recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kyle Walker (2018)
**Kyle Andrew Walker** (sündinud 28. mail 1990 Sheffieldis) on Inglismaa jalgpallur. Ta mängib paremkaitsjana Premier League'i klubis Manchester City ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Sheffield Unitedis. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas hooajal 2008–09.

2009. aasta juulis liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Tottenham Hotspur. Esimesed kaks hooaega mängis ta põhiliselt laenul. Hooajal 2009–10 oli ta taas laenul Sheffield Unitedis ning hooajal 2010–11 esiliiga klubis Queens Park Rangers ja kõrgliiga klubis Aston Villa. 5. veebruaril 2011 lõi ta Aston Villa särgis mängus Fulhami vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. 2011. aastal valiti ta Inglismaa liigajalgpalli parimaks noormängijaks. Alates hooajast 2011–12 kuulus ta Tottenham Hotspuri põhikoosseisu. Hooaegadel 2011–12 ja 2016–17 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

2017. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Manchester Cityga. Üleminekusumma oli 50 miljonit naelsterlingit. Hooajal 2017–18 tuli Walker Manchester Cityga Inglismaa meistriks. Samal hooajal valiti ta Inglismaa kõrgliiga sümboolsesse koosseisu. 2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist hooaega järjest Inglismaa meistriks.

Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Walker 12. novembril 2011 sõprusmängus Hispaania vastu. Ta on kuulunud Inglismaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Manchester City
* Premier League: 2017–18, 2018–19
* FA Cup: 2018–19
* EFL Cup: 2017–18, 2018–19
* FA Community Shield: 2018

Viited
------

1. ↑  "City announce signing of Kyle Walker". Manchester City F.C. 14.7.2017. Vaadatud 6.2.2019

Välislingid
-----------

 Kyle Walker – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Manchester City F.C. kodulehel

*Kaldkiri*

| * v
* r
Manchester City FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 2 Walker
* 3 Dias
* 4 Phillips
* 5 Stones
* 6 Aké
* 8 Gündoğan
* 9 Haaland
* 10 Grealish
* 14 Laporte
* 16 Rodri
* 17 De Bruyne
* 18 Ortega
* 19 Álvarez
* 20 Silva
* 21 Gómez
* 25 Akanji
* 26 Mahrez
* 31 Ederson
* 32 Perrone
* 33 Carson
* 47 Foden
* 80 Palmer
* 82 Lewis
* Treener: Guardiola

 |

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Hart
* 2 Walker
* 3 Rose
* 4 Milner
* 5 Cahill
* 6 Smalling
* 7 Sterling
* 8 Lallana
* 9 Kane
* 10 Rooney (c)
* 11 Vardy
* 12 Clyne
* 13 Forster
* 14 Henderson
* 15 Sturridge
* 16 Stones
* 17 Dier
* 18 Wilshere
* 19 Barkley
* 20 Alli
* 21 Bertrand
* 22 Rashford
* 23 Heaton
* Treener: Hodgson

 | Inglismaa |

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Pickford
* 2 Walker
* 3 Rose
* 4 Dier
* 5 Stones
* 6 Maguire
* 7 Lingard
* 8 Henderson
* 9 Kane (c)
* 10 Sterling
* 11 Vardy
* 12 Trippier
* 13 Butland
* 14 Welbeck
* 15 Cahill
* 16 Jones
* 17 Delph
* 18 Young
* 19 Rashford
* 20 Alli
* 21 Loftus-Cheek
* 22 Alexander-Arnold
* 23 Pope
* Treener: Southgate

 | Inglismaa |
Popović Zagrebis 2017. aasta jaanuaris
**Leona Popović** (horvaadi hääldus: [pǒpoʋitɕ]; sündinud 13. novembril 1997) on Horvaatia mäesuusataja. Algul võistles ta kõigil aladel, kuid hiljem spetsialiseerus slaalomile. 

Tema parim saavutus on maailma karikasarjas slaalomis saavutatud 2. koht.

Popovići esimene suurvõistlus oli 2015. aasta maailmameistrivõistlused USA-s Beaver Creekis, kus ta võistles 17-aastaselt kõigil aladel; tema parim tulemus oli slaalomis 27. koht. 

Popovići karjääri on saatnud ka vigastused. 22. sünnipäevaks oli tema vasakut jalga kolm korda opereeritud. 2015. aastal murdis ta slaalomitrennides sääreluu ning 2018. aastal vajas kaht operatsiooni, et olümpiamängudel suurslaalomi teises sõidus toimunud õnnetuses rebenenud põlvesidemed uuesti töökorda saada.

Välislingid
-----------

* Leona Popović ROK-i veebilehel
* Leona Popović FIS-i veebilehel
* Leona Popović Ski-DB Alpine Ski Database'i veebilehel
* Leona Popović Olympedia veebilehel
* Leona Popović Horvaatia Olümpiakomitee veebilehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib laua sisse lükatavast kastist; ajakirja kohta vaata artiklit Sahtel (ajakiri)* |

---

Sahtel
**Sahtel** on laua, kapi või muu mööblieseme sisse lükatav kast.

Sahtlil võib olla nupp või käepide, mis hõlbustab selle väljatõmbamist. Sahtel võib olla lukustatav. Kui sahtlit kasutatakse salalaekana, siis ei pruugi see olla märgatav ja puuduvad ka nähtavad käepidemed.

Ajalugu
-------

Esimesed kirjed sahtlitega kirstudest pärinevad 16. sajandist. Kirst on üks vanemaid mööbli liike. Ajapikku hakati sellele lisama sahtleid, mis muutusid kuninganna Anne'i perioodil väljatõmmatavateks ja nii vormusid sellest kummutid ja kapid.

Materjalid
----------

On kasutatud erinevaid materjale sahtlite valmistamisel, traditsiooniliselt on kasutusel peamiselt puit, kuid koos tehnoloogia arengu ja materjalide lisandumisega on kasutusele võetud metall ja plastik, samuti puitlaastplaat ja vineer.

Siinid
------

Kuna sahtli eripära on selle avamiseks vajalik libisemine – erinevalt näiteks kapi- vms uksest –, siis on oluline osa sahtlist ka jooksu-liistud ehk siinid – nood on samuti seni olnud peamiselt puidust, kuid tänapäeval on levinud erinevad ratastel või laagritel jooksvad siinid. Puitsiinidel libisemise parandamiseks kasutatakse näiteks parafiini.

Vaata ka
--------

* Mööbel
* Kapp
* Kummut
* Laud
* Puitmööbli restaureerimine ja konserveerimine

Viited
------

1. ↑  "Eesti mööbli areng läbi ajaloo". *E-antiik*. Vaadatud 16.02.2021.
2. ↑  McInnis, Raymond. "Glossary – chest of drawers". *Woodworking history*. Originaali arhiivikoopia seisuga 16.10.2021. Vaadatud 16.02.2021.
3. ↑  Burkette, Allison (2001). "The Sotry of Chester Drawer" (PDF). *University of Georgia*. Vaadatud 16.02.2021.
4. 1 2  "Mööbel I. Ajalugu ja hooldus". *Muinsuskaitseamet*. Originaali arhiivikoopia seisuga 22.01.2021. Vaadatud 16.02.2021.
5. ↑  "Mööbli remont ja restaureerimine". *Hariduskeskus*. Vaadatud 16.02.2021.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **sahtel** |
Leberecht Greinerti hauakivi Äksi kalmistul
**Leberecht Georg Traugott Greinert** (23. aprill (vkj)/ 5. mai 1860 Tarvastu kihelkond, Viljandimaa – 13. aprill 1929 Äksi kihelkond, Tartumaa) oli Eesti vaimulik.

