recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Fraser Froster (2017)
**Fraser Gerard Forster** (sündinud 17. märtsil 1988 Hexhamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Tottenham Hotspur.

2005. aastal liitus ta Newcastle Unitediga, kuid klubi põhimeeskonda ta ei jõudnud. Hooajal 2008–09 debüteeris ta Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Stockport County, kus ta mängis Newcastle Unitedist laenul. Hooaja 2009–10 alguses oli ta laenul samasse liigasse kuulunud Bristol Roversis. Seejärel läks ta laenule Norwich Citysse, tõustes Norwich City esiväravavahiks. Hooajal 2009–10 valiti ta mängijate poolt Norwich City hooaja parimaks mängijaks.

2010. aasta augustis läks ta Newcastle Unitedist laenule Šotimaa kõrgliiga klubisse Celtic. 2012. aasta juunis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. Celticus mängis ta kokku neli hooaega ning tuli kolmel viimasel hooajal klubiga Šotimaa meistriks. Hooajal 2013–14 valiti ta Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2014. aasta augustis siirdus Forster umbes 10 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Southampton. Hooajal 2019–2020 mängis ta laenul taas Celticus ning tuli klubiga neljandat korda Šotimaa meistriks.

2022. aasta juulis siirdus ta Tottenham Hotspuri.

Inglismaa jalgpallikoondises mängis Forster aastatel 2013–2016 kokku kuus korda. Ta oli Inglismaa koondise varuväravavaht 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Norwich City
* Football League One: 2009–10

Celtic
* Šotimaa kõrgliiga: 2011–12, 2012–13, 2013–14, 2019–20
* Scottish Cup: 2010–11, 2012–13
* Scottish League Cup: 2019–20

Southampton
* EFL Cup: Teine koht 2016–17

Välislingid
-----------

* Profiil Southampton FC kodulehel

| * v
* r
Tottenham Hotspur FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Lloris
* 4 Skipp
* 5 Højbjerg
* 6 Sánchez
* 7 Son
* 9 Richarlison
* 10 Kane
* 12 Emerson
* 14 Perišić
* 15 Dier
* 16 Danjuma
* 17 Romero
* 19 Sessegnon
* 20 Forster
* 21 Kulusevski
* 23 Porro
* 25 Tanganga
* 27 Lucas
* 29 Sarr
* 30 Bentancur
* 33 Davies
* 34 Lenglet
* 38 Bissouma
* 48 Paskotši
* Treener: Mason

 |

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Hart
* 2 Johnson
* 3 Baines
* 4 Gerrard (c)
* 5 Cahill
* 6 Jagielka
* 7 Wilshere
* 8 Lampard
* 9 Sturridge
* 10 Rooney
* 11 Welbeck
* 12 Smalling
* 13 Foster
* 14 Henderson
* 15 Oxlade-Chamberlain
* 16 Jones
* 17 Milner
* 18 Lambert
* 19 Sterling
* 20 Lallana
* 21 Barkley
* 22 Forster
* 23 Shaw
* Treener: Hodgson

 | Inglismaa |

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Hart
* 2 Walker
* 3 Rose
* 4 Milner
* 5 Cahill
* 6 Smalling
* 7 Sterling
* 8 Lallana
* 9 Kane
* 10 Rooney (c)
* 11 Vardy
* 12 Clyne
* 13 Forster
* 14 Henderson
* 15 Sturridge
* 16 Stones
* 17 Dier
* 18 Wilshere
* 19 Barkley
* 20 Alli
* 21 Bertrand
* 22 Rashford
* 23 Heaton
* Treener: Hodgson

 | Inglismaa |



1. ↑  "Forster deal complete". *Tottenham Hotspur*. 8. juuni 2022. Vaadatud 8. juunil 2022.
|  |
| --- |
|  |
|  **Poks** |
| Riik |  | Kanada |
|  |
| Veerand-finaal | 1984 | Üli-raskekaal |
| Kuld | 1988 | Üli-raskekaal |
|

**Lennox Claudius Lewis** (hüüdnimega **The Lion**; sündinud 2. septembril 1965 West Hamis Londonis) on Suurbritannia ja Kanada endine poksija.

Lewis võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) ka 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Tyrrell Biggsile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Lewis võitis üliraskekaalus (üle 91 kg) 2. juunioride maailmameistrivõistlustel (Santo Domingo, 1983) kuldmedali ja tuli juunioride maailmameistriks. 

Lewis poksis juunist 1989 kuni juunini 2003 elukutselisena. Ta pidas kokku 44 kohtumist, millest võitis 41 (neist 32 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

Viited
------

1. ↑  24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Seoul 1988. Tulemused inglise keeles
2. ↑  23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles
3. ↑  2. juunioride maailmameistrivõistlused poksis. Santo Domingo 1983. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Lennox Lewis saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Lennox Lewis saidil BoxRec
Pius Suter 2017. aastal Šveitsi koondises
**Pius Suter** (sündinud 24. mail 1996 Wallisellenis) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Detroit Red Wings.

Aastatel 2013–2015 mängis ta Põhja-Ameerika noorteliiga Ontario Hockey League'i klubis Guelph Storm.

Aastatel 2015–2020 mängis Suter Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions. 2018. aastal tuli ta Lionsiga Šveitsi meistriks. Hooajal 2019/20 oli Suter Šveitsi kõrgliigas resultatiivseim mängija (30+23) ning valiti liigahooaja parimaks ründajaks ja väärtuslikumaks mängijaks.

2020. aasta juulis sõlmis Suter üheaastase lepingu NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. NHL-is debüteeris ta 13. jaanuaril 2021 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Sama aasta 24. jaanuaril lõi ta oma esimese värava ja tegi kübaratriki mängus Detroit Red Wingsi vastu. Sellega sai Suter Blackhawksi ajaloo teiseks mängijaks, kes on oma NHL-i kolm esimest väravat löönud ühes mängus. Hooajal 2020/21 lõi Suter NHL-is kokku 14 väravat ja andis 13 väravasöötu.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Red Wingsiga. Hooajal 2021/22 lõi Suter NHL-is 15 väravat ja andis 21 väravasöötu.

Šveitsi jäähokikoondise koosseisus on Suter osalenud 2018. aasta taliolümpiamängudel ning 2017. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 14.5.2022)
2. ↑  "RELEASE: Blackhawks Sign Suter, Kalynuk; Finalize Mitchell Contract". nhl.com. 16.7.2020. Vaadatud 14.5.2022
3. ↑  "Suter makes history, records first NHL goal and hat trick". NBC Sports Chicago. 24.1.2021. Vaadatud 14.5.2022
4. ↑  "Red Wings agree to terms with center Pius Suter". nhl.com. 29.7.2021. Vaadatud 14.5.2022

Välislingid
-----------

* Pius Suter NHL.com lehel
* Pius Suter hokceydb.com lehel

| * v
* r
Detroit Red Wings |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Magnus Hellberg **·** Ville Husso |
| 
**Kaitsjad**: Ben Chiarot **·** Robert Hägg **·** Gustav Lindström **·** Olli Määttä **·** Jordan Oesterle **·** Mark Pysyk **·** Moritz Seider **·** Jake Walman |
| 
**Ründajad**: Jonatan Berggren **·** Alex Chiasson **·** Andrew Copp **·** Austin Czarnik **·** Adam Erne **·** Robby Fabbri **·** Dominik Kubalík **·** Dylan Larkin **·** David Perron **·** Michael Rasmussen **·** Lucas Raymond **·** Pius Suter **·** Joe Veleno **·** Filip Zadina |
**Kristi Kõiv** (sünninimi **Kristi Vipper**, sündinud 22. jaanuaril 1959) on eesti kasvatusteadlane ja Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudi dotsent. 

Tema peamised uurimisteemad on noorukite antisotsiaalne ja kuritegelik käitumine, kiusamine, vägivald ja teised sotsiaalsed probleemid koolis.

Haridustee
----------

Kõiv sai 1982. aastal Tartu Ülikooli psühholoogia magistrikraadi ning 1994. aastal pedagoogika magistrikraadi. Ta oli 1994–2000 Tartu Ülikooli pedagoogika osakonna doktorantuuris ning 2000–2004 Turu Ülikooli pedagoogika teaduskonna doktorantuuris.

Ta kaitses 2004. aastal Turu Ülikoolis doktorikraadi teemal „Inquiry into family relationships of antisocial and contol group adolescent males: three viewpoints - Social Control Theory, Attachment Theory, and Family Systems Theory".

Töökäik
-------

Kristi Kõiv oli aastatel 1982–1986 kasvatuse eritingimusi vajavate õpilaste koolis (Puiatu Erikool) psühholoog, 1986–1987 õpetaja ning 1987–1988 eelkooliea lasteasutuse (Puiatu Lastepäevakodu) juhataja. Aastatel 1988–1995 töötas ta lastekodus (Elva Väikelastekodu) psühholoogina. 

Ta oli 1996–2009 Tartu Ülikooli üldpedagoogika õppetooli lektor ning 2009. aastast haridusteaduste instituudi dotsent.

Tunnustus
---------

2002 Kasvatusteaduslike tööde riikliku konkursi preemia eesti keeles publitseeritud teadustöö kategoorias 

2005 Kasvatusteaduslike tööde riikliku konkursi preemia võõrkeeles publitseeritud teadustöö kategoorias 

2008 Inimeseõpetuse aasta tegu aine arendamise eest 

2009 Tartu Ülikooli aumärk

2013 The Best European Schoolbook Awards 2013, Special prize for the treatment of Social and Ethical issues 

2014 Inimeseõpetuse aasta tegu laureaat; inimeseõpetuse aine väärtustamine ja arendamine läbi metoodilise materjali

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Eesti Teadusinfosüsteem. Kristi Kõiv".
2. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.

Välislingid
-----------

* Kristi Kõiv Google Scholar lehekülg
* Kristi Kõiv ResearchGate lehekülg
Õlivärv *Payne's grey* segatuna tsinkvalgega, toonivahemik tumedast heledani
William Payne'i akvarell "Royal Dockyard", maalitud 1800. aastal
***Payne's grey*** ('Payne'i hall') on tume sinakashall (kiltkivihall) akvarell- või õlivärv, mis on valmistatud kahest või enamast erinevast värvipigmendist.

Saamine
-------

Värvi leiutas inglise akvarellist ja kunstiõpetaja William Payne 19. sajandi algul, kes võis seda soovitada oma õpilastele kui musta vähem intensiivset varianti varjutoonide segamiseks. Payne'i järgi on värv nimetatud. Algselt oli *Payne's grey* segu Preisi sinisest, kollasest ookrist ja karmiinlakist, mõne allika teatel aga indigost, karmiinlakist ja söest. Tänapäeval müüdava värvi tavalised komponendid on mingi must pigment, näiteks lambitahm või marssmust, segatuna mõne sinise pigmendiga, näiteks ultramariini või ftalotsüaniinsinisega.

Kasutamine
----------

Värvi kasutatakse varjude toonijana musta asemel. *Payne's grey* väiksem tumedus ja intensiivsus võrreldes mustaga hõlbustab sobiva tulemuse saavutamist.

Värvi nimetus *Payne's grey* esineb inglise keeles esimest korda 1835. aastal. Eesti kaubandusvõrku ilmus *Payne's grey* (eestindatud ebajärjekindlalt *Payne hall* või *Payne's hall* või *Paynes´i hall*) 1990. aastatel.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑  G. O'Hanlon. Hues or Mixed Colors of Historical Origin. – naturalpigments.com
5. ↑
6. ↑
7. ↑

Välislingid
-----------

* D. Doreau. Looking for Payne's grey. - Le Lapin dans la Lune (blogi)
* K. Kelleher. Payne's Gray, the Color of English Rain and Henry Miller's Paris. - The Awl. Color Stories
Palazzo Ducale
Rotonda di San Lorenzo
Palazzo Bonacolsi Piazza Sordello ääres
**Mantova** (ladina keele järgi teisteski keeltes kasutatav *Mantua* ei ole eesti keeles soovitatav) on linn Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas, Mantova provintsi halduskeskus.

Elanike arv 48 103 (2004).

Linn on kolmest küljest piiratud Mincio jõe moodustatud järvedega.

Ajaloolise ja romantilise linnasüdame ümber laiuvad Manotova peamiselt fašistlikust perioodist pärit ehitistega eeslinnad. Seal asuvad keemia- ja paberitööstusettevõtted, mis on süüdi ka ümbruskonna suurima järve Superiore reostamises. Hoolimata sellest peetakse Mantovat üheks Itaalia keskkonnasõbralikumaks linnaks (Legambiente aruanne 2005).

Ajalugu
-------

Mantova kohal asus algselt etruski (6. sajand eKr), seejärel Vana-Rooma asula.

Linn kuulus 12. sajandil Lombardia Liigasse.

Mantova õitseaeg oli Gonzagade (üks renessansiaegse Itaalia rikkamaid ja võimsamaid suguvõsasid) valitsusajal (1328–1627).

Aastateks 1628–1631 läks linn pärilussõja tagajärjel Neversi hertsogite kätte. Aastal 1708 läks Mantova Austria valdusse, 1797 vallutas selle Napoleon I ja linn liideti Tsisalpiini vabariigiga, 1815 taastati Austria võim.

Alates 1866 on Mantova ühendatud Itaalia riigi koosseisus.

Arhitektuurimälestised
----------------------

Mantova kesklinn on koondunud ümber nelja omavahel ühendatud väljaku – Piazza Mantegna, Piazza dell'Erbe, Piazza Broletto ja Piazza Sordello. Nende väljakute ääres asub suurem osa Mantova vanemast ja väärtuslikumast arhitektuuripärandist.

* Gonzaga hertsogipalee (*Palazzo Ducale*; ehitatud 13.–18. sajandil) on üks Euroopa suurimaid ja uhkeimaid. Tähelepanu väärivad seal Andrea Mantegna ja Giulio Romano freskod ning muud kunstiväärtused. Ühe osa paleekompleksist moodustab Castello di San Giorgio kindlus (1390–1506).
* Palazzo Tè (16. sajand)
* Mantova toomkirik (*Duomo*) (12.–18. sajand); Gulio Romano stukkdekoor 13. sajandist
* Sant'Andrea kirik (15.–18. sajandil ehitatud basiilika, mille üks arhitekte oli ka Leon Battista Alberti), kampanii (1414)
* Rotonda di San Lorenzo kirik 11. sajandi rotund (Mantova vanim kirik)
* Mantova raekoda (*Broletto*) (13. sajandist)
* Palazzo della Ragione (osalt 13. sajandist; kampaniil 15. sajandist)
* Palazzo Bonacolsi
* Palazzo del Capitano
* Palazzo degli Uberti
* Palazzo Vescovile

Mantova panoraam

Kultuur
-------

Mantova mälestusmärkides ja tänavanimedes kajastuvad arvukad kultuuriloolised seosed. See on poeet Vergiliuse sünnilinn (*Mantua me genuit*). Samuti on Mantovast pärit kunstnik Andrea Mantegna. Mantovasse saatis Shakespeare maapakku Romeo ja seal on Verdi "Rigoletto" tegevuspaik.

Via Accademial asub 18. sajandist pärinev Teatro Scientifico Bibiena. Seal andis 13-aastane Wolfgang Amadeus Mozart oma debüütkontserdi.

Vaata ka
--------

* La Mantovana

Viited
------

1. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

* Mantova koduleht itaalia keeles
**Lähenemiskeeld** või **kaitsekorraldus** on korraldus, mida kohus kasutab isiku, eseme, ettevõtte, riigi, asutuse, või üksuse kaitsmiseks, olukorras, mis hõlmab väidetavat perevägivalda, laste väärkohtlemist, kallaletungi, ahistamist, jälitamist või seksuaalset vägivalda.

Piirangute ja isikukaitsekorralduste seadused on kohtupiirkonniti erinevad aga kõik neist määratlevad, kes saab korralduse esitada, millise kaitse või leevenduse inimene sellest korraldusest saab ja kuidas korraldus täide viiakse. Kohus annab vastaspoolele korralduse hoiduda teatud toimingutest või nõuda teatud sätete täitmist. Täitmata jätmine on korralduse rikkumine, mis võib kaasa tuua kurjategija vahistamise ja vastutusele võtmise.

Lähenemiskeelu korraldused
--------------------------

Kõik kaitsekorralduse määrused lubavad kohtul anda väidetavale väärkohtlejale ülesandeks jääda kellestki teatud kaugusele, näiteks tema kodust, töökohast või koolist (eemale hoidmise sätted) ja mitte temaga ühendust võtta. Väidetavad ohvrid võivad üldjuhul ka taotleda kohtult korraldust keelata igasugune kontakt, olgu see siis telefoni teel, märkmete, posti, faksi, e-posti, teksti või lillede, kingituste või jookide kättetoimetamine (sätted "kontakti puudumine"). Samuti võivad kohtud anda väidetavale väärkohtlejale korralduse mitte kedagi vigastada ega ähvardada.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Kadrina kihelkonna mõisast; samanimelise Kirbla kihelkonna mõisa kohta vaata Muusi mõis (Kirbla)* |

---

**Muusi mõis** (saksa keeles *Julienhof*) oli poolmõis Kadrina kihelkonnas Virumaal..

Karjamõis eraldati 1858. aastal Vohnja mõisast.

Viited
------

1. ↑  Muusi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 10.01.2018)

Välislingid
-----------

* Muusi mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kadrina kirik
Kadrina kihelkond

**Kirik**: Kadrina  

**Mõisad**: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hulja mõis | Hõbeda mõis | Imastu mõis | Ilumäe mõis | Jõepere mõis | Jõetaguse mõis | Kadrina kirikumõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Kruusimäe mõis | Kõrve mõis | Lante mõis | Lasila mõis | Liblika mõis | Liigvere mõis | Lepiku mõis | Loksu mõis | Muike mõis | Muusi mõis | Mõndavere mõis | Neeruti mõis | Oonurme mõis | Pala mõis | Pakitu mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Pressi mõis | Päri mõis | Saksi mõis | Sakussaare mõis | Sinnepali mõis | Soomukse mõis | Tuimõisa mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Uku mõis | Vandu mõis | Vasivere mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis | Võduvere mõis | Võsu mõis
Lennujuhtimistorn
**Lennujuhtimistorn** (inglise keeles *air traffic control tower*) on lennuvälja lähedal asuv tornikujuline rajatis, millel on igas suunas aknad ning kust on hea vaade lennuväljale ja selle ümbrusele.

Otstarve
--------

Lennujuhtimistorni eesmärk on teha maandumisrada ja lennuvälja lähiümbrus lähilennujuhtide jaoks hästi nähtavaks. Lähilennujuhid on lennujuhid, kes juhivad lende lennuväljade vahetus läheduses ning stardi-, maandumisrajal ja ruleerimisteedel. Tänu lennujuhtimistornile näevad lähilennujuhid maanduvaid ja õhkutõusvaid õhusõidukeid ning saavad tänu sellele õhusõidukeid ohutult juhendada.

Ajalugu
-------

### Esimene lennujuhtimistorn

Esimene lennujuhtimistorn ehitati 1920ndatel Londoni Croydoni lennuväljale. Torni ehitamiseks anti käsk 25. veebruaril 1920 ja see valmis sama aasta kesksuveks. Torn oli umbes 4,5 m kõrge ja selle igal küljel olid aknad. Torn ehitati uuesti üles 1928. aastal ja 2000. aastal tehti sellest muuseum, mis tegutseb tänapäevani.

### Lennujuhtimistornide algusaastad USAs

1930. aastal, 10 aastat pärast esimese torni ehitamist, ehitati ka Clevelandi lennujaama lennujuhtimistorn. Järgmise viie aasta jooksul ehitati tornid veel umbes kahekümnesse linna. Kuni 1941. aastani korraldasid lennujuhtide tööd ja tornide ehitamist lennuväljad, kuid 1941. aastal alustas lennujuhtide töö korraldamise ülevõtmist tsiviillennundusamet CAA (Civil Aviation Authority).

Irdtorn
-------

Irdtorn (ingl Remote TWR) on kontseptsioon, kus lennujuhtidele kuvatakse kogu vajaminev visuaalne informatsioon videosüsteemi vahendusel. Irdtorn võimaldab lennujuhtidel töötada mujal kui lennujuhtimistornis. Lennuvälja lähedale paigaldatakse kaamerad nii, et lennujuhtidele saaks kuvada videosüsteemi abil lennuväljast 360° vaade. Irdtorn võimaldab kuluefektiivsemalt pakkuda lennujuhi teenust mitmel lennuväljal korraga. Esimene irdtorn hakkas tööle Rootsis 2015. aasta aprillis. Paljudes teistes EASA (European Union Aviation Safety Agency) liikmesriikides käivad katsetused, et võtta kasutusele esimesed irdtornid. Esimene täielikult irdtorniga juhitav lennujaam avati 2019. aasta detsembris Rootsis. USA kaitseministeerium katsetab USA esimest irdtorni Colorado osariigis.

Viited
------

1. ↑  "Termin.eki". *EKI*. 05.29.2003. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.04.2021. Vaadatud 29.04.2021. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|aeg=` (juhend)
2. 1 2  EANS. "Lennujuhtimine". *EANS*. Originaali arhiivikoopia seisuga 30.04.2021. Vaadatud 29.04.2021.
3. ↑  Historyc Croydon Airport. "Air travel - The revolution". *Historic Croydon Airport*. Vaadatud 29.04.2021.
4. ↑  FAA (18.07.2019). "FAA Historical Chronology, 1926-1996" (PDF). *FAA*. Vaadatud 24.03.2021.
5. ↑  Bailey, Joanna (30.12.2019). "The World's First Airport With Completely Remote ATC Just Opened". *Simple Flying*. Vaadatud 24.03.2021.
6. ↑  Frequentis USA Inc (14.01.2021). "First Military Remote Digital Tower in the United States Completes Systems Operation and Verification Test". *Aviationpros*. Vaadatud 23.04.2021.

Välislingid
-----------

 Eesti lennujuhtimistornid – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**José Benito Rosales y Sandoval** (1795 Granada – 1850) oli Nicaragua poliitik ja jurist, aastal 1849 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.

José Benito Rosales sündis aastal 1795 Granadas. Ta õppis sealses ülikoolis õigusteadust ja hiljem sai temast sealse ülikooli dekaan. Poliitilistelt vaadetelt oli ta konservatiiv, Partido Legitimista (toonane konservatiivide partei) liige.

Pärast Agustín de Iturbide võimult lahkumist kogunes Kesk-Ameerika Ühendprovintside saadikute kogu arutama sealse piirkonna olukorda ja edasist saatust. Rosales oli üks kolmest Nicaragua saadikust (Praeguse Nicaragua territooriumilt olid seal saadikud veel Rivasest, Matagalpast ja Leónist).

Hiljem andis ta välja ajalehte *El Ojo del Pueblo, Revista Conservadora del Pensamiento Centroamericano*, mida trükiti Granadas. Selles rõhutas ta vajadust muuta Managua piirkonna halduskeskuseks.

Kui ülemdirektor José María Guerrero oli sunnitud terviseprobleemide tõttu ametist lahkuma, määras ta enda asemele Bernardo Toribio Terán Prado. Märtsis määras parlament Teráni asemel kohusetäitjaks José Benito Rosalese, kes oli ametis uute valimisteni.

Viited
------

1. ↑  Nicaragua worldstatesmen.org
2. ↑  lmanfut, Don Agustín Iturbide
3. ↑  La Prensa, 1 DE MARZO DEL 2004, Inicios del periodismo en Nicaragua (1830-1884)
4. ↑  Asociación para el Fomento de los Estudios Históricos en Centroamérica, El primer encuentro con los filibusteros en Nicaragua: antecedentes y contexto
5. ↑  La Prensa, 20. November 2001 Historia de las elecciones

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Bernardo Toribio Terán Prado** | **Nicaragua ülemdirektor**8. märts 1849 – 1. aprill 1849 | Järgnev**Norberto Ramírez** |
Oskar Gustavson
**Oskar Gustavson** (14. veebruar 1889 Kogula vald, Saaremaa – 10. detsember 1945 Tallinn) oli Eesti poliitik ja ajakirjanik.

Ta lõpetas Kaarma õpetajate seminari. Ta on olnud ametis Hiiumaal ja Pärnumaal. Ta oli I maailmasõja invaliid. Sotsialistlikust töölisliikumisest on ta osa võtnud aastast 1917. Saksa okupatsiooni ajal oli ta vanglas.

Oskar Gustavson kuulus EISTP liikmena I, II, III, IV ja V Riigikogu koosseisu. Neist kahes viimases täitis ta teise abisekretäri rolli (13. märts 1930 – 14. juuni 1932 ja 20. juuni 1932 – 31. detsember 1937). 25. jaanuaril 1921 sai Oskar Gustavson esimeseks Riigikogu liikmeks, kes politseinike abil Riigikogu istungilt kõrvaldati. Oli Iseseiseva Sotsialistliku Tööliste Partei häälekandja, ajaleht Tööliste Võitlus toimetaja. 

1. mai [1922], mis puhul kohaliste [Paide] "punaste" poolt "palju" pidi tulema, läks õige rahuliselt mööda. Tööliste rongikäigule, mida kommunistide ja isesotside poolt tuntud lööksõnade all organiseeriti, oli ainult paarkümmend vana naist ja niisama palju poisikesi kogunud, keda isesotside "liider" O. Gustavson komandeeris. Isegi kohalise tikuvabriku töölisi oli kõigest paar rongikäigust osa võtmas. Turuplatsil pidas noorherra Gustavson ägeda kommunismist aurava kõne, sajatades maksvat "rõhuvat" korda ja elada lastes nõukogude Venemaad. Kõne kutsus turule kogunud rahvahulga poolt ägedaid protestihüüdeid esile.

Aastatel 1937–1940 oli ta ajakirja Nädal Pildis tegevtoimetaja.

Ta oli 38. valimisringkonnast valitud I Riigivolikogu liige. 5. detsembril 1939 peetud kõnes pidas ta suurimaks ohuks Eesti iseseisvusele Kaarel Eenpalu kodukäijaid, kes kollitavad ja ähvardavad üle pea kasvada.

18. septembril 1944 nimetas Jüri Uluots ta riigikontrolöri kohustetäitjaks. Gustavson hukkus 1945. aasta esimesel poolel Tallinnas NKVD ülekuulamiselt põgenedes.

Viited
------

1. ↑  Eesti II Riigikogu. Tallinn, 1924
2. ↑  Aeg nõuab kulude kärpimist. Rahvaleht, 6. detsember 1939, nr. 287, lk. 8.

Välislingid
-----------

* Oskar Gustavson Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
José Luis Rodríguez (2017)
**José Luis Rodríguez Bebanz** (sündinud 14. märtsil 1997 Caneloneses) on Uruguay jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Vasco da Gama ja Uruguay jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Uruguay klubis Daunbio, mille meeskonnas debüteeris ta Uruguay kõrgliigas 2016. aastal. 2021. aastal mängis ta Uruguay kõrgliigaklubis Fénix ja 2022. aastal samasse liigasse kuuluvas Nacionalis. 2022. aastal tuli ta Nacionaliga Uruguay meistriks ning samal aastal valiti Rodríguez Uruguay kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.

2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Vasco da Gamaga.

Rodríguez kuulus Uruguay koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, kuid üheski mängus ta väljakule ei pääsenud. Koondisedebüüdi tegi ta alles 28. märtsil 2023 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu.

Viited
------

1. ↑  "Vasco anuncia a contratação de Pumita Rodríguez". *ge.globo* (Brasiilia portugali). 4. jaanuar 2023. Vaadatud 5. jaanuaril 2023.
2. ↑   (vaadatud 4.5.2023)

| * v
* r
Uruguay koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Muslera
* 2 Giménez
* 3 Godín (c)
* 4 Araújo
* 5 Vecino
* 6 Bentancur
* 7 De la Cruz
* 8 Pellistri
* 9 Suárez
* 10 De Arrascaeta
* 11 Núñez
* 12 Sosa
* 13 Varela
* 14 Torreira
* 15 Valverde
* 16 Olivera
* 17 Viña
* 18 Gómez
* 19 Coates
* 20 Torres
* 21 Cavani
* 22 Cáceres
* 23 Rochet
* 24 Canobbio
* 25 Ugarte
* 26 Rodríguez
* Treener: Alonso

 | Uruguay |
**Manuel Blas Antonio Sáenz** (1800 Rivas – ?) oli Nicaragua poliitik, aastail 1845 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.

Aastal 1842 esindas Sáenz Nicaraguat Costa Ricaga peetavatel piiriläbirääkimistel. Aastal 1843 võeti tema juhtimisel vastu seaduseelnõu riikliku ajalehe *Registro Oficial* loomiseks.

Kui El Salvadori riigipea Francisco Malespíni vastu sõda alustati, saatis riigipea Manuel Pérez Chinandegas kogunevad Nicaragua väed Chichigalpasse, takistades nii sõjategevust. See Malespínile osutatud toetus kutsus aga esile parlamendi vastuseisu, nii tagandas põhiliselt Liberaalse partei poolt kontrollitav parlament Péreze 16. septembril ja tema kohuseid asus täitma liberaalide hulka kuuluv Emiliano Madriz. 25. oktoobril tungisid Malespíni juhitavad El Salvadori ja Hondurase ühisväed Nicaraguasse. 26. novembril alustasid nad rünnakut Leónile. Rünnak kestis 45 päeva. Konfliktid tekkisid ka Nicaragua konservatiivide ja liberaalide vahel, konservatiivid lahkusid linnast ja otsustasid valida endi seast uue ülemdirektori kohusetäitja, kelleks sai 16. detsembril Silvestre Selva, osad konservatiivide väesalgad liitusid ka linna ründajatega. Uue konservatiivide valitsuse residentsiks kujunes Masaya. 20. jaanuaril sai tema asemel ülemdirektori kohusetäitjaks Sáenz.

Pärast Leóni langemist sai sealseks kuberneriks konservatiivide vägesid juhatanud José Trinidad Muñoz Fernández. 3. märtsil sõlmis Sáenz Malespíniga rahu ja 10. märtsil alustas taas tööd Nicaragua parlament. Kaks päeva hiljem valis see uueks riigipeaks José León Sandovali.

Viited
------

1. ↑  Nicaragua worldstatesmen.org
2. ↑  Su Decreto de fundación que lo tuvo como vocero del Gobierno, fue a iniciativa de don Blas Antonio Saenz.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Silvestre Selva** | **Nicaragua ülemdirektor**20. jaanuar 1845 – 4. aprill 1845 | Järgnev**José León Sandoval** |
**Oskar Kook** (8. mail 1899 Alatskivi – 5. märts 1964 Tallinn) oli eesti farmatseut.

Haridustee
----------

1924. aastal lõpetas Tartu ülikooli farmaatsiateaduskonna magistrikraadiga *cum laude*.

Töö
---

Töötas proviisorina. Aastatel 1925–1929 oli ta sõjaväeteenistuse ajal nooremleitnandina tööl sõjaväefarmatseudina. 1929. a alustas Oskar Kook tööd Kärdla haigekassa apteegi juhatajana,1934. a Võru linnaapteegi juhataja, 1940. aastast alates töötas Kook Tallinna Tõnismäe apteegi juhatajana.

1962 kirjutas koos G. Vilbastega raamatu Eesti ravimtaimedest "Eesti NSV ravimtaimed".

Isiklikku
---------

Oskar Kook oli abielus stomatoloog-lastearst Hella Pärsimäega.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Farmatseut Oskar Kook - 100". *Terviseleht*. 1999. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.04.2017. Vaadatud 27.04.2017.
2. ↑  "Käsukirjad kaitseväele nr. 3887". *Käsukirjad kaitseväele : 1929 : nr. 3887-4066 : 2. jaan. - 28. dets*. 1929. Vaadatud 27.04.2017.
3. ↑  Kook, O. Vilbaste, G. (1962). *Eesti NSV ravimtaimed*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
See artikkel See artikkel räägib lauljast.  Eesnime kohta vaata artiklit  Maiken (eesnimi).  

---

**Kadri Koppel** (esinejanimi **Maiken**; sündinud 4. märtsil 1977) on eesti laulja ja laulupedagoog.

Karjäär
-------

Lauljana sai ta tuntuks nii soololauljana (konkursil "Eurolaul 1998" ja "Kaks takti ette 1999") ning koos ansambliga Family, mille esitatud lauludest üks tuntumaid oli kaver Sister Sledge'i laulust "We Are Family". Hiljem ise suuremast kontserttegevusest loobununa on temast saanud Laulu- ja tantsukooli WAF (WAF on lühend sõnadest *We Are Family*) laulu ja hääleseadeõpetaja ning WAF koori juhataja. Samuti on ta tihedalt seotud telesaate "Eesti otsib superstaari" lauljate õpetamisega.

1999. aastal pääses ta saatesarja "Kaks takti ette" finaali (võitis Tanel Padar).

2000. aastal tehti talle häälepaelte operatsioon.

2001. aastal osales ta koos ansambliga Soul Control, mille koosseisu kuulusid veel Lauri Pihlap, Nele-Liis Vaiksoo ja Asja Krištofor Eurovisioni lauluvõistluse Eesti eelvoorus lauluga "Life is a Beautiful Word". Seejärel õppis ta kolm aastat Kopenhaagenis Complete Vocal Institute'is vokaaltehnikat ja pedagoogikat.

Ta on kooriartistina osalenud mitmes muusikalis, näiteks muusikalis "Hüljatud" (2001) ja "Fame" (2006).

2014. aastal osales ta enda loodud lauluga "Siin või sealpool maad" Eesti Laulul.

Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoor
-----------------------------------------

| Aasta | Laul | Punktid | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 1999 | "Didn't I Know" | 73 | 3. |
| 2001 | "Life is a Beautiful Word" | 60 | 5. |
| 2003 | "No Matter What It Takes" | 47 | 6. |
| 2014 | "Siin või sealpool maad" | 5 | 10. |
**Ants-Johannes Martin** (21. august 1946 Mäetaguse vald, Virumaa – 25. juuni 2017 Tartu) oli eesti zooloog (mürmekoloog). 

Ta lõpetas 1965. aastal Kohtla-Järve 5. Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. 

Aastatel 1971–1992 töötas ta Eesti TA Zooloogia ja Botaanika Instituudi aspirant. Ta oli aastatel 1995–2000 Eesti Põllumajandusülikooli doktoriõppes, sealhulgas 1997. aastal Norra Põllumajandusülikoolis doktoriõppe kursustel ökoloogilise põllumajanduse erialal. Ta kaitses 2000. aastal Eesti Põllumajandusülikoolis doktoriväitekirja ja sai filosoofiadoktori kraadi.

Aastatel 1971–1992 töötas ta Eesti TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis vaneminsenerina ja teadurina. 1992. aastast oli ta Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi vanemteadur.

Teadustöö
---------

Ta on uurinud sipelgate sotsiaalset homöostaasi ning tegelenud kuklaste kaitsmise ja nende kasutamisega metsakaitses ning keskkonna bioindikaatoritena.

Aastal 1977 asutas ta koos Vambola Maavaraga Akste metsakuklaste looduskaitseala. Nad rajasid 8. mail 1973 ja 6. mail 1975 kuklasteta kahele metsakvartalile laanekuklase *Formica aquilonia* 24 pesast koosneva asurkonna, millest on kujunenud umbes 400 pesast koosnev ulatuslik tehisasurkond.

Viited
------

1. ↑  "Suri sipelgauurija Ants-Johannes Martin". Tartu Postimees, 29. juuni 2017

Kirjandus
---------

* 2005 - "Martin, Ants-Johannes". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj - M. Tallinn 2005. Lk 539-540

Välislingid
-----------

* Ants-Johannes Martin Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Riina Martinson, "Nippe aias sipelgatest lahti saamiseks". Postimees, 6. mai 2017
* "Suri sipelgauurija Ants-Johannes Martin". Tartu Postimees, 29. juuni 2017
* Haud Mäetaguse kalmistul

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Sõjaväeline distsipliin** (Eesti kaitseväes = *kaitseväe*distsipliin) on seaduste, sõjaväes kehtivate määrustike, neist alamate õigusaktidega ja ülemate käskudega kehtestatud teenistuskohustuste ning sõjaväelise korra nõuete täpne täitmine kõigi sõjaväelaste poolt. 

Distsipliin on sõjaväe üks põhiline liikumapanev jõud. Distsiplineerimata sõjavägi on riigile pigem kahjulik, sest sõja korral osutuks see lahinguvõimetuks.

Distsipliin põhineb: 

* ülemate käsuõigusel ja distsiplinaarvõimul,
* alluvate kohustusel täpselt täita õigusaktide nõudeid, ülemate seaduslikke käske ja korraldusi,
* sõjaväelaste teadlikul allumisel teenistuse nõuetele.

  

Kaitseväedistsipliin kohustab kõiki kaitseväelasi täpselt täitma õigusaktide ja käskude nõudeid. Ülem peab alluvate suhtes olema nõudlik, võtma tarvitusele vajalikud mõjutusvahendid, karistama neid distsiplinaarselt või algatama seaduses ettenähtud korras teenistusliku juurdluse, kui alluvad astuvad üle õigusaktide või käsu nõuetest, jätavad need täitmata, täidavad neid lohakalt ja hooletult või ei pea kinni viisakusreeglitest. (Kaitseväe sisemäärustikust)

  

Distsipliini tagamise põhilised vahendid:

1. ülema autoriteet;
2. ülema nõudlikkus;
3. nõuetele vastav sisekord üksuses;
4. inimesekeskne juhtimine;
5. alluvate kasvatamine;
6. kiitused ja ergutused;
7. laitused ja distsiplinaarkaristused.
Antratsiit
Antratsiidi irisatsioon
**Antratsiit** (ladina keeles *anthracites*, vanakreeka keelest ἄνθραξ – 'süsi; karbunkul') on vanim ja kõrgema moondetasemega kivisöe modifikatsioon.

Antratsiidile on iseloomulik suur tihedus (1500–1700 kg/m³) ja metalliläige. Selle süsinikusisaldus on üle 86%. Antratsiiti kasutatakse suure kütteväärtusega tahkekütusena (kütteväärtus 8100–8350 kcal/kg), see põleb peaaegu suitsuta.

Maailma uuritud antratsiidivarud on 28,2 miljardit tonni, sealhulgas Venemaal 6,7 miljardit tonni ja USAs 6,3 miljardit tonni. Peamised söebasseinid on Pennsylvanias (USA), Albertas (Kanada), Vitbankis (LAV), Donbassi idaosas (Ukraina) ning Venemaal Kuzbass, Tungusk, Taimõr, Gorlovsk ja Ida-Donbass.

Antratsiiti kasutatakse energeetikas, mustas ja värvilises metallurgias, muu hulgas ka adsorbentide, elektroodide, elektrokorundi ja süsimikrofonide tootmiseks.

Antratsiidi liigid
------------------

Rahvusvahelise söeklassifikatsiooni järgi on antratsiite kolme liiki:

* **Meta-antratsiit** (mittelenduva süsiniku sisaldus kuni 98% ja lenduvate osakeste sisaldus kuni 2%)
* **Antratsiit** (vastavalt 92–98% ja 2–8%)
* **Semiantratsiit** ehk **poolantratsiit** (vastavalt 86–92% ja 8–14%)

Viited
------

1. 1 2 3  Большая Российская энциклопедия: В 30 т. / Председатель науч.-ред. совета Ю. С. Осипов. Отв. ред С. Л. Кравец. Т. 2. Анкилоз — Банка. — М.: Большая Российская энциклопедия, 2005. — 766 с.: ил.: карт.
2. 1 2  Антрацит (уголь) dic.academic.ru.
3. ↑  Eesti kaupade nomenklatuuri kohta ESTLEX-i Õigusinfosüsteem.
4. ↑  Kaevandatavad söed (TTÜ õppematerjal).

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Antratsiit** |
**Kadima** [kad'iima] (heebrea **קדימה** 'Edasi') on Iisraeli tsentristlik partei.

Kadima asutati 2005. aasta novembris, mil tollane peaminister Ari'el Sharon otsustas paremtsentristlikust Likudist lahku lüüa. Sharon lahkus Likudist, võttis kaasa endale lojaalsed inimesed, esitas presidendile avalduse valitsuse tagasiastumiseks ja kuulutas välja ennetähtaegsed valimised. Uus erakond muutus rahva seas populaarseks kohe, kui see loodi. Parteile ennustati juba 2005. aasta lõpus Knesseti valimistel kindlat võitu. 

Pärast Sharoni haiges­tumist ja 4. jaanuaril 2006 koomasse jäämist juhtis Kadi­mat Ehud Olmert. Knesseti 17. koosseisu valimistel, 28. märtsil 2006, võitis Kadima partei 29 kohaga 120 kohalises Iisraeli parlamendis. 

Knesseti 18. koosseisu erakorralistel valimistel 10. veebruaril 2009 sai Kadima 28 kohta, vaid ühe koha rohkem kui Likud. Vaatamata sellele, et Kadima sai kõige rohkem kohti, on paremjõududel Knessetis enamus ja Iisraeli president Shim'on Peres oli sunnitud pöörduma valitsuse moodustamiseks Likudi esimehe poole. Aastatel 2009–2012 kuulus partei opositsiooni.

8. mail 2012 moodustas valitsev erakond Likud erakonnaga Kadima uue valitsuskoalitsiooni, mille Knesset ka järgmisel päeval heaks kiitis. Kadima esimees Shaul Mofaz sai Iisraeli asepeaministriks.

2008. aasta septembri seisuga oli Kadimal üle 74 000 liikme.

Esimehed
--------

* Ari'el Sharon, 2005–2006
* Ehud Olmert, 2006–2008
* Tsipi Livni, 2008–2012
* Shaul Mofaz, alates 2012. aastast

Välislingid
-----------

* Kadima ametlik veebileht (heebrea ja vene keeles)
* Kadima Knesseti veebilehel (inglise keeles)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib eesti vaimulikust; loomaarsti kohta vaata artiklist Alfred Lepp (loomaarst)* |

---

**Alfred Elmar Lepp** (19. jaanuar 1900 Saru – 14. september 1984 Mõniste) oli eesti vaimulik ja kultuuritöötaja. Ta on Mõniste külamuuseumi asutaja.

Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastal 1923 lõpetas ta Võru Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumi. Aastal 1930 lõpetas Tartu Ülikooli usuteaduskonna. 22. mail 1932 ordineeriti ta Tallinna Jaani kirikus õpetajaks piiskop Jakob Kuke poolt.

Ta oli 18. maist 1932 kuni 5. juulini 1933 Rõuge Maarja koguduse õpetaja Valter Viksi isiklik adjunkt. Seejärel oli ta 2. maini 1935 Tallinna Pauluse koguduse asetäitja-õpetaja.

Aastatel 1935–1937 oli ta hingeravikabineti omanik, misjärel pidas ta isatalu. 1946–1957 töötas ta Mõniste kultuurimaja juhatajana ja asutas Mõniste koduloomuuseumi, mille teaduslik töötaja oli 1957–1963.

Ta on kirjutanud raamatuid toortaimetoitlusest.

Maetud Hargla kalmistule.

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
**Nelikliit** tähistab 1815. aasta 20. novembril Pariisis Suurbritannia, Austria, Preisimaa ja Venemaa poolt allkirjastatud lepingu osapooli. Leping uuendas esmakordselt aastal 1813 kokku lepitud allianssi ning sellega muudeti liidu eesmärk Napoleon I alistamisest Napoleoni sõdade järgse kokkuleppe säilitamisele.

Kui aastal 1818 liitus seniste riikidega ka Prantsusmaa, siis muutus liit n-ö kontserdisüsteemiks. Ehkki Suurbritannia valitsuse vastumeelsus liitlaste reaktsioonilise poliitika suhtes tähendas seda, et 1820. aastate keskpaigas muutus nelikliit juba ebatõhusaks.

Vaata ka
--------

* Euroopa kontsert
* Püha Liit

Viited
------

1. ↑  Inc Merriam-Webster. "Merriam-Webster's Collegiate Encyclopedia", p. 1332.

Lisalugemist
------------

* Dictionary of American diplomatic history. Page 429.
* H. F. van Panhuys. "International law in the Netherlands", T.M.C. Asser. p. 52.
* Thomas Dwight Veve. "The Duke of Wellington and the British army of occupation in France, 1815-1818", Page 168.
**Peeter Asmus** VR II/2 ja II/3 (26. mai 1893 Pangodi vald, Tartumaa – 25. veebruar 1942 Unžlag, Gorki oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).

Peeter Asmus alustas sõjaväeteenistust Venemaa keisririigi armees, kus ülendati ohvitseriks. 

1918. aastal alanud Eesti Vabadussõja alguses teenis P. Asmus 4. Jalaväepolgus, 1919. aasta veebruarist viidi ta üle Laiarööpmelisele soomusrongi nr. 3, kus ta teenis soomusrongi dessandi rooduülemana, pataljoniülemana ja rongiülema abina.

Pärast Vabadussõja lõppu teenis ta 1920. aasta alguses teenis alamkapteni auastmes Laiarööpmelise soomusrongil nr. 3, veebruar 1920 – 1925 oli major P. Asmus Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 ülem.

1925. aastal Otepää manöövritel soomusrongiga juhtunud inimohvritega soomusrongide kokkupõrke tõttu alandati P. Asmus kapteniks, ning läks 1925. aasta novembris erru.

1927. aastal naasis P. Asmus sõjaväeteenistusse ja oli aastatel 1927–1928, Kaitseliidu Petseri maleva pealik; 1928–1929, Kuperjanovi jalaväepataljoni ülem.

Aastatel 1929–1931 õppis P. Asmus Kõrgemas Sõjakoolis ning oli aastatel 1932–1939 Kaitseliidu Tartumaa maleva pealik ja 1939–1940 Tartu Sõjaväeringkonna ülem. 

Arreteeriti NKVD poolt 21. detsembril 1940, suri vangilaagris Venemaal.

Tunnustus
---------

* 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk
* 1920 Vabadusristi II liigi 2. järk
* 1934 Kotkaristi III klassi teenetemärk
* 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu, Peeter Asmus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loomakasvatusteadlasest, samanimelise Vabadussõja veterani kohta vaata: Ants Ilus (Vabadussõja veteran)* |

---

**Ants Ilus** (16. mai 1926 Tartu – 15. november 2008 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane.

1948. aastal lõpetas TRÜ agronoomina. Sai aastal 1975 põllumajandusdoktoriks (väitekiri kinnitati aastal 1976).

Ta töötas aastatel 1949–1994 Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis teadurina, sealhulgas aastatel 1961–1965 veisekasvatuse osakonna juhatajana, aastatel 1965–1976 põllumajandusloomade söötmise sektori juhatajana, aastatel 1976–1987 oli instituudi teadusdirektor. 1979. aastal sai Eesti Põllumajandusakadeemia professoriks.

Avaldanud üle 200 teadustöö peamiselt söötade ja veiste söötmise alalt.

Isiklikku
---------

Tema isa Elmar Ilus oli eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli tsiviilõiguse ja -protsessi professor. Vend Peeter Ilus on eesti luuletaja, tõlkija ja ettevõtja.

Tunnustus
---------

* Eesti NSV teeneline teadlane (1978)
**Kadri-Ann Sumera** (sündinud 5. augustil 1977) on eesti pianist.

Õppinud klaverit Tallinna Muusikakeskkoolis Merike Bürgeri, Ülle Sisa ja Maigi Pakri juures ning lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias professor Peep Lassmanni klaveriklassi diplomiga *cum laude*. Omandas novembris 2004 Kölni Muusikakõrgkoolis professor Arbo Valdma õpilasena magistrikraadi (*Konzertexamen*).

Kadri-Ann Sumerat on tunnustatud vabariiklikel ja rahvusvahelistel konkurssidel. Ta on esinenud festivalidel "Arvo Pärt in NRW", "Quantensprünge" (Saksamaa), Klaver, NYYD, Eesti Muusika Päevad jne. Lindistanud Eesti Raadiole ning Antes Editionile. Lisaks klassikale kammermuusikale kuulub Kadri-Ann Sumera repertuaari ka nüüdismuusika. Ta on teinud tihedat koostööd heliloojate Märt-Matis Lille, Mari Vihmandi, Kristjan Kõrveri, Nicolas Gilbert'i (Kanada), Steingrimur Rohloff' (Saksamaa) ja Santa Ratniecega (Läti).

Hooajal 2004/2005 tegutses Kadri-Ann Sumera Internationale Ensemble Modern Akademie stipendiaadina Frankfurdis. Hooajal 2015/2016 töötas ta õppejõuna ta Darmstadti muusikaülikoolis (Akademie für Tonkunst Darmstadt) ja muusikakoolis.

Kadri-Ann Sumera on olnud pikka aega Klassikaraadio saatejuht, töötanud pedagoogina Heino Elleri Muusikakoolis, alates sügisest 2016 on ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli õppejõud. Lisaks pedagoogilisele ja kontserttegevusele on ta ka koolikontserte korraldava MTÜ Muusikasõprade Selts üks eestvedajatest.

Kadri-Ann Sumera on alates 2004. aastast Eesti Interpreetide Liidu liige, olnud ka Eesti Interpreetide Liidu juhatuses.

Ta on Tartu Uue Muusika Ansambli asutaja ning kunstiline juht.

Isiklikku
---------

Kadri-Ann Sumera isa oli eesti helilooja Lepo Sumera.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Kadri-Ann Sumera veebisait.

Välislingid
-----------

* Kohus jättis helilooja Lepo Sumera pere kodust ilma, Delfi, 19 juuni 2017
* Halb üllatus: Lepo Sumera tütar pandi tema enda teadmata Savisaare nimekirja, Postimees, 7. august 2017
**Abrasiivkulumine** on kulumine, mille puhul abrasiivosakesed (liiv, tolm, metallikillud) kraabivad ja lõikavad materjali pinda. Abrasiivi poolt lahti lõigatud laast toimib omakorda abrasiivosakesena, muljub hõõrdepinda ja mustab määrdeõli.

Abrasiivkulumise põhjus
-----------------------

Kui hõõrduvate pindade konarad puutuvad üksteise vastu, siis nad deformeeruvad plastselt ja nende tippudes tekivad suured kontaktpinged. Alati võivad pinnakonarad ka haakuda. Mahalõigatud pinnakonar aga toimib jälle abrasiivosakesena.

Abrasiivkulumise vähendamise võtted
-----------------------------------

Abrasiivkulumise vähendamiseks kõvendatakse pindu karastamise või metallkeraamiliste ja teiste kõvade ainetega katmise teel. Oluliselt vähendab abrasiivkulumist ka määrimine, pinnasileduse suurendamine ja pinna kõvendamine.

Abrasiivkulumise intensiivsus
-----------------------------

Kulumise intensiivsus oleneb peamiselt pindadevahelisest survest ja vähem pindade omavahelisest libisemisest. Väga oluline on hõõrduvaid pindu kaitsta abrasiivosakeste vahele sattumise eest. Selleks tihendatakse masina koostu tihenditega.

Vaata ka
--------

* Mehaaniline kulumine
* kulumine
* kulumiskindlus
**Nelijärve järved** ehk **Nelijärve järvestik** on seitsmest järvest koosnev järvestik Harjumaal Anija vallas. 

Järved asuvad Aegviidu alevi lõunapiirist (Metsa tänav) 0,9–2,5 km kagu pool Neitla–Aegviidu oosistiku põhjaosas paiknevate Nelijärve mägede vahel. Nelijärve oosid on kitsad, järsunõlvalised (nõlvade kallakusega kuni 30°) ja suhtelise kõrgusega kuni 20 m. Oosid koosnevad põhiliselt jämepurdsest karbonaatsest materjalist. Nende vahel on palju sügavaid (üle 10 m) termokarstilisi nõgusid, milles asuvadki Nelijärve järved.[*viide?*]

Järved
------

Järvi on seitse: neli neist – Nikerjärv (4,4 ha; sügavus kuni 7,0 m), Vahejärv (3,1 ha; sügavus kuni 5 m), Urbukse (4,4 ha; sügavus kuni 8,7 m) ja Purgatsi järv (4,5 ha; sügavus kuni 13 m) – on suuremad ning kolm ülejäänut (Sisalikujärv, Ahvenajärv, Linajärv) väiksemad.[*viide?*]

1938. aastal rajati riigivanem Konstantin Pätsi eestvedamisel Purgatsi järve kaldale Turistide Kodu (Pääsu villa). Urbukse järves, mis on saanud nime järveäärse talu järgi, kasvavad mitmed haruldased taimed – vesilobeelia ja järv-lahnarohi. Urbukse naabruses on Sisaliku järv ja väikese ujuva saarega Vahejärv. Need on soojema veega kui teised Aegviidu järved. Vahejärve kõrval on Nikerjärv, mida kutsutakse arvukate allikate tõttu ka Näkijärveks. Ümarakujuline Ahvenajärv asub väikeses metsaga kaetud sulglohus. Ahvenajärvest lõuna pool paikneb veelgi väiksem (0,4 ha) õõtsikuliste kallastega Linajärv.[*viide?*]

Tekkimine, elustik, taimestik
-----------------------------

Nelijärve järved on tekkinud hilisjääajal siin asunud suurema jääpaisjärve taandumise järel. Nüüdisajaks on järvede nõod setetega täitunud ja soostunud. Siirdesood Niker- ja Vahejärve ning Urbukse järve vahel viitavad sellele, et kunagi on need järved olnud ühenduses. Ahvenajärves on ahvenaid on parasjagu niipalju, et oma nime õigustada. Ahven on selles järvestikus üks kõige harilikum kala.[*viide?*]

  

  

  

* NikerjärvNikerjärv
* VahejärvVahejärv
* Urbukse järvUrbukse järv
* Purgatsi järvPurgatsi järv
* AhvenajärvAhvenajärv
* LinajärvLinajärv

Vaata ka
--------

* Nelijärve

Viited
------

1. ↑  Nelijärve järved Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013)
2. ↑  Nelijärve järved veebiportaalis eestigiid.ee
**Pleščanicy** (transkribeerituna **Pleštšanitsõ**, poola keeles *Pleszczenice*) on alev Valgevenes Minski oblastis Łahojski rajoonis, Pleščanicy külanõukogu halduskeskus.

Pleščanicys on kaks keskkooli, spordikool ja muusikakool. Alevis on kaks raamatukogu. Pleščanicys on toiduainetetööstus, seal töödeldakse puitu ja valmistatakse ehitusmaterjale. Veehoidla kaldal asub kalapüügibaas koos hotelliga.

Vaatamisväärsusteks on XX sajandi algul ehitatud sünagoog ja õigeusu kirik.

Ajalugu
-------

Pleščanicyt mainitakse esimest korda XVI sajandil. Toona oli see Minski vojevoodkonda ja Minski maakonda kuuluv küla. Asula kuulus Tyszkiewiczite suguvõsale.

Õigeusu kirik
Uputuse ajal tegutses asula ümbruskonnas partisanide salk, mis rüüstas Moskva poole üle läinud feodaalide losse, korraldasid teedel varitsusi, aga kohalikul talurahval ei lubanud nad käia okupeeritud Minskis. 

Poola jagamisel hakkas Pleščanicy aastal 1793 kuuluma Venemaa Keisririigi koosseisu. Ühtlasi muudeti senine küla aleviks. 1812. aasta sõjas toimus alevi all Vene ja Prantsuse vägede vahel lahing. 

Aastal 1817 ehitasid Tyszkiewiczid alevisse õigeusu kiriku, aga aastal 1825 asutasid nad sinna teatri, mis tegutses 10 aastat. Sajandi lõpus oli asulas peale kiriku veel ka sünagoog, seal pruuliti õlut ja toimusid laadad. Aastal 1885 asutati alevisse vabrik, kus valmistati kingataldasid, hiljem hakati seal tootma ka saapanaelu.

Aastal 1924 sai alevist samanimelise Valgevene NSV rajooni keskus. Aastal 1929 olid seal elektrijaam, saekaater, veski. Aastal 1962 liideti Pleščanicy Łahojski rajooniga.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Pleščanicy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Pleszczenice
* Alevi koduleht
Neljakuninga kivi
**Nelja kuninga kivi** ehk **Neljakuningakivi** on rändrahn ja ohvrikivi Harju maakonnas Kuusalu vallas.

Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 2,9 m, laius 1,9 m, kõrgus 1,2 m, ümbermõõt 7,3 m.

Pärimus
-------

Rahvaluulekoguja Matthias Johann Eiseni korrespondent J. Abreldal kirjeldab 1893. aasta paiku Kuusalust saadetud teates Neljakuningakivi ja sellega seotud pärimust nii: "Siin Kuusalu küla juures on pikergune kivi tee ligidal. See on rahvakõrvus suures lugupidamises, ja kaugemal rahval ikka rohkem. Kes sealt mööda lähevad, need käivad teist vaatamas. Rahvasuu räägib, et seal peal on vanal sõja ajal neli kuningat söönud. Siis on igaüks sinna peale enda mälestuseks suure risti raiunud, mis praegu veel alles on.

Viited
------

1. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 20.04.2013)
2. ↑  Nelja kuninga kivi ja munkade torn — Raamatus: Matthias Johann Eisen. Esivanemate varandus. II. Kodused jutud. Tartu: Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond 2002, nr 80. (ISBN 9985-867-39-4.) Käsikirjas: E 4288 (1-2) < Kuusalu - J. Abreldal (u. 1893).

Välislingid
-----------

* Nelja kuninga kivi keskkonnaportaalis
* Nelja kuninga kivi kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes