recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ferenc Mádl
**Ferenc Mádl** (29. jaanuar 1931 Bánd – 29. mai 2011 Budapest) oli Ungari poliitik ja õigusteadlane. Ta oli 2000–2005 Ungari president. Ta ei kuulunud ühtegi parteisse ja valiti presidendiks sõltumatu kandidaadina parlamendis kolmandas valimisvoorus.

Aastatel 1973–2000 oli ta Loránd Eötvösi Ülikooli professor. 1993. aastast oli ta Ungari Teaduste Akadeemia akadeemik. 1993–1994 oli ta Ungari kultuuri- ja haridusminister.

Ta külastas Eestit 2000. ja 2004. aastal.

Tunnustus
---------

* 1999 Széchenyi auhind
* 1999 Auleegioni orden
* 2000 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk
* 2001 Valge Kotka orden
* 2002 Valgetähe ketiklassi teenetemärk
* 2004 Tallinna Tehnikaülikooli audoktor

Välislingid
-----------

* Elulugu Ungari presidendi kodulehel (ungari keeles)
* Ungari president kutsub Soomet, Eestit ja Ungarit toetama hõimurahvaste identiteedivõitlust

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Árpád Göncz** | **Ungari president**2000–2005 | Järgnev**László Sólyom** |
Saami püstkoda (*lávvu*) 19. sajandi lõpust
Uuemaaegne püstkoda-suveköök Mustjõe kõrtsitalus Harjumaal
**Püstkoda** on koonilise kujuga lattehitis, mis on kaetud loomanahkade, puukoore, presendi, okste või muu taolisega. Harvemini jäetakse püstkoja sõrestik katmata.

Rändleva eluviisiga rahvad kasutavad püstkoda peamiselt elamuna; paikse eluviisiga rahvaste seas kasutatakse seda ka muudel otstarvetel, näiteks Eestis suveköögina.

Püstkoja kohalike erivormide kohta kasutatakse sageli spetsiifilisi nimetusi, millest tuntumad on põhjaameerika rohtlaindiaanlaste tipi ja uurali rahvaste arktiline elamu tšumm.

Eestis on püstkoda tuntud alates keskmisest kiviajast. Sellega seostub põline soomeugriline nimetus "koda".

Püstkoda on Eesti lääneosas ja saartel veel 19.–20. aastasajal tarvitatud suveköögina. Hiiumaal nimetatakse säärast suvekööki sõnaga "paargu".

Pilte
-----

* Saami püstkoja ukseava
* Vaade Saami püstkoja keskelt üles

Viited
------

1. ↑  "Eesti rahvakultuuri leksikon" 2007.

Välislingid
-----------

* Trei, Anne. Püstkoda. Pööripäeva Seltsing 2010
**Ferenc Puskás** (2. aprill 1927 Budapest – 17. november 2006) oli Ungari jalgpallur.

Puskás on Ungari kõigi aegade parim jalgpallur. Ta osales aastatel 1945–1956 84 korda Ungari rahvuskoondises ja lõi kokku 83 väravat. 

6. detsembril 1943 tegi ta oma jalgpalluridebüüdi isa kunagises koduklubis Kispest. Juba 18-aastaselt 1945. aastal pidas Puskás esimese maavõistluse Ungari koondises Austria vastu. Tänu tema hiilgavale oskusele palli valitseda moodustati Kispesti meeskonnast uus armeespordiklubi Budapesti Honvéd, mis valmistas ühtlasi ette mängijaid rahvuskoondisele.

1952. aasta Helsingi olümpiamängudel viis Ferenc Puskás koondise kaptenina ungarlased olümpiavõidule. Finaalis oldi võidukad Jugoslaavia üle.

1962. aastal sai ta Hispaania kodakondsuse ning mängis 4 kohtumist ka Hispaania rahvuskoondises, sealhulgas ka 3 kohtumist maailmameistrivõistluste finaalturniiril.

2009. aasta oktoobris kuulutas FIFA välja FIFA Puskási auhinna – see on auhind, mis määratakse aasta jooksul kõige ilusama löödud värava eest. 21. detsembril 2009 sai FIFA aasta jalgpalluri auhinnatseremoonial esimese Puskási auhinna Portugali jalgpallur Cristiano Ronaldo.

| * v
* r
FIFA 100 |
| --- |
| UEFA | 

* Baggio
* Ballack
* Banks
* Baresi
* Beckenbauer
* Beckham
* Bergkamp
* Bergomi
* Best
* Boniek
* Boniperti
* Breitner
* Buffon
* Butragueño
* Cantona
* Ceulemans
* Charlton
* Cruijjf
* Dalglish
* Dassajev
* Davids
* Del Piero
* Desailly
* Deschamps
* Emre
* Eusébio
* Facchetti
* Figo
* Fontaine
* Gullit
* Hagi
* Henry
* Kahn
* Keane
* Keegan
* Klinsmann
* Kluivert
* Kopa
* B. Laudrup
* M. Laudrup
* Lineker
* Luis Enrique
* Maier
* Maldini
* Masopust
* Matthäus
* Müller
* Nedvěd
* Neeskens
* Nesta
* Owen
* Papin
* Pfaff
* Pirès
* Platini
* Puskás
* Raúl
* Rensenbrink
* Rijkaard
* Rivera
* Rossi
* Rui Costa
* Rummenigge
* Rüştü
* Schmeichel
* Seedorf
* Seeler
* Shearer
* Ševtšenko
* Stoichkov
* Šuker
* Thuram
* Totti
* Trésor
* Trezeguet
* van Basten
* R. van de Kerkhof
* W. van de Kerkhof
* Van der Elst
* van Nistelrooij
* Vieira
* Vieri
* Zidane
* Zoff

 |
| CONMEBOL | 

* Carlos Alberto
* Batistuta
* Cafu
* Crespo
* Cubillas
* Di Stéfano
* Falcão
* Figueroa
* Francescoli
* Júnior
* Kempes
* Maradona
* Passarella
* Pelé
* Rivaldo
* Rivelino
* Roberto Carlos
* Romário
* Romerito
* Ronaldinho
* Ronaldo
* Djalma Santos
* Nílton Santos
* Saviola
* Sívori
* Sócrates
* Valderrama
* Verón
* Zamorano
* Zanetti
* Zico

 |
| CAF | 

* Diouf
* Milla
* Okocha
* Abédi Pelé
* Weah

 |
| CONCACAF | 

* Akers
* Hamm
* Sánchez

 |
| AFC | 

* Hong
* Nakata

 |
Lühikeses seelikus naine poseerib väljakutsuvalt mehe kõrval suure auruveduri eesotsasLavastatud aurupungifoto
mustvalge joonistus väikesest keerulise ehitusega majast, mis on pöördalusel ümbritsevate hoonete kohale tõstetud"Maison tournante aérienne" (keerlev maja õhus) Albert Robida illustratsioon raamatule "Le Vingtième Siècle", mis 19. sajandil kujutas ette elu 20. sajandil
**Aurupunk** (inglise keeles *steampunk*) on ulme alamžanr, mida iseloomustavad aurumasinad, tihti keskkonnas, mille inspiratsiooniks on 19. sajandi tööstusrevolutsioon.

