**Maavanem** on riigi esindaja 1. järgu haldusüksuses mitmes riigis. 

Maavanem võib olla ka ladinakeelse tiitli *senior terrae* tõlge eesti keelde, millega tähistatakse muinas- või keskaegseid eesti või liivi aukandjaid, näiteks Saaremaa vanemaid, kes sõlmisid 27. augustil 1255 Saare-Lääne piiskopi esindaja Sangerhauseni Annoga rahulepingu.

Eesti
-----

Senised maakonnaomavalitsused likvideeriti Eestis 1934. aasta põhiseadusega. Senised maavalitsuste esimehed jäid ametisse ajutiste maavalitsuste esimeestena.

1. mail 1938 jõustunud maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas, asendades seni eksisteerinud ajutise maavalitsuse esimehe ametikoha. Ta nimetati ametisse Vabariigi Presidendi poolt 6 aastaks juhtimisvõimetega isikute hulgast, kes olid vähemalt 30 aastat vanad, omasid kõrgemat haridust ning oskust ja vilumust valitsemise alal. 20. detsembril 1938 nimetas Vabariigi President maavanemad järgmiselt:

* Harju maakond – Harju maavanem Karl-Robert Ruus
* Järva maakond – Järva maavanem Juhan Kaarlimäe
* Lääne maakond – Lääne maavanem Artur Kasterpalu
* Petseri maakond – Petseri maavanem Mihail Tang
* Pärnu maakond – Pärnu maavanem Jüri Marksoo
* Saare maakond – Saare maavanem Hendrik Otstavel
* Tartu maakond – Tartu maavanem Heinrich Lauri
* Valga maakond – Valga maavanem Värdi Velner
* Viljandi maakond – Viljandi maavanem Mihkel Hansen
* Viru maakond – Viru maavanem Karl-Eduard Pajos
* Võru maakond – Võru maavanem August Kohver

 *Pikemalt artiklis Eesti maavanemate loend*
12. juunil 1940 määras Vabariigi President Harju maavanemaks arvates 20. juunist 1940 Paul Männiku.

21. jaanuaril 1939 määras Vabariigi Valitsus Harju, Petseri, Tartu ja Viru maavanema kuupalgaks 340 krooni, Pärnu ja Võru maavanema palgaks 320 krooni, Lääne ja Viljandi maavanema palgaks 300 krooni ning Järva, Saare ja Valga maavanema palgaks 280 krooni. 23. mail 1940 määras Vabariigi Valitsus Lääne maavanema kuupalgaks 320 krooni ja Saare maavanema kuupalgaks 300 krooni .

Eesti taasiseseisvumise järel kinnitas ametisse maavanemad kuni 2. juunini 1993 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja hiljem Riigikogu, seejärel aga Vabariigi Valitsus.

Rootsi
------

Maavanem (*landshövding*) on läänivalitsuse juht, riigi kõrgeim esindaja läänis. Maavanema nimetab Rootsi valitsus. 

### Rootsi maavanemad (juuli 2006)

| Lään | Maavanem | Läänivalitsus |
| --- | --- | --- |
| Stockholmi lään | Mats Hellström | Stockholmi läänivalitsus |
| Uppsala lään | Anders Björck | Uppsala läänivalitsus |
| Södermanlandi lään | Bo Könberg | Södermanlandi läänivalitsus |
| Östergötlandi lään | Björn Eriksson | Östergötlandi läänivalitsus |
| Jönköpingi lään | Lars Engqvist | Jönköpingi läänivalitsus |
| Kronobergi lään | Lars-Åke Lagrell | Kronobergi läänivalitsus |
| Kalmari lään | Sven Lindgren | Kalmari läänivalitsus |
| Ojamaa lään | Marianne Samuelsson | Gotlandi läänivalitsus |
| Blekinge lään | Ingegerd Wärnersson | Blekinge läänivalitsus |
| Skåne lään | Göran Tunhammar | Skåne läänivalitsus |
| Hallandi lään | Lars-Erik Lövdén | Hallandi läänivalitsus |
| Västra Götalandi lään | Göte Bernhardsson | Västra Götalandi läänivalitsus |
| Värmlandi lään | Eva Eriksson | Länsstyrelsen i Värmlands län |
| Örebro lään | Sören Gunnarsson | Örebro läänivalitsus |
| Västmanlandi lään | Mats Svegfors | Västmanlandi läänivalitsus |
| Dalarna lään | Ingrid Dahlberg | Dalarna läänivalitsus |
| Gävleborgi lään | Christer Eirefelt | Gävleborgi läänivalitsus |
| Västernorrlandi lään | Gerhard Larsson | Västernorrlandi läänivalitsus |
| Jämtlandi lään | Maggi Mikaelsson | Jämtlandi läänivalitsus |
| Västerbotteni lään | Lorentz Andersson | Västerbotteni läänivalitsus |
| Norrbotteni lään | Per-Ola Eriksson | Norrbotteni läänivalitsus |

Viited
------

1. ↑  RT 1940, 50, 475
2. ↑
3. ↑