recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Buggenhout** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Buggenhouti (Opdorp) peetakse Flandria geograafiliseks keskpunktiks. Opdorpis saavad kokku kolme provintsi – Flaami Brabandi, Antwerpeni ja Ida-Flandria provintsi piirid.

Asulad
------

Buggenhout jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

| # | Nimi |
| --- | --- |
| I | Buggenhout |
| II | Opdorp |
| III | Opstal |
| IV | Briel |
|

* BuggenhoutBuggenhout
* BrielBriel
* Flandria geograafiline keskpunkt, OpdorpFlandria geograafiline keskpunkt, Opdorp
* BuggenhoutBuggenhout
* St Gérard Majella kirik OpstalisSt Gérard Majella kirik Opstalis
* MagistraadihooneMagistraadihoone

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Buggenhout – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm
Cristian Ramírez (2017)
**Cristian Leonel Ramírez Zambrano** (sündinud 12. augustil 1994 Santo Domingos) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Ungari kõrgliigaklubis Ferencvárosi TC ja Ecuadori jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Independiente DV-s, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2011. aastal.

2013. aastal liitus ta Saksamaa klubiga Düsseldorfi Fortuna, mille koosseisus mängis ta hooajal 2013–14 Saksamaa esiliigas. 2014. aastal liitus ta teise Saksamaa esiliigaklubiga 1. FC Nürnberg. Samal hooajal suundus ta Ungarisse, liitudes sealse kõrgliigaklubiga Ferencvárosi TC. Hooajal 2015–16 tuli ta klubiga Ungari meistriks.

2017. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Krasnodar. 2023. aasta juulis naasis ta Ferencvárosi.

Debüüdi Ecuadori jalgpallikoondises tegi Ramírez 20. novembril 2013 sõprusmängus Hondurase vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Tšiili vastu. Ta kuulus Ecuadori jalgpallikoondisse 2016. aasta Copa América Centenariol ja 2019. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Ferencváros
* Ungari liiga: 2015–16
* Ungari karikas: 2014–15, 2015–16
* Ungari liigakarikas: 2014–15

Viited
------

1. ↑  "RAMÍREZ HAS RETURNED HOME". Ferencvárosi TC. 14. juuli 2023.
Carrie Prejean (2009)
**Caroline Michelle Prejean** (sündinud 13. mail 1987 San Diegos) on Ameerika Ühendriikide modell ja endine miss California. 

Tema vanemad lahutasid abielu 1988. aastal ning vaidlused lapse kasvatusõiguse pärast kestsid üle kümne aasta. Ta kasvas üles evangeelses kristlikus kodus. Ta lõpetas Vista keskkooli ja õpib 2009. aastal San Diego kristlikus kolledžis vabasid kunste. Ta tegutseb koguduses ja puuetega lastega tegutsevas MTÜ-s.

Ta valiti 2005. aastal miss California esimeseks printsessiks teismeliste vanuseklassis. 2008. aastal valiti ta miss California võistlustel kolmandaks printsessiks, kuid pärast, kui selgus kohtunike viga, kuulutati ta esimeseks printsessiks. 2009 osales ta uuesti ja valiti miss Californiaks. Ta oli miss USA peamine soosik, kuid ei võitnud seda, tulles esimeseks printsessiks.

Ta sai tuntuks, kui ütles miss USA valimistel, et ei poolda samasooliste abielu. Miss California iludusvõistluste korraldajad jätsid ta 10. juunil 2009 miss California tiitlist ilma, kuna sellise seisukoha avaliku väljendamisega oli ta rikkunud lepingutingimusi. Seevastu Prejean väitis, et teda diskrimineeritakse tema religioossete vaadete pärast.

27. mail 2009 juhtis ta Gretchen Carlsoni asendajana Fox News Channeli saadet "Fox & Friends", kus ta ütles, et tema seisukoht samasooliste abielu suhtes ühtib Barack Obama, California osariigi valijate enamuse ja California ülemkohtu omaga.

Viited
------

1. ↑  "Miss California Carrie Prejean Hosts Fox & Friends: How Did It Go?". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2010. Vaadatud 22. septembril 2009.
**Johann Naha** (3. jaanuar 1902 Riia – 16. aprill 1982 München) oli eesti graafik ja tarbegraafik.

Elulugu
-------

Johann Naha õppis 1923–1929 Riigi Kunsttööstuskoolis, mille lõpetas Günther Reindorffi graafikaklassi õpilasena. Täiendas end Pariisis, Berliinis ja teistes Euroopa linnades (Viinis, Prahas ja mujal), hiljem ka Müncheni Kunstiakadeemias. 1936 sai rakenduskunstniku tunnistuse ja enne Teist maailmasõda töötas Oskar Kilgase tekstiilivabrikus mustrikavandajana. 

Lahkus Eestist 1944. aasta septembris, aastast 1945 jäi elama Münchenisse, kus tegutses vabakunstnikuna. Kuulus rakenduskunstnike koondise Dekoor asutajate hulka, oli aastast 1933 RaKÜ ja aastast 1953 Müncheni Kujutavate Kunstnike Kutseühingu liige. Kuulus erinevatesse ekslibristide seltsidesse mitmetes Euroopa riikides.

Looming
-------

Johann Naha meelistehnikateks olid puugravüür ja puulõige. Ta on tuntud eelkõige linnavaadete ja eksliibriste loojana, arvukate mappide koostajana mõlemas žanris. Kunstniku loomingu hulka kuulusid ka akvarellid ning õlimaalid, peamiselt maastikuteemalised, milleks ainet ammutas ta Euroopa reisidel koos abikaasa Dagmariga. 

Aastatel 1955–1969 andis Naha välja 15 seinakalendrit pealkirjaga "Aastaajad", mida illustreeris peamiselt Eesti-aineliste piltidega. Laiemat rahvusvahelist tuntust tõid talle siiski eksliibrised. Neid on ta loonud ligi 400, neist esimesed 60 Eestis. Aastatel 1942–1975 koostas kunstnik oma eksliibristest 16 väiksetiraažilist mappi. 

Mappe koostas Naha ka linnavaadetest – Nahale pakkusid Eesti linnad ja nende arhitektuur väga huvi, ta uuris nii Eestis kui ka Saksamaal arhitektuuri ja kultuurilugu, mõõdistas ja fotografeeris ehitisi. Eesti ehitus- ja kunstimälestisi kujutavate fotode ja jooniste kogu asub Muinsuskaitseameti arhiivis. Naha loomingut leidub Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Ajaloomuuseumi kogudes.

Teosed
------

* Tallinna Püha Vaimu kirik: ehitus, ajalugu ja kunstivarad / koostanud Hugo Peets ja Johann Naha. Tallinn: Tallinna Pühavaimu kogudus, 1933

Viited
------

1. ↑  EKABL, lk 339
2. ↑

Välislingid
-----------

* Johann Naha looming EKM Digikogus
**Windows Me** ka **Windows Millennium Edition** või **Windows ME** on Microsofti graafilise kasutajaliidesega operatsioonisüsteem, mis anti välja 14. septembril 2000. Windows Me tugi lõpetati 11. juulil 2006.

