**Andreas Thorkildsen** (sündinud 1. aprillil 1982 Kristiansandis) on Norra endine odaviskaja, kahekordne olümpiavõitja (2004 ja 2008), maailmameister (2009) ning Euroopa meister (2006).

Andreas Thorkildseni nimel püsib 7. juunil 2001 Bergenis visatud juunioride odaviske maailmarekord **83.87** (seisuga 13. aprill 2009) ning 23. augustil 2008 Pekingi olümpiamängudel visatud olümpiarekord **90.57**.

Tema isiklik rekord on 2. juunil 2006 Oslos visatud **91.59**.

Thorkildsen lõpetas tippsportlasena karjääri 2016. aasta mais.

Elukäik
-------

Andreas Thorkildsen sündis ja kasvas Kristiansandis. Aastal 2001, olles 19-aastane, asus elama Oslosse. 

Odaviskega hakkas tegelema 11-aastaselt. Esimene treener oli isa Tomm Thorkildsen. Oslosse asudes hakkas teda treenima Åsmund Martinsen.

Karjäär
-------

2001. aasta suvel viskas Bergeni Vidari klubisse kuuluv Thorkildsen juunioride maailmarekordi 83.87, kuid halva käitumise tõttu arvati ta mõneks ajaks Norra koondisest välja.

2003. aasta maailmameistrivõistlustel Pariisis viskas ta end finaali, kuid finaalis visatud tulemus 77.75 andis talle vaid 11. koha.

Ateena olümpiamängudel võitis Andreas Thorkildsen kulla teises voorus visatud 86.50-ga. Enne olümpiat oli tema isiklik rekord 85.72 ning oma isiklikule rekordile lisas ta peaaegu meetri. Enne olümpiat ei oleks keegi julgenud temalt medalit loota, eelmine odaviske olümpiakuld pärines 1956. aastast Melbourne'ist kui Egil Danielsen tõi norralastele esimese odaviske olümpiakulla.

2005. aastal Helsingis toimunud maailmameistrivõistlustel pidi Thorkildsen alla vanduma vaid Andrus Värnikule, visates viimasest 99 sentimeetrit vähem – Värnikule tõi kulla neljandas voorus visatud 87.17, Thorkildsenile hõbeda viiendas voorus visatud 86.18.

Oma järgmise suurvõidu sai Thorkildsen 2006. aasta Euroopa meistrivõistlustel Göteborgis, kus ta tegi odaviske lõppvõistlusel kolm pikimat viset – teises voorus 87.37, neljandas voorus 87.35 ja viimases voorus 88.78 – millest igaüks toonuks talle tiitli. Soomlane Tero Pitkämäki viskas vaid 86.44 ning pidi rahulduma hõbedaga.

2007. aasta maailmameistrivõistlustel Ōsakas tuli Andreas Thorkildsen tulemusega 88.61 hõbemedalile. Maailmameistriks tuli tulemusega 90.33 soomlane Tero Pitkämäki.

Pekingi olümpiamängudel tuli Andreas Thorkildsen olümpiavõitjaks viiendal katsel visatud tulemusega **90.57**. See tulemus on uueks olümpiarekordiks, seni kehtinud olümpiarekord 90.17 kuulus 2000. aastast tšehh Jan Železny nimele. Hõbemedali teenis viimasel katsel isikliku rekordi 86.64 visanud lätlane Ainārs Kovals. Soomlasest maailmameister Tero Pitkämäki sai tulemusega 86.16 pronksmedali.

Thorkildsen lõpetas tippsportlase karjääri 2016. aasta mais.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2004 Kreeka Ateenas
	+ Kuld **olümpiavõitja 86.50**
* 2008 Hiina Pekingis
	+ Kuld **olümpiavõitja 90.57** (olümpiarekord)

### Maailmameistrivõistlustel

* 2005 Soome Helsingis
	+ Hõbe hõbemedal **86.18**
* 2007 Jaapan Ōsakas
	+ Hõbe hõbemedal **88.61**
* 2009 Saksamaa Berliinis
	+ Kuld kuldmedal **89.59**

### Euroopa meistrivõistlustel

* 2006 Rootsi Göteborgis
	+ Kuld Euroopa meister **88.78**

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2000 Tšiili Santiagos
	+ Hõbe hõbemedal **76.34**

Parimad tulemused aastate lõikes
--------------------------------

| Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Tulemus | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1999 | 7. august | Riia |  Läti | **72.11** |  |
| 2000 | 30. september | Düdingen |  Šveits | **77.48** |  |
| 2001 | 7. juuni | Bergen |  Norra | **83.87** | juunioride maailmarekord |
| 2002 | 14. juuni | Karlstad |  Rootsi | **83.43** |  |
| 2003 | 14. juuni | Ventspils |  Läti | **85.72** |  |
| 2004 | 28. august | Ateena |  Kreeka | **86.50** |  |
| 2005 | 10. september | Monaco |  Monaco | **89.60** |  |
| 2006 | 2. juuni | Oslo |  Norra | **91.59** | isiklik rekord |
| 2007 | 7. september | Zürich |  Šveits | **89.51** |  |
| 2008 | 23. august | Peking |  Hiina | **90.57** | olümpiarekord |
| 2009 | 28. august | Zürich |  Šveits | **91.28** |  |

\**Andmed on võetud IAAF-i ametlikult kodulehelt*

Tunnustus
---------

* Euroopa parim meeskergejõustiklane (2008)
* Norra aasta parim meeskergejõustiklane (2004, 2005, 2006, 2007 ja 2008)
* Aftenposteni kuldmedal (2008)

Isiklikku
---------

Andreas Thorkildsen on 190 cm pikk ja kaalub 88 kuni 90 kg.

Aastatel 2005–2011 oli Andreas Thorkildseni elukaaslane norra tõkkejooksja Christina Vukicevic. Pärast seda pole ta oma isiklikust elust avalikkuses rääkida soovinud. Küll aga meenutab ta oma tippspordiaega 2022. aastal valminud soome dokumentaalfilmis "Tero Pitkämäki – kunniakierros" (režissöörid ja stsenaristid Petra Manner ja Jani Mattsson).

Viited
------

1. 1 2  Andreas Thorkildseni koduleht Vaadatud 13.04.2009
2. ↑  "Andreas Thorkildsen lükkas Andrus Värniku odavisketroonilt". *Eesti Päevaleht*. Vaadatud 10.08.2006.
3. ↑  "Odaviske võitis Thorkildsen, Läti teenis hõbeda". *Postimees*. Originaali arhiivikoopia seisuga 1.01.2009. Vaadatud 23.08.2008.
4. ↑  "Kahekordne odaviske olümpiavõitja Andreas Thorkildsen lõpetas karjääri". Delfi Sport. 11. mai 2016
5. ↑  "Thorkildsen Euroopa parim, Kanter valiti neljandaks". *ERR spordiportaal*. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.12.2008. Vaadatud 2.10.2008.
6. ↑  Tero Pitkämäki - kunniakierros Dokumentaalfilm Soome Yle veebikeskkonnas Areena. Vaadatud 30.06.2023.

Välislingid
-----------

* Andreas Thorkildsen Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Koduleht

| * v
* r
Meeste odaviske olümpiavõitjad |
| --- |
| 
1908: Eric Lemming • 1912: Eric Lemming • 1920: Jonni Myyrä • 1924: Jonni Myyrä • 1928: Erik Lundqvist • 1932: Matti Järvinen • 1936: Gerhard Stöck • 1948: Tapio Rautavaara • 1952: Cy Young • 1956: Egil Danielsen • 1960: Viktor Tsõbulenko • 1964: Pauli Nevala • 1968: Jānis Lūsis • 1972: Klaus Wolfermann • 1976: Miklós Németh • 1980: Dainis Kūla • 1984: Arto Härkönen • 1988: Tapio Korjus • 1992: Jan Železný • 1996: Jan Železný • 2000: Jan Železný • 2004: Andreas Thorkildsen • 2008: Andreas Thorkildsen • 2012: Keshorn Walcott • 2016: Thomas Röhler • 2020: Neeraj Chopra |

| * v
* r
Meeste odaviske maailmameistrid |
| --- |
| 
1983: Detlef Michel • 1987: Seppo Räty • 1991: Kimmo Kinnunen • 1993: Jan Železný • 1995: Jan Železný • 1997: Marius Corbett • 1999: Aki Parviainen • 2001: Jan Železný • 2003: Sergei Makarov • 2005: Andrus Värnik • 2007: Tero Pitkämäki • 2009: Andreas Thorkildsen • 2011: Matthias de Zordo • 2013: Vítězslav Veselý • 2015: Julius Yego • 2017: Johannes Vetter • 2019: Anderson Peters • 2022: Anderson Peters • 2023: Neeraj Chopra |