recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Petseri linnavolinike loend 1934** on 14. ja 15. jaanuaril 1934 Petseri linnavolinikeks valitud esindajatest:

Linnavolinikud
--------------

### Valimisliit Eestlaste "Edumeelne omavalitsus"

* August Ruusmann
* Hans Murri
* Evald Piirisild
* Jaan Kelder
* Paul Mägi

### "Erapooletu uuendusliit"

* Johan Prahm
* Vassili Poljakov

### "Kandidaatide nimekiri"

* Ernst Puusepp

### "Käsitöölised, väikemajaomanikud ja väikepalgalised"

* Ernst Kallas

### "Petseri Eestlaste Liit"

* Nikolai Grünthal

### "Petserlaste esindus"

* Nikolai Kulikov

### "Töölised ja väikemajaomanikud"

* August Usai

### "Vene valijate liit"

* Johannes Gangnus
* Nikolai Slessarev

### "Vabadussõjalaste rahvaliikumine"

* Villem Reier

Linnavolikogu volituste pikendamine
-----------------------------------

24. mail 1939 toimunud tulekahju tõttu ei valitud Petseri linnavolikogu 1939. aastal ümber ja ametisoleva volikogu volitusi pikendati kuni 1. jaanuarini 1941.

Viited
------

1. ↑  (RTL 1934, 13)
2. ↑    Petseri linna ülesehitamise seadus (RT 1939, 50, 400 II)
**Originaalseadmete tootja** (inglise keeles *original equipment manufacturer* ehk **OEM**) valmistab osi ja tooteid teistele ettevõtetele, mis müüvad noid oma nime all või kasutavad oma toodetes. Lisandväärtusega edasimüüjad valmistavad originaalseadmete tootjate toodetest lõpptooteid. Originaalseadmete tootjad tegutsevad info- ja kommunikatsioonitehnoloogia valdkonnas ning autotööstuses.

Kirjeldus
---------

21. sajandil on originaalseadmete tootja laiem termin kui oli selle algne määratlus. Aja jooksul on see hakanud katma erinevaid firmasid ja nendevahelisi seoseid üha keerulisemas infotehnoloogia tarneahelas. Nüüdsed ettevõtted võivad tegutseda originaalseadmete tootjatena, aga müüa samas teistele originaalseadmete tootjatele vajalikke tooteid.

Tavaliselt keskenduvad originaalseadmete tootjad äriklientide turusegmendile, samas kui lisandväärtusega edasimüüjad teenindavad avalikkust või lõppkasutajaid. Näiteks Intel ja AMD on originaalseadmete tootjad, kelle protsessoreid kasutavad oma arvutites teosed originaalseadmete tootjad ja lisandväärtusega edasimüüjad.

Viited
------

1. ↑  Cambridge University Press & Assessment. (kuupäev puudub). OEM. *Cambridge Dictionary*. Vaadatud 16. jaanuaril 2024.
2. 1 2  Kagan, Julia. (21. detsember 2023). Original Equipment Manufacturer (OEM): Definition and Examples. *Investopedia*. Vaadatud 16. jaanuaril 2024.
3. ↑  Smith, Spencer, & Moore, John. (kuupäev puudub). OEM (original equipment manufacturer). *TechTarget*. Vaadatud 16. jaanuaril 2024.
Propagandaplakat 1793. aastast: "Vabariigi ühtsus ja lahutamatus. Vabadus, võrdsus, vendlus või surm"
Inimõiguste ja kodanikuõiguste deklaratsioon (1789)
**"Vabadus, võrdsus, vendlus"** (prantsuse keeles *Liberté, Égalité, Fraternité*) on Prantsusmaa deviis.

Sõnakombinatsioon „*Liberté, Égalité, Fraternité*" kinnitati Suure Prantsuse revolutsiooni ajal 1789. aastal markii de La Fayette’i (1757–1834) ettepanekul ja Generaalstaatide (Rahvakogu) otsusega Esimese Vabariigi ametlikuks deviisiks. Algses ettepanekus oli veel neljaski sõna („Vabadus, võrdsus, vendlus või surm"), kuid viimane sõna jäeti lõpuks siiski välja, kuna see tulenes revolutsioonilisest deviisist „Ela vabana või sure". Kuna Maximilien de Robespierre’i (1758–1794) valitsus põhjendas oma totaalset terrorit mõttega „Vabaduse vaenlastel pole vabadust" ja võttis selle poliitika elluviimiseks kasutusele giljotiini, siis suhtub tänapäeva Prantsuse ühiskond valuliselt igasugustesse isiksusliku arengu vabaduse piirangutesse.

Prantsuse 1789. aasta Inim- ja kodanikuõiguste deklaratsioonis selgitati vabaduse, võrdsuse ja vendluse sisu järgmiselt.

* Vabadus tähendas võimalust teha kõike, mis ei kahjusta teiste inimeste õigusi.
* Võrdsuse mõistega vastustati esmajoones valitseva eliidi eesõigusi, eriti aga õigust mitte maksta makse. Võrdsuse põhimõte sätestas, et seaduse ees on kõik inimesed võrdsed, s.t inimestel on sõltumata nende päritolust ühiskonna ees võrdsed kohustused!
* Vendluse mõiste sisu selgitati 1795. aasta III põhiseaduses kodanikuõiguste ja -kohustuste osas järgmiselt: „Ära tee teistele seda, mida sa ei taha ise kogeda, tee teistele jätkuvalt seda head, mida sa tahad sulle osaks saavat."

Revolutsioonijärgsel impeeriumite ajal oli see deviis Prantsusmaal keelatud nagu teisedki revolutsiooni sümbolid, kuid uued revolutsioonid tõstsid selle deviisi uuesti ausse ja 1848. aasta põhiseaduses nimetati seda Vabariigi põhiideeks. Kui Saksamaa 1940. aastal Prantsusmaa okupeeris, lõi marssal Pétain uue loosungi "Töö, perekond, isamaa" (*Travail, famille, patrie*), mis oli Vichy Prantsusmaa deviisiks. 

Pärast II maailmasõda taastati vana deviis ning see säilis ka 1946. ja 1958. aasta konstitutsioonis. Tänapäeval kasutatakse seda deviisi laialdaselt prantsuse müntidel ja postmarkidel.

ÜRO 1948. aastal vastu võetud Inimõiguste ülddeklaratsiooni esimene artikkel ütleb:

„Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim."

Vaata ka
--------

* Valgustusajastu
* Humaansus
* Demokraatia
* Vabadus
* Vendlus
* Võrdsus

Välislingid
-----------

* Vabariigi presidendi T. H. Ilvese kõnest 17. novembril 2015 ajalehes Postimees.
**Lambasihver** on episoodiline tegelaskuju Tammsaare romaanis "Tõde ja õigus", Oru Pearu abikaasa, Oru perenaine. 

Lambasihver on hüüdnimi, mis tähendab lambakarjust, lammaste hoidjat (tuletatud saksa keelest schäfer, karjane), s.t pigem väär on käsitlus, justkui püüaks Pearu oma naist selle nimega alandada, pigem on hüüdnimes viide abikaasa tööle või igapäevastele ülesannetele. Lambasihver on tõusnud perenaiseks ühiskondliku hierarhia madalamalt astmelt, kuna on sauniku tütar, mitte peretütar. Pearu aga pole teinud sellest probleemi, kui kunagi Lambasihvri kosis. Samas on romaanis viide Oru perenaise mõneti uhkele olemisele.

