recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Matija Nastasić 2018. aastal Schalke 04 särgis
**Matija Nastasić** (serbia kirillitsas Матија Настасић; sündinud 28. märtsil 1993 Valjevos) on Serbia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Mallorca ja Serbia jalgpallikoondises.

Hooajal 2009/10 debüteeris ta Serbia esiliigaklubis Teleoptik.

2011. aastal liitus ta Itaalia kõrgliigaklubiga Fiorentina. Alguses liitus ta klubi noorte võistkonnaga, kuid ta sai üsna varsti võimaluse Fiorentina põhimeeskonna juures tänu sellele, et Fiorentinal ei olnud kvaliteetseid keskkaitsjaid. Itaalia kõrgliigas debüteeris ta 25. septembril 2011 mängus Bologna vastu. Hooajal 2011/12 sai Nastasić Itaalia kõrgliigas kirja 25 mängu ja kaks väravat.

2012. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Manchester City. Vahetustehingu käigus siirdus samal ajal Manchester Cityst Fiorentinasse Stefan Savić. Manchester City meeskonnas debüteeris Nastasić 18. septembril 2012 UEFA Meistrite Liiga mängus Madridi Reali vastu. Nastasić kindlustas peagi koha klubi põhikoosseisus ning valiti hooaja lõpus Manchester City hooaja parimaks noormängijaks. Hooajal 2013/14 tuli ta Manchester Cityga Inglismaa meistriks, kuid Nastasić oli suure osa hooajast vigastuse küüsis.

Hooaja 2014/15 esimeses pooles ta Manchester City põhimeeskonnas mänguaega enam praktiliselt ei saanudki. 2015. aasta jaanuaris suundus ta laenule Saksamaa kõrgliigaklubisse Schalke 04, kellega sõlmis hooaja lõpus püsiva lepingu.

Hooajal 2021/22 mängis Nastasić taas Fiorentinas.

2022. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Mallorcaga.

Serbia jalgpallikoondises debüteeris Nastasić 29. veebruaril 2012 mängus Küprose vastu.

Saavutused
----------

Manchester City
* Premier League: 2013–14
* FA Cup: Teine koht 2012–13

Viited
------

1. ↑  "Manchester City sign Matija Nastasic as Stefan Savic departs for Fiorentina". *The Daily Telegraph*. London. 31. august 2012. Vaadatud 19. augustil 2014.
2. ↑  "Matija Nastasić signs for RCD Mallorca". Mallorca. 1. september 2022. Vaadatud 2. septembril 2022.
Mateusz Bartel (2022)
**Mateusz Bartel** (sündinud 3. jaanuaril 1985 Varssavis) on poola maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2005). 

Bartel tuli 2003. aastal Budvas Euroopa noortemeistriks U18-vanuseastmes. Suurmeistriks sai ta 20-aastaselt 2005. aastal. Neli aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta on neljakordne Poola malemeister (2006, 2010–2012). 2015. aastal võitis ta Jeruusalemmas Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali. 

2012. aastal võitis ta Moskvas peetud Aeroflot Openi A-turniiri ja 2017. aastal Biel Openi.

Bartel on mänginud Poola võistkonna koosseisus viiel maleolümpial (2006–2014) ja võitnud 2017. aastal Hantõ-Mansiiskis võistkondlikel maailmameistrivõistlustel pronksmedali (mängis neljandal laual).

Ta abiellus 2013. aastal naiste malesuurmeistri Marta Przeździeckaga. 

* Mateusz Bartel (2010)Mateusz Bartel (2010)
* Marta ja Mateusz Bartel (2014)Marta ja Mateusz Bartel (2014)

Välislingid
-----------

* Mateusz Bartel – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Mateusz Bartel FIDE andmebaasis
Kurtšatovi instituut Moskvas 2022. aastal
**Rahvuslik Uurimiskeskus Kurtšatovi Instituut** (vene keeles Национальный исследовательский центр "Курчатовский институт") on Venemaa Teaduste Akadeemia koosseisu kuuluv teadusinstituut. Asutatud 1943. aastal. Asub Moskvas.

Kurtšatovi instituudi põhiuurimisalad on tänapäeval tuumaenergeetika ohutu arendamine, juhitav termotuumasüntees ja plasmaprotsessid, madala ja keskmise energia tuumafüüsika, tahkisefüüsika ja ülijuhtivus, ka mesonikeemia.

Endised nimed
-------------

* NSV Liidu Teaduste Akadeemia Labor nr 2 (1943–1949)
* NSV Liidu Teaduste Akadeemia Mõõteseadiste Labor (1949–1956)
* NSV Liidu Teaduste Akadeemia Aatomienergiainstituut (1956–1960)
* Kurtšatovi Aatomienergiainstituut (1960–1991)
* Venemaa Teaduskeskus Kurtšatovi Instituut (1991–2010)
* alates 2010. aastast praegune nimi

Direktoreid
-----------

* Igor Kurtšatov (1943–1960)
* Anatoli Aleksandrov (1960– 1989)
* Jevgeni Velihhov (1989–1992; president 1992–2015, aupresident 2015. aastast)

Vaata ka
--------

* Ülevenemaaline Eksperimentaalfüüsika Teadusinstituut

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kurtšatovi instituut** |

* Koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib varipildist; ajakirja kohta vaata artiklit Siluett (ajakiri), linna silueti kohta artiklit siluett (arhitektuur)* |

---

 Otto Wilhelm Masingu siluett 
Kalameeste siluetid
**Siluett** ehk **varipilt** on loomulik või kunstlik kujutis, mille moodustavad heleda ja tumeda pinna piiriks olevad kontuurid.

Sõna on saadud Prantsusmaa rahandusministri Étienne de Silhouette'i nimest. Silhouette'i peeti ihnsaks ning tema kohta räägiti, et tema majas olevat olnud mööbli asemel paberist välja lõigatud kontuurid.[*viide?*]

Kunstlik siluett teostatakse sageli käärilõikena ehk lõigatakse tumedast paberist välja. Varipildi eelkäija oli Ida-Aasia varjumäng, mida Euroopas tuntakse alates 18. sajandist. 19. sajandil levis siluett minatuurportree soodsa hinnaga aseainena.

Sentimentalismi ja biidermeieri ajal populaarne siluetikunst oli üks juugendstiililise graafika inspiratsiooniallikaid, mis säilitas oma ligitõmbavuse *art déco* kümnendilgi.

Siluetikunsti ehk käärilõiget on harrastanud nii mõnigi Eesti kunstnik. Neist kõige virtuooslikum oli kahtlemata Eveline von Maydelli, kelle näitused Tallinnas 1929. ja 1935. aastal olid ülipopulaarsed. Pallaslane Natalie Mei kasutas käärilõiget oma raamatukujundustes.

Vaata ka
--------

* Sulejoonis

Viited
------

1. 1 2
2. 1 2 3

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Siluett** |
*Matias Aires u 1777*
**Matias Aires Ramos da Silva de Eça** (27. märts 1705 São Paulo – 10. detsember 1763 Lissabon) oli koloniaal-Brasiilias sündinud Portugali filosoof ja literaat. 

Ta kirjutas teoseid prantsuse ja ladina keeles ning oli ka ladina klassika tõlk. Paljud peavad seda 18. sajandi portugali keelefilosoofia suurimaks nimeks.

Matias Aires oli ABLi esimehe number 6 patroon. See õnnestus Guerra Junqueirol aastal 1898. Ta oli ka Academia Paulista de Letrase koha nr 3 patroon, keda peeti esimeseks Brasiilia filosoofiks.

Isiklikku
---------

Tema õde Teresa Margarida da Silva e Orta (1711–1793) oli portugali kirjanik.

Viited
------

1. ↑  CARVALHO SILVA, Paulo José. Seelenschmerz in Reflexionen über Matias Aires 'Eitelkeit/-A dor da alma nas reflexões sobre a vaidade de Matias Aires (1952). SciELO, Rev. latinoam. psicopatol. fundam. vol.12 no.2 São Paulo jun. 2009.
2. ↑  Biblioteca brasiliana: Guita e José Mindin Aires de Eça, Mathias de Eça (1777). Problema de Arquitetura civil. 01, p.1-250 e 250-685. Lisboa: La Imprensa Off.
**Seadusandlik võim** on riigi ühiskondliku korralduse pädevus seadusi välja töötada ja vastu võtta. Võimude lahususe printsiibi järgi on seadusandlik, täidesaatev võim ja kohtuvõim seatud üksteist tasakaalustama ning on seega teatud mõttes vastandlike huvidega. See on vajalik riigivõimu jaotamiseks ja seeläbi demokraatia ja seaduslikkuse printsiibi kindlustamiseks. Eestis kuulub seadusandlik võim Riigikogule. Seadusandliku võimu ülesanne on ka täidesaatva võimu järelevalve ja kontroll.

Parlamentaarne süsteem on klassikaline võimude lahususe printsiibil põhinev valitsemissüsteem, kus parlamendil on seadusandlik, peaministril ja valitsusel täidesaatev ning presidendil esindusfunktsioon, ilma et erinevad võimuharud sekkuksid üksteise pädevuse piiridesse vähendamaks nende rakendusjõudu.
Presidentaalses süsteemis on valijaskonna poolt presidendi institutsioonile antud lai pädevus ning valituks osutunutena on nad kohustatud lubatud poliitikaid ka ellu viima. President saab kujundada seadusi ja neid ise algatada ning lisaks mõjutada poliitilist päevakorda vastavate seaduste ettevalmistamiseks. Rakendades vetoõigust saab president tihti mõjutada seaduseelnõu modifitseerimist või isegi selle tühistamist. Seega presidentaalse riigi president mitte ainult ei vii ellu valitsuse kinnitatud poliitikaid, vaid pigem omab ta võimu neid poliitikaid valida ja arendada või tühistada.
**Piipkann** (Saaremaal ka **killakann**, Põhja-Eestis **piirekann**, Kesk-Eestis **langukann**, Lõuna-Eestis **tiipkann**) on suur ülalt ahenev puukann, mida kasutati keldrist või aidast, kus asusid vaadid, õlle tuppa toomiseks ning joogikannudesse ümbervalamiseks.

Kirjeldus
---------

Piipkannu tunnuseks oli valamistoru ehk piip (murdekeeltes ka *tori*, *tiba*, *naba*). Toru saamiseks valiti üks oksaharuga küljelaud ning puuriti selle sisse auk. Kann oli ilma kõrvata ning selle kaanel oli kandmiseks ja sulgemiseks sang. Sang oli läbi kaane, mille põhja all oli põõn, mis pööramisel sulges kaane. Piipkannu küljalaudadel olid põletuskirjad kaunistuseks. 

Pidude ajal riputati õlut täis kann lakke käeulatuse kõrgusel ning valati sealt väiksematesse kannudesse. Piipkannudega võeti tööle kaasa kalja ja suppi. 

Piipkann võis olla ka kahe toru ja kahe ruumiga – üks õlle, teine viina jaoks..

Piipkann jäi kasutuselt kõrvale 19. sajandi lõpul.

Vaata ka
--------

* Ankur
* Vaat
* Õllekann

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 142
2. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 211
3. ↑  Kolga-Jaani kihelkond Eesti Rahva Muuseum (vaadatud 10. veebruar 2012)

Välislingid
-----------

* Foto Eesti Muuseumide Veebivärav
* Piipkann (etnograafiline joonis) Eesti Muuseumide Veebivärav
**Sõbralikkus** on inimese iseloomujoon, ühiskondlik väärtus või emotsioon, mille tunnusteks on lahkus, heasoovlikkus, rahumeelsus, abivalmidus, tähelepanelikkus jmt. 

Filosoofilistes käsitlustes ja religioonides hinnatakse sõbralikkust kui voorust.

Budism
------

Sõbralikkus (sanskriti keeles *maitrī*; paali keeles *mettā*; tiibeti keeles *byams pa*; hiina keeles 慈 *ci*; jaapani keeles *ji*; inglise keeles *loving-kindness*) on budismis üks neljast mõõtmatust ehk brahmaseisundi koostisosa kaastunde, võrdse suhtumise ja rõõmu kõrval.

Sõbralikkus väljendub positiivses meelestatuses teiste olendite suhtes ning on vaba nii klammerdumisest ja kiindumisest kui ka vastuteene ootusest ning isiklikest huvidest.

Sõbralikkust iseloomustab südameheadus, siiras soov, et kõikidel olenditel läheks hästi, et nad oleksid kaitstud, terved ja õnnelikud ning vabad kannatustest. Sõbralikkuse abil on võimalik suurendada oma meeles seisundit, mis võib lõplikult kaotada meelest viha, vastumeelsuse, pahatahtlikkuse ja rahulolematuse. Sõbralikkuse tipuks on iseenda samastamine kõikide elusolenditega.

Paali kaanonis käsitlevad sõbralikkust mitmed tekstid (*Kakacupama Sutta, Karaniya Metta Sutta* jpt.) *Khuddakapāṭha* osa «Sõbralikkusesuutra» (KN 9, paali keeles *mettāsutta*) on eesti keeles ilmunud Linnart Mälli tõlkes (2004).

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: sõbralikkus
2. ↑  Bhikkhu Ṭhitañāṇo. Teadvustatud elu, lk 60.
3. ↑  Sõprusesuutra
Joonistus viikingiaegsest kullaga kaetud hõbedasest Mjölniri esiküljest (kõrgus 4,6 cm). Leitud Bredsätrast (Öland, Rootsi)
**Mjölnir** (/ˈmjɒlnɪər/ või /ˈmjɒlnər/ MYOL-n(ee)r; ka **Mjǫlnir**, **Mjollnir**, **Mjölner**, **Mjølner**, **Mjølne**) on germaani ja skandinaavia mütoloogias äikesejumala Thori vasar. Mjölnirit esitletakse seal kui kõige võimsamat relva, millega võib mägesid tasandada. Snorri Sturlusoni järgi valmistasid vasara pöialpoistest vennad Sindri ja Brokkr ning vasara vars jäi lühikeseks valmistamise ajal juhtunud õnnetuse tõttu. 

Tänapäeval kasutavad Thori vasarat (enamasti religioosse kaelaehtena) mitmed uuspaganlikud liikumised.

Vaata ka
--------

* Päikeserist

Kirjandus
---------

* Turville-Petre, E.O.G. *Myth and Religion of the North: The Religion of Ancient Scandinavia.* London: Weidenfeld and Nicolson, 1964.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mjölnir** |

* Galerii arheoloogias leitud mjölniritest
Iloni Imedemaa silt (2015)
Vaade Iloni Imedemaa kööki 2011. aasta muuseumiööl
**Iloni Imedemaa** on kunstnik Ilon Wiklandile pühendatud teemakeskus Haapsalus, Kooli tänav 5. Varem asus see Haapsalus Läänemaa Muuseumis.

Keskus avati 1. juulil 2009.

Imedemaal saavad külastajad tutvuda Ilon Wiklandi loodud raamatuillustratsioonidega ning ka ise pilte teha või Astrid Lindgreni raamatute tegelastega kohtuda[*viide?*]. Keskuses on muu hulgas Karlssoni mängutuba ja Bullerby köök, teatrilava ja piknikuplats[*viide?*].

Teemakeskuse kolmekorruselises majas on galerii, kino- ja näitusesaal ning mängutuba. Seal toimuvad üritused ja teemapäevad. Iga päev saab teemakeskuses meisterdada, mängida, lugeda raamatuid, joonistada ja tunda end õdusalt, veetes perega aega raamatutest tuttavate tegelaste maailmas. 

Maist augustini on avatud Iloni Imedemaa mänguhoov, kus saab kiikuda, end proovile panna täpsusviskamises, mängida liivakastis, meisterdada käsitöökuuris ja proovida kätt puutöös Mattiase majas. 

Teemakeskuses näidatakse Matsalu loodusfilmide festivali raames loodusfilme.

Viited
------

1. ↑  Katre Palo (13. september 2017). "Uudistaja 13.09.2017". *Loodusajakiri*. Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2017.

Välislingid
-----------

* Iloni Imedemaa
* Ene Pajula. Ilon Wikland on õnnelik, et saab ilusa lapsepõlve eest midagi tagasi anda Õpetajate Leht, 14. august 2009
**Mary Beatrice Midgley** (sündinud **Scrutton**; 13. september 1919 – 10. oktoober 2018) oli inglise filosoof, kes on tegelnud moraalifilosoofiaga (sealhulgas loomaõigustega) ja teadusega. 

Ta on osalenud paljudel avalikel debattidel eetika teemadel.

Midgley töötas Newcastle'i Ülikoolis vanemlektorina (*Senior Lecturer*).

Midgley vastustas ägedalt reduktsionismi ja stsientismi ja katseid asendada humanitaariat loodusteadusega. Ta on kirjutanud palju sellest, mida on filosoofidel õppida looduselt, eriti loomadelt. Ta on oma kirjutistes arutanud populaarteaduses ringlevaid ideid, sealhulgas Richard Dawkinsi ideid, ning pooldab Gaia hüpoteesi moraalset tõlgendust. Ajaleht The Guardian on teda nimetanud metsikult võitlevaks filosoofiks ning Suurbritannia peamiseks filosoofilise pretensioonikuse piitsaks.

Teosed
------

* "Beast and Man"
* "Animals And Why They Matter" (1983)
* "Wickedness" (1984)
* "Evolution as a Religion" (1985)
* "The Myths We Live By"
* "Science as Salvation" (1992)
* "The Ethical Primate" (1994)
* "The Owl Of Minerva" (2005, autobiograafia)

Tunnustus
---------

* Durhami Ülikooli audoktor
* Newcastle'i Ülikooli audoktor

Viited
------

1. ↑  Andrew Brown. Mary, Mary, quite contrary, 13. jaanuar 2001.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mary Midgley** |
Põld-piiphein
**Piiphein** (*Luzula* DC.) on loaliste sugukonda kuuluv taimede perekond.

Perekonda kuulub süstemaatikast olenevalt 80–140 liiki.

Piipheinad kasvavad kõikjal maailmas. Kõige suurem on nende mitmekesisus Euraasia parasvöötmes.

Piipheinad on mitmeaastased, harvem üheaastased rohttaimed. Nad kasvavad 20–80 cm kõrgeks. Lehed on lamedad, suletud lehetupega, lehetupest välja kasvavad lehed on suuremad kui varrele kinnituvad.

Õisikuks on kõige sagedamini pööris või sarikas. Õis on 6 õielehega, mis on alusel kokku kasvanud, teravad või hambulise servaga, ühesuurused ja tumedad. Emakakael on niitjas või vaevumärgatav, emakasuid on umbes 3 ja idulehti on samuti umbes 3.

Vili on ühekambriline kolmnurkne kupar, mis lõheneb pikuti kolmeks. Seemneid on umbes 3. Nad on munajad, piklikud või ümarad ja nende ühes otsas on arenenud jahukas lise.

Eesti liigid
------------

* *Luzula campestris* – põld-piiphein (hajusalt)
* *Luzula multiflora* – mitmeõiene piiphein (tavaline)
* *Luzula luzuloides* – salu-piiphein (haruldane)
* *Luzula pallidula* – kahkjas piiphein (hajusalt)
* *Luzula pilosa* – karvane piiphein (tavaline)
Mary Tyler Moore seriaalis "Johnny Staccato" (1960)
Koos Dick van Dyke'ga (1964)
Mary Tyler Moore (1993)
Mary Tyler Moore (2011)
**Mary Tyler Moore** (29. detsember 1936 Brooklyn – 25. jaanuar 2017 Greenwich, Connecticut) oli USA näitleja.

Ta on tuntud rollidega komöödiaseriaalides "The Mary Tyler Moore Show" (1970–1977), kus ta mängis Mary Richardsit, vallalist naist, kes töötas Minneapolises kohalike uudiste produtsendina, ja "The Dick Van Dyke Show" (1961–1966), kus ta mängis Laura Petriet, endist tantsijat, kellest oli saanud Westchesteri koduperenaine, abielunaine ja ema. Ta mängis muu hulgas filmides "Thoroughly Modern Millie" (1967) ja "Ordinary People" (1980), kus ta mängis oma seriaalirollidest väga erinevat rolli, mille eest ta nomineeriti parima naisnäitleja Oscarile.

Tema viimaseks näitlejatööks jäi film "Ujudes vastuvoolu".

Seriaalides mängis ta tegelasi, kes sageli hälbisid soostereotüüpidest ja -rollidest, mistõttu temast sai kultuuriikoon, kes inspireeris paljusid nooremaid näitlejaid ja feministe.
Käimasolevad relvastatud konfliktid (võitluses hukkunuid jooksval või eelmisel aastal):
██ suured sõjad (10 000 või enam hukkunut aastas)
██ sõjad (1000–9999)
██ väiksemad konfliktid (100–999)
██ kokkupõrked (10–99)
Antoine Caron (?), "Sõja allegooria" (16. saj)
USA sõjafilm "Neli apokalüptilist ratsanikku" (1921)
**Sõda** on riikide, rahvaste või muude rühmituste vaheline organiseeritud (relvastatud) konflikt, surumaks ühe osapoole tahet, huvisid või ideoloogiat jõuga (vägivaldselt) peale vastaspoolele. 

Põhiliseks edu saavutamise meetodiks sõjas on üldjuhul lahing.

Eesmärgid ja liigid
-------------------

Tavaliselt on sõja eesmärk geopoliitiline. Oma raamatus "Sõjast" on Preisi sõjandusteoreetik Carl von Clausewitz öelnud, et sõda on poliitika jätkamine teiste vahenditega."

Tulenevalt toimumise tingimustest, ulatusest, kasutatavatest vahenditest ja meetoditest võidakse sõda või selle olulist osa (olulist operatsiooni) nimetada ka näiteks tuumasõjaks, maailmasõjaks, meresõjaks, õhusõjaks, sissisõjaks, kaevikusõjaks või manööversõjaks.

Kodusõda võivad pidada samas riigis asuvad erinevad osapooled (näiteks Inglise kodusõda) või mõnel juhul ka eri riigid, mis on olnud varem ühendatud (näiteks Ameerika Ühendriikide kodusõda).

Sõna *sõda* kasutatakse metafoorina ka mittesõjalise konflikti või sõjalist vastasseisu jäljendava tegevuse kohta, näiteks sõnades *klassisõda*, *kaubandussõda*, *kübersõda*, *propagandasõda* ja lisaks mängulises mõistes ka *padjasõda* või *lumesõda*.

Sõjaks nimetatakse vahel ka kollektiivseid konflikete muudel loomadel kui inimestel. Sipelglased osalevad ulatuslikes liikidevahelistes kokkupõrgetes, mida saab pidada sõjaks, ning šimpansid peavad samuti hõimusõdu. Arvatud on ka, et sarnast käitumist esineb teistelgi liikidel, kuid andmeid selle kohta on vähe.

Ajaloost
--------

Algselt koosnesid sõjad tõenäoliselt väikestest rüüsteretkedest. 12 000 aasta vanusest Nuubia matmispaigast on leitud vägivalla ohvreid. Alates riikide loomisest Lähis-Idas umbes 5000 aastat tagasi on sõjategevust esinenud suuremas osas maailmast. 

Püssirohu kasutuselevõtmine ja tehnoloogiline areng on viinud moodsa sõjapidamiseni. 

Maailma ajaloo ohvriterohkeim sõda on olnud teine maailmasõda 1939–1945.

Tänapäeval kasutatakse sõdades varasemast märksa rohkem ka majanduslikke, diplomaatilisi ja ideoloogilisi mõjutusvahendeid, seetõttu on sõja mõiste tähendus muutunud.

Vaata ka
--------

* bellitsism
* käsilassõda
* linnalahing
* madala intensiivsusega konflikt
* patsifism
* põletatud maa taktika
* sõdade loend
* sõjandus
* sõjateadus

Viited
------

1. ↑  Carl von Clausewitz. "Sõjast". Tallinn 2004.
2. ↑  Warrior Ants: The Enduring Threat of the Small War and the Land-mine. *Times*, märts 2006. (inglise)
3. ↑  How Ants Carry on War. (inglise)
4. ↑  A Morphological Tour of the Super Organism. (inglise)

Kirjandus
---------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **sõda** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sõda** |

* Sun Zi, "Sõja seadused". ISBN 9985811070
* Niccolò Machiavelli, s:"The Art of War" ('Sõjapidamise kunst')*.* (inglise keeles)
**Mary Lea Trump** (sündinud 1965. aasta mais) on Ameerika Ühendriikide psühholoog, ettevõtja ja publitsist. 

Ta on president Donald Trumpi vennatütar. 2020. aasta juulis andis ta välja oma perekonda käsitleva raamatu "Too Much and Never Enough: How My Family Created the World's Most Dangerous Man", mida ilmumise päeval müüdi pea miljon eksemplari.

Tema ema Linda Lee Clapp töötas stjuardessina ja isa Fred Trump noorem piloodina. Vanemad lahutasid. Alkohoolikust isa suri 1981. aastal, mil Mary Trump oli 16-aastane. 

Kui vanaisa Fred Trump vanem 1999. aastal suri, pärandas ta oma elusolevatele järglastele rohkem vara ja surnud poja lastele vähem. Mary Trump ja ta vend Fred Trump III vaidlustasid testamendi ning kaebasid oma sugulased kohtusse, kuid 2001. aastal saavutatud lahendus ei andnud neile seda osa pärandist, mille nende isa oleks pärinud, kui ta oleks Fred Trump vanema surma ajal elus olnud.

Mary Trumpil on magistrikraad inglise kirjanduses (Columbia Ülikool) ja doktorikraad kliinilises psühholoogias (Adelphi Ülikool).

Ta on andnud kraadiõppe kursusi arengupsühholoogia, trauma ja psühhopatoloogia teemadel. 

Mary Trump on asutanud nõustamisteenust pakkuva ettevõtte The Trump Coaching Group ja ta on ka ettevõtte juht. 

2016. aasta presidendivalimistel toetas Trump Hillary Clintoni kandidatuuri, 2020. aasta valimistel toetab ta Joe Bidenit.

2017. aastal lekitas ta New York Timesi ajakirjanikele Donald Trumpi finantstehinguid puudutavaid dokumente. Ajakirjanikud said 2018. aasta oktoobris avaldatud loo eest Pulitzeri preemia.

2020. aasta 15. juulil ütles ta ajakirjanik George Stephanopoulosele antud intervjuus, et president Trump peaks tagasi astuma. Mary Trumpi hinnangul pole president Trump võimeline riiki juhtima ja on ohtlik, et tal seda teha lubatakse.

Raamatus nimetab ta oma vanaisa Fred Trump seeniori sotsiopaadiks.

Isiklikku
---------

Mary Trump sai nime oma vanaema Mary Anne MacLeod Trumpi järgi. 

Trump on lesbi, kuid hoidis oma seksuaalset sättumust suguvõsa homofoobsuse tõttu kaua saladuses.

Viited
------

1. ↑  What to Know About Donald Trump's Niece Mary, Who Fought Him in Court & Is Writing a Tell-All. People. 15.06.2020
2. ↑  Book by Donald Trump's niece sells nearly 1m copies on its first day. The Guardian. 16.07.2020
3. ↑  Trump’s Niece Presses Case Against Effort to Bar Publication of Her Book. New York Times. 03.07.2020
4. ↑  The psychologist in the Trump family speaks. CNN. 07.06.2020
5. ↑  Meet Mary Trump, the president's niece who is a life coach, apparent Hillary Clinton fan, and has written a scathing tell-all about her uncle. Business Insider. 04.07.2020
6. ↑  Mary Trump niece says she used to feel compassion for president - but feels that is now 'impossible'. The Independent. 22.07.2020
7. ↑  Mary Trump reveals how she became a top source for The New York Times. CNN. 07.07.2020
8. ↑  Mary Trump has a message for the president: 'Resign'. NBC. 15.07.2020
9. ↑  Donald Trump's behavior was shaped by his 'sociopath' father, niece writes in bombshell book. The Guardian. 07.07.2020
10. ↑  Trump’s gay niece says her family’s homophobia forced her to stay in the closet. Queerty. 17.07.2020
Mary Tamm drawing
**Mary Tamm** (22. märts 1950 Dewsbury, West Yorkshire – 26. juuli 2012 London) oli eesti päritolu inglise näitleja.

Ta sai laialdaselt tuntuks 1978. aastast seriaalis "Doctor Who" mängitud mõistatusliku Doctor Who assistendi Romana rolliga.

Ta õppis eesti koolis Bradfordis ja lõpetas Londonis Briti Teatri Akadeemia (Royal Academy of Dramatic Art) kahe ja poole aastase kursuse.

Mary Tamm mängis muuhulgas filmides *"Tales that Witness Madness"* (1973) *"The Odessa File"* (1974) ja *"The Likely Lads"* (1974), teatrilaval *"The Bitter Tears of Petra von Kant"* ("Petra von Kanti kibedad pisarad") ja seriaali "Pühak" viimases osas.

Teosed
------

* Mary Tamm. First Generation. The Autobiography. Volume One. Fantom Films Limited 2009, ISBN 1906263396

Viited
------

1. ↑  "Interview with Mary Tamm". BBC Wiltshire. Vaadatud 9.10.2009. `{{cite news}}`: eiran tundmatut parameetrit `|publication date=` (juhend)
2. ↑  Mary Tamm oli televisioonis. Meie Kodu, 3. oktoober 1979, lk. 1

Kirjandus
---------

* Tõnis Erilaid. "Kuidas eestlanna Inglismaal staariks tõusis". Õhtuleht, 20. detsember 2016. Lk 22

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* imdb.com
Logo
Esimene vikikohtumine 2013. aastal
**Varaikeelne Vikipeedia** (varai keeles *Waray Wikipedia*) on Vikipeedia varaikeelne versioon, mis loodi 2005. aastal (varai keel on üks keeltest, mida räägitakse Filipiinidel).
Aastatel 2005–2013 arendasid varaikeelset Vikipeediat üksikud entusiastid. Alles 2013. aastal toimus esimene vikikohtumine. Samal aastal hakati artiklite loomiseks botte kasutama.

Seal on 1 266 070 artiklit, millega see on artiklite arvult 15. keeleversioon, ja 2 881 978 lehekülge. Keeleversiooni arengutaset iseloomustav parameeter "sügavus" on madal: 4 (näiteks eestikeelses versioonis on see 21 ja ingliskeelses koguni 1171). Seal on 54 591 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 69) ja 3 administraatorit.

90% artiklitest on loonud botid (peamiselt Lsjbot).

Artiklite arvu statistika
-------------------------

* 10 000 artiklit täitus juunis 2009
* 50 000 artiklit täitus aprillis 2010
* 100 000 artiklit täitus 26. augustil 2010
* 150 000 artiklit täitus jaanuaris 2013
* 300 000 artiklit täitus veebruaris 2013
* 400 000 artiklit täitus mais 2013
* 500 000 artiklit täitus juunis 2013
* 700 000 artiklit täitus juulis 2013
* 900 000 artiklit täitus augustis 2013
* 1 000 000 artiklit täitus 8. juunil 2014
* 1 100 000 artiklit täitus augustis 2014
* 1 200 000 artiklit täitus septembris 2014

Vaata ka
--------

* Sebukeelne Vikipeedia

Viited
------

1. ↑  All Wikipedias ordered by number of articles

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Varaikeelne Vikipeedia** |
Mary Kingsley
**Mary Henrietta Kingsley** (13. oktoober 1862 Islington – 3. juuni 1900) oli inglise maadeavastaja ja kirjanik, kes tutvustas Euroopale Aafrikat ja aafriklaste kultuuri.

Elulugu
-------

Mary sündis arstist isa George Kingsley ja invaliidist ema Mary Bailey peres. Nooruses hoolitses Mary ema ja noorema venna eest. Kooliharidust ta peaaegu ei saanudki, kuid kuna isal oli suur raamatukogu, luges ta palju, samuti meeldis tal kuulata isa jutte kaugetest maadest. 

1892. aastal suri tema isa, viis nädalat hiljem ka ema. Siit peale otsustas Mary külastada maid, mida ta oli varem raamatutest lugenud. Aastail 1893–1894 reisis ta Lääne-Aafrikas, kust hankis Londoni Loodusmuuseumile eksootiliste kalade näidiseid. Ta uuris ka Aafrika rahvaste usundeid. Augustis 1893 jõudis ta Luandasse Angolas, kus elas koos kohalike elanikega, kes õpetasid Maryle vajalikke oskusi, et ellu jääda Aafrika džunglites; Mary võttis üksinda ette mitu džungliretke. 

Ta kirjutas kaks raamatut, kus kirjeldas oma Aafrika reise. 

Teise buuri sõja (1899–1902) ajal oli Kingsley vabatahtlik haigete põetaja. Sealt sai ta malaaria ja suri. Kingsley soovi kohaselt visati tema surnukeha merre.
**Vara Põhikool** on põhikool Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Vara külas. Kooli direktor on Vallo Madar.

Esimest kirjalik teade Vara piirkonnas laste õpetamise kohta pärineb 1680. aastast, mil köster oli üks vähestest, kes lugemise kõrval ka kirjutada oskas. Õpetamise peatasid Põhjasõda ja katkuepideemiad. Lisaks ei olnud uus, Vene võim huvitatud talurahva harimisest. Õpetamine hakkas toimuma kodudes ning vaatamata kesistele tingimustele kasvas lugeda oskajate arv pidevalt.

19. sajandi algul Viidi Venemaal läbi ulatuslik koolireform ning seoses sellega rajati 1806. aastal mõisa toe Varale uus koolihoone. Koolis toimus õpetamine põllutöödest vabadel kuudel ning õpiti lugemist ja usuõpetust. Sajandi keskel hakati vähehaaval kasutusele võtma õpikuid ja lugemikke. Kooli juhatas aastatel 1820–1862 Johann Friedrich Masing.

Eesti Vabariigi ajaks oli Vara Valla territooriumil viis algkooli: Kaarli, Koosa, Matjama, Tähemaa, Välgi (Nõmme). Eesti NSV ajal need koolid suleti või liideti Vara kooliga. 1926 viidi Vara kool Vara mõisahoonest Kaarli mõisa ja kooli nimeks sai Kaarli algkool. Pärast teist maailmasõda nimetati kool ümber Kaarli Mittetäielikuks Keskkooliks. 1954 nimetati kool ümber Kaarli 7-klassiliseks kooliks ja 1962 Kaarli 8-klassiliseks kooliks. 1974 nimetati kool ümber Vara 8-klassiliseks kooliks ja 1988 Vara 9-klassiliseks kooliks. 1992 sai kooli nimeks **Vara Põhikool**.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 11.08.2017)
2. 1 2 3   (vaadatud 11.08.2017)

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
**Bihori maakond** on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Krisaanias. Piirneb läänes Ungariga.

Elanikest on 67% rumeenlased, 26% ungarlased ja 5% mustlased.

Linnad
------

* Aleșd
* Beiuș
* Marghita
* Nucet
* Oradea
* Săcueni
* Salonta
* Ștei
* Valea lui Mihai
* Vașcău

Viited
------

1. ↑  Primele date provizorii pentru Recensământul Populației și Locuințelor, runda 2021

Välislingid
-----------

* Bihori maakonna koduleht
* Bihori


Rumeenia maakonnad ja keskalluvusega linn

Alba **·**  Arad **·**  Argeș **·**  Bacău **·**  Bihor **·**  Bistrița-Năsăud **·**  Botoșani **·**  Brașov **·**  Brăila **·**  Bukarest **·**  Buzău **·**  Caraș-Severin **·**  Călărași **·**  Cluj **·**  Constanța **·**  Covasna **·**  Dâmbovița **·**  Dolj **·**  Galați **·**  Giurgiu **·**  Gorj **·**  Harghita **·**  Hunedoara **·**  Ialomița **·**  Iași **·**  Ilfov **·**  Maramureș **·**  Mehedinți **·**  Mureș **·**  Neamț **·**  Olt **·**  Prahova **·**  Satu Mare **·**  Sălaj **·**  Sibiu **·**  Suceava **·**  Teleorman **·**  Timiș **·**  Tulcea **·**  Vaslui **·**  Vâlcea **·**  Vrancea
Matilda Kšessinskaja (1900)
**Matilda Kšessinskaja**, ka **Mathilde Kschessinska** (vene keeles Матильда Феликсовна Кшесинская; poola keeles *Matylda Maria Krzesińska*; 31. august (vkj 19. august) 1872 Peterburi maakond, Peterburi kubermang – 6. detsember 1971 Pariis) oli poola juurtega Keiserliku Venemaa balletitantsija ja Prantsusmaa balletipedagoog.

