**Aldoolkondensatsioon** on reaktsioon orgaaniliste ühendite vahel. Reaktsioonis on lähteaineks (substraadiks) enool või enolaatioon, mis reageerib karbonüülühendi β-hüdroksüaldehüüdi või β-hüdroksüketooni süsinikuga. Produktiks on konjugeeritud dehüdratiseerunud enoonvorm. 

Aldol condensation overviewAldol condensation overview

### Põhimõte

Aldoolkondensatsiooni reaktsioonid on olulised orgaanilistes sünteesides süsinik-süsinik sideme moodustamisel. Näiteks Robinsoni tsüklisatsioon põhineb samuti aldoolkondensatsiooni põhimõttel, kus 6-lülilised tsüklid seotakse polütsükliliseks ühendiks.

Wieland-Miescheri produkt (ketoon) on oluline prekursor paljudele orgaanilistele sünteesidele. Ka ülikoolides käsitletakse aldoolkondensatsiooni reaktsiooni mehhanismi kui olulisimat süsinik-süsinik sideme moodustamise viisi.

Põhimõttelt on aldoolkondensatsioon nukleofiilne liitumisreaktsioon, kus enoolvorm reageerib alkoholiga β-hüdroksüketooniks või "aldooliks" (aldehüüd + alkohol). Selliseid ühendeid leidub paljudes looduslikes molekulides ja farmaatsiatoodetes.

Aldoolkondensatsiooni mehhanism happe- ja aluskatalüüsilAldoolkondensatsiooni mehhanism happe- ja aluskatalüüsil

### Kasutusala

Aldoolkondensatsiooni rakendatakse sageli eriti biokeemias. Nimelt on see esimeseks etapiks aldolaasi katalüüsitavas reaktsioonis. Ometigi pole aldoolreaktsioon kondensatsioonireaktsioon, kuna selle käigus ei teki väikseid molekule. Aldehüüdi/ketooni ja ilma alfavesinikuta karbonüülühendi vahelist reaktsiooni nimetatakse Claisen-Schmidti kondensatsiooniks. See reaktsioon sai nime teadlaste Rainer Ludwig Claiseni ning J. G. Schmidti järgi, kes avalikustasid selle teema aastatel 1880 ja 1881. Sel meetodil on sünteesitud näiteks debensülideenatsetoon.

### Mehhanism

Esimeseks etapiks on nukleofiilne liitumine elektrofiilsele süsiniktsentrile, teiseks dehüdratiseerimine. Dehüdratiseerimine ehk elimineerimisreaktsioon hõlmab vee- või alkoholimolekuli eemaldamist. Dehüdratatsioon võib kaasneda dekarboksüleerimisega seal, kus karboksüülrühm on olemas. Aldoolreaktsiooni produkt võib dehüdratiseeruda kahel erineval mehhanismil. Esiteks, enolaatmehhanismiga tugeva aluse nagu kaalium-tert-butoksiidi, kaaliumhüdroksiidi või naatriumhüdroksiidi toimel. Teisel juhul happekatalüütiliselt enoolmehhanismiga.

Enolaatvormi aldoolkondensatsiooni mehhanism
Enoolvormi aldoolkondensatsiooni mehhanismi skeem

Animatsioonid
-------------

|  |  |
| --- | --- |
| Animation zum basenkat. Reaktionsmechanismus der Aldolkondensation | Animation zum säurekat. Reaktionsmechanismus der Aldolkondensation |
| Animatsioon aluse katalüütilisest reaktsioonist | Animatsioon happe katalüütilisest reaktsioonist |

Viited
------

1. ↑  Robinson annulation Organic Chemistry Portal
2. ↑  Wade, L. G. (2005). *Organic Chemistry* (6th ed.). Upper Saddle River, NJ: Prentice Hall. Lk-d 1056–1066. ISBN 0-13-236731-9.
3. ↑  Smith, M. B.; March, J. (2001). *Advanced Organic Chemistry* (5th ed.). New York: Wiley Interscience. Lk-d 1218–1223. ISBN 0-471-58589-0.`{{cite book}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
4. ↑  Mahrwald, R. (2004). *Modern Aldol Reactions*. Kd 1, 2. Weinheim, Germany: Wiley-VCH. Lk-d 1218–1223. ISBN 3-527-30714-1.
5. ↑  Heathcock, C. H. (1991). *Additions to C-X π-Bonds, Part 2*. Comprehensive Organic Synthesis. Selectivity, Strategy and Efficiency in Modern Organic Chemistry. Kd 2. Oxford: Pergamon. Lk-d 133–179. ISBN 0-08-040593-2.
6. ↑  Mukaiyama T. (1982). "The Directed Aldol Reaction". *Organic Reactions*. **28**: 203–331. DOI:10.1002/0471264180.or028.03.
7. ↑  Paterson, I. (1988). "New Asymmetric Aldol Methodology Using Boron Enolates". *Chemistry and Industry*. London: Paterson Group. **12**: 390–394.
8. ↑  Claisen, L.; Claparède, A. (1881). "Condensationen von Ketonen mit Aldehyden". *Berichte der Deutschen Chemischen Gesellschaft*. **14** (1): 2460–2468. DOI:10.1002/cber.188101402192.`{{cite journal}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
9. ↑  Schmidt, J. G. (1881). "Ueber die Einwirkung von Aceton auf Furfurol und auf Bittermandelöl in Gegenwart von Alkalilauge". *Berichte der Deutschen Chemischen Gesellschaft*. **14** (1): 1459–1461. DOI:10.1002/cber.188101401306.
10. ↑  March, J. (1985). *Advanced Organic Chemistry: Reactions, Mechanisms and Structure* (3rd ed.). Wiley Interscience. ISBN 0-471-85472-7.
11. ↑  Nielsen, A. T.; Houlihan. W. J. (1968). "The Aldol Condensation". *Organic Reactions*. **16**: 1–438. DOI:10.1002/0471264180.or016.01.`{{cite journal}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)