recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tähest; teiste tähenduste kohta vaata artiklit X (täpsustus)* |

---

**X** (**x**) [iks] ehk **iks** on ladina tähestiku täht ja eesti tähestiku võõrtäht.

Ajalugu
-------

Häälikuühendit /ks/ märgiti vanakreeka keeles kas tähega hii (Χ; läänekreeka kiri) või tähega ksii (Ξ; idakreeka kiri). Läänekreeka kirjas nimetati hii-d ksii-ks ning hii-na võeti kasutusele uus täht, mis nägi välja nagu horisontaalselt läbikriipsutatud Y. Lõpuks hakkas hii märkima aspireeritud k-häälikut /kʰ/ ning ksii ühendit /ks/. Etruski kirja ning sealtkaudu ladina kirja on täht *Χ* laenatud vanemast läänekreeka kirjast, mistõttu ta hakkas neis kirjades märkima häälikuühendit /ks/. 

Pole teada, kas hii- ja ksii-täht on leiutatud Kreekas või on nad pärit mõnest semiidi kirjast. Hii paigutati koos fii, psii ja oomega kreeka tähestiku lõpuossa semiidi päritolu tähtedest tahapoole, mis lubab arvata, et tegu on uue tähega. Pealegi pole semiidi kirjades häälikuühendit /ks/ märkivat tähte. Oli küll foiniikia täht  (*cheth*), mida hääldati tõenäoliselt /ħ/, mis on häälikule /kʰ/ veidi sarnane, kuid see võeti kreeka kirja üle algul hääliku /h/ tähisena ning hiljem sai sellest pikka e-d märkiv eeta (Η). Seetõttu hii-täht nähtavasti tollest foiniikia tähest ei pärine. 

Ksii-tähe allikaks peetakse tavaliselt foiniikia tähte  (*samech*), mis märkis häälikut /s/, kuid nagu öeldud, oli hii-tähel teistsugune kuju kui ksii-tähel. Sellegipoolest võis neil olla ühine allikas. Hii-täht võis tekkida horisontaalkriipsude "ärakulumise" tulemusena, ksii-tähel seevastu püstkriipsu äralangemisel. On arvatud, et ksii-täht võetigi tarvitusele sellepärast, et hii-tähte hakati teisiti hääldama. 

Foiniikia täht *samech* pärineb võib-olla egiptuse hieroglüüfist, mis tähistab sammast *djed*, kuid see pole kindel, sest pole teada vahelüli siinai kirjas. Teise tõlgenduse järgi tuleneb *samech* kala skeletti tähistavast märgist. 

| Egiptuse hieroglüüf 'sammas' | Foiniikia S | Kreeka ksii | Kreeka hii | Etruski X |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |

Tähestikutähed

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A | B | (C) | D | E | F | G | H | I | J | K | L | M | N | O | P | (Q) | R | S | Š | Z | Ž | T | U | V | (W) | Õ | Ä | Ö | Ü | (X) | (Y) |
Garry Rodrigues (2016)
**Garry Mendes Rodrigues** (sündinud 27. novembril 1990 Rotterdamis) on Hollandis sündinud Roheneemesaarte jalgpallur, kes mängib äärepoolikuna Türgi kõrgliigaklubis Ankaragücü ja Roheneemesaarte jalgpallikoondises.

Klubikarjääri jooksul on Rodrigues mänginud muuhulgas Bulgaaria kõrgliigaklubis Sofia Levski (2013–2014), Hispaania kõrgliigaklubis Elche (2014–2015), Kreeka kõrgliigaklubis PAOK (2015–2017), Türgi kõrgliigaklubides Galatasaray (2017–2019) ja Fenerbahçe (2019–2020, laenul Al-Ittihadist) ning Saudi Araabia kõrgliigaklubis Al-Ittihad (2019–2021). Hooajal 2015–16 valiti ta PAOK-is mängides Kreeka kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2017–18 tuli ta Galatasarayga Türgi meistriks.

2021. aasta septembris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Kreeka kõrgliigaklubiga Olympiakós. Hooajal 2021/22 tuli ta Olympiakósega Kreeka meistriks. 2023. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Ankaragücüga.

Roheneemesaarte jalgpallikoondises tegi Rodrigues 14. augustil 2013 sõprusmängus Gaboni vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. septembril 2014 Aafrika rahvuste karikavõistluste valikmängus Nigeri vastu. Ta on kuulunud Roheneemesaarte koondisse 2015. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Garry Rodrigues Ankaragücü'müzde". *ankaragucu.org.tr* (türgi). 19. august 2023. Vaadatud 26. augustil 2023.
2. ↑   (vaadatud 16.1.2022)

Välislingid
-----------

 Garry Rodrigues – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Ajna Késely (2018)
**Ajna Evelin Késely** (sündinud 10. septembril 2001 Budapestis) on Ungari ujuja.

Késely on juunioride maailmameister ja 15-kordne juunioride Euroopa meister. 2018. aasta noorte suveolümpiamängudel Buenos Aireses võitis ta kolm kuldmedalit. Täiskasvanute euroopa meistrivõistlustelt on ta võitnud neli medalit, sh 2016. aastal kulla 4×200 m vabaujumises. Euroopa lühiraja meistrivõistlustelt on ta võitnud kaks medalit.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros osales ta individuaalselt 200 ja 400 meetri vabaujumises, kus sai vastavalt 25. ja 21. koha. 2019. aasta veealade maailmameistrivõistlustel Gwangjus saavutas ta 400 meetri vabaujumises neljanda koha, kaotades pronksmedali võitnud ameeriklannale Leah Smithile kõigest kahe sajandikuga.

Késelyle kuulub Ungari rahvusrekord 400 meetri vabaujumises pikal rajal **4.01,31**, mis on püstitatud 21. juulil 2019 maailmameistrivõistlustel Gwangjus, ja 1500 meetri vabaujumises lühirajal **16.04,13**, mis on püstitatud 14. detsembril 2019 Ungari meistrivõistlustel Kaposváris.

Saavutused
----------

### Euroopa meistrivõistlustel

* 2016 Suurbritannia Londonis
	+ Kuld **Euroopa meister** 4×200 m vabaujumises **7.51,63**

* 2018 Suurbritannia Glasgow's
	+ Hõbe hõbemedal 400 m vabaujumises **4.03,57**
	+ Hõbe hõbemedal 800 m vabaujumises **8.22,01**
	+ Pronks pronksmedal 800 m vabaujumises **16.03,22**

### Euroopa lühiraja meistrivõistlustel

* 2019 Suurbritannia Glasgow's
	+ Hõbe hõbemedal 800 m vabaujumises **8.11,77**
	+ Pronks pronksmedal 800 m vabaujumises **4.00,04**
Olimpiu Moruțan 2021. aastal Galatasaray särgis
**Olimpiu Vasile Moruțan** (sündinud 25. aprillil 1999 Cluj-Napocas) on Rumeenia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või äärepoolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray ja Rumeenia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Universitatea Cluj, mille noortesüsteemiga liitus ta 2008. aastal. Hooajal 2015/16 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Rumeenia esiliigas.

Aastatel 2016–2018 mängis ta Rumeenia kõrgliigas Botoșani ja 2018–2021 FCSB ridades. Hooajal 2020/21 oli ta Rumeenia kõrgliigas enim väravasööte andnud mängija (15) ning ta valiti liigahooaja sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta augustis siirdus ta Galatasaraysse. Hooajal 2022/23 oli ta laenul Itaalia esiliigaklubis Pisa.

Rumeenia jalgpallikoondises debüteeris Moruțan 11. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Armeenia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 20. novembril 2020 sõprusmängus Moldova vastu.

Saavutused
----------

FCSB
* Cupa României: 2019–20
* Supercupa României: Teine koht 2020
**Paul Toom** (Pavel Toom; 27. september 1932 Tjumeni oblast NSV Liit – 20. märts 2018) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane ja julgeolekuorganite töötaja, sh Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 1. osakonna (välisluure) juht.

1988. aastal koostas Toom salaplaani väliseestlaste pööramisest nõukogude-sõbralikeks, mis hõlmas ülemaailmsetele Eesti päevadele Tõnu Kaljuste kammerkoori, Ellerheina lastekoori ja paari rokkansambli saatmist ning väliseesti lastele keelelaagrite korraldamist Eestis.

Teenistuskäik
-------------

Teenistust Eesti NSV Riiklikus Julgeolekukomitees alustas 1957. aasta novembris, välisluure ülemaks tõusis 1980. aastate algul. 

Aastatel 1962–1965 ja 1969–1974 töötas Nõukogude Liidu suursaatkonnas Stockholmis.

Tegevus pärast 1991. aastat
---------------------------

Pensionieas elas Toom Tallinnas. 1994. aastal Eesti kodakondsust taotledes "unustas" ta oma ankeeti märkida, et on üldse kunagi KGB-s töötanud ja kirjutas, et töötas "välisministeeriumi liinis".

Isiklikku
---------

Toomil on ajakirjanikust poeg Aleksei Toom.

Viited
------

1. ↑  Vana foto avab Yana Toomi perekonna rääkimata loo, Eesti Ekspress, 11. oktoober 2017

Välislingid
-----------

* Komitee mehed
* HAUDI
Giorgi Ugulava
**Giorgi Ugulava** (sündinud 15. augustil 1975) on Gruusia poliitik, Thbilisi linnapea aastatel 2005–2013. 

Õppinud Thbilisi Teoloogilises Seminaris, Saarbrückeni Ülikoolis. Lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli filosoofia- ja sotsioloogiateaduskonna (1998). Aastatel 1997 kuni 1999 töötas ajakirjanikuna, aastal 2000 Euraasia Fondis. 2001 kuni 2003 juhtis Õigushariduse Assotsiatsiooni.

Osales noorteorganisatsiooni Kmara! ("Aitab!") loomisel. See organisatsioon mängis olulist rolli Roosirevolutsioonis, mis tõi võimule Mihheil Saakašvili.

2003. aasta detsembris sai Ugulava julgeolekuministri asetäitjaks, sama aasta septembris presidendi täievoliliseks esindajaks Samegrelo–Zemo Svanethis. 2005 määrati presidendi administratsiooniülemaks. 2005. aastal määrati ja seejärel 2006. aastal valiti Thbilisi linnapeaks.

2010. aastal toimusid esmakordselt linnapea otsevalimised ja Ugulava võitis taas, saavutades 55% häältest.

Detsembris 2013 ta kõrvaldati ametist süüdistatuna riigi raha raiskamises[1]. Juulis 2014 Ugulava arreteeriti rahapesu süüdistusega[2]. 18. septembril 2015 mõistis kohus ta süüdi ja määras talle 9 aastase vanglakaristuse, mida hiljem lühendati 4,5 aastani[3].

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. veebruar 2012. Vaadatud 3. septembril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Kodanikuajakirjandus** põhineb inimestel, kes mängivad aktiivset rolli info ja uudistest teatamises ning nende analüüsimises ja edastamises.

Courtney C. Radsch tõlgendab kodanikuajakirjandust aktiivse alternatiivina uudiste kogumiseks ja neist teatamiseks väljaspool meediainstitutsioone. Võrreldes traditsioonilise ajakirjandusega kasutab kodanikuajakirjandus samu ajakirjandusvõtteid, kuid juhindub teistest ideaalidest, objektiividest ja sõltub alternatiivsest legitiimsusest. Jay Rosen aga pakub lihtsamat definitsiooni ja leiab, et kodanikuajakirjandus on see, kui kodanikud kui pealtvaatajad võtavad kasutusele ajakirjanduslikud tööriistad, et informeerida kolmandat isikut.

Kodanikuajakirjandus ei ole kogukondlik ajakirjandus, sest kogukondlikus ajakirjanduses töötavad kutselised ajakirjanikud. Ka ei ole see koostööl põhinev ajakirjandus, mis on eraldi kutselisi ja mittekutselisi ajakirjanikke ühendav liit. Sarnaselt erineb kodanikuajakirjandusest sotsiaalne ajakirjandus mis avaldab materjale digitaalsel kujul ja mille taga on segu professionaalsest ja mitteprofessionaalsest ajakirjandusest.

Kodanikuajakirjandus on spetsiifiline vorm kodanikumeediast ja kasutajate loodud sisust. Kodanikuajakirjanduses tähendab sõna "kodanik" isiklikku mõtteviisi ja sotsiaalset vastutust, mis liites sõnaga "ajakirjandus" muutub ühtäkki elukutseks. Courtney C. Radsch kirjeldab kodanikuajakirjandust kui veebipõhist ja digitaalset ajakirjanduse vormi, mida koostavad amatöörid, kuid mida seob ajakirjandusega poliitikast ja avaliku sfääri teemadel kirjutamine.

Uus meediatehnoloogia ehk suhtlusvõrgustikes loodav ja veebipõhine meedia on rahvale kättesaadav üle maailma. Tänu tehnoloogiale jõuavad tähtsad uudised inimesteni kiiremini kui traditsiooniliste meediaväljaannete kaudu.

Märkimisväärseid sündmusi, mida kodanikuajakirjandus on põhjalikult kajastanud: 2010. aasta Haiti maavärin, Araabia kevad, Hõivake Wall Street, 2013. aasta protestid Türgis, Euromaidani rahutused Ukrainas, Süüria kodusõda ja Fergusoni rahutused.

Eestis esindab kodanikuajakirjanduse huvirühmi koondav Kodanikuajakirjanduse Selts.

Viited
------

1. ↑  Bowman, S. and Willis, C. "We Media: How Audiences are Shaping the Future of News and Information." 2003, The Media Center at the American Press Institute.
2. ↑  Jay Rosen (14 July 2008). "A Most Useful Definition of Citizen Journalism". PressThink. Retrieved 21 May 2012.
3. ↑  Novin, A. Secko, D. (November 25, 2012). "Debate Cited: A First Exploration of a Web Application to Enhance the Production of Science Journalism Students". Journalism Interest Group, CCA/Groupe d'intérêt en journalisme, ACC Conference Proceedings. 2012. Retrieved September 8, 2016.
4. ↑  Deutsch Karlekar, Karin and Radsch, Courtney C. Adapting Concepts of Media Freedom to a Changing Media Environment: Incorporating New Media and Citizen Journalism into the Freedom of the Press Index (July 1, 2012). ESSACHESS Journal for Communication Studies, Vol. 5, No. 1, 2012. Available at SSRN:
**Pisaravedelik** ehk **pisarad** (ladina keeles *lacrimae*) on osade loomade (sh inimeste) silmi niisutav bioloogiline vedelik.

Pisaravedeliku biokeemiline koostis ja juhteteed, kogus ja sagedus ning roll emotsioonide väljendamisel ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Imetajatel
----------

### Inimestel

Inimestel ringleb pisaravedelik pisaraelundkonnas ja niisutab õhukese kilena (pisarkile ehk pisarfilm) silma sarv- ja sidekesta.

