recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**"Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid"** (lühendatult ka **GEB**) on Douglas Hofstadteri teos, mis ilmus 1979. aastal ja sai järgmisel aastal Pulitzeri preemia. 

Douglas Richard Hofstadter kirjutas seda raamatut aastaid. Kuni tänapäevani on raamat inspireerinud tuhandeid noori alustama õpinguid arvutiteaduse ja tehisintellekti alal.

Hofstaderi suurteos tugineb kolme silmapaistva inimese töödele. Nendeks on matemaatik Kurt Gödel, kunstnik M. C. Escher ja helilooja Johann Sebastian Bach. Neis kolmes on Hofstadter leidnud paljugi ühist. Raamat sisaldab rohkelt jutuajamisi erinevate väljamõeldud tegelaste vahel. Need vestlused on täis sõnamänge ning kohati muutuvad metakirjanduseks.

Hofstadteri välja mõeldud *strange loop* ehk iseennast läbi mingi teise taseme muutev asi tuleb ette mitmes kohas. Nii näiteks tekitab ta oma matemaatilise konstruktsiooni *Typographical Number Theory* (TNT), mis seejärel Gödeli mittetäielikkuse teooriat illustreerides hakkab enda peal opereerima ning "plahvatab" sarnaselt oma nimekaimu TNT-ga.

Samuti uurib Hofstadter paradokse nii matemaatikas kui ka idamaade mõistujuttudes.
Üks raamatu meeldejäävamaid kohti on "Crab Canon" ('vähikaanon'), kus terve pikk vestlus on kirjutatud palindroomina nõnda, et lugedes lauseid õiges järjekorras ja lugedes neid vastupidises järjekorras saame sama tulemuse. Huvitaval kombel on tulemus täiesti mõistlik.

"Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid" on üks neist raamatutest, mis lihtsalt ei tutvusta huvitavaid fakte, vaid mille lugemine sunnib inimest oma mõttetegevust meeldivalt pingutama.

Kirjandus
---------

* Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid, by Douglas Hofstadter, 20th ed, 1999. ISBN 0-465-02656-7.

Välislingid
-----------

* GEB Vähikaanon, inglise keeles
* GEB-ile pühendatud viki, inglise keeles
**Mäda** (*pus*) on mädapõletiku puhul tekkiv kollakashall või kollakasroheline kehavedelik, mis koosneb mädakehakestest (neutrofiilsetest granulotsüütidest), lõhutud koest, (septilise mädapõletiku korral) mädabakteritest ja seerumist.

Mäda konsistents (viskoossus) ulatub vesisest paksuni. 

Värvus ulatub kahvatukollasest roheliseni (pseudomoonase puhul on see koguni sinakasroheline). 

Lõhn sõltub bakterite liigist. Näiteks *Escherichia coli* puhul meenutab mäda lõhn rooja lõhna. 

Koe lagunemist põhjustavad leukotsüütide (neutrofiilsete granulotsüütide) proteolüütilised ensüümid ning septilise mädapõletiku korral ka mädabakterid.

Mäda tekitavaid haigusi
-----------------------

* nahal
	+ mädavill-lööve
	+ mädanahk ehk püodermia
	+ furunkul
	+ karbunkul
* jäsemetes
	+ panariitsium
* liigestes
	+ püartroos
* kõhuõõnes
	+ mädane peritoniit
* kopsukelmes
	+ mädane pleuriit
* neeruvaagnas
	+ mädaneeruvaagen ehk püonefroos
* eri kehaosades
	+ flegmoon
	+ empüeem
	+ abstsess

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **mäda** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mäda** |
**Aero L-39 Albatros** on Tšehhoslovakkias 1960. aastatel NSV Liidu tellimusel loodud kaheistmeline reaktiivõppelennuk. L-39 ehitati asendamaks eelnevat vananenud õppelennukit Aero L-29 Delfin.

Areng
-----

L-39 esmalend toimus 4. novembril 1968. 1971. aastast hakati Nõukogude Liidu, Tšehhoslovakkia ja teiste Varssavi Pakti riikide tellimusi täitma. Ajavahemikus 1971–1999 valmis 2921 Albatros L-39/59 pere lennukit. Neid on eksporditud 16 riiki, lisaks juba nimetatud riikidele ka Vietnami, Rumeeniasse, Bulgaariasse, Kuubasse, Iraaki ja Alžeeriasse. 

1980. aastate alguses alustati L-39C baasil uuendatud lennuki L-39MS loomist, millele paigaldati võimsam mootor, tugevdati keret, pikendati ninakoonust ja uuendati avioonikat. L-39MS sai uuema arenduse käigus nimeks L-59, esmalend tehti 1. oktoobril 1986.

Modifikatsioonid
----------------

Eesti L-39 lennul
Aero L-39 plaanAero L-39 plaan
* **L-39X-02 kuni L-39X-11** – prototüüplennukid
* **L-39C** – standardõppelennuk
* **L-39V** – õhumärgipuksiir
* **L-39ZO** – mitmeotstarbeline ründelennuk, lisatud neli tiivaalust pülooni.
* **L-39ZA** – L-39ZO arendus, varustatud Gš-23 tüüpi 23-millimeetrise kahuriga
* **L-39Z/ART** – Tai relvajõududele, varustatud ettevõte Elbit avioonikaga
* **L-39MS** – L-39C arendus, tehtud mitmed lennuki kere täiustused. Hilisem nimi L-59
* **L-139** – L-39C arendus, varustatud Lääne avioonikaga ja reaktiivmootoriga Garrett TFE731-4

Kasutus Eestis
--------------

Eesti Õhuvägi rendib juba alates 2011. aastast kahte õppelennukit L-39. Lennukid on kasutusel sihitajate väljaõppeks ning treeninguks ja ka õhutuletoetuse tulejuhtide treeninguks. Eesti lennukeid kasutab oma tulejuhtide ja sihitajate treeninguks ka Läti sõjavägi.

Esimesed neli aastat rentis õhuvägi L-39 lennukeid Läti firmalt SIA «K. S. AVIA». 2015. aastal sõlmiti uus 4-aastane leping firmadega Aerohooldus OÜ ja SKY LLC.

Andmed (L-39C)
--------------

* meeskond: 2
* pikkus: 12,13 m
* tiivaulatus: 9,46 m
* kõrgus: 4,77 m
* tiivapindala: 18,8 m²
* tühikaal: 3459 kg
* maksimaalne kaal: 4700 kg
* maksimaalne kiirus: 750 km/h
* lennulagi: 11 000 m
* mootor: Progress / Ivtšenko AI-25TL turboreaktiivmootor
* mootoreid: 1
* tõukejõud: 16,9 kN
* relvastust kuni 1290 kg neljal kinnituspüloonil.

Välislingid
-----------

* GlobalSecurity ülevaade L-39/59 pere lennukitest
* Eesti õhuvägi sai kaks uut õppehävitajat

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Aero L-39** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vanakreeka matemaatikust ja astronoomist; samanimelise meresõitja leiab artiklist Eudoxos Kyzikosest.* |

---

**Eudoxos Knidosest** (410 või 408 eKr – 355 või 347 eKr) oli Vana-Kreeka astronoom ja matemaatik.

Ükski tema töödest ei ole säilinud ja teda tuntakse teiste õpetlaste tööde kaudu (näiteks Aratose poeem astronoomiast).

