recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Lihtharmoonilise võnkumise amplituud *A* ja periood *T*
**Amplituud** (ladina keeles *amplitudo* laius, ulatuvus) on ajas perioodiliselt muutuva (võnkuva) füüsikalise suuruse (signaali) maksimaalne hälve (suurim kaugus) stabiilsest tasakaalolekust või keskväärtusest. Amplituudi mõistet kasutatakse näiteks füüsikas seoses võnkumiste ja lainetega. Amplituud iseloomustab tippväärtusi näiteks vahelduvvoolus, audiosignaalis, helilaines, elektromagnetlaines, mehaanilises võnkumises (pendel, pillikeel, vibratsioon).

Amplituudi termini kasutamisest
-------------------------------

Amplituudi kasutatakse ka mittesinusoidselt muutuvatele perioodilistele suurustele ja nende hetkväärtustele teatud ajavahemiku kestel (näiteks helitehnikas).

Lisaks perioodiliselt muutuvate suuruste kirjeldamisele, kasutatakse amplituudi mõistet ka mitteperioodiliste muutuste kirjeldamiseks. Sel juhul võib amplituud tähistada näiteks muutuva suuruse kahe äärmise väärtuse vahet või suurimat suurust mis omandatakse. Mitteperioodilise suuruse amplituudi näiteks võib olla õhutemperatuuri amplituud (temperatuuridiagrammil) või maavärina amplituud (seismogrammil).

Harmoonilise võnkumise amplituud
--------------------------------

Lihtharmoonilise võnkumise korral on mingi suuruse {\displaystyle x} muutumine ajas ehk {\displaystyle x(t)} kirja pandav valemiga

{\displaystyle x(t)=A\sin \,(\omega t+\varphi )},
kus {\displaystyle \omega } on ringsagedus ja {\displaystyle \varphi } võnkumise algfaas ning {\displaystyle A} tähistab amplituudi ehk võnkuva suuruse maksimaalset hälvet keskväärtusest (siinusfunktsioon omab väärtusi vahemikus [-1, 1]).

Sumbuva harmoonilise võnkumise korral on amplituud {\displaystyle A} ajas kahanev suurus, mille saab kirja panna kujul

{\displaystyle A=A\_{0}e^{\delta (t)}},
kus {\displaystyle A\_{0}} amplituud ajahetkel {\displaystyle t=0}, {\displaystyle e} on naturaallogaritmi alus ning {\displaystyle \delta } on sumbumistegur. Seeläbi on sumbuva harmoonilise võnkumise korral suuruse {\displaystyle x} muutumine ajas kirja pandav kujul

{\displaystyle x(t)=A\_{0}e^{\delta (t)}\sin \,(\omega t+\varphi )}

Vaata ka
--------

* Aastane õhutemperatuuri amplituud
* Ööpäevane õhutemperatuuri amplituud
* Ökoloogiline amplituud

Viited
------

1. ↑  Amplituud[*alaline kõdulink*]
**Amr Medhat Warda** (sündinud 17. septembril 1993 Aleksandrias) on Egiptuse jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Küprose kõrgliiga klubis Famagusta Anorthosis.

Hooajal 2013–14 debüteeris ta Egiptuse kõrgliigas Al Ahly meeskonnas.

Aastatel 2015–2021 mängis Warda Kreeka kõrgliigas, kuuludes kokku viie klubi koosseisu – Panetolikós, PAOK, Atromitos, AEL ja Volos. Hooajal 2017–18 valiti ta parimaks Kreeka kõrgliigas mängivaks välismängijaks.

2021. aasta augustis liitus ta Anorthosisega.

Egiptuse jalgpallikoondises tegi Warda debüüdi 11. oktoobril 2015 sõprusmängus Sambia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 12. oktoobril 2018 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Svaasimaa vastu. Ta on kuulunud Egiptuse koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2017. ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Välislingid
-----------

 Amr Warda – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Egiptuse koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 El-Hadary (c)
* 2 Gabr
* 3 Elmohamady
* 4 Gaber
* 5 Morsy
* 6 Hegazi
* 7 Fathy
* 8 Hamed
* 9 Mohsen
* 10 Salah
* 11 Kahraba
* 12 Ashraf
* 13 Abdel-Shafy
* 14 Sobhi
* 15 Hamdy
* 16 Ekramy
* 17 Elneny
* 18 Shikabala
* 19 Said
* 20 Samir
* 21 Trézéguet
* 22 Warda
* 23 El-Shenawy
* Treener: Cúper

 | Egiptus |
**Koosa külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Kavastu valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Kõnnu külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Koosa külanõukogu 1950 septembris Kallaste rajooni koosseisu.

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Sädeme", "Esimese Mai", Kalinini-nimeline ja V. Kingissepa nimeline kolhoos ning Elusloomade Varumise Vabariikliku Kontori Söödabaas. Külanõukogu keskus asus siis Koosa külas.

1959 veebruarist Kallaste rajoon likvideeriti ja Koosa külanõukogu liideti Tartu rajooniga.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 95 km² ja elanike arv 1143. Külanõukogus piires asusid Kargaja, Kirepi, Koosa, Koosalaane, Kõnnu, Meoma, Metsakivi, Praaga, Põdra, Põldmaa, Põrgu, Rehemetsa, Sookurgu, Vanaussaia, Viira ja Tähemaa küla. Külanõukogu maadel tegutses Koosa sovhoos.

Viited
------

1. ↑  Koosa külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 24.11.2017)
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 24. jaanuari 1959 seadlus "Eesti NSV rajoonide reorganiseerimisest". Eesti NSV Teataja, 1959, 6, 38
**Liitiumioonkondensaator** (LIC*,* ingl k *lithium-ion capacitor*) on energiasalvesti, milles on ühendatud liitiumioonakus ja superkondensaatoris kasutatavad tehnoloogiad.

Liitiumioonkondensaator on superkondensaatori liik, täpsemalt üks hübriidkondensaatoritest.

Liitiumioonkondensaator leiutati aastal 1991.

Ehitus
------

Liitiumioonkondensaatori neli põhikomponenti on anood, katood, elektrolüüt ja separaator.

Katoodis on kasutusel aktiivsüsi nagu kaksikkihtkondensaatorites. Anoodis kasutatakse liitiumioonidega legeeritud süsinikmaterjali nagu liitiumioonakudes. Orgaaniline elektrolüüt sisaldab liitiumioone. Separaator on sarnane liitiumioonakudes kasutatavaga.

Erinevalt kaksikkihtkondensaatoritest ja pseudokondensaatoritest on liitiumioonkondensaatorid asümmeetrilised energiasalvestid. Asümmeetrilisteks nimetatakse selliseid superkondensaatoreid, mille kahe elektroodi mahtuvus erineb oluselt.

Liitiumioonkondensaatorite edasiarendused sõltuvad arengutest süsinikupõhiste elektroodide täiustamisel.

Omadused
--------

Võrreldes sümmeetriliste superkondensaatoritega on liitiumioonkondensaatoritel kõrgem tööpinge (kuni 3,8 V), kuni 10 korda suurem mahtuvus (kuni 3300 F) ja energiatihedus ning väiksem isetühjenemise määr.