Elulugu
-------

Ta oli Volmarist pärit möldri Nikolaus Friedrich Greinerti (1825−1906) poeg. Õppis 1869–1881 Tartus gümnaasiumis. Seejärel astus 1882. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas 1887. aastal teoloogiakandidaadi kraadiga. 

Prooviaasta sooritas Helme Maarja koguduses ja ordineeriti õpetajaks 25. märtsil 1887. 1887–1892 oli Kuramaal Talsis saksa koguduse adjunkt. Aastatel 1892–1920 oli Äksi Andrease koguduse õpetaja; aastatel 1908–1920 oli ühtlasi Tartu praostkonna praost. Aastatel 1921–1922 teenis Riia Eesti Peeter-Pauli kogudust. Oli aastal 1923 Tartu Peetri koguduse abiõpetaja ja Võnnu Jakobi koguduse hooldajaõpetaja. Läks aastal 1924 emerituuri, elades Tartus. Kuid emeeritusena teenis 1927–1929 Äksi Andrease kogudust.

Ta maeti 19. aprillil 1929 Äksi kalmistule.

Isiklikku
---------

Nii tema vend Friedrich Adolf Greinert kui ka vennapoeg Ernst Adolf Greinert olid Anseküla Maarja koguduse õpetajad.

Vaata ka
--------

* Greinert

Viited
------

1. ↑  EELK Äksi koguduse saksa pihtkonna personaalraamat. EAA.1266.1.668, leht 7
2. ↑  EAA.1288.1.280, leht 29
3. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2. Auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
4. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik. Dokumentatsioon ja leksikon. EVR. Stockholm 1988
5. ↑  "Leberecht Greinert †". Postimees nr 102, 17. aprill 1929. Lk 3

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Paul Roderich Bidder** | **Tartu praost**1908–1920 | Järgnev**August Osvald Westrèn-Doll** |
Ross Barkley (2014)
**Ross Barkley** (sündinud 5. märtsil 1993 Liverpoolis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Luton Town.

Ta alustas klubikarjääri Evertonis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2011–12. Osa hooajast 2012–13 oli ta laenul esiliigaklubides Sheffield Wednesday ja Leeds United. Hooaja 2013–14 esimeses mängus Norwich City vastu lõi ta oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Samal hooajal kindlustas ta koha Evertoni põhimeeskonnas. 2014. aasta juulis sõlmis ta Evertoniga uue pikaajalise lepingu.

2018. aasta jaanuaris liitus ta 15 miljoni naelsterlingi eest Chelseaga, kellega sõlmis viie ja poole aasta pikkuse lepingu. Hooajal 2018–19 võitis ta klubiga UEFA Euroopa Liiga. 2020. aasta septembris suundus ta üheks hooajaks laenule Aston Villasse.

2022. aasta septembris sõlmis ta lepingu OGC Nice'iga.

Suvel 2023 lõppes Barkley leping Nice'iga ning ta liitus Luton Towniga.

2010. aastal tuli Barkley Inglismaa kuni 17-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi ta 2013. aasta septembris MM-i valikmängus Moldova vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2015 EM-i valikmängus San Marino vastu. Ta on kuulunud Inglismaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Chelsea
* FA Cup: 2017–18
* UEFA Euroopa Liiga: 2018–19
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2021

Viited
------

1. ↑  "Ross Barkley: Chelsea sign midfielder from Everton for £15m". BBC Sport. 5.1.2018. Vaadatud 25.2.2019
2. ↑  "Ross Barkley arrives at Le Gym!". OGC Nice. 4. september 2022. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. september 2022. Vaadatud 4. septembril 2022.

Välislingid
-----------

 Ross Barkley – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Hart
* 2 Johnson
* 3 Baines
* 4 Gerrard (c)
* 5 Cahill
* 6 Jagielka
* 7 Wilshere
* 8 Lampard
* 9 Sturridge
* 10 Rooney
* 11 Welbeck
* 12 Smalling
* 13 Foster
* 14 Henderson
* 15 Oxlade-Chamberlain
* 16 Jones
* 17 Milner
* 18 Lambert
* 19 Sterling
* 20 Lallana
* 21 Barkley
* 22 Forster
* 23 Shaw
* Treener: Hodgson

 | Inglismaa |

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Hart
* 2 Walker
* 3 Rose
* 4 Milner
* 5 Cahill
* 6 Smalling
* 7 Sterling
* 8 Lallana
* 9 Kane
* 10 Rooney (c)
* 11 Vardy
* 12 Clyne
* 13 Forster
* 14 Henderson
* 15 Sturridge
* 16 Stones
* 17 Dier
* 18 Wilshere
* 19 Barkley
* 20 Alli
* 21 Bertrand
* 22 Rashford
* 23 Heaton
* Treener: Hodgson

 | Inglismaa |
**Elvi Kotkas** (sünninimi **Elvi Mitt**; sündinud 24. mail 1929 Tallinnas) on eesti muusikapedagoog. Ta oli Jõgeva Muusikakooli asutaja ja esimene direktor (1957–1986) ning kooridirigent.

Ta õppis aastatel 1945–1947 Tallinna Õpetajate Seminaris, aastatel 1947–1950 Tallinna Õpetajate Instituudis ja aastatel 1953–1957 Tallinna Muusikakoolis.

Pärast Tallinna Õpetajate Instituudi lõpetamist 1950. aastal töötas ta kolm aastat Järva-Jaani mittetäielikus keskkoolis. Töö kõrvalt käis ta Pärnus koorijuhtide kursustel, kus olid juhendajateks Gustav Ernesaks, Jüri Variste ja Aksel Pajupuu. Tal soovitati hakata õppima koorijuhtimist ja ta alustas koorijuhtimise õpinguid Tallinna Muusikakoolis. Muusikakooli kõrvalt töötas ta muusikaõpetajana Tallinna 20. Keskkoolis. Pärast muusikakooli lõpetamist suunati ta 1. augustist 1957 tööle vastloodud Jõgeva lastemuusikakooli juhatajaks. Tema esimene ülesandeks oli leida õpetajad. Kuu ajaga suutis noor direktor leida esimesed õpetajad: viiuli erialal Adelbert Eljand, klaveri erialal Jüri Pastarus ja Lembit Tiivas ning akordioni erialal Taimi Vasser ja Valter Haak. Elvi Kotkas töötas Jõgeva Muusikakooli direktorina 29 aastat.

Lisaks muusikakooli käimalükkamisele asutas Elvi Kotkas Jõgeval 1958. aastal ka esimese segakoori Laulik, mis tegutses 30 aastat.

Isiklikku
---------

Elvi Kotkase abikaasa oli Jõgeva Sordiaretusjaama teadur Heiti Kotkas.

Viited
------

1. 1 2  Laasik, Helve. Kogu elu koos muusikaga. Vooremaa, 19. november 2007.
2. ↑  Katt, Merike.Jõgeva Muusikakoolil on juubel. Maaleht, 11. detsember 2012.
3. ↑  Käosaar, Vaike. Elvi Kotkas: "Mul on olnud head õpilased, kolleegid ja mõttekaaslased". Vooremaa, 24. mai 2004.
4. ↑  Foto: FOTIS. H. Kotkas (vaadatud 29.08.2016)
Kõvas köites raamat koos ümbrispaberiga
Sinine kirjastuse köide
**"Põhjamaade romaane"** on raamatusari, mis ilmus aastatel 1936–1939 ning mida andis Tartus välja Eesti Kirjastuse Kooperatiiv.

Raamatud anti välja pehmes ja kõvas köites. Kõvas köites raamatute kaanekujundus oli kas punane, sinine (kahes toonis), roheline või pruun.

Ümbrispaberid olid üldiselt sama kujundusega, kuid osadel versioonidel olid sarnaselt raamatutega peal ka järjekorranumbrid (Rooma numbritena) ning raamatu seljal kasutati ka erinevaid fonte.

Raamatute ümbrispaberite ja siseillustratsioonide autor oli Ernst Kollom. Sarja iseloomulik kujunduselement oli põdramotiiv, mis oli ümbrispaberil ning ees- ja tagalehel.

Sarja raamatud
--------------

### I valik, ilmus 1936. aastal

Kõvas köites ümbrispaberiga raamatu tagakaas
I Johannes Anker Larsen "Tarkade kivi"

Sarja I valiku ümbrispaberitega raamatute seljad
II Bjørnstjerne Bjørnson "Jumala teedel"

III Johan Bojer "Vang, kes laulis"

IV Knut Hamsun "August"

V Ilmari Kianto "Punane joon"

VI Frans Eemil Sillanpää "Inimesed suveöös"

### II valik, ilmus 1937. aastal

VII Johannes Anker Larsen "Marta ja Maria"

VIII Johan Bojer "Uus tempel"

IX Gunnar Gunnarson "Õndsad on lihtsameelsed"

X Knut Hamsun "Viimne peatükk"

XI Selma Lagerlöf "Charlotte Löwensköld"

XII Frans Eemil Sillanpää "Mehe tee"

### III valik, ilmus 1938. aastal

XIII Herman Bang "Isamaatud"

XIV Olav Duun "Juviklased" (1. osa) Juviklased. Pimedusega löödud.

XV Olav Duun "Juviklased" (2. osa) Suurpulm. Seikluses.

XVI Olav Duun "Juviklased" (3. osa) Nooruses. Tormis

XVII Sigfrid Siwertz "Selambid"

Sarjale iseloomulik eeslehe kujundusXVIII Sigrid Undset "Ida Elisabeth"

### IV valik, ilmus 1939. aastal

Auni Nuolivaara "Karjus, tüdruk ja perenaine"

Gunnar Gunnarsson "Borgi rahvas"

Jarl Hemmer "Mees ja tema südametunnistus"

Johan Bojer "Rahvas mere ääres"

Peter Egge "Lahe rüpes"

Sally Salminen "Katriina"

Vaata ka
--------

* Põhjamaade romaan

Välislingid
-----------

* Põhjamaade romaane (Raamatukoi kodulehel)
**Edward Lee Thorndike** (ka **Ted Thorndike**; 31. august 1874 Williamsburg, Massachusetts – 9. august 1949 Montrose, New York) oli Ameerika Ühendriikide psühholoog.

Ta töötas peaaegu kogu karjääri Columbia Ülikooli Õpetajate Kolledžis. Teda peetakse moodsa hariduspsühholoogia rajajaks (1903. aastal võttis ta kasutusele mõiste *educational psychology*). 1910. aastal asutas ta ajakirja Journal of Educational Psychology, 1913–1914 ilmus kolmeköiteline "The psychology of learning", ta on avaldanud ka raamatuid algebra ja aritmeetika õppimise kohta. 1912. aastal oli ta Ameerika Psühholoogide Assotsiatsiooni president.

Elulugu
-------

Edward Thorndike sündis Massachusettsi osariigis Williamsburgis 31. augustil 1874.

Ta lõpetas 1891. aastal Roxbury Latin Schooli, sai 1891 bakalaureusekraadi Wesleyan Universityst ja 1897 magistrikraadi Harvardi Ülikoolist.

Harvardi päevil huvitas teda see, kuidas loomad õpivad, ning töötas koos William Jamesiga. Tema peamiseks huviks oli "inimene" loomas (*animal "man"*). Thorndike'i on nimetatud Ameerika võrdleva psühholoogia pioneeriks.

1898. aastal kaitses Thorndike Columbia Ülikoolis doktorikraadi James McKeen Cattelli (tuntud kui psühhomeetria looja) juhendamisel. Seejärel asus tööle Columbia Ülikooli Õpetajate Kolledžisse psühholoogia õppejõuna. Seal töötades uuris ta õppimist, õpetamist ja vaimsete võimete testimist. Thorndike lõi oma õppimisteooria, tuginedes uurimistööle loomadega. Tema doktoriväitekiri ("Animal intelligence: an experimental study of the associative processes in animals") oli esimene psühholoogiauurimus, kus uuritavateks objektideks ei olnud inimesed. Thorndike huvitus loomade võimest õppida imitatsiooni ja jälgimise kaudu. Selle testimiseks lõi ta nn *puzzle box*'i, kus enamasti kasutas ülesannete lahendamisel kasse.

Thorndike uuris ka täiskasvanute õppimist ning uskus, et õppimisvõime ei vähene enne 35. eluaastat, misjärel see hakkab langema 1% aastas.

Thorndike sõnastas õppimises järgmised seadused:

* Tagajärje seadus (*the law of effect*): kui tegevusaktile järgneb soovitud tulemus, siis on sellise käitumise esinemise tõenäosus tulevikus suurem, negatiivse tulemuse korral aga väiksem. Väliskeskkonna mõjutegurid, mis käitumisele järgnevad, mõjutavad edaspidi käitumist.
* Harjutamise seadus (*the law of exercise*): vastuse kordamine viib stiimuli ja reaktsiooni seoste tugevnemisele. Reaktsiooni seostamine tagajärjega: S--}R

Tunnustus
---------

* 1917 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1926 – valiti Briti Psühholoogiaseltsi auliikmeks
* 1932 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks
* 1934 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks

Isiklikku
---------

1900. aastal abiellus Elizabeth Moultoniga ja neil oli viis last.

Viited
------

1. 1 2 3 4  A Biographical Memoir. nasonline.org
Hugo Kulboki mälestuskivi Elva kalmistul, august 2012.
**Hugo Kulbok** VR II/3 (21. juuli 1890 Pringi vald[*küsitav*], Viljandimaa, Liivimaa – 1. aprill 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).

Hugo Kulbok alustas sõjaväelase karjääri Venemaa keisririigi armees, kus ta ülendati ohvitseriks.

Eesti Vabadussõjas oli H. Kulbok 1918. aasta detsembrist Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 kuulipildujate komando ja seejärel dessantpataljoni ülemana. Pärast Vabadussõja lõppu jätkas teenistust soomusrongidel, 1925. aasta novembris nimetati Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülemaks. 1927. aasta aprillis nimetati H. Kulbok soomusrongi Kapten Irv ülemaks, kellena teenis 1929. aastani. 1929. aastal nimetati H. Kulbok taas Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülemaks.

1934. aastal pärast Soomusrongirügemendi moodustamist nimetati H. Kulbok Soomusrongirügemendi I divisjoni ülemaks.

H. Kulbok oli Kaitseliidu Tartu maleva pealiku kohusetäitja aastail 1936–1938 ja Kaitseliidu Valga maleva pealik aastail 1938–1940.

Isiklikku
---------

Kulbok arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941, tema viimased sõnad tütrele Asta-Lainele olid: "Ma teid enam ei näe." Hugo Kulbok mõrvati Sverdlovski oblastis Sevurallagi vangilaagris 13. aprillil 1942. Tütar Asta-Laine, poeg Ado ja abikaasa Elsa-Natalie olid sunnitud viibima asumisel Siberis 17 aastat.

12. septembril 2003 avas Eesti Sõjahaudade Hoolde Liit Kulbokile Elva kalmistul mälestuskivi.

Autasud
-------

Teenete eest Vabadussõjas autasustati Hugo Kulbokit Vabadusristiga II/3. Lisaks pälvis ta Vabadussõja mälestusmedali, Kotkaristi IV klassi, Läti iseseisvuse 10. juubeli mälestusmedali, Stanislavi ordeni lindiga "Hoolsuse eest" ja Georgi risti 4. järgu.

Viited
------

1. ↑  Eesti Vabadusvõitlejatele püstitatud mälestussammaste avamiselt aastal 2003. Kultuur ja Elu, 2003.

Kirjandus
---------

* Jaan Pihlak. Helme kihelkond ja Vabaduse risti vennad. — Viljandi Muuseumi Aastaraamat, 2007.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Richard Aks** | **Kaitseliidu Tartu maleva pealik**1936–1938 | Järgnev**Richard Aks** |
**Paul Rusanov** (sündinud 12. oktoobril 1950) on Eesti seltskonna- ja võistlustantsu õpetaja.

Lõpetanud Järva-Jaani Keskkooli 1969. aastal, õppis ta aastatel 1969–1972 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas elukondliku teeninduse ökonoomikat ning kaugõppes 1974–1977 masinaehituse ökonoomikat. 

Ta on töötanud teeninduskombinaadis "Järva" tootmisosakonna juhatajana, Paide Kutsekeskkoolis ja Paide 3. Keskkoolis õpetajana ning Paide Rajooni Kultuurimaja direktorina. 1982. aastast on ta töötanud Viljandis Heimtali koolis keemia ja tööõpetuse õpetajana. 

Paul Rusanov on alates 1967. aastast töötanud seltskonna- ja võistlustantsu õpetajana. Aastatel 1969–1972 tegeles ta võistlustantsuga tantsuklubis Hõbe-Must Ants ja Malle Taela juhendamisel. 

Ta on diplomeeritud tantsuõpetaja ning on juhendanud koos abikaasa Aza Rusanoviga võistlustantsuklubisid Paides ja Viljandis. Nende õpilastest on kaks Viljandi EPT tantsuklubi Siller tantsupaari jõudnud rahvusvahelisse ehk Sonder klassi. Nad on välja koolitanud mitmeid A ja B klassi paare. 

Paul Rusanov kuulub koos abikaasa Aza Rusanoviga Eesti Tantsuõpetajate Liitu.

Viited
------

1. ↑  Eesti Tantsuõpetajate Liit: Liikmed

Välislingid
-----------

* Rumba, Samba, Tango... Delfi, 10. detsember 2011.
**Suomussalmi** on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas, mis on pindalalt Soome viies vald. Vald on loodud 1867. aastal. Suomussalmis on 9600 elanikku (2008) ja selle pindala on 5857,8 km², millest 586,76 km² on veekogude all. Rahvastiku tihedus on 1,8 elanikku/km².

Suomussalmi vald piirneb Taivalkoski, Puolanka ja Hyrynsalmi vallaga, Kuusamo, Pudasjärvi ja Kuhmo linnaga Soomes ning Kalevala rahvusrajooniga Venemaal.

Valla põhjaosas asub Hossa rahvuspark.

Külad
-----

Alajärvi (Suomussalmi), Ala-Vuokki, Hakokylä, Hossa, Jumaliskylä, Juntusranta, Kaljuskylä, Kerälä, Kiannanniemi, Korpela, Korvua, Kuivajärvi, Myllylahti, Näljänkä, Näätälä, Pesiökylä, Pesiönlahti, Piispajärvi, Pisto, Pitämä, Pyhäkylä, Raate, Ruhtinansalmi, Siikaranta, Suomussalmi (Ämmänsaari), Suomussalmi, Vaaranniva, Vuokki, Yli-Vuokki,Sakara.

Kuulsusi
--------

* Kaarlo Juho Ståhlberg, Soome president
* Heikki Kovalainen, vormelisõitja

Viited
------

1. ↑  Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.

Välislingid
-----------

* Suomussalmi valla koduleht

| * v
* r
Kainuu maakonna omavalitsused |
| --- |
| Kainuu vapp | 
Hyrynsalmi vald **·**  Kajaani linn **·**  Kuhmo linn **·**  Paltamo vald **·**  Puolanka vald **·**  Ristijärvi vald **·**  Sotkamo vald **·**  Suomussalmi vald **·**  |  |
| 
***Endised omavalitsused*** |
| 
Kajaani vald **·**  Vaala vald **·**  Vuolijoki vald |
Liberalismi Akadeemia logo
**Liberalismi Akadeemia** (inglise keeles *The Academy of Liberalism*) on maailmavaateline mittetulundusühing, mille eesmärgiks on edendada liberaalset maailmavaadet ja seista vastu sotsialistlike meeleolude tõusule ühiskonnas.

Liberalismi Akadeemia sai alguse mõttekaaslaste mitteformaalse ühendusena 2006. aastal, mittetulundusühinguna registreeriti ühendus 2013. aastal.

Liberalismi Akadeemia viib läbi töötubasid, koolitusi ja seminare aktuaalsetel teemadel nii eesti kui inglise keeles. Liberalismi Akadeemia tõlgib ja annab välja silmapaistvaks peetud liberaalseid teoseid ning pakub koolitusi, kaasates spetsialiste nii Eestist kui ka mujalt Euroopast.

Liberalismi Akadeemia viib iga paari aasta tagant läbi koolitussarja Noorte Akadeemia, et anda noortele ühiskonnategelastele teadmisi ühiskonnast, riigijuhtimisest ja poliitikast. Lisaks korraldanud aktsiooni "Vabaduse raamat. 111 teost liberaalsest vaimuloost", saates raamatukogudesse üle Eesti ülevaatliku raamatu vabadust kõrgeimaks väärtuseks pidavaist teostest ja organiseerinud Vaba Mõtte Koja egiidi all arutelusid uute liberaalsete ideede sõelumiseks pere- ja maksupoliitika teemadel.

Üheks Liberalismi Akadeemia märgiliseks sündmuseks ajaloos on olnud Liberalismi Päev, mille raames anti välja Aasta Liberaali auhinna. Aasta Liberaali auhinnaga tunnustatakse Eesti inimest või ühendust liberaalse mõtte–, isiku-, kodaniku- ja majandusvabaduste silmapaistva edendamise, levitamise ja/või teostamise eest.

Liberalismi Akadeemia kuulub Euroopa liberaalsete mõttekodade võrgustikku European Liberal Forum (ELF) ja Saksamaa liberaalse fondi võrgustikku Friedrich Naumann Foundation for Freedom (FNF).

Liberalismi Akadeemia tegevjuhid on olnud Rain Rosimannus, Priit Kallakas, Ksenja Rööpson, Peep Lillemägi ja Risto Kaljurand.

Vaata ka
--------

* Aasta Liberaal
* Vabaduse Raamat

Välislingid
-----------

* Liberalismi Akadeemia koduleht
* Liberalismi Akadeemia Facebooki lehekülg
* European Liberal Forum
**Narva Kreenholmi Kool** on põhikool Narva lõunaosas Kreenholmi linnaosas aadressil Vassili Gerassimovi tänav 2.

Ajalugu
-------

1. septembril 1945 avati **Narva 4. Algkool**, mis tegutses Narva linna haigla poolhävinud hoones. 1945. aasta detsembris oli koolis 234 õpilast. Alates 1. septembrist 1949 töötas kool majas aadressil Joala tänav 24 ja alates 1. septembrist 1951 uues hoones Pargi tänaval (1953. aasta jaanuaris ümber nimetatud Vassili Gerassimovi tänaval).

12. juunil 1952 moodustati algkooli baasil 7-klassiline põhikool, 1955. aastal keskkool nimega **Narva 4. Keskkool**, hiljem **Adolf Paugu nimeline Narva 4. Keskkool**. Uute koolide avamise tulemusel muudeti kool 1. septembrist 1960 taas põhikooliks, kuid 1968. aastal uuesti keskkooliks. Alates 1994. aastast oli kooli nimi **Narva Kreenholmi Kool.** Aastatel 2003–2023 oli kooli nimi **Narva Kreenholmi Gümnaasium**. Õppekeel oli vene keel, gümnaasiumiastmes eesti keel.

Kooli direktor on Irina Bahramova.

Viited
------

1. ↑  "Kooli ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2016. Vaadatud 21. märtsil 2016.

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
**Lebesby vald** (põhjasaami *Davvesiidda gielda*; kveeni *Lebespyyn komuuni*) on vald Norras Finnmargi maakonna põhjaosas. Valla keskus on Kjøllefjordi küla.

Lebesby vald loodi 1. jaanuaril 1838. Hilisema Deatnu, Berlevågi ja Polmaki valla maa-ala eraldati 1846. aastal Lebesbyst ja liideti Nesseby vallaga. 1864. aastal liideti Lebesbyle kuulunud hilisema Gamviki valla maa-ala Tana vallaga. 2019. aastani kuulus vald Finnmargi maakonda.

Vald hõlmab Nordkinni poolsaare lääneosa ja Laksefjordi ümbrust. Suurem osa rahvastikust elab Kjøllefjordi külas. Vallas on ülekaalus norralased, aga Laksefjordi ümbruses elavad enamasti saamid. Inimesed tegelevad peamiselt kalapüügiga.

Läbi valla voolab Áttánjohka, mille suudmes asub Adamsfosseni juga.

Norrakeelne nimi *Lebesby* tuleneb tõenäoliselt saami nimest *Leaibbessiida*. Selle esimene pool tuleneb sõnast *leaibi*, mis tähendab leppa ja lõpp sõnast *siida*, mis tähendab elukohta (norra *by*).

Lebesby valla maastik

Vaata ka
--------

* Ifjord

Viited
------

1. ↑  Arealstatistikk for Norge
2. ↑  07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023

Finnmargi maakonna vallad

* Alta
* Båtsfjord
* Berlevåg
* Deatnu (Tana)
* Gamvik
* Guovdageaidnu (Kautokeino)
* Hammerfest
* Hasvik
* Kárášjohka (Karasjok)
* Lebesby
* Loppa
* Måsøy
* Nordkapp
* Porsanger
* Sør-Varanger
* Unjárga (Nesseby)
* Vadsø
* Vardø
**Sør-Varanger** (põhjasaami *Mátta-Várjjat* ja kveeni *Etelä-Varang*) on vald Norras Finnmargi maakonnas.

Valla asulad on Kirkenes, Hesseng, Sandnes, Bjørnevatn, Jarfjord, Svanvik, Skogfoss, Vaggetem, Neiden, Bugøyfjord ja Bugøynes. Valla halduskeskus on Kirkenes.

Sør-Varanger on Norra kirdepoolseim vald. See piirneb idas Venemaa ja läänes Soomega. Norra valdadest piirneb Sør-Varanger Unjárga vallaga läänes ning üle Varangeri fjordi Vadsø ja Vardø vallaga põhjas.

2019. aastani kuulus vald Finnmargi maakonda.

Loodus
------

Vallas valitseb lähisarktiline kliima.

### Fjordid

Varangerfjorden, Bøkfjorden, Langfjorden, Jarfjorden, Munkefjorden, Neidenfjorden, Kjøfjorden, Korsfjorden, Bugøyfjorden

### Saared

Skogerøya, Reinøya, Holmengrå, Bugøya, Prestøya, Revøya, Kjøøya, Kjelmøya

Viited
------

1. ↑  Arealstatistikk for Norge
2. ↑  07459: Alders- og kjønnsfordeling i kommuner, fylker og hele landets befolkning (K) 1986 - 2023

Välislingid
-----------

* Sør-Varangeri vald


Finnmargi maakonna vallad

* Alta
* Båtsfjord
* Berlevåg
* Deatnu (Tana)
* Gamvik
* Guovdageaidnu (Kautokeino)
* Hammerfest
* Hasvik
* Kárášjohka (Karasjok)
* Lebesby
* Loppa
* Måsøy
* Nordkapp
* Porsanger
* Sør-Varanger
* Unjárga (Nesseby)
* Vadsø
* Vardø
**Alfred Schnittke** (vene keeles *Альфред Гарриевич Шнитке*; 24. november 1934 Engels – 3. august 1998 Hamburg) oli saksa-juudi päritolu Venemaa helilooja.

Schnittke alustas oma muusikalist haridust Viinis 1946. aastal. 1953–1958 õppis ta Moskva Konservatooriumis Jevgeni Golubevi ja Nikolai Rakovi käe all. 

Tema varases loomingus on tunda tugevat Šostakovitši mõju. Seejärel katsetas ta aleatoorika ja serialismiga. 1968. aastal kirjutatud II viiulikontsert märgib uue helistiili, nn polüstilismi algust Schnittke loomingus.

Schnittke õpetas 1961–1972 Moskva Konservatooriumis, kuid sattus siis nõukogude võimu tagakiusamise alla. Tema I sümfoonia keelati ära ja tal ei lubatud alates 1980. aastast välismaale reisida. Ta sai 1985. aastal insuldi ning langes koomasse. Schnittke oli kliinilises surmas, kuid taastus ja hakkas uuesti muusikat kirjutama. 1990. aastal kolis ta koos perega Hamburgi. Tema tervis oli siis juba väga halb. Elu lõpuaastatel oli ta peaaegu täiesti halvatud, kuid jätkas kirjutamist.

Schnittke on kirjutanud kolm ooperit (sealhulgas "Elu idioodiga"), balletid "Labürindid" ja "Peer Gynt", üheksa sümfooniat, filmimuusikat, viiuli- ja klaverikontserte, kuus *concerto grosso'*t ja kammermuusikat.

Schnittke *concerto grosso* nr 1 esiettekanne toimus Tallinnas TPI aulas 1977. aastal.

Schnittke on maetud Moskvasse Novodevitšje kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1995. aastal valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia välisliikmeks

Viited
------

1. ↑  Eesti Päevalehe artikkel.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Alfred Schnittke** |

* Priit Kuusk: Alfred Schnittke ja Eesti, 5. august 1998
**Priit Pajusaar** (sündinud 6. aprillil 1964) on eesti helilooja.

Lauluvõistlusel "Eurolaul 2005" saavutas 6946 häälega kolmanda koha Pajusaare muusika ja sõnadega laul "11", mille esitas "Cardinals". Kahe esimese laulu muusika ja sõnade autor oli Sven Lõhmus.

2005. aasta sügisel kuulus Pajusaar Eesti Televisiooni saate "Kaks takti ette" žüriisse.

Võistluse "Eurolaul 2007" lugusid ei valitud avalikul konkursil, vaid Eesti Televisioon tellis 10 lugu valitud autoritelt, ühe sealhulgas Priit Pajusaarelt koos Glen Pilvrega. Nende lugu ei võitnud.

Võistluse "Eurolaul 2008" jaoks muudeti taas reglementi. 10 loost 4 selgusid avalikul konkursil, aga 6 lugu telliti otse, neist üks Pajusaarelt. Pajusaare ja Pilvre lugu "Leto svet", mida esitas Kreisiraadio, võitis ja sõitis Eurovisioonile, kus aga jäi poolfinaalis eelviimaseks.

26. jaanuaril 2013 esietendus Pajusaare esimene ooper "Prints ja kerjus".

Teoseid
-------

* "Lastelaulud fonogrammidega", Talmar ja Põhi 2005, ISBN 9799013450414
* "Väikese viguriga lastelaulud", Talmar & Põhi 2006, ISBN 9790901345065
* "Hiigelsoojad pilvelambad", Talmar ja Põhi 2009, ISBN 9790901345423 (kahasse Evelin Samueliga)
* "Kama üks ja kama kaks", Menu 2009, ISBN 9789985996515 (kahasse Leelo Tunglaga)
* "Priit Pajusaare parimad lastelaulud", Menu 2009, ISBN 9790540021214

Tunnustus
---------

* 2013 Riho Pätsi Koolimuusika Fondi stipendium

Isiklikku
---------

Tema hobi on golf.

Tal on tütred Kadi, Liisa Piret ja Greta.

Viited
------

1. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 434
2. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 445
3. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 434
4. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 435
5. ↑  Ingrid Tähismaa, "Priit Pajusaare sajandi löök"[*alaline kõdulink*], Kroonika, 30. aprill 2007
6. ↑  Tiiu Suvi, "Priit Pajusaare elu edetabelid"[*alaline kõdulink*], Eesti Naine, aprill 2006

Välislingid
-----------

* Signe Lahtein, "Priit Pajusaare säästlik turvasüsteem", Eesti Päevaleht, 15. september 2000
* Jaanus Kulli, "Priit Pajusaar kogub Eesti muusika internetti", Õhtuleht, 9. oktoober 2007
**Ultra Bra** oli aastatel 1994–2001 tegutsenud Soome rokkansambel.

Ansambel tuli kokku Soome Demokraatliku Noorsooliidu lauluvõistlusel osalemiseks. Pärast konkursi võitu otsustas osa liikmeid koos muusikategemist jätkata.

Esimene EP "Houkutusten kiihottava maku" ilmus 1995. aasta juulis. 1996 ilmunud esimene stuudioalbum "Vapaaherran elämää" valiti ajakirja Rumba aasta albumiks. 1997 ilmunud teist stuudioalbumit "Kroketti" on müüdud topeltplaatinaplaadi jagu. 1999 ilmunud album "Kalifornia" tõusis albumimüügiedetabeli esikohale ja seda müüdi esimese nädalaga kuldplaadi jagu. Ansambli viimaseks albumiks jäi "Vesireittejä", mis ilmus 2000. aastal, ja ka seda saatis suur edu. Kuigi 2001. aastal otsustati tegevus lõpetada, ütlesid muusikud, et võivad kunagi uuesti kokku tulla.

Ansambel võitis laulude "Kirjoituksia" ja "Sinä lähdit pois" muusikavideote eest kuldsed Muuvi auhinnad.

Ansambli peamine laulusõnade kirjutaja oli hilisem parlamendiliige Anni Sinnemäki.

Liikmed
-------

### Lauljad

* Vuokko Hovatta
* Terhi Kokkonen
* Anna Tulusto (kuni 1998)
* Arto Talme
* Olli Virtaperko

### Pillimehed

* Kerkko Koskinen, klaver
* Joel Melasniemi, kitarr
* Antti Lehtinen, trummid
* Tommi Saarikivi, basskitarr
* Jan Pethman, löökpillid
* Kari Pelttari, trompet
* Ilmari Pohjola, pasun
* Marko Portin, saksofon

Diskograafia
------------

### Albumid

* "Vapaaherran elämää" (1996)
* "Kroketti" (1997)
* "Kalifornia" (1999)
* "Vesireittejä" (2000)
* "Sinä päivänä kun synnyin" (kogumik; 2001)
Saue valla vapp
**Saue valla vapp** on Harju maakonnas asuva Saue valla vapp.

Saue vald moodustati haldusreformi tulemusel 24. oktoobril 2017, mil ühinesid senine Saue vald, Kernu vald, Nissi vald ja Saue linn. Sellega seoses võeti kasutusele uus Saue valla vapp.

Vapiks on punane kilp, millel on kujutatud neli hõbedast, risti asetsevat tammelehte ja -tõru. See sümboliseerib nelja omavalitsuse jõu ühendamist, viljakat koostööd ja traditsioonide jätkamist. Saue vald asub Harju maakonnas ja seega viitab punane värv Harju maakonna vapile.

Eelmine vapp
------------

Saue valla vapp enne 2017. aastat
Priit Herodes: "Kõige hirmsam vapp, mis on maantee äärdegi välja pandud, on aga ilmselt Saue valla oma. See pseudoheraldiline märk, millel on mingid imelikud "kõrvad", on Harjumaa vapi äranarrimine."

Viited
------

1. ↑  Sümboolikast Saue valla kodulehel (vaadatud 11. aprillil 2022)
2. ↑  "Vapp on visuaalne nimi, MÕTTEHETK" Postimees, 23. november 1997

Välislingid
-----------

* Sümboolikast Saue valla kodulehel
* Saue valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asulast Norras; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Alta (täpsustus).* |

---

**Alta** (põhjasaami keeles *Álaheadju*, *Álaheadju*, *Álahádju*, *Áltá*) on asula Norras Finnmargi maakonnas, Alta valla halduskeskus.

Alta asub Altafjordeni fjordi ääres Altaelva jõe suudmes.

Alta elanike arv on 12 530 (2006; umbes 75% Alta valla elanikest).

Alta asutati 1704. Asula koosnes algul kolmest väikesest külast:

* saami seosega Bossekop
* Altagård, kus 1738–1814 oli Finnmargi maavanema (*amtmann*) residents
* Elvebakken, millel on soome või kveeni seos

Alta vald nimetati 1999. aastal linnaks, ehkki sellega ei kaasnenud mingeid õigusi.

Tänapäeval on Altas kolm keskust: Bossekop, Elvebakken ja Alta Sentrum.

Linnas (Alta Sentrumist põhjas ja Bossekopist lõunas fjordi kaldal) on suur lennujaam, mis 2004. aastal teenindas 308 000 reisijat. Altal on otselennuühendus Osloga.

Linnas on sadam ja Finnmargi ülikooli kolledž.

Altas asub Euroopa kõige põhjapoolsem jäähotell.

Vaata ka
--------

* Alta kirik

Viited
------

1. ↑  Tettsteders befolkning og areal

Välislingid
-----------

 Alta – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
Kenneth Arrow (1996)
**Kenneth Joseph Arrow** (ka **Ken Arrow**; 23. august 1921 New York – 21. veebruar 2017 Palo Alto) oli juudi päritolu Ameerika Ühendriikide majandusteadlane ja poliitikateoreetik, Nobeli auhinna laureaat.

1972. aastal sai ta koos John Hicksiga Nobeli majandusauhinna; ta on seni noorim selle auhinna saaja (sai selle 51-aastaselt).

Nobeli auhinna on saanud ka viis Ken Arrow' õpilast, sealhulgas Eric Maskin, John Harsanyi, Michael Spence ja Roger Myerson.

Tunnustus
---------

* 1959 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1968 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1972 – Nobeli majandusauhind
* 1974 – valiti USA Meditsiiniakadeemia liikmeks
* 2004 – National Medal of Science
* 2006 – valiti Londoni Kuningliku Seltsi välisliikmeks
* 2016 – valiti Venemaa Teaduste Akadeemia välisliikmeks

Viited
------

1. ↑  John B. Shoven. "Kenneth Arrow Contributions to Economics" (PDF). Siepr.stanford.edu. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 1. november 2014. Vaadatud 26. mail 2016. `{{netiviide}}`: eiran teksti "vaadatud 1. november 2014" (juhend)

Nobel
Nobeli majandusauhinna laureaadid

1969 Frisch, Tinbergen • 1970 Samuelson • 1971 Kuznets • 1972 Hicks, Arrow • 1973 Leontief • 1974 Myrdal, Hayek • 1975 Kantorovitš, Koopmans • 1976 Friedman • 1977 Ohlin, Meade • 1978 Simon • 1979 Schultz, Lewis • 1980 Klein • 1981 Tobin • 1982 Stigler • 1983 Debreu • 1984 Stone • 1985 Modigliani • 1986 Buchanan • 1987 Solow • 1988 Allais • 1989 Haavelmo • 1990 Markowitz, Miller, Sharpe • 1991 Coase • 1992 Becker • 1993 Fogel, North • 1994 Selten, Nash, Harsanyi • 1995 Lucas • 1996 Mirrlees, Vickrey • 1997 Merton, Scholes • 1998 Sen • 1999 Mundell • 2000 Heckman, McFadden • 2001 Akerlof, Spence, Stiglitz • 2002 Kahneman, Smith • 2003 Engle, Granger • 2004 Kydland, Prescott • 2005 Aumann, Schelling • 2006 Phelps • 2007 Hurwicz, Maskin, Myerson • 2008 Krugman • 2009 Ostrom, Williamson • 2010 Diamond, Mortensen, Pissarides • 2011 Sargent, Sims • 2012 Roth, Shapley • 2013 Fama, Hansen, Shiller • 2014 Tirole • 2015 Deaton • 2016 Hart, Holmström • 2017 Thaler • 2018 Nordhaus, Romer • 2019 Banerjee, Duflo, Kremer  • 2020 Milgrom, Wilson  • 2021 Card, Angrist, Imbens  • 2022 Bernanke, Diamond, Dybvig; 2023 Goldin
**Esimene Korea Vabariik** (korea keeles 제1공화국, *Jeil Gonghwaguk*, "esimene vabariik") oli Lõuna-Korea riik aastatel 1948–1960. Esimene Vabariik rajati 15. augustil 1948, kui pärast Jaapani okupatsiooni riiki valitsenud Ameerika Ühendriikide Armee Sõjaväevalitsus võimu üle andis. Lõuna-Koreast sai Korea esimene iseseisev kapitalistlik vabariik. 

Mais 1948 valiti Syngman Rhee riigi esimeseks presidendiks. Seoulis kogunenud Rahvusassamblee võttis juulis 1948 vastu esimese põhiseaduse, millega sai Lõuna-Koreast presidentaalne vabariik.

Esimene Vabariik nõudis suveräänsust kogu Korea poolsaare üle, kuid reaalsuses olid nende võimu all vaid 38. põhjaparalleelist lõunas asuvad alad. Piir muutus veidi pärast Korea sõda. Esimest Vabariiki iseloomustas Rhee autoritarism, korruptsioon, aeglane majanduslik areng, tugev antikommunism ning 1950. aastate lõpus ka kasvav poliitiline ebastabiilsus ja Rhee ebapopulaarsus. Aprillis 1960 toimunud aprillirevolutsioon viis Rhee tagasiastumise ja Teise Vabariigi perioodi alguseni.

Vaata ka
--------

* Lõuna-Korea
* Lõuna-Korea ajalugu
* Korea ajalugu
**Ray Conniff** (õieti **Joseph Raymond Conniff**; 6. november 1916 – 12. oktoober 2002) oli USA helilooja, tromboonimängija ja dirigent, kes oli tuntud omanimelise kergemuusikakoori järgi.

Ta sündis Attleboros Massachusettsi osariigis muusikute peres, ema oli pianist ja isa trombonist. Juba lapsena õppis ta mängima trombooni.

1937. aastal siirdus Ray New Yorki, kus mängis mitmes orkestris. Teise maailmasõja ajal sai temast arranžeerija, kellena ta jätkas tegevust ka pärast sõda Harry Jamesi orkestris. 

1954. aastal sõlmis muusik lepingu firmaga Columbia Records. 1959. aastal asutas ta kergemuusikakoori The Ray Conniff Singers, millesse kuulus 12 naist ja 13 meest. Juba selle koori esimene album „'S Wonderful" jõudis USA edetabelisse American Top 40. Peagi sündis ka Ray Conniffi koori suurim hitt „Somewhere My Love" (1966). 

Samanimeline album jõudis USA edetabelis „American Top 40" 9. kohale, sai plaatinaplaadiks ja võitis Grammy auhinna. 

Alates 1962. aastast elas Ray Conniff Los Angeleses. 

1969. aastal juhtis Conniff kolm nädalat Suurbritannia edetabelit „UK Albums Chart" albumiga „His Orchestra, His Chorus, His Singers, His Sound".

1974. aastal käis Conniff oma kooriga Venemaal ning salvestas stuudios Melodija koos ansambliga Melodija heliplaadi „Ray Conniff Moskvas", mis sisaldas vene rahvalaulude töötlusi.

Conniffi eluajal ilmus tema koori ja orkestri viimane plaat „Do Ray Para O Rei" aastal 2000.

Tema plaate on maailmas müüdud üle 70 miljoni eksemplari. 

Ray Conniff suri 85-aastaselt ning ta on maetud Westwood Village Memorial Park Cemetery kalmistule Los Angeleses California osariigis.

Välislingid
-----------

* Somewhere My Love - The Ray Conniff Singers
* Ray Conniff's Greatest Hits
**Jeziidid** ehk **jaziidid** (kurdi keeles *Êzidîtî*) on antiikajast pärineva Lähis-Ida monoteistliku usundi **jezidismi** järgijad. 

Nad kummardavad Paabulind-inglit (Melek Taus, araabia keeles ملاك طاووس *Malāk Tā'ūs*). Jeziidid usuvad, et ta on langenud ingel, kes kahetses pattu ning seejärel lõi taas maailma, mille olemasolu oli vahepeal katkenud. 

Jeziidid on rahvuselt kurdid. Enamik jeziide elab Iraagis Mosuli lähistel. Väikeste rühmadena on neid ka Süürias, Türgis, Gruusias, Armeenias (moodustavad rõhuva enamuse seal elavatest kurdidest) ja Iraanis. Jeziidide koguarvuks on pakutud umbes pool miljonit.

Kogukonnast ei tohi väljuda, kusjuures surm ei tähenda neile kogukonnast lahkumist.

Religioossed riitused
---------------------

Jeziididele on olulised kõik sündmused, mis on seotud surma ja abiellumisega. 

Vastsündinute juuste lõikamise riitus puudutab eelkõige meessugu. Poisslaste juukseid ei tohi ise lõigata, seda tuleb teha rituaalselt 40 päeva pärast sündi. Riituse viivad läbi lapse teispoolsuse[*küsitav*] õed ja vennad. Lapsel lõigatakse otsa eest lokikene.

Poisslapsed lõigatakse ümber pühitsetud paigas. Poiss saab ümberlõikamise käigus ristiisa.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jeziidid** |
**Viljandi Meditsiiniline Keskkool** (ka **Viljandi Meditsiinikool**, täisnimega **Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi Vabariiklik Viljandi Meditsiiniline Keskkool**) oli meditsiiniline kutseõppeasutus Viljandis.

Kool avati 1945. aasta novembris. Koolis sai õppida velskriks või meditsiiniõeks. Õppetöö kestis kaks aastat.

Õe erialale võeti vastu vähemalt seitsme klassi haridusega 14-30-aastaseid naisi sisseastumiseksamitega. Eksamitest olid vabastatud 7.–9. klassi põhiliselt viitega lõpetanud ning 10. ja 11. klassi lõpetanud. 

Koolil oli kolmest talust koosnev abimajand, mis 1958. aastal liideti Jämejala vaimuhaiglaga.

Kool lõpetas tegevuse 1960. aasta augustis. Pooleliolevate õpingutega õppurid jagati Tallinna ja Tartu meditsiinilise keskkooli vahel.

Tegevusaja vältel lõpetas Viljandi Meditsiinilise Keskkooli 720 õde ja 457 velskrit.

Kooli direktorid
----------------

* Selma Kasik
* Elfriede Piip-Saks
* Karl Vipper

Viited
------

1. ↑  Heiki Raudla. Kilde Viljandi meditsiini ajaloost. 2012
**Little Rock** on linn USA-s, Arkansase osariigi pealinn ja rahvaarvult osariigi suurim. Linn asub Pulaski maakonnas Arkansase jõe lõunakaldal.

Linn on tuntud 1957. aasta septembris linna keskkoolis (Little Rock Central High School) toimunud desegregatsiooni järgi, kus valged üritasid takistada 9 mustanahalise õpilase sisenemist kooli ning takistada desegregatsiooni. Arkansase kuberner Orval Faubus kasutas seal ka osariigi rahvuskaardi abi. Linnapea Woodrow Wilson Manni palvel saatis president Dwight Eisenhower 25. septembril linna 101. õhuväediviisi sõdurid ning föderaliseeris osariigi rahvuskaardi. Kui õppeaasta hakkas lõppema, üritas Faubus vältida koolide desegregatsiooni, üritades seda pikendada kuni 1961. aastani. Kui aga riigi ülemkohus sellega ei nõustunud, sulges kuberner 15. septembril 1958 kõik linna neli avalikku keskkooli. 27. septembril korraldatud referendumil, kus valijad hääletasid koolide sulgemise jätkamise poolt, plaanis Faubus avada rassiliselt eraldatud erakoolid, kuid tema ettepanek lükati tagasi referendumiga samal päeval, mis tekitas linnas taas rassikonflikti. Koolid jäid linnas suletuks terveks aastaka, mis sai tuntuks "kadunud aastana" (The Lost Year), ning avati uuesti alles 12. augustil 1959.

Välislingid
-----------

* Linna koduleht
**Koonga mõis** (saksa keeles *Kokenkau*) oli riigimõis Pärnumaal Mihkli kihelkonnas. Tänapäeval jäävad mõisa maad Lääneranna valla alale.

Ajalugu
-------

Koonga mõisast on esimene kirjalik teade 1449. aastast. Keskajal oli Koonga mõis ehitatud välja väikelinnusena. Siin oli tähtis administratiiv- ja majanduskeskus, siinsele Saare-Lääne piiskopkonna administraatorile allus laialdane ala kuni Tõstamaani. 

1690. aastal läks mõis riigile. 1797. aastast anti Koonga mõis ja Kuresaare mõis Liivimaa maanõunike kolleegiumi poolt kasutada Viljandi aadlipreilide kasvatusasutuse (saksa keeles *Fellinsches Adeliger Fräuleinstift*) ülalpidamiseks

Peahoone
--------

Koonga mõisa praegune peahoone on pärit 19. sajandi esimesest poolest, kuid osi arvatakse pärinevat 1636. aastast. Sellesse aega on dateeritavad ühekorruselise kivihoone laiade servjoonvõlvidega keldriruumid.

1921. aastal rajati peahoonesse kool. Hoone ehitati aastail 1935–1936 Pärnu arhitekti Erich von Wolffeldti projekti järgi ümber. Arhitekt säilitas maja barokliku raskepärasuse ning kõrge kelpkatuse, lisaks esiküljele portikuse ja kujundas rokokoolikes vormides välisuksed.

Kõrvalhooned
------------

Samal ajal ehitati endine mõisa puutöötuba ümber kahekorruseliseks internaadiks koolile. 

Mõisa endisest valitsejamajast üle tee on saanud kauplus, kaugemal teeristil asuv sulastemaja on aga kohandatud korteriteks. 1973. aastal valmis samas naabruses uus koolihoone.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Viited
------

1. ↑  Ants Hein. "Stenhus'id, arx 'id, torne 'd...Eesti mõisaarhitektuuri vanim kihistus". Õpetatud Eesti Seltsi Kirjad XI. Tartu 2016. Lk 82–83
2. ↑  Viljandi aadlipreilide varjupaik, Fellinsches (Dörptsches) Adeliger Fräuleinstift, Eesti Ajalooarhiiv, EAA.1814

Kirjandus
---------

* Valdo Praust. "Koonga mõis (*Kokenau*)". // Pärnumaa mõisad. Tänapäev. Tallinn 2009. Lk 144–147
* Alo Särg. "Koonga (*Kokenau*)". // Pärnumaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 2011. Lk 40–41
* Ants Hein. "*Stenhus'id, arx 'id, torne 'd*...Eesti mõisaarhitektuuri vanim kihistus". Õpetatud Eesti Seltsi Kirjad XI. Tartu 2016. Lk 82–83

Välislingid
-----------

* Koonga mõis Eesti mõisaportaalis
* Veljo Ranniku. "Eesti NSV mõisate esialgne ülevaade. Pärnu rajoon". Tallinn 1977. Käsikiri Muinsuskaitseameti arhiivis, P-3320

Mihkli kihelkond

**Kirik**: Mihkli  

**Mõisad**: Ahaste (Riintali) mõis | Aru mõis | Kalli mõis | Karinõmme mõis | Keblaste mõis | Koonga mõis | Kõima mõis | Mihkli kirikumõis | Oidremaa mõis | Veltsa mõis | Võrungi mõis
Haljala Vabadussõja mälestussammasHaljala Vabadussõja mälestussammas (2023)
Mälestussammas 2024. aastal
**Haljala Vabadussõja mälestussammas** on Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Haljala asulas kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.

Mälestussammas avati 7. septembril 1930.

Haljala Vabadussõja mälestussammas oli üks väheseid Vabadussõja mälestussambaid, mida Nõukogude teise okupatsiooni ajal ei jõutud hävitada. See-eest Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal 1945. aasta sügisel sammas õhiti ja tükid maeti sinnasamasse maa sisse. Samba alus jäi terveks.

24. veebruaril 1989 avati samas kohas uus sammas, mis on endise samba täpne koopia. Uus sammas on püstitatud vana samba alusele.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Ain Krillo, Jaak Pihlak, Mati Strauss ja René Viljat. Vabadussõja mälestusmärgid. 1. kd. Keila 2002. Lk 150–151
2. ↑  "Haljalasse kangelaskalmistu". Virumaa Teataja nr 64, 10. juuni 1943. Lk 3

Välislingid
-----------

* Haljala Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes