recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Muinaslinnus pärast 10. mail 2014 toimunud korrastustöid, mille käigus ehitati lõhutud otsavalli kaitseks aed, mis takistab mootorrataste ja ATV-dega linnamäele sõitmist
**Kauksi linnamägi** ehk **Leerimägi** on linnamägi Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi külas.

Mälestise asukoht
-----------------

Linnamägi paikneb Ahja jõe lisajõe Lutsu jõe lõunapoolsel kaldaneemikul. Läänes piirneb see soise madaliku ja ojaga. Linnamäest idas ja lõunas asub sooga lõppev tasandik. Seega on alust arvata, et muinaslinnus oli looduslikult hästi kaitstud.

Mälestise kirjeldus
-------------------

Linnuse ebatasane, selge kultuurikihita ovaalne õueala on 66 m pikk ja kuni 36 m lai. Pindala on 1800 m². Kagus paikneb linnuse välisküljel 7 m ja siseküljel 3 m kõrgune kuhjatud vall. Ülejäänud õueala piiravad vallid on madalamad (0,5–0,6 m).

1960. aastal on ligi pool linnuse lõuna- ja lääneosa õuepinnast lõhutud, kuna sinna rajati mäe kõrgepingeliin.

Mälestise uuringud
------------------

21. augustil 1951 tegi arheoloog Harri Moora proovikaevamise. Selle käigus leiti kaguvallist mõned savinõukillud. Vallist varisenud liiv ja ka otsavalli liiv sisaldasid rohkelt sütt. Seetõttu on alust arvata, et muinaslinnust ehitades oli peale liivavallide rajatud ka puitkonstruktsioone.

Vaata ka
--------

* Eesti linnuste loend

Viited
------

1. ↑  E. Tõnisson, Eesti muinaslinnused. Tartu, Tallinn, 2008, lk 316.
2. ↑  H. Moora, 21. august 1951.

Välislingid
-----------

* Kauksi linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**Jaan E. Roots** (sündinud 25. mail 1951 Strömsundis Rootsis) on eesti keemik.

Elulugu
-------

Filosoofiakandidaat 1974, filosoofiadoktor (1978, Uppsala Ülikool), väitekiri "On static and dynamic properties of dilute and moderately concentrated solutions polysturene in transdekalin close to and far from the theta temperature". Oli Uppsala Ülikooli füüsikalise keemia instituudi dotsent. Aastast 1981– Londoni Kuningliku Teaduse ja Tehnoloogia Kolledži teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: makromolekulide füüsikaline keemia.

Teoseid
-------

* Molecular transport in semidilute macromolecular solutions (kaasautor). // J. Macromol Sci 19 (1980)
* Scaling concepts in the interpretation of diffusion and sedimentation phenomena in semidilute polymer and polyelectrolute solations (kaasautor). // Prog. Polymer Sci 8 (1982).

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 107.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Ants Parktal** (sündinud [18. juuli 1950, Tallinn) on eesti psühholoog ja psühhoanalüütik.

Elulugu
-------

Ants Parktal on teenistuja poeg.

Lõpetas 1968 Keila 1. Keskkooli ja 1973 Tallinna Polütehnilise Instituudi soojusenergeetika erialal.

1982 lõpetas (kaugõppes) Tartu Riikliku Ülikooli sotsiaalpsühholoogia erialal, oli 1991–93 magistrikursustel San Franciscos Professionaalse Psühholoogia Koolis, psühholoogiamagister samas 1993, 1993 samas doktorant. 

Oli 1986–91 TPedI suhtlemispsühholoogia uurimisgrupi nooremteadur, teadur ja vanemteadur, 1993– TPÜ sotsiaal- ja keskkonnapsühholoogia õppetooli lektor. Pidanud loenguid suhtlemispsühholoogiast (koos videotreeningutega), psühhoanalüütiliselt orienteeritud psühhoteraapia teooriatest ja tehnikatest. 

1989 sai Eesti Psühholoogide Liidult suhtlemistreeneri litsentsi.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond psühholoogia: suhtlemispsühholoogia, psühhoteraapia kaasaegsed teooriad, kultuurinähtuste ja inimpsüühika seosed, seksuaalkasvatus ja -käitumine. Osales suhtlemistreeningu teoreetiliste aluste väljatöötamises, kultuurierinevuste uurimises ametialases suhtlemises, koolinõustajate väljaõppe teoreetiliste aluste ja õppeprogrammi koostamises ja väljaõppe korraldamises. Eesti Psühhoanalüütilise Seltsi liige (1995-2013), Eesti Psühholoogide Liidu liige (1996-2015). Rahvusvahelise Psühhoanalüütilise Assotsiatsiooni liige (2007). Eesti-Läti Psühhoanalüütilise Ühingu liige (2010).Üle 10 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Õpilaste kõlbeline ja esteetiline kasvatus koolis. // Nõukogude Kool (1987), 8
* Suhtlemistreening koolis. // Nõukogude Kool (1989), 1
* *Использование социально-психологического тренинга в учебно-воспитательной работе со старшеклассниками.* Kaasautor M. Grigorjeva. // Вопр. психол. (1988) 5
* Seksuaalkasvatusest koolis. // Haridus (1993), 2
* Postdramaatilise stressihäire etioloogia. // Eesti Arst (1996), 6
* Agressiivsus ühiskondlike muudatuste ajal. // Akadeemia (2004), 11

Sütt, M, Parktal, A. (2015) Psühhoanalüüsi eestistamine. Akadeemia, 7, 1236-1255
Sütt, M, Parktal, A. (2017) Eestistades Bioni. Wilfred R. Bioni metapsühholoogiline käsitus mõtlemisest. Akadeemia, 2:281-300; 3:524-549
Miks lähimineviku traumade haavad eesti inimesele endiselt haiget teevad. Looming (2018), 11, 1618-1625
Parktal, A, Meimer-Parktal J. (2018) Psühhoanalüüs Eestis. Akadeemia, 8, 1376-1401

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Rein Virkus. "Tallinna Pedagoogikaülikool läbi aegade". Tallinn 1998, 123, 166

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
* "ANTS PARKTAL: Ainult sõltlane ise saab ennast aidata" Eesti Päevaleht, 12. veebruar 2007

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Kelnase sadam (2014)
Postilaev Helge Kelnase sadamas
Sadama laiendamine (2007)
**Kelnase sadam** on sadam Kelnase külas Prangli saarel.

Sadam asub saare põhjakaldal, kus oli kalasadam juba enne Teist maailmasõda. Tänapäeval silduvad sadamas kalalaevade kõrval ka huvilaevad.

Sadamast lähtub laevaliin Leppneeme sadamasse. 2010. aastani sõitis sel liinil Helge, seejärel reisilaev Vesta ning alates 2013. aastast parvlaev Wrangö. Alates 2010. aastast opereeris laevaliini Kihnu Veeteede AS. 2018. aasta lõpust sai selle õiguse Tuule Liinid. OÜ Sama firma võitis ka hanke järgmiseks neljaks aastaks.

Kelnase sadamat laiendati 2007. aastal. Sadamas on taastatud endine Kelnase kalatööstuse hoone, suviti korraldati kultuurikuuris üritusi. Avatud on turismiinfopunkt ja jalgrattalaenutus.

Vaata ka
--------

* Mölgi sadam

Viited
------

1. ↑  Tauri Roosipuu. Võitlus liinide pärast. Meremees nr 3, 2020
2. ↑  Parvlaevaühendust Prangliga osutab järgmised neli aastat senine vedaja Tuule Liinid OÜ Viimsi valla koduleht, 7. oktoober 2020

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kelnase sadam** |

* Triin Olvet. "Uuendus teeb Kelnases ja Leppneemel jahtidele ruumi". Postimees, 25. aprill 2006
* Urmas Tooming. "Uuenenud Leppneeme ja Kelnase sadam võivad valmida enne tähtaega". Postimees, 20. juuli 2007
* "FOTOD: Prangli uue laeva jaoks on vaja sadamaid rekonstrueerida". Delfi, 24. aprill 2012
Dietmar von Aist Weingarteni laulukäsikirjas (1310–1320). Dietmar hoiab vasakus käes reisikeppi ja paremaga tõstab kõrgele oksa (saksa keeles *Ast*). Pilt võib olla illustraatori tõlgendus luuletaja nimest
Dietmar on Manesse käsikirjas kujutatud *Minne*-sümboolikast ümbritsetud pudukaupmehena: oks (*Ast*) kannab meelelisele armastusele vihjavaid luksusesemeid, kuld sümboliseerib tõelisust ja koerake daami süles truudust. Luuletaja aadliseisusele vihjavad kiiver ja vapiga kilp
**Dietmar von Aist** (u 1115 – u 1171), ka **Dietmar von Aste**, oli 12. sajandil tegutsenud minnesinger, kes pärines parunisuguvõsast Austria hertsogkonnas.

Eluloolist
----------

Tema nimi esineb kirjalikes dokumentides alates aastast 1139 Salzburgis, Regensburgis ja Viinis. Perekonnanimi võib tulla Aisti jõe järgi Mühlvierteli piirkonnas, tänapäeva Ülem-Austrias, kus oli perekonna maavaldus.

Aistersheimi vesilinnus on mainitud 1159. aastal vabahärra Dietmar von Aistiga seoses, kes on Babenbergi soost valitseja Austria Heinrich II ministeriaal. Kas tegemist on luuletajaga või nimekaimuga, ses osas puudub täielik kindlus. Ditmarus de Agasta, kes kirjalike allikate järgi suri lastetult 1171. aasta paiku, on ilmselt sama inimene.

Looming
-------

Dietmar von Aistile on omistatud rida laule, aga vaid väheste puhul on autorsus tõendatav. Talle kindlalt omistatud värsside põhjal on ta *Minnesang*'i (kurtuaasse armastusluule tähenduses) varaseim viljeleja ja tema luule on vahelüli rahvaliku ning kurtuaasse laululoomingu vahel.

Ühena esimestest luuletajatest kasutas ta lauludes refrääni ja kirjutas *Tagelied*'id (*alba*) rüütli ja daami dialoogina (nn *Wechsel*). Teemad on mehe-naise suhete vallast, nagu armastus, lahkuminek ja partnerlus. Osa laule on kirjutatud daami vaatepunktist ja teine osa mehe vaatepunktist. Sellega seoses tuleb märkida, et naise positsioon neis paistab küllalt tugevana – näiteks laulus "Ez stuont ein frouwe alleine" ütleb naine pistrikule, et on endale ise armsama valinud. *Minnesang*'i varaseim *Tagelied* "Slâfest du, friedel ziere?" on ka kindlalt Dietmarile omistatud.

Meloodiate üleskirjutusi pole Dietmar von Aistilt säilinud. Muusikateadlane Ursula Aarburg on väitnud, et *Tagelied* "Der winter wære mir ein zît" on kirjutatud Bernart de Ventadorni "Lõokese laulu" viisile.

Tõlked eesti keelde
-------------------

"Üks naine seisis üksinda" ("Ez stuont ein frouwe alleine"), tõlkinud Rein Sepp, on ilmunud "Keskaja ja vararenessansi kirjanduse antoloogias" (ERK, 1962).

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* Dietmar von Aist portaalis Deutsche Biographie
* Valik tekste koos tõlgetega saksa keelde
* Youtube: "Der Winter..." Max ja Mirjam de Vime esituses
Yungdrung, böni püha sümbol
**Bön** (tiibeti keeles *bon*, བོན་) on usund Tiibetis. 

Böni kirjeldatakse sageli kui Tiibeti algupärast, budismieelset usku, mis pole päris täpne. Kuna böni kohta enne 7. sajandit kirjalikud allikad puuduvad, siis on nii varajase böni kui ka võimalike Tiibeti algupäraste usundite kohta väga vähe teada.

Böni järgijaid nimetatakse bönpodeks (tiibeti *bon po*), nõnda nimetati ka böni preestreid, kes tegutsesid muistses Tiibetis matusetalituste, ohvririituste ja kuninglike tseremooniate korraldajatena.

Legendide järgi oli böni rajaja Šenrab Miwo (tiibeti *gshen rab mi bo*), kelle sünnikohaks peetakse müütilist maad Ölmo Lungringi (mis asus Kailāsa mäe piirkonnas) ning sünniajaks umbes 1600 e.m.a. Šenrabi eluloos on sarnaseid elemente Buddha elulooga ning teda kirjeldatakse kui olendite heaks tegutsevat virgunut. Böni tekstide järgi sai bön alguse Šang-šungist, Kailāsa jalamil asuvast kuningriigist.

Hiline bön kujunes süstematiseeritud usundina välja pärast 11. sajandit koos budistlike koolkondadega üksteiselt vastastikku elemente laenates. Hiline bön sarnaneb paljus budismiga: ka böni traditsioonis on ülimaks eesmärgiks virgumine (tiibeti *byang chub*), samuti on sarnased paljud muud põhimõisted. Samas säilitab bön oma eripärad: böni kosmoloogia, legendid ja panteon erinevad budismi omadest.

Esimene böni klooster Menri (tiibeti *sman ri*) valmis 1405. aastal.

Esimesed böni termad leiti 11. sajandil. Need tekstid olid hiljem aluseks böni kaanonile, mis sai oma lõpliku kuju 15. sajandil.

Uuemal ajal, alates 19. sajandi teisest poolest, on bön ja Tiibeti budism omavahel tunduvalt lähenenud ja tänapäeval peetakse böni mõnikord isegi Tiibeti budismi viiendaks koolkonnaks ningma, kagjü, sakja ja geluki kõrval.

Varajase böni isoleeritud haruks peetakse 9.–10. sajandil Tiibetist välja rännanud tänapäeva Hiina Yunnani provintsi loodeosas Lijiangis elava nahi (hiina keeles *naxi*) rahvakillu traditsioonilist dongpa religiooni.

Budism ja bön on Tiibetis teineteist tugevasti mõjutanud. Bönist võttis Tiibeti budism šamanismi elemente, budism omakorda kujundas böni filosoofia ümber, nii et erinevused on nüüdseks peamiselt terminoloogilised ja ikonograafilised. Ometi on bön – hoolimata budismi privilegeeritud seisundist riigiusundina viimastel sajanditel – säilinud ning 1977. aastal tunnustas Tiibeti eksiilvalitsus seda ametlikult vaimse koolkonnana.

Ajalugu
-------

Kuni 7. sajandini oli bön levinud eelkõige Kangrinboqê mäge ümbritsevas Zhang Zhungis Tiibeti lääneosas.

Zhang Zhungi kuningate dünastia lõppes 8. sajandil, kui maa vallutas Kesk-Tiibeti kuningas Trisong Detsen ning Zhang Zhungi kuningas Ligmincha (Ligmirya) suri.

Kui 9. sajandil juurdus budism, tõrjuti bön tagasihoidlikule kohale (näiteks jäid böni preestrid kõrvale kuningate matusetseremooniatelt). Kuningas Langdarma (valitses 836–842) aga vaenas kuningas Trisong Detseni ajast saadik üha mõjukamaks muutunud budismi ning edendas böni. Hiljem taandus bön tiibeti kultuuriruumi ida- ja läänepiirkondadesse.

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: Bön.
**.je** on Jersey Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni haldab Island Networks, mis haldab ka Guernsey domeeni .gg.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ir** on Iraani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Domeeni haldab Fundamentaalteaduste Instituut Teheranis.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.is** on Islandi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 77 000 saidi.

Viited
------

1. ↑  "Cumulative number of domains and number of domains registered each year" (vaadatud 30. augustil 2022)

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.io** on Briti India ookeani ala Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Domeeni saavad registreerida nii üksikisikud kui ka organisatsioonid. Selleks ei ole vaja registreeringut või tegevuskohta Briti India ookeani ala territooriumil.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.hk** on Hongkongi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.gn** on Guinea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.gr** on Kreeka Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1989. aastast.

.ελ
---

Kreeka taotles kreeka tähtedega saidinimede jaoks tippdomeeni .ελ. ICANN lükkas 2011. aasta aprillis selle taotluse tagasi, põhjendades otsust sellega, et domeeni suurtähtedes versioon .ΕΛ on visuaalselt liiga sarnane domeeniga .ea. 2014. aastal otsustati lubada Kreekal domeeni .ελ kasutada ja 2015. aastal anti õigused üle. Domeen sai internetis aktiivseks 2018. aastal.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.kp** on Põhja-Korea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 24. septembrist 2007.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Taani julgeoleku- ja luureteenistus** (taani: Politiets Efterretningstjeneste, lühend: **PET**) on Taani riikliku julgeoleku eest vastutav asutus. Taani välisluurega tegeleb Taani kaitseluureagentuur, mis kuulub sõjaväe koosseisu.