Windows Me oli Windows 98 järelkäija ja nagu Windows 98, oli seegi suunatud kodukasutajale. Kaasa tuli Internet Explorer 5.5, Windows Media Player 7 ja uus Windows Movie Maker videotöötluseks. Me tõi kaasa graafilised uuendused, Windowsi kesta uuendused ja IE 5.5, millest osad olid juba äriklassi Windows 2000-ga 7 kuud varem välja tulnud. Windows Me on suuteline käitama Internet Explorer 6 SP1 versiooni, kuid mitte SP2 (ega uuemaid) ega Windows Media Player 9. Microsofti .NET Framework versioon 2.0 on toetatud, kuid versioonid 2.0 SP1, 3.x ja uuemad mitte. Office XP oli viimane Microsoft Office'i versioon, mida toetas Windows 95/98.

Windows Me on järg Windows 95/98 mudelil, kuid muudetud buudilaaduriga, kust MS-DOS on välja jäetud, et käivitamist kiirendada. See oli üks põhjalikumalt läbivaieldud uuendus Windows ME-s, sest vanemad programmid, mis vajasid töötamiseks DOS-i keskkonda, uue Windowsiga enam ei töötanud.

Võrreldes teiste Windowsi versioonidega jäi Windows ME-l eduaeg lühikeseks, kestes pisut üle aasta. Windows Me vahetas välja Windows NT baasil tehtud Windows XP, mis tuli turule 25. oktoobril 2001.

Viited
------

1. ↑  "Microsoft Announces Immediate Availability Of Windows Millennium Edition (Windows Me)". *Microsoft PressPass - Information for Journalists*. Microsoft. 14. september 2000. Vaadatud 2.08.2008.
2. ↑
3. ↑  "Overview of Real Mode Removal from Windows Millennium Edition" Microsoft

| * v
* r
Microsoft Windows |
| --- |
| MS-DOS-põhised | 
1.0 • 2.0 • 2.1x • 3.x • 95 • 98 • Me |
| NT-alusel | 
NT 3.1 • NT 3.5 • NT 3.51 • NT 4.0 • 2000 |
| NT-põhised | 
XP • PE • Server 2003 • FLP • Vista • Home Server • Server 2008 • 7 • 8 (8.1, RT) • 10 (Mobile) • 11 |
| CE-põhised | 
CE • Mobile |
**Schaumburgi krahvkond** (saksa: *Grafschaft Schaumburg*), u. 1485. aastani tuntud kui **Schauenburg**, oli Saksa-Rooma riigi osariik, mis paiknes tänapäeva Alam-Saksi liidumaal. Selle territoorium oli enam-vähem kokkulangev tänapäeva *Landkreis Schaumburgiga*.

Ajalugu
-------

Schaumburgi loss, foto aastast 2009.
Schaumburg lähtus keskaegsest krahvkonnast, mis asutati 12. sajand alguses. Nime sai Schaumburgi lossi järgi Rintelni lähedal Weseri ääres, kus omanikud hakkasid end Schauenburgi isandateks (aastast 1295 krahvideks) kutsuma. Adolf I oli arvatavasti esimene Schauenburgi isand aastal 1106.

Schaumburgi krahvide iidne nõgeselehe vapp
Aastal 1110 nimetas Saksi hertsog Lothar Schauenburgi isanda Adolf I haldama läänidena Holsteini ja Stormarni, sealhulgas Hamburgi. Järgnevalt olid Schaumburgi dünastiast ka Holsteini ja selle jaotuste Holstein-Itzehoe, Holstein-Kieli, Holstein-Pinnebergi (aastani 1640), Holstein-Plöni, Holstein-Segebergi ja Holstein-Rendsburgi (aastani 1460) krahvid ning viimase kaudu aeg-ajalt ka Schleswigi hertsogid.

Krahv Adolf IV oli tegus valitseja ning asutas Stadthageni ja Rintelni linnad.

Aastast 1500 kuulus Schaumburgi krahvkond Saksa-Rooma riigi Alam-Reini-Vestfaali ringkonda. 

Schaumburgi krahvkonna ajalooline kaart aastast 1789 – näha nii Schaumburg-Lippe kui ka Hesseni osad.
Pärast lastetu krahvi Otto V surma aastal 1640 suri Schaumburgi dünastia välja. Holstein-Pinnebergi krahvkond ühendati Holsteini hertsogkonnaga. Schaumburgi krahvkonna pärusvaldus jaotati Schaumburgi pärijate vahel kolme ossa, üks liidendati Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonnna Lüneburgi vürstkonnaga, suurimast osast sai Schaumburg-Lippe krahvkond ja idaterritoorium jätkas nime all Schaumburgi krahvkond (*Grafschaft Schaumburg hessischen Anteils*), mida valitses personaaluniooni kaudu Hessen-Kassel. Kõik kolm on nüüd Alam-Saksi liidumaa osad.

Kui aastal 1977 moodustati keset Alam-Saksimaad Schaumburgi kreis (*Landkreis Schaumburg*), valis see kasutamiseks iidsetest Schaumbergi krahvide vappidest tuletatud vapi.

Landkreis Schaumburgi vapp.

Schauenburgi krahvid
--------------------

* 1106–1130 Adolf I
* 1130–1164 Adolf II
* 1164–1225 Adolf III
* 1225–1238 Adolf IV
* 1238–1290 Gerhard I
* 1290–1315 Adolf VI
* 1315–1354 Adolf VII
* 1354–1370 Adolf VIII
* 1370–1404 Otto I
* 1404–1426 Adolf IX
* 1426–1464 Otto II (1400–1464)
* 1464–1474 Adolf X (1419–1474)
* 1474–1492 Erich (1420–1492)
* 1492–1510 Otto III (1426–1510)
* 1510–1526 Antonius (1439–1526)
* 1526–1527 Johann IV (1449–1527)
* 1527–1531 Jobst I (1483–1531)
* 1531–1560 Johann V
	+ 1531–1581 Jobst II (u. 1520–1581), valitses Gemeni isandkonda
* 1544–1576 Otto IV (1517–1576)
* 1576–1601 Adolf XI (1547–1601)
* 1601–1622 Ernst (1569–1622)
* 1622–1635 Jobst Hermann (1593–1635)
* 1635–1640 Otto V (1614–1640)

Vaata ka
--------

* Schaumburg-Lippe
* Schaumburg
**Schelle** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.

* Peeter-Pauli kirikPeeter-Pauli kirik
*

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Schelle – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Antwerpeni provintsi vallad

Aartselaar **·** Antwerpen **·** Arendonk **·** Baarle-Hertog **·** Balen **·** Beerse **·** Berlaar **·** Boechout **·** Bonheiden **·** Boom **·** Bornem **·** Borsbeek **·** Brasschaat **·** Brecht **·** Dessel **·** Duffel **·** Edegem **·** Essen **·** Geel **·** Grobbendonk **·** Heist-op-den-Berg **·** Hemiksem **·** Herentals **·** Herenthout **·** Herselt **·** Hoogstraten **·** Hove **·** Hulshout **·** Kalmthout **·** Kapellen **·** Kasterlee **·** Kontich **·** Laakdal **·** Lier **·** Lille **·** Lint **·** Malle **·** Mechelen **·** Meerhout **·** Merksplas **·** Mol **·** Mortsel **·** Niel **·** Nijlen **·** Olen **·** Oud-Turnhout **·** Putte **·** Puurs-Sint-Amands **·** Ranst **·** Ravels **·** Retie **·** Rijkevorsel **·** Rumst **·** Schelle **·** Schilde **·** Schoten **·** Sint-Amands **·** Sint-Katelijne-Waver **·** Stabroek **·** Turnhout **·** Vorselaar **·** Vosselaar **·** Westerlo **·** Wijnegem **·** Willebroek **·** Wommelgem **·** Wuustwezel **·** Zandhoven **·** Zoersel **·** Zwijndrecht
Schillingi (Kaliküla) suguvõsa aadlivapp
**Schilling** (saksa keeles *Schilling a. d. H. Kalliküll*, ′Schilling Kaliküla kojast′, vene keeles *Шиллинг*) oli Taanist pärit aadlisuguvõsa.

Ajalugu
-------

Suguvõsaliin saab alguse XVII sajandil elanud Taani majori Johann Friedrich Schillingiga. Tema pojapoeg Johann Schilling (1708−1764) siirdus XVIII sajandi 1. poolel Venemaale, kus astus mereväeteenistusse ja sai mereväekapteniks. 1763. aastal tõsteti ta pärusaadliku seisusse. Tema vanem poeg Johann Christopher von Schilling (1735−1770) tõusis sõjaväeteenistuses kindralporutšikuks ja oli Moskva komandant. Viimase lesk Christine Wilhelmine (sündinud von Pistohlkors) (1731−1789) omandas 1788. aastal Tartumaal Kaliküla pandimõisa, mis kirjutati Schillingite pärusvalduseks 1796. aastal ja mis jäi suguvõsa kätte 1824. aastani. Tema noorem poeg leitnant ja kammerhärra Johann Christopher von Schilling (1769−1839) võeti esmalt Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse ja seejärel 12. jaanuaril (vkj) 1797 Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsa suri välja XIX sajandi 1. poolel.

Suguvõsa liikmeid
-----------------

* Johann Christopher von Schilling (1735−1770), kindralporutšik, Moskva komandant
* Johann von Schilling (suri 1780), tõeline riiginõunik, ihuarst
* Johann Christopher von Schilling (1769−1839), leitnant, kammerhärra, mõisaomanik

Schillingi suguvõsa mõisavaldused
---------------------------------

* Liivimaa eesti distrikt:
	+ Kaliküla (*Kalliküll*) (1788−1796 pandi-, 1796−1824 pärusvaldus)

Viited
------

1. ↑  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd VIII. Hamburg: 2018, lk 304.
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877, lk 387-388.
3. ↑  Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften. Neue Folge. Bd VIII. Hamburg: 2018, lk 305-306.

Kirjandus
---------

* *Der Adel der russischen Ostseeprovinzen (Estland, Kurland, Livland, Ösel)*. 1. Teil. Die Ritterschaft. Neustadt an der Aisch: Bauer & Rape, inhaber Gerhard Gessner, 1898 (ümbertrükk 1980). Lk 418-419.
* *Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften*. Neue Folge. Bd VIII. Hamburg: 2018. Lk 301-306.
Alates Windowsi versioonidest 7, 8.1 ja 10 kasutusel olev logoklahv (keskel)
Windows Vista ja Windows XP klahvil olev logo on ringjalt kumer
Enne Windows XP-d kasutusel olnud logoklahv
**Windowsi klahv** ehk **Windowsi logo klahv** (⊞ Win, ⊞) on 1994. aastal Microsofti evitatud Windowsi logoga klahv. Samal ajal võeti kasutusele ka menüüklahv (≣ Menu).

Klahvid asuvad tavaliselt klaviatuuri alumise rea vasak- ja parempoolses osas.

Klahvi puudumisel täidab Windowsis sama otstarvet klaviatuuril Ctr ja Esc klahvile vajutamine.

⊞ Win klahvile vajutamine kutsub tavaliselt esile Start menüü. Klahvi abil saab sooritada ka mitmesuguseid muid toiminguid, sõltuvalt kasutaja arvuti operatsioonisüsteemist, tarkvarast ja seadistustest.

Vaata ka
--------

* Menüüklahv

Viited
------

1. ↑  Fisher, Lawrence M. (6. september 1994). "Microsoft Is Bringing Out Its First Computer Keyboard". *The New York Times*.

Välislingid
-----------

 Windowsi klahv – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Windows shortcuts, loend Microsofti lehel
* Overriding or Disabling Default WinKey Keyboard Shortcuts

| * v
* r
Eesti klahvipaigutusega klaviatuur |
| --- |
| Esc |  | F1 | F2 | F3 | F4 |  | F5 | F6 | F7 | F8 |  | F9 | F10 | F11 | F12 |  | PrtScn/SysRq | ScrollLock | Pause/Break |  | ⇭ |  | ⤓ |  |
|  |  |  |  |  |
|  |  | Insert | Home | PgUp |  | NumLock | ∕ | ∗ | − |
| Delete | End | PgDn | 7 | 8 | 9 | + |
|  |  |  | 4 | 5 | 6 |
|  | ↑ |  | 1 | 2 | 3 | Enter |
| ← | ↓ | → |    0   Ins |  , Del |
Ühe kiire spektrofotomeetri skeem. Olulisemad koostisosad on valgusallikas, monokromaator, reguleeritav ava, küvett selles oleva prooviga, fototakisti, kordisti ja registraatorseade väljundis.
Keemias on **spektrofotomeetria** füüsikalis-keemiline ainete uurimise meetod, mis tegeleb ainete neeldumisspektritega ultraviolett-, nähtava valguse ja infrapunakiirguse piirkonnas. 

Spektrofotomeetria on kiirguse (valguse) intensiivsuse ja lainepikkuse sõltuvuse kvantitatiivne määramine olenevalt uuritava aine omadustest ja aine hulgast. Selleks kasutatakse spektrofotomeetrit. See on aparaat, mis registreerib kiirguse intensiivsuse (riista näidu) sõltuvalt lainepikkusest, seega saadakse aine spekter kiirguse teatud lainepikkuste vahemikus. 

Spektrofotomeetria võimaldab ainete määramist valguse absorptsiooni või hajumise intensiivsuse muutusest erinevatel lainepikkustel. Üldiselt on need meetodid kasutatavad nii kvalitatiivseks kui ka kvantitatiivseks ainete määramiseks. Spektrofotomeetria omab olulist tähtsust orgaanilises analüüsis. Näiteks UV-Vis spektrid näitavad aromaatseid rühmasid ja konjugeeritud sidemeid ning infrapunaspektrid näitavad funktsionaalseid rühmi. 

* UV-Vis spektroskoopia uurib neeldumisspektreid lähi-ultraviolettkiirguse ja nähtava valguse piirkonnas
* kolorimeetria võimaldab värviliste ühendite kontsentratsiooni määramist sõltuvalt nähtava valguse neeldumisest
* infrapunaspektroskoopia (IP või IR) uurib neeldumisspektreid lähi-infrapunases piirkonnas; Fourier' spektroskoopia (FTIR)

Vaata ka
--------

* Spektroskoopia
* Spektromeeter
* Spekter
Margo Külaots
**Margo Külaots** (sündinud 1. juulil 1972) on eesti energeetikategelane.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu 10. Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli majandusküberneetika erialal ning 2020. aastal Tallinna Tehnikaülikooli, kus õppis magistrikava "Digimuutused ettevõttes". On korporatsiooni Revelia liige.

Töökäik
-------

1994. aastast on ta tegutsenud soojusmajanduse valdkonnas.

Margo Külaots on 2009. aastast Fortum Tartu AS-i juhatuse esimees ja 2011. aastast Fortum Eesti AS-i juhatuse esimees. Lisaks on ta AS Fortum Tartu tütarettevõtete AS Anne Soojus, AS Tartu Keskkatlamaja ja AS Tartu Jõujaam nõukogude esimees. Ta on olnud ka aktsiaseltside Eesti Gaas ja EG Võrguteenus ja Võrguteenus Valdus nõukogu liige.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

Ühiskondlikus korras on Margo Külaots Eesti energeetika- ja soojavaldkonna ettevõtteid esindava asutuse Eesti Jõujaamade ja Kaugkütte Ühing juhatuse liige, Eesti Maaülikooli kuratooriumi liige, Eesti Taastuvenergia Koja volikogu liige ja Eesti Turbaliidu juhatuse liige.

Tunnustus
---------

* 2016 – Tartu medal

Viited
------

1. 1 2  Margo Külaots[*alaline kõdulink*] Inforegister (vaadatud 26. mail 2017)
2. 1 2 3 4  Tartu linnalt tunnustusavalduse saanud isikud : Margo Külaots[*alaline kõdulink*] tartu.eu
3. ↑  Organisatsioon ja juhtimine[*alaline kõdulink*] Fortum Tartu
4. ↑  "Eesti jõujaamade ja kaugkütte ühing valis uue juhatuse" Ärileht (Delfi), 18. aprill 2012
5. ↑  "Eesti Maaülikooli kuratooriumi esimeheks valiti Madis Ajaots" Maaleht, 30. oktoober 2015
6. ↑  Juhtimine taastuvenergeetika.ee
7. ↑  "Põlvamaalasest Tartu medali kavaler Margo Külaots" lounaleht.ee, 2. juuli 2016

Välislingid
-----------

* Margo Külaots - Kaugküte versus lokaalküte, reaalsed lahendused YouTube video
* "Margo Külaots: tark linn kasutab energia ülejäägi kaugkütteks" Kinnisvarauudised, 15. märts 2017
* "Margo Külaots: kaugküttevõrgu laienemine jätab ahikütte alles" Tartu Postimees, 29. aprill 2019
* "Margo Külaots: põlevkivielektril pole tulevikku, alustame energiapööret!" Tööstusuudised, 10. oktoober 2019
**Veneto** (veneti keeles *Vèneto*) on maakond Itaalias.

Asub Itaalia kirdeosas, piirneb Emilia-Romagna ja Lombardia maakonna, Trentino-Alto Adige ja Friuli-Venezia Giulia autonoomse regiooni ning Austria Vabariigiga.
Maakonna keskuseks on Veneetsia linn.

Loodus
------

Lõuna- ja kaguosas piirneb Veneto Aadria merega, põhjaosas kõrguvad Alpid (mäekurud Rolle, Sella, Pordoi, Falzarego ja Tre Croci). Veneto alasid läbivad Po, Adige, Brenta ja Piave jõgi. Veneto järvedest on suurimad Garda, Misurina, Auronzo, Santa Croce, Pieve di Cadore ja Alleghe.

Kliima on kontinentaalne; temperatuur on kõrgem rannikul, Alpide jalamil ja Garda piirkonnas.

Haldusjaotus
------------

|  |  |
| --- | --- |
| Veneto provintsid | 1. Belluno provints
2. Padova provints
3. Rovigo provints
4. Treviso provints
5. Veneetsia provints
6. Verona provints
7. Vicenza provints
 |

Rahvastik
---------

Peaaegu pool Veneto maakonna rahvastikust elab alla 10 000 elanikuga valdades. Erinevalt näiteks Lombardia Milanost ja Piemonte Torinost ei ole Veneos ülekaalukalt teiste üle domineerivat suurlinna. Enamik ametiasutusi asub Veneetsias ja Padovas.

### Suuremad linnad

Veneetsia, Padova, Verona, Treviso, Vicenza ja Rovigo.

Majandus
--------

Tänapäeval on Veneto tuntud veinipiirkond; arenenud on tekstiilitööstus ja põllumajandus. Suur osakaal on turismil, seda eriti Veneetsias.

Ajalugu
-------

Vicenza, Padova, Verona ja Treviso olid kõik roomaaegsed piirilinnad. 5. sajandil hakkasid aga roomaajal õitsevaid linnu laastama germaanlased.
Veneetsia vabariigi valitsuse all endine jõukus taastus. Veneto keskaegsed linnad asusid tähtsate kaubandusteede, näiteks Veneetsiat ja Genovat ühendanud Serenissima ääres. Samuti suundus sealt läbi oluline tee Brenneri kuruni, mis viis läbi Alpide põhjapoolsesse Euroopasse.
Enamik Veneto regiooni linnu allus Veneetsia valitsusele kuni 15. sajandini.

Traditsiooniline veneetsia karnevalimask

Köök
----

### Vein

Veneto veinipiirkonnad: Soave (DOC), Soave Superiore (DOCG), Recioto di Soave (DOCG), Bardolino (DOC), Bardolino Superiore (DOCG), Valpolicella (DOC), Bianco do Custoza (DOC), Prosecco Conegliano di Valdobbiadene (DOC).

Viited
------

1. ↑  Itaalia Riiklik Statistikaamet

Välislingid
-----------

* Itaaliakeelne Veneto maakonna ametlik koduleht

Itaalia vapp
Itaalia maakonnad

Abruzzo **·** Apuulia **·** Basilicata **·** Calabria **·** Campania **·** Emilia Romagna **·** Friuli-Venezia Giulia **·** Lazio **·** Liguuria **·** Lombardia **·** Marche **·** Molise **·** Piemonte **·** Sardiinia **·** Sitsiilia **·** Toscana **·** Trentino-Alto Adige **·** Umbria **·** Valle d'Aosta **·** Veneto


| * v
* r
Veneto maakonna provintsid |
| --- |
| 
Belluno **·** Padova **·** Rovigo **·** Teviso **·** Veneetsia (*città metropolitana*) **·** Verona **·** Vicenza |
**Narva karjäär** on Eesti Energia tütarettevõttele Enefit Kaevandused AS kuuluv 1970. aastal rajatud põlevkivi pealmaakaevandus.

Narva karjäär (Eesti)Narva karjäär
Asendikaart
Karjäär asub Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Mustajõest lõuna pool ja piirneb idaosas Narva jõe barjäärtervikuga (umbes 300 m), läänes Sirgala karjäärivälja eraldava barjäärtervikuga, põhjas Mustajõe barjäärtervikuga põlevkivi tootuskihi avamusjoonel ja Eesti Elektrijaama maaeraldusega, lõunas põlevkivi tootuskihi 27–30 m samasügavusjoonega. 

Narva karjääri aastane toodang on umbes 4,5 miljonit tonni kaubapõlevkivi, põlevkivivarusid jätkub veel umbes 30 aastaks (2010).

Karjääris töötab umbes 680 inimest (2010).

Ajalugu
-------

1950.–1960. aastatel otsustas NSV Liidu Ministrite Nõukogu hakata NSV Liidu loodeservas energiapuudust leevendama mitme Narva linna ümbrusse ehitatava ja kohalikul põlevkivil töötava elektrijaamaga. Alustuseks ehitati aastail 1950–1957 Narva jõe kaldale Narva hüdroelektrijaam. 1956. aastal alustati võimsa Balti Elektrijaama ja 1964. aastal lisaks Eesti Elektrijaama rajamist. 

Et kindlustada jõujaamu kütusega, tuli kiiresti ja oluliselt laiendada põlevkivi kaevandamist. Esitati idee, et lääneossa jääks tegutsev Viivikonna karjäär, keskossa karjääriväli nr 1 (Sirgala) ja idaossa tuleks karjäär nr 2 (Narva). See ettepanek võeti ka vastu. 1958. aasta alguses loodi Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogus vajalikud organisatsioonilised struktuurid ja leiti vahendid. Narva karjääri sünniajana tähistatakse 1. jaanuari 1970.

Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.

1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus.

Karjäär paljandina
------------------

Karjääri 4. tranšee lääneseinas on esinduslik paljand (Narva karjääri läänesein).

Viited
------

1. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 12.05.2013)

Kirjandus
---------

* Mait Sepp, Margus Pensa, Põlevkivisaaga Narva karjääri maadel, Eesti Loodus nr 2009/6
* Narva karjäär, geoloogia.info
Dirigent Olav Roots, helilooja Eduard Tubin ja Ludvig Juht Stockholmis 1947. aastal
**Ludvig Juht** (ka **Ludvig Aleksander Juht**; 24. juuli 1894 Väägvere – 20. jaanuar 1957 Boston) oli eesti kontrabassimängija.

Noorukina mängis ta Väägvere puhkpilliorkestris ja võttis Tartus (Adolf Helderilt) kontrabassitunde. Aastatel 1916–1918 mängis Helsingi linnaorkestris ja aastatel 1918–1921 Estonia orkestris. 1918. aastal alustas kodumaal sooloesinemisi.

Aastatel 1921–1927 õppis ta Berliini muusikaülikoolis (Universität der Künste Berlini eelkäijas) Paul Juoni käe all kompositsiooni ja mängis mitmes Berliini orkestris. Aastatel 1930–1932 mängis ta Londonis Savoy orkestris, 1932–1933 oli ta õppejõud Riia konservatooriumis. 

1934. aastal siirdus ta USA-sse, kus hakkas mängima Bostoni sümfooniaorkestris (ka solistina). 1945. aastal sai temast Bostoni Ülikooli kontrabassiõppejõud, 1946. aastal oli ta Uus-Inglismaa ülikooli kontrabassiõppejõud. Kultuurilis-poliitiliselt oli tähtis põhiliselt eesti pagulastele mõeldud esinemiste sari Rootsis. Rahvusvahelise tunnustuse saavutas ta virtuoosliku ja intonatsioonipuhta mänguga.

1936. aastal asutas ta Bostoni Eesti Seltsi. 1937. aastal sai temast Välis-Eesti Ühingu usaldusesindaja Bostonis.

Isiklikku
---------

Tema tädipoeg oli loomaarst ja poliitik August Salum.

Kirjandus
---------

* *Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood.* Vello Lään. Olion 2011.
**"Kääbik: Smaugi laastatud maa"** (inglise keeles "**The Hobbit: The Desolation of Smaug**") on 2013. aastal linastunud ulmefilm, mille režissöör Peter Jackson lavastas J. R. R. Tolkieni 1937. aastal ilmunud raamatu "Kääbik ehk Sinna ja tagasi" ainetel. See on teine kolmest filmist; eelnes "Kääbik: Ootamatu teekond" (2012) ja järgneb "Kääbik: Sinna ja tagasi" (2014). Triloogia on Jacksoni varasema filmitriloogia "Sõrmuste isand" eellugu.

Filmi tegevus toimub Keskmaal 60 aastat enne "Sõrmuste isandat", osa sündmustikust pärineb Tolkieni romaani "Kuninga tagasitulek" lisadest. Võlur Gandalf uurib kasvavat kurjust Dol Guldoris, samas kui kääbik Bilbo Baggins (Martin Freeman) jätkab oma retke koos kolmeteistkümne päkapikuga Thorin Tammiskilbi (Richard Armitage) juhtimisel, et võita Üksildane mägi tagasi lohe Smaugilt (Benedict Cumberbatch).

Stsenaariumi kirjutasid Peter Jackson, tema pikaajalised kaastöölised Fran Walsh ja Philippa Boyens ning Guillermo del Toro, kes algselt pidi olema filmi režissöör, kuid lahkus projektist 2010. aastal. Suur osa võtetest toimus Uus-Meremaal, nagu ka Jacksoni eelmise Tolkieni-teemalise filmitriloogia puhul. Film esilinastus 2. detsembril 2013 Los Angeleses ning rahvusvaheliselt 11. detsembril 2013.

Viited
------

1. ↑  "'The Hobbit: An Unexpected Journey': Your unexpected questions answered*"*. Vaadatud 16. detsember 2012.

Välislingid
-----------

* Filmi ametlik koduleht
* Film andmebaasis IMDB
**Üksildane Mägi** ehk **Erebor** on mägi inglise ulmekirjaniku John Ronald Reuel Tolkieni raamatutes "Kääbik ehk Sinna ja tagasi" ning sarjas "Sõrmuste Isand".

Kolmandal Ajastul asus Üksildane Mägi Rhovanionis lõuna pool Hallmägesid, Sünklaane ja Raudmägede vahel.

1999. aastal asus sinna päkapikkude kuningas Thrain I, kelle ajal kujunes Ereboris välja Mäealune kuningriik. Enam kui seitsme sajandiga muutus päkapikkude kuningriik jõukaks ja võimsaks.

2770. aastal hävitas selle riigi tiivuline tuld purskav lohe Smaug Kuldne, kes ajas päkapikud minema. Smaug elas Ereboris üle kahesaja aasta, tegeledes peamiselt magamisega hiiglasliku varahunniku otsas mäealustes kambrites.

2941. aastal häirisid lohe rahu kääbik Bilbo Paunaste, päkapikk Thorin ja tema kaaskond, ent kui raevunud Smaug lendas kättemaksu ihates välja, ootas teda surm Bard Vibuküti käe läbi. Päkapikud tulid Ereborile tagasi ning kuningas Dáin II taastas Mäealuse kuningriigi jõukuse ja kuulsuse. Sõrmuse Sõja ajal ründasid Sauroni väed Erebori ja piirasid selle sisse. Pärast Võimusõrmuse hävitamist hajusid aga pimeduse jõud ning päkapikud ja nende liitlased, Oru inimesed, lõid puruks Erebori piiranud orkide ja idalaste väed.

Neljandal Ajastul oli Erebor endiselt jõukas ja sõltumatu riik, kuid sidus end tihedalt kuningas Elessari võimu all asuva Arnori ja Gondori Taasühendatud Kuningriigiga.
Ben Halloran (2014)
**Benjamin Halloran** (sündinud 14. juunil 1992 Cairnsis) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või ääreründajana Austraalia kõrgliigaklubis Adelaide United.

Austraalia kõrgliigas debüteeris Halloran hooajal 2010–11 Gold Coast Unitedi meeskonnas. Hooajal 2012–13 mängis ta Austraalia kõrgliigas Brisbane Roari ridades.

2013. aasta mais liitus ta Saksamaa esiliigaklubiga Düsseldorfi Fortuna. Aastatel 2015–2018 mängis ta Saksamaa esiliigas 1. FC Heidenheimi ridades.

2018. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Jaapani kõrgliigaklubiga V-Varen Nagasaki. Sama aasta augustis naasis ta Austraalia kõrgliigasse, liitudes Adelaide Unitediga. Halloran valiti Adelaide Unitedi 2021. aasta parimaks mängijaks. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Lõuna-Korea kõrgliigaklubiga FC Seoul, kuid seal ta põhikoosseisu ei murdnud ning naasis juba sama aasta juulis taas Adelaide Unitediga.

Austraalia jalgpallikoondises tegi Halloran debüüdi 26. mail 2014 sõprusmängus Lõuna-Aafrika Vabariigi vastu. Samal aastal kuulus ta maailmameistrivõistlustel osalenud Austraalia koondisse.

Saavutused
----------

Adelaide United
* FFA Cup: 2018, 2019

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Franjic
* 3 Davidson
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Spiranovic
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Taggart
* 10 Halloran
* 11 Oar
* 12 Langerak
* 13 Bozanic
* 14 Troisi
* 15 Jedinak (c)
* 16 Holland
* 17 McKay
* 18 Galekovic
* 19 McGowan
* 20 Vidošić
* 21 Luongo
* 22 Wilkinson
* 23 Bresciano
* Treener: Postecoglou

 | Austraalia |
**2015. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis** olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mis toimusid 29. korda. Võistlusi korraldas Euroopa Võrkpalliliit CEV. Finaalturniir toimus Itaalias ja Bulgaarias. Kokku kvalifitseerus võistlustele 16 Euroopa võrkpallikoondist, sealhulgas ka Eesti võrkpallikoondis.

Esimest korda krooniti Euroopa meistriks Prantsusmaa, kes võitis finaalis 3:0 Sloveeniat. Turniiri kõige väärtuslikumaks mängijaks (MVP) valiti Prantsusmaa diagonaalründaja Antonin Rouzier.

Eesti võrkpallikoondis kvalifitseerus põhiturniirile kvalifikatsiooniturniiri kaudu. Põhiturniiri alagrupimängudes jäädi ühe võidu ja kahe kaotusega alagrupi kolmandaks, mis tagas võimaluse mängida *play-off* ringis koha eest veerandfinaalis. *Play-off* ringis oli vastaseks Serbia, kellele kaotati 2:3. Sellegipoolest tegi koondis seni parema tulemuse Euroopa meistrivõistlustel ning lõpptulemuseks jäi 11. koht.

Välislingid
-----------

* EM 2015 CEV arhiiv

| * v
* r
CEV Euroopa meistrivõistlused võrkpallis |
| --- |
| 

* Itaalia 1948
* Bulgaaria 1950
* Prantsusmaa 1951
* Rumeenia 1955
* Tšehhoslovakkia 1958
* Rumeenia 1963
* Türgi 1967
* Itaalia 1971
* Jugoslaavia 1975
* Soome 1977
* Prantsusmaa 1979
* Bulgaaria 1981
* Ida-Saksamaa 1983
* Holland 1985
* Belgia 1987
* Rootsi 1989
* Saksamaa 1991
* Soome 1993
* Kreeka 1995
* Holland 1997
* Austria 1999
* Tšehhi 2001
* Saksamaa 2003
* Itaalia/Serbia ja Montenegro 2005
* Venemaa 2007
* Türgi 2009
* Austria/Tšehhi 2011
* Taani/Poola 2013
* Itaalia/Bulgaaria 2015
* Poola 2017
* Prantsusmaa/Sloveenia/Belgia/Holland 2019
* Poola/Tšehhi/Eesti/Soome 2021
* *Itaalia/Bulgaaria/Põhja-Makedoonia/Iisrael 2023*

 |
**Venjamin Gulst** (vene keeles *Вениамин Наумович Гульст*) (27. juuni 1900 Mõkolajiv, Hersoni kubermang – 1972 Moskva, NSV Liit) oli juudi rahvusest Nõukogude Liidu riikliku julgeoleku- ja siseasjade organite juhtivtöötaja, 1941. aastal Eestis juuniküüditamise üks läbiviijaid, Lavrenti Beria lähedane isik.

Teenistuskäik
-------------

* 1934–1937 Gruusia NSV NKVD Riikliku Julgeoleku Valitsuse ja GPU Operatiivosakonna ülem, Gruusia NSV NKVD Miilitsavalitsuse kriminaaljälituse osakonnaülem; Gruusia NKVD Riikliku Julgeoleku Valitsuse 2. ja 3. osakonna ülem;
* 1938–1940 NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse (juhtkonna valve ja ihukaitse) 1. osakonna ülema asetäitja;
* 1940–1941 Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi rahvakomissari asetäitja
* 1941– juhtival tööl Gruusia NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadis ja Riikliku Julgeoleku Ministeeriumis.

Pärast Beria aresti 26. juunil 1953 oli Gulst üle kuulatud seoses Lavrenti Beria süüasja uurimisega, mille käigus Lavrenti Beriat süüdistati 1939. aastal NSV Liidu kaitserahvakomissari asetäitja Georgi Kuliku abikaasa Kira Kulik-Simonitši salajase röövimise organiseerimises, mille käigus Gulst osales Beria isikliku korralduse alusel Vsevolod Merkulovi juhtimisel koos Šalva Tsereteli ja Lev Vlodzimirskiga Kira Kuliku salajases jälgimises ning ebaseadusliku vabaduse võtmise eesmärgil. 

1950. aastatel heideti ta NLKP-st välja ja jäeti ilma sõjaväelisest auastmest kindralmajor (põhjus?).

Isiklikku
---------

Tema poeg Valentin Gulst (*Гульст Валентин Вениаминович*, sünd. 29 augustil 1924) on teise maailmasõja veteran. Venjamin Gulsti vend Fjodor Gulst oli sõjaväearst.

Viited
------

1. ↑  ""СУПЕРКРОТ" ЦРУ В КГБ. 35 лет шпионажа генерала Олега Калугина. Альманах «Вымпел» Москва 1999". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 27. jaanuaril 2010.
2. ↑

Välislingid
-----------

* Biograafia
Atolli moodustumist näitlikustav animatsioon. Korallrahu on kujutatud punaka ja violetsena. Animatsioonil kujutatu võib tegelikkuses kesta miljoneid aastaid.
**Atoll** ehk **rõngassaar** ehk **rõngasrahu** on ümara põhiplaaniga korallrahu, mille keskel on laguun.

Atollid on lubjakivist rõngassaared, mis on reeglina tekkinud aeglaselt merepinnast allapoole vajuvatele vulkaanilise tekkega ookeanilistele saartele organismide elutegevuse tulemusena.

Korallidele ja vetikatele, mis moodustavad atolle, on vaja teatud tingimusi elutegevuseks. Nendeks on puhas hapnikurikas ja soe merevesi ning küllaldaselt valgust. Kõige sobivam temperatuur korallide kasvuks on 28...30 °C. Sellest saab järeldada, et atollid esinevad madala ja puhta veega troopilise ja ekvatoriaalse kliimaga ookeanides. Korallidele sobib hästi lainetus, sest lained rikastavad vett hapnikuga. Jõgede suudmealadel korallriffe ei ole, sest jõe setted teevad vee sogaseks, mis korallidele ei sobi. Samuti ei meeldi korallidele riimvesi. Suurte jõgede (näiteks Amazonas) suudmealadel korallrahusid ei ole. Korallid ei kasva sügavamal kui 20...25 m merepinnast, sest koos korallidega sümbioosis elavad üherakulised vetikad vajavad fotosünteesiks valgust. 

Atollid tekivad tavaliselt vulkaanilisi saari kaarena ümbritseva rifina. Vulkaanilise tegevuse lakates hakkab saar peamiselt erosiooni, aga ka vulkaanilise materjali jahtumise ja sellest tuleneva kokkutõmbumise tõttu vajuma. Korallid aga peavad vajumise tempoga sammu ja kasvatavad rifi järjest kõrgemaks. Lõpuks vajub saar vee alla ning moodustubki atoll, mille keskel on enam-vähem ümara kujuga laguun. Selle teooria pakkus esimesena välja Charles Darwin ja see on teadlaste seas aktsepteeritud tänini.

Eesti ala korallrahujäljed
--------------------------

Eesti korallrahud on tekkinud siluris. Et biomorfne lubjakivi on kõvem kui tavaline lubjakivi, on paljud korallrahud maapinnal näha, kuigi nad enam ei kasva. Näiteks Nootamaa on kunagine atoll, mille rõngast ulatub praegu sirbikujuline kaar üle merepinna.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **atoll** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **rõngassaar** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **rõngasrahu** |
|  |  |
| --- | --- |
| **Tiitlikaitsja** | **Tiitlipretendent** |
|  |  |
| India **Viswanathan Anand** | Venemaa **Vladimir Kramnik** |
| 6½ | 4½ |
|

**2008. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš** oli males 2008. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tiitlimatš. 

14.–29. oktoobril 2008 Bonnis peetud tiitlimatš (kavandatud 12-partiilisena) valitseva maailmameistri 38-aastase India maletaja Viswanathan Anandi ja 2006. aastal maailmameistriks tulnud, kuid aasta hiljem Méxicos peetud MM-turniiril Anandi järel teiseks jäänud 33-aastase Venemaa maletaja Vladimir Kramniku vahel lõppes tulemusega **6½:4½** maailmameistri kasuks. Anand kaitses 2007. aastal võidetud maailmameistri tiitlit.

Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Panagiotis Nikolopoulos Kreekast.

Vaata ka
--------

* 2006. aasta MM-tiitlimatš males
* 2007. aasta MM-turniir males
* 2009. aasta pretendentide matš males
* 2010. aasta MM-tiitlimatš males

Välislingid
-----------

* 2008. aasta MM-tiitlimatš males – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Koldvetikad** ehk **krüsofüüdid** (*Chrysophyceae*, varem ka hõimkonna tasandil *Chrysophyta*) on suur grupp heterokontide hõimkonda kuuluvaid vetikad, keda võib leida peamiselt mageveest. Valdav osa koldvetikaid on ainuraksed, esineb ka koloniaalseid vorme, ja kahe viburiga, millest üks võib olla tugevalt redutseerunud.

Koldvetikaid on teada umbes 200 perekonda 1200 liigiga. Tegelik liikide arv võib olla aga hoopis suurem, ulatudes kuni 2500-ni.

Koldvetikad on tüüpilised miksotroofsed organismid.

Koldvetikatele on iseloomulik moodustada statospoore, mis talitlevad puhketsüstidena. Statospooride moodustamine algab, kui koldvetikate tihedus mingis veehulgas ületab kriitilise piiri. Moodustuvad statospoorid vajuvad põhja ja võivad seal säilida kümneid aastaid; viimaste idanemine on sporaadiline ehk ei sõltu mingitest kindlatest keskkonnateguritest.

Viited
------

1. ↑  Kristiansen J & Preisig H R. (eds.), 2001. Encyclopedia of chrysophyte genera. – Bibliotheca Phycologica 110: 1–260

Kirjandus
---------

* Aimar Rakko. Koldvetikad, vähetoiteliste järvede tunnusliigid. – Eesti Loodus 58 (11) 2007: 14–20
Kolga-Jaani teenuskeskus ja raamatukogu
**Kolga-Jaani Rahvaraamatukogu** asub Viljandi vallas Kolga-Jaani asulas teenuskeskuse majas.

Ajalugu
-------

1892. aastal asutas Villem Reiman Kolga-Jaanis koguduse raamatukogu, kus juba 1894. aastal oli üle 500 raamatu ja 1902. aastal 1400 raamatut. Villem Reiman oli ise raamatukogu täiendaja, korraldaja ja laenutaja.

1926. aastal asutati Kolga-Jaani avalik raamatukogu, mis asus Kolga-Jaani rahvamajas kuni 1994. aastani. 1994–2001 aastal asus raamatukogu Kolga-Jaani lasteaiaga ühes majas. 2001. aastast alates asub raamatukogu Kolga-Jaani teenuskeskuses.

1. septembrist 2020 muudeti Kolga-Jaani raamatukogu Kolga-Jaani Rahvaraamatukoguks ning tema harukogudeks said Leie, Tänassilma ja Saarepeedi raamatukogud ning Karula teeninduspunkt.

Töötajad
--------

* Oskar Ernits, Rudolf Hubel, Helena Liiv 1945–1952
* Magda Nurme 1952–1977
* Hovard Nurme 1977–1990
* Mall Moorits 1990–2015
* Kaja Kärp 1992–1994
* Merike Andresson 1994–
* Kristel Jaago 2020–

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.12.2017)
2. ↑  Villem Reiman. Autor Palm, A. Koostajad Kristin Liba ja Helle Maaslieb. 2004

Välislingid
-----------

* Raamatukogust Viljandi valla kodulehel
**Kolbpump** (inglise keeles *piston pump*) on mahtpumba üks eriliik. Kolbpumpa kasutatakse rõhu tekitamiseks nii vedelikus kui gaasis. Kolbpumpasid on eri liike, kindla tunnusjoonena on kõigil kolbpumpadel vähemalt üks kolb, mis liigub mingi jõu abil silindris edasi tagasi. Kolvi ümber paikneb enamasti ka tihend, mis tihendab kolvi ja silindri vahelise ala. Pumbatava vedeliku või gaasi liikumine kolbpumbas on lahendatud klappide abil. 

Klappide paiknemine pumbas sõltub kolbpumba tüübist. Sisselasketakti ajal on sisselaskeklapp avatud ja väljalaskeklapp suletud ning silinder tõmbab liikudes silindrisse pumbatava vedeliku. Väljalasketakti ajal on sisselaskeklapp suletud ja avatud on väljalaskeklapp, kolb on muutnud liikumissuunda ning nüüd surub kolb pumbatava silindrist väljalasketorustikku. Taolise pumpamise abil on võimalik saavutada suhteliselt kõrge rõhk ka väikese jõu abil. Kõige tavalisem kolbpumba jõuajam on elektrimootor, kuid kasutatakse ka teisi ajameid. Kolbpumba abil on võimalik saavutada väga kõrge rõhk, üle 1000 bar, võrreldes teist tüüpi pumpadega. Kolbpumba üheks puuduseks on rõhu impulsiivsus. Kuna pumpamine toimub ainult väljalasketakti ajal, siis rõhk kasvab impulssidena, mistõttu suured ühe kolviga kolbpumbad ei ole levinud. Püütakse disainida võimalikult kompaktseid mitme kolviga kolbpumpasid, mis vähendaks tugevaid impulsse pumpamisel. Selline kolbpump on näiteks radiaal-kolbpump. 

Kolbpumba tööpõhimõte

Levik
-----

Kolbpumbad on väga levinud. Seda liiki pumbad suudavad tekitada suhteliselt suurt rõhku, olles ise küllaltki kompaktsed. Samuti on kolbpumpa abil võimalik pumbata erineva viskoossusega vedelikke ja ka gaase. Kolbpumba võime leida näiteks paljudest kompressoritest ja hüdropumpadest; ka enamik käsipumpasid on kolbpumbad.

Viited
------

1. ↑  "Piston pump".
2. ↑  "Kolbpumba rõhud".
3. ↑  "Radiaal-kolbpump".
4. ↑  "Kolbpump kompressorites".
**Reisijuht** on raamat või veebiportaal, mis annab turistile vajalikku infot mingi piirkonna või marsruudi kohta ning jagab reisiks tarvilikke näpunäiteid. 

Reisijuhid kirjeldavad reisisihtkoha neid aspekte, mis geograafiateatmikes palju tähelepanu ei pälvi: transpordivahendeid, majutust, söögikohti ja vaatamisväärsusi. Tihti kirjeldatakse reisijuhtides ka hindu, poliitilist ja majanduslikku olukorda ning välismaalasele olulist teavet kohaliku kultuuri kohta. 

Maailmas tuntumate reisijuhtide sarja väljaandjate seas on Lonely Planet ja Baedeker. Eesti keeles avaldatakse näiteks Berlitzi ja Silmaringi reisijuhtide sarja. Marko Kaldur on kirjutanud siseturismi reisijuhid "Rännates läbi Eestimaa", "Avastades Eestimaad", "Salapärane Eesti" ja "Reis ümber Eestimaa". 

Veebipõhistest reisijuhtidest on tuntud Tripadvisor, Travellerspoint, Wikitravel ja Wikimediale kuuluv Wikivoyage. Eesti keeles jagavad reisinõuandeid reisifoorumid, näiteks trip.ee. Eesti siseturistidele jagavad teavet näiteks AvastaEesti.ee, Puhkuseestis.ee jaPuhkaeestis.ee. Lisaks on Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus loonud Eestit tutvustava mitmekeelse reisiportaali Visitestonia.com.

Nüüdisaegsed reisijuhid põlvnevad reisikirjadest, kus kirjeldatakse isiklikku reisikogemust ja -sihtkohta, need aga jagavad rohkem elamusi kui juhiseid.

Välislingid
-----------

* Reisikirjanik ja giid Marko Kaldur
* Sinu isiklik reisikorraldaja ja reisijuht
Eduardo Úrculo, "Rändur", Oviedo, Astuuria, Hispaania (oktoober 2007)
Sigmund Freudi kohvrid Viinis
**Reisimine** on inimeste liikumine suhteliselt kaugete geograafiliste paikade vahel. See võib toimuda jalgsi, jalgratta, auto, rongi, laeva, lennuki või muude liiklusvahenditega, pagasiga või ilma, ühes suunas või edasi-tagasireisina. Reisimine võib hõlmata ka liikumise vahele jäävaid suhteliselt lühikesi peatusi.

Reisitakse sageli tööasjus, puhkuse, infokogumise või vabatahtliku töö eesmärgil, usulistel põhjustel palverännakuna, uude kohta kolides, teiste kultuuridega tutvumiseks või lihtsalt reisimise lustist. Suure osa reisimisest moodustab turism, mis on tänapäeval ulatuslik majandusharu.

Reiside liigid
--------------

Reiside liikideks on puhke-, äri- ja lühireisid. Ärireiside alla kuuluvad konverentsi-, messi- ja preemiareisid. Puhkusereisid jagatakse individuaal- ja rühmareisideks. Puhkusereisi eesmärgiks on enamasti kas sõprade ja sugulaste külastamine, õppimine, tervislikku seisundi parandamine või puhkus. Lühireiside alla kuuluvad linnapuhkused ja lühikruiisid, mis on reisibüroode vahendatud. Selline reisiteenus on kasutusel juhul, kui klient tahab oma aega kuidagi sisustada, näiteks oodates lennureisi lähtekohast sihtkohta. 

Lühireisid on aasta-aastalt saanud üha populaarsemaks. Selle võimalikud põhjused : 

* tööst ei ole võimalik olla eemal mitu nädalat;
* kahe- kuni neljapäevased lennureisid on kõige soodsamad;
* kahe- kuni neljapäevased lennureisid on kõige soodsamad;
* kodust ei saa olla liiga kaua eemal näiteks lemmikloomade või laste tõttu;
* eri sihtkohtade ja hotellide valik ahvatleb reisijaid tegema lühemaid reise;
* inimesed eelistavad lühireise, et tegeleda oma hobidega.

Puhkuse- ja lühireiside jaoks pannakse kokku pakettreis. Pakettreis ehk valmisreis on reisiteenuste kogum, mis sisaldab kombineeritult mitut teenust, näiteks sõitu, majutust ja toitlustust. Pakettreis on odavam, sest reisikorraldaja ostab reisiteenuseid hulgiostulepinguga. Pakettreisi sihtkoht planeeritakse vähemalt üks-kaks aastat ette. Pakettreisid jagatakse säästu- ja turistiklassi pakettideks. Säästuklassi paketid on reisid, kus vähenõudlikud reisijad majutatakse väga lihtsatesse hotellidesse, kus dušš ja WC on ühiskasutuses olevad ruumid. Turistiklassi paketid on reisid, kus reisijad majutatakse kahetärnihotelli, kus WC ja dušš asuvad teises numbritoas. Mõlema paketi puhul ei kuulu teenuse hulka ekskursioonid, hommikusöök ja muud teenused.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Reisimine** |

* Reisija

Viited
------

1. ↑  "Travel." (definition). Thefreedictionary.com
2. ↑  "Travel." (definition). Merriam-webster.com
3. 1 2 3  Jakobson, J. (2005). *Turismikorraldus. Reisiettevõtte tegevus*. Tallinn: Ilo.
4. ↑  "Eesti keele seletav sõnaraamat". 2009.
**Calabria** ehk **Kalaabria** ehk **Enotria** (tõlkes "veinitegijate maa") on maakond Lõuna-Itaalias, mis moodustab Apenniini poolsaare "kinga" ninaosa Napolist lõuna pool. Põhjas piirneb Calabria Basilicata maakonnaga, teisele poole Messina väina jääb Sitsiilia saar.

Halduskeskus on Catanzaro.

Antiikajal moodustas kreeklastega tugevasti koloniseeritud Calabria koos Bruttiumi, Lucania ja Apuuliaga osa Suur-Kreekast. Calabria oli kuulus viinamarja-, oliivi- ja lambakasvatuse piirkond. Sealt oli pärit rooma poeet Ennius. Merevesi on Calabria rannikul väga selge.

Tähtsamad turismikeskused on Türreeni mere rannikul Tropea, mis on ilus linn ilusa rannaga, ja Joonia mere rannikul Siderno, kus on head hotellid.

Haldusjaotus
------------

Calabria maakond jaguneb viieks provintsiks, mis omakorda jagunevad kokku 409 vallaks.

|  |  |
| --- | --- |
| Calabria maakonna provintsid | * Catanzaro provints
* Cosenza provints
* Crotone provints
* Reggio Calabria provints
* Vibo Valentia provints
 |

Köök
----

### Vein

Calabria veinipiirkonnad: Greco di Bianco (DOC), Cirò.

Viited
------

1. ↑  Itaalia Riiklik Statistikaamet
2. ↑  Arasen, Jonas Terney (1. märts 2023). "Mungad päästsid veini ja jõid seda ise!". *Imeline Ajalugu*. Vaadatud 17. märtsil 2023.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: url-status (link)

Välislingid
-----------

* Calabria maakonna koduleht (itaalia keeles)

Itaalia vapp
Itaalia maakonnad

Abruzzo **·** Apuulia **·** Basilicata **·** Calabria **·** Campania **·** Emilia Romagna **·** Friuli-Venezia Giulia **·** Lazio **·** Liguuria **·** Lombardia **·** Marche **·** Molise **·** Piemonte **·** Sardiinia **·** Sitsiilia **·** Toscana **·** Trentino-Alto Adige **·** Umbria **·** Valle d'Aosta **·** Veneto