recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Johann II pitser, pärineb ajavahemikust 1271-1302
**Johann II** *Ükssilm* (1253–1321) oli Holstein-Kieli krahv aastatel 1263-1316.

Elu
---

Ta oli krahv Johann I noorem poeg.

Ta jagas krahvkonda oma onu, Holstein-Itzehoe krahvi Gerhard I-ga ja oma vanema venna, krahv Adolf V-ga. Johann II sai ala Kieler Förde ning Alsteri ja Pinnau lätete vahel. Ta elas Kieli lossis. Ta oli õnnetu valitseja.

1308. aastal järgnes tema teisena sündinud poeg Adolf VII Holstein-Segebergis Johann II vennale Adolf V-le. Pärast oma kahe poja Adolf VII ja Christopheri vägivaldset surma vastavalt 1313. ja 1315. aastal omastasid tema sugulased Holstein-Plöni krahv Johann III ja Holstein-Rendsburgi krahv Gerhard III suurema osa tema territooriumist. Ta elas surmani Kieli linna ja selle ümbruse tuludest.

Tema hüüdnimi viitab õnnetusele, kus ta kaotas ühest silmast nägemise pärast kojanarri õnnetut kanakondi viset.

Abielu ja järglased
-------------------

Ta abiellus Taani kuninga Christopher I tütre Margaretiga ja nad said kaks poega:

* Christopher
* Adolf VII

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Johann Ikui Holstein-Kieli krahv** | **Holstein-Kieli krahvkoos oma venna Adolfiga**1263-1316 | Järgnev:**Adolf VIIkui Holstein-Segebergi krahv (tagastatud)** |
| Eelnev:**Adolf Vkui Holstein-Segebergi krahv (uus jagunemine)** | Järgnev:**Johann IIIkui Holstein-Kieli krahv** |
Alevi keskus
**Krekenava** on alev Leedus Panevėžysi rajoonis, Krekenava valla ja Krekenava regionaalpargi halduskeskus. Krekenava asub Nevėžise kaldal.

Alevis on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1902 valminud katoliku kirik, sünagoog aastast 1892, vana kalmistu, Rodai mausoleum ja alevi ajalooline süda. Aastal 1965 asustati Krekenava lähistele metsa piisonid.

Krekenava järgi on nime saanud Porkuni lademe Krekenava kihistu.

Ajalugu
-------

Küla on esimest korda mainitud aastal 1372, toona kandis see nime *Kralinowie*. Aastal 1409 andis Vytautas küla Rodai mõisa omanikele, samal aastal mainiti esimest korda kirjalikult Krekenava mõisa. Aastast 1416 läks asula Vizgirdaste valdusse. Aastal 1419 lasi Vytautas külla püstitada esimese kiriku. Aastal 1496 rajati külla turuplats ja kõrts.

Aastal 1533 hakkas alevis tegutsema kihelkonnakool. Aastail 1548–1564 oli Krekenava Upytė maakonna (hilisem Panevėžysi maakond) keskuseks. Aastal 1550 nimetati Krekenavat esimest korda aleviks. Aastal 1565 laastas alevit katk, järgmisel aastal põles Krekenava maha. Tulekahjud laastasid alevit ka aastail 1775, 1787, 1811, 1845, 1898 ja 1918. Alevi elanikud osalesid 1863. aasta ülestõusus. Knygnešystė ajal tegutsesid alevis salakaubavedajad. 

XX sajandi alguses kasutati alevi kohta nimekuju *Krakinava*, nimi Krekenava võeti ametlikult kasutusele aastal 1925. Samal aastal rajati alevisse kohaliku põllumeeste ühistu meierei. Hiljem rajas ühistu asulasse veel kaks veskit, klubi, kõrtsi ja poe. XX sajandi esimesel poolel alev ja küla liideti. Teise maailmasõja ajal hukkasid Saksa väed 190 Krekenava elanikku (suuremalt jaolt olid need juudid). Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Krekenava kohaliku kolhoosi keskasula. 15. augustil 2011 andis Benedictus XVI sealsele kirikule *basilica minoris*'e staatuse.

Pilte
-----

* Katoliku kirikKatoliku kirik
* KrekenavaKrekenava
* Sild üle Nevėžisi jõeSild üle Nevėžisi jõe
* Varnakalnise paljandVarnakalnise paljand
* PaisjärvPaisjärv
* LaululavaLaululava

Tuntud elanikke
---------------

* Antanas Mackevičius – Leedu vaimulik ja mässaja
* Maironis – Leedu luuletaja, vaimulik ja teoloog

Viited
------

1. ↑
2. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 29

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Krekenava** |

* Alevi koduleht (*leedu keeles*)
* Alev portaalis vietoves.Lt
Personaalset müüki võib määratleda kui müüja ja potentsiaalse kliendi vahelist suhtluse protsessi, mille käigus müüja õpib tundma kliendi vajadusi ja üritab neid rahuldada, pakkudes kliendile võimaluse osta või tarbida midagi. Personaalset müüki võib kasutada ka olukorra kirjeldamiseks, kus ettevõte kasutab müügipersonali ühe peamise viisina, klientidega suhtlemiseks. 

Müü

Sisu
----

Personaalne müük on näost näkku müümise tehnika, mille abil müüja kasutab oma sotsiaalseid oskusi kliendi veenmiseks konkreetse toote ostmisel. Müüja üritab toote erinevaid funktsioone esile tõsta, veendes klienti, et see annab ainult lisaväärtust. Personaalse müügi eesmärk ei ole alati tooteid või teenuseid maha müüa. Sageli kasutavad ettevõtted seda selleks, et tutvustada klientidele uut toodet. Kuna müümine hõlmab personaalset lähenemist, teab müüja paremini, kuidas toodet potentsiaalsele kliendile suunata. Personaalne müük võib toimuda kahes erinevas kanalis: jaemüügi kaudu ja otse tarbijale suunatud kanali kaudu. Jaemüügikanali all suhtleb müügiinimene potentsiaalsete klientidega, kes tulevad ise antud toote kohta uurima. Müügiinimese ülesanne on veenduda, et ta mõistab klientide vajadusi ja näitab sellele vastavalt erinevaid tooteid, mis kliendile huvi pakuvad. Otsekanali kaudu läheneb müüja potentsiaalsetele klientidele, et tutvustada neile uut toodet, mille ettevõte turule toob või on toonud, lisaks võib tal olla uus pakkumine, mida kliendid ei pruugi avatud turult saada.

Lühike ajalugu
--------------

Personaalset müüki võis leida juba Vana-Kreekas. Müügiinimeste vajadust suurendas tööstusrevolutsioon ja modernne personaalne müük sai alguse XX sajandi esimesel poolel. Tööstusrevolutsioon algas 18. sajandil Suurbritannias. See tähendas, et kohalik majandus ei olnud enam nii iseseisev ja vajadus jõuda masstoodanguna toodetud kaupade müügiks uute klientideni suurenes.

Viited
------

1. ↑  "Personal selling". 24.09.2019. Vaadatud 08.03.2020.
2. ↑  "Definition of 'Personal Selling'". Vaadatud 08.03.2020.
3. ↑  "History of Personal Selling". 15.01.2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 27.09.2018. Vaadatud 08.03.2020.
Lavastatud seppukurituaal 1897. aastal.

**Harakiri** (jaapani keeles 腹切, 'kõhu lahtilõikamine') on Jaapani kultuuris rituaalne enesetapp läbi kõhu lahtilõikamise. Terviklikku rituaali, mis hõlmab halastusaktina tihti ka näiteks kolmanda isiku (*Kaishakunin*) poolt enesetapja pea maha löömist, nimetatakse **seppukuks**. "Harakiri" viitab ainult enese kõhu lahtilõikamise aktile, mis võis lisaks mõningatel juhtudel toimuda karistusena ka seppuku rituaalist eraldiseisvana.

Seppuku oli feodaalses Jaapanis (1192–1868) suhteliselt laialt levinud, kuuludes *bushidō* koodeksi ja sõdalase distsipliini koosseisu. Samuraile oli seppuku võimalus surra demonstreerides au, julgust, lojaalsust ja iseloomu kas alternatiivina vääritule surmale vaenlase kätes või karistusena millegi eest. Hiljem, eeskätt Shōwa ajastul (1926–1989) hakkasid seda praktiseerima ka teised jaapani inimesed,, näiteks sõjaväeohvitserid Teise maailmasõja lõpus, et iseenda või oma perekonna auväärsust kaitsta.

Esimese kirjalikest allikatest teadaoleva seppuku pani 1180. aastal Uji lahingu ajal toime luuletaja Minamoto no Yorimasa. Samas on arvatud, et harakiri võis 1170. aastal teha ka Hōgeni ülestõusu järel pagendatud samurai Minamoto no Tametomo. Pagendamisel lõikas Tametomo alistanud väejuht Taira no Kiyomori ta vasaku käe kõõlused läbi, halvates Yametomo võimekuse vibu lasta.

Vaata ka
--------

* Jauhar
* Puputan

Viited
------

1. ↑  Ravina, Mark J. (2010). "The Apocryphal Suicide of Saigō Takamori: Samurai, "Seppuku", and the Politics of Legend". *The Journal of Asian Studies*. **69** (3): 691–721. DOI:10.1017/S0021911810001518. ISSN 0021-9118. JSTOR 40929189. S2CID 155001706.
2. ↑  Kosaka, Masataka (1990). "The Showa Era (1926-1989)". *Daedalus*. **119** (3): 27–47. ISSN 0011-5266. JSTOR 20025315.
3. ↑  "Crime and Criminal Policy in Japan From 1926 to 1988: Analysis and Evaluatoin of the Show Era". *www.ojp.gov*. Vaadatud 27. detsembril 2022.
4. ↑  Rothman, Lily (22. juuni 2015). "The Gory Way Japanese Generals Ended Their Battle on Okinawa". *Time*. Vaadatud 28. novembril 2020.
5. ↑  Richard Frank. *Downfall: The End of the Imperial Japanese Empire*, lk 319–320.
6. ↑  Turnbull, Stephan R. (1977). *The Samurai: A Military History*. New York: MacMillan Publishing Co. Lk 47. ISBN 0-304-35948-3.
7. ↑  Turnbull, Stephen (1977). *The Samurai, A Military History*. MacMillan Publishing Co. Inc. Lk 35–37. ISBN 0026205408.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Harakiri** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **harakiri** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Harakiri** |

* Seppuku (Veidi põhjalikum allikartikkel.)
* VSL, seppuku, eki.ee
* Seppuku (inglise keeles)
* Harakiri ehk seppuku
**Heinrich** (enne 1412 – 26. mai / 20. august 1466) oli valitsev Mecklenburg-Stargardi hertsog aastatel 1417-1466, hõlmates Neubrandenburgi, Stargardi, Strelitzi ja Wesenbergi isandkonnad. Teda on mõnikord kutsutud "Heinrich Vanemaks", et eristada teda Mecklenburgi hertsogist Heinrich IV-st.

Elu
---

Heinrich sündis enne 1412. aastat Mecklenburg-Stargardi hertsogi Ulrich I ja tema naise Margaretha noorima lapsena. Ta valitses Neubrandenburgi, esialgu eestkoste all. 1436. aastal pärisid tema ja ta nõbu Mecklenburg-Stargardi hertsog Johann III ja Mecklenburgi hertsog Heinrich IV Werle isandkonna. Pärast Johann III surma valitses Heinrich kogu Mecklenburg-Stargardi.

Heinrichit peeti sõjakaks valitsejaks. Heinrichi valitsemisajal sõlmiti Wittstocki rahu, mis fikseeris jäävalt Mecklenburgi kagupiiri.

Abielud
-------

Heinrich oli kolm korda abielus:

1. Jutta (suri 1427), Werle-Wareni isanda Nikolaus V tütar
2. Ingeborg, Pommeri hertsogi Bogislaw VIII tütar
3. Margarete (1442-1512), Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Friedrich II tütar

### Järglased

1. Ulrich II
2. Margarete (suri enne 1451)
3. Magdalene (suri 2. aprillil 1532)
4. Anna (suri 7. jaanuaril 1498)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ulrich I** | **Mecklenburg-Stargardi hertsog**1417–1466 | Järgnev**Ulrich II** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastatel 1931–1939 eksisteerinud vabariigist Hispaanias. Aastatel 1873–1974 välja kuulutatud Hispaania Vabariigi jaoks vaata Hispaania esimene vabariik* |

---

**Hispaania Teine Vabariik** (hispaania *República Española*) kirjeldab perioodi Hispaania ajaloos aastatel 1931–1939, mile Hispaania oli vabariik. Vabariik kuulutati välja 14. aprillil 1931 ja see kestis kuni Hispaania kodusõja lõpuni, kuni vabariigi alistanud Franco 1. aprillil 1939 oma diktatuuri kehtestas.

Ajalugu
-------

12. aprilli 1931 toimusid Hispaania kuningriigis kohalikud valimised. Valimistel saavutasid riigi suuremates linnades ja provintsikeskustes vaieldamatu võidu vabariiklaste sotsialistlikud kandidaadid. Peale valimisi loobus kuningas Alfonso XIII troonist ja Hispaanias kuulutati 14. aprillil 1931 välja Teine Vabariik.

Vabariigi ajal suurenes poliitiline ja sotsiaalne rahutus, mida iseloomustas vasak- ja parempoolse poliitika esindajate äärmuslikuks muutumine. Mõõdukust pooldavaid liidreid boikoteeriti ning iga partei üritas Hispaaniat enda standardite järgi muuta. Esimeste aastate jooksul oli võimul vabariiklaste ja sotsialistide koalitsioon, 1933. aasta valimistel võitsid parempoolsed parteid ja 1936. aastal vasakpoolsed. Alates aastast 1936 levis vägivallalaine, millega kaasnes kirikute põletamine, José Sanjurjo algatatud monarhia taastamise pooldajate ülestõus, 1934. aasta revolutsioon ning arvukad poliitiliste liidrite atentaadid. 

Teisest küljest on II Vabariigi aeg Hispaania ajaloos periood, mille ajal viidi täide reforme, et riiki moderniseerida (demokraatlik põhiseadus, põllumajandusreform, sõjaväe ümberstruktureerimine, esimesed erinevate piirkondade autonoomsust puudutavad määrused jm) ja laiendati kodanike õigusi, näiteks anti ka naistele valimisõigus. 

#### Riigipööre ja Teise Vabariigi lõpp

 *Pikemalt artiklis Hispaania kodusõda*
17.–18. juulil 1936 algatasid Hispaania Aafrika kolooniate garnisonid vabariigi vastu ülestõusu, mis õnnestus vaid osaliselt. Sellega algas Hispaania kodusõda (1936-1939) mille ajal jagunes Hispaania kaheks tsooniks: üks, milles oli teoreetiliselt võimul vabariiklik valitsus, ning teine, mida kontrollisid ülestõusnud. Kodusõda lõppes Madridi vallutamisega mässuliste monarhistide poolt 1. aprillil 1939, mille tulemusena kindral Francisco Francost sai Hispaania riigipea. Sellise tulemuseni viis suuresti Hitleri Saksamaa ja Mussolini Itaalia sõjaline toetus, mis oli palju kindlam, kui Nõukogude Liidu ja Mehhiko poolt vabariiklastele osutatud abi; samuti aitasid kaasa vabariigi pooldajate erinevate fraktsioonide omavahelised vastuolud. Hispaanias taastati 26. juulil 1947 vormiliselt kuningriik.

Vaata ka
--------

* Hispaania esimene vabariik
Bogislaw X
**Bogislaw X** *Suur* (3. juuni 1454 – 5. oktoober 1523) oli Pommeri hertsog 1474. aastast kuni oma surmani.

Elulugu
-------

Bogislaw sündis Rügenwaldes (nüüd Darłowo Poolas). Tema vanemad olid Pommeri-Wolgasti hertsog Erich II ja Pommeri Sophia, mõlemad Pommeri dünastia liikmed. Bogislaw oli algul abielus Brandenburgi Margaretega ja hiljem Poola kuninga Kazimierz IV tütre Annaga. Oma teise naisega sai ta 8 last, sealhulgas Sophie, kellest sai Taani kuninganna. Ta päris kogu varem jaotatud olnud Pommeri hertsogkonna ja sai 1478. aastal selle ainuvalitsejaks. Talle järgnesid tema pojad Georg I ja Barnim XI.

Enne Bogislawi valitsemist oli Pommeri hertsogkond olnud pikka aega jaotatud mitmeks osahertsogkonnaks, mida valitsesid Greifide koja sugulased. 1464. aastal suri Pommeri-Stettini hertsog Otto III pärijata, Bogislawi isa Erich II ja onu Wartislaw X, kes mõlemad valitsesid erinevaid Pommeri-Wolgasti osi, suutsid Pommeri-Stettini pärandi konfliktis Brandenburgi margiga edu saavutada. 1474. aastal, kui isa suri, päris Bogislaw oma osahertsogkonna, saades Pommeri hertsogiks. 1478. aastal, kui onu suri, päris ta ka selle osahertsogkonna, Pommeri-Barthi, saades esimeseks Pommeri hertsogkonna ainuvalitsejaks umbes 200 aasta järel.

Tema isa Erich II oli jätnud Pommeri pinevasse konflikti Brandenburgi ja Mecklenburgiga. Bogislaw suutis need konfliktid nii diplomaatilises kui ka sõjalises mõttes lahendada. Ta andis oma õe Sophie naiseks Mecklenburgi hertsog Magnus II-le ja oma teise õe Margarete Magnuse vennale Balthasarile. Bogislaw ise abiellus Brandenburgi kuurvürsti Friedrich II tütre Margaretega. Samuti 1478. aastal sai Bogislaw tagasi isa poolt Brandenburgile kaotatud alasid, kõige olulisemad neist Gartz ja teised võikelinnad ja linnused Brandenburgi Uckermarkist põhjas. Ta kinnitas 1472. aasta Prenzlau rahu 1479. aastal, jättes Strasburgi Brandenburgile, ning Bogislaw pidi võtma oma valdusi Brandenburgi läänina. Samal aastal suri tema naine lapsi saamata.

Kui Bogislaw abiellus 1491. aastal Anna Jagiellonkaga, olid kõik Pommeri naabrid abielude kaudu Pommeri dünastiaga seotud. Bogislaw kasutas neid soodsaid tingimusi 1493. aastal ja tugevdas Pommeri positsiooni Brandenburgi suunal Pyritzi lepinguga, mis kuulutas, et Pommeri ei ole Brandenburgi lään, vaid Saksa-Rooma keisri lään.

Aastatel 1496–1498 reisis Bogislaw Jeruusalemma palverännakule. Ta suri Stettinis.

Lapsed
------

Anna Jagiellonkaga:

* Kasimir (28. aprill 1494 – 29. oktoober 1518)
* Sophie (1498–1568)
* Georg (1493–1531)
* Anna (1492–1550)
* Barnim XI (1501–1573)
* Elisabeth (suri enne 1518)
* Barnim (enne 1501 – enne 1501)
* Otto (enne 1503 – enne 1518)

vallaslaps:

* Christoph

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Wartislaw X** | **Pommeri-Barthi hertsog**1474–1523 | Järgnev:**Georg I Barnim XI** |
| Eelnev:**Erich II** | **Pommeri-Wolgasti hertsog**1478–1523
 |
Pūkštė mägi
**Kruopiai** (žemaidi *Kroupē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Barstyčiai vallas.

Külla jäävad osaliselt Žemaitija rahvuspark ja Mikytai maastikukaitseala. Asula on nime saanud isikunime Kruopis järgi. Külas on Kruopiai kalmistu.

Külas asub looduskaitsealune Pūkštė mägi, mis on Skuodase rajooni kõrgeim punkt (171,8 m). Jalamilt on selle kõrgus 15 meetrit. Ühe legendi kohaselt asus mäel Tadeusz Kościuszko ülestõusu ajal Poola ja Leedu vägede väljaõppelaager. Mäele oli püstitatud ka vahitorn, ent üks kõrge mänd varjas vaate sellele suunale, kust venelased lähenesid. Üllatusrünnaku käigus said kõik kaitsjad surma. Teise loo kohaselt oli mäel kindlus, mille komandant oli Pokštase-nimeline mees. Kindlust rünnanud vaenlased tapsid kõik selle kaitsjad.

Külla jääb jalajälge meenutava lohuga kivi, mille kohta räägitakse, et selle jälje olevat jätnud laumė. Teise maailmasõja järel tegutsesid külas Leedu metsavennad, kellele on sinna püstitatud kaks mälestusmärki.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 124 (1902)
* 328 (1923)
* 219 (1959)
* 159 (1970)
* 119 (1979)
 | * 58 (1989)
* 67 (2001)
* 61 (2011)
* 27 (2021)
 |

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
2. ↑
3. ↑  Skuodo rajono savivaldybė
4. ↑  Pūkštės kalnas
5. ↑  Vaitkevičius V. *Senosios Lietuvos šventvietės. Žemaitija,* Vilnius 1998, 126 lk.

Välislingid
-----------

 Kruopiai (Barstyčiai vald) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Barstyčiai valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**alevid:** **Barstyčiai** |
| 
**külad:** Aubrikiai **·**  Barstytaliai **·**  Geldėnai **·**  Gudaliai **·**  Kančaičiai **·**  Kruopiai **·**  Laumės **·**  Mockaičiai **·**  Padegimė **·**  Paparčiai **·**  Puokė |
Mariano 2016. aastal Sevilla särgis
**Mariano Ferreira Filho** (tuntud lihtsalt kui **Mariano**; sündinud 23. juunil 1986 São Joãos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Atlético Mineiro.

Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Guarani, mille meeskonnas debüteeris ta Brasiilia kõrgliigas 2004. aastal. 2007. aastal mängis ta Brasiilia kõrgliigas Cruzeiro, 2008. aastal Ipatinga ja Atlético Mineiro ning 2009–2011 Fluminense ridades. 2010. aastal tuli ta Fluminensega Brasiilia meistriks, samal hooajal valiti Mariano Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Aastatel 2012–2015 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Bordeaux' Girondins, kellega võitis 2013. aastal Prantsusmaa karikafinaali. Aastatel 2015–2017 mängis Mariano Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla, kellega võitis 2015–16 UEFA Euroopa Liiga. Aastatel 2017–2020 mängis ta Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray, kellega tuli kaks korda Türgi meistriks.

2020. aasta juulis naasis Mariano pärast 12 aastat Atlético Mineirosse. 2021. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks.

Saavutused
----------

Fluminense
* Campeonato Brasileiro Série A: 2010

Bordeaux
* Coupe de France: 2012–13

Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2015–16

Galatasaray
* Süper Lig: 2017–18, 2018–19
* Türkiye Kupası: 2018–19
* Süper Kupa: 2019

Atlético Mineiro
* Campeonato Brasileiro Série A: 2021
* Copa do Brasil: 2021
* Campeonato Mineiro: 2020, 2021, 2022, 2023
* Supercopa do Brasil: 2022
Tehnoloogiateaduskonna hoone
**De Montforti Ülikool** on ülikool Leicesteris Suurbritannias.

Ülikoolistaatus saadi 1992. aastal.

Ülikoolil on neli teaduskonda.

Välislingid
-----------

* De Montforti Ülikooli koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Bonnier** on 1804. aastal asutatud Rootsi kirjastuskontsern. See sai alguse, kui Gerhard Bonnier asutas Kopenhaagenis raamatukaupluse. 

1837. aastal asutati Stockholmis raamatukirjastus Albert Bonniers Förlag. 1924. aastal ostis perekond Bonnier Rootsi päevalehe Dagens Nyheter enamusosaluse, 1929. aastal tollase Rootsi suurima ajakirjade kirjastaja Åhlén & Åkerlunds. 1944. aastal asutas Bonnier õhtulehe Expressen, millest sai edukas väljaanne. 

1950. aastal hakkas Bonnier kirjastama koomikseid ja 1965. aastal välja andma huvialaajakirju. 

1973. aastal laienes perefirma filmiärisse, ostes suurima Rootsi filmitootmisettevõtte SF. 1976. aastal alustas tegevust perekond Bonnierile kuuluv majandusleht Dagens Industri. 1984. aastal hakkas Bonnier kirjastama ajakirja Science Illustrated. 1989. aastal asutas Bonnier ajalehe Äripäev. 

Alates 1997. aastast on Bonnier omandanud järk-järgult aktsiaid Rootsi suurimas telekanalis TV4, 2009. aasta seisuga kuulub Bonnierile ligi 99% firma aktsiatest. 2005. aastal ostis Bonnier Soome telekanali MTV3 ja raadiojaama Radio Nova. 2006. aastal ostis Bonnier osaluse USA kirjastuses World Publication, mis annab välja umbes 50 ajakirja ning peab käigus ligi pooltsada veebisaiti.

Tänapäeval on Bonnier esindatud 25 riigis, kokku on kontsernil osalus 175 ettevõttes üle maailma. Bonnier on senini perefirma.

Vaata ka
--------

* Bonnier Publications

Välislingid
-----------

* Bonnieri koduleht
Püha Lambrechti klooster talvel
Gooti stiilis kloostrikiriku interjöör
Püha Peetruse kirik
**Püha Lambrechti klooster** (saksa: *Stift St. Lambrecht*) on benediktiini klooster Austrias Steiermargi *Grebenzeni* looduskaitsealal Sankt Lambrechti külas. Klooster asub merepinnast 1072 m kõrgusel.

Ajalugu
-------

Kloostri asutas 1076. aastal Eppensteini krahv Markward; aastatel 1786–1803 see kaotati. 1938. aastal hõivasid hoone natsid. Aastatel 1942–1945 kasutati seda Mauthauseni koonduslaagri välishoiupaigana. Mungad tulid tagasi 1946. aastal.

Kahte kloostri territooriumil asuvat kirikut nimetatakse kloostrikirikuks (saksa: *Stiftskirche*) ja Püha Peetruse kirikuks (saksa: *Peterskirche*). Kloostrikiriku restaureerimistööde käigus 1970. aastate alguses avastati põhjaseinalt erakordsed freskod, mis pärinevad 15. sajandi teisest poolest. Need kujutavad Saalomoni trooni. Madalaimal tasandil on kujutatud vana testamendi Saalomoni kohtuotsust, selle kohal neitsi Maarjat Jeesus-lapsega ja kõige kohal Jeesus Kristust: "Jumala Sõna sai lihaks" (logos). Teistel 14. sajandist pärit freskodel on kujutatud püha Kristoforust ja püha Agnest. Varem asus kloostris ka votiivaltar, mille järgi on saanud nime Püha Lambrechti votiivaltari meister; see on nüüd laenul Grazis Alte Galeries.

Klooster on Benediktiini Konföderatsiooni Austria koguduse liige.

Maamärgid
---------

* Varases barokkstiilis kloostrihooned
* Kloostrimuuseum koos oma kunstikoguga
* Isa Romuald Prambergeri folkloorimuuseum ja isa Blasius Hanfi linnumuuseum
* Gooti stiilis kloostrikirik
* Püha Peetruse kirik (asutatud 1424. aastal)
**Thatcher Douglas Demko** (sündinud 8. detsembril 1995 San Diegos Californias) on USA jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Vancouver Canucks.

Aastatel 2013–2016 mängis ta Boston College'i jäähokimeeskonnas. Hooajal 2015–16 pälvis ta üliõpilasliiga hooaja parima väravavahi auhinna Mike Richter Award.

2014. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Canucksi poolt 36. valikuna. Aastatel 2016–2018 mängis ta põhiliselt American Hockey League'is (AHL) Canucksi noorteklubis Utica Comets. 2018. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule.

NHL-is tegi Demko Canucksi meeskonnas debüüdi 31. märtsil 2018 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu.

Demko kuulus USA jäähokikoondisse 2019. aasta maailmameistrivõistlustel.

Välislingid
-----------

* Thatcher Demko NHL.com lehel
* Thatcher Demko hockeydb.com lehel

| * v
* r
Vancouver Canucks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Thatcher Demko **·** Spencer Martin |
| 
**Kaitsjad**: Kyle Burroughs **·** Travis Dermott **·** Oliver Ekman-Larsson **·** Quinn Hughes **·** Tyler Myers **·** Tucker Poolman **·** Luke Schenn **·** Riley Stillman |
| 
**Ründajad**: Brock Boeser **·** Conor Garland **·** Bo Horvat **·** Nils Höglander **·** Dakota Joshua **·** Andrei Kuzmenko **·** Curtis Lazar **·** Ilja Mihhejev **·** J. T. Miller **·** Tanner Pearson **·** Elias Pettersson **·** Vassili Podkolzin **·** Brad Richardson **·** Brandon Sutter |
**OTRS** (lühend ingliskeelsest nimest Open-source Ticket Request System) on vabavaraline veahaldussüsteem organisatsioonide ja ettevõtete päringute vastuvõtmiseks ja haldamiseks. Selle abil võib vahendada küsimusi, kaebusi, tehnilise toe poole pöördumist, vearaporteid ja muud suhtlust.

Ülevaade
--------

Kõige lihtsamal tasemel on tegemist postiloendiga veateadete edastamiseks.

Igal süsteemi sisestatud ettekandel on olek või "ajalugu", mis säilitab kõik selle elutsükli käigus toimunud muudatused. OTRS võimaldab ettekandeid liita ja seeläbi hallata üksikteadete asemel kogu veajuhtumit korraga. Teadete lugemisel, sortimisel ja neile reageerimisel on toetatud mitme kasutaja paralleelne tegevus. Süsteem skaleerub hästi, lubades tuhandeid teateid päevas ja peaaegu lõputult paralleelseid kasutajaid.

OTRSi on sisse ehitatud vahend korduma kippuvate küsimuste loomiseks, töötlemiseks ja otsinguks ning nende teavet on ettekannetele reageerides lihtne vastusesse lisada.

OTRSi kasutamine toimub veebibrauseri kaudu ega sõltu operatsioonisüsteemist.

Tehnoloogia
-----------

OTRS sai alguse Perli skriptina. Kasutajaliides kasutab tõhustamiseks JavaScripti. Funktsionaalsus jaguneb korduvkasutatavateks mooduliteks, mida saab vajadusel kohandada ja täiendada.

Veebiliides kasutab andmete näitamisel mallikeelt DTL (Dynamic Template Language). 

Algselt toetas programm vaid MySQLi andmebaase. Hiljem lisandus PostgreSQLi, Oracle'i, DB2 ja Microsoft SQL Serveri tugi. OTRS töötab paljudel POSIXi sarnastel platvormidel (Linux, Mac OS X, FreeBSD jne) ning Microsoft Windowsil.

OTRSi skaleeruvust saab suurendada Apache veebiserveri mooduli mod\_perl kasutamisega või andmebaasi ja programmiservereid lahutades.

POSIX-keskkondades kasutab OTRS-süsteemi utiliite, näiteks kirjade saatmiseks Postfix- või procmail-programmi.

Viited
------

* Koduleht – kogukonna veebisait
* otrs.com – kommertsveebisait
* otterhub.org – OTRS kogukonna foorum
* OTRS9.org – sünnipäevaleht, 9 aastat ORTSi
Ülikooli hoone
**Lancasteri Ülikool** (inglise keeles *Lancaster University*) on ülikool Inglismaal Lancashire'i krahvkonnas Lancasteris.

Ülikool asutati 1964.

2016. aastal õppis seal üle 13 000 üliõpilase.

Viited
------

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Maleč** (valgevene keeles *Малеч*, poola keeles *Malecz* transkribeerituna **Maletš**) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Biaroza rajoonis. Asula on Maleči külanõukogu halduskeskus.

Haridust annavad keskkool, muusikakool ja sanatoorne internaatkool. Malečis on raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsusteks on õigeusu kirik aastast 1873, samuti ka endise mõisa park XIX sajandi lõpust.

Ajalugu
-------

Maleči mainitakse esimest korda aastal 1563, mil sinna ehitati õigeusu kirik. Asula allus Poola kuningate ja Leedu suurvürstide Kobryni lauamõisale, hiljem aga hakkas kuuluma Bresti vojevoodkonda ja Bresti maakonda. Aastal 1645 sai Malečist alev. Aastal 1668 võttis alevis omavoliliselt võimu Isabella Chodkiewicz. Kuninga poole pöördunud saadikud, kes taotlesid endiste vabaduste taastamist, lasi ta kinni võtta ja käskis nad hukata. Ainult kuninglik sekkumine päästis saadikute elu.

Poola jagamisel läks Maleč aastal 1795 Venemaa koosseisu. Pärast Esimest maailmasõda kuulus Maleč Poola koosseisu. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, ühtlasi kaotas see ka alevi staatuse.

Pilte
-----

* Õigeusu kirikÕigeusu kirik
* MalečMaleč
* Maleči palvemajaMaleči palvemaja

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuni 2015. Vaadatud 25. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Maleč** |

* Maleč
eu-LISA peakontor Tallinnas aadressil Vesilennuki tänav 5
**Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet** (lühend: **eu-LISA**) on Euroopa Liidu amet, mille ülesandeks on Euroopa Liidu suurte infosüsteemide ja sidetaristu operatiivjuhtimine. eu-LISA loodi 2011. aastal, et hallata teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II), viisainfosüsteemi (VIS) ja asüülitaotlejate sõrmejälgede infosüsteemi Eurodac.

Ülesanded
---------

Peale olemasolevate infosüsteemide haldamise on eu-LISA ülesandeks on ka uute infosüsteemide väljatöötamine, ülesehitamine ja käitamine, sealhulgas riiki sisenemise ja riigist väljumise süsteem, reisiinfo ja reisilubade süsteem ning karistusregistrite infosüsteem.

Juhtimine
---------

eu-LISA haldus- ja juhtimisstruktuuri kuuluvad haldusnõukogu, nõuanderühmad ja tegevdirektor. Haldusnõukokku kuuluvad Euroopa Liidu liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni esindajad. Alates 16. märtsist 2023 on ameti tegevdirektor Agnès Diallo.

Asukoht
-------

eu-LISA peakontor asub Eestis Tallinnas. Esialgu tegutses eu-LISA Tallinna kesklinnas Euroopa Majas. 19. septembril 2018 avati Lennusadama lähedal aadressil Vesilennuki tänav 5 eu-LISA uus peahoone. Hoone projekteerisid Üllar Ambos, Jaan Kuusemets, Pille Noole, Ioannis Lykouras ja Erko Luhaaru (DAGOpen OÜ, LÜNK arhitektid OÜ), sisekujunduse autorid on Margit Teikari ja Tuuli Trei (Stuudio TEMA OÜ).

Ameti arendamise ja operatiivjuhtimisega seotud ülesandeid täidetakse Prant­susmaal Strasbourgis asuvas tehnilises keskuses ning varuasukoht, mis on võimeline tagama suuremahulise IT-süsteemi käideldavuse süsteemi tõrke korral, on Austrias Sankt Johann im Pongaus.

Viited
------

1. 1 2 3  eu-LISA asutamismäärus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011. Eur-Lex, 02018R1726-20230606.
2. ↑  eu-LISA infoleht
3. ↑  Top Management. eu-LISA veebisait.
4. ↑  Eesti riik rajab 8,4 miljoniga ELi IT-agentuurile peakorteri Postimees, 11. detsember 2014
5. ↑  Galerii: Eesti kõige turvatumad euroametnikud said uue maja Postimees, 19. september 2018.
6. ↑  Euroopa IT-agentuur sai nutika büroo ITuudised.ee, 19. september 2018
7. ↑  Euroopa Liidu IT-agentuuri peahoone arhitektuurivõistluse võitjad on selgunud city24.ee, 2. november 2015

Välislingid
-----------

* eu-LISA veebisait
* Eesti lükkas tagasi Prantsuse pakkumise IT-agentuuri kohta, 20. mai 2010
**London School of Economics and Political Science** (sageli lihtsalt **London School of Economics** või **LSE**) on 1895. aastal asutatud interdistsiplinaarseid programme pakkuv kõrgkool, Londoni ülikooli kolledž.

Paremusjärjestustes on kool pidevalt Ühendkuningriigi nelja parima hulgas ning eriti tugev majandusteaduse ja teiste sotsiaalteaduste järjestustes.

Viited
------

1. 1 2 3  Table 0a (kõik tudengid vastavalt institutsioonile, õppevormile, soole jm 2005/06). Higher Education Statistics Agency. Vaadatud 31.03.2007.

Välislingid
-----------

 London School of Economics and Political Science – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on linnast Nigeerias; samanimelise linna kohta Portugalis vaata artiklit Lagos (Portugal); valla kohta Prantsusmaal vaata artliklit Lagos (Pyrénées-Atlantiques)* |

---

**Lagos** (joruba Èkó) on linn Nigeerias Lagose osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul Lagose laguuni ääres.

See on üks Aafrika suuremaid linnu (ametlikel andmetel 1. jaanuarist 2005 on elanike arv 8 789 133). 

Lagos oli Lagose koloonia halduskeskus 1861–1906, Lõuna-Nigeeria koloonia ja protektoraadi halduskeskus 1906–1914 ning Nigeeria protektoraadi halduskeskus 1914–1960. Nigeeria iseseisvudes 1960. aastal sai linnast riigi pealinn, kuid 1991. aasta detsembris viidi see üle Abujasse. Lagos oli ka Lagose osariigi pealinn alates selle loomisest 1967. aastal, kuid see viidi üle Ikejasse juba 1976. aastal.

Lagos on riigi äri- ja tööstuskeskus.

Lagos ei moodusta terviklikku haldusüksust. Linn moodustub mitmest kohaliku omavalitsuse üksusest. Linnasüdame moodustavad Lagos Island, Lagos Mainland ja Eti-Osa.

Lagos

Viited
------

1. ↑  Lagose piires olevate omavalitsusüksuste kogurahvaarv; Agege, Ajeromi-Ifelodun, Alimosho, Amuwo Odofin, Apapa, Eti-Osa, Ibeju-Lekki, Ifako-Ijaiye, Ikeja, Kosofe, Lagos-Island, Lagos-Mainland, Mushin, Oshodi-Isolo, Somolu, Surulere. Local Government Lagos – Population (2006). Lagos Bureau of Statistics, vaadatud 13.03.2014.
Saint-Remi kloostrikiriku läänefassaad
Kiriku sisevaade kesklöövist koori suunas
Basiilika põhiplaan, 19. sajandi joonis
*Sainte Ampoule*. Värviline litograafia 1843. aastast
**Saint-Remi basiilika** (prantsuse keeles *Basilique Saint-Remi*) ehk **Saint-Remi kloostrikirik** on 11. sajandist pärinev kirik Reimsis, pühale Remigiusele pühitsetud endine kloostrikirik. Romaanikas alustatud ehitist on 12. sajandil täiendatud gooti juurdeehitistega.

Kirik kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse koos Reimsi katedraali ja peapiiskopi paleega (*Palais du Tau*).

Kirjeldus
---------

Hoone on kahe läänetorniga kolmelööviline basiilika, mille siseruum on 122 m pikk ja ainult 26 m lai. Pikihoone, transept ja lõunatorn on romaani stiilis, kooriümbriskäigu ja kabelipärjaga kooriruum ja läänefassaad gooti stiilis. Kirikus on säilinud hulk 12. ja 13. sajandist pärit vitraažaknaid.

Kirikus asuvad paljude peapiiskoppide ja mõnede frangi kuningate, sealhulgas Karlmann I (surnud 771), Louis IV (surnud 954) ja Lothaire (surnud 986) hauad.

Ajaloost
--------

Kirik asub pärimuse järgi püha Remigiuse (umbes 436–533) haual. 8. sajandil rajati sellesse paika Püha Remigiuse klooster ja benediktlaste ordu nunnad asustasid seda kuni Prantsuse revolutsioonini. Varasemat ehitist asendava kloostrikiriku ehitamist alustati 1007. aastal, selle pühitses paavst Leo IX 1049. aastal. 12. sajandi lõpul laiendati kirikut transeptiga, et mahutada rohkem palverändureid. Samal ajal rekonstrueeriti fassaad ning ehitati juurde kooriümbriskäik ja kabelipärg, mis, olgugi varase gootika vormides, ei riku kiriku arhitektuuripildi terviklikkust.

Prantsuse revolutsiooni ajal kirik rüüstati. Juba 19. sajandil kirikut ennistati. I maailmasõjas sai hoone pommitamises kannatada ja selle võlvid varisesid osaliselt. Need taastati järgneva 40 aasta jooksul, kuid sõjas hävinud orel asendati alles 2000. aastal uuega.

Kirikus asus Prantsuse revolutsioonini Püha ampulla (prantsuse keeles *Sainte Ampoule*) püha õliga, mis legendi kohaselt oli saadetud taevast pühale Remigiusele Chlodovechi kroonimisel ja mida kasutati kõigi Prantsusmaa kuningate kroonimisel Reimsi katedraalis.

Pildid
------

* Vaade lõunapoolsele kõrgseinaleVaade lõunapoolsele kõrgseinale
* TranseptTransept
* Nelitise nurgapiilarNelitise nurgapiilar
* KülglöövKülglööv
* Vaade empoorilt üle kesklööviVaade empoorilt üle kesklöövi
* KooriümbriskäikKooriümbriskäik
* Kooriruum ja püha Remigiuse hauamonument peaaltari tagaKooriruum ja püha Remigiuse hauamonument peaaltari taga

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. september 2020. Vaadatud 14. juunil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. juuni 2020. Vaadatud 14. juunil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
7. ↑
8. ↑
9. ↑

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Reimsi Saint-Remi basiilika** |
**Eesti Kultuurfond Ameerika Ühendriikides** (inglise keeles*The Foundation for Estonian Arts and Letters*) on Ameerika Ühendriikides tegutsev mittetulunduslik organisatsioon, mille eesmärgiks on toetada Eesti kunstide ja kultuuri säilimist Ameerika Ühendriikides. 

Fond asutati Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides kultuuritoimkonna poolt 14. detsembril 1957 New Yorgi Eesti Majas kunstide, rahvusteaduste, kirjanduse ja eesti keele edendamiseks. Esimeseks fondi esimeheks valiti 1957. aastal Dr. Viktor Kõressaar. Organisatsiooni toetusel loodi 1970. aastal New Yorgis esimesed Eesti Kultuuripäevad.

Juhatus
-------

2016. aastal valitud juhatuse liikmete hulka kuulusid: Kaarel Laev, Merike Barborak, Ines Horton, Kadri Napritson, Heino Ainso, Andres Kurrik, Valev Laube, Jaanika Peerna ja David Sassian.

2017. aastal valitud juhatuse liikmete hulka kuulusid Tiina Vaska, Merike Barborak, Ines Horton, Heino Ainso, Andres Kurrik, Kadri Napritson, Karina York, Mairo Notton ja Jane Friis Raub. 

2018. aastal valitud juhatuse liikmed on Tiina Vaska, Merike Barborak, Ines Horton, Karina York, Mairo Notton, Jane Friis Raub, Reigo Ahven, Gerda Normet Vellore ja Raahel Pilpak.

Välislingid
-----------

* Eesti Kultuurfond Ameerika Ühendriikides koduleht
* "Keskpõrandale kokku". Estonian World Review, 13. mai 2003
* "Kultuuriõhtu New Yorgis". Estonian World Review, 15. oktoober 2004
* "Kadunud Kunsti Tagasitulek". Eesti Päevaleht, 18. september 2010
* "Tallinnas tuleb pagulaskunsti näitus". Eesti Suursaatkond Washingtonis, 11. juuli 2008
* "New Yorgi Eesti Kultuuripäevad 2016 Eesti Elu". Eesti Elu, 27. veebruar 2016


INDEKSIGA
**Taimi Parve** (sünninimi **Lõokene**; 19. veebruar 1926 Misso vald, Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 5. jaanuar 2022) oli eesti loomaarst.

Hariduskäik
-----------

Õppis Võru 1. Keskkoolis. Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1949. aastal loomaarsti erialal. Soovis ja tal ka soovitati pärast lõpetamist jääda ülikooli teadustööd tegema, aga keeruliste poliitiliste olude tõttu oli sunnitud lahkuma. Aastatel 1965–1970 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis psühholoogiat.

Töökohad ja ametid
------------------

Pärast ülikooli lõpetamist töötas Virumaal Kadrinas veterinaararstina. 1951. aastal osales Rakvere veterinaarapteegi rajamisel ja selle korraldamisel. Rakvere rajooni peaveterinaararsti-inspektorina (1955–1985) juhtis loomade nakkushaiguste (veiste leukoos ja tuberkuloos).

Tema juhtimisel likvideeriti suu- ja sõrataudi juhtum veistel Tõrmas 1956. aastal. Järgmisel aastal diagnoositi ja likvideeriti Rakvere linnas ja seda ümbritsevates piirkondades sigade katk, mille algallikas oli Tõrma karusloomakasvatusse imporditud loomne sööt. Ta osales ka pügaraia vaktsiini LTF-130 tootmise rajamisel Haljala biotsehhis.

Liikmesus
---------

Kuulus taasasutatud Eesti Loomaarstide Ühingu esimesse juhatusse.

Poliitiline tegevus
-------------------

Kandideeris 1992. aasta Riigikogu valimistel Järva-Viru ringkonnas.

Tunnustus
---------

* 1997 Eesti Punase Risti V klassi teenetemärk
* 2017 Eesti Loomaarstide Ühingu elutööpreemia

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli eesti loomaarstiteadlane Valdar Parve.

Viited
------

1. ↑  Lääne-Virumaa Veterinaarkeskus (2011). "Taimi Parve 85". *Eesti Loomaarstlik Ringvaade*. Kd 1. Tartu. Lk 32.
2. 1 2  Kerli Mõtus (2017). "Intervjuu 2018. aasta ELÜ Loomaarsti Elutöö auhinna laureaadi Taimi Parvega". *Eesti Loomaarstlik Ringvaade* (PDF). Kd 4. Tartu. Lk 25-29. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. august 2018. Vaadatud 16. augustil 2018.
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 1348
***Kennitala*** (lühend *kt*.) on Islandil kasutatav isikukood. *Kennitala* antakse nii Islandi kodanikele sündides, Islandil elavatele välismaalastele registreerides ja ka organisatsioonidele. *Kennitala* võeti kasutusele 1987. aastal, vahetades välja senise nime baasil kasutava koodi.

*Kennitala* koosneb kümnest numbrist. Esimesed kuus moodustavad isiku sünnikuupäeva, seitsmes ja kaheksas valitakse suvaliselt vahemikus 20–99, üheksas on kontrollnumber ja kümnes on sünnisajand (9 = 1900–1999, 0 = 2000–2099). Tavaliselt kirjutatakse *kennitalad* sünnipäeva ja teiste numbrite vahele sidekriipsuga, näiteks 120174–3399. Üldvalem on seega D1D2M1M2Y1Y2R1R2PC.

Kontrollnumbri valem on: 

{\displaystyle P\_{0}=(3D1+2D2+7M1+6M2+5Y1+4Y2+3R1+2R2){\bmod {1}}1}

{\displaystyle P={\begin{cases}0,&{\text{kui }}P\_{0}{\text{=0}}\\11-P\_{0},&{\text{vastasel korral}}\end{cases}}}

*Kennitala* disaini järgi saab ühel päeval sündinud olla kuni 80 inimest.

*Kennitalat* kasutatakse ka organisatsioonide ja ettevõtete registreerimiseks, kasutades registrisse kandmise kuupäeva. Et ei tekiks konflikti inimestega, liidetakse esimesele numbrile 4 (näiteks 25. kuupäeva korral 65).

*Kennitala* sarnaneb teiste Euroopa riikide isikukoodidega, kuid Islandil kasutatakse seda eriti laialdaselt – näiteks ettevõtetes ja haridusasutustes ei kasutata siseseid isikutuvastussüsteeme, vaid riiklikku *kennitalat*, ning pangateenused nõuavad *kennitala* kasutamist. Ka Islandi internetipangateenustes saab võrrelda nimesid numbritega. Kuna *kennitala* on vägagi avalik, ei kasutata seda autentimiseks.

Kuna Islandi riiklik register on täielik, ei ole riigis vaja pidada rahvaloendusi: rahva statistika saab lihtsalt andmebaasist.

Viited
------

1. ↑  "System ID number". *Islandi statistikaamet*. Originaali arhiivikoopia seisuga 28.02.2021. Vaadatud 22.10.2022.
**Leida Soom** (7. oktoober 1912 – 25. september 2009) oli eesti ooperilaulja, tekstiili- ja eksliibrisekunstnik.

Leida Soom lõpetas 1933. aastal Riigi Kunsttööstuskooli tekstiili erialal. Seejärel töötas osaühisuses Kodukäsitöö kuni 1941. aastani.

Kunstnikutöö kõrvalt õppis laulmist; algul eraõpetaja juures, aastatel 1944–1947 aga Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Made Pätsi juhendamisel.

Aastatel 1941–1969 laulis ta Estonia teatri ooperikooris ja oli aastatel 1946–1949 sama teatri solist.

Alates 1956. aastast kuulus ta Eesti Teatriliitu.

Leida Soom oli tuntud eksliibrisekunstnikuna, ta valmistas umbes nelisada eksliibrist. Peamiselt kujundas ta eksliibriseid kunsti- ja teatriinimestele, näiteks Maarja Haamerile ja Teo Maistele. Lisaks eksliibriste loomisele ta ka kogus neid – tema kollektsioonis oli umbes 40 000 tööd teistelt autoritelt, teiste seas Kristjan Raualt, Ernst Kollomilt, Hando Mugastolt, Richard Kaljolt ja Arkadio Laigolt.

Tuntumad teatrirollid
---------------------

* Lucia – Pietro Mascagni "Talupoja au" (1942)
* Maddalena – Giuseppe Verdi "Rigoletto" (1946)
* Mercédès – Georges Bizet' "Carmen" (1947)
* Martha – Pjotr Tšaikovski "Jolanthe" (1948, 1961)
* Larina – Pjotr Tšaikovski "Jevgeni Onegin" (1949)
* Flora – Giuseppe Verdi "Traviata" (1950)
* Hata – Bedřich Smetana "Müüdud mõrsja" (1950)