recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.bf** on Burkina Faso Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Alžeeria lauljast; samanimeliste kohta vaata lehte Najim (täpsustus)* |

---

**Najim Amari**, ka **Najim** (araabia keeles نجيم‎‎), aga ka **Cheb Najim** (الشاب نجيم‎; sündinud 18. jaanuaril 1985
Suresnesis Hauts-de-Seine'i departemangus Prantsusmaal) on Alžeeria-Prantsusmaa raï-laulja. Tema plaadifirma on EMI/Virgin Music France.

Elulugu
-------

Najim sündis Prantsusmaal alžeerlasest isa ja prantslasest ema peres. Pärast vanemate lahkuminekut kolis kolmekuune Najim Alžeeriasse oma vanavanemate juurde Bordj Bou Arréridjisse Ida-Alžeerias. Ta hakkas muusikaga tegelema 6-aastaselt koos oma onudega, kes olid muusikud. Ta esines paljudel seltskondlikel üritustel, lauldes enamasti Sétifiani muusikat. 15-aastaselt lõi ta kampa oma onudega nende muusikaturneel, mis viis teda enamikku Alžeeria linnadest.

Ta on esinenud ka Alžeeria televisioonisaadetes. Aastal 2001 kohtus 17-aastane Najim üle paljude aastate emaga. Aastal 2003 pärast õpingute lõpetamist kolis ta püsivalt Prantsusmaale, kus ta esines mitmel pool Pariisis ja selle ümbruses. Seal kohtas ta Salah Rahouid (araabia صالح رحوي), kes oli kirjutanud laule Khaledile, Cheba Zahouaniale, Cheb Sahraouile, Cheb Akilile ja Gipsy Kingsile. Tulemusena ilmus 2004. aastal Najimi esimene debüütalbum "Kount Enhawes", mis pälvis tunnustust ja mida müüdi 8000 eksemplari. Enamik materjalist ilmus ka tema esimesel ametlikul stuudioalbumil "Hsabtek ana"*.*

Aastal 2007, koostöös Virgin Music France plaadifirmaga, avaldas Najim oma teise ametliku stuudioalbumi "Saba", mille produtsent oli taas Salah Rahoui. Seda albumit iseloomustavad retro- ja nüüdismuusika ning suur abi raï-muusika tuntud nimedelt. Märkimisväärseks sai koostöö Albi Montana ja Larseniga. Suurt toetust sai ka lugu, kus raï-muusika diiva Cheikha Rimitti laulis temaga duetti stuudioalbumi teises laulus "N'rouhou N'zourou".

Aastal 2009 tegi ta prantsuskeelse kaveri Rootsi-Iraani staari Arashi hittlaulust "Suddenly". Uus versioon "Près de toi (Suddenly)" on mitmekeelne laul – selles on esindatud prantsuse, inglise ja pärsia keel. Rebecca Zadig laulab inglise, Arash pärsia ja Najim prantsuse keeles. Selles laulus on kasutatud Alžeeria klassikateose "Abdel Kader" osi.

Diskograafia
------------

### Albumid

* "Kount Enhawes" (2004)
* "Hsabtek ana" (2006)
* "Saba" (2007)
* "Mkhabarni Galbi" (2010)
* "Raïvolution" (2015)
**.bz** on Belize'i Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1991. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ad** on Andorra Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Domeeni haldab Andorra Telecom.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimise veebileht

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.bv** on Norrale kuuluva asustamata Bouvet' saare Interneti tippdomeen. 

Domeen eraldati 1997. aastal, kuid see ei ole kasutusel. Domeen eraldati, kuna IANA määrab tippdomeenid kõigile üksustele, millel on olemas ISO 3166 kood.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.bn** on Brunei Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni haldaja koduleht

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Kalde** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kalde 123 inimesel: 112 mehel ja 111 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kalde meeste puhul 698. kohal ja naiste puhul 803. kohal.

Kalde oli levinumaks nimeks vanuserühmas 85+, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,34. Perekonnanimi Kalde oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,44 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Harju maakonnas Keila kihelkonna Lehola mõisavallas ja Lääne maakonnas Kullamaa kihelkonna Luiste mõisavallas talupoegadele perenimeks Kalde.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kalde uueks nimeks kokku 68 korral. Loobuti nimedest Jabur, Jakobi, Kals, Kallmann, Krebs, Kollijaan ja Koch kolmel juhul, Kalder, Kraus, Kreismann, Krimses ja Peterson kahel juhul, aga ka nimedest Grindul, Käärel, Karlsvrei, Karrindosk, Kasch, Kisseljev, Kuznetsov, Löwe, Parm, Punn, Pusst, Schneider jne.

Nime kandjaid
-------------

* Ago Kalde, eesti võrkpallur, treener ja sporditegelane (1945–)
* Juhan Kalde, eesti maadleja ja sporditegelane (1908–1995)
* Kalli Kalde, eesti maalikunstnik, graafik ja raamatuillustraator (1967–)
* Mart Kalde, eesti maadleja (1869–1951)
* Paul Kalde, eesti lavastaja ja näitleja (1908–1991)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 31.05.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kalde.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kalde.

Välislingid
-----------

* Kalde statistikaameti andmebaasis
**Mall-Anne Riikjärv** (sündinud 17. jaanuaril 1943 Tallinnas) on eesti pediaater ja arstiteadlane.

Elulugu
-------

Mall-Anne Riikjärv on RAM-i laulja ja inglise filoloogi tütar.

Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, spetsialiseerus pediaatriks. 

1977. aastal kaitses Riikjärv meditsiinikandidaadi kraadi Moskva 1. Meditsiiniinstituudis väitekirjaga "Бронхологические и цитологические методы исследования для оценки фазы ремиссии хронической пневмонии у детей" (Bronholoogilised ja tsütoloogilised uurimismeetodid kroonilise kopsupõletiku remissiooni gaasi hindamiseks lastel). 1992. aastal täiendas ta end Linköpingi Ülikoolis. 

Aastatel 1967–1971 oli Riikjärv Tapa Linnahaigla pediaater ja peaarsti asetäitja, 1971–1974 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi aspirant, 1974–1978 EKMI pulmonoloogia osakonna nooremteadur, 1978–1981 Tallinna 1. Lastehaigla peaarsti asetäitja ravi alal. 

