recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Chris Webber (paremal) 2008. aastal
**Mayce Edward Christopher Webber III** (sündinud 1. märtsil 1973) on endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 15 hooaega.

Ülikool
-------

Webber siirdus pärast Detroiti keskkooli kaheks aastaks Michigani ülikooli. Ülikooli korvpallikoondise esiviisikut, kuhu kuulusid peale Webberi veel Jalen Rose, Juwan Howard, Jimmy King ja Ray Jackson, nimetati vapustavaks viisikuks (Fab Five). Nad jõudsid kaks korda NCAA finaali, kuid tiitlini ei küündinud.

NBA karjäär
-----------

1993. aastal valis Orlando Magic Chris Webberi NBA *draft'*i esimese valikuna, kuid vahetas ta kohe Penny Hardaway vastu Golden State Warriorsi.

Webberi tõi esimesel hooajal keskmiselt 17,5 punkti, 9,1 lauapalli, 3,6 resultatiivset söötu ja 2,2 viskeblokeeringut mängus. NBA aasta uustulnukaks valitud Webberi hea mäng aitas Golden State'i väljalangemismängudele, kus kaotati esimeses ringis Charles Barkley juhitud Phoenix Sunsile.

Teisel aastal vahetati Webber Washington Bulletsisse, kus ta hakkas mängima koos ülikooliaegse meeskonnakaaslase Juwan Howardiga. Tol hooajal viskas Webber keskmiselt 20,1 punkti, võttis 9,6 lauapalli ja andis 4,7 tulemuslikku söötu mängus. Hooajal 1995/96 sai ta vigastada ning tegi 82 mängust kaasa vaid 15. Hooajal 1996/97 viis Webber Bulletsi üheksa-aastase pausi järel taas väljalangemismängudele, kus saadi kohe esimeses ringis Chicago Bullsilt lüüa.

14. mail 1998 vahetati Webber Mitch Richmondi ja Otis Thorpe'i vastu Sacramento Kingsi, kes lisas koosseisu ka väikese ääre Peja Stojakovići, keskmängija Vlade Divaci ja mängujuhi Jason Williamsi. 2000/01. hooaeg oli Webberi jaoks statistiliselt karjääri parim: ta viskas keskmiselt 27,1 punkti, noppis 11,1 lauapalli ja andis 4,2 resultatiivset söötu mängus. Tol hooajal valiti ta nii NBA tähtede mängule kui ka NBA sümboolsesse esiviiskusse.

2005. aasta veebruaris vahetati Webber Philadelphia 76ersisse, kelle eest tõi ta hooajal 2005/06 keskmiselt 20,2 punkti ja 10 lauapalli mängus.

2007. aasta jaanuaris Detroit Pistonsiga liitunud Webber siirdus juba aasta hiljem tagasi oma esimesse koduklubisse Golden State Warriorsi, kus lõpetas 25. märtsil 2008 ametlikult oma NBA karjääri.

15 hooajaga 831 mängu kaasa teinud Webberi NBA karjääri keskmisteks jäid 20,7 punkti, 9,8 lauapalli ja 4,2 resultatiivset söötu mängus.

Saavutused
----------

* 5 korda valitud NBA tähtede mängule (1997, 2000–2003)
* 1 kord valitud NBA sümboolsesse 1. viisikusse (2001)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 2. viisikusse (1999, 2002, 2003)
* 1 kord valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (2000)
* NBA aasta uustulnuk (1994)
* NBA hooaja parim lauavõitleja (1999)
* Webberi isiklikud rekordid NBA-s on 51 punkti, 26 lauapalli, 13 söötu, 8 vaheltlõiget (2 korda) ja 9 viskeblokeeringut.

Vaata ka
--------

NBA drafti esimeste valikute loend

Välislingid
-----------

* Chris Webber – NBA.com
* Chris Webber – Basketball-Reference.com
**Kalju Paalman** (sündinud 27. augustil 1948 Räpina vallas Võrumaal) on Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Kalju Paalman on talupidaja poeg.

Lõpetas 1967 Räpina Keskkooli, 1972 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomina, põllumajanduskandidaat (1988, EPA), väitekiri "Влияние элементов агротехники покровной культуры на урожайность люцерны и клевера в условиях интенсивного земледелия в Эстонской ССР". Oli 1972–77 Põlva kolhoosi agronoom, 1978–84 EMMI teadur, 1984–88 ELVI rohumaaviljeluse sektori vanemteadur, aastast 1988 Jõgeva Sordiaretuse Instituudi Mooste katsejaama juhataja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: rohumaaviljelus, lina, tööstuskanepi ja põldtuderi agrotehnika, seemnekasvatus, tootearendus. Üle 10 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Väetised ja nende kasutamine (kaasautor). Tallinn, 1992
* Linakasvatuse majanduslikkus Eesti Vabariigis (kaasautor). Tallinn, Berliin, 1993
* Kiulina sortide "Viking" ja "Viola" fenoloogilised vaatlused ning saagikus külvitiheduse ja väetuskatses (kaasautor). // Magistrantide ja doktorantide tead tööde kogumik. Tartu, 1997
* Linast ja linakasvatusest. // Põllumajandus (1998) 2
* Lina agrotehnika. // Põllumajandus (1998) 3
* Linakülvide hooldamine ja taimekaitse. // Põllumajandus (1998) 4
* Linakasvatusest ja esmasest töötlemisest Eestis (kaasautor). // Põllumajandus (1999) 7/8

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi teaduskoosseisu biobibliograafia 1947–1990. Tallinn, 1992, 42–43, 121
* Eesti Maaviljeluse Instituut 1946–2006. Saku, 2006, 47
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Estragon** ehk **estragonpuju** (*Artemisia dracunculus*) on korvõieliste sugukonda puju perekonda kuuluv mitmeaastane poolpõõsas.

Levila ja kasvukoht
-------------------

Taime kodumaa on Lõuna-Venemaa ja Mongoolia stepialad. Kultiveeritakse enamikus Euroopa riikides ja Ameerikas.

Eestis kasvab kultuurtaimena. Vajab toitainerikast, parasniisket mulda ja päikesepaistelist kasvukohta.

Kirjeldus
---------

Kuni ühe meetri kõrgune vars on sirge. Lehed kitsad, lineaalsed, pisut karvased ja ilma rootsuta. Leheserv terve või veidi hambuline. Õied on väikesed, ümarad, valkjaskollased või kollakasrohelised ning koondunud kohevatesse pööristesse.

Teisendid
---------

Õitsev estragon
Eristatakse kahte estragoni teisendit:

* **vene estragon** ehk **vene estragonpuju** *(Artemisia dracunculus* var. *inodora);*
* **prantsuse estragon** ehk **prantsuse estragonpuju** *(Artemisia dracunculus* var. *sativa).*

Vene estragon on 1,5 m kõrgune ja kibeda maitsega. Prantsuse estragon 60–80 cm kõrgune ja magusavõitu aniisimaitsega. Kuigi prantsuse estragon (ka *saksa estragon*) on aromaatsem (3% eeterlikke õlisid), on põhja pool on levinum vene estragon (eeterlikke õlisid vaid 0,1%), kuna see on külmakindlam. Eesti kliimas saab prantsuse estragoni kasvatada vaid üheaastasena.

Kasutamine
----------

### Köögis

Kasutatakse estragoni noori võrseid ja lehti. Võib säilitada sügavkülmutatult, kuivatades kaotab ürt osa oma maitsest. Tasub kasutada ettevaatlikult, kuna maitse on suhteliselt tugev.

