recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Katja Višnar MK-etapil Québecis 2012. aasta detsembris
**Katja Višnar** (sündinud 21. märtsil 1984 Bledis) on endine Sloveenia murdmaasuusataja.

Esimest korda osales Višnar täiskasvanute tiitlivõistlusel 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli ta klassikasprindis 16. paarissprindis koos Vesna Fabjaniga kümnes ja teatesõidus 14. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos oli ta vabasprindis 21. ja paarissprindis viies. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes oli ta klassikasprindis neljas ja paarissprindis kuues. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis oli ta vabasprindis üheksas, paarissprindis kümnes, teatesõidus üheteistkümnes ja 10 km distantsil 54.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta koos Anamarija Lampičiga sprinditeates hõbemedali.

Višnar osales esimest korda maailma karikasarja etapil 2006. aasta oktoobris Düsseldorfis ja saavutas sprindis 27. koha. Esikümnesse jõudis ta esimest korda 2010. aasta jaanuaris Rõbinskis, kus oli sprindis kuues. Kaks päeva hiljem tuli ta paarissprindis teiseks. Esimest korda jõudis poodiumile 2011. aasta veebruaris Rõbinskis, kui oli vabasprindis teine.

Ta teatas sportlaskarjääri lõpetamisest 2020. aasta jaanuaris.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2019 Austria Seefeldis
	+ Hõbe hõbemedal sprinditeates (koos Anamarija Lampičiga)

### Maailma karikasarjas

Katja Višnar osales individuaalarvestuses 161 maailma karikasarja etapil ja jõudis esikolmikusse kolmel korral, millest kõigil kordadel oli ta teine.

#### Maailma karikasarja poodiumikohad

| Jrk-nr | Kuupäev | Aasta | Toimumispaik | Ala | Tulemus | Kaotus võitjale | Koht | Võitja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 5. veebruar | 2011 | Venemaa Rõbinsk | Vabasprint | 2.53,3 min | +0,7 s | 2. | Sloveenia Vesna Fabjan |
| 2. | 1. märts | 2014 | Soome Lahti | Vabasprint | 2.56,53 min | +0,56 s | 2. | Ameerika Ühendriigid Kikkan Randall |
| 3. | 29. november | 2014 | Soome Kuusamo | Klassikasprint | 2.58,33 min | +0,45 s | 2. | Norra Marit Bjørgen |

Viited
------

1. ↑  Katja Višnar *sports-reference.com*, kasutatud 6. detsember 2014

Välislingid
-----------

* Katja Višnar FIS-i lehel
Norra tankitõrjesoomukid
**Soomuk** on militaar- või sisekaitse otstarbeks valmistatud soomustatud maismaasõiduk.

Nimetuse kasutus
----------------

Soomuki nimetust võidakse kasutada, kui on vaja teha üldistusi või ei ole täpselt teada, millise konkreetse soomusmasinaga on tegemist. Nimetus ei oma otsest vastet teistes keeltes. Tavaliselt eesti militaarkeeles tanki soomukiks ei loeta. Külla aga hõlmavad mõisted "soomustehnika" ja "soomusmasinad" üldjuhul ka tanke ja nende baasil valmistatud sõjatehnikat. Soomukiks ei loeta tavaliselt ka soomustatud autot.

Soomukid
--------

Soomukina käsitletakse tavaliselt järgmisi masinaid:

* Soomusauto
* Soomustransportöör
* Jalaväe lahingumasin (lahingumasin)
* Dessandi lahingumasin
* Luuresoomuk
* Tulejuhtimissoomuk
* Pioneerisoomuk
* Tankitõrjesoomuk
* Õhutõrjesoomuk
* Tankett

Lisaks kutsutakse soomukiteks muid eelnimetatute baasil valmistatud (modifitseeritud) eriotstarbelisi masinaid.

Vaata ka
--------

* Soomusvägi
* Soomusjalavägi
* Jalavägi
* Tankitõrje
Ajalehe Marahwa Näddala-Leht päismik
**Marahwa Näddala-Leht** oli aastatel 1821–1823 ja 1825 Tartus ilmunud ajaleht, mida trükiti peale Tartu hiljem ka Pärnus ja Riias[*viide?*]. Ajalehte toimetas ja andis välja Otto Wilhelm Masing. 

Ajalehe teemadering oli lai, nt oli seal nii geograafilis-etnograafilisi kirjutisi, ajaloovaatlusi, haridusteemamalisi ja ilukirjanduslikke tükke. Samuti on seal kajastatud toimetaja Masingu isiklikke tõekspidamisi, mis avaldusid võitlusena ebausu, vaimupimeduse ja inimeste rumaluse vastu.

Ajalehe panuseks on ka mitmete uute sõnade eesti keelde toomine, nt "armee", "ajaleht", "kapital", "metall", "minister". 

Ajalehe aasta tellimishinnaks oli kuus rubla, sellest üks saatekuludeks. Raha oli vaja ette tasuda linnade postkontorites ja sealt saadi hiljem kätte ka värsked lehenumbrid. 

Kuus rubla oli suur raha ja talupojad olid vaesed. Nii koguneski esimese aasta lõpuks vaid 190 tellijat ning Otto Wilhem Masing, kes ajalehte ise rahastas, vähendas pärast esimest aastat tiraaži 500 eksemplarilt 350-ni. Aastakäigust müümata jäänud üksiknumbrid köideti konvoluudiks ja müüdi eraldi raamatuna. Sedasi kokku köidetuna Marahwa Näddala-Lehte sai neli "raamatut", aastatest 1821–1823 ja 1825, ja raamatutena püsis see talurahva lugemisvaras veel aastaid hiljem.

Kirjandust
----------

* Leho Lumiste, Eesti ajakirjanduse ajalugu. Stockholm, 1977
* Heinrich Helm, Lühike Eesti ajakirjanduse ajalugu. Tartu, 1936
* Juhan Peegel, jt. Eesti ajakirjanduse teed ja ristteed. Eesti ajakirjanduse arengust XVII sajandist XX sajandini. Tartu, Tallinn, 1994

Viited
------

1. 1 2 3 4  (vaadatud 23.01.2022)
2. 1 2  Krista Aru (5. jaanuar 2021). "Marahwa Näddala-Leht avas talupojale uue maailma tema õpetuseks ja kasuks". *Tartu Postimees*.
Allan Valge Foto: Jaan Künnap
**Allan Valge** (31. mai 1979 Tallinn – 7. juuni 2015 Huarazi linna lähedal Peruus) oli eesti alpinist. 

Ta ronis mitmeid erineva raskusastmega tehnilise alpinismi marsruute. 

Ta võttis 2010. aastal osa Cho Oyu–Xixabangma ekspeditsioonist. Jõudis Cho Oyu tippu (oli üks kahest eestlasest tipus, teine oli Tanel Tuuleveski; raskete ilmastikuolude tõttu loobuti Xixabangma üritamisest).

Kõrgtõusud
----------

* 2008 – Aconcagua (6962 m)
* 2009 – Lenini mäetipp (7134 m)
* 2010 – Cho Oyu (8188 m)
* 2011 – Karl Marxi mäetipp (6723 m)
* 2014 – Han-Tengri (7010 m)

Hukkumine
---------

Eesti alpinistide neljaliikmeline grupp koosseisus Tarmo Riga, Jane Riga, Allan Valge ja Annemai Märtson üritas 2015. aasta juunis tõusta klassikalist marsruuti mööda Andides Cordillera Blanca mäeahelikus Tocllaraju (6034 m) tippu. Ootamatu lumesilla varisemise tõttu 7. juunil hukkusid lume- ja jäärusude all Tarmo Riga, Jane Riga ja Allan Valge.

Viited
------

1. ↑  7 juunil 2015 Peruus Tocllaraju mäel toimunud õnnetusjuhtumi faktoloogia. ajaveeb.alpinism.ee

Välislingid
-----------

* Han Tengri VALGE TIPP. reisiajakiri.gomaailm.ee
* Peruus hukkunud eesti alpinistid olid ülikogenud mägironijad, Delfi, 9. juuni 2015
**Metsakäharik** (*Rhytidiadelphus triquetrus*) kuulub klassi lehtsamblad, sugukonda laanikulised ja perekonda käharik. 

Metsakäharik

Kirjeldus
---------

Metskäharik on kollakasroheline ja suurekasvuline sammal, mille varte pikkus varieerub 15 cm kuni 20 cm. Tema okastipud on paksenenud ning kasvavad erineva pikkusega. Lehed on varrest eemale suunatud ja asetsevad ebakorrapäraselt. Eriti on seda näha tuttitaoliste oksatippude järgi. Lehtede ülaserv on väljaulatuv, pikkus kuni 5-7 mm ja laius 3 mm. Lehed on südamekujulised kuni kolmnurksed, laiad munajad ja teravalt sakilised kogu serva ulatuses. Moodustab maapinnal samblavaiba.

Levik
-----

Metsakäharik
Metsakäharik on tüüpiline metsade sammal. See kasvab okas- ja segametsades puude alusel ning metsapõhjaga kaetud kividel. Lehtmetsades puudub. Metsakäharik eelistab kasvada varjus, jahedas, huumusega rikkal ja niiskel maapinnal. Kui metsakäharik saab liiga palju valgust, siis tema värvus muutub pruuniks ning hakkab kuivama ära. Laialdaselt levinud liik suuremas osas Euroopast. Leidub ka Aasias, Aafrikas ja Põhja-Ameerikas. Eestis sage, levinud kogu alal. Mõnikord võib see liik seguneda koos *Hylocomium splendens*, *Rhytidiadelphus loreus* ja *Kinbergia`*ga.

Paljunemine
-----------

Metsakäharik paljuneb eostega, millest moodustub eelniit ning hiljem kasvavad suguorganitega taimed. Viljastatud munarakust areneb eoskupar, milles valmivad eosed taime levikuks. Eoskuprad on viltused, piklikmunajad teritunud tipuga, punakaspruunid. Asetsevad varrel külgmiselt 2-4 cm pikkusel harjasel. Eoskupraid esineb harva. Valmivad talvel ja levivad kevadel.

Koht ökosüsteemis
-----------------

Moodustab matsaalustel paksa samblavaiba, milles varjuvad ja talvituvad putukad, ämblikud, hiired jt.
Pesaehitusmaterjal lindudele nagu tihane, käblik.

Viited
------

1. Alexander Bogolyubov, ecosystema.ru, 2001-2020
2. , Tartu Ülikooli Loodusteadusliku hariduse keskuses, endises Loodusteaduste didaktika lektoraadis valminud veebipõhised õpikeskkonnad, Viimati täiendatud: 31.12.2022
3. , Tartu Ülikooli Loodusteadusliku hariduse keskuses, endises Loodusteaduste didaktika lektoraadis valminud veebipõhised õpikeskkonnad, Viimati täiendatud: 31.12.2022
4. 
5. https:terrariumcreations.com, terrarium creations.

1. ↑  "metsakäharik - liigikirjeldus". *bio.edu.ee*. Vaadatud 14. detsembril 2023.
2. ↑  "Terrarium Creations - Terrarium ideas, plant library, info and more". *Terrarium Creations* (Ameerika inglise). Vaadatud 14. detsembril 2023.
3. ↑  "metsakäharik - täiendav info". *bio.edu.ee*. Vaadatud 14. detsembril 2023.
Joakim Mæhle (2019)
**Joakim Mæhle Pedersen** (sündinud 20. mail 1997 Østervrås) on Taani jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Wolfsburg ja Taani jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis AaB, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2009. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Taani kõrgliigas 2016. aastal.

Aastatel 2017–2021 mängis ta Belgia kõrgliigaklubis KRC Genk. Hooajal 2018–19 tuli ta Genkiga Belgia meistriks.

2021. aasta jaanuaris siirdus ta 10 miljoni naelsterlingi eest Itaalai kõrgliigaklubisse Atalanta, kellega sõlmis viieaastase lepingu.

2023. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Wolfsburgiga.

Taani jalgpallikoondises tegi Mæhle debüüdi 5. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Belgia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus sama aasta 7. oktoobril Fääri saarte vastu.

Saavutused
----------

Genk
* Belgia kõrgliiga: 2018–19

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 17.10.2023)

| * v
* r
Taani koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Schmeichel
* 2 Andersen
* 3 Vestergaard
* 4 Kjær (c)
* 5 Mæhle
* 6 Christensen
* 7 Jensen
* 8 Delaney
* 9 Braithwaite
* 10 Eriksen
* 11 Skov Olsen
* 12 Dolberg
* 13 R. Skov
* 14 Damsgaard
* 15 Nørgaard
* 16 Lössl
* 17 Stryger Larsen
* 18 Wass
* 19 Boilesen
* 20 Poulsen
* 21 Wind
* 22 Rønnow
* 23 Højbjerg
* 24 Cornelius
* 25 Christiansen
* 26 M. Jørgensen
* Treener: Hjulmand

 | Taani |

| * v
* r
Taani koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Schmeichel
* 2 Andersen
* 3 Nelsson
* 4 Kjær (c)
* 5 Mæhle
* 6 A. Christensen
* 7 Jensen
* 8 Delaney
* 9 Braithwaite
* 10 Eriksen
* 11 Skov Olsen
* 12 Dolberg
* 13 Kristensen
* 14 Damsgaard
* 15 Nørgaard
* 16 O. Christensen
* 17 Stryger Larsen
* 18 Wass
* 19 Wind
* 20 Poulsen
* 21 Cornelius
* 22 Rønnow
* 23 Højbjerg
* 24 R. Skov
* 25 Lindstrøm
* 26 Bah
* Treener: Hjulmand

 | Taani |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asutusest; ansambli kohta vaata artiklit Kino (ansambel)* |

---

Kino Sõprus Tallinnas
Metro-Kino Viinis
**Kino** on filmide näitamisega tegelev asutus, samuti selleks otstarbeks ehitatud või kasutatav hoone või mingi muu hoone (kultuurimaja vms) osa.

Kino ajalugu sai alguse ajast, mil prantsuse vennad Lumière'd korraldasid Pariisis esimese tasulise filmiseansi. Programmis näidati lühifilmi sellest, kuidas rong saabub jaama. See stseen ehmatas oma tõelisuses vaatajaid.

Eesti kino ajalugu
------------------

Esimene kinoks ehitatud maja Eestis avati 17. aprillil 1908 Tartus Ülejõel – **elektriteater** Illusion, kus oli 360 istekohta. 4–6. aprilli kava oli järgmine: 1) kapp, 2) meri kuupaistel, 3) kuradi reisikäik, 4) armukadedus ja nõdrameelsus, 5) nõid ja liblikad, 6) tulekahju.

Tallinnas sai 1908. aasta esimesel poolel filme vaadata mitmes kohas. Balti jaama lähedal Näituseväljaku paviljonis tegutses rändkino Grand Imperial Vio, Harjumäel The English Biograph Co. London ning Merepuiesteel Promenaadi ääres Rotermanni ja piiritusevabriku vastas kinonäitamiseks kohandatud teatris Modern. Rataskaevu tänaval näitas elavpilte Karl Stefani Elektro-Biograph.

Kevadel 1908 hakati Tallinna endise saksa teatri asemele Vene turul, praeguse Musumäe vastas, ehitama uut kinohoonet Metropol, mis avati 26. juulil 1908 kell pool üheksa õhtul.

### Kino Eesti Vabariigis

1926. aastal oli Tallinnas 17 kino, Tartus 5, Narvas 3, Valgas, Pärnus, Rakveres ja Viljandis 2.

Öömisjoni seltsi koosolekul 28. detsembril 1932 väljendas pastor Adalgoth Seck oma muret selle üle, et mõned kirikuõpetajad joovad, suitsetavad ja külastavad kinosid, selle asemel, et oma eeskujuga kasvatavalt mõjuda.

### Kino Nõukogude Eestis

Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu natsionaliseeris oma otsusega 30. septembrist 1940 Eestis 47 kino. Tallinnas tegutses sellal 14 kino, Nõmmel oli siis kaks kino.

### Kino taastatud Eesti Vabariigis

1991. aastal oli Tallinnas 12 kino. 2007. aastal tegutses Eesti Filmi Sihtasutuse andmetel Eestis 12 kino kokku 67 saaliga.

 *Pikemalt artiklis Eesti kinode loend*, *Tallinna kinode loend*

Viited
------

1. ↑  Üks sajast lahtisest otsast. Sirp. 25. aprill 2008
2. ↑  Elu mädapaiseid lahkamas. Sõnumed, 29. detsember 1932, nr 299, lk 3

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kino** |

* Ajaproov: Kino "Ajaproovi" saade Eesti kinode ajaloost. Saatejuht Mati Talvik, režissöör Indrek Kangur. ERR-i arhiiv.
* Oliver Orro. Liikuvate piltide kaunid raamid ehk kino kui kogunemisarhitektuur TeMuKi, 2012/10. (Näitusest "Lähme kinno! Kuurist kobarkinoni – sajand eesti kinoarhitektuuri")
**Platvormvagun** (ingl. k. *flatcar*) on külg- ja otsaluukidega lahtine vagun, mis on mõeldud suuregabariidiliste veoste vedamiseks, mida laaditakse külgedelt või ülevalt.

Ülevaade
========

Võrreldes maanteetranspordiga on raudteel olulised eelised suuregabariidiliste veoste vedamisel. Veosed, mis maanteetranspordi jaoks on ülegabariidilised, on raudtee jaoks enamasti normaalmõõtmetega. Eestis ja SRÜ riikides kasutatavate tavaliste neljateljeliste platvormvagunite pikkus on 14,6 m. Nendega võib vedada veoseid, mille laius on kuni 3,1m, eriloaga kuni 3,5m. Veose kõrgus võib ulatuda 4,0 meetrini ja pikkus kuni 22,0 meetrini. Kandejõud on neljateljelistel platvormvagunitel 60–73 t, kuueteljelistel 90–94 t ja kaheksateljelistel 120 t.

Luugid kõrgusega kuni 60 cm on allalastavad ja eemaldatavad. Platvormvagunite külgedele võidakse kinnitada tugipostid, mis võimaldab vedada palke ja erinevaid metall- ning plastikprofiile. Platvormvagunitega veetakse tüüpiliselt erinevaid masinaid, tööstus- ja põllumajandusseadmeid ja -masinaid, ehitusmasinaid ja -konstruktsioone jms. Eeliseks on võimalus teha laadimistöid lihtsalt ja kiiresti.

Metsamaterjalide platvormvagunid on luukideta ja varustatud 20 toega, mille kõrgus platvormi põrandast on 2,72 m. Sellega moodustub metsamaterjali veoks kaubaruum suurusega 160 m3. Vagunis on võimalik vedada metsamaterjali pikkusega 4,5–20,5 m kogukaaluga kuni 56 t. Vagunite pikkused on vahemikus 14,6-25,0 m.

Mida universaalsema kasutusega vaguniga on tegemist, seda enam saavad raudteeoperaatorid kasutada neid ekspluatatsioonis nii päri- kui ka tagasisuunaliste vedude teostamiseks. Euroopas on hakatud viimastel aastakümnetel tootma populaarseid **multifunktsionaalseid platvormvaguneid** (ingl.k. *multifunctional platform car*)*.* Tegemist on universaalse, lahtise veoplatvormiga külje- ja otsaluukideta kaubavaguniga, mida saab kasutada nii konteinerite, metsamaterjali ja pikkade profiilide kui ka erinevate masinate ja seadmete vedamiseks. Külgtoed on hõlpsasti tõstetavad, vajadusel ka eemaldatavad. Vagunitel on kinnituskohad ISO konteinerite paigutamiseks vaguniplatvormile, lisaks palju veoste kinnituskohti. Universaalse kasutusega vagunit saavad raudteeoperaatorid kasutada ekspluatatsioonis paindlikult vagunite koormamisel ka tagasisuunalistel vedudel. Multifunktsionaalne platvorm on perspektiivne vagunitüüp, arvestades multimodaalse transpordi järjest suuremat levikut ja arengupotentsiaali.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  *Transport ja transporditehnoloogiad*. 2021. ISBN 9789916960035.
**Adolf Helder** (3. märts 1889 Narva – 8. september 1927 Pariis) oli Eesti kontrabassist, dirigent, laulja (tenor), pedagoog ja muusikategelane.

Kuni aastani 1907 õppis ta Narva linnakoolis ja Vladimir Aleksandrovitši nimelises muusikakoolis. Vàclav Bechi kontrabassiklassi Peterburi konservatooriumis lõpetas Helder 1911. aastal ja alles 1916. aastal sai vabakutselise muusiku diplomi, tehes eksamite vahel pikki vaheaegu.

Töötas lühiajaliste perioodidena *Estonia* orkestris ja *Vanemuise* suveorkestris, kusjuures vabal ajal andis kontrabassimängu tunde Ludvig Juhile. Esimese maailmasõja alguses mängis Kaukaasia, Läti ja 1914–1916 Helsingi Linnaorkestris, kust Juht ta välja vahetas.

1916–1923 oli ta *Estonia* orkestri dirigent, sealhulgas juhatas kontserte Valges saalis ja suvekontserte Harjuvärava mäel.

Vabadussõja ajal oli ratsarügemendi juht ja kapellmeister.

Pärast Narva Ühisteatri loomist 1924. aastal asus ta sealse muusikajuhi kohale juhatades sümfooniakontserte, muusikalavastusi, Narva Meestelaulu Seltsi koori. Samas jätkus aega andmaks laulutunde Narva 1. vene algkoolis ja esinemisteks vokaalsolistina (näit. krahv Sternfeldi osas Jarno operetis „Metsaülema tütar")

1927. aastal lahkus Helder muusikalise enesetäiendamise eesmärgil Pariisi, kus temast sai vene ooperitrupi dirigent ja laulis vene koori meeskvartetis alguses 2. tenorit hiljem 1. tenorit. Kvartett esines üliedukalt 4.08.1927 Eifeli torni raadiojaamas. Oktoobri alguses oli rida edukaid esinemisi Marseille`s, millele oleksid järgnenud kontserdid Nizzas ja Monacos kui ei oleks tulnud ootamatu maisest elust lahkumine 8.10.1927. aastal.

**Tegevus muusikajuhina:** Kitzbergi ja Simmi *Kosjasõit* (1917 Estonias, 1919 Draamateatris), Straussi *Kevade õhk* (1923 Narvas), Planquette´i *Corneville´i kellad* (1924), Falli *Lõbus Talupoeg* (1925), Kàlmàni *Silva* (1925), Lehàri *Lõbus lesk* (1926), Verdi *Traviata* (1927).

Viited
------
**DeAnna Marie Price** (sündinud 8. juunil 1993 Moscow Millsis Missouris) on Ameerika Ühendriikide kergejõustiklane, kes võistleb vasaraheites. Price'i isiklik parim heide on vasaraheites 80,31 m, mis on Ameerika rekord ja püstitati 2021. aasta USA kergejõustiku meistrivõistlustel. Price on oma isikliku rekordiga maailma kõigi aegade edetabelis teine. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas tuli ta vasaraheites maailmameistriks.

Price esindas USA-d 2015. aasta Pekingi maailmameistrivõistlustel, kuid ei pääsenud finaali. Kuu enne maailmameistrivõistlusi oli Price 2015. aasta Pan-Ameerika mängudel neljandana lõpetanud. Kaks nädalat hiljem noppis Price oma esimese rahvusvahelise medali, võttes Amber Campbelli järel hõbeda 2015. aasta NACACi meistrivõistlustel.

Pierce oli 2016. aasta Ameerika Ühendriikide olümpiakatsevõistlustel vasaraheites USA koondisekaaslaste Amber Campbelli ja Gwen Berry järel kolmandal kohal. Ta esindas Ameerika Ühendriike 2016. aasta suveolümpiamängudel ja saavutas kaheksanda koha. 

Lõuna-Illinoisi ülikoolis õppimise ajal tuli ta vasaraheites mitu korda NCAA meistriks. Price'il on olnud palju vigastusi ja tal on ainult üks neer. 

Price käis Troy Buchanani keskkoolis Missouri osariigis Troys. Seal oli ta All-State'i pehmepalli mängija. Price on saanud kasutada kolledži stipendiume nii pehmepallis kui ka kergejõustikus.

Välislingid
-----------

* DeAnna Price Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Muuda Vikiandmetes
Võsu vapp
**Võsu vapp** oli Lääne-Viru maakonnas asunud Võsu valla vapp ja hiljem Vihula valda kuulunud Võsu aleviku vapp.

Vapp kinnitati 4. märtsil 1998, valla vapina oli see kasutusel kuni 1999. aastani, mil ühineti koos Vihula vallaga ühtseks Vihula vallaks. Pärast ühinemist oli Võsu valla senine vapp kasutusele Võsu aleviku vapina ja seda kasutati koos Vihula valla vapiga.

Vapi kirjeldus
--------------

Sinisel kilbil päike ja vapitüvimikus kolm lainelõikelist varrast, kõik kuldsed.

Põhjendus
---------

Sinine värv vapil on Virumaa vapi taustvärv, mis näitab sellesse maakonda kuuluvust. Kuldne päike ja kuldsed lained rõhutavad paiga tähtsust suvekuurordina ning tähistavad ka merd ja liivaranda. Samas sümboliseerivad kujundid ja värvid vapil valgust ning usku tulevikku.

Vaata ka
--------

* Võsu lipp
* Vihula valla vapp

Viited
------

1. ↑  Vihula valla sümbolite kasutamise kord. Vihula vald, arhiivitud 14.02.2007.
2. 1 2  Võsu vald. Omavalitsuste sümbolid, mida enam ei kasutata. Riigikantselei, arhiivitud 11.06.2008.
**Lehtsamblad** (*Bryopsida*) on lehtsammaltaimede hõimkonna liigirikkaim klass: siia kuulub umbes 95% sammaltaimedest. Lehtsamblaid on kirjeldatud umbes 11 500 liiki.

Minevikus arvati lehtsammalde hulka kõik lehtsammaltaimed, aga hiljem hakati neil vahet tegema. Lehtsamblaid eristab teistest lehtsammaltaimedest see, et nende eoslatel on artrodontsed hambad. Teisisõnu on hambad üksteisest eraldatud ja kasvanud otse aluse külge. Hambad on näha siis, kui neid ümbritsev eoslakate ära kukub. Ülejäänud lehtsammaltaimedel on eoslatel nematodontsed hambad ehk teisisõnu on hambad kasvanud eoslakatte külge või siis tuleb näiteks eoslakate ära koos hammastega.

Eosla ehitus ja areng on väga tähtsad niihästi lehtsammalde rühmitamiseks kui liigitamiseks. Enamikul lehtsammaldel on niisugune eoslakate, mis langeb ära siis, kui eoslas olevad eosed on küpseks saanud ja valmis levima. Eosla ava nimetatakse stoomiks, sest *stoma* tähendab ladina keeles suud. Seda ümbritseb üks või kaks peristoomi. Peristoom on kolmnurksete hammaste ring, mis moodustub eriliselt paksenenud rakuseinte jäänustest. Tavaliselt on ühes peristoomis 16 sellist hammast. Hambad saavad nii stoomi kohale painduda ja seda katta kui ka tagasi painduda ja stoomi avada.

Artrodontsel peristoomil on kaks põhilist tüüpi. Esimest nimetatakse haplolepidoosseks ja see koosneb ühest peristoomist, millel on 16 hammast. See on omane alamklassile *Dicranidae*. Teist tüüpi nimetatakse diplolepidoosseks ning see on omane alamklassidele *Bryidae, Funariidae* ja *Timmiidae*. Sellel tüübil on kaks peristoomi, mõlemad hammastega. Sisemist nimetatakse endoperistoomiks ehk lühendatult endostoomiks ja välimist eksoperistoomiks ehk lühendatult eksostoomiks. Endostoom on palju õrnem ja selle hambad on joondunud eksoperistoomi hammaste vahele.

Lisaks eksisteerib üksikuid selliseidki lehtsamblaid, millel pole üldse peristoomi. Alguses arenevad nende eoslad samamoodi kui ülejäänud lehtsammaldelgi, aga siis hammaste areng lakkab ja nad ei arene täielikult välja.

Alamklassid
-----------

* *Buxbaumiidae* (ainult perekond hiidkupar *Buxbaumia*)
* *Diphysciidae* (ainult perekond munakupar *Diphyscium*)
* *Timmiidae* (ainult perekond timmia *Timmia*)
* *Funariidae*
* *Dicranidae*
* *Bryidae* – pärislehtsamblad

Vaata ka
--------

* Eesti sammaltaimede süstemaatiline nimestik
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib pühast; filmi kohta vaata artiklit Isadepäev (film 1997)* |

---

**Isadepäev** on tähtpäev, millega märgitakse meeste rolli laste kasvatamisel ning avaldatakse tänu isadele ja vanaisadele. Paljudes riikides veedetakse isadepäeva juunikuu kolmandal pühapäeval. Teiseks levinuim kuupäev on 19.märts, mida on katoliku kirikus tähistatud aastast 1508. Eestis peetakse isadepäeva novembrikuu teisel pühapäeval. Komme on kopeeritud Soomest, ajaloolist ega kultuurilist sidet Eestil novembrikuu teise pühapäevaga ei ole. 

Alates 1998. aastast annab Eesti Naisliit välja aasta isa aunimetust.

Ajalugu
-------

Isadepäeva tähistati esimest korda 1910. aastal Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Spokane'i linnas. Ameerika Ühendriikides kuulutati see tähtpäev riigipühaks 1966. aastal president Lyndon Johnsoni valitsemise ajal.

Traditsiooni algatas naine, kelle sõjaveteranist isa oli pärast abikaasa surma üksi kuus last üles kasvatanud. Ameerika Ühendriikides on isadepäev juunikuu kolmandal pühapäeval.

Vaata ka
--------

* Emadepäev
* Lastepäev
* Vanavanemate päev

Välislingid
-----------

* Isadepäevast Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaasis *Berta*
Ebba Andersson, 2019
**Ebba Kristina Andersson** (sündinud 10. juulil 1997 Skellefteås) on Rootsi murdmaasuusataja.

Ta on kolmekordne juunioride maailmameister.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 15. veebruaril 2015 Östersundis, kus sai 15 km vabatehnikasõidus 16. koha. Esimest korda jõudis ta poodiumile 25. novembril 2018 Kuusamos 10 km klassikatehnikas.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta teatesõidus hõbemedali. 30 km vabatehnikasõidus oli 17. ja 15 km vabatehnikasõidus 22.

Tema esimesed olümpiamängud oli 2018. aasta taliolümpiamängud Pyeongchangis. Oma esimesel alal saavutas ta 15 km suusavahetusega sõidus neljanda koha. Teatesõidus võitis ta hõbemedali. Lisaks oli ta nii 10 km vabatehnikas kui ka 30 km klassikas 13.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis tuli ta teatesõidus maailmameistriks.

Andersson on tegelenud ka kestvusjooksuga. 2015. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel sai ta 3000 meetri jooksus ajaga 9.29,98 kuuenda koha.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2018 Lõuna-Korea Pyeongchangis
	+ hõbemedal 4×5 km teatesõidus

### Maailmameistrivõistlustel

* 2017 Soome Lahtis
	+ Hõbe hõbemedal 4×5 km teatesõidus
* 2019 Austria Seefeldis
	+ Kuld **maailmameister** 4×5 km teatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2015 Kasahstan Almatõs
	+ Pronks pronksmedal 10 km suusavahetusega sõidus
* 2016 Rumeenia Râșnovis
	+ Kuld **kuldmedal** 10 km vabatehnikas
	+ Kuld **kuldmedal** 4×2,5 km teatesõidus
* 2017 Ameerika Ühendriigid Soldier Hollow's
	+ Kuld **kuldmedal** 5 km vabatehnikas
	+ Hõbe hõbemedal 10 km suusavahetusega sõidus

### Maailma karikasarjas

Ebba Andersson on individuaalarvestuses osalenud (seisuga 28. veebruar 2019) 18 maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile kuuel korral.

Välislingid
-----------

* Ebba Andersson FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
* Ebba Andersson Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel (inglise) Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tähest; Nigeeria räppari Olamide'i muusika kohta vaata lehekülge UY Scuti (stuudioalbum).* |

---

UY Scuti aastal 2003  
(Digitized Sky Survey)
**UY Scuti** (**BD-12°5055**) on Kilbi tähtkuju punane hüperhiid. VY Canis Majorise järel on see läbimõõdult suurim teadaolevatest tähtedest. Diameeter on samaväärne hinnanguliselt 1708 rittaseatud Päikesega, kuigi olles kodutähest massiivsem vaid umbes 7–10 korda.

UY Scuti asub Kotka udukogust kirdes ja A-tüüpi tähest Gamma Scuti paar kraadi põhjas. Päikesesüsteemi keskmesse asetatult neelaks selle fotosfäär vähemasti Jupiteri orbiidi. Maast on eredasti särava hüperhiiu kaugus ligikaudu 9500 valgusaastat (2900 parsekit). Siiani jõuab tähe eredus väheldaselt, kuna täht asub Cygnuse riftis kaugel galaktilise varjatuse vööndis.

Linnutee ketta hoovas asumine viitab metallirikkusele. Astronoomide hinnangul on täht alustanud nii heeliumi sulatamist kui jätkab vesiniku sulatamist kestas, mis ümbritseb tähetuuma. Pärast raskete elementide sulatamist hakkab tuum tootma rauda, mis häirib edasise gravitatsiooni ja kiirguse tasakaalu ning põhjustab tuuma kollapsil supernoova.

Vaatlusajalugu
--------------

UY Scuti esimene teadaolev vaatlus BD-12°5055 on kirjas saksa astronoomi Friedrich Wilhelm Argelanderi tähekataloogis "Bonner Durchmusterung" aastast 1860.

Vaata ka
--------

* Stephenson 2 DFK 1
* AH Scorpii
* KW Sagittarii

Viited
------

1. ↑  UY Scuti
2. ↑  What is the biggest star in the universe?

Välislingid
-----------

* UY Scuti – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Madelpoolhaagis** (ingl.k. *cargo semitrailer*) on külje- ja otsaluukidega pealt avatud poolhaagis. Küljelt ja pealt laaditavate suuremõõtmeliste pakkeüksuste, ehitusmaterjalide, tööpinkide, seadmete jms veoks on vaja pealt ja küljelt avatud poolhaagiseid. Selleks toodetakse nii madel, kui ka platvormpoolhaagiseid. 

**Platvormpoolhaagis** (ingl.k. *flatbed semitrailer; platform semitrailer)* on küljeluukideta või eemaldatud küljeluukidega lahtine, kõrge ja tugevdatud esiseinaga poolhaagis, mis on mõeldud ka ülegabariidiliste veoste (seadmed, ehitusmaterjalid, terasetooted, torud, saematerjal, vineer jms) veoks. Platvormpoolhaagised leiavad kasutamist enamasti ilmastikukindlate ehitusmaterjalide ja pikkade materjalide veol. Platvormpoolhaagiseid kasutatakse reeglina juhul, kui küljeluukidega pooltreilerite kasutamine pole võimalik või piisavalt mugav pideva külgedelt laadimise tõttu. Kõrge ja tugev esisein takistab veoste nihkumist veoplatvormist ettepoole. Veoplatvormi külgedel ja keskel on avad tugipostide paigaldamiseks. 

Platvormtreilereid võib tellida ka küljeluukide ja tagaluugiga ehk madelpoolhaagisena. Luugid on vajadusel kiiresti ja hõlpsalt eemaldatavad, muutes madelpoolhaagise platvormtreileriks. Valmistatakse allalastavaid külgluuke kõrgustega 600 mm, 800 mm ja 1000 mm. Poolhaagise küljel võib olla kolm või neli luuki. 

1. 1 2 3  *Transpordisõnastik*. 2020. ISBN 9789916960059.
Tolgay Arslan (2014)
**Tolgay Ali Arslan** (sündinud 16. augustil 1990 Paderbornis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Austraalia kõrgliigaklubis Melbourne City.

Ta alustas klubikarjääri Saksamaal. Aastatel 2003–2009 kuulus ta Dortmundi Borussia noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Hamburger SV-ga ning debüteeris 2009. aasta oktoobris Saksamaa kõrgliigas. Hooajal 2010/11 oli Arslan laenul Saksamaa esiliigaklubis Aacheni Alemannia, kus lõi 31 mänguga kuus väravat. Hamburgeri meeskonnas lõi Arslan esimese värava 24. veebruaril 2012 mängus Mönchengladbachi Borussia vastu. Hamburgeri meeskonnas hakkas Arslan püsivalt mänguaega saama hooajal 2012/13.

2015. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Türgi kõrgliigaklubis Beşiktaş. Hooaegadel 2015/16 ja 2016/17 tuli ta Beşiktaşega Türgi meistriks. 2019. aasta jaanuaris siirdus ta teise Türgi suurklubisse Fenerbahçe, kus ta mängis kuni hooaja 2019/20 lõpuni.

Aastatel 2020–2023 mängis Arslan Itaalia kõrgliigaklubis Udinese.

2023. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Melbourne Cityga.

Arslan mängis Türgi ja Saksamaa noortekoondistes.

Välislingid
-----------

 Tolgay Arslan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Frauenkirchen** on linn *(Stadtgemeinde)* Austrias Burgenlandi liidumaal Neusiedl am See ringkonnas.

Basiilika kirik koos frantsiskaani kloostriga

Ajalugu
-------

Frauenkirchenit kui asulat on esmamainitud 1324. aastal nimega Szent Maria. Viini piiramise (1529) ja Viini lahingu ajal purustati küla ja kirik Osmanite vägede poolt. Vürst Pál Esterházy ajal algas küla taastamine.

Aastatel 1695–1702 ehitatud basiilika ja frantsisklaste kloostri ümber arenes 17. sajandi lõpust järk-järgult peamiselt saksakeelne linn, mis on ka kaubanduskeskus. 1897. aastast on Frauenkirchen Neusiedler Seebahniga ühendatud Austria-Ungari raudteevõrku.

1898. aasta järel kasutati madjariseerimispoliitika tagajärjel sunniviisiliselt ungarikeelset nime Fertőboldogasszony (või lihtsalt "Boldogasszony").

Frauenkircheni kogukond, nagu ka ülejäänud Burgenland, kuulus 1920./21. aastani Ungarile (Saksa-Lääne-Ungari). Pärast Esimese maailmasõja lõppu anti Saksa-Lääne-Ungari territoorium Saint-Germaini ja Trianoni rahulepingutega Austriale. 1921. aastast alates kuulub linn Burgenlandi liidumaasse.

Frauenkirchen oli kunagi üks nn seitsmest juutide kogukonnast (*Siebengemeinden*) Burgenlandis. Burgenlandi juute (koos romade ja sintidega) kiusasid taga ja hävitasid aastatel 1938–1945 natsid. Juudi kalmistu külas meenutab juudi kogukonna kohalolekut seal enne holokausti.

Frauenkirchen on 1982. aastast vald.

Tuntud inimesi
--------------

* Mihály Mosonyi, helilooja
* Schalom Ullmann, juudi rabi
* Hans Niessl, endine Burgenlandi kuberner

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Neusiedl am See ringkonna vallad

* Andau
* Apetlon
* Bruckneudorf
* Deutsch Jahrndorf
* Edelstal
* Frauenkirchen
* Gattendorf
* Gols
* Halbturn
* Illmitz
* Jois
* Kittsee
* Mönchhof
* Neudorf bei Parndorf
* Neusiedl am See
* Nickelsdorf
* Pama
* Pamhagen
* Parndorf
* Podersdorf am See
* Potzneusiedl
* Sankt Andrä am Zicksee
* Zurndorf
* Tadten
* Wallern im Burgenland
* Weiden am See
* Winden am See
**Neusiedl am See** [ˈnɔɪ̯ˌziːdl̩ am ˈzeː] on linn (*Stadtgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal, Neusiedl am See ringkonna halduskeskus.

Neusiedl am See asub Neusiedli järve põhjakaldal.

Ajalugu
-------

"Sumbotheili" esmamainimine (viidates selle õigusele korraldada laupäevaseid turge) pärineb 1209. aastast. 13. sajandi keskpaigas hävitasid linna mongolid ja 1282. aastaks asustati linn "Niusideli" nime all ümber. 1517. aastal sai Neusiedl turuõiguse. 1683. aastal oli Neusiedl Türgi teises piiramisrõngas ja 1708. aastal laastasid linna kurutsid. Neusiedl am See sai 1926. aastal linnaharta, mida uuriti juba 1824. aastal.

Koos ülejäänud Burgenlandiga oli see 1920./21. aastani Ungari kuningriigi osa. Pärast Esimese maailmasõja lõppu anti see Saint-Germaini ja Trianoni rahulepingutega Austriale. 1921. aastast kuulub see Burgenlandi liidumaasse. 

Linnas on sündinud eksperimentaalne kitarrist ja helilooja Christian Fennesz, kes on tuntud oma keerlevate, ruumiliste teoste ja koostöö poolest jaapani pianisti Ryūichi Sakamotoga.

* 1713.–1714. aastal Elias Hügeli poolt loodud Püha Kolmainsuse sammas1713.–1714. aastal Elias Hügeli poolt loodud Püha Kolmainsuse sammas
* Tabori varemed, vahitorn arvatavasti 16. sajandist.Tabori varemed, vahitorn arvatavasti 16. sajandist.
* Tabori varemedTabori varemed
* KirikKirik

Vaata ka
--------

* Ost Autobahn
* Mosoni maakond
* Lendav hollandlane (jahiklass)

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Neusiedl am See ringkonna vallad

* Andau
* Apetlon
* Bruckneudorf
* Deutsch Jahrndorf
* Edelstal
* Frauenkirchen
* Gattendorf
* Gols
* Halbturn
* Illmitz
* Jois
* Kittsee
* Mönchhof
* Neudorf bei Parndorf
* Neusiedl am See
* Nickelsdorf
* Pama
* Pamhagen
* Parndorf
* Podersdorf am See
* Potzneusiedl
* Sankt Andrä am Zicksee
* Zurndorf
* Tadten
* Wallern im Burgenland
* Weiden am See
* Winden am See
**Lackenbach** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberpullendorfi ringkonnas.

Ajalugu
-------

Aastatel 1548–1552 arendati Lackenbachi kindlusena. Pärast 1670/1671. aastat asus sinna elama palju Viinist pärit juute. Alates 18. sajandist kuulus Lackenbach vürst Esterházy Siebengemeindenisse kus juutidel oli oma autonoomne valitsus.

Linn, nagu ka ülejäänud Burgenland, kuulus kuni 1920/1921. aastani Ungari kuningriiki. Pärast Esimese maailmasõja lõppu anti Ungari läänepiiri äärne ala Saint-Germaini ja Trianoni rahulepingutega Austriale. Alates 1921. aastast kuulub linn Burgenlandi liidumaa koosseisu.

1940. aastal rajati valla territooriumile endise Esterházyde mõisa juurde "mustlaste *Anhaltelager*". Vangid, peamiselt Burgenlandist pärit mustlased, pandi tegema sunnitööd ja alates 1943. aastast küüditati nad osaliselt Auschwitzi koonduslaagrisse, kus nad mõrvati. 1945. aasta märtsi lõpus põgenesid laagri haldurid läheneva Punaarmee eest, mistõttu evakuatsioonimarsse ei toimunudki.

Tuntud inimesi
--------------

* Julius Deutsch, Austria poliitik
* Tobias Jakobovits, rabi, ajaloolane ja kirjanik
* Rudolf Sarközi, mustlaste kogukonna juht
* Shalom Ullmann, rabi

Galerii
-------

* 
* 
* 
*

Vaata ks
--------

* Siebengemeinden
* St. Pantaleon-Weyeri koonduslaager

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Oberpullendorfi ringkonna vallad

* Deutschkreutz
* Draßmarkt
* Frankenau-Unterpullendorf
* Großwarasdorf
* Horitschon
* Kaisersdorf
* Kobersdorf
* Lackenbach
* Lackendorf
* Lockenhaus
* Lutzmannsburg
* Mannersdorf an der Rabnitz
* Markt Sankt Martin
* Neckenmarkt
* Neutal
* Nikitsch
* Oberloisdorf
* Oberpullendorf
* Pilgersdorf
* Piringsdorf
* Raiding
* Ritzing
* Steinberg-Dörfl
* Stoob
* Unterfrauenhaid
* Unterrabnitz-Schwendgraben
* Weingraben
* Weppersdorf
**Karula Jumalaema Kaitsmise kirik** on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Valga maakonnas Valga vallas Pikkjärve külas. Kirik on pühitsetud Jumalaema kaitsmisele.

Koguduse ajaloost
-----------------

Karula õigeusu kogudus avati toonasel Võrumaal 1846. aastal. Kogudusse kuulus 1850. aastal 2369 liiget. Teenistusi peeti algul Karula mõisa vanas puumajas, hiljem ka heinaküünides või vabas õhus. 1896. aastal eraldus Karula kogudusest Kaika õigeusu kogudus. 1938. aastal oli Karula Jumalaema kaitsmise koguduses 2090 liiget. Karula Jumalaema kaitsmise kogudus likvideeriti Nõukogude okupatsiooni ajal 1963. aastalja taastati Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku poolt 21. sajandi algusaastail.

Karula kirik
------------

1847. aastal ehitati puukirik Vissi kõrtsi juurde (Vissi kirik). Kirik lammutati 1875. aastal ja sinna hakati ehitama kivikirikut koos selle kõrval asuva kivist koolimaja ja kogudusemajaga. Ehitust rahastas Venemaa Pühim Valitsev Sinod. Maakivist ja punastest tellistest, ladina risti kujulise põhiplaaniga, kellatorni ja massiivse kesk-kupli ja nelja kupliga kirik valmis 1878. aastal. Karula õigeusu kirik pühitseti Riia ja Miitavi piiskopi Filareti poolt Jumalaema kaitsmise auks 1878. aastal. Pärast koguduse sulgemist kasutati Karula Jumalaema Kaitsmise kirikut kolhoosi laona. Kolhoosiaja viimastel päevadel tehti kirikus remonti, mille käigus paigaldati uued plekk-katused, parkettpõrand ja vitraažid.

Õigeusu koolid
--------------

Juba usuvahetusliikumise algjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette usuvahetajatele õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide asutamist. Konfessionaalne koolikorraldus kinnitati 1849. aasta talurahvaseadusega. Karula õigeusu kiriku juures tegutses kihelkonnakool ja mitmed abikoolid.

Vaata ka
--------

* Karula kihelkond
* Kaika Püha Kolmainu kirik
* Kaika Püha Kolmainu kogudus
* Kaika kalmistu
* Karula mõisa kalmistu

Viited
------

1. 1 2  Karula Jumalaema Kaitsmise kirik teatmikus "Teeliste kirikud" (vaadatud 18.12.2015)
2. ↑  "EAÕK koduleht/Karula Jumalaema kaitsmise kogudus".
3. ↑  Andrei Sõtšov. [http:// www.dspace.ut.ee "Eesti õigeusu piiskopkond nõukogude religioonipoliitika mõjuväljas"]. `{{netiviide}}`: kontrolli parameetri `|URL=` väärtust (juhend)

Kirjandus
---------

* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn 2007; lk 924-927
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn 2011; lk 342-345
* "Eesti õigeusk X-XXI sajandil. Entsüklopeediline teatmik" (vene keeles). Koostaja Vladimir Iljaševitš. Kirjastus Tarbeinfo OÜ. Tallinn 2014; lk 459
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945-53". TÜ kirjastus. Tartu 2004; lk 65-125

Välislingid
-----------

* Karula Jumalaema Kaitsmise kirik teatmikus "Teeliste kirikud"
**Mati Kadak** (sündinud 26. juulil 1957) on Eesti kohtutäitur ja Eesti poliitik.

Mati Kadak on lõpetanud Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiateaduskonna tehnoloogiainseneri eriala.

Kadak on töötanud ettevõtetes Liviko, AS Orto ja Alluuvium, toiduainetööstuse konstrueerimise ja tehnoloogia büroos ning Tallinna Pelgulinna haiglas. Alates 1994. aastast on Kadak töötas Keila Paldiski linnaosa valitsuses.

Mati Kadak on olnud Paldiski abilinnapea, Paldiski linnapea (2000–2001) ja Paldiski linnavolikogu esimees.

Mati Kadak Eesti Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja aseesimees ja tegev kohtutäitur.

Eesti Reformierakonna liige alates 9. aprillist 1996. Kuulub Eesti Reformierakonna volikogusse.

Viited
------

1. ↑  Paldiski linnapeaks valiti reformierakondlane Mati Kadak , www.delfi.ee, 25.01.2000
2. ↑  Mati Kadak | KOV VALIMISED 2021
3. ↑  Eestseisus. Eesti Kohtutäiturite ja Pankrotihaldurite Koja koduleht. (Kasutatud 24. märtsil 2011.)
4. ↑  Vabakutselised kohtutäiturid on usinad , www.ohtuleht.ee, 2. märts 2002
5. ↑  Äriregistri päring. (Kasutatud 24. märtsil 2011.)

Välislingid
-----------

* "Pealtnägija": Paldiski linnaisa tegi tütrest miljonäri, www.err.ee, 01.04.2009
* Paldiski linnapea sai trahvi, www.aripaev.ee, 11. september 2000
**Ragnhild Gløersen Haga** (sündinud 12. veebruaril 1991 Nannestadis) on Norra murdmaasuusataja.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis tuli ta kahekordseks olümpiavõitjaks.

Maailma karikasarjas sai ta esimese etapivõidu 26. novembril 2017 Kuusamos, kui võitis 10 km jälitussõidu vabatehnikas.

2015. aasta Tour de Skil sai ta kokkuvõttes neljanda koha.

Saavutused
----------

### Olümpiamängudel

* 2018 Lõuna-Korea Pyongchangis
	+ **olümpiavõitja** 10 km vabatehnikas
	+ **olümpiavõitja** teatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2011 Eesti Otepääl
	+ Kuld **maailmameister** 5 km vabatehnikas
	+ Kuld **maailmameister** 4×3,3 km teatesõidus
	+ Pronks pronksmedal klassikasprindis

### Alla 23-aastaste maailmameistrivõistlustel

* 2013 Tšehhi Liberecis
	+ Kuld **maailmameister** 10 km vabatehnikas
	+ Kuld **maailmameister** 15 km suusavahetusega sõidus
* 2014 Itaalia  Val di Fiemmes
	+ Hõbe hõbemedal 15 km suusavahetusega sõidus

### Maailma karikasarjas

Ragnhild Haga on (seisuga 15. veebruar 2018) seisuga osalenud 83 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile 8 korral, millest 1 korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

Maailma karikasarja etapivõidud| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2017 | 26. november | Ruka |  Soome | 10 km v. jälitussõit |

 |  |

Välislingid
-----------

* Ragnhild Haga FIS-i kodulehel
**Richard Jouve** (sündinud 25. oktoobril 1994 Briançonis) on Prantsusmaa murdmaasuusataja, kes võistleb põhiliselt sprindis.

Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2015. aasta maailmameistrivõistlused Falunis.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis võitis ta koos Maurice Manificat'ga sprinditeates pronksmedali. Individuaalsprindis oli Jouve 16.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis teatesõidus, kus ta sõitis viimast vahetust, pronksmedali. Lisaks sai ta vabatehnikasprindis neljanda koha ja sprinditeates koos Lucas Chanavat'ga viienda koha.

Maailma karikasarjas debüteeris ta 17. jaanuaril 2015 Otepääl. Juba sama aasta 3. märtsil jõudis MK-sarjas ka pjedestaalile, kui oli Lahti etapil vabatehnikasprindis kolmas. 17. jaanuaril 2016 sai ta Planicas sprinditeates koos Valentin Chauviniga kolmanda koha.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2018 Lõuna-Korea Pyongchangis
	+ pronksmedal sprinditeates (koos Maurice Manificat'ga)

### Maailmameistrivõistlustel

* 2019 Austria Seefeldis
	+ Pronks pronksmedal teatesõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2014 Itaalia Val di Fiemmes
	+ Hõbe hõbemedal 4×5 km teatesõidus

Välislingid
-----------

* Richard Jouve FIS-i lehel
Maurilio De Zolt 
**Maurilio De Zolt** (sündinud 29. septembril 1950 San Pietro di Cadores Belluno provintsis) on endine Itaalia murdmaasuusataja.

Maailma tippsuusatajate hulka tõusis Maurilio De Zolt üle 30-aastaselt. Enne teda olid maailmas silmapaistvalt esinenud vaid kolm itaalia suusatajat ja Franko Nones oli ainus, kes oli võitnud suurvõistluste medali. De Zolti kõrval hakkasid teisedki itaalia suusatajad edukalt esinema ning Itaaliast sai 1980. aastate teisel poolel üks maailma edukamaid suusariike. Sel ajal võeti kasutusele vabastiil (uisustiil), mis sai ka De Zolti tugevamaks stiiliks. Viimase suurvõistluste medali võitis De Zolt 1994. aasta olümpiamängudel Lillehammeris teatesõidus, kus ta suusatas 43-aastaselt avavahetust klassikalises stiilis.

De Zolt sai esimese tippvõistluste medali 34-aastaselt 1985. aasta maailmameistrivõistlustel. Siis kasutasid edukamad suusatajad juba uisustiili. 1987. aasta MM-il Oberstdorfis oli uisustiil kavas juba eraldi alana ja De Zolt võitis uues stiilis ainsa individuaalse kuldmedali 50 km distantsil. Ta alustas võistlust väga hästi ja juhtis 5,6 km vaheajapunktis teisel kohal olnud koondisekaaslase Albert Walderi ees 24 sekundiga. 16,7 km kohal oli vahe Walderiga 27 sekundit, 33 km kohal oli vahe teiseks tõusnud šveitslase Andi Grünenfelderi ees 45,5 sekundit ja finišisse hõbemedalivõitjana saabunud Thomas Wassberg oli De Zoltist 22,3 sekundit aeglasem.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 1988 Kanada Calgarys
	+ Hõbe hõbemedal 50 km vabastiilis
* 1992 Prantsusmaa Albertville'is
	+ Hõbe hõbemedal 50 km vabastiilis
* 1994 Norra Lillehammeris
	+ Kuld **olümpiavõitja** 4x10 km teatesõidus

### Maailmameistrivõistlustel

* 1985 Austria Seefeldis
	+ Hõbe hõbemedal 50 km
	+ Hõbe hõbemedal 4x10 km teatesõidus
	+ Pronks pronksmedal 15 km
* 1987 Saksamaa Oberstdorfis
	+ Kuld **maailmameister** 50 km vabastiilis
* 1991 Itaalia Val di Fiemmes
	+ Pronks pronksmedal 50 km vabastiilis
* 1993 Rootsi Falunis
	+ Hõbe hõbemedal 4x10 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 1987 | 21. veebruar | Oberstdorf |  Saksamaa | 50 km vabalt |

Välislingid
-----------

* Maurilio De Zolt FIS-i kodulehel (inglise)
* Lehekülg Maurilio De Zoldist (itaalia keeles)
Pennsylvania ülikooli linnak
**Pennsylvania ülikool** (*University of Pennsylvania*; lühend **Penn** või **UPenn**) on eraülikool USA-s Pennsylvania osariigis Philadelphias. Tegemist on ühe kõige vanema kõrgkooliga riigis. Ülikoolis õppis 2022. aasta seisuga üle 23 300 üliõpilase. Ülikooli deviis on *Leges sine moribus vanae* ('Seadused on kommeteta kasutud').

Pennsylvania ülikooli asutamisaastaks loetakse 1740. aastat. Ülikooli esimeseks juhatajaks oli Benjamin Franklin. 1765. aastal asutati Pennsylvania ülikooli meditsiinikool, mis oli Põhja-Ameerika esimene meditsiinikool. Lisaks meditsiinikoolile on Pennsylvania ülikoolil tänapäeval inseneri- ja rakendusteaduste, õigusteaduste, arhitektuuri, hambaarstiteaduse, ärinduse (The Wharton School), kunstiteaduste, veterinaaria, hariduse, õenduse ja kommunikatsiooni teaduskond. Selle instituutide hulka kuuluvad Wistari anatoomia- ja bioloogiainstituut ning geneetika instituut. Ülikoolil on 1887. aastal asutatud arheoloogia- ja antropoloogiamuuseum.

1946. aastal alustas Pennsylvania ülikoolis tööd esimene laiaotstarbeks mõeldud elektrooniline arvuti ENIAC.

Pennsylvania ülikool on USA eraülikoolide spordiklubide ühenduse Ivy League'i liige. Ülikooli spordivõistkonnad kannavad nimetust Penn Quakers. Ülikool võõrustab riigi vanimat kergejõustikuvõistlust Penn Relays.

Ülikooliga on seotud olnud 39 Nobeli auhinna laureaati. Ülikooli vilistlaste hulka kuuluvad teiste seas USA 9. president William Henry Harrison, USA 45. president Donald Trump, Eesti president Toomas Hendrik Ilves, Ghana esimene president Kwame Nkrumah, Francis Hopkinson, George Clymer, James Wilson, Benjamin Rush, Martha Hughes Cannon, William Wrigley, Jr. Ezra Pound, William Carlos Williams, Warren Buffett, Arlen Specter, Noam Chomsky, Ed Rendell, Jon Huntsman Jr. ja Elon Musk.

Vaata ka
--------

* Pennsylvania osariigi ülikool

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht