***Bhikkhu*** on budismis almustest elatuv munk, täielikult ordineeritud meessoost Buddha õpetuse pühendunud järgija. Kasutusel on ka sanskritikeelsest nimetusest *bhikṣu* tuletatud **bhikšu**. Vastav nunna nimetus paali keeles on ***bhikkhunī***, sanskriti keeles ***bhikṣuṇī***.

Mõiste
------

*Bhikkhu* (sanskriti keeles *bhikṣu*; paali keeles *bhikkhu*; tiibeti keeles *dge slong*; hiina keeles ⽐丘 *biqiu*; jaapani keeles *biku*) täpne tõlkevaste on ‘kerjus’ (tuletis sanskriti verbijuurest *bhikṣ* ‘kerjama’), mis viitab omandi puudumisele ja sellele, et mungad kerjavad toitu. Buddha pöördus oma kaaslaste poole alati selle sõnaga (*Bhikkhu*'d!), mis tol ajal ei tähendanud muud kui "Kerjused!". Tänapäeval tõlgetes kasutatakse tavaliselt sõna "Mungad!" või jäetakse üldse tõlkimata.

Varajases budismis oli kerjusmunga sünonüümiks ka ‘erakrändur’ (sanskriti keeles *parivrājaka*), ka 'kodutu' või 'hulgus', kuna tal puudus püsiv eluase. Ajapikku aga jäi mungakogudus paikseks ja tänapäeval elab enamik munki kloostrites.

Kombestik
---------

Almuste kogumine on theravaada budismi maades (Tais, Myanmaris, Sri Lankal jm) munkade jaoks oluline ka praegu. Hommikusel (või ka lõunasel) pindapatal, toidu-almuse kogumise ringil, kõnnivad nad paljajalu, silmi maast tõstmata, kelleltki midagi palumata, võttes vastu üksnes seda, mida neile vabatahtlikult, küsimata pakutakse. Nendes maades, kus toetajaid pole piisavalt, võidakse vastu võtta ka rahalisi annetusi jmt.

*Bhikkhu* kerjakausiga. Dhammagiri metsaerakla, Brisbane, Austraalia
*Bhikkhu* pole preester, ta ei ole vahendaja jumala ja inimese vahel. Küll aga võidakse temalt paluda õnnistust või õpetust vmt. *Bhikkhu* on valinud tsölibaadi ja vaesuse ehk maistest asjadest vaba ja alandliku elu. Algselt ja ideaalselt vajab *bhikkhu* vaid rüüd keha katmiseks ja kaussi toidu kerjamiseks ning neid saab ta ka ise endale valmistada. Tal pole tavaeluga seotud kohustusi, kuid ta peab kinni pratimokša reeglitest. 

*Bhikkhu* viibib tavaliselt kloostris ehk vihaaras, kuid ta võib olla ka mujal või rännata vabalt ringi. Kuna *bhikkhu* on idee poolest kodutu, siis pole ta ka jäigalt kinnistatud ühe või teise kloostri külge. Üldiselt on *bhikkhu* teretulnud mistahes riigi ja koolkonna budistlikus kloostris. Üksnes *vassa* ajal (vihmaperioodil) peavad *bhikkhu*'d reeglina püsima ühes kindlas kohas. *Bhikku* staatuse määrab suuresti see, mitmel *vassal* ta on olnud. 

*Bhikkhu* (või *bhikkhunī*) väliseks tunnuseks on paljaks aetud pea ja mungarüü (sanskriti keeles *cīvara* või *kāṣāya*); muid rõivaid ei kanna *bhikkhu* kunagi. Mungarüü oli algselt määrdunud kollakat tooni; selliseid kantakse ka tänapäeva theravaada budismi maades. Nunnad ehk *bhikkhuni*'d kannavad valget rüüd. Ehkki *bhikkhu*'del (*bhikkhunī*'del) on sanghas ja kloostris erinevad staatused, kannavad nad kõik ühesuguseid rüüsid, ilma mingite täiendavate tunnusmärkideta. 

Paljudes traditsioonides võib *bhikkhu* ka loobuda oma staatusest, minnes ilmalikku ellu, ning võib ka jälle uuesti *bhikkhu*'ks saada.

*Upāsaka* (meessoost) või *upāsikā* (naissoost) on Gautama Buddha õpetuse ilmikjärgija, kes ei ole ordineeritud mungaks, nunnaks ega noviitsiks, kuid kes juhindub "Viiest tõotusest". Peamine sisuline erinevus *upāsaka* ja *bhikkhu* vahel on see, et lisaks loobumisele pahedest on *bhikkhu* loobunud ka varast ja kodust. Formaalne erinevus seisneb ordinatsioonis, kuid loomulikult võib igaüks elada sündsalt ja ausalt ka ilma tõotusteta ning selleks ei pea luba küsima ega õnnistust otsima.

Ordineerimine
-------------

Mungaks ordineerimisele eelneb mungaõpilase ehk šramanera periood ning kogu ettevalmistus võib kesta umbes aasta. Theravaada traditsioonis järgib munk 227 pratimokša reeglit. Eri traditsioonides ja koolkondades on reeglite hulk ja sisu mõnevõrra erinev, kuid enamasti kuulub nende hulka üks söögikord päevas, loobumine kõrgest ja pehmest magamisasemest, igasugusest meelelahutusest jmt. 

Tai budismis on igale noormehele soovitatav lühiajaline ordinatsioon kestusega vähemalt kolm kuud. Igaüks võib sellest staatusest ka loobuda ning hiljem see taas omaks võtta. 

Buddha mungad Tais (theravaada)
Vinaya reeglite kohaselt saab ordinatsiooni anda vaid inimesele, kes seda ise omal algatusel vabatahtlikult soovib, vastasel juhul on see algusest peale kehtetu. 

Sõltuvalt ordinatsiooni taotleja vanusest ning teadmistest eristatakse kaht liiki ordinatsiooni: 

1. *pabbajjā* – šramanera (*sāmaṇera*) staatuse vastuvõtmine ja väljakuulutamine.
2. *upasampadā* – täisordinatsiooni ehk *bhikkhu* seisuse vastuvõtmine ja väljakuulutamine.

Esmalt peab sanghaga liituja läbima *pabbajjā* (maise hüljanu) ordinatsiooni ja saama šramaneraks (noormungaks), misjärel on tal võimalik läbida *upasampadā* (täisordinatsioon) ja saada täisordineeritud mungaks. Noormunk järgib 10 juhist, täisordinatsiooni saanud munk 227 ja nunn 311 juhist.

Kui munk on läbinud sanghas 10 või rohkem vihmaperioodi (*vassa*), nimetatakse vanemmungaks (*thera*), kui aga 20 või rohkem *vassa*'t, siis kõrgemaks vanemmungaks (*mahā-thera*). "Vanem" (*thera*) ei viita Buddha sõnade kohaselt eale ega hallile peale, vaid targale, kes on mõistnud dhammat ja nelja tõde, on vägivallatu, kõlbeline ja tajusid ohjav, tark ja ebapuhtusest loobunud *bhikkhu*.

Tiibeti budismis eristatakse kolme munkluse taset:

* *Ubashaka* on esimene aste.
* *Getsul* (mongoli *gecül*, tiibeti *dge thsul*) on teine aste. Selle juurde käib 36 mungatõotust ja munk on kohustatud elama kloostris.
* *Gelong* (mongoli *gelüng*, tiibeti *dge slong*) on kolmas ja kõrgeim aste. Loetakse, et *gelongi* tõotuse andnud munk on saanud kõik vajalikud teadmised, et tegeleda budismi kõigi aspektidega. Inimene, kes annab *gelongi* tõotused (neid on 253), on kohustatud kogu oma elu veetma kloostris.

Vaata ka
--------

* Munk#Mungad budismis
* Munklus#Budism
* Thera (munk)
* Budism#Sangha
* Sangha

Viited
------

1. ↑  T.W. Rhys Davids and William Stede (eds.), *The Pali Text Society’s Pali-English Dictionary*, Electronic Edition, (London: Pali Text Society, 1999), p. 1144.
2. ↑  Ida mõtteloo leksikon.
3. ↑  Ida mõtteloo leksikon.
4. ↑  Nyanatiloka, *Buddhist Dictionary: A Manual of Buddhist Terms and Doctrines*, Edited by Venerable Nyanaponika, "Taṇhā", (Chiang Mai: Silkworm Books, 2007), p. 38.
5. ↑  Andrus Kahn (Ṭhitañāṇa bhikkhu) (2021). *Ordinatsioon Eesti Theravaada Sanghas*. Tallinn: Eesti Theravaada Sangha. Lk 1-5.
6. ↑  Dhammapada 260, 261.

| * v
* r
Tipiṭaka |
| --- |
| 
Paali kaanon |
| Vinayapiṭaka | 

|  |  |
| --- | --- |
| Suttade analüüs | 
Munkade ja nunnade elukorralduse, kogudusest väljaarvamise ja heastamise reeglid, Pāṭimokkha-sutta põhjalik analüüs. |
| Jaotused | 
Koguduse elukorralduse ja toimimise reeglid. |
| Lisad | 
Reeglid kogudusse vastuvõtmiseks, pühade ja tähtpäevade pidamiseks jms. |

 |  |
| Sutta Piṭaka | 

|  |  |
| --- | --- |
| Dīgha-nikāya | 
*Pikkade õpetussõnade kogu.* 34 mahukat suttat.
  Käsitletakse sõltuvuslikku tekkimist, meditatsiooni jpm, sealhulgas Satipaṭṭhāna-sutta. |
| Majjhima-nikāya | 
*Keskmiste õpetussõnade kogu.* 152 filosoofilist suttat, jaotatud kolme ossa:
 \* Mūlapaṇṇāsapāḷi\* Majjhimapaṇṇāsapāḷi\* Uparipaṇṇāsapāḷi. |
| Saṃyutta-nikāya | 
*Ühendatud õpetussõnade kogu.* Ligi 3000 suttat, jaotatud viide ossa:
 \* Sagatha-vagga. Värssides suttad, sealhulgas Dhammapada\* Nidana-vagga. Peamiselt sõltuvuslikku tekkimist käsitlevad suttad, sealhulgas Isetuse õpetus.\* Khandha-vagga. Skandhasid käsitlevad suttad.\* Salayatana-vagga. Meeletajusid käsitlevad suttad, sealhulgas Tulejutlus.\* Maha-vagga. Sealhulgas Kaheksaosaline tee, õpetused dhyānadest, seadmuseratta käimapanemine jpm. |
| Aṅguttara-nikāya | 
*"Üks-rohkem" õpetussõnade kogu.* 
 9557 suttat, jaotatud üheteistkümnesse ossa vastavalt käsitletavate nähtuste või asjade arvule, sealhulgas Kalama Sutta. |
| Khuddaka-nikāya | 
*Lühikeste õpetussõnade kogu*, jaotatud 15 ossa:
 Lühikesed lugemised **·** Dhammapada **·** Ülendavad värsid **·** Nõndaöeldu **·** Suutrate kogumik **·** Taevalossilood **·** Tondilood **·** Auväärsete isandate laulud **·** Auväärsete emandate laulud **·** Sünnilood **·** Selgitus **·** Analüüsi tee **·** Suured teod **·** Buddhade järgnevus **·** Elulookorv |

 |
| Abhidhammapiṭaka | 

|  |  |
| --- | --- |
| Dhammasaṅgaṇi | 
*Seadmuste rühmad.* Psühholoogilised käsitlused. |
| Vibhaṅga | 
*Lahtiseadmine.* Eelmise osa süvendatud käsitlused. |
| Dhātukathā | 
*Vestlused ürgollustest*. 14 peatükki küsimuste-vastuste vormis. |
| Puggalapaññatti | 
*Isiksusetüpoloogia*. 10 peatükki. |
| Kathāvatthu | 
*Vaidlusobjektid*. |
| Yamaka | 
*Paarid*. 10 peatükki küsimuste-vastuste vormis. |
| Paṭṭhāna | 
*Suhted*. Seosed ja põhjused. |

 |

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*