Eriti populaarne on ta Prantsuse köögis. Estragonpuju sobib salatitesse, suppidesse, köögiviljaga, kalaga, lihaga ja munaga. Lisaks võib teda lisada sinepile ja majoneesile ning kurkide, tomati ja paprika marinaadile. Estragon sobib hapukoore-ürdikastmetesse ja seeneroogade maitsestamiseks. Estragon on tuntud Béarnaise'i kastme koostisosa.

Sellega maitsestatakse veine ja likööre. Tuntud on estragonpujuäädikas. Estragoni kasutatakse laialdaselt konservitööstuses, liha- ja kalatööstuses.

Estragoni eeterlik õli on ilusa rohelise värvusega. Sellest valmistatakse siirupit, millest tehakse karastusjooki Tarhun.

### Ravimina

Estragonitee parandab söögiisu. Välispidiselt kasutatakse reuma ja peavalu korral. Estragoniõli kasutatakse aroomteraapias.

Välislingid
-----------

* Estragonpuju andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

  


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Estragon** |
Teadmistepäevaks 1986. aastal NSV Liidus välja antud kunstilise kujundusega ümbrik
**Teadmistepäev** (vene keeles *День Знаний*, Eestis ka *tarkusepäev*), on lipupäev 1. septembril, mil tähistatakse esimest koolipäeva Eestis, Venemaa Föderatsioonis ja paljudes endistes liiduvabariikides.

Tähendus
--------

Teadmistepäeval osutakse erilist tähelepanu kooliteed alustajatele ning tähtsustakse õppimist.
See tähistab ka suve lõppu ja sügise algust. Sellel on eriline tähendus nende klassi õpilaste jaoks, kes tulevad kooli esimest korda ja osalevad sageli sellel kuupäeval pidulikul kogunemisel. Päevaga kaasneb ka esimene kell (*Первый Звонок*). Teiste klasside õpilased võivad õpinguid alustada 1. septembril või paar päeva hiljem, tavaliselt ilma eriliste pidustusteta.

Teadmistepäeva tähistamine Venemaal

Ajalugu
-------

Teadmistepäev sai alguse NSV Liidust, kus see kehtestati NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi 15. juuni 1984. aasta määrusega. Olulist rolli uue puhkusekuupäeva kinnitamisel mängis austatud kooliõpetaja, Krasnodari kooli direktor Fjodor Fjodorovitš Brjuhhovetski.

Tarkusepäev
-----------

Teadmistepäeva nimetatakse Eestis ka *tarkusepäevaks*. See alternatiivne nimetus on Eesti keelele omapärane; seda ei ole olemas soome, inglise, saksa ega prantsuse keeles. Üks võimalik seletus on rahvuslik vastupanu NSV Liidu okupatsiooni ajal peale surutud traditsioonile.

Viited
------

1. ↑  Riigikantselei
2. ↑  Указ Президиума ВС СССР от 15.06.1984 N 373-XI "Об объявлении 1 сентября всенародным праздником - Днем знаний"
3. ↑  День знаний - 1 сентября[*alaline kõdulink*], Какой Сегодня Праздник

Välislingid
-----------

- Esimene september - teadmiste päev (Maaleht 11.08.2010)
Kiviõli raudteejaam vaatega Narva poolt (2014)
**Kiviõli raudteejaam** on raudteejaam Ida-Virumaal Kiviõlis.

Läbi Kiviõli kulgeb laiarööpmeline Tallinna–Narva raudtee, mis avati 1870. aastal. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine.

Perroonid
---------

Kiviõli raudteejaamas asus kuni 2014. aasta alguseni üks madal rööbasteedevaheline perroon pikkusega 410 m.

2014. aastal valmis raudteejaamast paarsada meetrit Narva pool uus täispikk 550 mm kõrgune ooteplatvorm.

Ajalugu
-------

Kiviõli raudteejaam rajati raudteepeatusena 1920. aastatel. Raudteejaam kujunes sellest esimeste aastakümnete jooksul seoses tööstuse arenemisega.
Raudteejaama areng oli seotud eeskätt õlitehase ja kaevanduse vajadustega, millele vastavalt muutus ajaga ka jaama konfiguratsioon. 

20. sajandi esimesel poolel asus Kiviõli ja sellele järgneva Püssi jaama vahel veel ka Küttejõu raudteejaam.

1980. aastatel rakendati jaamas elektritsentralisatsioon ning rajati silikaattellistest elektritsentralisatsioonipost.

Raudteejaamast hargneb ka harutee, mis siirdub ümberkaudsetesse tööstusettevõtetesse (näiteks Kiviõli Keemiatööstusesse).

Jaamahoone
----------

Hendrik Otlooti projekti järgi valminud Kiviõli jaamahoone (1938)
Kiviõli raudteejaam, paremal ajutine ooteplatvorm (2014)
Esimene, krohvitud seintega puidust jaamahoone valmis koos raudteepeatusega. 1939. aastal hoone lammutati.

1937. aasta lõpul hakati ehitama uut jaamahoonet, mis paiknes senisest umbes üks kilomeeter Rakvere poole. 
Silikaattellistest kahekorruseline ja 54 m pikkune hoone valmis 1938. aastal Hendrik Otlooti projekti järgi ning avati sama aasta 23. detsembril. Hoone ehitati kokku kaubaaidaga.
Hoones oli kokku 8 korterit ja postkontor telefonikeskjaamaga. 

Koos uue jaamahoone ehitusega alustati ka jaama raudteede laiendamist, ehitati viis uut haruteed.

Piletimüük Kiviõlist lõpetati 1998. aasta sügisel.

Jaamahoone suleti 1990. aastate lõpus ja lammutati 2001. aastal.

Reisirongiliiklus
-----------------

Kiviõlis peatuvad Elroni reisirongid Stadler FLIRT liinil Tallinn-Narva.

Vaata ka
--------

* Tallinna–Narva raudtee
* Eesti raudteetransport

Viited
------

1. ↑  FOTO: Kiviõli raudteejaam aastal 1997
2. ↑  AS Eesti Raudtee raudteerajatistel teostatavad operatsioonid
3. ↑  KIVIÕLI | Eesti Raudteeajaloo Selts
4. ↑  Kiviõli raudteejaam 1933.a; Raudteed Eestis
5. ↑   Arved Duvin. Lugusid raudteedest Eestimaal. Lk 91
6. ↑  Argo Soolep. "Eesti Raudtee lõpetab Rakveres ja Kiviõlis rongipiletite müügi"; Põhjarannik, 02.07.1998
7. ↑  Külli Kriis. "Rongiootajad lageda taeva all"; Põhjarannik, 25.10.2002
8. ↑  FOTO: Kiviõli jaamahoone aastal 2001; Baltic Trains Picture Gallery

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kiviõli raudteejaam** |

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus idasuunalistel reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Sonda |  **Kiviõli** | Püssi  |
"**Kauged rannad**" on Villem Reimanni ooper neljas vaatuses Muia Veetamme libretole. Ooper sisaldab head muusikat, kuid nõrga ja propagandistliku libreto tõttu[*viide?*] pole pärast väljatulekut taasesitamist leidnud.

Esmaettekanne toimus 23. aprillil 1959 Tallinna teatris Estonia. Peaosi esitasid Viktor Gurjev (Endel Randla), Aino Külvand või Paula Padrik (Aime), Georg Taleš (Renam Rang), Liidia Panova või Urve Tauts (Hana Šari). Dirigent Kirill Raudsepp.

Peamised osad: kapten Endel Randla (tenor), Aime Karro (sopran), Renam Rang (bariton), Hana Šari (metsosopran), Gunnar Kaartee (bass), Taiman (tenor), Takin Lao (tenor), kolonel Lockhart (bariton), laevaarst Karro (bass), mister Brown (bass), Peeter (tenor).

Tegevus toimub 20. sajandi keskel ühes India ookeani äärses koloniaalriigis ja käsitleb klassivõitluse probleeme. Tõstetakse esile Nõukogude Liidu abi arengumaadele. Sadamasse saabub viljalaev eestlasest kapteni Endel Randla juhtimisel. Sünnipärane eestlane Renam Rang töötab kohalikus Nõukogude sõprusühingus ja kutsub laeva meeskonna liikmeid koolidesse esinema. Korraldatakse provokatsioon Randla vastu ja ta arreteeritakse. Rahvas, keda juhib Renam Rang, astub tema kaitseks välja. Spontaanselt puhkenud rahvaülestõus sunnib kohalikke võime eestlasest kapteni vabastama. Nõukogude laev lahkub. Laevaarst doktor Karro tütar Aime, kes on armunud kapten Randlasse, kuid jääb lahkuvale laevale hiljaks. 

Muusikalugusid: Aime aaria "Saaksin lahti ma mälestustest"; Randla aaria; Aime ja Randla duett; ansambel "Kes on tugevam"; Tuletants; Riisikasvatajate tants. 

Riia heliplaadifirma "Ligo" andis 1961. aastal välja mono vinüülplaadi ooperi stseenide ja aariatega Riikliku Akadeemilise Teatri "Estonia" orkestri, koori ja solistide poolt esitatuna.

Välislingid
-----------

* Helilõik ooperist Eesti Muusika Infokeskuses
**Kaugatuma lade** on siluri ladestu Přidolí ladestikku kuuluv regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Kaugatuma lademe all lamab Kuressaare lade ja temal lasub Ohessaare lade.

Ladet hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925. Lademe stratotüübiks on Kaugatuma pank, laiendatud stratotüübiks on aga Kaugatuma G1 puurauk. Lade on nime saanud Kaugatoma küla vana nimekuju järgi. Üleilmses standardis vastab sellele Přidoli ajastiku varajasem periood.

Lademe vanus on 417...418,7 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastab sellele Kaugatuma kihistu, milles on eristatud Äigu ja Lõo kihid.

Kivimiliselt koosneb lade peamiselt vahelduvatest mergli ja lubjakivi kihtidest. Iseloomulikud on kuni 5 m paksused jämeteralise puhta krinoidlubjakivi kihid, mis paljanduvad ka põhilistes Kaugatuma lademe paljandeis. Need on: Kaugatuma (2,8 m) ja Lõo pangal (1,7) ning Äigu (1,3 m) ja Väike-Rootsi paemurrus (1,0 m). 

Lademe paksus on 42...86 meetrit. Avaneb vaid Saaremaa lõunarannikul Sõrve, Roomassaare, Muratsi, Vätta ja Nässumaa poolsaarel. Lademe kivimid esinevad veel ka Ruhnu all, sealt ida suunas neid ei esine.

Litostratigraafiliselt jagatakse lade alumiseks (Äigu) ja ülemiseks (Lõo) kihiks.

Viited
------

1. ↑  Stratigraafia terminoloogia
2. ↑  Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri.

Välislingid
-----------

* Kaugatuma lade Eesti Stratigraafilise komisjoni saidil

Siluri regionaalsed lademed Eestis

Juuru **·** 
Raikküla **·** 
Adavere **·** 
Jaani **·** 
Jaagarahu **·** 
Rootsiküla **·** 
Paadla **·** 
Kuressaare **·** 
Kaugatuma **·** 
Ohessaare  

vanemad lademed  nooremad lademed
**Dzeržinsk** on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Moskva jõe kaldal.

Asutatud 1921. aastal. Linnaõigused sai 1981. aastal. 

30. märtsil 2006 tulistas palgamõrvar surnuks Dzeržinski linnapea Viktor Dorkini.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* 

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
Dyaln Samberg 2023. aastal USA koondises
**Dylan Michael Samberg** (sündinud 24. jaanuaril 1999 Hermantownis, Minnesotas) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Winnipeg Jets.

Aastatel 2017–2020 mängis Samberg Minnesota Duluthi Ülikooli jäähokimeeskonnas. Aastatel 2018 ja 2019 tuli ta sellega USA ülikoolide meistriks.

2017. aastal valis Winnipeg Jets ta NHL-i *draft* '​is 43. valikuna. 2020. aasta aprillis sõlmis ta Jetsiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2020/21 asus Samberg mängima American Hockey League'is (AHL) Jetsi tütarklubis Manitoba Moose. NHL-is debüteeris Samberg 13. jaanuaril 2022 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Jetsi põhikoosseisus kindlustas Samberg koha hooajal 2022/23. Esimese värava lõi ta NHL-is 4. detsembril 2022 mängus Anaheim Ducksi vastu.

USA kuni 20-aastaste jäähokikoondisega võitis Samberg juunioride maailmameistrivõistlustelt 2018. aastal pronksmedali ja 2019. aastal hõbemedali. USA jäähokikoondise koosseisus osaleb ta 2023. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 20.5.2023)
2. ↑  "Samberg signs entry-level contract with Jets". National Hockey League. 7. aprill 2020. Vaadatud 24. oktoobril 2022.
3. ↑  Dylan Samberg Game by Game Stats and Performance. espn.com. Vaadatud 20.5.2023

Välislingid
-----------

* Dylan Samberg NHL.com lehel
* Dylan Samberg hockeydb.com lehel

| * v
* r
Winnipeg Jets |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Connor Hellebuyck **·** David Rittich |
| 
**Kaitsjad**: Kyle Capobianco **·** Dylan DeMelo **·** Brenden Dillon **·** Josh Morrissey **·** Neal Pionk **·** Dylan Samberg **·** Nate Schmidt **·** Logan Stanley |
| 
**Ründajad**: Mason Appleton **·** Morgan Barron **·** Kyle Connor **·** Pierre-Luc Dubois **·** Nikolaj Ehlers **·** Sam Gagner **·** David Gustafsson **·** Axel Jonsson Fjällby **·** Karson Kuhlman **·** Adam Lowry **·** Saku Mäenalanen **·** Vladislav Namestnikov **·** Nino Niederreiter **·** Cole Perfetti **·** Mark Scheifele **·** Kevin Stenlund **·** Blake Wheeler |
"Lehetäi" suunab siia. Ivan Ševtsovi romaani kohta vaata artiklit Lehetäi (romaan).

**Lehetäilised** (*Aphidoidea*) on putukate rühm (käsitletakse ülemsugukonnana) nokaliste seltsist. 

Lehetäilisi on maailmas üle 4400 liigi. Eestist on seni leitud üle 140 liigi lehetäisid, kuid eeldatavasti on neid vähemalt 250 liiki.

Klassifikatsioon
----------------

Lehetäilised liigitatakse järgmistesse sugukondadesse:

* *Adelgidae* - pahktäilased
* *Aphididae* – lehetäilased
* *Eriosomatidae*
* *Phylloxeridae*.

