recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Naatriumdodetsüülsulfaat** ehk **naatriumlaurüülsulfaat** ehk **SDS** on anioonne pindaktiivne orgaaniline ühend keemilise valemiga C12H25NaO4S. See vähendab vesilahuste pindpinevust ja on laialdaselt kasutuses rasvade emulgaatorina, detergendina kosmeetikas, pesuvahendites ja ravimites ning kreemides ja pastades koostisainete dispergeerimiseks. Lisaks on sellel ka mõningane mikrobitsiidne toime.

Füüsikalised ja keemilised omadused
-----------------------------------

Sünteetiline SDS esineb valgete kuni tuhmkollaste kristallide, helveste või pulbrina. Sellel on kerge rasvadele omane lõhn. SDS on veest suurema tihedusega (1,1 g/cm3 20 °C juures). Vesilahuses on SDSi aurustumine tühine ja õigete säilitustingimuste juures on aine stabiilne, kuid kuumutades tekivad toksilised aurud.

Tootmine
--------

SDSi sünteesimiseks kasutatakse näiteks 1-dodekanooli sulfaatimist, millele järgneb neutraliseerimine katiooni abil. Looduslikult pärineb SDS kookose- ja palmiseemneõlist. Sel juhul saadakse naatriumalküülsulfaatide segu, kus peamine komponent on SDS.

Mõju tervisele
--------------

SDSi tolmu sissehingamine ärritab hingamisteid, põhjustades aevastamist ja köhimist. Suurte koguste alla neelamine tekitab maoärritust, põhjustades iiveldust, oksendamist ja kõhulahtisust. Tolm mõjub silmadele ärritavalt ja pikaajalisel kokkupuutel võib tekitada põletust. Nahale sattudes on kergelt ärritava toimega ja pikaajalisel kokkupuutel vesilahusega kuivatab nahka. SDS on kergesti süttiv ja põlemisel tekivad toksilised aurud, sh vääveloksiid.

Viited
------

1. ↑  *Sodium lauryl sulfate* *www.ilo.org* Kasutatud 26.01.2017 (inglise)
2. 1 2 3 4  *Sodium Dodecyl Sulfate* *pubchem.ncbi.nlm.nih.gov* Kasutatud 26.01.2017 (inglise)
3. ↑  Venkatesh, C. ja Ashok, K. (2010) 
*TOXICITY OF SODIUM DODECYL SULFATE IN FISHES AND ANIMALS. A REVIEW.* IJABPT, nr 1(2), lk 630-633. *imsear.li.mahidol.ac.th* Kasutatud 26.01.2017 (inglise)
4. ↑  *Sodium lauryl sulfate* *www.drugbank.ca* Kasutatud 27.01.2017 (inglise)

Välislingid
-----------

* *Sodium dodecyl sulfate* *www.chemicalbook.com*
**Guntars Mankus** (sündinud 5. juulil 1969) on läti orienteeruja, rogainija ja seiklussportlane.

2014. aastal tuli ta täpsusorienteerumise maailmameistriks ja võitis lisaks pronksi võistkondlikus arvestuses.

Rogaini MM-il on ta tulnud segavõistkondade arvestuses koos Raimonds Lapiņši ja Anita Liepiņaga kaks korda (2002 ja 2006) maailmameistriks ja võitnud 2004. aastal pronksi, lisaks võitnud 2015. aastal koos Irita Pukitega hõbemedali. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta segavõistkondade arvestuses 2005. aastal Nõval kulla koos Anita Liepiņaga ja 2016. aastal Hispaanias Aralari mäestikus kulla koos Irita Pukitega. 

Ta on Rahvusvahelise Rogainiföderatsiooni nõukogu liige.

Viited
------

1. ↑  "ESBL sporditulemused. Guntars Mankus". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. november 2015. Vaadatud 23. november 2015.
2. ↑  International Rogaining Federation. IRF Council. National Representatives

Välislingid
-----------

* ESBL sporditulemused. Guntars Mankus
* WRC2017 organizing team. Guntars Mankus
* IOF Eventor. Guntars Mankus

‏‎
***Blumeriella jaapii*** on seenpatogeen, mis põhjustab kirsi- ja ploomipuudel kirsipuu-lehevarisemistõbe. Lehtede pealispinnale tekivad punakaspruunid haiguslaigud, lehed kolletuvad ja varisevad enneaegselt, võrsete kasv pidurdub ja puu talvekindlus väheneb. Eesti tingimustes kahjustuvad ka hiliste sortide viljad. Seene levikut soodustab jahe ja niiske ilm.

Patogeeni elutsükkel
--------------------

Seeneeosed talvituvad langenud lehtedel. Kevadel arenevad neist viljakehad, millest vihmaperioodide ajal vabanevad kotteosed (askospoorid). Askospoorid idanevad niiskel lehepinnal ning sisenevad lehekoesse õhulõhede kaudu. Suviste vihmaperioodide ajal paiskuvad nakatunud lehtede alumisel küljel moodustunud koniidid uutele lehtedele läbi kogu hooaja. Uued viljakehad moodustuvad nakatunud lehtedele, kus patogeen talvitub.

Haiguse sümptomid
-----------------

Esimesed pruunid täpid ilmuvad lehtede pealmisele küljele juba kevadel, tugeva nakkuse korral võivad need ka liituda. Haiguse progresseerudes värvuvad haiguslaigud keskelt tumepruuniks ning leht kolletub. Lehe alumisel küljel võib niiske ilmaga tekkida valge kirme. Kolletunud lehed langevad reeglina enneaegselt, mistõttu võib puudel tekkida talvekahjustused ning väheneda mitmeks aastaks ka õite moodustumine.

Haigustõrje
-----------

Kuna *Blumeriella jaapii* eosed talvituvad langenud lehtedel, rakendatakse maheistandikes peamise tõrjemeetodina sügisest lehtede koristamist ja põletamist, et hävitada seene viljakehad. Teine võimalus on valida istandikku kirsipuu-lehevarisemistõvele vastupidavad sordid.

Tavatootmisistandikes kasutatakse haiguse tõrjeks fungitsiide. Efektiivseid tulemusi on saavutatud mitme tõrjemeetodi kombineerimisel: kirsipuude haigestumist on võimalik vähendada oluliselt, kui lisaks fungitsiididega töötlemisele koristada sügisel kõik langenud lehed.

Viited
------

1. ↑  Pallum, V. (2007). *Suur taimekaitseraamat*. Tallinn: Maalehe raamat.
2. 1 2 3 4  Holb, I. J. Lakatos, P. Abonyi, F. (2010). Some aspects of disease management of cherry leaf spot (*Blumeriella jaapii*) with special reference to pesticide use. *International Journal of Horticultural Science.* Vol 16.
3. 1 2 3 4 5 6 7  Wilcox, W. F. (10. mai 2010). "Cherry Leaf Spot" (PDF). *Department of Plant Pathology, NYS Agricultural Experiment Station, Cornell University*. Vaadatud 12.09.2022.
4. ↑  Lizotte, E. (18. märts 2011). "Cherry leaf spot 101: Understanding Blumeriella jaapii biology and management". *Michigan State University Extension*. Vaadatud 12.09.2022.
5. ↑  Outwater, C. Proffer, T. Rothwell, N. Peng, J. and Sundin. G. (2019). Boscalid Resistance in *Blumeriella jaapii*: Distribution, Effect on Field Efficacy and Molecular Characterization. *Plant Disease.* Vol. 103, No 6.
6. ↑  Tezcan, H. (2008) An outbreak of cherry leaf spot (*Bluemriella jaapii* [Rehm] Arx) on sweet cherry in Çanakkale province, Turkey. *ISHS Acta Horticulturae 795: V International Cherry Symposium*.
**Abrekk** või **obarg** on Põhja-Kaukaasia termin. 

Enne Põhja-Kaukaasia islamiseerumist 16.–19. sajandil ja Venemaa invasiooni Kaukaasiasse 19. sajandil olid Põhja-Kaukaasia elanikud enamasti kristlased. Sõna tuleb Piiblist ja tähendab heebrea keeles 'põlvitada või laskuda Jumala ette'. Kunagi kasutati seda sõna nende kohta, kes tõotasid loobuda mis tahes rõõmudest ja olla kartmatu võitleja Jumala nimel. Abrekk loobus kõigist sidemetest sõprade ja sugulastega. Abreki elustiil hõlmas ka üksildast elu metsikus looduses ja palvetamist. Hiljem olid abrekid enamasti muslimid.

Tšetšeeni või inguši keeles tähendab sõna *abrekk* 'kättemaksjat', tšerkessi või karatšai keeles tähendab 'uhket meest'. Kaukaasias on vaid osseedi ja vene keeles sellel sõnal negatiivne tähendus, tähendades 'bandiiti'. 

Pärast Teist maailmasõda kasutati propagandas sõna *abrekk* nõukogudevastase gerilja ja põrandaaluste kohta. Need abrekid olid laialdaselt populaarsed kui oma kodumaa ja vaeste eest võitlejad. Vanaks saades tegelesid Lõuna-Kaukaasia abrekid tavaliselt mesindusega. Enamik Ida-Kaukaasia abrekke tapeti lõppematus sõjategevuses vallutajate vastu. Pärast Nõukogude võimu kehtestamist jätkasid abrekid võitlust anastajate vastu enamikus Tšetšeenia paikades. Tšetšeenia abrekid alustasid ülestõuse aastatel 1920–1921, 1929–1931, 1931–1939 ja viimati 1940–1944, mis viis 1944. aastal tšetšeenide ja ingušide deporteerimiseni. Viimane nõukogudevastane abrekk Tšetšeenias Hasuhha Magomadov tapeti 28. märtsil 1976 70-aastaselt. Ingušist abrekki Laisat Baisarovat ei saadud aga kunagi kätte ja traditsioon kestis tänapäevani.

Vaata ka
--------

* Metsavennad

Viited
------

1. ↑  Tšetšeenia metsavennad tegid kagebešnikutele peavalu Postimees, 11. september 2017 (vaadatud 28.08.2018)
**Gödeli meetrika** ehk **Gödeli lahend**, ka **Gödeli universum**, (inglise keeles *Gödel metric*, *Gödel solution*, *Gödel universe*) on Einsteini väljavõrrandite täpne lahend, mille esitas 1949. aastal Kurt Gödel.

See lahend on tekitatud energia-impulsi tensoriga, mis koosneb kahest osast; esimene neist on ühtlaselt jaotunud keerlevate tolmuosakeste aine tihedus ja teine nullist erinev kosmoloogiline konstant.

Sellel lahendil on mõned tavatud omadused, sealhulgas peab see võimalikuks kinniste ajasarnaste kõverate olemasolu, mis lubavad ajarände Gödeli lahendiga ette kirjutatud universumis.

Määratlus
---------

Nagu iga Lorentzi aegruumi puhul, saab ka Gödeli lahendit määrata meetrilise tensoriga kohalikus koordinaadisüsteemis:

{\displaystyle ds^{2}={\frac {1}{2\omega ^{2}}}\,\left(-\left(dt+e^{x}\,dz\right)^{2}+dx^{2}+dy^{2}+{\frac {1}{2}}e^{2x}\,dz^{2}\right),}
{\displaystyle -\infty <t,x,y,z<\infty }
kus {\displaystyle \omega } on nullist erinev reaalne konstant, mis kujutab endast nurkkiirust, mõõdetuna mittepöörleva vaatleja poolt, kes liigub koos ühe tolmuosakesega.

Kosmoloogiline tõlgendus
------------------------

Gödelit järgides on võimalik tõlgendada tolmuosakesi galaktikatena, nii et Gödeli lahendust võib pidada pöörleva universumi kosmoloogiliseks mudeliks. Kuid kuna selles mudelis puudub Hubble'i paisumine, siis ei saa seda mudelit kuidagi pidada meie Universumi realistlikuks mudeliks. Küll aga võib seda võtta alternatiivse universumi mudelina, mis põhimõtteliselt pole vastuolus üldrelatiivsusteooriaga (kui tunnistada nullist erineva väärtusega kosmoloogilise konstandi seaduspärasust).
Pablo Maffeo (2018)
**Pablo Carmine Maffeo Becerra** (sündinud 12. juulil 1997 Sant Joan Despí) on Hispaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis RCD Mallorca.

Aastatel 2003–2013 kuulus ta RCD Espanyoli noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Manchester Cityga. Manchester City põhimeeskonnas debüteeris ta 24. augustil 2016 UEFA Meistrite Liiga *play-off*-mängus Bukaresti Steaua vastu. Kaks kuud hiljem mängis ta liigakarika kohtumises Manchester Unitedi vastu. Manchester Cityst oli ta kahel korral laenul Hispaania esiliiga klubis Girona.

2018. aasta mais sõlmis ta viieaastase lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga VfB Stuttgart. Hooajal 2018–19 pääses ta Stuttgardi meeskonnas Saksamaa kõrgliigas väljakule kokku kaheksas mängus. Hooajal 2019–20 oli ta ka Stuttgartist laenul Gironas. Hooajal 2020–21 oli ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis SD Huesca. 2021. aasta juulis läks ta laenule Mallorcasse.

Aastatel 2013–2018 mängis Maffeo Hispaania noortekoondistes.
**Takhāri provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.

Takhāri provints asub riigi kirdeosas Tadžikistani piiri ääres (piiriks on Pandži jõgi) Hindukuši põhjanõlval. Ida poole jääb Badakhshāni provints ning läände Kondūzi ja Baghlāni provints. Lõunas piirneb ta Parvāni provintsiga. 

Provintsist voolab läbi Pandži lisajõgi Kowkcheh. 

Provints moodustati aastal 1964. Algul kandis ta Tāloqāni provintsi nime. Alates 30. aprillist 1964 on provintsi nimi Takhār.

Provintsi halduskeskus on Tāloqān. Tähtis keskus on ka Rostāq.

Provints jaguneb 17 ringkonnaks (*woluswali*):

* Bahāraki ringkond
* Bangī ringkond
* Chāh Ābi ringkond
* Chāli ringkond
* Darqadi ringkond
* Dasht-e Qal‘ah' ringkond
* Farkhāri ringkond
* Hazār Sumūchi ringkond
* Ishkamishi ringkond
* Kalafgāni ringkond
* Khwājah Bahāwuddīni ringkond
* Khwājah Ghāri ringkond
* Namak Ābi ringkond
* Rustāqi ringkond
* Tāloqāni ringkond
* Warsaji ringkond
* Yangī Qal‘ah' ringkond

Kuberner oli 10. märtsist 2004 Abdul Kabir Marzban. 2010. aastast on kuberner ‘Abdoljabbar Takwā.

Provintsi tähis ISO 3166-2 järgi on AF-TAK.

Kasvatatakse puuvilla ja suhkrupeeti. Tegeletakse poolrändkarjatusega. 

Afganistani provintsid

Badakhshān **·** Bādghīs **·** Baghlān **·** Balkh **·** Bāmyān **·** Dāykundī **·** Farāh **·** Fāryāb **·** Ghaznī **·** Ghōr **·** Helmand **·** Herāt **·** Jowzjān **·** Kabul **·** Kandahār **·** Kāpīsā **·** Khōst **·** Kunar **·** Kunduz **·** Laghmān **·** Lōgar **·** Nangarhār **·** Nīmrōz **·** Nūristān **·** Paktiyā **·** Paktīkā **·** Panjshayr **·** Parvān **·** Samangān **·** Sar-e Pul **·** Zābul **·** Takhār **·** Uruzgān **·** Wardak
|  |
| --- |
| Љ љ |
| Kirillitsa |
| Tänapäevased tähed |
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | З́ | Ӡ | Ԅ |
| Ѕ | Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї |
| Ӏ | Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ |
| Ҟ | Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М |
| Ӎ | Н | Њ | Ҥ | Ң | Ӈ | Ԋ |
| О | Ӧ | Ө | П | Р | С | Ԍ |
| Т | Ԏ | Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ |
| Ӳ | Ӯ | Ү | Ұ | Ф | Х | Һ |
| Ц | Ч | Ӵ | Џ | Ш | Щ | Ъ |
| Ы | Ӹ | Ь | Э | Ю | Я |
| Arhailised tähed |
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |

**Љ** (**љ**) on kirillitsa täht, mis on kasutusel makedoonia keeles ning serbia, montenegro ja bosnia keele kirillitsas kirjutamisel. Љ on ligatuur tähtedest Л ja Ь.

See on makedoonia tähestiku 15. täht ja serbia tähestiku 14. täht ning seda kasutatakse palataliseeritud alveolaarse lateraali /lʲ/ (IPA: ʎ) märkimiseks. 

Seda translitereeritakse ladina kirjas digraafiga Lj / lj.

Näited: makedoonia љубов /ˈʎubɔf/ 'armastus', serbia љубав /ʎǔːbaʋ/ 'armastus'.
Guntram Rikas hilisemal illustratsioonil
**Guntram Rikas** (ladina keeles *Guntramnus Dives*, saksa *Guntram der Reiche*, prantsuse *Gontran le Rich*; umbes 930 – 973 või 990) oli 1160. aastail koostatud Muri kloostri kroonika *Acta Murensia* andmetel esimene Habsburgide suguvõsa eelkäija. 

Guntram oli Švaabimaa aadlik ning teda on hüütud ka Muri isandaks (*herr zu Muri*). Guntram oli krahv Breisgaus, lisaks kuulusid talle valdused Alam-Elsassis ning Muri piirkonnas Aargaus. Tema kohta on teada, et keiser Otto I võttis talt 952. aastal osa valduseid käest, sest kahtlustas teda reetmises, ent hiljem sai Guntram oma valdused tagasi.

Guntrami isaks on arvatud Nordgaust Elsassist pärinevat krahvi Hugot, kelle isa oli krahv Eberhard III. Nõnda võis Guntram kuuluda Eberhardide dünastiasse, mis oli Eticho suguvõsa üks harusid; see suguvõsa läks tagasi 7. sajandil elanud Elsassi hertsogi Etichoni. Guntrami ema nimeks oli Hildegard. Guntrami pojaks oli Lanzelin (ka Kanzelin) ning tema pojapoeg oli Radbot, kes ehitas Habsburgi linnuse, mille järgi dünastia endale hiljem nime võttis.
Saksa taktikaline veoauto MAN 464 (10t mil gl) laskemoona vedamas
**Taktikaline veoauto** on hea maastikuläbivusega veoauto, mis on valmistatud või kohandatud militaarülesannete täitmiseks.

Kirjeldus
---------

Taktikalised veoautod peavad suutma järgneda maastikul ratas- ja ka roomiklahingutehnikale, samuti läbida madalaid (reeglina kuni 1,2 m sügavusi) veekogusid. Suhteliselt pehme vedrustus suurendab maastikuläbivust, kuid vähendab osaliselt kandevõimet. Enamikul tänapäeva taktikalistest veoautodest on vints, kõik teljed on vedavad ja vähemalt ühel teljel on diferentsiaali lukk. Taktikalisi veoautosid rühmitatakse ümardatud kandevõime järgi, näiteks 5300 kg kandevõimega veokit nimetatakse viietonniseks taktikaliseks veoautoks.

Paljud tänapäeva taktikalised veoautod on kriisipiirkondadesse saadetuna kaitstuse suurendamiseks tugevdatud soomusplaatidega ning neid nimetatakse soomustatud autodeks.

Ülesanded
---------

Taktikalised veoautod täidavad peamiselt lahinguteenindustoetuse või üldisi logistilisi ülesandeid lahingupiirkondade vahetus läheduses. Neid kasutatakse ka jalaväeüksuste transportimiseks, relvasüsteemide vedukitena ja kandemasinatena.

Vaata ka
--------

* Soomusauto
* Soomustatud auto
* Veoauto
* Veduk
**Pablo Felipe Teixeira** (mängijanimega **Pablo**; sündinud 23. juunil 1992 Cambés) on Brasiilia jalgpallur. Ta mängib ründajana Brasiilia kõrgliiga klubis Athletico Paranaense.

Ta alustas Athletico Paranaenses ka klubikarjääri. Klubi meeskonnas debüteeris ta 2012. aastal. Ta oli Athletico Paranaensest laenul ka Figueirenses, Madridi Reali duubelmeeskonnas ja Jaapanis Cerezo Osakas.

2018. aastal tegi ta Atlético Paranaenses oma karjääri senise parima hooaja. Ta lõi Brasiilia kõrgliigas kokku 13 väravat, millega jäi sel hooajal liigas parima väravaküti arvestuses jagama kolmandat kohta. Lisaks tuli ta samal aastal klubiga Lõuna-Ameerika klubide karikavõistluste Copa Sudamericana võitjaks. Ta lõi Copa Sudamericanal kokku viis väravat, sealhulgas värava finaalseeria mõlemas mängus Colombia klubi Atlético Juniori vastu.

2018. aasta detsembris sõlmis ta São Pauloga nelja aasta pikkuse lepingu. Üleminekusumma oli 26,6 miljonit Brasiilia reaali.

2022. aastal naasis ta Athletico Paranaensesse.

Saavutused
----------

Atlético Paranaense
* Campeonato Paranaense: 2016, 2018
* Copa Sudamericana: 2018

São Paulo
* Campeonato Paulista: 2021

Viited
------

1. ↑  "São Paulo anuncia a contratação de Pablo, do Athletico; reforço custará R$ 26,6 milhões". globoesporte.globo.com. 19.12.2018. Vaadatud 20.12.2018
**Gunārs Astra** (22. oktoober 1931 Riia – 6. aprill 1988 Leningrad) oli läti inimõiguste aktivist ja nõukogudevastane dissident, kelle Nõukogude Liit arreteeris 1961. aastal. Ta mõisteti 15 aastaks vangi ja vabastati 1976. aastal. 1983. aastal arreteeriti ta uuesti, kuid vabastati mõni nädal enne oma surma.

Elulugu
-------

Gunārs Astra sündis Riias 22. oktoobril 1931. Ta lõpetas põhikooli ning jätkas oma hariduseteed elektromehaanika tehnikumis.
Pärast kooli lõpetamist 1952. aastal asus ta tööle ühes Läti NSV suurimas elektromehaanika tehases VEF. Kuna Astra oli väga haritud ja töökas, edenes ta karjääriredelil ja temast sai 7. raadiotööstuse juhataja. Ta õppis ka inglise keelt.

1958. aastal oli Gunārs Astral võimalus Riias kohtuda Ameerika diplomaatidega. See kohtumine mõjutas oluliselt tema hilisemat elu, võimaldades tal tutvuda Lääne kultuuriga ja arendada vastuseisu kommunismile ja NSV Liidule. 
1961. aastal süüdistati Astrat luuramises, nõukogudevastases propagandas ja kodumaa reetmises ning ta mõisteti 15 aastaks vangi. Ta kandis karistust Mordvas ja hiljem Permi oblastis. Vangisoleku ajal haris ta ennast ise ning kohtus teiste poliitvangidega üle kogu Nõukogude Liidu.

Astra vabastati aastal 1976 ja ta pöördus tagasi Lätti. Ta ei muutnud oma poliitilisi vaateid ja jätkas vastuseisu Nõukogude režiimile.
1983. aastal arreteeriti ta teist korda ja talle mõisteti seitse aastat vabadusekaotust. Seekord süüdistati teda nõukogudevastase kirjanduse omamise ja levitamise eest. Selle kirjanduse seas oli George Orwelli "1984". 
Kohtuprotsessi ajal sai Astra tuntuks oma lõppsõna poolest, milles ta kaitses oma õigust kõnelda läti keeles ja mõistis hukka Nõukogude režiimi. Ta lõpetas oma kõne, öeldes: "Ma usun, et need ajad kaovad nagu õudusunenägu. See annab mulle jõudu, et siin seista ja hingata."

Ta vabastati vanglast 1988. aasta veebruaris, kuid suri Leningradi haiglas 6. aprillil südamehaigusse. Liiguvad arvamused, et KGB oli seotud tema surmaga. Tema matustel Riias osales teadaolevalt 10 000 inimest. 

Riia ringkonnakohtu hoonel, kus Astra süüdi mõisteti, on talle mälestustahvel ning Riias on temanimeline tänav.

Gunārs Astra puhkab Riia metsakalmistul.

Kirjandus
---------

1998. aastal kirjutas Māris Ruks novelli "Gunars Astra", mida auhinnati kindral Gopperi auhinnaga (USA). Novell on ajalooline ülevaade tuntud inimõiguste kaitsjatest, Balti riikide iseseisvuse taastamisest ja dissident Gunārs Astrast.

Välislingid
-----------

* gunars-astra-1931-1988 Gunārs Astra 1931-1988, Makss, allaboutlatvia.com
**Eugen Bach** (2. mai 1910 Tartu – ???), oli Eesti karikaturist ja raamatute illustreerija.

Tema isa oli Tartu Ülikooli õppejõud.

Ta lõpetas 1928. aastal Tartu Vene Eraühisgümnaasiumi ning aastatel 1929–1943 õppis Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas. Akadeemiliselt oli ta korporatsioonide Fraternitas Ruthenia ja Fraternitas Slavia liige.

Ta joonistas ajalehele Postimees, venekeelsele ajalehele Novoje Slovo ning kaitseväe häälekandjale Sõdur, tegi illustratsioone kolonel Georg Leetsi raamatule "Jalasuurtükivägi".

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, hiljem elas Stuttgardis.

Paguluses joonistas illustratsioone ja karikatuure Saksamaal ilmuvatele ajalehtedele Võitleja, Bild-Zeitung, Echo, Das USAREUR-Echo, Stimme der Freiheit, Schwäbische Rundschau, Eesti Rada, Latvija, ajakirjadele DerSprecher, DSK (Deutscher Studien-Kreis), K-Zeitung, Tulehoidja, Noorte Sõber ning raamatule „Baltisches Burschentum"; Rootsis ilmuvale ajalehele Eesti Post, Kanada ajalehele Meie Elu, ajakirjale Triinu ja Edgar V. Saksa raamatutele Aestii, Commentatores on the Liber Census Daniae ja Esto-Europa.

Oma joonistustel kasutas signatuuri "E.B.".

Viited
------

1. 1 2  "E. B." *Võitleja = The Combatant*. 1. juuli 1977. Vaadatud 27.12.2019.

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib elektritakistusest; hüdraulilise takistuse kohta vaata artiklit Hüdrauliline takistus; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Takistus (täpsustus)* |

---

**Takistus** on elektrotehnikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab juhi omadust avaldada elektrilaengute liikumisele takistavat mõju.

Alalisvooluahelas, milles puudub elektromotoorjõu allikas, võrdub takistus *R* elektriahelale rakendatud pinge *U* ja seda ahelat läbiva voolu *I* jagatisega:

{\displaystyle R={\frac {U}{I}}.}
Alalisvoolu korral on juhi takistus arvutatav valemiga:

{\displaystyle R=\rho \cdot {\frac {l}{A}}}
kus *l* on juhi pikkus meetrites, *A* ‒ juhi ristlõike pindala ruutmeetrites ja *ρ* ‒ materjali eritakistus oom-meetrites (Ω•m).

Kui eritakistus on antud ühikuga Ω • mm2/m (nagu harilikult metallide korral), tuleb ka arvutusvalemisse panna ristlõige ruutmillimeetrites.

Alalisvoolutakistust nimetatakse ka aktiivtakistuseks (mis on näivtakistuse komponent).

Vahelduvvooluahelas koosneb takistus ‒ näivtakistus ehk impedants *Z* ‒ aktiivtakistusest *R* ja reaktiivtakistusest *X*. Induktiivsete ahelaelementide reaktiivtakistust nimetatakse induktiivtakistuseks *XL* ja mahtuvuslike elementide reaktiivtakistust mahtuvustakistuseks *XC*.

Aktiiv-, reaktiiv- ja näivtakistuse mõõtühik on oom, tähis Ω (kreeka täht oomega).

Elektriahela elementi, mille põhiline tunnussuurus on takistus, nimetatakse takistiks.

Elektritakistuse osas eristatakse alalisvoolutakistust ja vahelduvvoolutakistust ehk impedantsi, mis on esitatav kompleksarvu Ż kujul, mistõttu seda nimetatakse ka komplekstakistuseks. Kasutatakse ka keeleliselt ebamäärasemat mõistet näivtakistus.

Elektritakistuse pöördsuurus on elektrijuhtivus. Vahelduvvoolu jaoks on juhtivuse puhul samuti tegemist komplekssuurusega, mistõttu kasutatakse mõistet kompleksjuhtivus.

Elektrilise takistuse puhul kehtib lineaarse kaksklemmi pinge, voolu ja takistuse vahel Ohmi seadus.

Elektriliste suuruste vahel on lineaarsuse tingimus paljudel juhtudel täidetud ideaalilähedaselt. Sama ei saa öelda teiste füüsikaliste protsesside kohta (näiteks pneumaatiliste või veel vähem hüdrauliliste protsesside kohta).

Vaheldusvoolu korral eeldatakse siinuselist pinge ja/või voolu kuju ja objekti lineaarsust kõikide tema parameetrite osas.

Mittesiinuseliste suuruste korral on arvutused elektrilise takistuse kasutamisega teostatavad iga harmoonilise jaoks eraldi.

Vaata ka
--------

* Näivtakistus
* Eritakistus
* Takisti
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Kolumbuse-eelsest linnast; jumala kohta vaata artiklit Pachakamaq.* |

---

Kuutempel
**Pachacámac** (ketšua keeles *Pachakamac*; jumal Pachakamaqi järgi) oli Kolumbuse-eelne linn Lõuna-Ameerikas. Selle jäänused asuvad Peruus Lima kesklinnast umbes 40 km kagus Luríni jõe orus.

Asukoht
-------

Pachacámac asub rannikuäärse Luríni ringkonna põhjaosas umbes 2 km kaugusel Vaiksest ookeanist. Varemed paiknevad Lima linna lõunaserval kõrgendikul. Luríni ringkonna idanaaber Pachacámaci ringkond nõudleb Pachacámacit ning selle kõrval olevat tänapäeva asulat Julio C. Tello (ka Puente Lurín). 

Ümbruskonna rahvastik kasvab kiiresti rände tõttu Luríni jõe orgu, kuid tegu on ikka veel maapiirkonnaga, kus tegeldakse niisutuspõllundusega.

Ajalugu
-------

Linn oli juba konkista ajal tublisti üle tuhande aasta vanune. Seal olid vähemalt üks püramiid, kalmistu ja värvilised kalafreskod umbes 4.–6. sajandist pKr. Wari kultuuri ajal (umbes 7.–8. sajand) ehitati linn välja ja see oli tõenäoliselt halduskeskus. Wari kultuuri mõjusid on nii arhitektuuris kui ka keraamikas ja tekstiilides (hauapanustes). Pärast Wari riigi kokkuvarisemist kasvas Pachacámac edasi ning sai ise riigi keskuseks, aga Pachacámaci riik ei saanud nii suureks nagu Wari riik. Tollest ajast pärineb enamik templeid ja lihtsaid hooneid (umbes aastatest 800–1450). 

Tõenäoliselt oli Pachacámaci riik inkade saabumise ajal juba lagunenud. Rímaci jõe ja Luríni jõe orus oli väike riik itšmadel. Pachacámac oli neil eeskätt usuline keskus loojajumal Pachakamaqi kummardamiseks. Pärast itšmade riigi ühinemist inkade riigiga sai Pachacámacist tähtis halduskeskus. Siiski jäi see ka templilinnaks ja Pachakamaqi preestrid tohtisid tegutseda sõltumatult inkade preestritest. Tõenäoliselt küsisid ka inkad ise regulaarselt Pachakamaqi oraaklilt nõu. Inkade ajast pärineb viis hoonet, sealhulgas päikesetempel peaväljakul.

Vaatamisväärsused
-----------------

Pachakamaqi tempel
Oraakel ehitati juba inkade ajal savitellistest. Praktiliselt täielikult on säilinud Pachacámaci inkade ajal ehitatud osa, eriti ajavahemikus 1440–1533 ehitatud piirkond. Turistid saavad külastada paleesid, templeid, väljakuid ja muuseume, kus hoitakse Pachacámaci arheoloogilisi leide. 

Tähtsamad hooned on:

* päikesetempel
* kuutempel ehk päikeseneitsite tempel ehk Mamakuna ehk Mamaconas (Julio César Tello poolt restaureeritud)
* Pachakamaqi tempel (varemed)
* Urpi Wachaqi tempel
* palverändurite väljak

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pachacámac** |

* Pachacámaci pildid
* Pachacamac Archaeological Project
**Etüleenoksiid** (ehk epoksiid ehk IUPAC-i nomenklatuuris oksiraan) on orgaaniline ühend, toatemperatuuril eeteritaolise lõhnaga värvitu gaas.

Etüleenoksiidi toodetakse keemiatööstuse tarbeks redoksreaktsiooniga etüleenist katalüüsi abil, kuid seda sisaldub väikses koguses ka välisõhus (kuhu see eraldub autode heitgaasidest ja tubakasuitsust).

Füüsikalised omadused
---------------------

Etüleenoksiidi segu õhuga on tule- ja plahvatusohtlik.

Etüleenoksiid on 1,52 korda raskem kui õhk.

Tootmine ja kasutamine
----------------------

Etüleenoksiidi toodetakse tööstuslikult etüleenist redoksreaktsiooniga, mille juures kasutatakse katalüsaatorina hõbedat.

Etüleenoksiidi kasutatakse meditsiiniseadmete ja -vahendite steriliseerimiseks ning toorainena keemiatööstuses.

Tööstuses kasutatakse etüleenoksiidi paljude tarbekaupade, nagu detergentide, paksendajate, lahustite ja plasti valmistamisel.

Mõju inimesele ja ohutus
------------------------

Etüleenoksiid on inimorganismile toksiline, vähki ja mutatsioone tekitava, ärritava ja narkootilise mõjuga.

Euroopa Liidus tuleb kõik etüleenoksiidi sisaldavad toiduainetööstuse tooted tagasi kutsuda olenemata sellest, kui suur on selle osa lõpptootes. Enamasti satub etüleenoksiid tootesse tooraine või lisaaine kaudu, mida on päritoluriigis eelnevalt steriliseeritud salmonellabakteri vastu.

Eestis tegeleb etüleenoksiidiga saastunud toodete turult tagasikutsumisega Põllumajandus- ja Toiduamet.

Viited
------

1. ↑  Etüleenoksiid *steri.ee*
2. 1 2 3 4  Etüleenoksiid *www.evikon.ee*
3. ↑  "Petrochemicals". Martin B. Hocking, in Handbook of Chemical Technology and Pollution Control (Third Edition), 2005
4. ↑  Tabel 2. Teatavad tubakas leiduvad inimeste jaoks kantserogeensed ained
5. 1 2  Etüleenoksiidi sisaldavate toodete tagasi kutsumine
**Takistussõit** on ratsaspordiala, kus hobune ja ratsutaja (koos nimetatakse ratsanik) peavad ületama umbes 15 takistustest koosneva parkuuri ehk võistlusraja võimalikult kiiresti ja ilma vigadeta. Viga võib endaga kaasa tuua karistuspunkte, karistussekundeid või halvimal juhul ka rajalt kõrvaldamise. Vigadeks peetakse takistuste maha ajamist (4 karistuspunkti), hobuse tõrkumist ehk keeldumist hüppest (esimene kord 4 karistuspunkti, teine kord kõrvaldamine rajalt), ette määratud aja ületamist (1 karistuspunkt iga alanud 4 sekundi eest, ümberhüpetel 1 karistuspunkt iga sekundi või alanud sekundi murdosa eest), takistuste ületamist vales järjekorras ja kukkumist.

Spordiala on pärit Iirimaalt, kus ta on välja kasvanud rebasejahitraditsioonist.
Takistussõit on olümpiaala alates 1900. aasta Pariisi olümpiamängudest (järgmine kord oli 1912. aasta Stockholmis, sellest ajast jäänud tänapäevani).

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Takistussõit** |

* Fédération Equestre Internationale (FEI)
**Roobet Kuma** (enne eestistamist **Robert Gutmann, nimekujud ka Robert Gutman, Robert Kuma**; 17. oktoober 1882 Tallinn – 13. jaanuar 1945 Tallinn) oli Eesti metroloog, esperantist ja õppejõud-professor.

Haridus
-------

Lõpetas Peterburi Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonnas füüsika eriala 1912.

Teenistus
---------

Peterburi Ülikooli assistent ja lektor 1912–1920, omas professori kutset.

TTÜs 1921-1922: õppejõud-professor (õppeained: metroloogia, kõrgem geodeesia, hüdroloogia).

Ta oli alates 1923. aastast õpetaja Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumis. Töötanud ka Tallinna Ühisgümnaasiumi õpetajana.

Publikatsioone
--------------

* Füüsika käsiraamat. I osa, Lühike ülevaade füüsika mõõduühikute ajaloost. Tallinn : Kooperatiiv, 1935. 35 lk.
* Kuma, R. Füüsika käsiraamat. II osa, Füüsika mõõtude süsteemid, põhiühikud ja nende sümbolid. Tallinn : Kooli-Kooperatiiv, 1935. 39, [1] lk.
* Kuma, R. Füüsika käsiraamat. III osa, Füüsika mõõduühikud ja võrdlustabelid. Tallinn : R. Kuma, 1936. 48 lk.
* Gutman, R. (koost.). Füüsika mõõtude üksused ja mõõtude võrdlustabelid. I osa. [Tallinn : s.n.], c1930. 8 lk.

Isiklikku
---------

Tema tütar esimesest abielust oli keraamik, kunstiteadlane ja -pedagoog Helene Kuma.
Helene Kuma (Viies) poeg on endine Omandireformiameti juhataja, praegune TTÜ infotehnoloogia teaduskonna arvutitehnika instituudi dotsent Vladimir Viies.

Viited
------

1. 1 2  Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn: Tallinna Tehnikaülikool, 2008, lk. 69
2. ↑  Anti Naulainen. "Linnaametniku ema magus vanalinna maja". Õhtuleht, 10. jaanuar 2000

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
* Roobet Kuma Eesti Rahvusbibliograafias
* Roobet Kuma Genis
S – nõudluse kõver; D – pakkumise kõver; p – hind; q – kogus; O (p\* ja q\* ristumine) – tasakaaluhind
**Tasakaaluhind** on hind, mis on kujunenud nõudluse ja pakkumise tagajärjel .

Tasakaaluhind kujuneb nõudluse ja pakkumise tagajärjel. Tarbijate huvi on toodet osta võimalikult odavalt ning tootjate huvi on müüa võimalikult kallilt. Liiga kallist toodet tarbijad ei osta, liiga odavalt müües ei ole tootjatel huvi enam toota. Tuleb leida hind, mis on vastuvõetav mõlemale osapoolele – hind, mida tarbijad on nõus maksma ning mille eest tootjad on nõus müüma, seda hinda nimetataksegi tasakaaluhinnaks.

Tasakaaluhinna selgitamiseks lõi majandusteadlane Alfred Marshall (1842-1924) "Marshalli risti", kus kujutatakse nõudluse ja pakkumise kõverat, kõverate ristumiskoht on tasakaaluhind.

Marshall on öelnud: "Kõikidel juhtudel on nii, et mida rohkem teatud asja turul müügiks pakkuda, seda madalama hinnaga leiab see ostja."

Viited
------

1. 1 2 3 4  Niall Kishtainy, George Abbot, John Farndon, Frank Kennedy, James Meadway, Christopher Wallace & Marcus Weeks. "Igaühele majandusest", Tallinn: Koolibri, 2013
**Harkivi lepinguteks** või ka **Harkivi paktiks** nimetatakse 2010. aasta 21. aprillil allkirjastatud leppeid,
mille kohaselt Ukraina pikendas Sevastopoli mereväebaasi rentimist Venemaale 2017. aastalt 2042. aastani ning Venemaa kohustus varustama Ukrainat odavama maagaasiga. Lepingu allkirjastasid presidendid Viktor Janukovõtš ja Dmitri Medvedev Harkivis. Riikide parlamendid ratifitseerisid lepingu 27. aprillil.

Ukraina opositsioon nimetas lepingut Ukraina huvide mahamüümiseks ja püüdis ratifitseerimist igati takistada. Ülemraada esimeest loobiti munadega, hääletusmasinad kleebiti kinni. Ratifitseerimisotsuse poolt hääletanuteks märgiti saadikuid, kes istungil kohal ei olnud.

2014. aasta märtsis, pärast seda kui Venemaa Krimmi ja Sevastopoli oma territooriumiks oli kuulutanud, teatas Venemaa peaminister Dmitri Medvedev kavatsusest lepingud denonsseerida ja Ukrainalt kahjutasu nõuda.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Mereväebaasi leping (ukraina keeles)
* Gaasilepingu täiendused (ukraina keeles)
* Lepingu ratifitseerimist saatnud märul Ukraina parlamendis (pildid, videod)
**Haute-Loire'i departemang** (ka *Ülem-Loire*) on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.

See on nime saanud Loire'i jõe järgi.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Brioude | 46 385 | 1 886 | 10 | 115 |
| Le Puy-en-Velay | 95 089 | 1 931 | 16 | 102 |
| Yssingeaux | 82 532 | 1 160 | 9 | 44 |

Vaata ka
--------

* Haute-Loire'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Iru vanadekodu vana kalmistu** on kalmistu Jõelähtme kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pirita linnaosas Tallinnas aadressil Pärnamäe tee 36. Praegu on Iru vanadekodu vana kalmistu Pärnamäe kalmistu osa.

Iru vanadekodu võttis 1920. aastatel Laiakülas (tänapäevase Laiaküla asumi alal) kalmistuna kasutusele maatüki, mis ametlikult vormistati kalmistuna alles 1936. aastal. Siis ehitati sinna ka kabel, mis on kasutusel tänini. Praeguseks on sealsed hauad olulisel määral maetud üle.

1959. aastaks oli kalmistu suurenenud ja selle pindala oli 0,8 ha. Seoses uue suurkalmistu (praeguse Pärnamäe kalmistu) asutamisega eraldati Iru vanadekodule Laiaküla kalmistust ida pool uue kalmistu jaoks maa-ala. Esimene matus toimus seal 11. mail 1962.

Vaata ka
--------

* Iru vanadekodu uus kalmistu
* Pärnamäe kalmistu

Viited
------

1. ↑  Tänawaristsed Tallinnas. Postimees, 23. jaanuar 1936. Lk 4
2. ↑  Nõukogude topograafiline 1:10000 kaart 1959. aastast Maa-ameti Geoportaalis
3. ↑  Karl Laane. Pärnamäe kalmistu. - Tallinna kalmistud. Tallinn 2002. Lk 319-320

Välislingid
-----------

* Pärnamäe kalmistu plaan (vaadatud 27. detsembril 2015)
* Kultuurimälestis nr 1190 "Pärnamäe kalmistu" (vaadatud 27. detsembril 2015)
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Põhjus: **See on maausuliste siseringi termin, autoriteetsed allikad seda ei kasuta. Artikli sisu on originaaluurimus.** 
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

**Maavald** on Eesti ajalooline maakeelne nimi, mis hääbus laiemast kasutusest 19. sajandil, asendudes alamsaksa laenuga "Eesti". 

Sõna "maa" tähendab selles seoses eelõige kohalikku, maarahvale kuuluvat. Sarnaselt tähendavad maarahva või kohalikke asju: maalinn, maatõug, maausk, maakeel jpm. Maavald on siis maarahva vald ehk maarahva maa. Mõningate uurijate seisukohtade kohaselt hõlmab Maavald suuremat maa-ala kui Eesti, st sinna loetakse tihti kuuluvaks ka seto ja vadja maarahva maad [*viide?*].

Sõnad "Maavald", "maakeel" ja "maarahvas" olid kuni 19. sajandini üldiselt kasutusel. Näiteks Tallinnas ilmus 1856–1889 Eestimaa kubermanguvalitsuse ajaleht Ma-walla Kulutaja (Maa Walla Kuulutaja; tänapäevasesse keelde tõlgituna "Eesti Kuulutaja"), mis sisaldas ametlikke teadaandeid, määrusi jms.

Tänapäeval kasutavad seda nime taara- ja maausulised.

Nime on kasutanud Ain Kaalep artiklikogu "Maavallast ja maailmakirjandusest" (1984) pealkirjas ning Priidu Beier luulekogu "Maavalla keiser ehk Kurb klounaad" (2000) pealkirjas. 

Lisaks Maavallale on maarahva asuala nimena kasutatud ka selliseid maakeelseid nimesid nagu: Maa, Maamaa ja Maapoole. Sõna "Maapoole" on pärit Vaivarast või Ingerist, sõnaga Narva jõe lähedalt, tähendades seda maad, kus maakeelt räägitakse ja maarahvas elab.[*viide?*]

Kalle Elleri artikkel, milles ta maarahva, maakeele ja ka Maavalla nime propageeris, on võrgus olemas. Suulises pärimuses väidetakse, et Maavalla nimi on leitud ka Oskar Kallase ühe Läti keelesaare ekspeditsiooni materjalide raamatust (keelesaari eesti filoloogide käsitluses on kolm: Leivu (Lei), Lutsi (Lut) ja Kraasna (Kra), viidatakse nagu eesti kihelkondi; Kraasna oli Pihkvamaal), kas "Lutsi maarahvas" (Helsingi, Soome Kirjanduse Selts 1894) või siis "Kaheksakümmend Lutsi maarahva muinasjuttu". Riho Grünthal oma raamatus "Livvistä liiviin" räägib teiste läänemeresoome etnonüümide seas ka "maa-" tüvest. 

Maamaa kohta tsiteerib Toomas Help Saareste mõistelist sõnaraamatut: "Andrus Saareste on näiteks Leivu väljarändajatelt oma mõistelises sõnaraamatus kirja pannud alljärgneva Eesti kohta käiva mõttearenduse: "Ta sõitis Lätimaa läbi ja läks Maamaa peale" (2. köide, 272. veerg)." 

Saareste sõnaraamatu otsitav register on võrgus ja teatab meile järgmist: "maarahvas" koos näidetega on esitatud artiklis Eestlased, samuti kui "maainimesed", "maalased", "maamehed", "maapoole rahvas". 

Sõna maavald pärineb uurali tüvest *\*maγe, mage* (maa) ja vanaskandinaavia tüvest *vald* (jõud, võim).

Vaata ka
--------

* Maavalla Koda
* Maakeel
* Maarahvas
**Haute-Saône'i** [*ot sa'on*] on departemang Prantsusmaal Bourgogne-Franche-Comté piirkonnas. 

Departemang on nime saanud Saône'i jõe järgi. Eestikeelne mööndav nimevariant on *Ülem-Saône'i departemang*.

Departemang oli aastatel 1815–1818 okupeeritud Austria keisririigi vägede poolt. 2015. aastani kuulus departemang Franche-Comté piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Lure | 109 758 | 1848 | 13 | 194 |
| Vesoul | 129 436 | 3512 | 19 | 351 |

Vaata ka
--------

* Haute-Saône'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Godric Hollow** on paik J. K. Rowlingu romaanisarjas Harry Potter. 

Godrik Hollow on Lääne-Inglismaa alev. Kui Rahvusvahelise Saladuste statuudi allakirjutamisel 1689. aastal läksid võlurid jäädavalt peitu, siis moodustasid nad võlurite kogukonna sees oma kogukonnad. Võlurid läksid paljudesse väikestesse küladesse ja alevitesse elama ja ühinesid seal vastaskuks kaitseks ja toetuseks. Nendes külades ja alevikes elasid võlurid koos sallivate ja mõnikord ka virbitatud mugudega. Kuulsaim sellistest alevikest ongi Godric Hollow. See paik on ka tuntud kuna just seal sündis kuulus võlur Godric Gryffindor, kellest sai hiljem Sigatüüka võlukunsti kooli üks asutajaliige. Godric Hallow külas valmistas ka võlurist sepp Bowman Wright esimese kuldse kitu. Sealne surnuaed on tulvil iidsete võluriperede nimesid. Godric Hallow´i küla on olnud koduks ka Albus Dumbledoreile ja tema perele, samuti asus seal Harry Potteri kodu enne kui Voldemort ta vanemad surmas ja kodu põrmustas. Harry vanematemaja rusude (mida mugud ei näe) juures on silt:

Selles kohas kaotasid 31. oktoobril 1981 oma elu Lily ja James Potter. Nende poeg Harry Potter on endiselt ainus võlur, kes tapmisneeduse üle elas. See mugudele nähtamatu maja on jäetud lagunenud olekusse selleks, et mälestada Pottereid ja tuletada meelde vägivalda, mis nende perekonna lõhkus.
Samuti on sinna lisatud palju julgustavaid ridasid Harry toetuseks.

Selles külas elas ka nõid Bathilda Bagshot, kes on raamatu "Võlukunsti ajalugu" autor. Samuti tundis Bathilda perekond Dumbledoresid ja teadis Harry vanemaid.
Oma varikätkide otsingul suunduvad Harry ja Hermione samuti Gordic Hollow sisse kuna oletavad, et Albus Dumbledore võib olla jätnud Griffindori mõõga, mille ta oma testamendiga Harryle pärandas kuid mida Võlukunsti Ministeerium talle ei andnud, just Bathilda Bagshoti kätte. Samuti soovib Harry külastada oma vanemate haudasid.
**Takfīr** (arتكفير‎‎) on muslimite uskmatuteks kuulutamine islamis.

Kõik, mis on vastuolus koraani keeluga kedagi uskuma sundida (Al-Baqara suura, 256), on *takfīr*. 

David Kilcullen kasutab mõistet *takfiri* äärmusliku vägivaldse (terroristliku) ideoloogia vastena.

*Takfiri* on sektandid või uskmatud, kelle arvates kõik moslemid, kelle veendumused erinevad *takfir*'ide omast, tuleb surmata. *Takfīr* on kujunenud ka terroristliku ideoloogia (või õpetuse) üldnimetuseks araabiakeelses maailmas.

Takifirism mõisteti islamiõpetlaste poolt valeõpetusena hukka 2005. aastal Ammani läkitusega. Moslemite jaoks on *takfīr* nii Al-Qaida kui ka Islamiriik.

Mõisted "džihaad" ja "modžaheed" ('püha sõda' ja 'pühasõdalane') tähendavad terrorit ja terrorismi vägivaldsust, mitte ideoloogiat. Ka salafi või salafist (viitavad uskumusele) nimetus ei sobi, sest väga vähesed neist on terroristid. Kuigi salafid on fundamentalistlikud konservatiivid, puudub neil otsene seos terrorismiga. Seega sobib nimetus "*takfīr*" sobib kõiki eelnevaid asendama.

Viited
------

1. 1 2  David Kilcullen. *Juhupartisanid*. Riigikaitse Raamatukogu nr 7, lk 19, 2015 (Oxford 2009).
Irwin Goodman 1965. aastal
Lapsepõlvepilt
**Irwin Goodman** (õieti **Antti Yrjö Hammarberg**; 14. september 1943 Hämeenlinna – 14. jaanuar 1991 Vehkalahti) oli soome laulja ja laulukirjutaja.

Ta tegi üle 200 laulu, mille sõnad kirjutas enamasti Vexi Salmi. Koos teiste kirjutatud lauludega salvestas ta üle 300 laulu. Suur osa tema lauludest on protestilaulud, enamik neist humoristlikud. Paljud laulud rääkisid alkoholist, millega tal endal ka ajuti probleeme oli. Ta laulis ka rahast ja riigivõimust, eriti pärast seda, kui ta 1960. aastatel otsustas edaspidi makse mitte maksta. Tema laulud pilkasid sageli igasugust võimu ja said soomlaste seas väga tuntuks, nii et mõned kõrtsid korraldavad meelelahutuseks lauluvõistlusi "Laula nagu Irwin".

Irwin Goodmani tuntud laulude hulgas on "Rentun ruusu" (1988), "Työmiehen lauantai" (1965), "Ei tippa tapa" (1966), "St. Pauli ja Reeperbahn", "Poing poing poing" (1971), "Vain elämää". Tema valitsusvastaste laulude hulka kuuluvad "Juhlavalssi" ja "Haistakaa paska koko valtiovalta" (1976). Rahast räägivad tema laulud "Raha ratkaisee", "Kun ei rahat riitä", "Meni rahahommat pieleen" ja "Manu vippaa muutama markka". Ta võitis kaks korda Soome populaarseima lauluvõistluse "Syksyn sävel".

Üks tema lauludest "Mutakuono ja lakupelle" on otsesõnu rassistlik. Selles ütleb ta, et kõik "pruunid ja mustad" peaksid Soomest ära minema. Laulukirjutaja Vexi Salmi on siiski öelnud, et ta ei pidanud seda rassistlikuks ja inimesed on sellest valesti aru saanud.

Aastal 2001 tehti temast film "Rentun ruusu".

Viited
------

1. ↑  youtu.be/9UBgofOvrz0
**Takistuse temperatuuritegur** (lühend TKR) on elektrotehnikas tegur, mis näitab aine elektritakistuse suhtelist muutust temperatuuri muutumisel 1 kraadi võrra. Temperatuuritegur võib olla positiivne (lühend PTC, inglise keele sõnadest *positive temperature coefficient*) või negatiivne (NTC, *negative temperature coefficient*):

* positiivse temperatuuriteguri korral takistus temperatuuri tõustes suureneb,
* negatiivse temperatuuriteguri korral takistus temperatuuri tõustes väheneb.

Temperatuuriteguri tähis on α (alfa) ja mõõtühik 1/K (ehk K‒1). Takistuse muutust võidakse väljendada ka protsentides kraadi kohta (%/K) või miljondikosades kraadi kohta (ppm/K). Kelvini kraadi tähise K asemel võib olla Celsiuse kraadi tähis °C, sest temperatuurivahemikena on need võrdsed. Temperatuurisõltuvus on üldjuhul mittelineaarne, seepärast määratletakse temperatuuritegur teatud lähtetemperatuuril, mis valitakse harilikult vahemikus 0 °C kuni 25 °C.

Metallide temperatuuritegur on üldiselt positiivne, erisulameil (konstantaanil, manganiinil) ka nullilähedane. Laias temperatuurivahemikus on temperatuuritegur lineaarne (takistuse muutus 1 kraadi kohta ühesuurune) plaatinal; näiteks plaatinast A-täpsusklassi sensori mõõteviga mõõtepiirkonnas ‒30 kuni +300 °C ei ole suurem kui 0,35 kraadi.

Pooljuhtide temperatuuritegur on negatiivne: germaaniumil ‒5%/K, ränil ‒7,5%/K.

Mõnede ainete takistuse temperatuuritegurid (temperatuuril 20 °C)| Puhtad metallid | α  K−1 | Sulamid | α  K−1 |
| --- | --- | --- | --- |
| Alumiinium (99,5%) | 4,0 • 10−3 | Aldrei (AlMgSi) | 3,6 • 10−3 |
| Plii | 4,2 • 10−3 | Berülliumpronks (SnBe4Pb) | 0,5 • 10−3 |
| Raud (puhas) | 10.7 • 10−3 | Manganiin (Cu84Ni4Mn12) | ±0,04 • 10−3 |
| Kuld | 3,7 • 10−3 | Konstantaan | ±0,01 • 10−3 |
| Vask (99,9%) | 3,93 • 10−3 | Messing (CuZn37) | 1,6 • 10−3 |
| Nikkel | 6,0 • 10−3 | Nikeliin (CuNi30Mn) | 0,15 • 10−3 |
| Plaatina | 3,1 • 10−3 | Pehme teras (4% Si) | 0,9 • 10−3 |
| Elavhõbe | 0,9 • 10−3 | Teras C15 | 5,7 • 10−3 |
| Hõbe | 3,8 • 10−3 |
| Tantaal | 3,3 • 10−3 |
| Volfram | 4,4 • 10−3 |

Vaata ka
--------

* Aktiivtakistus
* Takisti
* Termistor

Viited
------

1. ↑  'Friedrich Tabellenbuch Elektrotechnik/Elektronik*. 582. Auflage. Bildungsverlag EINS, Köln 2007*