recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Rauno Elp Estonia maja juubelipidustuste raames autogrammitunnis 12. septembril 2013
**Rauno Elp** (sündinud 21. veebruaril 1971 Tartus) on eesti ooperilaulja (bariton). 

Elp on rahvusooperi Estonia ooperisolist aastast 1992. Aastal 1996 lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia dotsent Ervin Kärveti lauluklassis. 

Tema repertuaari kuulub palju eriilmelisi baritonirolle nii eesti kui ka maailma ooperiliteratuurist. Maailma ooperiloomingust kuuluvad tema rollide hulka Argante (Händeli "Rinaldo"), Krahv Almaviva, Don Giovanni ja Guglielmo (Mozarti "Figaro pulm", "Don Giovanni" ja "Cosi fan tutte"), Dulcamara ja Belcore (Donizetti Armujook"), Don Magnifico (Rossini "Tuhkatriinu"), Scarpia, Jack Rance, Marcello, Lescaut ja Gianni Schicchi (Puccini "Tosca", "Tütarlaps kuldsest läänest", "Boheem", "Manon Lescaut" ja "Gianni Schicchi"), Silvio (Leoncavallo "Pajatsid"), Alfio (Mascagni "Talupoja au"), Valentin (Gounod' "Faust"), Germont, Rigoletto, Amonasro, Renato, Jago, Rodrigo di Posa (Verdi "Traviata", "Rigoletto", "Aida", "Maskiball", "Otello" ja "Don Carlo"), Cardillac ja Roderick (Hindemithi "Cardillac" ja "Pikk jõulueine"), Escamillo (Bizet' "Carmen"), Jeletski (Tšaikovski "Padaemand"), Pantalone ja Kokatar (Prokofjevi "Armastus kolme apelsini vastu"), Hollandlane, Kurwenal, Amfortas ja Wolfram (Wagneri "Lendav hollandlane", "Tristan ja Isolde", "Parsifal" ja "Tannhäuser"). Eesti lavateostest on tema repertuaaris Cyrano (Tambergi "Cyrano de Bergerac"), Wallenberg (Tüüri "Wallenberg"), Isa Kaarel (Puuri "Pilvede värvid"), Theodor (Kõrvitsa "Liblikas"), Jürgen (Tubina "Barbara von Tisenhusen"), Sebastian (Eespere "Gurmaanid"), Lembo (Steineri "Kosjas"), Onu Julius ja Rulle (Aintsi "Karlsson katuselt"), Miles Hendon (Pajusaare "Prints ja kerjus").

Preemiad
--------

* 1993 ja 1997 I auhind Tiit Kuusiku nimelisel lauluvõistlusel,
* 1994 II auhind rahvusvahelisel noorte lauljate võistlusel Walesis (International Young Singer of the Year 1994).

Tunnustus
---------

* 2004 Harjumaa teatripreemia
* 2007 Georg Otsa nimeline auhind
* 2016 Eesti Teatriliidu muusikaauhind

Välislingid
-----------

* Teatrilood, Ene Pilliroo intervjuu Rauno Elbiga novembris 2003
* Portree. Rauno Elp, Tiina Kuninga intervjuu Rauno Elbiga märtsis 2008
* Rauno Elbi Wallenberg, Eesti Ekspress, 29.02.2008
* Rauno Elp – ürgselt aus romantik, Ajakiri Muusika, jaanuar 2016
**Deron Michael Williams** (sündinud 26. juunil 1984 Parkesburgis Lääne-Virginias) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 12 hooaega. Williams on USA koondisega tulnud kahekordseks olümpiavõitjaks.

NBA karjäär
-----------

2005. aasta NBA *draft'*ist kolmandana Utah Jazzi valitud Williams mängis Jazzi meeskonnas viis ja pool aastat ning tõi oma parimal, 2010/11. hooajal keskmiselt 21,3 punkti ja 9,7 resultatiivset söötu mängus.

2011. aasta veebruaris vahetati Williams New Jersey Netsi. Williams mängis 2012. aastal Brooklynisse kolinud ja seetõttu nime vahetanud klubis kokku ligi viis aastat ja siirdus seejärel 2014. aasta suvel Dallas Mavericksi. 

Dallas loobus keskmiselt 13,7 punkti ja 6,2 tulemuslikku söötu toonud Williamsi teenetest 2017. aasta veebruaris, misjärel liitus ta karjääri viimaseks pooleks hooajaks Cleveland Cavaliersiga.

Saavutused
----------

### NBA

* Kolm korda valitud NBA tähtede mängule (2010–2012)
* Kaks korda valitud NBA sümboolsesse teise viisikusse (2008, 2010)
* NBA uustulnukate sümboolne esiviisik (2006)

### USA korvpallimeeskond

* 2008. aasta suveolümpiamängud: kuldmedal
* 2012. aasta suveolümpiamängud: kuldmedal

Välislingid
-----------

* Deron Williams – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Deron Williams – NBA.com
* Deron Williams – Basketball-Reference.com
Kserofüütsed potitaimed
**Kserofüüdid** ehk **kuivustaimed** on taimed, millel ehituslikud ja talitluslikud kohastumused võimaldavad aktiivsel elujärgul pikka aega taluda õhu ja mulla kuivust. Kserofüüdid on iseloomulikud ariidsetele aladele (stepid, kõrbed, poolkõrbed), samuti leidub neid kuivadel nõlvadel ja liivikuil.

Kuivustaimed on näiteks harilik kadakas, harilik mänd, läikiv hõbepuu, harilik robiinia.

Kserofüüte saab jagada kolmeks: kseromorfsed, eukserofüüdid ehk päriskuivustaimed ja turdtaimed ehk sukulendid.

Kserofüütide iseärasused
------------------------

 *Pikemalt artiklis Kseromorfsus*
Kserofüütide veetarbimine on sageli väga säästlik, neil on võimas ja hästiarenenud juurestik, lehed on tihti muundunud okasteks ja kaetud paksu epidermikihiga. Sageli on taime kõik osad kaetud karvadega (et peegeldada tagasi valgust), lehed väikesed ja pikisuunas kokkurullitud.

Vaata ka
--------

* Hüdrofüüdid
* Hügrofüüdid
* Mesofüüdid
* Sukulendid
* Helofüüdid
* Oksülofüüdid

Viited
------

1. 1 2 3  Ökoloogialeksikon. (1992). Koost. Masing, V. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus
2. ↑  Endel Laas. Dendroloogia, Tallinn, Valgus, 1987.
**Liisi Piits** (sündinud 13. augustil 1976) on eesti keeleteadlane. 

Tema uurimisvaldkonnad on kõnesüntees, tänapäeva eesti keele fonoloogiline varieerumine ja kollokatsioonid eesti keeles.

Haridus
-------

Liisi Piits on õppinud aastatel 1995–2000 Tallinna Pedagoogikaülikooli bakalaureuseõppes. 2004. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistritöö eesti keele erialal (teema "Sõnade "mees", "naine" ja "inimene" esinemisümbrusest ja stiilivärvingust"). 2015. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Sagedamate inimest tähistavate sõnade kollokatsioonid eesti keeles" (juhendaja Urmas Sutrop).

Töökäik ja muu erialane tegevus
-------------------------------

Ta on töötanud 2005. aastast Eesti Keele Instituudis, 2018. aastast vanemteadurina. Ta on EKI kõneuurimise ja kõnetehnoloogia osakonna juhataja.

2015. aastast on ta Emakeele Seltsi liige.