Pisaravedelik komplekteeritakse silmakoopa ülemises nurgas paiknevas pisaranäärmes.

Osa pisaravedelikust aurustub sarvkestalt ja teine osa liigub pisaralihakese kaudu pisarajärve ja edasi pisaratäppide abil pisarateedesse.

### Biokeemiline koostis

Pisaravedeliku biokeemiline koostis on suuresti varieeruv. Lisaks veele koosneb see mitut liiki valkudest (sh paljudest ensüümidest, nt lüsosüümid), süsivesikutest ja nende metaboliitidest, toitainestest. Biokeemiline koostis muutub ka nutmise käigus.

Vaata ka
--------

* nutt

Viited
------

1. 1 2  "Meditsiinisõnastik" 587:2004.
**Riia toomkirik** (läti keeles *Rīgas Doms*) on toomkirik Lätis Riias. See on Läti Evangeelse Luterliku Kiriku peakirik. Riia toomkirik on Läti üks tähtsamaid vaatamisväärsusi. Kiriku kõrgus koos tornikiivriga on maapinnast 90 meetrit.

Henriku "Liivimaa kroonika" andmetel pühitses Riia piiskop Albert 1201. või 1202. aastal algse Riia toomkiriku koos kogu Vana-Liivimaaga "õndsaima jumalaema Maarja auks". 

25. juulil 1211 pani piiskop Albert nurgakivi praegusele Riia toomkirikule. Ehitustöödega läks kiireks 1215. aasta kevadel, pärast seda kui esimene katedraal linnas maha põles. 1236. (?) aastal pidas paavsti legaat, Modena piiskop Wilhelm, kontsiili vastses Riia toomkirikus. Arvatavasti olid selleks ajaks valminud kooriruum ja ristlööv eraldatud pooleliolevast kirikust müüriga.

Riia toomkiriku kesklööv

Vaata ka
--------

* Tallinna toomkirik

Viited
------

1. ↑  Jaan Lahe. Maarjamaa kahtlane juubel Postimees, 2014
2. 1 2  "into History of Riga Cathedral". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. august 2016. Vaadatud 13. juunil 2016.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Riia toomkirik** |

* Riia toomkiriku veebisait
**Peeter Küttis** (10. oktoober 1942 Tallinn – 20. jaanuar 2024) oli eesti sporditegelane. 

Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 16. Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.

Jalgpallitreeninguid alustas 13-aastaselt Tallinna Mererajooni Spordikoolis Ülo Ollise juhendamisel. Hiljem juhendas teda Hans-Davis Viirmaa. 1959. aastal kuulus Küttis Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kaheksanda koha saavutanud Eesti NSV noorteesindusse. Tema mängijakarjäär lõppes vigastuse tõttu, kuid jalgpalliga jäi ta seotuks elu lõpuni. 

Küttis töötas aastatel 1981–1998 Tallinna Perekonnaseisuameti juhatajana, aastatel 1998–2005 oli ta Tallinna linnakohtu kohtunik.

Peeter Küttis oli aastail 1994–2003 Eesti Jalgpalli Liidu president ja juhatuse liige aastatel 1990–2017. Alates 2003. aastast oli ta läbi aegade esimene Eesti Jalgpalli Liidu aupresident. Aastaid esindas Jalgpalli Liitu paljudel FIFA ja UEFA kongressidel ning ametlikel sündmustel.

Tunnustus
---------

* 2003 – Jalgpalliliidu kuldmärk

Isiklikku
---------

Tema vanem poeg Kim-Erik Küttis on endine korvpallur.

Noorem poeg Kert Küttis mängis jalgpalli ja kuulus jalgpalliväravavahina kaheksa korda kuni 21-aastaste Eesti koondisse.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Suri Eesti jalgpalliliidu endine president Peeter Küttis". *Postimees.ee*. 23. jaanuar 2024. Vaadatud 27. jaanuaril 2024.
2. 1 2 3  "Küttis, Peeter - Eesti Entsüklopeedia". *ETBL*. Vaadatud 27. jaanuaril 2024.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Ele Millistfer** (sündinud 19. augustil 1982) on eesti muusikalilaulja ja lauluõpetaja.

Ta on näidelnud muusikalides "Hair", "Hüljatud" (Eponine, Fantine), "Miss Saigon" (kooriartist), "Oliver!" (Nancy) ja "Rent". Eponine'i rolliga kandideeris ta 2002. aastal Eesti Teatriliidu aastapreemiale (kuid ei saanud seda).

2016. aastal Vanemuise teatris esietendunud muusikalis "Mamma Mia!" oli Millistferil esimest korda peaosa – ema Donna roll. Aasta hiljem lavastatud muusikalis "Hüljatud" esines ta traagilises Fantine'i osas (teatris Vanemuine).

Ele Millistfer on Pilistvere Noortekoori juhendaja ja 2018. aastast ka Estuudio koori- ja tantsukooli õpetaja.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on vabakutseline lavastaja, näitleja, kirjanik ja kujundaja Ain Saviauk. Kummalgi on esimesest abielust üks laps (Elel – poeg Cristopher) ja nende ühine tütar on Mesike.

Ele Millistferi vend on ooperilaulja Lauri Vasar.

Viited
------

1. 1 2  Ele Millistferi õnnekevad: Titeootus ja abielu, Naisteleht, 28.04.2006
2. ↑  "Pilt Delfi portaalis". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 19. augustil 2011.
3. ↑  Ühe pere loomad: Pisi, Robi ja Rafi. Ajakiri Lemmik, 03.03.2007
4. ↑  Anne Adams. Muusikud muusikast: Ele Millistfer. Kitarr.ee, 08.06.2019.

Välislingid
-----------

* Ele Millistfer – "On My Own" (Eponine muusikalis "Hüljatud") Youtube'is
**Lümandu mõis** (saksa keeles *Limmat*) oli rüütlimõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Rapla maakonda Märjamaa valda.

Ajalugu
-------

Mõisa mainiti esimest korda 1546. Keskajal oli mõis välja ehitatud kindlustatud mõisahoone ehk vasallilinnusena (nimetatud ka **Lümandu vasallilinnuseks**).

Talupoegade ülestõusu ajal 1560. aastal sai mõis palju kannatada, oma õuel tapeti omanik Jacob von Uexküll.

Mõisa kuulus (1877−1919) Schulmannidele, viimane omanik oli Bernhard von Schulmann, kelle pere elas seal 1939. aastani, kui lahkumiseni Saksamaale. 

Lümandu mõisakompleks kuulus Eesti NSV ajal Tallinna eriautobaasile ja seejärel Tallinna linnale, Tallinna Spordi- ja Noorsooameti haldusalas.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Lümandu mõis (Märjamaa) Eesti mõisaportaalis (vaadatud 25.01.2016)
2. ↑   (vaadatud 25.01.2016)
3. ↑  Raplamaa kaks Lümandu mõisa sarnanevad vaid nime poolest, Nädaline, nr. 76, 11 juuli 2009

Välislingid
-----------

* Lümandu mõis (Märjamaa) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Lümandu mõis (Märjamaa) Eesti mõisaportaalis


Märjamaa kihelkond

**Kirik**: Märjamaa  

**Mõisad**: Haimre mõis | Kasti mõis | Kauri mõis | Kuuda mõis | Kõrvetaguse mõis | Lümandu mõis | Mõisamaa mõis | Mõraste mõis | Männiku mõis | Nõmmpere mõis | Orgita mõis | Paeküla mõis | Pargi mõis | Päädeva mõis | Sõtke mõis | Uue-Kasti mõis | Uue-Märjamaa mõis | Uuesalu mõis | Vaimõisa mõis | Valgu mõis | Vana-Märjamaa mõis
Kuhjelise rannavööndi elemendid Kaarel Orviku järgi
**Rannik** on randlat ja sellega piirnevat mere või suurjärve põhja ja maismaad hõlmav vöönd. Ranniku maapoolne piir on lahepärasid, merepoolne aga poolsaarte tippe ühendav joon[*viide?*]. Kui rannikumeres leidub saari, moodustub ranniku piir mööda kõige merepoolsemate saarte merepoolseid külgi.

Rannik jaguneb üldjuhul järskrannikuks ja laugrannikuks. Viimane jaotatakse järsakrannikuks ja lauskrannikuks. Eesti rannik, kaasa arvatud pankrannik, on täies ulatuses laugrannik. Järskrannik on näiteks fjordrannik.

Rannikutüübid
-------------

Rannikul on erinevaid vorme. Et rannajoonel kohtuvad maa, vesi ja õhk, siis on tegemist keerulise süsteemiga, mida mõjutab suur hulk tegureid. Peamine tegur on lainetus ja sellega kaasnev energia ning setete liikumine. Rannikute klassifitseerimisel võetakse arvesse nende dünaamikat ja arengut ning neid mõjutavaid tegureid. Sageli on raske esile tuua üht kindlat mõjurit.

A. I. Jonin, P. A. Kaplin ja V. S. Medvedjev on välja töötanud järgmise rannikutüpoloogia, mille aluseks on rannikut kujundanud jõud.

* **Rannikud, mille kujunemist meri on vähe mõjutanud**. Rannik on kujunenud peamiselt geoloogiliste protsesside tulemusel ning olulist osa etendab algne pinnamood.

* Dalmaatsia rannik
* Fjordrannik
* Riasrannik
* Skäärrannik
* Limaanrannik
* Estuaarrannik
* Vulkaanrannik

* **Rannikud, mille kujunemist mõjutab meri, kuid mitte lained**. Peamised rannikut kujundavad jõud on vooluvesi, looded, elutegevus, termoabrasioon ja gravitatsioon.

* Deltarannik
* Alluviaalrannik
* Wattenmeer
* Korallrannik
* Mangroovrannik
* Jäätekkeline rannik
* Termoabrasiooni kujundatud rannik

* **Rannikud, mis on kujundatud peamiselt lainete poolt**. Liigitatakse vastavalt sellele, kuidas muutub rannajoone kuju.

* Sirgestuvad/õgvenduvad
* Sirgestunud

* Kulutusrannik
* Kuhjerannik
* Laguun

* Sekundaarsed

Erinevaid rannikute liigitusi ja nimetusi on väga palju. Jonini ja Kaplini tüpoloogia on ainult üks paljudest. Näiteks järgmised nimetused on pärit teistest liigitustest.

* Araali rannik
* Laherannik
* Laidrannik
* Padumere rannik
* Õgurannik

Vaata ka
--------

* möllirand
* rand
* rannak
* randla
Lāzberģi mõisa varemed
Lāzberģi mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 28
**Lāzberģi mõis** (saksa keeles *Fianden*, läti keeles *Lāzberģes muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas Lāzberģise külas. Mõisa häärber on arhitektuurimälestisena kohaliku kaitse all.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 5 ja 3/4 adramaad, sellele allus 600 mees- ja 652 naishinge.

Karjamõisad
-----------

Aastal 1816 kuulus mõisale kolm karjamõisa: *Johannshof*, *Justinenhof* ja *Wolkowa*.

Viited
------

1. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
2. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 280.

Kirjandus
---------

* Sakk, Ivar. *Läti mõisad*. Reisijuht. Tallinn: EVG Print, 2006. Lk 103.

Aluliina kirik
Aluliina kihelkond

**Kirik**: Aluliina kirik  

**Mõisad**: Aluliina kirikumõis | Alsviķi mõis | Aluliina mõis | Ate mõis | Babecka mõis | Beja mõis | Dore mõis | Ērmaņi mõis | Jaunanna mõis | Kalnapededze mõis | Kolberģi mõis | Lāzberģi mõis | Mālupe mõis | Nēķene mõis | Rēzaka mõis | Šļukumsi mõis | Ziemeri mõis | Tūja mõis | Vecanna mõis | Vizikumsi mõis
**Põdrangu mõis** (saksa keeles *Pöddrang*) oli rüütlimõis Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Tapa valda Lääne-Viru maakonnas.

Ajalugu
-------

Põdrangu mõisa on esmamainitud 1583. aastal. 

20. sajandi alguses kuulus Põdrangu mõis Harpedele ning viimane võõrandamiseelne omanik oli Reinhold von Harpe. Mõisakeskus jäi tema kätte rendile 1939. aastani.

Mõisakompleks
-------------

Mõisa härrastemaja pikk ühekorruseline osa rajati ilmselt 19. sajandi alguses. 1862. aastal lisati selle vasakusse otsa kahekorruseline osa.

Tänapäeval on hoone kasutusel korteritena ja seda on tunduvalt ümber ehitatud.

Kõrvalhoonetest on enamik kas hävinud või ümber ehitatud.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Välislingid
-----------

* Põdrangu mõisast Eesti mõisaportaalis
* Põdrangu mõis (Väike-Maarja khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Väike-Maarja kirik
Väike-Maarja kihelkond

**Kirik**: Väike-Maarja  

**Mõisad**: Araski mõis | Ebavere mõis | Ilmandu mõis | Kaarma mõis | Karunga mõis | Kiltsi mõis | Kivistiku mõis | Koonu mõis | Kullenga mõis | Kärsa mõis | Lammasküla mõis | Müüriku mõis | Nõmme mõis | Pandivere mõis | Porkuni mõis | Põdrangu mõis | Raeküla mõis | Sootaguse mõis | Triigi mõis | Uhe mõis | Uniküla mõis | Uuemõisa mõis | Vao mõis | Visila mõis | Vorsti mõis | Väike-Maarja kirikumõis | Äntu mõis | Ärina mõis
Kvartal 95 toodetud komöödiasaade *Vechirniy Kvartal* (*Õhtu kvartal*)
**Stuudio Kvartal 95** (ukraina keeles Сту́дія «Кварта́л-95») on avalik-õiguslik televisiooni meelelahutus ettevõte, mis tegutseb Ukrainas alates 2003. aastast. Ettevõtte asutasid praegune Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi ja tema koolisõbrad. Ettevõte toodab vene ja ukraina keeles audio- ja visuaalset sisu (näiteks filmid, telesarjad ja formaadid) ning korraldab kontserte.

Ajalugu
-------

Stuudio Kvartal 95 asutati 2003. aastal KVN-i meeskonna Kvartal 95 baasil, mis omakorda on oma nime saanud Krõvõi Rihis asuva 95. kvartali järgi. Kvartal 95 KVN-i meeskond asutati 1997. aastal, samal ajal kui selle ametlik debüüt toimus 1998. aastal KVN-i festivalil Sotšis. Stuudio ja ka KVN-i meeskonna lõi Volodõmõr Zelenskõi, kes kandideeris 2019. aasta Ukraina presidendivalimistel ja valiti Ukraina presidendiks.

Zelenskõi sõnul on ettevõtte eesmärk "muuta maailm paremaks, lahkemaks ja rõõmsamaks paigaks nende tööriistade abil, mis meil on, milleks on huumor ja loovus". See on produtseerinud selliseid populaarseid (Ukrainas) saateid nagu *Veširnõi Kvartal* (eesti keeles: Õhtu kvartal), *Svatõ* (Äiad) ja *Rahva teener*.

### Alates Volodõmõr Zelenskõi presidendiametist

Pärast Zelenskõi ametisseastumist liitus enamik Kvartal 95 juhtivaid tegelasi Zelenskõi administratsiooniga Ukraina presidendi administratsiooni juhi asetäitjateks ja üks määrati Ukraina Julgeolekuteenistuse juhi asetäitjaks.

Viited
------

1. 1 2 3  "About us". KVARTAL 95. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2019. Vaadatud 23. aprillil 2019.
2. 1 2  "Team History". KVARTAL 95. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. märts 2019. Vaadatud 23. aprillil 2019.
3. 1 2  Walker, Shaun; Roth, Andrew (7. märts 2020). "Volodymyr Zelenskiy: 'My White House invitation? I was told it's being prepared'". *The Guardian*. Vaadatud 21. juunil 2022.
4. ↑  "Зеленский Владимир Александрович". *LB.ua*. Vaadatud 9. juunil 2020.
5. ↑  "Пресс-конференция бывшего участника "Квартала 95" Манжосова не состоялась, он исчез". *Интерфакс-Украина* (vene). Vaadatud 9. juunil 2020.
6. ↑  "Ukraine election: Comedian Zelensky wins presidency by landslide". *BBC News*. 22. aprill 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2019. Vaadatud 23. aprillil 2019.
7. ↑  "Нові кадри в Адміністрації. Кого Зеленський привів на Банкову". *Українська правда*.
8. ↑  "Zelensky's childhood friend appointed SBU's first deputy chief (Document)".
**Kuramaa hertsog** (ametlikult **Kuramaa ja Zemgale hertsog**; saksa *Herzog von Kurland und Semgallen*) oli Kuramaa hertsogiriigi valitseja 16.–18. sajandil.

Kuramaa hertsogiriik
--------------------

 *Pikemalt artiklis Kuramaa hertsogiriik*
Hertsog Wilhelm Kettleri paraadportree Ruhnu puukirikus. Tema valitsemise ajal oli Kuramaa hertsogiriik jagatud kaheks
Esimene Kuramaa hertsog oli Liivi ordu viimane ordumeister Gotthard Kettler, kes 1561. aasta sügisel andis senised orduvaldused Poola kuninga Zygmunt II kaitse alla. 1562. aasta 5. märtsil likvideeriti Liivi ordu lõplikult ja selle Väina jõest lõuna poole jäävatest aladest moodustati Kuramaa ja Zemgale hertsogiriik. Kettler sai selle esimeseks hertsogiks, andes Zygmunt II-le vasallivande. Nõnda sarnanes Kuramaa hertsogi positsioon Preisimaa hertsogi omaga. 

Aastatel 1595–1617 oli Kuramaa hertsogiriik jagatud kaheks: Kuramaa hertsogiks oli Gotthard Kettleri noorem poeg Wilhelm, Zemgale hertsogiks aga vanem poeg Friedrich.

Kuramaa hertsog valitses hertsogiriiki koos hertsogliku nõukoguga, kus suur roll oli kohalikel aadlikel. Ka hertsogiriigi kohalik haldus oli aadlike käes. Viimaste roll kasvas eriti 17. sajandi alguses. Hoolimata aadlike domineerimisest riigi sisepoliitikas, oli välispoliitika siiski hertsogi suunata, ehkki ta pidi arvestama oma lääniisanda, Poola kuninga huvidega. 

Kuni 1711. aastani olid Kuramaa hertsogiteks Kettlerid. Riigi kõige võimekamaks valitsejaks peetakse Jakob Kettlerit (valitses 1642–1682). 18. sajandi alguses, Põhjasõja ajal, langes Kuramaa Venemaa mõjusfääri, kuigi Kuramaa hertsog jäi ametlikult Poola vasalliks; järgnevad Kuramaa hertsogid olid Venemaa valitsejate soosikud. Viimased Kuramaa hertsogid tegelesid kultuuri ja hariduse edendamisega valgustusajastu vaimus. Kuramaa hertsogiriik likvideeriti 1795. aastal kolmanda Poola jagamise käigus ja Kuramaa hertsogi tiitel lisandus järgnevalt Venemaa keisri titulatuurile. Kuramaa aga liideti Venemaa keisririiki Kuramaa kubermanguna.

### Kettlerid

* 1561–1587 Gotthard Kettler (1559–1561 Liivi ordu maameister)
* 1587–1639 Friedrich Kettler
* 1639–1682 Jacob Kettler
* 1682–1698 Friedrich Kasimir Kettler
* 1698–1711 Friedrich Wilhelm Kettler
* 1711–1730 Anna Ivanovna (eelmise abikaasa, 1730–1740 Venemaa keisrinna)
* 1730–1737 Ferdinand Kettler

### Bironid (Bührenid)

* 1737–1741 Ernst Johann Biron (alates 1740. aastast oli Venemaa regent)

### Teised aadlisuguvõsad

* 1741 Ludwig Ernst (Braunschweig-Wolfenbüttel-Beverni hertsog)
* 1758–1763 Karl Christian Joseph (Saksi prints), Saksimaa kuurvürsti ja Poola kuninga August III poeg

### Bironid (uuesti)

* 1763–1769 Ernst Johann Biron (uuesti)
* 1769–1795 Peter Biron

### Romanovid (personaalunioon Venemaaga)

* 1795–1796 Katariina II
* 1796–1801 Paul I
* 1801–1825 Aleksander I
* 1825–1855 Nikolai I
* 1855–1881 Aleksander II
* 1881–1894 Aleksander III
* 1894–1917 Nikolai II

Välislingid
-----------

 Kuramaa hertsog – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Klorofüüdid** (*Chlorophyceae*) on erineva ehitustüübiga organismid, mida käsitletakse klassina rohevetiktaimede hõimkonnas.

Klorofüüdide seas on vabalt elavaid flagellaate ehk viburloomi (nii üherakulisi monaade kui ka koloonialisi vorme), kokkoidseid ja palmelloidseid (seega mitteliikuvaid) organisme, mitmerakulisi (niitjad ja tallusjad) ning sifonaalse ehitustüübiga organisme.

Viburitega klorofüüdidel on glükoproteiinidest rakuümbris, viburita vormidel aga tugev polüsahhariidne rakusein.

Enamusel liikidest esinevad säilituskehad, mida nimetatakse pürenoidideks.

Valdavalt kuuluvad siia magevees või maismaal (pinnases, puukoorel, jm) elavad liigid, aga on ka riim- ja merevees elutsevaid liike.

Sellesse klassi kuuluvad järgmised seltsid:

* *Chaetopeltidales*
* *Chaetophorales*
* *Chlamydomonadales*
* *Chlorococcales*
* *Chlorocystidales*
* *Microsporales*
* *Oedogoniales*
* *Phaeophilales*
* *Sphaeropleales*
* *Tetrasporales*
* *Volvocales*

Kokku arvatakse sellesse klassi kuuluvaid perekondi olevat 350 ja teadaolevaid liike umbes 2650.

Viited
------

1. 1 2  Klorofüüdid
2. ↑  Graham, L. E. & Wilcox L. W. (2000). G reen Algae IV--Chlorophyceans. Algae. 460-493. Upper Saddle River, New Jersey: Prentice-Hall, Inc.
3. ↑  Introduction to the Chlorophyceae

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Klorofüüdid** |

* Klorofüüdid NCBI
* Chlorophyceae Encyclopedia of Life
Kirikuisasid kujutav 11. sajandi Kiievi-Vene miniatuur
Kirikuisasid kujutav seinamaal Kurbinovo Püha Jüri kiriku apsiidis Põhja-Makedoonias
Elevandiluust ikoon kolme püha ülemkarjase ja õpetajaga (Basilius Suur, Johannes Kuldsuu ja Gregorius Teoloog). Kreeka, 1500. aasta paiku
Altariretaabel nelja kirikuisaga: Hieronymus, Augustinus, Gregorius Suur, Ambrosius. Michael Pacher, 1483
**Kirikuisa** (vanakreeka keeles πατὴρ ἐκκλησιάστικος *patḗr ekklēsiástikos*, ladina keeles *pater ecclesiae*) all mõistetakse 1.–8. sajandil, st hilisantiigi perioodil elanud kristlikku autorit, kelle tekstid on oluliselt mõjutanud kristlikku õpetust, kristluse enesemääratlust ning kirikukorraldust. Tavaliselt loetakse kirikuisasid ka pühakuteks.

Ikonograafia
------------

Ikonograafias kujutatakse kirikuisasid liturgilises rüüs, sageli käsikirjarulli või raamatuga. Lääne-Euroopa kunstis on vahel tavaks kujutada pühapildi kompositsioonis mõnd vihjet kirikuisa pärimuslikule eluloole (näiteks Hieronymus koos lõviga).

Kirikuisad sajandite kaupa
--------------------------

### 2. sajand

Aastail 80–150 elanud kirikuisasid nimetatakse ka apostlikeks isadeks:

* Clemens Roomast
* Papias Hierapolisest
* Ignatios Antiookiast
* Polykarpos Smyrnast

Apologeedid:

* Aristides Ateenast
* Justinus Märter
* Athenagoras Ateenast
* Ireneus Lyonist
* Meliton Sardesest

### 3. sajand

* Origenes (ei loeta pühakuks)
* Tertullianus (tunnistati hereetiliseks)
* Clemens Aleksandriast
* Cyprianus Kartaagost
* Hippolytus Roomast
* Marcus Minucius Felix
* Dionysios Aleksandriast

### 4. sajand

* Eusebius Caesareast
* Athanasios Aleksandriast
* Kyrillos Jeruusalemmast
* Basilios Caesareast
* Gregorios Nazianzist
* Gregorios Nyssast
* Efraim Süürlane
* Afrat
* Johannes Chrysostomos
* Hilarius Poitiers'st
* Ambrosius Milanost
* Hieronymus
* Augustinus Hippost
* Nemesius Emesast
* Arnobius Vanem
* Lactantius
* Marius Victorinus
* Macrobius Ambrosius Theodosius
* Zenon Veronast
* Iulius Firmicus Maternus

### 5. sajand

* Benedictus Nursiast
* Salvianus Marseille'st
* Martianus Capella
* Kyrillos Aleksandriast
* Leo Suur

### 6. sajand

* Gregorius Suur
* Pseudo-Dionysius Areopagita

### 7. sajand

* Maximus Usutunnistaja
* Isidorus Sevillast

### 8. sajand

* Johannes Damaskusest

Õigeusu kirik loeb kirikuisadeks ka järgmised autorid hilisemast ajast:

* Photius
* Simeon Uusteoloog
* Gregorios Palamas
* Markus Efesosest

Vaata ka
--------

* Patroloogia
* Patristika
* Kiriku doktor
* Apologeedid
* Apostlikud isad
**Turuväärtus** (inglise keeles *market value*) on väärtuse liik, mida kasutatakse tihti kinnisvara hindamiseks. Turuväärtust käsitletakse ka kui vahetusväärtust. See on väärtus, mis tekib avatud turu tingimustes.

Turuväärtuse definitsioon võiks olla järgmine: kõige tõenäolisem hind, millega antud kuupäeval peaks asjaõigused müüdama raha eest, sellega võrdsetel tingimustel või muudel täpselt avaldatud tingimustel pärast mõistlikku viibimist turul, kus valitseb konkurents, õiglase tehingu raames, mille puhul ostja ja müüja tegutsevad heauskselt, teadlikult, enda huvides ning sunduseta. 

Vahetusväärtuse käsitluse puhul oleks definitsioon järgnev: hinnangul põhinev summa, mille eest vara peaks väärtuse kuupäeval minema üle tehingut sooritada soovivalt müüjalt tehingut sooritada soovivale ostjale sõltumatus ja võrdsetel alustel tehtavas tehingus pärast kõigile nõuetele vastavat müügitegevust, kusjuures osalised on tegutsenud teadlikult, kaalutletult ja sunduseta.

Teisisõnu viitab turuväärtus raha hulgale (või muule ekvivalentsele väärtuse ühikule), mis kõige tõenäolisemalt makstakse vara eest teatud kuupäeval ausa ja mõistliku tehingu käigus, mis toimub avatud turu olukorras. Selleks, et tehing oleks aus ja mõistlik peavad olema täidetud järgnevad tingimused:

* Ostja ja müüja peavad olema motiveeritud tehingu sooritamiseks
* Ostja ja müüja peavad olema hästi informeeritud turu olukorrast ja müüdavast varast
* Ostja ja müüja peavad tegutsema teadlikult, enese huvides ja hüvanguks ning ilma sunduseta
* Müüdav vara peab olema turul mõistliku aja perioodi vältel

Vaata ka
--------

* Turukapitalisatsioon

Viited
------

1. 1 2  Schram, J. F. (2006). Real Estate Appraisal. Rockwell Publishing.
2. ↑  IVSC. (2003). International Valuation Standards.
**Hessen-Nassau provints** (saksa: *Provinz Hessen-Nassau*) oli Preisi kuningriigi provints aastatel 1868 kuni 1918, seejärel Preisimaa Vaba Riigi provints aastani 1944.

Hessen-Nassau loodi 1866. aasta Austria-Preisi sõja tulemusena, kui ühendati varem sõltumatud Hessen-Kassel, Nassau hertsogkond, Vabalinn Frankfurt, alasid saadi Baieri kuningriigilt ja Hesseni suurhertsogkonnalt (Hessen-Darmstadt; sealhulgas osa endisest Hessen-Homburgi maakrahvkonnast). Nendest piirkondadest moodustati aastal 1868 Hessen-Nassau provints pealinnaga Kasselis ja jaotati kaheks halduspiirkonnaks: Kassel ja Wiesbaden.

1. aprillil 1929 sai pärast rahvahääletust Hessen-Nassau osaks Waldeck-Pyrmonti Vaba Riik ja sai Kasseli halduspiirkonna osaks. 

Aastal 1935 kaotas natsivalitsus (*de facto*) kõik osariigid, nii oli provintsidel vähe tähtsust. Aastal 1944 jaotati Hessen-Nassau Kuurhesseni (pealinn Kasselis) ja Nassau (pealinn Wiesbadenis) provintsideks. Aastal 1945, pärast Teise maailmasõja lõppu, need kaks provintsi ühendati ja koos Hessen-Darmstadtiga moodustasid nad äsjaloodud Hesseni liidumaa põhja- ja lääneosa. Osa Nassaust läks Rheinland-Pfalzi liidumaasse.

Oberpräsidendid
---------------

Oberpräsident (või "ülempresident") oli Preisi provintsi juht, kuningas nimetas ta ametisse Preisi siseministri soovitusel. Oberpräsident valitses provintsi Preisi valitsuse poolt nimetatud provintsinõukogu abil.

* 1867–1871: Eduard von Moeller
* 1872–1875: Ludwig von Bodelschwingh
* 1876–1881: August von Ende
* 1881–1892: Botho zu Eulenburg
* 1892–1898: Eduard von Magdeburg
* 1898–1903: Robert von Zedlitz-Trützschler
* 1903–1907: Ludwig von Windheim
* 1907–1917: Wilhelm Hengstenberg
* 1917–1919: August von Trott zu Solz
* 1919–1930: Rudolf Schwander
* 1930–1932: August Haas (SDP)
* 1932–1933: Ernst von Hülsen
* 1933–1943: Philipp von Hessen (NSDAP)
* 1943–1944: Ernst Beckmann (NSDAP)

Ametitunnused
-------------

Hessen-Nassau lipp on identne Hollandi omale. Hollandi kuninglik perekond pärineb Nassau hertsogkonnast.

Vapp jaguneb kolme ossa, iga osa kujutab üksuse vappi, mis moodustavad Hessen-Nassau:

* kroonitud, hõbe/punase-triibuline lõvi sinisel taustal (Hesseni kuurvürstkond)
* kroonitud, kuldne lõvi, samuti sinisel taustal (Nassau hertsogkond)
* hõbedane kuldsete küünistega kotkas punasel taustal (Vabalinn Frankfurt)

Hessen-Nassau aastal 1905
**Leili Muuga** (14. november 1922 Maima küla, Oiroodi autonoomne oblast, Vene NFSV – 1. august 2016) oli eesti maalikunstnik.

Leili Muuga sündis Venemaal maamõõtja perekonnas. 1925. aastal kolis perekond Pjatigorskisse ja sealt edasi 1938. aastal Naltšikisse. 1940. aastal lõpetas ta seal kuldmedaliga keskkooli. 

Aastatel 1940–1941 õppis ta Moskva Tehnoloogia Instituudis keemiat. Pärast seda töötas kaks aastat kunstiateljee meistri ja juhendajana ning meditsiiniõena. Aastatel 1943–1945 õppis ta Ordžonikidze Mäe ja Metallurgia Instituudis ning jätkas õpinguid Leningradi Mäeinstituudi IV kursusel. 

1946. aastal kolis pere Tartusse, kus Leili Muuga töötas joonestaja-konstruktorina arhitektuurivalitsuse juures projekteerimisbüroos. Maali õppis ta aastatel 1947–1951 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis Alfred Kongo käe all ning lõpetas õpingud Tallinnas 1953. aastal Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis. Aastatel 1962–1977 töötas ta kunstiinstituudis õppejõuna, seejärel hakkas vabakunstnikuks.

Looming
-------

Tema loomingus moodustavad valdava osa maastiku- ja meremaalid, silmapaistvad on suured kompositsioonid. Järjepidevalt on Muuga viljelenud aga ka emotsioone ja intiimset õhustikku peegeldavaid lillemaale ja natüürmorte. 

Leili Muuga on portreteerinud hulka loomeinimesi. Tema modellid on olnud näiteks Veljo Tormis (1970), Anna Ekston (1967) ja Mari Adamson (1963), uuemate seas on näiteks Malle Leisi ja Tiiu Pallo-Vaigu portreed. 

Leili Muuga teoseid on Eesti Kunstimuuseumis, Tartu Kunstimuuseumis, Tallinna Kunstihoone Fondis, Tretjakovi Galeriis ja mitme Venemaa kunstimuuseumi kogudes.

Liikmesus
---------

* 1953 Eesti Kunstnike Liit

Tunnustus
---------

* 1959 Balti liiduvabariikide temaatiline maal. Eesti Kunstnike Liidu I preemia ja diplom
* 1965 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1967 "Teater ja muusika kujutavas kunstis", Moskva, kuldmedal ja esimene preemia
* 1996 Tallinna kevadnäituse aastapreemia
* 1996 Eesti Kultuurkapitali loominguline stipendium
* Eesti Kunstnike Liidu auliige

Kirjandus
---------

* Hilja Läti. "Muuga, Leili, maalikunstnik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 325

Välislingid
-----------

* Õhtu kunstniku ateljees
* Nekroloog Postimehes
**Eddie Cochran** (pärisnimega **Ray Edward Cochran**; 3. oktoober 1938 Albert Lea, Minnesota osariik, USA – 17. aprill 1960 Bath, Inglismaa) oli USA *rock'n'roll*'i laulja.

Elukäik
-------

Eddie Cochran sündis 1938. aasta 3. oktoobril Albert Lea's Minnesota osariigis Frank Cochrani ja Alice Cochrani pojana, tal oli õde Gloria ning vennad Bill ja Robert. 1940. aastate lõpul kolis pere Oklahoma osariiki, kust naasis peagi Eddie tõsiste terviseprobleemide tõttu. 1951. aastal kolisid nad Los Angelese äärelinna Bell Gardensisse California osariigis.

Septembris läks Eddie Bell Gardensi põhikooli, kus sõbrunes pillimees Connie Smithiga. Koos hakkasid nad musitseerimist harjutama ja esinesid ka kooliüritusel. Guybost sai Eddie bassimängija. 1953. aastal kohtus Eddie muusik Chuck Foremaniga, kelle magnetofoniga üritati lindistada lugusid. 1954. aastal lõpetas Eddie põhikooli. Oktoobris kohtas Eddie kantrilaulja Hank Cochranit, kes andis Eddiele töö saatekitarristina. Järgmised 18 kuud mängisid ja salvestasid nad koos The Cochran Brothersi nime all. 1955. aasta oktoobris kohtasid nad Jerry Capeharti, kes hakkas The Cochran Brothersile laule kirjutama. Sügisel esinesid nad "The Big D Jamboreel".

1956. aastal hakkas Eddie Cochran tegema soolokarjääri. Ta esines filmis "Do-Re-Mi", mis hiljem nimetati ümber "The Girl Can't Help It", ning mängis väikest osa ja laulis filmis "Untamed Youth". 1957. aasta oktoobris käis Eddie Austraalia turneel koos Gene Vincenti, Little Richardi ja Elis Lesley'ga. Turnee kandis nime "The Biggest Show Of Stars For 1957". 1958. aasta kevadel ühines Eddie Gene Vincenti sessiooniga ja laulis tausta koos The Blue Capsiga. Samal ajal lõid Eddie ning ta turneebänd Dick D'Agostin ja The Swingers kaasa filmi "Hot Rod Gang" tegemises. Suvel anti välja Eddie suurim hitt "Summertime Blues". Oktoobris tuli ka teine kuulsamaid Eddie hitte "C'mon Everybody". 1959. aasta jaanuaris esines ta filmis "Go, Johnny, Go".

1960. aasta 8. jaanuaril toimus Eddie viimane sessioon, misjärel sõitis ta Inglismaale, et liituda turneel Gene Vincentiga. Inglismaal esinesid Eddie ja Gene mitmes raadio- ja telesaates. 16. aprillil 1960 teel lennujaama Chippenhami linnas Wiltshire'i krahvkonnas tegi takso, milles istusid Eddie, tema pruut Sharon Sheeley ja Gene, avarii, milles Sharon murdis vaagnaluu, Gene roided ja rangluu ning vigastas uuesti oma niigi viletsas seisus jalga, kuid Eddie suri hiljem öösel Bathi linnas Saint Martini haiglas Somersetis raskete peavigastuste tõttu.

Filmograafia
------------

* "The Girl Can't Help It" (1956)
* "Untamed Youth" (1957)

Diskograafia
------------

### Albumid

* "Singin' To My Baby" (august 1958)
* "The Eddie Cochran Memorial Album" (september 1960)
* "Cherished Memories" (detsember 1962)
**Wayne Static** (kodanikunimega **Wayne Richard Wells**; 4. november 1965 – 1. november 2014) oli USA muusik ja laulja *industrial metal*'i bändis Static-X.

Lapsepõlv
---------

Wayne Static kasvas üles Michigani väikelinnas Shelbys. Pärast seda kolis ta Chicagosse ja seejärel Californiasse. Ta sai endale esimese mängukitarri 3-aastaselt. Kui ta sai 7-aastaseks, ostsid ta vanemad talle päris kitarri (S12, algaja mudel). Ta käis muusikakoolis ja võitis kohaliku talendivõistluse, lauldes lugu "Skip to My Lou". Wayne mängis oma esimeses bändis 12-aastaselt ja sellest peale tahtis ta saada muusikuks. Suviti käis ta tööl, näiteks töötas ta asparikorjajana ja kirsside konserveerimise ettevõttes.

Karjäär
-------

Pärast Chicagosse kolimist lõi Wayne bändi Deep Blue Dream koos Ken Jayga. See oli lühikese elueaga bänd, sest Wayne kolis Californiase. Seal lõi ta bändi Static-X koos Tony Campose ja Koichi Fukudaga.

Wayne oli tuntud oma ebatavalise soengu poolest: tema juuksed tõusid ülespoole. Sellise soengu tegemiseks kulus keskmiselt 20 minutit.

Wayne teatas juulis 2007, et alustab uut projekti Pighammer, kuid detsembris 2007 teatas ta intervjuus saidile UltimateGuitar.com, et Pighammeriga hakkab ta tegelema siis, kui tal aega on, seniks jääb tema põhitegevusalaks Static-X.

Wayne seisab Static-X-i 2009 ilmunud 6. albumi "Cult of Static" kaanel palja ülakehaga, seljaga vaataja poole.

### Koostööd

* 2002 – Jonathan Davis & Richard Gibbs feat. Wayne Static – Not Meant For Me
* 2003 – Godhead & Wayne Static – The Giveaway
* 2004 – Mephisto Odyssey & Wayne Static – Crash
* 2004 – Skinny Puppy & Wayne Static – Use Less
* 2006 – SOiL & Wayne Static – Give It Up
* 2009 – My Evolution & Wayne Static – So Happy

### Esinemine videotes

* 2002 – esines hiphopkollektiivi The X-Ecutioners videos "It's Going Down" koos Mike Shinoda ja Mr. Hahniga Linkin Parkist.

Eraelu
------

Wayne oli ateist ja taimetoitlane.

Ta hakkas 2007. aasta septembris käima endise pornonäitlejanna Tera Wrayga, kellega ta pärast lühiajalist tutvust 10. jaanuaril 2008 Las Vegases abiellus.

Wayne esines külalisena pornofilmis "Radium vol 2".
Qianlong
**Qianlong** (sünninimega **Hongli**; 25. september 1711 – 7. veebruar 1799) oli Hiina keiser aastatel 1735–1796.

Qianlong sai Qingi dünastia keisriks 24-aastaselt, kui ta isa Yongzheng suri. Ta osutus väga võimekaks valitsejaks, kelle ajal saavutas Hiina impeerium oma maksimaalse ulatuse ning jõudis ilmselt ka võimsuse tippu. Euroopas puhkes samal ajal suur vaimustus kõige hiinapärase vastu (vt *chinoiserie*), mistõttu suurenes oluliselt ka portselannõude ja muude käsitöösaaduste eksport. Qianlong toetas ka kunsti ning tegeles noorena võitluskunstidega. Vanemas eas pühendus ta rohkem kunstile, kogudes portselannõusid ning huvitudes arhitektuurist.

1795. aasta lõpus teatas Qianlong, et ta loobub järgmise aasta kevadel troonist, sest oli endale andnud lubaduse mitte valitseda kauem kui tema legendaarne vanaisa Kangxi. Siiski jäi ta kuni oma surmani tegelikuks kõrgeimaks valitsejaks.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Yongzheng** | **Hiina keiser**1735–1796 | Järgnev**Jiaqing** |
**Türi linnavolikogu** oli Türi linna omavalitsusorgan (linnavolikogu), mille valisid valimisõiguslikud linnakodanikud. Linna täidesaatev võimuorgan oli Türi Linnavalitsus.

Türi sai linnaks 2. juulil 1926.

Kuna 1934. aastal valitud Türi linnavolikogu sattus makseraskustesse, pandi tema tegevus Vabariigi Valitsuse otsusega 4. jaanuaril 1935 seisma. Linnavolikogu tegevus taastati alles pärast uue linnavolikogu valimist, 1. detsembril 1939. 

20. detsembril 1990 taastati Türi omavalitsusliku linna staatus. 23. oktoobril 2005 moodustati aga Türi linna, Türi valla, Oisu valla ja Kabala valla ühinemisel uus omavalitsusüksus Türi vald. Nii lõpetas tegevuse ka Türi Linnavalitsus.

Türi linnavolinikud 1934
------------------------

14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Türi linnavolinikeks (RTL 1934, 16):

Vaba ruudu järgi valitud
* Jaan Kaldassau
* Johannes Lagge

Eesti sotsialistlik tööliste partei
* Anton Pertmann
* Joosep Brafeldt
* Karl Toban
* Jaan Biiber

Linna üldhuvide kaitseks
* Albert Narustrang
* Ferdinand Rebmann

Majaomanikud, väikemajaomanikud, kaupmehed, põllupidajad, käsitöösturid, käsitöölised, ametnikud ja töölised
* Rudolf Kraus

Majaomanikud, väikemajaomanikud, põllupidajad, käsitöösturid, käsitöölised, ametnikud ja töölised
* David Karro
* Johan Luukas

Rahvuslik erapooletu rühm
* Hans Kullerkann
* Voldemar Evart
* Heinrich Lang

Türi tööliste rühm
* Johann Kärner

Kuna Türi linnavolikogu sattus maksuraskustesse, pandi tema tegevus Vabariigi Valitsuse otsusega 4. jaanuaril 1935 seisma.

Türi linnavolinikud 1939
------------------------

15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Järva maavanema poolt 28. oktoobril kinnitati Türi linnavolinikeks (RTL 1939, 101):

* Johan Luukas (880 häält)
* Albert Narustrang (836), lahkus omal soovil, tema asemele kutsutud Kaarel Tõnissoo (16. detsember 1939, RTL 1939, 109)
* Johannes Lagge (790)
* Ants Viirmaa (656)
* Aksel Eensoo (618)
* Jüri Riisma (613)
* August Tepp (543)
* Heinrich Lang (521)
* Sigfrid Viirman (504)
* Ernst Rannamees (452)
* Karl Luup (408)
* August Mets (405)

1830 hääleõiguslikust kodanikust käis valimas 1509, kehtetuks tunnistati 14. Kandidaate oli kokku 19.

Kirjandus
---------

* Türi valis väga elavalt. Järva Teataja, 18. oktoober 1939, nr. 120, lk. 10.