recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ambla valla vapp
**Ambla valla vapp** on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Ambla valla vapp.

Vapp on kinnitatud 15. novembril 1995.

Vapi autor on Jaak Poom.

Vapi kirjeldus
--------------

Rohelisel kilbil neljaharuline ristikuleht, otsatornide ja rohelise põikitriibuga hoone siluett ning lainelõikeline langetatud varras - kõik hõbedased; varda all sinine vapitüvi.

Põhjendus
---------

Neljaharuline ristikuleht sümboliseerib põllumajandust; ühendatud südamete kujundina tähendab üksmeelset tegevust majanduses ja vaimses valdkonnas; kujund meenutab ka risti - kristliku maailma tähtsaimat sümbolit. Hoone siluett on kohaliku kultuurielu keskuse, Ambla rahvamaja, võrdkuju. Lainelõikeline varras meenutab Ambla jõge. Hõbe lootust ja puhtust; roheline - looduskeskkonda mille osaks on ka inimene. Sinine - vett, looduse koostisosana, samuti ka noorust oma energia ja tulevikulootusega.

Vapi kasutamise kord
--------------------

1. Ambla valla vappi kasutatakse kilbiga või kilbita, värvides või must-valgena vallavolikogu, vallavalitsuse ja asutuste plankidel ja pitseritel ning muudes kohtades vastavalt asjaajamiskorrale.
2. Valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärtele kirjutatud Ambla Vallavalitsus. Ambla Vallavalitsuse pitsati läbimõõt on 3,5 cm.
3. Valla vapi etalonkujutist säilitatakse vallavalitsuse kantseleis.

Vaata ka
--------

* Ambla valla lipp
* Järva maakond

Välislingid
-----------

* Ambla valla sümboolika valla kodulehel.
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Ambla vald.
Kalapüügialuse kerekujuga ja ketši taglasega mootorpurjekas
**Mootorpurjekas** on peamiselt mootori jõul liikumiseks valmistatud veesõiduk, millel on ka purjejõul liikumise võimalus.

Varem on nimetatud mootorpurjekaks iga purjelaeva, millel on abimootor.

Kirjeldus
---------

Mootorpurjeka kerekuju ja peamasina võimsus vastavad eeskätt mootoriga liikumise nõuetele ja vajadustele. Mootoriga liikumise kiirus ei jää tavaliselt alla purjedega liikumise kiirusele. Purjejõul või purjede ja mootori koostoimel liigutakse mootorpurjekaga pigem soodsa tuule korral. Sageli on mootorpurjekas tänu kere kujule purjekast ebaefektiivsem tihttuules loovimisel ehk krüssamisel. Tavaliselt on mootorpurjekatel erinevalt purjekatest tekiehitis. Mootorpurjekas on tavaliselt purjekast ruumikam, mugavam ja sageli hõlpsamini juhitav (sealhulgas parem vaade tekiehitisest või roolimajast). Purjede abil on võimalik teha meresõitu efektiivsemaks või vaiksemaks. 

19.-20. sajandil nimetati mootorpurjekaks pea igat purjelaeva, millele oli lisatud abimootor. Veel kuni 20. sajandi keskpaigani oli suurem osa purjelaevu mootorita. Tänapäevaks on mootor aga peaaegu igal purjelaeval, kuid neid kõiki ei saa neid enam nimetada mootorpurjekateks. Sel juhul on tegemist pigem abimootoriga purjekaga.

Galerii
-------

* Mootorpurjelaev Club Med 2 Tallinnas 2014. Pikkus 187 m, kiirus mootoriga kuni 16, purjedega kuni 11 sõlmeMootorpurjelaev Club Med 2 Tallinnas 2014. Pikkus 187 m, kiirus mootoriga kuni 16, purjedega kuni 11 sõlme
* Nordhavn 56-jalane jahtlaeva kerega ja luubi taglasega mootorpurjekasNordhavn 56-jalane jahtlaeva kerega ja luubi taglasega mootorpurjekas
* STB-tüüpi kalalaevast ümber ehitatud mootorpurjekas LuLu Tallinna lahel 2015STB-tüüpi kalalaevast ümber ehitatud mootorpurjekas LuLu Tallinna lahel 2015
* Kalapüügialuse kerekujuga mootorpurjekasKalapüügialuse kerekujuga mootorpurjekas
* Matkakaatri kerega mootorpurjekas NauticatMatkakaatri kerega mootorpurjekas Nauticat
* Väikese rannasõidukaatri kerega mootorpurjekasVäikese rannasõidukaatri kerega mootorpurjekas

Vaata ka
--------

* Purjelaev
* Jaht
* Laev
* Kaater

Välislingid
-----------

* Mereviki
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib energiat tööks muutvast seadmest; Eesti endise ettevõtte kohta vaata Mootor (ettevõte); arvutimänge arendatakse mängu mootori abil.* |

---

Sisepõlemismootor
**Mootor** (ladina keeles *motor* 'liigutaja') on masin, mis muundab mingit liiki energiat mehaaniliseks tööks.

Olenevalt mootori tüübist teeb tööd näiteks edasi-tagasi liikuv kolb, pöörlev rootor, või reaktiivaparaat.

Primaarmootori käivitamiseks kasutatakse vahetult looduslikke energiavorme, näiteks vee, tuule, kütuse, geo- või tuumaenergiat. Primaarmootorite hulka kuuluvad aurumasinad, gaasimootorid ja tuulemootorid. Sekundaarmootori puhul kasutatakse primaarmootoritest saadavat energiat. Niisugused on näiteks elektrimootorid, suruõhumootorid ja mõned hüdromootorid. Mootoriteks loetakse ka niisugused seadmed nagu inertsmootorid, vedrumootorid ja vihtmehhanismid, mis vabastavad nendesse salvestatud mehaanilist energiat.

Kasutuse koha põhjal jagatakse mootorid kolmeks: paikseteks (statsionaarsed), teisaldatavateks ja mobiilseteks mootoriteks.

Mootoris perioodiliselt korduvate protsesside jada nimetatakse mootori töötsükliks. Eriti tüüpiline on see kolbmootorile.

Näiteid mootoragregaatidest
---------------------------

Mootorreduktor on agregaat, mille moodustavad kokkuehitatud elektrimootor ja reduktor. Seda kasutatakse gaasi või vedeliku rõhu vähendamiseks.

Mootorkompressor on agregaat, mis koosneb kompressorist ja seda käitavast sisepõlemismootorist. Seda kasutatakse gaasi, eriti õhu rõhu suurendamiseks.

Mootorgeneraator on agregaat, mis koosneb omavahel mehaaniliselt ühendatud elektrimootorist ja elektrigeneraatorist.

Mootorite liigitus kasutatava energia liigi põhjal
--------------------------------------------------

Mootori põhimehhanismi tüüp sõltub lähteenergia liigist ja mootori tööprotsessist.

Kasutatava energia liigi põhjal eristatakse järgmisi mootoriliike:

* elektrimootor
* sisepõlemismootor
* välispõlemismootor
* pneumomootor
* hüdromootor
* aurumasin
* reaktiivmootor
* turbiin
* muskeljõuallikas. [*viide?*]

Vaata ka
--------

* Käivitusmootor
* Boksermootor
* Lennukimootor

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Tehnikaleksikon, lk. 327
2. ↑  Eesti entsüklopeedia 6. köide, lk. 406. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus 1995

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mootor** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mootor** |
**Demonoloogia** on õpetus deemonitest.

