recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Crown Building õhtuvalguses
**Crown Building** (varasema nimega **Heckscher Building**) on 26-korruseline multifunktsionaalne kõrghoone New Yorgis Manhattani Midtowni ärikeskuses 57. tänava ja 5. puiestee nurgal. Selle kaubandus- ja äripinnad on ühed kõige kallimad Ameerika Ühendriikides.

126,8 meetri kõrgune *beaux-arts*'i nüanssidega, prantsuslikult uusrenessanslik, lubjakivist fassaadiga, kullatud detailide ja rohelisest vasest tornikatusega kontorihoone valmis aastal 1921. Selle projekteeris arhitektuuribüroo Warren & Wetmore, kes projekteerisid ka Helmsley Buildingu ja Grand Central Terminali. Hoone oli eriti populaarne antiigikaupmeeste seas ning 1929. aastal avati selle 12. korrusel moodsa kunsti muuseum (ingl Museum of Modern Art). Nimi Crown Building pandi hoonele 1983. aastal, võttes aluseks selle öösel valgustatud tornitipu krooni meenutavat väljanägemise. Kuigi hoone vahetas 20. sajandi lõpus korduvalt omanikku, müüdi see 2015. aastal 1,8 miljardi dollari eest, mis on üks kallimaid tehinguid New Yorgi kinnisvara ajaloos. Arvatavasti muudetakse see lähiaastatel luksuskorteritega elamuks.

Pildid
------

* Crown Buildingu jalamCrown Buildingu jalam
* Crown Buildingu keskosaCrown Buildingu keskosa

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Crown Building** |

* Crown Buildingu hoone kirjeldus ja pildid veebilehel www.nyc-architecture.com
**Gustav Reinhold Robert Taubenheim** (21. mai / 1. juuni 1795 Moe – 17. august / 29. august 1865 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Eesti ja Läti vaimulik.

Ta õppis Tallinna kreiskoolis ja aastatel 1811–1815 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1817–1820 (sai 1819. aastal autasuks hõbemedali). Töötas pärast ülikooli lõpetamist Vecpiebalga koolis õpetajana. Aastatel 1823–1834 töötas ta ülemõpetajana Riia kubermangugümnaasiumis. Ordineeriti 1. märtsil / 13. märtsil 1825 õpetajaks.

Oli aastatel 1825–1834 Riia Jakobi koguduse eesti pihtkonna õpetaja. Aastatel 1834–1865 oli ta Peterburi Peetri koguduse õpetaja ning selle kõrvalt õpetaja Peetri kirikukoolis.

Tema vanem tütar abiellus 1860. aastal kirjamehe ja kunstniku Friedrich Nikolai Russowiga.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977

Kirjandus
---------

* Leo Tiik, "Gustav Robert Reinhold Taubenheim, üks "Peterburi patrioote"" – Keel ja Kirjandus 1972, nr 2, lk 103–105; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
**Gustav Max Schmidti Eragümnaasium** oli õppeasutus, mis tegutses aastatel 1844–1875 Viljandis, Veski tänaval paiknenud Wittichi majas (praegu Jakobsoni tänav 47, Eha tänava alguse vastas).

Kooli rajas 1844 Gustav Max Schmidt. Kool alustas tööd 15. veebruaril 1844 (ukj). Kool oli algul 4-klassiline ja juhendus kõrgema kreiskooli õppekavast. Aastast 1845 sai kool loa tegutseda täisgümnaasiumina (ametliku nimega **Schmidti eraõppe- ja kasvatusasutus poeglastele**) (saksa keeles *Schmidtsche Privat-Lehr- und Erziehungsanstalt für Knabes*). Poiste Eraõppe- ja Kasvatusasutus andis õpilastele täieliku gümnaasiumihariduse ning kujunes välja seitsmeklassiline humanitaargümnaasium.

1846. aasta kevadeks oli Eraõppe- ja Kasvatusasutuses õppureid 53, 1850. aastal juba 70. Schmidti õpilaskond suurenes kuni 1855/1856. õppeaastani, mil sügissemestril oli hingekirjas 125 õpilast.

Koolis õppis 31 aasta jooksul 619 õpilast. 

1874. aastal, Gustav Max Schmidt suri ja Liivimaa rüütelkond lõi oma maagümnaasiumi, kasvatusasutust asus juhtima Viljandi Jaani koguduse pastor Leopold Krüger. Kooli krundi kui hooned ostis Liivimaa Rüütelkond, asutades vastavalt juba 1872. aastal tehtud otsusele neisse Liivimaa Maagümnaasiumi — *Livländische Landesgümnasium zu Fellin*.

Viljandi Kesklinna Kool loeb seda eragümnaasiumi oma eelkäijaks.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7   (vaadatud 31.08.2015)
2. ↑  Olav Renno, 160 aastat gümnaasiumiharidust Viljandis, sakala.postimees.ee, 10. september 2005
Melozzo da Forlì 1477. aasta fresko, mis kujutab paavst Sixtus IV nimetamas Bartolomeo Platina ametisse Vatikani raamatukogu esimese prefektina.
**Vatikani Apostlik Raamatukogu** (ladina keeles *Bibliotheca Apostolica Vaticana*) on Vatikani Apostlikus palees asuv Püha Tooli ametlik raamatukogu.

Raamatukogu asutas ametlikult 1475. aastal paavst Sixtus IV, kuid kiriku raamatukogu juured ulatuvad tagasi vähemalt neljandasse sajandisse.

Raamatukogu on üks maailma vanimaid ja omab märkimisväärset kollektsiooni: ligi 2 miljonit trükitud raamatut (sh üle 8000 inkunaabli), 80 000 koodeksit, 100 000 kaarti, joonist ja gravüüri ning 330 000 münti. Igal aastal lisatakse raamatukokku umbes 6000 uut teost.

1995. aastal alustas raamatukogu direktor Leonard Boyle ürikute digiteerimist. 2021. aastaks oli digiteeritud ligi 21 000 käsikirja umbes 80 tuhandest.

Vaata ka
--------

* Vatikani filmiarhiiv
* Vatikani salaarhiiv

Viited
------

1. ↑  De Montebello 1983, lk 281.
2. ↑  "History" (inglise keeles). Vatikani raamatukogu. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2018. Vaadatud 18. oktoober 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
3. ↑  "Digitization project of the Vatican Library" (inglise keeles). Vatikani raamatukogu. 17. mai 2016. Vaadatud 18. oktoober 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
4. 1 2  "The Vatican Library and its History". *ibiblio* (inglise keeles). Vaadatud 18. oktoober 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
5. ↑  Postimees 30. juuni 2021

Kirjandus
---------

* De Montebello, Philippe (1983). *The Metropolitan Museum of Art Guide*. Metropolitan Museum of Art. ISBN 9780870993480

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vatikani raamatukogu** |

* Ametlik koduleht
**Hans Karl Tsirk** (kuni 16. maini 1936 **Hans Karl Zirk**; 26. mai 1899 Karula vald, Võrumaa – 1. jaanuar 1987 East Hartford, Connecticut) oli eesti arst ja kunstnik.

Hans Tsirk sündis vallasekretäri perekonnas. Ta lõpetas aastal 1917 Valga Reaalkooli eriauhinna joonistamises. Samal aastal siirdus ta Peterburi, et arhitektuuri õppida, kuid puhkenud segadused ei võimaldanud tal õppimist alustada ja ta põgenes tagasi Eestisse. Ta osales Vabadussõjas reamehena. Aastal 1920 astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1925 arsti astme väärilisena *cum laude*. Akadeemiliselt kuulus ta ÜS Raimlasse.

Ta registreeriti kutseõigusliku arstina 21. jaanuaril 1926 ja ta asus Nõmmele sõjaväearstina teenistusse. Paralleelselt avas ta Nõmmel ka erapraksise sise- ja lastehaiguste arstina. Ta oli Nõmme garnisoniarst ja Pioneerpataljoni arst; ta jõudis sanitaarteenistuse kapteni aukraadini. Aastal 1940 oli ta sunnitud jätkama teenistust Punaarmees arstina (ja olema sõjas), kuid Porhovi lahingu ajal läks ta sakslaste poolele üle. Kuid ka Saksa okupatsiooniväed mobiliseerisid ta oma vägedesse, kuid tal õnnestus rindeleminekut vältida ja Eesti pinnal teenida.

1938. aasta alustas ta taas joonistamist ning tegeles sealtpeale arstipraksise kõrval kunstiga elu lõpuni. 1938. aasta alustas ta taas joonistamist ning tegeles sealtpeale arstipraksise kõrval kunstiga elu lõpuni.1943. aastal osalesid mõned tema tööd Tallinna Kunstihoones toimunud kevadnäitusel. Hans Tsirk oli ka kirglik loodus- ja aiandushuviline ning harrastas regulaarselt tervisesporti ja vabakehakultuuri. 1930ndatel oli ta ka Eesti Vabakehakultuuri Ühingu esimees.

Aastal 1944 üritas Hans Tsirk koos abikaasa ja viie lapsega Rootsi põgeneda, kuid paadimees arreteeriti. Siis üritas ta Saksa põgenikelaevadele pääseda. Sadamas seisid kõrvuti "Moero" ja "Lappland" ja kuna inimesi pealelaadivad saksa sõdurid viskasid nende pambud "Lapplandile", sattusid nad sellele laevale. 1951. aastani elas perekond mitmel pool Saksamaal ja põgenikelaagrites, kus pereisa töötas põgenikeorganisatsioonide UNRRA ja IRO arstina. 1951. aastal emigreerusid nad abikaasa ja kahe pojaga USAsse. Seal sooritas ta 1955. aastal uuesti arsti kutseeksamid ning töötas psühhiaatrina vaimsete häiretega inimeste hoolekandeasutuses. Pärast pensionile minekut 1969. aastal kolis ta Connecticuti osariiki.

Viited
------

1. 1 2  Kersti Koll, Hans Tsirk (1899-1987), Kultuur ja Elu, nr 1, 2011

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Eesti ohvitserid 1918-1940
* TLÜAR väliseesti isikud
**Augustus Henry FitzRoy, kolmas Graftoni hertsog** (28. september 1735 – 14. märts 1811) oli Suurbritannia George'i ajastu poliitik, viigide partei liige, kes oli vahemikus 14. oktoober 1768 kuni 28. jaanuar 1770 Suurbritannia peaminister.

Aastatel 1766–1770 oli ta peaminister William Pitt vanema valitsuses Varakambri esimene lord.

Teda on peetud ebakindlaks poliitikuks. 1770. aasta jaanuaris astus ta poliitiliste vastuolude ja ajakirjanike rünnakute tõttu peaministri ametikohalt tagasi.

Perekond ja haridus
-------------------

Ta sündis 28. septembril 1735 kuningliku mereväe ohvitseri Augustus FitzRoy ja Elizabeth Cosby (New Yorgi kuberneri Willam Cosby tütar) perre. Augustuse isapoolsed vanavanemad olid Charles FitzRoy, teine Graftoni hertsog ja leedi Henrietta Somerset, mis tegi temast nii Henry FitzRoy, esimese Graftoni hertsogi (kuningas Charles II sohilapse) kui ka Charles Somerseti, Worcesteri markii lapselapselapse.

Ta õppis Westminster Schoolis ja seejärel Cambridge'i Ülikooli Peterhouse'i kolledžis.

Aastatel 1747–1757 oli ta tuntud kui **Eustoni krahv**.

Viited
------

1. 1 2 3  "Augustus Henry Fitzroy, 3rd duke of Grafton". *Encyclopædia Britannica* (inglise). Vaadatud 18. mai 2023.

Välislingid
-----------

* Augustus FitzRoy, kolmas Graftoni hertsog – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Sissekanne Suurbritannia valitsuse ametlikul veebilehel (inglise keeles)
Harri Lumi 1988. aastal
**Harri Lumi** (sündinud 7. veebruaril 1933 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja endine Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimees (1984–1990).

Elulugu
-------

Harri Lumi on sündinud 1933. aastal Tallinnas. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 17. Keskkooli ja 1957. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas tööstus- ja tsiviilehituse erialal insenerina.

Harri Lumi töötas aastatel 1955–1960 Tallinna Elamutevalitsuse Restaureerimise Valitsuses insenerina, 1960. aastast Eesti NSV Ehitusministeeriumi allasutustes, sealhulgas 1965–1977 Tallinna Ehitustrusti Ehitusvalitsuses, kus töötas algul peainsenerina ja seejärel juhatajana.

Aastatel 1977–1979 oli Lumi Vabariikliku Ehituse Organiseerimise Trusti juhataja.

1979. aastal määrati Lumi Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimehe esimeseks asetäitjaks, kellena ta töötas kuni 1983. aastani.

Aastatel 1983–1984 oli Harri Lumi Eesti NSV ehitusminister.

Aastatel 1984–1990 oli ta Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimees. 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige.

Pärast Eesti taasiseseisvumist oli ta 1990–1992 ühisettevõtte Estkompexim ehitusdirektor ning aastatel 1992–1995 riikliku aktsiaseltsi Tööstusehituse Trust juhataja asetäitja. 1994. aastal oli ta üks aktsiaseltsi Parmeron asutajaid ning kuulub siiani omanikeringi.

Tunnustus
---------

* 2016 Tallinna vapimärk

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Albert Norak** | **Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimees**1984–1990 | Järgnev**Hardo Aasmäe** |

Välislingid
-----------

* Eesti Majanduslugu, Lumi, Harri (1933)
Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Talli vald** ehk **Tali vald** oli vald Saarde kihelkonnas Pärnumaal. Vallamaja asus Talli külas.

Vald asutati 1866. aastal. 1939. aasta vallareformiga moodustati uus Tali vald.

Ajalugu
-------

Põhjasõja tulemusena kuulusid Eesti- ja Liivimaa Vene impeeriumile. 1724. aasta adramaarevisjoni materjalidest võib lugeda, et Tali on hajatalu. Laiksaare karjamõis (teistel andmetel riigimõis) eraldati 1724. ja 1731. aasta vahel Kilingi mõisast ning see hakkas tegutsema iseseisva mõisana. 1731. aasta revisjonis on mõisa omanikuks märgitud Carl Ernst Wolffeldt, kes oli ka Voltveti mõisa omanik. 1752 Laiksaare riigistati ning renditi välja aja jooksul vahetunud eraisikutele.

1862. aastal hakkas tegutsema Tali vallakohus, mille eesistuja oli Tiit Kartau ning kaasistujad Mats Teearu ja Peet Kartau. 1866. aasta vallaseadus suurendas tunduvalt talurahva omavalitsust.

1863. aastal asutati Talile rahvakool.

1909. aastal asutati Tali Ühispank, millel oli juhatuses 3 liiget, 6-liikmeline nõukogu ja 3-liikmeline revisjonikomisjon. 1911. aastal asutati Talli piimaühing.

1918. aastal kuulutati välja Eesti Vabariik. Lõplikul piiriajamisel Lätiga 1924 sai Tali vald Valmiera maakonnast juurde Sandre (Rose) ja Baumanni talud.

1926 asutati Majandusühisuse otsusega Talile harukauplus, mis alustas tegevust 1. augustil 1927. Harukaupluse kaubaartikliteks olid rohuniitjad, loorehad, põllutööriistad, tarbekaup, piiritus ja viin. Kilingi-Nõmme Majandusühistu kauplusena töötab pood ka praegu.

Haridusministeerium tunnistas 1938 õppetaluks ja 1939 õppekoduks Lanksaare talu, mille peremeheks-perenaiseks olid Kaarel ja Emma Leesment.

1939. aasta vallareformiga läks valla maa-ala, koos Jäärja, Kilingi ja Pati vallaga täielikult uue Tali valla koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Tali ajaloost Tali põhikooli veebilehelt (vaadatud 30.06.2012)
3. ↑  Laiksaare mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 07.01.2018)
**Harri Raaga** (ka **Harry Raaga**; 2. jaanuar 1925 Vana-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 14. veebruar 1992 Tartu) oli eesti arst.

Õppis Põltsamaa Ühisgümnaasiumis. 28.11.1943–19.08.1944 teenis Soome armee 200. jalaväerügemendi 14. kompaniis, osales lahingutes Viiburi lahe ääres ja Vuoksil. 1946. aastal lõpetas Põltsamaa Keskkooli, 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (arstiteaduskonnas).

Aastatel 1952–1967 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna kirurgiakateedris ja oli samal ajal Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla kopsukirurg. Aastatel 1953–1956 teenis Nõukogude armees meditsiinileitnandina. Aastatel 1968–1975 oli Tartu Vabariikliku Kliinilise Haigla peaarsti asetäitja ravi alal, jätkates samal ajal tööd kopsukirurgina. Aastatel 1976–1991 oli ta Harju rajooni peaarst.

Ta on maetud Põltsamaa kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1944 Soome 2. klassi Vabadusmedal
* 1973 Eesti NSV teeneline arst

Viited
------

1. ↑  Peep Pillak, Heini Vilbiks (koostajad). Soomepoiste elulood. Grenader, 2015
2. ↑  Ireene Tsirel. Kose kihelkonna meditsiini ajalugu. Ardu, 2003
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1992 taastatud vallast, varasemate valdade kohta vaata artikleid Nõva mõisavald, Nõva vald (Risti kihelkond), Nõva vald (1939).* |

---

Nõva vallamaja
**Nõva vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Lääne maakonnas.

2016. aastal sõlmisid Kullamaa, Lääne-Nigula, Martna, Noarootsi ja Nõva vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende viie valla ning Nissi valla Rehemäe küla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääne-Nigula vald.

Nõva valla keskus oli Nõva küla, mis asub Lääne maakonna keskusest Haapsalust 48 km kaugusel ja Tallinnast 81 km kaugusel.

Nõva vallavanem oli Deiw Rahumägi.

Asustus
-------

Nõva vallas oli 8 küla: Hindaste, Nõmmemaa, Nõva, Peraküla, Rannaküla, Tusari, Vaisi, Variku.

Ajalugu
-------

Ajalooliselt on Nõva ümbrus kuulunud nii Lääne kreisi kui ka Harju kreis koosseisu, olles olnud kauem seotud Harjumaaga.

Nõva mõisa (*Newwe*) ümbruse külad liideti 1653. aastal Harju-Risti kihelkonnaga ja Nõva Olavi kabel oli Harju-Risti kiriku abikirikuks. 1710. aastal liideti Harju-Risti kihelkond kiriklikult uuesti Harju-Madise kihelkonnaga. Alates 1870. aastast oli Harju-Risti kihelkond uuesti iseseisev.

1891 liideti Risti ja Hatu vallad Nõva vallaga. 1893 eraldusid Risti ja Hatu vallad, mis liideti Padise vallaga.

1939. aastal moodustati Nõva vald, mis hõlmas ka Vihterpalu valla maa-ala.

Alates 1950. aastast oli Nõva külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisus.

Loodus
------

Vallas asub 7 hektari suurune Kürema kivikülvi kaitseala.

Vaata ka
--------

* Nõva Valla Infoleht

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 31.07.2019.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Kullamaa valla, Lääne-Nigula valla, Martna valla, Noarootsi valla ja Nõva valla ühinemisleping www.riigiteataja.ee
5. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
6. ↑  Nõva valla arengukava 2004-2006, Vastu võetud 07.08.2003 nr 9, Nõva Vallavolikogu määrus, KO 2003, 183, 2509
Dardanellid (Vahemeri)Dardanellid
Asukoht Vahemeres
**Dardanellid** (türgi *Çanakkale Boğazı*, kreeka *Δαρδανέλλιων στενά* (Dardanéllion stená), ka *Ελλήσποντος* (Ellíspontos, vanakreeka Hellespontos)) on väin, mis ühendab Marmara merd Traakia merega ja eraldab Euroopat Aasiast. Kitsaimas kohas on väina laius 1300 meetrit. Traakia mere poolses otsas, Kumkale kohal on väinal selge suue, umbes 6 km laiune, kus mõlemad kaldad järsku ära pööravad. Marmara mere poole laieneb väin aeglaselt, Marmara mere algust arvestatakse tihti Gelibolu lähedalt.

Väina sügavus on umbes 70 meetrit. Marmara mere poolt esineb tugev magedama vee hoovus, nii et mere soolsus Dardanellide Traakia mere poolses suudmes kõigub piirkonnas 23 kuni 29 promilli. Sügavamal on vesi soolane, umbes 38 promilli. Tihti puhub Marmara merelt ka tugev ja püsiv tuul, mistõttu laevadel on Marmara merre raske siseneda.

Väina suudme lähistel asus Trooja linn.

Vaata ka
--------

* Bosporus
* Montreux' konventsioon
Ao Tanaka (2022)
**Ao Tanaka** (jaapani keeles 田中碧, *Tanaka Ao*; sündinud 10. septembril 1998 Kawasakis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis Düsseldorfi Fortuna ja Jaapani jalgpallikoondises.

Klubikarjäär
------------

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Kawasaki Frontale, mille noortesüsteemiga liitus ta 2007. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Jaapani kõrgliigas 2018. aasta septembris mängus Consadole Sapporo vastu ja lõi selles mängus kohe ka värava. 2019. aastal valiti Tanaka Jaapani kõrgliiga hooaja parimaks uustulnukaks ja 2020. aastal liigahooaja sümboolsesse koosseisu. 2018. ja 2020. aastal tuli ta Kawasaki Frontale'iga Jaapani meistriks.

2021. aasta juunis läks ta laenule Düsseldorfi Fortunasse. 2022. aasta aprillis sõlmis ta klubiga püsiva kolmeaastase lepingu.

Koondisekarjäär
---------------

Jaapani jalgpallikoondises debüteeris Tanaka 14. detsembril 2019 mängus Hongkongi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 12. oktoobril 2021 MM-i valikmängus Austraalia vastu.

2022. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Hispaania vastu.

2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril saavutas Tanaka Jaapani võistkonnaga neljanda koha.

Saavutused
----------

Kawasaki Frontale
* J1 League: 2018, 2020
* Emperor's Cup: 2020
* J.League Cup: 2019
* Japanese Super Cup: 2019, 2021

Viited
------

1. ↑  "Ao Tanaka signs a 3-year long contract with F95" (saksa). Vaadatud 30. aprillil 2022.

| * v
* r
Jaapani koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Kawashima
* 2 Yamane
* 3 Taniguchi
* 4 Itakura
* 5 Nagatomo
* 6 Endo
* 7 Shibasaki
* 8 Dōan
* 9 Mitoma
* 10 Minamino
* 11 Kubo
* 12 Gonda
* 13 Morita
* 14 J. Ito
* 15 Kamada
* 16 Tomiyasu
* 17 Tanaka
* 18 Asano
* 19 Sakai
* 20 Machino
* 21 Ueda
* 22 Yoshida (c)
* 23 Schmidt
* 24 Soma
* 25 Maeda
* 26 H. Ito
* Treener: Moriyasu

 | Jaapan |
**Louis Braille** [braj] (4. jaanuar 1809 Coupvray Pariisi lähedal – 6. jaanuar 1852 Pariis) oli Braille' kirja leiutaja.

Ta oli juba sünnist saadik ühest silmast pime sümpaatilise silmapõletiku tõttu. Kolmeaastasena vigastas ta oma sadulsepast isa töökojas mängides naaskliga teist silma nii, et jäi varsti pimedaks.

Ta saadeti 1819. aastal Valentin Haüy pimedatekooli õppima. See oli maailma vanim seesugune kool (rajatud 1784).

Pimedatekoolis sai Braille silmapaistvaks tšellistiks ja organistiks. Ta mängis orelit paljudes kirikutes üle Prantsusmaa.

Louis Braille
1821. aastal külastas kooli endine Prantsuse armee kapten Charles Barbier, kes tutvustas oma leiutist, mida nimetas öökirjutamiseks. Selles oli iga tähte võimalik esitada 12 punkti ja kriipsude abil. Braille õppis selle ära, kuid pidas seda keeruliseks.

1825. aastal arendas Braille välja 6-punktilise punktkirja, mis on tuntud kui Braille kiri. Ta jättis kriipsud ära ja vähendas punktide arvu 6-le, mis võimaldas kirja lugeda üheainsa sõrme otsaga. Esimene raamat selles ilmus aastal 1829. Selle pealkiri oli "Sõnade, muusika ja lihtsate laulude punktide abil kirjutamise meetod pimedatele ja nende lähedastele kasutamiseks". Hiljem konstrueeris ta ka esimese pimedate kirja trükimasina.

Tema eluajal ei õpetatud pimedate kirja üheski koolis. Seda kirja tunnustati ametlikult alles 1854. aastal, kaks aastat pärast Braille surma.

Vaata ka
--------

* Braille klaviatuur
* Braille kuvar
* Braille noodikiri
* Braille printer

Välislingid
-----------

* Louis Braille
**Aparaadiõli** (inglise *instrument oil*) on väga puhas madala hangumistemperatuuriga õli aparaatide ja peenmehhanismide määrimiseks. 

Aparaadiõlide hulka kuuluvad kellaõli, kondiõli ja vaseliinõli.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
"**Star Trek: Generatsioonid**" on 1994. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm. "Generatsioonid" on seitsmes mängufilm "Star Treki" filmide sarjas. Film püüab kokku siduda kaks esimest telesarja ning kuut varasemat mängufilmi ning anda ülevaate esimese põlvkonna tegelaste elust ja karjäärist.

Tegevustik
----------

KoSmosedokist saadetakse välja äsja valminud tähelaev Enterprise NCC 1701 D. Jõudnud avakosmosesse, saab ta hädakutse kahelt laevalt, mis on jäänud lõksu tundmatusse energianähtusse. Osa hättasattunud laevade meeskonnast suudetakse päästa, kuid tuliuus laev saab vigastada ning kaotab aukülalisena laeval viibinud kapten J. T. Kirki. Edasine tegevus toimub mitmekümne aasta pärast, mil uue tähelaeva Enterprice NCC 1701 E sillal istub kapten Jean-Luc Picard. Ta saadetakse uurima kallaletungi kosmoses asuvale teadusjaamale, kus ta kohtub Sorani nimelise teadlasega, kes, nagu hiljem selgub, ongi kõige kurja juur. Pärast madistamist planeetidel ja alternatiivses universumis, kus kohatakse ka kadunud kapten Kirki, saadakse viimase abiga dr Soranist jagu.

Välislingid
-----------

* Ametlik veebileht
* Generatsioonid andmekogus IMDb (inglise)
* Generatsioonid andmekogus Filmiveeb
**Himmaste** on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.

Asend
-----

Himmaste külgneb lõunas Põlva linna ja Orajõe külaga, idas Adiste ja Vanakülaga, põhjas Eoste ja läänes Mammastega. Küla läänepiir kulgeb suuremas osas mööda Orajõge, lõunapiir kulgeb mööda Tartu–Petseri raudteed, idas on looduslikuks piiriks Vanakülaga Kooskora oja.

Ajalugu
-------

Himmaste küla kohta on andmeid 1638. aastast (*Himmewitz*). Aastatel 1820–2013 tegutses Himmastes algkool.

1929. aastal puhkes Himmaste küla lähedal Tartu–Petseri raudtee ehitusel streik.

Nõukogude perioodil asus Himmastes Taevaskoja kolhoosi keskus.

Loodus
------

Himmaste küla paikneb Orajõe ürgoru liigendatud reljeefiga paremkalda nõlval ja nõlvapealsel platool. Ürgoru veerul asuvad kaitsealused Himmaste allikad.

Tuntud isikuid
--------------

Himmastes sündis külakoolmeistri pojana folklorist, keeleteadlane ja ühiskonnategelane Jakob Hurt. Himmastes on sündinud ka näitleja ja lavastaja Enn Keerd.

2010. aastal valiti külaelanike poolt Himmaste külale külavanem, kelleks sai Himmaste kohalik elanik Andres Vijar. Külavanem on tagasi valitud kolmel korral, volituste periood on 2010–2024. Andres Vijar on Põlva Vallavolikogu liikme kohustusi täitnud nelja valimisperioodi vältel (2009–2025)[*viide?*] olles volikogu arengu- ja planeeringukomisjoni[*viide?*] ning 2023. aasta seisuga hariduskomisjoni esimees.

