recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Haanja vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Haanja külas.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Haanja valla maa-alast, välja arvatud Nogo küla piirkond; senise Viitina valla Ala-Mahtja, Mäe-Mahtja, Tallikese ja Mets-Mikita talude piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra.

Esimene vallavanem oli August Parv. Valla täitevkomitee (esimees Jaan Jõõger) oli eestimeelne ja jäi ametisse kuni 10. juulini 1941, mil Võru maavalitsuse poolt ametisse määratud omariikluse aegne vallavalitsus ametid üle võttis.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Haanja külanõukogu, Kergatsi külanõukogu ja Koke külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Võru rajooni koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938

Välislingid
-----------

* Võrumaa talundid
**Elu Sõna** on kristlik usulis-poliitiline liikumine, mis loodi 1986. aastal Rein Metsa, Albert Türnpu, Hubert Jakobsi ja teiste algatusel.

Elu Sõna esimene ja tuntuim poliitiline avaldus oli "Harta 87", millele allakirjutanud ütlesid lahti Nõukogude Liidu kodakondsusest ning nõudsid Eestile vaimset, poliitilist ja majanduslikku iseseisvust.

Aastal 1988 lahkusid või saadeti Eestist ja Nõukogude Liidust välja u 370 Elu Sõna ja Hartaga liitunut, sealhulgas Rein Mets ja Hubert Jakobs koos perega, Joel Steinfeldt, Tõnis Mägi, Mart Metsala jpt. Osa neist pöördus hiljem tagasi, osa jäigi välismaale.

Praegu tegutsevad Elu Sõna kogudused Tallinnas, Põlvas, Tartus, Viljandis, Jõgeval jm. Tallinna Harta Kristliku Koguduse juurde kuulub teenistus Charismata Ministries, mille eesmärgiks on tõlkida ja kirjastada eestikeelset õpetuslikku kirjandust ja levitada kristlikku muusikat.

Ajalugu
-------

Elu Sõna liikumine sai alguse 1985. aasta sügisel, kui Raimond Jakobsi kodus, Pirita-Kosel, Hiie 3, hakkasid koos käima usuelust huvitatud noored. Kevadeks oli neid juba üle saja. Kuulutati välja uus kogudus nimega Elu Sõna, mille ametlikuks pastoriks nimetati Hubert Jakobs.

Vaata ka
--------

* Põlva Elu Sõna kogudus
* Tartu Elu Sõna Kogudus

Viited
------

1. ↑  Tiina Jõgeda. Mine välja, minu rahvas! - Eesti Ekspress, 09.05.2002.
2. ↑  Harta 87.
3. ↑  Harta.ee. Meie ajalugu.

Välislingid
-----------

* Harta kogudus
* Põlva Elu Sõna kogudus
**Inguši Vabariik** ehk **Inguššia** on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas.

Moodustati 4. juulil 1992 Tšetšeeni-Inguši ANSV lääneosast.

Haldusjaotus
------------

Vabariigi koosseisus on järgmised vabariikliku alluvusega linnad ja rajoonid:

### Linnad

* Karabulak
* Magass
* Malgobek
* Nazran

### Rajoonid

* Džairahhi rajoon (*Джайрахский район*)
* Malgobeki rajoon (*Малгобекский район*)
* Nazrani rajoon (*Назрановский район*)
* Sunža rajoon (*Сунженский район*)

Ajalugu
-------

* Tšetšeeni-Inguši ANSV

Oktoobrist 2008 juunini 2019 oli president Junus-bek Jevkurov, kes vahetas välja Murat Zjazikovi (oli ametis alates 2002. aastast).

Rahvastik
---------

93% elanikest on ingušid, 2,4% tšetšeenid. Venelasi on 0,64%.

Venemaa Föderaalse Statistikateenistuse andmetel oli Inguššia 2009. aasta 1. jaanuari seisuga Venemaa tihedaimalt asustatud regioon Moskva oblasti järel, rahvastiku tihedusega 140 inimest ruutkilomeetril.

Varasem elanike arv: 468 000 (2002).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Inguši Vabariigi ametlik koduleht (*vene keeles*)
* Igor Taro: Uus Kaukaasia konflikt vindub Inguššia ümber, Postimees, 18. november 2008
* Jaanus Piirsalu. Inguši õiguskaitsjad: eriteenistused röövisid aastaid avalikult inimesi, EPL, 6. detsember 2008
* Jaanus Piirsalu. Veritasu Inguššias: üks tapmise ja sugulaste kättemaksu lugu EPL, 27. detsember 2008

Põhja-Kaukaasia föderaalringkond

Dagestani Vabariik  **·**  Inguši Vabariik  **·**  Kabardi-Balkaari Vabariik  **·**  Karatšai-Tšerkessi Vabariik  **·**  Põhja-Osseetia Alaania Vabariik  **·**  Tšetšeeni Vabariik  **·**  Stavropoli krai
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Holland |
|  |
| 1. ring | 1992 | Kukk-kaal |
|  |
| Hõbe | 1991 | Kukk-kaal |

**Miguel Brito dos Reis Dias** (sündinud 1. aprillil 1968 Santa Marias Sali saarel Roheneemesaartel) on Hollandi endine poksija.

Dias osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Dias sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Dariusz Michalczewskile (Saksamaa).

Dias poksis märtsist 1995 kuni maini 2002 elukutselisena. Ta osales kokku 10 kohtumisel ning võitis neist 9 (neist 8 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.

Viited
------

1. ↑  25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles
2. ↑  29. Euroopa meistrivõistlused poksis. Göteborg 1991. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Miguel Dias saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Miguel Dias saidil BoxRec
**Berkin Elvan** (5. jaanuar 1999 – 11. märts 2014 İstanbul) oli Türgi kooliõpilane, kes sai tuntuks politseivägivalla ohvrina suvel 2013 toimunud Gezi pargi meeleavaldustel.

14-aastane Berkin läks 16. juunil 2013 İstanbuli Okmeydanı linnaosas toimunud meeleavalduse ajal poodi leiba ostma. Samal ajal otsustas politsei meeleavaldajad jõudu kasutades laiali ajada. Meeleavalduse laialiajamise käigus tabas Berkin Elvani politsei tulistatud pisargaasigranaat, mis tekitas talle tõsise ajutrauma. Ta langes koomasse, milles viibis 269 päeva kuni surmani märtsis 2014.

Berkin Elvan oli kaheksas inimene, kes sai 2013. aasta meeleavalduste mahasurumise käigus surmavalt vigastada. Tema noorus ja asjaolu, et ta polnud isegi meeleavaldajate hulgas, tegi temast juba enne tema surma üleriigilise sümboli, kelle juhtumit kasutati politseivägivalla hukkamõistmisel. 

Berkini surm 11. märtsil 2014 vallandas Türgi linnades uue valitsusvastaste protestide laine. 32 Türgi provintsis toimusid meeleavaldused, millest mitmed Türgi politsei taas vägivalda kasutades laiali ajas. Üks suuremaid meeleavaldusi toimus İstanbulis İstiklali peatänaval. Meeleavalduste käigus pidas politsei kinni sadu inimesi, ainuüksi İstanbulis vahistati 97 inimest.

