**Aktant** on moodustaja, mis märgib lauses situatsiooni osalist.

Aktantide olemasolu, arvu, funktsiooni ja vormistuse määrab lauses semantiline predikaat, milleks võib olla öeldis, öeldis koos öeldistäitega, kõrvallause öeldis (+ öeldistäide) või tegusõna käändeline vorm (infiniittarindi põhi). Primaarne semantiline predikaat on öeldis. Semantiline predikaat on lause semantiline kese ning väljendab lauses situatsiooni tüüpi. 

Näiteks lauses ***Ta kardab ämblikke.*** on semantiliseks predikaadiks öeldis ***kardab***, mis väljendab kartmise situatsiooni, ning situatsioonis osalejateks ehk aktandideks on öeldise seotud laiendid ***ta*** ja ***ämblikke***.

Aktant võib olla öeldise seotud laiend või vaba laiend.

Aktandi semantilised funktsioonid
---------------------------------

Aktandi semantiline funktsioon on situatsiooni osaliste rollide näitamine. Aktantide kirjelduse täpsusest oleneb konkreetsete funktsioonide arv. Osa funktsioone esineb ainult teatud käände- või kaassõnakasutuses (nt võib aktant olla ainult kaasaütlevas käändes), osade funktsioonide süntaktiline taust on laiem. Viimaste hulka kuuluvad:

* **tegija ehk agent** on teadlikult toimiv, oma tegevust kontrolliv osaline: ***Sprinter** jookseb 400 meetrit*; *Vaasis on **minu** valitud lilled*.
* **kogeja** on psüühilises situatsioonis osaleja: ***Miia** armastab loomi*; ***Mulle** ei meeldi see raamat*.
* **valdaja**: *Need paberid on **minu** käes*; *Ma sain need paberid **Peetrilt***.
* **neutraalne osaline**: ***Uksed** on avatud*; ***Konn** on kahepaikne*.
* **vahend**: *Ta avas ukse **võtmega***; ***Pult** paneb teleka tööle*.
* **koht**: *Lapsed on **kinos***; *Isa kiirustab **tööle***.
* **aeg**: ***Hommikuti** tõuseb päike*; *Ema tuli **õhtul** koju.*

### Tegevussubjekt

Tegevussubjekt on aktant, mis täidab lauses tähelepanuväärseima osalise rolli - see on teiste osalistega võrreldes semantiliselt esile tõstetud. Tegevussubjekt on alati situatsiooni aktiivseim osaline – tegevuse sooritaja, seisundis või protsessis osaleja. Erinevates lausetes võivad tegevussubjektiks olla erinevaid konkreetseid semantilisi funktsioone täitvad aktandid.

1. Kui lauses on olemas tegija ehk agent, on see tegevussubjekt, nt ***Ma** lugesin raamatu läbi*.
2. Kui lauses puudub tegija ehk agent, on tegevussubjektiks kogeja või valdaja, nt ***Mulle** meeldivad hobused*.
3. Kui lauses pole tegijat ega kogejat või valdajat, on tegevussubjektiks tavaliselt vahend, nt ***Nuga** lõikas kätte*.

Primaarne tegevussubjekt on lauses alus ehk grammatiline subjekt. Eesti keeles võib alalütlevas ehk adessiivis, alaleütlevas ehk allatiivis või osastavas käändes ehk partitiivis võib tegevussubjekt olla vaid kogeja-omajalauses ja olemasolulauses, omastavas käändes ehk genitiivis esineb sekundaartarind tegevussubjekt (***tema** nähes*).

### Tegevusobjekt

Tegevusobjekt on aktant, mis näitab, kellele või millele on lausega tähistatud tegevus suunatud. Tegevusobjekt vastandub tegevussubjektile. Primaarne tegevusobjekt on lauses sihitis ehk grammatiline objekt, nt *Ma armastan **teda***; *Mees kaevas **kraavi***. Tegevusobjekt võib olla ka määrus, nt *Ta andestab **sulle***; *Ta noogutas **mulle***.

Vaata ka
--------

* Lause semantiline funktsioon
* Lause moodustajad
* Tegusõna valents

Viited
------

1. ↑  Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 474.