recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Opel Senator** oli Opeli poolt toodetav suur sedaankerega tippmudel, mida toodeti kahe põlvkonna vältel aastatel 1978 kuni 1993. Mõlemad Senatorid olid tagarattaveoga ning Senator A-st tehti ka kupeemudel, mis kandis **Opel Monza** nime.

Opel Senator A
--------------

Senator A mudelit toodeti aastatel 1978–1986 ning mudeliuuendus tehti Senatorile 1982. aasta lõpus. Senator A ehitati pikendatud Opel Rekord Epõhjale

Mootorid:

* 2.0 R4 85 kW (1984–1986)
* 2.2 R4 88 kW (1984–1986)
* 2.5 R6 85 kW (1978–1981); 100kW (1982–1986); 103kW (1984–1986)
* 2.8 R6 102 kW (1978–1981)
* 3.0 R6 130 kW (1984–1986)
* 3.0 R6 132 kW (1982–1986)
* 2.3 R4 diisel 63 kW (1984–1986)

Kõik mudelid olid varustatud 4-käigulise GM automaatkäigukastiga, manuaalkäigukast oli saadaval kõigile mudelitele vaid lisana.

Keretüüp oli 4-ukseline sedaan

Mudeliuuendus, mida tähistati ka kui **Senator A2**, toimus 1982. aasta lõpus ja uuendatud mudel jõudis müügile 1983. a märtsikuus. Selle käigus muutus esitulede ja kaitseraudade disain ning mootorivalikusse lisati diiselmootor. 

### Opel Monza

Opel Senatori põhjal valmis ka kolmeukseline suur luukpära Monza, mis jagas Senatoriga nii mootoreid, käigukaste kui ka valdavat osa salongi- ja keredetaildest, kuigi oli ka palju Monzale unikaalseid detaile. 

* Senator ASenator A
* Senator ASenator A
* Senator ASenator A
* Senator ASenator A
* Senator A2Senator A2
* Senator A2Senator A2
* Opel MonzaOpel Monza
* Opel MonzaOpel Monza

Opel Senator B
--------------

Senatori B mudelit toodeti aastatel 1987–1993 ning see ehitati samuti pikendatud Opel Omega põhjale. Keretüübiks oli ainult 4-ukseline sedaan. 

Mootorid:

* 2.5 R6 100 kW; 103 kW
* 3.0 R6 115 kW; 130 kW
* 3.0 R6 150 kW (24 klapiline)
* 4.0 R6 200 kW (erimudel Irmscher Senator, samuti 24 klapiline)

* Senator B Senator B
* Senator B Senator B
* Senator BSenator B
Radiosüsiniku meetodil leitud muutused Päikese aktiivsuses viimase tuhande aasta jooksul
**Maunderi miinimumiks** nimetatakse Päikese aktiivsuse minimaalperioodi aastatel 1645–1715. Tollal tehti esimesi järjepidevaid päikeseplekkide vaatlusi, mille andmetel esines neid harvem kui tavaliselt. 

Maunderi miinimum oli väikese jääaja kõige külmem aeg. See oli ka Holotseeni kõige külmem aeg, kui mitte arvestada selle algset temperatuuri tõusu aega. 

Maunderi miinimumile vastab 0. Bondi sündmus, ainuke Bondi sündmus, mida on õnnestunud seostada Päikese aktiivsusega[*viide?*].

Kirjandus
---------

* Luterbach, J. (2001). "The Late Maunder Minimum (1675–1715) – A Key Period for Studying Decadal Scale Climatic Change in Europe". *Climatic Change*. **49** (4): 441–462. DOI:10.1023/A:1010667524422.
* 1999, Showers, W. Bond, G. The Little Ice Age event in the context of a 1500 year climate oscillator: AGU Spring Meeting, EOS, v. 80 supplement, p. S197.
* Forcing and feedback mechanisms of suborbital-scale climate variability during interglacials Masanobu Yamamoto Faculty of Environmental Earth Science, Hokkaido University, Sapporo 060-0810, Japan
Tsaarpomm, termotuumalennukipommi AN602 korpus, väljatöötatud KB-11-s aastatel 1956–1961
**Venemaa Föderaalne Tuumakeskus – Ülevenemaaline Eksperimentaalfüüsika Teadusinstituut** (vene keeles Российский федеральный ядерный центр – Всероссийский научно-исследовательский институт экспериментальной физики) on Rosatomi koosseisu kuuluv riiklik teadus- ja tootmisasutus, mis asub kinnises linnas Sarovis (Arzamass-16). 

Instituudi peamine tegevussuund on tuumarelva väljatöötamine ja selle tootmine.

2005. aastal töötas tuumakeskuses umbes 25 000 inimest. Kraadiga teadureid oli 629.

Ajalugu
-------

Nõukogude aatomiprojekti kureeris Riikliku Kaitsekomitee liige Lavrenti Beria, kes märtsis 1943 määras aatomiprojekti juhtima Igor Kurtšatovi. Tulevase instituudi asukohaks valiti Sarovi aleviku territooriumil asunud endine klooster. Seal alustaski tegevust 1946. aastal NSV Liidu Teaduste Akadeemia Labor nr 2 juurde loodud konstrueerimisbüroo **KB-11** (ülem Pavel Zernov, peakonstruktor Juli Hariton). Tootmiskorpuste rajamiseks tõi NKVD tööjõuna kohale üle kümne tuhande vangi. 

Kõige rangema salastatuse õhkkonnas tehti Sarovis tööd, mis kulmineerus esimese Nõukogude aatomipommi (29. august 1949) ja vesinikupommi (12. august 1953) katsetamisega.

1967. aastal kujundati KB-11 ümber **Üleliiduliseks Eksperimentaalfüüsika Teadusinstituudiks** ja allutati NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Ministeeriumile.

Praegust nime kannab instituut 1992. aastast.

Direktoreid
-----------

* Pavel Zernov (1946–1951)
* Anatoli Aleksandrov (1951–1955)
* Boriss Muzrukov (1955–1974)
* Jevgeni Negin (1978–1987)

Teadusdirektoreid
-----------------

* Juli Hariton (1946–1992)

Vaata ka
--------

* Kurtšatovi instituut

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ülevenemaaline Eksperimentaalfüüsika Teadusinstituut** |

* Koduleht
Lõuna-Korea raha
Kümnevonnine münt
**Lõuna-Korea vonn** (*won*) (korea keeles 대한민국 원, hanja: 大韓民國圓) on Lõuna-Korea rahaühik.

Vonni sümbol on ₩ ja ISO-4217 kood on KRW.

Koreakeelne sõna "vonn" on suguluses hiinakeelse sõnaga "jüaan" ja jaapanikeelse sõnaga "jeen". Kõik need sõnad on tekkinud hiina hieroglüüfi 圓 (원) mõjul, mis tähendab 'ümar'. Vonn jaguneb 100 **jeon**iks, ehkki neid vonni madala kursi tõttu ei kasutata. See sõna tähendab 'raha' ja tuleb samuti hiina keelest: hieroglüüf 錢 (전) tähendab vanaaegset pronks- või vaskmünti.

Korea ajalooline rahaühik Korea munn kehtis 1892. aastani. Selle vahetas välja Korea jang, mis kadus käibelt juba 1902, sest Jaapan vallutas Korea ja asendas selle Korea jeeniga. Numismaatikud peavad seda raha Jaapani jeeniks, mis oli mõeldud ringlema üksnes Koreas. Jeen asendati pärast Teise maailmasõja lõppu 1945 Lõuna-Koreas Lõuna-Korea vonniga ja 1947 Põhja-Koreas Põhja-Korea vonniga.

Esialgu seoti Lõuna-Korea vonn USA dollariga kursiga 1 dollar = 15 vonni. Esialgu oli Lõuna-Koreas tohutu inflatsioon, järgmise 6 aasta jooksul devalveeriti vonni 6 korda ja 1. aprillil 1951 kehtestati kursiks dollari vastu 6000:1.

15. veebruaril 1953 vahetati vonn Lõuna-Korea hvani vastu kursiga 1 hvan = 100 vonni, nii et uueks kursiks sai 1 dollar = 60 hvani. Inflatsioon riigis jätkus, kuigi aeglustus. 2. veebruaril 1961 devalveeriti hvani 5. korda ja uueks kursiks sai 1 dollar = 1250 hvani.

10. juunil 1962 vahetati hvan jällegi vonni vastu kursiga 1 vonn = 10 hvani. Seega sai vonni kursiks 1 dollar = 125 vonni. Esialgu jäi hvan paralleelselt käibele, mündid kehtisid 22. märtsini 1975. Vonni devalveeriti 4 korda, viimast korda 12. jaanuaril 1980, mil kursiks kehtestati 1 dollar = 580 vonni. 27. veebruaril 1980 võeti vastu otsus viia vonn vähehaaval üle vabakursile. Täiesti vabaks lasti kurss 24. detsembril 1997 ja kohe kukkus see 2000 vonnini dollari eest, sest sel ajal toimus Ida-Aasia rahanduskriis. Hiljem on vonn pikkamööda tugevnenud nii dollari kui euro suhtes. 2010. aastal saab 1 dollari umbes 1200 vonni eest ja see on OECD maade hulgas kõige vähem väärt rahaühik.
**Raskustekk** on spetsiaalne tekk, mis seest täidetud raskust lisavate elementidega, tavaliselt plastgraanulitega või klaaspärlitega, mis tekitab ühtlaselt jaotunud raskuse abil kallistava efekti ning mõjub magajale ärevust leevendavalt ja lõdvestumist soodustavalt. 

Dormeo raskustekkDormeo raskustekk 5,4kg Raskustekk toimib DTP (*Deep Touch Pressure*) või DPS (*Deep Pressure Stimulation*) põhimõttel ning seda kasutatakse tihti tegevusterapeutide poolt sensoorse integratsiooniravi ajal patsientidel. Tavaliselt kasutatakse seda autismi, sensoorse töötluse häirete, ärevuse ja depressiooni sümptomite leevendamisel. 

Tekis kasutatavate raskuselementide materjal ja kogus on varieeruv. Mõned tekid on täidetud tavapärase puuvillaga, kuhu on lisatud vastav kogus raskuselemente, mis sarnaneb rohkem traditsioonilise tekiga. Tekke on erineva suuruse ja raskusega ning neid saavad kasutada nii lapsed, teismelised kui ka täiskasvanud. Täiskasvanutele mõeldud raskustekid kaaluvad 4–14 kilogrammi. Imikute puhul ei soovitata raskustekki kasutada.
Suurem osa raskustekke on ühes tükis ning mittepestavad, kuid on ka pestava väliskattega tekke.

### Otstarve

Raskustekid on kasulikud kõigile, kel on uneprobleemid. Tekk surub õrnalt kasutaja kehale, hoides teda öösel paigal. Kehale mõjuv surve aitab vähendada kortisooli, mis on keha peamine stressihormoon, ning soodustab õnnetunnet tekitava serotoniini tootmist. 
Raskustekid võivad sümptomeid leevendada ka unetuse, kroonilise valu või rahutute jalgade sündroomi all kannatavatel inimestel. 
Tootjate soovituse järgi on sobiva teki valimisel oluline kasutaja ja teki kaalu suhe. Tekk tuleks valida kasutaja kaalu järgi ning võiks moodustada sellest umbes 10 protsenti. 
Raskustekid ei sobi kõigile. Mõned võivad tunda teki raskuse all klaustrofoobiat.

Viited
------

1. ↑  "What is a weighted blanket" , 25.03.2020
2. ↑  Forbes "Everything You Need To Know Before Buying A Weighted Blanket" , 25.03.2020
3. ↑  Tara Drinks "Weighted blankets and ADHD" , 25.03.2020
**Greeni valem** (**Greeni teoreem**) on valem matemaatilises analüüsis, mis seob omavahel tasandilise teist liiki joonintegraali ja kahekordset integraali.

Matemaatiline definitsioon
--------------------------

Kui funktsioonid {\displaystyle X} ja {\displaystyle Y} ning nende osatuletised {\displaystyle X\_{y}} ja {\displaystyle Y\_{x}} on pidevad {\displaystyle xy}-tasandi sidusas piirkonnas {\displaystyle D}, mille rajajoon {\displaystyle \Gamma } on tükiti sile, siis kehtib Greeni valem

> {\displaystyle \oint \limits \_{\Gamma }X\,dx=-\iint \limits \_{D}X\_{y}\,dx\,dy}
> 
> 

kusjuures piirkonna {\displaystyle D} rajajoont {\displaystyle \Gamma } läbitakse positiivses suunas, st liikudes mööda rajajoont jääb piirkond {\displaystyle D} vasakule.

Ajalugu ja nimetus
------------------

Greeni valem on nimetuse saanud George Greeni järgi, kuigi valemi tõestus pärineb Bernhard Riemannilt ja see on kahemõõtmeline erijuht üldisemast Stokesi valemist.

Vaata ka
--------

* Gaussi-Ostrogradski teoreem
* Stokesi valem

Viited
------

1. ↑  Ivar Tammeraid (2005). *Matemaatiline analüüs II*. Tallinn: TTÜ kirjastus. Lk 201.
**Zottegem** on hollandikeelne linn ja vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Nimekujud
---------

Zottegem on eri aegadel kandnud järgmisi nimesid: *Sottengem* (1088), *Sottingem* (1120), *Sotengem* (1150–1154), *Sothenghem* (1174), *Sotenchem* (1175), *Sottenghem* (1180), *Sotengien* (1187), *Sotingien* (1193), *Sotenghien* (1193), *Sotenghiem* (1193), *Sotenghem* (1195), *Sotteghem* (1202).

Asulad
------

Zottegem jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks: 

|  | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(31.12.2007) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Zottegem | 1,62 | 4843 |
| II | Elene | 3,21 | 1156 |
| III | Oombergen | 1,90 | 594 |
| IV | Leeuwergem | 2,73 | 1316 |
| V | Grotenberge | 4,66 | 1278 |
| VI | Godveerdegem | 3,27 | 966 |
| VII | Erwetegem | 9,63 | 3161 |
| VIII | Sint-Maria-Oudenhove | 5,06 | 2229 |
| IX | Sint-Goriks-Oudenhove | 5,67 | 974 |
| X | Strijpen | 6,00 | 4180 |
| XI | Velzeke-Ruddershove | 13,00 | 3154 |
|

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.
2. ↑  Maurits Gysseling. "Toponymisch woordenboek van België, Nederland, Luxemburg, Noord-Frankrijk en West-Duitsland", 1960.

Välislingid
-----------

 Zottegem – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2016 | jäähoki |

**Teemu Pulkkinen** (sündinud 2. jaanuaril 1992 Vantaas) on Soome jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Tšeljabinski Traktor ründajana vasakäärel.

Ta alustas klubikarjääri Soome kõrgliiga klubis Jokerit. Hooajal 2010–11 valiti ta Soome kõrgliiga hooaja parimaks uustulnukaks. Ta viskas sel hooajal uustulnukatest enim väravaid, andis enim väravasööte ja kogus enim punkte (18+36).

2010. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL-i *draft* '​is 111. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima hooaja 2012–13 lõpus, liitudes esmalt AHL-i klubiga Grand Rapids Griffins. Ta aitas Griffinsil tulla sel hooajal Calder Cup'i võitjaks. 2014–15 põhihooajal oli ta AHL-is suurim väravakütt (34 väravat). Ta valiti samal hooajal AHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Red Wingsi meeskonnas tegi ta NHL-is debüüdi 14. märtsil 2014 mängus Edmonton Oilersi vastu. Red Wingsis mängis ta NHL-is kokku kolmel hooajal. Hooajal 2016–17 mängis ta veel Minnesota Wildi ja Arizona Coyotesi ridades. Hooajal 2017–18 mängis ta AHL-i klubis Chicago Wolves.

2018. aasta juulis liitus Pulkkinen KHL-i klubiga Minski Dinamo. 2019. aasta detsembris siirdus ta Moskva Dinamo ja 2020. aasta novembri lõpus Jaroslavli Lokomotivi. 2021. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Tšeljabinski Traktoriga.

2016. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Soome jäähokikoondisega hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  Teemu Pulkkinen. eliteprospects.com. Vaadatud 5.9.2019
2. ↑   (vaadatud 2.5.2021)

Välislingid
-----------

* Teemu Pulkkinen KHL.ru lehel
* Teemu Pulkkinen NHL.com lehel
* Teemu Pulkkinen hockeydb.com lehel
Fail:Sardana-avksenteva.jpgSardana Avksentjeva (2018)
**Sardana Vladimirovna Avksentjeva** (jakuudi keeles Сардаана Владимировна Авксентьева; vene keeles Сардана Владимировна Авксентьева; sündinud 2. juulil 1970 Tšuraptšas Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rahvusest Sahha omavalitsustegelane.

Ta lõpetas 1993. aastal Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooli ajaloo- ja õigusteaduskonna ajalooõpetaja erialal ning 1998. aastal Kaug-Ida Riigiteenistuse Akadeemia riikliku ja munitsipaaljuhtimise erialal.

Avksentjeva nimetati 2000. aastal Sahhast valitud Venemaa Riigiduuma liikme Vitali Bassõgõssovi abiks. Aastatel 2004–2007 töötas ta peadirektori asetäitjana aktsiaseltsis Tuimaada Daimond (Venemaa juhtivaid briljantide tootjaid). Aastatel 2007–2012 oli ta Jakutski aselinnapea ja 2012. aastal sai ta aktsiaseltsi Aeroport Jakutsk tööstus- ja kommertskompleksi Aerotorgservis direktoriks.

Jakutski linnapea
-----------------

2018. aasta septembris valiti Avksentjeva Jakutski linnapeaks – Jakutski linnaringkonna peaks. Ta sai valimistel 40,0% valijate häältest ja edestas võimupartei Ühtne Venemaa kandidaati enam kui 8 protsendiga. 

Jaanuaris 2021 astus Avksentjeva linnapea ametist tagasi.

Viited
------

1. ↑  О предприятии. east.prom-rus.com

Välislingid
-----------

* Мэр Якутска о проданных джипах и уволенных чиновниках. YouTube, 23. jaanuar 2019
* Ты больше не девочка, ты мэр. meduza.io, 30. jaanuar 2019
* «Потапенко будит!». Sardana Avksentjeva Dmitri Potapenko juhitud raadiosaate külalisena. YouTube, 28. veebruar 2019
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib saarest; haldusüksuse kohta vaata Sardiinia maakond, endise kuningriigi kohta Sardiinia kuningriik.* |

---

Sardiinia saar
**Sardiinia saar** on saar Vahemeres, Itaalia Sardiinia maakonna põhiosa. Idas külgneb ta Türreeni merega, põhjas eraldatud Korsikast Bonifacio väinaga. 

Saare pindala on 23 816 km², koos väiksemate naabersaartega 24 090 km². Tugevalt liigestatud rannajoone kogupikkus on 1850 km. 

Saar on mägine, kõrgeim tipp on Punta La Marmora 1834 meetrit. Tegemist on iidse geoloogilise struktuuriga ning maavärinate oht on tunduvalt väiksem kui Itaalia mandriosas ja Sitsiilias.

2017. aastal elas saarel 1 651 793 inimest.

Sardiinia pealinn on Cagliari.

Sardiinias on kaks ülikooli – Sassari Ülikool ja Cagliari Ülikool.

Piirkonnas räägitakse itaalia keelt ja sardi keelt

Vaata ka
--------

* Sardiinia kuningriik
* Costa Smeralda ( Monti di Mola, Montes de Mola)
* Jacques Couëlle (1902–1996)
* Savin Couëlle (1929–2020)
* Tomba dei giganti
* Gallura
**Tehniline vaseliin** ehk **kahurimääre** on valge või kollakas määre, mis saadakse parafiini, tseresiini või petrolaatumi sulatamisel naftaõlis. Tehnilist vaseliini kasutatakse enamasti metalldetailide kaitsemäärdena. Detaili kastmisel sulasse tehnilisse vaseliini moodustub selle pinnal püsiv määrdekiht, mis temperatuuril alla 30 °C kaitseb metalli korrosiooni eest 15...20 aastat.
Tehnilise vaseliiniga sarnaseid kaitsemäärdeid, mis lisaks sisaldavad ka lahusteid, nagu näiteks korrosioonikaitsemääre Movil kasutatakse autode detailide korrosioonikaitseks.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
Adam Osmajev (2016)
**Adam Osmajev** (tšetšeeni keeles ОсмагӀеран Адам *Adam Osmaġeran*; vene keeles Адам Асланбекович Осмаев *Adam Aslanbekovitš Osmajev*; sündinud 2. mail 1981 Groznõis Tšetšeeni-Inguši ANSV-s) on tšetšeeni poliitiline aktivist ja sõjalise rühmituse juht. Sõjaväeline varjunimi **Kandagar**.

Ta on Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi relvajõudude major (eksiilvalitsuse antud).

Alates 2014. aastast osaleb Osmajev Vene-Ukraina sõjas. Alates veebruarist 2015 on ta vabatahtlikest koosneva sõjalise formeeringu Džohhar Dudajevi pataljoni komandör. Pataljon sõdib Ukraina relvajõudude poolel.

Intsident
---------

1. juunil 2017 sai Osmajev Kiievis raskelt haavata, kui teda tulistas kadõrovlane, kes oli maskeerunud Prantsuse ajalehe Le Monde korrespondendiks. Temaga koos olnud abikaasal Amina Okujeval õnnestus tulistaja käest relv ära lüüa ja avada vastutuli.

Viited
------

1. ↑  «Одесский террорист» Осмаев возглавил батальон имени Дудаева. dumskaya.net, 2. veebruar 2015
2. ↑  Wife Of Terrorist Who Plotted Putin’s Assassination Murdered Outside Kiev. khodorkovsky.com, 2. november 2017

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Adam Osmajev** |
**Theodor Hans Wühner** (13. veebruar (vkj) 1868 Tarvastu – 15. november 1959 Lübeck) oli eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1880–1887 Tartus gümnaasiumis ja seejärel 1887–1891 Tartu Ülikoolis usuteadust. Ülikooli lõpetas ta *cand. theol.* astmega. Prooviaastal oli ta Räpina Miikaeli koguduses Friedrich Gustav Masingi juures. Ordineeriti õpetajaametisse 31. oktoobril 1893.

Oli aastatel 1893–1894 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja, 1895–1896 adjunktpastor Torma Maarja koguduses ja 1896–1900 Tartu Maarja koguduses. Aastatel 1900–1934 oli ta Karula koguduse õpetaja, kusjuures 1915–1917 oli ta välja saadetud Siberisse (Jenisseiskisse ja Krasnojarskisse).

1939. aastal läks ümberasujana Saksamaale ja oli aastatel 1940–1943 pastor Eichstädtis (praegu Dąbie Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Koło maakonnas). Emerituuris olles elas Göttingenis, Eutinis ja Lübeckis. Lübeckis ta ka 1959. aastal suri.

Isiklikku
---------

Tema isa Hans Wühner oli eesti rahvusliku liikumise tegelane. Vend, märterpastor Richard Alexander Georg Wühner oli Valga Peetri koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
2. ↑  Lexicon deutschbaltischer Theologen seit 1920, Bearbeitet von Wilhelm Neander
Dmitrij Jaškin (2013)
**Dmitrij Alexejevič Jaškin** (vene keeles Дмитрий Алексеевич Яшкин; sündinud 23. märtsil 1993 Omskis) on Venemaal sündinud Tšehhi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Arizona Coyotes ründajana paremäärel.

Ta alustas karjääri Tšehhi klubis Praha Slavia. 2011. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i *draft* '​is 41. valikuna.

Põhja-Ameerikasse suundus Jaškin mängima hooajal 2012–13, mängides esimese hooaja põhiliselt Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Moncton Wildcats. 2013. aasta aprillis sõlmis ta Bluesiga kolmeaastase lepingu ning sai hooajal 2012–13 Bluesi meeskonnas NHL-is kirja kaks mängu. Esimese värava lõi ta NHL-is 28. detsembril 2013 mängus Chicago Blackhawksi vastu, kuid mängis enamuse hooajast 2013–14 American Hockey League'i klubis Chicago Wolves. Alates hooajast 2014–15 kuulus ta regulaarselt Bluesi koosseisu. 2018. aastal liitus ta Washington Capitalsiga.

2019. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Moskva Dinamo. 2019–20 põhiturniiril oli ta Dinamo suurim väravakütt (31 väravat). 2020. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule. 2020. aasta aprillis pikendas ta klubiga lepingut kahe aasta võrra. 2020–21 põhiturniiril oli Jaškin kogu liiga suurim väravakütt (38 väravat).

2021. aastal naasis ta NHL-i, sõlmides üheaastase lepingu Arizona Coyotesiga.

Tšehhi jäähokikoondisse on Jaškin kuulunud kahtedel maailmameistrivõistlustel.

Välislingid
-----------

* Dmitrij Jaškin KHL.ru lehel
* Dmitrij Jaškin NHL.com lehel
* Dmitrij Jaškin hockeydb.com lehel
Adam Taggart (2013)
**Adam Jake Taggart** (sündinud 2. juunil 1993 Perthis) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründajana Jaapani kõrgliiga klubis Cerezo Osaka.

Ta alustas profikarjääri 2010. aastal kodulinnas Perth Glorys. Aastatel 2012–2014 mängis ta Newcastle Jetsis. Hooajal 2013–14 oli ta 16 väravaga Austraalia kõrgliiga suurim värvakütt. Ta sai sellega teise Newcastle Jetsi mängijana ajaloos A-League'i suurima väravaküti tiitli. Samal hooajal valiti ta liiga parimaks noormängijaks ja lisaks hooaja sümboolsesse koosseisu.

Pärast edukat hooaega Austraalias liitus ta 2014. aasta juunis Inglismaa esiliiga klubiga Fulham, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu. Üheski mängus ta hooajal 2014–15 liigas väljakule ei pääsenud. Hooaja 2015–2016 esimese poole veetis ta laenul Šotimaa kõrgliiga klubis Dundee United.

2016. aasta jaanuaris liitus ta taas Perth Gloryga. Hooajal 2015–16 ta Perth Glory eest mängida ei saanud, kuna FIFA reeglite järgi ei saa üks mängija ühe hooaja jooksul olla registreeritud rohkem kui kahes klubis. Hooajal 2016–17 säras ta taas Perth Glory särgis, lüües liigas 12 väravat. Hooajal 2018–2019 mängis ta Brisbane Roaris.

2019. aasta veebruaris liitus ta Lõuna-Korea kõrgliiga klubiGA Suwon Samsung Bluewings. 2019. aasta liigahooajal lõi ta 20 väravat, millega oli Lõuna-Korea kõrgliiga suurim väravakütt. Lisaks valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Samal aastal võitis ta klubiga Lõuna-Korea karika.

2020. aasta detsembris sõlmis Taggart lepingu Cerezo Osakaga.

Debüüdi Austraalia jalgpallikoondises tegi Taggart 2012. aasta detsembris mängus Hongkongi vastu. Esimese ja teise värava lõi ta koondise särgis hiljem samal kuul mängus Hiina Taipei vastu. Ta kuulus Austraalia koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Suwon Samsung Bluewings
* KFA Cup: 2019

Viited
------

1. ↑  "Adam Taggart: Fulham sign Australia international striker". BBC Sport. 24.6.2014. Vaadatud 22.1.2018
2. ↑  "Taggart's Perth Move". fulhamfc.com. 26.1.2016. Vaadatud 22.1.2019

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Franjic
* 3 Davidson
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Spiranovic
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Taggart
* 10 Halloran
* 11 Oar
* 12 Langerak
* 13 Bozanic
* 14 Troisi
* 15 Jedinak (c)
* 16 Holland
* 17 McKay
* 18 Galekovic
* 19 McGowan
* 20 Vidošić
* 21 Luongo
* 22 Wilkinson
* 23 Bresciano
* Treener: Postecoglou

 | Austraalia |
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | DominikaaniVabariik |
|  |
| 2. ring | 2004 | Kergekaal |
| Kuld | 2008 | I kerge-keskkaal |
|  |
| 2. ring | 2007 | I kerge-keskkaal |

**Félix Manuel Díaz Guzmán** (sündinud 10. detsembril 1983 Santo Domingos) on Dominikaani Vabariigi poksija.

Díaz võitis I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja olümpiavõitjaks. Ta osales kergekaalus (kuni 60 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Serïk Elewovile (Kasahstan) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja Ta oli esimene ja on seni ainus Dominikaani Vabariigi poksija, kes on olümpiamängudel võitnud kuldmedali ja tulnud olümpiavõitjaks. 

Díaz osales I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007), kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Masatsugu Kawachile (Jaapan) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja

Elukutselisena
--------------

Díaz jätkas juunis 2009 poksimist elukutselisena. Ta on seni (seisuga 27. aprill 2018) pidanud 22 kohtumist, millest on võitnud 19 (neist 9 nokaudiga) ja kaotanud 3 (neist ühe nokaudiga) kohtumist.

Viited
------

1. ↑  29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles
2. ↑  28. suveolümpiamängude poksivõistlus. Ateena 2004. Tulemused inglise keeles
3. ↑  14. maailmameistrivõistlused poksis. Chicago 2007. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Félix Díaz veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Félix Díaz lehel *BoxRec*. Inglise keeles
**Theodor Eduard Fabian** (1.02.1835 v.k. Paldiski – 1.12.1912 v.k. Paldiski) oli kaupmees, Paldiski linnavanem aastatel 1898–1906 ja 1883–1887 ka foogtikohtunik.

Tema isa Otto Bernhard Fabian (u 1806 Tallinn – 10.02.1857 v.k. Paldiski) oli tisler ja kaupmees, ka üks esimesi teadaolevaid Paldiski kivimurru kasutajaid, asus Paldiskisse 1830. aastate algul (kirikukirjade järgi ametlikult 1839, ent laste sünnid – neid oli üldse kokku 17 – on registreeritud Paldiskis alates 1833. aastast). Ema Amalia Sophia Reichardt (1813 Koeru – 1859 Paldiski) oli Liigvalla mõisa toapoisi, siis Pandivere mõisas kõrtsmikuks ja lõpuks Paldiski kodaniku Jakobi tütar, tõenäoliselt olid mõlemad vanemad eesti soost. Ema vend Alexander Reichardt (u 1821 – 1877) tuli samuti Paldiskisse, oli tisler, kaupmees ja foogtikohtu liige (1868–1876).

Kaupmehena kauples Theodor Fabian muuhulgas nii katusekivide kui ka heeringatega ning pidas kõrtsi. 

Aastatel 1880–1903 oli ta Paldiski linnavalitsuse liige, 1898–1903 Paldiski linnavanem. Linnavanemaks hakkas vastumeelselt ja pika puiklemise peale, kui pärast Nikolai Demini taandumist ei kinnitanud kuberner ametisse esialgselt valitud Gottlieb Hinrichsoni ning keegi teine ka nõus ei olnud ametisse astuma.

Teodor Johannese kaev
---------------------

Teodor-Johannese kaev vaatega piki Jüri tänavat mere poole. Paremal endine tütarlastekooli, hiljem apteegi maja. Postkaart, u 1905
Theodori abikaasa oli Harju-Madiselt pärit Dorothea Treugut (1835–1917). Tolle aja kohta harukordselt jõudsid nad isegi kuldpulmi tähistada. Lapsi neil aga ei olnud, nii et nad lapsendasid Johannes Kuhlbergi (1873–1900 meremees, lõpetas Paldiski merekooli). Tema mälestuseks lasi Theodor (seetõttu, et linnapea midagi oma kulul linnaelanike heaks tegi, sai Fabianist rahvajuttude kangelane ja ajalehtedeski mainiti kaevuehitust korduvalt) ehitada Jüri ja Katariina (Rae) tänava ristmikule puurkaevu – rahva seas oli kaev tuntud Teodor Johannese kaevuna ja algselt olevat sellel olnud ka väike mälestustahvel.

Töö linnavanemana
-----------------

Theodor Fabian tegeles oma ametiajal linnavanemana Paldiski maaküsimusega, käis nii Tallinnas kui ka Peterburis asja selgitamas. Aastakümneid peeti linna arengu üheks piduriks maapuudust (tegelikult oli Paldiskis küll vabu krunte piisavalt), ent vaidlused Leetse-Pallaste mõisaomanikega kestsid aastakümneid ja lõplikku lahendust ei saadud Fabiani ajalgi. Hoolitses ka linna heakorra eest oluliselt enam kui tema eelkäija. Tema elumajas avati merekooli klassid ja ta oli selle hoolekogu liige. Ta võttis osa ka Paldiski Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu tööst ja seltsielust.

Viited
------

1. ↑  *Kubermangu Teataja* 64:193, 14.06.1883
2. ↑  *Revalsche Zeitung* 7:2, 9.01.1880
3. ↑  *Postimees* 120:3, 4.06.1898
4. ↑  *Päevaleht* 53:3, 7.03.1911
5. ↑  näiteks *Tallinna Teataja* 13:2, 17.01.1912 L. Baltiskist
6. ↑  *Päewaleht* 39:2, 17.02.1912
**Theodor Erich Rosenvaldt** (ka **Rosenvald**; 24. märts 1888 Risti vald, Harjumaa – 22. august 1947) oli Eesti rohuteadlane.

Elulugu
-------

Theodor Erich Rosenvaldt oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1916 Harkovi Ülikooli apteekri abilisena, 1920–1923 õppis Tartu Ülikoolis farmaatsiat; *mag. pharm.* (1924, TÜ), väitekiri "Emajuure ekstrakti (*Extractum Gentianae*) mõjuainete ärarippuvus valmistamisviisist". Oli 1910–1913 ja 1914–1918 farmatseut Vene armees ning 1913–1914 Tallinna apteekides. Osales 1918–1920 Vabadussõjas. 1919–1920 Tallinna 1. sõjaväehaigla apteegi abijuhataja. 1920 keemia-farmaatsialabori Remedia asutajaid ja aastast 1924 abijuhataja. 

1927. aastast ajakirja Pharmacia vastutav toimetaja, 1928. aastast peatoimetaja. 

Aastast 1938 analüütilise labori "Mag. Th. Rosenwald" asutaja ja juhataja.

Theodor-Erich Rosevald on maetud Tallinna Liiva kalmistule.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  geni.com
3. ↑  kalmistud.ee

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 471
* Eesti Rohuteadlane (1934) 2, 32–34
* Pharmacia (1924) 6, 287; (1934) 1, 4–6; (1935) 6, 148; (1938) 4, 129.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Kesk-Läänemere programm** (*Central Baltic programme*) on piiriülese koostöö programm, mida valmistati ette koostöös Eesti Vabariigi, Läti Vabariigi, Soome Vabariigi (sh Ahvenamaa) ja Rootsi Kuningriigi partnerite ja huvigruppidega. 

Kesk-Läänemere programm 2014–2020 hõlmab NUTS III tasemel piirkondi Eestist, Lätist, Soomest ja Rootsist. Eestis kuuluvad programmi tuumikpiirkonda Kesk-, Kirde-, Lääne-, Põhja-Eesti ja lisapiirkonda Lõuna-Eesti.

Rahastamine
-----------

Kesk-Läänemere programmi rahastatakse Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) vahenditest ning piiriüleste projektide jaoks on eraldatud perioodiks 2014–2020 ligi 115 miljonit eurot.

Programmi piirkond
------------------

Fail:Kesk-Läänemere programmipiirkond.pdfProgrammi piirkond
Programmi raames toetatakse ainult projekte, milles osalevad vähemalt kahe liikmesriigi partnerid (programmi piirkonda näete kaardil).

Sobivad partnerid
-----------------

Avaliku sektoriga võrdsustatud asutused, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused ja ametiasutused, teadus- ja haridusasutused, mittetulundusühingud ning teatud juhtudel ka eraettevõtted (sõltuvalt konkreetsest projektist).

Rahastatavad toetussuunad
-------------------------

Kesk-Läänemere uue perioodi 2014–2020 programmis on neli temaatilist eesmärki, mis on formuleeritud programmi prioriteetsete suundadena, mille valik põhineb piirkonna iseloomulikel joontel ja väljaselgitatud vajadustel ja kitsaskohtadel, mida võib olla võimalik lahendada piiriülese koostöö raames. ERF-i toetus programmile on 122 miljonit eurot. Programmis on prioriteetseks valitud järgmised suunad.

### Konkurentsivõimeline majandus

* Uued teadmismahukad Kesk-Läänemere ettevõtted
* Rohkem ettevõtlikke noori
* Kesk-Läänemere ettevõtted ekspordivad enam uutele turgudele

### Ühiste ressursside säästev kasutamine

* Loodus- ja kultuuriressursside arendamine kestlikeks turismiatraktsioonideks
* Kestlikult planeeritud ja hallatavad mere- jag rannikualad
* Parem linnaplaneerimine Kesk-Läänemere regioonis
* Toitainete, ohtlike ainete ja toksiinide väiksem sissevool Läänemerre

### Piirkonna hea ühendatus

* Inimeste ja kaupade täiustatud transpordivood
* Olemasolevate väikesadamate täiustatud teenused, mis tõstavad kohalikku ja regionaalset liikuvust ning aitavad kaasa turismi arengule

### Heade oskustega ja sotsiaalselt sidus piirkond

* Rohkem inimesi saab kasu tugevamatest Kesk-Läänemere kogukondadest
* Paremini ühitatavad kutsehariduse ja-koolituse õppekavad Kesk-Läänemere piirkonnas

Välislingid
-----------

* www.centralbaltic.eu Programmi käsiraamat ja taotlusvoorude tähtajad
**Theodor John** (pärit Königsbergist; surnud 1894) oli 19. sajandi lõpul Tartus tegutsenud ateljeefotograaf, kes pildistas paljusid Eesti kultuuritegelasi ja Tartu Ülikooli õppejõude. Tema fotoateljee asus aadressil Aleksandri tänav 10.

Aleksandri tänava ateljee omandas John pärast samas varem tegutsenud fotograafi Georg Friedrich Schlateri surma 1870. aastal. Ligi kümneks aastaks säilitas ta ateljee nimes viite endisele omanikule, signeerides fotosid kirjaga "Th. John vormals Schlater Atelier für Photographie Dorpat Alexander Strasse im eigenen Hause" ("Th. John, varemalt Schlateri fotograafiaateljee oma majas Aleksandri tänavas Tartus"). Samuti jätkas ta Schlateri fotografeerimisstiili ja stuudiorekvisiitide kasutamist. 

1870. aastail käis John igal kevadel ja suvel Viljandis pildistamas. 1878–1879 Viljandi linnusevaremetes toimunud esimeste arheoloogiliste väljakaevamiste aegu viibis ta linnas 1878. aasta juulis ja 1879. aastal maist juulini, kaevamiste komitee tellis ja ostis temalt ühtekokku 120 lossivaremete kaevamiste pilti, 25 kopikat tükk.

Mitmed Johni tööd on esindatud Eesti Rahvusarhiivis ja Tartu Ülikooli raamatukogu fotokogus, sealhulgas Tartu Ülikooli Kirurgiakliiniku ajaloolises fotokogus. Theodor John oli ka Tartu Kammermuusikaühingu liige.

Viited
------

1. 1 2  Tõnis Liibek "Tartu päevapiltniku Georg Friedrich Schlateri fotod Eesti Ajaloomuuseumis"
2. ↑
3. ↑  Esimesed arheoloogilised väljakaevamised Viljandi linnusevaremetes 1878-1879. a Viljandi Muuseum

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Theodor John** |
**Dmitrov** on linn Venemaal Moskva oblastis.

Linn asub 65 km Moskvast põhjas.

Dmitrovi asutas Juri Dolgoruki aastal 1154 paigas, kus sündis tema poeg Vsevolod. Nimi Dmitrov on seletatav sellega, et Vsevolodi kaitsepühak oli Demetrios Tessaloonikast. 1374. aastal sai asula linna staatuse.

Vaata ka
--------

* Dmitrovi osastisvürstiriik

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
**Kakstäpp-lepatriinu** on lepatriinulaste sugukonda kuuluv mardikaline. Teiste punaste lepatriinude seas on ta ära tuntav kahe musta laigu järgi kattetiibadel.

Leviala
-------

Kakstäpp-lepatriinu on levinud Põhja-Ameerikas, Euroopas, Põhja-Aasias (puudub Hiinas) ja Okeaanias. Ta on üsna levinud liik ka Eestis. Hawaiile on ta inimese poolt sisse toodud.

Välimus
-------

Täiskasvanud kakstäpp-lepatriinu on 4–5 mm pikkune. Tüüpiliselt on pronotum must, valgete laikudega. Tagakeha on oranžikas-punane ja mõlemal kattetiival on üks must laik. Üsna levinud on ka nelja või kuue punase täpiga must vorm, keda leidub sagedamini leviala põhjapoolsemas piirkonnas, kus see aitab putukal päikesesoojust neelata. Harvematel juhtudel võib näha kahe vormi kombinatsiooni, mille puhul täpid on kokku sulanud või neid on rohkem. Vastsed on hallikas-mustad kollaste ja valgete laigukestega.

Arengutsükkel
-------------

Emased lepatriinud munevad taimelehtede alla helekollased munad, millest arenevad mustad kollaste täppidega nukud, mida võib leida lehtede küljes rippumas. Vastsed ilmuvad varakevadel ja natuke vähem kui kuu jooksul arenevad täiskasvanuks, kelle eluiga ulatub 1–2 aastani. Talvekuud veedavad täiskasvanud lepatriinud talveunes, sageli gruppides palkide, lehtede ja puukoore all.

Toitumine ja elupaik
--------------------

Nii vastsed kui valmikud on karnivoorid, toitudes pehme kestaga putukatest, peamiselt lehetäidest. Lisaks toituvad nad veel nokalistest, lestalistest ja putukamunadest ning esineb ka kannibalismi. Kuna tema saakloomad on taimekahjurid, peetakse kakstäpp-lepatriinut põllumajanduslikult kasulikuks putukaks.
Kakstäpp-lepatriinu elupaigaks võivad olla väga erinevad kooslused, nagu aas, põld, aed ja mets.

* Kakstäpp-lepatriinu must kuuelaiguline vorm (sexpustulata)Kakstäpp-lepatriinu must kuuelaiguline vorm (*sexpustulata*)
* Neljalaiguline vorm (quadrimaculata)Neljalaiguline vorm (*quadrimaculata*)
* Äsja nukkunud kakstäpp-lepatriinuÄsja nukkunud kakstäpp-lepatriinu
* NukkNukk
* Kakstäpp-lepatriinu munemasKakstäpp-lepatriinu munemas
* VastneVastne

Viited
------

1. ↑  Kakstäpp-lepatriinu Kakstäpp-lepatriinu andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes Kasutatud 27.11.2016
2. 1 2 3 4 5 6  *Insect Conservation Biology: Adalia bipunctata, Two-Spotted Lady Beetle.* Cornell University *courses.cit.cornell.edu* Kasutatud 27.11.2016 (inglise)
3. ↑  *Adalia bipunctata* *www.itis.gov* Kasutatud 27.11.2016 (inglise)
4. 1 2 3  *2 Spot Ladybird* *www.naturespot.org.uk* Kasutatud 27.11.2016 (inglise)
5. 1 2  *Adalia bipunctata, twospotted lady beetle* *animaldiversity.org* Kasutatud 27.11.2016 (inglise)

Välislingid
-----------

* Kakstäpp-lepatriinu andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* Järva, J. Kiskjad on aiapidaja liitlased. Eesti Loodus 06/2002 www.eestiloodus.ee Kasutatud 27.11.2016
* *Species Adalia bipunctata – Two-spotted Lady Beetle* *bugguide.net* Kasutatud 27.11.2016 (inglise)
**Sabalülid** (ladina *vertebrae caudales*; ainsuses *vertebra caudalis*) on paljude sabaga selgroogsete loomade skeleti luud. 

Sabalülide anatoomia, kuju ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajad
--------

Kõikidel roomajatel on sabalülid, kuid nende morfoloogia on varieeruv ning oleneb ka roomaja keha ja saba pikkusest. 

### Maolistel

Kõikidel madudel on looduslikult sabalülid. Sabalülide arv aga sõltub nii liigist kui ka mao soost. Sabalülide arv näiteks: *Amphiabaena* 'l (7), *Coluber natrix* 'il (112), pimemaol (17), lõgismaol (26), boal (52), rästikul (55), kobral 65. 
Paljude maoliikide emased on isastest suuremad kuid 
tõenäoliselt on neil kehalülide arv suurem ja sabalülide arv väiksem[*viide?*]. Teadlased püüavad seda seletada asjaoluga, et isastel madudel paikneb sabapiirkonnas suguelund paariline hemipeenis mis on mõlemalt poolt ühendatud sabalüliga lihase (*refractor penis*) kaudu.

Lindudel
--------

Lindudel on mõned sabalülid kasvanud kokku *synsacrum'*iks.

Imetajad
--------

### Inimestel

Arvatakse, et inimestel saba emakasisese elustaadumi käigus taandareneb ja 4 - 5 sabalüli kasvavad kokku õndraluuks (*os coccygis*). Vastsündinuil kellel on saba jäänuk (arenguanomaalia) ka peale sündi, eemaldatakse see vajadusel operatiivse raviga.

Vaata ka
--------

* selgroog

Viited
------

1. ↑  David Craigie,*Elements of Anatomy, General, Special, and Comparative from Encyclopedia Britannica 7th ed*, lk 161, 1838, A. and C. Black, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 06.12.2013) (*inglise keeles*)
2. ↑  R. SHINE,*Vertebral numbers in male and female snakes: the rolesof natural, sexual and fecundity selection*, School of Biological Sciences A08, University of Sydney, NSW 2006 Australia, Volume 13, Issue 3, 25 DEC 2001, Veebiversioon (vaadatud 09.12.2013) (*inglise keeles*)
3. ↑  Boulenger, George Albert, (1858-1937),*The snakes of Europe*, CHAPTER IX, 1913, London, Methuen & Co. Ltd, Veebiversioon (vaadatud 05.12.2013) (*inglise keeles*)
4. ↑  *Skeletal Adaptations of Birds for Flight*, Henderson State University, Veebiversioon (vaadatud 05.12.2013) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Richard Owen,*Lectures on the comparative anatomy and physiology of the vertebrate animals*, Volume 1 Fishes, lk 63 - 69, 1846, London, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 05.12.2013) (*inglise keeles*)
* Boulenger, George Albert, (1858-1937), *The snakes of Europe*, CHAPTER IX, 1913, London, Methuen & Co. Ltd, Veebiversioon (vaadatud 05.12.2013)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Caudal vertebrae seisuga 05.12.2013.*
Mono maakonna kohtumaja Bridgeportis
**Bridgeport** on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*census-designated place*) USA-s California osariigis, Mono maakonna halduskeskus. 

Bridgeport asub maanteede U.S. Route 395 ja State Route 182 ristumiskohas, 1970 m kõrgusel üle merepinna. Linn paikneb Walkeri jõe idaharu kaldal. Jõele on üles paisutatud Bridgeporti veehoidla.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 575.

Esimene postkontor avati Bridgeportis 1864.

Linna majandus tugineb turismil, suurim turismimagnet on lähedal asuv Bodie kummituslinn.

Bridgeportis valitseb poolkõrbeline kliima (Köppen *BSk*), talved on külmad ja suhteliselt lumised ning suved on kuumad ja kuivad. Jaanuari kõrgeim keskmine temperatuur on 4,7 °C ja madalaim −13,3 °C. Juuli kõrgeim keskmine temperatuur on 27,4 °C ja madalaim 4,6 °C. Bridgeporti maksimaalne temperatuur +37 °C on mõõdetud 28. juulil 1944, madalaim temperatuur –38 °C on mõõdetud 31. jaanuaril 1916. Igas kuus on esinenud külma alla –2 °C.

Aastas sajab keskmiselt 239 mm vihma ja 984 mm lund. Kõige rohkem lund sajab veebruaris (282 mm). Vihma sajab igal kuul enam-vähem ühtlaselt. Kõige sajusem aasta oli 1983 (507 mm) ja kõige kuivem aasta 1990 (77 mm). Kõige lumerikkamal talvel (1915/13) sadas 442 cm lund.

1947 filmiti Bridgeportis ja selle lähiümbruses filmi "Mineviku vangid" ("Out of the Past"). 

Bridgeport mängib väikest rolli Jack Kerouaci romaanis "The Dharma Bums" (1958); see oli koht, kust peategelased Ray Smith, Japhy Ryder ja Henry Morley alustasid ronimist lähedal asuva Matterhorni mäe tippu.

Välislingid
-----------

* Bridgeport Mono maakonna kodulehel
**"Rõõmurull"** on 2008. aastal valminud Suurbritannia komöödiafilm, mille režissöör ja stsenarist on Mike Leigh.

Film räägib kõigesse ja kõigisse alati positiivselt suhtuvast algkooliõpetajast Poppyst (Sally Hawkins), kes elab koos sama ametit pidava korterikaaslasega ja tegeleb küllaltki tavaliste asjadega: käib tööl, pidutseb, teeb trenni ja harrastab flamenkotantsu. Film vaatlebki enamjaolt tema argipäevast tegevust, kuid selle teeb huvitavaks tema võime igas olukorras säilitada optimism ja hea tuju. Kõige rohkem toob filmi pinget aga Poppy neurootikust sõiduõpetaja (Eddie Marsan), kellega tal puhkeb maailmavaateliste erinevuste ja viimase kiindumuse tõttu esimesse filmi lõpuks tõsine konflikt.

Film esilinastus Suurbritannias 10. aprillil 2008. Eestis näidati seda esmakordselt Pimedate Ööde filmifestivalil sama aasta sügisel, 2009. aasta alguses aga kinos Sõprus.

Film on pälvinud kriitikute sooja vastuvõtu ja võitnud auhindu. See esitati 2009. aasta Oscarile parima originaalstsenaariumi kategoorias.

Näitlejad
---------

* Sally Hawkins – Pauline Cross, hüüdnimega *Poppy*
* Eddie Marsan – Scott
* Alexis Zegerman – Zoe
* Andrea Riseborough – Dawn
* Sinead Matthews – Alice
* Sylvestra Le Touzel – Heather
* Samuel Roukin – Tim
* Caroline Martin – Helen
* Karina Fernandez – flamenkoõpetaja

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* Film imdb.com lehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib šifreerimismasinast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Enigma (täpsustus)* |

---

Bletchley Park, nelja rootoriga Kriegsmarine (mereväe) Enigma
**Enigma** on saksa elektriinseneri Arthur Scherbiuse leiutatud ja 1918. aastal patenteeritud kaasaskantav masin sõnumite šifreerimiseks.

Alguses oli Enigma suur, üle 50 kilogrammi kaaluv kirjutusmasinaga varustatud masin kommertskasutuseks. Hiljem kujunes Enigma IV-st üks legendaarsemaid masinaid teise maailmasõja ja krüptograafia ajaloos. Näiteks inglased lõid selle baasil Typexi, mis peale täiustusi oli isegi mõnevõrra keerukama šifreerimissüsteemiga kui Enigma. Ameeriklastel oli analoogne masin SIGABA, mis kasutas täiuslikumat, 15 rootoriga kolmes grupis šifreerimist, kuid mis oli kohmakas ja vähem töökindel. Enigma ajalooga on tihedalt seotud mitu olulisemat tehnilist lahendust arvutiajaloos, nagu esimene elektronarvuti Colossus ja elektromehaaniline koodimurdmise masin Bomba.

Saladused
---------

Enigmaga seotu oli 1970. aastateni suure saladuskatte all. Kõige rohkem varjati fakti, et Enigma sõnumite dešifreerimine on reaalselt võimalik. Seoses sellega ei teatud ka elektronarvutist Colossus ning paljude riikide armeed kasutasid Enigma-sarnaseid rootor-tüüpi masinaid mitu aastakümmet.

Liitlased dešifreerisid Enigma kodeeritud teksti teises maailmasõjas täielikult pärast seda, kui Atlandil saadi 4. juunil 1944 kätte Saksamaa allveelaev U-505, kust leiti Enigma šifreerimismasin koos vajaliku dokumentatsiooni ja koodiraamatutega. Mõned Enigma sõnumid jäid siiski murdmata, sest Enigma versioonid olid erinevad. Alles lähiajal on neid suudetud murda.

2002. aastal valmistas Tatjana van Vark Enigma põhimõttest ajendatuna nelja 40-positsioonilise rootoriga kodeerimismasina.

Enigma variandid
----------------

* Enigma A
* Enigma B
* Enigma III
* Enigma IV ehk Wehrmacht Enigma

Filmid
------

Enigma on kesksel kohal mitmes filmis.

* "Sekret Enigmy" ("Enigma saladus") (1979)
* "Das Boot" (1981)
* "Enigma" (2001)
* "U571" (2000)
* "The Imitation Game" ("Imiteerimismäng") (2014)

Vaata ka
--------

* Enigma krüptoanalüüs (en:Cryptanalysis of the Enigma)

Viited
------

1. ↑  "geeknizer.com" (inglise). 14. mai 2016.
2. ↑  "enigma.hoerenberg.com" (inglise). 14. mai 2016.
3. ↑  "bytereef.org" (inglise). 14. mai 2016.
4. ↑  "www.tatjavanvark.nl"

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Enigma** |
Foto asulast
**Brienz** on vald ja asula Šveitsis Berni kantonis Interlakeni maakonnas Brienzi järve põhjakaldal Brienzer Rothorni (2350 m) jalamil. 

Valla pindala on 47,9 km². 

Elanike arv on 2956 (2000).

Sihtnumber on 3175.

Brienzi vapp

Majandus
--------

Tähtsad on turism ja puunikerdamine. Brienzis asub kantoni nikerdamis- ja viiulimeisterdamiskool (rajatud 1862), mis on asjatundjate seas tuntud ja hinnatud.

Ajalugu
-------

Brienzi alal on hiljemalt 7. sajandist olnud alemannide asula.

Brienzi mainiti kirjalikult esimest korda 1146. Pärast mitmeid ajaloo keerdkäike sai Brienzist 1528 Berni kantoni osa.

Vaatamisväärsused
-----------------

* Esimese maailmasõja ajal rajatud järvepromenaad kulgeb piki küla järve lõpuni. See jääb liiklusest eemale ning selle ääres on ilusad lillepeenrad ja puuderühmad.
* Auruvedur viib raudteega (*Brienz-Rothorn-Bahn*) Brienzer Rothorni tippu.
* Ballenbergi vabaõhumuuseum (*Freilichtmuseum Ballenberg*) tutvustab maakultuuri.
* puunikerdused
* Jugadega mägioja Giessbach Euroopa vanima köisraudteega

Viited
------

1. ↑  Arealstatistik Standard - Gemeinden nach 4 Hauptbereichen, vaadatud 13.01.2019.
2. ↑  , vaadatud 15.06.2020.