Türgi president Abdullah Gül avaldas Berkin Elvani surma puhul avalikult kaastunnet. Peaminister Recep Tayyip Erdoğani valitsus Berkini surmale ei reageerinud. Berkini ema Gülsüm Elvan süüdistas avalikult peaminister Erdoğani oma poja surmas.

12. märtsil 2014 maeti tema surnukeha İstanbuli Feriköy surnuaiale. Berkini mälestuseks korraldatud leinarongkäigul läbi İstanbuli kesklinna osalesid kümned tuhanded inimesed. Tuhanded inimesed võtsid osa ka tema matustest Okmeydanı linnaosas. Üle Türgi osales Elvani surma ja matuste tõttu alguse saanud meeleavaldustel sadu tuhandeid inimesi, kelle laialiajamiseks kasutas politsei taas jõudu. Peaminister Erdoğan kritiseeris samal päeval tehtud sõnavõtus tänavatele tulnud inimesi, pidades meeleavalduste korraldamist 18 päeva enne kohalikke valimisi kohatuks ja ebademokraatlikuks.

14. märtsil 2014 süüdistas peaminister Erdoğan ühes oma valimiskampaania kõnes Berkin Elvani seotuses terroriorganisatsioonidega. Samuti väitis peaminister, et poiss ei läinud üldse poodi leiba ostma, vaid oli väljas, et tulistada politseinikke marmorkuulikestega.

Viited
------

1. 1 2  15-year-old Gezi victim Berkin Elvan dies after 269 days in coma Hürriyet Daily News, 11.03.2014.
2. ↑  As it happened: Protests over young Gezi victim Berkin Elvan's death grip Turkey Hürriyet Daily News, 12.03.2014.
3. ↑  Clashes in Istanbul after funeral of young Gezi victim Berkin Elvan Hürriyet Daily News, 12.03.2014.
4. ↑  Turkish PM says protests after boy's death 'not democratic' Reuters, 12.03.2014.
5. ↑  Sezer, Seda. Erdogan links dead Turkish teenager to 'terrorist' groups Reuters, 15.03.2014.
**"Elu läheb edasi"** (inglise keeles **"Go On"**) on Ameerika Ühendriikide telesari, mille peategelaseks on spordiraadio saatejuht Ryan King (Matthew Perry), kes püüab pärast oma naise Janie (Christine Woods) surma naasta normaalse elu juurde. Tegevuse keskmes on leinateraapia grupis osalevate inimeste probleemid ning omavahelised suhted.

Sari oli eetris ainult ühe hooaja.

Osatäitjad
----------

Sarja peaosades mängivad lisaks Matthew Perryle Laura Benanti (Lauren Bennett, leinateraapia grupijuht), Julie White (lesbist prokurör Anne, leinateraapia grupi liige, kes püüab üle saada oma partneri surmast), Suzy Nakamura (anestesioloog Yolanda Mitsawa, leinateraapia grupi liige, kelle kihlatu jättis ta vahetult enne pulmi maha), Tyler James Williams (Owen Lewis, leinateraapia grupi liige, kelle vanem vend on pärast suusaõnnetust koomas), Brett Gelman (Härra K. leinateraapia grupi liige, mõistatuslik tegelane, kelle leina tagamaad jäävad selgusetuks), Sarah Baker (Sonia, leinateraapia grupi liige, kes leinab oma kassi surma), John Cho (Steven, Ryani ülemus ja parim sõber).

Teistes osades astuvad üles Allison Miller (Carrie, Ryani assistent, kes on temasse armunud), Tonita Castro (Fausta, leinateraapia grupi liige), Seth Morris (Danny, leinateraapia grupi liige, endine sõdur, kelle naine on suhtes teise mehega), Bill Cobbs (George, leinateraapia grupi liige, pime vanamees), Hayes MacArthur (Wyatt, Laureni kiropraktikust peigmees), Piper Perabo (Simone, leinateraapia grupi kunagine liige), Terrell Owens (iseendana).
Uue ja vana lennujaama paiknemine
**Berliini Brandenburgi lennujaam** (IATA: **BER**, ICAO: **EDDB**; saksa keeles *Flughafen Berlin Brandenburg Willy Brandt*) on rahvusvaheline lennujaam Saksamaal Berliinis. 

Lennujaama rajamist alustati 2006. aastal, pärast umbes 15 aastat kestnud projekteerimist, ja see plaaniti avada 2011. Selle valmimistähtaega lükati korduvalt edasi. Lennujaam alustas tegevust 31. oktoobril 2020.

Uus lennujaam asendas kolm varem tegutsenud lennujaama: Tegelit (suleti 2020), Tempelhofi (suleti 2008) ja Schönefeldi (liidendati). Samas pidi uus lennujaam hakkama kasutama osa Schönefeldi infrastruktuurist. Näiteks peaks saama Schönefeldi lõunapoolsest lennurajast uue lennujaama põhjapoolne rada. Schönefeld lõpetas tegevuse 25. oktoobril 2020, sellest sai uues lennujaamas 5. terminal.

Müratasemenõuete tõttu ei hakka lennujaamas toimuma lende keskööst kuni kella viieni hommikul.

Brandenburgi lennujaamast saab kodulennujaam Germaniale ja Germanwingsile. Lennujaamal on võimalik teenindada 30–50 miljonit reisijat aastas. Air Berlin ja Lufthansa hakkavad teenindama umbes 30% lendudest. Lennujaamast saab liikluskoormuselt kolmas lennujaam Saksamaal ja 13. Euroopas.

Nimi
----

Willy Brandt
Lennujaam nimetatakse Willy Brandti lennujaamaks kunagise Saksamaa Liitvabariigi kantsleri, Lääne-Berliini linnapea ja Nobeli rahuauhinna laureaadi Willy Brandti järgi.

Viited
------

1. ↑  "Berliinis alustab lõpuks tegevust uus lennujaam" ERR, 31. oktoober 2020
Kromatograafiline täidiskolonn töös: näidatud on eluent, kolonni täidis (statsionaarne faas) ja väljuv eluaat. Aine proov viiakse täidise pealispinnale (vaata kolonnkromatograafia)
**Elueerimine** on keemias kasutatav protseduur, mille korral rakendatakse täidiskolonnis toimuvaid sorptsiooni ja desorptsiooni protsesse kasutades eluendi (gaas, vedelik) kolonni täidisest läbivoolutamist. Eesmärgiks võib olla ainete puhastamine või kuivatamine (adsorptsiooni- ja absorptsioonikolonnis), ainete segu lahutamine (kromatograafilises kolonnis) või kolonni täidise regenereerimine.

**Eluent** on gaas või vedelik (vesi, vesilahus, solvent, solventide segu), mis kannab keemilised ained läbi kolonni, seejuures toimuvad molekulide sorptsiooni ja desorptsiooni aktid.

