recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jaanus Järva** (sündinud 21. veebruaril 1970) on eesti loodusfotograaf, looduskirjanik ja koolitaja.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1988. aastal Paide Kaugõppekeskkooli ja 1992. aasta juunis Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna kehakultuuri erialal (liikumisravi spetsialist).

1992. aasta detsembris sai ta sporditeaduse magistriks. Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna funktsionaalse morfoloogia õppetooli juures valminud magistritöö "Aeroobse ja anaeroobse iseloomuga kehalise aktiivsuse mõju skeletilihase regeneratsioonile" juhendaja oli professor Teet Seene.

Töökäik
-------

### Töö ülikoolis

Aastatel 1992–2000 töötas ta Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas, algul assistendi ja hiljem funktsionaalse morfoloogia lektorina.

### Töö koolitajana

Ta on 2006. aastast Tartu Rahvaülikooli koolitaja. 2010. aastal pälvis ta Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andras (ETKA Andras) aasta koolitaja eripreemia.

Loodusfotograafia ja looming
----------------------------

2001. aastast on ta vabakutseline fotograaf. Alates 2006. aastast viib ta läbi loodusfotograafiakursusi Rahvaülikoolis. Alam-Pedja looduskaitseala Tartumaal on tema armastatuim pildistamise koht. Välismaal eelistab ta käia pildistamas Põhjamaades ja Šotimaal. Eksootilisemad sihtkohad on olnud Aafrikas: Keenia, Tansaania ja Uganda.

Tema artikleid ja fotosid on avaldatud ajakirjades Outdoor Photography, Birds Illustrated, Birder's World, Broadleaf, Bark, Ärielu, Eesti Loodus, Loodusesõber, Kodu ja Aed, ajalehe Äripäev kuulisas Visioon ja mujal.

### Raamatud

* Jaanus Järva. *Eestimaa linnu lennult*. Tallinn: Pegasus, 2005 ISBN 9799949409913
* Jaanus Järva. *Kes aias, kes aias?* Tallinn: Tammerraamat, 2006 ISBN 9789985973844
* Jaanus Järva. *Looduse aasta: retked Alam-Pedjal*. Tallinn: Varrak, 2008 ISBN 9789985317501
* Jaanus Järva. *Raba. Vaikuses ja varjus*. Tallinn: Pegasus, 2008 ISBN 9789949442614

Muu tegevus
-----------

Ta on mittetulundusühingu Eesti Kutseliste Mesinike Ühingu juhatuse liige. 2010. aastal asutas ta Tartus osaühingu Loov Loodus.

Tunnustus
---------

* 2004 – Eesti Looduse loomafoto konkursi eripreemia käituva looma kategoorias
* 2010 – Eesti Täiskasvanute Koolitajate Assotsiatsiooni Andras aasta koolitaja eripreemia

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Kerttu Rahe.

Viited
------

1. 1 2 3  Jaanus Järva toob looduse linnainimeseni. postimees.ee, 10. august 2007
2. ↑  Lõpetanute tähestikuline nimekiri. lepo.it.da.ut.ee
3. ↑  Magistriõppe lõpetamine. lepo.it.da.ut.ee
4. ↑  Jaanus Järva magistritöö. ester.ee
5. 1 2  Pilt sünnib inimese peas, mitte kaameras. andras.ee
6. ↑  Eesti Loodus 10/2004, lk 27. digar.ee

Välislingid
-----------

* Jaanus Järva. Taust annb pildile elu. 5/2003. loodusesober.ee
* Mõningaid nõuandeid veelindude pildistamisel. Eesti Loodus 7/2004. eestiloodus.ee
* 9 küsimust fotograafile. fotoluks.ee, 30. oktoober 2007
* Jaanus Järva toob looduse linnainimeseni. postimees.ee, 10. august 2007
* Jaanus Järva. ERR video. youtube.com, 7. november 2010
* Sven Začek. Fotokoolitused – kas reaalselt kasulikud?. fotokursus.ee, 22. august 2011
* Fotograafia suvekool 2017. rahvaylikool.ee
Hans Christian Aavik ja Aleksei Botvinov festivalil Odessa Classics Tartus, 2022
**Odessa Classics** on Ukrainas Odessas toimuv iga-aastane klassikalise muusika festival. Esimest korda toimus see 10.–14. juunil 2015. Traditsiooniliselt toimuvad kontsertidega samal ajal ka kunstinäitused ja kultuurikonverentsid. Ukraina klassikafestivalidest on see suurim.

Venemaa sissetungi tõttu Ukrainasse toimub festival 2022. aastal eksiilis. See algas kontsertidega Tallinnas, Laulasmaal ja Tartus, kus koos Ukraina interpreetidega osalesid Briti-Saksa viiuldaja Daniel Hope, ERSO ja Eesti viiuldaja Hans Christian Aavik. Festival jätkub Kreekas Thessalonikis ja Saksamaal Bonnis. Festivali kunstiline juht on pianist Aleksei Botvinov, kes oli ka festivali algataja 2015. aastal.

Viited
------

1. 1 2  Meelis Kubits, "Odessa Classics Tallinn näitas euroopalikku Odessat", Postimees, 6. juuni 2022 (vaadatud 6. juunil 2022)
2. ↑  "Ukraina muusikafestival Odessa Classics toimub tänavu Eestis", ERR, 28.04.2022 (vaadatud 6. juunil 2022)
3. ↑  Raimu Hanson, "Ukraina suurim klassikalise muusika festival ulatub tartlaste ette", Postimees, 2. juuni 2022 (vaadatud 6. juunil 2022)

Välislingid
-----------

* Festivali koduleht
* Meelis Kubits, "Odessa Classics Tallinn näitas euroopalikku Odessat", Postimees, 6. juuni 2022
* Raimu Hanson, "Ukraina suurim klassikalise muusika festival ulatub tartlaste ette", Postimees, 2. juuni 2022
* "Ukraina muusikafestival Odessa Classics toimub tänavu Eestis", ERR, 28. aprill 2022
**Andrianjaka** (suri 1630) oli Madagaskari keskosas paikneva Imerina (Merina kuningriigi) valitseja 1610–1630, Ralambo noorem poeg, Ratompokoandriambavy Ratsitohinina poeg. Isa eelistas teda oma järglasena vanemale pojale Andriantompokoindrindrale. 

Andrianjaka hõivas 1610 Analamanga (Ialamanga) 'sinine mets') künka tänapäeva Antananarivo kõrgeimas kohas ning tõrjus välja seal elanud vazimbad ja nende kuninga Andriambodilova, kes seejärel asus elama Ambohimanarinasse, kuhu ta ka maeti. 

Andrianjaka raadas sinise metsa ning ehitas Analamanga künkale oma residentsi, esimese lossi praeguse Rova alal, ning rajas niiviisi Madagaskari pealinna Antananarivo. Ta soovis, et neid saaks tuhat, millest on tuletatud Antananarivo nimi (*ho arivo an-tanana*, *arivo* '1000'). 

Andrianjaka viis lõpule oma eellaste töö riigi laiendamisel. Tema valitsemisaeg oli siiski rahumeelse. Iseloomulik on suurte tööde organiseerimine. Kuivendati Antananarivot ümbritsevad Betsimitatatra sood ning rajati nende kohale riisipõllud. 

Andrianjika abiellus Andriampanarivomanga tütre Ravadifoga. Neil oli poeg Andriantsitakarandriana.
**Holstre külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1973.

Holstre külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Holstre vallas. Külanõukogu keskus asus Pirmastu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Holstre külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Holstre külanõukoguga likvideeritud Raasilla külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid Holstre külanõukogu piires kolhoosid "Õitseng", "Ühisjõud", "Koidula" ja "Sädeme" ning Heimtali sovhoosi Muri osakond ja akadeemik Lõssenko nimeline puukool. Külanõukogu keskus asus Kooli külas.

1960. aastal liideti Holstre külanõukoguga Uusna külanõukogust Ugala kolhoosi maakasutuse alad.

1970. aasta seisuga hõlmas Holstre külanõukogu Holstre asunduse ning Kibeküla, Kipi, Kiviküla, Koni, Kooli, Laki, Lepiku, Lolu, Luiga, Matapera, Metsla, Mustapali, Mäeltküla, Nõmme, Paluküla, Pirmastu, Rebase, Saviküla, Tinnikuru, Turva, Tömbi, Vahemetsa, Vardja, Viisu ja Vilimeeste küla.

Holstre külanõukogu likvideeriti 1973. aastal. Selle alad jagati Paistu (62,4 km²), Koidu (36,8 km²) ja Uusna külanõukogu (24,4 km²) vahel.

Viited
------

1. ↑  Holstre külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 07.09.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Viljandi maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 518
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104

Välislingid
-----------

* Holstre külanõukogu Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
**Paul Eduard Hörschelmann** (5. november 1781 Tallinn – 3. november 1833 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna gümnaasiumis ja aastatel 1803–1805 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 13. augustil 1805 õpetajaks.

Oli aastatel 1805–1822 (kutsuti 1. mail 1805) Pühalepa Laurentsiuse koguduse õpetaja, sai 27. veebruaril 1817 Saarte-Lääne praostkonna praostiks. Oli aastatel 1822–1833 Tallinna toomkoguduse ülemõpetaja. Samal ajal oli ta ka Tallinna toomorbudekodu juhataja ja alates 12. jaanuarist 1823 Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi assessor ja aastast 1832 samas nõunikuks. Suri aastal 1833 samal päeval abikaasaga, nad maeti koos. Hörschelmannile kirjutas nekroloogi Kadrina Katariina koguduse õpetaja Arnold Friedrich Johann Knüpffer.

Ta oli alates 28. novembrist 1828 Venemaa uue evangeelse luterliku kirikuseaduse teksti toimetaja. samuti oli ta Tallinna abipiibliseltsi üks asutajaid. Ta kirjutas leinajutluse Käina Martini koguduse õpetajale, praost Jakob Pontus Hallerile ja kindral Benckendorffile.

Isiklikku
---------

Tema isa Ernst August Wilhelm Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja aastatel 1786–1807 "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Tema vend Ferdinand Ludwig Hörschelmann oli Tallinna gümnaasiumi professor ja Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, vend Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vend Constantin Immanuel Hörschelmann oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja. Õemees Dietrich Martin Luther oli notar, kaupmees, suurgildi oldermann ja "Revalische Wöchentliche Nachrichten"i väljaandja. Õepoeg Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja, õepoeg Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

Välislingid
-----------

*
**Holstre vald** (saksa keeles *Gemeinde Holstfershof*) oli vald Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Vallamaja asus Holstre külas.

Vald moodustus 19. sajandil ja sai nime Holstre mõisa järgi.

1911. aastal oli ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil Holstre vallas kaks kooli: Pulleritsu vallakool ja Pirmastu vallakool (mõlemad asutatud 1830. aastate alguses). Pulleritsu koolis oli aastatel 1852–1879 õpetaja rahvusliku liikumise tegelane Jaan Adamson. 1935. aastal ühendati Pulleritsu ja Pirmaste koolid, vallakeskusesse ehitati uus avar koolimaja.

1. aprillil 1939 arvati valla maa-ala uue Holstre valla koosseisu.

Holstre vallas on sündinud helilooja Juhan Aavik, kirjanik Juhan Kunder, kohtunik Jaan Lõo, botaanik Jaan Port, arst Peeter Hansen, loomaarst Juhan Ainson, õpetaja Toomas Algma, arst Johan Järv, arhitekt Hendrik Otloot.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Holstre kooli ajaloost Paistu valla koduleht (vaadatud 30. juuli 2012)
3. ↑  VILJANDI-HOLSTRE (vaadatud 30. juuli 2012)
**Zalavas** on küla Leedus Švenčionyse rajooni Pabradė vallas. Küla asub Pabradėst 13 kilomeetrit idas Mera jõe kaldal. Zalavasest läänes asub Perūnase järv.

Zalavases on Pabradė gümnaasiumi alghariduse osakond.

Ajalugu
-------

Küla kohta on esimesed teated XVII sajandi lõpust. Zalavase mõisa kohta on teateid XIX sajandist. Selle juures asunud külas olid vesiveski ja villa kraasimise töökoda. Hiljem hakkas külast mööduma Pabradėst Łyntupysse viiv raudtee. Aastal 1918 rajati sinna algkool. Nõukogude perioodil oli küla Baliuliai sovhoosi osakonnakeskus.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 165 (1886)
* 262 (1905)
* 182 (1931)
* 159 (1959)
* 178 (1970)
 | * 217 (1979)
* 188 (1987)
* 161 (1989)
* 173 (2001)
* 140 (2011)
 |

Tuntud elanikke
---------------

* Józef Piłsudski - Poola sõjaväelane ja poliitik
* Bronisław Piłsudski - Poola etnograaf
* Adam Piłsudski - Poola poliitik
* Jan Piłsudski - Poola poliitik
* Kazimierz Piłsudski - Poola pankur

* ZalavasZalavas
* TänavavaadeTänavavaade
* Zalavas aastal 1937Zalavas aastal 1937

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Zalavas** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
Sulaste maja ja suitsutuskamber
**Zalavase mõis** (leedu *Zalavo dvaras*, poola *Zułów*) on endine mõis Leedus Švenčionyse rajoonis Pabradė vallas Zalavase külas.

Mõis rajati XIX sajandil. Selle esimesed omanikud olid Michałowskid, aastal 1863 läks see abielu teel Piłsudskite valdusse. Aastal 1867 sündis seal Józef Piłsudski, mõis oli tema ja ta vendade lapsepõlvekoduks. Aastal 1875 põles mõis maha ja jäi pikalt tühjaks, sellal kui Piłsudskid Vilniuses elasid. Aastal 1882 ostsid mõisa Ogińskid. Aastal 1921 oli mõisa suurus 65 hektarit. Aastal 1934 ostis mõisa Poola sõjaveteranide liit, kes alustas kompleksi korrastamist. Selle tulemusel taastati mõisakompleks osaliselt. Rajati kontorihoone-sulaste maja, tehti korda leivaküpsetushoone ja sepikoda, vanadest ehitistest säilis suitsutuskamber. Leivaküpsetushoonesse rajati Józef Piłsudski muuseum. Aastal 1937 istutati mõisa juurde tamm. Nõukogude perioodil seisis mõisakompleks tühjana. Aastal 2005 asetati mõisakompleksi juurde mälestustahvel Józef Piłsudskile.

Mõisakompleks on muinsuskaitse all, eraldi on kaitse all kelder, teenijatemaja ja suitsutuskamber.

Viited
------

1. ↑  "Zalavo dvaro sodybos fragmentai (Kultūros vertybių registras)". Vaadatud 16. novembril 2020.
**Holíč** (kuni 1946. aastani **Holič**, saksa keeles *Weißkirchen (an der March)*, *Holitsch*, ungari keeles *Holics*) on linn Slovakkias Trnava maakonnas Skalica ringkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Holíč asub Zahorska Nižina madalikul Tšehhi piirist kolme ja poole kilomeetri kaugusel, Skalicast ligikaudu 6 km edelas.

Ajalugu
-------

Asulat on nimega *Wywar* esmamainitud 1205. aastal.

Linnas asub barokk-stiilis Holíči loss, mis on alates 1970. aastast riikliku kaitse all.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Holíči elanikest slovakke 89,63%, tšehhe 2,18%, ukrainlasi 0,63% ja mustlasi 0,28%. Rahvus oli teadmata 6,57%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Tšehhi Hodonín, Tšehhi
* Austria Hollabrunn, Austria
* Serbia Gložan, Serbia
* Venemaa Malojaroslavets, Venemaa

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  Holíč Tourist Channel. Vaadatud 30. aprillil 2023
3. ↑  Holíč Castle Navicup. Vaadatud 30. aprillil 2023
4. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Holíč at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 30. aprillil 2023
**Perioodiline protsess** (*batch process*) toimub tsüklitena (seeriatena) s.t. on teatud ajavahemike järel korduv, seejuures protsess viiakse igas tsüklis lõpuni.

Laboratoorsetes kolbides teostatavad reaktsiooni- või destillatsiooniprotsessid on reeglina perioodilised, mis tähendab, et protsess viiakse praktiliselt lõpuni.

Tööstuses on perioodiline protsess selline, mis viiakse läbi teatud koguse lähtematerjaliga. Veel 19. sajandil – enne efektiivsete pidevrežiimis töötavate reaktorite väljaarendamist – saadi mitmed eluks olulised saadused perioodiliselt töötavates ahjudes. Näiteks tõrvaajamine, lubjapõletus ja rauasulatus soorauast.

Looduses toimuvad mitmesugused iseeneslikud pidevad ja põhiliselt enam-vähem tasakaalustatud protsessid. Näiteks laiemas mastaabis sünni ja surma nähtused taime- ja loomariigis või sademed ja aurustumine jm. Teiselt poolt, perioodilised muutused looduses on enamasti lokaalsed ja põhjustatakse mingi välise teguri poolt, näiteks lageraie, haigusepideemia, vulkaanipurse jmt. Teatud loodusnähtused toimuvad pideva harmoonilise muutuse režiimis sõltuvalt aastaajast. Näiteks päeva ja öö pikkuse muutus ajas on kirjeldatav sinusoidiga. Perioodiline sõltuvalt päevavalgusest ja aastaajast on fotosüntees rohelistes taimedes.

Vaata ka
--------

* Pidev protsess
* Poolperioodiline protsess
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib eesti ärijuhist; juristi kohta vaata artiklit Jaanus Ots (jurist).* |

---

**Jaanus Ots** (sündinud 20. märtsil 1967 Pärnus) on eesti ärijuht.

Ta on õppinud Pärnu I Keskkoolis, Vana-Võidu Sovhoostehnikumis (energeetika eriala), Marketingi Instituudis (marketingi ja müügi eriala). Ta lõpetas Akadeemia Nord marketingi ja reklaami eriala.

Peale teenistust Nõukogude armees asutas ta OÜ Pretty, kus töötas tegevjuhina. Hiljem töötas Soome-Eesti ühisettevõttes ostujuhina, aktsiaseltsis Teaspon regionaalse müügijuhina, OÜ Varmontis kinnisvara- ja haldusala tegevjuhina. Alates 2005. aasta novembrist on ta AS Taastusravikeskus Sõprus nõukogu liige, alates 2008. aasta septembrist ettevõtte juhatuse esimees.

Ühiskondlikud tegevused
-----------------------

Alates 2005. aastast on Ots Pärnu linnavolikogu liige, alates 2009. aastast linnavolikogu revisjonikomisjoni esimees. Ta on ka Pärnu Loodusmaja hoolekogu esimees, LC Pärnu Livonia liige ja Kaitseliidu liige.

Isiklikku
---------

Jaanus Ots on abielus, tal on 4 last. Tema harrastusteks on reisimine, matkamine, sukeldumine (Rescue), kirjandus.
**Molaarruumala** on ainet iseloomustav suurus, mis on arvuliselt võrdne ühe mooli selle aine osakeste ruumalaga. 

Molaarruumala tähis on {\displaystyle V\_{\text{m}}} ja SI mõõtühik kuupmeeter mooli kohta (m3/mol), sageli on kasutusel ka liiter mooli kohta (l/mol) ehk kuupdetsimeeter mooli kohta (dm3/mol). 

Molaarruumala saab arvutada aine ruumala {\displaystyle V} ja ainehulga {\displaystyle n} (moolides) jagatisena ja samuti aine molaarmassi {\displaystyle M} ja selle tiheduse \rho suhtena: 

{\displaystyle V\_{\mathrm {m} }={\frac {V}{n}}={\frac {M}{\rho }}}.
Ideaalse gaasi olekuvõrrandist saab tuletada molaarruumala arvutamiseks valemi:

{\displaystyle V\_{\mathrm {m} }={\frac {RT}{p}}},
kus

{\displaystyle R} on universaalne gaasikonstant (= 8,314 462 618 J/(mol · K);
{\displaystyle T} on temperatuur (K);
{\displaystyle p} on rõhk (Pa).
Molaarruumala iseloomustab seda, kui tihedalt on aine molekulid vaadeldavas mahus pakitud, ja kirjeldab ruumala, mida täidab Avogadro arvuga (6,022 · 1023) võrdne arv aineosakesi. Ühesugustes tingimustes sisaldavad erinevate gaaside võrdsed ruumalad võrdse arvu molekule. Tahkete ja vedelate ainete puhul see ei kehti.

Kõige sagedamini kasutatakse molaarruumala väärtust, mis on kindlaks määratud normaaltingimustel, keemias harilikult standardtingimustel.

| Mõõtetingimused. | Rõhk | Temperatuur | Molaarruumala |
| --- | --- | --- | --- |
| Füüsikalised normaaltingimused | 101,325 kPa | 0 °C | 22,413 969 54... · 10−3  m3/mol |
| Standardtingimused (IUPAC 1982), kasutusel keemias | 100,000 kPa | 0 °C | 22,710 954 64... · 10−3  m3/mol |

Reaalgaaside puhul kehtivad need molaarruumala väärtused üksnes piiratud rõhu ja mitte eriti madala temperatuuri korral.

Viited
------

1. ↑  Atkins, P. Jones, L. (2008). Keemia alused. Teekond
teadmiste juurde*.* Neljas väljaanne. Esmatrükk: W. H. FREEMAN & Co, Basingstoke, New York. Eesti keelde tõlkinud peatükkide autorid. (2012). Tartu: Tartu Ülikooli kirjastus OÜ. (Lehekülg 271).
Johannes Heveliuse joonistus Argo Laevast
**Argo Laev** oli lõunataeva tähtkuju.

Tähtkuju oli tuntud Vana-Kreeka astronoomidele, kes võisid selle üle võtta Vana-Egiptusest. See oli üks Ptolemaiose Almagestis kirjeldatud 48st tähtkujust ja ainus Almagestis kirjeldatud tähtkuju, mis ei kuulu 88 tänapäeva tähtkuju hulka.

Argo Laev oli 28 % suurem kui suuruselt järgmine tähtkuju Hüdra ning see sisaldas umbes 829 tähte. Uusaja astronoomid pidasid seda suuruse tõttu kohmakaks ning 1763. aastal moodustas Prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille Argo Laevast Kiilu, Ahtri ja Purjede tähtkujud. Argo Laev jäi uute tähtkujudega paralleelselt kasutusse. 1841. ja 1844. aastal tegi Inglise astronoom John Herschel ettepaneku lõpetada Argo Laeva tähtkuju kasutamine ja asendada see permanentselt de Lacaille'i kirjeldatud tähtkujudega, kuid nende paralleelne kasutus jätkus kuni 20. sajandini. 1930. aastal avaldas Rahvusvaheline Astronoomiaunioon 88 tänapäeva tähtkuju piirid ning Argo Laeva ei peetud enam ametlikult tähtkujuks.

Ado Grenzsteini taevakaardil on Argo Laeva nimetatud Lennukiks.

Viited
------

1. ↑  "Constellation". *Swinburne University of Technology*. Vaadatud 24. august 2020.
2. 1 2  "How Many Stars in the Ancient Constellation Argo Navis?". *National Radio Astronomy Observatory*. Vaadatud 24. august 2020.
3. ↑  "Argo Navis". *Ian Ridpath*. Vaadatud 24. august 2020.
**Jaanus Juul** (24. august 1946 Tallinn – 12. veebruar 2016) oli eesti pianist ja helilooja.

Ta lõpetas 1964. aastal muusikateooria erialal Tallinna Muusikakooli (Uno Naissoo õpilasena) ja 1972. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Anatoli Garšneki klassis).

Ta oli aastatel 1972–2006 teatris Estonia ooperi- ja operetikontsertmeister ja 2006. aastast klaverihäälestaja.

Ta on esinenud Salongimuusika Trios. Aastatel 1977–1997 juhtis ta Kehtna operetirahvateatrit. Ta on kirjutanud sümfonieti, teinud orkestratsioone ja ansambliseadeid. 

Ta oli 1977. aastast Eesti Teatriliidu liige.

Isiklikku
---------

Ta oli 1999. aastast abielus viiuldaja Kadri Juuliga. Tema vend on tšellist ja muusikapedagoog Ivo Juul, õde Riina Juul on vioolamängija ja muusikapedagoog; nende isa Karl Juul (1911–1971) oli harrastusviiuldaja.

Kirjandus
---------

* *Eesti muusika biograafiline leksikon.* 2. köide: *N–Y.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 185.
* Sirp, 19. märts 2006 (nekroloog).
"**Le Ditanyè**" (ka "**L'Hymne de la victoire**"; **"Une seule nuit"**) on Burkina Faso hümn.

Hümn on kasutusel aastast 1984.

Hümni sõnad
-----------

Contre la férule humiliante il y a déjà mille ans,
La rapacité venue de loin les asservir il y a cent ans.
Contre la cynique malice métamorphosée
En néocolonialisme et ses petits servants locaux
Beaucoup flanchèrent et certains résistèrent.
Mais les échecs, les succès, la sueur, le sang
Ont fortifié notre peuple courageux et fertilisé sa lutte héroïque.
Et une seule nuit a rassemblée en elle
L'histoire de tout un peuple.
Et une seule nuit a déclenché sa marche triomphale
Vers l'horizon du bonheur.
Une seule nuit a réconcilié notre peuple
Avec tous les peuples du monde,
A la conquête de la liberté et du progrès
La Patrie ou la mort, nous vaincrons !
Nourris à la source vive de la Révolution.
Les engagés volontaires de la liberté et de la paix
Dans l'énergie nocturne et salutaire du 4 août
N'avaient pas que les armes à la main, mais aussi et surtout
La flamme au coeur pour légitimement libérer
Le Faso à jamais des fers de tous ceux qui
Çà et, là en poluaient l'âme sacrée de l'indépendance, de la souveraineté.
Et séant désormais en sa dignité recouvrée
L'amour et l'honneur en partage avec l'humanité,
Le peuple du Burkina chante un hymne à la victoire,
A la gloire du travail libérateur, émancipateur.
A bas l'exploitation de l'homme par l'homme !
Hé en avant pour le bonheur de tout homme,
Par tous les hommes aujourd'hui et demain, par tous les hommes ici et pour toujours !
Révolution populaire notre sève nourricière.
Maternité immortelle du progrès à visage d'homme.
Foyer éternel de démocratie consensuelle,
Où enfin l'identité nationale a droit de cité,
Où pour toujours l'injustice perd ses quartiers,
Et où, des mains des bâtisseurs d'un monde radieux
Mûrissent partout les moissons de vœux patriotiques, brillent les soleils infinis de joie.

Välislingid
-----------

* Une Seule Nuit
**Werner Max Oskar Paul Bergengruen** (16. september 1892 Riia, Liivimaa kubermang, Venemaa Keisririik – 4. september 1964 Baden-Baden, Saksamaa) oli baltisaksa päritolu ja saksa keeles kirjutav luuletaja, prosaist ja tõlkija.

Elukäik
-------

Sündis Riias arsti perekonnas. 1903. aastal saatsid vanemad ta Saksamaale õppima. Võttis Saksa armee koosseisus osa esimesest maailmasõjast. Hiljem töötas Bergengruen ajakirjanikuna, 1927. aastast vabakutselise kirjanikuna Berliinis ja Münchenis. Teise maailmasõja aegu siirdus Tirooli, pärast seda Zürichisse ja Rooma. 1958. aastal naasis ta Saksamaale ja asus elama Baden-Badenisse.

Looming
-------

Luuletajana on ta avaldanud muu hulgas natsirežiimi ajal illegaalselt ilmunud luulekogu "Dies irae" (1945), prosaistina ajaloolised romaanid "Suurtürann ja kohus" (1935) ja "Nii taevas kui ka maa peal" (1940). 

### Teosed

* "Suur alkahest" (1926)
* "Keisririik varemeis" (1927)
* "Hertsog Karl Julge" (1930)
* "Kuldne krihvel" (1931)
* "Suurtürann ja kohus". Romaan (1935)
* "Kolme hulgas". Novell (1937)
* "Surm Tallinnas" (1939; eesti keeles 1966 (LR), 1999; tõlkinud Rein Sepp ja Mati Sirkel). Varrak, Tallinn 1999 ISBN 9985302001
* "Nii taevas kui ka maa peal". Romaan (1940; eesti keeles 2013; tõlkinud Mati Sirkel). Argo, Tallinn 2013. ISBN 9789949466832
* "Dies irae" (1945)
* "Tulemärk" (1949)
* "Kindral" (1955)
**Argo** on Eesti kirjastus, mis kirjastab põhiliselt õpikuid, eksamimaterjale ja ajalookirjandust.

Argo asutasid 1999. aastal ajaloolastest abikaasad Andres Adamson ja Lea Adamson. Andres Adamson on tänini kirjastuse omanik ja juhatuse liige.

Argo kirjastus annab välja raamatusarja "Abiks õpetajale", kuhu kuuluvad kogumikud üksikute õppeainete didaktikast ja pedagoogikast, samuti kirjastatakse sarju nagu "Eksaminandile ajaloo riigieksamist", "Eksaminandile ühiskonnaõpetuse riigieksamist", "Elav teadus" jne. 

Ajalookirjandusest on ilmunud näiteks Priit Raudkivi kolmeosaline raamatusari Suurbritannia ajaloost, mälestustekogu "Eesti idapataljonid Idarindel 1941–1944", Toomas Karjahärmi "Ajaloolase käsiraamat", Tiit Saare "Eesti mõisnike vapid", Inna Põltsami "Söömine-joomine keskaegses Tallinnas", "Taani ristisõjad: sõda ja misjon Läänemere ääres" ning terve rida Tiit Made raamatuid. 

Ilukirjandusest on avaldatud näiteks Enn Kasaku, inBoili, Kivisildniku, Vladimir Sorokini ja Mats Traadi teoseid.

Tunnustus
---------

* 2017. aastal tunnustati Eesti Teadusagentuuri teaduse populariseerimise konkursil kirjastus Argo "Elava teaduse" raamatusarja trükisõna kategoorias II preemiaga.

Viited
------

1. ↑  Reelika. "Rubriik: Kirjastus Argo". *Blogi Raamaturiiulike*. Vaadatud 03.02.2021.
2. ↑  "Eesti teaduse populariseerimise auhind. Varasemad tulemused". *Eesti Teadusagentuur*. Vaadatud 03.02.2021.

Välislingid
-----------

* Kirjastuse Argo koduleht
**Jaanus Raudkats** (sündinud 17. detsembril 1959) on eesti popmuusik, kultuurikorraldaja ja kinnisvaramaakler.

Haridus
-------

Ta on õppinud Türi Keskkoolis ja aastatel 1975–1978 Tallinna 46. Keskkoolis (kunstiklassis) ning aastatel 1978–1984 Tallinna Polütehnilises Instituudis tööstus- ja tsiviilehituse erialal.

Ülikoolist jäi diplom õigel ajal saamata, kuna ta eelistas Gunnar Grapsi ansambliga Venemaale esinema minna.

Muusika
-------

Muusika tõusis tema elus esikohale umbes 1980. aastal. Kirgliku rokkmuusikuna on ta mänginud ansamblites Kolumbus Kris (alates 1987, asutajaliige), Muusik Seif, Seif, Magnetic Band (1989–1989), Singer Vinger (1995–1999), Fridays Deal, muusikaprojektides koos Sulliwaniga jm. Ta mängib basskitarri, kuid on mänginud ka klahvpille, ja laulab.

Muusikuna mängis mitmes ansamblis algul Eesti Riikliku Filharmoonia palgal olles. Aastatel 1987–1995 töötas Nõmme kultuurimaja metoodikuna ning pani rahulikku elu elanud kultuurimaja rokkima: asutas seal Nõmme rokiklubi ja korraldas kontserdisarja "Nõmme biit".

Käinud ansamblitega esinemas algul raudse eesriide tõttu peamiselt Venemaal, kuid 1990. aastate algusest juba pidevalt mujal välismaal: USA-s, Soomes, Rootsis, Taanis jm. 2004. aastal lõpetas ta koos ansambliga Kolumbus Kris ringreisid välismaal. Ansambel läks ingliskeelselt repertuaarilt üle eestikeelsele ja hakkas esinema peamiselt Eestis.

### Koostöö Gunnar Grapsiga

Muusikust kinnisvaramaakler
---------------------------

2017. aastast töötab Jaanus Raudkats ettevõttes Nord Propety kinnisvaramaaklerina.

Esinemisi filmis, televisioonis ja raadios
------------------------------------------

* "Tõnise ja Mäe vahel" (Eesti Telefilm, 1986, režissöör Toomas Lepp)
* "Muusik Seif 10 aastat hiljem"  ETV muusikasaade, 1990

Viited
------

1. ↑  Jaanus Raudkats kinnisvaraettevõtte Nord Property kodulehel. Vaadatud 20.02.2022.
2. ↑  Heili Vaus-Tamm. 1990ndate algul oli Nõmme kultuurimaja linna kõige popim noortekoht Nõmme Sõnumid, 29.01.2016 (Digaris).
3. ↑  Heili Vaus-Tamm. 1990ndate algul oli Nõmme kultuurimaja linna kõige popim noortekoht Nõmme Sõnumid, 29.01.2016 (Digaris).
4. ↑  Jaanus Raudkats kinnisvaraettevõtte Nord Property kodulehel. Vaadatud 20.02.2022.
5. ↑  Muusik Seif 10 aastat hiljem, ETV 1990

Välislingid
-----------

* Lembit Kivisik. Mart Laari varjatud aastad Post, 1. detsember 1993
**Wernberg** (sloveeni keeles *Vernberk*) on vald Austria Kärnteni liidumaa Villachi maaringkonnas.

Wernberg asub Drava jõe ääres Ossiachi Tauerni mäestiku jalamil, Villachist idas ning Ossiachi järve (põhjas), Wörthi järve (idas) ja Faaki järve (lõunas) vahel. See asub Kärnteni sloveenide traditsioonilise asuala loodeserval.

Vallaosad on Neudorf (*Nova vas*), Sand (*Pešče*), Trabenig (*Trabenče*), Umberg (*Umbar*) ja Wernberg (*Vernberk*).

Ajalugu
-------

Wernbergi loss, Georg Khevenhülleri ja tema abikaasade reljeef, 1575
Arheoloogilised leiud näitavad piirkonna varajast asustamist juba Rooma ajal. Lossi Sternbergi küla lähedal (täna varemeis) on esmamainitud Püha Pauluse kloostri umbes 1170./1180. aastal välja antud dokumendis. Wernbergi on esmamainitud dokumendis 17. novembril 1227, milles määrati kindlaks Drava silla lammutamine ja *Werdenberchi* lossi üleandmine Bambergi piiskopkonna Kärnteni valdustele.

Loss, mis paikneb kaljul Drava jõe kohal, ehitati Kärnteni hertsog Bernhardi valitsemise ajal, hiljem läks see Austria Habsburgidele. Khevenhülleri aadliperekonna valduses alates 1519. aastast, püstitati tänapäevane renessansshoone Kärnteni kuberneri Georg von Khevenhülleri (1533–1587) käsul. Osana Ossiachi kloostri mõisatest 1672. aastast, on see 1935. aastast katoliikliku Väärtusliku vere misjonärõdede valdus.

Wernbergi vald loodi 1850. aastal.

Raekoda

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Villachi maaringkonna vallad

* Afritz am See
* Arnoldstein
* Arriach
* Bad Bleiberg
* Feistritz an der Gail
* Feld am See
* Ferndorf
* Finkenstein am Faaker See
* Fresach
* Hohenthurn
* Nötsch im Gailtal
* Paternion
* Rosegg
* Sankt Jakob im Rosental
* Stockenboi
* Treffen am Ossiacher See
* Velden am Wörther See
* Weißenstein
* Wernberg
**Wenzendorf** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.

Valla pindala on 21,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1434 inimest.

Piirkond on tuntud peamiselt külalähedase lennuvälja poolest, kuhu Blohm+Vossi lennukite tootmise haru Hamburger Flugzeugbau natsiajastul tehase ehitas.

Valla 5 peamist küla on Wenzendorf, Wennerstorf, Klauenburg, Dierstorf ja Dierstorf-Heide.

Wenzendorf on suurim jõulupuude kasvatuspiirkond Põhja-Saksamaal.

Wenzendorfi küla asub umbes 25 km Hamburgist edelas.

Lennuväli
---------

Wenzendorfi lennuväli asub umbes 2 km peamisest külast kagus.

### Lennukitehas

1934. aastal hakkas Hamburger Flugzeugbau ehitama oma esimest lennukitehast Wenzendorfis ja rajas suure lennuvälja katselendudeks. Tehas hakkas tegutsema 1935. aastal, ehitades litsentsiga mudelit Dornier Do 23, millest esimene lendas 1935. aasta detsembris.

Varsti pärast seda võttis ettevõte omale emaettevõtte nime Blohm+Voss, mille järgi seda peamiselt mäletatakse.

Wenzendorfis koostati sõja ajal suurel hulgal lennukeid, peamiselt alltöövõtune teistele tootjatele. Need olid:

* Dornier Do 23
* Dornier Do 17
* Junkers W 34
* Junkers Ju 86
* Junkers Ju 88
* Blohm & Voss BV 141 prototüübid ja tootmiseelsed partiid
* Blohm & Voss BV 155 prototüübid
* Blohm & Voss BV 40 prototüübid
* Messerschmitt Bf 109
* Messerschmitt Bf 110
* Messerschmitt Me 210
* Messerschmitt Me 262

6. oktoobril 1944 sai tehas tõsiselt kannatada Ameerika Ühendriikide õhujõudude pommirünnakus ja kolm kuud hiljem hävines see peaaegu täielikult teises rünnakus.

### Praegune kasutus

Täna on lennuväli palju väiksema suurusega. Sellel on üks 750 m pikk mururada ja seal tegutseb purilennuklubi Airbus HFB.

Mõned vanad tehasehooned on muudetud vanadekoduks.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* 


Harburgi kreisi vallad

* Appel
* Asendorf
* Bendestorf
* Brackel
* Buchholz in der Nordheide
* Dohren
* Drage
* Drestedt
* Egestorf
* Eyendorf
* Garlstorf
* Garstedt
* Gödenstorf
* Halvesbostel
* Handeloh
* Hanstedt
* Harmstorf
* Heidenau
* Hollenstedt
* Jesteburg
* Kakenstorf
* Königsmoor
* Marschacht
* Marxen
* Moisburg
* Neu Wulmstorf
* Otter
* Regesbostel
* Rosengarten
* Salzhausen
* Seevetal
* Stelle
* Tespe
* Toppenstedt
* Tostedt
* Undeloh
* Vierhöfen
* Welle
* Wenzendorf
* Winsen
* Wistedt
* Wulfsen
Wenzel Jaksch (paremal) ja Josef Domabyl (1963)
**Wenzel Jaksch** (25. september 1896 Dlouhá Stropnice – 27. november 1966 Wiesbaden) oli sudeedisaksa sotsiaaldemokraatlik poliitik.

Wenzel Jaksch jättis juba 14-aastaselt kooli pooleli ning asus tööle ehitustöölisena. 

1913. aastal astus ta Austria Sotsiaaldemokraatlikusse Parteisse. Osales Esimeses maailmasõjas, kus sai raskesti haavata. 

Sõja järel töötas ta Prahas ajakirjanikuna saksakeelse ajalehe Sozialdemokrat toimetuses. 

1924. aastal valiti ta Tšehhoslovakkia Vabariigi Saksa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei juhtkonda, alates 1935. aastast oli ta sama partei aseesimees ja 1938. aasta märtsi lõpust esimees. 1929. aastast oli ta Tšehhoslovakkia parlamendi liige. Kui Saksa väed hõivasid 1939. aasta märtsis Tšehhi, siis põgenes ta Poolasse. Pärast Saksamaa kallaletungi Poolale 1939. aasta septembris põgenes ta sealt edasi Suurbritanniasse.

Kuni 1942. aasta suveni esines ta BBC saksakeelsetes saadetes. Tema suhted Tšehhoslovakkia eksiilvalitsusega halvenesid pidevalt. Teise maailmasõja järel saadeti sudeedisakslased Tšehhoslovakkiast välja. Tšehhoslovakkia valitsuse palvel ei lubanud Suurbritannia valitsus Jakschil kuni 1949. aastani Lääne-Saksamaale ümber asuda. 

1949. aastal sai temast Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei põgenikeasjade volinik. Aastatel 1950–1953 juhtis ta Hesseni Väljasaadetute, Põgenike ja Evakueeritute Ametit. 1951. aastal asutas ta Seliger-Gemeinde, sudeedisaksa sotsiaaldemokraatide organisatsiooni. 1953. aastal valiti ta Saksa Liidupäeva liikmeks. Alates 1961. aastast oli ta Sudeedisaksa Kaasmaalaskonna asepresident ja 1964. aastast Väljasaadetute Liidu president.

Wenzel Jaksch hukkus liiklusõnnetuses.

Viited
------

1. ↑  Wenzel Jaksch : deutscher Vertriebenen-Politiker; Präsident des Bundes der Vertriebenen (1964-1966) SPD Munzinger
2. ↑  Jaksch, Wenzel : 25.9.1896, Langstrobnitz (Südböhmen) - 27.11.1966, Wiesbaden (Autounfall) dasrotewien.at
3. ↑  Sarah Borufka. In the footsteps of their father: The journey of Mary and George Jaksch Czech Radio

Välislingid
-----------

* Wenzel Jakschist Friedrich Eberti Fondi kodulehel (saksa keeles)
**"Katkenud elu"** (ka "Aasta mu noorusest"; ingl *Girl, Interrupted*) on Oscariga pärjatud Ameerika Ühendriikide 1999. aasta draamafilm, mis põhineb tõsielul ja räägib noore peategelase Susanna läbielamistest Claymoore'i psühhiaatriahaiglas.

Filmi aluseks on Susanna Kayseni samanimelised autobiograafilised memuaarid.

Süžee
-----

1967. aastal laseb 18-aastane Susanna ennast pärast ebaõnnestunud enesetapukatset panna Claymoore'i psühhiaatrihaiglasse, kus tal diagnoositakse ebastabiilse isiksuse sündroom (*Borderline syndrome*). Haiglas sõbruneb ta teiste patsientide Polly, Georgina, Daisy ja Lisaga, kellest viimasega ta ka haiglast põgeneb, et minna Disneylandi. Nad ööbivad varem haiglast vabastatud Daisy juures, kelle aga pärast Lisa mentaalset rünnakut eelneval õhtul hommikul endalt elu võtnuna leiavad. Selle tagajärjel otsustab Susanna tagasi haiglasse minna ja Lisa jätkab oma teekonda üksinda.

Mõne aja pärast satub Lisa tagasi haiglasse ning Susanna peale viha kandes ähvardab teda tappa ning ründab mentaalselt, kuni ise kokku variseb. Järgmisel päeval vabastatakse Susanna haiglast ja ta elab edasi normaalset elu. 1970. aastaks on enamik tema sõpradest haiglast vabastatud.

Osatäitjad
----------

* Winona Ryder – Susanna
* Angelina Jolie – Lisa
* Clea DuVall – Georgina
* Brittany Murphy – Daisy
* Elisabeth Moss – Polly
* Jared Leto – Tobias Jacobs
* Jeffrey Tambor – Doktor Potts
* Vanessa Redgrave – Doktor Wick
* Whoopi Goldberg – Valerie
* Angela Bettis – Janet
* Jillian Armenante – Cynthia
* Drucie McDaniel – M-G
* Alison Claire – Gretta
* Christina Myers – Margie
* Joanna Kerns – Annette
* Travis Fine – John

Auhinnad
--------

**Oscar**

* 2000 – parim naiskõrvalosatäitja – Angelina Jolie

**Kuldgloobus**

* 2000 – parim naiskõrvalosatäitja – Angelina Jolie

**Ekraaninäitlejate Gildi auhind**

* 2000 – parim naiskõrvalosatäitja – Angelina Jolie

Välislingid
-----------

* Katkenud elu andmekogus IMDb (inglise)
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2018 | jäähoki |

**Quinton Hughes** (sündinud 14. oktoobril 1999 Orlandos Florida osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Vancouver Canucks.

Aastatel 2017–2019 mängis ta kaks hooaega Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2018. aastal valis Canucks ta NHL-i *draft* '​is seitsmenda valikuna. 2019. aasta märtsis sõlmis ta Canucksiga kolmeaastase lepingu. NHL-is tegi ta debüüdi 28. märtsil 2019 mängus Los Angeles Kingsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 10. oktoobril, kui kohtuti taas Kingsiga. Ta sai sellega pärast J. J. Daigneault'd Canuksi noorimaks kaitsemängijaks, kes on värava löönud. 2019–20 põhihooajal oli ta resultatiivseim uustulnukas (8+45), saades sellega NHL-i uuemal ajastul pärast Bobby Orri ja Brian Leetchi kolmandaks kaitsemängijaks, kes seda suutnud on. Hooaja 2019–20 väljalangemismängudes sai Hughes enim punkte kogunud uustulnukast kaitsemängijaks NHL-i väljalangemismängudes läbi aegade. Samal hooajal valiti ta uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*NHL All-Rookie Team*).

2020. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Ta sai teiseks uustulnukast kaitsemängijaks, kes on tähtede mängul värava löönud. Hooaegadel 2019–20 ja 2020–21 on Hughes pälvinud Canucksi hooaja parimale kaitsemängijale antava Babe Pratt Trophy.

2017. aastal tuli Hughes USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. Kuni 20-aastaste koondisega on ta võitnud 2018. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali ja 2019. aastal hõbemedali. USA jäähokikoondise koosseisus võitis Hughes 2018. aasta maailmameistrivõistlustelt pronksmedali.

Viited
------

1. ↑  "Quinn Hughes joins Bobby Orr and Brian Leetch with rookie scoring title win". bardown.com. Vaadatud 1.9.2020

Välislingid
-----------

* Profiil NHL.com lehel
* Profiil hockeydb.com lehel

| * v
* r
Vancouver Canucks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Thatcher Demko **·** Spencer Martin |
| 
**Kaitsjad**: Kyle Burroughs **·** Travis Dermott **·** Oliver Ekman-Larsson **·** Quinn Hughes **·** Tyler Myers **·** Tucker Poolman **·** Luke Schenn **·** Riley Stillman |
| 
**Ründajad**: Brock Boeser **·** Conor Garland **·** Bo Horvat **·** Nils Höglander **·** Dakota Joshua **·** Andrei Kuzmenko **·** Curtis Lazar **·** Ilja Mihhejev **·** J. T. Miller **·** Tanner Pearson **·** Elias Pettersson **·** Vassili Podkolzin **·** Brad Richardson **·** Brandon Sutter |
**Kirjuhahk** (*Polysticta stelleri*) on keskmise suurusega partlaste sugukonda kuuluv sukelpart. Ta kuulub maailmas otsesesse hävimisohtu sattunud linnuliikide hulka.

Välimus
-------

Isaslinnu pea, rind ja küünra-kattesuled on valged või kergelt sinakad, kuklaosa suled on rohekad, silmarõngas ja kurgualune on mustad, puguosa punakaspruun. Emaslind on ookerpruun. Kehapikkus on 43–47 cm ja kaal 650–900 grammi.

Elupaigad
---------

Kirjuhaha pesitsusalad on arktilises tundras Jamali poolsaarest läänes Alaska poolsaareni idas. Eestis talvitub kirjuhahk alates 1970. aastatest peamiselt Lääne-Saaremaal, sealhulgas Vilsandi rahvuspargis ja Tagamõisa poolsaarel, kus neid on kokku loendatud umbes 4000 paari. 100–300-isendilisi salku on seal regulaarselt nähtud alates 1975. aastast. Väiksemal määral talvitub kirjuhahk ka Hiiumaa rannikul.

Kirjuhaha üldarvukust maailmas hinnatakse 110 000 – 125 000 täiskasvanud linnule.

Kirjuhaha rohuga varjatud pesas on tavaliselt 6–10 muna. Emaslind haub 26 päeva.

Emane kirjuhahk

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. oktoober 2012. Vaadatud 22. aprillil 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kirjuhahk** |

* Kirjuhahk andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* Kirjuhahk YouTube'is
* Kirjuhaha häälitsus
Kautšukipuuistandus
**Istandus** on taimekasvatusala või -majand, kus toodetakse taimseid saadusi, mis on kasvatatud üht liiki taimede istikutest.

Nii näiteks kasvatatakse istandustes kohvi, suhkruroogu, viinamarju, puuvilju, puuvilla, tubakat, sisalit ning mitmesuguseid puid, näiteks kautšukipuud.

Istandustel on suur osa paljudes arengumaades. Istandustes kasutatakse sageli odavat tööjõudu. Varem kasutati selleks sageli orje, hiljem arengumaadest värvatud lepingutöölisi.

Istanduste varaseimad näited on Vana-Roomas olnud latifundiumite seas. Nendes kasvatati küll kariloomi ja teravilja, kuid toodeti ka suurel hulgal veini ja oliiviõli.

Istandused hakkasid laialt levima koos kaubanduse arenguga.

Minevikus rakendati istandustes suurt osa orjadest, samuti oli istandustes orjade rõhumine kõige rängem.

Istanduste rajamisel väheneb tavaliselt piirkonna bioloogiline mitmekesisus. See tähendab paljude liikide elukeskkonna kaotust, mis võib halvimal juhul viia nende liikide väljasuremiseni. Seevastu kui istandus rajada jäätmaale või väga ebakvaliteetsele maale, võib istandus endaga kaasa tuua maa väärtuse ja bioloogilise mitmekesisuse suurenemise.

Istandusest ei pea tingimata saama otsest materiaalset kasu. Puid võidakse istutada ka selleks, et takistada luidete liikumist ja nad kinnistada. Niimoodi suureneb nii istandusealuse kui selle lähedase maa väärtus üldiselt.

Arenenud riikides pannakse suure saagikuse saavutamiseks suurt rõhku agrotehnikale (sordiarendus, väetamine, taimekaitse, õiged maaharimis- ja hooldusvõtted jne).

Mõned metsanduse asjatundjad väidavad, et metsaistandused vähendavad vajadust loodusliku metsaraie järele. Selle põhjuseks on istanduse suurem tootlikkus. Näiteks tuuakse Uus-Meremaa, mille metsast 19% pakub 99% tööstuslikult varutavast ümarpuidust. On hinnatud, et kogu maailma puiduvajaduse võiks katta kõigest 5% praegusaja metsa pindalalt. Praktikas on metsaistandused hakanud mõnes maailma paigas, näiteks Indoneesias, looduslikke metsi välja tõrjuma.
**Jobst Hermann** (6. oktoober 1593 – 5. november 1635) oli Schaumburgi dünastia liige.

Elu
---

Tema vanemad olid Schaumburgi ja Holstein-Pinnebergi krahv Heinrich V Gemeni sugupuu kõrvalliinist ja Limburg-Styrumi krahvi Hermann Georgi tütar Matilda. 1622. aastal sai temast Schaumburgi krahv ja Gemeni isand. Kuigi ta oli katoliiklane, ei teinud ta katset oma territooriumite religioosset konfessiooni muuta.

Kolmekümneaastase sõja ajal oli tal vähe võimalusi sündmusi mõjutada; siiski õnnestus tal oma Gemeni isandkonda keisri- ja Hesseni vägede rängima rõhumise eest kaitsta.

### Pärand

Ta abiellus hertsog Otto II tütre Katharina Sophiaga, kuid abielu oli lastetu, ja kui ta 1635. aastal suri, puhkes Holstein-Schaumburgi ja Limburg-Styrumi perekondade vahel pärimisvaidlus otse keisrile alluva Gemeni isandkonna suhtes. Tema tädi krahvinna Agnes von Limburg-Stirum, kes oli Elteni, Vredeni, Borghorsti ja Freckenhorsti abtiss, võitis vaidluse.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Ernst** | **Schaumburgi vürst**1622–1635 | Järgnev:**Otto V** |
| **Holstein-Pinnebergi krahv**1622–1635
 |
**Joe Cole** (õieti **Joseph John Cole**; sündis 8. novembril 1981 Londonis) on Inglismaa jalgpallikoondise endine poolkaitsja.

Cole on West Ham Unitedi kasvandik. Juba väga noorelt pälvis tähelepanu, kui lõi Inglismaa noortekoondises Hispaania vastu 7 väravat inglaste 8-st. Ta mängis sarnases stiilis nagu tollane inglaste täht Paul Gascoigne ja talle ennustati suurt kuulsust.

Cole debüteeris West Hami esinduskoosseisus 17-aastaselt. 21-aastaselt sai ta klubi kapteniks; samal aastal kukkus West Ham Premier League'ist välja.

2003. aastal siirdus Cole 6,6 miljoni naelsterlingi eest Chelseasse. Esialgu, Claudio Ranieri käe all, oli Cole'il raskusi põhikoondisse pääsemisega. Kui Chelsea peatreeneriks sai José Mourinhost, sai Cole koha põhirivistuses. Hooajal 2004–2005 lõi ta 10 väravat, tuli Inglismaa meistriks ja võitis liiga karika. 

Chelseas mängis ta kuni 2010. aasta juunini. 2010. aasta kolis Cole Liverpooli. Järgmisel suvel anti poolkaitsja laenuks Prantsusmaa Ligue 1 klubile Lille OSC.

Cole debüteeris Inglismaa rahvuskoondises 25. mail 2001 mängus Mehhiko vastu. Ta kuulus 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ja 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel meeskonda, kuid ei pääsenud kummalgi platsile. Cole osales ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal. Seal mängis ta ühes mängus, alagrupi avamängus Paraguay vastu. 13. juuni 2009 seisuga on ta koondises mänginud 53 korda ja löönud 10 väravat. Oma avavärava Inglismaa meeskonnas lõi ta 3. juunil 2003 sõprusmatšis Serbia ja Montenegro vastu. Matš lõppes 2:1 ja Cole lõi viimase, võiduvärava.

6. juunil 2007 lõi Cole avavärava ka Tallinnas EM-valikmängus Eesti jalgpallikoondisega. Kohtumise võitis Inglismaa 3:0.

Cole on tulnud Inglismaa meistriks 2005. 2006. ja 2010. aastal ning meistrivõistlustel teisele kohale 2004. 2007. ja 2008. aastal. Inglismaa karikavõistlused jalgpallis võitis ta Chelsea meeskonnaga 2007 ja 2008. Liiga karikafinaali võitis ta 2005 ja 2010 ning karikasarjas teiseks tuli ta 2008.

Joe Cole
2008. aastal valiti ta Chelsea aasta mängijaks.

Saavutused
----------

* West Ham Unitedi aasta mängija: 2003
* Chelsea aasta mängija: 2008

Isiklikku
---------

Joe Cole on 175 cm pikk.

Cole abiellus 20. juunil 2009 personaaltreener Carly Zuckeriga.

Viited
------



| * v
* r
Inglismaa koondis  –  2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 James
* 2 Johnson
* 3 A. Cole
* 4 Gerrard (c)
* 5 Dawson
* 6 Terry
* 7 Lennon
* 8 Lampard
* 9 Crouch
* 10 Rooney
* 11 J. Cole
* 12 Green
* 13 Warnock
* 14 Barry
* 15 Upson
* 16 Milner
* 17 Wright-Phillips
* 18 Carragher
* 19 Defoe
* 20 King
* 21 Heskey
* 22 Carrick
* 23 Hart
* Treener: Capello

 | Inglismaa |
**Kuninglik Sõjateaduste Akadeemia** (rootsi keeles *Kungliga Krigsvetenskapsakademien*) on Rootsi valitsusväline organisatsioon, üks Rootsi kuninglikest akadeemiatest, üks kahest sõjateaduste akadeemiast Rootsis.

Kuninglik Sõjateaduste Akadeemia loeb oma asutamisaastaks 1796. aastat, kui asutati Sõjateaduste Selts. Gustav IV Adolf valitsemise ajal kujundati seltsist kuninglik akadeemia (1805. aastast kannab akadeemia praegust nime). 

Kuningas Carl XVI Gustaf on akadeemia patroon.

Akadeemia liikmeskond
---------------------

Akadeemia liikmeid 2021. aasta seisuga oli 392, sealhulgas välisliikmeid 36. Akadeemiasse valitakse üldjuhul Rootsi kodakondsusega tegelasi. Statuudi kohaselt on kuni 70-aastaste valitud liikmete arv piiratud 160-ga. Kui valitud liige saab 70-aastaseks, avaneb liikmekoht uuele kandidaadile. Valimised toimuvad kord aastas maikuus. 

Välisriikide kodanikke ei valita üldkogus hääletusega, neid nimetatakse liikmeks.

### Valitud liikmeid

* 1985 – Göran Rystad
* 1989 – Carl Bildt

### Välisliikmeid

* 1995 – Margus Laidre, suursaadik Rootsi kuningriigis
* 1995 – Atis Lejiņš
* 1996 – Audrius Butkevičius
* 2003 – Pauli Järvenpää, Soome esindaja NATO-s, hiljem Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse teadureid
* 2012 – Dmitri Trenin

Viited
------

1. ↑  Akadeemia liikmete nimistu. kkrva.se

Välislingid
-----------

* Kuninglik Sõjateaduste Akadeemia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Kuningliku Sõjateaduste Akadeemia koduleht