Eudoxos oli Platoni sõber ja õpilane.

Matemaatika
-----------

Andis Vana-Kreeka jaoks elegantse ja usaldusväärse põhjenduse, kuidas võrrelda suurusi isegi siis, kui neil pole ühisosa (Vana-Kreekas kerkis probleem, kuidas võrrelda üldjuhul täisnurkse kolmnurga kaateteid ja hüpotenuuse. Tulemuseks võis olla näiteks ruutjuur 2-st – see aga ei olnud kreeklaste jaoks arv. Vt. Pythagorase teoreem).

Astronoomia
-----------

Järgides Platoni üleskutset koostas Eudoxos planeetide liikumise matemaatilise mudeli. Eudoxose idee järgi oli planeedid kinnitatud kontsentriliste sfääride külge. Need sfäärid liikusid erinevalt ja mõnikord olid nende pöörlemisteljed üksteise suhtes kallutatud. Kolme või nelja sfääri kasutades suutis Eudoxos kirjeldada Merkuuri, Jupiteri ja Saturni liikumist. Seda mudelit arendasid edasi Kallippos Kyzikosest, kes sfääride lisamisega suutis selgitada ka Kuu, Päikese, Veenuse ja Marssi liikumist ning Aristoteles kes kasutas oma mudelis ühtekokku 55. kristallsfääri.
Praktilisteks arvutusteks oli seda süsteemi raske kasutada, hoopis mugavam oli rehkendada Klaudios Ptolemaiose deferentide ja epitsüklite süsteemi järgi.

Allikas
-------

* Paolo Del Santo, Giorgio Strano "Machina Mundi", Edizioni Polistampa, 2000 ISBN 88-8304-761-3
**Aribert Ferdinand Heim** (28. juuni 1914 Austria – väidetavalt surnud 10. augustil 1992) oli austria doktor, saksa natsionaalsotsialistliku rassipoliitika elluviijast sõjakurjategija, tuntud ka kui **dr Surm**.

Teda süüdistatakse kolmes koonduslaagris julmade inimkatsete tegemises. Näiteks süstis ta otse südamesse bensiini ning tegi operatsioone ilma tuimastuseta.

Nooruspõlv
----------

Heim sündis Austria-Ungari keisririigis Radkersburgis Ta oli politseiniku ja koduperenaise poeg. Ta õppis meditsiini. Ta õppis Viini ülikoolis, enne kui astus 1940. aasta kevadel vabatahtlikuna Relva-SS-i ning suunati Sachsenhauseni laagriarstiks. Juunist juulini 1941 oli ta Buchenwaldi koonduslaagri arst. Alates aprillist 1941 kuni 1. oktoobrini 1941 oli Heim ka koonduslaagrite inspektor.

Mauthauseni koonduslaager
-------------------------

1941. aasta oktoobris suunati Heim Austrias Linzi lähedal asunud Mauthauseni koonduslaagrisse, kus ta oli 1941. aasta oktoobris ja novembris laagriarst ning tegi vangidega meditsiinieksperimente. Hiljem saadeti ta Viini laatsaretti.

Viited
------

1. ↑  Uncovering Lost Path of the Most Wanted Nazi, New York Times, February 4, 2009
2. ↑  Wiesenthali keskus otsis natsikurjategijat asjatult, www.elu24.ee, 05.02.2009
3. ↑  The life and crimes of 'Dr Death', news.bbc.co.uk, 5 February 2009

Välislingid
-----------

* Natsiarsti poeg nõuab oma isa surnuks kuulutamist – Elu24.ee, 25. august 2008.
* Wiesenthali keskus otsis natsikurjategijat asjatult – Elu24.ee, 5. veebruar 2009.
* Natsisaksa surmatohter võis surra juba aastaid tagasi – Postimees, 5. veebruar 2009.
**Etti Kagarov** (sündinud 28. jaanuaril 1956 Kohtla-Järvel) on Eesti poliitik ja muuseumijuht.

Ta on lõpetanud Kohtla-Järve 1. Keskkooli 1974. aastal ja Väimela Näidissovhoostehnikumi veterinaarvelskrina 1979. aastal. 2001. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö erialal magistrikraadiga.

Etti Kagarov kuulus 2000–2010 Eestimaa Rahvaliitu ja alates 2011. aastast Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda.

Kagarov oli Kohtla vallavolikogu esimees 1996–2003 ja Kohtla vallavanem 2003–2014. Ta on olnud Riigikogu XII ja asendusliikmena korraks ka XIII koosseisu liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel XV Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 154 häält ning ei osutunud valituks.

Kagarov on üks lastekaitseseaduse algatajaid.[*viide?*]

2018. aastast on ta Eesti Kaevandusmuuseumi direktor.

Tunnustus
---------

* 2009 Ida-Virumaa teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3 4  Elulugu Riigikogu lehel
2. ↑  "Kaevandusmuuseumi juhiks sai Etti Kagarov". ERR, 9. märts 2018
**Ettevõtte päästeallüksus** on kitsalt spetsialiseeritud päästeüksus, mis peab kaitsma ohtliku tehnoloogilise protsessiga ettevõtet. Eestis on ettevõtte päästeallüksus abikomando staatuses ning seda finantseerib ettevõte ise.

Mõiste kujunemine
-----------------

Ettevõtte päästeallüksus kui mõiste on 20. sajandi lõpukümnendil kujunenud termin. Enne seda kindlat mõistet ei olnud. Reeglina kasutati lihtsalt ettevõtte nime, mille juurde lisati tuletõrjekomando. Näiteks Kiviõli Põlevkivikeemia Kombinaadi Tuletõrjekomando. Mõiste sisu ei ole tänapäeval muutunud, kuid vormiline külg illustreerib sellega nimetavat päästeüksust mõnevõrra paremini.

Ettevõtte päästeallüksuste kujunemine
-------------------------------------

Ettevõtte päästeallüksuste kujunemine tihedalt seotud päästekomandode ja tööstuse arenguga laiemalt. Teadmata on kus ja millal moodustati maailma esimene ettevõtet kaitsev päästeüksus. Eestis toimus see Narva Kalevivabrikus aastal 1847 (teistel andmetel 1850). Oma päästekomando moodustamise tingis kalevi tootmise tuleohtlikus. 1857 järgis seda eeskuju Narva Kreenholmi Puuvillasaaduste Manufaktuur o/ü. Sealtpeale kuni esimese maailmasõja puhkemiseni sai Eestis kokku loendada 19 ettevõtte päästeallüksust. Arvatavasti elasid mõned neist sõja üle ja eksisteerisid ka Eesti Vabariigis. Edasi on andmed lünklikud ja vasturääkivad. Suhteliselt rohkem oli ettevõtetele kuulunud päästeallüksusi ajaperioodil, millal Eesti kuulus NSV Liidu koosseisu, mida võib järeldada mahajäetud komandohoonete põhjal. Et avalikku arvestust ei peeta, siis ei ole ka praeguse aja ettevõtete päästeallüksuste täpset arvu võimalik tuua.

