recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Recherche'i saarestik** (inglise *Archipelago of the Recherche*) on 105 saarest ja üle 1000 kaljulaiust koosnev saarestik Austraalia mandri lõunarannikul. 

Saarestiku kogupindala on 97,2 km² (24,019 aakrit). Saarestiku ulatus läänest itta on 230 km ja kaugus rannikust kuni 50 km. Saarte läänerühm asub Esperance'i linna lähedal ja idarühm Israelite Bay juures.

Eurooplastest nägid esimesena saari hollandi meresõitjad Francois Thijssen ja Pieter Nuyts 1627. aastal. Saarestik sai nime 1792 saari külastanud prantsuse meresõitja Joseph Bruny d’Entrecasteaux' laeva järgi.

14. veebruaril 1991 vajus Recherche'i saarestikus põhja Sanko Harvesti puistlastilaev, mis kokku kaalus 33 024 tonni. See oli maailmas suuruselt teine vrakk, millele saab sukelduda.

Saared koosnevad peamiselt graniidist, vähemal määral gneisist. 

Saared on looduskaitse all. Suurim saar on Middle Island (10,8 km²). Külastajatele on avatud vaid 2,4 km² suurune Woody Island.

Saartel elavad kängurud, harilik nosubandikut, merilõvid ja hülged.

Saared loetakse tavaliselt Lääne-rühmaks (Esperance, Woody Island ja Cabo Le Grand rahvuspark) ja Ida-rühmaks (Middle Island)

Välislingid
-----------

* (1994) Wreck has become a massive artificial reef. Second largest vessel in the world that can be dived Landscope, Winter 1994, lk 23–27

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Recherche'i saarestik** |
Lipp
Vapp
Anhalt-Dessau (oranž)
Anhalt-Dessau-Kötheni vapp
**Anhalt-Dessau** oli vürstkond ja hiljem hertsogkond Saksamaal. See loodi 1396. aastal pärast Anhalt-Zerbsti vürstkonna jagamist. Riigi pealinn oli Dessau. 

Anhalt-Dessau koges oma olemasolu ajal mitut jagamist Anhalt-Kötheniks, mis loodi esimest korda 1471. aastal. Vürstkonda jagati teist korda 1544. aastal Anhalt-Zerbstiga, loodi Anhalt-Plötzkau. Aastatel 1561–1603 oli Anhalt-Dessau Anhalt-Zerbsti vürsti valitsemise all ja 1603. aastal Anhalt-Dessau loodi uuesti ning see sai hertsogkonnaks 1807. aastal. 

Pärast viimase Anhalt-Bernburgi hertsogi surma 1863. aastal läksid kõik Anhalti maad Anhalt-Dessau hertsogi valitsemise alla, kes võttis siis äsjaloodud Anhalti hertsogkonnas uueks tiitliks "Anhalti hertsogi".

Anhalt-Dessau vürstid 1396–1561
-------------------------------

* Sigismund I, 1396–1405
* Waldemar V, 1405–1417 (kaasvalitseja)
* Sigismund II, 1405–1452 (kaasvalitseja)
* Albrecht V, 1405–1469 (kaasvalitseja)
* Georg I, 1405–1474
* Ernst I, 1474–1516
* Georg II, 1474–1509 (kaasvalitseja)
* Sigismund III, 1474–1487 (kaasvalitseja)
* Rudolf IV, 1474–1510 (kaasvalitseja)
* Johann IV, 1516–1544 (kaasvalitseja)
* Georg III, 1516–1544 (kaasvalitseja)
* Joachim I, 1516–1561

*Anhalt-Zerbstile 1561. aastal.*

Anhalt-Dessau vürstid 1603–1807
-------------------------------

* Johann Georg I, 1603–1618
* Johann Kasimir, 1618–1660
* Johann Georg II, 1660–1693
* Leopold I, 1693–1747
* Leopold II, 1747–1751
	+ vürst Dietrich, *regent 1751–1758*
* Leopold III, 1751–1807

*Sai 1807. aastal hertsogkonnaks*.

Anhalt-Dessau hertsogid 1807–1863
---------------------------------

* Leopold III 1807–1817
* Leopold IV 1817–1863

*Nimetati 1863. aastal ümber Anhalti hertsogkonnaks*.

Vaata ka
--------

* Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815

* Anhalt
* Anhalt-Aschersleben
* Anhalt-Bernburg
* Anhalt-Köthen
* Anhalt-Plötzkau
* Anhalt-Zerbst
* Anhalti vabariik
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on keha mõistest füüsikas; muude mõistete kohta vaata lehekülge keha (täpsustus).* |

---

**Keha** ehk **füüsikaline keha** on materiaalne (aineline) objekt, millel on mass ning enamasti ka mõõtmed (maht) ja piirpind, mis määrab keha kuju. Keha võib olla tahke, vedel (näiteks veepiisk) või gaasiline (näiteks taevakeha Päike).

Keha mõistet kasutatakse peamiselt teoreetilistes ainekäsitlustes, kus pole vaja arvestada objekti sisemiste eriomadustega. Kui jäetakse arvestamata keha mõõtmed, siis on tegemist punktmassiga. Klassikalises mehaanikas (sh tugevusõpetuses) vaadeldakse keha sageli koosnevana punktmassidest ja siis on keha punktmasside mehaaniline süsteem.

Uusaegse loodusteaduse tekkimise ajal (17. saj algupoolel) kirjeldas René Descartes keha kui puht geomeetrilist objekti, mis on määratletud ainult oma mahu ja kujuga. Kehadevaheline mõju pidi avalduma otsese kokkupuute, nt löögi kaudu. Isaac Newton defineeris oma mehaanikas keha kui aineosakeste piiritletud hulka. Taevakehade liikumise ja üldse kehadevaheliste mõjude – jõudude – uurimisel samastas ta keha selle massiga. Kui mehaanika uurimisvaldkond laienes tahkistelt ka vedelikele ja gaasidele, avardus ühtlasi keha mõiste.

Vaata ka
--------

* Taustkeha
* Makrokeha
* Mikrokeha
* Absoluutselt jäik keha

Välislingid
-----------

* Füüsikalised objektid
Piirkonna asend Sardiinias
**Monreale** (ka *Campidano di Sanluri*) on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare edelaosas, endisaegse Arborea kuningriigi lõunaosas.

Piirkonnas on kümme Lõuna-Sardiinia provintsi valda: Arbus, Gonnosfanadiga, Guspini, Pabillonis, San Gavino Monreale, Sanluri, Serrenti, Vallermosa ja Villacidro. Monreale piirneb Campidano di Oristano, Marmilla, Campidano di Cagliari ja Sulcis-Iglesiente piirkonnaga.

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
**Vincent (Millie) Youmans** (27. september 1898 New York – 5. aprill 1946 Denver) oli Ameerika Ühendriikide helilooja, 13 muusikalise komöödia ja 139 lööklaulu autor.

Karjääri algus
--------------

Youmans oli pärit jõukast mütsitöösturiperest. Vanemad soovisid, et temast saaks insener. Astus Yale'i Ülikooli, kuid loobus peagi õpingutest. Töötas klaverimüüjana ja ametnikuna Wall Streetil. Esimese maailmasõja ajal teenis mereväes, kus hakkas komponeerima muusikat sõdurite meelelahutuseks korraldatud etendustele. Pärast sõda ühines Tin Pan Alley laululoojatega ning töötas kirjastuse Harms Music laulude kirjutajana ja reklaamijana. Oli ka helilooja Victor Herberti operettide lavaproovide klaverisaatja.

Lavamuusikuna
-------------

1921. aastal komponeeris ta oma esimese Broadway muusikalise komöödia Ira Gershwini tekstile "Two little girls in blue" ('kaks väikest tüdrukut sinises'). Kujunes seejärel kiiresti üheks 1920. aastate tähtsamaks lavamuusika heliloojaks Põhja-Ameerikas. Aastatel 1921–1932 komponeeritud muusikalistest komöödiatest olid edukad "Wildflower" ('aasalill') ja "Hit the Deck!" ('taba tekki!'), kuid rahvusvaheliselt tuntuks sai ta operetliku muusikalise komöödiaga "No, No Nanette" ("Ei, ei, Nanette"). Selles esitatud kaks laulu "Tea for Two" ('tee kahele') ja "I Want to be Happy" ('tahan olla õnnelik') olid aastaid rahvusvahelised hitid. 

Tema muusika oli lihtsakoeline, hästi meeldejääv ja meloodiline.

Isiklikku
---------

1930. aastate alguses hakkas rängalt jooma ja haigestus tuberkuloosi. Oli sunnitud komponeerimisest loobuma. Veetis suurema osa ajast sanatooriumides. 1934 laostus tema muusikakirjastaja. Ta pidi ise end kuulutama maksevõimetuks. 1943. aastal tundus, et tervis on paranenud, ja ta pöördus tagasi New Yorki ning käivitas Vincent Youmans Ballet Revue, milles kasutas Ladina-Ameerika, Maurice Raveli ja iseenda muusikat. Revüü kukkus aga suurejooneliselt läbi ja tõi talle kaela nelja miljoni dollari suuruse võla. Tõmbus seepeale meelelahutustööstusest tagasi ning kolis New Yorgist Denverisse. Suri seal tuberkuloosi.

1970. aastal lisati ta postuumselt laululoojate Kuulsuste Halli (*Hall of Fame*) nimekirja.

Filmimuusika
------------

Kirjutanud muusika järgmistele filmidele: 

* "No, No, Nanette" (1930, 1940)
* "Hit the Deck" (1930, 1955)
* "Song of the West" (1930)
* "What a Widow!" (1930)
* "Take a Chance" (1933)
* "Flying Down to Rio" (1933)
* "Tea for Two" (1950)

Muusikalised komöödiad
----------------------

Teosed (esitatud New Yorgis, kui pole teisiti märgitud):

* "Two Little Girls in Blue" (koos Lannini ja Cohaniga, 1921)
* "Wildflower" (koos Stothartiga, 1923)
* "Mary and Jane McKane" (koos Stothartiga, 1923)
* "Lollipop" (1924)
* "A Night Out" (Philadelphia, 1925)
* "No, No Nanette" (1925)
* "Oh, Please!" (1926)
* "Hit the Deck!" (1927)
* "Rainbow" (1928)
* "Great Day" (1929)
* "Smiles" (1930)
* "Through the years" (1932)
* "Take a Chance" (koos Whitingi ja Browniga, 1932).
Aniisiseemned
**Aniis** on hariliku aniisi seemnetest saadav vürts.

Harilik aniis pärineb Vahemere maade lääneosast ja Egiptusest, kus see kasvab looduslikuna. Aniis on üks vanemaid vürtse, seda on mainitud juba Piiblis. Vanad roomlased riputasid seda magustoitudele ning usuti, et aniis soodustab seedimist. Euroopasse jõudis ürt 14. sajandil, esialgu leiva maitsestajana. Keskajal kasutati aniisi ravimi ja armujookide koostisosana.

Kasutamine
----------

Aniisi kasutatakse nii Euroopas, Põhja-Ameerikas, Lõuna-Ameerikas kui ka Indias. Kokanduses kasutatakse aniisiseemneid kookide, küpsetiste ja maiustuste maitsestamisel. Aniis on tähtis likööride koostisosa ning toodetakse ka suures valikus aniisinapse.

 *Pikemalt artiklis Aniisiviin*
Eeterlik aniisiõli toimib seedehäirete vastu, värskendab hingeõhku ja leevendab kuiva köha. See on ka tõhus antiseptiline vahend, mida kasutatakse hambapasta tootmisel.

Viited
------

1. ↑  Maailma toiduainete entsüklopeedia, Tea, 2006
2. ↑  Bickel, G. Maanõia ravinapsid, Kirilille kirjastus, 2002
**Vincent Trocheck** (sündinud 11. juulil 1993 Pittsburghis Pennsylvanias) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis New York Rangers.

Aastatel 2009–2013 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubides Saginaw Spirit ja Plymouth Whalers. Hooajal 2012/13 oli Trocheck OHL-is kõige resultatiivseim mängija (50+59), mis tõi talle Eddie Powers Trophy. Lisaks pälvis ta samal hooajal põhihooaja väärtuslikumale mängijale antava Red Tilson Trophy.

2011. aastal valis Florida Panthers ta NHL-i *draft* '​is 64. valikuna. Hooajal 2013/14 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Panthersi tütarklubis San Antonio Rampage. Samal hooajal debüteeris ta ka NHL-is Panthersi meeskonnas ning lõi 14. märtsil 2014 mängus New Jersey Devilsi vastu oma esimese värava NHL-is. 2016. aasta juulis pikendas ta Panthersiga lepingut kuue aasta võrra. Panthersis oli Trochecki resultatiivseim hooaeg 2017/18, mil ta lõi 31 väravat ja andis 44 väravasöötu. Samal hooajal oli ta ka Panthersi suurim väravakütt.

2020. aasta veebruaris kaubeldi Trocheck Erik Haula, Lucas Wallmarki, Eetu Luostarineni ja Chase Priskie vastu Carolina Hurricanesi.

2022. aasta juulis sõlmis ta seitsmeaastase lepingu New York Rangersiga. Esimesel hooajal Rangersis tegi Trocheck NHL-is oma paremuselt teise hooaja (22+42).

2017. aastal valiti Trocheck NHL-i tähtede mängule.