Liisi Piits on koostanud eesti keele õpikuid ja töövihikuid põhikoolile.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5
2. ↑

Välislingid
-----------

* Liisi Piits Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**"Liisil on punane pliiats"** oli 1933. aasta 17. augustil väljaandes Rahvaleht avalda­tud Miini Mihkli ehk Pedro Krusteni veste. Veste sisaldas akrostihhonit, mille ridade esitähed andsid kokku lause "laku perset tsensor". Luuletus koos vestega avaldati protestina eeltsensuuri kehtestamisele Jaan Tõnissoni valitsuse poolt tollase põhiseaduskriisi ja kaitseseisukorra ajal. Samal ajal toimus üleilmne majanduskriis ja käisid arutelud krooni devalveerimise üle.

Veste
-----

Veste peategelase Miini Mihkli abikaasa Liisi kartis, et Mihkel kirjutab midagi tsensuurile sobimatut ja valvas seetõttu kirjutamise ajal üle Mihkli õla. Mihkel aga pettis kaasa ära pealtnäha süütu luuletusega "Lahkub pikkamööda suvi", mille ridade esitähed andsid tulemuseks tsensorit sõimava lause.

Luuletus
--------

Luuleridade esimesed sõnad. Täistekst nähtav näiteks välislingi lõigus viidatud Vikerkaare 1989. aasta numbris.

> **L**ahkub … 
> 
> 
> **A**eg … 
> 
> 
> **K**annab … 
> 
> 
> **U**jujad …
> 
> 
> **P**irita …
> 
> 
> **E**lu … 
> 
> 
> **R**ahvast … 
> 
> 
> **S**oojas … 
> 
> 
> **E**ndamisi … 
> 
> 
> **T**uimaks …
> 
> 
> **T**uleb …
> 
> 
> **S**iis … 
> 
> 
> **E**nda …
> 
> 
> **N**äen …
> 
> 
> **S**iis …
> 
> 
> **O**ma …
> 
> 
> **R**õõmsaks …
> 
> 
>

Tagajärjed
----------

Sisekaitse ülem lasi 17. augustil konfiskeerida need ajalehenumbrid, mis polnud veel läbi müüdud, samuti sulges Rahvalehe kolmeks kuuks karistusena riigiametniku kohta käiva sõimu avaldamise eest. Sulgemisotsuse kiitis heaks Tõnissonile kuulunud Postimees.

Hilisem mõju
------------

Väljaanne Vikerkaar avaldas 1989. aastal Rein Kruusi soovitusel luuletuse "Lahkub pikkamööda suvi", et tähistada vabanemist nõukogude tsensuuri Glavliti ametliku järelevalve alt.

Vaata ka
--------

* tsensuur
* vaikiv ajastu
* sõnavabadus
* ajakirjandusvabadus

Viited
------

1. 1 2 3  Alo Lõhmus (1998). "Vaikiva oleku tulek Eesti ajakirjandusse" (PDF). *Tartu Ülikool*. Vaadatud 1.2.2022.
2. 1 2  "Lühiühendus". *Sirp*. 2.9.2005. Vaadatud 1.2.2022.
3. 1 2 3  Miini Mihkel (17.8.1933). "Liisil on punane pliiats". *Rahvaleht*. Vaadatud 1.2.2022.
4. 1 2  "Pedro Krusten". *Vikerkaar*. 1.8.1989. Vaadatud 1.2.2022.

Välislink
---------

* Vikerkaar 1989, 8 Vikerkaare 1989. aasta number, kus luuletus taasavaldati
**Liisu Lass** (sündinud 4. oktoobril 1988 Pärnus) on Eesti Rahvusringhäälingu ajakirjanik.

Haridus
-------

Liisu Lass lõpetas Pärnu Ühisgümnaasiumi (2007). Ta õppis Tartu Ülikoolis bakalaureuseastmes ajakirjandust ja suhtekorraldust ning rahvusvahelisi suhteid (2010). Magistrikraadi kaitses Tartu Ülikooli sotsiaal- ja haridusteaduskonnas kommunikatsioonijuhtimise erialal meediauuringute suunal (2013), uurides magistritöös sotsiaalsete võrgustike rolli avaldumist Euroopa integratsiooniprotsessis.[*viide?*]

Töökäik
-------

Eesti Rahvusringhäälingu uudistetoimetuses alustas Liisu Lass tööd 2010. aastal raadiouudiste Tartu toimetuses[*viide?*]. Hiljem töötas Tallinna toimetuses raadiouudiste vastutava toimetajana[*viide?*]. Alates 2014. aasta sügisest 2017. aasta sügiseni oli ta Eesti Televisiooni "Terevisiooni" uudiste saatejuht-toimetaja[*viide?*]. Alates oktoobrist 2017 on ta ERR-i uudistetoimetuse teleuudiste juht ning 2018. aastast kahel päeval nädalas ka "Terevisioon" saatejuht.

Viited
------

1. ↑  "ERR-i teleuudiste juhiks saab Liisu Lass". ERR Uudised, 26.09.2017
**Antiope** oli vanakreeka mütoloogias Teeba printsess, Nykteuse tütar, Amphioni ja Zethose ema.

Antiope oli nii kaunis, et Zeus armus temasse. Zeus lähenes talle saatüri kujul ja kui Antiope vahekorrast keeldus, siis vägistas ta. Antiope jäi rasedaks. Ta ei julgenud sellest isale rääkida, vaid põgenes oma kallima, Sikyoni kuninga **Epopeuse** juurde ja tunnistas talle kõik üles. Epopeus abiellus temaga.

Selle abieluga ei olnud nõus Nykteus, kes oma venna Lykose ja suure sõjaväega tungis Sikyoni. Lahingu võitis Teeba, kuid nii Epopeus kui ka Nykteus hukkusid (nad olevat tapnud teineteise). Lykos viis Antiope Teebasse tagasi ja sai ise kuningaks.

Antiope anti Lykose naisele **Dirkele** orjaks. Dirke kohtles Antiopet väga halvasti ning kui see kaksikud pojad sünnitas, käskis ühel karjusel need Kithaironi mäele surema jätta. Tol hakkas poistest kahju ja ta kasvatas nad oma lastena üles. Lapsed said nimeks Amphion ja Zethos.

Aastaid hiljem põgenes Antiope piinamise tõttu Teebast ning sattus Amphioni ja Zethose juurde. Kui Antiope rääkis, kes ta on, siis tunnistas karjus Amphionile ja Zethosele, et see on nende ema. Kui Dirke saabus Antiopet tagasi viima, sidusid noormehed kuninganna kas härja sarvede või juukseidpidi härja saba külge ja see tappis Dirke ära. Pärast kogusid noormehed oma sõbrad kokku, vallutasid Teeba, tapsid Lykose ja hakkasid kahekesi ise riiki valitsema.

Antiope kunstis
---------------

Zeusi ja Antiopet on maalinud Franz Anton Maulbertsch, Andrea Schiavone, Tizian, Tintoretto ja Antoine Watteau.

Vaata ka
--------

* Tyro – Antiope lugu sarnaneb väga Tyro looga.
"**Crusade**" (eesti keeles "Ristiretk") on USA ulmesari, mille sisu lähtub J. Michael Straczynski loodud sarja "Babylon 5" sündmustikust. "Crusade'i" sündmused leiavad aset 2267. aastal.

Sündmustiku taust
-----------------

Sarjale eelneb "Babylon 5" ulmemaailma kronoloogias telefilm "A Call To Arms". Selles ründavad Maad drakhid, kes päästavad lahti nanoviiruse, mis nakatab kõik Maa elanikud. Viirus on õnneks inimestele kohandamata ja selle mõju pole kohe letaalne. Viirus aga muteerub pidevalt ning kui seda protsessi ei õnnestu peatada, prognoositakse kõigi Maa elanike hukkumist viie aasta jooksul. Maa pannakse tähtedevahelisse karantiini. Ühtlasi saadetakse teele uurimislaev Excalibur, mille meeskonnaliikmed viibisid inimkonna nakatumishetkel Maast eemal. Excaliburi meeskonna ülesanne on leida mõnelt teiselt planeedilt nanoviiruseravim.

Sarja tootmise enneaegne lõpetamine
-----------------------------------

Nagu "Babylon 5", pidi ka "Crusade" kestma viis aastat. Paraku tekkisid sarja tellinud ning seda näitama pidanud USA telejaama TNT ja sarja tootjate vahel põhimõttelised lahkhelid, mille tõttu "Crusade'i" tootmine katkestati veel enne, kui esimene osa eetrisse läks. Selleks ajaks oli valminud 13 esimese hooaja osa, need anti hiljem eetrisse ning on praeguseks avaldatud ka DVD-l.

Tegelased
---------

* Kapten Matthew Gideon (Gary Cole), uurimislaeva Excalibur komandör.
* Leitnant John Matheson (Daniel Dae Kim), laeva esimene ohvitser. Telepaat.
* Max Eilerson (David Allen Brooks), firma Planeetidevahelised Ekspeditsioonid arheoloog.
* Galen (Peter Woodward), tehnomaag.
* Dr. Sarah Chambers (Marjean Holden), Excaliburi arst.
* Dureena Nafeel (Carrie Dobro), kogenud varas. Drakhide hävitatud rassi esindaja.
* Kapten Elizabeth Lochley (Tracy Scoggins), kosmosejaama Babylon 5 komandör.

Osade loetelu
-------------

1. "Sõjatsoon" (*War Zone*)
2. "Pikk tee" (*The Long Road*)
3. "Igaviku kaev" (*The Well of Forever*)
4. "Kurbuse tee" (*The Path of Sorrows*)
5. "Hingemustrid" (*Patterns of the Soul*)
6. "Otsus hauast" (*Ruling from the Tomb*)
7. "Mängureeglid" (*The Rules of the Game*)
8. "Välimused ja muud pettused" (*Appearances and Other Deceits*)
9. "Rutates öös" (*Racing the Night*)
10. "Sõjamälestus" (*The Memory of War*)
11. "Maa vajadused" (*The Needs of Earth*)
12. "Külalised samalt tänavalt" (*Visitors from Down the Street*)
13. "Igal ööl ma unistan kodust" (*Each Night I Dream of Home*)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib korporatsioonidest ettevõtluses; üliõpilasorganisatsioonide kohta vaata artiklit Üliõpilaskorporatsioon.* |

---

**Korporatsioon** on mitmes riigis (näiteks USA-s) ettevõtteliik (*corporation*), mis sarnaneb Eesti äriõiguses kõige enam aktsiaseltsiga. Ajalooliselt tähendab **korporatsioon** ka ühiste kutse- või seisusehuvidega isikute koondist.

Korporatsioon esimeses tähenduses on iseseisev juriidiline isik, mil on selle liikmete omadest eraldiseisvad õigused ja kohustused. Ehkki inglise keeles võib *corporation* vastata kontekstist sõltuvalt nii eesti terminile *ettevõte* kui ka *juriidiline isik*, tähistatakse eesti keeles sõnaga *korporatsioon* eelkõige äriühinguid, enamasti suurettevõtteid. Tähendusnihke tõttu tuleb seda sõna tõlkides pöörata kontekstile erilist tähelepanu.

Korporatsioonid kutseühenduste tähenduses tegutsesid Itaalia eeskujul ka sõjaeelses Eestis. Tänapäeval nimetatakse sedalaadi organisatsioone kutsekodadeks ja kutseliitudeks.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Korporatsioon** |

* Rahvusvaheline korporatsioon
**Curieuse** on Seišellidele kuuluv saar India ookeanis. Saar kuulub Graniidisaarte hulka.

Saar paikneb umbes 2 km kaugusel Praslini saare põhjarannikust. Umbes 9 km kaugusel Curieuse'ist loodes asub Seišellide põhjapoolseim graniitsaar Aride.

Curieuse'i pindala on 4,6 km². Saarel elab vaid mõni üksik inimene.

Saarel on hulk endeemseid taime- ja loomaliike, nende hulgas seišellipalm, mis kasvab ainult Praslinil ja Curieuse'il. Curieuse'il kasvab muu hulgas kiu-ilulehik.

Saarel elab umbes 300 hiidkilpkonna *Geochelone gigantea*. Mustpapagoi alamliik *Coracopsis nigra barklyi* elab ainult Praslinil ja Curieuse'il.

Ajalugu
-------

Saarele saabunud prantslased andsid sellele esialgu punase pinnase tõttu nimeks Île Rouge. Aastal 1768 kuulutas Prantsusmaa saare enda omaks ning saar sai prantsuse maadeuurija Marc-Joseph Marion du Fresne'i laeva La Curieuse auks oma praeguse nime.

Aastal 1771 süütasid meremehed seišellipalmi viljade kättesaamise hõlbustamiseks tulekahju, mis hävitas suure osa saare elustikust.

Aastatel 1833–1965 tegutses saarel leprosoorium.

Aastal 1979 asutati saart ja seda ümbritsevat mereelustikku hõlmav rahvuspark.
Crystal Mill Crystali jõe ääres. Crystal Mill on üks kõige kuulsamaid Colorado kummituslinnade vaateid
**Crystal** on mahajäetud endine kaevanduslinn USA-s Colorado osariigis Gunnisoni maakonnas.

Asukoht
-------

Crystal jääb maanteest State Highway 133 26 km kaugusele kagusse. Sinna viib tee Marble'ist, mis on läbitav ainult neljarattaveol. Crystal paikneb Crystali jõe orus ning on ümbritsetud kõrgete mägede ja männimetsadega. Crystali linn asub Crystali jõe ääres paiknevast Crystal Millist umbes 300 meetri kaugusel.

Ajalugu
-------

1880. aastal avastas grupp maavaraotsijaid Rock Creeki (hiljem Crystali jõe) kaldal kristallisarnase kvartsi ja nimetas jõe kaldale loodud asula **Crystal Cityks**. 1883. aastal rajati linna korralik tee, mida mööda said veovankrid maaki vedada. Crystalist arenes paarisaja elanikuga linn. Suurem osa elanikest töötas Black Queeni, Lead Kingi ja Shreep Mountain Tunnelis ääres paiknenud Whopperi, Cinnamon Pride'i, Daisy ja Laura kaevanduses.

1880. aastate keskapaigaks ilmus Crystalis kohalik ajaleht Crystal River Current ning linnas oli kaks universaalkauplust, paarkümmend maja, paar salooni ja Crystal Club, kus pakuti vaid meesklientidele mitmesuguseid mänge ja jooke.

Mõne aja järel kaotati linna nimest sõna "city" ja see märkis ka linna allakäiku. Eraldatud linnale oli jätkuvaks probleemiks transport. Plaaniti küll rajada raudteeühendus Carbondale'iga, kuid see ei saanud teoks. 1893. aastaks oli hõbedavarud ammendunud, kuid sajandi vahetusel hakati kaevandama pliid ja vaske. Kaevandamine jätkus Crystalis kuni Esimese maailmasõjani. 1915. aastal elas linnas veel 8 inimest.[*viide?*]

Tänapäeval
----------

Crystali suurim vaatamisväärsus tänapäeval on Crystali jõe ääres paikneva maalilise Crystal Milli jäänused. See on populaarne fotografeerimise koht. Crystal Mill on endine elektrijaam.

Viited
------

1. ↑  Dallas (1988), lk 64.
2. 1 2 3  Dallas (1988), lk 65.
3. ↑  Crystal. *ghosttowns.com*. Kasutatud 4. märts 2015

Allikad
-------

* Sandra, Dallas (1988). *Colorado Ghost Towns and Mining Camps*. University of Oklahoma Press. ISBN 0-806120-84-3.

Välislingid
-----------

* Crystali pildigalerii
**Korporatsioon Amicitia lipp** on helelilla-tumeroheline-kuldne trikoloor ilma lisaembleemideta. Õnnistatud lipu juurde kuuluvad narmad. Lipuvarda tipus on kuldne korporatsioon Amicitia sirkel. 

Tegu on trikolooriga. Ülemine triip on sirelililla (helelilla), keskmine tumeroheline ja alumine kuldne.Korporatsioon Amicitia lipp
Korporatsioon Amicitia värvikombinatsiooni valis välja asutajaliige Emilie Ruubel. Nende värvide kokkusobitamise peale tuli ta vaadates kevadist sirelioksa kuldses vaasis. Hele- ehk sirelililla sümboliseerib julgust, tumeroheline lootust ja kuldne ausust.

Korporatsioon Amicitia lippu kasutab korporatsioon Amicitia oma pidulikel sündmustel nagu aktustel, juubelijumalateenistused jne. Neil üritustel saadab lippu auvalve ehk lipuvalve.

Korporatsioon Amicitia lippu, nagu muidki lippe, tervitatakse sissetoomisel püstitõusmisega. Lipp langetatakse leinaseisaku ajal, Eesti hümni ja teiste hümnide laulmise ajal ning vaimulikel talitustel, meieisapalve ja koguduse või lipu õnnistamise ajal.

Viited
------

1. ↑  "Korporatsioon Amicitia koduleht". Vaadatud 12.06.2023.
**Sinihall luga** (*Juncus inflexus*) on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv õistaim. 

Sinihall luga on areaalitüübilt eurosiberi levilaga, Eestis areaali kirdepiiril. Ta kasvab niisketel niitudel ja soodes, ka märgades avakooslustes. Kirjandusallikates on Eestist esmamainitud 1839. aastal, ent tõendav herbaarmaterjal puudub. Tõendatud esmasleid ja pikka aega ainuke leiukoht oli Jõhvi vana prügimäe juures Tallinna–Narva maantee lähedal, avastatud 1982. aastal.  Seda peeti hävinuks, sest viimati leiti taimi sealt aastal 1987. Hilisemate otsingute ajal (1995, 2001 ja 2003) polnud sealt enam taimi leitud ning sinihall luga arvati esimese kaitsekategooria liikide nimekirjast välja (2014).

2014. aastal Eesti uue taimeatlase välitööde käigus selgus, et sinihalli loa populatsioon Jõhvi juures on endiselt elujõuline.  Taimeatlase välitöödel on teda leitud ka Klooga lähedalt (üksik taim) ning suurem elujõuline populatsioon Saaremaal Sõrve poolsaarel.

Viited
------

1. ↑  2007. Eesti taimede määraja. Teine trükk. Toim. Leht, M. Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto, lk 336.
2. ↑  Vabariigi Valitsuse määruse "Vabariigi Valitsuse 20. mai 2004. a määruse nr 195 "I ja II kaitsekategooriana kaitse alla võetavate liikide loetelu" muutmine" eelnõu seletuskiri
3. ↑  Kukk, Toomas (2014). "Sinihall luga on Eestist taasleitud" (PDF). *Eesti Loodus nr 8*.
4. ↑  "Juncus inflexus — sinihall luga". *Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon*. 2018.

Välislingid
-----------

 Sinihall luga – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Sinihall luga andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib subkultuurist; hõimu kohta vaata artiklit Goodid* |

---

**Goodid** (inglise k *goths*) on subkultuuri esindajad, kes püüavad riietuse ja aksessuaaridega saavutada sünget ja dramaatilist välimust (mustaks lakitud küüned, julgelt sünge silmameik, ajastutruu riietus). Nimetus pärineb 18. sajandi õuduskirjandusest (nn gooti romaanid), kus figureerisid sünged keskaegsed lossid, kummitused, koletised, hullumeelsed jms. Gooti subkultuur põhineb muusikal. 1980. aastate alguses sai Inglismaal alguse *gothic rock*´i muusikastiill, mis sai omakorda alguse post-pungist. Gootide seas olid väga austatud Joy Division, Bauhaus, Siouxsie and the Banshees jt. 

Goote ühendab sarnane muusika-, riietumis- ja elustiil. Selle subkultuuri muusika hõlmab mitmeid muusikastiile, lisaks *gothic rock*´ile *death rock*, *industrial*, post-punk, *dark wave*, *ethereal wave*, *neoclassical* jne. Riietumises leiavad nad inspiratsiooni peamiselt *death rocki*, punki ja Victoria ajastu stiilidest, mille juurde käib tavaliselt kahvatu nägu, joonistatud kulmud ja mustaks värvitud juuksed. Goodid kannavad sageli lisaks mustale ka muid jõulisi toone: punast, lillat, sinist, rohelist. Materjalidest on populaarsed nahk ja samet. Naised armastavad pihikuid ja korsette. Jalas kantakse kõrgeid platvormsaapaid või -kingi, aksessuaaridena kette, needitud vöid, nahkkindaid, sõrmuseid, kaela- ja käerihmu. 

Subkultuur on populaarne ka aastakümneid hiljem. Lääne-Euroopas, peamiselt Saksamaal, toimuvad mitmed iga-aastased gootide festivalid, millest kuulsaimateks on M'era Luna Festival, Wave-Gotik-Treffen ja Amphi Festival.

Ajalugu
-------

Sõna "gooti" (inglise k *gothic*) võttis 1967. aastal kasutusele muusikakriitik John Stickney. Ta kirjeldas kohtumist Jim Morrisoniga, mis toimus hämaralt valgustatud veinikeldris, ja nimetas seda täiuslikuks kohaks avaldamaks austust *gothic rock*´i ansamblile The Doors. 1970. aastate lõpus hakati omadussõnaga "gooti" kirjeldama post*-*punk bändide Siouxsie and the Banshees, Magazine ja Joy Division loodud atmosfääri. Nimetus "goot, goodid" tulenes muusikastiilist.

Vaata ka
--------

* Nimekiri gooti subkultuuri festivalidest
* Gooti ilukirjandus
* *Gothic rock*

Viited
------

1. ↑  John Stickney (24 October 1967). "Four Doors To The Future: Gothic Rock Is Their Thing". The Williams Record. Posted at "The Doors : Articles & Reviews Year 1967". Mildequator.com. Archived from the original on 4 May 2013. Retrieved 3 October 2012. "The Doors are not pleasant, amusing hippies proffering a grin and a flower; they wield a knife with a cold and terrifying edge. The Doors are closely akin to the national taste for violence, and the power of their music forces each listener to realize what violence is in himself".... "The Doors met New York for better or for worse at a press conference in the gloomy vaulted wine cellar of the Delmonico hotel, the perfect room to honor the Gothic rock of the Doors"."
2. ↑  Goth Rock Music Genre Overview | AllMusic". AllMusic. Retrieved 2017-07-18.
Peamiselt liivast, kruusast ja veeristest koosnevad liustikujõelised setted, mida katab viimase liustiku pealetungi punakaspruun moreen
Setete liikumine Fundy lahes Suurbritannias, Šotimaa ja Inglismaa piiril
**Sete** (ka *sediment*) on enamasti tahke fragment murenenud kivimist, mis on tuule, vooluvee vms poolt kantud ja setitatud kihiliste setetena.

Setted ei pea alati olema kivimite murenemise tulemus. Setteiks on ka näiteks mereloomade jäänused või soolalademed, mis on tekkinud ülaküllastunud lahustest kristalliseerumise teel. Setteiks loetakse ka vulkaanist väljapaiskunud püroklastilist materjali.

Mõnikord eristatakse setteid ainsuses ja mitmuses. Sete on sellisel juhul tahke materjal, mida transporditakse vee, tuule vms poolt. Setted mitmuses on aga juba setitatud, reeglina kihiline kivistumata materjal.

Setete mattudes algab protsess, mida nimetatakse diageneesiks. See viib setete kivistumisele ehk settekivimite moodustumisele.

Vaata ka
--------

* Setend
* Purdsete
* Sade

Viited
------

1. ↑  Masing, V. (koost.). 1992. Ökoloogialeksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 228
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2015 | jäähoki |

**Jared Seth Jones**  (sündinud 3. oktoobril 1994 Arlingtonis Texases) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Chicago Blackhawks.

Hooajal 2012–13 mängis Jones Western Hockey League'i klubis Portland Winterhawks. Ta tuli sel hooajal klubiga liiga meistriks ja pälvis hooaja parimale uustulnukale antava Jim Piggott Memorial Trophy.

2013. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i *draft* '​is neljanda valikuna. NHL-is debüteeris ta Predatorsi meeskonnas 3. oktoobril 2013 mängus St. Louis Bluesi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 12. oktoobril mängus New York Islandersi vastu.

2016. aasta jaanuaris siirdus Jones Columbus Blue Jacketsi, kus ta mängis kokku kuus hooaega. 11. augustil 2020 oli ta Stanley karikavõistluste esimese ringi esimeses kohtumises Tampa Bay Lightningi vastu väljakul kokku 65 minutit ja kuus sekundit, mis on kaitsemängijate rekord NHL-i väljalangemismängudes.

2021. aasta juulis müüdi tema mängijaõigused Chicago Blackhawksile.

Aastatel 2017–2020 valiti Jones neljal korral järjest NHL-i tähtede mängule. Hooajal 2017–18 valiti ta NHL-i *Second All-Star Team* '​i.

2013. aastal tuli Jones USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. USA jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2015. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, kus USA langes välja veerandfinaalis, oli Jones kõige resultatiivseim kaitsemängija (2+9). Ta valiti 2014. aasta maailmameistrivõistlustel turniiri parimaks kaitsjaks ja turniiri sümboolsesse koosseisu.

Tema noorem vend Caleb Jones on samuti jäähokimängija. Nende isa Popeye Jones on endine korvpallur, kes mängis NBA-s enam kui kümme aastat.

Viited
------

1. ↑  "Jackets, Predators swap Johansen, Jones". NHL.com. 6.1.2016. Vaadatud 9.8.2020
2. ↑  "By the numbers: A deeper look at the historic performances of Joonas Korpisalo and Seth Jones". Yahoo! Sports. 11.8.2020. Vaadatud 19.10.2021
3. ↑  "Jones traded to Blackhawks by Blue Jackets". nhl.com. 23.7.2021. Vaadatud 19.10.2021

Välislingid
-----------

 Seth Jones – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil NHL.com lehel
* Profiil hockeydb.com lehel

| * v
* r
Chicago Blackhawks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Petr Mrázek **·** Alex Stalock |
| 
**Kaitsjad**: Jack Johnson **·** Caleb Jones **·** Seth Jones **·** Jake McCabe **·** Connor Murphy **·** Jarred Tinordi **·**  Alex Vlasic |
| 
**Ründajad**: Andreas Athanasiou **·** Colin Blackwell **·** Jason Dickinson **·** Max Domi **·**  MacKenzie Entwistle **·** Reese Johnson **·** Tyler Johnson **·** Patrick Kane **·** Boris Katchouk **·** Jujhar Khaira **·** Philipp Kurashev **·** Sam Lafferty **·** Taylor Raddysh **·** Jonathan Toews **·**  |
**Sini-Must-Valge** (lühend **SMV**) oli Tartus aastatel 1946–1950 tegutsenud põrandaalune koolinoorte vastupanuorganisatsioon. Organisatsioonile panid 1946. aastal aluse kuus Tartu 6. Keskkooli õpilast: Vello Illiste, Karl Piir, Ants Zovo, Tõnis Jõgiaas, Ülo Raidma ja Ivar Kurg. Pärast Vello Illiste haigestumist ja surma 1949. aastal asus organisatsiooni tegevust juhtima Karl Piir. Organisatsiooni liikmete arv kasvas umbes 40-ni, valdavalt oli tegu Tartu koolide õpilastega. 1949. aasta oktoobripühadeks valmistati Nõukogude võimu ja Stalinit pilkavad lendlehed, mida levitati Tartu linnas.

Punaarmee monumendi õhkimine Raadi pargis
-----------------------------------------

5. novembril 1949 lasksid SMV liikmed Tartus Raadi pargis õhku seal asunud Punaarmee monumendi. Operatsioonis osalesid SMV liikmed Tõnis Jõgiaas, Heiki Vaibla, Riita Vint, Miia Saviauk ja Ellen Rander. 

1950. aasta maipühade ajal levitas SMV Tartus ja Viljandis taas lendlehti. Samal aastal arreteeriti 36 organisatsiooni liiget ja mõisteti erinõupidamise otsusega süüdi nõukogudevastases tegevuses. SMV liikmetele määrati vabadusekaotus 5–15 aastani.

2001. aastal võtsid SMV endised liikmed Tartus osa KGB Kongide muuseumi rajamisest.

Vaata ka
--------

* Vastupanutegevus Eesti NSV-s

Välislingid
-----------

* Pearu Kuusk. "Punaarmee monumendi plahvatusest ja lendlehtedest Tartus 1949. aastal. Tuna 2002, lk 67–73
* KGB Kongide muuseum Tartu Linnamuuseumi lehel
**Bioloogiajaam** on alaline või hooajaline bioloogilistele väliuurimistele spetsialiseeritud teadusasutus või õppebaas. 

Bioloogiajaamu hakati looma Euroopas alates 19. sajandi teisest poolest. Üks tuntumaid neist on Napoli bioloogiajaam, mis avati 1874. aastal.

Esimene Tartu Ülikooli rajatud bioloogiajaam oli 1908. aastal avatud Kovda bioloogiajaam Valge mere ääres, mille organiseeris Tartu Ülikooli zooloogiaõppejõud Konstantin Saint-Hilaire.

Eesti bioloogiajaamad
---------------------

Tuntumad bioloogiajaamad Eestis on Kuusnõmme bioloogiajaam, Võrtsjärve limnoloogiajaam, Puhtu bioloogiajaam, Laelatu bioloogiajaam, Vooremaa metsaökoloogia jaam, Akste bioloogiajaam ja Kõiguste bioloogiajaam. Lühemat aega on tegutsenud Rootsiküla bioloogiajaam, Rutja bioloogiajaam ja Taevaskoja bioloogiajaam.

Vaata ka
--------

* Napoli bioloogiajaam
* Oulanka bioloogiajaam

Kirjandus
---------

* Kull, Kalevi; Talvi, Tõnu 1996. Eesti bioloogiajaamad — Rootsikülast Laelatuni. *Eesti Looduseuurijate Seltsi aastaraamat* 77, 211–222.
* Lindholm, Tore 1982. The history of biological stations in Finland. *Eidema* 1: 112–123.
**Goran Pandev** (makedoonia keeles Горан Пандев; sündinud 27. juulil 1983) on Põhja-Makedoonia jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia kõrgliiga klubis Genoa ja Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Makedoonia klubis FK Belasica, mille koosseisus debüteeris ta Makedoonia kõrgliigas hooajal 2000–01.