Ajalooliselt kuulusid sellistesse päästeüksustesse ettevõtte oma töölised, kes vastava märguande peale oma töö jätsid ja kiiresti sündmuskohale ruttasid. Vastutasuks selle tegevuse eest pakuti neile soodsat elamispinda, lisapuhkust vms. Aja edenedes hakati moodustama ka kutselisi päästeüksusi, mis olid komplekteeritud oma töö eest rahapalka saavate tuletõrjujatega. Sellised üksused on siiski pigem erandid kui reeglid, kuuludes väga suurte tehaste, lennuväljade jms juurde.

Ettevõtte päästeallüksuse loomine ja tegevus
--------------------------------------------

Põhimõtteliselt võib iga selleks tarbeks finantsvõimalusi omav ettevõte luua oma abikomando. Riiklikul tasemel on peetud vajalikuks kehtestada teatavad miinimumnõuded, kuid töökorralduse määrab siiski ettevõte ise.

Eestis ei ole kindlaid nõudeid, millise ettevõtte juurde abikomando moodustatakse. Ettevõtte abikomando loomise põhimõtteline alus on riskianalüüs, mis peaks näitama, et võimalike riskide maandamine teisiti kui abikomando moodustamisega ei ole võimalik. Üldiselt püütakse kalliduse tõttu abikomandode loomist vältida, asendades need tuleohutusvahenditega, näiteks automaatsete tulekustutusseadmetega. Selline käitumine ei ole iseenesest vale, kui sellele on eelnenud tootmisprotsessi riskide adekvaatne hindamine.

Viited
------

1. ↑  Vaarmann, Jaan. (1988). Rinnutsi leekidega. Tallinn: Valgus. Lk 73
2. ↑  Ettevõtte päästeallüksusele ning päästetöid tegevale mittetulundusühingule esitatavad nõuded
**Ettevõtte ühiskondlik vastutus** ehk **vastutustundlik ettevõtlus** on kontseptsioon ja juhtimisvahend, mille alusel ettevõtted integreerivad sotsiaalsed ja keskkonnaeesmärgid vabatahtlikult oma tegevusse ning suhetesse huvirühmadega.

Ettevõtte ühiskondlik vastutus aitab parandada sotsiaalset sidusust, soodustab uuendust, arendab ettevõtluskultuuri ning tõstab ettevõtete ja riigi konkurentsivõimet. See tähendab seda, et mingi ettevõtte edukuse hindamiseks ei vaadata ainult finantstulemusi, vaid ka seda, kuidas ettevõte arvestab oma tegevuse sotsiaalset mõju ja ökoloogilist jalajälge. Eriti oluliseks peetakse seda, kui ettevõtte suudab jätkusuutlikkust ja eetilisust viljeledes edendada ka oma äriedu.

Vaata ka
--------

* Sotsiaalmajandus
* Sotsiaalne ettevõtlus

Viited
------

1. 1 2  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 20.10.2012)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 10.07.2011)
**Sotsiaalne tõrjutus** ehk **ühiskondlik tõrjutus** on: 

* olukord, kus sotsiaalne sidusus ehk indiviidi ja ühiskonna vahelised sidemed on katkenud ja inimene ei saa ühiskonnaelus täisväärtuslikult osaleda , ja
* protsess, millega teatud ühiskonnaliikmeid lükatakse ühiskonna äärele ja ei võimaldata täiel määral osaleda .

Sotsiaalse tõrjutust võivad põhjustada nii teatud ühiskondlikud kui ka individuaalsed tegurid ehk nn riskitegurid. Sotsiaalse tõrjutuse sagedasemateks riskiteguriteks on madalad sissetulekud, töötus (eriti pika-ajaline töötus), madal haridustase, madala kvaliteediga vähetasustatud töö, erinevad diskrimineerimise vormid (sh sooline, vanuseline ja rahvuslik diskrimineerimine), kroonilised terviseprobleemid ja nendest tulenevad tegevuspiirangud, puue, sõltuvusprobleemid, kodutus, perekondade lagunemine, suur hoolduskoormus.

Euroopa Liidu Nõukogu on kokku leppinud 18 indikaatorit (nn Laekeni indikaatorid) sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks, tuginedes arusaamale, et sotsiaalne tõrjutus on mitmemõõtmeline fenomen. Seetõttu on sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks vaja hulka erinevaid indikaatoreid, mis hõlmavad sotsiaalse tõrjutuse erinevaid aspekte: 1) majanduslikku vaesust, materiaalset ilmajäetust ja ebavõrdsust, 2) kaasatust tööturul ja tööintensiivsust leibkonnas, 3) terviseseisundit ja 4) haridustaset. Sotsiaalse tõrjutuse indikaatorite väärtusi avaldab regulaarselt Eurostat ja Eestis Statistikaamet.

Allikad
-------

1. ↑  "Statistikaamet (2014). Sotsiaalne tõrjutus ja vaesus". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2014. Vaadatud 18. novembril 2014.
2. ↑  European Commission (2004). Joint report on social inclusion 2004

Välislingid
-----------

* Statistika andmebaas: Sotsiaalne tõrjutus ja vaesus
**Sotsiaalse vastutuse standard SA8000** ehk lühendatult **SA8000** (inglise Social Accountability 8000) on töötajate õigusi käsitlev vabatahtlik rahvusvaheline standard ja kontrollisüsteem.

SA8000 algatas 1997. aastal rahvusvaheline valitsusväline sotsiaalse vastutuse organisatsioon Social Accountability International.

SA 8000 põhineb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide, ÜRO inimõiguste deklaratsiooni ja lapse õiguste konventsiooni sätetel.

Standardi kriteeriumid näevad nt ette laste töö ja sunniviisilise töö kasutamise piiramist, nõuded ohutule ja tervislikule töökeskkonnale.

SA8000 saab kasutada igas suuruses asutuses või ettevõttes kõigis majandusharudes.

Vaata ka
--------

* Aruandlusstandardid AccountAbility 1000
* Ettevõtte ühiskondlik vastutus
* Lapstööjõud
* Sotsiaalne audit
* Õiglane kaubandus

Viited
------

1. 1 2 3  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 13.11.2011)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 13.11.2011)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; 1991. a moodustatud Eesti Maaväe kohta vaata Eesti Maavägi; 18. sajandi eesti keeles tähistas* maavägi *maamiilitsat* |

---

**Maavägi** on relvajõudude põhiväeliik või väeliik.

Maavägi tegutseb maismaal ja kaitseb riigi territooriumi. Tavaliselt on maavägi armee kõige arvukam väeliik. Maaväel on omad, maaväe auastmed. Tavaliselt on maaväel ka oma juhtiv staap.

Maaväe relvaliigid
------------------

Maavägi koosneb tavaliselt järgmistest põhilistest relvaliikidest (väeliigid):

* soomusvägi
* jalavägi
* suurtükivägi
* pioneerivägi (insenerivägi)
* õhutõrje

Lisaks võivad maaväe koosseisu kuuluda eraldi relvaliikidena

* sidevägi
* logistikateenistus
* maaväelennuvägi
* dessantvägi

Ajalooliselt on maaväe koosseisu kuulunud ratsavägi, mis on nüüdisajal jäänud mõne riigi mehhaniseeritud üksuse nimetuseks.