Taristu
-------

Himmaste küla läbivad Kanepi–Leevaku maantee (62) ja Himmaste–Rasina tee (18162).

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Jaan Kappo. Põlva rajoon. Siin- ja sealpool maanteed. Tallinn: Eesti Raamat, 1989, lk 66
5. ↑  Himmaste külavanem Andres Vijar panustab aktiivsetele inimestele. Koit, 29. november 2016
6. ↑  Küla- ja alevikuvanemad. Põlva valla koduleht
7. ↑  Volikogu komisjonid. Põlva valla koduleht

| * v
* r
Põlva valla asulad |
| --- |
| Linn | 

* Põlva

 |  |
| Alevikud | 

* Ahja
* Mooste
* Vastse-Kuuste

 |
| Külad | 

* Aarna
* Adiste
* Akste
* Andre
* Eoste
* Himma
* Himmaste
* Holvandi
* Ibaste
* Jaanimõisa
* Joosu
* Kaaru
* Kadaja
* Kanassaare
* Karilatsi
* Kastmekoja
* Kauksi
* Kiidjärve
* Kiisa
* Kiuma
* Koorvere
* Kosova
* Kähri
* Kärsa
* Lahe
* Laho
* Leevijõe
* Logina
* Loko
* Lootvina
* Lutsu
* Mammaste
* Meemaste
* Metste
* Miiaste
* Mustajõe
* Mustakurmu
* Mõtsküla
* Naruski
* Nooritsmetsa
* Orajõe
* Padari
* Partsi
* Peri
* Pragi
* Puskaru
* Puuri
* Rasina
* Roosi
* Rosma
* Savimäe
* Soesaare
* Suurküla
* Suurmetsa
* Säkna
* Säässaare
* Taevaskoja
* Terepi
* Tilsi
* Tromsi
* Tännassilma
* Uibujärve
* Valgemetsa
* Valgesoo
* Vana-Koiola
* Vanaküla
* Vanamõisa
* Vardja
* Viisli
* Vooreküla

 |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib binaarse seose omadusest; antisümmeetrilisuse või antisümmeetria all võidakse mõista ka kaldsümmeetrilisust, vaata näiteks artikleid Kaldsümmeetriline maatriks, Antisümmeetriline tensor ja Antisümmeetriline funktsioon* |

---

**Antisümmeetriline seos** on binaarne seos, millel on järgmine omadus: kui *x* on seoses *y*-ga ja *y* on seoses *x*-iga, siis *x* ja *y* langevad kokku.

Mõnikord arvatakse ekslikult, et seose antisümmeetrilisus on sümmeetrilisuse eitus, kuid nii see pole. Seos võib olla isegi korraga sümmeetriline ja antisümmeetriline (näiteks võrdsusseos).

Definitsioon
------------

Olgu *R* binaarne seos mingil hulgal *A* ning *x* ja *y* hulga *A* mingid elemendid. Tähistame asjaolu, et *x* on *y*-ga seoses *R*, valemiga *xRy*. Seos *R* on antisümmeetriline parajasti siis, kui

{\displaystyle \forall x,y:xRy\wedge yRx\Rightarrow x=y},
ehk parajasti siis, kui

{\displaystyle \forall x,y:xRy\wedge (x\neq y)\Rightarrow \neg yRx.}

Vaata ka
--------

* Sümmeetriline seos
* Järjestusseos
E. W. Dijkstra, 2002
**Edsger Wybe Dijkstra** (11. mai 1930 Rotterdam – 6. august 2002 Nuenen, Holland) oli Hollandist pärit matemaatik ja informaatik. Ta pälvis 1972. aastal panuse eest programmeerimiskeelte arendamisse Turingi auhinna.

Elukäik
-------

Sündinud Rotterdamis, õppis Dijkstra Leideni Ülikoolis teoreetilist füüsikat. 

1970. aastate alguses asus ta tööle USA-s Burroughs Corporationis. 1984. aastal asus ta arvutiteaduste valdkonnas Schlumberger Centennial Chair kohale, USA Texase ülikoolis (The University of Texas), mis asub Austinis. 

2000. aastal läks pensionile. Dijkstra suri 72-aastaselt vähki 6. augustil 2002.

Panus ühiskonda
---------------

Tema tugev arvamus goto lausendi halvast mõjust koodi loetavusele ja 1968. aastal avaldatud artiklist põhjustatud järelkaja peetakse tänapäeval põhiliseks mõjutajaks asjaolule, miks antud lausendit laiamastaapselt halvaks siiliks peetakse. Goto asemel soovitas ta kasutada struktureeritud konstruktsioone nagu while tsükkel. Antud põhimõtetest arenes välja struktureeritud programmeerimine. Dijkstrat tunti kui Algol-60 fänni ning ta meeskond implementeeris 1961. aastal Electrologica X1 arhitektuurile esimese ALGOL 60 kompilaatori.

Käsikiri, mida ta tihti kirjutas, kutsutakse EWD, hüüdnime sai ta prefiksi järgi unikaalloenduris. Dijkstra jagas fotokoopiaid EWD-dest oma kolleegidele; paljudest tehti mitmeid fotokoopiaid ja nõnda levisid EWD-d rahvusvahelisse informaatikute kommuuni. Peamiselt on kirjutatud matemaatika ja informaatika teemadel, kuid leidub ka kõnesid jms.

Dijkstra algoritm ehk lühima tee leidmise algoritm on graafi otsimise algoritm, mis lahendab ühe-allika lühima tee probleemi graafidel, kus ei kasutata negatiivseid tee hindasid, tagastades lühima tee puu.

Tunnustus
---------

* 1972 Turingi auhind

Vaata ka
--------

* Dijkstra algoritm
* Einestavad filosoofid
* Semafor (programmeerimine)

Viited
------

1. ↑  Dijkstra, Edsger W. (1968). "A Case against the GO TO Statement". *EWD215*.
2. ↑  Dijkstra, Edsger W. "EWD kogumik". `{{cite journal}}`: viitemall journal nõuab parameetrit `|journal=` (juhend)

Välislingid
-----------

* Krzysztof R. Edsger Wybe Dijkstra (1930–2002): A Portrait of a Genius, nekroloog, Formal Aspects of Computing (2002) 14, lk 92–98
|  |  |
| --- | --- |
| 51 | 
5181882 |
| Sb
121,75 |
| Antimon |

Antimon
**Antimon** on keemiline element järjenumbriga 51.

Tal on kaks stabiilset isotoopi massiarvudega 121 ja 123.

Omadustelt on antimon poolmetall. 

Normaaltingimustel on ta hõbehall, habras, halvasti elektrit juhtiv tahke aine tihedusega 6,7 g/cm3, mis sulab temperatuuril 630 Celsiuse kraadi. 

Varaseim teadaolev kirjeldus läänes pärineb 1540. aastast Vannoccio Biringuccio sulest.

Kasutusalasid
-------------

Vana-Egiptuses kasutati antimoni kosmeetikas. Keskajal tarvitati antimonist valmistatud kuulikesi kõhukinnisuse raviks. Kurioosne on, et kuulike läbis organismi muutumatult ning see pesti puhtaks ja kasutati uuesti. Lisaks pärandati seda edasi kuna tegemist oli haruldase metalliga. Samuti kasutati antimoni rasestumisvastase vahendina (*morning after pill*).

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **antimon** |



|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Keemiliste elementide perioodilisussüsteem |
| --- |
| Metallid | Poolmetallid | Väärisgaasid | Mittemetallid | Leelismetallid | Leelismuldmetallid | Lantanoidid | Aktinoidid |
| Germaanium - Arseen - Antimon - Telluur - Astaat |

 |



1. ↑  BBC televiktoriini "QI XL"-i 9. hooaja, 9. episood "Illness"
**Aomori prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare põhjaosas. Asub Jaapani mere kaldal, põhjas on Hokkaidō saarest eraldatud Tsugaru väinaga. Lõunas piirneb Akita ja Iwate prefektuuriga.

Loodus
------

Põhjaosa moodustavad Tsugaru ja Shimokita poolsaar. Keskosas asub Ōu aheliku põhjaserv. Lõunapiiril asub Towada järv. Kõrgeim tipp on Iwaki vulkaan (1625 m). Suuremad jõed on Mabechi, Iwaki ja Niida.

Sümbolid
--------

Aomori prefektuuri tunnuslind on väikeluik (*Cygnus bewickii*), tunnuspuu on hiibapuu (*Thujopsis dolabrata*) ja tunnuslill õunapuu õis (*Malus domestica*).

Haldusjaotus
------------

Aomori prefektuur on jaotatud 40 omavalitsuseks, millest 10 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Aomori
* Goshogawara
* Hachinohe
* Hirakawa
* Hirosaki
* Kuroishi
* Misawa
* Mutsu
* Towada
* Tsugaru

Vaatamisväärsused
-----------------

* Shirakami-Sanchi pöögimets
* Osore mägi
* Towada järv

Viited
------

1. ↑  青森県の推計人口 月報

Välislingid
-----------

* Aomori prefektuuri koduleht *(jaapani ja inglise keeles)*

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
NCT aastal 2021. Liikmed ülevalt alla vasakult paremale: Haechan, Shotaro, Chenle, Doyoung, Kun, Yuta, Jisung, Sungchan, Hendery, Mark, Taeil, Jaehyun, Jungwoo, Jaemin, Jeno, Xiaojun, Renjun, Taeyong, Ten, Yangyang, Johnny.
**NCT** (korea keeles 엔시티) on Lõuna-Korea K-popi ansambel, mille lõi SM Entertainment.

NCT on lühend SM Entertainmenti looja Lee Soo-mani projekti Neo Culture Technology nimest. Bändi iseloomustab põhimõte, et sellel võib olla piiramatu hulk liikmeid, kes tegutsevad eri linnades paiknevate üksustena. Üksusi on 2023. aasta seisuga viis: NCT U, NCT 127, NCT Dream, WayV ja NCT DoJaeJung. Esimene üksus, NCT U, tegi oma debüüdi 9. aprillil 2016, avaldades digitaalselt kaks singlit "The 7th Sense" ja "Without You". 

Teine üksus, Seouli-põhine NCT 127, tegid oma debüüdi 7. juulil 2016, avaldades minialbumi "NCT #127" nimilooga "Fire Truck". Algselt oli NCT 127 liikmeid 7 - Taeil, Taeyong, Yuta, Jaehyun, Winwin, Mark ja Haechan. 6. jaanuaril 2017 lisandusid liikmed Johnny ja Doyoung, 17. septembril 2018 liitus liige Jungwoo.

Kolmas üksus, NCT Dream, tegid oma debüüdi 24. augustil 2016 digitaalse singliga "Chewing Gum".

Neljas üksus, hiinapõhine WayV, tegid oma debüüdi 17. jaanuaril 2019, üksikalbumiga "The Vision".

Viies üksus, kolmest liikmest koosnev NCT DoJaeJung, tegid oma debüüdi 17. aprillil 2023, minialbumiga "Perfume".

2023. aasta septembri seisuga on NCT-l 20 liiget: Taeyong, Taeil, Johnny, Yuta, Kun, Doyoung, Ten, Jaehyun, WinWin, Jungwoo, Mark, Xiaojun, Hendery, Renjun, Jeno, Haechan, Jaemin, YangYang, Chenle ja Jisung. Kõige noorem NCT liige on Jisung (2023. aasta 15. juuli seisuga 21) ja kõige vanem on Taeil (2023. aasta 15. juuli seisuga 29). 

NCT 127-l on 2023. aasta seisuga 9 liiget - Taeyong, Taeil, Yuta, Doyoung, Johnny, Jungwoo, Mark, Jaehyun ja Haechan. Liige Winwin pole NCT 127 tegevustes osalenud aastast 2018. 

NCT Dreamis on 2023. aasta seisuga 7 liiget - Mark, Haechan, Jeno, Jaemin, Jisung, Chenle ja Renjun. Mark lahkus NCT Dreamist aastal 2018 ja naasis aastal 2021. 

WayV-l on 2023. aasta seisuga 6 liiget - Kun, Ten, Xiaojun, Winwin, Yangyang ja Hendery. Liige Lucas lahkus aastal 2023. 

NCT DoJaeJungil on 2023. aasta seisuga 3 liiget - Jaehyun, Jungwoo ja Doyoung. 

NCT U-l ei ole kindlaksmääratud liikmeid.

2023. aasta 10. mail lahkus ansamblist liige Lucas.

2023. aasta 24. mail lahkusid ansamblist liikmed Shotaro ja Sungchan.

Viited
------

1. ↑  "NCT Dream members tear up at Mark's last performance with the group". *allkpop* (inglise). Vaadatud 15. juulil 2023.
2. ↑  Ziwei, Puah (23. märts 2021). "NCT Dream reportedly to return with all seven original members in April". *NME* (Briti inglise). Vaadatud 15. juulil 2023.
3. ↑  Khan, Afreen (10. mai 2023). ""I neither love him nor hate him": Lucas announces departure from NCT and WayV in personal letter, fans have mixed reactions". *www.sportskeeda.com* (Ameerika inglise). Vaadatud 15. juulil 2023.
4. ↑  Sai, Aishwarya (24. mai 2023). "SM Entertainment releases statement regarding NCT's Sungchan and Shotaro's departure from the group". *www.sportskeeda.com* (Ameerika inglise). Vaadatud 15. juulil 2023.
**"Star Trek: Esimene kontakt"** on Ameerika Ühendriikide ulmefilm. Filmi läbivaks teemaks on võitlus halastamatu borgide rassiga, kelle eesmärgiks on kõik teised rassid endaga siduda.

Tegevustik
----------

Tähelaev Enterprise NCC-1701 E valvab Romuluse ja Föderatsiooni piiril, kui meeskond saab teada, et Borg on tunginud sektorisse 001 ehk Päikesesüsteemi. Eirates korraldust jääda piirile, et vajadusel tõrjuda juhust kasutava Romuluse impeeriumi katset rünnata juba rünnaku all olevat Föderatsiooni, lahkub Enterpise ja saabub Maa sektorisse. Saabudes avastab meeskond, et enamus kaitselaevastikust on purustatud ja ülejäänud teovõimetud ning olukorra peremeheks on Borgi kuup. Koos saabuva Defianti-nimelise uut tüüpi rünnaklaevaga suudetakse Borgi kuup hävitada. Just plahvatuse hetkel saadab aga kuup välja pisema laeva ehk kera, mis avab tunneli ning püüab põgeneda. Enterprise siseneb tunnelisse ja avastab, et tegemist on ajatunneliga ning saabub tulevikku, kus Borg on juba vallutanud maa. Kasutades juhust avab Enterprise tule ja kera teeb uue ajahüppe, seekord minevikku. Saabudes minevikku, õnnestub kera hävitada. Selgub, et saabuti aastasse 2063, just sellesse ajahetke kui Z. Cochrane hakkab katsetama oma *warp*-tüüpi mootorit. Kuid selgub, et Borg oli tulistanud raketi ning Enterprise saadab meeskonna planeedile, et aidata laev parandada – et esimene kontakt vulcanitega ära ei jääks. Kuid selgub, et Borg pole veel täielikult löödud ning võitlus jätkub võiduka lõpuni.

Osatäitjad
----------

* Patrick Stewart – Kapten Jean-Luc Picard
* Jonathan Frakes – Kaptenleitnant William Riker
* Brent Spiner – Kaptenmajor Data
* LeVar Burton – Kaptenmajor Geordi La Forge
* Michael Dorn – Kaptenmajor Worf
* Gates McFadden – Kaptenleitnant Dr. Beverly Crusher
* Marina Sirtis – Kaptenleitnant Deanna Troi
* James Cromwell – Dr Zefram Cochrane
* Alfre Woodard – Lily Sloane
* Alice Krige – Borgi kuninganna
* Michael Horton – vanemleitnant Daniels
* Neal McDonough – vanemleitnant Sean Hawk
* Marnie McPhail – vanemleitnant Alice Eiger
* Robert Picardo – Erakorralise meditsiiniabi hologramm
* Dwight Schultz – Reginald Barclay
* Majel Barrett – Arvuti hääl

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Esimene kontakt andmekogus IMDb (inglise)
* Esimene kontakt andmekogus Filmiveeb
**Arnold Grimpel** (ka **Arnold Krimpel**; 2. aprill 1901 Valga – 1938 Nõukogude Liit) oli Eesti poliitik. Ta oli III Riigikogu liige.

Arnold Grimpel oli Narvas väljaannete Meie Elu ja Uus Põhja Kodu (mõlemad 1923) vastutav toimetajana. Tallinnas oli ta Oktoobri Kiir, Punane Kiir (mõlemad 1927) ja Töörahva Kiir (1928) väljaandja ja toimetaja.

1926. aastal kandideeris ja valiti Eesti Tööliste Partei rühma nimekirjas Riigikogusse.

4. detsembril 1928 tagandati ta ametist ja tema asemele sai III Riigikogu liikmeks Mihkel Krents.

8. juunil 1928 põgenes NSV Liitu, kus arreteeriti, asus vangistuses Solovetsi saartel ja mõisteti kõrgeim karistusmäär – mahalaskmine, mis viidi täide Novgorodis.

Jüri Ant: "Hinnangut A. Grimpeli poliitilisele tegevusele arutati põhjalikumalt EKP 1929. aasta jaanuarikonverentsil. Õigustatult jäi konverentsil kõlama O. Rästa mõte,et oma viimasel tegevusperioodil jäi A. Grimpel revolutsioonilisest liikumisest maha, propageeris tihtipeale oma isiklikke poliitilisi vaateid partei poliitika asemel." Sõnavõtja Otto Rästas lasti maha Grimpeliga samal, 1938. aastal.

Ka Arnold Grimpeli vanem vend Johannes Grimpel (1899–1937) oli ETP aktivist, põgenes 1928 Nõukogude Liitu, kus hukati.

Välislingid
-----------

* Arnold Grimpel Eesti biograafilises andmebaasis ISIK

Viited
------

1. ↑  "Juhatus ja liikmed". *Riigikogu*. Vaadatud 4. märtsil 2021.
2. ↑  A. Grimpel antakse kohtuwõimude kätte. Päewaleht, nr. 320, 23 november 1928
3. ↑  Vabariigi Valitsuse otsus Arnold Grimpel'i vangistamise kohta U.N.S. § 102, 128 ja 129' põhjal. Valitsuse otsused, www.ra.ee, (vaadatud 15.07.2022)
4. ↑  Jüri Ant. Sõjariist kodanluse vastu. Tallinn, 1975, lk 41.
5. ↑  Valdur Ohmann, EKP hädas provokaatoritega ja õpib tundma oma vaenlast, Tuna 1 / 2019, lk 86–94
6. ↑  Jüri Ant. Sõjariist kodanluse vastu. Tallinn, 1975, lk 41.
**Timo Simonlatser** (sündinud 17. mail 1986) on Eesti murdmaasuusataja, sprinter.

Timo kuulub Tamsalu AO Suusaklubisse. On kuulunud ka Eesti noorte murdmaakoondise MERKO tiimi (MERKO TEAM). 

Timo Simonlatseri treeneriks on Björn Kristiansen. Endine treener Arvo Orupõld.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

2010 Kanada Vancouveris

* 27. koht klassikasprindis

### Maailmameistrivõistlustel

2007 Sapporos:

* 25. koht klassikasprindis

2009 Tšehhi Liberecis 

* 39. koht vabatehnikasprindis

2011 Norra Oslos 

* 47. koht vabatehnikasprindis

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

2005. aasta juunioride maailmameistrivõistlused Rovaniemis:

* 7. koht 4x10 km teatesõidus
* 11. koht vabatehnikasprindis
* 12. koht 10 km vabatehnikasõidus

### Põhjamaade Noorte meistrivõistlustel

2003. aasta Põhjamaade Noorte meistrivõistlustel Sysslebäckis:

* 5. koht 10 km vabatehnikasõidus
* 17. koht klassikasprindis

2004. aasta Põhjamaade Noorte meistrivõistlused Haanjas:

* 1. koht vabatehnikasprindis
* 21. koht 10 km klassikatehnikas

Välislingid
-----------

* Timo Simonlatser: pean ennast tagasi hoidma Virumaa Teataja 21. oktoober 2006
* Timo Simonlatseri andmed Eesti Suusaliidu kodulehel
**Arnold** on germaani päritolu mehenimi.

Nimi on saadud germaani tüvede *arn* ('kotkas') ja *vald* ('valitseja, juht') liitmisel.

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Arnold 642 mehel. Arnold oli Eestis populaarsuselt 232. mehenimi.

Kõige populaarsem on eesnimi Arnold vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 29,78 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,22. Arnold oli keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus oli 66).

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Arnold Eestis populaarsuselt 276. mehenimi ja see oli 484 mehel.

Nimest Arnold on kasutusel lühendatud ja mugandatud vormid Arno, Arndt, Arne, Aarne, Aart jt.

Nime variandid on prantsuse keeles Arnaud, alamsaksa ja hollandi keeles Arent ja Arnt, itaalia keeles Arnoldo, hispaania keeles Arnaldo.

Arnoldil ja selle variantidel on nimepäev mitmes riigis:

| Riik | Nimi | Nimepäev |
| --- | --- | --- |
|  Prantsusmaa | Arnaud | 10. veebruar |
|  Ungari | Arnold | 16. juuni |
|  Leedu | Arnoldas | 8. juuli |
|  Rootsi | Arnold | 4. august |
|  Slovakkia | Arnold | 10. oktoober |
|  Poola | Arnold | 19. veebruar, 18. juuli, 9. oktoober |
|  Soome (rootsikeelne) | Arnold | 16. november |
|  Eesti | Arnold | 16. november |
|  Taani | Arnold | 1. detsember |
|  Norra | Arnold | 1. detsember |
|  Läti | Arnolds | 1. detsember |

Nime kandjaid
-------------

* Arnold Alas
* Arnold Akberg
* Arnold Böcklin
* Arnold Green
* Arnold Laasner, eesti jalgpallur
* Arnold Matiisen, eesti jalgpallur
* Arnold Matteus
* Arnold Meri
* Arnold Pihlak, eesti jalgpallur
* Arnold Ravel
* Arnold Rüütel
* Arnold Schönberg
* Arnold Schwarzenegger
* Arnold J. Toynbee
* Arnold Veimer
* Arnold Zweig

Viited
------

1. 1 2
Billie Holiday, 1947
**Billie Holiday** (sünninimega **Eleanora Fagan**; 7. aprill 1915 – 17. juuli 1959) oli USA lauljatar, üks tuntumaid džässilauljaid. Teda on kutsutud ka **Lady Dayks**.

Ta sündis džässmuusikust isa perekonnas. Teismelisena laulis Billie New Yorgi džässiklubides.

Elulugu
-------

Ta ema oli ainult 13-aastane, kui Billie Baltimore'is sündis. Ta isa mängis mitmes bändis kitarri ja oli enamiku ajast tööl. 

Tüdruk oli ainult kümnene, kui ta saadeti internaatkooli ümber kasvama, tema kuritegu seisnes selles, et ta lasi end keskealisel naabril vägistada.

Erikoolist vabanedes sai temast prostituut, kuid Billie peamine töö bordellis oli peibutaja roll. Selle töö eelis oli tutvus džässiga. Lõbumajas mängis alati muusika ja Billie esimene laulukogemus pärinebki sealt, kui ta muusikale vaikselt kaasa ümises.

Peagi omandas ta reputatsiooni kui ablas armuke. Peaaegu kõik neist olid muusikud. Pikka aega oli tema elus üks trummar, keda tunti nimega Big Sid. Sageli olid ta armukesteks nende klubide omanikud, kus ta esines. 

Ta käis oopiumitubades, pruukis kokaiini ja lõpuks arenes tal välja heroiinisõltuvus. Ta suri rahatuna 44-aastaselt.

Tuntumad heliplaadid
--------------------

* "Strange Fruit"
* "Violets for My Furs"
* "Lover Man"
* "Fine and Mellow"

Välislingid
-----------

* CMG Worldwide, Inc.
**William B. "Bill" Watterson II** (sündinud 5. juulil 1958 Washingtonis) on ameerika koomiksikunstnik.

Bill Watterson on tuntud eeskätt tänu ülipopulaarsele ribakoomiksisarjale "**Calvin ja Hobbes**", mille esimene osa ilmus 18. novembril 1985. Sari räägib kuueaastasest mürgise huumori ja erakordselt elava fantaasiaga poisist Calvinist, kelle plüüsist mängutiiger Hobbes on poisi enda jaoks täiesti elus ja inimkeelt kõnelev kaaslane.

1995. aastal lõpetas Watterson sarja joonistamise omal algatusel. Selline käitumine oli koomiksitööstuses pretsedenditu.

Eestis ilmus koomiks 3. novembrist 1997 2. maini 1998 ajalehes Eesti Päevaleht.

Watterson püüdis oma karjääri jooksul muuta koomiksite loomist ümbritsevat õhustikku. Ta leidis, et koomiksite kunstiväärtust alahinnati ja ajalehtedes neile eraldatud ruumi pidevalt vähendati. Tema arvates ei peaks kunsti hindama selle meediumi järgi, millele see on loodud. Seetõttu ei ole olemas "kõrgkunsti" ega "madalat kunsti", vaid on lihtsalt kunst.

Välislingid
-----------

* Calvin and Hobbes: pisike poiss ja tema mängutiiger Noorus jaanuar-veebruar 1997 lk 45

Viited
------



1. ↑  Muuli, Kalle (3. november 1997). "Uues kuues". *Eesti Päevaleht*. Lk 2. Vaadatud 22. jaanuaril 2023.
2. ↑  "Calvin ja Hobbes". *Eesti Päevaleht*. 3. november 1997. Lk 9. Vaadatud 22. jaanuaril 2023.
**Arnold Veimer** (hüüdnimi Arch; 29. august 1972 – 13. mai 2023) oli eesti muusik, ansambli Terminaator kitarrist (ansambli liige aastatel 1987–1995).

Veimer pakkus välja ansambli nime "Terminaator". Kuigi ka Jaagup Kreem ise on väitnud, et just Arno (Arch) Veimer oli see mees, kes tegelikult pani alguse Terminaatorile, ei teata teda kui Terminaatori loojat. Jaagupit teatakse rohkem sellepärast, et tema on ainuke liige, kes on ansamblis olnud terve selle tegutsemise aja.

> „Jah. Bändikaaslane Arch ehk Arno Veimer, temaga panime selle bändi kokku. Tema kirjutas ka tekste, aga ma usaldasin oma tekste rohkem ning mul oli neid mugavam laulda. Ja laulma hakkasin ma sellepärast, et kui me saime kätte pillid, siis kõige atraktiivsem oli kitarr, mille võttis Arch endale, sest ta oli kõvem mees. Mina sebisin teraviljakombinaadist sponsorluse ja siis saime osta endale trummikomplekti – kuna see oli ka vinge värk, siis seda hakkas tahtma Tiit Must. Ütles, et tema on trummar ja tema bändi ei tule, kui trumme ei saa. Andres Toome, kelle sõna ka maksis, ja tema oli ainuke muusikaandega vend, hakkas bassimeheks. Ja kuna minule pilli ei antud – hakkasin laulma."
> 
> 
>  – Jaagup Kreem
> 
> 

| * v
* r
Terminaator |
| --- |
| 
**Jaagup Kreem** **·**  **Roland Puusepp** **·**  **Henno Kelp** **·**  **Taavi Langi**  **·**  **Rene Puura**Eimel Kaljulaid **·**  Harmo Kallaste **·**  Elmar Liitmaa **·**  Arno Veimer **·**  Sven Valdmann **·**  Sulev Müürsepp |
| Stuudioalbumid | 
*Lõputu päev* **·**  *Minu väike paradiis* **·**  *Pühertoonia* **·**  *Singapur* **·**  *Head uudised* **·**  *Kuutõbine* **·**  *Nagu esimene kord* **·**  *Rakett* **·**  *Vaikuse meri* **·**  *Maailm vs. Lilian* |
| Kogumikud | 
*Kuld* **·**  *20* |
| Kontsertalbumid | 
*Go Live 2005* **·**  *Ingli puudutus* |
| *Soundtrack* | 
*Risk* **·**  *Romeo & Julia* |