2001. aasta suvel sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Milano Internazionale. Hooajal 2002–03 mängis ta laenul Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Spezia. Hooajal 2003–04 mängis ta laenul Itaalia kõrgliiga klubis Ancona. Pandev lõi sel hooajal Itaalia kõrgliigas ühe värava ja Ancona saavutas hooajal 2003–04 Itaalia kõrgliigas ajaloo halvima tulemuse. Sellest hoolitama jätkas Pandev karjääri Itaalia kõrgliigas, liitudes Rooma Lazioga. Aastatel 2005–2008 lõi ta kolmel hooajal järjest Itaalia kõrgliigas vähemalt üksteist väravat.

2009. aastal naasis ta Interi. Esimesel hooajal võitis ta klubiga viis tiitlit: Itaalia meistriliiga, Itaalia karika, Itaalia superkarika, UEFA Meistrite Liiga ja klubide maailmameistrivõistlused. Ta mängis Interis veel ühe hooaja, võites ka see hooaeg Itaalia karika. Hooajal 2011–12 mängis Pandev laenul Napolis. 2012. aasta juunis sõlmis ta Napoliga püsiva lepingu.

2014. aastal liitus ta Türgi kõrgliiga klubiga Galatasaray, kuid juba aasta hiljem naasis Itaaliasse, sõlmides lepingu Genoaga.

Põhja-Makedoonia jalgpallikoondises tegi Pandev debüüdi 2001. aasta juunis MM-i valikmängus Türgi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 21. augustil 2002 sõprusmängus Malta vastu. 2021. aasta juuni seisuga on ta koondises mänginud 119 korda ja löönud 37 väravat, millega on ta Põhja-Makedoonia rekordinternatsionaal ja läbi aegade suurim väravakütt. Ta kuulub Põhja-Makedoonia koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Aastatel 2004, 2006, 2007, 2008 ja 2010 on Pandev valitud parimaks välisliigas mängivaks Makedoonia jalgpalluriks.

Saavutused
----------

Lazio
* Coppa Italia: 2008–09

Inter
* Serie A: 2009–10
* Coppa Italia: 2009–10, 2010–11
* Supercoppa Italiana: 2010
* UEFA Meistrite Liiga: 2009–10
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2010

Napoli
* Coppa Italia: 2011–12, 2013–14

| * v
* r
Põhja-Makedoonia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Dimitrievski
* 2 Bejtulai
* 3 Zajkov
* 4 Ristevski
* 5 Ademi
* 6 Musliu
* 7 Tričkovski
* 8 Alioski
* 9 Trajkovski
* 10 Pandev (c)
* 11 Hasani
* 12 Jankov
* 13 S. Ristovski
* 14 Velkovski
* 15 Kostadinov
* 16 Nikolov
* 17 Bardhi
* 18 Stojanovski
* 19 Velkoski
* 20 Spirovski
* 21 Elmas
* 22 Shishkovski
* 23 Radeski
* 24 Avramovski
* 25 Churlinov
* 26 M. Ristovski
* Treener: Angelovski

 | Põhja-Makedoonia |
**Johannes von Wesenberg** (ka *Johannes de Wesenberch*) oli 14. sajandi Liivimaa kõrgvaimulik, kes oli Tartu, Saare-Lääne, Tallinna ja Århusi toomhärra.

Johannes von Wesenberg pärines tõenäoliselt Eestimaa hertsogkonna aadli seast, kuid pole selge, kas Wesenbergide suguvõsa sai nime Rakvere saksakeelse nime järgi või pärinesid nad hoopis Holsteini samanimelisest aadlisuguvõsast. Ka suguvõsa esimene esindaja Eestimaal, vasall 13. sajandi lõpus ja 14. sajandi alguskümnendeil, kandis samuti Johannes de Wesenbergi nime. Toomhärra Johannes de Wesenberchi on esmamainitud 1321. aastal, kui ta oli Tallinna toomhärra. Sel aastal rajas mõjuvõimas Århusi toomhärra Brotherus Diaconus enda toomkapiitli juurde uue toomhärrakoha ning esitas sellele kohale Johannes de Wesenberchi. Selle otsuse kinnitasid ka Århusi piiskop ja toomkapiitel.

Kolm aastat hiljem, 1324, kinnitas paavst Johannes XXII Johannes de Wesenbergile ka Tartu toompraosti (toomkapiitli juhi) koha, mida ta oli taotlenud juba alates Tartu piiskop Nikolausi ametiajast (1313–1323). Kuid paavsti otsuse vaidlustasid Tartu piiskop Engelbert von Dolen ja toomkapiitel ning 1328. aastal tühistas paavst Wesenbergi ametissemääramise.

Tartu toomhärrakohast ilmajäämine ei takistanud siiski Wesenbergi edasist karjääri teises piiskopkondades: 1332. või 1333. aastal on teda mainitud Saare-Lääne toomhärrana. 1338. aastal viibis ta aga tulevase Taani kuninga Valdemar IV kaaskonnas ning teda nimetati Saare-Lääne toomskolastikuks ja Århusi toomhärraks. See on ka viimane teade tema kohta.

Viited
------

1. ↑  Astaf von Transehe-Roseneck. Die ritterlichen Livlandfahrer des 13. Jahrhunderts: eine genealogische Untersuchung. Würzburg, 1960, lk 100–101.
2. ↑  Transehe-Roseneck, Die ritterlichen Livlandfahrer, lk 100; Diplomatarium Danicum. 2. række. 6. bind, 1306-1312. Toim. Franz Blatt ja Kåre Olsen. Kopenhaagen, Munksgard, 1948, nr 6, 25; Diplomatarium Danicum. 2. række. 7. bind, 1313-1317. Toim. Franz Blatt ja Kåre Olsen. Kopenhaagen, Munksgard, 1956, nr 111, 163.
3. ↑  Diplomatarium Danicum. 2. række. 8. bind, 1318-1322. Toim. Franz Blatt, Gustav Hermansen, C. A. Christiansen ja Kåre Olsen. Kopenhaagen, Munksgard, 1953, nr 341, 342.
4. ↑  Leonid Arbusow vanem. "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert. Dritter Nachtrag." in: Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik, 1911, 1912 und 1913 (1914), lk 233; Leonid Arbusow noorem, "Römischer Arbeitsbericht. I." in: Latvijas Universitãtes raksti = Acta Universitatis Latviensis, 17, lk 285–442, siin lk 354 ja 357.
5. ↑  Leonid Arbusow vanem. "Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert (Fortsetzung)." in: Jahrbuch für Genealogie, Heraldik und Sphragistik, 1901 (1902), lk 137
6. ↑  Diplomatarium Danicum. 2. række. 12. bind, 1337-1339. Toim. Franz Blatt ja C. A. Christiansen. Kopenhaagen, Munksgard, 1960, nr 82
Tagalaht
**Tagalaht** (ka *Haapsalu Tagalaht*) on Haapsalu lahe osa, mis asub linnast kirdes. Tagalahega on seotud Haapsalu lahe kaugeimad sopid Saunja laht ja Tahu laht.

Tagalahte suubuvad Randsalu oja, Uuemõisa oja ja Österby oja, idapoolsesse Saunja lahte Taebla jõgi ja Võnnu oja

Tagalahe suurim sügavus on 2 m. 