Maaväe väeüksused
-----------------

  

Maaväe põhilised ekvivalentsed formeeringud:

**Väekoondised**

* Armee
	+ Korpus
		- Diviis
			* Brigaad

**Üksused**

* Rügement
	+ Pataljon

**Allüksused**

* Kompanii
	+ Rühm
		- Jagu
			* Grupp (pooljagu)

Vaata ka
--------

  

* Eesti maavägi
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; perekonnanime kohta vaata artiklit Maavara (perekonnanimi)* |

---

"Maare" suunab siia. Eesnime kohta vaata artiklit Maare (eesnimi).

**Maavara** ehk **maare** ehk **maapõuevara** on maapõues leiduv orgaaniline või mineraalne loodusvara, mida käesoleval ajajärgul on võimalik tasuvalt kasutada.

Seega ei loeta maavaraks näiteks Eesti maapõues leiduvat rauamaaki, sest selle maardla sügavus ning kvaliteet teevad selle kasutamise praeguse tehnilise taseme juures majanduslikult mõttetuks. Küll aga võib ta maavaraks saada tulevikus. Tänapäeval ei loeta maavaraks ka soorauda, millest kuni 18. sajandini rauda sulatati. 

Eesti on suhteliselt rikas ainete poolest, mis võiksid olla maavarad. Enamasti on probleemiks see, et maavara ei leidu sellises koguses, mis teeks tootmise tasuvaks või on takistamas tehnilised või keskkonnaprobleemid. Eesti maapõues leidub arvatavasti kulda, molübdeeni, plaatina, vanaadiumi ja strontsiumi. Potentsiaalseteks Eesti tulevikumaavaradeks on ka diktüoneemaargilliit ja uraan. Mingil määral võib Hiiumaa lähedal leiduda naftat. Põhja-Eesti maapõues on maagaasi. 

Olulisimad Eesti maavarad on kukersiit (põlevkivi) ja fosforiit. Peale nende on Eesti maavaradeks: savi, liiv, kruus, karbonaatkivimid (lubjakivi ja dolomiit), turvas, ravimuda ja mineraalvesi. 

Ülemaailmselt olulisteks maavaradeks on rauamaak, boksiit ja nafta. Neist kahte viimast Eesti maapõues ei leidu.

Vaata ka
--------

* loodusvara
* ressurss
* Eesti Maavarade Komisjon

Välislingid
-----------

* Eesti keelde tõlgitud animeeritud õppevahend maavaradest Tromsø ülikooli veebilehel webGeology.
* Alvar Soesoo: "Galerii: mida teha Eesti metallidega?" ERR Novaator, 3. jaanuar 2017
**Infosüsteem** on asutuse, ettevõtte, omavalitsuse, riigi, organisatsiooni jne teabe säilitamiseks ja töötlemiseks mõeldud süsteem. Eesti entsüklopeedia järgi on infosüsteem informatsiooni, selle töötlemist käsitlevate reeglite ja vajalike vahendite kompleks.

Süsteemiteooriast lähtudes on infosüsteem omavahel seotud andmeobjektide mitteamorfne, terviklik kogum. Oluline on infosüsteemi seotus teiste süsteemidega (liidesed ehk sisendid ja väljundid), määratletus (reeglitele alluvus, ennustatavus) ja mittetäielikkus.

Elektrooniliste seadmete rakendamisel võib infosüsteemiks nimetada ka rakendusprogrammide hulka, mille abil saab lahendada teabe töötlemisega seotud ülesandeid. Selliste rakendusprogrammide loomist nimetatakse tarkvaraarenduseks.

Infosüsteemi omaniku ülesannete väljaselgitamiseks kasutatakse toimesüsteemi analüüsi (*Business System Analysis*).

Infosüsteemi piiride leidmiseks kasutatakse nõuete analüüsi. Nõuete analüüsi ülesanne on koostada infosüsteemi spetsifikatsioon ehk üheselt paika panna, mida infosüsteem peab tegema (funktsionaalsed nõuded) ja kuidas käituma (mittefunktsionaalsed nõuded).

Nõuetele vastava lahenduse väljamõtlemist nimetatakse infosüsteemi arhitektuuriliseks lahenduseks ehk projekteerimiseks. Selle käigus töötatakse välja infosüsteemi arhitektuur (jagunemine komponentideks), suhtlusprotokollid teiste süsteemidega ja kasutajaga (kasutajaliides), andmestruktuurid ja komponentide sisemised algoritmid.

Nõuetele vastava projekti põhjal infosüsteemi realiseerimist nimetatakse tavaliselt eesti keeles programmeerimiseks (inglise keeles *implementing*). See sisaldab ka graafilise materjali toimetamist, programmilõikude silumist, testimist, integreerimist, kasutusjuhendite loomist ja muid programmeerimise juurde kuuluvaid tegevusi.

Valmissüsteemi käikuandmist nimetatakse juurutamiseks. Juurutamise käigus teostatakse süsteemi komponentide paigaldamine, kasutajate väljaõpe ja luuakse alus süsteemi ellujäämiseks muutuvates tingimustes. Teisisõnu pannakse paika erinevate inimeste/organisatsioonide käitumine vigade, kasutusprobleemide, täiendõppe vajaduse, süsteemi muutmise vajaduse jne puhuks.

Vaata ka
--------

* Digiretsept
* Eesti ID-kaart, ehk ID-kaardi süsteem Eestis, et isikutuvastamine ja digiallkirjastamine oleks võimalik
* Geoinfosüsteem
* Õppeinfosüsteem
**Sotsiaalne mobiilsus** on sotsioloogias inimeste liikumine ühest sotsiaalsest klassist teise.

Sotsioloogid uurivad, kuivõrd on võimalik ühiskonnas ületada staatustevahelisi piire.

Kastisüsteemis on inimese koht sotsiaalses kihistumissüsteemis paika pandud alates sünnimomendist. Omistatud staatus mõjutab kogu tema elu: kui palju haridust saab, millist tööd teeb, kellega võib abielluda, ning vastavalt sellele elab ta kogu oma elu. Ainsaks erandiks võivad olla väga õnnelikud või andekad inimesed.

Klassisüsteemid põhinevad paralleelselt nii omandatud kui ka omistatud staatusel. Võrreldes vanemate ja laste staatuseid, räägime **põlvkondadevahelisest mobiilsusest**. Kui võrdleme inimese staatust tema elu jooksul, siis on tegu **põlvkonnasisese mobiilsusega**. Mobiilsus ehk inimeste liikumine võib olla nii ülenev kui alanev.

**Strukturaalne mobiilsus** viitab ühiskonnatasandi teguritele, mis mõjutavad mobiilsuse taset ühiskonnas tervikuna. Nt sõltub vabade töökohtade arv ja nende liik ühiskonnas majanduslikus süsteemis toimuvatest muutustest, aga inimeste arv, kes oleks valmis neid töökohti täitma sõltub eri põlvkondade sündimusest. Nende andmete põhjal saab ennustada ühiskonna mitmesuguste alagruppide vertikaalse (üles või alla) mobiilsuse taset.

* **Horisontaalne mobiilsus** on liikumine nende gruppide pinnal, mis on staatuselt/hierarhiliselt samal tasapinnal, näiteks usu vahetamine, kuigi sellel on ka erandeid. Kõik usud ei ole võrdsed.
* **Vertikaalne mobiilsus** on liikumine kõrgemale või madalamale ühiskondlikule positsioonile või staatusele. Liikumise ulatust ja suunda determineerivad muutused isiksuse struktuuris (teadmised, oskused, hoiakud) ja sotsiaalses keskkonnas (sotsiaalsete positsioonide ümberpaiknemine ühiskonnas).
* **Absoluutne mobiilsus** on kui kogu põlvkond liigub ühest staatusest teise.
* **Väljuv mobiilsus** on vaadatakse mingit kihti (näiteks juhid) ning uuritakse, kui palju neist läksid teise kihti.
* **Sisenev mobiilsus** on need kellest formeerub uus kiht.

Sotsiaalse mobiilsuse tähtsus
-----------------------------

Karl Marx nägi sotsiaalses mobiilsuses kui klasside formeerumises kahjulikku nähtust. Poliitikaga seotud sotsiaalne mobiilsus väljendub selles, et kõigi poliitiliste jõudude eesmärgiks on saavutada võimaluste võrdsus. Kui sotsiaalne mobiilsus puudub, pole ka võrdseid võimalusi. 

* Majanduslik tähtsus. Majanduslik efektiivsus sõltub sellest, kuivõrd on võimalik ära kasutada igaühe andeid.
* Sotsiaalne tähtsus. Arvatakse, et sotsiaalset sidusust ja osalust on kergem saavutada siis, kui inimesed usuvad, et oma elukvaliteeti on võimalik muuta oma võimete, annete, jõupingutuste abil.

Kui sotsiaalne mobiilsus on ühiskonnas, siis peetakse neid ühiskondi avatuks ja see tähendab, et need ühiskonnad põhinevad saavutusel ja mitte omistatud omadustel. Avatud ühiskondades põhinevad isiklikel kvaliteetidel.
**GoalRef** on raadiosageduslik sensorsüsteem, mis kasutab väikese sagedusega magnetväljasid, et tuvastada palli liikumist väravajoonel. Süsteemi töötasid välja Saksa uurimisinstituudi Fraunhofer IIS teadlased koostöös Select Spordiga. Väravajoone tehnoloogiat on lubatud kasutada professionaalsetes mängudes, luba jagab rahvusvaheline jalgpalliorganisatsioon International Football Association Board (IFAB).

Tehnoloogia
-----------

GoalRef toimib magnetinduktsiooni põhimõttel. Kümme antenni väravapostide ja väravalati küljes tekitavad ja jälgivad nõrka magnetvälja. Kui pall läheneb väravale, siis palli sisse paigaldatud poolid mõjutavad magnetvälja ning protsessor loeb, kas pall ületas väravajoone või mitte.

Ajalugu
-------

Algselt tahtis Taani organisatsioon Select Sport süsteemi arendada käsipallis kasutamiseks, kuid projekt jäi rahalistel põhjustel pooleli. 2011. aastal hakkas seda arendama Saksa uurimisinstituut Fraunhofer jalgpalli jaoks. GoalRefi katsetati 2012. aasta alguses Taani liigas. Esimest korda kasutati GoalRefi 6. detsembril 2012. aasta MMil.

Viited
------

1. ↑  Fraunhofer. "GoalRef™ – Goal Detection System" (inglise). Vaadatud 28.05.2018.
2. ↑  Kurt Fuchs. "GoalRef: FIFA approves intelligent goal" (inglise). Vaadatud 28.05.2018.
3. ↑  FIFA. "Goal-line decision in four weeks" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 28.05.2018. Vaadatud 28.05.2018.
4. ↑  "How does goal-line technology work?" (inglise). Vaadatud 28.05.2018.

Välislingid
-----------

* Fraunhofer GoalRef™ – Goal Detection System
MacKenzie Weegar 2015. aastal Portland Piratesi mängijana
**MacKenzie Weegar** (sündinud 7. jaanuaril 1994 Ottawas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Calgary Flames.

Aastatel 2012–2014 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Halifax Mooseheads. 2013. aastal võitis ta klubiga Memorial Cup'i.

2013. aastal valis Florida Panthers ta NHL-i *draft* '​is 206. valikuna. Panthersiga sõlmis ta lepingu 2014. aasta mais. Aastatel 2014–2017 mängis ta Pantersi tütarklubides American Hockey League'is (AHL) ja ECHL-is. 2017. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul.

NHL-is debüteeris Weegar 3. aprillil 2017 mängus Montreal Canadiensi vastu. Panthersi põhikoosseisus mängis Weegar alates hooajast 2017/18. Esimese värava lõi ta liigas 20. detsembril 2017 mängus Pittsburgh Penguinsi vastu. 

2022. aasta juulis kaubeldi Weegar suurema tehingu raames Panthersist Calgary Flamesi.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 26.3.2023)
2. ↑  "Panthers acquire Tkachuk from Flames in blockbuster for Huberdeau, Weegar". The Sports Network. 22. juuli 2022. Vaadatud 22. juulil 2022.
3. ↑  "Panthers get Tkachuk from Flames for Huberdeau, Weegar". usatoday.com. 22. juuli 2022. Vaadatud 22. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* MacKenzie Weegar NHL.com lehel
* MacKenzie Weegar hockeydb.com lehel

| * v
* r
Calgary Flames |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jacob Markström **·** Dan Vladař |
| 
**Kaitsjad**: Rasmus Andersson **·** Noah Hanifin **·** Oliver Kylington **·** Connor Mackey **·** Michael Stone **·** Chris Tanev **·** MacKenzie Weegar **·** Nikita Zadorov |
| 
**Ründajad**: Mikael Backlund **·** Blake Coleman **·** Dillon Dubé **·** Jonathan Huberdeau **·** Nazem Kadri **·** Trevor Lewis **·** Elias Lindholm **·** Milan Lucic **·** Andrew Mangiapane **·** Brett Ritchie **·** Kevin Rooney **·** Adam Ružička **·** Tyler Toffoli |
**Goa** on pindalalt India väikseim osariik.

Goa oli 1510–1961 Portugali asumaa. India osariigiks sai ta 1987.

Viited
------

1. ↑  2011 census of India

Välislingid
-----------

 Goa osariik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Goa osariigi valitsuse veebileht

India 1. järgu haldusüksused

**Osariigid**: Andhra Pradesh **·**  Arunachal Pradesh **·**  Assam **·**  Bihar **·**  Chhattisgarh **·**  Goa **·**  Gujarat **·**  Haryana **·**  Himachal Pradesh **·**  Jharkhand **·**  Karnataka **·**  Kerala **·**  Lääne-Bengal **·**  Madhya Pradesh **·**  Maharashtra **·**  Manipur **·**  Meghalaya **·**  Mizoram **·**  Nagaland **·**  Odisha **·**  Pandžab **·**  Rajasthan **·**  Sikkim **·**  Tamil Nadu **·**  Telangana **·**  Tripura **·**  Uttarakhand **·**  Uttar Pradesh

**Liiduterritooriumid**: Andamanid ja Nicobarid **·**  Chandigarh **·**  Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu **·**  Delhi **·**  Jammu ja Kashmir **·**  Ladakh **·**  Lakshadweep **·**  Puducherry
**Polina** **Degtjarenko** (sündinud 22. juunil 1986) on Tartu Ülikooli Ökoloogia ja Maateaduste Instituudi botaanika osakonna samblikuteadlane, kelle peamisteks uurimisvaldkondadeks on tolmusaaste mõju boreaalsetele metsakooslustele, sambliku-, sambla- ja vetikakooslustele mändidel, bioindikatsioon, samblike populatsioonide geneetiline mitmekesisus ja samblike mitmekesisus Eestis.

Ta lõpetas 2008. aastal Tartu Ülikooli ökoloogia ning elustiku kaitse erialal, sai 2010. aastal samast teadusmagistri kraadi keskkonnatehnoloogia erialal ning kaitses 2016. aastal botaanika ja ökoloogia teaduskonnas doktoriväitekirja "Aluselise tolmusaaste mõju taimede ja samblike mitmekesisusele: kooslustest geneetilise mitmekesisuseni".

Ta on aastast 2019 Rahvusvahelise Lihhenoloogia Assotsiatsiooni (IAL) liige.

Tunnustus
---------

* 2021 noore looduskaitsja auhind

Välislingid
-----------

* Polina Degtjarenko Eesti Teadusinfosüsteemis
* Noore looduskaitsja auhinna pälvis samblikeuurija Polina Degtjarenko. Eestimaa Looduse Fond, 01. veebruar 2022
**Naltšik** (vene ja karatšai-balkaari keeles *Нальчик*, kabardi-tšerkessi keeles *Налшык*) on Venemaa Kabardi-Balkaari Vabariigi pealinn.

See asub Suur-Kaukasuse eelmäestike jalamil Naltšiki jõel.

Linna läbib oluline Rostovi–Bakuu maantee.

Rahvastik
---------

Elanikke on 282 900 (2005). 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Naltšiki elanikest kabarde 47,3%, venelasi 31,8%, balkaare 11,4%, osseete 1,9%, ukrainlasi 1,0%, juute 0,4% ja muudest rahvustest inimesi 6,2%.

Ajalugu
-------

Linn asutati 1817 Venemaa Kaukaasia kaitsevööndi kindlustusena, mille juurde 1838 rajati sõjaväelaste asula. 1871. aastal sai temast slobodaa ja Tereki oblasti Naltšiki ringkonna keskus.

21. märtsist kuni 7. oktoobrini 1918 ning novembrist 1918 jaanuarini 1919 oli Naltšikis võim bolševike käes. Edasi kuni 24. märtsini 1920 oli Naltšik Denikini vägede valduses.

1. septembrist 1921, kui Naltšik sai Kabardiini autonoomse oblasti keskuseks, on Naltšik ka linn. 16. jaanuarist 1922 oli see Kabardi-Balkaari autonoomse oblasti keskus, 1936–1944 ja 1957–1991 Kabardiini-Balkaari ANSV ning 1944–1957 Kabardiini ANSV pealinn.

25. oktoobrist 1942 3. jaanuarini 1943 okupeerisid linna Saksa väed.

Kultuur ja haridus
------------------

Linnas asub 1957. aastal asutatud Kabardi-Balkaaria Riiklik Ülikool.

Sport
-----

Linna jalgpalliklubi Naltšiki Spartak mängib Venemaa kõrgliigas.

* Naltšiki raudteejaamNaltšiki raudteejaam
* MošeeMošee
* RestoranRestoran
* ParkPark
* ParkPark
* KinoKino

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Naltšik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Poststrukturalism** (sama mis dekonstruktsionism) on alates 1970. aastatest strukturalismi arendavate ja arvustavate mõttesuundade ühisnimetus. Poststrukturalism on teoreetiliste arvamuste ja interdistsiplinaarsete tõlgenduste kriitilised käsitlused, mis kujunesid välja vastasseisust strukturalismiga alates 1960. aastatest Prantsusmaal.

Poststrukturalism pole ühtne metoodiline suund ega koolkond ega seostu ühegi autoriga (ükski autor pole end nii määratlenud). Seega on mõiste problemaatiline ning selle "sildi" asemel kasutatakse samaväärsena ka postmodernismi ja filosoofias dekonstruktsiooni mõisteid. Ameerikas hakati erinevaid poststrukturalismi teooriaid nimetama dekonstruktsionismiks, mille peapropageerija on Paul de Man Yale'i ülikoolis.

Mõistet "poststrukturalism" hakati 1970. aastatel kasutama ka feminismi, kirjandusteaduse ja postkolonialismi valdkondades.

Poststrukturalismi põhikujundajatena nimetatakse psühhoanalüüsist mõjutatud Pariisi semiootikakoolkonna liikmeid: semiootik Roland Barthes (1915–1980), filosoof ja võimuteoreetik Michel Foucault (1926–1984), psühhoanalüütik ja kultuuriteoreetik Julia Kristeva (snd 1941), psühhoanalüütik Jacques Lacan (1901–1981) ja Tzvetan Todorov. 

Poststrukturalismiga seostatakse ka järgmisi tunnustatud isikuid: filosoof ja sotsioloog Jean Baudrillard (1929–2007), filosoof ja ratsionalismikriitik Gilles Deleuze (1925–1995), dekonstruktsionismi rajaja filosoof Jacques Derrida (1930–2004), filosoof ja kirjandusteoreetik Jean-François Lyotard (1924–1998), psühhoanalüütik Felix Guattari (1930–1992), Luce Irigaray (snd 1930), Hélène Cixous. 

Poststrukturalismi põhisuundadena on nimetatud 

* diskursuseteooriat (Michel Foucault);
* tekstiülesust (intertekstuaalsus, Julia Kristeva);
* dekonstruktsiooni (Jacques Derrida).

Nimetatud autoritele on kriitikud ette heitnud loodusteaduste ja empiiriliste andmete eiramist või vähest väärtustamist, äärmusrelativismi, püüdu lahendada eetilisi probleeme keele või semiootika tasandil, elitaarsust ja valgustusaja filosoofia katkestamist.

Viited
------

1. 1 2  Neeme Lopp. *Poststrukturalism*. - *20. sajandi mõttevoolud*. 2009:671-681.

Välislingid
-----------

* Neeme Lopp. *Poststrukturalism*. - *20. sajandi mõttevoolud*. 2009:671-681.
* EE
* Berliini Vabaülikool
**Godesbergi piiramine** 18. novembrist 17. detsembrini 1583 oli aastatel 1583–1589 kestnud Kölni sõja esimene suurem piiramine. Tähtsat tugipunkti enda kontrolli alla saada tahtnud Baieri sõdurid piirasid koos palgasõduritega Godesbergi koos selle jalamil asetsenud külaga (tänapäeva Bad Godesbergiga) ümber. Mäe otsas asus 13. sajandi alguses rajatud raskesti vallutatav Godesburgi linnus.

Linnus asus Reini jõe oru kohal ning oli strateegiliselt tähtis, kuna selle kaudu sai kontrollida nii Kölni kuurvürstkonna pealinna Bonni kui piirkonna tööstuskeskusesse Kölni suunduvaid teid. Aastate jooksul olid kuurvürstid linnuse müüre ja torne tugevdanud. 14. sajandil ehitati linnusesse väike residents ning selle donžoonis hakati hoidma kuurvürsti dokumente ja väärisasju. 16. sajandi keskpaigas peeti Godesburgi sisuliselt vallutamatuks ning Kölni kuurvürstide ja peapiiskoppide kui Saksa Rooma Riigi jõukamate alade valitsejate sümboliks. Kölni sõda oli järjekordne usutüli, sellel korral protestandist kuurvürsti Gebhard Truchsess von Waldburgi ning katoliiklasest kuurvürsti Ernest von Bayerni vahel.

Baieri väed ründasid Godesburgi novembris 1583. Linnus pidas ründajate pikale kahuritulele pikalt vastu, lõpuks õnnestus sapööridel mäe basaldist pinnasesse kaevuda ning nad õhkisid seal 680 kg lõhkeainet, mis hävitas märkimisväärse osa kaitserajatistest. Plahvatuses sai surma ka palju kaitsjaid, kuid sellest tekkinud kiviprügi takistas piirajate edasisi samme ning eluga pääsenud kaitsjad jätkasid vastupanu osutamist. Baieri sõdurid pääsesid lõpuks linnuse õuele käimlasüsteemi kaudu ning siis õnnestus neil vastupanu murda. Godesburgi linnuse pealik läks koos allesjäänud kaitsjatega donžooni pakku ning läbirääkimistel, kus ta kasutas pantvange, lubati talle, ta naisele ja nõunikule eluga pääsemine. Ülejäänud tornis viibinud mehed, naised ja lapsed tapeti. Järgmisel kuul langes Baieri kätte ka Bonn.

Viited
------

1. ↑  Ernst Weyden. *Godesberg, das Siebengebirge, und ihre Umgebungen*. Bonn: T. Habicht Verlag, 1864, p. 43.
2. ↑  Tanja Potthoff. *Die Godesburg – Archäologie und Baugeschichte einer kurkölnischen Burg*. Inaugural Dissertation, University of Munich, 2009, p. 15.
**Molly Geertsema** [m'olli h'eertsema] (õieti **Willem Jacob Geertsema**; 18. oktoober 1918 Utrecht – 27. juuni 1991 Wassenaar) oli Hollandi poliitik. Ta kuulus Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest. 

Ta kuulus poliitikute suguvõssa. Carel Coenraad Geertsema oli tema lähedane sugulane.

Ta töötas kohalikes omavalitsustes ning Sise- ja Kuningriigi Asjade Ministeeriumi ametnikuna. Alates 1959. aastast oli ta Generaalstaatide Teise Koja liige ning oli fraktsiooni esimees ja samal ajal Wassenaari vallavanem. Barend Biesheuveli valitsustes oli ta asepeaminister ja siseminister. Aastal 1973 sai temast kuninganna komissar Gelderlandis ja ta elas Middachteni linnuses. Pärast seda oli ta Generaalstaatide Esimese Koja liige. 

Geertsema oli oma keelepruugi tõttu paljude jaoks liberaalse poliitiku kehastus. Oma parteis oli ta vaadetel tsentrist vasakul, pooldades koostööd Tööparteiga ja homode võrdõiguslikkust.

Ametikohad
----------

* 1953–1957 Warffumi vallavanem (*burgemeester*)
* 1961–1971 Wassenaari vallavanem (*burgemeester*)
* 1971–1973 asepeaminister ja siseminister
* 1973 Suriname ja Hollandi Antillide asjade minister
* 1973–1983 kuninganna komissar Gelderlandis
| Medalikohad |
| --- |
| Suurbritannia ja Šotimaa esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1956 | Kergekaal |
| Kolmas koht | 1960 | Kergekaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Esimene koht | 1961 | Kergekaal |

**Richard McTaggart** (sündinud 15. oktoobril 1935 Dundees) on Šotimaa ja Suurbritannia endine poksija.

McTaggart oli kokku viiekordne Suurbritannia meister - kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1956, 1958 ja 1960 ning I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1963 ja 1965. Ta on võistelnud harrastajana kokku 634 korda ning on võitnud neist 610 ja kaotanud 24 kohtumist.

McTaggart võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika. 

Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Kazimierz Paździorile (Poola). Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jerzy Kulej'le (Poola) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

McTaggart võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid kaotas oma kohtumise 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Gerhard Dieterile (Lääne-Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 16. Euroopa meistrivõistlustel (Ida-Berliin, 1965), kuid kaotas oma kohtumise 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tulemused inglise keeles
2. ↑  17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tulemused inglise keeles
3. ↑  18. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tulemused inglise keeles
4. ↑  14. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1961. Tulemused inglise keeles
5. ↑  13. Euroopa meistrivõistlused poksis. Luzern 1959. Tulemused inglise keeles
6. ↑  15. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 1963. Tulemused inglise keeles
7. ↑  16. Euroopa meistrivõistlused poksis. Ida-Berliin 1965. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Richard McTaggart veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Adolf Rammo** (25. november 1922 Narva – 2. veebruar 1998 Tallinn) oli eesti luuletaja ning laste- ja noorsookirjanik.

Elulugu
-------

Adolf Rammo sündis Narvas käsitöölise pojana. Ta õppis aastatel 1930–1934 Narva Kreenholmi algkoolis, 1934–1937 Narva progümnaasiumis, 1937–1940 Narva Tööstuskoolis ja 1940–1941 Tallinnas Riigi Tööstuskoolis, mille lõpetas lukksepana. 

1941. aastal mobiliseeriti Adolf Rammo Punaarmeesse ja saadeti Kaasanisse tööpataljoni, hiljem võttis Teisest maailmasõjast osa Eesti laskurkorpuse koosseisus. 

Demobiliseeriti 1946. aastal, töötas seejärel Tallinnas kokana, transporditöölisena ja Ilmarises katelsepana. 1953–1957 oli ajakirjanik Eesti Raudteelase ja Harju Elu toimetuses. Alates 1957. aastast oli kutseline kirjanik Tallinnas. Kirjanike Liidu liige oli alates 1971. aastast.

Looming
-------

Esimene Adolf Rammo luuletus ilmus ajakirjanduses 1947. aastal. Ühtekokku avaldas ta 5 luulekogu ja 10 lasteluulekogu. Ta on avaldanud ka poeemid "Kaks Adolfit. Murelik poeem" (1969) ja "Püha öö plagiaat" (kogumikus "Poeemipõimik", 1979).

Kõige tähelepanuväärsema osa Adolf Rammo loomingust moodustab noorsoojutustuste triloogia "Šahh Madan" (1970), "Hundipassiga koolipoiss" (1973, 2. trükk koos eelmisega 1985) ja "Kibekäppade küpsetuskojas" (1974), milles kujutatakse teismelise nooruki elu 1930. aastate Narvas.

1973. aastal ilmunud noorsoojutus "Kusagil Kureküla küngastel" kujutatakse maaelu.

### Luulekogud

* "Lapsepõlv" (1957)
* "Kodusel pinnal" (1960)
* "Naeratused" (1964)
* "Valusad värsid" (1977)
* "Läbi mitme värava" (1982, valikkogu)

### Lasteluule

* "Ole ikka mees!" (1961)
* "Vallatud värsid" (1964)
* "Pisike tragi" (1966)
* "Lapse laulud" (1968)
* "Õnnelik jahiretk" (1970)
* "Naeruvigurid" (1972, valikkogu)
* "Jõmm-valepoiss" (1977)
* "Patsi-patsi päikesele" (1979)
* "Silm sirkel, nina vinkel" (1980)
* "Priidu portreed" (1982)

Isiklikku
---------

Adolf Rammo oli abielus lastekirjanik Helju Rammoga.

Viited
------

1. ↑  Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn, 1995, lk. 440–441
**Minimaalsete muutustega haigus** (ka **neeru minimaalsete muutustega haigus**, **minimaalsete muutustega glomerulopaatia**, **MCD**) on neere kahjustav haigus, mille tagajärjel tekib nefrootiline sündroom. Neeru minimaalsete muutustega haigus on kõige enam levinud lastel, põhjustades 70– 90% alla 10-aastaste laste ning 50% vanemate laste ja noorukite nefrootilisest sündroomist MCD on histoloogiline pilt, mis ei vasta ühele haigusüksusele ja esineb enamasti koos teiste haigustega.

Kliiniline pilt
---------------

Kliinilises leius ilmneb lastel väljendunud proteinuuria ning nefrootilise sündroomi teke hüpoalbumineemia ja hüperlipideemiaga. Täiskasvanutel võib esineda ka hüpertensiooni ja neerupuudulikkust. Hematuuria esineb harva. Immunoglobuliin (Ig) G tase võib olla langenud ja viidata seosele infektsioonidega, komplemendi tase on tavaliselt normaalne.

### Nefrootiline sündroomi tunnused

* Ödeem
* Massiivne proteinuuria (>40 mg/m2/h lastel, >3,5 g/dl täiskasvanutel)
* Hüpoalbumineemia (<2,5 g/dl)

Patogenees
----------

Minimaalsete muutustega haigus tuleneb nefronites paiknevate podotsüütide düsfunktsioonist. Elektromikroskoopiliselt on näha podotsüütide jätkete arvu vähenemist ning ühtesulamist ja selle tulemusel kaotab glomerulaarfiltratsiooni barjäär terviklikkuse ning veres leiduvad valgud saavad filtreeruda uriini. Tekkinud hüpoalbumineemia viib vereplasma onkootse rõhu languse ja ödeemide tekkeni.

Ravi
----

Ravis on esimeseks valikuks kortikosteroidid. Samal ajal on oluline vähendada soolade ja vedelike tarbimist, et leevendada ödeeme. Sõltuvalt ravivastusest kortikosteroidravile jagatakse patsiendid kolme rühma:

* steroiditundlikud, kellel tekib remissioon proteinuuria osas 8–12 nädalase ravi jooksul (täiskasvanutel 16 nädala jooksul);
* steroidist sõltuvad, kellel tekib haiguse ägenemine kortikosteroidi annuse vähendamisel või 2 nädala jooksul pärast ravi lõpetamist;
* steroidiresistentsed, kes ei allu ravile kortikosteroididega.

Kui ravi saanud lapsel ei esine ravijärgselt 18–24 kuu jooksul uusi ägenemisi, näitab see tavaliselt, et tulevaste retsidiivide risk on tühine. Ligikaudu 20–30% areneb haigus harvaesinevateks ägenemisteks. Ülejäänud 40–50%, sagedamini alla 5-aastastel lastel, tekib haiguse sage ägenemine ja sõltuvus steroidravist. Ägenemised tekivad steroidide vähendamise ajal või pärast ravi katkestamist.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Luman, Merike (2009). Glomerulonefriit – märkamatult progresseeruv neerukahjustus. Eesti Arst 2009; 88(5):324−328. DOI: 10.15157/ea.v0i0.10568
2. 1 2 3 4 5 6  Vivarelli, M. Massella, L. Ruggiero, B. & Emma, F. (2017). Minimal Change Disease. *Clinical journal of the American Society of Nephrology : CJASN*, *12*(2), 332–345. https://doi.org/10.2215/CJN.05000516
Moritz Leitner (2013)
**Moritz Georg Leitner** (sündinud 8. detsembril 1992 Münchenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis FC Zürich.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis TSV 1860 München, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1998. aastal. Hooajal 2010–11 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Saksamaa esiliigas. Seejärel mängis ta Saksamaa klubides Dortmundi Borussia, Augsburg ja Stuttgart ning Itaalia kõrgliiga klubis Rooma Lazio.

2018. aasta jaanuaris suundus ta Augsburgist laenule Norwich Citysse. 2018. aasta juunis sõlmis ta Norwich Cityga nelja-aastase lepingu.

2021. aasta augustis sõlmis Leitner üheaastase lepingu FC Zürichiga.

Leitner on kuulunud Austria ja Saksamaa noortekoondistesse.

Saavutused
----------

Dortmundi Borussia
* Bundesliga: 2011–12
* DFB-Pokal: 2011–12
* UEFA Meistrite Liiga: teine koht 2012–13

Norwich City
* EFL Championship: 2018–19

Viited
------

1. ↑  "Moritz Leitner: Norwich City agree four-year deal for German midfielder". BBC Sport. 26.6.2018. Vaadatud 25.5.2019
Richard Pánik (2014)
**Richard Pánik** (sündinud 7. veebruaril 1991 Martinis) on Slovakkia jäähokimängija, kes mängis viimati Šveitsi kõrgliigaklubis Lausanne HC ründajana paremäärel.

Ta alustas profikarjääri Slovakkia klubis Třineci HC Oceláři.

2009. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i *draft* '​is 52. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima hooajal 2009–10, kuid enne NHL-is debüteerimist mängis ta kolm hooaega ainult Ontario Hockey League'i ja American Hockey League'i (AHL) klubides. 2012. aastal võitis ta Norfolk Admiralsiga Calder Cupi. Lightningu meeskonnas tegi ta oma NHL-i debüüdi hooajal 2012–13.

Hooajal 2014–15 mängis ta Toronto Maple Leafsis ning seejärel kaks ja pool hooaega Chicago Blackhawksis. Hooaeg 2016/17 Blackhawksis jäi tema NHL-i karjääri kõige resultatiivsemaks (22+22).

2018. aasta jaanuaris liitus ta Arizona Coyotesiga. 2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Washington Capitalsiga. 2021. aasta aprillis siirdus ta Detroit Red Wingsi, kus mängis kuni hooaja lõpuni. 2021. aasta juulis kaubeldi Pánik Red Wingsist Nick Leddy vastu New York Islandersi. Hooajal 2021/22 mängis ta AHL-i klubides Bridgeport Islanders ja Chicago Wolves. 2022. aastal võitis ta Wolvesiga Calder Cup'i.

2022. aasta oktoobris läks ta üheks aastaks New York Islandersist laenule Šveitsi kõrgliigaklubisse Lausanne HC.

Pánik on kuulunud Slovakkia jäähokikoondisse 2014. aasta taliolümpiamängudel ning neljadel maailmameistrivõistlustel (2010, 2014, 2015 ja 2019).

Viited
------

1. ↑  "Red Wings acquire Vrana, Panik, 1st and 2nd Rounders from Caps for Mantha". NHL.com. 12.4.2021. Vaadatud 15.4.2021
2. ↑  "Leddy traded to Red Wings by Islanders for Panik, pick". *National Hockey League*. 16. juuli 2021. Vaadatud 16. juulil 2021.
3. ↑  Pattaroni, Michael (12. oktoober 2022). "Richard Pánik au Lausanne Hockey Club". *Lausanne HC* (prantsuse). Vaadatud 13. oktoobril 2022.

Välislingid
-----------

* Richard Pánik NHL.com lehel
* Richard Pánik hockeydb.com lehel