**Neustria margid** olid Lääne-Frangi riigi Karolingidest kuninga looming, riik kattis iidse Merovingide Neustria kuningriigi territooriumi. Algselt oli kaks marki, üks bretoonide vastu ja teine viikingite vastu, loodud Charles II Paljaspea poolt aastal 861. Neid kahte marki on sageli kutsutud vastavalt Bretooni mark ja Normanni mark. Neid valitsesid krooni poolt nimetatud ametnikud, tuntud kui valvurid või markkrahvid (prantsuse *marquis*).

Bretooni mark
-------------

Bretooni margi kindlused
Algne Bretooni mark loodi ja sõjaväestati Merovingide ajal 7. sajandi lõpul või 8. sajandi algul. Kuigi selle täpne ulatus on teadmata ja selle piirid ei langenud kokku hilisema Bretooni margiga, sisaldas see Rennes'i ja Nantes'i territooriume (prantsuse *pays*) ning Vannes'i ja Maine'i osi. Haldus paiknes Le Mansis ja territoorium sai lõpuks nime *ducatus Cenomannicus* või Maine'i hertsogkond. Üks kõige kuulsamaid markkrahve (*Britannici limitis praefectus*) oli Roland, kes hukkus 778. aastal Roncevaux' lahingus ja tekitas hiljem kuulsaks saanud legende, nagu näiteks "Chanson de Roland".

Margi taasloomine Karolingide poolt bretoonide vastu anti aastal 861 esmalt Robert Tugevale, kes loovutas endise Bretooni margi osi kuningas Salaunile Entrammes'i lepinguga aastal 863. Robert tapeti võitluses viikingitega aastal 866, mis näitas, kuidas markide piirid ei mõjutanud ründajaid, kellega piiriäärsed markkrahvid pidid tegelema, ega hoidnud ära kahe markkrahvi koostööd teineteise territooriumidel frankide ühiste vaenlaste vastu. Roberti järglane oli Hugues l'Abbé.

Normanni mark
-------------

Esimene markkrahv viikingite vastu oli Adalard le Sénéchal. Tema mark ulatus üle Le Mansi krahvkonna ja kohe olid tema vastu Rorgoniidid, kes kontrollisid linna. Nad sepitsesid tema ja tema sõltlaste, kah võimsate aadlike vastu piirkonnas, kuni Charles andis tema volitused neile ja pani Rorgoniidid margi etteotsa, kuhu nad jäid aastani 885. Sel aastal sai Lääne-Frangi riigis võimule Karl Paks ja nimetas Heinrichi markkrahviks.

Ühendatud margid
----------------

886. aastal surid nii Bretooni margi Hugues kui ka Heinrich. Karl asendas nad vastavalt Eudes'i ja Bérenger II-ga. Lõpuks, 911. aastal, sai Bretooni markkrahv Robert II Normanni margi ja kaks üksust said jäävalt ühendatud. Robert võttis tiitli *demarchus*. Sel samal aastal andis Charles III Lihtsameelne Saint-Clair-sur-Epte lepinguga viikingite juhile Rollole Roueni krahvkonna, tulevase Normandia hertsogkonna tuumiku. Rollo võttis hiljem ka tiitli *demarchus*.

Normannid laiendasid järk-järgult oma territooriumi ja liidendasid sellesse enamuse Neustriast. Kui Neustria markkrahv sai 987. aastal kuningaks, margi ajalugu lõppes, et asenduda eri vasallide ajalooga, kes seal võimule tõusid.

Markkrahvide loend
------------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Normanni mark*** 861–865 Adalard le Sénéchal
* 861–865 Udo
* 861–865 Bérenger I
 |  | **Bretooni mark*** 861–866 Robert I
 |
| * 865–878 Gauzfrid
* 878–885 Ragenold
* 884–886 Heinrich
 | * 866 Robert II
* 866–886 Hugues l'Abbé
 |
| * 886–896 Bérenger II
* 896–911 *tundmatu*
 | * 886–888 Eudes
* 888–911 Robert, ühendatud margid
 |
| **Ühendatud mark*** 911–922 Robert
* 922–956 Hugues Suur
* 956–987 Hugues Capet
 |