Kristlik demonoloogia tunneb suurt hulka mitmesuguseid deemoneid ja langenud ingleid, kes võivad inimesi eksitada, neid pattudele juhtida jne. Usutakse, et deemoneid on võimalik välja kutsuda, nendega lepinguid sõlmida ja nendega koostööd teha. Keskaegne inkvisitsioon süüdistas nõidu deemonitega suhtlemises. Tänapäeval suheldakse deemonitega satanismis, *voodoo*'s, nõiakunstis, maagias, uuspaganluses jpm alternatiivsetes religioossetes liikumistes.

Deemonite loend kristlikus demonoloogias
----------------------------------------

*Märkus: paljud nimed on esitatud mitmes erinevas kirjapildis.*

Aamon - Abalam - Abalim - Abigor - Adramelech - Agares - Aim - Allocer - Amaymon - Amdukias - Amduscias - Amoymon - Amy - Andras - Andrealphus - Andromalius - Ashtoroth - Astaroth - Ayperos - Ayporos - Aym

Baal - Balam - Barbas - Barbatos - Bathin - Bathym - Beal - Beale - Beall - Beball - Beelzebub - Behemoth - Belial - Beleth - Belphegor - Berith - Betryal - Bifrons - Botis - Buer - Bune

Caacrinolaas - Caassimolar - Caim - Camio - Carabia - Cerbere - Chax - Cimeies - Classyalabolas - Corson - Crocell - Curson

Dantalion - Decarabia

Eligos

Flavros - Flauros - Focalor - Foraii - Foras - Forcas - Forneus - Forras - Furcas - Furfur

Gaap - Gamigin - Glassia-labolis - Glasya-Labolas - Gomory - Gremory - Gusion - Gusoin - Gusoyn

Haborym - Haagenti - Halphas - Havres - Hauras - Haures

Incubus - Ipes - Ipos

Kimaris

Labal - Lamia - Leraje - Leraie - Leviathan - Lucifer - Malaphar - Malephar - Malphas - Malthus - Mammon - Marax - Marbas - Marchosias - Marthim - Mathim - Mephistopheles - Merihem - Molech / Moloch / Moolok - Morax - Murmur

Naberius - Naberus - Naphula

Oray - Orias - Oriax - Orobas - Orobos - Ose - Oso - Otis

Paimon - Paimonia - Paymon - Phenex - Pithius - Procell - Pruflas - Pruslas - Purson

Raim - Raum - Ronove - Ronwe

Sabnock - Saleos - Satan - Scox - Seir - Shax - Sidragasum - Sitri - Stolas - Succubus - Surgat

Zagan - Zepar - Ziminiar

Thammuz

Valac - Valefar - Vapula - Vassago - Vepar - Vephar - Vine

Xaphan
La Scala öösel
**La Scala** (ametlikult **Teatro alla Scala**) on maailma üks kuulsamaid ooperiteatreid. Teater asub Milanos Piazza della Scalal. Teater avati 3. augustil 1778 Antonio Salieri ooperiga "Europa riconosciuta". 

Praegune ehitis rajati 25. veebruaril 1776 tulekahjus hävinud Teatro Ducale asemele. Enne seda aga oli seal Santa Maria alla Scala kirik. Selle kiriku järgi on saanud nime ka teater. Arhitekt Giuseppe Piermarini esimese projekti lükkas tollal Austria võimu all olnud Milano hertsogiriigi kuberner tagasi, ent teise kiitis Austria keisrinna Maria Theresia isiklikult heaks.

La Scala päeval
Teatri uusklassitsistlik fassaad on tagasihoidlik, interjöör aga suurejooneline. Rohkem kui 2000 istekohaga on La Scala Euroopa suurim teater.[*viide?*] Harukordseks peetakse teatri akustikat. Saal on 26 meetrit lai ja 27 meetrit kõrge. Publik istub hobuserauakujuliselt: istekohad on paigutatud 678 looži kuuel korrusel, mille kohal on *loggione* kaks galeriid.

Piazza della Scala Milanos La Scala teatri ja muuseumiga. Teatri ees väljakul seisab Leonardo da Vinci kuju
Pärast ooperit "Giovanna d'Arco" (esietendus 1845) ei lubanud Giuseppe Verdi pikki aastaid oma oopereid La Scalas mängida, sest teater oli tema muusikat muutnud (Verdi sõnul rikkunud). Järgmine Verdi ooper La Scalas oli 1887 aastal esietendunud "Otello". Ka Verdi viimane ooper "Falstaff" esietendus just seal.

La Scala ooperihooaeg avatakse Milano kaitsepühaku Ambrosiuse päeval 7. detsembril. Kõik etendused peavad lõppema enne keskööd. Pärast etenduse algust ei lubata enam kedagi saali ja selles osas ei tehta erandeid.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **La Scala** |

* Teatro alla Scala koduleht
**Lilly Regina Randma** (kuni 1933 **Reinsberg**, 3. märts 1908 Peterburi – 24. märts 1990 Tallinn) oli eesti keeleteadlane.

Elulugu
-------

Randma oli mehaaniku tütar.

Lõpetas 1927 Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi ja 1934 Tartu Ülikooli inglise filoloogina. Filoloogiakandidaat (1968, TÜ) väitekirjaga "Inglise passiivi väljendamine eesti keeles". Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

Oli 1957–1975 Tallinna Polütehnilise Instituudi võõrkeelte kateedri vanemõpetaja, 1975–1986 dotsent.

Teoseid
-------

* "Inglise passiivkonstruktsioonide eestindamine". Tallinn 1974

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis* 1918–1944. Kd II. Tartu 1994. Lk 521
* "Tallinna Polütehniline Instituut 1936-1986". Lk 384

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 985
* Haud Nõmme Hiiu kalmistul

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**La Spezia** on linn Itaalias Liguurias, La Spezia provintsi halduskeskus.

La Spezia asub Liguuria mere ääres Genova ja Pisa vahel. Ta on Itaalia tähtis kauba- ja sõjasadam (sõjasadamate seas Taranto järel tähtsuselt teine). La Spezia on Itaalia kohta noor linn, kus on vähe enne 1920. aastaid rajatud ehitisi, seetõttu ei ole seal palju ka arhitektuurimälestisi ning ajaloolisi vaatamisväärsusi.

Vana-Rooma ajal asus La Spezia lahe ääres praegusest linnast idas Luni sadam. La Speziat mainiti esimest korda 13. sajandil Genovale alluva linnana. Napoleon asutas linna sõjasadama, millena La Spezia sellest ajast peale ongi tuntud. Sellest algas ka linna areng. Viini kongressi tulemusena 1815 läks ta Sardiinia koosseisu. 1923 sai ta provintsi keskuseks. Teise maailmasõja ajal kasutas Kriegsmarine La Spezia sadamat Vahemerel liikuvate allveelaevade peabaasina. Seetõttu sai ta liitlaste pommitamise tulemusena kõvasti kannatada.

Vaade La Speziale merelt

Viited
------

1. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

* La Spezia valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
Batüskaaf Trieste
**Trieste** on Itaalias ehitatud batüskaaf, millega selle meeskond (Jacques Piccard ja Don Walsh) sukeldus 23. jaanuaril 1960 esimestena Mariaani süvikus
maailmamere sügavaimasse punkti (laskumissügavus 10 911 m). Tänapäeval on Trieste muuseumieksponaat Washingtonis.

Batüskaaf sai oma nime Trieste linna järgi.

Trieste projekteeris Šveitsi teadlane Auguste Piccard, kes kasutas selle loomisel eksperimentaalse batüskaafi FNRS-2 sukeldumistel saadud kogemusi. Trieste ehitusel oli talle abiks poeg Jacques Piccard. Batüskaaf valmis ja lasti vette 1953. aastal.

Esialgne terasgondel meeskonna ja aparatuuri paigutamiseks oli arvestatud laskumisega kuni 4 km sügavusele (näiteks gondli seina paksus oli 90 mm ja akrüülklaasist valmistatud illuminaatori paksus 150 mm 10 cm-se läbimõõdu juures).

1958. aastal müüdi Trieste Ameerika Ühendriikide mereväele, mis lasi Saksamaal Essenis valmistada uue vastupidavama terasgondli. See oli arvestatud laskumisega kuni 11 km sügavusele, seejuures gondli seina paksus oli 120 mm ja illuminaatori paksus 180 mm 6 cm-se läbimõõdu juures.

Triestet ekspluateeriti kuni 1963. aastani.

Gabariitmõõtmed
---------------

Trieste mõõtmed: pikkus 18,1 m, laius 3,5 m ja kõrgus 5,7 m.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Trieste (batüskaaf)** |

* Retk maailmamere sügavaimasse punkti. forte.delfi.ee, 15. jaanuar 2010
Lahtine päramootoriga mootorpaat, kaetud vööritekiga
Päramootoriga kummipaat
USA erioperatsioonide üksuse RIB-mootorpaat
**Mootorpaat** on põhiliselt jõuseadme (mootori) abil liikumiseks mõeldud paat. 

Üldjuhul on mootorpaadi pikkus alla 12 m. 

Saksa- või ingliskeelse laenuna on vanemas kõnepruugis sageli kutsutud mootorpaatideks ka kaatreid.

Otstarve
--------

Mootorpaate kasutatakse tavaliselt väikelaevanduse mõistes lõbusõiduks, kalastamiseks või veespordiks, harvem ka ametiasutuste poolt järelevalveks, merepäästetöödeks jne.

Tavaliselt on mootorpaadid võrreldes kaatritega kergemad (tavaliselt kerghaagisel transporditavad), odavamad ja lihtsamini kasutatavad. Mootorpaat võib olla sageli laeva või kaatri abipaat või päästepaat.

Sõltuvalt sertifitseeringust võivad mootorpaadid pardale võtta tavaliselt 5–12 inimest ja nendega on võimalik liigelda siseveekogudel või rannikulähedasel merel (väikelaeva kategooriad D, C).

Ehitus
------

Mootorpaadi kere on tavaliselt valmistatud:

* plastist
* metallist
* puidust
* kummist või mitmest materjalist (RIB-paat)

Enamik mootorpaate on päramootoriga, kuid on ka sisemootoriga mootorpaate. Osaliselt kinnises mootorpaadis võib olla väike, paari magamiskohaga kajut. Paljude tänapäeval valmistatavate mootorpaatide lahtisele osale saab n-ö katusena paigaldada presentkatte. Paljusid mootorpaate on võimalik hõlpsalt transportida spetsiaalsel auto järelhaagisel – paaditreileril. Autohaagisega sobivas kohas vette tagurdamisel on tavaliselt võimalik paate ka veesata.

Vaata ka
--------

* Väikelaev
* Kaater
* Paat
* Kummipaat
* Jaht
* Progress (mootorpaat)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mootorpaat** |
**Tribonianus** (475–545) oli Ida-Rooma jurist. Ta oli pärit Pamfüülia maakonnast, tema emakeel oli kreeka keel ning ta oli väga kõrgelt haritud. Tribonianus oli keiser Justinianuse (525– 565) tähtsaim õigusnõustaja. Tribonianus oli Justinianuse koodeksi põhiline koostaja ja tõenäoliselt ka selle koostamise algataja. Talle kuulus kõrgeim ametikoht imperaatori alluvuses: *magister officiorum*.

Aastatel 530–532 ja 534 kuni surmani oli Tribonianus Justinianuse Püha palee kvestor (ladina keeles *quaestor sacri palatii*). Rahvale Tribonianus ei meeldinud, ta pidavat olema rahaahne. Sellel ametikohal süüdistati teda, ilmselt alusetult, äraostetavuses ja usulises ebaortodoksuses. Süüdistus tulenes eeldatavasti tema huvist ilmaliku filosoofia ja astronoomia vastu.

Aastal 529 sai ta 16-liikmelise komisjoni liikmeks, mis koostas esimese *Codex constitutionum*’i. Peale seda sai temast komisjoni esimees, ning aastal 533 pKr avaldasid nad Digestid ja aastal 534 teise koodeksi. Digestidesse koguti väljavõtteid ja lausa fragmente Rooma juristide aastate 100– 250 vältel tehtud töödest. Lisaks teostas Tribonianus järelevalvet *Institutiones*’e kirjutamisel 533. aastal. Tribonianus oli Justinianuse õigusnõustaja ning seetõttu vastutas ta *Novellae constitutiones post codicum*’i eest, mis jõustusid aastatel 534–565.

Kirjandus
---------

1. P. Birks, Review: Tribonian: Tribonian by Tony Honoré, The Classical Review, Osa 33, Number 2 1983, Lk 246–249
2. Encyclopædia Britannica: Tribonian
3. F. W. Dingledy, The Corpus Juris Civilis: A Guide to its History and Use, Legal Reference Services Quarterly, Osa 35, Number 4 2016, Lk 231–255

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Tribonian". *Encyclopedia Britannica*.[*alaline kõdulink*]
2. 1 2 3 4  M. Stolleis (2001). *Juristen*. München.
**Anti Perkson** (sündinud 11. jaanuaril 1963 Tartus) on eesti keemik.

Elulugu
-------

Anti Perkson on töölise poeg.

Lõpetas 1981 Nõo Keskkooli, 1989 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, 1993 magistrantuuri Toronto Ülikoolis, 2002 Tartu Ülikoolis doktorantuuri; M.A.Sc. keemiatehnoloogia ja rakenduskeemias (1993, Toronto Ülikool), väitekiri "Coal desulphurisation using suppercritical methanol, a semi-continous reactor study", PhD (teoreetiline ja arvutikeemia, 2002, TÜ), väitekiri "Synthesis and characterization of nanostructured carbon". Täiendas end 1996 Bad Windsheimis Saksamaal, 1998 Joensuu Ülikoolis Soomes. Oli 1989–1992 Toronto Ülikooli uurimisassistent ja assistent, 1993–1994 kaasuurija, 1994–1996 AS Eesti Kütus projektijuht, 1998–2003 Tartu Tehnoloogiad OÜ tehnoloog, 2003–2010 AS Silmet tootearendusosakonna juhataja.

Perkson oli aastail 2007–2010 Silmeti peadirektor ning hiljem on juhtinud ettevõtte Skeleton Technologies üksust Tartus.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: nanostruktuurse süsiniku süntees ja modifikatsioon superkondensaatorite jaoks (1998–2003); haruldaste metallide saamise tehnoloogiad, nende täiustamine. 20 teadustrükist, 6 patenti (kaasautor).

Teoseid
-------

* Synthesis of 4,4' dibromobenzilic acid (kaasautor). // Mendeleev Communications 4 (1994)
* Coal Beneficiation and Organic Sulfur Removal (kaasautorid S. Meffe, A. Trass). // Fuel 75 (1996)
* Electron impact mass spectrometric studies of 2-methyl, 2-phenyl, 2-(1-piperidyl), 2-(2/3/4-pyridyl), piperidino and pyrido[4,3­D]pyrimidin-4-ones (kaasautor). // Rapid Communic. in Mass Spectrom. 12 (1998)
* QSPR prediction of densities of organic liquids (kaasautor M. Karelson). // Computers & Chemistry 23 (1999)
* Carbon nanostructures produced by chlorinating aluminium carbide (kaasautor). // Carbon 39 (2001)
* Catalytic effects of metals of the iron sub-group on chlorinating of titanium carbide to form nanostructural carbon (kaasautor). // Carbon 40 (2002)
* The barrel-like carbon nanoparticles from carbides by catalyst assisted chlorination (kaasautor). // Carbon 41 (2003);.The influence of the electrolyte to characteristics of a double layer capacitor (kaasautor). // J. Power Sources 133 (2004)

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Keemias tähistab mõiste "**lahkuv rühm**" orgaanilise molekuli osa, mis keemilise reaktsiooni käigus eraldub (lahkub) molekulist koos elektronpaariga; see on keemilise sideme heterolüütilise katkemise protsess.

Näiteks alifaatse nukleofiilse asenduse reaktsioon, alküülbromiidi R-Br hüdrolüüs: 

R-Br + OH- → R-OH + Br-
Siin leeliselistes tingimustes R-Br molekuli atakeerib nukleofiil OH- ja lahkuv rühm on Br-. Seega lahkuv rühm on see, mida asendab nukleofiil. Bromoetaani korral toimub hüdrolüüs bimolekulaarse nukleofiilse asendusreaktsiooni (SN2) mehhanismi järgi:

Bromoetaani reaktsioon hüdroksiidiooniga toimub SN2 mehhanismi järgi
Lahkuv rühm võib olla kas anioon (Cl-, Br-, I-) või eelnevalt protoneeritud molekuli korral (näit R-O+H2, R-O+RH) lahkub neutraalne molekul (H2O, ROH). Reeglina on paremini stabiliseerunud anioonid paremad lahkuvad rühmad ja vastavad ühendid on reaktsioonivõimelisemad.

Mida stabiilsem on lahkuv rühm, seda paremini ta lahkub, ja nii saab olulisemad lahkuvad rühmad reastada järgmiselt: 

TsO- > I- > Br- > H2O > Cl- > (F-, HO-, H2N-, RO-)
Halvad lahkuvad rühmad (näiteks sulgudes toodud) saab muuta paremini lahkuvateks kasutades nende muundamist kas asendus-(derivatiseerimis-)reaktsiooni abil või kasutades katalüsaatorit. Halva lahkuva rühma muundamine heaks lahkuvaks rühmaks enne nukleofiilse asenduse reaktsiooni on laialdaselt kasutatav võte orgaanilises sünteesis.

Suurepärased lahkuvad rühmad on triflaat (-OSO2CF3), fluorosulfonaat (-OSO2F), tosülaat (-OSO2(C6H4)CH3), mesülaat (-OSO2CH3) jmt. Näiteks kasutatakse alküülalkoholide (R-OH) korral üleviimist tosülaadiks (R-OTs), kuna SN2 reaktsioonis on OH- halb lahkuv rühm võrreldes tosülaadiga (TsO-).

Lahkuva rühma mõju on SN2 ja SN1 reaktsioonide korral samasugune. SN1 tüüpi reaktsioonides on üheks oluliseks faktoriks moodustuva lühiealise karbokatioonse intermediaadi stabiliseeritus (hüperkonjugatsioon, konjugatsioon) ja teiseks faktoriks on lahkuva rühma stabiliseeritus. Seejuures lahkuva rühma elimineerumine üksiksideme heterolüüsil on karbokatioonse reaktsiooni kiirust limiteerivaks staadiumiks.

Näiteid
-------

1. Alkoholide halogeenimisel saab halva lahkuva OH-rühma kasutades reagendina SOCl2 või PCl3 muuta reaktsiooni käigus (*in situ*) vastavaks väävelhappe või fosforhappe estriks, mis on paremad lahkuvad rühmad: 

R-OH + SOCl2 → R-O-SOCl → R-Cl + SO2 +HCl (SNi mehhanism)
2. Alkoholide prootonhappe-katalüütiline reaktsioon: 

R-OH + H+ {\displaystyle \to } R-O+H2 ja edasi R-O+H2 + Br- {\displaystyle \to } R-Br + H2O
3. Lewisi hape katalüüsib näiteks elektrofiilse liitumise reaktsiooni ja Friedel-Craftsi alküülimist: 

PhCH2Cl + CH2=CR2 + ZnCl2 → PhC+H2 + ZnCl3- → PhCH2CH2-CClR2 + ZnCl2
4. SN2 asendusreaktsioonides kasutatakse alküülalkoholide (R-OH) korral üleviimist tosülaadiks (R-OTs), kuna SN2 reaktsioonis on OH- halb lahkuv rühm võrreldes tosülaadiga (TsO-). 

R−OH + Ts−Cl → R−OTs + HCl

Vaata ka
--------

* Nukleofiilne asendusreaktsioon
* Derivatiseerimine
Teise maailmasõja ajal tehti palju hapniku toksilisuse katseid ka inimese peal. Aastatel 1942–1943 viis nt Suurbritannia valitsus läbi ulatuslikke katseid sukeldujate peal. Nad pandi kambrisse, mille rõhk oli 3,7 baari ning neil lasti hingata 100% hapnikku (õhus on 21 mahu% O2)
**Hapniku toksilisus** on molekulaarse hapniku (O2) kahjustav toime organismide elutegevusele. Hapniku toksilisus võib esile kutsuda **hapnikumürgituse**.

Organismidel ilmneb hapniku toksilisus, kui elukeskkonna (õhu või vee) hapnikusisaldus suureneb tasemeni, millest ülespoole organism pole kohastunud. 

Üldiselt on õhu hapnikusisalduse suurenemine üle normaalse (umbes 21% mahu järgi) mingil määral mürgine kõikidele organismidele. Hapniku toksilisus mõjub kõige tugevamalt obligaatsetele anaeroobidele, kes ei talu üldse O2 olemasolu elukeskkonnas.

Vaata ka
--------

* Kessoontõbi
* Lämmastikunarkoos

Viited
------

1. ↑  Donald, K. W. 1947. Oxygen Poisoning in Man: Part I. British Medical Journal, 4506, pp 667-672
2. 1 2 3 4  EE 8. köide, 1995.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajakirjast, kalapüüdja kohta vaata artiklit kalamees.* |

---

**Kalastaja** on Eesti ajakiri, mis kajastab harrastuskalapüüki.

Ajakirja annab alates 1996. aastast Püünsis välja Zero Gravity OÜ. Ilmumissagedus on 3–4 korda aastas.

Kalastaja on Eestis ilmuv kalastamist kajastav väljaanne aastast 1996. Kalastaja on koondanud enda ümber enamiku aktiivsetest kalastajatest ja kajastab nende tegemisi.

Ajakirja sisu koosneb reisikirjadest, praktilistest nõuannetest, teadusalastest eluala käsitletavatest saavutustest, seadusandlusest, võistluste ja ürituste kajastamisest ning paljust muust kalastajale huvipakkuvast. Väljaanne on olnud kogu oma eksisteerimisaja jooksul olnud partneriks riigile kalastamist reguleeriva seadusandluse väljatöötamisel ja kolmanda sektori organisatsioonide loomisel. Samuti on ajakirja väljaandjate poolt koostatud Eesti kalanduse arengukava selgroog kuni aastani 2015.

Välislingid
-----------

* Kalastaja koduleht
**Mati Põdra** (sündinud 15. jaanuaril 1968) on eesti dirigent ja muusikapedagoog. 

Aastatel 1995–2009 töötas ta Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumis muusikateoreetiliste ainete ja muusikaajaloo õpetajana, 2009–2011 Islandi Vabariigis Thorshöfnis instrumendiõpetajana, 2011–2013 Jana Tringi erakoolis kitarriõpetajana. Alates aastast 2011 on ta Lihula Muusika- ja Kunstikoolis vaskpuhkpillide ja löökpillide õpetaja. 

Õppeaastal 2010/2011 oli ta Narva Lasteülikooli lektor. 

Mati Põdra algatusel hakati alates 2008. aastast Kaitseliidu orkestreid uuesti kasutama suvistel võidupüha paraadidel. Alates 2013. aastast koordineerib ta Kaitseliidu kooli juures orkestrite õppetegevust kogu organisatsioonis.

Mati Põdra on rahvusvaheliselt tunnustatud arranžeerija, kelle seatud muusikateoseid on mänginud puhkpilli- ja sümfooniaorkestrid nii Eestis kui ka Venemaal, Lätis, Soomes, Norras, Islandil, Austrias ja Saksamaal. 2009. aasta üldlaulupeoks "Üheshingamine" koostas ta puhkpilliorkestritele viisipõimiku Uno Naissoo meloodiatest ja 2014. aasta üldlaulupeol kõlas puhkpilliorkestrite esituses viisipõimik "See kaunis maa" Kustas Kikerpuu loomingust. 2019.aasta üldlaulupeoks valmis koostöös Mart Siimeriga teos "Ärka, kannel ja harf!" puhkpilliorkestritele.
**Lahinguteenindustoetus** (LTT) *(Combat Service Support - CSS)* on tagalateenistuse haru, mille ülesandeks on väeüksuste otsene teenindamine ja varustamine lahingutegevuseks vajalike vahenditega väliolukorras.

  

Lahinguteenindustoetuse raames toimivad:

* meditsiiniteenistus
	+ sidumispunktid
	+ välilaatsaretid
	+ meditsiinievakuatsioon
* laskemoona- ja lahingumoonateenistus
	+ laskemoonapunktid
* toitlustusteenistus
	+ väliköögid
	+ toidulaod
* remondi- ja hooldusteenistus
	+ välitöökojad
	+ tehnoabi
	+ riknenud tehnika evakuatsioon
	+ kütuse ja määrdeainete tankimine
* varustusteenistus
	+ välilaod esmavajalikele varuosadele ja kuluvahenditele
* tagalajuhtimisteenistus
	+ tagalajuhtimispunktid
	+ sidesüsteem ja sidesõlmed
	+ surnute ärasaatmine

  

Lahinguteenindustoetuse läbiviimiseks on väeosa või väekoondise koosseisus tavaliselt kas vastav kompanii, pataljon või isegi rügement, mille allüksused rühmitatakse maastikule paiknedes kompaktseteks tagalakeskusteks. Varustamist viiakse põhiliselt läbi kas "lükkamise" või "tõmbamise" meetodil. Esimese puhul transporditakse vajalikud vahendid tagalast eesliini üksustele tagala transpordivahenditega, teisel juhul tuuakse vahendid tagalast eesliini üksuste enda vahenditega.
Aastarõngad langetatud puu tüves
**Aastarõngad** ehk **aastaringid** on mitmeaastase taime, eriti puu ristlõikes nähtavad ümmargused puidu tekstuuri jooned.

Aastarõngad tekivad ainult seal, kus kliimatingimuste tõttu kambiumirakkude jagunemine ajutiselt vaibub. Seda võivad põhjustada talved aastaajakliima puhul või kuivaperioodid lähistroopilistes ja troopilistes piirkondades, mis võivad vahelduda ka poole aasta tagant (poolaastarõngad).

Puu kambiumikihist moodustub ühe aastaga tavaliselt üks aastarõngas. Igal kasvuperioodil lisandub puutüves selle välispinnale õhuke puidukiht, mida tüve ristlõikes nähtava kuju järgi nimetatakse aastarõngaks.

Iga aastarõngas koosneb kahest vööndist: heledamast (kevadpuit) ja tumedamast (hilispuit). Kevadpuit näib ristlõikes heledamana, sest vegetatsiooniperioodi algul toodab kambium trahheiidirakke, mis on suuremõõtmelised ja õhukeseseinalised. Tumedamana näiv hilispuit koosneb paksuseinalistest ja väiksemamõõtmelistest trahheiididest. Aastarõngaste laiuse järgi otsustatakse puutüve ra­diaal­se juurdekasvu üle, nende arvu järgi määra­takse puu vanus, nende laiuse muutumise iseloom on tähtis den­dro­kronoloogias. Mitmetel pehmetel lehtpuudel (kask, haab, pärn) on aastarõngad raskesti eris­tatavad.

Aastarõngad peegeldavad, millistes tingimustes puu kasvas. Kasvu mõjutavad sademed, toitainete hulk maapinnas, päikesevalguse hulk ja temperatuur. Eeldatavalt mõjutab ilmastik kogu piirkonna puude aastarõngaste laiust ühtemoodi, st lähedastes kasvutingimustes kasvanud puude aastarõngad moodustavad sarnase mustri.

Ilmastik põhjustab kord laiemate, kord kitsamate rõngaste kasvamist, mille tagajärjel tekib puudel iseloomulik aastarõngalaiuste muster, mille järgi saab kindlaks teha, kas võrreldavad puud on kasvanud samal ajal või mitte. Äärmuslikes ilmastikuoludes võib 

1. ühel vegetat­siooniperioodil moo­dus­tuda kaks aastarõngast (sisemine on vääraastarõngas),
2. aastarõngas olla katkev või
3. aastarõngas jääda üldse moo­dustumata (sa­ge­damini vanematel puude tüve alu­mises osas).

Pseudoaastarõngad on silmatorkavad kõikumised puidu moodustumise kulus (tiheduse kõikumised), mis ei ole seotud kambiumirakkude jagunemise vaibumisega.

Aastarõngaste uuringuid kasutatakse puude vanuse määramisel, samuti paleoklimatoloogias, dendrokronoloogias jm.

Viited
------

1. ↑  Dendrokronoloogiline dateerimine [*kõdulink*]. Vaadatud 29.09.2013.
2. ↑  E.Laas, V.Uri, M. Valgepea. *Metsamajanduse alused*, Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2011.
3. ↑  The Technique of Dendrochronology as Applied to Stringed Instruments of the Orpheon Foundation. Vaadatud 29.09.2013.
4. ↑  Mida kasulikku annab aastarõngaste uurimine?. Vaadatud 29.09.2013.
**Lahkarvamus** on kahe või enama isiku erimeelsused (arvamused) millegi suhtes. 

Näiteks võib töötajal ja tööandjal olla lahkarvamus töötajale õiglase palga suhtes või tekib kohtunikul ja treeneril lahkarvamus spordimängu käigu suhtes. 

Poliitikud on tihti lahkarvamusel
Lahkarvamuse sünonüümid on lahkheli, arusaamatus, ebasuhe, diskrepants, lahkkõla ja dissonants.

Lahkarvamused võivad olla erinevad, see sõltub teema tähtsusest osapooltele ja nende endi suhtlusoskusest. Erinevate arvamuste korral võib rahulik vestlus minna üle vaidluseks, kuid kui inimesed oskavad enda emotsioonid kõrvale jätta, võib vestlus jätkuda rahulikult. Mõtete rohkus võib jutuajamist edasi viia, uusi ideid ja lahendusi probleemidele tekitada ning arendada osapoolte silmaringi. Lahkarvamus on püsiv ja ilma käegakatsutava või selgelt ette kujutatava lahenduseta.

Psühholoogilised alused
-----------------------

Kui kahele isikule anda samad faktid võivad nad jõuda erinevate järeldusteni. Seda nähtust on seletanud Daniel Kahenman läbi piiratud ratsionaalsuse. Teisisõnu langetatakse otsuseid heuristilisel meetodil, mis toimib hästi igapäeva situatsioonides, kuid ei toimi keerulistes teemades nagu kliima soojenemine. Üksikisikud usuvad suurema tõenäosusega kliima soojenemist kui välitemperatuur on tavapärasest kõrgem, kui nad on suunatud mõtlema soojusest.

Õiguslikud alused
-----------------

Õigusteoorias on lahkhelid juriidilistest juhtumitest erinevad. Kui kohtuasjade hulka kuuluvad kriminaalmenetlused ja eraisiku juhtumid, siis lahkhelid on puhtalt eraisikutel.

Vaata ka
--------

* Vaidlus
* Arvamus
* Vastuolu
* Väitlus
* Konflikt
* Argumentatsiooniteooria
* Heuristika

Viited
------

1. ↑

Kirjandus
---------

* Gustav Ichheiser. The Jews and Antisemitism. – *Sociometry*, 1946, kd 9, nr 1, lk 92–108. Vt Gustav Ichheiser#Juudid ja antisemitism.
* Nicholas Rescher. *The Strife of Systems. An Essay on the Grounds and Implications of Philosophical Diversity*, The University of Pittsburgh Press 1985.
* David Chalmers. Verbal Disputes. – *Philosophical Review*, 2011, 120, 4, lk 515–566. Vt David Chalmers#Vaidlused sõnade üle.

Välislingid
-----------

*
**Maret Kernumees** (kuni 1936 **Kirnmann**; 20. juuli 1934 – 12. märts 1997) oli eesti kunstnik.

Elukäik
-------

Ta õppis aastatel 1942–1952 Kehra Keskkoolis ja lõpetas 1953. aastal Tallinna 7. Keskkooli.

Ta õppis alates 1953. aastast Moskva Raamatukogundusinstituudis ja alates 1954. aastast Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudis, lõpetas viimase 1960. aastal raamatugraafikuna. 

Töötas 1960–1967 ajalehe Säde tehnilise toimetajana ja illustraatorina. 

On loonud ka romantilisi akvarelltehnikas maastikke. Kuulus 1967. aastast Eesti Kunstnike Liitu.

Isiklikku
---------

Tema isa oli maalikunstnik Raoul Kernumees.

Viited
------

1. ↑  Päring kalmistud.ee andmebaasis[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Kunstnikud Kernumehed - Näitus Kr. Raua majamuuseumis, 2003

Kirjandus
---------

* Rein Loodus. "Kernumees, Maret, raamatugraafik". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 177

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Austraalia |
|  |
| Veerandfinaal | 1952 | II keskkaal |
| Veerandfinaal | 1956 | Poolraskekaal |
| Pronks | 1960 | Poolraskekaal |

**Anthony Morgan Madigan** (4. veebruar 1930 Sydney – 29. oktoober 2017) oli Austraalia poksija ja ragbimängija.

Madigan sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Cassius Clayle (USA). Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Stig Sjölinile (Rootsi) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas samuti veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Romualdas Murauskasele (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Rooma 1960. Tulemused inglise keeles
2. ↑  15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles
3. ↑  16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Melbourne 1956. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Anthony Madigan saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Anti Pathique** (kodanikunimi **Anti Nõmmsalu**; sündinud 21. augustil 1966) on kirjanik, muusik ja arvutidisainer. 

Anti sündis Moskvas geoloogide perekonnas. Töötas 1985–1987 filmistuudios Tallinnfilm, viimati kunstnik-multiplikaatorina. Alates 1985 mängis ta mitmes punk- ja rokkbändis, kõige pikemalt ansamblis Vennaskond. 1991–1992 elas ja tegutses muusikuna Soomes, 1992–1993 USA-s. Ta on osalenud rahvusvahelises anarhistlikus liikumises.

Pathique on mitme punk-, rokk- ja ulmeromaani kaasautor. Neid iseloomustavad spontaanselt hargnev faabula, absurdihuumor, seiklus- ja ulmekirjanduse elementide põimumine rockerite subkultuuri argipäeva kujutamisel. Ta on esinenud muusikafilmides "Vennaskond. Millennium" (1998), "Vennaskond. Ma armastan Ameerikat" (2001) ja "Vennaskond. Sügis Ida-Euroopas" (2004).

Teosed
------

* 1990 "Inglid ja kangelased" Vikerkaar 12/1990, koos Tõnu Trubetskyga.
* 1992 "Inglid ja kangelased", koos Tõnu Trubetskyga.
* 1994 "Daam sinises", koos Tõnu Trubetskyga.
* 2002 "Inglid ja kangelased", liitulmeromaan koos järgedega. Kaasautorid Tõnu Trubetsky, Juhan Habicht ja teised.
* 2007 "Susi jutud", koos Tõnu Trubetskyga.
Patrik Schick (2020)
**Patrik Schick** (sündinud 24. jaanuaril 1996 Prahas) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Leverkuseni Bayer ja Tšehhi jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Praha Spartas, mille meeskonnas debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas 2014. aasta mais. Hooajal 2015–16 mängis ta Spartast laenul teises Tšehhi kõrgliiga klubis, Bohemians 1905.

2016. aasta juunis siirdus ta umbes nelja miljoni euro eest Itaalia kõrgliiga klubisse Sampdoria. Hooajal 2016–17 lõi ta Itaalia kõrgliigas 11 väravat. 2017. aasta augustis liitus ta AS Romaga, kus mängis kaks hooaega. Hooajal 2019–2020 mängis ta Romast laenul Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja lõi sel hooajal liigas kümme väravat.

2020. aasta septembris siirdus ta umbes 26,5 miljoni euro eest Leverkuseni Bayeri, kellega sõlmis viieaastase lepingu.

Tšehhi jalgpallikoondises debüteeris Schick 27. mail 2016 sõprusmängus Malta vastu ja lõi selles mängus ka värava.

2016. aastal valiti Schick Tšehhi jalgpalli aasta talendiks.
Patti Page
**Patti Page** (kodanikunimega **Clara Ann Fowler**; 8. november 1927 Claremore, Oklahoma, USA – 1. jaanuar 2013 Encinitas, California, USA) oli Ameerika Ühendriikide poplaulja, kes viljeles traditsioonilist popmuusikat. 

1950. aastatel oli ta laulja, kelle plaate osteti kõige rohkem, kokku osteti tema plaate üle 100 miljoni eksemplari.

1947. aastal sõlmis Page lepingu plaadifirmaga Mercury Records ning sai 1948. aastal ettevõtte esimeseks edukaks lauljannaks lauluga "Confess". 1950. aastal valmis ta esimene miljoni eksemplarini jõudnud singel "With My Eyes Wide Open, I'm Dreaming", kokku müüdi tema 14 singlit aastatel 1950–1965 üle miljoni eksemplari.

Page'i tunnuslaul "Tennessee Waltz" salvestati 1950. aastal. Tol aastal püsis "Tennessee Waltz" püsis 13 nädalat ajakirja The Billboard plaadimüügi edetabeli tipus. See oli üks 20. sajandi suurema läbimüügiga singleid ning ka üks Tennessee osariigi üheksast ametlikust laulust. Aastatel 1950–1953 jõudsid edetabelite tippu veel kolm Page'i singlit: "All My Love (Bolero)", "I Went to Your Wedding" ja "(How Much Is) That Doggie in the Window?".

Page'ile oli omane, et ta segas oma poplauludesse kantrimuusikat. Seepärast kerkisid mitmed ta singlid ka Billboardi kantri edetabelisse. 1970. aastail läkski Page üle kantrile ning püsis kantri edetabeleis 1982. aastani. Page oli üks väheseid lauljaid, kes on olnud USA kantri edetabeleis lausa viiel aastakümnel.

Kui 1950. aastate teisel poolel levis *rock'n'roll*, vähenes traditsioonilise popmuusika populaarsus. Page oli üks vähestest traditsioonilistest poplauljatest, kes suutis jääda edukaks. 1960. aastate keskpaigast pärinevad tema hitid "Old Cape Cod", "Allegheny Moon", "A Poor Man's Roses (Or a Rich Man's Gold)" ja "Hush, Hush, Sweet Charlotte".

1997. aastal võeti Patti Page vastu Oklahoma Muusikakuulsuste Halli (Oklahoma Music Hall of Fame). 2013. aastal anti talle postuumselt Grammy elutööauhind.

Viited
------

1. ↑  John Bush "Patti Page biography" Allmusic (vaadatud 23. juulil 2008).
2. ↑  "Patti Page was a 'Singing Rage' in a phenomenal six decade career". *South Coast Today*. 17. veebruar 1999. Originaali arhiivikoopia seisuga 18. oktoober 2015. Vaadatud 23. juuli 2008..
**Lina-tähtöölane** (*Autographa gamma L.*) on tähtöölaste perekonda öölaste (*Noctuidae*) sugukonda kuuluv liblikas.

Levila
------

Lina-tähtöölane on levinud Euroopas, osas Aasiast ja Põhja-Aafrikast. Mõnel kevadel toimub lina-tähtöölaste sisseränne Islandile, Gröönimaale ja Soome. Kesk-Euroopa ja Suurbritannia saartel leidub suvel arvukalt täiskasvanud isendeid, kes hukkuvad külmade tulles. Üksikud isendid võivad lennata Vahemere ja Musta mere aladele talvituma.

Välimus
-------

Lina-tähtöölase tiibade sirulaius on 35–50 mm. Esitiivad hallikaspunased või violetjaspruunid tumeda joonisega. Esitiibadel on hõbehall Kreeka tähte gamma (γ) meenutav joonis. Tagatiivad on hallikaskollased, tiiva tagaserv tume. Tiivavärvus sõltub kliimast, milles röövik kasvab.

Elutsükkel
----------

Liblika lennuaeg algab juuni teisel poolel või juuli algul. Lina-tähtöölane paljuneb aastas kaks kuni kolm, heades tingimustes ka neli põlvkonda. Munevad ühe- või mitmekaupa, kas ülemise või alumise lehe pinnale. Üks emane liblikas muneb 500–600 muna, kuid võib muneda ka kuni 1400 muna. Munad on valged ja poolkera kujulised, kooruvad kolme kuni nelja päeva pärast, kauem kui ilm on külm.

Röövikud on kuni 30 mm pikkad, neil on kolm paari ebajalgu, jalad puuduvad tagakeha 3. ja 4. lülil, mistõttu röövik liigub edasi nn maamõõtja sammuga. Röövikud on tavaliselt rohelist värvi. Röövikute kaks esimest kasvujärku on väheliikuvad ja toituvad samas, kus koorusid. Aktiivsemaks muutuvad röövikud kolmandas kasvujärgus, mil siirduvad uutele toidutaimedele. Kokku läbib lina-tähtöölase röövik viis kasvujärku.

Röövikud söövad mitmeid madalakasvulisi taimi, dokumenteeritud on üle 200 liigi, sealhulgas köögiviljataimed nagu hernes (*Pisum sativum*), suhkrupeet (*Beta vulgaris*) ja kapsas (*Brassica oleracea*). Röövikud kahjustavad köögivilja lehti, närides neisse suuri auke või hävitades lehed täielikult. Lina-tähtöölase röövikuid peetakse kahjuriteks. 

Röövik nukkub mullas, kus ka talvitub. Nukk on esmalt roheline, vananedes muutub värvus järjest tumedamaks. Paiknevad tavaliselt võrgendist kookonis. Täiskasvanud paarituvad esimesel või teistel päeval pärast nukust väljumist ja munevad üks kuni viis päeva hiljem. Koid surevad 3–19 päeva pärast nukust väljumist.

Pilte
-----

* Täiskasvanud isendTäiskasvanud isend
* NukkNukk
* KookonKookon
* RöövikRöövik
* Isend nektarist toitumasIsend nektarist toitumas

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  E.Kõverjalg (1982). *Taimekaitse*. Tallinn: Valgus. Lk 96-97.

Välislingid
-----------

* Lina-tähtöölane andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
|  |
| --- |
| Roland-klassi patrullkaater Pärnus 2021Roland-klassi patrullkaater Pärnus 2021 |
| Teenistuskäik |
|  **Eesti** |
| **Ehitaja** | Baltic Workboats |
| **Vette lastud** | 
10.12.2020 |
| **Teenistuses alates** | 
kevad 2021 |
| **Staatus** | 
Teenistuses |
| Laeva üldandmed |
| **Klass ja tüüp** | 
Patrol 18 WP, patrullkaater (väekaitsekaater) |
| **Pikkus** | 
17,25 m |
| **Laius** | 
5,42 m |
| **Süvis** | 
1,6 m |
| **Kere** | alumiinium |
| **Tekiehitus** | 
alumiinium |
| **Sõsarlaevad** | 
2 |
| **Kütusemahutid** | 
2300 ltr |
| **Mootorid** | 
2x Volvo D13 1000 (2x 735 kW) |
| **Käiturid** | 
2 sõukruvi |
| **Kiirus** | 
33 sõlme |
| **Sõidukaugus** | 
230 meremiili |
| **Meeskond** | 
4-6 |
| **Relvastus** | 
1x 12,7 mm kuulipilduja (kaugjuhitav); 2x 7,62 mm kuulipildujat. |
| **Soomustus** | 
kerge ballistiline kaitse. |

**Patrol 18 WP-klassi** (**Navy 18 WP-klassi**) kaater (sõjanduslikult käsitletav lihtsustatult ka, kui **Roland-klass**) on Eestis Baltic Workboatsis valmistatud patrullkaater, mis on rakendatav väekaitse ehk julgestuse eesmärgil.

Ajalugu
-------

Kaatrid hangiti mereväele eelkõige Eestit külastavate liitlaste sõjalaevade väekaitse (lähikaitse, lähijulgestus) tagamiseks merel ja sadamates. Lisaks plaaniti neid kasutada tundmatute laevade tuvastamiseks, üksuste juhtimisel merel jne. 

Kaatrite aluseks sai tegelikult mudel, mille tellis ka Omaani politsei sadamakaitse otstarbeks. Kaks kaatrit veesati Nasval 10. detsembril 2020. Need läksid maksma 3,9 miljonit eurot.

Kirjeldus
---------

Projekti aluseks on sarnased tsiviil-patrullteenistuseks mõeldud kaatrid. Kaatril on patenteerinud Wave-Piercing vööri lahendus, mis võimaldab kütuse säästu, paremat kiirendust, paremat manööverdusvõimet, väiksemat lainemüra ja ka pisut suuremat lõppkiirust. Üsna väike süvis võimaldab opereerida ka madalamates ranniku faarvaatrites ja siseneda väikesadamatesse. Samas on säilinud merekindlus. Kaatri kere all on sõukruvidest pisut sügavamale ulatuv kiil, mis parandab stabiilsust, vähendab triivi ja kaitseb natuke sõukruvisid madalikule sattumise korral.

Kaatri pearelv on 12,7 mm kaugjuhitav stabiliseeritud raskekuulipilduja vööritekil. Ahtris on kumbaski pardas 7,62 mm kergekuulipilduja. Lisaks on näiteks võimalik võtta pardale käsitsi heidetavaid süvaveelaenguid allvee-diverssiooni tõrjeks.

Kaatrid
-------

###  Eesti merevägi

| Jrknr | Nimi | Parda-tähis | Teenistusse võetud | Laevastikukoondis | Staatus | Teenistusest välja arvatud | Märkused, saatus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Roland | P01 | 2021 | Laevastik | Teenistuses |  |  |
| 2 | Risto | P02 | 2021 | Laevastik | Teenistuses |  |  |

Vaata ka
--------

* CB90 klassi lahingukaater
* Raptor-klassi dessantkaater
* Gratšonok-klassi patrullkaater

Välislingid
-----------

* RKIK
* Baltic Workboats

Viited
------

1. ↑
**Helga Viira** (kuni 1940 **Helga Pedusaar**, 1940–1949 **Helga Kross**; 25. mai 1920 Tallinn – 7. märts 2002 Tallinn) oli eesti tõlkija.

Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži ja läks õppima Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda. Lõpetas 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna germaani keelte ja kirjanduse erialal. Akadeemiliselt oli ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.

Oli aastatel 1941–1944 Riigi Ringhäälingu tõlk. 1944. aasta kevadel oli Saksa okupatsioonivõimude poolt vangistatud Eesti Vabariigi Rahvuskomitee asjus.

Ta oli 1950–1962 Eesti Riikliku Kirjastuse toimetaja. Aastatel 1955–1962 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja 1957–1980 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud. 

Tõlkinud eesti kirjandust saksa keelde.

Liikmesus
---------

* 1974 Kirjanike Liit

Tunnustus
---------

* 1999 Riigivapi IV klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema isa oli arst Paul Pedusaar ja isa õde oli koolijuht Aleksandrine Pedusaar.

Tema esimene abikaasa oli Jaan Kross.

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* Haud Tallinna Rahumäe kalmistul
See artikkel See artikkel räägib Tartu tänavast.  Samanimeliste tänavate kohta vaata artiklit Lina tänav (täpsustus).  

---

‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
**Lina tänav** (*Flachsstraße*) on tänav Tartus Karlova linnajaos.

Lina tänav algab Kalevi tänavalt, ristub Aleksandri tänavaga ja lõpeb seejärel ummikuga. Tänava pikkus on umbes 270 meetrit.

Lina tänava ja Kalevi tänava ristis asub Tartu Karlova Gümnaasium.

Ajalugu
-------

Aleksandri tn. vaade endisele nakkushaiglale (2013)
Lina tänav 6 asus vana Tartu Kliinilise Nakkushaigla suur peahoone, mille aadress pärast ümberkorraldusi oli Aleksandri tänav 32. Nakkushaigla hoonetekompleks asetses hoonetes Lina tn. 4, 6, 8, 9, 11.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lina tänav** |

1. ↑  Vana haigla võib ametlikult muutuda kivist aja jäljeks, Postimees, 4. oktoober 2019
2. ↑  Tartu uus nakkushaigla projektis, Postimees (1886-1944), nr. 13, 14 jaanuar 1939
3. ↑  Nakkushaigla hoonetekompleks, register.muinas.ee
Vasakul on normaalne ja paremal haigestunud maks
**Maksatsirroos** (ladina keeles *cirrhosis hepatis*) on krooniliste maksahaiguste lõppfaasiks pöördumatud muutused maksakoes ehk maksatsirroosi teke.

Maksatsirroos on kogu maksa haarav struktuurimuutus, millele on iseloomulik maksarakkude hävimine ja maksa sidekoestumine. Häirub maksa tavapärane vereringe ja sünteesivõime. Haiguse sümptomid sõltuvad vereringehäirest (vererõhust maksa värativeenis) ja maksarakkude talitlushäire raskusest (sünteesivõime langusest). Suurenenud portaalrõhk (st vererõhk värativeenis) põhjustab söögitoru veenilaiendite tekke ning vedeliku kogunemise kõhuõõnde, põrn suureneb. Samuti võib esineda naha kollasus, maksa suurenemine, iseeneslikud veritsused või verejooks söögitoru veenilaiendeist, palavik. Oluline on vereplasma valgu albumiini ja vere hüübimistegurite sünteesi langus maksas.

Maksatsirroosihaigel võivad tekkida kesknärvisüsteemi häired (nt entsefalopaatia), mis süvenevad maksapuudulikkuse ja selle kõige raskema vormi – maksakooma kujunemiseni. Sagedasemaks tüsistuseks on verejooks söögitoru veenilaiendeist. Astsiit ehk vesikõht võib maksatsirroosihaigel omakorda tüsistuda astsiidivedeliku infitseerumisega, kujuneb spontaanne ehk isetekkiv bakteriaalne peritoniit ehk kõhukelmepõletik. Maksatsirroosi ravi on eelkõige sümptomite ravi, mida korraldab arst.