Riikjärv oli 1981–1990 Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi peapediaater, 1990–1991 Tallinna 1. Lastehaigla pulmonoloog, 1991–2005 samas peaarsti asetäitja koolituse ja teaduse alal. 

Aastatel 2006–2013 oli ta Tallinna Lastehaigla juhatuse esimees. 

Aastatel 1990–2000 oli Riikjärv sotsiaalministeeriumi lastehaiguste nõunik. 1969. aastast on ta Eesti Lastearstide Seltsi liige, aastatel 1980–2001 oli ta ELS-i juhatuse liige, 1990–1994 sekretär, 1994–1998 president, 2001. aastast Eesti Lastearstide Seltsi auliige.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: laste pulmonoloogia. Üle 40 teadustrükise.

Tunnustus
---------

* 2009 Kolme Tähe IV klassi orden

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Tallinna Lastehaigla Sõnumid. Sünnipäeva-eri. 28. märts 2013

Teoseid
-------

* The prevalence of atopic sensitization and respiratory symptoms among Estonian schoolchildren (kaasautor). // Clin. Exp. Allergy 25 (1995) 12
* Toiduallergia ja hüpoallergeensed segud. // Eesti Arst (1998) 2
* Wheezing in relation to atopy and environmental factors in Estonian and Swedish schoolchildren (kaasautor). // Clin. Exp. All. 31 (2001) 12
* Prevalence of self-reported food allergy and IgE antibodies to food allergens in Swedish and Estonian schoolchildren (kaasautor). // Eur. J. Clin. Nutr. 59 (2005) 3
* Modest increase in seasonal allergic rhinitis and eczema over 8 years among Estonian schoolchildren (kaasautor) // Pedriatr. Allergy Immunol. 16 (2005) 4.

Kirjandus
---------

* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut, 35.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Deinze** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis. 1825. aastal sai Deinze linnaõigused.

Leie jõe kallastel asuva Deinze valla halduspiiridesse kuuluvad Astene, Bachte-Maria-Leerne, Gottem, Grammene, Meigem, Petegem-aan-de-Leie, Sint-Martens-Leerne, Vinkt, Wontergem ja Zeveren.

Asulad
------

Deinze jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

| Nr | Asula | Pindala(km²) | Elanikke(31/12/2011) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Deinze | 8,66 | 6644 |
| II | Petegem-aan-de-Leie | 9,48 | 9610 |
| III | Astene | 9,56 | 4922 |
| IV (XII)(XIII) | Bachte-Maria-Leerne-Sint-Maria-Leerne-Bachte | 8,62 | 1771 |
| V | Sint-Martens-Leerne | 3,78 | 1194 |
| VI | Meigem | 7,34 | 717 |
| VII | Zeveren | 3,75 | 934 |
| VIII | Vinkt | 9,96 | 1379 |
| IX | Wontergem | 5,09 | 963 |
| X | Grammene | 3,06 | 945 |
| XI | Gottem | 6,19 | 540 |

 | Suuremas kirjas Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakad alad on linnastunud piirkonnad |

* DeinzeDeinze
* DeinzeDeinze
* Ooidonki lossOoidonki loss
* VinktVinkt
* Bachte-Maria-LeerneBachte-Maria-Leerne
* AsteneAstene
* Sint-Martens-LeerneSint-Martens-Leerne
* MeigemMeigem

Sõpruslinnad
------------

* Saksamaa – Queckenberg, alates 1980

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2022

Välislingid
-----------

 Deinze – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi, prantsuse, inglise ja saksa keeles)
* Pictures of Deinze (inglise keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib lennunduse mõistest; Domodedovo lennujaama kohta vaata artiklit Moskva Domodedovo rahvusvaheline lennujaam* |

---

VOR DME
**DME** ehk *distance measuring equipment* on süsteem pilootidele õhusõiduki ja raadiomajaka vahelise kauguse mõõtmiseks. Lennukis olev seade saadab maapealsele majakale signaali, misjärel arvutatakse välja signaali levimise kiirus. Majakas saadab õhusõidukile vastusignaali ja annab teada kauguse sellest majakast. Iga majakas töötab kindlal sagedusel 
(962-1213 MHz), kuid võimalike inimlike vigade vältimiseks ei ole võimalik seda sagedust eraldi kokpitis valida. Kuna DME on tihti VOR-majakaga seotud, peab piloot seadmes valima VOR vahemikus (108-118 MHz) oleva sageduskanali ning seade konfigureerib end seejärel vastavale DME sagedusele, mis on seotud piloodi sisestatud VOR sagedusega.

Oluline on teada, et näidatav kaugus on nn. *slant range* ehk lennuki otsene kaugus majakast, mitte maapinna suhtes. Seetõttu muutub DME-näit majakale lähenedes ja/või kõrguse suurenedes ebatäpsemaks.

DME selgitav joonis
**DNA sekveneerimine** ehk **järjendamine** on DNA molekuli primaarstruktuuri nukleotiidse järjestuse määramine.

Et DNA järjestus sisaldab informatsiooni organismide ehituse kohta, on DNA järjestuse teadmine oluline nii alusteadustes kui ka rakendusteadustes.

Ajalugu
-------

Esimese DNA sekveneerimismeetodiga tuli välja Ray Wu 1970. aastal, kes järjendas osa lambda faagi genoomist. Esimene täisgenoomi sekvents avaldati 1977. aastal, kui Frederick Sangeri töögrupil õnnestus sekveneerida bakterofaagi ΦX174 genoom. Sealt alates on sekveneeritud paljude organismide täisgenoomid ning tuntuimaks sellealaseks saavutuseks on Inimese Genoomi Projekt.

Sangeri ja tema kaastööliste arendatud ahela terminatsiooni meetod (inglise keeles *chain termination method*), mis sai tuntuks kui Sangeri meetod, paistis silma oma lihtsuse ja usaldusväärsuse poolest. See ensümaatiline meetod automatiseeriti peagi ning sellest kujunes põhiline esimese põlvkonna sekveneerimismeetod. Samaaegselt tulid oma taktikaga välja ameeriklased Allan Maxam ja Walter Gilbert, kuid nende mittetäieliku keemilise lagundamise meetod kaotas oma populaarsuse, kuna Sangeri meetodit sai kergemini automatiseerida ja ohtlikke reagente kasutati märgatavalt vähem.

Alates 2000. aastate teisest poolest on toimunud valdkonna eriti kiire areng ning esile on kerkinud teise põlvkonna kõrge läbilaskevõimega meetodid (inglise *high-throughput methods*, varem *next generation sequencing*). Näiteks pürosekveneerimine. Enamiku nende tehnoloogiate ühiseks omaduseks on see, et pinnale fikseeritud DNA juppide (inglise *template*) alusel sünteesitakse komplementaarne vastasahel, mida tehes registreeritakse iga lisatud nukleotiidi korral kiirgus või keemiline signaal. Üleüldiselt iseloomustab sääraseid tehnikaid "sünteesi abil sekveneerimine" (inglise keeles *sequencing by synthesis*).

Turule on jõudmas ka esimesed kolmanda põlvkonna sekveneerimistehnoloogiad nagu SMRT (*single-molecule real-time sequencing*).

Vaata ka
--------

* Sekveneerimine
* RNA sekveneerimine

Viited
------

1. ↑  Wu R, Tu CD, Padmanabhan R (1973). "Nucleotide sequence analysis of DNA. XII. The chemical synthesis and sequence analysis of a dodecadeoxynucleotide which binds to the endolysin gene of bacteriophage lambda". Biochem. Biophys. Res. Commun. 55 (4): 1092–9. PMID 4358929.
2. ↑  Sanger F, Air GM, Barrell BG, Brown NL, Coulson AR, Fiddes CA, Hutchison CA, Slocombe PM, Smith M (February 1977). "Nucleotide sequence of bacteriophage phi X174 DNA". Nature. 265 (5596): 687–95. PMID 870828.
**Nakagini kapseltorn** (jaapani keeles 中銀カプセルタワー *Nakagin Kapuseru Tawā*) on arhitekt Kisho Kurokawa projekteeritud mitmeotstarbeline elamu- ja kontorihoone, mis asub Shimbashis Tokyos Jaapanis. See oli maailmas esimene näide moodularhitektuurist, mis kajastab Jaapani metabolismi. Tööd valmisid 1972. aastal, hoone pandi kokku 30 päevaga. 2012. aasta oktoobri seisuga oli 140 kapslist 30 korterina kasutusel, ülejäänuid kasutati ladustamiseks või hüljati.

Projekteerimine ja ehitamine
----------------------------

Hoone koosneb omavahel ühendatud betoontornidest. Ühel tornil on 11 korrust ja teisel tornil 13 korrust, milles on kokku 140 tehases valmistatud moodulit ehk kapslit. Iga moodul on 2,5 m lai ja 4 m pikk, toa otsas on 1,3-meetrise diameetriga ümmargune aken. Suuremate ruumide loomiseks saab kapsleid omavahel ühendada ja kombineerida. Olgugi et kapsleid toodeti masstoodanguna, pole ühtegi algset kapslit asendatud. Enne ehitusplatsile saatmist paigaldati kapslitesse sisustus ja sanitaartehnilised lahendused. Kapslid on keevitatud terasest, mis on kaetud kuumtsingi ning roostetõrjega ja viimistleti pärast töötlemist läikiva pihustiga Kenitex. Keldrist teise korruseni kasutati tavalist betooni, ülejäänud korrustel on kasutatud kergbetooni. 

Nakagini kapseltorni demonstratsiooniruum, mis on mõeldud turistidele ja asub esimesel korrusel

Lammutamine ja uuendamine
-------------------------

Kapsleid saab eraldi eemaldada või asendada, kuid see on väga kallis. 2006. aastal, kui kaaluti lammutamist, eeldati, et ühe kapsli renoveerimine nõuaks umbes 6,2 miljonit jeeni. 80% kapselkorterite omanikest pidi lammutamise heaks kiitma, see saavutati 15. aprillil 2007. Enamik kapsliomanikest hääletasid hoone lammutamise poolt, olles mures viletsate tingimuste, kitsaste olude ja asbesti tervist kahjustava mõju pärast. Asenduseks pakuti uuema ja modernsema torni ehitamist. Kujunduse säilitamiseks tegi arhitekt Kisho Kurokawa ettepaneku demonteerida olemasolevad kapslid ja asendada need uuendatud kapslitega. Plaani toetasid ka suuremad Jaapani arhitektuuriühingud, kuid elanikud olid mures hoone maavärinakindluse ja kinnisvara ebaefektiivse kasutamise pärast. Kisho Kurokawa suri 2007. aastal ja uut renoveerimise arendajat pole veel leitud. 2014. aastal teatas kapsliomanik ja projekti "Save Nakagin Tower" algataja, et projektiga üritati koguda annetusi, et säilitada hoone ja kokku osta kõik kapslid.

Kultuuriruum
------------

* 2016. aastal avaldas fotograaf Noritaka Minami pildiraamatu "1972", mis sisaldas fotosid lagunevast tornist.
* 1994. aasta arvutimängu "Transport Tycoon" tegevuskoha loomisel on saadud inspiratsiooni Nakagini kapseltornist.

Viited
------



1. ↑  Villem Tomiste (20.10.2011). "Baltlaste maakera Jaapanis".
2. ↑  Jackie Craven (03.07.2019). "What Is Metabolism in Architecture?".
3. ↑  "Renoveerimine".
4. ↑  United Kingdom Architecture News (05.10.2014). "SAVE NAKAGIN Capsule Tower Project". Originaali arhiivikoopia seisuga 7.06.2021. Vaadatud 7.06.2021.
5. ↑  ""1972"".
Intarsia tehnikas loodud kujutis
**Intarsia** on panustehnika, mille korral põhimaterjalisse lõigatud süvendid täidetakse samast materjalist eritooniliste osadega. Puidu puhul kombineeritakse eri värvi õhukesi puitplaate mingi suurema pinna kaunistamisel. Reeglina valmistatakse intarsias geomeetrilisi mustreid, kuid ka figuraalseid kompositsioone. 

