recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Brasiilia keiser** (portugali keeles *Por Graça de Deus e Unânime Aclamação dos Povos, Imperador Constitucional e Defensor Perpétuo do Brasil*) oli Brasiilia Keisririigi riigipea tiitel aastatel 1822–1889.

Brasiilia keisri tiitel ja amet loodi riigi lõplikul eraldumisel Portugalist 1822. aastal. Endine Portugali koloonia Brasiilia oli alates 1815. aastast Portugaliga unioonis, moodustades Portugali, Brasiilia ja Algarvede ühendkuningriigi, mille riigipeaks oli Portugali kuningas. Kui tekkis oht, et Portugal tühistab Brasiilia poliitilise autonoomia, kuulutas Brasiilia ennast 7. septembril 1822 iseseisvaks.

Brasiilia iseseisvuse väljakuulutamisel sai esimeseks keisriks senine Portugali kroonprints ja Brasiilia asevalitseja Dom Pedro, kes oli asunud toetama Brasiilia iseseisvusliikumist. 12. oktoobril 1822 nimetati ta keisriks Pedro I nime all ja krooniti sama aasta 1. detsembril.

Pärast Brasiilia iseseisvuse tunnistamist Rio de Janeiro lepinguga 1825. aastal kandis kuni surmani järgmisel aastal Brasiilia keisri tiitlit ka Pedro I isa, Portugali kuningas João VI. Reaalselt ta Brasiilia valitsemisse mingil viisil ei sekkunud.

Pärast Pedro I troonist loobumist 7. aprillil 1831 sai uueks keisriks tema poeg, kes on keisrina tuntud Pedro II nime all. Ta valitses kuni riigipöördeni 15. novembril 1889, millega monarhia likvideeriti ja kuulutati välja vabariik.

Kokku jõudis Brasiilias võimul olla kaks tegelikku ja üks titulaarne keiser, kes kõik kuulusid Bragança dünastiasse.

Brasiilia keiser valitses konstitutsioonilise monarhina, kelle võimu piiras 15. märtsil 1824 vastu võetud põhiseadus.

Vaata ka
--------

* Brasiilia president
* Brasiilia riigipeade loend
Map

Vana Brasa raudteejaama hoone
**Brasa raudteepeatus** on raudteepeatus (endine jaam) Riia–Skulte raudteeliinil Riia linna Brasa asumis aadressil Laktas iela 5. 

Igal nädalapäeval peatub seal 25 reisirongi; tööpäeviti 33. Peatus asub Riia raudteejaamast 5,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.

Peatus rajati aastal 1872. Algul kandis see *Kara hospitālise* või *Krieghospitali* nime. Aastal 1903 ehitati jaama juurest haruraudtee Andrejsala sadamasse, harutee lõpeb Rīga Krasta raudteejaamas. Varem asus selle ääres veel Riia I kaubajaam. Toona ehitati peatus ümber Brasa raudteejaamaks. Üks tee viib peatusest Čiekurkalnsi raudteejaama, see rajati aastal 1907. Aastast 1913 kandis jaam *Brasla* nime. Brasa nime kannab jaam aastast 1938. Üks tee viib ka peatusest Čiekurkalnsi raudteejaama.

Kui Saksa väed teise maailmasõja ajal Riia okupeerisid, kandis jaam ajutiselt nime *Rīgas sporthalle*. 20. juulil 1957 hakkasid jaama sõitma elektrirongid. Nõukogude perioodi lõpuaastatel kavandati Siguldani viiva raudtee elektrifitseerimist, nii on ka raudtee Čiekurkalnsi raudteejaama juurde elektrifitseeritud. Raudteejaama hoone valmis aastal 1903.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 54. lk.
3. ↑  Ziemeļu rajons gadsimtu griežos / sast.: L. Liepiņa. Rīga : RaKa, 2004. — 102. lk

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Brasa raudteepeatus** |

* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus liinil Riia-Skulte** | **Järgnev peatus** |
|  Zemitāni |  **Brasa** | Sarkandaugava  |
Mihhail Šteinberg, 15-aastaselt tuli Euroopa mitteametlikuks juuniorde meistriks (1967)
**Euroopa juunioride meistrivõistlused males** (inglise keeles *European Junior Chess Championship*) olid kuni 20-aastaste maletajate Euroopa meistrivõistluste turniir males. Turniiri võitjast sai Euroopa juunioride meister.

Aastatel 1962–1970 korraldati Groningenis igal aastal **Niemeyeri turniir** alla 20 aasta vanustele maletajatele. Selle võitjat loeti mitteametlikuks Euroopa juunioride meistriks. 1970. aastal muutis Rahvusvaheline Maleliit (FIDE) Groningeni turniiri ametlikuks Euroopa juunioride meistrivõistlusteks. Groningenis peeti neid edasi kuni 1986. aastani, aastatel 1987–1990 toimusid need Arnhemis. Seejärel toimumispaigad vaheldusid. 1998. aastal peeti meistrivõistlused Tallinnas. 

1977. aastast hakati naismaletajatele eraldi turniire korraldama. 

Viimast korda peeti Euroopa juunioride esivõistlused 2002. aastal Bakuus. 

Kuni 18-aastaste maletajate Euroopa meistrivõistlusi korraldatakse alates 1994. aastast.

Mitteametlikke Euroopa juunioride meistreid
-------------------------------------------

Mitteametlikuks Euroopa juunioride meistriks on tulnud teiste seas Robert Hübner (1965), Mihhail Šteinberg (1967), Anatoli Karpov (1968), Rafael Vaganjan (1969) ja Zoltan Ribli (1969, 1971).

Euroopa juunioride meistreid
----------------------------

Jaan Ehlvest
Nino Hurtsidze
Ametlikuks Euroopa juunioride meistriks on tulnud teiste seas Gyula Sax (1972), Oleg Romanišin (1973), John Nunn (1975), Jaan Ehlvest (1983), Valeri Salov (1984), Aleksandr Halifman (1986), Vassõl Ivantšuk (1987), Boriss Gelfand (1988, 1989), Rune Djurhuus (1991), Aliaksiej Aliaksandraŭ (1992), Juryj Šulman (1995), Levon Aronjan (1998) ja Zviad Izoria (2001, 2002).

Euroopa naisjuunioride meistreid
--------------------------------

Euroopa naisjuunioride meistriks on tulnud teiste seas Nana Ioseliani (1979, 1980), Ildikó Mádl (1985, 1987), Nino Hurtsidze (1992), Maria Velcheva (1995), Sofiko Tkešelašvili (1997, 1998), Regina Pokorná (1999) ja Zeynəb Məmmədyarova (2002).

Vaata ka
--------

* Euroopa meistrivõistlused males
* Euroopa noorte meistrivõistlused males
* Juunioride maailmameistrivõistlused males
**Kuigatsi** on küla Valga maakonnas Otepää vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puka valda.

Kuigatsit on esmamainitud 1366. aastal. Seal asus Kuigatsi mõis, mida on esmamainitud 1509. aastal. Mõisa peahoone ja mitmed abihooned on säilinud. 1765. aasta käskkirja alusel loodi Kuigatsisse külakool, mis avati 1768. aastal. 20. sajandil tegutses kool mõisa peahoones kuni 1975. aastani. Pärast seda leidis seal koha Valga rajooni erivajadustega laste kool (Kuigatsi Eriinternaatkool), hiljem ka lastekodu. See likvideeriti 2001. aastal.

Kuigatsi on olnud valla keskus. Külas tegutseb alates 1904. aastast ka raamatukogu, mis asub külamajas. Lisaks raamatukogule on samas ka seltsiruumid, noortetuba ja kogukondlike teenuste osutamise saal. Varem asus samas ka kauplus.

Kuigatsis asub bussipeatus ning külakeskusest 2 kilomeetri kaugusel paikneb Mägiste raudteepeatus. Küla läbib Võru–Kuigatsi–Tõrva maantee. Küla iseloomustab hajaasustus, talude nimed on teiste seas Haljamäe, Laudanurme, Pedajamäe, Luiga, Laane, Villemi, Hargo jm.

Kuigatsi külas on sündinud vaimulik Paul Uibopuu ning looduskaitsetegelane ja orienteeruja Madis Aruja. Külas kasvab valge mänd, mis on Eesti suuremate seas.

Pildid
------

* Kuigatsi mõisKuigatsi mõis
* Kuigatsi kool 1768–2001Kuigatsi kool 1768–2001
* Kuigatsi paistiikKuigatsi paistiik
* Mõisa pesuköökMõisa pesuköök
* Mõisa vesiveski-meiereiMõisa vesiveski-meierei
* Kuigatsi valge mändKuigatsi valge mänd

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Välislingid
-----------

* Kuigatsi Kodupaiga Külaseltsi lehekülg
* Kuigatsi küla ajaloost
* Elu-olu Kuigatsis. *Valgamaalane, 5.09.2015*

| * v
* r
Otepää valla asulad |
| --- |
| Linn | 
Otepää |  |
| Alevikud | 

* Puka
* Sangaste

 |
| Külad | 

* Arula
* Ilmjärve
* Kassiratta
* Kastolatsi
* Kaurutootsi
* Keeni
* Kibena
* Koigu
* Kolli
* Komsi
* Kuigatsi
* Kurevere
* Kähri
* Kääriku
* Lauküla
* Lossiküla
* Lutike
* Makita
* Meegaste
* Miti
* Mäeküla
* Mägestiku
* Mägiste
* Mäha
* Märdi
* Neeruti
* Nõuni
* Nüpli
* Otepää küla
* Pedajamäe
* Pilkuse
* Plika
* Prange
* Pringi
* Põru
* Päidla
* Pühajärve
* Raudsepa
* Restu
* Risttee
* Ruuna
* Räbi
* Sarapuu
* Sihva
* Tiidu
* Truuta
* Tõutsi
* Vaalu
* Vaardi
* Vana-Otepää
* Vidrike
* Ädu

 |
**"Kuidas olla armastatud"** on 1962. aastal valminud Poola mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Kazimierz Brandysi samanimelisel jutustusel.

Sisu
----

Näitlejanna Felicja sõidab lennukiga Varssavist Pariisi ja meenutab minevikku. 1939. aastal asus ta noore näitlejana tööle teatrisse ja sai esimese suurema rolli. Ta oli armunud oma kolleegi, populaarsesse näitlejasse Wiktor Rawiczisse. 

Algas sõda. Saksa võimud sulgesid teatrid ja Felicja asus tööle ettekandjana. Rawicz andis kohvikus kõrvakiilu oma tuttavale Petersile, kes oli asunud Saksa okupatsioonivõimude teenistusse. Peagi pärast seda lasti Peters maha, Rawicz sattus kahtluse alla ja kuulutati tagaotsitavaks. Ta hakkas ennast varjama Felicja korteris. Mitu aastat tegevusetust ja ootamist mõjus Rawiczile laastavalt. Sõja järel jättis ta kohe Felicja maha. Ametivõimud süüdistasid Felicjat ebaõiglaselt koostöös Saksa võimudega ja tal keelati viieks aastaks teatris töötamine. Felicjal aga õnnestus raadiosse tööle saada ja temast kujunes populaarne kuuldemängunäitleja. Ta kuulis tuttavatelt, et Rawicz on end põhja joonud ega suuda end näitlejana teostada. Felicja kohtas Varssavis Rawiczit ja kutsus ta endaga hotellituppa. Südametunnistuse piinade tõttu aga viskus meeleheitel Rawicz aknast välja.

Osatäitjad
----------

* Barbara Krafftówna – Felicja
* Zbigniew Cybulski – Wiktor Rawicz
* Wieńczysław Gliński – teadlane lennukis
* Artur Młodnicki – Tomasz
* Zdzisław Maklakiewicz – Zenon, ajakirjanik lennukis
* Wiesława Kwaśniewska – fotoreporter lennukis
* Kalina Jędrusik – tüdruk kohvikus, kes kuulab Rawiczi juttu
* Wiesław Gołas – Saksa sõdur
* Andrzej Hrydzewicz – Saksa sõdur
* Tadeusz Kalinowski – Peters, näitleja
* Irena Orska – kuuldemängude toimetaja
* Zofia Jamry – ettekandja
* Jadwiga Krawczyk – näitlejanna
* Krzysztof Litwin – üliõpilane
* Józef Pieracki – õpetaja
* Irena Netto – õpetaja naine
* Mieczysław Pawlikowski – mees kohvikus, kes kuulab Rawiczi juttu
* Tadeusz Pluciński – gestaapolane
* Jadwiga Krawczyk – stjuardess
* Mirosława Krajewska – stjuardess
**Enn Tobreluts** (sündinud 17. aprillil 1976 Pärnus) on rahvusvaheline liha- ja grillikoolitaja ning restoranipidaja.

Enn Tobrelutsu sügav lihahuvi sai alguse 1996. aastal, kui ta läks tööle Stockmanni Kaubamaja lihaletti ning oli seal algul müüja, siis kalameister ja ka lihameister. 

Aastatel 1998–2008 töötas ta Rakvere Lihakombinaadis liha tootejuhina ja 2008–2010 Londonis Bodean’s BBQ restoraniketi toitlustusjuhina. Grilli- ja BBQ-huvi algas 1999. aastal, kui toimus esimene Grillfest. Aastal 2004. tuli ta meeskonna BBQ Võitlejad liikmena Euroopa meistriks BBQ-s, saavutas maailmas 8. koha ja samuti saadi samal aastal Eesti meistritiitel BBQ-s. Enn on saanud ka aastal 2010 "Grillstock" Inglismaa BBQ meistrivõistlustel II koha. 2013. aastal sai ta Eesti BBQ meistrivõistlustel II koha. Sealt edasi on ta olnud võistlustel kohtunik (sh Kansas City BBQ Society rahvusvaheline kohtunik) ja ka peakohtunik, sh alates 2007. aastast Grillfesti võistluste ja Eesti Grilliliidu peakohtunik. 

Tobreluts on kirjutanud liha- ja grilliteemalisi artikleid ja mitu raamatut, osalenud toiduteemalistes telesaadetes/-klippides ja korraldanud üle 1500 grilli-, BBQ- ja lihakoolituse.[*viide?*]

Tobreluts on peaasjalikult grillide maaletooja-edasimüüja, tema kaubamärgiga on saadaval tema enda bränditud grillitarvikud, maitseained, grillsüsi jm tooted, sh ka mitmed Eestis kõige populaarsemad lihatööstuste marinaadis lihad/šašlõkid on just Ennu retseptide järgi loodud. Ta on väärt lihakonsultant nii lihatööstustele kui restoranidele. 2016. aastal sai Enn Tobreluts elutööpreemia "Panus Eesti grillikultuuri arendamiseks". Kui toitlustuse korraldamise ning kaupade importimise ja müügiga tegelevas ettevõttes BBQ Entertainment OÜ-s on Enn Tobreluts ainuomanik, siis Tallinnas asuvad edukad *casual fine dining* restoranid Pull ja Härg on Ennul kahe peale koos hea sõbra Andres Tuulega.

Enn Tobreluts on küpsetusviisi Dirty Steak looja[*viide?*] – liha grillimine spetsiaalse meetodiga otse hõõguvate süte sees.
**Enn Tegova** (sündinud 13. novembril 1946 Tartus) on eesti maalikunstnik.

Aastal 1965 lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli, hiljem 1965–1972 õppis Eesti Põllumajanduse Akadeemias loomakasvatusteadust.

Kunstiõpinguid alustas 1963. aastal Tartu Ülikooli kunstikabinetis. Seejärel jätkas õpinguid 1974 Tartu Kunstikoolis, mille lõpetas 1978. 

Kuulus aastatel 1968–1972 legendaarsesse Tartu kunstirühmitusse Visarid, oli üks selle asutajaid. Rühmituse Para 89 liige. 

Aastal 1976–1978 oli ta Kunstnike Liidu Tartu osakonna nõustaja, 1978–2004 Tartu Lastekunstikooli direktor. 

Aastast 1992 kuulub ta Eesti Kunstnike Liitu.

Lõpetas Tartu Kõrgema Kunstikooli maali ja maalingute restaureerimise erialal 2008. aastal.

Loomingus on viljelenud abstraktset õlimaali, installatsiooni, hüperrealistlike mõjutustega maali. Alates kaheksakümnendatest laiemalt tuntud neosürrealistlike, mütoloogiliste mõjutustega teostega. Kasutab oma loomingus tihti segatehnikat. Tegutseb ka *performance*-kunstnikuna ja tegevuskunstiürituste organiseerijana.
Katariina allee, 19. september 2014
Katariina allee, 19. september 2014
**Katariina allee** on tänav (allee) Võrus. Tänav ühendab ajaloolise linnasüdame Tamula järve rannapromenaadiga.

Tänav on nimetatud Katariina II auks. Tänav sai praeguse nime 8. detsembril 2004. Enne seda on tänav kandnud mitmeid nimesid, näiteks *Katariina tänav*.

Tänav rekonstrueeriti aastatel 2011-2013 Artes Terrae projekti järgi, projekti autorid on maastikuarhitektid Sirle Salmistu, Tanel Breede ja Sulev Nurme.

Detsembris 2013 püstitati tänavale Katariina II pronksist elusuurune kuju. Kuju autor on skulptor Jaak Soans.

Viited
------

1. 1 2  KNAB (vaadatud 13.03.2019)
2. ↑  Võrus avatakse uue ilme saanud Katariina allee[*alaline kõdulink*] eestielu.delfi.ee 5. september 2013 (vaadatud 27.03.2014)
3. ↑  Breede, T. Nurme, S. Salmistu, S. (2009). "2009. Võru Katariina allee rekonstrueerimisprojekt. Artes Terrae OÜ" (PDF). Vaadatud 07.07.2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
4. ↑  Võru sai omale korraga kaks Katariinat Võrumaa Teataja, 17. detsember 2013
See artikkel See artikkel räägib automargist.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Pontiac (täpsustus).

---

**Pontiac** oli automark, mis kuulus General Motorsi autotootjate grupile. Pontiace on müüdud Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Mehhikos juba 1926. aastast. 

General Motorsi autobrändide hulgas kuulub Pontiac keskklassi, aga on sportlikum ja parema juhitavusega. GMi markide hierarhias paigutus Pontiac kõrgemale kui Chevrolet, aga olles siiski madalamal tasemel kui Oldsmobile ja Buick. Autod on odavamad ja need sobivad hästi noorematele klientidele. 1960. aastatel, osakonnajuhtide Semon Knudseni ja John DeLoreani all sai Pontiac kuulsaks sportlike autodega, nagu GTO ja Firebird. 

Seoses majandusprobleemide ja ettevõtte ümberstruktureerimisega teatas General Motors 2008. a. plaanist Pontiaci kaubamärk tooteportfellist likvideerida ning viimane Pontiac väljus tehasest 2010. aasta jaanuarikuus.

Välislingid
-----------

* Pontiaci koduleht (*inglise keeles*)
* General Motorsi koduleht (*inglise keeles*)
**Pontechianale** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.

Pontechianale kõrgus merepinnast on 1614 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt 2 inimest ruutkilomeetri kohta.

Pontechianale piirneb Bellino, Casteldelfino, Crissolo ja Oncino vallaga Itaalias ning Saint-Vérani, Saint-Pauli, Molines-en-Queyras' ja Ristolas' vallaga Prantsusmaal.

Läänes ja põhjas Prantsusmaaga piirneva Pontechianale halduspiirides asuvad järgmised asulad: Castello, Chianale, Forest, Genzana, Maddalena (keskus), Rueites, Villaretto.

1942. aastal rajati Po parempoolse lisajõe Varaita orus asuvasse Pontechianalesse pais, mille tulemusel moodustus Pontechianale järv.

Pontechianale territooriumil asub osa umbes 825 hektaril laiuvast Alevè metsast.

* Vaade keskusele ja Pontechianale järveleVaade keskusele ja Pontechianale järvele
* Pontechianale järv talvelPontechianale järv talvel

Viited
------

1. ↑  DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana
2. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

 Pontechianale – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; eesnime kohta vaata artiklit Ingel (eesnimi)* |

---

"Haavatud ingel", Hugo Simberg, 1903
"Inglite laul". William Bouguereau. 1881. Getty muuseum
Ingel on tänapäeval üks tüüpilisi jõuluehteid, mis tihti asetatakse jõulukuuse tippu
**Ingel** on Jumalat või jumalaid teeniv vaim mitmes religioonis, põhiliselt judaismis ja sellest arenenud monoteismides nagu kristlus, islam ja mormoonlus.

Nende nimetus tuleneb ladinakeelsest sõnast *angelus*, mis tuleneb omakorda kreekakeelsest sõnast ἄγγελος (*angelos*) 'sõnumitooja, saadik' (kirjutatuna "gg" hääldatakse kreeka keeles nagu "ng"). Heebrea keeles on lähim sõna ingli kohta *מלאך* [mal'ach], mis tähendab samuti sõnumitoojat.

Tänapäevases traditsioonis tuntud inglid pärinevad Vanast Testamendist, kuhu nad jõudsid ilmselt Mesopotaamia mütoloogia eeskujul. VT vanemais kihistustes on inglid jumala käskjalad, kes liiguvad maa ja taeva vahet redeli abil. Uuemates VT tekstides on neil aga juba tiivad, nad tegutsevad valvurite, jumala viha ja soosingu edastajate ning Uues Testamendis ka inimeste kaitsjatena.

Ingellik personifikatsioon omistati juba vanarooma mütoloogiast tuntud võidujumalannale Victoriale, kes mahitas Rooma sõjakäikudel surma.

Alates 2.-4. sajandist kujutati kristlikke ingleid noormeestena. Renessansist alates kujutatakse ingleid ka naistena. Nüüdisajal samastatakse ingleid sageli putode ehk amoritega, kes on renessansiajal moodi läinud paksud tiivulised lapsed.

Tänapäeval on inglimütoloogia levinud ka mõnes mittekristlikus või kristlusega vaid osaliselt kattuvas *new age*'i harus. Selliste hulka kuulub nt ingliteraapia. Levinud on uskumine kaitseinglitesse. Tihti seostatakse ingleid jõuludega, neid mainivad mitmed kristlikud jõululaulud ning jõulupuu kaunistuseks kasutatakse inglikujulisi ehteid.

Peainglid
---------

Piiblis on nimepidi nimetatud vaid kaht peainglit: Miikaeli ja Gabrieli. Seitsme peaingli täielik loend pärineb 5. sajandist.

Peainglid:

* Miikael
* Gabriel
* Raafael
* Uriel
* Chamuel
* Jophiel
* Zadkiel

Vaata ka
--------

* Inglid Uues Testamendis
* Kaitseingel
* Langenud ingel
* Surmaingel
* Deemon
* Victoria

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **ingel** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ingel** |

* Esimesed inglid ei lennanud Õhtuleht, Rainer Kerge, 24. detsember 2013, intervjuu Tartu Ülikooli võrdleva usundiloo professori Tarmo Kulmariga
* Angelology
* Inglid ei patusta
* Judaism FAQs: What about angels, demons, miracles, and the supernatural?
* Articles on Angels
* Angels on the Web (resource and art directory)
* Romaan ühest inglist
* Catholic Encyclopedia: Angels
* Jewish Encyclopedia: Angelology
* The Media Guide to Islam
* "New angles on angels" Religion Newswriters Association website
* Inglid judaismis
* Angels & Demons
**Territoriaalplaneerimine** ehk regionaalplaneerimine tegeleb mingi kindla maa-ala tõhusa planeerimise ja paigutamisega. Territoriaalplaneerimisel kasutatakse ära antud maa-ala maksimaalset potentsiaali, planeerides seda vastavalt piirkonna looduslikele, majanduslikele, geograafilistele ja sanitaarsetele tingimustele. Regionaalplaneerimist teostatakse nii olemasolevates naabruskondades, linnades, asulates, riikides ja piirkondades, kui ka uute asulate rajamisel. Regionaalplaneerimise põhiline ülesanne on terviklik majanduslik ja territoriaalne infrastruktuur, pakkudes antud piirkonnas parimaid tingimusi tootmiseks, töötamiseks või igapäevaeluks. 

Territoriaalplaneerimist käsitleb regionaalgeoloogia, ehk geoloogia haru, mis uurib Maa geoloogilist ehitust piirkonniti (nt. Läänemere-maade geoloogilist ehitust, Eesti geoloogilist ehitust)

Viited
------

1. ↑  Free Dictionary "Regional planning" <> (1.06.2015)
2. ↑  Scribd "Intoruduction to Regional Planning, <> (03.06.2015)
3. ↑  Regionaalgeoloogia (1995). - Eesti entsüklopeedia. 8. kd. Tallinn : Eesti Entsüklopeediakirjastus, 77
**Tertsiaarne süsinikuaatom** tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud kolme kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas vesinikuaatomiga või funktsionaalrühmaga.

Tertsiaarset süsinikuaatomit tähistatakse *tert*- või *t*- või 3°. Näiteks *tert*-butüülkloriid ehk *t*-BuCl keemilise valemiga (CH3)3CCl. Orgaanilisi ühendeid, mille molekulis esineb süsinikuahela "lõpus" kaks metüülrühma (see tähendab esineb tertsiaarne süsinikuaatom) tähistatakse eesliitega *iso*- ehk *i*-. Näiteks *i*-pentanool (CH3)2CHCH2CH2-OH.

Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid:

primaarne (tähistatakse 1°) > sekundaarne (2°) > tertsiaarne (3°) > kvaternaarne (4°).
Näiteks polümeersetes ahelates on kvaternaarne ja tertsiaarne süsinikuaatom nõrgaks kohaks muutes selle kergemini degradeeruvaks ning oksüdeeruvaks. Ja vastupidi, liitumisreaktsioonides kvaternaarse ja tertsiaarse süsinikuaatomi teke on raskendatud, ning eriti, kui kõrvu tekiks kaks hargnemisega tsentrit (konkureerib ahela ülekanne). Konkureeriva kõrvalreaktsioonina paljudes karbokatioonsetes protsessides esineb β-deprotoneerumine tugeva nukleofiili osalusel. See protsess on sisemiselt omane just tertsiaarsetele karbokatioonidele RR’R"C+. Teada-tuntud on SN1 ja E1 reaktsioonide konkurents ning isoalkeenide allüülne kloorimine, kus kõrvuti asendusprodukti või liitumisproduktiga tekib ka alkeen: 

Me3C+ + Nu → Me3CNu+ + H2C=CMe2 + HNu+ (Nu on süsteemis esinev nukleofiil, näit ROH, Cl-, nukleofiilne alkeen jm)

Vaata ka
--------

* Alküülrühm
Yuri Beletsky pilt, mis tunnistati Wikimedia Commonsi 2010. aasta parimaks pildiks
**Yuri Beletsky** (valgevene keeles Юрый Бялецкі *Jurõi Bjaletski*; vene keeles Юрий Белецкий *Juri Beletski*) on Valgevene päritolu astronoom ja astrofotograaf.

Haridus ja töökäik
------------------

Minskist pärit Yuri Beletsky lõpetas Odessa Ülikooli astronoomia erialal. Seejärel astus ta Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikooli doktorantuuri. Samaaegselt oli ta Euroopa Lõunaobservatooriumi (ESO) kraadiõppur. Pärast doktorantuuri lõpetamist Münchenis jätkas ta teadlaskarjääri ESO-s, mille kõik observatooriumid asuvad Tšiilis. Ta kolis Münchenist Santiagosse. Järgmised viis aastat töötas ta ESO-le kuuluvas Atacama kõrbes asuvas Paranali observatooriumis teadurina ja 8,2-meetriste teleskoopide seadistajana. Seejärel vahetas töökohta ja asus tööle Carnegie Instituudile kuuluvas Las Campanase Observatooriumis (asub samuti Tšiilis).

Teadus
------

Beletsky teadushuvid on seotud pruunide kääbuste uurimisega. Ta on uurinud ka kvasared.

2015. aastal ilmus teadusajakirjas Nature artikkel "An ultraluminous quasar with a twelve-billion-solar-mass black hole at redshift 6.30", mille üks kaasautoreid on Beletsky.

Astrofotograafia
----------------

Beletsky on eksponeerinud oma astrofotograafilisi töid näitustel. Tema fotosid on avaldatud ka ajakirjades.

2010. aastal tunnistati tema Paranali observatooriumis töötamise aegu tehtud pilt "Laser Towards Milky Ways Centre" Wikimedia Commonsi aasta parimaks pildiks.

Viited
------

1. 1 2 3 4  От первого лица: Юрий Белецкий - астроном и астрофотограф. YouTube, 3. juuni 2015
2. ↑  An ultraluminous quasar with a twelve-billion-solar-mass black hole at redshift 6.30. nature.com

Välislingid
-----------

* Beletsky pilte. iceland-photo-tours.com
**Selgeltnägemine** on teaduslikult kinnitamata väidetav võime meeltevälise taju abil (mitte tuntud meelte ja mõtlemise abil) ammutada informatsiooni inimese tuntud meelte haardeulatusest eemal paiknevate objektide ja sündmuste (sh väidetavalt tulevikus toimuvate) kohta. Ebausklikud inimesed nimetavad isikut, kellel usuvad antud võimeid olevat, **selgeltnägijaks.** Teadlaste kinnitusel on selgeltnägemise puhul tegu teadliku pettuse, autosugestiooni, hallutsinatsiooni vms-ga. 

Ebausklikud inimesed kasutavad sõna "selgeltnägemine" kasutatakse vahel üldistavalt eri liiki paranormaalsete tajumiste kohta: selgelttajumine, selgeltkuulmine, selgelthaistmine ja selgeltmaitsmine. Selgelttajumise korral ammutavat isik väidetavalt teadmist läbi tajumise. Selgelttajumine on üks budismis mainitud kuuest inimese eriomadusest; oskus, mida saab omandada edasijõudnud mediteerija. Selgelttundja võib väidetavalt tunda näiteks teiste inimeste mõtteid, tundeid, haigusi, "vibratsioone" vms. Selgeltkuulmise puhul ammutatakse informatsiooni läbi paranormaalse kuulmise. Parapsühholoogide väitel selgeltkuulmine ei pruugi tähendada mitte ainult helide vastuvõttu, vaid "sisemise mentaalse kõrva" taju, umbes nagu mõttes lausutud sõnad. Selgelthaistmise puhul on tegu lõhnade ning selgeltmaitsmise puhul maitsete tundmisega ilma vastava objektiga füüsilist kontakti omamata.

Eesti kuulsad selgeltnägijad (osaline)
--------------------------------------

* Ilona Kaldre
* Marilyn Kerro
* Nastja
* Veeliks Jalakas

Vaata ka
--------

* Parapsühholoogia
* Meelteväline taju
* Kaugtunnetus
* Telepaatia
* Meditatsioon
* Selgeltnägijate tuleproov
* Selgeltnägijate tuleproov (Venemaa)
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Rootsi |
|  |
| 2. ring | 1928 | Kerge-keskkaal |
|  |
| Kuld | 1925 | Kergekaal |
| 4. koht | 1927 | Kerge-keskkaal |

**Selfrid Fritiof Johansson** (12. märts 1907 Stockholm – 26. juuli 1976 Stockholm) oli Rootsi poksija.

Johansson sai Rootsi meistrivõistlustel 2. koha sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1924. aastal, kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1925. aastal ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) aastatel 1926 ja 1927.

Johansson osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Edward Morganile (Uus-Meremaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Johansson võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) 4. koha, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Romano Canevale (Itaalia) ning 3. koha kohtumises István Balázsile (Ungari).

Viited
------

1. ↑  "Selfrid Johansson lehel Ringside. Rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. mai 2012. Vaadatud 26. juulil 2012.
2. ↑  9. suveolümpiamängude poksivõistlus. Amsterdam 1928. Tulemused inglise keeles
3. ↑  1. Euroopa meistrivõistlused poksis. Stockholm 1925. Tulemused inglise keeles
4. ↑  2. Euroopa meistrivõistlused poksis. Berliin 1927. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Selfrid Johansson lehel Ringside. Rootsi keeles
* Selfrid Johansson saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Säde Purge** (aastani 1957 **Säde Endrikson**, sündinud 24. jaanuaril 1934 Pärnus) on eesti ajaloolane.

Elulugu
-------

Säde Purge on teenistuja tütar.

Lõpetas 1951 Kilingi-Nõmme Keskkooli, 1956 TÜ ajaloo osakonna, 1958–61 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant, ajalookandidaat (1967, AI), väitekiri "Eesti NSV-st evakueerunud töötajate tegevus Suure Isamaasõja aastatel Nõukogude tagalas (1941–1944)." Oli 1956–58 Kohtla-Järve Kaevanduskooli nr 3 õpetaja, 1961–81 AI nooremteadur, 1981–93 vanemteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: Eesti ajalugu, teadus- ja kultuurilugu. Oli 1962–90 väljaande "Suure nõukogude entsüklopeedia aastaraamat" (Ежегодник Большой Советской Энциклопедии) kaasautor. Nõukogude Eesti preemia (1980, kollektiivis). 46 teadustrükist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Karmidel aastatel. Nõukogude Eestist evakueerunud Suure Isamaasõja tagalas 1941–1944. Tallinn, 1965
* Eesti raadio tööst nõukogude tagalas 1941–1944. a. // ENSV TA Toim. Ühiskonnateaduste seeria (1963) 3
* Eesti rahvas Nõukogude Liidu Suures Isamaasõjas 1941–1945 (1. ja 2. Tallinn, 1971, 1977) (kaasautor)
* История рабочего класса Советской Эстонии (kaasautor). Тln, 1985
* Katsumused ja karastumine. Tallinn, 1986.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Osakese kiirus** või **heliosakese kiirus** on akustikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab osakese siirde kiirust keskkonnas, milles helilaine levib. SI süsteemis esitatakse osakese kiirust ühikutes meeter sekundis (m/s).

Definitsioon
------------

Osakese kiirust tähistatakse **v**, ja valemi kujul on ta

{\displaystyle \mathbf {u} ={\frac {\partial \mathbf {\delta } }{\partial t}}}
kus **δ** on osakese siire.

Heliosakese kiiruse tase
------------------------

Analoogselt helirõhutasemega defineeritakse heliosakese kiiruse tase, mis võrdub kümme korda kümnendlogaritm heliosakese kiiruse ruutude keskmise {\displaystyle {\overline {u^{2}}}} suhtest määratud kontrollväärtusesse {\displaystyle u\_{0}^{2}=1\,\mathrm {(nm/s)} ^{2}} ehk valemina

{\displaystyle L\_{u}=10\log \_{10}\left({\frac {\overline {u^{2}}}{u\_{0}^{2}}}\right)}

Heliosakese kiiruse taset esitatakse ühikutes detsibell (dB).

Vaata ka
--------

* Helirõhk
* Osakese siire

Viited
------

1. ↑  Kinsler LE, Frey AR, Coppens AB, Sanders JV. (1999). *Fundamentals of Acoustics, 4th Edition*. Wiley-VCH. Lk 113. ISBN 0-471-84789-5.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
**Pipartatik** (*Chalciporus*) on puravikulaadsete seltsi kuuluv seente perekond.

Perekonna eraldas 1908. aastal prantsuse mükoloog Frédéric Bataille, kuigi seda ei tunnustatud mitu aastakümmet ja klassifitseeriti sageli tatiku perekonna (*Suillus*) osaks või seostati seda perekonnaga *Pulveroboletus*. Saksa mükoloog Rolf Singer määras selle uuesti eraldi perekonnaks 1973. aastal ning ta eraldas tatiku perekonnast liigid erinevate pigmentide alusel.

Perekonna teaduslik nimetus *Chalciporus* tuleneb vanakreekakeelsest sõnast *khalkos*, mis tähendab 'vaske'. Perekonna nimetus tähendab tõlkes 'vasksed torukesed'.

Pipartatiku perekond moodustas koos perekonnaga *Buchwaldoboletus* rühma, mis on varane haru puravikuliste sugukonnas. Paljud sellesse rühma kuuluvad liigid on ilmselt parasiitsed. Hiina mükoloogid Wu ja Yang lõid sellele klaadile eraldi alamsugukonna *Chalciporoideae*.

Pipartatikutel on harilikult väike, 7–10 cm pikk viljakeha. Kübar on 2–6 cm lai. Kübarale kinnituvad torukesed on tumeoranžist roosakaspunased. Viljaliha on kollakasvalge, punase kumaga ning ei muuda murdumisel värvi.

Liike
-----

Perekonna tüüpliik on pipartatik (*Chalciporus piperatus*), mis on laialt levinud, samuti leidub seda Eestis.

Välislingid
-----------

* Pipartatik andmebaasis eElurikkus
Sädelahendus  süüteküünlas
**Sädelahendus** on lühiajaline (mikrosekundites mõõdetav) kaarlahendus kahe elektrijuhi vahel. Säde tekib siis, kui energiaallika võimsusest ei piisa pideva kaarlahenduse või huumlahenduse tekitamiseks.  Sädelahendus on sageli nähtav hargnevate helendavate kanalitena ja lahendusega kaasneb ragin. 

Et õhus tekiks säde, on vaja pinget umbes 3000 V elektrijuhtide (elektroodide) vahekauguse iga millimeetri kohta. Ülelöögi pikkus, s.o elektroodide vahekaugus sõltub elektrijuhtide kujust (teravikud soodustavad sädeme tekkimist), samuti õhu niiskusest ja rõhust. 

Sädemed tekivad vooluahelate katkestamisel, näiteks lüliti või relee kontaktide vahel, elektrimootori kommutaatoril jm.

Sädeme tekkimisega kaasnevad peale valgus- ja ultraviolettkiirguse alati raadiolaineimpulsid laias sagedusalas, kutsudes esile häireid raadiosignaalide edastamisel kuni gigahertsidesse ulatuvate sagedusteni.

Sädelahendust rakendatakse nt sisepõlemismootori süütesüsteemis ja metallipinna sädetöötlemisel.

Looduslik sädelahendus on välk, milles voolutugevus võib ulatuda 100 000  amprini.

Vaata ka
--------

* Välklamp

Viited
------

1. ↑   Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981
Barbara Barrett (2019)
**Barbara McConnell Barrett** (sündinud 26. detsembril 1950) on Ameerika Ühendriikide ettevõtja, advokaat, diplomaat ja poliitik. Ta on 18. oktoobrist 2019 Ameerika Ühendriikide õhuväeminister. 

Maist 2008 kuni jaanuarini 2009 töötas ta Ameerika Ühendriikide suursaadikuna Soomes. Lisaks on ta ka instrumentaallennu piloot ning veiste ja piisonite kasvataja.

Ta on lõpetanud Arizona Osariigi Ülikooli. 

Ta on töötanud ettevõtluses, akadeemilises ringkonnas, lennunduses ja avalikus sektoris. Ta on teiste hulgas The Aerospace Foundationi juhatuse esimees ning California Tehnoloogiainstituudi, Smithsoniani Instituudi ja RAND Corporationi juhatuses.

Ta on pürginud 1994. aastal Arizona kuberneriks.

Ta oli 13. märtsist 2008 kuni 20. jaanuarini 2009 Ameerika Ühendriikide suursaadik Soomes.

18. oktoobrist 2019 on ta Ameerika Ühendriikide õhuväeminister.

Arizonast pärit Barret juhib rantšot Montana osariigis. Talle meeldib sport, ta on roninud Tansaanias Kilimanjaro mäele. Ta on ka esimene tsivilistist naine, kes maandus hävitajaga F/A-18 Hornet Ameerika Ühendriikide lennukikandja tekile. Ta võttis ülesandeks tõestada, et naine suudab täita ka nõudlikke lahingulenduri ülesandeid.
Piirkonna asend Sardiinias
**Barbagia di Ollolai** (sardi keeles *Barbàgia 'e Ollolài*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Piirkonnas on üheksa Nuoro provintsi valda: Fonni, Gavoi, Lodine, Mamoiada, Ollolai, Ovodda, Olzai, Teti ja Tiana. Barbagia di Ollolai piirneb Mandrolisai, Barigadu, Marghine, Barbagia di Nuoro ja Ogliastra piirkonnaga.

Olzai

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
**Baranya komitaat** on 1. järgu haldusüksus Ungari lõunaosas. Piirneb lõunas Horvaatiaga. Lõunapiiril voolab Drava ja idapiiril Doonau. Keskosas asub Mecseki mäestik.

Komitaadi halduskeskus on Pécs, teised suuremad linnad on Komló ja Mohács.

Komitaadis asub 1996. aastal loodud Doonau-Drava rahvuspark.

Haldusjaotus
------------

Baranya komitaat jaguneb alates 2013. aastast 10 kreisiks:

| Nr | Kreisi nimi | Keskus | Asulaid | Neist linnu | Elanikearv | Pindala (km²) | Asustus-tihedus (in/km²) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Bólyi kreis | Bóly | 16 | 1 | 11 607 | 220,03 | 53 |
| 2 | Hegyháti kreis | Sásd | 25 | 2 | 12 405 | 360,72 | 34 |
| 3 | Komló kreis | Komló | 20 | 1 | 34 210 | 292,48 | 117 |
| 4 | Mohácsi kreis | Mohács | 26 | 1 | 34 084 | 600,99 | 57 |
| 5 | Pécsi kreis | Pécs | 40 | 2 | 178 291 | 623,07 | 286 |
| 6 | Pécsváradi kreis | Pécsvárad | 17 | 1 | 11 567 | 246,43 | 47 |
| 7 | Sellye kreis | Sellye | 38 | 1 | 13 986 | 493,74 | 28 |
| 8 | Siklósi kreis | Siklós | 53 | 3 | 35 539 | 653,03 | 54 |
| 9 | Szentlőrinci kreis | Szentlőrinc | 21 | 1 | 14 586 | 282,42 | 52 |
| 10 | Szigetvári kreis | Szigetvár | 45 | 1 | 24 835 | 656,79 | 38 |

Välislingid
-----------

* Komitaadi koduleht

Ungari komitaadid

Bács-Kiskuni komitaat  **·**  Baranya komitaat  **·**  Békési komitaat  **·**  Borsod-Abaúj-Zempléni komitaat  **·**  Csongrád-Csanádi komitaat  **·**  Fejéri komitaat  **·**  Győr-Moson-Soproni komitaat  **·**  Hajdú-Bihari komitaat  **·**  Hevesi komitaat  **·**  Jász-Nagykun-Szolnoki komitaat  **·**  Komárom-Esztergomi komitaat  **·**  Nógrádi komitaat  **·**  Pesti komitaat  **·**  Somogyi komitaat  **·**  Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaat  **·**  Zala komitaat  **·**  Tolna komitaat  **·**  Vasi komitaat  **·**  Veszprémi komitaat
Piirkonna asend Sardiinias
**Barbagia di Seùlo** (sardi keeles *Barbàgia 'e Seùlu*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.

Piirkonnas on viis Cagliari provintsi valda: Esterzili, Sadali, Seui, Seulo ja Ussassai. Barbagia di Seùlo piirneb Ogliastra, Trexenta ja Barbagia di Belvì piirkonnaga.

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
**József Mindszenty** (sünninimi **József Pehm**; 29. märts 1892 Szombathely – 6. mai 1975 Viin) oli Ungari kardinal, Esztergomi peapiiskop. Ta toimis Ungari katoliku kiriku juhina 2. oktoobrist 1945 kuni 18. detsembrini 1973.

Ta sündis aastal 1892 Szombathelys Austria-Ungaris (praeguse haldusjaotuse järele Vasi komitaadis) kohtuniku perekonnas. Ta pühitseti 12. juunil 1915 katoliku preestriks. 

Ta arreteeriti vabariikliku Mihály Károlyi valitsuse ajal 9. veebruaril 1919 ja vabastati sama aasta sügisel kommunistliku Béla Kuni valitsuse ajal.

25. märtsil 1944 pühitseti ta Veszprémi piiskopiks. Ta arreteeriti 27. novembril 1944, kuna ta oli vastu noolristlaste valitsuse plaanile paigutada oma sisseõnnistatud kirikusse sõjaväelased. Kui valitsus aprillis 1945 langes, vabastati ta koduarestist.

Ta määrati Ungari ja Esztergomi peapiiskopiks 15. septembril 1945. 18. veebruaril 1946 tõstis paavst Pius XII ta kardinali auastmesse.

Aastal 1948 keelustas Ungari valitsus usutseremooniad. 26. detsembril 1948 arreteeriti ta süüdistatuna riigireetmises, vandenõus ja vastloodud kommunistliku valitsuse seaduste rikkumises. Tema "kohtuprotsess" algas 3. veebruaril 1949. Protsess lõppes 8. veebruaril, kui ta mõisteti kommunistliku valitsuse vastu suunatud riigireetmise eest eluks ajaks vangi. 12. veebruaril 1949 käskis paavst Pius XII kõik kohtuprotsessi ja karistusega seotud isikud ekskommunikeerida. Ta vabastati 1956. aastal Ungari ülestõusu ajal. Ülestõusu ajal kritiseeris ta raadiosaates Nõukogude Liidu sekkumist ja ülestõusu lüüasaamist. Seejärel taotles ta asüüli USA Budapesti saatkonnas. Talle anti asüül ja ta veetis järgmised 15 aastat saatkonnas.

Tal lubati lõpuks riigist lahkuda septembris 1971. Oktoobri lõpus asus ta elama Austriasse Viini, kus ta elas kuni surmani. Mindszenty suri 6. mail 1975 83-aastaselt.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on külast Kuusalu vallas; teiste samanimeliste kohta vaata lehekülge Kõnnu.* |

---

**Kõnnu** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.

1977. aastal liideti Kõnnu külaga Kimbalu.

Vaata ka
--------

* Kotka–Valgejõe tee

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Marje Joalaid: artikkel "Kõnnu" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
**Kiirgavus** (inglise keeles *radiant exitance*), tähis {\displaystyle M\_{\text{e}}}, on radiomeetrias kiirgusallika pinnaühikult lähtuv kiirgusvoog:

{\displaystyle M\_{\text{e}}={\frac {\Phi \_{\text{e}}}{A}},}
kus {\displaystyle \Phi \_{\text{e}}} on pinnalt {\displaystyle A} lähtuv kiirgusvoog.

Kiirgavuse mõõtühik on vatt ruutmeetri kohta (W/m2).

Kui kiirgavus on pinna punktides erisugune, kirjeldab seda suurust kiirgusvoo ja pinnaelemendi tuletiste jagatis:

{\displaystyle M\_{\text{e}}={\frac {\mathrm {d} \Phi \_{\text{e}}}{\mathrm {d} A}},}
kus {\displaystyle \mathrm {d} \Phi \_{\text{e}}} on antud punkti sisaldavalt lõpmata väikeselt pinnaelemendilt {\displaystyle \mathrm {d} A} lähtuv kiirgusvoog.

Kiirgavust võib vaadelda ka kui energiat {\displaystyle \mathrm {d} Q,} mis ajaühikus {\displaystyle \mathrm {d} t} pinnaelemendilt kiirgusega üle kandub:

{\displaystyle M\_{\text{e}}={\frac {\mathrm {d} ^{2}Q}{\mathrm {d} A\cdot \mathrm {d} t}}.}
*Märkus*. Kui vaatluse all on ainult radiometrilised suurused, siis kiirgavuse ja kiirgusvoo tähistes indeksit e (ingl *energetic*) ei kasutata.

Kiirgavusele kui radiomeetrilisele suurusele vastab fotomeetrias valguskiirgavus.

Vaata ka
--------

* Radiomeetria

Viited
------

1. ↑  Endel Risthein. Valgustehnika sõnastik. Tallinn, Valgus, 1982
Kiirlaskumine on mäesuusatamise ala, kus laskutakse alla järsult nõlvalt, kus on pikad sirged ja suure kaarega kurvid. Kiirlaskujad saavad enne võistlust rajaga tutvuda 3 päeva jooksul. Tiitlivõistlustel (OM, MM ja MK) on kiirlaskumisraja kõrguste vahe meestel 800–1000 meetrit ja naistel vastavalt 500–800 meetrit. Kiirlaskumisraja väravad peavad olema 8 meetri laiused. Tavaliselt on rada märgitud sinise värviga parema läbimise huvides, mis juhatab läbi väravate. 

Kiirlaskumise kiirus on mäesuusatamises suurim ja seetõttu ka riskid kukkuda väga suured. Keskmine kiirus on selgelt üle 100 km/h ja parimal juhul isegi kuni 150 km/h. Rajal on loomulikult ka künkaid ja neid läbides väga suure kiirusega sooritatakse pikki hüppeid. Hüppeid püütakse sooritada väga tehniliselt ja kiirelt, et mitte kiirust kaotada ja võimalikult kiiresti finišisse jõuda. Kaitsekiivri kasutamine on kiirlaskujatele kohustuslik.

Taliolümpiamängude kavas oli kiirlaskumine esimest korda 1948. aasta taliolümpiamängudel.

Vaata ka
--------

* Slaalom
* Suurslaalom
* Ülisuurslaalom
* Alpi kahevõistlus
**Kiirsuhtluseks** (inglise keeles *instant messaging*, eesti kõnekeeles kasutatakse *chat*) nimetatakse kahe või rohkema inimese vahetut, reaalajas toimuvat tekstiliste sõnumite vahetamisel baseeruvat suhtlust Interneti vahendusel. Selline sõnumitevahetuse ehk vestluste toimimispõhimõte sarnaneb jututoa omaga.

Kiirsuhtluse vahendamise teenust pakuvad mitmed suured meediakorporatsioonid ja enamik neist kasutab oma protokolli, mille spetsifikatsioonist tulenevad erinevused erinevate teenusepakkujate klientide võimaluste hulgas. Levinumate kiirsuhtlusprogrammide baasfunktsionaalsuse hulka kuulub lisaks sõnumite vahetamisele ka kasutajaks registreerimine, isiklike kontaktide andmebaasi ehk *sõbralisti* haldamine ja enda kättesaadavusinfo ehk *oleku* jagamine oma kontaktidele.

Spetsiifilisema funktsionaalsuse hulka kuulub näiteks audio- ja videosuhtluse võimalus, sõnumite jätmine ka kasutajatele, kes ei ole parasjagu võrgus, kontaktide sünnipäevade meenutamine.

Eestis on kõige kasutatavam kiirsuhtlusteenus MSN Messenger, tuntud on ka Skype, Google Talk, AOL Instant Messenger ehk AIM, Yahoo Messenger, Jabber, ICQ ja Facebook. Nende teenuste eelkäijaks on jutukameedium, mida teatakse Internet Relay Chati ehk IRC nime all. ShazzleChat on privaatne, kiire ja lihtsasti kasutatav rakendus helistamiseks ja sõnumite saatmiseks.

Terminivariante
---------------

Lisaks terminile **kiirsuhtlus** on keeleuuendajad välja pakkunud veel **välkvestlus**, **kiirvestlus**, **vahetu sõnumside**, **välksuhtlus**, kuigi mitte ükski neist mõistetest ei ole senini laialdasemat kasutust leidnud. Need terminid pärinevad nende ingliskeelsest vastest *instant messaging*, millega seoses sõna *message* (sõnum) on muutunud umbes viimase 10 aasta jooksul mitteformaalses inglise keeles tegusõnaks.

Kiirsuhtlust kui tegevust seostatakse siiani selleks mõeldud programmide nimedega.

Vaata ka
--------

* Internetitelefon

Viited
------

1. ↑  Facebook Chat
**Kiirmale** (inglise keeles *fast chess*) on võistlusmale liike, kus igale mängijale antakse partii mängimiseks 10–60 minutit. 

Kiirmalereeglid on kehtestanud Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE). Maailmameistrivõistlusi korraldatakse 2012. aastast.

Kiirmale maailmameistrid
------------------------

Ainsana on kolmel aastal kiirmale maailmameistriks tulnud Magnus Carlsen
* 2012 – Sergei Karjakin
* 2013 – Şəhriyar Məmmədyarov
* 2014 – Magnus Carlsen
* 2015 – Magnus Carlsen
* 2016 – Vassõl Ivantšuk
* 2017 – Viswanathan Anand
* 2018 – Daniil Dubov
* 2019 – Magnus Carlsen

Kiirmale naiste maailmameistrid
-------------------------------

Ainsana on kahel aastal kiirmale naiste maailmameistriks tulnud Ju Wenjun
* 2012 – Antoaneta Stefanova
* 2013 – *ei korraldatud*
* 2014 – Jekaterina Lagno
* 2015 – *ei korraldatud*
* 2016 – Anna Muzõtšuk
* 2017 – Ju Wenjun
* 2018 – Ju Wenjun
* 2019 – Humpy Koneru

Vaata ka
--------

* Välkmale
* Euroopa meistrivõistlused kiir- ja välkmales

Välislingid
-----------

* Kiirmale. maleliit.ee
**Euroopa Liidu Teataja** (inglise keeles *Official Journal of the European Union*; eestikeelne lühend **ELT**) on Euroopa Liidu ametlik väljaanne, milles avaldatakse õigusaktid ja muud dokumendid.

Euroopa Liidu Teataja ilmub igal tööpäeval kõigis Euroopa Liidu liikmesriikide ametlikes keeltes.

ELT on peamine EUR-Lexi andmeallikas. Õiguslikult siduvad on üksnes ELT-s avaldatud õigusaktid. 

Euroopa Liidu Teataja koosneb kahest seotud seeriast: 

* **L** sisaldab õigusakte (määrused, direktiivid, otsused, soovitused ja arvamused),
* **C** sisaldab teavet ja teatisi (sh Euroopa Kohtu ja Üldkohtu otsused, lahendid),

ning allseeriatest:  

* **CA**-allseeria (**S**-seeria avalike hangete pakkumiste avaldamiseks),
* alates 1. jaanuarist 2016 kasutusele võetud allseeria **I** (**LI** ja **CI**).

Väljaande esimene number ilmus 1952. aasta 30. detsembril „Euroopa Söe- ja Teraseühenduse Teataja" nime all (*Official Journal of the European Coal and Steel Community*). Vahepealne nimetus – „Euroopa Ühenduste Teataja" – muudeti praegusele kujule Nice'i lepingu jõustumisel 2003. aasta 1. veebruaril.

Väljaande elektrooniline versioon on kasutatav alates 2013. aasta märtsikuust. Alates 2013. aasta 1. juulist on ELT elektrooniline versioon (e-ELT) autentne ning õiguslikult siduv.

Viited
------

1. 1 2  "Euroopa Liidu Teataja". Euroopa Liidu Väljaannete Talitus. Vaadatud 23.09.2018.
2. ↑  "EÕKK inglise-eesti õigustõlke käsiraamat". Justiitsministeerium. Originaali arhiivikoopia seisuga 24.09.2018. Vaadatud 24.09.2018.
3. ↑  "Nõukogu määrus (EL) nr 216/2013, 7. märts 2013, Euroopa Liidu Teataja elektroonilise avaldamise kohta". *eur-lex.europa.eu*. 13. märts 2013. Vaadatud 23.09.2018.

Välislingid
-----------

* Euroopa Liidu Teataja võrguversioon