recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mart Järvik** (sündinud 21. veebruaril 1956 Kärus) on Eesti poliitik.

Haridus
-------

Järvik lõpetas 1971. aastal Vändra Keskkooli 8. klassi, 1975 Tihemetsa Sovhoostehnikumi ja 2009 Tartu Ülikooli Türi kolledži keskkonnateaduse erialal. 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonnas magistrikraadi keskkonnakorralduse ja planeerimise alal.

Töökäik
-------

Ta töötas 1975–1979 Lokuta kolhoosis remonditöökoja juhatajana ja autojuhina. 1979–1989 Pärnu Autobussi- ja Taksopargis bussijuhina. Alates 1991. aastast on ta Rassi talus Käru vallas taluperemees. 1989–1991 töötas ta Soome ettevõttes Antti-Teollisuus OY, kus läbis ka ehitusjärelevalve alase väljaõppe ning 1991–2002 töötas samas ettevõttes ehitusjärelevalve spetsialisti, konsultant-nõustaja ning müügiesindajana Balti ja Ida-Euroopa riikides.

2018. aastast ta olnud füüsilisest isikust ettevõtja ning tegutsenud energia- ja ressursikasutuse audiitorina.

Märtsist 2020 on ta Pärnu abilinnapea. Järvik sai abilinnapeaks seoses koalitsiooni muutumisega Pärnu volikogus, mille käigus tõrjuti kõrvale erakond Isamaa ning uue koalitsiooni moodustasid valimisliit Pärnu Ühendab, Keskerakond ja Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE).

Poliitiline tegevus
-------------------

2002–2013 oli ta Res Publica ning seejärel Isamaa ja Res Publica Liidu liige.

7. aprillil 2015 astus Järvik Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.

2002–2017 oli Järvik Järvakandi vallavanem, 2006–2009 Raplamaa Omavalitsuste Liidu vallavanemate kogu esimees, 2009–2014 Raplamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse esimees ja 2014–2018 juhatuse liige. Ühtlasi oli ta 2009–2014 Eesti Linnade Liidu juhatuse aseesimees.

2019. aasta üldvalimiste järel sai temast Eesti maaeluminister Jüri Ratase teises valitsuses. Ta oli ametis 29. aprillist 2019 kuni 25. novembrini 2019. Järvik pidi maaelu ministri kohalt ennetähtaegselt lahkuma seoses ministeeriumi haldusalas toimunud mitmete skandaalidega ja peaministri usalduse kaotamisega.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 141 häält ning ei osutunud valituks.

Isiklikku
---------

Mart Järvik on abielus ja tal on kaks täiskasvanud last.

Viited
------

1. 1 2 3  Fred Püss Kes on EKRE värsked ministrikandidaadid Mart Järvik, Marti Kuusik ja Rene Kokk? Delfi, 6. aprill 2019
2. 1 2 3  EKRE ministrikandidaadid: Helmed, Kokk, Järvik ja Kuusik ERR, 06.04.2019
3. ↑  Mart Järvik sai Pärnu abilinnapeaks. ERR Uudised. 11.03.2020.
4. ↑  Äriregistri päring[*alaline kõdulink*] (vaadatud 07.04.2019)
5. ↑  Mart Järvik sai Pärnu abilinnapeaks. ERR Uudised. 11.03.2020.

Välislingid
-----------

* Fred Püss Kes on EKRE värsked ministrikandidaadid Mart Järvik, Marti Kuusik ja Rene Kokk? Delfi, 6. aprill 2019
* EKRE ministrikandidaadid: Helmed, Kokk, Järvik ja Kuusik ERR, 6. aprill 2019
**Big Bang** (BIGBANG) on Lõuna-Korea ansambel. Nad on tegutsenud alates 2006. aasta 19. augustist. Liikmed on Daesung, Seungri, Taeyang, G-Dragon, T.O.P. Ansambel on lepingusuhetes YG Entertainmentiga

Grupp on teeninud austust sellega, et nad kirjutavad ka ise omale laule (eriti G-Dragon). 

Bändi edu saabus lauluga "Lies", mis oli Korea edetabelites esimesel kohal rekordilised seitse nädalat. **Big Bang** võitis aastatel 2007 ja 2008 palju auhindu, mille hulgas olid näiteks "Aasta laul" ja "Aasta artist".

2009–2010 keskendus grupp Jaapani turule. Ka Jaapanis võideti mitu auhinda, näiteks aasta uustulnuka ja parima uue artistina. Kõige selle keskel tegelesid nad ka oma sooloalbumitega (G-Dragon, Taeyang ja Seungri).

Aastal 2011 avaldasid nad albumi ja muusikavideo "Tonight", mis oli samuti edukas.

BIGBANG on avaldanud tänaseks kuus stuudioalbumit: "Big Bang Vol.1" (2006), "Remember" (2008), "Number 1" (2008), "Big Bang" (2009), "Big Bang 2" (2011), "Alive" (2012)

Big Bang'i fänniklubi nimi on V.I.P.

Välislingid
-----------

* Ansambli fännileht Facebookis
* Ansambel YouTube'is
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Soome |
|  |
| Pronks | 1955 | Sulgkaal |
|

**Pentti Henrik Johannes Rautiainen** (sündinud 28. aprillil 1935) on Soome endine poksija.

Rautiainen oli kokku kolmekordne Soome meister – sulgkaalus (kuni 57 kg) 1953. aastal, kergekaalus (kuni 60 kg) 1956. aastal ja I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1957. aastal.

Rautiainen sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Thomas Nichollsile (Inglismaa).

Rautiainen poksis oktoobrist 1957 kuni aprillini 1962 elukutselisena. Ta pidas kokku 21 kohtumist, millest võitis 17 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 2 ning viigistas 2 kohtumist. Ta on hiljem tegutsenud ka poksikohtunikuna.

Viited
------

1. ↑  "Soome meistrivõistlused poksis 1951-1999. Tulemused soome keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2014. Vaadatud 14. detsembril 2011.
2. ↑  11. Euroopa meistrivõistlused poksis. Lääne-Berliin 1955. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Pentti Rautiainen saidil BoxRec
Mart Jüssi (2008)
**Mart Jüssi** (sündinud 21. märtsil 1965 Tallinnas) on Eesti ökoloog ja poliitik.

Haridus
-------

Mart Jüssi on lõpetanud Tallinna 21. Keskkooli 1983 ning Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1992. Ta sai samas 1999 teadusmagistri kraadi loomaökoloogia erialal. Tema magistritöö teemaks oli "Breeding habitat preference and reproduction success of Baltic grey seal". 2012. aastal kaitses Mart Jüssi Tartu Ülikoolis doktoritöö loomaökoloogias teemal "Living on an edge: land-locked seals in changing climate" ja sai doktorikraadi.

Töökäik ja tegevus ühingutes
----------------------------

Jüssi on töötanud Eestimaa Looduse Fondis projektijuhina 1994–2004, Vilsandi Rahvuspargi seirespetsialistina 2004–2005 ning Riikliku Looduskaitsekeskuse seire ja teadustöö spetsialistina 2006–2007.

Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi liige, Eesti Terioloogia Seltsi liige, Mereimetajate Uurimise Ühingu liige ning Keri Seltsi juhatuse liige ja Eestimaa Looduse Fondi nõukogu liige.

Poliitiline tegevus
-------------------

Mart Jüssi kandideeris 2007. aasta Riigikogu valimistel ja sai 1265 häält. Ta oli XI Riigikogu liige ja Riigikogu keskkonnakomisjoni esimees aastatel 2009–2011. Ta on Erakonna Eestimaa Rohelised liige alates 2007. 

Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 275 häält ega osutunud valituks.

Teoseid
-------

* Breeding habitat preference and reproduction success of Baltic grey seal (Halichoerus grypus), magistritöö, Tartu, 1999
* Ivar Jüssi ja Mart Jüssi, Tegevuskava hallhüljeste kaitseks Eestis aastatel 2001–2005, 2001

Isiklikku
---------

Tema isa on Fred Jüssi ja ema oli Helju Jüssi, õde on Mari Jüssi ja vend Ivar Jüssi.

Välislingid
-----------

* Mart Jüssi Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Mart Jänes** (sündinud 12. juulil 1938 Tartus) on eesti arhitekt Rootsis. 

Ta lõpetas 1957. aastal Stockholmi Eesti Gümnaasiumi, seejärel õppis aastatel 1957–1963 arhitektuuri Kuninglikus Tehnikaülikoolis Stockholmis. Mart Jänes astus Eesti Üliõpilaste Seltsi 1971. aastal. 

Ta töötas aastatel 1961–1967 arhitekt Imhäuseri büroos, 1965–1967 Västeråsi keskhaigla peaarhitektina. 1968. aastast kuni pensionile siirdumiseni 1998. aasta alguses töötas ta Sandvikeni abiarhitekti ja linnaarhitektina. 

1968. aastast elab Mart Jänes Sandvikenis, väikses linnas Botnia lahe kaldal, umbes 100 km Uppsalast põhja pool.

Ta oli Sandvikeni Balti Komitee asutajaliige ja esimees. Jänes on ka Sandviken Västra Rotary Clubi asutajaliige (asutatud 1971) ja Rootsi Vabamüürlaste vennaskonna liige alates 1982. aastast. 

Ta on mitmes valdkonnas edendanud sidemeid Eesti ja Rootsi vahel. Nii algatas ta koostöö Sandvikeni ja Rakvere valla ning Gävleborgi maavalitsuse ja Lääne-Viru maavalitsuse vahel. Samuti on ta aidanud luua sidemeid Rootsi ja Eesti vabamüürlaste vahel. Ta on kuulunud Rootsi Eestlaste Liidu esinduskogusse kui Põhja-Rootsi esindaja.

Isiklikku
---------

Tema isa oli Henno Harald Jänes ja ema Salme Jänes (sündinud Põldre).
Tüüpiline mitmeastmeline ja kahepoolne rabatt, mis paikneb allee keskel
Üheastmeline rabatt jalgtee kõrval, sisaldab ühte lillesorti
**Rabatt** (saksa keeles *rabatte,* hollandi *rabat*) on pikk kitsas ristkülikukujuline lillepeenar, mis paikneb jalgtee või piirdeaia ääres ning mida kasutatakse dekoratiivse elemendina maastikuarhitektuuris.

Kirjeldus
---------

Rabatt on tavaliselt ristkülikukujuline, laiusega 2–3 meetrit ja sisaldab üht või mitut lillesorti. Proportsioonid on reeglina 1:3, seega 50 cm lai rabatt peaks olema vähemalt 150 cm pikk (see reegel kehtib ristkülikukujuliste rabattide puhul).

Jalgtee ääres paiknev rabatt võib olla suvalise pikkuse ja laiusega. Sageli on lillepeenar väga pikk, ulatudes mõnikord 10 meetrini, siis tehakse lillepeenra sisse vahekäigud või istutatakse üksikuid lilli.

Rabatte võib olla kaht tüüpi: ühepoolsed (mitmeastmelised) ja kahepoolsed (üheastmelised ning kaheastmelised).

Geomeetriline kahepoolne rabatt**Ühepoolsetel rabattidel** on üks ilus vaade ja tavaliselt paigutatakse need seina ja piirdeaia äärde. Tagaplaanil kasvavad kõrged taimed, keskel madalama kõrgusega taimed ja ees pinnakattetaimed (nt dekoratiivne muru). Sel moel moodustub mitmeastmeline rabatt.

**Kahepoolsed rabatid** on igalt poolt vaadeldavad. Tihti istutatakse neid kaunistama pargiteid või alleesid. Kahepoolsel rabatil võivad kõik taimed olla ühekõrgused või siis keskel kõrged taimed ja ääres madalad. 
Rabattides kasutatakse ühe- või mitmeaastaseid taimi. Võib kasutada suvelilli, püsililli või ravimtaimi. Tihti istutatakse lilled (geomeetrilise) mustrina. Viimasel ajal vormistatakse rabatte ka vabastiilis, mis on mustrita ning kuhu istutatakse madalaid põõsaid.

Viited
------

1. ↑   19.03.2019
2. ↑   24.03.2019
3. ↑   (vaadatud 04.04.2019)
Tonelagee mägi
Mäestikuala reljeefikaart
**Wicklow' mäed** (iiri keeles *Sléibhte Chill Mhantáin*, inglise keeles *Wicklow Mountains*, arhailiselt: *Cualu*) on Iirimaa suurim mägiala.

Kagu-Iirimaal Leinsteri provintsis Wicklow' krahvkonnas asuvad Wicklow' mäed ulatuvad üle samanimelise krahvkonna piiride ka naabriks olevasse Dublini, Wexfordi ja Carlow' krahvkonda. Dublini piirkonnas on mäed tuntud kui Dublini mäed (iiri keeles *Sléibhte Bhaile Átha Cliath*, inglise keeles *Dublin Mountains*).

Piirkonna lääneosas asub Imaali org (iiri keeles *Gleann Uí Mháil*, inglise keeles *Glen of Imaal*), mis on saanud nime VII sajandil Leinsterit valitsenud Uí Máili dünastia järgi. Suur osa orust on XX sajandi algusest olnud kasutusel sõjaväe harjutuspolügoonina.

Mäestik on tekkinud Kaledoonia kurrutuse käigus. Kivimite vanus ulatub kambriumist devonini. Mäestik koosneb peamiselt graniidist ning vähemal määral vilkudest-kiltadest ja kvartsiidist.

Imaali oru järgi on saanud nime samanimeline koeratõug.

Lugnaquilla mägi on Imaali oru idapiiriks
1991. aastal moodustati Wiklow' mägede piirkonda hõlmav rahvuspark.

Kõrgemad tipud| Koht | Nimetus | Kõrgus (m) | Foto |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | *Log na Coille*Lugnaquilla | 925 |  |
| 2 | Mullaghcleevaun | 849 |  |
| 3 | Tonelagee | 817 |  |
| 4 | Cloghernagh | 800 |  |
| 5 | Corrigasleggaun | 794 |  |
| 6 | Slievemaan | 759 |  |
| 7 | Camenabologue | 758 |  |
| 8 | *Cipiúr*Kippure | 757 |  |
| 9 | Conavalla | 734 |  |
| 10 | Djouce | 725 |  |

Viited
------

1. 1 2  "Wicklow Mountains". *Placenames Database of Ireland* (iiri ja inglise). Department of Community, Equality and Gaeltacht Affairs. Vaadatud 16. augustil 2017.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  XXI sajandi alguse seisuga 24 km² (kõrvaloleval kaardil on alad tähistatud punase pidevjoonega).
3. ↑  "MountainViews" (inglise). Vaadatud 16.08.2017.

Välislingid
-----------

* Wicklow Mountains National Park (1991. aastal moodustatud rahvuspargi koduleht)
Map

Lugaži raudteejaam aastal 2011.
**Lugaži raudteejaam** on raudteejaam Valka piirkonnas Valga–Riia raudteeliinil Lugaži lähedal.

Tegemist on Läti poolelt piirjaamaga, millele eelneb Riia poolt Saule raudteejaam ning järgneb Valga raudteejaam (u 4 km kaugusel).

Raudteejaam avati 1942. aastal ning asub Riiast 164 km kaugusel. Toona jäi see Valga kreisi Lugaži valda. Algselt rajati see sõjaväeešelonide formeerimiseks ja seetõttu oli jaamas kaksteist teed. Toona kandis see ka nime *Lude*. Jaamas asub tänapäeval lisaks peateele kaks kõrvalteed. 

Kuni 2008. aastani oli Lugaži Riia ja Põhja-Läti vahelise reisirongiliikluse lõppjaam.

Jaama juures asub Lugažu stacija bussipeatus.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 83. lk.
2. ↑  Autotransporta direcija

Välislingid
-----------

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus liinil Riia-Valga** | **Järgnev peatus** |
|  Saule |  **Lugaži** |  Valga  |
Kansas City Power & Light Building
**Kansas City Power & Light Building** (teatud ka kui **KCP&L Building** ning **Power and Light Building**) on 34-korruseline ja 146,6-meetri kõrgune pilvelõhkuja. See asub Missouri osariigi suurima linna Kansas City kesklinnas. 1931. aastal valminud *art déco* ehitise, nagu ka samal aastal ja samas stiilis läheduses valminud Fidelity National Bank & Trust Buildingu (145,1 m), projekteeris arhitektuuribüroo Hoit, Price & Barnes. Mõlemal juhul aasta kestnud tarindustööde käigus olid nendest Smith Toweri järel saanud kõrgeimad hooned Ameerika Ühendriikides, mis asusid Mississippi jõest lääne pool.

Hoone idafassaad seljatab Power & Light Districti (linnajagu, mis kannab sama nime). Kõrghoone ikoonilist laternat kujutatakse reklaammaterjalides, linnajao tähistel ning isegi Kansas City, kui terviku, ilmestamiseks.

2002. aastal kanti hoone Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (*National Register of Historic Places*). 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kansas City Power & Light Building** |
**Wichelen** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Asulad
------

Schelde kallastel asuv Wichelen jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(1.01.2006) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Wichelen |   |   |
| II | Schellebelle | 7,43 | 3742 |
| III | Serskamp | 6,76 |   |

* Schellebelle kirik ja ScheldeSchellebelle kirik ja Schelde
* SerskampSerskamp
* SchellebelleSchellebelle
* Sint-Gertrudiskerk Wicheleni keskusesSint-Gertrudiskerk Wicheleni keskuses

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Wichelen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)
* Teatmik (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
Helsingi kunstiakadeemia logoHelsingi kunstiakadeemia logo
**Helsingi Kunstiülikooli kunstiakadeemia** (soome keeles *Taideyliopiston Kuvataideakatemia*, lühend **KuvA**) on üks Helsingi Kunstiülikooli kolmest akadeemiast. Aalto Ülikooli kunsti-, disaini- ja arhitektuurikooli kõrval on see üks olulisemaid kunstikõrgkoole Soomes. Kunstiakadeemia õppehoone paikneb Helsingis Vallila linnaosas ja koolis õpib umbes 300 üliõpilast.

Helsingi kunstiakadeemia asutas 1848. aastal Soome Kunstiühing. Algul kandis see Soome Kunstiühingu joonistuskooli (1848–1939) nime, seejärel oli Soome Kunstiakadeemia kool ehk Ateneum (1939–1985) ning Helsingi Kunstiakadeemia (ka Soome Kunstiakadeemia, 1985–2013). 2013. aastal liideti Helsingi Kunstiakadeemia vastloodud Helsingi Kunstiülikooliga.

Helsingi kunstiakadeemias on õppinud ka eesti kunstnikke, nende hulgas Erki Kasemets, Maarit Murka ja Katarina Meister. Akadeemia skulptuuriosakonda juhatab professor Villu Jaanisoo.

Viited
------

1. ↑  "Kuvataideakatemian historia". *Helsingi Kunstiülikooli veebisait*. Vaadatud 15.11.2018.

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
Rachel Zoe
**Rachel Zoe** (õieti **Rachel Zoe Rosenzweig**; sündinud 1. septembril 1971 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide tippstilist ja moelooja. 

Ta töötab Hollywoodis peamiselt meelelahutusmaailma kuulsuste stilisti ja disainerina.

Lapsepõlv ja haridus
--------------------

Zoe sündis New Yorgis, tema vanemad on Leslie ja Ron Rosenzweig. Kui ta alustas stilistitööd, jättis ta perekonnanime Rosenzweig oma kunstnikunimest välja, kuna arvas, et see kõlab liiga juudilikult. 

Rachel Zoe kasvas üles USAs New Jersey osariigis Millburnis ja lõpetas Millburni keskkooli. Ta õppis psühholoogiat ja sotsioloogiat George Washingtoni Ülikoolis, kus ta tutvus oma tulevase abikaasa Rodger Bermaniga.

Töö ja looming
--------------

Pärast ülikooli lõpetamist naasis ta New Yorki, töötas toimetajana ja huvitus moeteemadest. Kuid 2002. aastal otsustas ta hakata moe vallas kindlamalt kanda kinnitada ning kolis 2002. aastal Los Angelesse. Läks vaid kolm aastat, kui Nicole Richie palkas ta 2005. aastal enda stilistiks. Peagi said tema klientideks ka Mischa Barton ja Lindsay Lohan. Läks veel mõni aasta, ja temast oli üllatavalt kiiresti saanud üks moetööstuse mõjukamaid inimesi. 

Stilistina on ta töötanud ka selliste kuulsustega nagu Brenda Song, Backstreet Boys, Mario Orejel, Nicole Richie ja Keira Knightley. Zoe praeguste klientide nimekirjas on näiteks Cameron Diaz, Jennifer Garner, Kate Hudson, Kate Beckinsale, Debra Messing, Demi Moore, Liv Tyler, Joy Bryant, Molly Sims, Beau Garett, Eva Mendes, Paula Patton, Anne Hathaway, Jennifer Lawrence, Miley Cyrus ja Pauly Shore.

Isiklikku
---------

Ta on abielus Rodger Bermaniga, kes on ettevõtte Rachel Zoe, Inc. president. Neil on kaks poega.
**Kant** on geograafiline ruumiüksus, mis koosneb asustusüksusest või nende rühmast.

Regionaalministri 2013. aasta juhend toimepiirkondade käsitlemiseks maakonnaplaneeringutes defineerib kandi kui asustussüsteemi esmase (alama astme) funktsionaalselt tervikliku või ühtse osa, mille moodustab asustusüksus või nende grupp.

Kanti on käsitletud ka kui sotsiaalse ja kultuurilise asustuse kooslust, mille elanikud moodustavad ühise "meie" tundega kogukonna. Selline kogukond vastandub sageli naaberkantide kogukondadele, keda käsitletakse "võõrastena". Kandi moodustavad reeglina mitu asulat, kuid kandi võib moodustada ka ainult üks küla või mõnikord ka terve vald. Kandi võib moodustada piirkonna keskus koos lähema tagamaaga või ka asulate rühm, millel selget keskust ei ole.

Eesti ametlikes klassifikaatorites kanti seni arvestusüksusena siiski veel ei kasutata. 2013. aastal läbi viidud analüüsis jagasid Siseministeerium ja Statistikaamet maavalitsustelt saadud info põhjal asustusüksused kantide koosseisu, koostasid Eesti kantide nimekirja ja arvutasid erinevaid kandipõhiseid näitajaid (elanike arv, tööhõive määr).
Maakondade jagamisel kantideks võeti arvesse looduslikke piire, vahemaid, ajaloolisi ja kultuurilisi seoseid, piirkondlikku identiteeti ja erinevaid ajaloolisi administratiivpiire (külade, alevike, kollektiivmajandite, valdade ja külanõukogude piire).

Kant on Eestis ajalooliselt olnud kasutusel üldkeele väljendina. Inimgeograafia mõistena on seda laialdasemalt kasutatud valdade üldplaneeringutes ja maakondade teemaplaneeringutes 2000. aastate algusest.

*Täpsustusmärkus: Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007 määrusega nr 251 kehtestatud aadressiandmete süsteem mainib kanti ka ühe võimaliku asustusüksusest väiksema aadressikohana, kuid ei defineeri kandi mõistet aadressiandmete tähenduses.*

Vaata ka
--------

* Paikkond

Viited
------

1. 1 2 3  "Pilleriine Kamenjuk. Põlva maakonnaplaneeringu teemaplaneeringu "Põlva maakonna sotsiaalne infrastruktuur" analüüs. Sisend Põlva maakonna toimepiirkondade määramiseks. Põlva – Tartu, 2014. Lk. 4". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2015. Vaadatud 9. aprillil 2015.
2. 1 2  Siseministeerium, Statistikaamet. Toimepiirkondade määramine. Tallinn, 2014. Lk. 3
3. ↑  "Rapla maakonnaplaneeringu teemaplaneering. Maakonna sotsiaalne infrastruktuur 2008–2015" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2015. Vaadatud 9. aprillil 2015.
4. ↑  Statistikaamet (2014). Kantide kuuluvus toimepiirkonda. Kandipõhised töörände näitajad
5. ↑  Aadressiandmete süsteem (RT I 2007, 7, 439)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ruumipsühholoogiast, mis tugineb mõistel ruum.*  |

---

**Ruumipsühholoogia** käsitleb inimese tajukogemust kolmemõõtmelises ruumis, mille juurde kuuluvad füüsikalised tunnused nagu näiteks temperatuur, valgus, materjal, värv, ruumi suurus jne. Samas ei sisalda inimese tajukogemus ainult tema tajusüsteemide psühhofüsioloogilise töö tulemusi, vaid ka praktilises ja teoreetilises tegevuses saadud kogemusi. Ruumis ühtivad ja põimuvad subjektiivne ja objektiivne, sensoorne ja intellektuaalne aspekt, hetkereaalsus ja minevikukogemus.

### Jaotuvus

Ruumipsühholoogia kuulub kognitiivse psühholoogia ja biopsühholoogia valdkonda.

### Alaliigid

füüsiline ruum, kontseptuaalne ruum, pertseptiivne ruum, eluruum, avalik ruum, tööruum jne.

Vaata ka
--------

* ruumisemiootika
* prokseemika

Kirjandus
---------

Viited
------

1. ↑  Kidron , A. 2008. Psühholoogia põhisuunad. Erkotrükk.
2. ↑  Lehari, K. 1997. Ruum. Keskkond. Kohad. Eesti Kunstiakadeemia.
3. ↑  Fisher, D. ; Bell, P. ; Baum, A. 2001. Environmental Psychology. Harcourt College Publishers.
**Kohalik host** (inglise *localhost*) on standardne hostinimi, mille aadress viitab samale arvutile, kust päring tehti. Lihtsamalt öeldes: kohalik host tähendab arvutivõrgunduses "seda arvutit ehk minu arvutit".

Lisaks on olemas .localhost – reserveeritud domeeninimi, mitte segi ajada kitsamas tähenduses hostinimega.

Olemus
------

Kohalik host tähendab alati tagasipöördumise IP-aadressi, mis IPv4 protokollis on 127.0.0.1 ja IPv6 protokollis ::1.

Kasutamine
----------

Kohalik host on kasutusel, kui on vaja kasutada sama arvuti hostinime. Näiteks süsteemis, kus töötab HTTP-server, vastab aadressile http://localhost serveri koduleht, eeldusel, et server on seadistatud vastama tagasipöördumise aadressile. Vastava seadistuse puudumisel kuvatakse veateade nagu kõikide veebilehtede puhul, mida ei eksisteeri.

Serverites kasutatakse *localhost*i aadressi, et näha, kuidas veebileht internetist vaadates välja näeb. Sisestades veebibrauserisse teksti *localhost*, tõlgib arvuti enda DNS selle ümber tagasipöördumise aadressiks ja päring suunatakse tagasi sama arvuti serverisse.

Viited
------

1. ↑  RFC 2606
2. ↑  DSL Reports FAQ
Rumeenia marssali marssalikepp
**Marssal** (rumeenia keeles *mareșal*) on Rumeenia relvajõudude kõrgeim auaste. Selle annab Rumeenia president ja kinnitab Riigikaitse Ülemnõukogu (*Consiliul Suprem de Apărare a Ţării*) eriliste teenete eest eranditult sõja-ajal. Sellest madalam on kindrali (*General*) aukraad. Teiste riikide relvajõududes vastab marssalile feldmarssali auaste. Reeglina ei ole auastet Rumeenia tegevsõjaväelastele antud (väljaarvatud Antonescu) ja seega on see olnud pigemini austav nimetus. I maailmasõjas sõdinud kindralid Averescu ja Prezan said selle au osaliseks juba erus olles. See auaste on antud ka kõigile Rumeenia kuningatele.

### Rumeenia marssalid

| Nr | Aasta | Kuupäev | Pilt | Nimi | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 1881 |  |  | Rumeenia kuningas Carol I (1839−1914) | Rumeenia kuningas 1881−1914, Saksamaa (1909) ja Venemaa (1912) keisririigi kindralfeldmarssal |
| 2 | 1918 | 1. detsember |  | Rumeenia kuningas Ferdinand I (1865–1927) | Rumeenia kuningas 1914−1927 |
| 3 | 1930 | 14. juuni |  | Alexandru Averescu (1859–1938) |  |
| 4 | 1930 | 25. oktoober |  | Constantin Prezan (1861–1943) |  |
| 5 | 1938 | 14. juuni |  | Rumeenia kuningas Carol II (1893–1953) | Rumeenia kuningas 1930−1940 |
| 6 | 1941 | 10. mai |  | Rumeenia kuningas Mihai I (1921–2017) | Rumeenia kuningas 1927−1930 ja 1940−1947 |
| 7 | 1941 | 22. august |  | Ion Antonescu (1882–1946) |  |

Vaata ka
--------

* Marssal
|  |
| --- |
| Koguva mais 2007 Kuivastu sadamasFoto: Ave Maria Mõistlik |
| Koguva ja Harilaid aprillis 2007 |

**Koguva** oli Saaremaa Laevakompanii parvlaev. Laev sai nime Koguva küla järgi.

Laev ehitati 1979. aastal Riias.

Koguva oli 55,47 meetrit pikk ja 12,86 meetrit lai. Laeva alaosa oli sinine, ülaosa siniste ja valgete horisontaaltriipudega. Mõlemal küljel valgel taustal oli sinine kiri "KOGUVA". Sõitis Eesti lipu all.

Suutis sõita kiirusega kuni 10,6 sõlme. Mahutas kuni 41 sõiduautot ja kuni 204 reisijat.

Koguva kodusadam oli Roomassaare sadam.

Koguva sõitis Suures väinas liinil Kuivastu–Virtsu. Viimastel aastatel sõitis ainult siis, kui oli vaja teha lisareise (näiteks Regula või Viire ei suutnud kõiki sõidukeid üle väina viia). Sõitis 1990. aastate alguses ka liinil Hanko–Virtsu või Hanko–Kuivastu.