Loomekarjäär
------------

Pärast 1890. aastal Peterburi keiserliku teatrikooli lõpetamist võeti Matilda Kšessinskaja keiserlike teatrite balletitrupi liikmeks. 1892. aastal edutati ta teiseks solistiks ja 1893. aastal priimabaleriiniks (aastapalgaga kolm tuhat rubla). Põhiliselt tantsis ta Maria teatris (ballettmeister Marius Petipa). 

Vene baleriinidest esimesena tegi Kšessinskaja laval 32 fueteed järjest (enne teda tegid Maria teatris seda vaid itaalia baleriinid, sealhulgas Pierina Legnani). Lavakarjääri lõpetas Kšessinskaja 1917. aastal. 

Kšessinskaja oli ainus vene baleriin, kes pälvis revolutsioonieelsel perioodil *prima ballerina assoluta* austava nimetuse (1896).

Emigratsioonis
--------------

Ta lahkus Petrogradist 1917. aasta suvel. Elas kaks aastat Lõuna-Venemaal, 1919. aastal emigreerus Prantsusmaale. 1929. aastal avas Kšessinskaja Pariisis oma balletistuudio. 1960. aastal ilmusid Pariisis tema memuaarid.

Isiklikku
---------

1921. aastal abiellus Kšessinskaja morganaatiliselt suurvürst Andrei Vladimirovitšiga.

Kajastamine filmis
------------------

* 1983. aastal linastunud Emil Loteanu filmis "Anna Pavlova" mängis Matilda Kšessinskaja osas Natalja Fatejeva.
* 2017. aastal linastunud Aleksei Utšiteli filmis "Matilda" mängis Kšessinskaja osas Michalina Olszańska.

Viited
------

1. ↑   Coryne Hall. "Keiserlik baleriin: Matilda Kšessinskaja ja Romanovid". Kirjastus Kunst, 2007. Lk 32
2. ↑   Coryne Hall. "Keiserlik baleriin: Matilda Kšessinskaja ja Romanovid". Kirjastus Kunst, 2007. Lk 47
3. 1 2   Coryne Hall. "Keiserlik baleriin: Matilda Kšessinskaja ja Romanovid". Kirjastus Kunst, 2007. Lk 61–62
4. ↑   Coryne Hall. "Keiserlik baleriin: Matilda Kšessinskaja ja Romanovid". Kirjastus Kunst, 2007. Lk 80

Kirjandus
---------

* Coryne Hall. "Keiserlik baleriin: Matilda Kšessinskaja ja Romanovid". Tõlkinud Karin Suursalu, kirjastus Kunst, 2007.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Matilda Kšessinskaja** |
**Bihar** on India osariik. Seal elas 2011. aasta seisuga 104 miljonit inimest, millega see oli rahvaarvult riigi kolmas osariik. 

Piirneb põhjas Nepaliga. Läände jääb Uttar Pradesh, lõunasse Jharkhand ja itta Lääne-Bengali osariik.

Osariigi suuremad linnad on Patna, Gaya, Bhagalpur, Muzaffarpur, Darbhanga, Bihar ja Arrah.

Umbes 2500 aastat tagasi sai sellest piirkonnast alguse budism. Kohanimest 'Bihar' tuleneb budistliku kloostri nimetus vihaara jpm. 

2016. aastal hakkas osariigis kehtima alkoholi müügi ja tarvitamise keeld.

Haldusjaotus
------------

Osariik jaguneb 38 ringkonnaks, mis rühmitatakse 9 jaotiseks.

Haldusjaotus| Kaart | Jaotis | Keskus | Rahvaarv (2011) | Ringkondade arv | Ringkonnad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | Patna jaotis | Patna | 17 734 739 | 6 | Patna |
| Nalanda |
| Bhojpur |
| Rohtas |
| Buxar |
| Kaimur |
|  | Tirhuti jaotis | Muzaffarpur | 21 356 045 | 6 | West Champaran |
| East Champaran |
| Muzaffarpur |
| Sitamarhi. |
| Sheohar |
| Vaishali |
|  | Sarani jaotis | Chhapra | 10 819 311 | 3 | Saran |
| Siwan |
| Gopalganj |
|  | Darbhanga jaotis | Darbhanga | 15 652 799 | 3 | Darbhanga |
| Madhubani |
| Samastipur |
|  | Kosi jaotis | Saharsa | 6 120 117 | 3 | Saharsa |
| Madhepura |
| Supaul |
|  | Purnia jaotis | Purnea | 10 838 525 | 4 | Purnia |
| Katihar |
| Araria |
| Kishanganj |
|  | Bhagalpuri jaotis | Bhagalpur | 5 061 565 | 2 | Bhagalpur |
| Banka |
|  | Mungeri jaotis | Munger | 6 120 117 | 6 | Munger |
| Jamui |
| Khagaria |
| Lakhisarai |
| Begusarai |
| Sheikhpura |
|  | Magadhi jaotis | Gaya | 10 931 018 | 5 | Gaya |
| Nawada |
| Aurangabad |
| Jehanabad |
| Arwal |

Vaata ka
--------

* Bihaari keel

Viited
------

1. ↑  "India Bihari provintsi ametnikud ei tohi juua enam kunagi alkoholi" ERR, 26. november 2021

Välislingid
-----------

 Bihar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Bihāri valitsus

India 1. järgu haldusüksused

**Osariigid**: Andhra Pradesh **·**  Arunachal Pradesh **·**  Assam **·**  Bihar **·**  Chhattisgarh **·**  Goa **·**  Gujarat **·**  Haryana **·**  Himachal Pradesh **·**  Jharkhand **·**  Karnataka **·**  Kerala **·**  Lääne-Bengal **·**  Madhya Pradesh **·**  Maharashtra **·**  Manipur **·**  Meghalaya **·**  Mizoram **·**  Nagaland **·**  Odisha **·**  Pandžab **·**  Rajasthan **·**  Sikkim **·**  Tamil Nadu **·**  Telangana **·**  Tripura **·**  Uttarakhand **·**  Uttar Pradesh

**Liiduterritooriumid**: Andamanid ja Nicobarid **·**  Chandigarh **·**  Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu **·**  Delhi **·**  Jammu ja Kashmir **·**  Ladakh **·**  Lakshadweep **·**  Puducherry
H. G. Wellsi teose "Sõda, mis lõpetab sõja" (*The War That Will End War*) tiitelleht.
**Sõda kõigi sõdade lõpetamiseks** (inglise keeles *The war to end all wars*) on Esimese maailmasõja kohta kasutav nimetus. Kuigi algselt oli see pigem idealistlik, kasutatakse seda tänapäeval pigem sardooniliselt.

Nimetus pärineb kaudsemal kujul briti kirjanikult H. G. Wellsilt, kes 1914. augustis, vahetult pärast sõja algust, "Sõda, mis lõpetab sõja" (*The War That Will End War*). Wells süüdistab maailmasõja puhkemises Keskriike ja väidab, et sõja suudab lõpetada vaid Saksa militarismi alistamine. Hiljem on nimetust seostatud Ameerika Ühendriikide presidendi Woodrow Wilsoniga, olenemata asjaolust, et teadaolevalt on ta seda vaid korra kasutanud.

Juba Esimese maailmasõja ajal suhtuti nimetusse skeptiliselt; briti poliitik David Llyod George olevat öelnud "see sõda, nagu ka järgmine, on sõda sõja lõpetamiseks". Briti staabiohvitser Archibal Wavell, tulevane välimarssal ja India asekuningas, ütles hiljem Pariisi rahukonverentsi kohta "pärast 'sõda sõja lõpetamiseks' sõlmiti Pariisis 'rahu rahu lõpetamiseks'".

Tänapäevane sõnastus "Sõda kõigi sõdade lõpetamiseks" muutus populaarseks 20. sajandi lõpus.

Viited
------

1. ↑  Safire, William (2008). *Safire's Political Dictionary*. Oxford: Oxford University Press. lk 792–793. ISBN 978-0-19-534334-2.
2. ↑  Rempel, Richard A. (toim; 2003). *The Collected Papers of Bertrand Russell*. Routledge. lk 10. ISBN 978-0-415-10463-0
3. ↑  Jamieson, Kathleen Hall (1990). *Eloquence in an Electronic Age: The Transformation of Political Speechmaking*. Oxford: Oxford University Press. lk 99. ISBN 978-0-19-506317-2
4. ↑  Stimpson, George William (1952). *A Book about American Politics*. Harper. lk 365.
5. ↑  Pagden, Anthony (2008). *Worlds at War: The 2,500-year Struggle between East and West*. Oxford: Oxford University Press. lk 407. ISBN 978-0-19-923743-2
USA ja Afganistani sõdurid valmistuvad missiooniks (2010)
**Sõda Afganistanis** algas 27. aprillil 1978, kui Sauri revolutsiooni nime all tuntud sõjaväelise riigipöörde käigus sai võimule Afganistani Demokraatlik Rahvapartei (ADRP). Pärast riigipööret toimusid riigi paljudes paikades meeleavaldused ja protestid ADRP valitsuse vastu. Detsembris 1979 algas Nõukogude-Afganistani sõda. 

Vastupanuliikujad ehk mudžaheedid võitlesid Nõukogude armee vastu. Mõned mudžaheedide harud said tuge USAlt, Pakistanilt ja Saudi Araabialt. Veebruaris 1989 oli Nõukogude Liit sunnitud oma väed Afganistanist välja viima. Nõukogude Liidult abi saanud kommunistlik Agfanistani valitsus pidas vastu aastani 1992, kui mässuliste kätte langes pealinn Kabul.

Samal aastal jõudsid Afganistani poliitilised parteid kokkuleppele ning asutati Afganistani Islamiriik, mille eesotsas oli ajutine valitsus. Kõrge sõjaväelane Gulbuddīn Ḩekmatyār oli kokkuleppele vastu ning alustas Pakistani toetusel Kabuli pommitamist. Peale selle tekkisid Kabulis lahingud ka linnaosade vahel, kus väepealikud võimule olid saanud. Piirkonna suurjõud, Pakistan, Iraan, Saudi Araabia, India ja Usbekistan, toetasid ja mõnel juhul omasid märkimisväärset mõjuvõimu nende väepealike üle. Sel perioodil toimus sõjategevus Kabulis ja teistes suuremates linnades, maakohad, mis olid Nõukogude sõja ajal laialdaselt kannatada saanud, jäid üsna rahulikuks. Kui Afganistani kaitseminister Aḩmad Shāh Mas‘ūd oli 1994. aasta lõpuks suutnud Kabulis suhtelise rahu taastada, tekkis pealinnale ja valitsusele uus märkimisväärne oht, Ţālebān. 

Taleban tekkis algselt riigi lõunaosas asuvas Kandahāri linnas ning 1994. aasta jooksul suudeti endale allutada mitmeid Lõuna- ja Kesk-Afganistani provintse, kus keskvalitsuse võim nõrk oli olnud. 1995. aasta alguses alustasid nad pealetungi Kabulile, kuid nende väed said laialdaselt kannatada ning paljud eksperdid uskusid, et äärmusrühmituse lõpp pole enam kaugel. Kuid aastaks 1996 olid nad suutnud tänu Pakistani ja Saudi Araabia abile end uuesti koguda. Septembris 1996 tõusid nad Kabulis võimule ja asutasid Afganistani Islami Emiraadi. Aḩmad Shāh Mas‘ūdi juhtimisel loodi Põhja-Allianss, et Talibani valitsus kukutada. Taliban sai sõjalist tuge Pakistani armeelt ja Al-Qā‘idahilt.

Pärast 11. septembri terrorirünnakuid Ameerika Ühendriikides aastal 2001 algas operatsioon "Püsiv vabadus" ehk NATO sissetung Afganistani. Operatsiooni eesmärk oli kukutada Taliban, võita Al-Qaeda ning asutada eluvõimeline demokraatlik riik. Mõni eesmärkidest suudeti küll saavutada, kuid 2021. aastal tõmbas NATO oma väed Afganistanist välja ja Ţālebān võttis riigis võimu.

Vaata
-----

* Afganistani ajalugu#Afganistani Demokraatlik Vabariik

Viited
------

1. ↑ . Postimees. 12. september 2001. Vaadatud 9. aprill 2017. `{{cite web}}`: puuduv või tühi pealkiri: `|title=` (juhend)
**Korporatsioon Neo-Lithuania** on Kaunases tegutsev üliõpilasorganisatsioon. See erineb Saksa traditsioonist lähtuvatest üliõpilaskorporatsioonidest selle poolest, et sellega saavad liituda nii mees- kui naistudengid.

Korporatsiooni Neo-Lithuania lipukiri on „Pro Patria!".

Ajalugu
-------

Neo-Lithuania asutati 1922. aastal kolmeteistkümne üliõpilase poolt. Nende eesmärk oli luua üliõpilasorganisatsioon, mis ei põhineks ei Venemaal ega Lääne-Euroopas levinud üliõpilasorganisatsioonide mudelil, vaid oleks omanäoline ja Leedu traditsioone järgiv.

Korporatsiooni lipp (punane-kuldne-punane) pühitseti 1924. aastal.

1928. aastal eraldusid Neo-Lithuaniast naisliikmed, kes moodustasid eraldi korporatsiooni Filiae Lithuaniae. Mõlemad korporatsioonid jäid tihedalt suhtlema ning Filiae Lithuaniae jäi kasutama samu värve, luues küll oma lipu, sümboolika ja moto - "Bonae artes et amicitia".

Pärast Teist maailmasõda jätkasid Neo-Lithuania ja Filiae Lithuaniae tegevust paguluses. 1950. aastal otsustasid kaks korporatsiooni Clevelandis taasühineda.

Korporatsiooni tegevus Leedus taastati 1990. aastal.

Tegevus
-------

Tänapäeval tegutsevad Neo-Lithuania ja Filiae Lithuaniae ühise s.t Neo-Lithuania nime ja ühtse juhtimise all, ent kumbki on säilitanud oma sümboolika ja traditsioonid.

Välismärgid
-----------

Korporatsiooni Neo-Lithuania lipuvärvid on punane-kuldne-punane, ent nende teklid on tumerohelise põhja ja puna-kuldse-punase servaga.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Corp! Neo-Lithuania and Filiae Lithuaniae
2. 1 2  „Neo-Lithuania" – seniausia tautinė studentų korporacija Lietuvoje
**Straßwalchen** on alev ja vald (*Marktgemeinde*) Salzburg-Umgebungi ringkonnas (*Flachgau*) Salzburgi liidumaal Austrias.

Geograafia
----------

Vald laiub piki Salzburgi kirdepiiri Ülem-Austria liidumaaga. Asulad on Bruckmoos, Brunn, Haselreith, Irrsdorf, Straßwalchen-Land ja Straßwalchen-Markt.

Straßwalchenil on juurdepääs Austria Lääneraudteele Salzburgi linnast pealinna Viini, mille 1860. aastal ehitas ettevõte Kaiserin Elisabeth-Bahn. Lääneraudteega on Straßwalchen ühendatud Salzburg S-Bahni ühistranspordivõrguga kui S2-liini kirdeosa. Paralleelne maanteeühendus Viiniga (*Wiener Straße*) on muutunud vähem oluliseks, kuna 1963. aastal avati kaugemal lõunas West Autobahn.

Ajalugu
-------

Arheoloogilised leiud viitavad piirkonna asulakohale alates neoliitikumist. Alates 6. sajandist liikusid piirkonda bajuvaaride hõimud – nimetus *Strazzuualaha*, mis esimest korda dokumenteeriti 799. aastal, on tõenäoliselt tuletatud *Walhazist*, alggermaani tähistus latiniseeritud elanikkonnale, keda nad kohtasid, sarnaselt lähedalasuvatele Seewalchenile või Walsile.

Kui Straßwalcheni isandkonda valdasid 1243. aastast vürstlikud Passau piiskopid, läks majanduslikult oluline tollijaam 1286. aastal Baieri Wittelsbachi hertsogitele, mis tekitas konkureerivate valitsejate vahel pikaajalise lahkheli. 1390. aastal pärandasid Passau piiskopid suurema Mattsee isandkonna koos Straßwalcheniga Salzburgi peapiiskopkonnale. Vürstlik peapiiskop Burkhard von Weißpriach andis 1462. aastal kodanikele turuõigused.

Salzburgi peapiiskopkond säilitas Straßwalcheni kuni sekulariseerimiseni 1803. aastal, kuid Baieri hertsogid – 1623. aastast kuurvürstid – rõhusid oma nõudmistele. Aastatel 1810–1816 hõlmas äsja Napoleon I toel loodud Baieri kuningriik Salzburgi territooriumi koos Straßwalcheniga, enne kui see Viini kongressi resolutsioonide kohaselt lõplikult Austria keisririigile läks.

Galerii
-------

* Kirik ja kalmistuKirik ja kalmistu
* StraßwalchenStraßwalchen

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Salzburg-Umgebungi ringkonna vallad

* Anif
* Anthering
* Bergheim
* Berndorf bei Salzburg
* Bürmoos
* Dorfbeuern
* Ebenau
* Elixhausen
* Elsbethen
* Eugendorf
* Faistenau
* Fuschl am See
* Göming
* Grödig
* Großgmain
* Hallwang
* Henndorf am Wallersee
* Hintersee
* Hof bei Salzburg
* Koppl
* Köstendorf
* Lamprechtshausen
* Mattsee
* Neumarkt am Wallersee
* Nußdorf
* Oberndorf bei Salzburg
* Obertrum am See
* Plainfeld
* Sankt Georgen bei Salzburg
* Sankt Gilgen
* Schleedorf
* Seeham
* Seekirchen am Wallersee
* Straßwalchen
* Strobl
* Thalgau
* Wals-Siezenheim
**Laine Trapido** (aastani 1972 **Laine Rettau**; sündinud 11. veebruaril 1934 Saaremaal Valjala vallas) on eesti kopsuarst.

Ta on õppinud Valjala algkoolis, 1953. aastal lõpetas ta Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli, samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas aastal 1959 *cum laude*. 1975. aastal kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja "Kroonilisi mittespetsiifilisi kopsuhaigusi ja kopsutuberkuloosi põdevate haigete hingamisteede aeroobse floora uurimus".

Kõrgharitud spetsialistina suunati ta tööle Kingissepa Tuberkuloosi dispanserisse ftisiaatriks, 1960. aastal viidi ta üle Audaku Laste Tuberkuloosi Sanatooriumi; pärast selle sulgemist aastal 1961 pääses ta sihtaspirantuuri Moskva Ivanovski Viroloogia Instituuti, kuid aspirantuur katkestati tolleaegse Eesti NSV tervishoiuministri dr. August Goldbergi poolt, ta kutsuti tagasi ja määrati Saaremaale vastavatud Sõmera Kopsutuberkuloosi Sanatooriumi arstiks (seda loeb Laine Trapido suurimaks repressiooniks oma isiku kallal). 

1962. aastal kolis Tallinna ja töötas algul ftisiaatrina, hiljem laboratooriumi juhatajana Tallinna Vabariiklikus Tuberkuloosi Dispanseris. Seal ta hakkas koos kolleegide Vilbert Harjo ja Lii Jannusega arendama tuberkuloosi bakteriaalset diagnostikat, osaledes ka Ülemaailmse Tervishoiuorganisatsiooni programmis. 1968. aastast töötas ta Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis pulmonoloogia osakonna nooremteadurina. Aastatel 1976–1982 töötas ta Tallinna Vabariikliku Tuberkuloosi Dispanseri epidemioloogia osakonna juhatajana ja 1982. aastast Eesti NSV Tervishoiu Ministeeriumi IV Valitsuse Vabariiklikus Haiglas, hiljem Tallinna Magdaleena Haiglas, algul laboratooriumi juhatajana ja 1990. aastast arst-bakterioloogina.

Isiklikku
---------

Ta oli 1972. aastast abielus fotograaf Isi Trapidoga, nende poeg Toomas Trapido on bioloog ja poliitik.

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 1070.
**Streidase mõis** (saksa keeles *Hessenhof*, läti keeles *Streidas muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonna aladel. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Ķoņi vallas.

Ajalugu
-------

Ordumeister Bernhard von der Borch läänistas sealsed maad 1479. aastal Claus Hessele. Wolter von Plettenberg lisas 1519. aastal tema järeltulijale Johann Hessele veel adramaa suuruse maatüki. Veerand adramaad lisas veel Wilhelm Fürstenberg. 1634. aastal kuulus mõis Ernst Kreutzile. Tolle pojad Ernst Johann ja Lorenz müüsid 1650. aastal mõisa 1000 taalri eest Ernst von Mengdenile. Tolle poeg Otto von Mengden müüs mõisa omakorda Otto Ernst von Treydenile. 1745. aastal ostis mõisa 2000 taalri eest Gustav Wilhelm von Taube. 1671. aastal ostis selle koos Eriņi ja Mišleri mõisaga 12 000 taalri eest Anna Sophie Catharina von Haudring. 1781. aastal läks see koos Eriņi mõisa ja Mišleri mõisaga Adam Heinrich von Grote valdusse ning kujunes sisuliselt Eriņi mõisa osaks. Hiljem olid sellel ühised omanikud Naukšēni mõisaga, kuni Friedrich von Grote 1880. aastal mõisa oma tütrele Isabella von Grotele kinkis.

Viited
------

1. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 125-126
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 195-196.

Kirjandus
---------

* Hagemeister, Heinrich von. *Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands*. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 126 .

Ruhja kirik
Lõuna-Ruhja kihelkond

**Kirik**: Ruhja Püha Bartholomäuse kirik  

**Mõisad**: Lõuna-Ruhja kirikumõis | Endzele mõis | Eriņi mõis | Jeri mõis | Jurata mõis | Mišleri mõis | Nausküla mõis | Nurmi mõis | Oleri mõis | Paipe mõis | Ruhja mõis | Streidase mõis | Tēdiņi mõis | Virķēne mõis