2013. aastal tuli Trocheck USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. USA jäähokikoondise koosseisus osales ta 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  Poupart, Alain (3. juuli 2016). "Vincent Trocheck signs contract with Panthers". *NHL.com*. Vaadatud 8. veebruaril 2018.
2. ↑  "Panthers complete deals with Reilly Smith, Vincent Trocheck". *ESPN.com*. Sunrise, Florida. 5. juuli 2016. Vaadatud 8. veebruaril 2018.
3. ↑  "Canes acquire Vincent Trocheck from Florida". Carolina Hurricanes. 24. veebruar 2020. Vaadatud 24. veebruaril 2020.
4. ↑  "Rangers agree to terms with Vincent Trocheck". New York Rangers. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Vincent Trocheck NHL.com lehel
* Vincent Trocheck hockeydb.com lehel

| * v
* r
New York Rangers |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jaroslav Halák **·** Igor Šestjorkin |
| 
**Kaitsjad**: Adam Fox **·** Libor Hájek **·** Ben Harpur **·** Ryan Lindgren **·** Niko Mikkola **·** K'Andre Miller **·** Braden Schneider **·** Jacob Trouba |
| 
**Ründajad**: Jonny Brodzinski **·** Filip Chytil **·** Barclay Goodrow **·** Kaapo Kakko **·** Patrick Kane **·** Chris Kreider **·** Alexis Lafrenière **·** Jake Leschyshyn **·** Tyler Motte **·** Artemi Panarin **·** Vladimir Tarassenko **·** Vincent Trocheck **·** Jimmy Vesey **·** Mika Zibanejad |
Monovibraatori tüüpskeem
**Monovibraator** on relaksatsioongeneraator, millel on üks püsiva tasakaalu olek. Lühiajalise sisendimpulsi mõjul siirdub lülitus hüppeliselt ajutiselt stabiilse tasakaalu olekusse. Selles püsib lülitus teatud aja vältel, mille määravad tema elementide parameetrid, ja ennistub siis järsku esialgsesse püsiolekusse. Niiviisi genereerib monovibraator iga sisendimpulsi toimel ühe kindla pikkusega ristkülikimpulsi.

Monovibraatori tingmärk
Impulsidiagrammmid:  
E ‒ sisendimpulsid  
Q ‒ väljundimpulsid
Joonisel kujutatud bipolaartransistoridega skeemil on lähteolekus transistor Q2 takistiga R2 määratud baasivoolu tõttu avatud (juhtiv) ja transistor Q1 suletud. Kui Q2 baasile anda negatiivne käivitusimpulss, siis see transistor sulgub ja transistor Q1 saab läbi takisti R4 avanemiseks piisaval suurusega baasivoolu. Sellest hetkest hakkab lülitus formeerima väljundimpulssi, mille kestuse määrab takistist R2 ja kondensaatorist C1 moodustuva lüli ajakonstant *R*2*C*1. Nimelt hakkab kondensaator läbi R2 laaduma ja vastavalt pinge Q2 baasil suurenema. Niipea kui pinge kondensaatoril on tõusnud sedavõrd, et Q2 saab R2 kaudu avanemiseks piisava baasivoolu, läheb monovibraator hüppeliselt tagasi lähteolekusse.

Monovibraatorid realiseeritakse tänapäeval integraallülituste baasil, mis vajavad ainult sagedust määravate komponentide (takisti ja kondensaatori) lisamist. Nii saadakse ristkülikimpulsse kestusega 50 nanosekundit kuni 1 sekund (pikemate impulsside saamiseks läheks vaja liiga suure mahtuvusega kondensaatorit).

Monovibraatoreid kasutatakse peamiselt kindla kestusega impulsside formeerimiseks.

Välislingid
-----------

* Monovibraatorid ja taimerid
* Kippstufen
Chora *parekklesion*, vaade apsiidi
Pammakaristose kiriku lõunaküljes paiknev *parekklesion*
***Parekklesion*** (kreeka keeles παρεκκλήσιον, 'kõrvalkirik') on eriti hilisele Bütsantsi arhitektuurile iseloomulik külgkabel kiriku küljes. Tuntuimad nende seas on kuulsate 14. sajandist pärit freskodega ühelööviline *parekklesion* Chora kirikus ja 14. sajandi algusest pärinev kolmelöövilise ristkuppelkiriku kujuline *parekklesion* Pammakaristose kirikus.

Viited
------

1. ↑  Chora Museum Parekklesion Frescoes. - Church of Chora
2. ↑  R. G. Ousterhout. Late Byzantine church architecture. - Smarthistory

Välislingid
-----------

* R. G. Ousterhout. Late Byzantine church architecture. - Smarthistory
* Chora Museum Parekklesion Frescoes. - Church of Chora
* K. Inomata, S. Okazaki. SPATIAL COMPOSITION OF THE PAREKKLESION IN THE CHORA CHURCH: － Focusing on the relationship between the tomb and the paintings. － Journal of Architecture and Planning (Transactions of AIJ), August 2017 82(738):2151-2161
"Parempoolsed" suunab siia. Eesti erakonna kohta vaata artiklit Erakond Parempoolsed‎.
**Parempoolsus** on termin poliitikas, mida seostatakse erinevate ideoloogiatega nagu näiteks konservatism, uusliberalism, monarhism, natsionalism jm. ideoloogiad, mis vastandavad end tihtipeale vasakpoolsusele. Termin ise on pärit juba Prantsuse revolutsiooni aegadest, kui monarhistid, kes toetasid vana režiimi, istusid juhataja kõnetoolist vaadatuna rahvusassamblee saalis paremal pool ja need, kes toetasid revolutsiooni, istusid vasakul. Parempoolsed on veendunud, et inimolendid on juba loomupäraselt erinevad ja ebavõrdsed ning et teatavad hierarhiad ühiskonnas on loomulik nähtus. Tänapäeva parempoolsed pooldavad turumajandust ja on vastu riigi liigsele sekkumisele majandusse.

19. sajandil nimetati parempoolseks konservatiivset suunda ja vasakpoolseks liberaalset suunda. Näiteks Norra konservatiivset parteid (asutatud 1886) nimetatakse *Høyre* (tõlkes: parempoolsus) ja Norra Liberaalne Partei (asutatud 1884) kannab tänini nimetust Venstre (tõlkes: vasakpoolsus) olles praegu parempoolne ehk uusliberaalne partei. 

Üha enam aga hakkasid end vasakpoolsetena määratlema sotsiaaldemokraatlikud parteid, mille tulemusena sattusid liberaalid vasakpoolsete (sotsialistide) ja parempoolsete (konservatiivide) keskele. Seetõttu said neist tsentri- ehk keskerakonnad. Samal ajal toimus ka liberaalide mõju pidev nõrgenemine, nad kaotasid mitmel pool oma poolehoidjaid nii vasakule kui paremale.

Liberaalide toetajate vaesem osa hakkas hääletama reformistlikumaks muutunud sotsialistide poolt. Teisalt läks osa üle konservatiivide poolele, sest need olid omaks võtnud mitmed liberaalidele omased põhimõtted (isikuvabadus, demokraatia, rahvuslus).

20. sajandi alguseks kujunes poliitilisel maastikul välja kolm põhisuunda: parem-, kesk- ja vasakerakonnad. Nii on see peaaegu kõigis Euroopa maades jäänud tänini. USA kujutab endast selles suhtes erandit, sest seal tähendab liberaal endiselt sotsialisti ja kahest suurparteist (vabariiklased ja demokraadid) pole kumbki ei vasakpoolne ega sotsialistlik. 

20. sajandi lõpul said uusliberaalsed erakonnad täiendust NSV Liidu lagunemise tagajärjel uutes tingimustes tekkinud erakondadest ja see on muutnud neid üldiselt tsentrierakondadest pigem paremerakondadeks ja seda põhiliselt, kuna nad pooldavad riigi osaluse vähenemist majanduses ja seetõttu on viinud Ida-Euroopas läbi reforme, nagu erastamine, mille tulemusel toimib turumajandus paljudes Euroopas klassikaliselt riigi pärusmaaks peetavatel aladel nagu infrastruktuurid ning inimeste sotsiaal- ja raviteenused ja seeläbi pooldavad ka maksude vähendamist.

Euroopas mõeldakse 21. sajandil liberalismi all pigem majanduslikku vabadust ehk uusliberalismi, mis pooldab maksude vähendamist ja vastandab ennast sotsialistidele ja on seega parempoolne. Paljud sotsiaaldemokraadid nagu näiteks Saksamaal on vasakerakondadest jällegi nihkunud paremale ja võtnud liberaalide positsioonid tsentris.

Vaata ka
--------

* Vasakpoolsus
* Paremäärmuslus
* Poliitiline spekter

Välislingid
-----------

* Aro Velmet: "Millest me räägime, kui räägime parempoolsusest?" ERR, 5. august 2020
Ian Paice 2005. aastal Deep Purple'iga Kanadas Londonis esinemas
**Ian Anderson Paice** (sündinud 29. juunil 1948 Nottinghamis) on inglise muusik, kes on eelkõige tuntud *rock*-ansambli Deep Purple trummarina.

Paice liitus Deep Purple'iga 1968. aastal ning on kuulunud ansambli kõikidesse koosseisudesse. Ta on ainus algkoosseisu liige, kes siiani ansamblisse kuulub.

Aastatel 1979–1982 kuulus ta Deep Purple'i endise solisti David Coverdale'i loodud ansamblisse Whitesnake. 

Paice on mänginud kolmel Whitesnake'i stuudioalbumil: "Ready an' Willing" (1980), "Come an' Get It" (1981) ja "Saints & Sinners" (1982). Aastatel 1982–1984 mängis Paice viiel Gary Moore'i albumil. Külalismuusikuna on ta teinud kaasa teistegi muusikute ja ansamblite albumitel, sh The Velvet Undergroundi viimasel stuudioalbumil "Squeeze" (1973), Paul McCartney albumil "Run Devil Run" (1999) ja Deep Purple'i kauaaegse liikme Jon Lordi albumitel.

2016. aastal võeti ta Deep Purple'i liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

| * v
* r
Deep Purple |
| --- |
| 
Ian Gillan • Simon McBride • Don Airey • Roger Glover • Ian PaiceEndised liikmed: Jon Lord • Ritchie Blackmore • David Coverdale • Glenn Hughes • Joe Lynn Turner • Rod Evans • Nick Simper • Tommy Bolin • Joe Satriani • Steve Morse |
| Stuudioalbumid | 
"Shades of Deep Purple" • "The Book of Taliesyn" • "Deep Purple" • "Deep Purple in Rock" • "Fireball" • "Machine Head" • "Who Do We Think We Are" • "Burn" • "Stormbringer" • "Come Taste the Band" • "Perfect Strangers" • "The House of Blue Light" • "Slaves and Masters" • "The Battle Rages On..." • "Purpendicular" • "Abandon" • "Bananas" • "Rapture of the Deep" • "Now What?!" • "Infinite" • "Whoosh!" • "Turning to Crime" |
**AngularJS** on JavaScriptil põhinev avatud lähekoodiga *front-end* veebirakenduste raamistik. AngularJS on loodud usus, et deklaratiivne programmeerimine peaks olema kasutusel kasutajaliideste loomiseks ja tarkvarakomponentide ühendamiseks, samas kui imperatiivne programmeerimine sobib rohkem rakenduse äriloogika defineerimiseks. Raamistik kohandab ja laiendab traditsioonilist HTML-i spetsiaalsete atribuutidega, et esitleda dünaamilist sisu. Seetõttu vähendab AngularJS üleliigset DOM-i liidese kasutamist ning parendab veebirakenduse testitavust ja sooritusvõimet.
AngularJS lahutab DOM-i liidese kasutuse rakendusloogikast ning eemaldab kliendipoolse rakenduse osa serveripoolsest. 
Angular kasutab MVC mustrit. AngularJS eesmärk on lihtsustada nii rakenduste väljatöötamist kui ka katsetamist, pakkudes raamistikku kliendipoolse mudeli vaatamise kontrolleri (MVC) ja mudeli vaate-viewer-modelli (MVVM) arhitektuuridele koos komponentidega, mida tavaliselt kasutatakse rikaste Interneti-rakendustes.
"AngularJS Roadmap"</ref>

Versioonid
----------

### AngularJS (AngularJS 1)

AngularJS on esimene angularJS versioon. Programmeerimine toimiub Javascriptis.

### AngularJS 2+

AngularJS 2 ning järgnevad versioonid on suunatud programmeerimiseks ECMAScript ja ActionScript keeltes (Javascriptist edasi arendatud versioonides).

Viited
------

1. ↑  "What Is Angular?". vaadatud 25.08.2016.
2. ↑  "AngularJS Overview"

Välislingid
-----------

* W3Schools
**Angus Fraser James Gunn** (sündinud 22. jaanuaril 1996 Norwichis) on Inglismaal sündinud Šotimaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa esiliigaklubis Norwich City ja Šotimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas oma kodulinnaklubis Norwich Citys ka jalgpallurikarjääri. 2011. aastal liitus ta Manchester City noortesüsteemiga. Manchester City põhimeeskonnas ta ei mänginud ta kordagi. Profidebüüdi tegi ta hooajal 2016/17, kui mängis Manchester Cityst laenul Norwich Citys ning kuulus sel hooajal Norwich City koosseisu kõigis 46 Inglismaa esiliiga kohtumises. Hooaja lõpus sai Gunn Norwich City hooaja parima mängija valimises James Maddisoni ja Grant Hanley järel kolmanda koha.

2018. aasta juulis sõlmis Gunn viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Southampton. Ülemineku arvatav summa oli 13,5 miljonit naelsterlingit. Southamptonis jäi Gunn Alex McCarthy järel teiseks valikuks väravavahi kohale. Hooajal 2020/21 oli Gunn Southamptonist laenul Inglismaa esiliigaklubis Stoke City.

2021. aasta juunis naasis Gunn Norwich Citysse.

Aastatel 2011–2019 mängis Gunn Inglismaa noortekoondistes. 2023. aasta märtsis otsustas ta Šotimaa jalgpallikoondise kasuks. Koondisedebüüdi tegi ta sama aasta 25. märtsil EM-i valikmängus Küprose vastu.

Tema isa Bryan Gunn on endine Šotimaa jalgpalli väravavaht.

Viited
------

1. ↑  "James Maddison voted Player of the Season". canaries.co.uk. 28. aprill 2018. Vaadatud 10. juunil 2018.
2. ↑  "Gunn completes Saints move". *saintsfc*. Norwich. 10. juuli 2018. Vaadatud 10. juulil 2018.
3. ↑  Stone, Simon (10. juuli 2018). "Angus Gunn: Southampton complete signing of £13.5m deal for Man City goalkeeper". BBC Sport. Vaadatud 10. juulil 2018.
4. ↑  "Gunn completes Norwich City move". Southampton FC. 23. juuni 2021. Vaadatud 23. juunil 2021.
5. ↑  "Angus Gunn: Norwich City goalkeeper commits international future to Scotland". *BBC Sport*.
6. ↑  McDermott, Scott (21. september 2015). "Bryan Gunn will support his son Angus even if England's No1 prospect dumps Scotland in the World Cup". *Daily Record*. Glasgow. Vaadatud 10. augustil 2017.

Välislingid
-----------

 Angus Gunn – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2014 | jäähoki |

**Pekka Päiviö Rinne** (sündinud 3. novembril 1982 Kempeles) on endine Soome jäähokimängija (väravavaht).

Ta alustas klubikarjääri Soome kõrgliiga klubis Oulun Kärpät. Aastatel 2004 ja 2005 tuli ta klubiga Soome meistriks.

2004. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i *draft* '​is 258. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima hooajal 2005–06. Kogu oma NHL-i karjääri jooksul mängis ta ainult Predatorsis. Predatorsi põhiväravavahiks sai ta hooajal 2008–09.

9. jaanuaril 2020 sai ta mängus Chicago Blackhawksi vastu NHL-i ajaloo kaheteistkümnendaks väravavahiks, kes on liigas värava visanud.

Hooajal 2017–18 pälvis Rinne NHL-i hooaja parima väravavahile antava Vezina Trophy ja ta valiti lisaks hooaja sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2016, 2018 ja 2019 osales ta NHL-i tähtede mängul. 2021. aastal pälvis ta King Clancy Memorial Trophy.

Rinne on NHL-is enim põhihooaja võite kogunud Soome väravavaht (kokku 369).

Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis ta KHL-i klubis Minski Dinamo.

2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Rinne Soome jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri väärtuslikumaks mängijaks ja turniiri sümbolsesse koosseisu. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks väravavahiks.

2021. aasta juulis teatas ta sportlaskarjääri lõpetamisest.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 16.7.2021)

Välislingid
-----------

 Pekka Rinne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Pekka Rinne NHL.com lehel
* Pekka Rinne hockeydb.com lehel
Millie Bobby Brown, 2016
**Millie Bobby Brown** (sündinud 19. veebruaril 2004 Marbellas Andaluusias Hispaanias) on inglise näitleja ja modell. Tema läbimurdeline roll oli Ameerika Ühendriikide ulme- ja õudussarjas "Veidrad asjad" (2016–). 

Brown on mänginud ka teleseriaalides "Once Upon a Time in Wonderland", "Intruders", "NCIS: Kriminalistid", "Moodne perekond" ja "Grey anatoomia".

Brown sündis Hispaanias Málagas briti peres. Ta on pere neljast lapsest kolmas (tema õed-vennad on Paige, Charlie ja Ava). 

Perekond kolis Inglismaale Bournemouthi, kui Millie Brown oli nelja-aastane. Neli aastat hiljem kolisid nad Ameerika Ühendriikidesse Florida osariiki Orlandosse. Praegu elab Brown nii Ühendkuningriigis Londonis kui ka USA Georgia osariigi Atlanta linnas.

2016. aastal oli Brown nomineeritud Ekraaninäitlejate Gildi parima naispeaosatäitja auhinnale rolli eest õudussarjas "Veidrad asjad". Brown on saanud ka kaks Primetime Emmy nominatsiooni draamasarja parima naisosatäitja kategoorias 2017. ja 2018. aastal.

2017. aasta jaanuaris valiti Brown mängima filmis "Godzilla II: King of the Monsters", mis on "Godzilla" 2014. aasta järg. Film esilinastus märtsis 2019.

Brown on osalenud Calvin Kleini reklaamikampaanias. Tal on leping IMG Modelsiga.

Millie Bobby Brownil on oma ilubränd Florence by Mills, mille ta lõi 2019. aasta suvel.

Filmid
------

Filmid| Aasta | Originaalpealkiri | Eestikeelne pealkiri | Roll |
| --- | --- | --- | --- |
| 2019 | "Godzilla: King of the Monsters" | "Godzilla: Koletiste Kuningas" | Madison Russell |
| 2020 | "Enola Holmes" | "Enola Holmes" | Enola Holmes |
| 2021 | "Godzilla vs. Kong" | "Godzilla vs. Kong" | Madison Russell |

Sarjad| Aasta | Originaalpealkiri | Eestikeelne pealkiri | Roll | Märkused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2013 | "Once Upon a Time in Wonderland" | "Once Upon a Time in Wonderland" | "Noor Alice" | 2 osa |
| 2014 | "Intruders" | "Intruders" | Madison O'Donell | 8 osa |
| 2014 | "NCIS" | "NCIS: Kriminalistid" | Rachel Barnes | "Parental Guidance Suggested" |
| 2015 | "Modern Family" | "Moodne perekond" | Lizzie | "Closet? You'll Love It!" |
| 2015 | "Grey's Anatomy" | "Grey anatoomia" | Ruby | "I Feel the Earth Move" |
| 2016- | "Veidrad asjad" | Eleven "El" Hopper | 25 osa | Main character |

Viited
------

1. ↑  "IMDb". Vaadatud 30.12.2019.
2. ↑  "People.com". Vaadatud 30.12.2019.

Välislingid
-----------

* Millie Bobby Brown IMDb-s
**Hilde Gjermundshaug Pedersen** (sündinud 8. novembril 1964 Hamaris) on Norra endine murdmaasuusataja. 

2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos võitis ta 10 km klassikas pronksmedali ning sai sellega vanimaks naissportlaseks, kes on taliolümpiamängudel medali võitnud. Paar nädalat enne taliolümpiamänge võitis ta ka oma esimese ja ainsa maailma karikasarja etapi Otepääl.

Ta on võitnud medaleid ka suusaorienteerumise maailmameistrivõistlustelt.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2002 Ameerika Ühendriigid Salt Lake Citys
	+ hõbemedal 4×5 km teatesõidus

* 2006 Itaalia Torinos
	+ pronksmedal 10 km klassikas

### Maailmameistrivõistlustel

* 2001 Soome Lahtis
	+ hõbemedal 4×5 km teatesõidus
* 2003 Itaalia Val di Fiemmes
	+ hõbemedal 4×5 km teatesõidus
	+ pronksmedal sprindis
	+ pronksmedal 10 km jälitussõidus
* 2005 Saksamaa Oberstdorfis
	+ **maailmameister** sprinditeates
	+ **maailmameister** 4×5 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

Hilde Gjermundshaug Pedersen osales karjääri jooksul 122 MK-etapil ja jõudis poodiumile 13 korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk. nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2006 | 7. jaanuar | Otepää |  Eesti | 10 km kl. |

Viited
------

1. ↑  "Hilde Pedersen suusatas end ajalukku". *Postimees*, Kasutatud 28. märts 2015
2. ↑  "«Vanaema» jõudis võidu ära oodata". *Postimees*, Kasutatud 28. märts 2015

Välislingid
-----------

* Hilde Gjermundshaug Pedersen FIS-i kodulehel
**Predrag Stojaković** (tuntakse hüüdnime **Peja** järgi; sündinud 9. juunil 1977) on Serbia endine elukutseline korvpallur, kes mängis aastatel 1998–2011 korvpalliliigas NBA ja tuli 2011. aastal Dallas Mavericksiga NBA meistriks.

Stojaković tuli Jugoslaavia korvpallikoondisega 2002. aastal maailmameistriks ja 2001. aastal Euroopa meistriks.

Karjäär Euroopas
----------------

Stojaković liitus 15-aastaselt Serbia klubiga Belgradi Crvena Zvezda, misjärel siirdus Kreeka klubisse Thessaloniki PAOK, kus mängis aastatel 1993–1998.

Karjäär NBA-s
-------------

Kuigi Sacramento Kings omandas Stojakovići mängijaõigused 1996. aastal (NBA *draft'*i 14. valik), siirdus Stojaković USA-sse kaks aastat hiljem, 1998. aastal.

Esimesed kaheksa hooaega Kingsis mänginud Stojaković tõi oma karjääri parimal, 2003/04. hooajal keskmiselt 24,2 punkti, 6,3 lauapalli, 2,1 resultatiivset söötu ja 1,3 vaheltlõiget mängus.

2006. aasta jaanuaris vahetati Stojaković Indiana Pacersisse, misjärel sõlmis ta 2006. aasta suvel viieaastase lepingu New Orleans Hornetsiga.

2010. aasta novembris vahetati Stojaković Toronto Raptorsisse, kus ta sai põlvevigastuse tõttu kaasa teha vaid kaks mängu, misjärel sõlmis ta 2011. aasta jaanuaris lepingu Dallas Mavericksiga. Põhihooajal keskmiselt 8,6 ja väljalangemismängudes keskmiselt 7,1 punkti mängus visanud Stojaković tuli Mavericksiga samal aastal NBA meistriks.

19. detsembril 2011 teatas Stojaković, et lõpetab profikarjääri.

Saavutused
----------

* NBA meister (2011)
* 3 korda valitud NBA tähtede mängule (2002–2004)
* NBA sümboolne teine viisik (2004)
* 2-kordne NBA kolmepunktiviske võistluse võitja (2002, 2003)
* Euroopa meistrivõistluste kõige väärtuslikum mängija (2001)
* Euroliiga kõige resultatiivsem mängija (1998)
* Kreeka karika võitja (1995)
* Kreeka meistriliiga kõige väärtuslikum mängija (1998)

Rahvuskoondis
-------------

Stojaković tuli Jugoslaavia korvpallikoondisega 2002. aastal maailmameistriks ja 2001. aastal Euroopa meistriks ning võitis 1999. aasta Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.

Välislingid
-----------

* Peja Stojaković – NBA.com
* Peja Stojaković – Basketball-Reference.com
**Hilda Vaiksaar** (kuni 1956 **Hilda Ollino**; 4. juuli 1928 Tori vald, Pärnumaa – 20. aprill 2017) oli eesti korvpallur ja spordipedagoog. 

Ta lõpetas 1947. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1951. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Sportima hakkas 1942. aastal keskkoolis Linda Rummo ja Elo Raiveti juhendamisel, põhiline suunaja oli Kalevi instruktor Arma Sinkel. Ülikoolis treenis ta Edgar Naaritsa juhendamisel korvpalli. Tuli aastatel 1948–1949 ülikooli spordiklubi korvpallinaiskonnas Eesti NSV meistriks ning sai 1950–1951 hõbemedali. Oli 1950. aastal NSV Liidu üliõpilasmeister.

Töötas aastatel 1951–1956 kehalise kasvatuse õpetajana Pärnu 1. Keskkoolis, 1956–1965 Tallinna 21. Keskkoolis ja 1965–1990 Tartu 10. Keskkoolis (oli seal 1971–1985 ühtlasi ka kooli- ja klassivälise töö organisaator). Oli 1960–1974 Eesti NSV kehalise kasvatuse ainekomisjoni sekretär.

Algatas 1962. aastal koos Arvo Tamsariga Tallinna koolide teatejooksuvõistluse "Kuldne sügis" ja 1968. aastal koos Evi Meruskiga Tartu 10. Keskkooli võimlemispeod.

Teoseid
-------

* "Metoodiline juhend III-IV klassi kehalise kasvatuse õpetajatele laiendatud programmi järgi töötamiseks". Eesti NSV Haridusministeerium. Tallinn 1972
* Vilma Sahva, Hilda Vaiksaar. "Metoodiline juhend I klassi kehalise kasvatuse õpetajale". 1–2. Eesti NSV Haridusministeerium. Tallinn 1982
* Arnold Vaiksaar, Hilda Vaiksaar. "Traditsiooni sünd. Mart Reiniku Gümnaasiumi võimlemis- ja tantsupeod". Mart Reiniku Gümnaasium. Tartu 2000
* "Muraka, küla Pärnu jõe ääres". Koostajad Mari Andrekson, Urve Paluoja, Heino Talviste, Arnold Vaiksaar, Hilda Vaiksaar; kujundaja Mart Rebane. 2006
* "Hilda Vaiksaar-Ollino: Tõde Pärnu Vabadussõjas langenute mälestussambast". Pärnu Postimees, 29. juuni 2010

Tunnustus
---------

* 1971 õppevahendite konkursi auhind (õppefilmi "Ringsüsteem algklassides" eest)
* 1980 Eesti NSV teeneline õpetaja

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli poksija, sporditegelane ja -pedagoog Arnold Vaiksaar. Tema poeg on sõudja ja sporditegelane Jaan Vaiksaar ning pojatütar on sõudja Sille Vaiksaar.

Viited
------

1. ↑  Hilda Ollino sporditulemused

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Haud Tori kalmistul
Hammond-oreli helitekitaja (nn *tonewheel"* paremal) helipeaga (vasakul).
**Hammondi orel** on Hammond Organ Company valmistatud elektromehaaniline orel, mille leiutas 1934. aastal Ameerika Ühendriikide insener Laurens Hammond. Hammondi orel põhineb Thaddeus Cahilli 1897. aastal loodud Telharmoniumil (tuntud ka nimega Dynamophone).

Hammondi orel põhineb aditiivsel Fourier' helisünteesil: mitmeid siinushelisid miksitakse palju keerulisemateks helilaineteks (inglise *waveform*), mis tekitatakse elektromagnet-helipeade ees keerlevate mehaaniliste heliketaste (*revolving tone wheel*) poolt. Hammondi orelis on kasutusel 96 heliketast, millest viie ülesandeks pole heli tekitamine, vaid pöörleva mehaanika tasakaalustamine.

Kuigi Hammondi orelit nimetatakse tihti ka elektrooniliseks oreliks, on algsed Hammondi orelid pigem elektrilised või elektromehaanilised kui elektroonilised orelid, kuna helilained tekitatakse neis mehaaniliste vahendite, mitte elektrooniliste ostsillaatoritega.

Kuigi Hammondi vabrik valmistas orelile ka oma kõlareid, sai Hammondi orel populaarseks koos Leslie kõlarikomplekt, tänu millele saavutati omapäraseid analoogfaasinihke efekte (näiteks Doppleri efekt).

Laiema tuntuse saavutas Hammondi orel 1960. aastatel, kui seda hakkasid kasutama bluusi-, R&B, rokk- ja džässmuusikud.

Hammondi oreli ja Leslie kõlarikomplekti kasutamisel saavutatavat kõlapilti iseloomustab hästi Procol Harumi tuntud lugu "A Whiter Shade of Pale".