Parvlaev Koguva tegi viimase reisi Kuivastu–Virtsu liinil 16. märtsil 2009 ning seda hakati 20. märtsil Balti Laevaremonditehases lammutama.

Vaata ka
--------

* Ahelaid (laev)
* Harilaid (laev)
* Kõrgelaid (laev)
* Tehumardi (laev)
* Vohilaid (laev)

Viited
------

1. 1 2  "Koguva läheb vanarauaks". *Oma Saar*. 18.03.2009.
2. 1 2  Risto Berendson (23.03.2009). "Mälestustest triiki Koguvast saab hunnik vanametalli". *Postimees*.

Välislingid
-----------

* Tehnilised näitajad, pilt
Ruut Tarmo, 1918
**Ruut Tarmo** (1935. aastani **Harald Rudolf Klein**; 26. aprill 1896 Tartu – 28. jaanuar 1967 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Karjääri alustas ta oma sünnilinnas Tartus juba 1912. aastal. 1914. aastast töötas Vanemuises. Sealt sattus ta ka maailmalavadele (sealhulgas vähemalt kahel korral Londoni lavadele koos Ants Eskolaga). Seejärel tegutses Tarmo ka Estonia teatris ja Draamateatris. 1927. aastal tegi ta filmidebüüdi, kui esines Theodor Lutsu tummfilmis "Noored kotkad". 

Ruut Tarmo arreteeriti Nõukogude okupatsiooni ajal 21. novembril 1951 ning mõisteti vangi koos paljude teiste artistide ja intellektuaalidega. Pärast vabanemist 28. jaanuaril 1955 oli tal keelatud lavale naasta, kuid peagi see keeld muutus. Juba 1955. aastal osales ta lühikomöödias "Värav nr. 2".

Ruut Tarmo mängis laval kuni surmani 1967. aastal.

Tunnustus
---------

* 1959 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1966 Eesti NSV rahvakunstnik

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

* 1971. aastal kirjutas tema abikaasa Mari Möldre temast raamatu "Ruut Tarmo", mille avaldas kirjastus Eesti Raamat.
* 2010. aastal toodi Eesti Draamateatris lavale lavastus "Mari ja Ruut", kus oli juttu abielupaari vangistusest.

Isiklikku
---------

Ta oli 157 cm pikk. Tema abikaasa oli 1926. aastast Mari Möldre, tütar Lia Tarmo (1923–1996). Isa poolt oli ta osaliselt baltisaksa päritolu.

Viited
------

1. ↑  ""Suur Eesti armastuslugu: Mari Möldre ja Ruut Tarmo mõisteti süüdistatuna "nõukogude tegelikkuse laimamises" kümneks aastaks vanglasse" Delfi, 1. märts 2017". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. märts 2017. Vaadatud 1. märtsil 2017.

Välislingid
-----------

* Ruut Tarmo andmekogus IMDb (inglise)
* "Jäljed", Tallinna TV, 26. november 2011
Polikarpov I-15bis hävituslennuk
**Kogula lennuväli** oli kunagine NSV Liidu lennuväe lennuväli Saaremaal, tänapäeva haldusjaotuse järgi Saaremaa valla alal Mõnnuste küla lähedal. 

Saaremaa Kogula lennuväljal (vene keeles аэродром Кагул *aerodrom Kagul*) baseerus 1941. aasta juunis Balti laevastiku lennuväe 5. hävituslennukite lennupolgu 5. eskadrill 28 I-15bis hävituslennukiga ja 12. üksik hävituslennukite eskadrill 24 I-153 hävituslennukiga.

Iljušin DB-3
Saaremaa Kogula lennuväljal baseerus 1941. aasta augustis-septembris Balti laevastiku lennuväe 8. pommituslennukite brigaadi 1. miini-torpeedopolk, mis tegi ööl vastu 8. augustit 1941 13 lennukiga DB-3 pommitusreidi Berliinile. 6. septembril pommitas Luftwaffe Kogula lennuvälja puruks.

Kärla aleviku Kärla kalmistu lääneosas paikneb mälestiseks arvatud II maailmasõjas hukkunute ja langenute ühishaud, sealhulgas 1941. aasta augustis Berliini pommitamisel langenud Nõukogude lendurite mälestusmärk.

Viited
------

1. ↑  Kärla kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 05.01.2021)
2. ↑  Мемориал сооружён на кладбище в Кярла, www.airforce.ru, (vaadatud 05.01.2021)

Kirjandus
---------

* Михайловский Н. Г. Таллинский дневник, Тайна аэродрома «Кагул». М.: Советская Россия, 1985.
* Хохлов Петр Ильич. Над тремя морями, Бомбы падают на Берлин Л.: Лениздат, 1988. — 240 с.

Välislingid
-----------

* Kogula (Mõnnuste) lennuväli

| * v
* r
Eesti lennujaamad ja lennuväljad |
| --- |
| Lennujaamad | 
Kuressaare **·** Kärdla **·** Tallinn **·** Pärnu **·** Tartu |
| Lennuväljad | 
Humala **·** Jõhvi **·** Karksi **·** Kihnu **·** Lyckholmi **·** Narva **·** Nurmsi **·** Rakvere **·** Rapla **·** Ridali **·** Riidaja **·** Ruhnu **·** Varstu **·** Viljandi **·** Vormsi |
| Kopteriväljakud | 
Salme **·** Tallinna Linnahall |
| Kaitseväe lennuväljad | 
Ämari |
| Mahajäetud lennuväljad | 
Haapsalu **·** Lasnamäe **·** Piirissaare **·** Raadi **·** Rutja **·** Tapa |
**Ruutmaatriks** on maatriks, millel on võrdne arv *ridu* ja *veerge*. 

*n*×*n*-ruutmaatriksi ridade (või veergude) arvu *n* nimetatakse selle maatriksi **järguks** ja kõneldakse *n*-ndat järku ruutmaatriksist. Sellise maatriksi üldkuju on 

{\displaystyle A={\begin{pmatrix}a\_{11}&a\_{12}&\ldots &a\_{1n}\\a\_{21}&a\_{22}&\ldots &a\_{2n}\\\ldots &\ldots &\ldots &\ldots \\a\_{n1}&a\_{n1}&\ldots &a\_{nn}\\\end{pmatrix}}.}
Öeldakse, et elemendid {\displaystyle \,a\_{11},a\_{22},\ldots ,a\_{nn}} moodustavad maatriksi *A* *peadiagonaali* ning elemendid {\displaystyle \,a\_{1n},a\_{2,n-1},\ldots ,a\_{n1}} selle *kõrvaldiagonaali*.

Ruutmaatriksite jaoks saab defineerida determinandi ja jälje.

Näide
-----

Maatriks 

{\displaystyle A={\begin{pmatrix}3&0&-2\\6&6&6\\-7&4&-1\end{pmatrix}}}
on kolmandat järku ruutmaatriks.

Ruutmaatriksite tüüpe
---------------------

* Pöördmaatriks
* Diagonaalne maatriks
* Jordani kast
* Kolmnurkmaatriks
* Ühikmaatriks
* Skalaarmaatriks
* Regulaarne maatriks
* Sümmeetriline maatriks
* Kaldsümmeetriline maatriks
* Ortogonaalne maatriks
* Hermiitiline maatriks
* Antihermiitiline maatriks
* Unitaarne maatriks

Vaata ka
--------

* Maatriks
**Kantküla** on Harjumaal Kose vallas asuv küla.

Seda kohanime esmamainiti 1462 kujul *Kantküll*, ent ühtlasi kirjutati, et see küla olevat tühi. 17. sajandi lõpul nimetati isikut *Kankülla Madis*. 1726. aasta adramaarevisjoni andmeil elas Ojasoo mõisas 4 Kanti lisanimega talupoega. Mellini kaardil 1796 on küla kohale märgitud vaid telliselööv (*Ziegeley*). Asustatud külana on Kantküla esimest korda nimetatud alles 1900. aasta paiku (Канткюля). Kantküla asus Kose kihelkonnas ja kuulus Harmi mõisale.

Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.

Arvatavasti tuleb külanimi kas sõnast "kand" 'tagaosa' või "känd".

Kantküla põhjaosas on Punamäe talurühm, mida on varem nimetatud Tagametsa külaks.

Külast voolavad läbi Kantküla oja ja Sange oja. Kahe oja ühinemiskoht küla põhjaosas jääb Ojasoo-Kantküla looduskaitsealale.

Küla kirdenurka läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. 1 2 3  Eesti kohanimeraamat, lk. 170

Kose valla lippKose valla lipp
Kose valla asulad

**Alevikud:** Ardu | Habaja | Kose | Kose-Uuemõisa | Ravila   

**Külad:** Aela | Ahisilla | Alansi | Harmi | Kadja | Kanavere | Kantküla | Karla | Kata | Katsina | Kirivalla | Kiruvere | Kolu | Krei | Kuivajõe | Kukepala | Kõrvenurga | Kõue | Laane | Leistu | Liiva | Lutsu | Lööra | Marguse | Nutu | Nõmbra | Nõmmeri | Nõrava | Ojasoo | Oru | Pala | Palvere | Paunaste | Paunküla | Puusepa | Rava | Raveliku | Riidamäe | Rõõsa | Saarnakõrve | Sae | Saula | Silmsi | Sõmeru | Sääsküla | Tade | Tammiku | Triigi | Tuhala | Uueveski | Vahetüki | Vanamõisa | Vardja | Vilama | Virla | Viskla | Võlle | Äksi
**H-indeks** on bibliomeetriline indeks, mis näitab teadlase produktiivsust akadeemiliste publikatsioonide kirjutamisel ja tema artiklite tsiteeritavust. 

Teadlase h-indeksi väärtuseks on suurim arv *h*, mille korral autori *h* publikatsioonil on vähemalt *h* tsiteeringut. Näiteks h-indeksi väärtus 21 tähendab, et teadlasel on kakskümmend üks sellist publikatsiooni, mida on tsiteeritud vähemalt 21 korda.

Indeksi väärtus sõltub sellest, millise artiklite andmebaasi alusel seda arvutatakse. Valdavalt kasutatakse selleks kolme andmebaasi: Scopus, ISI ja Google Scholar. Kuna juba indekseeritud artiklite ja neis sisalduvate tsiteeringute arv erineb andmebaaside vahel väga suurel määral, erineb ka nende põhjal arvutatav h-indeks. Üldjuhul katab kõige suuremat hulka artikleid Google Scholar, kuid vanemate allikate veebikajastus on lünklik ja selle hindamisel võib teistel andmebaasidel olla eeliseid. Samuti varieerub h-indeksi keskmine väärtus tugevalt valdkonniti. H-indeksi väärtus kaldub olema madalam ka teadlastel, kes avaldavad muudes keeltes peale inglise keele, nii selliste väljaannete väiksema hõlmatuse tõttu andmebaasides kui ka üldiselt väiksema loetavuse ja tsiteeritavuse tõttu, samuti võivad tekkida tehnilised probleemid autorituvastusega.

H-indeksi arvutamise meetodi autor on ameerika füüsikaprofessor Jorge Eduardo Hirsch. Hirch pakkus selle meetodi välja 2005. aastal teadlaste publitseerimisaktiivsuse ja tsiteeritavuse mõõtmiseks. Tema järgi kutsutakse seda indeksit ka **Hirschi indeksiks**.

Vaata ka
--------

* G-indeks
* i10-indeks

Viited
------

1. ↑  University of Waterloo. Calculate Your h-index

Välislingid
-----------

* J. E. Hirsch An index to quantify an individual's scientific research output Proc.Nat.Acad.Sci. 46:16569, 2005/arXiv.org, 29. september 2005
**Kohalik kaupade ja teenuste vahetussüsteem** (lühendatult **KKTV**, ingl.k. **Local Exchange Trading System – LETS**) on kohalik demokraatlik mittetulunduslik ettevõtmine, mis pakub kogukonnale kuulutuste kataloogi ja andmebaasi kõikidest vahetussüsteemi tehingutest. Tehingu väärtust arvestatakse riikliku rahaga võrdväärsetes vahetusühikutes. See on ka vastastikuse krediidi süsteem, sest iga kasutaja saab tehinguga nõustumisel oma kontoga miinusesse minna. KKTV liikmed usuvad, et vahetussüsteem aitab suurendada osalejate ostujõudu ja sotsiaalsete kontaktide arvu ning rikastab kogukonda.

Tunnused
--------

Kohalikule kaupade ja teenuste vahetussüsteemile on omased viis peamist tunnust: 

* tasuline teenus – teenuse töös hoidmiseks kasutatakse kogukonnasiseseid vahendeid;
* nõusolek – teenusega liitumine ja tehingute teostamine on vabatahtlik, kontod alustavad nullist;
* avatus – kasutajatel on vahetussüsteemi kerge usaldada, sest tehingud on avalikud;
* võrdväärsus – vahetusühiku väärtus on sama riikliku rahaga;
* intressivaba – negatiivne konto ei vähene intressi võrra ja positiivne konto ei kasva intressi võrra.

Vaata ka
--------

* ajapangandus
* alternatiivraha
* e-raha
* kaduraha
* WIR Bank
* Wära
* Wörgli raha

Märkmed
-------

1. ↑  "LETSystems Training Pack", (1990) W.A. Government.
2. ↑  Local Exchange Trading Systems Vaadatud 08.03.2013
3. ↑  The LETSystem Design Manual Vaadatud 08.03.2013

Välislingid
-----------

* International Journal of Community Currency Research
**Kohalik Leht** (inglise keeles *Local Sheet*) on lähipiirkond Universumis, kus Kohaliku Galaktikarühma liikmesgalaktikad (teiste seas ka meie Linnutee tähesüsteem) ning teised galaktikad omavad sarnast pekuliaarkiirust (kiirus lokaalse taustsüsteemi suhtes). 

Kohalik Leht on gravitatsiooniliselt omavahel mitteseotud galaktikarühmade kogum. Siia kuulub mitu rühma, sealhulgas (lisaks Kohalikule rühmale) Kujuri galaktikarühm.

Kohaliku Lehe suurust iseloomustavad piirkonna raadius umbes 7 megaparsekit (23 miljonit valgusaastat) ja paksus 0,46 megaparsekit (1,5 miljonit valgusaastat). 

Kohalik Leht on osa Kohalikust Mahust (inglise keeles *Local Volume*), see omakorda on osa Kohalikust Superparvest. Kohaliku Superparve massiivseim element Neitsi galaktikaparv asub Kohaliku Lehe keskmest 17 megaparseki (55 miljoni valgusaasta) kaugusel. 

Kohaliku Lehe naabriks on praktiliselt galaktikavaba hiiglaslik Kohaliku Tühimiku piirkond. Sisuliselt moodustab Kohalik Leht Kohaliku Tühimiku ääristava galaktikatest seina.

Mõnikord liigitatakse Kohalik Leht galaktiliseks filamendiks.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taimede perekonnast; vürtsi kohta vaata artiklit Nelk (vürts)* |

---

Nõmmnelk (*Dianthus arenarius*)
Aasnelk (*Dianthus superbus*)
**Nelk** (*Dianthus*) on rohttaimede või poolpõõsaste perekond nelgiliste sugukonnas. Perekonda kuulub umbes 300 liiki[*viide?*].

Nomenklatuur
------------

Carl von Linné antud nimetus *Dianthus* tuleb kreekakeelsetest sõnadest *Dios* ('jumal') ja *anthos* ('õis') ning tähendab 'jumalik õis'.

Ajalugu
-------

Esimesena on nelki maininud vanakreeka botaanik Theophrastos.

Kirjeldus
---------

Nelgi õied on radiaalsümmeetrilised, 5 õielehega. Õite värvus ulatub olenevalt sordist valgest üle roosa kuni punase ja tumepunaseni. 

Viljaks on kupar, mis sisaldab vähemalt 40, vahel üle 100 seemne. Lisaks seemnetele võib nelk paljuneda risoomiga.

Taime õied lõhnavad nõrgalt.

Levila
------

Nelk on levinud Euraasias. Mõni liik elab Aafrikas, üks (*Dianthus repens*) Põhja-Ameerika tundras.

Liigid
------

Nelgiliigid annavad omavahel sageli viljakaid hübriide. See teeb liikide määratlemise perekonnas keeruliseks.

Eestis kasvab pärismaisena kolm liiki nelke: 

* nurmnelk (*Dianthus deltoides*) – tumeroosade õitega, kasvab kuivadel niitudel, sagedasem kui teised kaks liiki
* nõmmnelk (*Dianthus arenarius*) – valgete õitega, kasvab liivikutel
* aasnelk (*Dianthus superbus*) – heleroosade õitega, kõrgekasvulisem kui teised kaks liiki, haruldane

Püsilillena kasvatatakse Eestis introdutseeritud liikidest peamiselt 

* sulgnelki (*Dianthus gratianopolitanus*)
* alpi nelki (*Dianthus alpinus*)
* habenelki (*Dianthus barbatus*)
* hiina nelki (*Dianthus chinensis*)
* hedevigi nelki (*Dianthus c.* var. *heddewigii*)
* aednelk (*Dianthus caryophyllus*).

Sordid
------

Maailmas on registreeritud üle 27 000 nelgisordi. Mõned nendest on üheaastased, teised kaheaastased: esimesel aastal kasvatavad ainult lehed ja õitsevad järgmisel.

Ökoloogia
---------

On putukaliike, mille röövikud toituvad nelgil. Selliste hulka kuulub ka kapsaliblikas. Sealjuures perekonnas *Coleophora* toituvad kolm liiki ainult nelgil.

Sümboolika
----------

Maailma poliitikas on punane aednelk (*D. caryophyllus*) revolutsiooni ja vasakpoolsete sümbol. Nõukogude Liidus peeti nelki revolutsiooni ja Suure Isamaasõja võidu sümboliks, millega tähistati 9. maid ja 7. novembrit. See traditsioon on säilinud tänapäevani.

Vaata ka
--------

* Tulinelk (*Lychnis*)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Nelk** |

* Nelk. Liigikirjeldused. Plantex AS koduleht.
**Nelly Kim Furtado** (sündinud 2. detsembril 1978) on Kanada laulja-helilooja, pillimängija ja muusikaprodutsent.

Nelly Furtado sündis Assooridelt pärit Portugali immigrantide peres. Talle pandi nimi Nõukogude võimleja Nelli Kimi järgi. 

Nelly Furtadot kasvatati Rooma katoliiklikus peres ning tema esimene esinemine oli Portugali Päeval kirikus, kus ta emaga duetti laulis. Kuigi muusik on oma usus kahelnud, väidab ta siiski, et usub jumalasse ja kümnesse käsku ning väldib seitset pattu. Ta hakkas pille mängima 9-aastaselt, õppis trombooni, ukulelet ning hiljem ka kitarri ja klaverit. 12-aastaselt hakkas ta laule kirjutama.

Furtado sai tuntuks 2000. aastal ilmunud debüütalbumiga "Whoa, Nelly!". Albumil oli läbimurdeliseks osutunud Grammy-auhinna võitnud singel "I'm like a Bird". Pärast tütar Nevise ilmaletoomist ja kesise ärieduga "Folklore" (2003) ilmumist naasis ta 2006. aastal albumiga "Loose" ja selle esikohasinglitega "Promiscuous" (esikohahitt Hot 100-s), "Maneater" (esikohahitt Euroopas, sh Suurbritannias), "Say It Right" (esikoht Hot 100-s) ja "All Good Things (Come to an End)" (esikohahitt Euroopas, sh Saksamaal ja Hollandis).

Furtado on tuntud erinevate instrumentide, helide, žanrite, keelte ja vokaalstiilide katsetamise poolest. Muusik on laiaulatusliku muusikamaitsega ja niisugune mitmekesisus tekitab huvi eri kultuurides.

2006. aastal Raadio 2 välismaa aasta hiti valimisel saavutas Furtado "All Good Things (Come To An End)" 875 häälega kolmanda koha. Eespool olid Justin Timberlake (1532 häält) ja Mika (1512). 

12. veebruaril 2010 esitas ta 2010. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial koos Bryan Adamsiga spetsiaalselt selleks loodud laulu.

Viited
------

1. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk 440

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**Nelli Differt** (neiupõlvenimi **Paju**, sündinud 24. juulil 1990 Haapsalus) on Haapsalu vehklemisklubi En Garde epeevehkleja, juunioride maailmameister (2010) ja juunioride Euroopa meister (2007) naiskondlikus epeevehklemises.

Nelli Differt on lõpetanud 2009. aastal Haapsalu Wiedemanni Gümnaasiumi ja 2012. aastal füsioterapeudina Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Töötanud 2014. aastast Läänemaa Haiglas füsioterapeudina.

Sport
-----

Ta harrastab epeevehklemist alates 2000. aastast, tema treener on Helen Nelis-Naukas.

### Individuaalvõistlus

Individuaalselt kuuluvad tema parimate saavutuste hulka pronksmedal juunioride EM-il (2009), hõbemedal U23 EM-il (2013) ja pronksmedal universiaadil (2015).

Ta on saanud juunioride maailma karikasarja kokkuvõttes 2010. aastal 5. koha ja maailma karikasarja *grand prix*' etapil 2022. aastal 2. koha.

Differt on tulnud 2013. 2017. ja 2022. aastal individuaalvõistluses Eesti meistriks.

2022. aasta vehklemise maailmameistrivõistlustel tuli Differt individuaalvõistluses 5. kohale.

2023. aasta Euroopa meistrivõistlustel saavutas Differt individuaalvõistluses pronksmedali.

### Naiskondlik võistlus

Lisaks juunioride maailmameistriks (2010) ja juunioride Euroopa meistriks (2007) tulemisele on ta naiskondlikus epeevehklemises võitnud juunioride EM-il 2008. aastal pronksmedali, 2009. aastal hõbemedali ja 2013. aasta U23 EM-il pronksmedali. 

Ta on saanud maailma karikasarja etapil 2017. aastal 3. koha.

Differt on tulnud 2010. 2011. 2013. 2017. 2018. 2019. 2021. 2022. ja 2023. aastal epeenaiskonna koosseisus Eesti täiskasvanute meistriks.

Tunnustus
---------

* 2011 Eesti Vabariigi spordipreemia kuldmedali võitmise eest juunioride vehklemise maailmameistrivõistlustel naiskonna (Julia Beljajeva, Anu Hark, Erika Kirpu, Nelli Paju) koosseisus 2010. aastal
* 2015 Eesti Akadeemiline Spordiliidu parim naissportlane
* 2019 Läänemaa parim naissportlane

Viited
------

1. ↑  Eesti naisjuuniorid võitsid vehklemise MMil kuldmedali, Postimees, 8. aprill 2010.
2. ↑  Naiste epeemeistriks tuli esmakordselt Nelli Paju Postimees, 02.06.2013
3. ↑  Nelli Differt tuli MM-il viiendaks. vehklemisliit.ee
4. ↑  Nelli Differt võitis 32-aastaselt elu esimese täiskasvanute medali! sport.delfi.ee, 17. juuni 2023.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nelli Differt** |

* Biograafia ESBL-is
* Nelli Paju fie.ch lehel
* Nelli Differt: tahtsin ilusamat värvi medalit, aga ju siis pidi veel seda nälga alles jääma. Postimees, 17. juuni 2023.
* EM-pronks Differt: iga lill õitseb omal ajal. sport.delfi.ee, 18. juuni 2023.
**Michel Miguel Elias Temer Lulia** (sündinud 23. septembril 1940) on Brasiilia jurist ja poliitik, kes oli 31. augustist 2016 kuni 1. jaanuarini 2019 Brasiilia president. Enne seda täitis ta 12. maist kuni 31. augustini 2016 presidendi kohuseid ajutiselt ametist kõrvaldatud Dilma Rousseffi asemel. Temer on vanim inimene, kes on kunagi Brasiilia presidendi ametisse astunud.

Temeri vanemad olid 1925. aastal Brasiiliasse emigreerunud maroniidid. Ülikoolis omandas ta hariduse õigusteaduse alal ja kaitses hiljem samas valdkonnas doktorikraadi. Enne poliitikasse siirdumist töötas ta muuhulgas õppejõu ja prokurörina.

1987. aastal valiti Temer esimest korda Brasiilia parlamendi alamkotta, kuhu ta kuulus kokku kuus ametiaega. Aastatel 1997–2001 ja 2009–2010 oli ta ühtlasi parlamendi alamkoja esimees. 2001. aastal valiti ta Brasiilia Demokraatliku Liikumise Partei esimeheks.

2010. aasta oktoobris toimunud presidendivalimistel osales Temer valitseva Tööliste Partei kandidaadi Dilma Rousseffi asepresidendikandidaadina. Nad võitsid valimiste teises voorus 56,05% häältest ning 1. jaanuaril 2011 astusid Rousseff ja Temer ametisse.

Kui Rousseff 12. mail 2016 korruptsioonisüüdistuste põhjal algatatud kohtuprotsessi ajaks ametist ajutiselt kõrvaldati, sai asepresident Temerist presidendi ajutine kohusetäitja. Esimese asjana vähendas Temer valitsuse liikmete arvu: senise 31 ministri asemel kuulub tema valitsuskabinetti vaid 22 ministrit. Temeri valitsusajal toimusid augustis 2016 Rio de Janeiros ka 2016. aasta suveolümpiamängud, mille Temer presidendi kohusetäitjana avas.

31. augustil 2016 avaldas Brasiilia parlamendi ülemkoda president Dilma Rousseffile riigieelarve koostamist puudutavate seaduste rikkumiste tõttu lõplikult umbusaldust. Samal päeval vannutati Temer ametisse Brasiilia 37. presidendina, kelle volitused kestsid kuni Rousseffi poolikuks jäänud teise ametiaja lõpuni 1. jaanuaril 2019.
Otto-mootor ehk 
 4-taktiline sisepõlemismootor  

 1. Sisselasketakt  

 2. Survetakt  

 3. Töötakt  

 4. Väljalasketakt  

**Neljataktiline sisepõlemismootor** on tänapäeval kõige levinum jõuallikas sõidukitele ja statsionaarsetele seadmetele.

Neljataktilise sisepõlemismootori tööpõhimõte seisneb kütuse põlemisel saadava energia muutmises mehaaniliseks energiaks.

Neljataktilise mootori põhiosad on mootoriplokk, karter, väntvõll koos hoorattaga, silinder, kolb, keps (v.a. vankelmootoris), sisse- ja väljalaskeklapid, nukkvõll(id) ning sõltuvalt mootori tüübist süüteküünal ja/või pihusti.

Neljataktilise sisepõlemismootori töötaktid
-------------------------------------------

Neljataktilisel mootoril on lisaks töötaktile, mille ajal põlevate gaaside energia edastatakse väntmehhanismile, vaja kolme abitakti.

1. *Sisselasketakt.* Takti alguses avaneb sisselaskeklapp. Väljalaskeklapp on suletud. Kolb liigub silindris alla, tekitades hõrenduse. Sellega imetakse silindrisse sisselaskeklapi kaudu värske küttesegu (diiselmootoris õhk). Takt lõpeb, kui kolb on jõudnud alumisse surnud seisu.
2. *Survetakt.* Sulgub sisselaskeklapp. Kolb hakkab liikuma üles, surudes silindris küttesegu (diiselmootoris õhku) kokku. Veidi enne, kui kolb jõuab ülemisse surnud seisu, tekitab süüteküünal sädeme, mis süütab kokkusurutud küttesegu. Diiselmootoril pritsitakse sel hetkel silindrisse kütus, mis süttib kõrge rõhu alla kokku surutud ning seetõttu kuumenenud õhuga kokkupuutumise tõttu.
3. *Töötakt.* Põlema süttinud kütusest tekivad gaasid paisuvad kiiresti, tekitades kõrge rõhu, ja suruvad kolvi alla. Kolb annab selle surve kepsu kaudu edasi väntvõllile, andes sellele pöörlemiseks hoogu.
4. *Väljalasketakt.* Kui kolb jõuab alumisse surnud seisu, avaneb väljalaskeklapp. Kolb hakkab liikuma üles, surudes põlemisgaasid läbi väljalaskeklapi välja. Kui kolb jõuab uuesti ülemisse surnud seisu, algab jälle 1. takt.

Neljataktilist mootorit käivitatakse tavaliselt käivitiga, mis paneb mootori väntvõlli pöörlema kuni mootori käivitumiseni. Seejärel tagab mootori sujuva töö väntvõllile kinnitatud hooratas, mille ülesanne on leevendada töötakti ajal tekkivat järsku jõumomenti ning sisselaske- ja survetaktis anda kolvile liikumisenergiat.

Neljataktilist sisepõlemismootorit nimetatakse ka ottomootoriks selle leiutaja Nikolaus August Otto järgi.

Mõisted
-------

**Takt** – kolvi liikumise ajal ühest surnud seisust teise toimuvad protsessid

**Surnud seis** – kolvi ülemine ja alumine piirasend, kus kolb muudab oma liikumise suunda

**Kolvikäik** – teekond, mille kolb läbib liikumisel ühest surnud seisust teise.

**Töömaht** – ruumi, mille kolb vabastab, liikudes ülemisest surnud seisust alumisse. Ruumi, mis jääb kolvi kohale selle ülemises surnud seisus, nimetatakse põlemiskambri mahuks. Töömahu ja põlemiskambri mahu summat nimetatakse üldmahuks. Mitmesilindrilise mootori kõigi silindrite töömahtude summat nimetatakse mootori töömahuks. Väikestel mootoritel tähistatakse töömahtu kuupsentimeetrites, suurtel liitrites.

**Surveaste** – töömahu ja põlemiskambri mahu suhe.