Kirjeldus
---------

Lehetäid on väikesed, kuni 5 millimeetri pikkused õrnade kehakatetega putukad. Esineb nii tiivulisi kui tiivutuid vorme ja erinevused nende vahel ei piirdu ainult tiibade olemasolu või puudumisega. Tiivutute isendite pea on tunduvalt väiksem kui tiivuliste oma. Tundlad koosnevad kahest jämedamast aluslülist ja kuni neljalülilisest niitjast tundlapiust. Tiivulistel isenditel esineb ka kolm täppsilma. Nokk koosneb neljast lülist. Rindmik on küllalt tugev, lülistus on selgesti märgatav, eriti tiivututel loomadel. Kui tiivad esinevad, on nad suhteliselt pikad, ulatudes üle tagakeha tipu. Eestiivad on tagatiibadest pikemad ja ka laiemad, mõlemad tiivapaarid on klaasjalt läbipaistvad. Jalad on saledad, hüppevõime puudub. Tagakeha on suhteliselt suur, mõnikord esinevad selgmiselt mitmesugused liigispetsiifilise kujuga jätked (sugukonnal *Aphididae*). Tiivulistel loomadel on tagakeha alati tunduvalt väiksem kui tiivututel.

Lehetäide seas on nii mono- kui polüfaagseid liike. Viimasel juhul peetakse liigi põhiperemeheks seda taimeliiki, millel asub talvituv arengujärk (muna või vastne). Lehetäid on alati koloniaalse eluviisiga. Nende viljakus on suur, ideaalsete tingimuste korral ulatuks üheainsa emase järeltulijate hulk aastas miljarditeni. Aasta jooksul esineb terve hulk põlvkondi. Koloniaalse eluviisi tõttu on lehetäid sageli ohtlikud taimekahjurid. Eriti ohtlikud liigid on näiteks viinapuutäi (*Phylloxera vastatrix*), veritäi (*Eriosoma lanigerum*), valge juuretäi (*Trifidaphis phaseoli*). Lisaks imemisele võivad lehetäid olla taimedele ohtlikud ka taimehaiguste levitajatena.

Konsortsium
-----------

Lehetäide väljaheitest toituvad sipelgad. Lehetäidest toituvad lepatriinud, eriti seitsetäpp-lepatriinu, samuti kiilassilmlased, näiteks harilik kiilassilm, pärltiiblaste vastsed, sirelased, tume-pehmekoor jmt.

Viited
------

1. ↑  Külli Hiiesaar 1997. Lehetäide elust, mõistvalt. Eesti Loodus 7.

Välislingid
-----------

* Sissekanne ADW-s
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne NCBI-s

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Aphidoidea seisuga 05.12.2013.*
Tamara Todevska 2008. aastal
**Tamara Todevska** (Тамара Тодевска; sündinud 1. juunil 1985) on makedoonia laulja.

Ta esindas Makedooniat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Vo Imeto Na Ljubovta" (koos Rade Vrčakovski ja Adrian Gaxhaiga) ning 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Proud".

Tema vanem õde Tijana Dapčević on samuti Eurovisiooni lauluvõistlusel Makedooniat esindanud.

Tamara Todevska abikaasa on korvpallur Aleksandar Dimitrovski, kellega tal on poeg ja tütar.

| * v
* r
Põhja-Makedoonia esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 

* 1998 Vlado Janevski
* 2000 XXL
* 2002 Karolina Gočeva
* 2004 Toše Proeski
* 2005 Martin Vučić
* 2006 Elena Risteska
* 2007 Karolina Gočeva
* 2008 Tamara Todevska, Rade Vrčakovski ja Adrian Gaxha
* 2009 Next Time
* 2010 Gjoko Taneski
* 2011 Vlatko Ilievski
* 2012 Kaliopi
* 2013 Esma Redžepova ja Vlatko Lozanoski
* 2014 Tijana Dapčević
* 2015 Daniel Kajmakoski
* 2016 Kaliopi
* 2017 Jana Burčeska
* 2018 Eye Cue
* 2019 Tamara Todevska
* ~~2020 Vasil Garvanliev~~
* 2021 Vasil Garvanliev
* 2022 Andrea

 |
**Brasília** on Brasiilia pealinn ja Liiduringkonna keskus. Linn asub Amazonase ja Paraná jõgikonna veelahkmel.

Brasília kuulub 1987. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Ajalugu
-------

Brasília
Aastal 1891 viidi Brasiilia põhiseadusesse punkt, mille kohaselt tuleb pealinn Rio de Janeirost tulevikus uude linna üle viia. Uuele pealinnale pandi nurgakivi juba 7. septembril 1922, kuid ehitus jäi soiku, ning võeti uuesti käsile alles president Juscelino Kubitscheki käsul 1956. aastal. Linn projekteeriti ja ehitati riigi uue pealinnana Le Corbusieri ideede järgi ja see valmis 41 kuuga (1956–1960). Arhitektideks olid Lucio Costa (linnaplaneering), Oscar Niemeyer (tähtsamad hooned) ja Roberto Burle Marx (maastikuarhitekt). Linn planeeriti ristikujulisena, kuid maastiku eripära tõttu sai ta pigem lennukikujuliseks. 21. aprillil 1960 toodi pealinn Rio de Janeirost üle. 

21. aprillil 1962 avati Brasília ülikool. Sama aasta 31. mail pühitseti sisse linna katedraal. 1967 valmis televisioonitorn, 1977 postkontor, 1978 linnapark ja 1981 keskpanga hoone. Alates 2001. aastast töötab linnas metroo.

Välislingid
-----------

 Brasília – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linna koduleht
* Photos of Brasília
**Eärnur** on J.R.R. Tolkieni teoste tegelane.

Eärnur sündis 1928. Arvatav hukkumisaeg on 2050, kuid pole välistatud, et ta elas vangistuses veel mõned aastad). Ta ei võtnud naist ja jäi seega ka lastetuks ning oli viimane kuningas enne Elessarit, pärast teda läksid valitsusohjad Kojaülemate kätte. Tema nimetas Minas Anori ümber Minas Tirithiks. Tema isa, Eärnil II saatis ta laevastikuga abiks Arveduile Põhja, ent vägi jäi hiljaks, Arthedain oli juba vallutatud ja Arvedui oli kadunud. Ent kui Eärnur jõudis Hallidesse Sadamatesse, kutsus Círdan enda juurde kõik, kes said tulla Lindonist ja Arnorist ja nad marssisid põhja Nõidkuninga vastu. Nenuiali ja Põhjakinkude vahel leidis aset suur lahing ja Nõidkuningas sai lüüa ning põgenes oma armee riismetega. Ent Gondori ratsavägi eesotsas Eärnuriga said ta kätte enne kui ta Carn Dúmi varjule pääses ja Angmar löödi lõplikult puruks. Kuid enne päris lõppu ründas Nõidkuningas Gondori Pealikku ning tolle hobune hakkas hirmust lõhkuma ning kandis Eärnuri lahinguväljalt minema. Kui Glorfindel kohale jõudis, Nõidkuningas põgenes, ent Eärnur jõudis tagasi alles öö hakuks ning oli raevus ning tahtis vaenlast jälitama minna. Glorfindel hoidis teda tagasi ja tema sõnad Nõidkuninga kohta olid muuhulgas "… ja ta ei lange mitte mehe käe läbi." 2002 võttis Nõidkuningas koos teiste Sõrmusevaimudega ära Minas Ithili kantsi, mida hakati seejärel hüüdma Minas Morguliks. 
Kui Eärnur 2043 oma isa järel krooni päris, kutsus Nõidkuningas ta välja, pilgates tema põgenemist Põhja lahingus. Kojaülem Mardil vaigistas kuningat, ent kui väljakutse 7 aastat hiljem kordus, läks Eärnur väikese kaaskonnaga Minas Morguli väravate ette ja ühtki sellest salgast ei nähtud enam iial.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib majanduse mõistest, intellektuaalsete võimete vaegarengu kohta vaata artiklit vaimne alaareng.* |

---

**Alaarengu** (inglise *underdevelopment*) all mõistetakse enamasti ühiskonna majanduslikku ja sotsiaalset seisundit, mis tuleneb industrialiseerimise ja/või moderniseerimise ebapiisavast tasemest.