Vaata ka
--------

* Telharmonium (ehk Dynamophone)
* Hammond Organ Company

Välislingid
-----------

* Jon Lord talks about his Hammond organ sound
* Hammond Organ History
* Building Hammond Organs at the Hammond Factory

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Hammondi orelid** |
**Hammustamine** on suu avamine ning lõualuude kokkusurumine hammustatava eseme või materjali ümber. Hammustamine on tavapärane praktika paljudel roomajatel, imetajatel, kaladel ning kahepaiksetel, hammustavad ka lülijalgsed. Hammustamine võib olla rünnak saaklooma vastu, aga seda kasutatakse ka mälumisel, söögi peenestamisel järglaste jaoks, objektide kandmisel, nahapinnalt parasiitide eemaldamisel, taimeseemnete eemaldamisel karvkattest, sügamisel ja liigikaaslaste eest hoolitsemisel. Hammustamine on ka vahend enesekaitseks.

Inimeste puhul esineb hammustamist iseäranis nooremate kui 30 kuu vanuste isendite puhul loomuliku reaktsioonina ebameeldivuse või soovide väljendamisel, kuid vanemate laste puhul peetakse seda eakohatuks, sest üldiselt on selleks eaks lapsed õppinud oma soove juba väljendama verbaalselt. Üle 30 kuu vanuste laste ja inimeste puhul võib hammustamisest loobumiseks olla vaja spetsialisti sekkumist.

Loomad inimesi hammustamas
--------------------------

 *Pikemalt artiklis Loomarünnak*
Loomahammustuse tagajärjel tekkiv vigastus on enamasti kombinatsioon torke-, rebimis- ja muljumishaavast. Koduloomade hammustused on peamine hammustamise teel saadud vigastuste liik inimeste puhul, kõige levinumad on kasside ja koerte hammustused, millega pöördub igal aastal Eestis arsti juurde üle tuhande inimese , lisaks esineb hamstrite, küülikute ja hobuste hammustusi. Inimesi hammustavad ka inimasustuse tingimustes elavad loomad nagu rotid, oravad, hiired ning harvem ka oma loomulikust keskkonnast inimkeskkonda sattunud loomad nagu nirgid, kährikud, rebased jt, aga ka maod nagu rästik.

Vaata ka
--------

* Närimine

Viited
------

1. ↑  Loomahammustuste tõttu pöördus mullu arsti juurde üle 1300 inimese, ERR 23.01.2016
**Jaan Vija** (28. oktoober 1930 Tartu – 24. oktoober 2013 Tori, Pärnumaa) oli
Eesti agronoom, põllumajandustegelane ja majandijuht. 

Ta õppis Tartu Linna 16. Algkoolis ja Tartu 1. Keskkoolis. Lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia 1955. aastal agronoomina. 

Jaan Vija oli Tori näidissovhoosi juht, ta oli tegev ühiskondlikus elus ja kultuurivaldkonnas. 

Tartumaalt Tähtvere vallast pärit Vija tuli gümnasistina 1947. aastal Eesti meistriks 100 meetri jooksus.
Enne Torisse suunamist töötas ta Penuja sovhoosis ja Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi Tähtvere katsebaasis direktorina. Tori riigimajandi juhina sai ta hüüdnime Sauna-Jaan, sest lasi igasse Tori osakonda ehitada avaliku sauna. Kolmas Soome sauna tüüpi saun Eestis ehitati Tori keskasulasse.
Vija organiseeris ratsa- ja veovõistlusi, põllumajandusnäitusi, heakorrakonkursse, laulis ansamblis, osales näiteringis ja mälumängudes.

Maetud Tori kalmistule.

Tunnustus
---------

* 1965 orden "Austuse märk"
* 1971 Lenini orden
* 2005 Tori valla vapimärk

Viited
------

1. ↑  Pärnu Postimees, 17. detsember 2005
2. ↑  kalmistud.ee
3. ↑  Eesti majanduse biograafiline leksikon, Tallinn 2003, lk 580
4. ↑  Eesti majanduse biograafiline leksikon, Tallinn 2003, lk 580
5. ↑  Pärnu Postimees, 17. detsember 2005
Eriphyle saadab Amphiaraose sõtta
**Eriphyle** (vanakreeka keeles Ἐριφύλη) oli vanakreeka mütoloogias Argose printsess, Argose kuninga Talaose tütar ja Adrastose õde. Väidetavalt oli neil veel viis venda **Aristomachos**, Hippomedon, **Mekistos**, Parthenopaios ja **Pronax** ning kaks õde **Astynome** ja **Metidike**.

Eriphyle oli Amphiaraose naine ning Alkmaioni ja Amphilochose ema.

Amphiaraosel oli võime tulevikku ennustada. Nõnda nägi ta ette, et sõjakäik Seitse Teeba vastu lõpeb täieliku lüüasaamisega. Seepärast keeldus ta, kui ta naisevend kuningas Adrastos teda sõtta kutsus. See polnud tal esimene kord Adrastosega riidu minna. Esimesel korral oli Eriphyle nad lepitanud, ja pärast seda vandusid mõlemad, et kui nad veel kunagi omavahel tülitsema peaksid, siis otsustab Eriphyle, kummal on õigus. Sõjakäigu organiseerija, Teeba õigusjärgne kuningas Polyneikes võitis Eriphyle soosingu sellega, et kinkis talle oma esiema Harmonia kaelakee, ning naine saatis Amphiaraose sõtta. Amphiaraos pidi minema, ent palus poegi, et kui ta peaks surma saama, maksaksid nad emale kätte.

Zeus rebestas välgunoolega maa, mis neelas Amphiaraose koos kaarikuga hetkel, mil Periklymenos teda surmata tahtis. Sõjas said surma ka Eriphyle vennad Hippomedon ja Parthenopaios.

Alkmaion tappis oma ema, nagu oli isale tõotanud. Enne surma needis ema ta ära, soovides, et Alkmaion mitte ühelgi olemasoleval maal rahu ei saaks.

See soov täitus, aga mitte kohe. Alkmaion asus elama Arkaadiasse, mille kuningas Phegeos andis talle naiseks oma tütre. Siis saabusid erinnüsed, kes Alkmaionit lakkamatult jälitasid ega lasknud tal elada. Alkmaion küsis nõu Delfi oraaklilt, kes ütles, et erinnüsed on karistuseks ematapmise eest ja et Alkmaion peab elama asuma mõnele sellisele maale, mida needmise ajal veel olemas ei olnud. Alkmaion leidis Aitoolia ja Akarnaania piirijõe Acheloosi jõe deltast äsjamoodustunud saare ja kolis sinna. Seni, kuni ta saarel asus, ei tülitanud erinnüsed teda, ent tema abielu niisugune pealesunnitud elustiil hävitas ja põhjustas kaudselt ka Alkmaioni surma.
Hammasülekanne
**Hammasülekanne** on ülekanne, mis koosneb kahest või enamast hammasrattast või hammasrattast ja hammaslatist. Selle abil kantakse üle pöördliikumist või muudetakse see kulgliikumiseks (translatoorseks liikumiseks) või ka vastupidi. On mehaanikas laialt levinud.

Hammasülekande eelised
----------------------

* Suur kasutegur (kuni 98%)
* väikesed mõõtmed (võrreldes hõõrd- ja rihmülekandega)
* konstantne ülekandearv
* suur ülekantav võimsus (kümneid tuhandeid kilovatte)
* võllide ja laagrite väike koormus

Hammasülekande puudused
-----------------------

* Eriseadmete vajadus hammaste lõikamiseks
* ülekandearvu ei saa sujuvalt muuta
* valmistamise ebatäpsusest tingitud müra

Hammasülekannete liigitus
-------------------------

Silinderhammasülekanne
Hammaslattülekanne
### Telgede vastastikuse asendi järgi

* silinderhammasülekanded
* koonushammasülekanded
* hüpoidülekanded
* hammaslattülekanded
* kruvihammasülekanded

### Hammaste paiknemise järgi ratta moodustaja suhtes

* sirghammastega
* noolhammastega
* kaldhammastega
* kõverjooneliste hammastega

### Hamba kuju järgi

* evolventprofiiliga
* tsükloidprofiiliga
* ringjoonelise profiiliga

### Konstruktiivse kujunduse järgi

* lahtised hammasülekanded
* kinnised hammasülekanded

### Ringkiiruse järgi

* väga aeglasekäigulisteks (ringkiirus alla 0,5 m/s)
* aeglasekäigulisteks (ringkiirus 0,5–3 m/s)
* keskkäigulisteks (ringkiirus 3–15 m/s)
* kiirekäigulisteks (ringkiirus üle 15 m/s)

Hammasülekannetest üldiselt
---------------------------

### Ülekandetegur

Ülekandetegur on üks tähtsamaid hammasülekannet iseloomustavatest parameetritest.

Valdav osa hammasülekannetest teostab pöörlemise ülekandmist ühelt võllilt teisele tingimustes, kus võllide asend on fikseeritud ega muutu. Sel juhul võib hammasrataste pöörlemist käsitleda lihtliikumisena.

Vajadus hammasülekande järele tekib tavaliselt siis, kui on vaja muuta võllide pöörlemiskiirust, kusjuures üldjuhul on töömasinat käitav jõumasin (elektrimootor) liiga suure pöörete arvuga ja temaga ühendamiseks on vaja vahele asetada pöördeid alandav hammasülekanne ehk reduktor. Seetõttu tekib vajadus pöörlemiskiiruse muutuse iseloomustamiseks mingi konkreetse parameetriga. Selleks on ülekandetegur ehk ülekandesuhe.

Evolventhammasülekande geomeetria
---------------------------------

Hambumise elemendid: p – hambumise samm; s – hamba paksus; e – hambavahe laius; d – jaotusringjoone läbimõõt; df – jalgaderingjoon; da – peaderingjoon

Vaata ka
--------

* Hammasrataste valmistamise meetodid

Ülekanded

Hõõrdülekanne • Rihmülekanne (Lamerihmülekanne • Kiilrihmülekanne • Hammasrihmülekanne • Ümarrihmülekanne) • Hammasülekanne (Silinderhammasülekanne • Hüpoidülekanne • Hammaslattülekanne • Koonushammasülekanne • Kruvihammasülekanne • Planetaarülekanne • Diferentsiaalülekanne) • Tiguülekanne (Silindertiguülekanne • Globoidtiguülekanne) • Kettülekanne (Rullkettülekanne • Hammaskettülekanne • Pukskettülekanne • Kujulülikettülekanne) • Keermesülekanne • Laineülekanne • Kuulkruviülekanne
**Viktor Jermolajev** (vene keeles **Ермолаев Виктор Вячеславович**; sündinud 6. jaanuaril 1953 Gorkis) on Eesti meremees ja poliitik.

Ta lõpetas 1968. aastal Gorkis keskkooli ja 1972. aastal Tallinna Kalatööstusliku Merekooli, 1984. aastal Kaliningradi Tehnikainstituudi ja 1990. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli.

Töötas aastatel 1972–1979 tootmiskoondises Eesti Kalatööstus masinisti ja mehaanikuna, 1979–1983 komsomolisekretäri asetäitjana ja sekretärina ning 1983–1990 parteikomitee sekretäri asetäitjana ja sekretärina.

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, kuuludes algul väliskomisjoni ja hiljem rahvussuhete komisjoni. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma Kommunistlik fraktsioon (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad Virumaa, Võrdsete õiguste eest, Koostöö ja Kommunistlik fraktsioon laiali minna).

Ta oli aastatel 1979–1991 NLKP liige. Ühtlasi oli ta 1991. aastani Eestimaa Kommunistliku Partei (NLKP) Keskkomitee ja selle büroo liige. Aastatel 1985–1989 oli ta Tallinna Kalinini Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu liige.

Kirjandus
---------

* "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
**Viktor Gavrikov** (leedu keeles *Viktoras Gavrikovas*; vene keeles Виктор Николаевич Гавриков *Viktor Nikolajevitš Gavrikov*; 29. juuli 1957 Criuleni, Moldaavia NSV – 27. aprill 2016 Burgas, Bulgaaria) oli Leedu maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1984). 

Gavrikov täitis meistrinormi 1977. aastal. 1978. aastal jagas ta esikohta Leedu meistrivõistlustel. Suurmeistriks sai Gavrikov 27-aastaselt 1984. aastal. NSV Liidu meistrivõistlustel esines edukalt 1981. aastal (4.–5. koht), 1985. aastal (1.–3. koht) ja 1986. aastal (2.–7. koht).

Kvalifitseerus 1985. aastal Tunises peetud tsoonidevahelisele turniirile, mille neli edukamat pääses mängima pretendentide turniirile. Gavrikov jagas koos Aleksandr Tšerniniga 4.–5. kohta. Järelmatš jättis ta viiendaks.

1985. aastal jagas Gavrikov Tallinnas Paul Kerese mälestusturniiril 3.–6. kohta.
1990. aastal võitis ta Biel Openi.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist emigreerus Gavrikov Šveitsi. Aastatel 1993–1997 esindas ta rahvusvahelistel malevõistlustel Šveitsi. 1994. aastal võitis ta Bieli suurmeistrite turniiri. 1996. aastal tuli Arosas Šveitsi malemeistriks.

2000. aastal Leedu meistrivõistlustel jagas 1.–6. kohta.

Ta tegutses ka treenerina. Aastatel 1980–1986 oli ta Nana Alekhsandria treener.

2010. aastal asus elama Bulgaariasse.

Tunnustus
---------

* 1981 – Gruusia NSV teeneline treener
**Hamme** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Asulad
------

Hamme jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(31/12/2005) |
| --- | --- | --- | --- |
| I    (III)  (IV) | Hamme  - Hamme  - Sint-Anna  - Zogge | 23,61 14,86 4,29 4,46 | 18 874 16 4888121574 |
| II     (V) | Moerzeke - Moerzeke  - Kastel | 16,77 9,786,99 | 4360 29601400 |

* KastelKastel
* MoerzekeMoerzeke
* Sint-AnnaSint-Anna
* ZoggeZogge
* HammeHamme
* "Vana Durme""Vana Durme"

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Hamme (Ida-Flandria) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm