toodete, tehnikaseadmete ja tootmisprotsesside väljatöötamist ja uuendamist.

Inseneriteadused on iseseisvad teadusdistsipliinid, nii nagu on seda ka sotsiaal-, loodus- ja matemaatikateadused. Kuid seejuures erinevad inseneriteadused neist oluliselt, arvestades nende eripärast suhet tehnikasse. Inseneriteaduste spetsiifika seisneb selles, et neis asendab insener-tehniline tegevus reeglina eksperimenti. Just insener-tehnilises tegevuses kontrollitakse tehnilise teooria teoreetiliste järelduste paikapidavust ja ühtlasi ammutatakse uut empiirilist materjali järgmisteks inseneriteaduslikeks uuringuteks.

Ajalugu
-------

Inseneriteadused on välja kasvanud käsitööndusest. Suure panuse tehnikateaduste arengusse andsid antiikaja insenerid Archimedes, Heron, Vitruvius ja renessansiajastust Leonardo da Vinci. Üks esimesi inseneriteadusi oli mehaanika, mis pikka aega eksisteeris füüsika ja arhitektuuri varjus. 

Tööstusrevolutsiooni alguses tekkis vajadus tehnikat ja tehnoloogiat teaduslikult uurida ning hakata andma akadeemilist inseneriharidust. Esimesi õppeasutusi selles valdkonnas oli 1794. aastal Gaspard Monge'i ja Lazare Carnot' eestvedamisel asutatud École polytechnique. Algas inseneriteadmiste stsientsieerimine. 19. sajandil tekkis elektrotehnika, 20. sajandil raadiotehnika, astronautika, robotitehnika ja paljud muud teadusharud.

Inseneriteadusi
---------------

Sulgudes vaste inglise keeles

* Biotehnoloogia (*biological engineering*)
* Biomeditsiinitehnika (*biomedical engineering*) ja meditsiinifüüsika (*medical physics*)
* Geotehnoloogia (*geological engineering*)
* Informaatika ja arvutiteadus (*computer science*) ja arvutitehnika (*computer engineering*)
* Astronautika (*astronautics*)
* Elektroonika (*electronics*)
* Materjaliteadus (*materials science and engineering*)
* Mehaanika (*mechanical engineering*)
* Masinaehitus (*machine engineering*)
* Keemiatehnoloogia (*chemical engineering*)
* Küberneetika (*cybernetics*)
* Elektrotehnika (*electrical engineering*)
* Energeetika (*energetics*)
* Raadio- ja sidetehnika (*eadio engineering*), telekommunikatsioon (*telecommunications*)
* Süsteemiteooria (*systems' engineering*) k.a. automaatika (*automation*)
* Tuumaenergeetika (*nuclear science and engineering*)

Vaata ka
--------

* Tehnikateadlane
* Estonian Journal of Engineering
* Ajakiri Oil Shale

Viited
------

1. ↑  Специфика технических наук и особенности технической теории (vene)
**Anamosa** on linn USA-s Iowa osariigis, Jonesi maakonna halduskeskus. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 5450. 2010. aastal oli elanikke 5533. Linna piiril lähedalt möödub Mississippi lisajõgi Wapsipinicon, mille kallastel asub 159 hektari suurune Wapsipinicon State Park. Linnast möödub maantee Route 151.

Anamosa asutati 1838. aastal. Algselt kandis asula nime **Buffalo Forks**, 1856. aastal sai selle nimeks **Lexington**. Samal aastal, mil linn sai linnaõigused (1877), muudeti linna nimi Anamosaks, kuna Lexingtoni-nimelisi linnu on USA-s palju. Linn sai arvatavasti nime ühe kohaliku samanimelise indiaanitüdruku järgi (*anamosa* tähendab indiaanikeeles 'valge hirvevasikas' või 'kõnnid minuga').

1993. aastal nimetati Anamosa Iowa ametlikuks kõrvitsapealinnaks, kuna iga aasta oktoobris toimub linnas kõrvitsafestival Pumpkinfest.

Linnas asub Anamosa osariiklik vangla, kus on karistust kandnud sellised kurikuulsad kurjategijad nagu John Wayne Gacy ja Robert Hansen. Vangla uusgooti stiilis hooned kanti 1992. aastal ajalooliste paikade riiklikku registrisse National Register of Historic Places. Anamosas või selle ümbruses asub veel 15 objekti või hoonet, mis on kantud ajalooliste paikade riiklikku registrisse, sh Anamosa ajalooline linnasüda ja Jonesi maakonna kohtumaja.

Anamosas sündis kunstnik Grant Wood (1891–1942), kes maeti linnas asuvasse Riverside'i kalmistule. Linnas asub Grant Woodi kunstigalerii. Lisaks asub linnas 1989. aastal asutatud riiklik mootorrataste muuseum.

Anamosa kesklinna panoraam

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
3. ↑   (vaadatud 6.10.2021)
4. ↑   (vaadatud 6.10.2021)
5. ↑   (vaadatud 6.10.2021)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Anamosa** |

* Ametlik koduleht
Marinova dolokivikarjäär, 2013. aasta sügis
**Marinova dolokivikarjäär** on kaevandus ligikaudu kümne meetri paksuse Pskovi kihistu dolokivi lasundil asuvas maardlas Võru maakonnas Setomaa vallas.

Marinova karjääris kaevandatakse ja purustatakse ehituslikku dolomiiti. Valdavalt asuvad Kagu-Eestis pinnakattesetete all Ülem-Devoni ladestu purd- ja karbonaatkivimid, karbonaatkivimite paljandeid tuleb seal ette aga väga harva. Paljandeid võib näha Mõniste vallas Peetri jõe kaldapaljandites ja väikesel astangul Meremäe külast põhja pool. Sama kihistu kivimite paljandid asuvad Meremäe vallas Tiirhanna vanas paemurrus ja Marinova dolokivikarjääris. Marinova maardla geoloogiliste uuringute järgi on ligikaudu kümne meetri paksuse Pskovi kihistu dolokivi lasundi ülemine pool väga tugevalt purustatud ja karstunud. Karjääris on kaevandatud kuni kümne meetri paksust dolokivikihti, millest pool asub põhjavee tasemest kõrgemal, pool madalamal. Karjäärist põhjavett välja ei pumbata ning veepiirist allpool olevat kivi kaevandatakse vee alt lõhkamise teel. Põhjavee tasemest kõrgemal asuvat dolokivi iseloomustab väga tugev purustatus ja lasundi ülaosa murenemine. Põhjavee tasemest madalamal paiknev dolokivi on vähem purustunud.
Paelasundis lasub ligikaudu meetrikõrgusi ja -laiusi karstikoopaid. Karjääri lõunapoolses osas võib kaevanduse seintes jälgida arvukaid lokaalseid paindeid, mida saab seostada karstikoobaste kohal asunud kivimikihtide läbivajumisega.Vee voolamist lõhelistes kivimites ja seega ulatuslike karstinähtuste kujunemist on soodustanud lähedal asuv Belka jõe org. Oru lääneveerul on arvukalt allikaid, mis toituvad ka Marinova karjääri dolokive läbivast veest. Samas pole täpselt teada, miks dolokivide ülemine osa on Marinova karjääri piirkonnas sedavõrd lõheline. Pole välistatud, et Marinova karjääris avatud dolokividele võisid purustavat mõju avaldada ka tektoonilised protsessid.

Viited
------

1. ↑  "Eesti maavarad". *Eesti maavarad*. Originaali arhiivikoopia seisuga 18.07.2014. Vaadatud 21.11.2013.
2. ↑  "Digiraamatud, ajakirjad". *digira.ee*. Vaadatud 21.11.2013.
**Analüütiline psühholoogia** on psühholoogia (süvapsühholoogia) koolkond, mis põhineb Carl Gustav Jungi ideedel. Analüütiline psühholoogia erineb Sigmund Freudi psühhoanalüüsist, kuid neil on ka sarnasusi.

Analüütiline psühholoogia ei pööra neurooside arengus nii palju tähelepanu seksuaalsusele kui Sigmund Freudi psühhoanalüüs, vaid pöörab patsiendi seisundi mõistmiseks peamist tähelepanu tema probleemsele vahetule konfliktile.

Analüütilise psühholoogia järgi koosneb inimese alateadvus isiku enda alateadvusest ja tema eellaste alateadvustest (kollektiivne alateadvus).

Analüütiline psühholoogia jaotab inimesed Jungi arvamuse järgi introvertideks ja ekstravertideks.

Analüütilise psühholoogia areng
-------------------------------

Analüütilise psühholoogia kujunemine oli seotud Jungi lahkulöömisega Freudi psühhoanalüüsist 1913. aastal. Jung leidis, et alateadvuse kui inimese psüühika aluse mõistmiseks ei piisa tungide teooriast. 

Analüütilise psühholoogia kesksed mõisted töötas Jung välja aastatel 1911–1924. Töötades patsientidega, kes kannatasid elu eesmärgi ja elu mõtte puudumise all, kasutas ta unenägude tõlgendamist ja sümbolite loomist stimuleerivaid loovtehnikaid, sealhulgas maalimist, tantsimist ja visualiseerimist, mille tulemuseks oli iseendaks saamine, mida Jung hakkas nimetama individuatsiooniks. Jung eristas isiklikku alateadvust, mis sisaldab väljatõrjutud ainest ja emotsionaalselt laetud komplekse, ning kaasasündinud üldinimlikku kollektiivset alateadvust, mis sisaldab arhetüüpe. Jung võttis kasutusele *persona* (sotsiaalne mask), varju (mina väljatõrjutud aspektid), animuse ja anima (vastassoo kujundid) ning ise (isiksuse kese) mõiste. Samuti töötas ta välja isiksuse tüpoloogia, eristades põhihoiaku poolest ekstraverte ja introverte ning liigitades inimesi selle järgi, millist psüühilist funktsiooni nad kõige rohkem kasutavad.

Vaata ka
--------

* Eesti Analüütilise Psühholoogia selts
* Jungi isiksusetüpoloogia
Seminaristid Tartus Philosophicumis 19. aprillil 2022. Paremalt: Anto Unt, Roomet Jakapi, Jaan Kangilaski, Jaan Kivistik, Bruno Mölder, Uku Tooming, Taavi Laanpere. (Foto: K. Kull.)
**Analüütilise filosoofia seminar** (ka **Kõivu seminar**) on Tartus alates 1991. aasta maist tegutsenud analüütilise filosoofia teemaline ürituste sari, eesti filosoofia esimesi järjekindlaid ja püsivaid loomispaiku.

Seminari hingeks oli selle esimesel aastakümnel Madis Kõiv, kes oli ka varem TA Füüsika Instituudis teoreetilisi seminare eest vedanud, kuid asus 1991. aastal Füüsika Instituudist lahkudes eesti filosoofide uut põlvkonda ette valmistama. 

Seminari raudvaraks on Jaan Kangilaski, kes on korraldanud seminaris arutatud analüütilise filosoofia olulisemate teoste tõlkimist eesti keelde. Seminari liikmed on pikka aega olnud ka Anto Unt, Piret Kuusk, Bruno Mölder, Veiko Palge, Arne Merilai, Jaan Kivistik, Margo Laasberg jt.

Seminarist sai alguse Eesti Analüütilise Filosoofia Selts.

Vaata ka
--------

* Eesti filosoofia

Välislingid
-----------

* Analüütilise filosoofia seminari uus koduleht
**Häädemeeste vald** oli vald Pärnu maakonna lõunaosas, Liivi lahe kaldal.

Häädemeeste valla naabriteks on põhjas Tahkuranna vald, idas Saarde ja Surju vald ning lõunas Läti.

Häädemeeste ja Tahkuranna valla piiril asub Tolkuse raba.

Asustus
-------

### Alevik

Häädemeeste

### Külad

Häädemeeste vallas on 20 küla: Arumetsa, Ikla, Jaagupi, Kabli, Krundiküla, Majaka, Massiaru, Metsapoole, Nepste, Orajõe, Papisilla, Penu, Pulgoja, Rannametsa, Sooküla, Soometsa, Treimani, Urissaare, Uuemaa ja Võidu.

Ajalugu
-------

6. detsembril 1990 muudeti Häädemeeste külanõukogu Häädemeeste vallaks. 2017. aastal ühines Häädemeeste vald uue Häädemeeste vallaga.

Vallavanemad
------------

2013–2014 oli Häädemeeste vallavanem Ants Järvesaar. Alates 2014. aastast on vallavanem Magnus Mõttus.

* Aruoja rändrahnAruoja rändrahn
* Häädemeeste Issanda Muutmise kirikHäädemeeste Issanda Muutmise kirik
* Häädemeeste SeltsimajaHäädemeeste Seltsimaja
* Ikla küla Heinaste PõhjamuuliltIkla küla Heinaste Põhjamuulilt
* Kabli külaKabli küla
* Treimani ojaTreimani oja

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 19.10.2018.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
**Euroopa Jõutõstmise Föderatsioon**, lühend **EPF**, (inglise keeles *European Powerlifting Federation*) on Euroopa jõutõstmise alaliite ühendav spordiorganisatsioon. 

EPL koordineerib jõutõstmisega seotud tegevust Euroopas. Föderatsiooni kuulub 33 liikmesriiki. Eestit esindab seal Eesti Jõutõsteliit. EPL-i president on Arnulf Wahlstrøm Norrast.

Euroopa Jõutõstmise Föderatsiooni tegevus on tihedalt seotud Rahvusvahelise Jõutõstmise Föderatsiooniga.

Euroopa meistrivõistlused
-------------------------

EPF-i egiidi all toimuvad igal aastal Euroopa meistrivõistlused (neid on erinevaid). Ühel korral on korraldaja rollis olnud ka Eesti. 2016. aasta märtsis peeti Tartus Euroopa meistrivõistlused klassikalises jõutõstmises. Avatud klassis tuli meistriks Alex-Edward Raus ja Siim Rast sai hõbemedali. Avatud klassi meeskondlikus arvestuses tuli Eesti Soome ja Poola järel kolmandaks.

2018. aastal võitis Siim Rast üliraskekaalus (120+) kuldmedali koondtulemusega 955 kilo.

Viited
------

1. ↑  Eesti Jõutõsteliit. powerlifting.ee
2. ↑  Directory of Officers. europowerlifting.org
3. ↑  European Powerlifting Federation. powerlifting-ipf.com
4. ↑  2nd European Men's Classic Championships, Tartu (Estonia), 2016. europowerlifting.org
5. ↑  algab klassikalise jõutõstmise EM, Eestil omad lootused. sport.delfi.ee, 5. märts 2016
6. ↑

Välislingid
-----------

* Koduleht
* EM-tulemused aastate lõikes. europowerlifting.org
* Euroopa rekordid. europowerlifting.org
**Analüütiline funktsioon** on funktsioon, mille saab iga punkti ümbruses esitada koonduva astmereana.

Eristatakse **reaalmuutuja analüütilisi funktsioone** ja **kompleksmuutuja analüütilisi funktsioone**. Analüütilisus on kompleksmuutuja funktsioonide mõnevõrra tugevam omadus kui reaalmuutuja funktsioonide jaoks. Kompleksmuutuja funktsioon on analüütiline parajasti siis, kui see on regulaarne.

Analüütilised funktsioonid on lõpmatult diferentseeruvad. Funktsioon on analüütiline parajasti siis, kui see võrdub oma Taylori reaga iga punkti mõnes ümbruses.

Definitsioon
------------

Reaalmuutuja funktsioon ƒ on *analüütiline* reaalsirgel asuval lahtisel hulgal *D*, kui iga hulka *D* kuuluva punkti *x*0 jaoks kehtib

{\displaystyle {\begin{aligned}f(x)&=\sum \_{n=0}^{\infty }a\_{n}\left(x-x\_{0}\right)^{n}\\&=a\_{0}+a\_{1}(x-x\_{0})+a\_{2}(x-x\_{0})^{2}+a\_{3}(x-x\_{0})^{3}+\cdots \end{aligned}}}
kus kordajad *a*0, *a*1, ... on reaalarvud ja antud astmerida koondub funktsiooniks ƒ(*x*) iga punkti *x* korral, mis kuulub punkti *x*0 mõnda ümbrusesse.

Alternatiivselt võib analüütilise funktsiooni defineerida kui lõpmatult diferentseeruva funktsiooni, mille jaoks Taylori rida

{\displaystyle T(x)=\sum \_{n=0}^{\infty }{\frac {f^{(n)}(x\_{0})}{n!}}(x-x\_{0})^{n}}
igas selle funktsiooni määramispiirkonda kuuluvas punktis *x*0 koondub funktsiooniks ƒ(*x*) iga punkti *x*0 mõnda ümbrusesse kuuluva punkti *x* korral.

Öeldakse, et funktsiooni ƒ on analüütiline punktis *x*, kui leidub punkti *x* ümbrus, millel ƒ on analüütiline.

**Kompleksmuutuja analüütilise funktsiooni** defineerimiseks tuleb ülalantud definitsioonis asendada reaalarvud kompleksarvudega ja reaalsirge komplekstasandiga.

Vaata ka
--------

* Analüütiline jätkamine
* Regulaarne funktsioon
* Lõpmatult diferentseeruv funktsioon

Viited
------

1. ↑   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Häädemeeste vald** oli vald Pärnumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Häädemeeste külas.

Vald moodustati senise Häädemeeste valla maa-alast, välja arvatud valla põhjapoolne terav osa kuni talude nr. A-32 ja Papisilla nr. 3-a juurdeliideteni, viimased kaasa arvatud; senise Laiksaare valla Soometsa küla ja Võiduküla asunduse maa-aladest; senise Tahkuranna valla Rannametsa küla maa-alast; senise Orajõe valla Penu küla talude nr. 1-a, 2-a, 3-a, 4-a, A-205, A-206, A-525, Lillemäe ja Murumetsa maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 37. valimisringkonda, kust valiti Jüri Looväli.

Vald kuulus Pärnu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks August Martveli.

1945 augustis moodustati Häädemeeste vallas Krundiküla külanõukogu keskusega Viira külas ja Rannametsa külanõukogu keskusega Pulgoja külas. 1950. aastal Häädemeeste vald likvideeriti ja selle alad arvati Kilingi-Nõmme rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501
4. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kirjandusteose tegelasest, sõna teiste tähenduste kohta vaata: French (täpsustus)* |

---

**French** on eesti kirjaniku Indrek Hargla romaanide "French ja Koulu", "French ja Koulu Tarbatus" ning "Frenchi ja Koulu reisid" minategelane. Kõigi romaanide tegevus kulgeb Frenchi jutustatuna, mistõttu sündmuste kirjeldus on tuntavalt kallutatud Frenchi rolli ja kangelaslikkust rõhutades. Seda tasakaalustavad aga teiste tegelaste repliigid.

French on Hargla järgi Maavalla tuntuima arbuja Süvvahavva Koulu burgundlasest ori, kes varem teenis elatist võltsingute ja pettustega. Kuid ka Koulu orjaks olles tulevad tema sulioskused talle igati kasuks, eriti osavus maskeerimises. Samuti on ta osav kokk ning peab Tarbatus restorani Burgundia Kroon. Koos Kouluga jahivad nad üleeuroopalise salaorganisatsiooni Dagoberdi Leegion liikmeid, kes püüavad enda kätte saada erinevaid võluesemeid ning nende abil monarhistlikke riigivõime kukutada. Esimeses ja teises raamatus leiavad sündmused aset enamasti Maavallas, milles võib üpris kergelt ära tunda Eesti, kolmandas osas aga reisivad French ja Koulu aga ringi mööda Euroopat.

Frenchi suhe oma Kouluga sarnaneb pigem sõpruse kui peremehe-orja suhtega. Lisaks on tal romantilised tunded libahundineiu Nelli vastu, kellega ta kipub aga pidevalt tülli minema.
**Fresko** (*Fresco*, saksakeelsetes maades *Fresko*), ka ***Crispaire*** on meriinovillast või villasegust tiheda keeruga lõngast kootud labase sidusega peen ülikonnakangas.

Omadused
--------

Kanga kudumiseks kasutatakse tavalisest tihedama keeruga melanžlõnga, mille värvivaheldus muudab kanga pinna elavaks. Kangast iseloomustab nähtav teraline tekstuur ja hea hingavus.

Ajaloost
--------

Õigupoolest on tegemist brändinimedega: Fresco, mis tähendab itaalia keeles värsket, oli kaubamärk, mille 1907. aastal patenteeris Hardy Minnis, tänapäeval kuulub see Huddersfieldi tekstiilitööstusele, Crispaire oli kaubamärk, mille viis käibele Inglise ettevõte Holland & Sherry. Mõlemad nimetused tähistavad üht ja sama tüüpi kangast.

Viited
------

1. ↑  S. R. Schneider. The Fresco Fabric. - Gentleman's Gazette, August 16, 2011
2. ↑  Crispaire. - apparel.hollandandsherry.com
3. ↑  A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016
4. ↑  The Best Suit Fabrics for Summer. – 1701bespoke.com

Välislingid
-----------

* S. R. Schneider. The Fresco Fabric. - Gentleman's Gazette, August 16, 2011
* Z. Mitchem. Hopsack versus Fresco: Which is the Better Summer Fabric? - Smith Bespoke, June 24, 2019 (blogi)
**Hunnebergi mägi** on lavamägi Rootsi Västergötlandis. Tegemist on ühega kaheksateistkümnest sarnasest mäest selles piirkonnas. Mägi ulatub 90 meetrit ümbritsevast maastikust kõrgemale. Mäe pindala on umbkaudu 70 km². Kõrgeim koht on Utsiksplats mäe idaservas (154 m).

Aastal 1351 muudeti mägi kuninglikuks jahialaks. Mäe nõlvadel on mitmeid käike ja koopaid, kust on murtud lubjakivi, antrakoniiti ja maarjaskilta (põlevkivi erim).

Mäe järgi on nime saanud ordoviitsiumi Hunnebergi lade. Tetragraptus approximatuse esmakordne ilmumine Hunnebergi mäel Diabasbrotteti kivimurrus (tegemist on regionaalses geokronoloogias üleminekuga Varangu lademe kivimitelt Hunnebergi lademe kivimitele) märgib ordoviitsiumi stratigraafias piiri Tremadoci lademe ja Flo lademe vahel.

Mäel asuvad Öjemossarna looduskaitseala, Grinnsjö domeenkaitseala, Halle- ja Hunnebergi platoode kaitseala ning Halle-ja Hunnebergi nõlvade kaitseala.

Viited
------

1. ↑  *Halle- och Hunneberg – en vägvisare.* Vänersborg: Stiftelsen Bergagården. 1991. lk. 32. ISBN 91-630-0543-3
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  GSSP Table - Paleozoic Era
Marina Palei (2009)
**Marina Palei** (vene keeles Мари́на Анато́льевна Пале́й; sündinud 1. veebruaril 1955 Leningradis) on vene kirjanik ja tõlkija.

1978 lõpetas ta Metšnikovi-nimelise Leningradi riikliku meditsiiniakadeemia ja töötas arstina. 1985 astus ta Gorki-nimelisse kirjandusinstituuti, mille lõpetas 1991 kiitusega.

Alates 1995 elab Palei Hollandis.

Looming
-------

Tema kirjanduskriitikat hakati avaldama 1987. Tema esimene avaldatud ilukirjanduslik proosateos oli "Kompositsioon punasel ja sinisel", mis ilmus 1989 ajalehe Komsomolskaja Pravda nädalalisas Sobessednik. Kuid tuntuse tõi talle jutustus "Jevgeša ja Annuška", mis ilmus 1990 ajakirjas Znamja. 1991 avaldas ajakiri Novõi Mir tema veelgi tuntumaks saanud jutustuse "Ringkanali Cabiria". Samal aastal ilmus Moskvas tema esimene raamat "Kadunute osakond".

1998 ilmus tema teine raamat "Tuule sündimiskoht", mis on tema Venemaal elatud perioodi omalaadne loominguline kokkuvõte. Seejärel ilmusid raamatud "Long distance ehk slaavi aktsent" (2000), romaan "Lantš" (2000) ja romaan "Clemens" (2007).

Palei tõlgib ilukirjandust itaalia, hollandi, uuskreeka, inglise ja sloveeni keelest. Tema enese loomingut on tõlgitud 13 keelde, mille seas on ka eesti keel.

Eesti keeles on ilmunud Marina Palei jutustus "Ringkanali Cabiria" Vilma Matsovi tõlkes (Loomingu Raamatukogu 14, 1995) ning jutustus "Küla" Jaan Rossi tõlkes (Loomingu Raamatukogu 15, 2012).

Palei kuulub rahvusvahelisse PEN-klubisse, Venemaa ja Moskva Kirjanike Liitu ning Hollandi Kirjanike ja Tõlkijate Liitu.

Palei esineb ühemehesõu stiilis *performance*'itega, milles ühendab oma tekstide ettekandmise muusika ja fotodega.

Välislingid
-----------

* Marina Palei ametlik koduleht
**Élisabeth Daynès** (sündinud 1960 Béziers's) on prantsuse skulptor ja ürgobjekte kujutav kunstnik. Ta on spetsialiseerunud hominiidide rekonstrueerimisele.

Daynès asutas 1984. aastal oma stuudio Atelier Daynès. Tema töid leidub muuseumides üle kogu maailma, sealhulgas Prantsusmaal Tende'i vallas Musée des Merveilles's, Chicago Fieldi loodusloomuuseumis, Lõuna-Aafrika Vabariigis Pretorias Transvaali muuseumis ja Stockholmi loodusloomuuseumis. Üks tema silmapaistvaimaid teoseid on skulpturaalne kompositsioon neandertaliperekonnast, mis on eksponeeritud Krapina Neandertalimuuseumis Põhja-Horvaatias. Selle loomiseks rekonstrueeris Daynès leitud jäänuste põhjal seitseteist pere liiget.

Tunnustus
---------

* Lanzendorfi paleokunsti auhind (2010, kolmemõõtmeliste taieste kategoorias)

Viited
------

1. ↑  Lanzendorf PaleoArt Prize Society of Vertebrate Paleontolgy  (inglise)
2. ↑  Past Award Winners. Lanzendorf PaleoArt Prize Society of Vertebrate Paleontolgy  (inglise)

Välislingid
-----------

* Atelier Daynes Elisabeth Daynes koduleht  (inglise)
* Three-Dimensional Art — Elisabeth Daynès Society of Vertebrate Paleontolgy  (inglise)
**Genoomne imprintimine** on epigeneetiline fenomen, mis põhjustab valikulise geeniekspressiooni vastavalt sellele, kummalt vanemalt geen päriti. Genoomse imprintimise vorme on näidatud nii taime- ja loomariigis kui ka seentel. 2014. aasta seisuga teatakse hiirel 150 imprinditud geeni ja inimesel umbes 70.

Diploidsetes organismides on keharakkudes kaks genoomikoopiat: üks mõlemalt vanemalt. Autosoomsetes geenides toimub ekspressioon enamasti mõlemas alleelis. Imetajatel seevastu on väike osa geene imprinditud, mis tähendab, et ekspresseerub vaid üks alleelidest.

See epigeneetiline protsess põhineb DNA metülatsioonil ja histoonide modifikatsioonidel, muutmata geneetilist koodi. Soospetsiifiline imprinting tekib gametogeneesi ajal ja püsib läbi viljastumise. Need imprinditud mustrid jäävad püsima ka läbi globaalse demetülatsiooni ja säilivad somaatilistes rakkudes elu lõpuni. Primordiaalsetes sugurakkudes demetülatsiooni ajal imprinditud muster kustutatakse ja see tekib uuesti gametogeneesi käigus vastavalt soole.

Imprintimine on oluline varases embrüo ja loote arengus.
**Marina Sillaste** (24. märts 1962 – 27. juuni 2016 Haapsalu) oli eesti lavastaja ja teatripedagoog, SEE teatri juht. 

Marina Sillaste õppis kultuuritööd Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja läks 1986. aastal noore lavastajana Erich Jaansoo kõrvale Haapsalu teatrisse Randlane. 1980. aastail tõi Sillaste Haapsalu teatriellu suurt elevust ning andis paljudele tõuke näitekunstiga vähemalt harrastusteatris aktiivsemalt tegelda.

Pärast lühiajalist tööd Haapsalu linna kultuurinõunikuna (1992–1993) võttis ta 1994. aastal üle Randlase direktori kohustused. 

Aastaid tegi Marina Sillaste pedagoogitööd ka Haapsalu muusikakoolis, juhendades sealset teatriklassi.

Lavastajana on Sillaste lavale toonud kümneid teatritükke, nende hulgas ka projektilavastusi nagu küüditamise aastapäeva puhul või koduvägivalla probleemi teadvustamiseks valminud lavastus „Vaikivad tunnistajad" koos naiskodukaitsjatega ja noorte näitlejatega. 

Marina Sillaste elutöö on olnud 2002. aastal koos kümmekonna teatrihuvilise inimesega loodud SEE teater, mis on mitmetelt Eesti harrastusteatrite festivalilt oma lavastustega preemiaid noppinud. Marina Sillaste ja SEE teatri algatusena hakati 2005. aastast septembri alguses tähistama Nostalgiapäevi, mis on Haapsalu kultuurielus kindla koha leidnud.

Tunnustus
---------

* 1995 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapitali aastapreemia (teatrifestivali "Haapsalu '95" korraldamine)

Välislingid
-----------

* Teatrijuht ja lavastaja Marina Sillaste oli tõeline sädeinimene, Lääne Elu, 30. juuni 2016
Marina Kurvits 2020. aastal
Marina Kurvits 2020. aastal Arvamusfestivali teadusalal. Temast vasakul istub Jüri Kurvits, paremal Karin Täht
**Marina Kurvits** (sündinud 9. juulil 1978) on Eesti haridustehnoloog. 

Ta töötab Tallinna Ülikooli digitehnoloogiate instituudi õpikeskkondade arendaja ja matemaatika didaktika õppejõuna.

Ta on mitme haridusteadusliku uuringu kaasautor.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Ta on pidanud blogi haridustehnoloogiaveeb.blogspot.com.

2020. aastal osales ta Arvamusfestivali teadusalal arutelus "Matemaatika õppimise võlu".

Muu tegevus
-----------

Marina Kurvits on ettevõtete Kurvits Studio ja Marina Kurvitsa Õpidisaini Töökoda juhatuste liige.

Viited
------

1. ↑  Juurak, Raivo (15. mai 2020). "Teeme matemaatika käega katsutavaks!". *Õpetajate Leht*. Vaadatud 27.01.2021.
2. ↑  "Marina Kurvits". *Koolielu*. Vaadatud 27.01.2021.
3. ↑  Kurvits, Marina. "Haridustehnoloog kirjutab..." *Haridustehnoloogiaveeb*. Vaadatud 27.01.2021.
4. ↑  Ojamets, Indrek (7. september 2020). "Mis teeb matemaatika õppimise keeruliseks?". *ERR Novaator*. Vaadatud 27.01.2021.

Välislingid
-----------

* Marina Kurvits Eesti Teadusinfosüsteemis
**Éloyse Lesueur-Aymonin** (sündinud 15. juulil 1988 Créteilis) on Prantsusmaa kaugushüppaja.

Ta alustas sportlasteed mitmevõistlejana, kuid keskendus juunioride klassis võisteldes kaugushüppele. Ta võitis 2005. aasta noorte maailmameistrivõistlustel Marrakechis kaugushüppes hõbemedali. 2007. aasta Euroopa juunioride meistrivõistlustel Hengelos sai ta tulemusega 6.34 teise koha. 2009. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Kaunases sai ta pronksmedali tulemusega 6.72. 

2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel Helsingis võitis ta tulemusega 6.81 kuldmedali. Londoni olümpiamängudel hüppas ta finaalis 6.67 ja sai algselt 8. koha. Pärast kolme konkurendi positiivseid dopinguproove tõusis ta viiendaks.

2013. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Göteborgis oli ta Darja Klišina järel teine.

2014. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Sopotis võitis ta tulemusega 6.85 Katarina Johnson-Thompsoni ja Ivana Španovići ees kuldmedali. Euroopa meistrivõistlustel Zürichis tuli ta Španovići ja Klišina ees 6.85-ga teist korda Euroopa meistriks.

Lesueur-Aymoninile kuulub Prantsusmaa siserekord kaugushüppes **6.90**, mis on hüpatud 2013. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Göteborgis. Tema isiklik rekord välitingimustes on **6.92**, mis on hüpatud 2014. aastal Pariisis.

Välislingid
-----------

* Éloyse Lesueur-Aymonin Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Éloyse Lesueur-Aymonin** |
**Liberty of the Seas** on ettevõttele Royal Caribbean Cruises Ltd. kuuluv Voyager-klassi ristluslaev. Seda käitab Royal Caribbean International.

Laev kannab Bahama lippu ja tema kodusadam on Nassau.

Ehitamine
---------

Laeva tehasenumber oli 1348 ja ta valmis Aker Yardsi Turu laevatehases Soomes Turus 2003. aasta oktoobris. Laev võeti kasutusele 16. novembril 2003 ja selle ristiema oli USA ratastoolisportlane Jean Driscoll, kes on paraolümpiamängudelt võitnud 12 medalit, neist 5 kulda.

Tema sõsarlaevad on Voyager of the Seas, Navigator of the Seas, Explorer of the Seas ja Adventure of the Seas.

Laeva andmed
------------

Mariner of the Seas on 311,12 m pikk, veejoonel 39,03 m lai ja tema süvis on 8,6 m. Laeva kogumahutavus on 378 279. Laeva suurim kiirus on 22 sõlme, lühiajaliselt 24 sõlme. Laev mahutab 3114 reisijat, laevaperes on 1185 liiget.

Laeva peamasina moodustavad kuus Wärtsilä diiselmasinat 12V46C, millest igaühe võimsus on 12,6 MW ja koguvõimsus 75,6 MW.

Laeva sõuseadme moodustavad kolm põtkurit, millest üks on jäigalt kinnitatud ja kaks võivad asendit muuta. Neist igaühe võimsus on pöörlemiskiirusel 145 pööret sekundis 14 MW, kokku 42 MW. Laeval on neli KAMEWA vöörialust manööverdusseadet, millest igaühe võimsus on 3 MW, ja neli Brown Brothersi stabilisaatorit.

Laeval on kolm vee tootmise seadet. Kaks veeauru kondenseerimise seadet toodavad iga päev kumbki 900 t vett ja merevee pöördosmoosi abil magestamise seade toodab 300 t vett päevas. Nõnda toodab laev kokku 2100 t vett päevas. Iga laeval viibiva isiku kohta arvatakse kuluvat 220 l vett päevas. Laevas toodetakse 29 t jääd päevas.

Täiskiirusel on laeva kütusetarve 10,637 t/h.

Laeval on kokku 1557 kajutit, millest 939 on merevaatega, sealhulgas 765 rõduga, ja ülejäänud 618 merevaateta, sealhulgas 138 vaatega promenaadile. Rõdud on kinnitatud laevakerest väljapoole, et pakkuda paremat vaadet. Igas kajutis on kaks voodit, mida saab ühendada üheks eriti suureks voodiks. Lisaks on 569 kajutit kolmanda ja neljanda magamiskohaga. Lisaks on kajutites oma vannituba, telefon, teler, baarikapp, föön ja konditsioneer. 26 kajutit on mõeldud ratastooli kasutajatele.

Laeva suurt laiust on kasutatud promenaadi rajamiseks laeva keskele. Promenaad on avatud ööpäev läbi ning seal on palju müügi- ja meelelahutuskohti. Lisaks saavad reisijad kasutada laeval olevat täismõõtmetes korvpalliväljakut, üheksa auguga minigolfirada ja kaljuronimisseina.

Viited
------

1. 1 2  Mariner of the Seas Det Norske Veritas ehk DNV kodulehel (inglise keeles)
2. ↑  Fakta om fartyg (rootsi keeles)
3. 1 2  Mariner of the Seas christened (inglise keeles)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mariner of the Seas** |

* Laeva andmed Royal Caribbeani kodulehel (inglise keeles)
**Marina Tuutma** (sündinud 9. novembril 1960 Tartus) on eesti ja Rootsi arst.

Ta lõpetas aastal 1979 Tartu 8. Keskkooli ja aastal 1987 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ravi osakonna. Ta oli internatuuris Tallinna Pelgulinna Haiglas.

Aastal 1988 asus ta tööle Raasikule. Aastast 1992 sai ta Raasiku ambulatooriumi juhatajaks, aastal 1994 sai ta perearsti kutse. Ta on õppinud nõelravi.

Aastast 2004 töötab ta Rootsis Karlstadis perearstina. Aastal 2012 valiti ta Rootsi Perearstide Seltsi juhatusse, aastast 2017 on ta selle seltsi esimees. Aastal 2014 valiti ta Rootsi Arstide Seltsi juhatusse, kuhu kuulub tänini. Novembris 2020 valiti ta Rootsi Arstide Liidu teiseks asepresidendiks. Septembris 2021 anti talle Eesti Arstide Liidu aumärk.

Isiklikku
---------

Ta on abielus, abikaasa Raivo töötab raamatupidajana Värmlandi regiooni kontoris; nad on kahe poja vanemad. Ta on tegelenud iluvõimlemisega ja on mänginud korvpalli. Ta on lõpetanud muusikaklassi klaveri erialal

Välislingid
-----------

* Rootsi perearstide liider Marina Tuutma: Rootsis öeldakse kõiki asju ümber nurga
**Aurach bei Kitzbühel** on vald (*Gemeinde*) Austrias Tirooli liidumaal Kitzbüheli ringkonnas Kitzbüheli Alpides. Vald asub 846 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 54,2 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1091 inimest.

Aurauch paikneb 5 km Kitzbühelist lõunas Kitzbühler Ache jõe ja Thurni kuru maantee ääres. Valda kuuluvad Unteraurach, Oberaurach ja mitu hajaasustust, sealhulgas Haberberg, Haselwand, Kochau, Sonnberg ja Wiesenegg-Grüntal. Küla on esmamainitud 1289. aastal kui *Orwiorwe*. Kitzbüheli ringkonna osana sai Aurach omaette vallaks 1833. aastal.

Ajaloolise tähtsusega on endine kaevandus Kelchalm piirkonnas.

Aurachis on safaripark, paiknedes 1100 m kõrgusel, mis on koduks tüüpilistele alpiloomadele, nagu punahirv, kaljukits, muflon, metssiga ja ilves, samuti loomad muudest mägipiirkondadest, sealhulgas kabehirv, tähnikhirv, laama ja jakk.

Naabervallad
------------

Fieberbrunn, Jochberg, Kitzbühel, *Salzburgi liidumaal:* Saalbach-Hinterglemm

Aurach Krämerhaus (kaupmehemaja)

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* www.aurach.tirol.gv.at
* www.geschichte-tirol.com: Aurach
* Tirooli atlas

Kitzbüheli ringkonna vallad

* Aurach bei Kitzbühel
* Brixen im Thale
* Fieberbrunn
* Going am Wilden Kaiser
* Hochfilzen
* Hopfgarten im Brixental
* Itter
* Jochberg
* Kirchberg in Tirol
* Kirchdorf in Tirol
* Kitzbühel
* Kössen
* Oberndorf in Tirol
* Reith bei Kitzbühel
* Schwendt
* Sankt Jakob in Haus
* Sankt Johann in Tirol
* Sankt Ulrich am Pillersee
* Waidring
* Westendorf
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| CONCACAF Gold Cup |
| **Kuld** | 2019 |  |
| **Hõbe** | 2021 |  |

**Érick Gabriel Gutiérrez Galaviz** (sündinud 15. juunil 1995 Ahomes) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis PSV Eindhoven ja Mehhiko jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Mehhiko klubis Pachuca, millega liitus ta 2009. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2013. aasta oktoobris. 2016. aasta *Clausura*-hooajal tuli ta Pachucaga Mehhiko meistriks; samal hooajal valiti Gutiérrez Mehhiko kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2016–17 võitis ta klubiga CONCACAF-i Meistrite Liiga.

2018. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu PSV Eindhoveniga.

Mehhiko jalgpallikoondises debüteeris Gutiérrez 11. oktoobril 2016 sõprusmängus Panama vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. septembril 2019 sõprusmängus USA vastu. Ta on kuulunud Mehhiko koondisse 2017. aasta CONCACAF Gold Cupil, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2019. aasta CONCACAF Gold Cupil ja 2021. aasta CONCACAF Gold Cupil. Lisaks osales ta 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Mehhiko olümpiavõistkonna koosseisus.

Saavutused
----------

Pachuca
* Liga MX: Clausura 2016
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2016–17

| * v
* r
Mehhiko koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Jo. Corona
* 2 Ayala
* 3 Salcedo
* 4 Márquez
* 5 Gutiérrez
* 6 J. dos Santos
* 7 Layún
* 8 Fabián
* 9 Jiménez
* 10 G. dos Santos
* 11 Vela
* 12 Talavera
* 13 Ochoa
* 14 Hernández
* 15 Moreno
* 16 Herrera
* 17 Je. Corona
* 18 Guardado (c)
* 19 Peralta
* 20 Aquino
* 21 Álvarez
* 22 Lozano
* 23 Gallardo
* Treener: Osorio

 | Mehhiko |
**"Hääletu ruum"** (norra keeles *"Det stumme rommet"*) on Norra kirjaniku Herbjørg Wassmo 1983. aastal kirjutatud Tora-triloogia teine raamat, millele eelnes "Pimeda klaasverandaga maja".

Ka seda teost on peetud keeleliselt väga andekaks, kuna autor oskab mõjuvalt rääkida inimeste tunnetest ja kogemustest aladel, mida sageli peetakse tabuks.

Romaan on ilmunud eesti keeles 1996. aastal kirjastuses Eesti Raamat Elvi Lumeti tõlkes (ISBN 9985650921).

Sisu lühikokkuvõte
------------------

Raamatus "Hääletu ruum" jätkub varaküpse neiu Tora ja tema perekonna lugu.

Tora saab võimaluse minna linna kooli, kus loodab oma minevikuvarjudest vabaneda. Paraku ei ole ta eakaaslastega päris samal tasemel, on enam teadlik oma kehast, inimeste arvamustest seoses sellega ning kohanemine osutub arvatust palju raskemaks. Nii jääb Tora oma pisikesse üürituppa üsna üksi. 

Ka kodus on näiliselt rahulikumad ajad, sest kasuisa on vangis ja kõik hingavad kergendatult. Tora kõrvale on kirjanik toonud võrdluseks ka teise samaealise tütarlapse: ülemise naabritüdruku Soli, kel tuleb ühtaegu hoolitseda nii oma hullumeelse ema kui ka terve hulga nooremate õdede-vendade eest ning samal ajal toetada peret ka majanduslikult. Sol aga on loomult ettevõtlikum ja vastandub paljus Torale. Viimasel õhtul enne Tora emakodust lahkumist ilmub aga tema kasuisa ootamatult välja ning vägistab tüdruku kõrvalises metsatukas. Linna jõudes selgub, et Tora on rase.
Häädemeeste Seltsimaja 2012. aastal
**Häädemeeste Seltsimaja** on hoone Häädemeeste alevikus. Hoone kasutajaks on Suurküla MTÜ, kes korraldab selles seltsitegevust.

Ajalugu
-------

Hoone valmis 1914. aastal ja algselt paiknesid seal vallakool ning köstri eluruumid. Nelja aasta pärast kingiti maja Häädemeeste Miikaeli kogudusele. Kool kolis nendest ruumidest välja 1938, kuna pidas üüri liiga kõrgeks. Järgnevalt kasutati hoonet nii eluruumidena kui isegi kohaliku tuletõrjeseltsi kooskäimiskohana.

Seltsimaja 2012. aastal
Ulatuslikum remont tehti aastatel 1960–1961, et avada hoone kultuurimajana. Järgmine kapitaalremont toimus vahemikus 1978–1980 ning siis toodi majja ka keskküte. Kultuurimaja tegevus lõppes 1994. aastal, kui vallavolikogu otsusega anti hoone tagasi Häädemeeste kogudusele.

Kogudus rentis ruumid välja ööklubile Pesa, mis tegutses 2001. aastani, kuid pärast seda jäi hoone tühjalt seisma. 2004, kui taotlustele avanesid PRIA meetmed, küsis Suurküla MTÜ toetust ligemale miljoni krooni ulatuses ja rentis maja koguduselt. Järgneval aastal ostis vallavolikogu 350 000 krooni eest hoone koos maaga.

Väljast sai maja korda 2006. aastal, kuid selle järgnes veel kolm aastat sisemisi viimistlustöid. PRIA toetusele täiendavalt rahastas hoone remonti ka Häädemeeste vald veel kolme miljoni krooniga.

Seltsimaja avas taas uksed Häädemeeste XXIII kodukandipäevadel augustis ja ametlik avamispidu oli 26. detsembril 2009.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Seltsimaja lööb uksed valla" Pärnu Postimees, 5. august 2009
2. ↑  "Häädemeestel peeti XXIII kodukandipäevi"[*alaline kõdulink*] Koduvald, september 2012
3. ↑  "Häädemeeste Seltsimaja". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2016. Vaadatud 17. septembril 2013.

Välislingid
-----------

* Häädemeeste Seltsimaja Häädemeeste vald