Lambasihver kannatab Pearu sagedaste meeleolumuutuste ja otsese vägivalla all. Vahel on ta sunnitud end peksuhirmus aita lukustama ning koos lastega isa paluma, et see kaevu ära ei reostaks. Samas suudab Lambasihver kavalusega oma abikaasat ka taltsutada. Näiteks hoiab ta ära võimaliku tüli Andrese ja Pearu vahel, kui viimane tahab purjuspäi minna Mäele, et külastada Andrest ja Krõõta. Lambasihver tuletab mehele meelde, et nemad olid Vargamäel ammu enne Mäe peret, mistõttu peaksid naabrid neile esimesena külla tulema, ning Mäe rahval on allamäge ka märksa lihtsam tulla, kui neil üles ronida. Pearu ülistab naise tarkust ja jätabki külaskäigu ära. Lambasihvril on abivalmis loomus. Ta on Mäe perel abiks, kui sureb Krõõt ning tunneb südamest kaasa Krõõda lastele, kes on jäänud emata.

Lambasihver sureb enne Pearut. Surma aeg või asjaolud romaanist ei selgu, ent epopöa V köites avaldub, et Lambasihver on siitilmast lahkunud ning Pearu peab üksildast lesepõlve.

Filmis "Tõde ja õigus" kehastas Lambasihvrit Liisa Aibel, teatrilaval on teda mänginud näiteks Linda Kolde, Jaanika Arum, Marje Metsur ja Tiia Porss. Monolavastus Lambasihvri mõtetest esietendus 2023. aastal, peaosas Merle Palmiste.
Rebekka Habermas (2014)
**Rebekka Habermas** (3. juuli 1959 Frankfurt – 21. detsember 2023) oli saksa ajaloolane.

Ta oli 2000. aastast Göttingeni ülikooli uusaja ajaloo professor. Tema peamine uurimisvaldkond hõlmas 19. sajandi sotsiaal- ja kultuuriajalugu.

Haridustee ja töökäik
---------------------

Ta õppis aastatel 1979–1985 Konstanzi Ülikoolis ja Pariisis ajalugu ja romanistikat. Ta sa 1985. aastal magistrikraadi ja 1990. aastal Saarimaa Ülikoolist doktorikraadi. 1998. aastal ta habiliteerus Bielefeldi Ülikoolis.

2002. aastal töötas ta külalisprofessorina Prantsusmaal õppeasutuses L'École des hautes études en sciences sociales. 2013/2014 õppeaastal oli ta kutsutud külalisteadurina Oxfordi Ülikooli ja 2014. aastal Münsteri Ülikooli.

Tunnustus
---------

* 2012 – valiti Academia Europaea liikmeks

Raamatuid
---------

* 1991: *Wallfahrt und Aufruhr: Zur Geschichte des Wunderglaubens in der frühen Neuzeit*. Campus-Verl. Frankfurt/Main. ISBN 3-593-34570-6
* 2000: *Frauen und Männer des Bürgertums: Eine Familiengeschichte (1750–1850)*. Vandenhoeck und Ruprecht. Göttingen. ISBN 3-525-35679-X
* 2008: *Diebe vor Gericht: Die Entstehung der modernen Rechtsordnung im 19. Jahrhundert*. Campus-Verl. Frankfurt am Main, ISBN 978-3-593-38774-1
* 2016: *Skandal in Togo: Ein Kapitel deutscher Kolonialherrschaft*. S. Fischer. Frankfurt am Main, ISBN 978-3-10-397229-0

Isiklikku
---------

Ta on Jürgen Habermasi tütar.

Viited
------

1. 1 2  Prof. Dr. Rebekka Habermas. uni-goettingen.de
**Starship HLS** või Starship Human Landing System on kosmoselaeva Starshipi variant, mis on projekteeritud maandama astronaute Kuule ja tooma nad tagasi. Laeva projekteerib ja ehitab NASA tellimusel SpaceX ning see on Artemise programmi oluline komponent.

Plaanide kohaselt viib Starship HLSi Maa orbiidile Super Heavy kiirendi ning seejärel tangivad seda mitu tanker-Starshipi. Starship HLS lendab seejärel Kuu orbiidile, kus põkkub mehitatud kosmoselaevaga Orion. Kaks astronauti asuvad seejärel Orionilt ümber HLSi pardale ning laskuvad Kuu pinnale. Astronaudid viibivad Kuu pinnal umbes 7 päeva ning kõnnivad viis või enam korda Kuu pinnal, misjärel suunduvad HLSiga tagasi Kuu orbiidile.

Starship HLSi esimeseks mehitatud missiooniks on planeeritud Artemis 3, mis peaks toimuma detsembris 2025. Eelnevalt sooritab kosmoselaev mehitamata katselennu, mille raames maandub see ka Kuul.

Viited
------

1. ↑  "Artemis III: NASA's First Human Mission to the Lunar South Pole". *NASA*. Vaadatud 7. aprillil 2023.
2. ↑  "Starship uncrewed lunar lander test a "skeleton" of crewed lander". *Space News*. Vaadatud 7. aprillil 2023.
Philippus II antoninianus (hõbemünt)
**Marcus Julius Severus Philippus**, tuntud ka kui **Philippus noorem** (237–249 pKr), oli Rooma keisri Philippus I-se kaaskeiser aastatel 247–249.

Elulugu
-------

Philippus II sündis aastal 237. Tema isa oli Philippus I ja ema Maria Otacillia Severa.

244. aastal, peale Philippus I troonile tõusmist, kuulutati Philippus II Caesar-iks, ta oli siis vaid 7-aastane. 247. aastal sai ta konsuliks ja lõpuks oma isa kaaskeisriks.

249. aastal kuulutasid Illüüria leegionid keisriks Deciuse ja Philippus I marssis talle armeega vastu. Kohtuti Verona lahingus, kus Philippus I hukkus. Ajaloolased on arvanud, et lahingus hukkus ka Philippus II, kuid tänapäeval usutakse rohkem, et oma isa surmast kuuldes oli ta Roomas. Seal olevat pretoriaani valvurid ta tapnud, Philippus oli surres 12-aastane.

Tagajärjed
----------

Pärast Philippus I ja II hukku sai keisriks Decius ning määras nooremkeisriteks oma pojad Herenniuse ja Hostilianuse.

Viited
------

1. ↑  "Philip II (Roman emperor)" (inglise). Vaadatud 16.10.2022.
2. 1 2  "The tragic boy emperor, Philip II" (inglise). Vaadatud 16.10.2022.
3. ↑  "Trajan Decius (249-251 A.D.) and Usurpers During His Reign" (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 19.08.2022. Vaadatud 16.10.2022.
Apollo juhtimis- ja teenindusmoodul missiooni Apollo 15 ajal Kuu orbiidil
**Apollo juhtimis- ja teenindusmoodul** oli koos kuumooduliga üks kahest kosmoselaevast, mida kasutati Apollo programmis astronautide Kuule viimiseks. Laeva ehitas NASA tellimusel North American Aviation. Laev sooritas kolm suborbitaalset katselendu ja 12 kosmoselendu. Erinevad Apollo juhtimis- ja teenindusmoodulid käisid Kuul kokku 9 korda.

Peale Apollo programmi lõppu kasutati laeva Skylabi programmis, kus ta toimetas astronaute kosmosejaama ja tagasi. Laeva kasutati viimast korda Apollo-Sojuzi testprojektis.

Apollo juhtimis- ja teenindusmoodul koosnes kahest osast: juhtimismoodul, milles elas kolmeliikmeline meeskond ja teenindusmoodul, milles asusid mootor, kütuseelemendid elektri tootmiseks ja ruumid varustuse tarbeks. Enne atmosfääri sisenemist heideti teenindusmoodul juhtimismooduli küljest lahti ja see põles atmosfääris ära.

Algselt oli Apollo laev ehitatud plaani järgi, et laev laskub Kuu pinnale ja selleks ei kasutata eraldi kuumoodulit. Hiljem ehitati laev siiski ümber ja kasutusele võeti ka kuumoodul.
**Kristjan Jõekalda** (sündinud 14. septembril 1971) on eesti telesaatejuht.

Ta on õppinud Tallinna 13. Keskkoolis ning lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli telerežii erialal.

27. aprillil 2005 avaldati ajakirja Nädal lugejaküsitluse tulemused, mille põhjal tuli Jõekalda 433 häälega parima meessaatejuhi kategoorias teisele kohale Vahur Kersna (766) järel ja Hannes Võrno (401) ees. Ta on valitud neljal korral Eesti Meelelahutusauhindade jagamisel aasta meessaatejuhiks ja 2023 aastal valiti ta aasta suunamudijaks ning korra ka aasta meelelahutajaks.

Ta on mänginud tamburiini ansamblis Kala.

Saated
------

* "Foobia"
* "Rooside sõda" (koos Teet Margnaga, algas 2004. aasta novembris)
* "kaks kanget" (Eesti rekordid)
* "Käsi kullas"
* "Kahevõitlus"
* "Rooside Sõda"
* "kaks kanget" (Reisisaade)
* "Sõnasõda"
* "Nädalalõpp Kanal 2ga" (koos Teet Margnaga) jt.

Kristjan Jõekalda on koos Teet Margnaga juhtinud rännusaateid "Kaks kanget Lõuna-Ameerikas" (2009), "Kaks kanget Venemaal" (2011), "Kaks kanget Indias" (2013), "Kaks kanget Ameerikas" (2015), "Kaks kanget Kagu-Aasias" (2017), ''Kaks kanget Sovjetistanis''(2019), "Kaks kanget Jaapanis" (2020) ja "Kaks kanget Mehhikos" (2022).

Meelelahutussaates "Ice Dog M Show" etendas ta peategelast Ice Dog M-i.

Isiklikku
---------

Tema ema Norma Jõekalda (sündinud 1938) töötas Eesti Televisioonis režissöörina ja isa Kaljo Jõekalda (1937–2018) teleoperaatorina. Kristjani ristiisa oli Valdo Pant.

Vaata
-----

* Kaks kanget

Viited
------

1. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk 444–445
2. ↑  "VIDEO | Aasta suunamudija Kristjan Jõekalda: räägin suure saladuse, ma ise ei oska ühtegi videot üles laadida". *Kroonika*. Vaadatud 1. juunil 2023.
3. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk 442
Esimene Vikipeedia sõbra auhind Wikimedia Eesti Tartu kontoris päev enne üleandmist
**Vikipeedia sõber** on aunimetus, mille kutsus ellu Wikimedia Eesti 2017. aastal.

Esimese auhinna pälvis Miljon+ projekti käimalükkamise eest Tartu Ülikooli optilise metroloogia dotsent Mart Noorma. Auhind anti üle eestikeelse Vikipeedia sünnipäeva üritusel NO99 teatris 19. augustil 2017.

Teise auhinna pälvis Horisondi peatoimetaja Ulvar Käärt. Auhind anti üle Vikipeedia sünnipäeval 15. jaanuaril 2019.

Kolmanda auhinna pälvis Tartu Hansa Rotary Klubi. Auhind anti üle klubi koosolekul 3. veebruaril 2020.

Neljanda auhinna pälvis Ungari päritolu Eestis elav filmitegija Edina Csüllög.

2021. aasta Vikipeedia sõbraks nimetati Tartu Kunstimuuseum.

2023. aasta sõbrapäeval nimetati 2022. aasta Vikipeedia sõbraks Eesti Looduse peatoimetaja Toomas Kukk.

Vikipeedia sõbraks 2023 nimetati Tartu Ülikooli tekstiõpetuse lektor ja keeletoimetaja Riina Reinsalu.

* Mart NoormaMart Noorma
* Ulvar KäärtUlvar Käärt
* Tartu Hansa Rotary KlubiTartu Hansa Rotary Klubi
* Edina CsüllögEdina Csüllög
* Tartu KunstimuuseumTartu Kunstimuuseum
* Toomas KukkToomas Kukk
* Riina ReinsaluRiina Reinsalu

Viited
------

1. ↑  "Vikipeedia aasta sõber 2017 on Mart Noorma" Tartu Ülikool 21.08.2017
2. ↑  "Mart Noorma on Vikipeedia aasta sõber" Linnaleht : [Tartu], nr 31, 25. august 2017
3. ↑  "Vikipeedia sõber 2018: Ulvar Käärt" Wikimedia Eesti ajaveeb, 16. jaanuar 2019
4. ↑  "Vikipeedia sõbraks valiti ajakirjanik Ulvar Käärt" Eesti Päevaleht, 17. jaanuar 2019
5. ↑  "Vikipeedia sõber 2019: Tartu Hansa Rotary Klubi" Wikimedia Eesti ajaveeb, 4. veebruar 2020
6. ↑  "Selgus eelmise aasta Vikipeedia sõber" Tartu Postimees, 4. veebruar 2020
7. ↑  "Vikipeedia sõber 2020: Edina Csüllög" Wikimedia Eesti ajaveeb, 1. veebruar 2021
8. ↑  "Vikipeedia sõber 2021: Tartu Kunstimuuseum" Wikimedia Eesti ajaveeb, 18. jaanuar 2022
9. ↑  "Vikipeedia sõber 2022: Toomas Kukk" Wikimedia Eesti ajaveeb, 14. veebruar 2022
10. ↑  Vikipeedia sõber 2023: Riina Reinsalu Wikimedia Eesti ajaveeb, 17. jaanuar 2023
Caltechi submillimeeterobservatoorium
CSO logo
**Caltechi submillimeeterobservatoorium** (*Caltech Submillimeter Observatory*, CSO) oli California Tehnoloogiainstituudi 10,4-meetrise läbimõõduga teleskoop, mida kasutati submillimeeterastronoomias.

Teleskoop asus Mauna Kea observatooriumis James Clerk Maxwelli teleskoobi (JCMT) kõrval. CSO ja JCMT ühendati esimese submillimeeterinterferomeetri moodustamiseks. Selle katse edu oli oluline Submillimeter Array ja ALMA interferomeetrite ehitamise põhjendamisel. CSO oli osa ka Event Horizon Telescope massiivist varaste katsevaatluste ajal, mis tõestasid, et mandritevahelise interferomeetria on teostatav.

Teleskoop alustas tööd 1986. aastal. 8. septembril 2015 vaadeldi teleskoobi viimase vaatlusena Kleinmanni-Low' udukogu ja pärast seda teleskoop suleti. Teleskoobi lammutamine algas augustis 2023.

Viited
------

1. ↑  Caltech. "Caltech Submillimeter Observatory". Vaadatud 25.12.2023.
2. ↑  IOP Science. "The Final Integrations of the Caltech Submillimeter Observatory". Vaadatud 25.12.2023.
**"Laske elada"** on kollektiivne pöördumine, mille esitas Kaur Kender 15. oktoobril 2015 Riigikogule narkopoliitika muutmiseks.

Kollektiivse pöördumise toetuseks anti 1131 allkirja.

Taotlus
-------

Riigikogu õiguskomisjoni 09.02.2016 istungi protokoll, mille 1. päevakorrapunktis arutleti Kaur Kenderi poolt esitatud kollektiivset pöördumist.
Kollektiivne pöördumine sisaldas viit taotlust:  

1) dekriminaliseerida kanepi kasutamine ja kasvatamine oma tarbeks alates 01.01.2016 ning kehtestada kanepi müügi riiklik regulatsioon ja kontroll;  

2) anda viivitamatult amnestia kõigile kanepiga seotud süütegude eest süüdimõistetud isikutele;  

3) kehtestada viivitamatult moratoorium kõigile kanepiga seotud süütegude menetlemisele;  

4) töötada välja, võtta vastu ja viia ellu strateegia, mis on suunatud Eestis narkosurmade vähendamisele ja narkosõltlaste elu muutmisele inimväärsemaks;  

5) töötada välja ja rakendada fentanüülisõltuvuse vastaseid meetmeid, nt heroiini asendusteraapia ja süstimistoad 01.01.2016.

Arutelu õiguskomisjonis
-----------------------

Pöördumist arutati Riigikogu õiguskomisjonis 9. veebruaril 2016, mille kohta koostati protokoll nr 41.

Õiguskomisjoni vastuskiri
-------------------------

Riigikogu õiguskomisjoni 11.05.2016 vastuskiri nr 1-6/16-60/1 Kaur Kenderile ja mittetulundusühingule Ravikanep seoses menetletud kollektiivse pöördumisega "Laske elada".
Riigikogu õiguskomisjon vastas kollektiivsele pöördumisele 11. mail 2016 kirjaga nr 1-6/16-60/1, lõpetades avalduse menetlemise.

Välislingid
-----------

* Galerii ja video: Kender viis kanepipooldajate allkirjad riigikokku postimees.ee, 15. oktoober 2015
**Põllumajanduslik kutseharidus** on selline kutseharidus (põllumajandusega seotud süsteemsete teadmiste, oskuste ja vilumuste kogum), mida saab omandada asjakohases õppeasutuses, ja mis on vajalik põllumajanduserialal töötamiseks.

Põllumajanduslik kutseharidus Eestis
------------------------------------

Eestis avati esimene põllumajandusharidust andev õppeasutus 1914. aastal (Eesti Aleksandri Alampõllutöökool). Aastatel 1918–1944 loodi Eestis ulatuslik põllumajanduskoolide võrk. Aastal 1944 muudeti mõned põllumajanduskoolid põllumajandustehnikumideks. Aastal 1963 muudeti suur osa põllumajanduskoole maakutsekoolideks ja 1970. ja 1980. aastatel kutsekeskkoolideks. Põllumajandustehnikumid muudeti 1964–1968 sovhoos- või näidissovhoostehnikumiks. 

1990–1992 nimetati mõned tehnikumid kõrgkoolideks ning ühes sellega kaotati tehnikumide nimede esiosa "sovhoos-" või "näidissovhoos-".

Aastal 2008 õpetati põllumajanduse ja maaeluga seotud erialasid 10 kutseõppeasutuses:

* Kehtna Majandus- ja Tehnoloogiakool
* Kuressaare Ametikool
* Luua Metsanduskool
* Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskool
* Põltsamaa Ametikool
* Pärnumaa Kutsehariduskeskus
* Räpina Aianduskool
* Suuremõisa Tehnikum
* Järvamaa Kutsehariduskeskus
* Vana-Antsla Kutsekeskkool

Vaata ka
--------

* põllumajanduslik kõrgharidus

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Eesti maaelu entsüklopeedia (L–Ü), 2009. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 234
Walt Disney, 1. jaanuar 1954
**Walter Elias Disney** (5. detsember 1901 Chicago – 15. detsember 1966 Burbank) oli USA filmirežissöör ja -produtsent, multifilmide looja ning metseen. Walt Disney oli ka populaarne seltskonnategelane ja lõbustusparkide looja. Tema nimel on nii võidetud Oscarite arvu (26) kui ka Oscarile nomineerimise kordade (59) rekord. Ta on pälvinud ka 7 Emmy auhinda. 

Disneyt peetakse 20. sajandi üheks tähtsamaks meelelahutusäri arendajaks. Koos oma venna Roy O. Disneyga rajas ta Hollywoodis Walt Disney Company. Selle kontserni iga-aastane sissetulek on umbes 30 miljardit USA dollarit. 

Disney ja tema töötajad on loonud arvukalt maailmakuulsaid multifilmitegelasi, näiteks 1928. aastal Miki Hiire ja 1934. aastal Piilupart Donaldi. 

1955. aastal rajas ta Californiasse suure lõbustuspargi Disneyland. Hiljem loodi sarnased pargid ka muu hulgas Prantsusmaal, Jaapanis ja Hiinas.

Walt Disney suri 15. detsembril 1966 kopsuvähki. Viis aastat hiljem avati Walt Disney üks unistuste projekte Disneyworld Florida osariigis Orlandos.

Filmid
------

### Animafilme

* 1937 "Lumivalgeke ja seitse pöialpoissi"
* 1939 "Pinocchio"
* 1950 "Tuhkatriinu"
* 1942 "Bambi"
* 1946 "Tehkem muusikat"
* 1949 "Ichabodi ja hr Konna seiklused"
* 1951 "Alice imedemaal"
* 1953 "Peeter Paan"
* 1955 "Leedi ja Lontu"
* 1961 "101 dalmaatslast"
* 1963 "Mõõk kivis"
* 1964 "Mary Poppins"

Dokumentaalfilme
----------------

* "Kõrb elab"
* "Preeria ime"
* "Walt before Mickey"

Vaata ka
--------

* Disney joonisfilmide loend

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Walt Disney** |
**Baja California** on osariik Mehhiko põhjaosas California poolsaare põhjaosas. Piirneb läänes Vaikse ookeaniga, lõunas Baja California Suri osariigiga, idas California lahega, kirdes Sonora osariigiga ja põhjas Ameerika Ühendriikidega.

Ajalugu
-------

Aastal 1804 jagati Hispaania koloonia California Alta ja Baja Californiaks. Aastal 1850 annekteerisid Ameerika Ühendriigid Alta California (tänapäeva California, Nevada ja Utah' osariik). Baja California jagati 1930. aastal põhja- ja lõunaosaks, põhjaosa sai osariigi õigused 1952. aastal.

Haldusjaotus
------------

Baja California osariik on jagatud viieks kohalikuks omavalitsuseks: Ensenada vald, Mexicali vald, Tecate vald, Tijuana vald ja Playas de Rosarito vald.

Rahvastik
---------

Suuremad linnad on Mexicali, Tijuana, Ensenada, San Felipe, Playas de Rosarito ja Tecate.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Baja California osariigi koduleht

Mehhiko administratiivüksused

Aguascalientes **·**  Baja California **·**  Baja California Sur **·**  Campeche **·**  Chiapas **·**  Chihuahua **·**  Coahuila **·**  Colima **·**  Durango **·**  Guanajuato **·**  Guerrero **·**  Hidalgo **·**  Jalisco **·**  Ciudad de México **·**  México osariik **·**  Michoacán **·**  Morelos **·**  Nayarit **·**  Nuevo León **·**  Oaxaca **·**  Puebla **·**  Querétaro **·**  Quintana Roo **·**  San Luis Potosí **·**  Sinaloa **·**  Sonora **·**  Tabasco **·**  Tamaulipas **·**  Tlaxcala **·**  Veracruz **·**  Yucatán **·**  Zacatecas
**Karksi** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas (varem Karksi vallas).

Külas asub Karksi külamuuseum.

Külas asub Karksi veehoidla. Küla idapiiril ja ka läbi idaosa voolab Kõpu jõgi, millele on idapiiril paisutatud Turva järv. Edelapiiril voolab Halliste jõgi.

1920. aastatel moodustati Karksi mõisa maadest **Karksi asundus**. 1977 muudeti asundus külaks.

Rahvaarv 1. jaanuari seisuga
----------------------------

| Aasta | Rahvaarv |
| --- | --- |
| 1999 | 661 |
| 2000 | 655 |
| 2001 | 643 |
| 2002 | 628 |
| 2003 | 607 |
| 2004 | 590 |
| 2005 | 577 |
| 2006 | 581 |
| 2007 | 558 |

Majandus
--------

Karksis oli kogu kolhoosiaja Karksi kolhoosi keskus.
1977. aastal hakkas Karksis tööle õlletehas (Karksi õlletehas).

Vaata ka
--------

* Karksi ordulinnus

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016)
5. ↑  Marja Kallasmaa: artikkel "Karksi" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**Peeter Krall** (sündinud 24. augustil 1951 Tallinnas) on Eesti luterlik vaimulik.

Lõpetas keskhariduse omandamise 1975 Tallinna Meremeeste Kaugõppekeskkoolis.

1996–2000 õppis Eesti Sisekaitseakadeemias, 2006–2010 Eesti Metodisti Kiriku Teoloogilises Seminaris ning 2013–2014 EELK Usuteaduse Instituudi Pastoraalseminaris. 

Töötas 1991–2010 justiitsministeeriumis  ja selle allasutustes , seejärel ordineeriti 2011 EELK diakoniks  ja 2013 preestriks (õpetajaks). 

Teenis EELK Nõva Püha Olevi kogudust  2011–2020 ja Piirsalu kogudust 2018–2020. 

Siirdus emerituuri 1.01.2021  ning kutsuti seejärel peagi 05.2021 teenima Eesti Evangeelsesse Vennastekogudusse, kus tegutseb käesoleval ajal Vennastekoguduse Nissi palvemaja vanemana.

Peeter Krall kuulub alates 2016. aastast Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 151 häält ning ei osutunud valituks.

Isiklikku
---------

Abielus alates 1970, abikaasa Tamara Krall, 2 last.

Viited
------

1. ↑  "Conférence "Prisons, Drogues et Société" Bern 2001".
2. ↑  Peeter Krall (19.06.1998). "Kuritegevust ei ohja populistlik lapsemeelsus". *Eesti Päevaleht*. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.10.2021. Vaadatud 2.10.2021.
3. ↑  Lehte Ilves. "Nõva diakon Peeter Krall tuli Haapsallu praktikale".
4. ↑  Toimetus (1.11.2013). "Usupuhastuspühal seati ametisse viis uut kirikuõpetajat". *Kirik ja teoloogia*.
5. ↑  Lehte Ilves (6.04.2011). "Nõva kogudus sai endale Keilast diakoni". *Eesti Kirik*. Vaadatud 02.10.2021.
6. ↑  Kaire Reiljan (12.01.2021). "Nõva koguduse hingekarjane pani ameti maha". *Lääne Elu*.
**Campeche osariik** on osariik Mehhiko lõunaosas, Atlandi ookeani rannikul. Piirneb lõunas Guatemalaga.

Ajalugu
-------

Campeche osariik on loodud 1858. aastal.

Haldusjaotus
------------

Campeche osariik on jagatud 11 kohalikuks omavalitsusüksuseks.

Vaata ka
--------

* Campeche osariigi lipp

Viited
------

1. ↑  Censo de Población y Vivienda 2020

Välislingid
-----------

* Campeche osariigi koduleht

Mehhiko administratiivüksused

Aguascalientes **·**  Baja California **·**  Baja California Sur **·**  Campeche **·**  Chiapas **·**  Chihuahua **·**  Coahuila **·**  Colima **·**  Durango **·**  Guanajuato **·**  Guerrero **·**  Hidalgo **·**  Jalisco **·**  Ciudad de México **·**  México osariik **·**  Michoacán **·**  Morelos **·**  Nayarit **·**  Nuevo León **·**  Oaxaca **·**  Puebla **·**  Querétaro **·**  Quintana Roo **·**  San Luis Potosí **·**  Sinaloa **·**  Sonora **·**  Tabasco **·**  Tamaulipas **·**  Tlaxcala **·**  Veracruz **·**  Yucatán **·**  Zacatecas
**"Terevisioon"** on Eesti Televisiooni hommikusaade, mis on eetris igal argipäeval.

Ajalugu
-------

Saade on eetris alates 2001. aasta veebruarist. Hooajast 2008/2009 on saate algusaeg 6.55 ning kordus läheb eetrisse pärast kolmveerandtunnist pausi. Varasematel hooaegadel algas saade kell 6.25 ja kordus 8.45. 

Esimesed saatejuhid olid 2006. aasta juunini esmaspäevast neljapäevani Marko Reikop ja Anu Välba Tallinnas, reedeti edastati "Terevisiooni" ETV Tartu stuudiost, kus saatejuhte sageli vahetati (Ave Marleen, Andres Panksepp, Toomas Talts, Kristina Veidenbaum, Liina Randpere, Andero Uusberg jt). 2006. aasta sügishooajast loobuti Tartu stuudio saadetest. 

Pärast Välbat ja Reikopit valiti saatejuhtideks kordamööda üle nädala eetris käivad saatejuhipaarid Kaileen Mägi ja Priit Kuusk ning Katrin Vaga ja Toomas Luhats. Enne hooaja lõppu lahkus saatest Vaga, kuna suundus Eesti Rahvusringhäälingu korrespondendiks Brüsselisse. Saatejuhiks sai raadioajakirjanik Liis Lusmägi. Priit Kuuske asendas kevadhooaja lõpus tema jalgrattamatka ajal Meelis Kompus. Alates sügisest 2007 juhtis Luhatsiga saadet ajalehe Postimees ajakirjanik Tuuli Koch, kuna Lusmägi suundus lapsehoolduspuhkusele. Kevadhooajast 2009 vahetas Tuuli Kochi omakorda välja Elis Aunaste.

2009. aasta sügisel jätkusid "Terevisiooni" saated uue stuudiokujunduse ja uue sisuga. Saatejuhid olid Katrin Viirpalu ja Urmas Vaino.

2016. aastal lahkus Urmas Vaino saatejuhi kohalt ja uueks saatejuhiks valiti Eero Reinu.

"Terevisiooni" eeltoimetaja oli esimestel hooaegadel Ivo Laev, kellele hooajal 2009/2010 lisandus Rasmus Kagge. Hiljem on toimetajaid vahetatud (Tiiu Laks, Janek Luts, Laura Kõrvits, Merilin Pärli, Nele-Mai Olup, Elisabeth Kungla, Kristi Sobak, Ave Häkkli, Lauri Kool, Kristina Mägi, Helen Eelrand, Helen Tammemäe, Otti Eylandt, Marian Võsumets jt). 

Otsestuudios kajastatakse olulisi päevateemasid, kõlab muusika ning lastele on eetris multifilm. Saates lõid esimestel hooaegadel kaasa kokad (Maire Suitsu, Indrek Kivisalu, Vesta Reest jpt), kes valmistasid saate jooksul mitmesuguseid küpsetisi või roogi. Hiljem on regulaarsest köögirubriigist loobutud. 

Saates on igal täis- ja pooltunnil uudised, mida on eri hooaegadel lugenud teadustajad Monika Tamla, Kadri Hinrikus, Mari Torga, Meelis Kompus, Kerli Dello, Liisu Lass, Elo Ellermaa, Juhan Kilumets noorem, Erle Loonurm, Veronika Uibo, Ott Nool, Liisbeth Rats jt. Uudiste eeltoimetajad on olnud Toomas Pott, Silver Kuusik, Elo Ellermaa jt.

Välislingid
-----------

* Koduleht

Viited
------

1. ↑  Lass, Liisu; Sildvee, Reimo (8. jaanuar 2024). Rebane, Karmen (toim). ""Terevisiooni" uudistega liitub Liisbeth Rats". *ERR*. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2024. Vaadatud 8. jaanuaril 2024.
Tiina Mägi ja Mai Väljas Kodulinna majas 1989. aastal
**Mai Väljas** (sündinud **Mai Goetz**; 5. mai 1935 Oruveski, Virumaa – 1. märts 2018) oli eesti pedagoog, Eestimaa Kommunistliku Partei endise juhi Vaino Väljase abikaasa.

Elulugu
-------

Ta tegeles nooruses ilu- ja sportvõimlemisega ning soovis saada võimlemisõpetajaks. Õpingutele Leningradi Kehakultuuri Instituudis tõmbas kriipsu peale põlvevigastus.

1956. aastal astus ta Tallinna Pedagoogilisse Instituuti õppima eesti keele, kirjanduse ja ajaloo osakonda. 1960. aastal abiellus ta Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu tollase juhi Vaino Väljasega.

Aastail 1965–1980 töötas Mai Väljas Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis eesti keele ja kirjanduse õpetajana ning hiljem direktori asetäitjana kasvatusalal. 

Kui Vaino Väljas esindas aastatel 1980–1988 NSV Liitu suursaadikuna Venezuelas ja Nicaraguas, oli Mai Väljas mehega kaasas. Pärast Eestisse naasmist oli ta Eesti Heategevusfondi esimees.

Mai Väljas sai eestlastele tuntuks 1988. aasta laulva revolutsiooni massikogunemistel. Tal oli oluline roll abikaasa eestimeelse poliitika toetamisel.

Isiklikku
---------

Mai ja Vaino Väljasel on kaks last.

Viited
------

1. ↑  VIDEO: Majanduskriis Eestis. 1990. aasta sügis www.estonica.org (vaadatud 10.03.2018)
Esimene teadaolev lumememme kujutamine raamatus (1380. a)
Teadaolevalt vanim foto (1853. a) lumememmest
Lumememme valmistamine Kõrvemaal 2021. aasta jaanuaris
Lumevaesel talvel saab "lumememme" ka muust materjalist teha (2019. aasta detsember Kõrvemaal)
**Lumememm** ehk lumemees on suurtest lumepallidest kokku pandud inimest meenutav skulptuur.

Eestis ehitatakse lumememm enamasti kahest või kolmest suuremast lumepallist (keha ja pea) ning lisatakse kaks väiksemat palli käteks. Silmad ja suu tehakse söetükkidest, ninaks pannakse porgand. Vahel pannakse ühte kätte ka luud või kaseoks.

Mujal pannakse lumememmele kaela ka sall ja pähe kaabu või muu peakate.

Eesti suurim lumememm on 2024. aasta algul Nõos valminud 11 meetri kõrgune lumememm.

Ajalugu
-------

Lumememmede päritolu uurinud Bob Eckstein leidis neist esimesi märke keskajast, ühest 1380. aastal ilmunud kristlikust teosest – teose ühe lehe servale oli joonistatud lihtsakoeline kujutis lumememmest.

Brüsselis korraldati 1511. aastal lumefestival *De sneeuwpoppen van 1511*, mille käigus valmistasid linlased ligikaudu 110 satiirilist ja pornograafilist lumememme.

Esimene teadaolev foto lumememmest on tehtud uelslasest fotograafi Mary Dillwyni poolt 1853. aastal.

Galerii
-------

* Illustratsioon Hans Christian Anderseni loost "Lumememm" (1871. a)Illustratsioon Hans Christian Anderseni loost "Lumememm" (1871. a)
* Hatifnattidest lumememmed lastega SoomesHatifnattidest lumememmed lastega Soomes
* Lumememmega tutvumineLumememmega tutvumine
* Illustratsioon lumememmega 1867. aastal ilmunud teosest "Die Welt im Kleinen : zwölf Bilder aus dem Kinderleben"Illustratsioon lumememmega 1867. aastal ilmunud teosest "Die Welt im Kleinen : zwölf Bilder aus dem Kinderleben"
* 37 meetrit kõrge lumememm37 meetrit kõrge lumememm
* Lumememm Bellerive'i muuseumi ees ŠveitsisLumememm Bellerive'i muuseumi ees Šveitsis
* Lumememme kere jaoks palli veeretamineLumememme kere jaoks palli veeretamine
* Lumememm 1859. aastal JaapanisLumememm 1859. aastal Jaapanis

Vaata ka
--------

* skulptuur
* lumi
* Brüsseli 1511. aasta lumefestival

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lumememm** |

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Lumememm** |

1. ↑  "Nõos sai valmis Eesti kõrgeim lumememm" ERR, 14. jaanuar 2024
2. ↑  "Eesti suurim lumememm vajab vihma tõttu kapitaalremonti" Tartu Postimees, 21. detsember 2023
3. ↑  Bob Eckstein. "My search for the first snowman". *Fictionaut*. Vaadatud 10.12.2021.
4. ↑  "De sneeuwpoppen van 1511: literatuur en stadscultuur tussen middeleeuwen en moderne tijd". *Goodreads*. Vaadatud 10.12.2021.
5. ↑  "The earliest known photograph of a snowman". *Laputa*. Vaadatud 10.12.2021.
**Akademik Šokalski** (vene keeles *Академик Шокальский*, nimetatud Juli Šokalski järgi) oli pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud 3-mastiline puust purjelaev.

Ajalugu
-------

Akademik Šokalski ehitati 1946. aastal Soomes Raumas Filip Walter Hollmingi laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit.

Akademik Šokalski oli selle tehase ja ka kogu sarja esimene laev, seetõttu on ka tervet selliste sõjakahjutasuna ehitatud puukuunarite klassi nimetatud Akademik Šokalski-klassiks.

Laev lasti vette 15. juunil 1946 ja anti sama aasta lõpupoole NSV Liidule üle. Ta teenis Leningradi kõrgema merekooli (alates 1954. aastast Leningradi admiral O. S. Makarovi nimelise kõrgema mereinsenerikooli, *LVIMU*) õppelaevana.

Ta arvati 1962. aastal õppelaevanimekirjast välja, teistel andmetel kanti maha 1965. aastal. Tema edasine täpne käekäik on teadmata, kuid 1976. aastal olevat ta Tallinnas uputatud uue purjespordikeskuse ehitamisel Pirita jõe suudme uutesse muulidesse.

Viited
------

1. ↑  Sirpa Wahlqvist. "*Sydämellä rakennetut seililaivat. Sotakorvauskuunareiden rakentaminen ja rakentajat F.W. Hollming Oy:n telakalla Raumalla 1945–1952*". Turku 2011. Leht 318
Briti poliitik Simon Hughes kohtumas Henry Allinghamiga 2006. aastal
Henry Allinghami matused.
**Henry William Allingham** (6. juunil 1896 London – 18. juuli 2009 Ida-Sussex) oli Suurbritannia ülipikaealine ja üks viimaseid elusolevaid Esimese maailmasõja veterane. Pärast Tomoji Tanabe surma 19. juunil 2009 sai temast kuuks ajaks maailma vanim elusolev mees. 

Allingham oli viimane elusolev Jüüti merelahingust osavõtja ja Suurbritannia Õhujõudude (RAF) asutajaliige. Ta on teadaolevalt vanimaks elanud Suurbritannia sõjaväelane läbi aegade ja esimene Suurbritannia mees, kes 113 aastat vanaks sai.

Tema isa suri tuberkuloosi, kui poiss oli 14 kuud vana. Henry õppis Londonis algkoolis. Pärast lõpetamist läks ta kirurgiainstrumentide valmistaja õpipoisiks, kuid lahkus sealt, sest töö tundus talle igavana. Selle asemel läks ta tööle istmete valmistaja juurde, kes oli spetsialiseerunud autode istmetele.

Pärast maailmasõja puhkemist tahtis Henry kohe sõjaväkke minna, kuid pidi hoolitsema raskelt haige ema eest. 1915 ema suri ja Allingham astus mereväkke. Sõjaväkke võeti ta vastu 21. septembril 1915. Ta teenis sõjas nii merevägedes kui ka õhujõududes. Lennuväes oli tema tööks lennukite hooldamine. Pärast sõda arvati ta 16. aprillil 1919 Briti Õhuvägedest reservi.

Maailmasõdade vahel töötas ta mehaaniku ja insenerina autotööstuses, sealhulgas Fordi tehases Dagenhamis. 1918 abiellus ta endast mõne kuu vanema Dorothy Catoriga (1895–1970). Abielust sündis kaks tütart Betty (1920) ja Jean (1923–2001). Henryl oli surres lisaks tütrele 7 lapselast, 16 lapselapselast, 14 lapselapselapselast, 2 5. põlve järglast ja 1 6. põlve järglane.

Teise maailmasõja ajal töötas ta valitsuse ülesandel mitmel ametikohal, kuid otseselt sõjateenistuses enam ei olnud. Alates 2001 esines ta tihti avalikel üritustel, kus meenutati Esimese maailmasõja sündmusi. 2008. aasta septembris ilmus tema ja ta kaasautori Denis Goodwini kirjutatud elulooraamat. Sama aasta 11. novembril, kui tähistati Esimese maailmasõja lõpu 90. aastapäeva, kohtus Allingham teiste elusolevate briti veteranide Harry Patchi ja William Stome'iga ning asetas mälestuskivi langenud relvavendade auks.

Allingham oli Euroopa vanim mees alates 2006. aasta novembrist kuni oma surmani. Suurbritannia vanimaks meheks sai ta 15. novembril 1998, kui suri Walesi läbi aegade vanim mees David Henderson.

Ajakirjandus
------------

* Maailma vanimaks meheks sai 113-aastane britt - Elu24, 20. juuni 2009
* Suri vanim Esimese maailmasõja veteran - postimees.ee, 18. juuli 2009

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Tomoji Tanabe** | **Maailma vanim elusolev mees**19. juuni 2009 – 18. juuli 2009 | Järgnev**Walter Breuning** |
**Nahksepa Tiidu Märdi ülestõus** oli Põhjasõja algul, 1702.–1703. aastal aset leidnud Õisu talupoegade mäss, mille juhiks oli Nahksepa Tiidu Märt.

Ülestõusu ülevaade
------------------

Peale Rootsi vägede kaotust Hummuli lahingus 1702. aastal puhkes Õisu ümber talupoegade ülestõus, mille juhiks sai Abja-Paluoja lähedal asuvast Nahksepa talust pärinev Nahksepa Tiidu Märt. Samal aastal põletas talupoegade salk Märdi juhtimisel maha Õisu mõisa, mille tolleaegne rentnik oli Johann Christoph Schönfelt. 

1703. aastal kogunes Nahsepa Tiidu Märt koos 70–80 talupojaga Õisu äärde metsa ning ähvardas mõisa taas põlema panna. Schönfelt suutis Märdi kinni püüda ning aita lukustada, kuid ta päästeti sealt teiste talupoegade poolt. 

Sama aasta oktoobris saabusid Nahksepa Tiidu Märdi salk ning ka üks Vene rüüstesalk leitnant Römmelingi omanduses oleva Raadi karjamõisa juurde, mille nad siis põlema panid.

Kasutatud allikad
-----------------

* "Põhjasõja sündmuste jälgedel". Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus. 1960. Lk 59.
* Jung, Jaan. "Halliste ja Karksi kirikute ja kihelkondade ajalugu: Halliste kiriku 25-aastase juubileumi mälestuseks 29. okt. 1892." Tartu: A. Grenzsteini trükikoda. 1893. Lk 16.
**Lauri Pedaja** (sündinud 4. aprillil 1987) on eesti filmi- ja seriaalinäitleja ning juuksur.

2006. aastal lõpetas ta Tallinna 32. Keskkooli.

Pedaja mängis Ilmar Raagi filmis "Klass" (2007).

Samuti osales ta Kanal 2 kolmanda hooaja saates "Tantsud tähtedega" (2008), kus tema tantsupartner oli Kristina Tennokese.

Mängis peaosa M&B Studio veebisarjas "Ohver" (2009).

2010. aastal mängis teleseriaalis "Ühikarotid". On osalenud ka saates "Saladused". On mänginud telesarjas "Köök" Sergot. 2019. aastal mängis ta "Kättemaksukontoris" Tõnis Alejandro Mankelit (21. hooajal "Liiga palju naisi", 22. hooajal "Tätoveeringumõrvad").

Viited
------

1. ↑  "Tallinna 32. Keskkooli vilistlaste nimekirjad lendude kaupa". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. august 2016. Vaadatud 10. veebruaril 2017.
2. ↑  Maarit Nõmm (14. oktoober 2009). "Järvamaa noorte veebiseriaal jõuab internetti oktoobri lõpul". *kuma.fm*. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2019. Vaadatud 2. augustil 2019.
3. ↑  Maarit Nõmm (13. november 2009). "Eesti esimese veebiseriaali esilinastus Paides. Intervjuu". *kuma.fm*. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2019. Vaadatud 2. augustil 2019.
"**Gerry**" on 2002. aastal valminud Ameerika täispikk draamafilm, mille lavastas Gus Van Sant. Stsenaariumi autorid on Casey Affleck, Matt Damon ja Gus Van Sant. Filmis on vaid kaks tegelast; neid kehastavad Matt Damon ja Casey Affleck. Filmi muusika on kirjutanud Arvo Pärt.

Filmis peaaegu puuduvad dialoogid.

"Gerry" on pühendatud kirjanik Ken Kesey mälestusele (suri 2001. aastal).

Filmivõtted toimusid California osariigis Mojave kõrbes Surmaorus.

Filmi maksumus oli 3,5 miljonit USA dollarit.

"Gerry" kuulub Van Santi nn "Surmatriloogiasse" (teised sinna kuuluvad filmid on "Elephant" (2003) ja "Last Days" (2005)). Triloogia kõigi kolme filmi operaator on Harris Savides.

Tunnustus
---------

* 2002 – Toronto rahvusvahelise filmifestivali eriauhind

Viited
------

1. ↑  2002 Awards Toronto International Film Festival. 2002 Awards. imdb.com

Välislingid
-----------

* "Gerry" andmekogus IMDb (inglise)
* Filmi avalõik "Gerryst". Kõlab Arvo Pärdi muusika (lõigu pikkus neli minutit). youtube.om
Semi keelte tänapäevane kasutusala Põhja-Aafrikas ja Lähis-Idas
**Semi keeled** ehk **semiidi keeled** on üks afroaasia keelkonna kuuest harust.

Algkodu
-------

Semi keelte algkodu on Kirde-Aafrikas.

Kõnelejate arv
--------------

Neid kõneleb tänapäeval ligikaudu 280 miljonit inimest.

Kiri
----

Semi keelte tähestikele (välja arvatud Etioopia semi keeled, manda keel ja malta keel) on ühine see, et seal on eraldi tähed ainult kaashäälikute jaoks. Täishäälikuid märgitakse üksnes kaudselt (kaashäälikumärkide abil) või enamasti fakultatiivsete diakriitikute abil. Paljudes semi keeltes kirjutatakse paremalt vasakule.

Foneetika ja morfoloogia
------------------------

Kõigile semi keeltele ühised tunnused on: 

* foneetikas
	+ arvukad larüngaalid (kõrihäälikud) ja emfaatilised häälikud
* morfoloogias:
	+ kolmest radikaalist koosnevate juurte kasutamine sõnade moodustamiseks
	+ määrava artikli kasutamine nimisõnade ees või järel
	+ *status constructus*'e kasutamine nimisõnade sidumiseks

Nimisõnadel on semi keeltes kaks nominaalklassi ehk grammatilist sugu, mida tavaliselt nimetatakse meessooks ja naissooks. Mitmuse ja ainsuse kõrval on sageli olemas duaal (kaksus). Klassikalises araabia keeles on see vorm kasutusel kõikide nimi- ja tegusõnade puhul, heebrea keeles aga üksikutel juhtudel (näiteks silmadest ja kätest rääkimisel). 

Tegusõnad erinevad semi keeltes algselt aegade asemel üksnes aspekti poolest (perfektiivse ja imperfektiivne aspekt). See-eest on tegusõnatüvedel mitmeid modifikatsioone, mis väljendavad näiteks tähenduse intensiivsust, põhjustamist või refleksiivsust. Semi keeltes on olemas ka tegumoed, imperatiiv, verbaalsubstantiivid jms. 

Isikulisi asesõnu tarvitatakse harva, põhiliselt nende tähendamise rõhutamise puhul. Need jäetakse ära või neid asendavad sufiksid, mida võib võtta sõnaga kokku sulanud asesõnadena. Sufiksi lisamisel võib tüvi muutuda (fleksioon). Ka artikkel ning sidesõna ja sulavad vastava sõnaga kokku.

Klassifikatsioon
----------------

Semi keelte ajalooline jaotus
Semi keeled jaotatakse tavaliselt järgmiselt: 

* idasemi keeled ehk idasemiidi keeled
	+ akadi keel (välja surnud)
		- babüloonia keel (välja surnud)
		- assüüria keel (välja surnud)
		- ebla keel (välja surnud, kuuluvus vaieldav)

* loodesemi keeled ehk loodesemiidi keeled
	+ amoriidi keel (välja surnud)
	+ ugariti keel (välja surnud)
	+ kaanani keeled (välja surnud)
		- foiniikia-puunia keeled (välja surnud)
		- moabiidi keel (välja surnud)
		- ammoniidi keel (välja surnud)
		- muinasheebrea keel
			* ivriit ehk tänapäeva heebrea keel (velmatud heebrea keel)
	+ aramea keel ehk arami keel (aramealaste keel, samuti õpetlaste-, kaubandus- ja sakraalkeel)
		- läänearamea murded
			* nabatea keel (välja surnud)

Raamatud
--------

* Zuckermann, Ghil'ad (2014). Jewish Language Contact (Special Issue of the International Journal of the Sociology of Language 226). Berlin - Boston: De Gruyter Mouton.
* Zuckermann, Ghil'ad (2012). Burning Issues in Afro-Asiatic Linguistics.
Ignati Mošegov
**Ignati Mošegov** (vene keeles *Игнатий Николаевич Мошегов*, permikomi keeles **Ignati Mösšeg**, *Игнатий Мöсшег*; 20. mai 1880 Durovo, Kotšovski vald, Tšerdõni maakond, Permi kubermang – 1965 Helsingi) oli permikomi ajaloo ja kultuuri uurija.

Rahvakooli lõpetamise järel õppis Mošegov Birski õpetajate seminaris. Saanud õpetaja kutse õpetas ta lapsi Pistögi külas. 1908. aastal vallandati Mošegov töölt, kuna ta oli õpetanud lastele permikomi keelt. Neli aastat oli ta töötu. 1912. aastast töötas ta maamõõtjana. 1914. aastal mobiliseeriti ta Tsaari-Venemaa sõjaväkke. Pärast ohvitseridekooli lõpetamist Taškendis saadeti Mošegov rindele, kus ta sai haavata ja sattus sakslaste kätte vangi. Oktoobrirevolutsiooni järel pöördus ta kodukülla tagasi. Venemaa kodusõja ajal võeti ta Koltšaki sõjaväkke. Ta haigestus tüüfusesse ja saadeti haiglasse ravile. Seejärel võeti ta Punaarmeesse, kus teda kui endist valget ohvitseri ei usaldatud. Mošegov kartis arreteerimist ja mahalaskmist. 1920. aasta augustis ületas ta illegaalselt Nõukogude Venemaa-Eesti piiri. Eesti võimuesindajad andsid talle Soome jõudmiseks raha ja passi.

Soomes tegeles ta esialgu loengute pidamisega ja töötas kirjastustes. Mošegov pidas oluliseks soome-ugri rahvaste vaheliste kontaktide arendamist. Alates 1921. aastast osales ta komide esindajana soome-ugri kongressidel. Mošegovi esimene raamat "Tõde bolševismist" ilmus 1922. aastal. 1924. aastal avaldati autobiograafiline jutustus "Ida põrgukatlas". 1930. aastal avas ta raamatukaupluse Tamperes ja 1933. aastal Helsingis. Ta tegeles aktiivselt soome-ugri rahvaste ajaloo uurimisega. Tema artikleid ja raamatuid avadati mitmetes võõrkeeltes. Ta õpetas ka mitmele soome fennougristile komi keelt. 1939. aastal sai ta Soome kodakondsuse. Ignati Mošegov suri Helsingis vanadekodus 1965. aastal.

Teosed soome keeles
-------------------

* I. Mõssheg: Totuus bolshevismista: heimokansalaisen, puna-armeijasta Suomeen paenneen syrjäänin kuvaus kokemuksistaan. Helsinki: Otava, 1922.
* I. Mössheg: Idän hiidenkattilassa: erään syrjääniläisen muistelmat. Jyväskylä: K. J. Gummerus, 1924.
* I. Moššeg: Hätähuuto kansojen vankilasta [I]. Helsinki: Otava, 1930.
* I. Moššeg: Hätähuuto kansojen vankilasta II: Komikansan menneisyys ja sen nykyiset olot. Helsinki: Otava, 1931.
* J. O Mosseg: Tunnetteko salaperäistä Venäjää? 1. Ovatko mainehikkaat bjarmialaiset kuolleet? Helsinki, Tekijä, 1939.
* J. O. M.: Sankari Pera: (syrjääniläinen tarina). Helsinki, Tekijä, 1939.

Viited
------

1. ↑  Мошегов Игнатий Николаевич Коми-Пермяцкая центральная национальная библиотека им. М.П. Лихачева. Vaadatud 14. jaanuaril 2024
2. ↑  Памяти Мошегова Игнатия Николаевича (1880 — 1965 гг.) Коми-Пермяцкая центральная национальная библиотека им. М.П. Лихачева. Vaadatud 14. jaanuaril 2024