Madalasse lahte koguneb muda, lämmastik ja fosfor. 2010. ja 2012. aastal võetud proovide võrdlus näitas, et lahe seisund järjest halveneb ning seda peetakse Eesti rannikumere lahtedest kõige halvemaks. Lahe kinnikasvamine on ohuks laevadele, millega juhtuvad õnnetused võivad omakorda ohustada lahte hõlmavat Silma looduskaitseala.

Tagalahes asub Tagalahe ravimuda leiuala. Lahe kaldal on 15 m kõrgune linnuvaatlustorn, Haapsalu kuursaal, Tšaikovski pink, Baltic Hotel Promenaadi, Rannarootsi Muuseum, Suur-Holmi sadam, Westmeri sadam.

* Vaade Haapsalu Tagalahele Tšaikovski pingi lähedal (2005)Vaade Haapsalu Tagalahele Tšaikovski pingi lähedal (2005)

Viited
------

1. ↑  "Tagalahe seisukord on muutunud väga halvaks" Lääne Elu, 16. november 2013
2. ↑  "Haapsalu küsib riigilt Tagalahe süvendamiseks pool miljonit eurot" Lääne Elu, 26. jaanuar 2012
**Haapsalu Linna Algkool** on algkool Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Ehte tänav 14. Alates 2007. aastast on kooli direktor Malle Õiglas.

Ajalugu
-------

Haapsalu Linna Algkooli eelkäijaks peetakse Haapsalu esimest eestikeelset kooli, mille rajas Haapsallu 1839. aastal Karl Abraham Hunnius ja mis Kool tegutses alguses endise linnakooli majas Kooli tänavas, hiljem koliti Ehte tänava avaramatesse ruumidesse ning tegutses samas kohas, kus asub tänapäeval Ehte 14 koolimaja. 1936. aastal alustati aadressile Ehte 14 uue koolihoone ehitamist. Hoone arhitekt oli Erika Nõva. 1939. aastal tähistas kool 100. tegutsemise aastapäeva. 

Kui Haapsalu Gümnaasium ja Haapsalu Progümnaasium 1940. aasta augustis Haapsalu Keskkooliks reorgamiseeriti, liideti selle loodud kooliga ka Haapsalu Linna Algkool. Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944 kandis see kool Haapsalu Gümnaasiumi nime. Õppetöö toimus Ehte tänava majas, Wiedemanni tänava majja paigutati sõjaväehaigla. Nõukogude Eesti perioodil nimetati kool 1944. aastal jälle Haapsalu Keskkooliks ja 1945. aastal Haapsalu 1. Keskkooliks. Kool pidi tegutsema mitmes vahetuses, sest muu hulgas tuli ruume jagada Haapsalu Pedagoogilise Kooliga (1945–1956) ja Haapsalu Vene Keskkooliga (1956–1964), aga ka Haapsalu Töölisnoorte Keskkooliga.

1961. aastal alustati tollasele Männi tänavale (tänapäeval Kuuse 1) uue koolihoone ehitamist. Koolimaja valmis 23. veebruaril 1964 ja sinna kolis Haapsalu 1. Keskkool. Ehte tänava koolimajas avati 1964. aastal uus kool – **Haapsalu 8-klassiline Kool** –, kus jätkasid õpinguid ka osa (kaheksa) Haapsalu 1. Keskkooli noorematest klassidest. Haapsalu 2. Keskkool tegutses kuni 1972. aastani Wiedemanni tänava koolimajas. Pärast 1972. aasta tulekahju seisis Wiedemanni tänava koolimaja kümmekond aastat tühjana. Pärast renoveerimist 1984. aastal kasutas Wiedemanni tänava koolimaja Haapsalu 8-klassiline Kool, mis nimetati 1989. aastal ümber **Haapsalu 9-klassiliseks Kooliks**.

Algkooli loomine 1990. aastal
-----------------------------

Nii Ehte kui ka Wiedemanni tänava koolimajas tegutsenud põhikool – Haapsalu 9-klassiline Kool – reorganiseeriti 1990. aastal: Wiedemanni tänava koolimajas õppinud 5.–9. klasside õpilaste baasil loodi Wiedemanni tänava majja uus eestikeelne keskkool – Ferdinand Johann Wiedemanni nimeline Haapsalu Keskkool. Alates 1992. aastast õppisid selles koolis õpilased alates 7. klassist. Ehte tänava koolimajas alustas 1990. aastal põhikooli reorganiseerimise järel tegevust aga kuueklassiline **Haapsalu Linna Algkool**.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Ajalugu. Haapsalu Linna Algkooli veebisait.
2. 1 2 3  Eestikeelne gümnaasiumiharidus Haapsalus.
3. ↑  Ajalugu. Haapsalu Põhikooli veebisait.

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
**Bioloogiline lagunemine** ehk **biolagunemine** ehk **biodegradatsioon** on orgaaniliste ainete muundumine lihtsateks anorgaanilisteks aineteks (CO2, H2O, NH3) mikroorganismide toimel.Erinevad orgaanilised ühendid lagunevad erineva kiirusega. Elusloodusele võõrad orgaanilised ühendid, orgaanilise keemia saadused nagu plastid, polüetüleenkile jne ei lagune looduslikus aineringes nagu orgaanilised ained. Nende lagunemine toimub oluliselt pikema aja jooksul. Sellepärast saastavad, reostavad nad loodust. Ka teokarbid ja selgroogsete luud lagunevad aeglaselt. Luustike järgi saab uurida kauges minevikus toimunut. Nii näiteks uurivad paleoantropoloogid säilinud luustiku põhjal inimese evolutsiooni.

Biolagunemise kiirus oleneb keskkonnast, kus lagunev aine asub. Oluline on just vee ja hapniku sisaldus selles, samuti temperatuur. Vaakumis ja madalal (või vastupidi väga kõrgel) temperatuuril, kus mikrooragnismide elutegevus peatub, bioloogiline lagunemine ka lõppeb. Bioloogiline lagunemine vajab eluks võimalikku keskkonda (biosfääri keskkonda). Elu võibki defineerida kui sobivat, piisavalt stabiilset keskkonda universumis, kus on võimalik elusorganismide bioloogiline lagunemine. Bioloogilisele lagunemisele vastandub abiootiline lagunemine, lagunemine ilma elusorganismide abita. (Abiootilist lagunemist põhjustab ultraviolettkiirgus, gammakiirgus, radioaktiivsus jne.) Kui mingi aine võib laguneda mikroorganismide kaudu, nimetatakse seda **biolagunevuseks** (võimeks bioloogiliselt laguneda, inglise *biodegradability*).

Lagundamise aeg
---------------

Ligikaudne aeg, mis on vajalik erinevate ühendite lagundamiseks mere keskkonnas| Produkt | Aeg |
| --- | --- |
| Õuna südamik | 1–2 kuud |
| Tavaline paber | 1–3 kuud |
| Paberrätik | 2–4 nädalat |
| Pappkarp | 2 kuud |
| Puuvillriie | 5 kuud |
| Plastkattega piimapakk | 5 aastat |
| Vahaga kaetud piimapakk | 3 kuud |
| Plekkpurk | 50–100 aastat |
| Alumiiniumist purk | 150–200 aastat |
| Klaaspudel | määratlemata(igaveseks) |
| Kilekott | 10–20 aastat |
| Pehme plast (pudel) | 100 aastat |
| Kõva plast (pudeli kork) | 400 aastat |

Vaata ka
--------

* aeroobne lagunemine
* aineringe
* anaeroobne lagunemine
* abiootiline lagunemine
* biolagunevad jäätmed
* biolagunevad polümeerid
* jäätmekäitlus
* katabolism
* lagundajad
* saastamine

Viited
------

1. ↑  Keskkonnasõnaraamat 2004  (vaadatud 11.08.2011)
**Johannes von der Rope** (ka *Johann von der Rope*; surnud 1505) oli Tartu piiskop (Johannes või Johann III) aastatel 1499–1505.

Johannes von der Rope polnud seotud Buxhoevedenide suguvõsaga, kuid pärines siiski Liivimaalt. Võimalik, et ta immatrikuleeriti 1450. aastal Leipzigi ülikooli (selle aasta all on seal mainitud *Johannes de Livonia*t). Aastatel 1472–1499 on teda mainitud Tartu toompraostina.

Johannes von der Rope piiskopiks valimise aeg pole teada, tõenäoliselt leidis see aset kas 1498. või 1499. aasta alguses. 
1499. aasta 20. märtsil kinnitas paavst Aleksander VI ta Tartu piiskopiks, kui Fuggerite pankuritesuguvõsa maksis tema kinnitamise tasu (*servitium communis*). Veel sama aasta suvel ja ka sügisel toimunud Liivimaa maapäeval nimetati teda veel elektiks ja toompraostiks, järelikult ei olnud info tema kinnitamisest veel Liivimaale jõudnud. 

Johann von der Rope suri 1505. aastal, kuid tema täpne surmaaeg pole teada. Viimati mainiti teda elusolevana 26. märtsil, juulis oli aga valitud juba uus piiskop.

Kirjandus
---------

* Leonid Arbusow vanem. *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Dietrich Hake** | **Tartu piiskop**1499–1505 | Järgnev**Gerhard Schrove**

 |
**Johannson** on eesti perekonnanimi.

2022. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Johannson 36 mehel ja 34 naisel. Perekonnanimede levikult on Johannson meeste puhul 3143. ja naiste puhul 3735. kohal.

Perekonnanime Johannson kandja on keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 39). Kõige levinum on perekonnanimi Johannson vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,00.

19. sajandi algul pandi perekonnanime Johannson mitmekümnes kihelkonnas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Johannson 42 erineva perekonnanime vastu.  Samas, nime Johannson ei võtnud mitte keegi.

Nime kandjaid
-------------

* Küllike Johannson (1941–2018), Eesti jurist, kohtunik

Vaata ka
--------

* Johanson
* Johansson
* Jóhannsson

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Perekonnanime statistika. Päring andmebaasist: Johannson.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Johannson.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Johannson.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Johannson.
Raku membraan
**Bioloogiline membraan** ehk **biomembraan** on membraan, mis ümbritseb rakukompartmenti või eraldab rakumembraanina raku siseruumi välisruumist. Raku sees lahutavad erineva ehitusega biomembraanid organellide või vakuoolide sisemust tsütoplasmast. Biomembraanid etendavad membraanikomponentide kaudu aktiivset osa molekulide valikulises transpordis ja informatsiooni ülekandes nende kompartmentide vahel mille vahel see biomembraan asetseb.

Läbilaskvus
-----------

 *Pikemalt artiklis Membraanitransport*
Et biomembraan on eelkõige piirkondi lahutav kiht, on ta enamiku molekulide jaoks mitteläbilaskev. Väiksemad lipofiilsed molekulid difundeerivad vabalt üle membraani lipiidse kaksikkihi, nagu näiteks süsinikdioksiid, alkoholid ja kusiaine. Et võimaldada membraani läbilaskvust lipofoobsetele osakestele, nagu näiteks vesi, või suurtele osakestele, näiteks ioonidele, ja suhkrumolekulidele, on membraani ladestatud mitmesugused transportvalgud, mille ülesanne on teatud ainete transport. Seda nimetatakse selektiivseks läbilaskvuseks.

Ehitus
------

Biomembraan on alati topoloogiliselt suletud ja hõlmab ruumi. Mittesuletud membraane intaktsetes rakkudes ei esine. Biomembraanid on asümmeetrilised: neil on tsütoplasma poole pööratud plasmapool (P-pool) ja plasmaväline pool (E-pool).

Biomembraanid koosnevad lipiididest ja valkudest. Valkudega võivad olla seotud süsivesikuahelad. Lipiidide osa moodustab lipiidse kaksikkihina membraani põhiosa ja määrab selle erilised füsikokeemilised omadused.

Vaata ka
--------

* Rakumembraan

Viited
------

1. ↑  *Biomembrane I: Selective Permeability of Membranes*.
2. ↑  H. Kleinig, P. Sitte. *Zellbiologie*, 2. trükk, Stuttgart 1986, ISBN 3-437-30528-X, lk 33.
**Eduard Artna** (kuni 1936 **Bergmann**; 17. juuni 1905 Tartumaa – 16. detsember 1975 Hamilton, Ontario, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (vanemallohvitser) ja laskesportlane ning Kanada laskesportlane.

Lõpetas 1928. aastal allohvitseride kooli, seal õppides hakkas ka harrastama laskmist. Tuli 1938. aastal vabapüssist 3 × 40 lasku 300 m pealt Üleajateenijate Laskespordi Keskühingu meeskonnas Eesti meistriks. Teenis Ratsarügemendis Tartus.

Põgenes 1944. aastal Rootsi, 1949. aastal läks elama Kanadasse. Tuli 1951. aastal sõjapüssiharjutuses Kanada meistriks. Asutas 1951. aastal Hamiltoni Eesti Seltsi Laskurklubi, oli USA ja Kanada eestlaste korrespondentslaskevõistluse algatajaid. Kuulus Toronto Eesti Püssi- ja Püstoliklubisse.

Tema osalemist laskmise maailmameistrivõistlustel pole mõnes allikas kajastatud.

Isiklikku
---------

Tema tütar oli Kanada ja USA tuumafüüsik Agda Artna-Cohen ja poeg on Kanada endine laskur Tõnu Artna.

Viited
------

1. ↑  Biograafia ESBL-is
2. ↑  "ISSF World Championships 1897-2005. Medallists" (PDF). Originaali arhiivikoopia (PDF) seisuga 24. august 2006. Vaadatud 24. augustil 2006.

Välislingid
-----------

* TLÜAR väliseesti isikud
* Biograafia ESBL-is
* Eduard Artna sporditulemused
Tallinna vanalinna päevade reklaam
**Tallinna vanalinna päevad** on suve alguses toimuvad pidustused Tallinna vanalinnas, mida korraldatakse alates 1982. aastast.

See on suurim vanalinna kultuuripärandit ja kogukonda käsitlev ja tähtsustav festival. Viie päeva jooksul toimub linnarahvale ja külalistele mitmesuguseid tasuta muusika-, teatri-, kunsti- ja spordiüritusi. Osalejad saavad pidustuste käigus tutvuda Tallinna ajalooga. Festivaliga tähistatakse ka suve algust. 

* Alpinistide demonstratsioonronimine Hirvepargis 1982. aasta vanalinna päevadelAlpinistide demonstratsioonronimine Hirvepargis 1982. aasta vanalinna päevadel
* Jüri Druus ja Sergei Fatkin esinemas 1984. aasta vanalinna päevadelJüri Druus ja Sergei Fatkin esinemas 1984. aasta vanalinna päevadel
* Ansambel Hampelmann 1984. aasta vanalinna päevadelAnsambel Hampelmann 1984. aasta vanalinna päevadel
* Siiri Oviir ja Peeter Lepp vanalinna päevadel 1999. aastalSiiri Oviir ja Peeter Lepp vanalinna päevadel 1999. aastal
* Jüri Kuuskemaa vanalinna päevadel 1999. aastalJüri Kuuskemaa vanalinna päevadel 1999. aastal

Välislingid
-----------

* Koduleht