**Konkreetsemas tähenduses** on "**alaareng**" 1949. aastal USA presidendi Harry Trumani kasutusele võetud mõiste arengumaade probleemide kohta, rõhuasetusega arenenud maade kohustustele arengumaid tehnoloogiaga ja muul viisil aidata. Marksistliku taustaga nn sõltuvusteoreetikud kritiseerisid 1960. aastatel alaarengu ideed kui protsessi, mille käigus teatud ühiskond (eriti selle majandus) muutub teise, domineeriva ühiskonna mõjul. Domineeriv riik viib majanduskasumi alaarenenud riigist välja, muutes selle riigi majandusarengu võimatuks.

Vaata ka
--------

* kolonialism
* neokolonialism
* Põhi-Lõuna
* välisabi

Viited
------

1. 1 2 3 4  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 11.10.2012)
**Alaealisus** on õiguses täisealisuse vastand. **Alaealine** isik on noorem kui konkreetse riigi seadustes määratud täisealisuse vanus. Eestis ja veel paljudes teistes riikides on selleks 18 aastat.

Alaealisest täisealiseks saamine märgib õiguslikku lapse ja täiskasvanu piiri. Alaealistele kehtivad mitmesugused piirangud, mis täisealistele ei kehti, näiteks keeld osta ja tarbida alkoholi ja tubakatooteid. Alaealistel on piiratud teovõime ja piiratud vastutus.

Olenevalt riigist ja kontekstist (nt õigus abielluda, mootorsõidukit juhtida, valimistel hääletada või kandideerida, osaleda hasartmängudes, omada relva) võivad kehtida erinevad vanusepiirangud.

Alaealisus Eestis
-----------------

Eestis on alaealise mõiste määratletud järgmiste seadustega: Karistusseadustiku (KarS) tähenduses on alaealine noorem kui 18-aastane ning süüvõime omistatakse isikule, kes teo toimepanemise ajal oli süüdiv ja vähemalt 14-aastane. Eesti Vabariigi lastekaitse seaduse § 2 kohaselt on laps kuni 18-aastane inimene. Tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 8 järgi on alaealine alla 18-aastane isik ning alaealisel on piiratud teovõime. Kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) § 171 lõige 1 kohaselt peetakse isikut täisealiseks alates 18.sünnipäevale järgnevast päevast. „Seega kui isik paneb kuriteo toime oma 18.sünnipäeval, kohaldatakse tema suhtes KrMS-i erisätteid."

Vaata ka
--------

* Alaealise ülekuulamine

Viited
------

1. ↑  RT I 2001, 61, 364; 2006, 21, 160
2. ↑  RT I 1992, 28, 370; 2004, 27, 180
3. ↑  RT I 2002, 35, 216; 2005, 39, 308
4. ↑  RT I 2003, 27, 166; 2018, 22
5. ↑  R.Rammo, Alaealise ülekuulamine kriminaalmenetluse kohtueelses staadiumis, Juridika V/2006
**Ala-too väljak** (kirgiisi keeles Ала-тоо аянты) on Biškeki keskväljak.

Väljak rajati 1984 Kirgiisi NSV 60. aastapäevaks Lenini väljakuna. Praeguse nime sai väljak 1991. Väljaku keskel asus suur Lenini kuju, mis 2003. aastal teisaldati väiksemale väljakule 200 meetrit põhja pool ja asendati Vabadussambaga (Erkindik). 2011. aasta juulis võeti Vabadussammas maha, et asendada see monumendiga müütilisele kangelasele Manasile.

Väljaku lähistel asub valitsuse hoone, vahetult väljaku ääres kultuuri- ja informatsiooniministeerium. Mõnisada meetrit põhja pool paikneb Džogorku Kengeši (parlamendi) hoone, 200 meetrit ida pool asub Biškeki nullkilomeeter. Väljakut läbib Tšüj prospekt.

Väljakut on kasutatud riiklike sündmuste tähistamise paigana, samuti on see olnud meeleavalduste ja rahutuste tulipunkt. 2005. aastal toimusid seal Tulbirevolutsiooni ajal suurimad valitsusvastased meeleavaldused. Pärast väljaku enda kontrolli alla võtmist ründasid rahvamassid Valget maja. Revolutsioon sundis presidendi Askar Akajevi maalt põgenema ja hiljem ametist tagasi astuma.

Viited
------

1. ↑
**Silvi Oja** (sündinud **Silvi Grünberg**, pseudonüüm **Silvi Rannu**; 15. september 1935 – 25. detsember 2013 Uppsala) oli eesti kirjanik.

Ta veetis oma varajase lapsepõlve Tartus ja Pariisis, kus ta isa jagas ateljeed Eduard Wiiraltiga. TeiseI maailmasõja puhkedes pidid vanemad välismaalasena Prantsusmaalt lahkuma ning koos Wiiraltiga tuldi tagasi Eestisse, Tallinna. 1944. aastal põgenes ta koos vanematega Rootsi, nad asusid elama Bollnäsi, kus ta lõpetas ka gümnaasiumi. Seejärel õppis ta Uppsala Ülikoolis põhjala keeli, inglise keelt, prantsuse keelt ja üldist kirjanduslugu ning lõpetades ülikooli magistrikraadiga.

Ta on töötanud Uppsalas ja Bros keskkooliõpetajana ning Bro ja Kungsängeni gümnaasiumi raamatukogus.

Avaldanud jutustusi ajalehe Stockholms-Tidningen eestlastele noortelisas ning tõlkeid ajakirjades Tulimuld ja Mana. Samuti on ta Enn Nõu koostatud tollase noorema põlvkonna novelliantoloogia "Tont teab" (1968) üks autoreid. Samuti on ta koos Arvo Mägiga (pseudonüümi Silvi Rannu all) kirjutanud novellikogu "Kakskümmend üks moraalset mõrvajuttu". Ühise pseudonüümi Erni Kallak all avaldasid nad 1980. aastatel Eesti Päevalehes järjejutu "Operatsioon "Miljonid"".

Silvi Oja oli Karl Ristikivi algatatud Eesti Kirjanduse Fondi sekretär, osaledes Ristikivi päranduse haldamises.

Isiklikku
---------

Tema isa oli kunstnik Jaan Grünberg, onu (ema vend) Arved Ruusa oli Eesti Vabariigi riigisekretär eksiilis. Ta oli aastast 1965 abielus astronoom Tarmo Ojaga, neil sündis kolm last.

Kirjandus
---------

* In memoriam: Silvi Oja Sirp 10. jaanuar 2014, lk 37 (nekroloog)
**Amalthea** on Jupiteri kaaslane.

See on planeedile läheduselt kolmas kaaslane. Amalthea on värvuselt punane ning selle põhjuseks võib olla Iolt pärit väävel. Amalthea on ebaregulaarse kujuga ning selle pind on kaetud kraatritega. Amalthea on Jupiteri gravitatsiooni mõjul gravitatsiooniliselt lukustunud ning planeedi poole pööratud alati ühe ja sama küljega.

Amalthea avastas 9. septembril 1892 Ameerika Ühendriikide astronoom Edward Emerson Barnard ning see oli viies avastatud Jupiteri kaaslane. Amalthea oli viimane visuaalse vaatluse abil avastatud Jupiteri kaaslane.

Kosmoseaparaatidest on Amalthead pildistanud Voyager 1 ja 2 ning Galileo.

Viited
------

1. ↑  "Four Galileo Views of Amalthea". *JPL*. Vaadatud 14. september 2020.
2. ↑  "In Depth: Amalthea". *NASA*. Vaadatud 14. september 2020.
3. ↑  "Amalthea". *Solar Views*. Vaadatud 14. september 2020.

Jupiteri kaaslased

Metis •  Adrastea • Amalthea • Thebe •  Io • Europa • Ganymedes • Kallisto • Themisto  •  Leda • Himalia • Lysitheia • Elara • S/2000 J 11 • Carpo • S/2003 J 12 • Euporie • S/2003 J 3 • S/2003 J 18 • S/2011 J 1 • S/2010 J 2 • Thelxinoe • Euanthe • Helike • Orthosie • Iocaste • S/2003 J 16 • Praxidike • Harpalyke • Mneme • Hermippe • Thyone • Ananke • Herse • Aitne • Kale • Taygete • S/2003 J 19 • Chaldene • S/2003 J 15 • S/2003 J 10 • S/2003 J 23 • Erinome • Aoede • Kallichore • Kalyke • Carme • Callirrhoe • Eurydome • S/2011 J 2 • Pasithee • S/2010 J 1 • Kore • Cyllene • Eukelade • S/2003 J 4 • Pasiphaë • Hegemone  • Arche • Isonoe • S/2003 J 9 • S/2003 J 5 •  Sinope • Sponde • Autonoe • Megaclite • S/2003 J 2
Määratud integraal funktsioonist *f*(*x*) lõigul [*a*,*b*] on sinise ja kollase pinna pindalade vahe
**Integreerimine** on koos oma pöördtehte diferentseerimisega üks matemaatilise analüüsi baasmõistetest.

*Määratud integraal* reaalmuutuja funktsioonist *f*(*x*) lõigul [*a*,*b*] on suurus

{\displaystyle \int \_{a}^{b}\!f(x)\,dx,\,}
mida võib tõlgendada kui funktsiooni *f*(*x*) graafiku ja *x*-teljega piiratud pinna pindala. Pindala loetakse negatiivseks, kui *f*(*x*) on negatiivne, ja positiivseks, kui *f*(*x*) on positiivne.

*Määramata integraal* reaalmuutuja funktsioonist *f*(*x*) on funktsioon

{\displaystyle F(x)=\int \!f(x)\,dx,\,}
kus tuletis *F'*(*x*) = *f*(*x*). Määramata integraali tundmine võimaldab arvutada määratud integraali:

{\displaystyle \int \_{a}^{b}\!f(x)\,dx=F(b)-F(a).\,}
Viimast võrdust nimetatakse Newtoni-Leibnizi valemiks.

Formaalsed definitsioonid
-------------------------

Integraali võib defineerida erinevalt. Järgnevalt on toodud mõned levinumad integraalide tüübid:

* Riemanni integraal defineeritakse Riemanni summa piirväärtusena; esimene range integraali käsitlus, mida ka tänapäeval kõrgema matemaatika kursustes õpetatakse;
* Darboux' integraal on samaväärne Riemanni integraaliga, kuid defineeritud Darboux' summade kaudu;
* Riemanni–Stieltjesi integraal on Riemanni integraali üldistus;
* Lebesgue'i integraal on üldisem kui Riemanni integraal. See on defineeritud mõõduteooria abil;
* Lebesgue–Stieltjes integraal, mille töötas välja Johann Radon, on Riemanni–Stieltjesi integraali ja Lebesgue'i integraali üldistus;
* Henstocki–Kurzweili integraal;
* Itō integraal ja Stratonovichi integraal on integraalid, mida rakendatakse stohhastikas;
* Haari integraal on Lebesgue'i integraal, mis kasutab Haari mõõtu.

Integraalide liigitus integreerimispiirkonna järgi
--------------------------------------------------

Integraale saab liigitada nende integreerimispiirkonna järgi:

* Päratu integraal
* Joonintegraal
* Pindintegraal
* Kahekordne integraal
* Kolmekordne integraal
* Kordne integraal

Vaata ka
--------

* Numbriline integreerimine
* Liikumisintegraal
* Cauchy integraalteoreem
IGC-türistori tingmärk
 IGC-türistori ristlõige
**Integreeritud paisuga suletav türistor** (inglise keeles *integrated gate-commutated thyristor* või *insulated gate-commutated thyristor*, lühend **IGCT**) on  paisu kaudu suletava türistori (GTO-türistori) edasiarendus. Nagu GTO-türistor, nii on ka IGC-türistor täielikult tüüritav jõupooljuhtlüliti, mis tähendab, et seda saab tüürelektroodist lülitada nii sisse kui ka välja. Selleks on IGC-türistorisse sisse ehitatud spetsiaalne tüürlülitus.

IGC-türistori paisuga integreeritud tüürlülituse kaasabil toimub türistori sisselülitamine märksa energiasäästlikumalt ja kiiremini kui tavalises GTO-türistoris.

Väljalülitamiseks vajab see transistor anoodvoolust tugevamat paisuvoolu impulssi. Nii saavutatakse lühike väljalülituskestus, ent sellise vooluimpusi samiseks on tarvis transistori läheduses suurt akupatareid. 

IGC-türistor on kasutatav jõuelektroonikas võimsusel kuni 20 MVA ja kilohertsides mõõdetavatel sagedustel. Üksainus IGCT-moodul on näiteks võimeline lülitama kiloampritesse ulatuvatuvat voolu vastupingel 4500 volti.

Vaata ka
--------

* Türistor
* GTO-türistor

Välislingid
-----------

* IGCT. Insulated Gate Commutated Thyristor
* IGCT Technology-A Quantum Leap
**Lea Leppik** (sünninimi **Lea Salupere**; sündinud 19. detsembril 1962 Tartus) on eesti ajaloolane.

Ta on uurinud Eesti teaduslugu 19. sajandi algusest 20. sajandi keskpaigani.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1982 Tartu 3. Keskkooli ja 1987 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal diplomitööga Tartu Ülikooli rektorist Gustav von Ewersist. Aastal 1996 lõpetas ta Tartu ülikooli magistriõppe magistritööga Ewersist. Aastal 2006 kaitses ta Tartu ülikoolis doktoritöö "Tartu Ülikooli teenistujate sotsiaalne mobiilsus 1802–1918" (juhendaja Aadu Must).

Töökohad
--------

Aastatel 1987–1994 oli ta Saue Keskkoolis ajalooõpetaja, 1994–1995 Eesti Ajalooarhiivi arvutioperaator, 1995–1997 ajakirja Kleio abitoimetaja. Aastatel 1998–2001 töötas ta Eesti Ajalooarhiivis arhivaarina, 2001–2002 teatmetalituse juhataja kohusetäitjana. 

Aastatel 2002–2007 oli ta Tartu ülikooli arhiivinduse lektor, aastatel 2007–2010 erakorraline dotsent Viljandi kultuuriakadeemias, 2010–2014 Tartu ülikooli dokumendihalduse dotsent, 2015. aastast õiguse ajaloo dotsent. 

Alates 2002. aastast on ta Tartu Ülikooli Ajaloo Muuseumi teadusdirektor.

Publikatsioone
--------------

* *Rektor Ewers*, Eesti Ajalooarhiiv 2001.
* *Kalefaktoripojast professoriks*, Tartu 2011.

Tunnustus
---------

* 2012 Tartu Ülikooli aumärk

Isiklikku
---------

Ta on Malle Salupere tütar. Silvi Salupere on tema õde.

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.

Välislingid
-----------

* Lea Leppik Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Lea Tammai** (4. märts 1930 Vändra – 2. september 2011 Tallinn) oli eesti arst.

Elulugu
-------

Lea Tammai sündis 4. märtsil 1930 Pärnumaal Vändras. Lõpetas 1948 Vändra Keskkooli ja 1951 Tallinna Meditsiinikooli. Tööle asus õena Tallinna Lastehaiglas, kus oli töötanud juba õpingute ajal. Õpinguid jätkas Moskva II Meditsiiniinstituudis pediaatria erialal. Instituudi lõpetamise järel asus 1957. aastal tööle Tallinna Linna Lastehaiglas. 1961. aastal sai temast Tallinna Merimetsa Haigla osakonnajuhataja ning 1963. aastal haigla peaarst. Merimetsa haigla peaarstina töötas ta 1985. aastani.

Tervishoiorganisaatorina ja pediaatri-infektsionistina oli tal kõrgem kvalifikatsioonikategooria. Merimetsa haigla töökorraldus ja tulemused äratasid tähelepanu ja tunnustust kogu Nõukogude Liidus. 1983. aastal anti haiglale eesrindliku töökollektiivi aunimetus.

Administratiivne tegevus
------------------------

Pärast tööd peaarstina jätkas dr Tammai tegutsemist vabariigi nakkushaiguste metoodikakabineti töö organiseerimisel, mille tulemusena käivitus Eesti haiglate nakkusosakondade töö juhendamine ja kontroll ning regulaarsed ülevaated nakkushaiguste olukorrast.

Dr. Tammai juhendamisel ja nõustamisel on avatud ja töötanud enamik Eesti nakkusosakondadest. Aastatel 1996–2004 juhtis ja korraldas Lea Tammai Lääne-Tallinna Keskhaigla nakkuskeskuse ambulatoorse osakonna tööd, tegeles vaktsineerimisprobleemidega ja reisimeditsiinilise nõustamisega.

Lisaks peaarsti kohustustele oli tal mitmeid vastutusrikkaid ühiskondlikke ülesandeid, sh ENSV Tervishoiuministeeriumi laste peainfektsionist, Üleliidulise Infektsionistide Seltsi juhatuse liige, Sotsiaalministeeriumi infektsioonhaiguste nõunik. Dr Tammai oli Eesti Infektsioonhaiguste Seltsi asutaja liige ja pikka aega seltsi sekretär.

Viited
------

1. ↑  Eesti Arst 2011; 90(10):494
**Thomas Friedrich Sabler** (24. detsember 1768 Tallinn – 3. detsember 1812 Kaasan) oli Eesti arstiteadlane.

Elulugu
-------

Thomas Friedrich Sabler oli baltisakslase ja pastori poeg.

Lõpetas Tallinna Toomkooli, õppis meditsiini Austrias ja Saksamaal, *dr. med.* (1790, Erlangen), väitekiri "Dissertatio inauguralis medica de sanguinis motus caussius ac legibus sectio I. physiologica quam numinis auspicio …". 

Oli Tallinna Mereväehospitali arst (vaheajaga 1793–1795, mil töötas Peterburi Mereväehospitalis), 1802–1808 Tartu Ülikooli patoloogia, teraapia ja kliiniku professor, ühtlasi aastast 1803 ka Peterburis Kalinkini Instituudi farmakoloogia ja kohtumeditsiini professor, 1808–1812 Moskva Meditsiiniakadeemia professor, aastast 1809 ka Moskva orbudekodu ülemarst. 

1812. aastal põgenes Moskvast Kaasanisse.

Teadustöö
---------

Uurimusi verest ja vereringest.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710–1960. Köln, Wien, 1977, 660.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Thomas Clayhills and Son** (ehk **Thomas Clayhills & Son**) oli Eestis tegutsenud ekspeditsioonifirma. Ettevõte asutati 1633. aastal (kuigi selle nime all hakati tegutsema pisut hiljem). Nimi jäi püsima kuni 1940. aastani.

Firma tegevusalad olid väliskaubandus, impordi- ja ekspordikorraldus. Firma peamised sisseveoartiklid olid sool, raud, heeringad, tursk, tubakas, humalad jm. Välja veeti lina, vilja ja metsasaadusi, hiljem asbesti ja tsementi. Ettevõtte kontor asus aadressil Suur-Brookusmägi 14, Tallinn.

23.07.1940. aastal Riigivolikogus vastu võetud pankade ja suurtööstuste natsionaliseerimise deklaratsiooni ja Eesti vabariigi valitsuses 20.08.1940 kinnitatud natsionaliseeritavate veo-, stividor- ja ekspeditsiooniettevõtete nimestiku alusel natsionaliseeriti kaubamaja Thomas Clayhills & Son. 

Vaade Olevimäele ja Suur-Brookusmägi 14 hoonele vasakul

Thomas Clayhills & Son omanikud
-------------------------------

### Drentelnid (1633–1684)

* 1606–1657 Thomas Drenteln
* 1657–1671 Carsten Drenteln

### Clayhillsid (1684–1782)

* 1684–1710 Johan Clayhills, abiellus Carsten von Drentelni tütre Gertrautiga
* 1710–1757 Thomas Clayhills
* 1757–1770 Hermann Johann Clayhills, võttis kasutusele firmanime Thomas Clayhills & Son
* 1770–1782 Margaretha Elisabeth Clayhills, Hermann Johann Clayhillsi abikaasa, neiupõlves Hetling

### Girard de Soucantonid (1782–1910)

* 1782–1799 Johann Karl Girard, sai firma päranduseks Hermann Johann Clayhillsi leselt Margaretha Elisabeth Clayhillsilt, pärast abiellumist Anna Dorothea Hetlingiga 1782. aastal.
* 1799–1868 Johann Karl Girard de Soucanton
* 1868–1880 Arthur Girard de Soucanton
* 1880–1910 Johann Karl Étienne Girard de Soucanton, suri meessoost järglasteta, firma pärisid tema kasupoeg William Girard ja õepoeg Helmuth Witte.

### Girard ja Witte (1910–1940)

* 1910–1919 William Girard
* 1910–1940 Helmuth Witte

Allikad
-------

* Tartu Postimees. "Kodumaa vanema ettevõtte juubel. Firma Th. Clayhills ja Son 300-aastane." 8. november 1933, nr 262, lk 2.

Arhiivimaterjalid
-----------------

* Eesti Ajalooarhiiv (EAA) f. 4924.
**Majoolika** on araabia päritolu keraamikatehnika.

Terrakotast nõud kastetakse tinaühendeid sisaldavasse glasuuri ning dekoreeritakse maalingute ja ornamentidega. Tulemuseks on kergelt pärlendav, valge või hiljem sinakas-roheka alusglasuuriga veekindel tarbeese.

Majoolika on saanud nime Mallorca saare järgi, kuna 13. sajandi itaallased pidasid seda ekslikult majoolika sünnikoduks. Tegelikult leiutasid selle keraamikatehnika 6. sajandil araablased ning Mallorca oli üks neist sadamatest, kust toodangut Euroopasse toodi. Majoolikas kaunistati ajalooliselt vaagnaid, taldrikuid, kanne apteeginõusid, seina- ja põrandaplaate jne.

Eriti kuulsad ja imetletud on Valencia 13.-14. sajandi lüsterglasuuridega kaetud esemed. Mauride loodut eeskujuks võttes arendasid itaallased 15.-16. sajandil välja omapärase Itaalia majoolika tehnika. Kuulsate keskustena kujunesid välja Faenza, Firenze, Durante, Casteldurante, Veneetsia, Gubbio, Urbino ja Siena linn. Dekooris kasutati taimornamentikat, loomamotiivide ja arabeske, tihti koos nimede, sümbolite ja väljamõeldud vappidega, aga ka portreedega. Teine suund oli ajaloo- ja piiblisündmuste kujutamine. Nn *istario'*d pandi välja maja puhvetkapil kõrvuti hõbenõude ja portselaniga.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5
2. 1 2 3 4

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Majoolika** |
*Siin on loetletud teadusfilosoofia mõisteid.*



---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

A
-

abduktsioon - abihüpotees - absoluutne aeg - absoluutne ruum - abstraktsioon - *ad hoc*-hüpotees - aeg - aksiomaatika - aksioom - alamääratus - analoogia - anomaalia - antimetafüüsika - antinaturalism - antirealism - aprioorne teadmine - argument - avastuskontekst

B
-

Bayesi teoreem - Berkeley interpretatsioon

C
-

*ceteris absentibus* - *ceteris paribus*

D
-

demarkatsiooniprobleem

E
-

eksperiment - emergentsus - empiiriline valem - ennustus - entiteedirealism

F
-

falsifikatsionism - falsifikatsioon - falsifitseeritavus - füsikalism - f-teadus - füüsikaline maailmapilt - füüsikaseadus

H
-

hädavajalikkushüpotees - hüpotees - hüpoteetilis-deduktiivne meetod

I
-

induktiivne meetod - induktsionism - induktsioon - induktsiooniprintsiip - induktsiooniprobleem - inimtegevus - instrumentalism

J
-

juhtumianalüüs

K
-

keemiafilosoofia - kinnitus - kogemusteadus - komplementaarsusprintsiip - konventsionalism - kreatsionism

L
-

leidlikkus - looduse raamat - looduse ühetaolisus - loodusseadus - loogiline positivism - loomulik ontoloogiline hoiak

M
-

maailm - matemaatika - matemaatikafilosoofia - modelleerimine - mõistatus - mõtteline eksperiment

N
-

naiivinduktsionism - normaalteadus - nõrk programm

O
-

operatsionaalsus - otsustav eksperiment

P
-

paradigma - parima seletuse järeldamine - pessimistlik induktsioon - platonism - pseudoteadus - põhjus - põhjuslikkus

R
-

Ramsey lause - realism - reduktsionism - rongaparadoks - ruum

S
-

seletus - semantiline instrumentalism - semantiline realism - semantiline teooriatekäsitus - stsientism - sümmeetriakaalutlused

T
-

teadus - teaduse demarkatsioon - teaduse ühtsus - teadusharu - teaduslik teooria - teaduslikud teadmised - tegelikkusteooria - tehisintellekt - tehnoteadus - "Teine analüütika" - teooria - teooriate nõrk alamääratus - teoreem

U
-

uurimistöö - uus induktsioonimõistatus

V
-

vaatlus - vaikiv teadmine

Õ
-

õigustuskontekst
**Vicente Fox Quesada** (hääldus: [biˈsente ˈfoks keˈsaða]; sündinud 2. juulil 1942 San Francisco del Rinconis, Guanajuato osariigis) on Mehhiko poliitik ja amjandustegelane, Mehhiko president aastatel 2000–2006. 

2000. aasta presidendivalimised olid Mehhikos ajaloolise tähtsusega, sest Vicente Fox oli pärast 1910. aastat (Francisco Madero) esimene opositsiooni presidendikandidaat, kes osutuks valituks.

Fox sündis üheksalapselise pere teise lapsena. Tema isa oli Mehhiko kodanik, tema ema oli Hispaaniast Donostiast pärit bask. Isapoolne vanaisa oli sündinud USA-s Ohio osariigis Joseph Louis Foxi nime all Prantsusmaalt Strasbourgist pärit immigrantide Louis Fuchsi ja Catherina Elisabetha Flachi pojana. Nad muutsid oma perekonnanime saksapärasest inglispäraseks 1880. aastatel.

Fox kasvas üles oma perekonna rantšos. Ta lõpetas Iberoameerika Ülikooli Méxicos ärijuhtimise bakalaureusena. 1974 lõpetas ta Harvardi ärikooli USA-s.

1964 läks ta tööle Coca-Cola Companysse. Ta alustas karjääri veoautojuhina, aga tõusis ametiredelil kiiresti kohaliku tütarettevõtte ja hiljem kogu Ladina-Ameerika allüksuse juhiks. Tema ametiajal sai Coca-Cola Mehhiko enim müüdud karastusjoogiks ja selle läbimüük suurenes 50%.

Fox abiellus Coca-Colas töötanud sekretäri Lilian de la Conchaga. Nad lapsendasid pojad Vicente ja Rodrigo ning tütred Cristina ja Paulina. 1990 lahutati see abielu Liliani algatusel.

Vicente Fox (2000)
1. märtsil 1988 astus ta Rahvusliku Aktsiooni Parteisse. Samal aastal kandideeris ja valiti ta oma koduosariigist Mehhiko parlamendi Mehhiko kongressi alamkotta. Tema ametiaeg kestis kolm aastat.

1991 kandideeris Fox oma koduosariigi Guanajuato kuberneriks, aga sai lüüa. 1995 kandideeris ta uuesti ja oli seekord edukas. Kubernerina suurendas ta osariigi valitsemise tõhusust ja rahaasjade läbipaistvust. Ta oli üks esimesi osariigikubernere Mehhikos, kes andis osariigi rahaasjadest avaliku, selge ja õigeaegse ülevaate.

2. juulil 2000, oma 58. sünnipäeval valiti ta Mehhiko presidendiks. Ta kogus 43% häältest, tema vastaskandidaadid Francisco Labastida Institutsioonilisest Revolutsioonilisest Parteist 36% ja Cuauhtemoc Crdenas Demokraatliku Revolutsiooni Parteist 17% häältest.

2. juulil 2001, oma 59. sünnipäeval ja presidendiks valimise esimesel aastapäeval, abiellus Fox oma pressiesindaja María Sahagún Jiménezega. Mõlemal oli see teine abielu.

Fox on 196 cm pikk ja üks Mehhiko pikemaid presidente läbi aegade.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ernesto Zedillo** | **Mehhiko president**2000–2006 | Järgnev**Felipe Calderón** |