**Eluaat** on täidiskolonni läbinud eluent koos elueerunud ainetega, mille komponentide sisaldus ajas reeglina muutub.

Kromatograafias on elueerimine ainete segu eluendi vooluga läbi kromatograafilise kolonni voolutamine, kusjuures kolonni lõpus väljuvad teatud ajalises järjestuses üksikud komponendid (või fraktsioonid) koos eluendiga. Segu komponentide spetsiifilise sorptsiooni ja desorptsiooni tulemusena toimub nende jaotumine kolonni täidise ja liikuva faasi vahel vastavalt jaotuskoefitsientidele ning nende aktide paljude korduste tagajärjel komponendid liiguvad edasi erinevate kiirustega. Kõrgsurve vedelikukromatograafias, kolonnkromatograafias ja planaarkromatograafias on eluent solvent või solventide segu. Gaasikromatograafias on eluendiks kandegaas. Elueerimise protsessi iseloomustab elueerimise aeg , see on aeg proovi (analüütide) kolonni sisenemisest kuni väljumiseni.

Vaata ka
--------

* Kromatograafia
* Täidiskolonn
* Kolonnkromatograafia
* Sorptsioon
Miguel Najdorf koos abikaasaga (1950)
 Miguel Najdorf (1973)
Groningeni maleturniiril. Pildil esireas vasakult Aleksandr Kotov, Mihhail Botvinnik, Salo Flohr, kohalik linnapea ja Miguel Najdorf. Tagareas Max Euwe (1946)
**Miguel Najdorf** (poola keeles *Mieczysław Najdorf*; 15. aprill 1910 Grodzisk Mazowiecki, Varssavi kubermang – 4. juuli 1997 Málaga, Hispaania) oli juudi päritolu Argentina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1950). 

Najdorf oli 1930. aastatel Poola tugevamaid maletajaid. 1935. aastal ja 1937. aastal tuli ta Poola võistkonna koosseisus maleolümpial kolmandaks. Augustis-septembris 1939 mängis Najdorf maleolümpial Buenos Aireses Poola meeskonna teisel laual (esimesel laual mängis Ksawery Tartakower). Poola tuli teiseks (edestades kahe punktiga kolmandaks tulnud Eesti võistkonda). Pärast mänge otsustas Najdorf seoses puhkenud sõjaga kodumaale mitte naasta (kodumaale jäänud lähedased – abikaasa, tütar, ema ja neli venda – hukkusid selles sõjas). Kohe pärast maleolümpiat toimunud Buenos Airese turniiril jagas Najdorf esikohta koos Paul Keresega. 

Najdorf tuli seitsmel korral Argentina malemeistriks (1951, 1952, 1955, 1960, 1964, 1967, 1975) ja 11 korral võitis või oli kaasvõitja Mar del Plata rahvusvahelise turniiril (1942–1947, 1956, 1959, 1961, 1965, 1969).

Sõjajärgses Euroopas jagas Najdorf 1946. aastal Groningenis tugevakoosseisulise turniiril 4.–5. kohta. Samal aastal Prahas toimunud turniiri Najdorf küll võitis, kuid Nõukogude Liidu ja Ameerika Ühendriikide tippmaletajad jäid turniirile saabumata. 

1948. aastal Saltsjöbadenis peetud esimesel tsoonidevahelisel turniiril jagas Najdorf 6.–9. kohta ja pääses 1950. aastal Budapests peetud pretendentide turniirile, kus ainsa esikuuikusse jõudnud läänemaailma maletajana tuli viiendaks. Mängis ka järgmisel pretendentide turniiril 1953. aastal Zürichis (6.–7. koht). 1955. aastal Göteborgis peetud tsoonidevahelisel turniiril jagas Najdorf 12.–13. kohta.

1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Naidorf oli üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal.

Võistkondlik esinemine
----------------------

Najdorf mängis 14 maleolümpial: kolmel korral Poola (1935, 1937, 1939) ja 11 korral Argentina (1950–1956, 1960, 1962, 1966–1970, 1974, 1976) võistkonna koosseisus. Võitnud meeskonnaga neli hõbemedalit (1939, 1950–1952) ja kolm pronksmedalit (1935, 1937, 1962).

Tunnustus
---------

* 1993 – Poola Maleliidu auliige
* 1996 – FIDE auliige

Välislingid
-----------

* Miguel Najdorf – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
See artikkel See artikkel räägib USA linnast.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Berkeley (täpsustus).

---

Campanile'i kellatorn ja Satheri väravad Berkeley ülikoolilinnakus
Vaade Berkeley mägedest Berkeleyle ja San Francisco lahele
**Berkeley** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Alameda maakonnas. Piirneb lõunas Oaklandi ja Emeryville'i linnaga. Asub San Francisco lahe ääres.

Enne kolonisatsiooni elasid tänapäeva linna alal *costanoa* indiaanlased. Esimeste eurooplastena jõudsid sinna 1776. aastal Juan Bautista de Anza ekspeditsiooni liikmed. Berkeley on asutatud 1878. aastal. Linn on nime saanud iiri filosoofi George Berkeley järgi.

Linnas asub California Ülikool Berkeleys.

Berkeley on tuumauuringute keskus. Seal on toodetud osakestekiirenditega mitmeid uusi keemilisi elemente. Linna järgi on nimetuse saanud keemiline element berkeelium.

Linnast on pärit kirjanik Ursula K. Le Guin, näitlejad Ben Affleck ja Nicole Richie ning muusikud John Fogerty, Billie Joe Armstrong, Mike Dirnt ja Davey Havok.

Välislingid
-----------

* Berkeley koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Berkeley** |
**Elu tekke** ehk **biopoeesi** all mõeldakse bioloogilise elu teket mittebioloogilistest nähtustest[*viide?*]. 
Elu tekkimist nimetatakse ka keemiliseks evolutsiooniks.
Elu tekke aeg, koht ning viis on teadusliku uurimise teema.

Elu päritolu kohta Maal on kaks peamist arusaama. Esimese arusaama järgi on elu Maale jõudnud kosmosest (panspermia), teise arusaama järgi aga on elu Maal tekkinud abiogeneesi teel ehk eluta ainest moodustunud.
Üldiselt on pooldatud pigem abiogeneesi teooriat.

Elu tekke eeldused ja esimesed eluvormid
----------------------------------------

Elu tekkis veekeskkonnas.

On arvatud, et esimesed isepaljunevad ehk replitseeruvad molekulid olid RNA-molekulid, kuna teatud RNA järjestused omavad autokatalüütilist toimet ja mõned neist järjestustest töötavad kui polümeraasid. Nõnda võisid nukleotiididest tekkida biopolümeersed RNA-molekulid. Isereplitseerumise võime oli elu tekkimise võtmeküsimus.

Kõikide elusorganismide ühine eellane andis alguse kolmele erinevale organismide domeenile:

* prokarüoodid,
* arhed,
* eukarüoodid.

Arhed ja eukarüoodid on omavahel lähedalt seotud, mida näitab translatsiooniprotsessi sarnasus nende vahel. Samal ajal on aga genoomi organisatsioon ja transkriptsiooniprotsess prokarüootidel ja eukarüootidel erinevad. Sellest järeldatakse, et ühine eellane oli RNA-põhine ja see andis kaks erinevat liini, mille DNA genoom moodustus üksteisest sõltumata[*viide?*]. Seepärast on nende liinide transkriptsioonimehhanismid evolutsioneerunud eraldi.