Aurupungiteoste tegevustik leiab seetõttu tihti aset alternatiivajaloolise Inglismaa viktoriaanlikul ajastul või kullatud ajastul Ameerika Metsikus Läänes või postapokalüptilises tulevikus, kus aurumootorid on taas igapäevakasutusse jõudnud. Aurupungi kõige äratuntavamaks jooneks on anakronistlikud tehnoloogiad või retrofuturistlikud leiutised, nagu 19. sajandi inimesed neid ette oleksid kujutanud. Samuti kajastub ajastu nägemus moes, kultuuris ja arhitektuuristiilides. Säärast tehnoloogiat võib leida H. G. Wellsi, Jules Verne'i või tänapäevaste autorite Philip Pullmani, Scott Westerfeldi ja China Mieville'i teostest. Aurupunk kujutab alternatiivajalooliselt ka selliseid tehnikasaavutusi nagu õhulaevad või Charles Babbage'i ja Ada Lovelace'i analüütilise masina sarnased analoogarvutid.

Aurupunk viitab ka aurupungi ulme esteetikast kantud kunstistiilidele, rõivamoele ja subkultuuridele, mida on populariseerinud 20. sajandi keskpaiga viktoriaanliku ajastu kirjandus ja filmid, juugendlik stiil. Paljud huvilised on hobi korras tänapäevaseid objekte pseudoviktoriaanliku "aurupungi" stiili ümber ehitanud ning selle sõnaga on kirjeldatud mitmeid kaasaegseid kujutavaid kunstnikke ja muusikuid.

Eestis on selles stiilis skulptuuride loomisega tegelenud Konstantin Maltsev Kiviõlis.

Vaata ka
--------

* Bonk Business
* Retrofuturism
* Küberpunk
* Ulme

Viited
------

1. 1 2  Lõugas, Hans (24. jaanuar 2013). "IBM ennustab kasvavat moetrendi "aurupunk"". *Delfi*. Vaadatud 08.02.2021.
2. ↑  "What Is Steampunk All About?". *Gear, Gadgets & Gizmos*. Vaadatud 08.02.2021.
3. ↑  Nally, Claire (7. november 2016). "EXPERT COMMENT: Steampunk, Neo-Victorianism, and the Fantastic". *Northumbria University*. Vaadatud 08.02.2021.
4. ↑  Campbell, Heather M. (detsember 2010). "Steampunk: Full Steam Ahead". *Institute of Education Sciences*. Vaadatud 08.02.2021.
5. ↑  Hillep, Ove. "Näitus: Küber- ja aurupunk". *Reaktor*. Vaadatud 08.02.2021.
6. ↑  Belials, Veiko. "Aurupunk muusikas". *Reaktor*. Vaadatud 08.02.2021.
7. ↑  Voropajeva, Niina (7. jaanuar 2021). "Kiviõli meistrimees teeb hammasratastest, müntides ja muust vanavarast aurupunki". *Põhjarannik*. Vaadatud 08.02.2021.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Aurupunk** |
**Valeri Ivanovitš Tšetvergov** (vene keeles **Валерий Иванович Четвергов**; sündinud 13. märtsil 1941 Svobodnõi linnas Amuuri oblastis) on endine Eesti NSV partei- ja riigitegelane ning Eesti ühiskonnategelane.

1958. aastast töötas ta treialina Kasahhi NSVs Petropavlovski linna ehitus- ja montaaživalitsuses "Santehstroi". 1959. aastal astus Valerian Kuibõševi nimelise Kuibõševi Polütehnilise Instituudi mehaanikateaduskonda, mille lõpetas 1964.

Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas ta NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Ministeeriumi tuumatööstuse ettevõtetes. Oli aastatel 1964–1967 Suhhumi Teadusliku Uurimise Füüsika- ja Tehnikainstituudis insener-konstruktor.

1967. aastal viidi ta üle Narva Baltijetsi tehasesse, sest seal tegeleti tema väljatöötatud toodetega. Tehases töötas ta tehnilise kontrolli osakonna juhataja asetäitja ning juhatajana, hiljem oli ta direktori asetäitja ja peadirektor.

Tegevus Eesti NSV valitsusasutustes ja NLKP-s
---------------------------------------------

NLKP liige 1970. aastast. On olnud ka Baltijetsi tehase parteikomitee sekretär.

Aastatel 1979–1982 oli ta Narva linna RSN TK esimees.

1982 oli ta EKP Narva Linnakomitee I sekretär.

EKP Keskkomitee liige.

Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu liige. Oli sealse tarbekaupade, kaubandus- ja teeninduskomisjoni esimees.

Iseseisvuse taastanud Eesti Vabariigis
--------------------------------------

1992. aastal ta vallandati Baltijetsi tehasest.

Valeri Tšetvergov on Narva vene kaasmaalaste ühingu üks korraldajaid ja rajajaid, ta on ühingu esimees. Samuti ta on Eestis asuvate Venemaa Kaasmaalaste Ühingute Liidu üks rajajaid ja Liidu esimehe asetäitja.

Isiklikku
---------

Ta on abielus, tal on kaks tütart.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Портал Русской Общины Эстонии – Кто есть кто?: Четвергов Валерий". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2016. Vaadatud 4. juulil 2016.
2. 1 2 3 4 5  Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985. Lk 271 (kaader 273)

Välislingid
-----------

* Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseis. Biograafiline lühiteatmik. Tallinn: Eesti Raamat 1985. Lk 271 (kaader 273)
Prokopi Sokolnikov
**Prokopi Nesterovitš Sokolnikov** (vene keeles Прокопий Нестерович Сокольников; 1. juuli 1865 Jakuudi oblast – 10. detsember 1917) oli esimesi jakuudi rahvusest arste ja tervishoiutegelane. 

Ta töötas 1899. aastast kuni elu lõpuni maa-arstina Sahhas Tšuraptšas. Töö kõrvalt tõlkis ta hulk anatoomia- ja meditsiinitermineid jakuudi keelde. Etnograaf ja lingvist Eduard Pekarski kasutas Sokolnikovi tõlketööd oma jakuudi keele sõnaraamatu koostamisel (avaldati ositi aastatel 1907–1930).

Päritolu ja haridustee
----------------------

Ta oli pärit Kesk-Jakuutias asuvast ulussist (praeguse nimega Tatta uluss). Ta lõpetas 1881. aastal neljaklassilise rahvakooli Tšuraptšas, seejärel õppis ta progümnaasiumis Jakutskis (5 aastat) ja vaimulikus seminaris. 1892. aastal astus ta Tomski ülikooli arstiteaduskonda. Hiljem jätkas ta meditsiiniõpinguid Moskva ülikoolis. 1898. aastal sai ta arstidiplomi.