Puidu puhul kinnitatakse alusplaadile tavaliselt hinnalisemast puidust (nt eebenist, mahagonist, palisandrist) või vineerist osi. Puitmosaiigi korral kasutatakse geomeetrilist ornamenti, vabama joone puhul aga taimornamenti ja piltkujutisi (maastiku- ja linnavaated jne). Intarsiaga on kaunistatud eesti rahvakunstis näiteks vakku, kanne ja karpe, ukse-, seina- ja laetahveldist, mööblit ja muid tarbeesemeid.

Tehnikat tunti juba Vana-Egiptuses, selle õitseng toimus 15. ja 16. sajandi Itaalias (Giuliano ja Benedetto da Maiano) ning 17. ja 18. sajandi Prantsusmaal.

Eesti tarbekunstis on intarsiat viljelenud näiteks Voldemar Kaarma (1908–1976), Harry Tertsius (1915–1979) ja Bruno Tomberg. Intarsiat on kasutatud ka nahkehistöös.

Viited
------

1. ↑  ENE (1988). *Eesti nõukogude entsüklopeedia 3*. Kd 3. Tallinn: Valgus. Lk 647. ISBN 5899000031.

Välislingid
-----------

* Merit Männi. Juhuslik raamatuleid viis uue hobini. Artikkel Järvamaal tegutsevast intarsiakunstnikust Ilmar Ivast. Järva Teataja, 23. november 2019

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Intarsia** |
|  |
| --- |
| **DNA-viirused** |
|  |
| (Adenoviirus) |
| Taksonoomia |
| **Viirused** Vira |
| **DNA-viirused** Deoxyvira |
|

**DNA-viirusteks** (*Deoxyvira*) nimetatakse viirusi, mis sisaldavad pärilikku informatsiooni kandva ainena DNAd.

DNA-viiruste ehitus ja elutegevus
---------------------------------

DNA-viirused on suurim ja mitmekesiseim viiruste rühm. Kõik nad sisaldavad valgulises kapsiidis paiknevat ühte või mitut DNA molekuli. Need võivad koosneda üksikust DNA ahelast, või olla kaksikahelalised, nagu enamikul elusorganismidest. Peremeesorganismi rakku siseneb kas viirus tervikuna või ainult tema DNA (sageli bakterite viiruste puhul). Levinuimateks DNA viiruste virionide kujudeks on filamentsed, ikosaeedrilised, spiraalsed ja faagi kujulised viirused.

Mõnikord loetakse DNA viiruste hulka ka retroviirused, kes küll algselt DNAd ei sisalda, kuid kelles sisalduva RNA järgi rakus DNA sünteesitakse.

DNA-viiruste hulka kuuluvad nii väikseimad viirused parvoviirused, kui ka suurimad mimiviirused.

DNA-viiruste süstemaatika
-------------------------

DNA-viirused klassifitseeritakse enamasti neis sisalduva DNA koostise järgi üksikahelalisteks DNA-viirusteks ja kaksikahelalisteks DNA-viirusteks. Neid kahte rühma käsitletakse mõnikord DNA-viiruste kahe seltsina.

Tänapäeval levinuim DNA-viiruste klassifikatsioon on järgmine:

Kaksikahelalised DNA-viirused
* Sugukond: T4-tüüpi faagid (*Myoviridae*)
* Sugukond: λ-tüüpi faagid (*Siphoviridae*)
* Sugukond: T7-tüüpi faagid (*Podoviridae*)
* Sugukond: Tektiviirused (*Tectiviridae*)
* Sugukond: Kortikoviirused (*Corticoviridae*)
* Sugukond: Plasmaviirused (*Plasmaviridae*)
* Sugukond: Lipotriksviirused (*Lipothrixviridae*)
* Sugukond: Fuselloviirused (*Fuselloviridae*)
* Sugukond: Poksviirused (*Poxviridae*)
* Sugukond: Iridoviirused e. vikerviirused (*Iridoviridae*)
* Sugukond: Fükodnaviirused (*Phycodnaviridae*)
* Sugukond: Bakuloviirused (*Baculoviridae*)
* Sugukond: Herpesviirused (*Herpesviridae*)
* Sugukond: Adenoviirused (*Adenoviridae*)
* Sugukond: Papovaviirused (*Papovaviridae*)
* Sugukond: Polüdnaviirused (*Polydnaviridae*)
* Sugukond: Papilloomiviirused (*Papillomaviridae*)

Üksikahelalised DNA-viirused
* Sugukond: *Anelloviridae*
* Sugukond: Inoviirused (*Inoviridae*)
* Sugukond: Mikroviirused (*Microviridae*)
* Sugukond: Nanoviirused (*Nanoviridae*)
* Sugukond: Geminiviirused (*Geminiviridae*)
* Sugukond: Tsirkoviirused (*Circoviridae*)
* Sugukond: Parvoviirused (*Parvoviridae*)

DNA-viiruste põhjustatud haigused
---------------------------------

Enamik bakterite viirusi (nn bakteriofaagid) kuuluvad DNA-viiruste hulka. Sugukonnad geminiviirused ja fükodnaviirused on taimehaiguste tekitajad. Iridoviirused ja bakuloviirused nakatavad peamiselt lülijalgseid. Inimeste haiguste tekitajatest on olulised herpesviirused (nt herpes), papovaviirused (vähkkasvajad, soolatüükad) ja poksviirused (rõuged).

DNA-viiruste väiksema muteerumise kiiruse tõttu on nende põhjustatud epideemiad ja epizootiad suhteliselt väiksema levikuga ja lühiajalisemad kui RNA-viiruste puhul.

Vaata ka
--------

* Mikrobioloogia mõisteid
* Viirushaigused
Forpost**Forpost** (*vene keeles Форпост* – 'tunnimees') on Venemaa sõjaline luuredroon, mis on ehitatud Iisraeli Searcheri drooni litsentsiga ja võetud kasutusele 2014. aastal.

2009. aasta aprillis ostis Venemaa 12 miljoni dollari eest kaks Searcher II-d uurimiseks. 13. oktoobril 2010 sõlmiti 300 miljoni dollari suurune leping Searcher II kokkupanekuks Iisraeli komponentidest Kaasani helikopteritehases. 2012. aastal alustas Uurali tsiviillennunduse tehas (UZGA) mehitamata luuredroonide tootmist.

Näitusel Armija-2021 demonstreeriti Forposti koos riputatud Kh-UAV raketikonteineriga (juhitava raketi Kornet-D ATGM variant).

Forpost-R
---------

Venemaa kaitseministeerium avaldas 2019. aasta augustis video uuendatud 500 kg stardimassiga ja kuni 18-tunnise lennukestusega Forpost-R drooni esimesest lennust kuni 6000 meetri kõrgusel. Vene Föderatsiooni kaitseministeeriumi pressiteenistuse andmetel on see valmistatud ainult kodumaistest komponentidest, Vene tarkvaraga. APD-85 mootorit kasutatakse ka elektrijaamana. Tema raadiosidet on suurendanud 100 kilomeetri võrra ja on suurendanud kaitset. Samuti märgiti, et Forpost-R UAV stardimass on 500 kilogrammi, lennuaeg on uuel mudelil kuni 18 tundi ja lennukõrgus kuni 6000 meetrit. Uus droon pidi Vene sõjaväe teenistusse võetama 2020. aastal.

Forposti tehnilised näitajad
----------------------------

* Pikkus: 5,58 m
* Laius: 8,55 m
* Kõrgus: 1,25 m
* Raskus: 350 kg
* Kiirus: 200 km/h
* Lennulagi: 6100 m
* Mootor: 1 x Limbach L550 mootor, mis on 47-hobujõuline ja kolmelabalise propelleriga, mis asub drooni tagaosas.

Viited
------

1. ↑  "Forpost ISR". *Military Factory*.
2. ↑  "Теперь и у арабов". *Vzgljad*. 17. juuli 2013.
3. ↑  "В России представлен БПЛА "Форпост-Р", боевая версия близнеца израильского Searcher MkII". *www.newsru.co.il*. 26. august 2019.

Välislingid
-----------

* https://www.militaryfactory.com - Forpost
**Zelia Aumere** (kodanikunimi **Zelia Uhke**, sünninimi **Zelia Anton**; 4. märts 1919 Tallinn – 13. august 1998 Solna, Rootsi) oli viiuldaja ja pedagoog.

Sai tuntuks lapsena koos vend Hubert Aumerega esinedes. Lõpetas aastal 1937 Tallinna Konservatooriumis Johannes Karl Paulseni viiuliklassi, täiendas end aastal 1942 Salzburgis Váša Příhoda juures.

Põgenes aastal 1944 Rootsi, mängis Rootsi Raadio Sümfooniaorkestris ja Otto Kyndeli keelpillikvartetis. Oli 1940.–1950. aastail Põhjamaade kontserdiagentuuride nõutavamaid soliste (andes soolokontserte paljudes maades). Osales 1958 ja 1959 stipendiaadina Luzernis Wolfgang Schneiderhani meistrikursustel ja mängis festivaliorkestris, töötas aastatel 1959–1966 Luzerni konservatooriumi õppejõuna. Aastast 1966 töötas Stockholmis viiuliõpetajana. Oli mitme helilooja, sealhulgas Eduard Tubina teoste esmaesitaja.

Isiklikku
---------

Tema isa Jakob Aumere oli viiulimeister, vend Hubert Aumere oli viiuldaja, vend Edmund Aumere oli näitleja ja vend Harry Aumere oli kergejõustiklane ning treener. Abikaasa Rein Uhke oli kirikuõpetaja.

Viited
------

1. ↑  EE 14. köide lk. 29
**Lui Jaanson** (sündinud 25. veebruaril 1931 Tartus) on eesti rahvusest endine Nõukogude Liidu sõjaväelane ja lendur ning endine Eesti sõjaväelane.

Kooliaeg
--------

Ta õppis Tartu 1. Keskkoolis. Koolipoisina (1948) hakkas ta osalema ALMAVÜ Tallinna Aeroklubi Tartu filiaali purilennu ja langevarjuhüpete kursustel. Kui vanuseliselt jõudis kätte kohustuslik sõjaväeteenistuse aeg Nõukogude armees, astus õppima Kirovogradi sõjaväelendurite kooli Ukrainas, mille lõpetas 1954.

Sõjaväeteenistus
----------------

Lendas Nõukogude Liidu lennuväe 76. õhuarmee 54. pommituslennuväepolgus (asus teisel pool Peipsi järve Oudova linnas Vene NFSV-s) nii lenduri kui ka vanemlendurina kahemootorilisel reaktiivlennukil Il-28. Detsembris 1959 anti talle Nõukogude Liidu sõjaväelenduri 1. klassi tunnistus. Kui 286. lennuväediviis 1960. aastal eksikombel reorganiseerimise käigus laiali saadeti, naasis tööle tsiviillennundusse Tartus. 1961 oli lennulüli juht (ülem) Ülenurmel.

Tsiviillendurina
----------------

Kuni aastani 1971 oli Jaanson Aerofloti 47. eriotstarbelise eskadrilli ülema asetäitja. Lendas väikelennukeil Jak-12 (sanitaarlennud ehk lennukiirabi) ja An-2, külvas väetist ja pestitsiide (kuni nende keelamiseni), lennutas Tõravere observatooriumi teadlasi atmosfääri uurimiseks. 1965 ülendati Nõukogude Liidu lennuväe reservkapteniks (1972 reservmajoriks). 

1967–1971 õppis Jaanson Leningradi Tsiviillennunduse Akadeemias. Kolm aastat hiljem sai Aeroflotis reisilennuki 1. klassi piloodi tunnistuse (pädevustase lendurilitsentsil), olles lennanud kokku üle 10 000 tunni.

Kuni 1979 töötas Lui Jaanson Tartus paikneva Aerofloti transpordilennulüli komandörina, 1979–1985 töötas ta seal väljaõppeinstruktorina. Veebruaris 1985 anti talle NSV Liidu teenelise transporditöötaja aunimetus. 1. aprillist 1985 läks pensionile.

Teenistuskäik vabanenud Eestis
------------------------------

Taasiseseisvunud Eestis asus Jaanson augustist 1991 tööle Kaitseliidus. 

* 1992 – Kaitseliidu Tartu maleva väljaõppeinstruktor
* Märtsist 1993 – Kaitseliidu peastaabi väljaõppeosakonna ohvitser
* Juunis 1993 sai ta Eesti Kaitseväe majori auastme, veebruaris 1997 kolonelleitnandi auastme.
* Aprillist 1997 kuni 10. juunini 1999 – Kaitseliidu ülem
* Aastal 2000 läks pensionile.

Tunnustus
---------

* Kotkaristi III klassi teenetemärk, 2004

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Neeme Väli** | **Kaitseliidu ülema kohusetäitja**7. aprill 1997 – 8. juuni 1999 | Järgnev**Benno Leesik** |
**Charles Borchardt** (kodanikunimega **Carl Amandus Borchardt**; 30. märts (vkj. 18. märts) 1834 Lemsalu, Volmari kreis – 3. mai (vkj. 21. aprill) 1892 Tallinn) oli 19. sajandil Eestis tegutsenud fotograaf.

Charles Borchardt saabus Tallinna 1853. aastal ja töötas aastani 1855 koos vend Robert Borchardtiga rändfotograafina Tallinnas ja Tartus. 1855. aastal siirdusid nad Riiga, aastast 1858 aga elas C. Borchardt taas Eestis.

1861. aastal avas ta Tallinnas Laial tänaval Oleviste kiriku vastas oma ateljee (Charles Borchardt). Pildistas linnakodanikke, on etnograafiliste fotode looja.
Ch. Borchardt koostas eesti rahvastikust portreede sarja "Eesti tüübid", mis koosnes 12 portreest ja mis sai hõbemedali 1867. aasta Moskva Keiserliku Ülikooli Loodusuurijate Seltsi ülevenemaalisel etnograafianäitusel.

Töid
----

* Portree. Wilhelm GreiffenhagenPortree. Wilhelm Greiffenhagen
* "Breitstrasse". Lai tänav Oleviste kirikuga, vaadatuna Suurtüki tänava ligidalt "Breitstrasse". Lai tänav Oleviste kirikuga, vaadatuna Suurtüki tänava ligidalt
* "Grosse Strandpforte". Suur Rannavärav linna poolt, vaadatuna Pikalt tänavalt"Grosse Strandpforte". Suur Rannavärav linna poolt, vaadatuna Pikalt tänavalt
* Pirita Kloostri varemed vaadatuna jõe poolt. Esiplaanil Pirita jõgi parvega ja ülesõitjategaPirita Kloostri varemed vaadatuna jõe poolt. Esiplaanil Pirita jõgi parvega ja ülesõitjatega
* Eduard AhrensEduard Ahrens
* Otto Taube Otto Taube
* Jüri Numberg, sarjast "Eesti tüübid". 1866Jüri Numberg, sarjast "Eesti tüübid". 1866
* Portree. Härra von BaggoPortree. Härra von Baggo

Viited
------

1. ↑  Tallinna Toomkoguduse kirikuraamatud: Saaga TLA.237.1.48:2,
 Saaga TLA.237.2.9:15
2. ↑  Valdeko Vende: Eesti esimesed fotograafid: 1. Borchardtid, Eesti fotograafia ajaloost VII, Sirp ja Vasar, nr. 34, 21 august 1981, lk. 4
3. ↑  Eesti Postimees ehk Näddalaleht : ma- ja linnarahvale, nr. 42, 18 okt. 1867, lk. 332

Välislingid
-----------

 Charles Borchardt – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Charles Borchardt Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

### A

Adenoviirusinfektsioon - 
AIDS - 
Antiseptika - 
Aseptika - 
Askariaas

### B

Bakteriaalsed kopsuinfektsioonid -
Bakterieemia - 
Bakteriostaatiline aine
Botulism - 
Brutselloos

### D

Difteeria - 
Difüllobotriaas - 
Düsenteeria

### E

Ehhinokokkoos -
Endeemia - 
Enterobiaas - 
Enteroviirusinfektsioon - 
Epideemia

### G

Gripp

### H

Hospitaalinfektsioon

### I

Immuunsus - 
Immuunsüsteem - 
Infektsioon

### K

Katk - 
Kohortimine -
Kontaktnakkus - 
Koolera - 
Kõhutüüfus

### L

Leetrid - 
Leptospitoos - 
Lihtohatis - 
Listerioos -
Lõppdesinfektsioon

### M

Malaaria - 
Marutaud -
Meningiit - 
Mikroobikandlus

### P

Paragripp - 
Paratüüfus -
Patogeensus - 
Piisknakkus - 
Punetised - 
Puukborrelioos - 
Puukentsefaliit

### R

Rinoviirusinfektsioon

### S

Sarlakid - 
Siberi katk

### Z

Zoonoos

### T

Teetanus - 
Teniaas - 
Toksoplasmoos - 
Tolmnakkus - 
Trihhiaas - 
Trihhuriaas - 
Tuberkuloos - 
Tuulerõuged

### V

Viirushepatiit A - 
Viirushepatiit B - 
Viirushepatiit C - 
Viirushepatiit D - 
Viirushepatiit E - 
Vöötohatis

Ü
-

* ühiskonnaohtlik nakkushaigus, nakkushaigus, mille juhtudest tuleb viivitamatult teavitada vastavat ametiasutust
| Medalikohad |
| --- |
| Lõuna-Aafrika Liidu esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Teine koht | 1936 | Sulgkaal |

**Charles Catterall** (16. oktoober 1914 Salisbury, Rodeesia – 1. november 1966) oli Lõuna-Aafrika poksija.

Catterall sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) hõbemedali 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Oscar Casanovasile (Argentina).

Elukutselisena
--------------

Catterall poksis oktoobrist 1936 kuni märtsini 1946 elukutselisena. Ta pidas kokku 18 kohtumist, millest võitis 16 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning kaotas 1 ja viigistas 1 kohtumise.