Liitiumioonkondensaatori omadused on:

* suur võimsustihedus;
* suur töökindlus;
* väike sisetakistus;
* töötemperatuur −20…70 °C;
* vähene isetühjenemine − pinge langus temperatuuril 25 °C ühe kuu jooksul alla 5%;
* ohutus, eriti liitiumioonakudega võrreldes;
* teiste kondensaatoritega võrreldes suur ja liitiumioonakudega võrreldes väike erimahtuvus;
* teiste kondensaatoritega võrreldes suur ja liitiumioonakudega võrreldes väike energiatihedus.

Kasutusvaldkonnad
-----------------

Liitiumioonkondensaatorit sobib rakendada olukordades, kus on vajalik suur energiatihedus, suur võimsustihedus ja väga hea vastupidavus. Liitiumioonkondensaatori kasutamisel ei ole sageli vaja kasutada sekundaarset energiasalvestit.

Liitiumioonkondensaatoreid saab kasutada tuuleenergiast elektrienergia tootmisel, varutoitesüsteemides, elektri- ja hübriidsõidukites. Potentsiaalne rakendusvaldkond on regeneratiivpidurdus, kus varasemad tehnoloogiad ei luba täit potentsiaali kasutada.

Viited
------

1. ↑  Soltani, Mahdi; Beheshti, S. Hamidreza (1. veebruar 2021). "A comprehensive review of lithium ion capacitor: development, modelling, thermal management and applications". *Journal of Energy Storage* (inglise). **34**: 102019. DOI:10.1016/j.est.2020.102019. ISSN 2352-152X.
2. ↑  Shepard, Jeff (29. juuni 2021). "The difference between a lithium-ion battery and a lithium-ion capacitor". *Battery Power Tips* (Ameerika inglise). Vaadatud 31. märtsil 2023.
Liitsed minevikuvormid on võrreldes lihtminevikuga keerukamad nii sisult kui vormilt. Liitvorm on ebamäärasem ega eelda sündmuste toimumisaja täpsustamist. Kõigi minevikuaegadega saab edasi anda seda, et tegevus toimub minevikus. Seda millisest vaatepunktist minevikus toimuvat sündmust käsitleda valib kõneleja. Kas öelda: *Luuletuse kirjutas Minna Maasikas* või *Luuletuse on kirjutanud Minna Maasikas*.

Bernard Comrie eristab nelja põhilist perfekti kasutustüüpi:

* tulemusprefekt - minevikusündmus väljendub olevikus ilmneva tagajärje kaudu

Indrek Visnapuu *on teinud* head tööd Eesti järelkasvukoondisega.

* kogemusprefekt - võtab kokku pikema aja jooksul toimunu

Ta *on mänginud* mitmes Euroopa tippklubis.

* kuuma uudise prefekt - uudislik sündmus, mis on äsja juhtunud

Marko Asmer *on allkirjastanud* testisõitja lepingu.

* kestva oleviku prefekt - mineviku olukord kestab edasi olevikus

Me *oleme* BSBC noorteturniiri *korraldanud* juba neli aastat.

Vaata ka
--------

* Minevik (keeleteadus)
* Öeldis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tehtest; Arvo Pärdi teose kohta vaata Summa (Pärt); Soome küla kohta vaata artiklit Summa (küla); teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Liitmine (täpsustus).* |

---

**Liitmise** all mõeldakse algses tähenduses üht binaarset tehet arvudega (üht aritmeetilist tehet).

Liitmistehte operande nimetatakse **liidetavateks** ja liitmistehte tulemit **summaks**. Liitmise tehtemärgina ehk liitmismärgina kasutatakse sümbolit + (pluss). Näiteks liitmistehtes

{\displaystyle 2+3=5} ([kaks pluss kolm võrdub viiega], [kaks pluss kolm on viis])
on liidetavateks arvud 2 ja 3 ning liitmistehte tulemiks ehk summaks on arv 5.

Naturaalarvude *m* ja *n* summa leitakse nii: kui loendamisel on jõutud arvuni *m*, loendatakse veel *n* arvu. Arv, milleni jõutakse, ongi nende arvude summa. 

Mõiste on üle kantud ka teistele matemaatilistele objektidele, näiteks maatriksitele ja funktsioonidele. Liitmiseks võidakse nimetada ka mis tahes binaarset tehet, mida tähistatakse plussiga (tavaliselt on see tehe assotsiatiivne ja kommutatiivne). Liitmise saab üldistada ka mis tahes lõplikule arvule operandidele. 

Binaarse liitmise pöördtehe on lahutamine.

Omadused
--------

### Kommutatiivsus

Liitmistehte üheks oluliseks omaduseks on selle tehte kommutatiivsus, mille järgi kehtib iga kahe liidetava jaoks võrdus

{\displaystyle a+b=b+a.\,}
### Assiotsiatiivsus

Liitmistehte assiotsiatiivsus tähendab, et kehtib

{\displaystyle a+(b+c)=(a+b)+c.\,}
Assiotsiatiivsusest järeldub koos kommutatiivsusega, et summa ei sõltu liidetavate järjekorrast.

Unaarne liitmistehe informaatikas
---------------------------------

Paljudes programmeerimiskeeltes esineb lisaks binaarsele liitmisoperatsioonile ka unaarne liitmisoperatsioon, millega märgitakse väärtuse üks liitmist operandile.

Näiteks programmeerimiskeeles C saab tehte

```
i++;
```

tulemusena muutuja **i** ühe võrra suurema väärtuse.

Vaata ka
--------

* Abeli rühm
* Aritmeetiline operatsioon
**Unkaauk** (ka: ungas, ung, ungaauk, karuperse, karupeks, karupersis, karuauk, ulviauk) on nelja pinnaga kelpkatuse otstesse jäetud õhuava. Unkaauku ääristasid unkalauad.

Unkalaudade ja -auguga rehielamu
Unkaaugu praktiline otstarve oli hoonest suitsu välja juhtimine, kui korstnaid veel ei kasutatud (neid hakati ehitama alles 19. sajandil). Samuti pääsesid sealtkadu hoonesse värske õhk ja valgus.

Unkaauk mütoloogias
-------------------

Unkaauk on tihedalt seotud mütoloogiaga. Arvati, et unkaaugu kaudu pääsevad majja välismaailma vaenulikud jõud nagu pahad vaimud, kratid jms. Risti asetsevad unkalauad pidid selle kurja sissepääsemist takistama. Unkalaudadesse ja unkaaugu kattelaudadesse lõigati erinevaid maagilisi kaitsemärke, kuna kõrgel katusel asetsedes pidid nad kaitsma kogu maja. Unkaaugu kattelaudadesse lõigati õhu- ja valgusavadeks risti, ketta, kolmnurga, südame jm üldtuntud sümbolite kujutisi. Unkalaudade otsad vooliti linnu- või hobusepea või sarve kujuliseks. Vahel pandi sinna juurde veel igaks juhuks hobuse pealuu. eestlased uskusid, et need sümbolid hoiavad majast eemale haigused, õnnetused, vargused ja toovad majale õnne.

Unkaaugu läheduses viibimine pidi andma maagilisi võimeid. Sealtkaudu võis näha muidu nähtamatut. Jaaniööl läbi unkaaugu vaadates pidi nägema kuidas vanapagan tulevalgel raha kuivatab ja pärast võivat inimene ise sealt võtta. Samuti saavat perenaine jaaniööl unkaaugu kaudu kogu ümbruskonna piimaõnne oma majja kutsuda (Põlva).

Hingedeaja lõppedes koiduajal läbi unkaaugu vaadates, võib näha, kuidas hinged tagasi surnuaiale lähevad, "keik valges riides, tee täielt kiriku poole" (Suure-Jaani). Unkaauku pandi hingedeajal toitu spetsiaalsele lauale. Unkaauk oli ava teispoolsusesse.

Sarnaseid unkaauke ja -laudu esines muinasajal peaaegu kogu Euroopas.

Tõnis Vint on leidnud üllatavaid ühtelangevusi jaapani iidsete templiehitustavade ja eesti külaarhitektuuri vahel. Unknaaugu karu- liitelised paralleelnimed võivad viidata Karu Jumalale. Eesti majade unkaauk oli suunatud Suure Karu (Suur Vanker) tähtkujule.

Unkaauk kultuuris
-----------------

Debora Vaarandil on luuletus "Tont unkaaugus".

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. 1 2  Rehemaja inventeerimise juhend. Eesti vabaõhumuuseum. 2008.
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. november 2013. Vaadatud 1. aprillil 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑
**Universumi peenhäälestus** ehk **Universumi täppishäälestus** (inglise keeles *Fine-tuned Universe*) on teoreetilise füüsika kontseptsioon, mille kohaselt Universumi ja selle koostisosade aluseks ei ole suvalised, vaid rangelt määratletud füüsikakonstantide väärtused. Selliste füüsikakonstantide nimekirja lülitatakse tavaliselt valguse kiirus (*c*), gravitatsioonikonstant (*G*), Plancki konstant (*h*), elementaarlaeng (*e*) ning elektroni ja prootoni mass (*{\displaystyle m\_{e},m\_{p}}*).

Universumi peenhäälestamise kontseptsiooni hakkasid teadlased, filosoofid ja teoloogid arutama 1970. aastate esimesel poolel, kuigi selle üksikuid aspekte käsitleti ka varem. Peenhäälestuse põhjus on teadmata; eksisteerib vaid mõni hüpotees selle kohta. Mitmed teadlased ja filosoofid (Paul Davis, Hugh Ross, Richard Swinburne jt) arvavad, et olemasolevad seaduspärasused põhinevad hüpoteetilisel  mõistlikul ideel. 

Teised teadlased (Martin Rees, Leonard Susskind, Victor Stenger, Igor Novikov, Andrei Linde jt) peavad peenhäälestust juhuslikuks kombinatsiooniks hüpoteetilises multiversumis. Selle hüpoteesi põhiolemus seisneb selles, et on olemas suur hulk (mitte vähem kui 10500) universumeid (või multiversumi piirkondi) kõikvõimalike konstantide ja algtingimuste väärtustega. On küllalt loomulik eeldada, et selle suure arvu seast leidub kahtlemata selline universum, kus konstantide väärtused osutuvad sobilikeks tähtede, galaktikate ja elu tekkeks. On ka teisi oletusi – sealhulgas Lee Smolini kosmoloogilise loomuliku valiku teooria või näiteks nn. üldisem teooria, sest on üsna võimalik, et suur hulk füüsikakonstante, mille "õigetest" väärtustest sõltub meiesarnase elu olemasolu, on lihtsalt üldisema füüsikalise teooria (seni meile teadmata), tagajärg.

Universumi peenhäälestus on tihedalt seotud antroopsusprintsiibiga.

Viited
------

1. ↑  Clark, Kelly James. "Readings in the Philosophy of Religion". Broadview Press, 2000. Lk 54

Välislingid
-----------

* Victor Stenger. A Case Against the Fine-Tuning of the Cosmos. web.archive.org
* Victor Stenger. Is the Universe Fine-tuned for us?. web.archive.org
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
**Magasini tänav** (saksa keeles *Magazinstraße*, varem *Speicherstraße*) on tänav Tartu Kesklinnas.

Tartu Uspenski kirik ehk Jumalaema Uinumise katedraalkirik
Tänav ühendab Munga tänavat Laia tänavaga, olles paralleelne Rüütli tänavaga ning 170 meetrit pikk.

Genialistide klubi, Magasini tänav 5
Selle tänava ääres asub Tartu Uspenski kirik, Magasini tänav 1 ning Genialistide klubi, Magasini tänav 5.

Ajalugu
-------

Keskajal kandis tänav Püha Vaimu nimetust.

Magasini tänaval asus Tartu dominiiklaste Maarja-Magdaleena klooster, mis rajati tõenäoliselt 13. sajandi lõpus. Maarja-Magdaleena kloostri kloostrikirik paiknes Munga tänava ääres. 

Magasini tänaval on elanud Tartu linnapea (1934–1939) Aleksander Tõnisson.

Viited
------

1. ↑  Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Tartu Magasini tänava kadunud pühakojad, forte.delfi.ee, 23.07.2016

Välislingid
-----------

* Jaak Juskega kadunud Eestit avastamas: Tartu Magasini tänava kadunud pühakojad, forte.delfi.ee, 23.07.2016

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Magasini tänav (Tartu)** |
Magdeburgi veesild üle Elbe jõe Saksamaal (foto 2003)
Magdeburgi veesild (foto 2012)
**Magdeburgi kanalisild**, ka **Magdeburgi veesild**, (saksa *Kanalbrücke Magdeburg*) on laevatatav akvedukt üle Elbe jõe Magdeburgi lähedal Saksamaal. Akvedukt ühendab kahte kanalit Saksamaal – Kesk-Saksa ja Elbe–Haveli kanalit.

Magdeburgi veesild on maailma pikim laevatatav akvedukt.

Akvedukt jääb Magdeburgi keskkohast 10 km põhja suunas. Elbe paremal kaldal akvedukti juures asub Hohenwarthe asula. 

Veesild, mille rajamise vajadusest hakati rääkima 1919. aastal, realiseerus alles pärast Saksamaa taasühinemist. Akvedukti ehitamiseks kulus viis aastat (1998–2003), 68 000 m3 betooni ja 24 000 tonni terast. Rajatise maksumus oli 501 000 eurot. 

Akvedukti üldpikkus on 918 m. Jõe kohal on kolm ava (sildeavadega 57,10+106,2+57,10 m), ülejaanud 16 ava sildeavadega 42,85 m jäävad maismaale. Veesilla laius on 43,0 m. Kanali laius 32,0 m ja sügavus 4,25 m.

Viited
------

1. ↑  3 Most Impressive Water Bridges. amusingplanet.com
2. ↑  Magdeburg Canal Bridge. structurae.net

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Magdburgi veesild** |

* Kas teadsid, et Saksamaal Magdeburgis asub laevatatav sild?. reisiguru.ee
Kärde mõisa kalmistu ja Preilikivi 
**Kärde mõisa kalmistu** on kalmistu Laiuse kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kärde külas Jõgeva vallas Jõgeva maakonnas.

Ajalugu
-------

Kalmistu rajas Kärde mõisa tollane omanik Viktor von Stackelberg 1903. aastal, sest siis uppus või tegi enesetapu tema tütar Margarethe (Rita), kes maetigi tulevasele kalmistule. Ametlikult eraldati maa ja loodi kalmistu 1915. aastal.

Kirjeldus
---------

Kalmistu jääb mõisa südamest linnulennult umbes ühe kilomeetri kaugusele kagusse. Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada; võimalik, et sinna ongi maetud ainult üks lahkunu. Tänapäeval on kalmistu jäetud maha ja rüüstatud, ka Margarethe hauatähis on rüüstatud.

Kalmistule maetuid
------------------

* 1903 – Margarethe Victoria von Stackelberg (11. jaanuar 1882 (vkj), Tartu – 27. juuni 1903 (vkj), Kuigatsi)

Viited
------

1. ↑  Plaan. Eesti Ajalooarhiiv, EAA 3781-1-157, leht 52

Kirjandus
---------

* Alo Särg. "Kärde (*Kardis*)". - Jõgevamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2012. Lk 49 ja 51
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Preilikivi" (248:HAT:001) Eesti looduse infosüsteemis
* Kärde mõis ja selle kalmistu Eesti mõisaportaalis
* "Vana-Tartumaa baltisaksa mõisnike kalmistud". Tartu Postimees, 9. detsember 2008
* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
**Kärdla-Tõrvanina matkarada** oli 5,5 km pikkune matkarada Hiiumaal Tareste maastikukaitsealal. Ühesuunaline rada kulges läbi mitmesuguste metsa- ja rannikukoosluste mööda rannaäärt Kärdlast Tõrvaninale. Tee läbimine võttis tavapärase käimiskiiruse juures keskmiselt 2–3 tundi. Rada lõppes Tõrvanina telkimisala ja liivarannaga. Samuti oli raja alguses madal vaatlustorn ja raja keskel autobaasi lõkkekoht. Matkarajal ei tohtinud liikuda jalgrataste ega mootorsõidukitega.

Kirjeldus
---------

Raja alguseks oli Kärdla Tiigi tänava lõpp, kus asub ka parkla. Tiigi tänava lõpus asuvast arteesia kaevust on võimalik torust voolavat joogivett kaasa võtta. Matkajatele olid rajal abiks suunaviited, 3 infotahvlit ja 5 huvipunkti. Matkarada piiras ühest küljest mererand, läbitavad maastikud olid vaheldusrikkad. Metsas esineb nii kuivemaid kui ka märjamaid metsatüüpe, soostunud alasid ning märjemates kohtades olid laudteed. Suveperioodil ei olnud rada enamasti märg ning pääses kuiva jalaga. Rajal asus algselt kolm lõkkekohta, üks telkimisala, kaks vaatetorni ja kaks parklat.

Raja sulgemine
--------------

Jaanuaris 2019 sulges Riigimetsa Majandamise Keskus Kärdla-Tõrvanina matkaraja. Probleem seisnes ühe eraomaniku soovimatuses lubada matkaraja läbimist oma maal. Katkine laudtee põhjustas libedust ja muid ebamugavusi, mistõttu see võeti kevadel 2021 üles. Laudtee purustasid massilised tormiheited. Teiseks sulgemispõhjuseks oli Varese metsaparandusobjekti kaevetööd Kärdla-Tõrvanina matkarajal.  Riigimetsa Majandamise Keskusel on kavas tulevikus matkarada osaliselt taastada.

Viited
------

1. 1 2 3  "Loodusega koos".
2. ↑  "Coastal hiking".
3. ↑  "Vald Hiiumaa".
**Alko** (täisnimega **Viljandi likööri- ja veinitehaste o./ü. "Alko"**) oli Viljandi alkoholiettevõte.

Ettevõte asutati 5. novembril 1920. Pärast 1923. aasta moderniseerimist töötas avarate keldrite ja käärimisruumidega Viljandis Lossi 34. Kolmeliikmelise osaühingu juhatuses olid algusest peale juhatuse esimees Peeter Mets, juhatuse liige Georg Schnurberg ja juhatuse liige Johan Luts. Üks asutajaid oli Ado Tõllasepp. 1920. aastast töötas "Alko" pearaamatupidaja-korrespondendina Mart Ostrov, kellest 1923. aastal sai Viljandi OÜ Alko ärijuht.

Alates 1935 tegutses osaühisusena. Sel ajal toodeti üle 60 liigi peenemaitselist likööri, veini ja konjakit. Esimesena Eestis valmistas ettevõte ka vahuveini.

1935. aastal töötas tehastes 22 töölist. Mitmed aastad järjest oli "Alko" riigile kõige suuremaid aktsiisi maksjaid, mis näitas, et "Alko" tooted läksid turul hästi ja muutusid nõutuks Eesti suuremates kauplustes, restoranides ja einelaudades ning ettevõttel õnnestus kindlustada laialdane turg. 1937. aastal pakkus "Alko" peale veinide juba 70 liiki likööre ja napse, nende hulgas *Alkonjak, Brandy, Estonjak* (eht Prantsuse Cognaci lisandusega 50%), *Mandariit, Creme de Orange, Muraka* ja *Prunelle* (ploomi).

1939. aastal töötas ettevõttes 41 inimest. 1940. aastal "Alko" riigistati, 12. oktoobril 1940 nimetati natsionaliseeritu direktoriks Vladimir Mölder. Saksa okupatsiooni ajal jätkas tegevust eraettevõttena. "Alko" pearaamatupidaja ja juhataja oli Jüri Põru. Teise maailmasõja ajal 1944. aastal rüüstati tehas täielikult. Ettevõte riigistati pärast sõda uuesti ja 1945. aastal tegutses Viljandis lühikest aega likööri- ja veinitehas "Alko". Seejärel veinitootmine Viljandis lõpetati ja seal hakati tootma konserve.

Seejärel nimetati tehast järgmiselt:

* 1946–1951 Puu- ja Aedviljatehas "Alko"
* 1951–1963 Viljandi Konservitehas
* 1963–1990 Tartu Konservitehase Viljandi tsehh
* 1991–1992 Aktsiaselts Viljandi Konservitehas
* 1993 Riiklik Aktsiaselts Viljandi Konservitehas
* 1994–1996 Aktsiaselts Alviko ja Viljandi Konservitehas

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1959. Lk 299
2. ↑  "Viljandi vanalinna tänavatevõrgu ajalooline kujunemine" (PDF). *Riigi Teataja*. Vaadatud 13.02.2018.
"All Lives Matter"
**"All Lives Matter"** on tunnuslause, mis on seotud liikumise Black Lives Matter kriitikaga. Sotsiaalmeedias levis vastav häštäg **#AllLivesMatter** (näiteks Pew Research Center' uurimuse kohaselt kasutati Twitteris ajavahemikus juuli 2016 – mai 2018 seda häštägi keskmiselt 1844 korda päevas). 

Tunnuslause "All Lives Matter" kasutajate arvates väljendab see rassiliselt neutraalset seisukohta Ameerika Ühendriikides esinevatele probleemidele. Kriitikute meelest väljendab "All Lives Matter" seisukohta, mille kohaselt rassiprobleeme ignoreeritakse või eitatakse.

"All Lives Matter" pooldajate seas on tuntud tegelasi, teiste seas USA president Donald Trump, presidendikandidaat (2016) Hillary Clinton, senaator Rand Paul ja räppar XXXTentacion; mustanahalistest kuulsustest näiteks senaator Tim Scott ja minister Ben Carson.

Viited
------

1. ↑  Monica Anderson, Skye Toor, Lee Rainie and Aaron Smith. "Activism in the Social Media Age". Lk 14. pewresearch.org, 11. juuli 2018
2. ↑  David Theo Goldberg. Why "Black Lives Matter" Because All Lives Don’t Matter in America. huffpost.com, 25. september 2015

Välislingid
-----------

* All Lives Matter – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**"All My Sons"** on 1948. aastal Irving Reisi lavastatud USA film Arthur Milleri näidendi "All My Sons" põhjal.

Stsenarist ja produtsent oli Chester Erskine, operaator Russell Metty, heliloojad Leith Stevens ja Dave Torbett, monteerija Ralph Dawson. 

Peaosades olid 

* Edward G. Robinson (Joe Keller)
* Burt Lancaster (Chris Keller)
* Mady Christians (Kate Keller)
* Louisa Horton (Ann Deever)
* Howard Duff (George Deever)
* Frank Conroy (Herbert Deever)

Kõrvalosades mängisid Lloyd Gough (Jim Bayliss), Arlene Francis (Sue Bayliss), Harry Morgan (Henry Morgani nime all; Frank Lubey) ja Elisabeth Fraser (Lydia Lubey). 

Veel mängisid filmis Walter Bonn, Helen Brown, Pat Flaherty, Jack Gargan, Harry Harvey, Jerry Hausner, Herbert Heywood, William Johnstone, Joe Kerr, Frank Kreig, Richard LaMarr, Therese Lyon, Charles Meredith, Al Murphy, William Ruhl, George Slocum, Walter Soderling, George Sorel, Herb Vigran ja Victor Zimmerman. 

Film kestab 95 minutit.

Välislingid
-----------

* Filmi kirjeldus andmebaasis IMDb
* Tegijate täielik loetelu andmebaasis IMDb
**Alküülimine** (nimetatakse ka **alküleerimine**) on keemiline reaktsioon, milles toimub alküülrühma ülekanne ühest molekulist teise. Alküülimist võib vaadata ka kui alküülrühma sisseviimist substraadi molekuli. Orgaanilises sünteesis on alküülimine süsinikahela pikendamise võimalus. Alküülrühma võib substraadi molekuli sisse viia kas karbokatioonina, karbanioonina, vaba radikaalina või karbeenina (või nende ekvivalendina). 

Benseeni alküülimine Friedel-Craftsi järgi
Alkoholide ja fenoolide alküülimisel saadakse alküüleetrid:

R-OH + R'X → R-O-R' + HX
Alküülimise erijuhtudeks on:

* metüülimine (ka metüleerimine) - metüülrühma lisamine substraadi molekuli
* allüülimine - allüülse rühma lisamine substraadi molekuli

Elussüsteemides, biokeemias ja looduslike ühendite sünteesis on kõige enam tuntud metüleerimine ja prenüleerimine, see on metüül- või prenüülrühma sisseviimine substraati. 

Naftakeemias tähendab alküülimine isobutaani alküülimist olefiinidega (põhiliselt propeeni ja buteeni seguga) tugeva happe juuresolekul.

Märkus. Vahel vaadeldakse alküülimist laiendatult kui uue C–C sideme moodustumist. Sel juhul kuuluvad siia ka alkoksümetüleerimine, hüdroksüalküleerimine ja atsüleerimine.

Vaata ka
--------

* Karbokatioonid
* Friedeli-Craftsi reaktsioon
* Elektrofiilne liitumine
* Elektrofiilne asendusreaktsioon
* Telomerisatsioon
* Grignardi reaktsioon
*Moodswinger*
Osahelid
*Moodswinger*'i kvindiring
***Moodswinger*** on tavaliselt 12-keeleline, kromaatilise sõrmlauga elektrikeelpill.

*Moodswingeri* leiutas Yuri Landman. Ta kohtus 2006. aasta märtsis USA bändiga Liars, et valmistada neile mingi pill. Kuue kuu pärast valmis tal kaks eksemplari elektrilisest jaapani keelpillil kotol põhinevast 12 keelega ja 3 roobiga muusikariistast, millest ühe sai bändi kitarrist ja trummar Aaron Hemphill ja teine jäi talle enesele. Seejärel hakkas bänd salvestama oma albumit "Liars", millel uudset pilli kasutati. Paljud kuulajad ajasid selle alguses klaveriga segi.

2008. aastal algas *moodswinger*'ite seeriatootmine.

*Moodswinger* meenutab väliselt elektrikitarri, aga tegelikult on ta rohkem elektritsitter, sest tal ei ole sõrmlaua künniseid ega korralikku kaela. Elektroonikaosa pole ehitatud pilli kehasse nagu elektrikitarril, vaid kaela sisse.

Kolmas roop jagab keeled kahte eri helikõrgusega ossa. Sõltuvalt sellest, kus keelt puudutatakse, tekitatakse harmooniline teine toon. Keel võngub rohkem või vähem, sõltuvalt kohast, kus kolmas roop keele suhtes asub. Seda saab seletada akustilise resonantsi ja mikrotonaalsusega. Harmooniliste sõlmede asukohas võngub keel rohkem kui mujal. Näiteks kui keel jagada 1/3 + 2/3, tekib puhas ülemtoon, aga kui 8/11 + 3/11, tekib ebaselge ülemtoon. Skaalale kantud värvilised punktid näitavad keele jagunemise kohti suhtes, mida väljendab murd, mille nimetaja ei ole suurem kui 7 (*Moodswinger* II-l kuni 8). Nendes kohtades esinevad harmoonilised kakskõlad.

Selleks, et neid täppe oleks kergem eristada, on nad tähistatud eri värviga. Hall punkt jagab keele kaheks, punased täpid kolmeks, oranžid neljaks, kollased viieks, rohelised kuueks ja helesinised seitsmeks. *Moodswinger* II-l on ka tumesinised punktid, mis tähistavad kaheksandikke. Kaelaroobi lähedal märgitakse värviliste joontega kõrgemaid ülemtoone: halli joonega 1/8, punasega 1/9, oranžiga 1/10, kollasega 1/11, rohelisega 1/12 ja sinisega 1/16.

Pillil on kolm skaalat: hariliku kitarri oma (võrdtempereeritud häälestus), pöördskaala (suured sammud sõrmlaua künniste vahel kaela juures ja väikesed keharoobi juures) ning eespool kirjeldatud mikrotonaalne skaala.

Kolme roobi kasutamise korral koosneb tekkiv heli kolmest toonist: keele osa pehmelt kõlav lööktoon kereküljel, vastav ülemtoon mõlemal küljel ja keele paarilise võnkuv madal põhitoon peapoolel. Juuresoleval joonisel on kujutatud ülemtooni (üleval) ja vastava paarilise alamtooni (all) kombinatsioonid. Löögitoon on enamikul juhtudel sama mis ülemtoon. Eranditeks on 3/4, 3/5, 3/7, kus ülemtooniks on löögitooni kvint, ja 5/7, kus ülemtooniks on löögitooni terts.

Kvindiring: E-A-D-G-C-F-Ais-Dis-Gis-Cis-Fis-B

Muusika
-------

* Liars - "Leather Prowler" (album "Liars", 2007)

Välislingid
-----------

* www.hypercustom.com
* Oddmusic - Moodswinger
* Meet Yuri Landman, maker of awesome guitars for music youth liars blonde redhead lightning bolt Pitchfork Media, 28-09-07
* www.modernguitars.com
* Video Yuri Landman Moodswinger & Moonlander (revu.nl), 19-10-2007
Stephan Mayer (2012)
**Stephan Ernst Johann Mayer** (sündinud 15. detsembril 1973. aastal Burghausenis Baierimaal) on Saksa poliitik, Kristlik-Sotsiaalse Liidu (CSU) liige. 

Alates 2002. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige, Liidupäeva CDU/CSU fraktsiooni sisepoliitika kõneisik ning Liidupäeva CDU/CSU fraktsiooni juhatuse liige.

Elulugu ja kutsealane tegevus
-----------------------------

1993. aastal alustas õigusteaduste õpinguid Müncheni Ludwig Maximiliani Ülikoolis (LMU), mille lõpetas 1997. aastal juristide esimese riigieksamiga. Pärast praktikandiaega sooritas ta 2000. aastal ka teise riigieksami ning tegutseb alates 2009. aastast advokaadina Müncheni büroos Nachmann Vilgertshofer Scharf Barfuß Rechtsanwalts GmbH.

Erakondlik tegevus
------------------

Mayer oli 1994–2003 Altöttingi maakonna noorsooliidu Junge Unioni (JU) esimees. Alates 1997. aastast on ta Altöttingi maakonna CSU aseesimees ja kuulub samast ajast ka CSU Oberbayerni piirkonna juhatusse. Alates 2006. aastast on Mayer Ümberasustatud Isikute Liidu (UdV) liidumaa organisatsiooni aseesimees ning 2009. aastast CSU erakonna juhatuse liige.

Tegevus parlamendiliikmena
--------------------------

Mayer on alates 1996. aastast Neuöttingi (Oberbayern) linnavolikogu liige ja Altöttingi maakonna volikogu (Kreistagi) liige. Alates 2002. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige. 19. Bundestagi liikmena nimetati Mayer riigisekretäri ametikohale. 8. detsembril 2021 lõppes Mayeri ametikoht parlamentaarse riigisekretärina valitsuse vahetuse tõttu.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Stephan Mayer on alates 2010. aastast Saksamaa Liitvabariigi tsiviil- ja katastroofikaitse tehnilise abi organisatsiooni Technisches Hilfswerk-Bundesvereinigung e. V. president. Peale selle on ta Ümberasustatud Isikute Liidu (Bund der Vertriebenen) eestseisuse liige, mis on põgenemise, väljasaatmise või ümberasustamise tõttu oma kodukohast lahkuma pidanud saksa päritolu inimeste liitude katusorganisatsioon.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Inglismaa kuningast, nime teiste tähenduste kohta vaata artiklit Stephen (täpsustus)* |

---

Stephen. Umbes 1620. aasta portree
**Stephen** (ka **Stephen de Blois**; 1096 – 25. oktoober 1154) oli viimane Normanni dünastiast Inglismaa kuningas (1135–1154) ja Normandia hertsog (1135–1154).

Stephen oli William I lapselaps, William Vallutaja tütre Blois' krahvinna Adela ja Blois' krahv Stepheni poeg. Blois' krahv Stephen hukkus Esimeses ristisõjas Ramlah' lahingus. 

Stephen sai Inglismaa troonile pärast onu Henry I surma 1135, sest jõudis end enne tolle tütart Keisrinna Matildat Inglismaa kuningaks kroonida. Tema valitsusaeg oli ebakindel, sest parunid kahtlesid tema võimu legitiimsuses ning korraldasid sageli ülestõuse. 

1139 puhkeski Matilda ja Stepheni pooldajate vahel kodusõda, mis kestis kuni Stepheni surmani ent siiski õnnestus tal kuni surmani võimul püsida. Kodusõja ajal hõivasid Matilda väed Lääne-Inglismaa, Stephen vangistati Lincolni lahingus, kuid tema abikaasa Matilda koondas kuninga toetajad ja koos Ypresi Williami abiga vangistas keisrinna poolvenna, Robert Gloucesteri earli, kelle vastu Stephen vabastati. 1148. aastal Matilda loobus võitlusest ja lahkus vägedega Inglismaalt, kuid 1149. ja 1153. aastal tungis Inglismaale trooninõudlejana Matilda poeg teisest abielust Anjou krahvi Geoffroy V-ga Henry.

Stepheni poja Eustache surma järel (1153) sõlmis Stephen Wallingfordi rahulepingu ja tunnistas Matilda poja Henry enda surma järel oma järglaseks Inglismaa troonil Henry II-na.

Isiklikku
---------

Stephen abiellus 1125 Boulogne'i Mathilde'iga, kes oli Boulogne'i krahvi Eustache III ainus laps ja krahvkonna pärija. Ema poolt oli Mathilde Inglismaa normannide vallutuse eelsete kuningate järeltulija. 

Abielust sündis viis last. Vanim poeg Eustache IV (1130–1153) päris ema surma järel 1152 Boulogne'i krahvkonna, kuid suri juba järgmisel aastal ja krahviks sai kolmas poeg Guillaume I (1137–1159), sest teine poeg Baudouin oli vahepeal üsna noorena surnud. Guillaume oli Boulogne'i krahv kuni oma surmani 1159. Guillaume oli ainus poeg, kes abiellus, kuid lapsi ei saanud neist ükski, nii et Stepheni sugu suri meesliinis välja ja Boulogne'i krahvkonna päris vanem tütar Marie (1131–1182), kes hakkas seda valitsema koos oma abikaasaga. Noorim laps, tütar Mathilde, suri mõne aasta vanusena.

Stephenil oli oma armukese Damette'iga vähemalt kolm last. Nimepidi on teada pojad Gervase, Ralph ja Americ, kellest esimene valiti isa mõjul väga noorelt, juba 1138 Westminsteri kloostri abtiks.

Stephenil ei olnud poega, kellele pärandada Inglismaa trooni. Trooni pärandas ta Matilda pojale Henry II-le, kellest sai Plantageneti dünastia alusepanija.

Seos Eestiga
------------

1896 leitud Vaida aare sisaldas 73 Stepheni münti.

Viited
------

1. ↑  Mauri Kiudsoo (2019). "Eesti muinasaarded. Kaubateed ja -kontaktid." Tallinn: Äripäeva Kirjastus.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Henry I** | **Inglismaa kuningas**1135–1154 | Järgnev:**Henry II** |
| **Normandia hertsog**1135–1154 |
Stephen Bann avalikul loengul Tartu Ülikoolis 6. veebruaril 2013
**Stephen Bann** (sündinud 1942 Manchesteris) on inglise kunstiajaloolane ja kultuuriteadlane.

Bann sai hariduse mainekas Winchester College'i poistekoolis ja jätkas õpinguid Cambridge'i Ülikooli King's College'is. Filosoofiadoktori kraadi kaitses ta 1967. aastal.

Ta on töötanud kaasaja kultuuri uuringute professorina Kenti Ülikoolis ja olnud hiljem Bristoli Ülikooli kunstiajaloo õppetooli juhataja. Praegu on Bann Bristoli Ülikooli kunstiajaloo emeriitprofessor.

1998. aastast on ta Briti Akadeemia liige. 2004 anti talle Briti impeeriumi ordu komandöri tiitel (CBE).

Stephen Banni peamised uurimisvaldkonnad on ajaloo kujutamine visuaalses kunstis, iseäranis maalikunstis, muuseumite ajalugu ja muuseumiteooria, 19. sajandi trükimeedia Prantsusmaal ja Suurbritannias, inglise kunstikriitika, 20. sajandi avangardistlikud kunstiliikumised, postmodernistlik meedia ja installatsioonikunst, maastiku- ja aiakunst ning sellega seotud teooriad.

Ta on avaldanud alates 1970. aastatest arvukalt monograafiaid. Banni hilisematest töödest väärivad mainimist "Ways Around Modernism" (2007), "Painting History: Delaroche and Lady Jane Grey" (2010) ja "Distinguished Images: Prints in the Visual Economy of nineteenth-century France" (2013).

6. veebruaril 2013 esines professor Bann Tartu Ülikoolis avaliku loenguga "The signs of the times – temporality and print media in post-revolutionary France".
**Stephanos Nazarjan** (armeenia Ստեփանոս Նազարյան, vene Назарян Степан Исаевич; 15. (27.) mai 1812, Thbilisi – 27. aprill (9. mai) 1879, Moskva) oli armeenia päritolu idamaade kirjanduse ajaloolane, õpetaja ja toimetaja.

Nazarjan sündis preestri perekonnas. Aastal 1827 lõpetas ta Thbilisis keskkooli, mille järel töötas lühikest aega ajaloo ja geograafia õpetajana. Aastatel 1832–1840 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Seejärel õppis idamaade keeli Peterburis ja 1842 läks Kaasanisse, kus hakkas orientalistika osakonnas õpetama armeenia keelt.

1849 sai Nazarjanist Moskva Lazarevi Idamaade Keelte Instituudi pärsia ja araabia kirjanduse professor. Oma doktoritöös analüüsis Nazarjan 10.–11. sajandi vahetuse paiku elanud pärsia luuletaja Firdausi kirjutatud tänapäeva Iraani rahvuseepost "Shāhnāmeh".

Euroopa valgustusliikumise ja 1840. aastate Venemaa sotsiaalliikumise mõjul hakkas Nazarjan kirjutama ja avaldama palju feodaalkorda ja ideoloogiat kritiseerivaid kirjutisi. 1850ndatel sai temast Armeenia valgustusliikumise eestvedaja. Aastatel 1858–1864 vahel avaldas ta oma artikleid Moskvas väljaantavas ajakirjas Hjusisaphajl (Virmalised), millel oli suur mõju Armeenia avaliku arvamuse kujundamisel.
NSV Liidu teenelise meistersportlase rinnamärk
**NSV Liidu teeneline meistersportlane**, kuni 1983 **teeneline meistersportlane**, (vene keeles Заслуженный мастер спорта СССР) oli aunimetus spordi valdkonnas Nõukogude Liidus. 

Aunimetus asutati 1934. aastal NSV Liidu Kesktäitevkomitee määrusega. Alates 1935. aastast kaasnes aunimetusega rinnamärk.

1945. aastal anti aunimetus tsirkuseartistidele Ivan Poddubnõi ja Klemens Bulile. Kuni 1950. aastate keskpaigani anti teenelise meistersportlase aunimetust ka teenekatele treeneritele (1956. aastal asutati treeneritele eraldi aunimetus – NSV Liidu teeneline treener). Teenelisteks meistersportlasteks said ka mitmed kosmonaudid (sealhulgas Juri Gagarin, German Titov ja Valentina Tereškova). 

1988. seisuga oli aunimetuse saanuid enam kui 3000 inimest.

Nende seas, kellelt on aunimetus ära võetud, on Alla Kušnir, Iser Kuperman, Ljudmila Beloussova, Oleg Protopopov ja Viktor Kortšnoi.

NSV Liidu teenelise meistersportlase nimetust on antud ka välismaalastele. Nii said selle NSV Liidu 50. aastapäeva puhul näiteks Teófilo Stevenson, Nicolae Martinescu, Ondrej Nepela, Karin Janz, Maria Gigova, András Balczó, Ri Ho-jun, Khorloogiin Bayanmönkh ja Włodzimierz Lubański.

Venemaa Föderatsioonis antakse välja Venemaa teenelise meistersportlase aunimetust.

Aunimetuse saanud Eesti sportlasi
---------------------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Uno Aava
* Ants Antson
* Rein Aun
* Anatoli Dalidovitš
* Heino Enden
* August Englas
* Tiit Haagma (1984)
* Gunnar Holm
* Jüri Jaanson (1990)
* Bruno Junk
* Mihhail Kaaleste (1957)
* Paul Keres (1948)
 | * Johannes Kotkas
* Ilmar Kullam
* Mati Kuulmann (1980)
* Toomas Leius (1964)
* Heino Lipp
* Jaak Lipso
* Viljar Loor
* Joann Lõssov
* Kaia Parve (1985)
* Aavo Pikkuus
* Edgar Puusepp
* Hubert Pärnakivi
* Mait Riisman
 | * Erika Salumäe
* Tiit Sokk
* Ivar Stukolkin
* Jaan Talts
* Jüri Tamm
* Jüri Tarmak
* Priit Tomson
* Svetlana Tširkova (1972)
* Jaak Uudmäe
* Ain Vilde
* Maret-Mai Višnjova-Otsa
* Endel Vooremaa
 |

Vaata ka
--------

* NSV Liidu meistersportlane
* NSV Liidu rahvusvahelise klassi meistersportlane
**Naaber** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Naaber 81 mehel ja 75 naisel. Perekonnanimede levikult on Naaber meeste puhul 1106. ja naiste puhul 1376. kohal.

Perekonnanime Naaber kandja on keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus on 38). Kõige levinum on perekonnanimi Naaber vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,85. Perekonnanimi Naaber on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 8,93.

19. sajandi algul pandi perekonnanimi Naaber Muhu kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Kärtmann, Nabrus-Orrav, Nachbar perekonnanime Naaber vastu. Samas, nime Naaber mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.

Nime kandjaid
-------------

* Liina Naaber-Kivisoo (1980–), Eesti jurist, kohtunik

Vaata ka
--------

* Naber

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Naaber.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Naaber.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Naaber.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Naaber.
**Tsirguliina** on alevik Valga maakonnas Valga vallas, ajalooliselt Tartumaa Sangaste kihelkonnas.

Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus alevik Tõlliste vallas.

Tsirguliinas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 434 elanikku, 2000. aasta rahvaloenduse järgi 522. 

Alevikus on Tsirguliina Kool, lasteaed, rahvamaja, Tsirguliina Raamatukogu, sidejaoskond ja perearstikeskus; eraettevõtetest kaks kauplust, autoremonditöökoda ja saekaater. Aastani 1993 töötas seal Tõlliste vallavalitsus, mis kolis Laatresse. 

Tsirguliina alevik tekkis 19. sajandi teisel poolel pärast Tartu–Valga raudteelõigu valmimist Sangaste raudteejaama juurde Laatre ja Tõlliste mõisa piirimaile. 

20. sajandi algusest kuni 1970. aastateni andis aleviku elus tooni tellisetööstus, mille rajasid 1909. aastal vennad Kahrod. 1922 asutas konkureeriva vabriku Bruno Gross. Pärast teist maailmasõda jätkasid natsionaliseeritud ja ühendatud tehased tööd Tartu ehitusmaterjalide tehase Sangaste tsehhi nime all, tellisetootmine lõppes 1974 kvaliteetse kohaliku tooraine ammendumise tõttu. Kuni 1980. aastate lõpuni toodeti vabrikus klaasist ravimiampulle, lühikest aega ka vahtplastist detaile.

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

| * v
* r
Valga valla asulad |
| --- |
| Linn | 

* Valga

 |  |
| Alevikud | 

* Laatre
* Tsirguliina
* Õru

 |
| Külad | 

* Hargla
* Iigaste
* Jaanikese
* Kaagjärve
* Kalliküla
* Karula
* Killinge
* Kirbu
* Kiviküla
* Koikküla
* Koiva
* Koobassaare
* Korijärve
* Korkuna
* Käärikmäe
* Laanemetsa
* Lepa
* Londi
* Lota
* Lusti
* Lutsu
* Lüllemäe
* Muhkva
* Mustumetsa
* Paju
* Pikkjärve
* Priipalu
* Pugritsa
* Raavitsa
* Rampe
* Rebasemõisa
* Ringiste
* Sooblase
* Sooru
* Supa
* Tagula
* Taheva
* Tinu
* Tsirgumäe
* Tõlliste
* Tõrvase
* Uniküla
* Valtina
* Vilaski
* Väheru
* Väljaküla
* Õlatu
* Õruste

 |
**Tsiatsungõlmaa harjutusala** (võru keeles *tsiatsungõlmaa* 'seasongermaa') on Kaitseväe harjutusala Võrumaal, Võru valla Juba külas. Tsiatsungõlmaa harjutusala kuulub eraldiseisva harjutusalana Nursipalu harjutusvälja koosseisu.

Harjutusalal asub 300-meetrise laskerajaga poolkinnine lasketiir ja kaks õppevälja taktikalisteks lähiharjutusteks.

Harjutusala pindala on 32 ha. Harjutusala valitseja on Kaitseväe logistikakeskus.

Tsiatsungõlmaa harjutusala rajati 1993. aastal.

2013. aasta veebruaris avati Tsiatsungõlmaa harjutusalal elektroonilise sihtmärgisüsteemiga lasketiir, mida peetakse Balti riikide moodsaimaks.

Viited
------

1. ↑  "Eesti Kaitsevägi. Harjutusväljad. Tsiatsungõlmaa harjutusala". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2016. Vaadatud 16. veebruaril 2016.
2. ↑  "Tsiatsungõlmaa 300 m lasketiiru kasutusjuhend". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 16. veebruaril 2016.
3. ↑  "Tsiatsungõlmaa väljaõppeehitiste kasutuseeskiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2015. Vaadatud 16. veebruaril 2016.
4. ↑  Nursipallu polügooni rajamine kütab endiselt kirgi. Eesti Päevaleht, 5. veebruar 2004
5. ↑  Võrumaal avati Balti riikide moodsaim, Tsiatsungõlmaa lasketiir. Õhtuleht, 6. veebruar 2013
Tsinkvalge pigmendipulbri kujul
**Tsinkvalge** on valge anorgaaniline värvipigment, koostiselt tsink(II)oksiid ZnO.

Värvainete indeksis on tsinkvalge tähised PW4 (Pigment White 4) ja 77947.

Ajaloost
--------

Tsinkoksiid oli mineraalina tuntud juba antiikajal, kuid pigmendina ei kasutatud seda enne 18. sajandit. Maalimisvärvina kasutati esmakordselt 1780. aastatel, tootma hakati alates 1834. aastast, esialgu ainult akvarellvärvina, mida turustati "hiina valge" (*Chinese white*, *blanc de Chine*) nime all, seda on nimetatud ka prantsuse valgeks ja hõbevalgeks.

Saamine
-------

Tsinkvalget saadakse tsingi põletamisel. Reaktsioonivõrrand:

2Zn(s) + O2 → 2ZnO(s)

Omadused
--------

Tsinkvalge on pliivalgest väiksema katvusega ja kuivab aeglasemalt. Võrreldes pliivalgega on aga puhta tsinkvalge kuivanud värvipind palju rabedam ning kipub pragunema. Päikesevalguses väga valguspüsiv, kuigi koostises oleva õli kollastumine võib selle säravat heledust vähendada. Aluselise metallioksiidina lahustub hapetes. Keemiliselt stabiilne, erinevalt pliivalgest ei tumene väävli toimel õhus ja pole mürgine. Sobib kõigi anorgaaniliste pigmentidega.

Teiste värvidega segamisel ilmneb tsinkvalge omadus tuua värviüleminekud ja -varjundid palju nüansirikkamalt esile kui teised valged värvipigmendid ja aeglane kuivamine võimaldab täpset toonisegamist enne värvi lõplikku tahenemist.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. veebruar 2020. Vaadatud 16. veebruaril 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2021. Vaadatud 8. märtsil 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑
7. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
8. ↑
9. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. mai 2020. Vaadatud 16. veebruaril 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Tsinkvalge portaalis colourlex.com
* Tsinkvalge veebinäitusel Pigments through the Ages
* Tsinkvalge kunsti- ja konserveerimismaterjalide andmebaasis CAMEO
**Kilimanjaro piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias.

Kilimanjaro piirkond asub Tansaania kirdeosas Keenia piiri ääres. Kagus piirneb ta Tanga, edelas Manyara ja läänes Arusha piirkonnaga.

Piirkonna halduskeskus ja suurim linn on Moshi. Teised suuremad linnad on Hai Mjini, Same Mjini, Hedaru ja Mwanga.

Kilimanjaro piirkonna pindala on 13 309 km². Aastal 2002 elas piirkonnas 1 381 149 inimest.

Piirkonna põhjaosas asub Kilimanjaro mägi.

Kilimanjaro piirkond jaguneb kuueks ringkonnaks:

* Rombo ringkond
* Hai ringkond
* Moshi linnaringkond
* Moshi maaringkond
* Mwanga ringkond
* Same ringkond

Viited
------

1. ↑  Sub-Divisional Population Projection for Year 2016 and 2017 Based on 2012 Population and Housing Census. National Bureau of Statistics, vaadatud 16.08.2019

Tansaania piirkonnad

Arusha **·** Dar es Salaam **·** Dodoma **·** Geita **·** Iringa **·** Kagera **·** Katavi **·** Kigoma **·** Kilimanjaro **·** Lindi **·** Lõuna-Pemba **·** Lõuna-Sansibar **·** Lääne-Sansibar **·** Manyara **·** Mara **·** Mbeya **·** Morogoro **·** Mtwara **·** Mwanza **·** Njombe **·** Pwani **·** Põhja-Pemba **·** Põhja-Sansibar **·** Rukwa **·** Ruvuma **·** Shinyanga **·** Simiyu **·** Singida **·** Songwe **·** Tabora **·** Tanga