Tutvus Lev Tolstoiga
--------------------

1899. aastal tutvus Sokolnikov Lev Tolstoiga ja viimase palvel osales ta kahe kuu jooksul saatjana *duhoboride* väljarändel Jakuutiasse. 1899. aastal avaldas Irkutski ajaleht Vostotšnoje obozrenije seitsmes ajalehenumbris Sokolnikovi reisimärkmed. Aastatel 1899–1901 oli ta Tolstoiga kirjavahetuses. 1902. aastal külastas ta Tolstoid Jasnaja Poljanas.

Tunnustus
---------

* 1903 – Püha Stanislavi orden, 3. järk
* 1907 – Püha Anna orden, 3. järk

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Первый врач Якутии. mayakarc.ru
2. 1 2  Он был знаком с великим Львом Толстым. ilin-yakutsk.narod.ru
Valeryj Cepkała (2020)
**Valeryj Viljamavič Cepkała** (valgevene keeles Валерый Вільямавіч Цэпкала; vene keeles Валерий Вильямович Цепкало *Valeri Viljamovitš Tsepkalo*; sündinud 22. veebruaril 1965 Hrodnas Valgevene NSV-s) on Valgevene opositsioonipoliitik ja endine diplomaat. 

Valeryj Cepkała on lõpetanud Moskvas MGIMO. Aastatel 1994–1997 oli ta Valgevene välisministri esimene asetäitja ja 1997–2002 Valgevene suursaadik Ameerika Ühendriikides.

1994. aasta Valgevene presidendivalimistel oli Cepkała Alaksandr Łukašenka valimisstaabi juht. 2020. aasta presidendivalimistel esitas ta oma kandidatuuri, kuid seda ei registreeritud. 24. juulil oli Cepkała sunnitud riigist lahkuma. 

Emigratsioonis tegeleb ta Łukašenka režiimi suhtes opositsioonilise poliitilise tegevusega.

Valeryj Cepkała abikaasa on poliitiline aktivist Vieranika Cepkała.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Valeryj Cepkała** |
Schmeisseri Bergmann MP 18 (Maschinepistole 1918, M.P.18,I.) 
Thompsoni püstolkuulipilduja 1928A1,*Tommy-gun*
'**Püstolkuulipilduja** (ka automaatpüstol) on püstolipadruniga tulistav käsitulirelv, mis on valmistatud laskmiseks nii valangutega kui ka üksiklaskudega.

Püstolkuulipildujad töötavad tavaliselt püstolitega sarnasel vabaluku põhimõttel. Neid kasutatakse peamiselt jõustruktuurides ja eriüksustes, samuti nende sõjaväelaste, kelle ülesanne ei ole osaleda vahetult lahingus, enesekaitserelvana.

Laskemoon ehk padrun
--------------------

Kasutatakse sama kaliibri ja padruniga laskemoona mis püstolitel, kuid tihtipeale kohandatud püssirohuga, nn ülelaadimine, mis on tugevama paiskejõuga.

Ajalugu
-------

Püstolkuulipilduja Suomi М-31 hüüdnimega kone 
20. sajandi algul algasid katsetused laega püstolite muutmiseks poolautomaatsetest täisautomaatseteks. Püstolkuulipilduja leiutati Esimese maailmasõja lõpuaastatel sõltumatult kolmes riigis: Itaalias, Saksamaal ja USA-s. Esimene õnnestunud püstolkuulipilduja oli Saksamaal valmistatud Bergmann/Schmeisseri MP 18/I.

Vaata ka
--------

* Püstolkuulipildujate loend
* MP40
* A. T.
* Uzi
* Heckler-Kochi MP5
* STEN
* Ingram
* Kedr
* Suomi М-31
**Valter Kaaver** (14. aprill 1904 Võru – 16. august 1946 Stalino vangilaager) oli eesti poliitik, luuletaja ja ajakirjanik.

Elulugu
-------

Kaaver hakkas poliitilisest tegevusest osa võtma 1923. aastal ja sai 1927. aastal Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) liikmeks. 

Aastatel 1927–1928 oli ta EKP ja Eestimaa Kommunistliku Noorsooühingu legaalsete väljaannete (ajalehe Kiir, ajakirjade Noorte Hääl ja Võitlus) toimetajaid ja kaastöölisi. 

1928. aastast Eesti Tööliste Partei revolutsioonilise tiiva juht ja selle häälekandja Edasi toimetaja. Aastast 1929 oli ta ETP KK esimees ja IV Riigikogu ETP rühma liige. 

Vältimaks arreteerimist, läks ta märtsis 1930 NSV Liitu, kuid arreteeriti hoopis seal. Pärast vabanemist 1934. aastal töötas ta juhutöödel Ukrainas, 1937. aastal arreteeriti ta uuesti Mariupolis Donetski oblastis.

Looming
-------

Luules valdavalt kodanikuluule.

### Luulekogu

* "Detsembri hommik" (1979)

Välislingid
-----------

* Valter Kaaver Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Реабілітовані історією. Київ – Донецьк, 2008. Lk 147
Sir **Joseph Austen Chamberlain** (16. oktoober 1863 Birmingham – 17. märts 1937 London) oli Suurbritannia riigimees.

Ta oli 1892–1937 Suurbritannia parlamendi liige ja pidas muidki kõrgeid riigiameteid. Ta sai 1925. aastal Nobeli rahuauhinna.

Isiklikku
---------

Ta oli Joseph Chamberlaini poeg ja Neville Chamberlaini poolvend.

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
**Valter Harald Kutti** (22. oktoober 1911 Saue vald, Harjumaa – 10. oktoober 1994 Tallinn) oli eesti loomakasvatuse spetsialist.

Ta lõpetas aastal 1938 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Vironia.

Ta oli tõuaretuse organisaator, teeneline zootehnik, rea kirjutiste autor. 

Ta oli aastail 1948–1984 Eesti Mustakirju Karja Riikliku Tõulava direktor.

Valter Kutti suri 10. oktoobril 1994 Tallinnas ja ta maeti 14. oktoobril 1994 Pärnamäe kalmistule.

Teoseid
-------

* Jaan Armolik, Valter Kutti 1960. *Lehmade vabapidamine Rakvere rajooni "Kungla" kolhoosis*. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus.
* Valter Kutti, Aarne Pung, Leo Vaher 1965. *Eesti mustakirju veisetõug: tõumonograafia*. Tallinn: Eesti Raamat.

Viited
------

1. ↑  "Bulitko, Siiber, Padrik. Eesti holsteini tõu aretusorganisatsiooni kujunemine Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. aprill 2017. Vaadatud 27. aprillil 2017.
2. ↑

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
Eric Hansen (2016)
**Eric Hansen** (sündinud 24. mail 1992 Irvine'is Californias) on Kanada maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2013). 

Hansenil on Ameerika Ühendriikide ja Kanada kodakondsus, kuid malevõistlustel esindab ta Kanadat. Suurmeistriks sai ta 21-aastaselt 2013. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta jagas 2011. ja 2015. aastal Kanada meistrivõistlustel esikohta, kuid mõlemal korral kaotas lisamatšis. 2014. aastal võitis ta Victorias toimunud Kanada lahtised meistrivõistlused. 

2012. aastal jagas Hansen Mar del Platas Ameerika maailmajao meistrivõistlustel 1.–5. kohta (lisamatšis jäi neljandaks). 

Ta pääses mängima maailma karikaturniirile 2011. ja 2013. aastal, kuid avaringist edasi ta ei saanud. 

Hansen on mänginud Kanada võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2012–2018, seejuures 2018. aastal mängis esimesel laual).

Välislingid
-----------

* Eric Hansen – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Eric Hansen FIDE andmebaasis
**Valter Mattisson** (26. veebruar 1905 Väimela – 24. märts 1968 Koeru) oli Eesti luterlik vaimulik.

Ta lõpetas aastal 1925 Tartu Linna Saksa Ühishumanitaargümnaasiumi. Aastatel 1925–1928 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (ei lõpetanud). Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Normannia. Pärast Teist maailmasõda õppis ta aastani 1955 Usuteaduse Kõrgemas Katsekomisjonis. Ordineeriti 24. mail 1950 Tallinna toomkirikus aseõpetajaks, õpetaja õigused anti talle 15. juunil 1955.

Ta töötas aastatel 1930–1932 Tartus kinode tekstinäitajana, aastatel 1933–1940 Põlva koguduse organist-asjaajajana, samuti oli ta Tartu pildiraamitööstuse tööline, aastatel 1940–1942 töötas ta keelte ja klaveriõpetajana, aastatel 1948–1950 oli ta Koeru Maarja-Magdaleena koguduse organist, aastal 1950 Koeru koguduses jutlustajana ja aastatel 1950–1967 Koeru Maarja-Magdaleena koguduses aseõpetaja ja õpetajana.

Isiklikku
---------

Valter Mattisson oli aastast 1955 abielus, abielu oli lasteta; tema kälimees oli pastor Aleksander Eller. Rahvuselt oli ta rootslane.

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*
**Eric David Harris** (9. aprill 1981 – 20. aprill 1999) ja **Dylan Bennet Klebold** (11. september 1981 – 20. aprill 1999) olid massimõrvarid, kes tapsid 13 inimest ja haavasid 24 inimest 20. aprillil 1999, Columbine'i Keskkoolis, Columbine Colorados. Nad olid varustatud tulirelvade ning nugadega. Nad olid 12. klassi õpilased selles samas koolis. Koolitulistamist tuntakse Columbine'i veresauna nime all. Harris ja Klebold sooritasid kooli raamatukogus enesetapu, kus nad eelnevalt tapsid 10 oma ohvritest.

Elulugu
-------

### Eric Harris

Harris sündis Wichitas, Kansases. Harrise perekond kolis tihti ümber. Ericu isa Wayne Harris oli õhuvägede transpordipiloot. Ericu ema Katherine Ann Poole oli koduperenaine. Perekond kolis Wayne Harrise erruminekul 1993. aasta juulis New Yorgi osariigist Colorado osariiki.
Harrise perekond elas üüritud majutuses Colorados esimesed kolm aastat. Sellel ajal kohtas Eric Dylan Kleboldit. 1998 Harrise perekond ostis Columbine'i Keskkooli lähedusse maja. Ericu vanem vend Kevin käis samal ajal Colorados ülikoolis.

### Dylan Klebold

Klebold sündis Lakewoodis, Colorados. Ta vanemad, Thomas ja Susan Klebold olid patsifistid ja nad käisid mõlema lapsega luterlikus kirikus. Dylan ja ta vanem vend Byron käisid luterliku traditsiooni kohaselt leeris. Dylan on saanud nime ühe kõmri luuletaja järgi.
Kodus järgisid Kleboldid mõningaid rituaale, hoidmaks Kleboldi emapoolse vanaisa juudi pärandust au sees.

Columbine'i Keskkool
--------------------

Keskkoolis osalesid Harris ja Klebold koolinäidendites, tegelesid videoproduktsiooniga ja olid kooli arvutisüsteemide assistendid.
Esimeste koolitulistamiste aruannete kohaselt olid Harris ja Klebold väga ebapopulaarsed õpilased ja kiusatavad. Allikad küll viitavad poiste vastu suunatud kiusamisele, kuid aruandlused nende "väljaheidetu" staatuse üle on ümber lükatud.
Algselt teati, et Harris ja Klebold on liikmed isehakanud grupis Trenchcoat Mafia, kuigi tegelikult polnud neil selle grupiga mingit seost. Poisid ei olnud ka 1998. aastaraamatus selle grupi seltskonnafoto peal. Harrise isa väitis, et ta poeg on selle grupi liige, kui ta helistas hädaabisse 20. aprillil 1999. Klebold võttis kooli lõpuballist osa kolm päeva enne tulistamist koos oma klassikaaslase Robyn Andersoniga.

Välislingid
-----------

* Ingliskeelne veebileht Columbine'i koolitulistajate kohta
"***Los Tarantos***" on 1963. aastal valminud Hispaania muusikaline draamafilm, mille režissöör on Francisco Rovira Beleta. Film on olnud Oscari nominent parima välismaise filmi kategoorias. 

"*Los Tarantos*" põhineb lavastusel "*La historia de los Tarantos*", mille autor on Alfredo Mañas. See on inspireeritud William Shakespeare'i "Romeost ja Juliast".

Sündmustik
----------

Põhiliiniks on keelatud armastus kahe mustlase, Juana la Zoronga ja Rafael El Taranto vahel, mis on võimatu tänu vaenule kahe erineva pere vahel Barcelonas.

Rafael näeb Juanat mustlaspulmas tantsimas ning on võlutud tema ilust ja sarmist. Nad armuvad, abistatuna noortest õdedest-vendadest, kes on salajased sõbrad ja tunnevad noorte vastu sümpaatiat. Juana teenib Rafaeli ema, Angustiase, lugupidamise. Seda tänu oma piiride eitamisele ja graatsilisusele flamenkotantsijana. Juana isa Rosendo, Rafaeli ema endine armuke, on kangekaelselt vastu, olenemata Juana, Rafaeli ning Angustiase heast läbisaamisest. Juana isa pakub tütart oma kolleegile Curro, et tüdruk unustaks oma romaani Rafaeliga. Kuid kumbki noor ei suuda oma armastust unustada. Curro muutub ülbeks, tappes Rafaeli sõbra Mojigondo ja pekstes Juanat kui ta kahtlustab et too on salaja Rafaeliga kohtunud. Masenduses Juana leiab Rafaeli viimaks linnumajast, nad armatsevad ja plaanivad järgmisel päeval põgeneda. Kuid Curro, õhutatuna Juana venna Sancho poolt, leiab nad koos ja tapab nad mõlemad. Pärast seda leiab Rafaeli vend Carro tema tallist ja tapab ta kättemaksuks. Angustiast ja Rosendot ühendab lein ja Juana noorem vend lohutab Rafaeli nooremat õde, näidates, et vaen kahe pere vahel on murtud.
**Grammatiliste sugudeta keel** on loomulikult arenenud või konstrueeritud keel, millel ei ole grammatiliselt soo eristusi, st kategooriaid, mis nõuavad ühildumist nimisõnade ja nendega seotud asesõnade, omadussõnade, artiklite või tegusõnade vahel.

Mõistet "grammatiliste sugudeta keel" ei tohi segi ajada sooneutraalse keele mõistega. Sugudeta keelest tingitud diskursus ei pruugi tingimata olla sooliselt neutraalne. Kuigi grammatiliste sugudeta keeled välistavad mõned võimalused sooliste stereotüüpide tugevdamiseks, näiteks kasutades maskuliinseid pronoomeneid, kui viidata inimestele nende ametikohtade järgi. Kuigi mõnda keelt võib sugudeta keeleks pidada – sh inglise keelt –, on sellel eraldi meessoo ja naissoo pronoomenid. Grammatilises tähenduses on soolise päritolumärgi puudumine samuti distinktiivne soost endast.

Sugu mittemärkivates keeltes on mitmesuguseid vahendeid sugupoolte märkimiseks, näiteks soospetsiifilised sõnad *isa*, *tütar* jne ning eraldi pronoomenid, nagu mõnel juhul *tema* (inglise *he*) ja *temake* (inglise *she*), samuti nii bioloogiliselt kui ka kultuuriliselt soolise eripäraga kontekst.

Grammatiliste sugudeta keeled
-----------------------------

* üksikud indoeuroopa keeled: armeenia keel, bengali keel, pärsia keel ja sorani keel

* kõik uurali keeled (nt ungari keel, soome keel ja eesti keel)
* kõik kaasaegsed turgi keeled (nt türgi keel)
* kõik austroneesia keeled (nt polüneesia keeled)

* vietnami keel
* hiina keel
* korea keel
* jaapani keel

Vaata ka
--------

* Sooneutraalsus grammatiliste sugudeta keeltes
* Sooneutraalsus grammatiliste sugudega keeltes
* Grammatiline sugu
* Sooneutraalne pronoomen
* Seksuaalvähemuslik lingvistika
**Samuel Eduard Lind** (20. aprill 1911 Alatskivi – 30. oktoober 1993 Minneapolis) oli eesti vaimulik.

Lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi klassikaharu aastal 1931. Astus aastal 1932 Tartu Ülikooli usuteaduskonda, mille lõpetas aastal 1936. Oli prooviaastal Jüri koguduses praost Jakob Aunveri juures. Ordineeriti õpetajaametisse 17. mail 1937.

Oli 1937–1944 Martna Püha Martini koguduse õpetaja.

Lahkus aastal 1944 Saksamaale, kus oli aastatel 1945–1947 Geislingeni laagri kirikuõpetaja ja samaaegselt Geislingeni Eesti Gümnaasiumi ladina keele õpetaja. Seejärel oli ta 1947–1949 Münchenis Luterlik Maailmaliidu põgenikeosakonna teenistuses. Asus aastal 1949 USA-sse, Minnesotasse. Oli 1950–1952 Minneapolise Luteri kiriku põgenike ümberasustamise osakonna õpetaja ja sekretär. Oli 1949–1977 Ameerika luteri kiriku (rootsi taustaga koguduste teenistuses: 1949–1951 oli Bethlehemi koguduse abiõpetaja, 1952–1955 oli Betjani ja Grace koguduste õpetaja, 1955–1962 teenis Gustav Adolfi ja Getsemani kogudusi, 1962–1977 oli Ameerika Sioni koguduse õpetaja. Aga ta teenis kuni surmani E.E.L.K. Minneapolise kogudust. ning lisaks oli tal kasutada kaaseestlaste teenimiseks kaks korda kuus raadiosaatejaama.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Eesti Kirik nr. 2. 1981
3. ↑  Eesti Kirik nr. 1. 1994

Välislingid
-----------

* Eduard Samuel Linnu mälestused 1. Eesti Kirik 11. jaanuar 2006
* Eduard Samuel Linnu mälestused 2. Eesti Kirik 18. jaanuar 2006
* Eduard Samuel Linnu mälestused 3. Eesti Kirik 25. jaanuar 2006
* Eduard Samuel Linnu mälestused 4. Eesti Kirik 1. veebruar 2006
* Eduard Samuel Linnu mälestused 5. Eesti Kirik 8. veebruar 2006
* Eduard Samuel Linnu mälestused 6. Eesti Kirik 15. veebruar 2006
* Eduard Samuel Linnu mälestused 7. Eesti Kirik 22. veebruar 2006
* Eduard Samuel Linnu mälestused 8. Eesti Kirik 1. märts 2006
* Eduard Samuel Linnu mälestused 9. Eesti Kirik 8. märts 2006
Kaart
**Lossi tänav** (saksa keeles **Schlossstrasse**) on tänav Tartus, mis ühendab kesklinna ja Toomemäge.

Tänav lähtub Ülikooli tänavast, kulgeb edela suunas Toomemäkke, ristub vasakult Uppsala tänavaga ja lõpeb ristumisega Baeri tänavaga. See on 360 m pikk.

Üle Lossi tänava läheb kaks silda: Inglisild ja Kuradisild.

Lossi tänaval asuvad Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool (Lossi 15), Tartu Ülikooli Philosophicumi üks õppehoone (Lossi 3) ja Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi õppehoone (Lossi 36). Tänava äärde jääb ka Riigikohtu hoone.

2018. aasta mais moodustati varem Lossi tänavale kuulunud tänavalõigust, mis ulatub endise sünnitusmaja (Lossi 36) hoonest Vana Anatoomikumi hooneni Uppsala tänav, mis nüüd Lossi tänavaga ristub.

Ajalugu
-------

Lossi tänav 1991. aastal
Arheoloog Vilma Trummali hinnangul oli praeguse Lossi tänava kohal tänav juba muinasaja lõpul, 11.–12. sajandil sai see puusillutise. Keskajal algselt Toomemäe järgi **Doomi** nime kandnud tänava ülemisest osast sai hiljem Schlossstrasse ehk Lossi tänav, alumine ots kandis **Schmidestrasse** ehk Sepa tänava nime. 

Eesti NSV ajal oli Lossi tänava nimeks **Aleksander Lätte tänav** (helilooja Aleksander Lätte järgi) 1. oktoobrist 1948 kuni tagasinimetamiseni 1987. aastal.

Galerii
-------

* Pirogovi plats Tartus Lossi tänav 2, Ülikooli tänava nurgal, suvi 2011Pirogovi plats Tartus Lossi tänav 2, Ülikooli tänava nurgal, suvi 2011
* Tänava algusosa. Paremale jääb Tartu Ülikooli õppehoone ja vasakule Pirogovi parkTänava algusosa. Paremale jääb Tartu Ülikooli õppehoone ja vasakule Pirogovi park
* Lossi tänava algus pildistatuna InglisillaltLossi tänava algus pildistatuna Inglisillalt
* Vaade InglisillaltVaade Inglisillalt
* Vaade Toomemäelt, InglisildVaade Toomemäelt, Inglisild
* Lossi tänava lõpp ja KuradisildLossi tänava lõpp ja Kuradisild
* Lossi tänav 1910. aastalLossi tänav 1910. aastal
* Endine Lossi 36 hoone (nüüdne Uppsala 4)Endine Lossi 36 hoone (nüüdne Uppsala 4)
* Endine kliinikuhoone, Lossi 23Endine kliinikuhoone, Lossi 23

Viited
------

1. ↑  Ekspresskataloog 2005.
2. ↑  Tartu sai Uppsala tänava Postimees, 24. mai 2018 (vaadatud 02.10.2018)
3. ↑  Aili Raendi "Isikunimelised tänavad Tartus" Tln: Eesti Raamat, 1987, lk 49
4. ↑  Edasi, 13. oktoober 1948.
5. ↑  KNAB

Kirjandus
---------

* Aili Raendi "Isikunimelised tänavad Tartus" Tln: Eesti Raamat, 1987, lk 49

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lossi tänav (Tartu)** |
Valtatie 1 asukoht Soome põhiteede kaardil
**Valtatie 1** on Helsingist Turusse kulgev põhimaantee Soomes. See on osa rahvusvahelisest E18-teelõigust. Tee pikkus on 166 kilomeetrit. Tee kuulub teede- ja sideministeeriumi haldusüksuse töörühmale, kes haldab peateede võrku. Samas kuulub see tee üleeuroopalisse Euroopa Liidu määratud TERN-i teedevõrku. 

Valtatie 1 on kogu ulatuses kiirtee (*moottoritie*). Selle viimane osa avati 28. jaanuaril 2009. Tee avamist õigeaegselt segasid tunnelite ohutusest tulenevad probleemid. Tee läbimine on päris sujuv, kui mitte arvestada vahetevahel Helsingist väljumisel ettetulevaid ummikuid. 

Tee kulgeb läbi järgmiste valdade: Helsingi–Espoo–Kauniainen–Espoo –Kirkkonummi–Vihti–Lohja–Nummi-Pusula –Lohja–Salo–Paimio–Kaarina–Turu. Kõige tihedam liiklus Turu kiirteel on Kehä I ja Kehä II vahel, kus keskmine liiklustihedus on ligi 70 000 sõidukit päevas. Ennustatakse, et see teelõik on selles kohas 2030. aastal Soome kõige tihedama liiklusega.

Ajalugu
-------

### Kiirtee ehitus

Pilte Turu kiirteest
--------------------

* Turu kiirtee Espoos Ringtee II ristmikulTuru kiirtee Espoos Ringtee II ristmikul
* Turu kiirtee Espoos SepänkyläsTuru kiirtee Espoos Sepänkyläs
* Turu kiirtee Kirkkojärvis 2017. aasta oktoobris, kui teine ​​sõidurada on üleujutuste tõttu suletudTuru kiirtee Kirkkojärvis 2017. aasta oktoobris, kui teine ​​sõidurada on üleujutuste tõttu suletud
* Karnaineni tunnel Lohja idaküljelKarnaineni tunnel Lohja idaküljel
* Orosmäki tunnel LohjasOrosmäki tunnel Lohjas
* Pitkämäki tunnel LohjasPitkämäki tunnel Lohjas
* Tunnel on hooldustööde tõttu suletudTunnel on hooldustööde tõttu suletud
* Isokylä tunnel SalosIsokylä tunnel Salos
* Turu kiirtee Salos HalikosTuru kiirtee Salos Halikos
* Kiirtee nr. 1 ületab Kaarina Antelmaal Hepojoentie (kohalik maantee 12284)Kiirtee nr. 1 ületab Kaarina Antelmaal Hepojoentie (kohalik maantee 12284)
* Turu ülikooli keskhaigla parkimismaja maanteel nr. 1 pildistatud Hämeensillalt Helsingi suunasTuru ülikooli keskhaigla parkimismaja maanteel nr. 1 pildistatud Hämeensillalt Helsingi suunas
* Kiirtee nr. 1 TurusKiirtee nr. 1 Turus

Välislingid
-----------

* Tieyhtiö Ykköstie Oy
* Pilte kiirteest ja selle ehitamisest
Kuressaare politseimaja (2008)
**Maja Kuressaares Lossi tänav 7** on elamuks ehitatud hoone Saare maakonnas Kuressaares Lossi tänaval. See on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Maja kuulus alates 1786. aastast Güldenstubbedele, kellele alates 1791. aastast kuulus ka Lööne mõis, selle seose tõttu kutsuti maja Lööne kojaks. Lööne mõisniku linnaresidentsina läks Lööne koda 19. sajandi teisel poolel Buxhoevedenitele. 13. mail 1804 korraldati maja saalis Saaremaad külastanud Venemaa keiser Aleksander I auks ball. Alates 1909. aastast kuulus maja kaupmees Karl Bergmannile. 20. sajandi alguses, pärast põhjalikku remonti, asus seal kaks korterit, pagaritöökoda, kellassepp ning majaperemehe kontor ja kaupluseruumid. Maja ülakorruse paremas tiivas asunud korterit üüris kuni 1940. aastani ateljeefotograaf Nikolai Königsfest, vasakpoolses korteris elas kaupmees koos oma perega.

Hoone ehitati 18. sajandi lõpul ja on stiililt klassitsistlik.

1991–2012 asus hoones Kuressaare Politseijaoskond.

2015. aasta seisuga on kinnistu Riigi Kinnisvara ASi müügiportfellis.

Vaata ka
--------

* Elamu Kuressaares Lossi tänav 6

Viited
------

1. 1 2  Lossi 7 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 05.09.2015)
2. ↑  Eesti arhitektuur. 2, Läänemaa. Saaremaa. Hiiumaa. Pärnumaa. Viljandimaa. Villem Raam (üldtoimetaja). Tallinn: Valgus. Lk 50
3. ↑  "Riigi Kinnisvara AS: Kuressaare Lossi 7". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2015. Vaadatud 8. septembril 2015.

Välislingid
-----------

* Lossi 7 kultuurimälestiste riiklikus registris
Eric Davis 2018. aasta MM-il
**Eric Javier Davis Grajales** (sündinud 31. märtsil 1991 Colónis) on Panama jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Slovakkia kõrgliigaklubis Dunajská Streda DAC ja Panama jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Panama klubis Árabe Unido.

2011. aastal liitus ta Uruguay kõrgliigaklubiga Fénix. 2013. aastal naasis ta Árabe Unidosse. Alates 2013. aasta teisest poolest mängis ta Panama kõrgliigaklubis Sporting San Miguelito.

2015. aasta septembris sõlmis Davis lepingu Dunajská Streda DAC-iga.

Panama jalgpallikoondises debüteeris Davis 11. augustil 2010 sõprusmängus Venezuela vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 22. juunil 2019 CONCACAF Gold Cup'i teises alagrupimängus Guyana vastu. 2021. aasta CONCACAF Gold Cup'i alagrupimängus lõi ta penaltitest värava Katari ja Hondurase vastu. Ta kuulus Panama koondisse ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

| * v
* r
Panama koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Penedo
* 2 Murillo
* 3 Cummings
* 4 Escobar
* 5 R. Torres
* 6 G. Gómez
* 7 Pérez
* 8 Bárcenas
* 9 G. Torres
* 10 Díaz
* 11 Cooper
* 12 Calderón
* 13 Machado
* 14 Pimentel
* 15 Davis
* 16 Arroyo
* 17 Ovalle
* 18 Tejada
* 19 Ávila
* 20 Godoy
* 21 J. Rodríguez
* 22 A. Rodríguez
* 23 Baloy (c)
* Treener: H. Gómez

 | Panama |
**Eduard Kapsta** (22. juuni 1893 Linnamäe vald, Võrumaa – 4. juuli 1941 Tallinna keskvangla) oli eesti Poliitilise Politsei ametnik.

Sündis metsaülema pojana. 1902 astus kohaliku vallakooli, 1904 läks Antsla õigeusu-kihelkonnakooli, kus õppis kolm aastat. 1909. aastal sooritas Valga linnakoolis lõpueksami. Õppimise katkestas silmade haiguse tõttu. Läbis Eesti Põllumeeste Seltsi kuuekuulised põllutöö ja karjakasvatuse kursused Tartus 1915. aastal.

Eduard Kapsta teenis 9. septembrist 1915 kuni 10. detsembrini 1917 Vene sõjaväes kaardiväe Semjonovski polgus alamväelasena. 20. aprillist kuni 1. detsembrini 1918 oli ta Tartu maakonnas Kodijärve vallas vallasekretär ja ühtlasi valiti Saksa okupatsioonivõimude Eestist lahkumisel novembris 1918 Kodijärve valla kaitseliidu ülemaks. 

6. jaanuarist 1919 töötas Kapsta Operatiivstaabi Teadetekogumise osakonnapunkti nr 2 noorema ametnikuna, kust 15. aprillil 1919 viidi üle 2. diviisistaabi Teadetekogumise osakonna Petseri punkti, kus teenis ametnikuna kuni 9. novembrini 1919. Samal kuupäeval saadeti ta Kindralstaabi Valitsuse 1. diviisi Teadetekogumise Narva punkti ülema käsutusse, kus teenis punkti asjaajajana 15. novembrist 1919 kuni 10. detsembrini 1920, lahkus teenistusest omal palvel.

14. detsembril 1920 määrati Kaitsepolitsei Tallinna jaoskonna käskudetäitjaks Haapsalusse. 10. jaanuaril 1922 määrati Tallinna jaoskonna ülema vanemaks abiks Haapsalusse. 15. juulil 1922 määrati Tallinna jaoskonna ülema vanemaks abiks. 1925. aastal nimetati ümber Poliitilise politsei abikomissariks Tallinnas. 5. aprillil 1927 kinnitati 2. järgu abikomissariks Tallinnas ning 23. märtsil 1928 kinnitati 1. järgu abikomissariks Tallinnas.

3. augusti hilisõhtul 1927 sai Kapsta kommunist Aleksander Leineri kinnivõtmisel tulevahetuses Leineriga õlga haavata.

8. märtsil 1934 paigutati Eduard Kapsta ümber teenistuse huvides 1. järgu abikomissariks Narva. 7. oktoobril 1936 paigutati abikomissariks Tartusse. 22. veebruaril 1939 määrati poliitilise politsei komissariks Petserisse. 6. aprillil 1939 määrati Petseri-Võru prefekti asetäitjaks. Vabariigi valitsuse otsusega 31. juulist 1940 aastal vabastati poliitilise politsei komissar Petseris Eduard Kapsta ametist kaitseseisukorra seaduse § 12 p. 2 põhjal.

Tunnustus
---------

* 1939 Kotkaristi IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Kuulutus". *Linna teataja*. 25. oktoober 1941.
2. ↑  AMETIST VABASTAMISI POLIITILISES POLITSEIS kaitseseisukorra seaduse põhjal, Järva Teataja (1926-1944), nr. 89, 2 august 1940

Välislingid
-----------

* Kommunismiohvrite andmebaas
Bulgur
**Bulgur** on kuivatatud ja purustatud nisu. Bulgur on populaarne Lähis-Idas. Valgu- ja süsivesikurikas bulgur on populaarne ka taimetoitlaste hulgas.

Ajalugu
-------

Nisust bulguri tegemine on iidne protsess, mis pärineb Vahemere maadest ja on tuhandeid aastaid Lähis-Ida kööki kuulunud. Piiblist on leitud viiteid, et seda valmistasid iidsed babüloonlased ja heebrealased juba 4000 aastat tagasi. Araabia, Iisraeli, Egiptuse ja Rooma tsivilisatsioonides söödi seda juba aastal 1000 eKr.

Kasutamine
----------

Bulgurit kasutatakse pilaffides, suppides, pagaritoodetes või täidisena. Bulgur on peamine koostisaine *tabbouleh* salatis ja Liibanoni böfis. Bulgurit valmistatakse sarnaselt riisiga, ent selle tekstuur sarnaneb rohkem kuskussi omaga.

Toiteväärtus 100 g kohta
------------------------

| Ained | Ühik |
| --- | --- |
| kcal | 342 |
| Lipiidid | 1,3 g |
| Kolesterool | 0 mg |
| Naatrium | 17 mg |
| Kaalium | 410 mg |
| Sahhariidid | 76 g |
| Valgud | 12 g |

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. juuni 2017. Vaadatud 23. mail 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑

Välislingid
-----------

* Bulgur – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**.su** oli Nõukogude Liidu tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

Kuigi Nõukogude Liit lagunes juba 1991. aasta lõpus, kasutatakse domeeni endiselt. Kui 2007. aastal oli su-domeenis registreeritud ligi 10 000 veebisaiti, siis oktoobriks 2011 oli registreeritud juba 98 000 veebisaiti.

Viited
------

1. ↑  USSR still alive on Internet and won't go quietly, Reuters
2. ↑  "arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. jaanuar 2012. Vaadatud 2. oktoober 2011.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Straße des 17. Juni ("17. juuni tänav") Berliinis, Saksamaal. Vaade Brandenburgi värava suunas
**Bulvar** on lai puiestee, tihtipeale jõe või mere kaldal. Sageli nimetatakse bulvariteks ringtänavaid. Enamasti jaotuvad bulvarid mitmeks eri kiirusega sõidurajaks, millest äärmised rajad on eraldatud.

Sõna *bulvar* pärineb prantsuskeelsest sõnast *boulevard*, mida mainiti esimest korda 1435. aastal kujul *boloard*.

Kõige sagedamini seostataksegi bulvareid just Prantsusmaa, eriti Pariisiga. Tänapäevasel kujul said Pariisi bulvarid alguse 1853-70, kui linnaarhitekt Georges-Eugène Haussmann Teise Prantsuse Keisririigi aastail Pariisi ümber kujundas. Paljud Pariisi bulvarid asendasid vanu linnamüüre; kokkuvõttes moodustavad need ringi linnasüdame ümber, vastandina sellest kiirtena lähtuvatele avenüüdele.

Saksamaa tuntuimateks bulvariteks on nimetatud Unter den Lindenit Lääne- ja Karl-Marx-Alleed Ida-Berliinis.

Vaata ka
--------

* Haljasala

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bulvar** |
**.se** on Rootsi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.

Tippdomeeni haldab Rootsi Interneti Sihtasutus (Internetstiftelsen i Sverige, varem Stiftelsen för Internetinfrastruktur - Internetiinfrastruktuuri Sihtasutus), kuid domeenid tuleb registreerida volitatud registripidajate kaudu.

Enne 2003. aastat oli domeenide registreerimine üsna piiratud, seda said teha vaid üleriigiliselt registreeritud ettevõtted, ühingud ja asutused ning domeen pidi olema väga sarnane organisatsiooni nimega. Ei olnud lubatud registreerida domeene üksikutele toodetele ja kaubamärkidele (see oli võimalik teise astme domeeni tm.se all, kuid see lahendus ei olnud populaarne). Üksikisikud ja kohalikult registreeritud organisatsioonid võisid samuti registreerida teise astme domeeni alla, vastavalt pp.se ja <maakonna tähis>.se.

Alates 2003. aastast võivad kõik organisatsioonid ja üksikisikud registreerida kui tahes mitu domeeni otse .se alla. Samast aastast sai võimalikuks domeeninimedes kasutada tähti å, ä, ö, ü ja é.

Välislingid
-----------

* Koduleht

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
***Sabine von Colson ja Elisabeth Kamann v Land Nordrhein-Westfalen*** (1984) Case 14/83 on Euroopa Liidu Kohtu kaasus, mis käsitles sisseriikliku õiguse ja Euroopa Liidu õiguse kollisiooni.

Asjaolud
--------

Aastal 1976 Euroopa Liidu Nõukogu võttis vastu direktiivi 76/207/EMÜ, mille eesmärgiks oli meeste ja naiste võrdõiguslikkuse saavutamisele seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega. Seoses sellega tekkis Saksamaal vaidlus Sabine von Colsoni ja Elisabeth Kamanni ning Nordrhein-Westfaleni liidumaa vahel.

Sabine von Colson ja Elisabeth Kamann olid kaks diplomeeritud sotsiaaltöötajat, kes kandideerisid tööle Werli meestevanglasse. Werli vangla keeldus võtmast neid tööle, kuigi meeskandidaadid olid vähem kvalifitseeritud. Sisuliselt oli keeldumise põhjuseks kandidaatide sugu. Ülalmainitud direktiivi kohaselt pidi riik tagama neile kohase õiguskaitsevahendi. Saksamaa kohus tuvastas, et tegemist oli diskrimineerimisega ja leidis, et Colsonile ja Kamannile oli vaja hüvitada töökohale kandideerimisega seotud kulud. Tol ajal kehtiva Tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch või BGB) järgi kuulusid hüvitamisele ainult otsesed kulud. Otsesed kulud käesoleva kaasuse kontekstis olid taksosõidukulud väärtuses 7.20 DM.

Kuna selline lahendus oleks ilmselgelt ebaõiglane esitas Saksamaa kohus Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse küsides, kas sellise diskrimineerimise puhul peab siseriiklik kohus kohustama tööandjat sõlmima töölepingut soo põhjal diskrimineeritud isikuga.

Kohtuotsus
----------

Esitatud küsimusele vastas Euroopa Kohus eitavalt. Põhjenduseks oli toodud välja, et liikmesriikidele on antud vabadus valida vahendeid, mis aitaksid kaasa saavutada direktiivi eesmärki. Kohtu arvamusel tööandjate kohustamine sõlmima töölepingut diskrimineeritud isikutega on ka kohane meede.

Samas eelotsusetaotluses Saksamaa kohus küsis, kas kohaselt tõlgendatud direktiiv on otseselt kohaldatav sisseriiklike vaidluste lahendamisel. Sellele Kohus vastas, et sisseriiklikud kohtud peavad tõlgendama sisseriikliku õigust direktiivi sõnastuse ja eesmärgi valguses selleks, et tagada direktiivi tulemuslikust. Sealjuures kui kehtestatakse hüvitise maksmise kohustust, siis hüvitise suurus ei tohi olla liiga tagasihoidlik. Seega hüvitis, mis näeb ette ainult otseste kulutuste hüvitamist ei ole kooskõlas direktiivi eesmärgiga.

Välislingid
-----------

1. ↑  "Case 14/83".
2. ↑  "Nõukogu direktiiv, 9. veebruar 1976, meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega ning töötingimustega".
**Buliimia** (*bulimia nervosa*) on söömishäire, mille iseloomulikuks tunnuseks on õgimissööstud ja ülemäärane kehakaalu kontroll, mille tulemusena üritatakse toidu paksukstegevat mõju kaotada - oksendamise, lahtistite söömise või muul moel.

Buliimiaga patsientide mõtted keerlevad pidevalt söömise ümber ning viivad impulsiivsete söömishoogudeni. Hiljem neid kahetsetakse ning püütakse kuidagi toidu paksukstegevast mõjust vabaneda. Levinuim võte selleks on oksendamine, aga tarvitatakse ka lahtisteid, erinevaid ravimeid, mis ei lase toidul imenduda, nälgitakse jne. 

Erinevalt anorektikutest on buliimikud reeglina normaalse kehakaaluga, mis ei vasta aga patsiendi enda seatud (sageli ülikriitilistele ja ebatervetele) normidele.

Korduv oksendamine või ravimite tarvitamine, millega kaasneb toitainete puudus organismis, võib põhjustada organismis füsioloogilisi muutusi (elektrolüütide tasakaalu häired, krambid, lihastõmblused, südamerütmihäired jms).

Ravi
----

*Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ning see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest.*

Buliimiat ravitakse antidepressantide ja/või neuroleptikumidega ja psühhoteraapiaga.

Vaata ka
--------

* Anoreksia