recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib heliloojast; maadleja kohta vaata artiklit Olav Roots (maadleja)* |

---

Olav Roots, Eduard Tubin ja Ludvig Juht (1947)
Aleksander Lätte "Kiigelaul" Elsa Maasiku ja Olav Rootsi esituses 1939. aastal
**Olav Roots** (26. veebruar 1910 Uderna vald, Rõngu kihelkond, Tartumaa – 30. jaanuar 1974 Bogotá, Colombia) oli eesti dirigent, pianist ja helilooja.

Ta alustas klaveriõpinguid Pärnus, lõpetas aastal 1931 Tartu Kõrgema Muusikakooli klaveri (Adelheid Hippiuse ja Artur Lemba klassis) ja kompositsiooni erialal (Heino Elleri klassis); samuti lõpetas ta mõlemal erialal eksternina Tallinna Konservatooriumi. Aastatel 1933 ja 1935 täiendas ta end Pariisis (Alfred Cortot' klaverikursustel) ning aastal 1937 Viinis Felix Weingartneri juures ja Salzburgis (dirigeerimiskursustel Nikolai Malko, Bruno Walteri jt juhendamisel).

Ta töötas aastatel 1931–1935 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis klaveriõppejõuna ja aastatel 1931–1944 Tallinna Konservatooriumis ansambli- ja orkestriklassi õppejõuna.

Aastatel 1939–1944 oli ta Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri peadirigent.

Aastal 1944 põgenes ta Nõukogude võimu eest algul Rootsi, kus ta töötas Sigtunas lauluõpetajana, moodustas seal eesti pagulastest segakoori, ta juhatas Stockholmis ka eesti noortekoori. Rootsis olles tegutses ta peamiselt klaverisaatjana (koos Zelia Aumere, Ludvig Juhti ja teiste muusikutega), esines Rootsi Raadios ning klaverisolistina ka Taanis, Šveitsis, Saksamaal, Suurbritannias ja mujal.

Aastal 1952 kutsuti ta Lõuna-Ameerikasse Colombiasse Bogotásse Colombia Sümfooniaorkestri peadirigendiks, ta jäi sellele kohale surmani. Ta tõstis selle orkestri rahvusvahelisele tasemele, juhatas seda ka välisturneedel paljudes maades (sageli oli kavas ka eesti muusika). Lisaks töötas ta aastast 1957 Bogotá konservatooriumis koorijuhtimis- ja orkestratsiooniõppejõuna.
**Smalany** (valgevene keeles *Смаляны*, valgevene-eesti transkriptsioonis **Smaljanõ**) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Viciebski oblasti Orša rajoonis, Smalany külanõukogu keskus. Poola keeles on asula nimi Smolany.

Smalanys on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on XVII sajandil püstitatud loss *Bieły Koviel*, mõisakompleks, veski, XVII sajandil ehitatud katoliku kirik koos dominiiklaste kloostriga ning õigeusu kirikud XVIII ja XIX sajandist. Asulas on poola geoloogi Tomasz Zani haud.

Ajalugu
-------

Esimest korda on Smalanyd mainitud aastal 1484. Toona oli see vürst Belski valdus. Asula kuulus Vitebski vojevoodkonda ja Orša maakonda. Hiljem kuulus asula Kurbskitele, Ostrogiškitele, Sanguszkodele. Aastal 1626 ehitas vürst Sanguzko-Kovielski asulasse kindluse, mis sai kannatada nii Uputuse kui ka Põhjasõja ajal. Lossi hoiti korras veel XVIII sajandil, aga XIX sajandil sai Smalany omanikuks vene senaator Semjonov, kes müüs lossi tellisteks.

Aastast 1678 sai Smalanyst ametlikult alev. Aastal 1680 ehitati sinna katoliku kirik, aastal 1742 sai asula raekoja. 

* Smalany kindlusSmalany kindlus
* Smalany kindlusSmalany kindlus

Poola jagamisel aastal 1772 läks Smalany Venemaa koosseisu. Aastal 1792 ehitati sinna puidust õigeusu kirik, mis tegutseb tänapäevani, aga aastal 1864 valmis kivist õigeusu kirik, mis on praegu varemetes. 1812. aasta sõja ajal toimus asula all lahing vene ja prantsuse vägede vahel. Aastal 1900 avati asulas põllumajanduskool. XX sajandi algul oli Smalanys tellisetehas, seal pargiti ka nahku. Asulas olid postkontor, raamatukogu, polikliinik ja apteek. Smalany juures asus ka veehoidla, kus kasvatati karpkalu.

Esimese maailmasõja ajal läbis Krevat Saksa-Vene vägede vaheline rindejoon. Vana ja lagunenud kindlus võeti uuesti kasutusele, selle juurde rajati kaasaegsemad betoonvarjendid. Aastal 1917 võtsid Saksa väed Kreva vastu ette suurtükirünnaku, kannatada said nii kindlus kui ka asulas olnud katoliku kirik.

Kuni 1917. aastani oli Smalany Venemaa Keisririigi koosseisus, aastast 1924 kuulus aga Valgevene NSV-sse. Ühtlasi sai alevist ametlikult küla. Aastal 1011 liideti Smalanyga endine Ahranamičnaja küla.

* SmalanySmalany
* Smalany tegutsev õigeusu kirikSmalany tegutsev õigeusu kirik
* Smalany katoliku kirikSmalany katoliku kirik
* Smalany lagunev õigeusu kirikSmalany lagunev õigeusu kirik

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Smalany** |

* Smalany
* Smalany Valgevene fotoentsüklopeedias
* Smalany YouTube'is
**Slītere kihistik** (inglise *Slītere Member*) on siluri ajastu Raikküla lademe Saarde kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Lilita-Ilga Gailite aastal 1987.

Kihistiku all lamab Heinaste kihistik, sellel lasub aga Kolka kihistik. Nurmekunna kihistus vastab sellele Järva-Jaani kihtide ülemine osa.

Kihistiku stratotüüp on Kolka 54 puursüdamik, kus kihistik esineb 631.00..647.50 meetril. Kihistik on nime saanud Slītere järve järgi.

Kihistiku moodustavad lubjakivi, mergel ja argilliit. Valdava osa moodustab kollakashall afaniitne lubjakivi. Kihistiku ülemises piiris on selge katkestuspind, mis põhja pool eraldab Vändra kihid Järva-Jaani kihtidest.

Viited
------

1. ↑  Slītere kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 14.09.2020)
2. ↑  Correlation of lower–middle Llandovery sections in central and southern Estonia and sedimentation cycles of lime muds, Heldur Nestor, Rein Einasto, Peep Männik, and Viiu Nestor, 2002.
3. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2021. Vaadatud 14. septembril 2020.
4. ↑  Correlation of lower–middle Llandovery sections in central and southern Estonia and sedimentation cycles of lime muds, Heldur Nestor, Rein Einasto, Peep Männik, and Viiu Nestor, 2002.

Välislingid
-----------

* Slītere kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
**Olari Suislep** (sündinud 5. juunil 1979) on Eesti maadleja.

Saavutused
----------

Üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1995, 1999, 2000, 2001, 2003, 2004, 2005, 2008, 2011).

2006. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

2007. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;

Tuntumad konkurendid: Şeref Eroğlu, Sergei Kovalenko, Ion Panait, Kristjan Press, Sergei Kuntarev, Valdemaras Venckaitis

Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
-----------------------------------------------

1995. aasta Ungari Budapest – 51 kg – 22. koht (kadett);

1997. aasta Soome Turu – 60 kg – 28. koht (juunior);

1998. aasta Egiptus Kairo – 65 kg – 10. koht (juunior);

1999. aasta Rumeenia Bukarest – 63 kg – 19. koht (juunior);

2003 CréteilPrantsusmaa – 66 kg – 37. koht.

Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
------------------------------------------------

1996. aasta Bulgaaria Sofia – 58 kg – 13. koht (juunior);

1999. aasta Ungari Budapest – 63 kg – 8. koht (juunior);

1999 Sofia Bulgaaria – 63 kg – 18. koht;

2000 Moskva Venemaa – 63 kg – 19. koht.

2001 Istanbul Türgi – 63 kg – 12. koht;

2003 Belgrad Serbia – 66 kg – 19. koht;

2004 Haparanda Rootsi – 66 kg – 20 koht.

OM valikturniir
---------------

2000 Faenza Itaalia – 23. koht (63 kg).

Rahvusvahelised turniirid
-------------------------

Põhjamaade meistrivõistlused

1997. aasta Rootsi – 2. koht (juunior);

2000. aasta Rootsi – 2. koht;

2003. aasta Rootsi – 3. koht;

2006. aasta Soome – 2. koht;

Georg Lurichi mälestusvõistlused Eesti

2001. aasta – 4 koht;

2005. aasta – 3. koht;

2006. aasta – 2. koht;

2009. aasta – 3. koht.

Kristjan Palusalu mälestusvõistlused Eesti

2005. aasta – 3. koht;

2009. aasta – 5. koht;

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Postkontoriprotokoll** (ingl *Post Office Protocol* ehk **POP**) on andmesideprotokoll, mida kasutatakse e-kirjade laadimiseks e-posti serverist kirjade lugemiseks mõeldud seadmesse.

Postkontoriprotokolli levinuim versioon on **POP3**, mis kasutab TCP/IP-ühendust ja vaikimisi porti nr 110. POP2 kasutab porti 109.

Juhul kui kirju serverist ei kustutata, kasutatakse kirjade lugemise seadmes nende üle arvepidamiseks unikaalsete identifikaatorite nimekirja (POP3 UIDL). Igal kirjal on oma unikaalne kood ja iga kord kirjade allalaadimisel võrreldakse serveris ja kliendi seadmes olevaid nimekirju ning alla laaditakse ainult kliendi seadmest puuduvad kirjad.

Vaata ka
--------

* IMAP
* SMTP

Välislingid
-----------

**Postkontoriprotokolli kirjeldavad kommentaarinõuded** (inglise)

* RFC 1939 – Post Office Protocol – Version 3
* RFC 2195 – IMAP/POP AUTHorize Extension for Simple Challenge/Response
* RFC 2449 – POP3 Extension Mechanism
* RFC 1734 – POP3 AUTHentication command
* RFC 2222 – Simple Authentication and Security Layer (SASL)
* RFC 3206 – The SYS and AUTH POP Response Codes
* RFC 2595 – Using TLS with IMAP, POP3 and ACAP
* RFC 937 – Post Office Protocol – Version 2
* RFC 918 – Post Office Protocol
**Smalininkai** (Helifaili info leedu i) (saksa keeles ka *Schmalleningken*) on linn Leedus Jurbarkase rajoonis, Smalininkai valla halduskeskus. Linn asub Nemunase jõe kaldal Väike-Leedu ajaloolises piirkonnas.

Linnas on põhikool, kool erivajadustega lastele, kultuurimaja ja raamatukogu. Linnas on luteri kirik ja 1936. aastal ehitatud katoliku kirik. Vaatamisväärsusteks on veel Leedu suurim tammeallee (koosneb 212 tammest) ja vanim hüdromeetriajaam Leedu territooriumil (tegutseb järjepidevalt alates 1811. aastast, vanas asukohas asub mälestuskivi, praegune kompleks valmis aastail 1924–1926.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Smalininkai elanikest leedulasi 97,7% ja teiste rahvaste esindajaid 2,33%.

Ajalugu
-------

Esimesed kirjalikud andmed asula kohta pärinevad XV sajandist. 1422. aastal hakkas asula alt jooksma Leedu ja Preisimaa vaheline piir. Varasemal ajal asusid asula ümber suured metsad, kohalikud elanikud tegelesid tõrva ajamisega (kohalikus murdes *smala*), sellest ka asula nimi.

1811. aastal rajati Smalininkaisse hüdromeetriajaam. 1902. aastal valmis asulat Tilsitiga ühendav raudtee, mis tegutses 1942. aastani. Kuigi raudtee on demonteeritud, on toonane jaamahoone elumajaks ümber ehitatuna säilinud.

1946. aastal sai Smalininkaist linn. Nõukogude ajal oli see kohaliku sovhoostehnikumi keskus. 2009. aastal püstitati linna alla 250 kW tuulegeneraator. 

* Smalininkai tammealleeSmalininkai tammeallee
* Smalininkai hüdromeetriajaamSmalininkai hüdromeetriajaam

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 1. veebruaril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

 Smalininkai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Linn portaalis vietoves.Lt
* Linna koduleht
* Vanad pildid Smalininkaist (*saksa keeles*)
**Olaus Kellmann** (ka **Olaus Kellman**; 3. jaanuar 1724 Rootsi – 28. detsember 1807/9. jaanuar 1808 Muhu) oli Eesti vaimulik. 

Kellmann lõpetas Lundi Ülikooli, kaitses seal ka magistriväitekirja. Ordineeriti 15. oktoobril/26. oktoobril 1758 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1758–1808 Muhu Katariina koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1767–1784 Saaremaa konsistooriumi assessor ja aastatel 1784–1807 Saaremaa superintendent.

Isiklikku
---------

Aastal 1758 abiellus ta endise Muhu Katariina koguduse õpetaja Gottfried Gerlachi lese Sara Wendelaga. Nende väimees (tütre Friederike Luise mees) Christian Jacob Glanström oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, teine väimees (tütre Auguste Gertrudi mees) Karl Fromhold Glöckner oli Muhu Katariina koguduse õpetaja. Nende tütrepoeg Theodor Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, teine tütrepoeg Paul August Ferdinand Glanström oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
2. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gottfried Gerlach** | **Muhu Katariina koguduse õpetaja**1758–1807 | Järgnev**Karl Fromhold Glöckner** |
Postkaart aastal 1890
**Postkaart** on nelinurkne paksema paberi või papi tükk, mis on mõeldud postiga saatmiseks ilma ümbrikuta. Ehk postkaart on avatud kiri, valge korrespondentskaart.

Postkaardi ühel poolel on tavaliselt pilt. Teisele küljele kirjutatakse sõnum, saaja ja saatja aadressid ning kleebitakse postmark.

On ka selliseid postkaarte, millele on margi kujutis juba trükitud (tervikasi). Nende puhul sisaldub margi väärtus postkaardi hinnas. 

Eestis algas postkaardi ajalugu 1. oktoobril 1872, mil Tsaari-Venemaa võttis ametlikult postkaardi riigisiseselt kasutusele. 1894. aastal tulid Eestis esimest korda käibele linnavaadetega postkaardid. Nagu kõik trükitooted, allusid ka postkaardid kuni 1906. aastani eeltsensuurile. Aastatel 1894–1905 võis teksti kirjutada ainult postkaardi esi- ehk pildiküljele, tagumine, margi pool oli üksnes aadressi jaoks. 

Mõne aastaga sai piltpostkaartide saatmine väga populaarseks ja kirjastajad hakkasid lisaks vaatekaartidele välja andma ka temaatilisi postkaarte: jõulud, uusaasta, lihavõttepühad jne. Esimesed Eesti kohalike kunstnike kujundatud postkaardid ilmusid 1920. aasta paiku. 1930. aastatel oli kodumaine trükitööstus suuteline valmistama postkaarte enam-vähem samal tasemel kui välismaised. Kunstnikud oli enamasti tundmata, kuna tol ajal ei peetud seda tööd eriti mainekaks, veel vähem tõotas see tuntust. Oli ka erandeid, näiteks õed Ada ja Lidia Jürisson (signatuur Ady-Lydi) ja Axel Roosmann.

Postkaartide kogumine on filokartia.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Postkaart** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Postkaart** |

1. 1 2 3 4  "Moekad retropühadekaardid Sõnade „jõulud" ja „näärid" päritolust. Näitus kahes osas". *Eesti Rahva Muuseum*.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; filmi kohta vaata artiklit Postitõld (film).* |

---

Inglise postitõld (umbes 1820)
**Postitõld** (vanamoeliselt eesti keeles ka *tilisang* < vene дилижанс < prantsuse *diligence* 'usinus, hoolsus') oli tõld, mis vedas posti.

Postitõldu kasutati samal ajal ka reisijateveoks. Venemaal pandi esimesed postitõllad reisijaid vedama 1820. aastal Moskva ja Peterburi vahel. 1827. aastal pandi tilisangid veerema ka Tallinna ja Peterburi vahelisele teele; 1840. aastal Peterburi ja Riia vahele, vahepeatused tehti Tartus ja Narvas. Pikemate vahemaade kõrval pandi tilisangid käima ka lühemate vahemaade peale, näiteks 1847. aastal Tartu ja Narva vahele.

Ettekirjutuste järgi pidi postitõld olema raudtelgedel, hea välimusega ja valmistatud vastavalt postiteede ülema poolt heaks kiidetud joonistele.

Enne postitõldu olid kasutusel lahtised vankrid ning suured pealt kinni ehitatud postivankrid ehk kibitkad. Kuid sellised postisõidukid olid algelised. Teed olid tollal aga halvad, seetõttu oli reisimine nendega ebamugav.

Suurbritannias
--------------

Võttes eeskujuks Suurbritannias edukalt rakendunud linnadevaheliste diližansside toimimise, tegi John Palmer 1782. aastal Briti postiteenistusele ettepaneku reorganiseerida samadel alustel ka posti kättetoimetamise üleriigiline teenistus. Teda võeti kuulda. 18. sajandi lõpuks toimis Suurbritannias juba 42 postimarsruuti, kus kurseerisid postitõllad (postidiližansid).

Viited
------

1. ↑  Eerik Selli. "Postijaamad riigi ja reisija teenistuses". Valgus. Tallinn, 1976. Lk 102.
2. 1 2  EUROPA. Postisõiduk filateelia.ee
3. ↑  Mail Coaches. postalheritage.org.uk
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on kastist, kuhu kirju tuuakse; kast, kust kirju viiakse, on Kirjakast; infotehnoloogia mõiste kohta vaata artiklit Elektrooniline postkast* |

---

Postkastid Soomes
**Postkast** on kast, kuhu kirjakandja paneb adressaadile mõeldud posti.

ASi Eesti Post (nüüdne Omniva) universaalse postiteenuse tüüptingimustes oli 2017. aastal kirjakast määratletud kui "posti kogumisvõrgus olev püsivalt paigaldatud vahend lihtsaadetisena edastatavate kirisaadetiste kogumiseks" ning postkast kui "saaja valduses olev vahend kirisaadetise ja postisaadetiste saabumise teadete kättetoimetamiseks".

* Kirjakast (oranž) ja postkastid Alajõe külasKirjakast (oranž) ja postkastid Alajõe külas
* Postkastid Laupa külasPostkastid Laupa külas
* Postkastid korterelamus TallinnasPostkastid korterelamus Tallinnas

Viited
------

1. ↑  Universaalse postiteenuse tüüptingimused, ASi Eesti Post koduleht (vaadatud 18.03.2021)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Postkast**
 |
**Svidník** (ungari keeles *Felsővízköz*, saksa keeles *Oberswidnik*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Svidníki ringkonna keskus.

Asulat on kirjalikult esmamainitud 1355. aastal. Praegune linn moodustati 1944 Nižný Svidníki (Alam-Svidník) ja Vyšný Svidníki (Ülem-Svidník) liitmise teel.

Rahvastik
---------

Svidník on Slovakkia ala russiinide (ukrainlaste) oluline keskus, seal asub ukraina kultuuri muuseum ning rahvastikust moodustavad märgatava osa russiinid ja kreekakatoliiklased.

2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 12 428 elanikku. 79,60% olid slovakid, 13,04% russiinid, 4,07% ukrainlased, 1,50% mustlased ja 0,39% tšehhid. 

Usutunnistuselt olid 41,10% kreekakatoliiklased, 25,82% õigeusklikud, 24,13% roomakatoliiklased, 5,17% ilma usutunnistuseta ja 0,93% luterlased.

Vaatamisväärsusi
----------------

* kreeka-katoliku Püha Paraskeva puitkirik (18. sajandi lõpp)
* kreeka-katoliku Jumalaema Sündimise kirik (19. sajandi I pool)
* ukraina kultuuri muuseum
* Milly galerii (asub 17. sajandist pärit ja 19. sajandil ümberehitatud lossis)
* Mihhail Kutuzovi mälestustahvel (1956)
* sõjamuuseum
* soomusväelaste mälestusmärk

Pildid
------

* Vaade linnaleVaade linnale
* Püha Paraskeva puitkirik vabaõhumuuseumisPüha Paraskeva puitkirik vabaõhumuuseumis
* Svidníki soomusväelaste mälestusmärk.Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011Svidníki soomusväelaste mälestusmärk.  
Foto: Robert Treufeldt, 23. mai 2011

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Svidníki koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Svidník** |
Uduvere kihtide paljand Katri pank
**Uduvere kihid** (inglise keeles *Uduvere Beds*) on siluri ajastu Paadla lademe Paadla kihistu ülemised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Einar Klaamann aastal 1970.

Kihid on nime saanud Uduvere külalt. Kihtide stratotüüp on Uduvere paemurrus. Kihtide laiendatud stratotüübiks on sealne 4A puurauk, milles kihtide kivimid esinevad 1.4..4.3 meetril. Murru servad on kinni kasvanud, küll aga paljandub selle põhjas ligi 50 m² suurusel alal paas.

Uduvere kihid koosnevad erinevatest madalaveelise tekkega kivimitest. Kihtides on lubjakivi, merglit, korallidest ja stromatopooridest kivististe kuhjatisi. Kihtide kivimid on osaliselt või täielikult dolomiidistunud, eriti Kuressaare linnast ida poole jäävatel aladel.

Viited
------

1. ↑  Uduvere kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 16.09.2020)
2. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2022. Vaadatud 17. septembril 2020.
3. ↑  [ Eesti stratotüüpsed paljandid}
4. ↑  Paadla Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3.

Välislingid
-----------

* Uduvere kihid Eesti geokogude infosüsteemis
**"Postiteenistus"** (originaalis *Going Postal*) on Terry Pratchetti Kettamaailma sarja kuuluva samanimelise raamatu põhjal loodud kaheosaline telesari.

Telesarja esimene jagu oli eetris 30. mail 2010. Sarja näitas ka Eesti Televisioon 24. ja 26. detsembril 2010.

Sisututvustus
-------------

Telesarja tegevus leiab aset Ankh-Morporki linnas, kus endine suli Niiske von Lipwig pannakse linna valitseva patriitsi Vetinari poolt juhtima varjusurmas olevat postiteenistust. Lipwig satub konflikti klaksikompaniid juhtiva Sirus Kullatisega, kelle käes kuni postiteenistuse elustamise katsetele oli linna infovahetuse monopol. Nende konflikt tipneb võiduajamisega, kus post ja klaksid saadavad sõnumi Überwaldi. Selle käigus saavad teatavaks Kullatise kuriteod, misjärel klaksikompanii antakse juhtida selle asutaja pärijale ja Lipwigi armastatule Adora Belle Kallikesele.

Tegelased ja osatäitjad
-----------------------

* Niiske von Lipwig (Richard Coyle)
* patriits Vetinari (Charles Dance)
* Adora Belle Kallike (Claire Foy)
* Sirus Kullatis (David Suchet)
* Postiljon (Terry Pratchett)

Välislingid
-----------

* Postiteenistus andmekogus IMDb (inglise)
**Preadaptatsioon** ehk **eelkohastumine** on evolutsioonibioloogias organismi iseärasus, mis on olemas enne seda, kui see kohastumuseks osutub, ning mille teke on sõltumatu tingimustest, milles ta kohastumuseks osutub. Seejuures võivad need tingimused tekkida juhuslikult või seetõttu, et organism otsib endale sellised tingimused. 

Mõned bioloogid väldivad terminit "preadaptatsioon", nähes selles vihjet teleoloogiale. 

Terrence Deacon kasutab raamatus "The Symbolic Species" ka väljendit *premaladaptation*, tähistamaks olukorda, milles organismi iseärasused, mis võivad kujutada endast kohastumisi, osutuvad uues olukorras takistuseks.

Preadaptatsiooni näiteid
------------------------

Dinosaurustel olid suled algselt põhiliselt soojusisolatsiooniks, hiljem osutusid need kasulikuks lendamisel. 

Imetajate eellastel olid olemas higinäärmed, millest arenesid välja piimanäärmed. 

Jonathan Kingdon on oletanud, et inimese lamedad jalad arenesid välja algselt kohastumisena toitumisele kivide ja lehtede alt leitud pisiloomadest ja muust. Alles hiljem osutusid need kasulikuks kahel jalal käimisel.

Vaata ka
--------

* Eksaptatsioon
Svitene mõisa peahoone aastal 2000
**Svitene mõis** (läti keeles *Svitenes muiža*, saksa keeles *Schwitten*) on endine mõis Lätis Rundāle piirkonna Svitene vallas Svitenes. Endisaegse haldusjaotuse järgi kuulus see Bauska kreisi Bauska kihelkonda. 

Svitene mõis sai alguse XV sajandil, mil Liivi ordu rajas sinna sõjategevuseks Leedu vastu vasallimõisa, mis kuulus Grotthußide suguvõsale. Aastal 1505 sai mõisa omanikuks Otto von Grotthuß. Tema surma järel päris mõisa tema keskmine poeg Thomas, seejärel aga tema poeg Georg von Grotthuß. Aastast 1736 on teada, et see kuulus Ernst Johann von Bironile. Aastal 1788 läks mõis Elmptide suguvõsa valdusse. Nemad lasid ka ehitada praeguse mõisa peahoone. 

Aastal 1893 sai mõisa omanikuks Mežotne mõisa omanik Anatol von Lieven. Lievenite valdusse jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1921. Aastal 1919 peatusid seal bermondtiaadis osalevad Saksa väed, kes häärberi ka osaliselt hävitasid.

Peahoonesse rajati pärast võõrandamist põhikool. Aastail 1938 ja 1970 ehitati see kooli vajadustele vastavalt osaliselt ümber. Peahoonet ehib sammaste ja palkoniga portikus. Paraadruumides on säilinud osaliselt ka algne uhke interjöör. Tänapäeval asub algkool teises hoones, kuid peahoone ühes tiivas asuvad muusikakool ja kunstikool.

Mõisa juures on ka väike park, kus asub uusgooti stiilis Elmptide suguvõsa kabel.

Viited
------

1. ↑
2. ↑   Haus Elmpt
3. ↑

Välislingid
-----------

* Video mõisast
**Agronoomia** oli Eestis aastail 1921–1940 ilmunud põllumajanduslik ajakiri. Selle ingliskeelne määratlus oli Estonian Journal of Agricultural Science ja saksakeelne Zeitschrift für Landwirtschaft. Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi ajakiri Agraarteadus on Agronoomia järjepidevuse kandja.

Ajakirja andsid välja Eesti Agronoomide Selts ja Akadeemiline Põllumajanduse Selts (toona Akadeemiline Põllumajanduslik Selts). Hiljem ka Riikliku Katseasjanduse Nõukogu ja Agronoomide Koja häälekandja. Aastaid oli ajakirja vastutav, hiljem peatoimetaja õpetatud agronoom Jaan Mets. Toimetusse kuulusid veel Ants Käsebier, J. Mägi, Elmar Roger ja N. Rootsi. Toimetuses on sekretärina töötanud Elmar Järvesoo.

Peamiselt avaldati teadustöid ja referaate agraarökonoomika, loomakasvatuse ja taimekasvatuse kohta. Teadustööde juures ilmusid saksa- või ingliskeelsed kokkuvõtted. Hilisemate aastakäiku puhul olid teadustöödel ka võõrkeelsed pealkirjad. Kirjutises avaldatud andmete eest vastutas iga kaastööline oma täie nimega.

Samuti avaldati Agronoomias nii Agronoomide Koja kui ka Akadeemilise Põllumajandusliku Seltsi kroonikat ja personaalia teavet.

Kroonikate kõrval leiab ajakirjasabadest teavet nii uudissõnade kui ka seltsi liikmete kohta. Ajakiri avaldas ka põllumajanduse seotud reklaami.

Ajakirja peatoimetus asus 1920-ndatel Tartus aadressil Holmi 12.

1938. aastal oli tellimishind 4 kr. 12 numbrit, 2 kr. 25 s. 6 numbrit. 1926. aastal oli tellimishind 350 marka aastas, 175 marka poolaastas.

Ajakirja trükiti Tartus O/Ü "Ilutrükk" trükikojas.

Vaata ka
--------

* ajakiri Agraarteadus

Välislingid
-----------

* Teave ajakirja Agronoomia kohta Rahvusraamatukogu DIGARis
**Pratt & Whitney R-1690 Hornet** (mootori Pratt & Whitney R-1860 Hornet B kohta vt. Pratt & Whitney R-1860) oli 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor, mis töötati välja Ameerika Ühendriikides 1926. aastal.

Arendus ja tootmine
-------------------

Aastatel 1926 kuni 1942 toodeti 2944 Pratt & Whitney R-1690 Hornet mootorit. Lisaks toodeti seda litsentsi alusel Itaalias (nimetuse Fiat A.59 all) ja Saksamaal (BMW Hornet). Saksamaal arendati sellest mootorist ka meetermõõdustikus versioon BMW 132, mis oli tootmises aastatel 1933 - 1945.

Pratt & Whitney lõi selle mootori baasil suuremate mõõtmetega mootori Pratt & Whitney R-1860 Hornet B.

Versioonid
----------

R-1690-3525 h.-j. (392 kW)
R-1690-5525 h.-j. (392 kW)
R-1690-11775 h.-j. (578 kW)
R-1690-13625 h.-j. (466 kW)
R-1690-S5D1G700 h.-j. (522 kW)
R-1690-52750 h.-j. (559 kW)
R-1690-SDG
R-1690-S1EG750 h.-j. (559 kW)
R-1690-S2EG
R-1690-25850 h.-j. (634 kW)
R-1690-S1C3G1,050 h.-j. (780 kW)
Fiat A.59 R.Itaalias litsentsi alusel toodetud versioon. R - reduktor väntvõllilt propellerivõllile
Fiat A.59 R.C.Itaalias litsentsi alusel toodetud versioon. R - Reduktor, C - ülelaadur.
BMW HornetSaksamaal litsentsi alusel toodetud versioon, arendati edasi BMW 132 mootoriks.

Kasutus lennukitel
------------------

* Bach Air Yacht
* Bellanca 31-40
* Boeing 80
* Boeing Model 95
* Boeing Model 299
* Burnelli UB-14
* Douglas O-38
* Focke-Wulf Fw 200 V1
* Junkers Ju 52
* Junkers Ju 86
* Junkers W 34
* Keystone B-3
* Lockheed Model 14 Super Electra (L-14H)
* Lockheed Lodestar (C-56A, C-56B, C-56C, C-56D, C-56E, C-59/Mk 1a)
* Martin XB-14
* Vought O2U Corsair
* Sikorsky S-40A
* Sikorsky S-42
* Sikorsky S-43
* Wedell-Williams Model 44

Tehnilised andmed (R-1690 S1E-G)
--------------------------------

* Tüüp - 9-silindriline õhkjahutusega tähtmootor
* Silindri läbimõõt - 155,6 mm
* Kolvi käik - 161,9 mm
* Silindrite töömaht - 27,7 l
* Pikkus - 1295 mm
* Läbimõõt - 1382 mm
* Tühimass - 460 kg
* Ülelaadur - ühekiiruseline ja üheastmeline trentrifugaalpuhur, ülekandega 12.0:1
* Kütus - 87 oktaaniarvuga lennukibensiin
* Jahutus - õhkjahutus
* Stardivõimsus 789 hp (589 kW) pööretel 2,300
* Püsivõimsus 740 hp (552 kW) pööretel 2,250 ja 2,135 m kõrgusel
* Surveaste - 6.0:1
* Propellerivõlli reduktor ülekandesuhtega - 2:3

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pratt & Whitney R-1690 Hornet** |
Heli iseloomustavad suurused   
 ja nende tasemed | Suurus  (ühik) | Tase  (ühik) |
| --- | --- |
| **Helirõhk** *p*  (Pa) | **Helirõhu tase** (SPL) *L*p  (dB SPL) |
| Heliintensiivsus *I* (W/m2) | Heliintensiivsuse tase *L*I (dB SIL) |
| Helivõimsus *P*ak (W) | Helivõimsuse tase *L*Pak (dB PWL) |
| Helienergia *W* (J) | Helienergia tase *L*W (dB SWL) |
|  Helienergia tihedus *E* (J/m3) | Helienergia tiheduse tase *L*E (dB-SEL) |
| Helivaljus *N* (sone) | Helivaljuse tase *L*N (phone) |

**Helienergia** on helilainet edasikandva keskkonna osakeste võnkumise energia, mõõtühik džaul (J). Helienergia *W* koosneb kahest komponendist: kineetilisest energiast *W*kin ja  potentsiaalsest energiast *W*pot:

{\displaystyle W=W\_{\mathrm {kin} }+W\_{\mathrm {pot} }.}
Siin on kineetiline energia seotud helilainet edasikandva keskkonna osakeste vahelduvasuunalise liikumisega ning potentsiaalne energia keskkonna osakeste vahelduva tihenduse ja hõrendusega.

Helienergiat saab väljendada seosega

{\displaystyle W=I\cdot t\cdot A,}
kus *I* on heliintensiivsus, *t* – aeg ja *A* – pind, mida helilaine läbib.

Helienergia tase
----------------

Helienergia taset *L*W väljendatakse detsibellides lähtetaseme *W*0 suhtes:

{\displaystyle L\_{\text{W}}=10\lg \left({\frac {W}{W\_{0}}}\right)\,\mathrm {dB} ,}
kus *W*0 = 10−12 J = 1 pJ.

Helienergia tihedus
-------------------

Sageli on otstarbekas kasutada helienergia asemel helienergia tiheduse mõistet. Kui vaadeldav ruumiosa paikneb heliallikast nii kaugel, et otseheli asemel on ülekaalus ruumi piiretelt ja muudelt pindadelt peegeldunud lained, siis mõõdetakse vastava mõõtemikrofoniga helirõhu tihedust resulteeriva helirõhu kaudu, mis on peegeldunud lainete helirõhkude summa mõõtekohas.

Viited
------

1. ↑   Schallgrößen und ihre Pegel
2. ↑   I. Eiskop, A. Sillart. Akustika ja helitehnika. Tallinn, Valgus, 1988, lk 17
Usjalt vonkleva leukosoomiga migmatiidi erim ptigmatiit Naissaare rannikul.
Migmatiit Saaremaa rannikul.
**Migmatiit** on tard- ja moondekivimi segakivim.

Migmatiit koosneb tumedast moondekivimist, milleks on enamasti amfiboliit või gneiss ja heledast tardkivimist, mis on enamasti granitoidse koostisega. Kivimi tumedat osa nimetatakse melanosoomiks ja heledat osa leukosoomiks.

Migmatiitide tekke üksikasjad on segased. Tõenäoliselt on enamik migmatiite tekkinud anatektiliselt ehk moondekivimi osalise inkongruentse sulamise läbi. Sulanud ränirikkam magma tardus seejärel granitoidse tardkivimina. Leukosoomi teket on seostatud ka väga kõrge rõhu all oleva vedela magma tungimisega moondekivimeist koosnevasse kivimkehasse ja aeglase tardumisega seejärel. Selle mudeli puuduseks on see, et granitoidse koostisega magma on väga viskoosne, mistõttu ei saa temast moodustuda peenikesi intrusioone.

Migmatiit on Eesti kivistel rannikutel väga tavaline kivim. Nad on viimase jääaja jooksul liustiku poolt Soome aluskorrast lahti kangutatud, siia toodud ja liustiku sulades settena maha jäetud.

Termini "migmatiit" võttis kasutusele Soome petroloog Jakob J. Sederholm aastal 1907.

Vaata ka
--------

* Gneiss
* Ptigmatiit

#### Välislingid

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **migmatiit** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Migmatiit** |
**Punane leeder** (*Sambucus racemosa*) on leedri perekonda kuuluv taimeliik (põõsas või puu).

Kasvab hajusalt ka Eestis.

Kirjeldus
---------

Punase leedri viljad
Kasvab kuni 6 m kõrguse põõsa või puuna. Taimel on hallikaspruunid võrsed, mis on looklevad, paljad, heledate lõvede ning helepruunika säsiga. Pungad ümmarguse kujuga, suured, hoiavad võrsetest eemale. Lehed koosnevad 5–7 lehekesest, mis on munajad, piklikmunajad või elliptilised. Pungad puhkevad kevadel varakult. Punasel leedril on rohkaskollased õied, mis asuvad tihedates pööristes. Õitsemise aeg on maikuus. Lõhn mõjub hiirtele ja rottidele ebameeldivalt. Viljade valmimise aeg on augustis. Viljad on värvuselt oranžikaspunased.

Kasvunõuded
-----------

Vajab kasvuks niiskust, valgust. Eelistab kasvada kõdumullal.

Kasutamine
----------

Rahvameditsiinis on punase leedri taime osi kasutatud higierituse suurendamiseks või lahtistina.

Punast leedrit kasvatatakse ka ilutaimena. Hinnatud on selle dekoratiivne väärtus ning on olemas mitmeid liigi dekoratiivvorme.

Viited
------

1. 1 2  Endel Laas (1987). *Dendroloogia*. Tallinn: Valgus.
2. 1 2 3 4  Robert Piir (2008). *Vähetuntud marjad aias*. Tallinn: Maalehe Raamat.

Välislingid
-----------

* Punane leeder andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Ufa** (endine eestikeelne nimekuju *Ufaa*, baškiiri **Öfö**) on linn Venemaal, Baškortostani Vabariigi pealinn. Linn asub Kama lisajõe Belaja jõe keskjooksul Ufa jõe suudmes.

Ajalugu
-------

1574. aastal nogaide linnuse asemele rajatud kindluse juurde asutati 1586. aastal linn.
1796. aastast kuulus Orenburgi kubermangu, 1865. aastast Ufa kubermangu keskus. 1922. aastal sai Baškiiri ANSV pealinnaks.

Rahvastik
---------

2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 1 042 400 inimest. Elanikest 54,2% olid venelased; 27% tatarlased; 11,3% baškiirid; 2,6% ukrainlased; 1,1% tšuvašid ja 1% marid.

2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ufa elanikest 48,9% venelasi, 28,3% tatarlasi, 17,1% baškiire, 1,2% ukrainlasi, 0,9% tšuvašše, 0,9% marisid, 0,4% valgevenelasi, 0,3% mordvalasi, 0,1% udmurte ja 1,8% teistest rahvustest inimesi.

Majandus
--------

Ufa on naftatööstuse keskus.

Transport
---------

Tramm Ufas
Ufa on auto- ja raudteede sõlmpunkt. Linnas asub lennujaam, sõidavad jõepraamid.

Ühistranspordis kasutatakse ka tramme, trolle, busse ning marsruuttaksosid.

Sõpruslinnad
------------

* Türgi Ankara, Türgi
* Saksamaa Halle, Saksamaa
* Filipiinid Las Piñas, Filipiinid
* Venemaa Orenburg, Venemaa
* Eesti Paldiski, Eesti

Kuulsaid linnaelanikke
----------------------

* Sergei Dovlatov
* Salavat Julajev
* Rudolf Nurejev
* Zemfira
* Daniil Kyjat

Pilte
-----

* Linna kaldapealneLinna kaldapealne
* Baškiiri ooperi- ja balletiteater tegutseb 1938. aastastBaškiiri ooperi- ja balletiteater tegutseb 1938. aastast
* Ljalja Tjulpani mošee avati 1998. aastalLjalja Tjulpani mošee avati 1998. aastal
* Neljas mošee ehitati 1908. aastalNeljas mošee ehitati 1908. aastal
* Baškortostani Vabariigi keskpankBaškortostani Vabariigi keskpank

Vaata ka
--------

* Ufa mošeed

Viited
------

1. ↑  "Итоги Всероссийской переписи населения 2010 года по Республике Башкортостан". Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2013. Vaadatud 19. aprillil 2015.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ufa** |

* Ufa ametlik veebileht *(baškiiri, inglise ja vene keeles)*
* Уфимские зарисовки » История г. Уфы
Ueda Akinari (Koga Bunrei maal)
**Ueda Akinari** (jaapani keeles 上田秋成, ka **Ueda Shūsei**; 25. juuli 1734 Ōsaka – 8. august 1809 Kyōto) oli jaapani kirjanik ja waka-luuletaja. Tema mõlemad teosed, "Vihma ja kuupaiste lood" (雨月物語 *Ugetsu monogatari*, 1776) ja "Kevadvihma lood" (春雨物語 *Harusame monogatari*, 1809), kuuluvad Jaapani kirjandusklassikasse. 

Ta sündis aastal 1734 Ōsakas tundmatule isale ja prostituudist emale. Lapse lapsendas Ueda Mosuke nimeline õli- ja paberikaupmees. Tema tervis oli lapsena vilets, ta põdes kas rõugeid või lastehalvatust; samuti olid tema mõlema käe sõrmed deformeerunud, kuid see ei takistanud tal kirjutamist. Kasuisa võimaldas talle korraliku hariduse: ta õppis Jaapani ja Hiina kirjandust, ta harrastas mõningal määral *haikai*-luulet (kuni sai selles vallas piisavalt tuntuks, et sõbrustada Edo perioodi ühe kõige olulisema *haikai*-luuletaja Yosa Busoniga), samuti käis ta sageli teatrites.

Aastal 1761 suri tema kasuisa, ta üritas kasuisa ärisid edasi pidada, kuid tal polnud ärivaistu ja kui maja kümme aastat hiljem maha põles, jättis ta senise äri sinnapaika ning hakkas hoopis arstiteadust õppima. Sellel alal sai ta mõne aasta pärast päris jõukaks; tema meditsiiniõpetaja Tsuga Teishō oli õpetlane, kes ühendas oma tegevuses tulutoova arstiameti laiaulatuslike teaduslike harrastustega (mille hulka kuulus ka hiina klassikalise kirjanduse uurimine). Ta praktiseeris Ōsakas meditsiini aastani 1787, mil ta oma praksisest loobus, et edaspidi ainult kirjandusega tegeleda.

Eesti keeles on Ueda Akinari teostest ilmunud osaliselt "Vihma ja kuupaiste lood" Rein Raua tõlkes.

Kirjandus
---------

* Ueda Akinari. *Vihma ja kuupaiste lood*. Tõlge klassikalisest jaapani keelest, saatesõna ja kommentaarid: Rein Raud. Tallinn : Tallinna Ülikooli Kirjastus, 2015. 134 lk. (Bibliotheca Asiatica) ISSN 1736-9118 ISBN 9789985588031
**Haigushüvitis** (*sick pay*) on rahaline kompensatsioon, mida makstakse ravikindlustatud inimesele, kellel jääb haigestumise tõttu saamata sotsiaalmaksuga maksustatav tulu. Haigushüvitist saab näiteks haigestumise, tööõnnetuse, liiklus- või olmevigastuse korral.

Maksustatud haigushüvitis on seadusega reguleeritud mitmetes riikides. Enamikus Euroopa ja Lõuna-Ameerika ning mõnes Aafrika ja Aasia riigis on sätestatud tasulise haigushüvitise saamine.

### Haigushüvitise maksmine

Kui tööline haigestub või pole võimeline oma tööülesandeid täitma, väljastab arst patsiendile oma haiguse tõendamiseks elektrooniliselt töövõimetuse lehe ehk haiguslehe. Haiguslehe alusel maksavad tööandja ja haigekassa inimesele haigushüvitist. Hüvitisest peetakse kinni tulumaks.

* Kolm esimest haiguspäeva pole tööandja kohustatud hüvitist maksma.
* 4. päevast kuni 8. päevani maksab haigushüvitist tööandja keskmise töötasu alusel. Hüvitis on 70% töötaja keskmisest töötasust.
* 9. päevast maksab haigushüvitist haigekassa töötaja päevatulust 70% ulatuses.

### Haigushüvitise positiivsed mõjud

Haigushüvitis parandab rahva tervist ja vähendab inimeste kulutusi oma tervise parandamisele mille all mõeldakse vastavaid rohte või uuringuid.

Haigestunud töötajal pole võimalik tavalise tööpäeva jooksul arsti poole pöörduda. Arsti juurde minekuks peab olema arstil ja patsiendil kokku lepitud aeg. EMO (erakorralise meditsiini osakond) seevastu on aga elav järjekord, seetõttu kasutavad nad rohkem erakorralist meditsiiniabi. Tasustatud haigushüvitisega inimesed satuvad 32% väiksema tõenäosusega erakorralise meditsiini ravile.

### Tasustamata haigushüvitise negatiivne külg

Paljud inimesed lähevad tööle haigena, sest neile ei maksta haigushüvitist piisavalt, et olla kodus ja puhata, ravida haigust.
3 inimest 10 erasektoris töötavast inimesest ja 7 inimest 10st kõige madalama palgaga töölisel ei ole võimalik isegi mitte ühele haiguse päevale. Suurem osa inimesi läheb tööle haigena, sest nad kardavad kaotada oma töö. Iga viies tööline on täheldanud oma töökohas diskrimineerimist. Neid ähvardatakse kas töö kaotamisega või nad vallandatakse kohe, kui tööline soovib võtta haiguspäevi.

Vaata ka
--------

* Töövõimetusleht

Viited
------

1. ↑  , Haigekassa
2. ↑  , Sick leave
3. ↑  , Haigekassa
4. ↑  , National Partnersip for Women and Families
5. ↑  , National Partnersip for Women and Families
Heliloojate Kappide majamuuseum
Muuseumihoone teine külg
**Heliloojate Kappide majamuuseum** on heliloojate Joosep, Hans, Artur, Villem, Eugen Kapi elu ja loomingut tutvustav muuseum Suure-Jaani linnas aadressil Tallinna 30.

Muuseum asub majas, mille ehitas aastail 1926–1929 Hans Kapp ja mis sai alates 1938. aastast koduks Villem Kapile.

Muuseum paikneb hoone esimesel korrusel: näituseruum, saal, magamistuba ja muusikatoaks renoveeritud söögisaal. Valdavalt pärineb eksponeeritud mööbel Hans Kapilt, osaliselt ka Joosep Kapilt. Saalis oleval klaveril on komponeerinud enamiku oma helitöödest Villem Kapp. Muusikatoas asub Eugen Kapile kuulunud tiibklaver.

Ajalugu
-------

Muuseum asutati Suure-Jaanis 1971. aastal Viljandi Koduloomuuseumi filiaalina. 1973. aastal tehti majas põhjalik remont ja paigutati hoone seinale mälestustahvel Villem Kapile. 1996. aastast oli muuseum Suure-Jaani valla (kuni aastani 2005 Suure-Jaani linna) omandis.

Aastal 1998 avati muuseumis muusikatuba, kus on samast aastast toimunud ka Suure-Jaani Muusikafestivali avamised.

Välislingid
-----------

* Heliloojate Kappide majamuuseum
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
|  |
|  | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |

 |  |
|  |

 |
| Ufimtsevi kaitse |

**Ufimtsevi kaitse** (ka **Pirci-Ufimtsevi kaitse** ja **Pirci kaitse**) on poollahtine maleavang, mis algab:

1. e4 d6
2. d4 Rf6
3. Rc3
Avang sai nime Nõukogude maletaja Anatoli Ufimtsevi (1914–2000) ja Sloveenia maletaja Vasja Pirci (1907–1980) järgi.

Eesti maletajatest kasutas Ufimtsevi kaitset väga tihti Rein Etruk.
**Haiguste ennetamine** ehk **haiguste profülaktika** on ürituste kompleks, mille eesmärk on vähendada haigestumist populatsioonis.

Haiguste ennetustegevuste spekter on väga lai – alates inimese teadlikkuse tõstmisest haigusseisundite kohta kuni sunnivahendite rakendamiseni, näiteks nakkuskolde isoleerimisel ehk karantiini seadmisel.

Teadlikkuse tõstmine
--------------------

### Haridussüsteem

Teadlikkuse tõstmise eesmärgil on lülitatud kooliprogrammi mitmed erialad, mis käsitlevad:

* hügieeni mitmeid aspekte;
* bioloogiaõpetuse raames inimehitust.

### Kampaaniad

Kampaaniad võivad olla ühekordsed või perioodiliselt korduvad aktsioonid.

Perioodiliste aktsioonide hulka kuuluvad mitmesugused temaatilised päevad:

* rahvusvaheline AIDSi ohvrite mälestuspäev
* rahvusvaheline valge kepi päev
* ülemaailmne AIDSi vastu võitlemise päev
* ülemaailmne diabeedipäev
* ülemaailmne puuetega inimeste päev
* ülemaailmne südamepäev
* ülemaailmne tervisepäev
* ülemaailmne tuberkuloosipäev
* ülemaailmne vaimse tervise päev
* ülemaailmne veredoonorluse päev
* ülemaailmne vähipäev

Välislingid
-----------

* Eesti riiklik haiguste ennetamise programm
**Mie prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Vaikse ookeani rannikul. Asub Kinki regioonis.

Loodus
------

Mie prefektuur on valdavalt mägine. Põhjaosas on Suzuka mäestik, lõunas Kii mäestik. Suuremad jõed on Miya ja Kushida jõgi. 64,8% pindalast katab mets.

Sümbolid
--------

Mie prefektuuri tunnuslind on mustjalg-tüll (*Charadrius alexandrinus*), tunnuspuu on krüptomeeria (*Cryptomeria japonica*) ja tunnuslill iiris (*Iris ensata*).

Haldusjaotus
------------

Mie prefektuur on jaotatud 29 omavalitsusüksuseks, millest 14 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Iga
* Inabe
* Ise
* Kameyama
* Kumano
* Kuwana
* Matsusaka
* Nabari
* Owase
* Shima
* Suzuka
* Toba
* Tsu
* Yokkaichi

Vaatamisväärsused
-----------------

* Ueno loss
* Ise tempel

Viited
------

1. ↑  三重県｜統計データライブラリ：人口・世帯の動き, vaadatud 2.11.2020.

Välislingid
-----------

* Mie prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib heliloomingust heliteose loomise tähenduses; heliloomingu all mõistetakse vahel ka isiku või isikute heliteost või heliteoste kogumit* |

---

**Helilooming** ehk **kompositsioon** ehk **komponeerimine** on muusikas heliteose, helikeskkonna või muusikalise protsessi loomise kunst (*ars*), oskus (*techne*) ja protsess. Heliloominguga tegelev isik on helilooja.

Heliloomingut võib mõista "mõtlemisena helides". Helilooming on tihti mõjutatud heliloojat ümbritseva ühiskonna poliitilisest, majanduslikust, hariduslikust, kultuurilisest ja õiguslikust situatsioonist. 

Heliloomingu aluseks on tavaliselt muusika kompositsioonimeetod. 

Heliloomingu refleksiooniga, mõtlemisega "mõtlemisest helidest" tegeleb muusikateooria.

16. sajandil tähendas sõna 'kompositsioon' ühest küljest komponeerimise reegleid (*the condition of being composed*) ja teisest küljest komponeerimise toimingut (*the action of composing*). Kompositsiooni sõna kasutati muusikateose kohta, mis oli erinevate esituste puhul äratuntav või ka uue muusikateose loomise tähenduses. Kitsendavalt nii heliteose loomist kui ka selle interpreteerimist eristatakse improvisatsioonist, mille puhul muusika määravad tunnused tekivad esituse käigus, sõltudes esitajate tegevusest erinevates esitusolukordades ning ettevalmistusest.

Muusikast rääkimisel on kompositsiooni omadused tavaliselt üheks olulisemaks teemaks. Kompositsiooni mõistet kasutatakse siis, kui räägitakse kas vokaal- või instrumentaalteose teatud osadest või elementidest või sellest, kuidas need elemendid on omavahel ühendatud või koordineeritud. Stiili või meetodit, kuidas muusikalisi elemente omavahel kombineerida võib nimetada ka teatud kultuuriliseks muutujaks. Samas kultuurist sõltuvalt ei pruugi tegemine, vormimine, leiutamine ja tuvastamine veel tingimata tähendada valitsevat huvi muusika konstruktsiooni ehk siis selle vastu, kuidas muusika on tehtud, vormitud, leiutatud või tuvastatud.

Vaata ka
--------

* Helilooja
* Heliteos
* Kompositsioon
* Kompositsioonimeetod
* Kunst
* Muusikateooria
Lendav kolmnurkne ufo, pildistatud väidetavalt 15. juunil 1990 Belgia ufolaine ajal Valloonias
Lehekülg 2 Ameerika Ühendriikide õhuväe kapteni Henry S. Shieldsi raportist Teherani ufojuhtumi kohta 19. septembril 1976
**Ufoloogia** on tundmatute lendavate objektidega ehk ufodega (inglise keeles *Unidentified Flying Objects*, lühend *UFO*) seotud andmete kogumine ja uurimine. Kuigi sellega tegelevad ka mitmed teadlased (füüsikutest folkloristideni), pole ufoloogia siiski üldtunnustatud teaduslik distsipliin ning seda on nimetatud ka pseudo-, proto- ja parateaduseks. Kriitikute arvates ei järgi enamik ufolooge oma tegevuses korrektset teadusliku uurimistöö metoodikat. 

Varasemast ajast on küll teada tundmatute lendavate objektide kirjeldusi, kuid laialdane ufoloogiaharrastus sai alguse 1947. aastal, mil Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Rainier' mäe läheduses õhuseiret teinud erapiloot Kenneth Arnold märkas ja hiljem kirjeldas ajakirjanikele üheksat lamedat ilma kereta lennukitiivasarnast objekti, mis liuglesid mäeharjade kohal nagu vette visatud taldrik (eesti analoog – kiviga lutsuviskamine). Siit jõudis meediasse väljend "lendavad taldrikud". Sellele järgnenud perioodist pärineb hulgaliselt teateid tundmatute lendavate objektidega kohtumistest, nende jälgimisest eraisikute ja armee esindajate poolt ning kohtumisi nende oletatavate pilootidega; osa neist vaatlustest on seletatud maiste lennumasinate, eriliste atmosfäärinähtuste, optiliste illusioonide, hallutsinatsioonide, fantaasiakujutelma või teadliku pettusena.

Popkultuuris seostatakse ufosid enamasti hüpoteetiliste maaväliste tsivilisatsioonide (nn tulnukate) tehnoloogiaga. Seda seisukohta pooldab arvatavasti enamik ufolooge. Paljud ufoloogid usuvad, et valitsused või sõjavägi varjavad avalikkuse eest sellega seotud olulist informatsiooni. 

Ufoloogid on tundmatute lendavate objektide ja/või maaväliste lennumasinate kirjeldusi otsinud väga erinevatest allikatest, sh Piiblist, sumeri kiilkirjadest, rahvaste mütoloogiast ja folkloorist. Võõraste tsivilisatsioonide lennumasinatena on tõlgendatud nii mütoloogilisi tulilinde kui taevaseid kaarikuid. Isegi koopajoonistel Euroopas ja Aafrikas on leitud oletatavaid taevaste lendkehade kujutisi; kriitikute arvates aga kujutasid eelajaloolised inimesed neil väljamõeldud fantaasiaobjekte. 

Eesti tuntumad ufoloogid on Jüri Lina, Hans Raudsik ja Igor Volke.

Vaata ka
--------

* Area 51
* Aurora juhtum 1897
* Bermuda kolmnurk
* Teherani ufojuhtum (1976)
* Los Angelese lahing
* Lubbocki tuled
* Roswelli juhtum
* Ufode saladuse varjamine
* Washingtoni 1952. aasta ufojuhtum

Välislingid
-----------

* Hesekiel 1:4-28. Üks oletatavaid ufo kirjeldusi Piiblis
* Üks ufoteemalisi veebilehti inglise keeles
* Üks eestikeelseid arutlusi ufodest