Tegevus
-------

PETi kolm peamist ülesannet on terrorismitõrje, vastuluure ja äärmuslastevastane võitlus. 
PET ei tegele terrorismitõrjel ainult Taani ja tema huvide vastu korraldatud terrorirünnakute toimumise takistamisega, vaid jälgib ka, et Taanit ei kasutataks teise riigi vastu korraldatavate rünnakute baasina. Lisaks nõustab asutus vajadusel firmasid, et vältida tööstusluuret.

PET vastutab ka Taani kuningapere ja poliitikute ihukaitse eest.

Organisatsioon
--------------

Taani julgeoleku- ja luureteenistus kuulub Taani politsei koosseisu, aga kannab oma tegevusest ette otse justiitsministrile.

Peakorter asub Kopenhaagenis ning kaks piirkonnakontorit asuvad Århusi ja Odense kohalikes politseijaoskondades. Kuna PET on seotud Taani politseiga, on asutusel esindajad kõigis piirkondades.
**Dietrich von Grüningen** (1210 – 3. september 1259) oli Liivi ordumeister 1239–1240 ja 1242–1246. Pärines Tüüringist ministeriaalide suguvõsast. 

1237. aastal nimetas Saksa ordu kõrgmeister Hermann von Salza ta Liivi ordu meistriks, aga kuna ta oli noor ja vähekogenud, muudeti see otsus ja meistriks sai Hermann Balke. 

1237. aastal purjetas koos Balkega Liivimaale. 

1238. aastal määrati Liivi ordu asemeistriks ja 1239 ordumeistriks. Kevadel 1240 siirdus Saksamaale ja andis ameti üle asemeister Andreas von Felbenile. 

1242. aastal naasis Liivimaale. 1244. aastal alistas Kuramaa. Andis 1246. aastal Liivi ordu maameistri ameti üle Heinrich von Heimburgile.

1249. aastast oli ta Preisimaal ordumeister. 1254. aastast oli ta Saksa ordu kõrgmeistri asemiku kohustustes.

1254. aasta lõpul tegutses ta vahekohtunikuna Liivi ordu ja Riia peapiiskopi vahelises tülis.

Vaata ka
--------

* Liivi ordu maameistrite loend

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 329 (lk 277–279).
**Taani Rahvapartei** (taani keeles *Dansk Folkeparti*) on rahvuskonservatiivne Taani erakond.

Partei toetab Anders Fogh Rasmusseni juhitavat vähemusvalitsust, kuid ei kuulu ametlikult valitsuskoalitsiooni.

Taani Rahvapartei asutati 1995. aasta 6. oktoobril. Erakonna esimene esimees kuni 2012. aastani oli Pia Kjærsgaard.

liikmete arv: 12.064 (2013)

Poliitilised vaated
-------------------

Taani Rahvapartei pooldab heaoluriiki, kuid erineb sotsiaaldemokraatidest selle poolest, et nõuab rangeid piiranguid immigratsioonile, karmimaid karistusi kurjategijatele ning ei poolda Taani suveräänsuse edasist loovutamist Euroopa Liidule.

Erakonna range immigratsioonipoliitika ja avameelse islamile vastandumise tõttu on mitmed peamiselt vasakpoolsed kriitikud süüdistanud Taani Rahvaparteid ja selle juhte rassismis ning paremäärmusluses.

Osalemine valimistel
--------------------

Taani parlamendivalimistel sai see erakond 1998. aastal 13 kohta (7.4% häältest), 2001. aastal 22 kohta (12% häältest), 2005. aastal 24 kohta (13.2% häältest) ja 2007. aastal 25 kohta (13.8% häältest), omades sellega praegu 179-kohalises Taani parlamendis suuruselt kolmandat fraktsiooni.

Euroopa Parlamendi valimistel sai Taani Rahvapartei 1999. aastal 5.8% häältest ja 2004. aastal 6.8% häältest, mille tulemusel osutus Euroopa Parlamenti valituks üks Taani Rahvapartei kandidaat, kelleks oli mõlemal korral Mogens Camre.

Välislingid
-----------

* Taani Rahvapartei
**Mardi oja** (ka *Püha Martini oja*) oli Härjapea jõe lisajõgi Tallinnas mis algas Lasnamäe paekalda allikatest, läbis diagonaalis Torupilli asunduse Lubja tänava piirkonnast praeguse Raadiomaja suunas ja suubus Härjapea jõkke praeguse Pronksi tänava piirkonnas.

Kadrioru kõige lõunapoolsem läte asus endisest Mäekalda polikliinikust (Lasnamäe tänav 8) 80 meetrit loode poole. Oja voolas üle praeguse Lubja tänava parkla ja seejärel suundus Jüri Vilmsi tänava 57 ja 59 majade vahelt tänavale, kus tegi järsu 90 kraadise pöörde kirde suunas, voolas üle Konstantin Türnpu tänava pikenduse, Vilmsi 53a ja 53c majade vahelt Kadrioru Saksa Gümnaasiumi poole. Vilmsi 53c ees teisel pool tänavat ühines sellega veel teine oja, mille mõlemad lätted asusid Majaka tänav 2 ligidal klindiesisel.

Viited
------

1. ↑  Robert Nerman. Torupilli piirkond sai omale nime sealkandis asunud kõrtsilt[*alaline kõdulink*]. Postimees, 16. veebruar 2007
2. ↑  Jaak Nõlvak. Tallinn Mustkivi ja Mustakivi vahel. Eesti Loodus, 2012/3
3. ↑  Robert Nerman. Seletuskiri Tallinna omaaegsete vooluveekogude lokaliseerimise töö juurde
4. ↑  Jalutaja teejuht: Kadriorg, Robert Nerman, Karen Jagodin, Solnessi Arhitektuurikirjastus, Tallinn 2011.

Välislingid
-----------

* Muistse Tallinna vetevood. Jaak Juske blogi, 4. august 2011
* KAART: Maa alla peidetud Härjapea jõgi. Eesti Ekspress, 8. august 2011
Kuningkobra (*Ophiophagus hannah*) kolju (*proteroglyphous*)
Lõgismadude kolju (*solenoglyphous*)
**Eesmürgihambad** (*Proteroglypha* ja *Solenoglypha*, inglise keeles *proteroglyphous fangs*) on madudel spetsiaalne mürgihammaste tüüp, mida mõnikord kasutatakse madude klassifitseerimisel.

Eesmürgihammastega madudel paiknevad spetsiaalsed teistest hammastest pikemad ja hammustamise ajal sülge (maomürki) väljutavad hambad (vahel ka kihvad), harilikult ülalõualuu eesosas ning on varustatud seesmise kanaliga. 

Eesmürgihammaste ülesandeks on madude abistamine toitumisel. Nende abiga pritsitakse, hammustamise käigus, toksiinina toimivat sülge saaklooma kehasse. Maod kasutavad eesmürgihambaid ka enesekaitsel pritsides sülge, valdavalt hammustamise ajal röövlooma, aga ka ohtliku inimese kehasse.

Eesmürgihammastega maod liigitatakse kaheks:

* *proteroglyphous* - siia rühma liigitatud madudel on püsivalt erektiilsed lühikesed, seesmise kanaliga eesmürgihambad, nende hulka liigitatakse kobrad, mambad ja mürknastiklased;

* *solenoglyphous* - siia rühma liigitatud madudel paiknevad mürgihambad harilikult horisontaalselt ja vertikaalsesse asendisse liigutuvad eesmürgihambad saaklooma tabamiseks aga ka enesekaitseks, nende hulka liigitatakse rästiklased.

Teatmeteoses "Loomade elu", V köite 309. leheküljel kirjeldatakse seda järgnevalt: 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| "| Tavalises asendis on põikluu tagasi tõmbunud, ülalõualuu on oma ülapinnaga ette ja alapinnaga taha pööratud. Mürgihambad paiknevad seejuures horisontaalselt, otsekui lamavas asendis, ja nende tipud on suunatud tahapoole. Enne hammustamist nihkub põikluu ette ja tõukab ülalõualuud, mis seejuures pöördub, kuna ta ülemine nurk toetub eeslaubaluule. Ülalõualuu alapoolele kinnitunud mürgihambad joonistavad kaare, nihkuvad ettepoole ja asetuvad vertikaalselt. | "|

Eesmürgihammastega madude sülg toimib toksiinina nii kõigusoojastele kui ka püsisoojastele loomadele. 

Eesmürgihammaste taga paiknevad tagavarahambad, mis eesmürgihammaste kulumise või ka murdumise korral need välja vahetavad.

Viited
------

1. ↑  Loomade elu 5:109.

Välislingid
-----------

* Teadlased purustasid maohammustuse müüdi, Novaator, 18. mai 2011, Veebiversioon (vaadatud 11.04.2014)
Eesti Straussi Ühingu korraldatud kontsert Leopold Hanseni Majamuuseumis Elvas, 2. august 2012
Eesti Straussi Ühingu silt Leopold Hanseni Majamuuseumi ukse kohal
**Eesti Straussi Ühing** (ka **Eesti Johann Straussi Ühing**) on 1990. aastal Elvas asutatud mittetulundusühing, mille eesmärk on tutvustada ja propageerida Strausside suguvõsa ja nende kaasaegsete muusikat.

Ühingu looja ja esimene esimees oli Elva kultuuritegelane Kalev Päid. 1990. ja 1991. aastal avaldas ta ühingu nimel kaks brošüüri, mis tutvustasid Johann Straussi elu ja loomingut. Kohalikest kultuuritegelastest osales ühingus ka Elva Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu esimees Julius Illus.

Eesti Straussi Ühing on tegutsenud Elvas Leopold Hanseni majamuuseumis aadressil Vaikne tänav 10. Alates 2019. aastast on ühing registreeritud Elvas aadressil Kesk tänav 23. Ühingu algatusel toimuvad Elvas mitmesugused muusika- ja kultuuriüritused, nende seas kammerkontserdid, uusaastakontserdid ja Straussi festival "Kuningriik", mida on nimetatud "Elva stiilseimaks suvepeoks, kus ka pealtvaatajad on riietunud 19. sajandi teise poole moe järgi".

Viited
------

1. ↑  Eesti Straussi Ühing. e-Äriregister.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2009. Vaadatud 2. augustil 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Anti Einpaul "Strauss keerutab Elva metsades valssi" Postimees, 13. august 1999 (intervjuu Kalev Päidiga)
* Ene Nobel "Elvast saab Johann Straussi kuningriik" Eesti Päevaleht, 11. august 1999
**Mati Tolmoff** (sündinud 19. jaanuaril 1957) on Eesti sporditegelane ja poliitik, endine Eesti Spordimuuseumi direktor.

Tolmoff on lõpetanud Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna 1979. aastal. Ta on töötanud Tartu linnavalitsuse spordiosakonna juhataja asetäitjana, linna spordiameti direktorina, linnavalitsuse kultuuri- ja spordiosakonna juhina ning Aura Keskuse projektijuhina.

Spordimuuseumi direktoriks sai ta 2001. aastal teisel direktori ametikoha konkursil. Esimesel konkursil valis komisjon välja Ants Veetõusme, keda kultuuriminister Signe Kivi ei pidanud aga sobilikuks. 2009. aastal lahkus ta ametist omal soovil.

Mati Tolmoff on Tartu Linnavolikogu kultuuri-, haridus- ja sotsiaalkomisjoni liige, klubi Tartu Maraton asutajaliige, sihtasutuse Tartu Sport nõukogu aseesimees, Tartu Ülikooli spordinõukogu liige ning Eesti spordiajaloo seltsi liige.

Tolmoff kuulub Eesti Reformierakonda.

Tunnustus
---------

* 2000 Eesti Vabariigi spordipreemia (spordijuhtimise uuenduste eest Tartu linnas)

Isiklikku
---------

Mati Tolmoffil on kolm tütart. Tema keskmine tütar on sulgpallur Kati Tolmoff.

Tolmoff kuulub Kaitseliidu Tartu maleva akadeemilisse malevkonda.

Artikleid
---------

* "Spordikoolid taastaks ebaõigluse" Postimees, 02.10.2009
* "Noortespordi tulevik sõltub tarkadest valikutest" Postimees, 30.03.2012

Viited
------

1. 1 2  Mati Tolmoff[*alaline kõdulink*] Reformierakonna kodulehel
2. 1 2 3  "Eesti Spordimuuseumi direktorina jätkab Mati Tolmoff" EPL, 15. mai 2008
3. 1 2  "Spordimuuseumi direktoriks saab Mati Tolmoff"[*alaline kõdulink*] Delfi, 26. juuni 2001
4. ↑  "Kultuuriministeerium otsib Eesti Spordimuuseumile direktorit" Kultuuriministeeriumi pressiteade, 2009-11-20
5. ↑  Paavo Kangur, "Kurb Mati ja rõõmus Kati"[*alaline kõdulink*]. Kroonika, 16. veebruar 2005

Välislingid
-----------

* "Spordimuuseumi direktoriks saab Mati Tolmoff" Delfi, 26. juuni 2001
**Juhan Simonson** (1. juuni 1933 Elva – 16. november 2012 Lakewood, USA) oli eesti vabadusvõitleja, organisatsiooni Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides kauaaegne juht.

Erialalt oli Simonson linnaplaneerija. Tema peamine töövaldkond oli USA-s New Jersey osariigi põhjaosas asuvate sooalade planeerimine ja väljaarendamine elamurajoonideks, kaubandustsentrumiks ja spordikompleksiks.

Ühiskondlikud ametid
--------------------

Simonson oli ajalehe Vaba Eesti Sõna toimetuskolleegiumi liige, Ühendatud Balti-Ameerika Komitee president, Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu USA delegatsiooni esimees (15 aastat), Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides (ERKÜ) juhatuse liige 1966–1972, abiesimees 1972–1978 ning esimees 1978–1996. Ta oli ka E.E.L.K. Lakewoodi Pühavaimu Koguduse nõukogu liige ja Eesti Arhiivi Ühendriikides juhatuse liige.

Tunnustus
---------

* 1998 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2005 Eestlaste Kesknõukogu Kanadas (EKN) teenetemärk
* 2007 Elva linna aukodanik
* 2012 Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides elutööauhind

Välislingid
-----------

* Suri Ühendriikide Eesti rahvuskomitee pikaajaline juht Juhan Simonson
* Elva: aukodanikuks valiti väliseestlane
* Eesti rahvuskomitee USAs sai 60-aastaseks
* Teenetemärk presidendilt
*
Peeter Mudist 2004. aastal (Lauri Kulpsoo foto).
**Peeter Mudist** (19. aprill 1942 Tallinn – 6. detsember 2013) oli eesti maalikunstnik ja skulptor.

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 1. Keskkooli, seejärel õppis ta aastatel 1960–1963 Tallinna Polütehnilises Instituudis energeetikat, kuid jättis õpingud 4. kursusel pooleli ja astus 1963. aastal Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1967. aastal maali erialal.

Seejärel töötas ta Tallinnas, sealhulgas aastatel 1971–1979 Arsis kunstnikuna ning 1979–1981 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna.

Mudist osales näitustel alates 1968. aastast. Alates 1981. aastast tegutses ta vabakunstnikuna.

Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1972. aastast.

Looming
-------

Peeter Mudist viljeles silmapaistvalt kõiki traditsioonilisi kunstiliike: maali, skulptuuri ja graafikat. Ta maalis enamasti äratuntavaid motiive: inimest, lilli, maastikku. Tema hilislooming muutus üha abstraktsemaks. Mudistile olid olulised tema teoste pealkirjad: näiteks "Nuusutab lille" või "Kõik teed on veel valla ja kõik soovid võivad täituda", "Mullatööd Vabaduse väljakul ja tema ümbruses". 

Peeter Mudist väljendas ennast ka kirjasõnas. Suurem osa sellest on kaante vahele kogutud kahes autoriraamatus: "Avaldatud Mudist. Ratsukäik" (2002) ja "Illustreeritud Mudist ehk Tobias" (2004). Viimane on mahukas kunstialbum, mis sisaldab autoritekstide ja elulooliste fotode kõrval lõviosa kunstniku loomingust.

Tunnustus
---------

* 1977, 1980 Eesti Kunstnike Liidu aastapreemia
* 1977, 1981 Baltimaade maalitriennaali peapreemia
* 1988 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1989 Kristjan Raua preemia (nelikmaal "Ümber Eesti. Hirm. Paanika. Rävala või Kabala")
* 1991 Konrad Mäe preemia
* 1995 Balti Assamblee kunstipreemia
* 2001 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2002 Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ("Ratsukäik")

Isiklikku
---------

Peeter Mudist koos Matti Miliusega
Peeter Mudist oli litograaf Evald Mudisti poeg. Tema tädi oli akvarellist Margarethe Fuks.

Üle 30 aasta kannatas ta Parkinsoni tõve käes.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. juuli 2015. Vaadatud 3. detsembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. 1 2  Peeter Mudisti uued maalid, 10.01–31.01.2010, E-kunstisalong
4. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3426
5. ↑  Anu Liivak. Peeter Mudisti mälestuseks. Eesti Päevaleht, 9. detsember 2013

Kirjandus
---------

* Peeter Mudist. Koostanud Liina Kulles. Tallinn. Aasta Raamat, 2004.

Välislingid
-----------

* Ants Juske. Peeter Mudist — kunstnik, kes oskab maalida õhku Eesti Päevaleht, 28. veebruar 2009
* Peeter Mudist maalib saatuse kiuste, Pärnu Postimees, 12. oktoober 2012
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib rahvusvahelisest kontsernist; Eesti ettevõtte kohta vaata artiklit ABB AS; Norra ettevõtte kohta artiklit ABB AS (Norra).* |

---

**ABB Ltd.** (varem **ABB Asea Brown Boveri**) on rahvusvaheline tööstuskontsern, mille peakorter asub Šveitsi linnas Zürichis. Ettevõte toodab peamiselt energeetikaseadmeid elektrijaamadele, energiaülekandesüsteeme, automaattehnikat ja robotisüsteeme.

ABB tegutseb üle 100 riigis ja neil on umbes 112 000 töötajat (2008). Käive oli 2007. aastal umbes 30 miljardit USA dollarit.

ABB on börsil Šveitsis, Stockholmis ja New Yorgis. Aastal 2007 oli suurim osanik (umbes 7%) Rootsi ettevõte Investor AB, mida kontrollivad Wallenbergid. 

Septembrist 2008 juhib kontserni ameeriklane Joseph M. Hogan.

Ajalugu
-------

ABB loodi 1988. aastal ABB Asea Brown Boveri, kui Rootsi firma ASEA (Allmänna Svenska Elektriska AB; asutatud 1883) ja Šveitsi firma BBC Brown Boveri (Brown, Boveri & Cie; asutatud 1891) liitusid. Osalus jagunes pooleks. Ettevõttel oli 160 000 töötajat. Seda juhtis rootslane Percy Barnevik. 

Algaastatel osteti üles hulk ettevõtteid, sealhulgas Ida-Euroopas ja Aasias. Aastal 1996 liitis ta oma tegevuse rongide ja raudteesüsteemide tootmise alal Daimler-Benziga (nüüd DaimlerChrysler). 

Aastal 1999 sai nimeks ABB Ltd.

Pärast 2000. aastat sattus ABB majanduslikesse raskustesse ning müüs oma energiatootmise haru Prantsusmaa ettevõttele Alstom, tuumaenergiaharu Suurbritannia ettevõttele BNFL, Adtranzi Kanada ettevõttele Bombardier, samuti oma nafta- gaasi- ja keemiatööstusharu.

Tegevus Eestis
--------------

Eestis on ABB-l tehased Keilas ja Jüris. Kohapeal tegutseb ettevõte ABB AS.

Rajamisel on regionaalne äriteeninduskeskus. Pärast selle valmimist pakub kontsern Eestis tööd kokku 1600 inimesele.

Vaata ka
--------

* ABB AS (Eesti)
* ABB AS (Norra)

Viited
------

1. ↑  "Tallinnas avatud ABB äriteeninduskeskus pakub tööd kuni 400 inimesele" ERR, 11. oktoober 2016

Välislingid
-----------

* ABB koduleht
* ABB Eesti koduleht
* Henrik Ilves: Eesti parimaks ettevõtteks krooniti ABB, Ärileht, 19. september 2008
* ABB sai oma ajaloo suurima lepingu 700 miljoni dollari väärtuses, Delfi, 19. juuli 2010

Rootsi
Stockholmi börsi indeksi OMXS30 ettevõtted

ABB – Alfa Laval – Assa Abloy – AstraZeneca – Atlas Copco - Autoliv – Boliden – Electrolux – Ericsson – Essity - Evolution Gaming Group – Getinge – H&M – Hexagon - Investor – Kinnevik – Nordea – Sandvik – SCA - SEB – Securitas – Skanska – SKF – Svenska Handelsbanken – Swedbank – Swedish Match – Tele2 – Telia Company – Volvo Group

(märts 2021)
Risto E. J. Penttilä (2012)
**Risto Erkki Juhani Penttilä** (sündinud 17. märtsil 1959 Poris) on Soome politoloog ja endine poliitik.

Risto Penttiläl on filosoofiadoktori kraad Oxfordi ülikoolist (1989). Ta on uurinud eelkõige rahvusvahelisi suhteid, välis- ja julgeolekupoliitikat. Ta on olnud Soome NATO liikmeks saamise eestkõneleja.

Aastatel 1988–1989 oli Penttilä McKinsey konsultant Helsingis ja Stockholmis, 1989–1990 osales uuringutes Rootsi ja Austria välispoliitika instituutides, töötas aastatel 1990–1991 Soome Välispoliitika Instituudis, 1991–1995 kaitseministeeriumis, 1999–2000 oli Genfis Maailma majandusfoorumi direktor, 2002–2010 juhtis Soome poliitika- ja majandusfoorumit EVA.

Ta on kirjutanud artikleid Helsingin Sanomatele, Suomen Kuvalehtile, Financial Timesile ja International Herald Tribune'ile.

1994. aastal oli ta üks liberaalse Noorsoomlaste partei asutajatest ja kuni partei tegevuse lõpuni selle esimees. 1995. aastal valiti ta Eduskunna liikmeks, kuid järgmistel valimistel 1999 Noorsoomlased enam parlamenti ei pääsenud ning peagi pärast seda partei likvideeriti.

Penttilä kandideeris 2009. aastal Rahvusliku Koonderakonna nimekirjas Euroopa Parlamenti ja oli 50 881 häälega kandidaatide seas kümnes, kuid ei osutunud valituks.

Alates 2010. aastast on ta Soome Keskkaubanduskoja tegevdirektor. Ta on European Business Leader's Conventioni peasekretär.

Tunnustus
---------

* 2005 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Risto Penttilä mängis noorpõlves jalgpalli ja jäähokit. Ta võitis meeskonnas Lahden Reipas Soome jalgpallikarika, kuulus Ivy League'i jalgpallimeeskonda ning oli Oxfordi ülikooli jäähokimeeskonna kapten.

Artikleid eesti keeles
----------------------

* Elevant ja hiir EPL.ee, 11. mai 2007
* Poliitika teiste meetoditega Diplomaatia, oktoober 2011

Viited
------

1. 1 2 3  Tutvustus Eduskunna lehel
2. ↑  CV kodulehel
3. ↑  Risto E. J. Penttilä Keskuskauppakamarin johtoon
4. ↑  Suomen Cup -mestarit

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Tutvustus Eduskunna lehel
**Tabivere Põhikool** (varem *Tabivere Gümnaasium*) on põhikool Tabivere alevikus.

Koolimaja asub Tartu–Jõgeva maantee ääres Tabivere mõisapargi servas.

Ajalugu
-------

Kooli vanimaks eelkäijaks loetakse 1688. aastal Äksi kiriku juures tegutsenud talurahvakooli. Tänapäevase kooli sünniaasta on 1973, kui avati uus koolimaja. 1982. aastal valmis võimla, 1986. aastal juurdeehitis. 1984. aastal sai kool keskkooliks (**Tabivere Keskkool**). 2003. aastast oli kooli nimi **Tabivere Gümnaasium**. 2014. aasta sügisest suleti kooli gümnaasiumiosa.

### Õpilaste ja õpetajate arvu muutus

| Õppeaasta | Õpilasi | Õpetajaid |
| --- | --- | --- |
| 2007/2008 | 205 | 20 |
| 2008/2009 | 181 | 25 |
| 2009/2010 | 170 | 23 |
| 2010/2011 | 156 | 24 |
| 2011/2012 | 132 | 26 |
| 2014/2015 | 106 | 19 |
| 2015/2016 | 116 | 19 |
| 2016/2017 | 127 | 19 |

Välislingid
-----------

* Koduleht
* "Tabivere kandi 325-aastase hariduselu edasikandjaks saab lähitulevikus põhikool" Tabivere Sõnumileht, 28. mai 2013
**Triinu Rajasalu** (sündinud 12. augustil 1974 Tallinnas) on Eesti diplomaat, Eesti peakonsul Austraalias Sydneys.

1992. aastal lõpetas Rajasalu Pirita keskkooli, 1992–1996 õppis ta Tartu Ülikoolis.

2000–2003 ja 2005-2006 oli ta Eesti Reformierakonna avalike suhete juht, selle vahepeal 2003–2004 välisministri nõunik ja 2004–2005 Pirita linnaosa vanem Tallinnas.

2006–2008 töötas ta välisministeeriumi avaliku diplomaatia osakonna meediabüroo direktori ja 2008–2011 välisministeeriumi avaliku diplomaatia osakonna peadirektorina. 2011. aasta augustis sai temast Eesti peakonsul Austraalias. Eesti Vabariigi peakonsulaadi Sydneys avas välisminister Urmas Paet ametlikult 21. novembril 2011.

Isiklikku
---------

Triinu Rajasalu ema on keraamik Ülle Rajasalu, mitte poliitik Ülle Rajasalu, kes oli Pirita linnaosa vanem Tallinnas enne Triinu Rajasalu.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Airi Ilisson "Austraaliasse sõida ainult koos reisikindlustusega" Maaleht, 6. juuli 2012
2. ↑  "Eesti ja Austraalia" Eesti välisministeeriumi kodulehel
3. ↑  "Halvad nimekaimud võivad tuua palju sekeldusi" Postimees, 03.06.2010

Välislingid
-----------

* Eesti peakonsulaat Austraalias
* Aale Kask-Ong "Saage tuttavaks: Eesti peakonsul Austraalias - Triinu Rajasalu!" Meie Kodu, 6. detsember 2011
* Airi Ilisson "Austraaliasse sõida ainult koos reisikindlustusega" Maaleht, 6. juuli 2012
* Airi Ilisson "Triinu Rajasalu: "Puutun oma töös kokku põnevate lugude ja saatustega"" Meie Kodu, 23. juuli 2012
* "Sydneys alustas tööd Eesti peakonsul" Õhtuleht, 16. august 2011

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ülle Rajasalu** | **Pirita linnaosavanem**2004–2005 | Järgnev**Enno Tamm** |