Ta oli 18. novembrist 1939 Lõuna-Aafrika Liidu meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg). Pärast elamaasumist Põhja-Rodeesiasse Luanshyasse (praegu Copperbelti provintsis Sambias) 1940. aastal jäi see tiitel talle 6. augustini 1948, ehkki ta ei kaitsnud seda kordagi.

Viited
------

1. ↑  11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Charles Catterall veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Charles (Charlie) Catterall lehel *BoxRec*. Inglise keeles
**Aigen im Ennstal** on vald (*Gemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Liezeni ringkonnas.

Alates 1990. aastate keskpaigast tähistavad Aigen im Ennstali inimesed suurt puhastust. Igal 19. veebruaril taasloovad külaelanikud sissetungiva Hollandi abiväe tagaajamise, kasutades riidekappide metallist riputussiine ja raputades teraviljakaste.

Seal oli üks Ameerika-Briti sõjafilmi "Millal kotkas julgeb riskida" ("Where Eagles Dare"; 1968) võttekohti.

Aigeni kirik
Aigen im Ennstal asub Steiermargi Ennsi orus Ennsist lõuna pool, ligikaudu 10 km Liezenist edelas.

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Liezeni ringkonna vallad

* Admont
* Aich
* Aigen im Ennstal
* Altaussee
* Altenmarkt bei Sankt Gallen
* Ardning
* Bad Aussee
* Bad Mitterndorf
* Gaishorn am See
* Grundlsee
* Gröbming
* Haus
* Irdning-Donnersbachtal
* Landl
* Lassing
* Liezen
* Michaelerberg-Pruggern
* Mitterberg-Sankt Martin
* Ramsau am Dachstein
* Rottenmann
* Sankt Gallen
* Schladming
* Selzthal
* Stainach-Pürgg
* Sölk
* Trieben
* Wildalpen
* Wörschach
* Öblarn
**Alexander Heinrich Gregor von Bochmann** (1. juuni 1850 Nehatu mõis, Läänemaa – 2. veebruar 1930 Düsseldorf) oli baltisaksa maalikunstnik.

"Kalalaeva vette laskmine", õli, 1888. Erakogu

Elulugu
-------

"Kalaturg Tallinna lähedal" - Düsseldorfi Kunstimuuseum Kunst palast M 4538
Bochmann sündis Läänemaal Nehatu mõisas riigimaade revidendi perekonnas. 

Aastatel 1862–1868 õppis ta Tallinna kubermangugümnaasiumis. Kunstialase algõpetuse sai W. Jordanilt, hiljem gümnaasiumi joonistusõpetajalt Albert Sprengelilt. 

Aastal 1868 sai ta Eestimaa Kirjanduse Ühingu Friedrich von Schilleri stipendiumi ning jätkas kunstiõpinguid Düsseldorfi Kunstiakadeemias Oswald Achenbachi maastikumaaliklassis. Seal õppis aastani 1871, seejärel asutas oma ateljee ja töötas vabakunstnikuna. Tegi õpireise Belgiasse ja Hollandisse, viibis korduvalt Eestis. 

Aastast 1893 Berliini Kunstiakadeemia liige.

Aastani 1895 oli Gregor von Bochmann Düsseldorfi Kunstiakadeemia professor.

Looming
-------

"Hobused sepikoja ees" Stiftung Sammlung Volmer, Wuppertal.
Bochmann oli põhiliselt olustikumaalija, kujutas eesti talupoegade ja randlaste, ka hollandlaste ja teiste rahvaste igapäevaelu. Pruunides galeriitoonides paljufiguurilised kompositsioonid on realistlikud, ilma ühiskonnakriitilise hoiakuta ja etnograafilise eksootika huvita.

20. sajandi alguses muutus tema värvikäsitlus impressionismilähedasemaks ("Hobused sepikoja ees", tempera; Eesti Kunstimuuseum).

Bochmann viljeles ka akvarelli.

Maalid
------

"Vihmane päev", akvarell, 1912-1923. Kunstimuuseum Riia Börsihoones 
* "Laadal" , õli 1872, Eesti Kunstimuuseum M 3114
* "Lastud linnud", õli, 1887 Eesti Kunstimuuseum M 4494
* "Hobused sepikoja ees", tempera, 1880.–1890. aastad, Eesti Kunstimuuseum M 1331
* "Eesti külakõrts" (1890. aastad, Poznańi Rahvusmuuseum)
* "Eesti maanteel", õli, 1910, Eesti Kunstimuuseum M 2869
* "Puhkus kõrtsi juures", õli 1894, Eesti Kunstimuuseum M 3130

Tööde asukohad
--------------

Gregor von Bachmanni teoseid on Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis, Berliini Rahvusgaleriis ja vaselõikekabinetis, Münchenis Uues Pinakoteegis, Kölnis *Wallraf-Richartz-Museum*'is ning Aacheni, Bautzeni, Düsseldorfi, Hamburgi, Riia ja Stuttgardi muuseumides.

Vaata ka
--------

* Bochmann

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gregor von Bochmann** |
Aili Aarelaid-Tart 1999. aastal
**Aili Aarelaid-Tart** (kodanikunimega **Aili Tart**; 2. mai 1947 – 9. jaanuar 2014) oli eesti kultuuriuurija, ajaloolane, teatroloog ja sotsioloog.

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajaloolasena. Ta kaitses Leningradi ülikoolis 1977 filosoofiakandidaadi väitekirja teemal "Inimliku ajatunnetuse sotsiaalne ja bioloogiline determinatsioon" ja 2006 Helsingi Ülikoolis väitekirja "Kultuuritrauma ja elulood".

Ta töötas Tallinna Ülikoolis nüüdiskultuuri uurimiskeskuse juhatajana ja juhtivteadurina.

Aili Aarelaid osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast.

Tunnustus
---------

* 2002 – Valgetähe medaliklassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Ta oli abielus Indrek Tardiga.

Vaata ka
--------

* Kultuuriteooria tippkeskus

Viited
------

1. ↑  Pöördumine Postimehes

Kirjandus
---------

* *Cultural Patterns and Life Stories.* 2014. aastal peetud Aili Aarelaid-Tarti mälestuskonverentsi materjalide põhjal koostatud kogumik. Koostanud ja toimetanud Kirsti Jõesalu ja Anu Kannike. Tallinna Ülikooli Kirjastus. Tallinn 2016

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Aili Aarelaid** |

* Aili Aarelaid-Tart Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
Greg Taylor (2019)
**Greg John Taylor** (sündinud 5. novembril 1997 Greenockis) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Šotimaa kõrgliigaklubis Celtic ja Šotimaa jalgpallikoondises.

Aastatel 2008–2014 kuulus ta Rangersi noortesüsteemi. Seejärel liitus ta Kilmarnockiga, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Šotimaa kõrgliigas 2016. aasta mais. Kilmarnocki põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2016/17. Esimese värava Šotimaa kõrgliigas lõi ta 30. märtsil 2019 mängus Hamilton Academicali vastu.

2019. aasta septembris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Celticuga. Hooaegadel 2019/20, 2021/22 ja 2022/23 on ta Celticuga tulnud Šotimaa meistriks. Hooajal 2022/23 valiti Taylor Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Šotimaa jalgpallikoondises debüteeris Taylor 11. juunil 2019 EM-i valikmängus Belgia vastu. Ta kuulus Šotimaa koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Celtic
* Scottish Premiership: 2019–20, 2021–22 ja 2022–23
* Scottish Cup: 2019–20, 2022–23
* Scottish League Cup: 2021–22, 2022–23

Viited
------

1. ↑  "Greg Taylor: Celtic clinch signing of Kilmarnock & Scotland left-back". BBC Sport. 2. september 2019. Vaadatud 2. septembril 2019.

| * v
* r
Šotimaa koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Marshall
* 2 O'Donnell
* 3 Robertson (c)
* 4 McTominay
* 5 Hanley
* 6 Tierney
* 7 McGinn
* 8 McGregor
* 9 Dykes
* 10 Adams
* 11 Christie
* 12 Gordon
* 13 Taylor
* 14 Fleck
* 15 Gallagher
* 16 Cooper
* 17 Armstrong
* 18 Turnbull
* 19 Nisbet
* 20 Fraser
* 21 McLaughlin
* 22 Patterson
* 23 Gilmour
* 24 Hendry
* 25 Forrest
* 26 McKenna
* Treener: Clarke

 | Šotimaa |
Girard de Soucantoni aadlisuguvõsa vapp
Parun **Johann Karl Étienne Girard de Soucanton** (6. september 1843 Kunda mõis – 21. oktoober 1910 Tallinn) oli Tallinna kaupmees ja Briti Tallinna au-asekonsul.

Elulugu
-------

Johann Karl Étienne Girard de Soucanton lõpetas 1862. aastal Tartu Ülikooli juristina. 1870. aastast oli ta Thomas Clayhills & Son kaasomanik, aastatel 1880–1910 omanik, Tallinna Börsiseltsi Börsikomitee esimees 1879–1910, Tallinna majaomanikkude laenuseltsi (immobiilpanga) president (Creditverein die Immobilienbesitzer in Reval). 

Aastatel 1903–1905 oli ta Tallinna Linnavolikogu esimees (ta oli täitnud sarnaseid kohustusi ka varem, alates 1892. aastast). 

Johann Karl Étienne Girard de Soucanton oli ka Eestimaa Kirjanduse Ühingu (Estländische Literärische Gesellschaft) liige. „Estonia" seltsi auliige. Merehädaliste Abistamise Seltsi Eestimaa osakonna tegevliige alates seltsi asutamisest (1872) ja Seltsi abipresident alates 1895. aastast.

Eestimaa rüütelkond kandis ta 1896. aastal ta aadlimatriklisse.

Briti Tallinna auasekonsul
--------------------------

Pidas 1869–1910 Briti Tallinna auasekonsuli ametit. Pärast tema surma sai uueks ausasekonsuliks tema kasupoeg William Girard.

Tunnustus
---------

Ta oli Kuningliku Victoria Ordu liige (MVO; Member of Victorian Order).

Välislingid
-----------

* Jüri Kuuskemaa. «Suka Antonite» majad ja sehvtid Pealinn, 10. detsember 2004
**Rubikiai järv** (ka **Anykštis**) on järv Leedus Anykščiai rajoonis. Järv asub Svėdasai alevist põhjas ja kuulub Šventoji jõe vesikonda. Järve kaldad on madalad, valdavalt metsased ja kohati ka soostunud. Kaldalähedane väänd on lai ja ohtra veetaimestikuga.

Kaldajoone pikkus on 25,35 kilomeetrit, saari arvestades aga 33,37 kilomeetrit. Rubikiai järves asub kuusteist saart kogupindalaga 27,2 hektarit; neist suurima pindala on 16,4 hektarit. Järve kaldal asuvad Rubikiai, Aniūnai, Kriokšlysi, Paežeriai, Mačionysi, Terpežeriai, Klykūnai ja Pagraužiai külad. Järve nimi tuleneb Rubikiai külast, Anykštise nimekuju päritolu on aga teadmata.

Rubikiai järve kaldal asuvad Piliakalnise ja Bijeikiai linnamäed. 1,5 hektari suurusel Pertakase saarel asub ka Rubikiai linnamägi.

Kaladest elavad järves haug, ahven, latikas ja särg. Rubikiai on tähtis puhkepiirkond. Järve kaldal asub üheksa turismitalu. Jaanipäeviti korraldatakse järvel 1984. aastast alates regatti kuuele purjekaklassile. Järv on aastast 1960 kaitse all; kaitseala allub tänapäeval Anykščiai regionaalpargile.

Viited
------

1. ↑  Rubikių ežeras. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. 575 lk.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. mai 2019. Vaadatud 25. mail 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  Aleksandras Vanagas. Lietuvių hidronimų etimologinis žodynas. 42. lk. – Vilnius: Mokslas, 1981.
4. ↑   Panėvežio Jachtklubas
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. mai 2019. Vaadatud 25. mail 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rubikiai järv** |