Esimesed tekkinud rakud olid anaeroobid, sest keskkonnas vaba hapnik puudus[*viide?*]. Ilmselt olid nad termofiilsed ja võimelised teatud ainevahetuseks, nagu käärimine. 3,5 miljardi aasta vanused kivimid sisaldavad taolisi bakterite kolooniaid. Ainuraksed loomad ilmusid umbes 1,5 miljardit ja seened umbes 900 miljonit aastat tagasi.[*viide?*]

Elu tekke uurimine
------------------

Elu tekke teadusliku uurimise alguseks on peetud 15. mail 1953 ilmunud teadusartiklit, kus Stanley Miller tõestas, et ürgsel Maal valitsenud tingimustes said tekkida aminohapped jt eluks vajalikud ained.

Vaata ka
--------

* Kreatsionism
* Loomislugu
* Panspermia
* RNA maailma hüpotees

Viited
------

1. 1 2 3  TEA entsüklopeedia 6. köide, 2011.
2. ↑  15. mail 1953 avaldati ürgelu tekkimise võimalikkust käsitlenud uurimus ERR teadus, 15. mai 2014
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mõistest taksonoomias; taimeperekonna kohta vaata Elupuu; filmi kohta Elupuu (film).* |

---

Kõige ajakohasem joonis elu puust
**Elu puu** (ka *elupuu*; inglise *Tree of Life*) on mõiste eluslooduse arengu ja liikide omavaheliste seoste kirjeldamiseks.

Mõiste populariseerimisel on olulist rolli mänginud Charles Darwin oma teosega "Liikide tekkimine" (1859). Samas oli puu kujundi kasutamine lahknemise näitamiseks levinud juba palju varem. Näiteks on nii illustreeritud sugulussuhteid genealoogilistel sugupuudel. Samuti oli seda kasutatud ka eluslooduse jaotumise ülestähendamiseks – näiteks oli prantsuse botaanik Augustin Augier avaldanud 1801. aastal puu-laadse diagrammi, millega ta püüdis demonstreerida taimeriiki kuuluvate isendite vahelisi seoseid.

Kaasajal vaadeldakse elu puud, kui kirjeldust sellest, kuidas on organismid lahknenud viimasest ühisest eellasest ja teineteisest ning selle koostamisel on lisaks organismide väliste sarnasuste võrdlemisele appi võetud ka biokeemilised ja molekulaarbioloogilised meetodid.

Elu puul on kolm suurt haru, mida nimetatakse domeenideks – eukarüoodid, bakterid ja arhed.

Pilte
-----

* Edward Hitchcocki joonis taimede ja loomade kohta 1840. aastast
* Darwni esimene visand elu puust 1937. aastal
* Puukujuline liikide lahknemist kujutav joonis – ainus illustratsioon Darwini 1859. aastal avaldatud teoses "Liikide tekkimine"
* Ernst Haeckeli joonis 1866. aastast
* Ernst Haeckel puukujuline inimese põlvnemise joonis 1879. aastast
* Kaasaegne fülogeneetiline elu puu 16s rRNA subühiku analüüsi alusel.

Vaata ka
--------

* Taksonoomia
* Sugupuu

Viited
------

1. ↑  Augustin Augier's "Arbre Botanique" (1801), a Remarkable Early Botanical Representation of the Natural System Taxon, Vol 32, Nr 2, mai 1983

Kirjandus
---------

* Raik-Hiio Mikelsaar: Elurikkuse jaotus ja selle kujunemine süsteemibioloogia vaatevinklist

Välislingid
-----------

* Virtuaalne elu puu
Elu entsüklopeedia logo
**Elu entsüklopeedia** (inglise keeles *Encyclopedia of Life*; lühend **EOL**) on erialainimeste koostatav mitmekeelne veebipõhine entsüklopeedia. Veebientsüklopeedia hakkas tööle 26. veebruaril 2008.

Elu entsüklopeedia ülesandeks on kõikide maailma elusorganismide liikide dokumenteerimine.

Elu entsüklopeedia on vaba juurdepääsuga entsüklopeedia, mille paljud sissekanded sisaldavad nii teksti-, video-, graafilisi kui ka helimaterjale ja pilte.

Elu entsüklopeedia loojad on *Field Museum*, Harvardi ülikool, *MacArthur Foundation*, *Marine Biological Laboratory*, *Missouri Botanical Garden*, *Sloan Foundation* ja *Smithsonian Institution*.

Elu entsüklopeedia on mitmekeelne, seda saab lugeda galeegi, hispaania, hollandi, inglise, malai, prantsuse, rootsi, saksa ja muudeski keeltes.

Viited
------

1. ↑  Tartu Ülikooli Loodusmuuseum Veebiversioon (vaadatud 25.04.2014)

Välislingid
-----------

* Elu entsüklopeedia koduleht

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Encyclopedia of Life seisuga 25.04.2014.*
Jamie Maclaren (2018)
**Jamie Maclaren** (sündinud 29. juulil 1993 Sunburys) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliiga klubis Melbourne City.

Ta alustas profikarjääri 2013. aastal Austraalia kõrgliigas Perth Glorys. Noorena mängis ta ka Inglismaal Blackburn Roversis. 2015. aastal liitus ta Brisbane Roariga. Nii hooaegadel 2015–16 kui ka 2016–17 lõi ta Austraalia kõrgliigas 20 väravat. 2016–17 põhihooajal oli ta 19 väravaga Besart Berisha kõrval liiga suurim väravakütt. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 valiti Maclaren liiga parimaks noormängijaks ning hooajal 2015–16 liiga sümboolsesse koosseisu.

2017. aastal suundus ta Euroopasse, liitudes esmalt Saksamaa esiliiga klubiga Darmstadt 98 ja seejärel Šotimaa kõrgliiga klubiga Hibernian. 2019. aasta jaanuaris naasis Maclaren Austraaliasse, sõlmides pikaajalise lepingu Melbourne Cityga.

Debüüdi Austraalia jalgpallikoondises tegi Maclaren 2016. aasta mais sõprusmängus Inglismaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2019. aasta Aasia meistrivõistluste teises alagrupimängus Palestiina vastu. Samuti on ta kuulunud Austraalia koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Degenek
* 3 Meredith
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Jurman
* 7 Leckie
* 8 Luongo
* 9 Juric
* 10 Kruse
* 11 Nabbout
* 12 Jones
* 13 Mooy
* 14 Maclaren
* 15 Jedinak (c)
* 16 Behich
* 17 Arzani
* 18 Vukovic
* 19 Risdon
* 20 Sainsbury
* 21 Petratos
* 22 Irvine
* 23 Rogic
* Treener: Van Marwijk

 | Austraalia |

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan (c)
* 2 Degenek
* 3 Atkinson
* 4 Rowles
* 5 Karačić
* 6 Tilio
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Maclaren
* 10 Hrustic
* 11 Mabil
* 12 Redmayne
* 13 Mooy
* 14 McGree
* 15 Duke
* 16 Behich
* 17 Devlin
* 18 Vukovic
* 19 Souttar
* 20 Deng
* 21 Kuol
* 22 Irvine
* 23 Goodwin
* 24 King
* 25 Cummings
* 26 Baccus
* Treener: Arnold

 | Austraalia |
**Allex Kütt** (9. august 1921 Harku – 12. aprill 1991 Tallinn) oli eesti graafik.

Õppis 1930-1936 Nõmme Rahumäe algkoolis, lõpetas 1938 Nõmme tööstusliku täienduskooli. Töötas seejärel firmas Puhk ja Pojad käskjalana ning õppis ühtlasi 1939–1940 Tallinna Rahvaülikooli Seltsi kolledži reaalkoolis. Astus 1942 Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Kooli, kuid võeti peagi Saksa sõjaväkke, kus teenis sanitarina. Sai Sinimägedes haavata. Jätkas 1945 õpinguid Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis, lõpetas selle 1949. Töötas 1949–1985 ERKI joonistamise ja graafika kateedri õppejõuna.

Tuntud eelkõige oma vabagraafika poolest. Kasutas mitmesuguseid tehnikaid ning uuendas värvilist sügavtrükki ning katsetas elektrograafilise söetrükiga. Kujutanud kalureid, tööstusmotiive, maastikku, sportimist, sõda. Varasem looming on looduslähedane, 1960ndate II poolel muutus kompositsioon keerukamaks ning valdavaks sai fantaasiaküllane dekoratiivne laad. Kunstnikku huvitas inimene urbaniseerunud ühiskonnas. Tegi ka plakateid.

Isiklikku
---------

Allex Kütt oli abielus metallikunstnik Õie Kütiga.

Tuntumad teosed
---------------

* Narva hüdroelektrijaam (litograafiaseeria, 1956)
* Peipsi kalurid (kuivnõelaseeria, 1958)
* Tallinna sadam (kuivnõel ja reservaaž, 1960)
* Sügis (värviline lito, 1966)
* Park (söövitus, 1966)

Allikas
-------

* EKBL
* Kunstniku teosed Eesti Kunstimuuseumi Digitaalkogus
* Allex Küti looming Eesti Muuseumide veebiväravas
* Õhtu kunstniku ateljees. Allex Kütt, 1979

Viited
------
**TOUREST** on Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liidu korraldatav ainus rahvusvaheline turismimess Eestis. Tourest on pikima ajalooga turismimess Balti riikides. Esimene mess toimus 1.–3. novembrini 1991 ning seal astus üles 8 riigist 82 eksponenti.

Messil esindatud ettevõtete hulka kuuluvad reisibürood ja reisikorraldajad, lennu-, kindlustus-, laeva- ja bussifirmad, majutusasutused, reisimise tugiteenuste pakkujad, välisriikide turismiorganisatsioonide esindajad, Eesti maakondade esindajad, kodumaised spaad ning turismiatraktsioonid.

Tourest toimub igal aastal veebruari teisel nädalavahetusel.

Temaatiliselt jagatud messihallid aitavad külastajatel ja eksponentidel orienteeruda Touresti laias tootevalikus.

Messi esimesel päeval leiab aset turismiprofessionaalidele suunatud programm. Touresti külastavad ning kohalike eksponentide/teenusepakkujate toodete/teenustega tulevad tutvuma ja ärisidemeid sõlmima messi Hosted Buyeri programmi raames ligi 50 välismaist reisiettevõtjat.

Messil kuulutab Eesti Turismi- ja Reisifirmade Liit välja aasta turismiobjekti ja aasta turismiedendaja.

Viited
------

1. 1 2 3  EE 12. köide, 2003: 604.

Välislingid
-----------

* Messi koduleht
**Elu tee** (**Дорога жизни**, *Doroga žizni*) nime kandis tee, mis Leningradi blokaadi ajal Teises maailmasõjas ühendas sissepiiratud linna Nõukogude tagalaga. Teed kasutati 12. septembrist 1941 kuni 1943. aasta märtsini, mil Leningrad oli suures osas Saksa vägede piiramisrõngas. 

Elu tee detsembris 1941

Saksa poole eesmärk oli blokeerida Leningradi varustamine ning oodata nälgivate linlaste alistumist, keda sõja puhkemisel oli linnas üle 3 miljoni. Sissepiiratud olid ühenduses Nõukogude tagalaga üksnes Laadoga järve kaudu. Elu tee kaudu evakueeriti pool miljonit inimest ning varustasti linna toiduainete ja laskemoonaga. Suvel kasutati transpordiks veeteed, talvel läks üle järve autotee, mille ametlik nimetus oli 'sõjamaantee nr 101' (*Военно-автомобильная дорога № 101*).

Toidu laadimine pargasele, veoks Leningradi mööda Elu teed, 1. september 1942
"Autod sõitsid väikse kiirusega ja tuledeta," kirjeldab Eino Puhilas oma mälestusteraamatus. "Saksa vägede lennukid pommitasid jääd, lendasid piki jäätrassi ja valasid kuulipildujatega üle kõik, mis lumisel jääl näha oli. Varsti kolonn peatati, meile anti korraldus autodest lahkuda ja minna trassist eemale. Küüditatud (?) liikusid jäätrassist eemale, istusid jääle ning varjasid end valgete linade all, et jääda lenduritele märkamatuks. Jääle märgiti uus tee ja sõit läks edasi. Olid veel mõned peatused, mille ajal ehitati jääle sillad".

Sõja ajal kukkus 30 km pikkusel jääteel järve iga neljas raskeveok, kokku uppus üle 1000 auto. Järve kohal tulistati alla mitusada[*viide?*] Saksa lennukit. Laadoga veeteel sõitsid sõjalaevad ja veeti praame. 1942. aasta suvel paigutati järve põhja kütusetoru ja elektrikaabel Leningradi varustamiseks Volhovi hüdroelektrijaamast.

Ossinovetsi majaka juures paikneb tänapäeval Elu Tee Muuseum.

Vaata ka
--------

* Väike Elu tee

Kirjandus
---------

* Eino Puhilas. "Määramata ajaks Siberisse". Rakvere 2010. ISBN 9789949211500
* Aleksander Kaasik. "Vabaduse mõtteis Karjalas". Tallinn 2013. ISBN 978-9949-30-997-9
**Bourg-en-Bresse** [burg ö bress] on linn Prantsusmaal Aini departemangus. See on departemangu prefektuur (*prefecture*) ehk halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskus.

Linna territoorium asub 220–273 meetri kõrgusel üle merepinna.

Linn asub Lyonist 68 kilomeetrit kirdes, Mâconist 35 kilomeetrit läänes ja Lons-le-Saunier'st 62 kilomeetrit lõunas. Samuti asub linnast 101 kilomeetrit läänes Šveitsi linn Genf. See asub Jura mäemassiivist läänes ja Dombes'i looduslikust ja ajaloolisest piirkonnast kirdes. Seda läbib Reyssouze'i jõgi, mis on üks Saône lisajõgedest. Lisaks läbib seda idaosas Dévorah' jõgi, mis suubub Reyssouze'i jõkke.

Bourg-en-Bresse'i linna plaan ja linna ümbritsevad vallad
Linn asub mandrilise kliima alas, kus talved on külmad ja suved kuumad ning sajab peamiselt suviti.

Transpordiühendus
-----------------

Linna teenindavad kaks kiirteed, mis ühendavad Lyoni ja Dijoniga, piirkonna lähimate majandus- ja kultuurielu keskustega. Kesklinnas asuv raudteejaam on ka Prantsuse kiirrongide (TGV) peatuseks. Lisaks ühendusele Lyoniga läbib seda jaama ka Pariisi–Genfi liin. Linna ühistransport koosneb 8 liinist ja neid korraldab ettevõte CarPostal. Linna lähedal asub Bourg-Ceyzériati lennuplats, mida kasutatakse ka õhuspordialade harjutuskohana. Viimane asub Jasseroni vallas, 5 kilomeetrit linnast.

2008. aastast on linnapea Jean-François Debat.

Linn sai oma praeguse nime 31. märtsil 1955, kui nimele "Bourg" lisati eristamiseks nimeosa "en Bresse".

Õppeasutused
------------

Bourg-en-Bresse'i linnas on neli riigikolledžit (Brou, le Revermont, Victoire Daubié ja Thomas Riboud) ning kolm erakolledžit (Saint-Pierre, Saint-Joseph ja Jeanne d'Arc). Gümnaasiumidest on Lalande 1200 õpilasega, Carriat 2500 õpilasega ja Edgar-Quinet' nimeline 1500 õpilasega üldharidusasutus. Lisaks asuvad veel linnas kaks kutsekooliː Gabriel Voisini nimeline (1100 õpilasega) ja Marcel Pardé nimeline (1100 õpilasega). Linnast veidi eemal asub Sardières'i põllumajandusõppeasutus 700 õpilasega.

Samuti asub linnas õppeasutus, mis on mõeldud noorte kurtide õpetamiseks (Institut des Jeunes Sourds St Joseph).

Sõpruslinn
----------

* Saksamaa Bad Kreuznach, Saksamaa (alates 1990)

Partnerlussidemed:

* Itaalia Parma, Itaalia
* Belgia Namur, Belgia
* Suurbritannia Aylesbury, Suurbritannia
* Tuneesia El Kef, Tuneesia
* Itaalia San Severo, Itaalia
* Poola Brzeg, Poola

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Välislingid
-----------

* Linna koduleht (inglise keeles)
James Sheppard 2009. aastal Minnesota Wildi särgis
**James Sheppard** (sündinud 25. aprillil 1988 Lower Sackville'is, Nova Scotias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Austria kõrgliiga klubis Vienna Capitals.

Aastatel 2004–2007 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Cape Breton Screaming Eagles.

2006. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i *draft* '​is üheksanda valikuna. NHL-is mängis Sheppard Wildi meeskonnas aastatel 2007–2010. Vigastuse tõttu jäi ta täielikult eemale hooajast 2010–11, samuti ei mänginud ta peaaegu kogu hooaja 2011–12. Aastatel 2012–2015 mängis Sheppard NHL-is San Jose Sharksi ridades. Hooaja 2014–15 lõpus mängis ta veel ka New York Rangersis. NHL-is oli Sheppardi kõige resultatiivseim hooaeg 2008–09 (5+19).

2015. aasta oktoobris liitus ta Šveitsi kõrgliiga klubiga Kloten Flyers. Aastatel 2017–2020 mängis ta Saksamaa kõrgliigas Berliini Eisbäreni ridades. Hooajal 2017–18 jõudis ta Eisbäreniga Saksamaa meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Müncheni EHC Red Bullile. Hooajal 2020–21 mängis ta Saksamaa kõrgliigas Kölner Haie ridades.

2021. aasta oktoobris sõlmis ta lepingu Vienna Capitalsiga.

Aastatel 2015 ja 2016 võitis Sheppard Kanada jäähokikoondise koosseisus mängides Spengleri karika.

Viited
------

1. ↑  "Capitals verpflichten Top-Stürmer James Sheppard". vienna-capitals.at. 8.10.2021. Vaadatud 27.11.2021

Välislingid
-----------

* James Sheppard NHL.com lehel
* James Sheppard hockeydb.com lehel
James Tarkowski 2017. aastal Burnley särgis
**James Alan Tarkowski** (sündinud 19. novembril 1992 Manchesteris) on Inglismaa jalgpallur. Ta mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Everton.

2009. aastal liitus ta Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubiga Oldham Athletic. Liigas tegi ta klubi põhimeeskonnas debüüdi 2011. aasta jaanuaris.

2014. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Brentfordiga, mis mängis toona Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas. Samal aastal kindlustas klubiga pääsu Inglismaa esiliigasse.

2016. aasta veebruaris sõlmis ta lepingu Burnleyga, mis mängis toona Inglismaa esiliigas. Inglismaa kõrgliigas mängis ta Burnleyga pärast seda kuus hooaega.

Pärast seda, kui Burnley oli Inglismaa kõrgliigast välja langenud, sõlmis Tarkowski 2022. aasta juulis nelja-aastase lepingu Evertoniga.

Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi ta 27. märtsil 2018 sõprusmängus Itaalia vastu.

Viited
------

1. ↑  "James Tarkowski: Everton sign former Burnley centre-back on free transfer". *BBC Sport*. 2. juuli 2022. Vaadatud 2. juulil 2022.

Välislingid
-----------

 James Tarkowski – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Everton F.C. kodulehel
Supilusikas
Õunapuulaastust voolitud lusikas. 2006. aasta.
**Lusikas** on söögiriist, mille käepideme otsas on laiem, üldjuhul ümmargune nõgus osa. Eelkõige tõstetakse lusika abil toitu suhu, see sobib eriti hästi vedelate toitude söömiseks. Kuna ilma söögiriistadeta on kuuma leent süües oht suud kõrvetada, on lusikas üks vanemaid ja levinumaid söögiriistu. Seda kasutatakse laialt ka kultuurides, kus tahket toitu tõstetakse suhu pigem käega.

Eri toitude söömiseks tarvitatakse eri suuruse ja kujuga lusikaid: supilusikas supi söömiseks, dessertlusikas magustoidu tarbeks, tee- või koogilusikas kuumade jookide segamiseks või koogi söömiseks. Leidub ka lusikaid, mis pole mõeldud otseselt söömiseks, näiteks suhkrulusikas suhkru ja sinepilusikas sinepi tõstmiseks. Kuna enamasti pruugitakse lusikaid vedelike tõstmiseks, on lusika põhi tavaliselt aukudeta, aga suhkru sulatamiseks põleva absindi kohal võidakse tarvitada spetsiaalset absindilusikat, mille auk või augud moodustavad tihtipeale keeruka mustri.

Et eri liiki lusikad on tänapäeval levinud ja nende valmistajad järgivad standardseid mõõte, on lusikatäied kokaraamatutes tarvitusel mõõtühikutena. Nii võidakse retseptis kirjutada "1 spl", pidades silmas üht supilusikatäit, või "3 tl", mõeldes kolme teelusikatäit.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Lusikas** |
**Nelgirevolutsioon** (portugali keeles *Revolução dos Cravos*) oli 25. aprillil 1974 Portugali pealinnas Lissabonis toimunud veretu sõjaväeline riigipööre, millega kukutati peaminister Marcello Caetano valitsus ja koos sellega alates 1933. aastast Portugalis kehtinud *Estado Novo* režiim.

Riigipöörde organiseerisid valitsusega ja iseäranis koloniaalsõjaga rahulolematud ohvitserid, kes olid koondunud organisatsiooni Relvajõudude Liikumine (portugali keeles *Movimento das Forças Armadas*). Sündmuse nimi tuleb sellest, et sõdurid, kes tähistasid tänavatel riigikorra muutust, kandsid püssitorudes ja vormidel nelgiõisi. Revolutsioon lõpetas kohe koloniaalsõja ehk Portugali vägede relvastatud vastupanu iseseisvusliikumiste relvajõududele Angolas ja Mosambiigis.

Nelgirevolutsioon juhatas sisse kaheaastase üleminekuperioodi (1974–1976), kui riiki juhtisid sõjaväelased. Üleminekuvalitsus sattus 1975. aastal peaaegu täielikult kommunistide mõju alla, sel ajal anti pikemate läbirääkimisteta iseseisvus kõigile Portugali kolooniatele Aafrikas ja algatati massiline riigistamiste programm, millega tekitati tõsist kahju Portugali majandusele. 1976. aastal toimunud parlamendi- ja presidendivalimistega pöörduti tagasi demokraatliku valitsemisvormi juurde. 

Revolutsiooni aastapäeva tähistatakse 25. aprillil vabaduse päeva nime all ja see on üks Portugali riigipühadest.

Viited
------

1. ↑  Portugal: The Revolution of the Carnations Encyclopaedia Britannica (vaadatud 20.04.2015)
2. ↑  Puddington, Arch. Remembering Portugal’s Carnation Revolution Freedom House, 19.08.2014 (vaadatud 20.04.2015)
**Kaassõnafraas** ehk **adpositsioonifraas** on fraas, mis koosneb kaassõnast ja nimisõnast.

Nt *Tüdruk jooksis* ***mööda teed***. *Pane ümbrik* ***selle kapi peale***.

Eesti keel
----------

**Kaassõnafraas** täidab lauses sama funktsiooni, mis nimisõna käändevorm, kuid ei ole nimisõnafraasiga samaväärne. Mõnel juhul on kaassõnafraas asendatav nimisõna käändevormiga, 
nt *tooli pealt* = ***toolilt***, *tütre poolt joonistatud pilt* = ***tütre joonistatud pilt***, kuid tavaliselt on raske leida ühesõnalist asendajat, nt *üle tee, tänu sinule, sõbra tõttu*.

**Kaassõnafraas** erineb teistest nominaalfraasidest eksotsentrilise struktuuri poolest. See tähendab, et fraasi kumbagi komponenti ei saa lausest ära jätta.

Vrd ***Tilluke koer*** (nimisõnafraas) *haugub*. – *Koer haugub*. *Koer tallas **lillede peal*** (kaassõnafraas). – *Koer tallas peal*.

Kaassõnafraas ei ole süntaktiliselt samaväärne ei fraasi põhja ega laiendiga, kuna süntaktilist funktsiooni kannab fraas tervikuna. Kuna nimisõna käändevorm on tingitud kaassõna rektsioonist (nt *mööda teed*, aga *üle mäe*), on kaassõnafraasi põhjaks kaassõna.

Kaassõnafraasi tervikuna võib laiendada

* määrsõna, nt *Tüdruk lahkus [**veidi** enne kontserdi lõppu]. [**Varsti** pärast kooli] alustati kodutööde lahendamisega.*
* hulgafraas, nt *Raamat tuuakse tagasi [**viie päeva** pärast].*

Lauses on kaassõnafraas

* määrus, nt *Poiss jooksis **ümber auto**. Reedel **pärast lõunat** peame minema loengusse.*
* määrustäiend, nt ***Eksamite peale** mõtlemine tegi ta närviliseks.*

Kirjandus
---------

* M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, **Eesti keele grammatika II. Süntaks.** Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Kevad 1. osa: Allegro |
|  |
| John Harrison viiulil |
| 

---

 |
| Kevad 2. osa: Largo |
|  |
|  |
| 

---

 |
| Kevad. 3. osa: Allegro |
|  |
|  |
| 

---

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Suvi 1. osa: Allegro non molto |
|  |
|  |
| 

---

 |
| Suvi 2. osa: Adagio |
|  |
|  |
| 

---

 |
| Suvi 3. osa: Presto |
|  |
|  |
| 

---

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Sügis 1. osa:Allegro |
|  |
|  |
| 

---

 |
| Sügis 2. osa: Adagio molto |
|  |
|  |
| 

---

 |
| Sügis 3. osa: Allegro |
|  |
|  |
| 

---

 |

 |

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Talv 1. osa: Allegro non molto |
|  |
|  |
| 

---

 |
| Talv 2. osa: Largo |
|  |
|  |
| 

---

 |
| Talv 3. osa: Allegro |
|  |
|  |
| 

---

 |

 |

**"Neli aastaaega"** (itaaliakeelne originaalpealkiri "Le quattro stagioni") on Antonio Vivaldi kirjutatud tsükkel neljast viiulikontserdist, mis on pealkirjastatud aastaaegade nimetuste järgi. Ta lõi need 1723. aastal oma esimeste viiulikontsertidena. Tsüklit peetakse Vivaldi teoste seas tuntuimaks ja parimaks. "Neli aastaaega" avaldati esmakordselt 1725. aastal kahtteist kontserti sisaldavas kogumikus "Il cimento dell'armonia e dell'inventione" (*op.* 8; "võistlus harmoonia ja leidlikkuse vahel").

Tsükli iga kontserdi muusikaline tekstuur on erinev vastavalt kujutatavale aastaajale. *Pizzicato* "Talve" taustal on itaaliapärase jäise vihma krabin. *Forte*, mis on "Suve" keskmises osas *Piano'*de vahel, kujutab äikest. Pärast "Kevade" algusosa tuleb vaikne triller, mis kujutab linnulaulu. Suve 3. osa alapealkiri ongi "Torm" (ingl *storm*).

Kõik neli kontserti on kolmeosalised ning aeglase tempoga osa paikneb kahe kiire vahel. Ajal, kui Vivaldi selle tsükli kirjutas, polnud veel välja kujunenud tänapäevane soolokontsert (soolopill orkestri saatel). "Neli aastaaega" on kirjutatud sooloviiulile keelpillikvarteti ja *basso continuo* saatel, mis aitas kaasa selle vormi arengule.

Kontserdid ja osad
------------------

* Kontsert nr 1 E-duur, *op.* 8, RV 269, "La primavera" ("Kevad")
	1. *Allegro*
	2. *Largo*
	3. *Allegro Pastorale*
* Kontsert nr 2 g-moll, *op.* 8, RV 315, "L'estate" ("Suvi")
	1. *Allegro non molto*
	2. *Adagio e piano - Presto e forte*
	3. *Presto*
* Kontsert nr 3 F-duur, *op.* 8, RV 293, "L'autunno" ("Sügis")
	1. *Allegro*
	2. *Adagio molto*
	3. *Allegro*
* Kontsert nr 4 f-moll, *op.* 8, RV 297, "L'inverno" ("Talv")
	1. *Allegro non molto*
	2. *Largo*
	3. *Allegro*

Sonetid
-------

Nelja kontserti saadavad neli sonetti, mille autor on teadmata, kuid oletatakse, et see võis olla Vivaldi ise. Iga sonett on jaotatud kolmeks osaks, mis vastavad täpselt iga kontserdi kolmele osale.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Eesti sõjaväelasest; Oskar Mamersi pseudonüümi all on oma mälestused avaldanud Oskar Öpik.* |

---

**Oskar Heinrich Mamers** VR I/3 (15. mai 1891 Liivi vald, Läänemaa – 6. oktoober 1930 Seli, Raplamaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1920).
Oskar Mamers lõpetas aastal 1912 Tallinna Peetri Reaalkooli. 

Asus 23. septembril 1912 vabatahtlikuna 89. Belomorski jalaväepolku ajateenistusse. 13. augustil 1913 arvati ta sealt reservlipnikuna reservi. Esimese maailmasõja puhkedes kutsuti 6. augustil 1914 teenistusse ja määrati 2. tagavarapataljoni. 11. septembril samal aastal oli ta 177. tagavarapataljonis rooduülemaks ja 30. aprillil 1915 saadeti ta eesliinile 314. Novo-Oskolski polku rooduülemaks. Selles väeosas osales ta 17. maist 1915 kuni 1. jaanuarini 1917 lahinguis austerlaste ja sakslaste vastu. Sai mitmel korral haavata ning ka vahvuse eest aumärke. 6. juunil 1917 tuli Mamers 1. Eesti jalaväepolku. 

Mamers oli koos Eduard Alveriga üks kahest ööl vastu 18. veebruari 1918 Vene armee 1. Eesti jalaväepolgu komandöri polkovnik Ernst Põdderi poolt Kuressaarde Saksa Põhjakorpuse juhataja kindral Adolf von Seckendorffi juurde läkitatud saadikust, kes teatasid eesti rahvusväeosade plaanitavast rinde avamisest pealetungiks valmistuvatele Saksa vägedele. See kohtumine valmistas ette tingimused Eesti Vabariigi väljakuulutamiseks 24. veebruaril 1918. 

Eesti Vabadussõjas oli kapten Oskar Mamers Eesti sõjavägede 1. Operatiivstaabi teadete jaoskonna ülem, alates 21. novembrist 1918 oli teadete jaoskonna ülema abi Helmut Veem. Ülendatud kiiduväärt teenistuse eest alampolkovnikuks, vanusega 1. märtsist 1920 1. aprillil 1921 läks kolonelleitnandina reservi.

Õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1922–1923. 

1. septembril 1923 asus uuesti kaitseväeteenistusse ja määrati 7. jalaväerügementi, teenis seal kuni 23. maini 1927, mil läks uuesti omal soovil reservi.

Oskar Mamers suri kopsutiisikusse.

Tunnustus
---------

* Vabadusristi I liigi 3. järk, 1920

Viited
------

1. ↑  "Tallinna Reaalkooli vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2012. Vaadatud 24. novembril 2011.
2. ↑   Päevakäsk Sõjavägede Staabile, nr. 1, 27. märts 1920.

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitas Tartuensis 1918–1944. II köide. Tartu, 1944. lk. 238.
Jamie Oleksiak (2018)
**Jamieson Oleksiak** (sündinud 21. detsembril 1992 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Seattle Kraken.

Aastatel 2008–2010 mängis ta United States Hockey League, hooajal 2010–11 Northeastern University jäähokimeeskonnas ning hooajal 2011–12 Ontario Hockey League'i klubides Saginaw Spirit ja Niagara IceDogs.

2011. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i *draft* '​is 12. valikuna. Starsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2012–13. NHL-i kõrval mängis ta kuni 2015. aastani American Hockey League'i klubis Texas Stars. 2014. aastal võitis ta Texas Starsiga Calder Cupi ja 2013. aastal valiti Oleksiak AHL-i tähtede mängule.

Aastatel 2017–2018 mängis Oleksiak Pittsburgh Penguinsis, naastes seejärel Dallas Starsi.

2021. aasta juulis valis Seattle Kraken Oleksiaki NHL-i *Expansion Draft* '​is, misjärel sõlmis Oleksiak klubiga viieaastase lepingu.

2012. aastal võitis ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Tema õde Penny Oleksiak on ujuja ja olümpiavõitja.

Viited
------

1. ↑  "Kraken, Oleksiak agree five-year, $23 million deal". Sportsnet.ca. 22.7.2021. Vaadatud 20.10.2021

Välislingid
-----------

* Jamie Oleksiak NHL.com lehel
* Jamie Oleksiak hockeydb.com lehel

| * v
* r
Seattle Kraken |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Chris Driedger **·** Philipp Grubauer **·** Martin Jones |
| 
**Kaitsjad**: Will Borgen **·** Vince Dunn **·** Cale Fleury **·** Adam Larsson **·** Jamie Oleksiak **·** Justin Schultz **·** Carson Soucy |
| 
**Ründajad**: Matty Beniers **·** Oliver Bjorkstrand **·** André Burakovsky **·** Ryan Donato **·** Joonas Donskoi **·** Jordan Eberle **·** Morgan Geekie **·** Yanni Gourde **·** Jared McCann **·** Jaden Schwartz **·** Daniel Sprong **·** Brandon Tanev **·** Eeli Tolvanen **·** Alexander Wennberg **·** Shane Wright |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib õienektarist; mahlajoogi kohta vaata artiklit Nektar (mahlajook); jumalate joogi kohta vaata artiklit Nektar (jumalate jook); rock-ansambli kohta vaata artiklit Nektar (ansambel)* |

---

Nektaripiisad viltja kurdlehiku õites
**Nektar** (ka **mesineste**, **mesimahl**) on magus vedelik, mis eritub taimede nektarinäärmetest ja millest mesilased valmistavad mett.

Nektari kogumine
----------------

Õite magus nektar meelitab ligi putukaid. Kuna enamikul taimedel asuvad nektarinäärmed õiepõhjas, puutub nektarijahil putukas vastu õie emakat ja tolmukaid. Tolmuterad kleepuvad putuka keha külge ning kuna putukad külastavad nektari otsinguil mitmeid õisi, kanduvad tolmuterad õielt õiele. Seega aitavad putukate külaskäigud kaasa õite viljastamisele (tolmeldamisele). Nektarist toituvad ka mitmed linnud, tuntuimad neist on kahtlemata koolibrid.

Nektari hulk ja koostis
-----------------------

Nektari hulk ja koostis sõltub taimede õitsemise ajast, taimede kasvust ja õite asukohast taimel. Seda mõjutavad ka kasvutingimused, õhuniiskus, valgus, temperatuur, mullastik jms. Sõltuvalt mõjuritest võivad nektarid olla väga varieeruva koostisega. Olenevalt taimeliigist ja ilmastikust on nektaris 30–94% vett, 5–20% fruktoosi ja glükoosi, happeid, valke ja mineraalühendeid.

Viited
------

1. ↑  Kilter, E, Mesilaste pidamine, Valgus, 1997, lk 13

Kirjandus
---------

* Ágnes Farkas, Edit Zajácz, Nectar Production for the Hungarian Honey Industry, The European Journal of Plant Science and Biotechnology ©2007 Global Science Books

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Nektar** |