recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sugunääre** ehk **gonaad** on paljudel loomadel (sealhulgas inimesel) elund, mis toodab sugurakke ehk gameete ja suguhormoone. Sugunääre kuulub suguelundite hulka. 

Seemnerakke tootvat sugunääret nimetatakse munandiks ehk testiseks või seemnesarjaks ehk raiaks (isassugunääre), munarakke tootvat sugunääret munasarjaks ehk ovaariumiks või ovaariks (emassugunääre). Kui üks ja sama elund toodab nii seemne- kui ka munarakke, nimetatakse teda ovotestiseks. Viimane esineb mõningatel tigudel. Teistel loomadel esineb läbipõimunud munandi- ja munasarjakoega ovotestis haruldase kõrvalekaldena.

Sugunäärmed eri loomarühmadel
-----------------------------

Selgrootutel on seemnesarjad ja munasarjad, osal tigudest paaritud ovitestised, mis produtseerivad diferentseerumata sugurakke.

Kalade seemnesarja nimetatakse niisaks, munasarja marjaks. Sõõrsuude sugunäärmed on paaritud, teistel kaladel paariselundid. 

Kahepaiksetel ja roomajatel on sugunäärmed paariselundid.

Lindudel nimetatakse isassugunääret munandiks või raiaks, emassugunääret munasarjaks või rebusarjaks. Munandid on tavaliselt paariselundid. Munasarjadest talitleb ainult vasakpoolne, parempoolne munasari taandareneb enamasti täielikult juba looteeas. 

Imetajatel on paarilised munandid ja paarilised munasarjad.

Inimese sugunäärmed
-------------------

Nagu teistelgi imetajatel, on inimesel paarilised munandid (mehel) ja paarilised munasarjad (naisel).

### Talitlus

Suguküpsel naisel toodavad munasarjad munarakke, suguküpsel mehel munandid seemnerakke. Mehel võivad viljastamisvõimelised seemnerakud tekkida puberteedist kuni kõrge eani välja, naisel tekivad sigimisvõimelised munarakud kuni menopausini.

Nii munasarjad kui ka munandid toodavad ka suguhormoone: munasarjad peamiselt östrogeene ja gestageene, munandid peamiselt androgeene (sealhulgas testosterooni). 

Munandite või munasarjade eemaldamist või talitlusvõimetuks muutmist nimetatakse kastratsiooniks. 

Sugunäärmete kahjustused võivad kaasa tuua muutusi teisestes sootunnustes, kasvuhäireid, sigimishäireid ja muutusi seksuaalkäitumises. 

### Areng

Sugunäärmed arenevad algul mõlemast soost lootel ühtemoodi. 

Munandid kujunevad välja testiste kujunemist määrava teguri (TDF) mõjul. Selle materiaalne substraat on Y-kromosoomil paiknev geen (SRY geen). Testiste kujunemist määrava teguri puudumisel arenevad välja munasarjad. 

Seetõttu arvatakse sugunäärmed esmaste sootunnuste hulka. Nad määravad gonaadilise soo. 

Väärarengu puhul võib moodustuda ovitestis.

Vaata ka
--------

* Hüpogonadism
**Juuru palvemaja** on EEVK palvemaja Rapla maakonnas Juuru vallas Juuru alevikus.

Juuru kihelkonda rajati esimene palvemaja Herrnhuti arhiivi andmetel juba 1792. aastal. Siiani säilinud palvemaja ehitati 1814. aastal Juuru mõisniku kingitud maale ja kohalike inimeste annetustega. Kihelkonnas on olnud veel palvemajad Helda, Lõiuse ja Kädva külas.
1948. aastal Juuru palvemaja riigistati ja anti Rapla rajooni tööstuskombinaadile ning kasutati järgnevalt tööstushoonena (villavabrik, ladu jne). Eesti taasiseseisvumise järel hoone tagastati EEVK-le. 2014. aastal müüdi hoone erakätesse.

Viited
------


1. ↑  "Juuru vennastekoguduse palvemaja". *Kultuurimälestiste riiklik register: XX sajandi arhitektuur*. Vaadatud 28.10.2017.
2. ↑  Kalev Kask. "Juuru palvemaja 200. aastapäev". *Eesti Kirik 24.09.2017 nr. 38*. Vaadatud 28.10.2017.

Välislingid
-----------

* Kalev Kask, Juuru palvemaja 200. aastapäev. – Eesti Kirik nr.38 2014
* Palvemajast Kultuurimälestiste riiklikus registris (XX sajandi arhitektuur)
| Medalikohad |
| --- |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1896 | rööbaspuud (võistkondlik) |
| Esimene koht | 1896 | kang (võistkondlik) |
| Teine koht | 1896 | 100 m jooks |
| Kolmas koht | 1896 | köieronimine |

**Fritz Hofmann** (19. juuni 1871 – 14. juuli 1927) oli saksa kergejõustiklane ja võimleja, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, olümpiahõbe ja olümpiapronks, Saksamaa esimene olümpiavõitja. Klubi: Berlin Turngemeinde. Elukutselt kaupmees, spordiäri omanik Berliinis.

6. aprillil 1896 sai Fritz Hofmann Ateena olümpiamängudel kolmikhüppes viimase, 7. koha, kuid pääses finaali 100 meetri (12,6) ja 400 meetri jooksus (58,6).

7. aprillil jäi Hofmann 110 m tõkkejooksus oma eeljooksus viimaseks, kolmandaks, ega pääsenud finaali. 400 m jooksu finaalis jäi ta viimaseks, neljandaks, kuigi kaotas võitjale alla poolteise sekundi (55,6). Kuulitõukevõistlustel jäi ta 7 võistleja seas 3 viimase hulka. Kaugushüppes ta registreerus, kuid ei osalenud.

9. aprillil võitis Hofmann riistvõimlemises meeskonnaga rööbaspuud ja kangi, olles rühmavanem. Neljal individuaalalal – toenghüpetes, toenghooglemises, kangil ja rööbaspuudel – nagu ka kergejõustikus 800 m jooksus ta registreerus, kuid ei osalenud.

10. aprillil köieronimises ei suutnud ta nõutava 14 meetri kõrgusele ronida, kuid 12,5 meetrit andis siiski 5 võistleja seas 3. koha. 100 m jooksus sai ta Thomas Burke'i järel hõbemedali (Burke'ile oli ta kaotanud ka eeljooksus). Kõrgushüppevõistlustel jäi ta 1.55-ga viimaseks, viiendaks. Teivashüppes ta registreerus, kuid ei osalenud.

Hofmann oli 1900. ja 1904. aasta olümpiamängudel ja 1906. aasta vaheolümpiamängudel Saksamaa võimlemisvõistkonna juht ja kuni surmani Saksamaa Olümpiakomitee liige. Ta rajas 1901 koos taimetoitlase Karl Manniga Valguse-Õhu-Spordikuurordi Berliinis (*Licht-Luft-Sportbad*) ning andis pikka aega välja ajakirja Kraft und Schönheit.

Vaata ka
--------

* Riistvõimlemine 1896. aasta suveolümpiamängudel
* Kergejõustik 1896. aasta suveolümpiamängudel
**Seemnealgeks** (*ovulum*; vanem nimetus **seemnepung**) nimetatakse seemnetaimede emaka sigimikus olevat rakkude kogumit, paljasseemnetaimedel asuvad seemnealgmed aga käbisoomuste vahel.

Seemnealgmed kinnituvad platsentale ja saavad toitained seemnealgme jala ehk funiikuluse (*funiculus*) kaudu. Kohta, kus lõpevad seemnealgme jalg ja selle juhtkimp ning algab seemnealge, nimetatakse kalatsaks.

Seemnealget ümbritseb üks või kaks integumenti ehk katet (välimine ja sisemine). Nimetatud katted on epidermaalset päritolu, seetõttu võib neis eristada kolme kutiikula kihti: välimine kiht katab välimist integumenti, keskmine on integumentide vahel ning sisemine paikneb nutselli ja sisemise integumendi vahel. 

Seemnealgme tipus katete vahel on tolmukäik (mikropüül), harilikult tungib tolmutoru seemnealgmesse viljastamisel just sealt.

Seemnealgmete arv on igas seemnepesas varieeruv, nii on üks seemnealge, näiteks kirburohul (*Polygonum* sp.); kaks madaral (*Galium* sp.); kolm piimalillel (*Euphorbia* sp.) või mitu magunal (*Papaver* sp.).

Seemnealgme sisemine osa koosneb tuumikust (nutsellist), milles on lootekott ja selles munarakk. Lootekoti arengus võib nutsell täielikult kaduda, sel juhul muutub integumendi sisekiht rikkaliku endoplasmaatilise retiikulumiga integumentaalseks tapetkihiks ehk endoteeliks.

Tolmukäigu ja platsenta vastastikuse asendi alusel eristatakse kaht seemnealgme põhitüüpi:

* atroopne (ortotroopne) ehk püstine, kus mikropüül asub platsentast vastasküljel;
* anatroopne ehk tagasikäändunud, mikropüül paikneb platsentaga ühel küljel. Teised tüübid on nende vahepealsed vormid.

Seemnealgmed on seemnetaimede sugulisel paljunemisel hädavajalikud organid, mutatsioonid seemnealgmete ontogeneesis võivad kriitiliseks osutuda.

Pärast seemne- ja munaraku ühinemist (viljastumine) areneb seemnealge seemneks.

Teadusasutustes tehakse katseid viljastamata seemnealgmetega. 

Seemnealge vastab sõnajalgtaimede megasporangiumile.

Vaata ka
--------

* Apomiksis

Viited
------

1. ↑  seemnealge, Eesti entsüklopeedia, veebiversioon (vaadatud 16.06.2016).
2. ↑  seemnealge, veebiversioon (vaadatud 16.06.2016).
3. ↑  Toomas Kukk, 6.2. Sigimiku ehitus, veebiversioon (vaadatud 16.06.2016).
4. ↑  Abdul M Chaudhury, Stuart Craig, ES Dennis jt, Ovule and embryo development, apomixis and fertilization, veebiversioon (vaadatud 16.06.2016)(*inglise keeles*).

Välislingid
-----------

* Sissekanne Encyclopædia Britannica-s
* ovule
* Regulating Proxima-Distal and Adaxial-Abaxial Patterning during early Ovule Development.
* Peter K. Endress,  Angiosperm ovules: diversity, development, evolution, Institute of Systematic Botany, University of Zurich, Ann Bot (2011) 107 (9): 1465-1489, 2. märts 2011.
* Vittoria Brambilla, Martin Kater, Lucia Colombo, Ovule integument identity determination in Arabidopsis, Plant Signal Behav. aprill 2008 ; 3(4): 246–247, PMCID: PMC2634191
* Leonore Reiser, Robert L. Fischer, The Ovule and the Embryo Sac, The Plant Cell, 5. väljaanne, 1291-1301, oktoober 1993, American Society of Plant Physiologists
**Suhhovei** on mõõdukas (kiirusega 6–6 m/s) või tugev (kiirusega üle 10 m/s) tuul, millele on iseloomulikud kõrge õhutemperatuur (üle +25°C, keskpäeval mõnikord üle +40°C) ja madal õhuniiskus (alla 30%, keskpäeval 10—15% või madalam).

Õhutemperatuuri tõuse ja õhuniiskuse languse põhjuseks on enamasti troopiliste õhumasside soojendamine antitsüklonide alal tugevasti soojendatud maapinnalt. Troopilised õhumassid tekkivad Aafrika, Väike- ja Kesk-Aasia kõrbete kohal, nendega levivad suhhoveid Venemaa ja Kasahstani metsasteppideni ja veelgi sagedamini poolkõrbedesse ja rohtladesse.

Kõige sagedamini esineb see tuul kõrbetes ja poolkõrbetes ning stepivöötmes põua ajal.

SRÜ territooriumil suhhoveid on iseloomulikud Kaspia madalikule ja Kasahstanile, Ukraina lõunaosale, mõnikord esinevad nad metsastepivöötmes ja isegi metsavööntmele.

Venemaal esinevad suhhoveid regulaarselt Altai, Taga-Baikali ja Stavropoli krais, Astrahani, Saratovi, Samara, Orenburgi, Kurgani ja Omski oblastis ning Burjaatias, Dagestanis ja Kalmõkkias, mõnikord Volgogradi oblasti lõunaosas. Venemaa kesk- ja loodeosas esinevad nad harva. 

Suhhoveid võivad kesta mitmest päevast mitme nädalani. Kõrge õhutemperatuuri pärast põhjustab suhhovei vee intensiivset aurumist mullast, taimede ja veekogude pinnaselt. Nad põhjustavad suurt kahju põllumajandusele, sest hävitavad muldade viljakat kihti, põhjustavad kahju tera- ja puuviljade saagile, taimede hävingut. Kahju suurus sõltub loodusnähtuse kestvusest.

Suhhoveide vastu kaitsmiseks isutatakse metsakaitseribasid, niisutatakse mulda ja korraldatakse maaparandust.
**Kiidjärve metskond** asutati Elva metsamajandi koosseisus 1. jaanuaril 1948. 

Kiidjärve metskonnas oli 7 vahtkonda. Esimene metsamajanduskava koostati 1950. aastal, edasi iga kümne aasta järel. Metskonna kontor asus endises metsnikumajas, kus esialgu polnud isegi elektrit.

1983. aastal viidi kontor üle endise Kiidjärve haigla hoonesse. Omandireformi käigus hoone tagastati ja metskond kolis Ahja jõe kaldale Kassiorgu ehitatud hoonesse. Samal aastal liideti Kiidjärve metskonnaga Ahja metskond. 

2008. aastal korraldati metsade majandamine põhjalikult ümber.  Põlvamaal tegutseb Põlvamaa metskond. Endises Kiidjärve metskonna kontoris Kassiorus asub RMK Kiidjärve külastuskeskus. Metskonna alad ja metsad kuuluvad Kiidjärve metsandiku koosseisu.

Metsaülemad
-----------

* Johannes Kaschan 1948–1950
* Evald Järvis 1950–1978
* Rein Harju 1979–1981
* Ants Kalle 1981
* Ain Erik 1981–1997
* Tarmo Saar 1998–2005
* Kaarel Tiganik 2005–2006
* Tanel Häidkind 2006–2008

Viited
------

1. ↑  Tekst Triin Kusmin, Ain Erik. Joonistas Ülle Meister. Pärandkultuur metsas. Kiidjärve-Kooraste. RMK 2010, lk. 12. ISBN 9789949189502
2. ↑  25 säilivat metskonda teada. Maaleht, nr. 10, 6 märts 2008.
3. ↑  Kiidjärve külastuskeskus. loodusegakoos.ee (vadatud 28.12.2017)
**Karvane viirpuu** (*Crataegus submollis*) kasvab madala puu või kõrge põõsana. 

Karvane viirpuu kasvab looduslikult Põhja-Ameerika kirdeosas ja Kanadas. Tavaliselt esineb teda alusmetsarindes ja metsaservadel.

Kirjeldus
---------

* Karvase viirpuu viljad Karvase viirpuu viljad

Kasvab 5–8 meetri kõrguseks. Tüve läbimõõt kuni 30 cm ning see on tihe ja munajas. 

Karvase viirpuu koor on hallikaspruun, peenerõmeline. Noored võrsed on karvased ja rohekad, hiljem muutuvad punakaspruuniks. Pungad on pruunid ja ümarad. Okstel asuvad 4–10 cm pikkused punakaspruunid astlad.

Lehed
-----

Lehed on tal hõlmised lihtlehed, mis on 5–13 cm pikad, 9–11 hõlmaga, 5–7 paarina. Lehe alus on ümardunud laikiilja või sirge alusega. Värvus on neil pealt kollakasroheline, alt heledam. Lisaks on lehed mõlemalt küljelt noorena karvased, hiljem on vaid rood või alumine külg karvane. Leheroots on 2–5 cm pikk, samuti karvane, kaetud näärmetäppidega. Sügisel värvuvad lehed purpurpunaseks.

Viljad
------

Karvase viirpuu vili on oranžikaspunane tumedate täppidega õunvili. Sellel on kollakas viljaliha 3–5 luuseemnega. Õitseb mai lõpust juunini. Tema õied on valged, läbimõõduga 2–2,5 cm, valkjaskollaste tolmukatga. Õied asuvad 10–15 kaupa hõredates kännasõisikutes. Viljad valmivad oktoobris ja tihti jäävad puule/põõsale terveks talveks. Viljad on maitselt jahukasmahlased.

Kasutamine
----------

Kasvatatakse ilupõõsana, kõige rohkem hekitaimena, sest summutab hästi müra ja püüab tolmu. Lisaks on hea meetaim.

Huvitavat
---------

Karvane viirpuu on külmakindel, poolvarjutaluv – samas õitseb ainult täisvalguses, talub kärpimist. On mulla viljakuse suhtes nõudlik ehk eelistab kasvada liivsavi- või viljakamatel saviliivmuldadel.

Viited
------

1. ↑  "Crataegus submollis" (inglise).
2. ↑  "Crataegus submollis" (inglise).
3. ↑  "Karvane viirpuu hariduskeskuse dendroloogilises abimaterjalis enamlevinute Eestimaa puude ja põõsaste kohta". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2018. Vaadatud 13. märtsil 2018.
4. ↑  "Järvselja Õppe- ja Katsemetskond- Karvane viirpuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2018. Vaadatud 13. märtsil 2018.
5. ↑  "Crataegus submollis" (inglise).
6. ↑  "Järvselja Õppe- ja Katsemetskond- Karvane viirpuu". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. märts 2018. Vaadatud 13. märtsil 2018.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Karvane viirpuu** |

* Karvane viirpuu andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Thomas 15X Johnson** (sünninimi **Thomas Johnson**; nimed organisatsioonis Nation of Islam **Thomas 15X** ja hiljem **Khalil Islam**; sündinud 1935) on organisatsiooni Nation of Islam liige, kes mõisteti süüdi Malcolm X-i mõrvas.

Pärast Malcolm X-i mõrvamist New Yorgis Auduboni tantsusaalis (*Audubon Ballroom*) 21. veebruaril 1965 vahistati sündmuspaigal Talmadge Hayer (Thomas Hagan) ning pisut hiljem tunnistajate ütluste põhjal Thomas 15X Johnson ja Norman 3X Butler. Kõik nad olid organisatsiooni Nation of Islam liikmed. 

Kõik kolm kinnitasid oma süütust, kuid neil olid nõrgad alibid. Johnson, kes oli sel ajal 29-aastane, ütles, et ta oli tulistamise ajal kodus. Johnsonit nähti kodus pisut aega pärast mõrva. See jättis väikese võimaluse, et ta võis pärast Malcolm X-i tulistamist kiiresti koju joosta, et alibit saada. 

Kuulati üle palju tunnistajaid, et Thomas 15X-i ja Norman 3X-i osalusele kinnitust saada. Malcolm X-i abid (sealhulgas Benjamin Karim) ja ihukaitsjad vannuvad, et kumbagi meest polnud kohal. Malcolm X-i abilise James Shabazzi väitel olid mõlemad mehed hästi tuntud ja neid poleks sisse lastud. Ent Malcolm X-i lesk Betty Shabazz kinnitas, et mõlemad mehed viibisid kohal. 

Asi võttis uue pöörde, kui Hagan tunnistas üles oma osaluse mõrvas ning kinnitas, et teised kahtlusalused on süütud. Ta ei avaldanud mõrva üksikasju ega kaasosaliste nimesid, vaid kirjeldas üksnes üldjoontes oma kaasosaliste välimust ja asukohta saalis. Süüdistajad ja Hagani advokaadid tegid kõik, et seda tunnistust diskrediteerida. Kaitsjad kinnitasid, et ta on süütu, süüdistajate versiooni järgi püüdis ta oma kaasosalisi päästa. Lõpuks tunnistatigi 10. märtsil 1966 kõik kolm süüdi ettekavatsetud tapmises ja mõisteti eluks ajaks vangi. 

Aastal 1977 avaldas Hagan oma kaasosaliste nimed kõneluses advokaat William Kunstleri ja islamivaimulik Nurridin Faiziga. Aastal 1979 tunnistas Hagan üles kogu mõrvaloo, andes kahes kirjalikus tunnistuses välja oma neli kaasosalist organisatsiooni Nation of Islam Newarki mošeest nr 25 ning kinnitas jälle Butleri ja Johnsoni süütust. Kohtud ei võtnud seda tunnistust arvesse. New Yorgi Osariigi Ülemkohus (esimese astme kohus) ei pidanud Azizi tunnistusi piisavateks kohtuasja taasavamiseks ning Butlerit ja Johnsonit ei vabastatud. Kunstleri hinnangul ei tahtnud kohtunik Harold Rothwax paati kõigutada.

Aastal 1984 esitas grupp väljapaistvaid ameeriklasi, sealhulgas ajakirja National Review väljaandja William F. Buckley juunior, kes uskus tema süütusse, palvekirja Azizi vabastamiseks. Ta vabastati pärast 19-aastast vangistust 1985.

Advokaat William Kunstler, kes kahetses oma kunagist keeldumist Butleri ja Johnsoni kaitsmisest, tegi kõik, et tema nime puhtaks pesta. Ta jõudis veendumusele, et kohtuasja taasülesvõtmisest keeldumine tulenes püüdest varjata FBI ja selle kunagise direktori Edgar Hooveri osa Malcolm X-i surmas. 

Filmis "Ali" (2001) mängis Thomas 15X Johnsonit Bobby Stuart (Bob Stuarti nime all).
**Sündmus** (ka: *juhuslik sündmus*) on üks tõenäosusteooria põhimõiste, mida lihtkäsitluses enamasti ei defineerita. Formaalsemalt nimetatakse sündmuseks vaadeldava katse elementaarsündmuste hulga Ω alamhulka. Katse käigus saab jälgida, kas mõni sündmus toimub või mitte. Olenevalt sellest, millise sagedusega sündmust katses jälgitakse, omistatakse sündmusele teatud tõenäosus; kui see tõenäosus on *p*, siis öeldakse, et see sündmus **toimub tõenäosusega *p***.

Teises tõlgenduses nimetatakse sündmuseks väidet, mille tõeväärtus sõltub juhusest. Selline väide sisaldab tingimuste komplekti, mille abil määratakse sündmusele vastav elementaarsündmuste hulga alamhulk. Sündmuse käsitlemine väitena on seetõttu samaväärne sellega, kui sündmust käsitletakse teatud alamhulgana kõigist võimalikest sündmustest. Loe ka näidet.

Mõisteid
--------

* **Kindel sündmus** on sündmus, mis toimub alati; selle toimumise tõenäosus on 1. Kindlaks sündmuseks on näiteks elementaarsündmuste hulk.
* **Võimatu sündmus** on sündmus, mis ei toimu kunagi; selle toimumise tõenäosus on 0. Võimatuks sündmuseks on elementaarsündmuste hulga tühi alamhulk.
* **Juhuslik sündmus** on sündmus, mis pole ei kindel ega võimatu. Selliseks sündmuseks on mõni elementaarsündmuste hulga mittetühi pärisalamhulk. (Abstraktsemas käsitluses mõistetakse juhuslikku sündmust ja sündmust enamasti sünonüümidena, mis tähendab, et ka võimatud ja kindlad sündmused arvatakse juhuslike sekka.)

* Elementaarsündmus ehk lihtsündmus on elementaarsündmuste hulga Ω element.
* Liitsündmus on sündmus, mis sisaldab vähemalt kaht elementaarsündmust.
* Vastandsündmus on sündmus, mis toimub parajasti siis, kui vaadeldav sündmus ei toimu. Selliseks sündmuseks on vaadeldava sündmuse täiend elementaarsündmuste hulga Ω suhtes.
* Sõltumatud sündmused on sündmused, mille tõenäosuste korrutis võrdub nende korrutise tõenäosusega.
* Võrdvõimalikud sündmused on sündmused, mille toimumise tõenäosused on võrdsed.

Näide
-----

Kujutame ette kasti, mis on täidetud mustade ja valgete kuulidega. *Katse* võib sel juhul toimuda näiteks nii, et kastist võetakse pimesi üks kuul, kusjuures *elementaarsündmuseks* on mõne konkreetse kuuli võtmine. Juhuslikuks sündmuseks on nüüd näiteks valge kuuli võtmine, kusjuures selle sündmuse toimumine pole sugugi kindel, sest pihku võib jääda ka must kuul. Paneme tähele, et viimati kirjeldatud sündmus on määratud väitega "kastist võetakse valge kuul", kuid samaväärselt vastab sellele hulk – kõigi kastis olevate valgete kuulide hulk. Sellises katsekorralduses on *kindlaks sündmuseks* valge või musta kuuli võtmine, *võimatu sündmus* aga on näiteks punase kuuli võtmine, sest kastis pole ühtegi punast kuuli.

Vaata ka
--------

* Sündmus
* Tõenäosusteooria

Viited
------

1. ↑  Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)

Välislingid
-----------

* Tammeraid, Ivar. *Tõenäosusteooria ja matemaatiline statistika* (2005)
Karuäke Rootsis
**Karuäke** on mulla kobestamise, harimise ja hooldamise riist.

See äke arenes kuuselatväkkest. Kümmekond umbes 50 cm pikkuste oksatüügastega peenikest kuusetüve, mis olid pooleks lõhestatud, liideti vitsvõrudega kahe ristpuu ehk *peele* külge ning pandi aisad otsa. Karuäket kasutati algselt alemaade harimiseks, milleks ta oma pikkade painduvate piide tõttu hästi sobis. Lõuna-Eestis äestati kuni 19. sajandini ka põlispõlde.

Karuäke Illarion Mihailovitš Prianišnikovi kujutatuna teoses "Pinna ettevalmistus lina külvamiseks" 1890. aastal
Saartel ja Lääne-Eestis pole karuäket teadaolevalt kasutatud. Seal kasutati kohati sellel lähedast äket (*raglid*), mis koosnes 5-8-st hõredalt asetatud kuusetüvest, millel olid lühikesed okspiid. Sellele leidub vasteid Rootsis ja Edela-Soomes.

Viited
------

1. ↑   Eesti rahvakultuur. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2008. lk 85
2. ↑   Eesti rahvakultuuri leksikon. Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS. Tallinn. 2007. lk 72

Välislingid
-----------

* Karuäke, EPM TR 1585:7 K 70:7, Eesti Põllumajandusmuuseum
Juuru lademe lubjakivi paljandub ka Varbola Jaanilinna kaevus
**Juuru lade** on siluri ladestu Llandovery ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade).

Ladet hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt aastal 1858. Lademe stratotüübiks määras ta tänapäevaks hävinud paljandi Juurus, lademe neostratotüübiks on aga Juuru 335 puurauk. Juuru aleviku järgi on lade ka nime saanud. Üleilmses standardis vastab sellele Rhuddani lade. Juuru lademe all lamab Porkuni lade ja temal lasub Raikküla lade.

Lademe vanus on 445,6...441 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Stačiūnai kihistu, milles on eristatud Stūri kihistik ja Leedu keskosas ka Rovėja kihistikku; Õhne kihistu, milles on eristatud Rozēni, Rūja ja Puikule kihistikud; Tamsalu kihistu, milles on eristatud Karinu ja Tammiku kihistikud, ning Varbola kihistu, milles on eristatud Koigi kihistik. Õhne kihistu kõige alumisemad kihid ulatuvad lisaks silurile ka ordoviitsiumisse.

Leedu keskosas moodustab selle ja Raikküla lademe vahelise üksuse Apaščia kihistu. Ka ühendatakse Juuru ja Raikküla lademed Leedus ühiseks Juuru-Raikküla lademeks.

Lademe paksus Eestis on 20–65 m.

Lademe avamusala kulgeb Kesk-Hiiumaalt Peipsi lähedale. Nagu siluri lademetele Eestis omane, ei ole selle kivimid devonis esinenud kulutuse tõttu esindatud Ida- ega Kagu-Eestis.

Lade paljandub näiteks Hillestel ja Pullapääl.

Lademe kivimkoosseisus on palju lubjakivi. Lõunapoolsetes piirkondades lisandub sellele ka mergel.

Viited
------

1. 1 2 3 4  EE 12. köide, 2003: 168.
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑
4. ↑
5. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 14
6. ↑  Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri.
7. ↑   (vaadatud 16.02.2013)
8. ↑  Juuru Stage by H. Nestor. Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3.

Siluri regionaalsed lademed Eestis

Juuru **·** 
Raikküla **·** 
Adavere **·** 
Jaani **·** 
Jaagarahu **·** 
Rootsiküla **·** 
Paadla **·** 
Kuressaare **·** 
Kaugatuma **·** 
Ohessaare  

vanemad lademed  nooremad lademed
**Kiidjärve raudteepeatus** (saksa keeles *Kiddijerw*) on raudteepeatus Tartu–Koidula raudteelõigul Põlvamaal Põlva vallas Kiidjärvel.

Peatuses asub madal ja lühike perroon (pikkusega 30 m) ning seetõttu saab rongist väljuda ja sinna siseneda vaid läbi rongi c-ala. 
Tartu–Koidula rongiliinil sõidab vastavalt nädalapäevale ning aastaajale 1–4 reisirongi päevas. 
Rong sõidab Tartust Kiidjärvele umbes 45 minutit.

Ajalugu
-------

Kiidjärve jaamahoone aastal 1932
Jaam avati aastal 1931 seoses Tartu–Petseri raudteeliini rajamisega. Toona jäi peatus Vastse-Kuuste valda.

Jaamast on tänaseks saanud Elroni reisirongide peatuskoht.

2001. aastal ähvardas Kiidjärvet, nagu ka paljusid muid Lõuna-Eesti raudteepeatusi, sulgemisoht, kuid peatus jäi siiski püsima..

Jaamahoone
----------

1931. aastal valminud kivist jaamahoone ehitati tüüpkavandi järgi analoogselt nt Ruusa jaamahoonega. Hoone hävis Teises maailmasõjas.

Viited
------

1. ↑  ""Lõuna-Eesti inimeste hinnangul sõidavad rongid seal tühja" Ärileht". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2013. Vaadatud 6. detsembril 2013.
2. ↑  Mehis Helme "Eesti raudteejaamad" (Tänapäev 2003)

Välislingid
-----------

* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus idasuunalistel reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Valgemetsa |  **Kiidjärve** | Taevaskoja  |
*Mitte segi ajada Juuru kalmistuga ja Juuru õigeusu kalmistuga*

---

Värav päikesekellaga
Ratasrist kirikuaias
Pastorite plats Juuru kirikuaias
**Juuru kirikuaed** on Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru alevikus Juuru kirikut ümbritsev kirikuaed.

Kirikuaeda on maetud inimesi tõenäoliselt juba muinasajal. Kirikuaeda maeti lihtrahvast 18. sajandi lõpuni, seejärel jäi see kohalike mõisnike ja vaimulike matmispaigaks. Lihtrahvas maeti kirikust mõnesaja meetri kaugusele rajatud Juuru kalmistule.

19. sajandil oli kirikaias veel kaks kabelit: kirikukabel ja Maydellide perekonnakabel. Viimane lammutati kiriku ümberehituse käigus. Kirikukabel, mis oli jaotatud kohalike aadlike perekondade vahel, lammutati osaliselt ja jäi seejärel kõigi lahkunute matusetalituse eelseks hoidmiskohaks. Kirikuaia lõunaväravas asub päikesekell, millega moodustab kirik koos pastoraadiga (18. sajand) ühtse ansambli.

Säilinud on viis kivist rõngasristi. Kaks neist, mis pärinevad 17. sajandist ja kannavad eestikeelseid raidkirju, on kuulunud ilmselt eesti vabatalupoegadele. Ühel on tekst "Sihn maggab Paia Jost üx auwus vannamees kes ellas Waggaste hincka ussko sees Anno 1687". Vanim säilinud hauatähis on 1652. aastast pärinev maltarist.

Kirikuaias asuvad endise aadelkonna ja kirikuõpetajate matusepaigad. Teiste hulgas on seal Mahtra sõja aegse mõisaomaniku Constantin von Helffreichi haud, mida tähistab suur malmist rist ja esimese Vene lipu all ümbermaailmasõitja admiral Adam Johann von Krusensterni onu perekonna matusepaik. Kirikuaeda on maetud kirikuõpetajad Friedrich Gustav Knüpffer, Samuel Christian Kettler, August Anton Kettler, Carl Paul Martin Hasselblatt, Jüri Bärg ning köstrid Juhan Tedder ja Gustav Liima.

Nii kirik, kirikuaed kui ka kirikuaeda piirav piirdemüür on arvele võetud kultuurimälestistena. Kultuurimälestisteks on arvatud ka kirikuaia mitmed objektid:

* Värav, 19. saj. (raud)
* Rist, 1652 (paas)
* Ratasrist, 17. saj. (paas)
* Ratasrist (katke), 17. saj. (paas)
* Ratasrist, 17. saj. (paas)
* Ratasrist, 17. saj. (paas)
* Ratasrist (katke), 17. saj. (paas)
* Juuru kirikuaia piirdemüür värava ja päikesekellaga
* Juuru kirikuaia kabel.

Kirikuaias on mälestuspingid pastoritele Johann Georg Bergile ja Jüri Bärgile ning organistile ja koorijuhile Hella Tedderile.

* Juuru kirikaia kabelJuuru kirikaia kabel
* Kirikuaia piirdemüür väravagaKirikuaia piirdemüür väravaga
* Rist 1652. aastastRist 1652. aastast

Juuru kirikuaed (Eesti)Juuru kirikuaed
Asendikaart

Viited
------

1. ↑  Juuru kirikuaed kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 28.09.2014)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Juuru kirikuaed** |

* Juuru kirikuaed kultuurimälestiste riiklikus registris
Joe Morrell Walesi koondises
**Joseff John Morrell** (sündinud 3. jaanuaril 1997 Ipswichis) on Inglismaal sündinud Walesi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Portsmouth ja Walesi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Bristol Citys. Klubiga sõlmis ta esimese profilepingu 2012. aasta detsembris. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2013. aasta oktoobris Football League Trophy mängus. Morrell sai järgmistel aastatel Bristol City põhimeeskonnas väljakule harva ning oli sageli laenul teistes Inglismaa klubides: hooajal 2016–17 tugevuselt viienda liiga klubis Sutton United ja tugevuselt kuuenda liiga klubis Margate, hooajal 2017–18 tugevuselt neljanda liiga klubis Cheltenham Town ja hooajal 2019–20 tugevuselt kolmanda liiga klubis Lincoln City. Hooajal 2020–2021 mängis ta Inglismaa esiliiga klubis Luton Town.

2021. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Luton Towniga.

Walesi jalgpallikoondises tegi Morrell debüüdi 9. septembril 2019 mängus Valgevene vastu. Ta kuulus Walesi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

| * v
* r
Walesi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Hennessey
* 2 Gunter
* 3 N. Williams
* 4 B. Davies
* 5 Lockyer
* 6 Rodon
* 7 Allen
* 8 Wilson
* 9 T. Roberts
* 10 Ramsey
* 11 Bale (c)
* 12 Ward
* 13 Moore
* 14 C. Roberts
* 15 Ampadu
* 16 Morrell
* 17 Norrington-Davies
* 18 J. Williams
* 19 Brooks
* 20 James
* 21 A. Davies
* 22 Mepham
* 23 Levitt
* 24 Cabango
* 25 Colwill
* 26 Smith
* Treener: Page

 | Wales |

| * v
* r
Wales koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Hennessey
* 2 Gunter
* 3 N. Williams
* 4 B. Davies
* 5 Mepham
* 6 Rodon
* 7 Allen
* 8 Wilson
* 9 Johnson
* 10 Ramsey
* 11 Bale (c)
* 12 Ward
* 13 Moore
* 14 Roberts
* 15 Ampadu
* 16 Morrell
* 17 Lockyer
* 18 J. Williams
* 19 Harris
* 20 James
* 21 A. Davies
* 22 Thomas
* 23 Levitt
* 24 Cabango
* 25 Colwill
* 26 Smith
* Treener: Page

 | Wales |
Vaade Lepistiku pargile Tallinna Tehnikagümnaasiumi poolt.
**Lepasalu allikad** (ka *Lepistiku allikad*) on rühm allikaid, mis asuvad Lepistiku pargis Mustamäe asumis Tallinna Mustamäe linnaosas. Allikad on koos pargiga looduskaitse all.

Asukoht
-------

Lepasalu allikad paiknevad Mustamäe astangust 800 m kaugusel Sõpruse puiestee (Lepistiku bussipeatuse juures) ja Tallinna Tehnikagümnaasiumi (end *Tallinna 43. Keskkool*) vahele jäävas Lepistiku pargis. Allikaalaks on kogu niiske Lepasalu sanglepapark.

Loodus
------

Allikad (kuni kaksteist) asuvad 2–3 m kõrguse astangu jalamil ja toituvad Mustamäe liivikul ja Ülemiste luitestikul infiltreerunud veest. Allikate vesi moodustas kolm kuni kuus ojakest. Lepasalu allikate koguvooluhulk on 1–10 l/s.

Elukeskkond
-----------

Nelja hektari suurune allikaline ala on kujunenud partide talvituspaigaks.

Ajalugu
-------

Allikatest algab ajalooline Mustjõgi. Osa allikate veest suubus varem piki kraave Löwenruh' pargi forellitiikidesse, nüüd Sõpruse puiestee ääres sademetevee kollektorisse.

Looduskaitseobjekt
------------------

Lepasalu allikad on looduskaitseobjekt, mis on kaitse alla võetud Tallinna Linnavalitsuse 22. mai 1992 määrusega nr 102. Seal kehtib kaitsekord, mis on kehtestatud keskkonnaministri 2. aprilli 2003 määrusega nr 27 "Kaitstavate looduse üksikobjektide kaitse-eeskiri".

Kirjandus
---------

* Piret Kiristaja. Linnaloodus kaitse all – Eesti Loodus 2005/6
* Hella Kink, Maire-Liis Hääl. Linna allikad Tallinnas – Eesti Loodus 2006/2
* "Sõpruse pst 195 kinnistu detailplaneeringu koostamise algatamine" – Tallinna Linnavalitsuse korraldus, veebruar 2007
* Maastikuline liigendus – Mustamäe nõlv ja luitestik – E818 Mustamäe linnaosa üldplaneeringu materjalid. Loodus © E-Konsult AnL 26.08.2002

Välislingid
-----------

* Lepasalu allikad keskkonnaportaalis
* Lepistiku park. Sprindiorienteerumiskaart. 1: 5000, h=2,5
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib režissöörist; kunstniku kohta vaata artiklit Joseph Wright* |

---

Joe Wright
**Joe Wright** (sündinud 25. augustil 1972 Londonis) on Inglise režissöör.

Wrighti vanemad asutasid Londonis nukuteatri. Seal sai Wright ka esimese lavakogemuse. Ta kannatab lugemisvõimetuse ehk düsleksia all ega suutnud seetõttu keskkooli lõpetada. Hiljem õppis ta näitlemist, seejärel filmitegemist.

Jane Austeni tuntuima teose järgi tehtud film "Uhkus ja eelarvamus" nimetati nelja Oscari kandidaadiks: parim naispeaosatäitja (Keira Knightley), parim muusika, parim kunstnik ja parim kostüümidisain). Film nimetati ka kahe Kuldgloobuse kandidaadiks (parim naisnäitleja – Knighley – ja parim muusikal või komöödia). Veel nimetati ta kuue BAFTA auhinna kandidaadiks: parim film, mugandatud stsenaarium, naiskõrvalosatäitja (Brenda Blethyn), uustulnukas (Wright), kostüümidisain ja grimeerija. Neist paljudest auhindadest võitis film ainult ühe: BAFTA auhinna parima uustulnuka kategoorias.

Ian McEwani menuromaani järgi tehtud film "Lepitus" kandideeris koguni neljateistkümnele BAFTA auhinnale: parim film, briti film, režissöör (Wright), meespeaosatäitja (James McAvoy), naispeaosatäitja (Keira Knightley), naiskõrvalosatäitja (Saoirse Ronan), mugandatud stsenaarium, muusika, operaator, grimm, kostüümidisain, kunstnik, montaaž ja heli. Ükski teine film ei kandideerinud sel aastal nii paljudele BAFTA auhindadele. Ta võitis kahes kategoorias: parim film ja parim kunstnik. "Lepitus" nimetati ka seitsme Oscari kandidaadiks: parima filmi, naiskõrvalosatäitja (Ronan), mugandatud stsenaariumi, operaatori, algupärase muusika, kunstniku ja kostüümidisaineri kategoorias. Ta võitis neist ühe, parima algupärase muusika auhinna. Kuldgloobuse kandidaadiks nimetati film samuti seitsmes kategoorias: parim draamafilm, režissöör, mees- ja naispeaosatäitja, naiskõrvalosatäitja (Ronan), algupärane muusika ja kunstnik. Ühtki teist filmi ei nimetatud sel aastal nii paljude Kuldgloobuste kandidaadiks. Ta pälvis neist kaks: draamafilmi ja algupärase muusika auhinna.

Wrighti kolmanda täispika mängufilmi "Solist" peaosi mängivad Jamie Foxx ja Robert Downey juunior. Film räägib skisofreeniat põdevast muusikust Nathaniel Ayersist.

2011 valmis Wrighti neljas täispikk mängufilm "Hanna", mis räägib supersõduriks kasvatatud neiust, keda kehastab Saoirse Ronan.

2011. aasta lõpul pidid algama Wrighti viienda mängufilmi "Anna Karenina" võtted. Filmi nimitegelast peaks kehastama Keira Knightley.

Wright on abielus Ravi Shankari tütre sitarimängija Anoushka Shankariga.

Filmid
------

| Aasta | Pealkiri | Eestikeelne pealkiri |
| --- | --- | --- |
| 2005 | "Pride and Prejudice" | "Uhkus ja eelarvamus" |
| 2007 | "Atonement" | "Lepitus" |
| 2009 | "Soloist" | "Solist" |
| 2011 | "Hanna" | "Hanna" |
| 2017 | "Darkest Hour" | "Süngeim tund" |

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Joe Wright** |

* Joe Wright andmekogus IMDb (inglise)
Trinidadi ja Tobago vapp
**Trinidadi ja Tobago vapp** on Trinidadi ja Tobago riigivapp alates riigi iseseisvumisest 1962. aastal.

Vapi kavandas selleks kokku kutsutud erikomitee ja see võeti ametlikult kasutusele 9. augustil 1962.

Riigivapi keskne element on vapikilp, mille värvid ühtivad Trinidadi ja Tobago lipu värvidega. Kilbi alumisel punasel väljal on kujutatud Christoph Kolumbuse kolme laeva (Santa Maria, Niña ja Pinta), millel seilates ta saared avastas. Laevade arv sümboliseerib ühtlasi Püha Kolmainsust, kelle auks on nimetatud Trinidadi saar. Vapikilbi ülemisel mustal väljal on kaks kuldset koolibrit, kes sümboliseerivad saarte rikkalikku loodust.

Vapikilpi toetavad omakorda kaks lindu – need on Trinidadi ja Tobago rahvuslinnud punaiibis ja venetsueela tšatšalaka. Vapikilbi kohal on kiiver, laevatüür ja kookospalm; neist viimane sümboliseerib saarte taimestikku ja põllumajandust. Vapi alumises osas on vasakul kujutatud Trinidadi saare kolme tippu, mida Kolumbus merelt esimesena märkas (niinimetatud Kolmainu künkad ehk Trinity Hills) ja paremal Tobago saart; mõlema kaldaid uhub meri. Kõige all on lint Trinidadi ja Tobago motoga "Together We Aspire Together We Achieve" (eesti keeles "koos püüdleme, koos saavutame").

Vaata ka
--------

* Trinidadi ja Tobago lipp
Joe Willock 2018. aastal Arsenali särgis
**Joseph George Willock** (sündinud 20. augustil 1999 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United.

2004. aastal liitus ta Londoni Arsenali noorteakadeemiaga. Arsenali põhimeeskonnas debüteeris ta 20. septembril 2017 EFL Cup'i mängus Doncaster Roversi vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi 15. aprillil 2018 mängus Newcastle Unitedi vastu. Esimese värava lõi ta Arsenali särgis 29. novembril 2018 UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus Poltava Vorskla vastu.

2019. aasta septembris sõlmis ta Arsenaliga uue pikaajalise lepingu. Hooajal 2019/20 lõi ta kokku viis väravat, sealhulgas ühe, 25. juunil 2020 mängus Southamptoni vastu, Inglismaa kõrgliigas. Hooaja 2020/21 Euroopa Liiga alagrupiturniiril lõi ta kolm väravat.

2021. aasta veebruaris läks ta laenule Newcastle Unitedi. 6. veebruaril lõi ta oma debüütmängus Southamptoni vastu kohe värava. Ta lõi 14 mänguga Inglismaa kõrgliigas kaheksa väravat, sealhulgas värava kuues mängus järjest – 21 aasta ja 272 päeva vanuselt sai ta Inglismaa kõrgliigas noorimaks, kes seda suutnud on. Ta lõi värava ka Premier League'i hooaja viimases mängus, millega kordas Alan Shearerile kuuluvat klubi rekordit. 2021. aasta mais valiti Willock Premier League'i maikuu parimaks mängijaks. 2021. aasta augustis sõlmis Willock Newcastle Unitediga püsiva kuueaastase lepingu.

Aastatel 2014–2020 mängis Willock Inglismaa noortekoondistes.

Tema vanemad vennad Matty ja Chris Willock on samuti jalgpallurid. Willocki vennad on Montserrati päritolu.

Saavutused
----------

Arsenal
* FA Cup: 2019–20
* FA Community Shield: 2017, 2020
* UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2018–19

Viited
------

1. ↑  "Joe Willock signs new contract". Arsenal F.C.
2. ↑  "Joe Willock signs long-term Arsenal contract". *BBC Sport*. 12. september 2019.
3. ↑  "Newcastle United sign Joe Willock on a permanent deal". *Newcastle United F.C*. 13. august 2021. Vaadatud 13. augustil 2021.
4. ↑  Kelly, Ciaran (16. oktoober 2017). "What Man Utd player Paul Pogba said to loan star when he took squad number". *Manchestereveningnews.co.uk*.
5. ↑  "Cookies op AD.nl". *Algemeen Dagblad*.
Karva mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 43
**Karva mõis** (saksa keeles *Korwenhof*, läti keeles *Karvas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Apekalnsi kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Alūksne piirkonnas Alsviķi vallas Karva asulas. 

Karva mõisa magasiait, tall ja mõisavalitseja maja on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Ajalugu
-------

Mõisa omanikud on olnud Nothhelferid.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 1/8 adramaad, sellele allus 131 mees- ja 126 naishinge.

Aastal 1920 oli mõisa pindala 835 ha.

Viited
------

1. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
2. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 278.
3. ↑  Latviešu konversācijas vārdnīcas VIII sējuma 16039—16040 slejas. Rīga: 1932.—1933.

Apekalnsi kirik
Apekalnsi kihelkond

**Kirik**: Apekalnsi kirik  

**Mõisad**: Apekalnsi kirikumõis | Hopa mõis | Karva mõis | Korneti mõis | Lūši mõis | Māriņkalnsi mõis | Repjekalnsi mõis | Romeškalnsi mõis | Vana-Laitsna mõis | Vastse-Laitsna mõis | Väike-Laitsna mõis
**Thomas Bayes** (IPA: [ bɛi:z ]) (umbes 1702 London – 17. aprill 1761 Kent, Tunbridge Wells) oli briti matemaatik ja presbüterlik vaimulik. Ta sõnastas Bayesi teoreemi ühe erijuhu. 

1742. aastal valiti Kuningliku Seltsi liikmeks. 

Bayes on maetud Londonisse Bunhill Fieldsi kalmistule.

Thomas Bayesi tööd
------------------

Teadaolevalt avaldas Bayes oma eluajal kaks tööd: "Divine Benevolence, or an Attempt to Prove That the Principal End of the Divine Providence and Government is the Happiness of His Creatures" ('Jumala headus ehk katse tõestada, et Jumala ettehoolde ja juhtimise põhieesmärk on Tema loodute õnn'; 1731) ja "An Introduction to the Doctrine of Fluxions, and a Defence of the Mathematicians Against the Objections of the Author of the Analyst" ('sissejuhatus fluksioonideõpetusse ja matemaatikute kaitse "The Analysti" autori vastuväidete eest'; avaldati anonüümselt 1736), milles ta kaitses Isaac Newtoni matemaatilise analüüsi loogilisi aluseid "The Analysti" autori George Berkeley eest.

Arvatakse, et Bayes valiti Kuninglikku Seltsi nimetatud matemaatilise töö eest. 

Bayesi lahendus ühele "pöördtõenäosuse" probleemile on esitatud töös "Essay Towards Solving a Problem in the Doctrine of Chances" ('essee ühe šanssideõpetuse ülesande lahendamise poole'; 1763), mille avaldas postuumselt tema sõber Richard Price ajakirjas Philosophical Transactions of the Royal Society of London. 
Selles essees on sõnastatud Bayesi teoreemi üks erijuht. Price varustas töö sissejuhatava kirjaga ning lisaga, mis mõjutasid töö retseptsiooni. 

18. sajandi esimestel kümnenditel lahendati paljud ülesanded, mis puudutasid teatud sündmuste tõenäosust etteantud tingimustel. Kui näiteks on ette antud valgete ja mustade pallide arv urnis, siis kui suur on musta palli väljatõmbamise tõenäosus? Varsti hakati tähelepanu pöörama pöördülesandele: kui on ette antud, et tõmmati üks või rohkem palle, siis mida võib öelda valgete ja mustade pallide arvu kohta urnis? Bayesi töös sisaldub lahendus sarnasele ülesandele, mille oli oma teoses "Šanssideõpetus" (1733) püstitanud Abraham de Moivre. 

Postuumselt avaldati ka Bayesi artikkel asümptootiliste jadade kohta.

Kas Bayes oli bayesiaan?
------------------------

Bayesiaanluseks nimetatakse alates umbes 1950. aastast tõenäosusemõiste tõlgendusi, mis rakendavad tõenäosust mis tahes väidetele, mitte ainult neile, mis kasutavad juhuslikke muutujaid. 

Pole selge, kas Bayes oleks bayesiaanliku tõenäosusetõlgendusega nõustunud. Bayesi filosoofiliste vaadete üle tõenäosuse kohta on raske otsustada, sest tema töö tõlgendamisküsimusi ei puuduta.
**Lepikson** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lepikson 31 inimesel: 16 mehel ja 15 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lepikson meeste puhul 7973. kohal ja naiste puhul 9247. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lepikson vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,82. Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 1,53 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Saarde kihelkonnas Saarde, Kärsu ja Voltveti mõisavaldades ning Tartumaal Laiuse kihelkonnas Laiuse mõisvallas neljal korral nimeks Leppikson ja Lepikson.

Nimede eestistamisel vahetati aastatel 1935–1937 nimi Lepikson üheksal korral uue perekonnanime vastu, milleks olid Hiis, Lepalaan, Lepasalu (2 juhul), Lepiksoo (3), Mäesalu ja Rehemaa.

Nime kandjaid
-------------

* Heino Lepikson, eesti tehnikateadlane (1914–2002)
* Ilse-Aurelie Lepikson, eesti tarbegraafik ja portselanimaalija (1926–2013)
* Robert Lepikson, eesti poliitik (1952–2006)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 25.05.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Lepikson.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Lepikson.

Välislingid
-----------

* Lepikson statistikaameti andmebaasis
Wellington Paulista (2008)
**Wellington Pereira do Nascimento** (enam tuntud kui **Wellington Paulista**; sündinud 22. aprillil 1984 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis América Mineiro.

Ta alustas klubikarjääri Clube Atlético Juventuses. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud paljudes Brasiilia kõrgliiga klubides, sh Santoses (2006), Botafogos (2007–2008), Cruzeiros (2009–2012), Palmeirases (2011), Criciúmas (2013), Internacionalis (2014), Coritibas (2015), Fluminenses (2015), Ponte Pretas (2016), Chapecoenses (2017–2019), Fortalezas (2019–2021) ja alates 2022. aastast América Mineiros. Neljal hooajal on ta Brasiilia kõrgliigas löönud vähemalt 10 väravat: 2009. ja 2012. aastal Cruzeiro meeskonnas, 2013. aastal Criciúma meeskonnas ning 2019. aastal Fortaleza meeskonnas.

Ainus välisklubi, kus ta on mänginud, on Hispaania esiliigaklubi Deportivo Alavés, mille koosseisu kuulus ta hooajal 2006–2007. 2013. aasta jaanuaris suundus ta Cruzeirost laenule Inglismaa kõrgliig klubisse West Ham United, kuid üheski liigamängus ta klubi meeskonnas platsile ei pääsenud.

Saavutused
----------

Cruzeiro
* Campeonato Mineiro: 2009, 2011

Internacional
* Campeonato Gaúcho: 2014

Chapecoense
* Campeonato Catarinense: 2017

Fortaleza
* Campeonato Cearense: 2019, 2020, 2021
* Copa do Nordeste: 2019
**Lepieli järv** ehk **Lepeli järv** (valgevene keeles *Возера Лепельскае*, ka lihtsalt *Лепель*, vene keeles *Лепельское*) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Lepieli rajoonis. Järv asub merepinnast 145 meetri kõrgusel, selle valgala on 1279,6 km². Järve kaldal asub Lepieli linn.

Kaldajoone pikkus on 39,65 kilomeetrit. Järve bassein on kolmeosaline, osadel on rahva seas ka oma nimed. Põhjapoolne osa on Kuscinskaje (*Кусцінскае*) ja selle sügavus on 23 meetrit. Lõunapoolne kannab Haradskoje (*Гарадское*) nime ja selle sügavus on 19,5 meetrit. Idapoolne osa kannab Biełaje (*Белае*) nime, seal asub ka järve sügavaim koht. Järves on seitse saart pindalaga 6,3 hektarit. Kaldad on valdavalt kõrged, kohati 23 meetri kõrgused.

Järve põhi on 7–75 meetri sügavuseni liivane, sügavamal aga kaetud sapropeeliga. Vesi on puhas, vee läbipaistvus on suvel 3, talvel aga 4,5 meetrit.

Veetaimestikuga tsoon ulatub kaldast 3–300 meetri kaugusele. Järve madalamas osa kasvab harilik pilliroog, leidub ka penikeelt, partheina, hundinuia, vesikuuske, kanada vesikatku.

Kaladest leidub Lepieli järves ahvenat, koha, linaskit, roosärge, latikat, lutsu, viidikat ja särge. Tööstuslikku kalapüüki järvel enam ei toimu.

Järvest välja voolavale Uła jõele ehitati 1954. aastal hüdroelektrijaama jaoks tamm, mis tõstis järve veetaset kolme meetri võrra. Hüdroelektrijaam anti käiku 2003. aastal.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lepieli järv** |

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
**Viimse tahte avaldus** on isiku korraldus oma surma puhuks, millel on õiguslik tähendus. Viimse tahte avaldusi on kahte liiki: testament ja pärimisleping.

Et viimse tahte avalduses on korraldused just surma puhuks, siis on tegemist *mortis causa* tehinguga. See tähendab, et seal sisalduvad korraldused jõustuvad alles pärast nende tegija surma.

Testament
---------

 *Pikemalt artiklis Testament*
Testament võib olla notariaalselt tõestatud või kodune. Kodune testament võib olla tunnistajate juuresolekul alla kirjutatud või omakäeline. Notariaalne testament võib olla notariaalselt tõestatud või notarile hoiule antud testament.

Pärimisleping
-------------

 *Pikemalt artiklis Pärimisleping*
Pärimisleping on kokkulepe pärandaja ja teise isiku vahel. Pärimislepinguga määratakse pärija, annak, sihtkäsund või sihtmäärang. Pärimislepinguga võib seadusjärgne pärija pärandist loobuda.

Viited
------

1. ↑  Tiina Mikk (2012). *Pärimisõigus*. Tallinn: Sisekaitseakadeemia. Lk 11.
2. ↑  Pärimisseadus § 20
3. ↑  Pärimisseadus § 95 lg 1