recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
August Ludwig von Schlözer, 1779
**August Ludwig von Schlözer** (5. juuli 1735 Gaggstatt, Württemberg – 9. september 1809 Göttingen) oli saksa ajaloolane, publitsist, Göttingeni ülikooli professor, Peterburi Teaduste Akadeemia liige.

Ta kirjutas Üleüldise Põhjamaade ajaloo, mis oli pühendatud põhja rahvaste (skandinaavlased, slaavlased, soome-ugri, balti ja siberi rahvad) esiajaloole.

Tema isa, vanaisa ja vanavanaisa olid protestantlikud vaimulikud. August Ludwig hakkas nende eeskujul 1751 Wittenbergi ülikoolis teoloogiat õppima. 1754 vahetas ta õppeainet ja ülikooli, asudes Göttingeni ülikoolis ajaloo õppima. Pärast õpinguid läks ta 1755 Stockholmi ja töötas seal poolteist aastat saksa koguduse pastori juures koduõpetajana. 1756–1757 õppis ta Uppsala ülikoolis vanapõhja ja gooti keelt, seejärel töötas taas Stockholmis saksa kaupmehe sekretärina. Sel ajal, 1758 kirjutas ta Stockholmis foiniiklastest rootsikeelse "Essee kauplemise ja meresõidu üldajaloost kõige vanemal ajal". See teos koos publikatsiooniga Rootsi ajaloo kohta tegi ta üsna tuntuks. 1759 naasis ta Göttingeni, kus hakkas õppima meditsiini,

1761 läks ta Peterburi historiograafi Gerhardt Friedrich Mülleri koduõpetajaks ja kirjanduslikuks assistendiks. Seal õppis Schlözer vene keelt ja vene ajalugu. 1762 läks ta Mülleriga tülli, kuid krahvi Kirill Razumovski toetusel valiti Venemaa Teaduste Akadeemiasse adjunktiks. 1765 määras Katariina II ta akadeemia täisliikmeks ja Venemaa ajaloo professoriks. 1767 valiti ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia täisliikmeks.

Teosed
------

* Schwedische Biographie, enthaltend eine Sammlung von Lebensbeschreibungen berühmter Schwedischer Kriegs- und Staatsmänner / herausgegeben von August Ludwig Schlözer. Ersther Theil Altona und Lübeck: David Iversen 1760, Zweyter Theil Leipzig: David Iversen 1768 Andmed ESTERis
* Neuverändertes Russland oder Leben Catharina der Zweyten Kayserinn von Russland. Th. 1 / Aus authentischen Nachrichten beschrieben. Riga und Mietau : bey Johann Friedrich Hartknoch, 1769
* Allgemeine Nordische Geschichte. Aus den neuesten und besten Nordischen Schriftstellern und nach eigenen Untersuchungen beschrieben, und als eine Geographische und Historische Einleitung zu richtigern Kenntniss aller Skandinavischen, Finnischen, Slavischen, Lettischen und sibirischen Völker, besonders in alten und mittleren Zeiten; Herausgegeben von August Ludwig Schloezer. Halle: bey Johannes Justinus Gebauer 1771 Andmed ESTERis
* Geschichte von Littauen, als einem eigenen Grossfürstenthume, bis zum J. 1569. Halle: Johann Jacob Gebauer, 1785 Andmed ESTERis

Viited
------

1. ↑  Johann Friedrich von Recke; Karl Eduard Napiersky: Allgemeines Schriftsteller- und Gelehrten-Lexicon der Provinzen Livland, Esthland und Kurland. Band 4, S-Z, Mitau 1832, lk.86-87

Kirjandus
---------

* Christian von Schlözer: August Ludwig von Schlözers öffentliches und Privatleben. Leipzig 1828 1. osa 2. osa Digitaalselt
Luke Glendening 2013. aastal Grand Rapids Griffinsi mängijana
**Lucas Glendening** (sündinud 28. aprillil 1989 East Grand Rapidsis, Michiganis) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Tampa Bay Lightning.

Aastatel 2008–2012 mängis ta Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2012. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu American Hockey League'i (AHL) klubiga Grand Rapids Griffins. 2013. aastal võitis ta klubiga Calder Cup'i. Hooaja 2012/13 AHL-i väljalangemismängudes oli Glendening resultatiivseim uustulnukas (6+10).

2013. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Detroit Red Wings. NHL-is debüteeris Glendening 12. oktoobril 2013 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 5. aprillil 2014 mängus Montreal Canadiensi vastu. Glendening püstitas Red Wingsi klubi negatiivse rekordi, kui oli uustulnukast ründemängijana väravata oma esimeses 52 mängus järjest. Debüüthooajal sai Glendening ühe värava kõrvale kirja kuus väravasöötu. 2014. aasta aprillis pikendas ta Red Wingsiga lepingut kolme aasta võrra. 2016. aasta juulis pikendas ta klubiga lepingut nelja aasta võrra. Red Wingsis mängis ta kokku kaheksa hooaega. Tema resultatiivseim hooaeg oli 2018/19, mil ta lõi kümme väravat ja andis 13 väravasöötu.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Dallas Starsiga.

2023. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Tampa Bay Lightningiga.

USA jäähokikoondise koosseisus osales Glendening 2019. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.4.2023)
2. ↑  "Glendening signs one-year deal with Wings". National Hockey League. 5. juuli 2013. Vaadatud 5. juulil 2013.
3. ↑  "Red Wings Firsts: Luke Glendening". National Hockey League. 24. juuni 2014. Vaadatud 24. juunil 2014.
4. ↑  "Red Wings ink center Luke Glendening to three-year contract extension". National Hockey League. 5. aprill 2014. Vaadatud 5. aprillil 2014.
5. ↑  Kujawa, Kyle (14. juuli 2016). "Red Wings sign Luke Glendening to four-year contract extension". Detroit Red Wings. Vaadatud 14. juulil 2016.
6. ↑  "Stars sign forward Luke Glendening to two-year contract". *Dallas Stars*. 28. juuli 2021. Vaadatud 28. juulil 2021.
7. ↑  "Lightning sign free agent forward Luke Glendening to a two-year contract". Tampa Bay Lightning. 1. juuli 2023. Vaadatud 1. juulil 2023.

Välislingid
-----------

* Luke Glendening NHL.com lehel
* Luke Glendening hockeydb.com lehel

| * v
* r
Tampa Bay Lightning |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Brian Elliott **·** Andrei Vassilevski |
| 
**Kaitsjad**: Zach Bogosian **·** Erik Černák **·** Ian Cole **·** Haydn Fleury **·** Cal Foote **·** Victor Hedman **·** Philippe Myers **·** Nick Perbix **·** Mihhail Sergatšov |
| 
**Ründajad**: Pierre-Édouard Bellemare **·** Anthony Cirelli **·** Ross Colton **·** Brandon Hagel **·** Alex Killorn **·** Cole Koepke **·** Nikita Kutšerov **·** Patrick Maroon **·** Vladislav Namestnikov **·** Nick Paul **·** Corey Perry **·** Brayden Point **·** Steven Stamkos |
**Peeter** on eesti mehenimi, mugandus apostel Peetruse nimest.

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Peeter 3656 mehel. Peeter oli levikult 26. mehenimi.

2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Peeter 3887 mehel. Peeter oli Eestis levikult 25. mehenimi. Seisuga 2019. aasta 1. jaanuar oli Eestis eesnimi Peeter 3967 mehel. Peeter oli Eestis populaarsuselt 24. mehenimi. 

1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Peeter 4105 mehel ja see oli levikult 23. mehenimi. Peeter oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus oli 56). Kõige populaarsem oli eesnimi Peeter vanuserühmas 60–64, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 64,81 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 66.

Nime kandjaid
-------------

* Peeter Allik
* Peeter Arumaa
* Peeter Asmus
* Peeter Ernits, eesti zooloog, ajakirjanik
* Peeter Hein
* Peeter Kirt, Eesti kelgukoondise peatreener
* Peeter Kümmel, eesti suusataja
* Peeter Oja
* Peeter Olesk
* Peeter Põld
* Peeter Pähkel, eesti õigeusu vaimulik
* Peeter Päll, keeleteadlane
* Peeter Saul
* Peeter Sauter
* Peeter Simm
* Peeter Süda
* Peeter Tammearu
* Peeter Tarvas
* Peeter Tarvel
* Peeter Tauk
* Peeter Tooming
* Peeter Torkram
* Peeter Torop
* Peeter Tulviste
* Peeter Volkonski
* Peeter Vähi, eesti helilooja
* Peeter Võsa

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. september 2017. Vaadatud 1. mail 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Sirli Väinsar** (sündinud 6. juulil 1971 Tallinnas) on eesti eripedagoog ja koolijuht.

Elulugu
-------

### Haridus

* 1978–1989 õppis Tallinna 7. Keskkool is
* 1989–1992 konstruktor-modelleerija erialal Tallinna Kergetööstustehnikum
* 1999–2007 õppis Tartu Ülikoolis eripedagoogika

### Karjäär

1995–2005 töötas ta juhiabina Tolaram Grupis ning 2005–2015 juhatajana osaühingus Pravi Investeeringud. 2006–2015 oli ta ka klassiõpetaja lihtsustatud õppe tasemel Tallinna Tondi Põhikoolis.

2015. aastast on ta Tallinna Tondi Kooli direktor.

### Isiklikku

Vabal ajal meeldib lugemine, teater, purjetamine ja matkamine. 
Sirli Väinsar on abielus, kahe lapse ema ja ühekordne vanaema.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

MTÜ Tolaram Foundation (2001) – üks asutajaliige; erivajadustega laste ja noorte huvitegevus.

Tunnustus
---------

* Kuu juht (2020) Tallinna Haridusameti tunnustus
* Aasta projektijuht (2014)
* Aasta õpetaja (2013)

Viited
------

1. ↑  Kooli ajalugu (vaadatud 15. november 2020)
2. ↑  Tolaram Foundation koduleht[*alaline kõdulink*] (vaadatud 16. november 2020)
**Spišská Stará Ves** (saksa keeles *Alt(en)dorf*, ungari keeles *Szepesófalu*, poola keeles *Stara Wieś Spiska*) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Kežmaroki ringkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Spišská Stará Ves asub Dunajeci jõe ääres ajaloolises Spiši piirkonnas Poola piiri ääres, Kežmarokist ligikaudu 29 km põhjas.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1308. aastal. Linnaõigused sai Spišská Stará Ves 1399. aastal. Hussiidid põletasid linna maha 1431. ja 1433. aastal. 1710. aastal laastas linna katkuepideemia ja 1712. aastal hävis see tulekahjus peaaegu täielikult maha. Suur tulekahju oli linnas ka 1760. aastal.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Spišská Stará Vesi elanikest slovakke 92,51%, mustlasi 2,18%, poolakaid 0,73%, ukrainlasi 0,32% ja russiine 0,23%. Rahvus oli teadmata 3,81%-l elanikest.

Viited
------

1. ↑  História Mesto Spišská Stará Ves. Vaadatud 3. detsembril 2023
2. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Spišská Stará Ves at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 3. detsembril 2023
**Indrek Kelk** (sündinud 21. jaanuaril 1969 Tartus) on eesti sporditegelane.

Haridus, töö ja ühiskondlik tegevus
-----------------------------------

Ta lõpetas 1987. aastal Tartu 8. keskkooli ja 1992. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.  Diplomitööks spordifüsioloogia kateedris oli "Üleminekust jalgrattalt jooksule lühikeses eksperimentaaltriatlonis" (juhendaja Toivo Jürimäe).

Kelk töötas aastatel 1998–1999 Triatloniliidu peasekretärina ja 1999–2004 MTÜ Klubi Tartu Maraton tegevdirektorina, 2004. aastast on ta selle juhatuse esimees. 

Ta on Tartu Suusaklubi üks asutajaid, jalgrattavõistluste Tartu Grand Prix’ ja Tallinna-Tartu Grand Prix’ ning Tartu rulluisumaratoni üks algatajaid ja korraldajaid. 

Aastatel 2011–2012 oli ta Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukogu liige. Ta on olnud ka Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni pikamaasuusatamise alakomitee liige. Alates 2012. aastast on ta Eesti Jalgratturite Liidu auliige.

Sportlaskarjäär
---------------

Kooli ajal harrastas Kelk sportvõimlemist, murdmaasuusatamist, jalgrattasporti, võrk- ja korvpalli ning triatloni. Ta sai 1992. ja 1993. aastal Eesti meistrivõistlustel täispikas triatlonis hõbemedali ning 1995. aastal duatlonis kulla. Tema isiklik rekord täispikas triatlonis on 9:02.

Tunnustus
---------

* 2006 Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali aastapreemia (Tartu nelikürituse ja Tartu suusamaratoni eduka läbiviimise eest)
* 2011 Eesti Vabariigi spordipreemia (silmapaistva ja tulemusliku tegevuse eest spordivõistluste korraldajana)
* 2014 Tartu aasta terviseedendaja
* 2015 Tartumaa Kuldne Tammeoks
* 2018 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Indrek Kelk Eesti spordi biograafiline leksikon (vaadatud 21. veebruaril 2018)
2. ↑  E-varamu (vaadatud 22. veebruaril 2018)
3. ↑  Terviseedendus Tartu linna koduleht (vaadatud 22. veebruaril 2018)
4. ↑  "Tartumaa teenetemärgi saavad Indrek Kelk, Liidia Konsa ja Andrei Sõritsa" Tartumaa.ee (19.02.2015)
5. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19603

Välislingid
-----------

* "Küll on kena Kelguga maratoni korraldada" Eesti Ekspress, 1. märts 2017
Ingeri Kiriku logo
**Ingeri Evangeelne Luterlik Kirik** (lühemalt **Ingeri Kirik**; vene keeles *Евангелическо-лютеранская церковь Ингрии*, soome keeles *Inkerin Evankelis-Luterilainen Kirkko*) on Venemaal ajaloolisel Ingerimaal tegutsev luterlik kirik.

Ingeri Kiriku ajalugu algab aastal 1611, kui Ingerimaal Lempaalas asutati esimene luterlik kogudus.

Aastast 1993 on Ingeri Kirik iseseisev usuorganisatsioon oma piiskopiga, kellele allub umbes 60 kogudust üle kogu Venemaa. Ingeri Kiriku piiskop on Aarre Kuukauppi ja toomkirik Peterburi Püha Maria kirik. Ingerimaale on ehitatud ka uusi kirikuid ning vanu on taas avatud. Ingeri Kiriku ametlikud keeled on vene ja soome keel.

Viited
------

1. ↑  Saressalo: Ingeri. Lk. 50.

Välislingid
-----------

* Ingeri Kiriku koduleht (vene keeles)
* Ingeri Kiriku koduleht (soome keeles)


Ingerimaa ajaloolised luteriusu kihelkonnad

Inkere kihelkond (Voiskorovo) • Jaama kihelkond (Jaama = Kingissepp) • Järvisaari kihelkond (Järvisaari) • Haapakangase kihelkond (Haapakangas) • Hatsina kihelkond (Hatsina) • Hevaa kihelkond (Hevaa) • Hietamäki kihelkond (Hietamäki) • Kaprio kihelkond (Kaprio) • Kattila kihelkond (Kattila) • Keltto kihelkond (Keltto) • Klopitsa kihelkond (Klopitsa) • Kolppana kihelkond (Kolppana) • Koprina kihelkond (Koprina) • Kupanitsa kihelkond (Kubanitsa kihelkond) (Kupanitsa) • Lahti kihelkond (Lahti) • Lempaala kihelkond (Lempaala) • Liissilä kihelkond (Liissilä) • Markkova kihelkond (Markkova) • Miikkulaineni kihelkond (Miikkulainen) • Moloskovitsa kihelkond (Moloskovitsa) • Narvusi-Kosemkina kihelkond (Narvusi kihelkond/Kosemkina kihelkond; Narvusi/Kosemkina) • Novasolkka kihelkond (Novasolkka) • Pyhä Maria kihelkond (Pyhä Maria) • Pähkinälinna kihelkond (Pähkinälinna) • Ropsu kihelkond (Ropsu) • Rääpyvä kihelkond (Rääpyvä) • Saari kihelkond (Saari = Puškin) • Serepetta kihelkond (Serepetta) • Siestarjoki kihelkond (Siestarjoki) • Skuoritsa kihelkond (Skuoritsa) • Soikkola kihelkond (Soikkola) • Spankkova kihelkond (Spankkova) • Toksova kihelkond (Toksova) • Tuutari kihelkond (Tuutari) • Tyrö kihelkond (Tyrö) • Valkeasaari kihelkond (Valkeasaari) • Venjoki kihelkond (Venjoki) • Viru-Ingeri kihelkond (Viru-Ingeri) (ka Kallivere kihelkond) (Kallivere) • Vuole kihelkond (Vuole)
Andrei Netšajev miitingul Moskvas (2015)
**Andrei Aleksejevitš Netšajev** (vene keeles Андрей Алексеевич Нечаев; sündinud 2. veebruaril 1953 Moskvas) on Venemaa poliitik ja majandusteadlane, professor, Venemaa Föderatsiooni esimene majandusminister.

Ta oli aastatel 1992–1993 Venemaa majandusminister ja 1993–2013 panga Venemaa Finantskorporatsioon president. 
Netšajev on 2012. aasta aprillis Aleksei Kudrini eestvedamisel loodud ekspertkogu Kodanikualgatuse Komitee liige. 2013. aastal rajas ta koos mõttekaaslastega poliitilise partei Kodanikualgatus ("Гражданская инициатива"). Partei asutamiskongressil valiti ta partei esimeheks. Partei eesotsas oli ta kuni 23. juunini 2018. Partei kongressil 2018. aasta juunis valiti partei uueks esimeheks Dmitri Gudkov. Netšajev valiti partei poliitnõukogu liikmeks. Partei muutis oma nime Muutuste Parteiks. 

2016. aastal kandideeris Netšajev Riigiduumasse, kuid mandaati ei saanud.

Haridus ja töökäik
------------------

Netšajev lõpetas 1975. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna majandusküberneetika erialal ja 1978. aastal samas aspirantuuri. 

1979. aastal kaitses ta MRÜ-s kandidaadikraadi ja 1998. aastal Venemaa Föderatsiooni juures asuvas Rahvamajanduse Akadeemias majandusteaduste doktori kraadi. 1991. aastal oli ta Moskvas asuva Rahvamajanduse majanduspoliitika instituudi teadusdirektor. 

1991. aasta novembris sai Netšajev Vene NFSV majandus- ja rahandusministri esimeseks asetäitjaks ja 1992. aasta veebruaris Jegor Gaidari valitsuses Venemaa Föderatsiooni majandusministriks. 1993. aasta märtsis läks Netšajev ministriametist erru. Aastatel 1993–2013 oli ta panga Venemaa Finantskorporatsioon president.

Viited
------

1. ↑  Члены КГИ. diwis komitetgi.ru
2. ↑  Биография Андрея Нечаева. andreynechaev.com

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Andrei Netšajev** |

* Koduleht. andreynechaev.com
Püha Vassili Suure õigeusu kirik Juurus (1. aprill 2018)
**Juuru Püha Vassili Suure kirik** on suletud õigeusu kirik Rapla maakonnas Rapla vallas Juuru alevikus.

Kirikuhoone
-----------

Eestimaa kubermangu arhitekti Erwin Bernhardi projekti järgi rajatud pühakoda mahutas umbes 1000 inimest. Oma stiili ja ehituse poolest on Juuru õigeusu kirik üks omapärasemaid ja kaunimaid Eestis. Juuru õigeusu kiriku ebasümmeetriline plaan ja kaks altarit oli tollal üsna ebaharilik. Ehitisel oli sibulkupliga nelitis, lõunaküljel väike sibulkuppel ja loodes kolmekorruseline kõrge telkkiivriga ja sibul-lõpetustega kellatorn. Kellatorn on hävinud.

Nurgakivi pandi kirikule 17. juulil 1892. Eestimaa kuberneri vürst Sergei Šahhovskoi kaasabil saadi raha 27 000 rubla Ufaa kaupmehelt Mihhail Vassili poeg Pupõševilt tingimusega, et kirik ehitatakse tema kadunud isa mälestuseks. Kiriku peaaltari pühitses Vassili Suure auks 8. septembril 1893 Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev). Kõrvalaltari pühitses Radoneži Püha Sergiuse auks praost Mihhail Ikonnikov.

Kirikut kasutas Juuru Püha Vassili Suure kogudus alates 1892. aastast kuni koguduse sulgemiseni 1963. aastal. 

Pärast kiriku sulgemist anti see üle Mahtra sovhoosile, mis kasutas seda muuhulgas ka metallitöökojana. 1970. aastateks olid tornikuplid lagunenud ja seinad hakanud mõranema, nüüdisajaks on tornid peaaegu täielikult hävinenud.

Kirik seisab kasutuseta ja laguneb endiselt, hoonet ei ole konserveeritud. Kirik anti õigusjärgselt vallalt Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule üle 2006. aasta veebruaris. Üks võimalus kirik kurvast saatusest päästa oleks see, kui kohalikud elanikud võtaks näiteks omavalitsuse toel hoone konserveerimise ja selle ümbruse eest hoolitsemise enda kanda.

Kogudus
-------

 *Pikemalt artiklis Juuru Püha Vassili Suure kogudus*

Vaata ka
--------

* Juuru kihelkond
* Juuru mõis
* Juuru Püha Vassili Suure kogudus
* Lelle Püha Kolmainu kirik

Viited
------

1. ↑  Juuru Püha Vassili Suure kirik veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 18.12.2015)
2. ↑  Plaat, Jaanus. Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis. Tallinn, Eesti Kunstiakadeemia, 2011, lk 659.
3. ↑  Katrin Helend-Aaviku (21.10.2010). "Juuru Püha Vassili Suure kirik - hiilgusest unustusse". *Nädaline*.

Kirjandus
---------

* Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik (vene keeles). Koostaja Vladimir Iljaševitš. kirjastus Tarbeinfo OÜ. Tallinn, 2014 lk 533
* "Õigeusu kirikutes (kogudustes) teeninud vaimulike nimekiri". Tallinn, 1975. Koostaja preester August Kaljukosk. Käsikiri. Eesti Rahvusarhiiv
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945–53". TÜ kirjastus. Tallinn, 2004 lk 65-125
* „Harjumaa AP- õigeusu praostkonna album ülestõusmise pühadeks", Tallinn, 1933; lk 16
* Jaanus Plaat, Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 656-665

Välislingid
-----------

* Juuru Püha Vassili Suure kirik veebiportaalis eestigiid.ee
* Juurupildid.ee: Juuru õigeusu kirik
Dofään Louis-Charles. Alexander Kucharsky maal 1792.
**Louis XVII** (sündinud **Louis-Charles**; 27. märts 1785 – 8. juuni 1795) oli monarhistide jaoks Prantsusmaa ja Navarra kuningas aastatel 1793–1795. Tegelikku võimu polnud tal korrakski. 

Tema vanemad olid Louis XVI ja Marie-Antoinette. Ta oli Normandia hertsog, pärast oma vanema venna Louis Josephi surma 4. juunil 1789 dofään ja 3. septembrist 1791 kuni monarhia kaotamiseni 21. septembril 1792 kuninglik prints.

Kuningapaari laste kasvatajaks määrati Gabrielle de Polastron, Polignaci hertsoginna, kes oli kuningakojas väga mõjukas ja keda peeti kuninganna Marie-Antoimette'i parimaks sõbrannaks.

Louis XVII ammeks valiti Agathe de Rambaud. Alain Decaux kirjutas: 

> „Proua de Rambaud vastutas ametlikult dofääni kasvatamise eest alates tema sünnist kuni 10. augustini 1792, seega 7 aastat. Nende 7 aasta jooksul ei lahkunud ta temast kunagi, ta kussutas teda, hoolitses tema eest, riietas teda, lohutas teda, riidles temaga. Kümme korda, sada korda rohkem kui Marie-Antoinette oli ta tema tõeline ema."
> 
> 
> 

Louis XVII oli monarhistide silmis Bourboni dünastia juht pärast oma isa, kuningas Louis XVI hukkamist. Pärast vabariigi väljakuulutamist anti ta 3. juulil 1793 kingsepa õpipoisiks. Sel ajal nimetati teda Louis Capet'ks dünastia rajaja Hugh Capet' järgi. See oli mõeldud osalt solvamisena, sest kuningad ei kasutanud perekonnanimesid. Ka tema isa poole pöördusid revolutsionäärid Louis Capet' nimega.

Ta suri kümneaastaselt tuberkuloosi: ärahirmutatuna, pimedas ruumis, täis kirpe ja lutikaid, olemata aasta otsa riideid vahetanud. Tema väljaheiteid ei viidud välja ja kambris oli väljakannatamatu hais. Tema õe Marie-Thérèse'i hinnangul olid tema vaimsed võimed pöördumatult kahjustatud.

Monarhistide jaoks sai Prantsusmaa kuningaks tema onu Louis XVIII, Louis XVI vend. Kui Louis XVIII 1814 ka tegelikult võimule sai, võttis ta austusest vennapoja vastu endale just selle järjekorranumbri. Samuti toimis Napoleon III, kes respekteeris nii reaalselt mitte valitsenud Napoleon I poega Napoleon II-na.

Pärast monarhia taastamist hakkas eriti Euroopas, kuid ka mujal maailmas välja ilmuma inimesi, kes nimetasid iseennast imekombel pääsenud dofääniks. Kõige tuntum pretendent oli Karl Wilhelm Naundorff, kuid kokku oli neid sadakond. Poliitilist mõju polnud neist ühelgi, erinevalt näiteks Vale-Dmitritest, kes tegutsesid kakssada aastat varem.

Viited
------

1. ↑  Teresa Ransom. Madame Tussaud. 2003. Lk. 169–170

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Louis XVI** | **Prantsusmaa kuningas**1793–1795 | Järgnev**Louis XVIII** |
Libor Šulák Znojmo Orli meeskonnas
**Libor Šulák** (sündinud 4. märtsil 1994 Pelhřimovis) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Omski Avangard.

Hooajal 2013–14 debüteeris ta Tšehhi kõrgliigaklubis Chomutovi Piráti.

Aastatel 2015–2017 mängis ta Austria kõrgliigaklubis Znojmo Orli.

2017. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Soome kõrgliigaklubiga Lahti Pelicans. 2017. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Detroit Red Wings, kuid jäi hooajaks 2017–18 laenule Pelicansi. NHL-is debüteeris Šulák hooaja 2018–19 esimeses mängus. Pärast seda pääses ta NHL-is väljakule veel viies mängus, kuid ei kogunud neis ühtegi resultatiivsuspunkti ning mängis hooaja lõpuni American Hockey League'is Red Wingsi noorteklubis Grand Rapids Griffins.

2019. aasta juunis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Tšerepovetsi Severstal. 2019. aasta novembris liitus ta Soome kõrgliigaklubiga Kookoo. 2020. aasta juulis siirdus ta klubisse Oulun Kärpät. 2021. aasta augustis naasis ta KHL-i, liitudes Vladivostoki Admiraliga.

2022. aasta veebruaris sõlmis ta lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga Örebro HK, kus mängis hooaja lõpuni.

Hooajal 2022/23 mängis Šulák taas Vladivostoki Admiralis. Samal hooajal lõi ta KHL-is kaitsemängijatest enim väravaid (13). 2023. aasta mais sõlmis ta lepingu Omski Avangardiga.

Tšehhi jäähokikoondise koosseisus on Šulák osalenud 2022. aasta taliolümpiamängudel kolmedel maailmameistrivõistlustel (2017, 2018 ja 2021).

Viited
------

1. ↑  "Состав «Адмирала» пополнили два чешских защитника. Добро пожаловать на борт, Войтех и Либор!". hcadmiral.ru. Vaadatud 18.12.2021
2. ↑  "OHK sign Czech defenseman Libor Sulak". Örebro HK. 15.2.2022. Vaadatud 9.4.2022

Välislingid
-----------

* Libor Šulák NHL.com lehel
* Libor Šulák hockeydb.com lehel
Julius Honka (2014)
**Julius Honka** (sündinud 3. detsembril 1995 Jyväskyläs) on Soome jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliigaklubis SC Bern.

Noorena mängis ta kodulinna klubis JYP Jyväskylä.

2013. aastal suundus ta Põhja-Ameerikasse, liitudes Western Hockey League'i klubiga Swift Current Broncos. 2014. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i *draft* '​is 14. valikuna. Hooajal 2014–15 asus Honka mängima American Hockey League'is (AHL) Dallas Starsi noorteklubis Texas Stars. 2017. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul. NHL-is debüteeris ta Dallas Starsi meeskonnas hooajal 2016–17. Esimese värava lõi ta NHL-is 4. aprillil 2017 mängus Arizona Coyotesi vastu.

2019. aasta oktoobris naasis Honka JYP Jyväskylässe. Hooaja 2020–21 esimeses pooles mängis ta Soome kõrgliiga klubis Lahti Pelicans ja hooaja teises pooles taas Texas Starsis. 2021. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga Luleå HF. Hooajal 2021/22 lõi Honka Rootsi kõrgliigas kaitsemängijatest enim väravaid (10). Samal hooajal kaotas ta klubiga Rootsi meistrivõistluste finaalis Färjestadile mängudega 3:4.

2023. aasta märtsis sõlmis ta kaheaastase lepingu Berniga.

2013. aastal võitis Honka Soome kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Aasta hiljem tuli ta Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Soome jäähokikoondise koosseisus on ta osalenud 2017. ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Tema noorem vend Anttoni Honka on samuti jäähokimängija.

Viited
------

1. ↑  "Ny back klar för Luleå Hockey". luleahockey.se. Vaadatud 21.12.2021
2. ↑   (vaadatud 16.11.2023)

Välislingid
-----------

* Julius Honka NHL.com lehel
* Julius Honka hockeydb.com lehel
**Arvo Mesikepp** (7. juuli 1944 – 12. detsember 2023) oli eesti arst.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja astus samal aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, mille lõpetas 1970. aastal. 1964–1966 oli ülikoolist võetud Nõukogude armeesse. Tartu Ülikoolis õppimise ajal töötas 1967–1970 Toome Sisehaiguste kliinikus.

1970.–1971. aastal oli internatuuris Tallinna Tõnismäe haiglas ja internatuuri eksami alusel sai sisearsti ameti. Töötas Tartu Rajoonihaiglas Nr.2 (Kallastel) arstina, peaarsti asetäitjana, peaarstina; Tartu Kliinilises Haiglas sisehaiguste osakonna juhatajana 1977–1980; Tallinna Mustamäe haiglas 1980–1996 kardioloogina, kardioreanimatsiooni osakonna juhatajana, II kardioloogia osakonna juhatajana; Tallinna Diagnostikakeskuses 1996–1997 kardioloogina, peaspetsialistina; Tallinna Keskhaiglas 1997–2002 kardioloogina, lipiidikeskuse juhina, ravikvaliteedijuhina; Ida-Tallinna Keskhaiglas sisehaiguste kliiniku juhatajana 2002–2005. Aastatel 2006–2012 oli Põhja-Eesti Regionaalhaiglas sisehaiguste kliiniku juhataja ja kardioloog. 2012–2014 Harju Haigekassa arst. 2014 Ida-Tallinna Keskhaiglas kardioloog.

Erialased täienduskursused: 1975 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas – sisehaigused, 1980 samas – kardioloogia; 1979 Leningradis – reanimatsioon ja intensiivravi sisehaiguste kliinikus; 1988 Moskvas – kliiniline kardioloogia; 1994 Stockholmi Lõunahaiglas – kardioloogia ja sisehaiguste kliiniku töökorraldus; 1996 George Washingtoni Ülikoolis – ravikvaliteet.

1990. aastal kaitstud meditsiinikandidaadi kraadi (vastab Tartu Ülikooli meditsiinidoktori kraadile) kardioloogia ja kardiokirurgia alal: "Müokardi infarkti haigete reanimatsioon haiglas".

Eesti Vabariigi Sotsiaalministeeriumi sisehaiguste erialade mittekoosseisuline nõunik alates 1991. aastast. Kaitseministeeriumi tervishoiukomisjoni juhataja alates 2001. aastast.

Tegevus erialaseltsides
-----------------------

Erialaseltsidest kõige kauem olnud Eesti Sisearstide Seltsi (algselt nimetatud Üleliidulise Terapeutide Seltsi Eesti Filiaali) liige, edaspidi Ka Tallinna Sisearstide Seltsi, siis Eesti Kardioloogide Seltsi, Eesti Hüpertensiooni Ühingu, Balti Ateroskleroosi Ühingu (juhatuse) liige. Rahvusvahelise Sisearstide Seltsi Täidesaatva Komitee liige, Euroopa Sisearstide Föderatsiooni Täidesaatva Komitee liige. Euroopa Sisearstide Ajakirja toimetuse liige (European Journal of Internal Medicine – intensive care – editor). Eesti Sisehaiguste Seltsi juhatuse esimees 1995. aastast ja 2008. aastast juhatuse liige. 2009. aastast oli ta Seenior-sisearstide Seltsi juhatuse liige. Ameerika Arstide Kolleegiumi auliige alates 1996. aastast.

Ta oli Euroopa Sisemeditsiini Föderatsiooni auliige alates 2001. aastast.
Klubi kodustaadion Ecolog Arena
**KF Shkëndija** on Põhja-Makedoonia jalgpalliklubi, mis tegutseb Tetovos. Shkëndija mängib riigi kõrgliigas Prva liga.

Klubi asutasid 1979. aastal Tetovos elavad albaanlased.

Shkëndija on tulnud Põhja-Makedoonia meistriks kolm korda ning seda hooaegadel 2010–11, 2017–18 ja 2018–19.

Alates hooajast 2011–12 on osaletud UEFA Meistrite Liiga ja Euroopa Liiga eelringides. Euroopa Liigas on kahel korral jõutud väljalangemisringi. Meistrite Liigas on parimaks tulemuseks kolmandasse ringi jõudmine hooajal 2018–19.

Klubi toetajad on tuntud nime all *Ballistët*, kes on saanud nime Teise maailmasõja ajal tegutsenud Albaania kommunismivastase liikumise Balli Kombëtari järgi.

Saavutused
----------

* Põhja-Makedoonia liiga:
	+ **Võidud** (3): 2010–11, 2017–18, 2018–19
* Põhja-Makedoonia esiliiga:
	+ **Võidud** (3): 1995–96, 1999–2000, 2009–10
* Põhja-Makedoonia karikas:
	+ **Võidud** (2): 2015–16, 2017–18
* Põhja-Makedoonia superkarikas:
	+ **Võidud** (1): 2011

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**Ökomodernism** on keskkonnafilosoofia, mis väidab, et tehnoloogiline areng aitab kaitsta keskkonda ja parandada inimeste heaolu.

Kirjeldus
---------

Ökomodernism hõlmab loomulike loodushüvede asendamist energia, tehnoloogia ja sünteetiliste lahendustega, selleks et vähendada mõju keskkonnale.

Ökomodernistid usuvad, et inimtegevuste – eriti põllumajanduse, metsanduse ja asustuse intensiivistamine on võti inimarengu lahtisidumiseks keskkonnamõjudest. Nad usuvad, et nii kasutavad inimesed vähem maad ja sekkuvad vähem loodustegevusse. Need sotsiaalmajanduslikud ja tehnoloogilised protsessid on majanduse moderniseerimise ja keskkonnakaitse seisukohalt kesksel kohal. Üheskoos võimaldavad need inimestel leevendada kliimamuutusi, säästa loodust ja leevendada ülemaailmset vaesust.

Ökomodernistlik manifest
------------------------

2015. aasta aprillis avaldas 18 ökomodernisti ühiselt Ökomodernistliku Manifesti. Avaldajate hulgas on nii professorid kuulsatest ülikoolidest nagu Harvard ja Jadavpur kui teadlased Breakthrough Instituudist ja Long Now Sihtasutusest.

Manifestiga tahavad nad selgitada ökomodernistliku liikumise põhimõtteid: "Me kinnitame üht kauaaegset keskkonnaideaali, et inimkond peab vähendama oma mõju keskkonnale, et teha rohkem ruumi loodusele, samas kui me lükkame tagasi idee, et inimühiskonnad peavad olema kooskõlas loodusega, et vältida majanduslikku ja ökoloogilist kokkuvarisemist."

Viited
------

1. ↑  "An Ecomodernist Manifesto - English". *The Breakthrough Institute* (inglise). Vaadatud 7. detsembril 2023.
2. ↑  "An ECOMODERNIST MANIFESTO". *An ECOMODERNIST MANIFESTO* (Ameerika inglise). Vaadatud 7. detsembril 2023.
Marvelous Nakamba (2016)
**Marvelous Nakamba** (sündinud 19. jaanuaril 1994 Hwanges) on Zimbabwe jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Luton Town ja Zimbabwe jalgpallikoondises.

Nakamba alustas jalgpallimängimist kodumaal. 2012. aasta juulis läks ta katsetele Prantsusmaa klubi Nancy juurde. Klubiga liitus ta ametlikult sama aasta detsembris. Ta asus mängima Nancy reservmeeskonnas Prantsusmaa tugevuselt neljandas liigas. 2014. aasta mais debüteeris ta Nancy põhimeeskonnas Prantsusmaa esiliigas.

Aastatel 2014–2017 mängis Nakamba Hollandi kõrgliigaklubis Vitesse. 2017. aastal võitis ta Vitessega Hollandi karikavõistlused. 2017. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Belgia kõrgliigaklubiga Club Brugge, kellega tuli hooajal 2017/18 Belgia meistriks.

2019. aasta augustis siirdus Nakamba 12 miljoni euro eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Aston Villa. 2023. aasta jaanuaris läks ta Aston Villast hooaja lõpuni laenule Luton Towni.

Zimbabwe jalgpallikoondises debüteeris Nakamba 13. juunil 2015 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Malawi vastu. Ta on kuulunud Zimbabwe koondisse 2017. ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Transfer news: Aston Villa sign Marvelous Nakamba". Aston Villa F.C. 1. august 2019.
2. ↑   (vaadatud 1.5.2023)
**"Perekonnapildid"** on 1989. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium on valminud Valentin Kuigi jutustuse "Valem" ainetel.

Süžee
-----

Filmi tegevus toimub 1960. aastate esimesel poolel ühes Eesti väikelinnas. Väikelinna abiturientidel on ootusärev aeg. Keskkool saab kohe läbi ja ees on iseseisev elu. Kalle ja Inna vahel on midagi, kuid nad pole oma suhteid selgitanud ja korraga lähevad need hoopis sassi. Siimu ja Evi suhted oleks justkui selged, kuid nendegi vahel tekib arusaamatus. Viimase paari koolinädala jooksul pannakse proovile lootused, armastus, usaldus ning noorte ettekujutused heast ja halvast.

Osatäitjad
----------

* Allan Kuljus – Kalle
* Merle Tähe – Inna
* Andres Raag – Ain
* Urmas Verliin – Siim
* Kaili Närep – Evi
* Margus Varusk – poiss
* Ivo Friede – Snaiper
* Carmen Uibokant – Rita
* Mai Loog – klassijuhataja
* Kersti Kreismann – Kalle ema
* Ülle Toming – puhkaja
* Ene Järvis – naabrinaine
* Ants Ander – pillimees
* Guido Kangur – pillimees
* Paul Poom – pillimees
* Aire Johanson – ettekandja
* Väino Laes – Paul
* Marika Kõrnas – õpilane
* Lembit Anton – pulmavanem
* Heints Preimann – matusekorraldaja
* Illis-Vahur Vets – fotograaf

Filmi retseptsioon
------------------

Film langes suhteliselt terava kriitika alla. Ka need, kes suhtusid filmi heatahtlikult (Mati Unt, Tiina Lokk jt.) tõid paratamatult esile töö nõrgu kohti. Üks kõige tõsisemaid etteheiteid oli filmi tegevusaja muutmine võtteldes jutustusega "Valem", mille tegevus toimus 1980. aastate keskpaiku. Filmi olid toodud 1960. aastad, aga käsitletud tollele ajastule mitteomaselt noorte sõnakasutust, nende kõnemaneere ja käitumismalle.

Viited
------

1. ↑  Õie Orav. Tallinnfilm. II, Mängufilmid 1977-1991. Tallinn, 2004, lk. 708
**Šambala**, ka **Šambhala** on mütoloogiline maa, mis kuulub Vadžrajaana mütoloogiasse. Kõige enam on temaga seotud just Tiibeti budism. Šambalad kirjeldatakse Kālatšakra õpetuse tekstides. Nende allikate väitel asub Šambala põhja pool Sítā jõge, teda ümbritsevad kaheksa lumist mäge, mis meenutavad lootose õielehti. Šambala esimeseks suureks preesterkuningaks peetakse Suchandrat, kelle valitsemise ajal sai Šambalast peamine Kālatšakra õpetuse keskus. 

Šambala keskuseks on pealinn Kalapa ja kuninglik palee, mis on ehitatud kullast ja kalliskividest ja kolmemõõtmeline Kālatšakra mandala. Kālatšakra pühitsus on suurim budistlik rituaal, mida dalai-laama regulaarselt läbi viib. Kālatšakra tähistab rahu ja tolerantsuse levikut. Kālatšakra tähendab ajaratast. Valgustunud kuningate dünastia praktiseeris Kālatšakra tantrat Šambalas, sealt levis see Indiasse ning Tiibetisse, kus teda tänapäevani praktiseeritakse. 

Legendi kohaselt on see olnud maa, mis on allikaks õppimisele ja kultuurile tänapäeva Aasia maades. Selle maa elanikud olid ühteviisi lahked ja targad. Buddha ise olevat sealsele esimesele kuningale andnud tantristliku õpetust. Mõne legendi kohaselt saab seda maailma veel leida, teised ütlevad, et see ilma kadus maa pealt mitmeid sajandeid tagasi, kuna kogu selle ühiskond sai valgustatuks.
**Arnold Tulik** (4. mai 1911 Anija – 5. veebruar 1990 Tallinn) oli eesti lastekirjanik, kriitik, tõlkija ja ajakirjanik.

Tulik lõpetas 1931. aastal Tallinna Reaalkooli. Ta töötas Eesti Riiklikus Kirjastuskeskuses, óli teise maailmasõja ajal Leningradis eestikeelsete raadiosaadete toimetaja, hiljem töötas ajakirjanduses ja Eesti Kirjanike Liidus. Aastatel 1947–1948 oli ta Sirbi peatoimetaja. 1954. aastal visati ta Kirjanike Liidust välja.

Aastatel 1933–1937 avaldas ta lastenäidendeid ja rahvatükke, hiljem ilmusid noorsooromaan "Poiss maanteel" ning noorsoojutustused "Ja nad ei tule enam" ja "Tuhanded tõusid". Ta avaldas kirjanduskriitilisi artikleid ja teatriarvustusi ning tõlkis saksa- ja venekeelseid teoseid.

Isiklikku
---------

Tema tütar on skulptor Terje Ojaver.

Viited
------

1. 1 2  "Kodumaa : nädalaleht 6 mai 1981 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 16. detsembril 2023.
2. ↑  "Sirp - Eesti Entsüklopeedia". *etbl.teatriliit.ee*. Vaadatud 16. detsembril 2023.
3. ↑  "Sotsiaalia". *www.sirp.ee*. Vaadatud 16. detsembril 2023.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Inguššia linnast; jõe kohta vaata artiklit Sunža jõgi; mäeaheliku kohta vaata artiklit Sunža ahelik.* |

---

**Sunža** (2015. aastani Ordžonikidzevskaja) on linn (2015. aastani staniitsa ja seejärel 2016. aastani alev) Venemaal Inguššias, Sunža rajooni keskus. Asub Sunža jõe orus Tšetšeenia piiri ääres.

Elanikkond
----------

Ordžonikidzevskajas elas 2010. aasta rahvaloenduse andmeil 61 577 inimest. See oli elanike arvult Inguššia suurim asula Nazrani järel ja Venemaa suurim maa-asula. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli 48% elanikest ingušid ja 50% tšetšeenid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil moodustasid ingušid 90% elanikest ja tšetšeenide osakaal oli 7,5% ja venelaste osakaal 0,9%.

| Rahvusgrupp | 1939 | 1970 | 1979 | 2002 | 2010 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Arv |  % | Arv |  % | Arv |  % | Arv |  % | Arv |  % |
| Ingušid | 57 | 0,69 % | 4 694 | 29,60 % | 7 262 | 46,56 % | 30 916 | 47,48 % | 55 480 | 90,07 % |
| Tšetšeenid | 97 | 1,18 % | 490 | 3,09 % | 873 | 5,60 % | 32 789 | 50,36 % | 4 647 | 7,54 % |
| Venelased | 7 669 | 92,97 % | 9 419 | 59,39% | 6 643 | 42,62 % | 887 | 1,36 % | 561 | 0,91 % |
| Teised | 426 | 5,16 % | 1 256 | 7,92 % | 810 | 5,19 % | 520 | 0,80 % | 910 | 1,48 % |
| **Rahvaarv** | 8 249 | 100 % | 15 859 | 100 % | 15 588 | 100 % | 65 112 | 100 % | 61 598 | 100 % |

Ajalugu
-------

Asula rajati 1850. aastal **Sunženskaja** staniitsana. 1852. aastal nimetati see vene kindrali Nikolai Sleptsovi auks **Sleptsovskajaks**. 1939. aastal sai see Grigori Ordžonikidze järgi nime **Ordžonikidzevskaja**. 17. mail 2015 korraldati rahvaküsitlus, millel enamus osalenud linnakodanikke toetas asula linnaliseks muutmist ja uue nime **Sunža** andmist.

Transport
---------

Asulat läbib 1894. aastal valminud Groznõi–Beslani raudtee. Läänepiiril asub sõjaväelennuväli.

13. septembril 2015 toimusid alevi volikogu valimised.

Viited
------

1. ↑  "Venemaa Statistikaameti Inguššia osakond". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 12. septembril 2015.
2. ↑
**Udo Josia** (22. aprill 1931 Järvamaa, Vahastu vald – 17. november 2014 Viljandi) oli Eesti vabadusvõitleja ja massirepressioonide uurija.

Elulugu
-------

Ta õppis Viljandi 2. Keskkoolis, kus 1948.aastal asutas põrandaaluse koolinoorte vastupanuvõitluse organisatsiooni Triumviraat kuuludes selle juhatusse. Triumviraat oli ülesehitatud kolmikute põhimõttel: iga uus liige pidi värbama kolm uut liiget, teades vanadest liikmetest ainult seda, kes tema organisatsiooni värbas. 1948. aasta hilissügisel korraldas Triumviraat Viljandi 1. ja 2. Keskkooli lõpumärkide sisseõnnistamise. Märkidel oli sinimustvalge ja Kaitseliidu kotkas. 

Viljandi maakonna julgeoleku (MGB) ülem kapten Edgar Tomusk vahistas Udo Josia 30. detsembril 1948 Viljandis tema kodus. 24. juunil 1949 mõistis Eesti NSV Siseministeeriumi Vägede Sõjatribunal talle Vene NFSV Kriminaalkoodeksi paragrahvide 58-1a ja 58-11 alusel 25. aastase vabadusekaotuse ühes õiguste kaotamisega viieks aastaks ja kogu vara konfiskeerimise. Vangistuses Kasahstanis Karaganda oblastis Džeskazganis Steplagis. Vabanes 23. veebruaril 1955, kui teatati karistuse vähendamisest 25. aastalt kuuele aastale.

Märtsis 1955 jõudis tagasi Eestisse. 1961 lõpetas Viljandi Töölisnoorte Keskkooli ja 1963 kaugõppes Võru Tööstustehnikumi. Töötas tootmiskoondises "Talleks" Viljandis olles 1982-1999 selle direktor. 1999. aastal siirdus pensionile. 

Eesti vabanedes asus koondama vastupanuvõitluses osalenud koolikaaslasi. Eesti Endiste Poliitvangide Liidu asutajaliige, oli selle juhatuse liige alates 1990. aastast. Endiste Poliitvangide Viljandimaa Ühingu asutajaliige ja selle esimene esimees. Sai 2001. aastal president Lennart Merilt Riigivapi IV klassi teenetemärgi.

Teoseid
-------

* "Saatusekaaslased. Eesti noored vabadusvõitluses 1944-1954". Koostanud Udo Josia. Tartu-Tallinn: Endiste Õpilasvabadusvõitlejate Liit, 2004

Viited
------

1. ↑  ENSV Riikliku Julgeoleku Ministeerium. Order nr. 1151. 30.12.1948. RA ERAF.130SM.1.15191 kd. 1, 8
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 992

Välislingid
-----------

* Haud Viljandi Pauluse kalmistul
**Sosigenes Aleksandriast** oli hellenistliku Egiptuse astronoom, kes aitas Julius Caesaril luua Juliuse kalendrit.

Eiptuses oli kalendrireformi 238 eKr püüdnud läbi viia Ptolemaios III. Sosigenes oli sellest tõenäoliselt teadlik ning pakkus seetõttu ka Caesarile välja väga lihtsa kalendrivariandi, kus iga neljas aasta oleks liigaasta. Aasta keskmiseks pikkuseks tegi see 365,25 ööpäeva, mis pole aga päikeseaasta reaalne pikkus, mis on umbes 365,2422 ööpäeva. Et aga Egiptuses oli aasta pikkus üldse vaid 365 päeva, siis tundus see pikkus olevat piisavalt õige. Kas Sosigenes oma välja pakutud aasta pikkuse ebakorrektsusest ka teadis, on vaieldav. Võimalik, et ta ei pidanud seda tähtsaks, sest ühepäevane viga tekib Juliuse kalendris alles 128 aastaga ning umbes 700–800 aastat ei pööratud sellele ka erilist tähelepanu. 

Sosigenesest endast on teada vähe: ainult seda, et ta oli Aleksandria astronoom ning Julius Caesar kutsus ta 45 eKr appi kalendrit reformima. Tema nimi esineb Plinius Vanema ajalooraamatus.
See artikkel See artikkel räägib ajakirjanikust.  Politseiniku kohta vaata artiklit Harry Tuul (politseinik).  

---

Harry Tuul 2021. aasta Arvamusfestivalil
**Harry Tuul** on eesti ajakirjanik.

Haridus
-------

Tuul lõpetas 1999. aastal Tallinna Reaalkooli ja sai 2004. aastal Tartu Ülikooli vene ja slaavi filoloogia erialal bakalaureusekraadi.

Töö ja ühiskondlik tegevus
--------------------------

Harry Tuul on majandusajakirjanik. Ta oli koos Andrus Karnauga Raadio 2 saate "Olukorrast riigis" saatejuht. Lisaks on ta töötanud väljaannetes Äripäev, Postimees, DigiPro ja Geenius, samuti Kuku raadios.

Viited
------

1. ↑  "LÕPETANUTE TÄHESTIKULINE NIMEKIRI". *Tartu Ülikool*. Originaali arhiivikoopia seisuga 6.09.2021. Vaadatud 6.9.2021.
2. ↑  "ERRI UUS AJASTU: „Olukorrast riigis" saatejuhid Andrus Karnau ja Harry Tuul vallandatakse". *Õhtuleht*. 18.1.2021. Vaadatud 6.9.2021.
3. ↑  "Statistikaamet pakub Arvamusfestivalil mitmeid arutelusid". *TV3*. 12.7.2021. Vaadatud 6.9.2021.
4. ↑  ""Olukorrast riigis" saatejuhiks saab ajakirjanik Harry Tuul". *ERR*. 27.3.2020. Vaadatud 6.9.2021.
**Harilik maasikapuu** (*Arbutus unedo*) on kanarbikuliste sugukonda maasikapuu perekonda kuuluv igihaljas põõsas või väike puu.

Harilik maasikapuu kasvab Vahemere maades, Lääne-Prantsusmaal ja Iirimaal.

Harilik maasikapuu kasvab 5–10, harva kuni 15 m kõrgeks. Tüve läbimõõt on kuni 80 cm.

Lehed on 5–10 cm pikad ja 2–3 cm laiad, läikivad ja saagja leheservaga. Õied on mõlemasoolised, valged (harva kahvaturoosad) ja kellukakujulised. Nende läbimõõt on 4–6 mm ja nad moodustavad pööriseid, kus on koos 10–30 õit. Õisi tolmeldavad mesilased. Maasikapuu õitseb sügisel ja viljad valmivad aasta aega, nii et nad saavad küpseks järgmise õitsemise ajaks. Oranžpunased luuviljad meenutavad välimuselt maasikat, kuid ei ole eriti maitsvad. Viljad on maheda jahuse maitsega.

Plinius Vanema järgi tuleb maasikapuu ladinakeelne nimi *unedo* sõnadest *unum edo* ('ma sõin ühe ära') ja niisugune käitumine võib täiesti vastata viljade maitsele. Ühtlasi soovitas ta seda puud mitte istutada sinna, kus mesilasi kasvatatakse, sest maasikapuu õied andvat meele kibeda maitse.

Erinevalt enamikust kanarbikulistest kasvab harilik maasikapuu hästi lubjarohkel pinnasel. Istutada on seda parem varjatud kohta, sest ta õitseb hilja. Kui teda soovitakse kasvatada puukujulisena, siis tuleb tema mitmest tüvest üks välja valida ja ülejäänud ära lõigata.

Harilik maasikapuu on kohastunud kasvamiseks vahemerelises kliimas, kus suvel vihma ei saja. Niisuguses kliimas on teda kõige parem kasvatada ja sellepärast on ta USA California osariigis levinud ilupuu. Kuid ta kasvab hästi ka Iirimaal, kus suved on vihmased ja jahedad, sest sademetest ja päikesepaistest olulisem on tema jaoks talvekülmade puudumine. Baltimaades ei saa teda kasvatada, sest talvel võtab külm ta ära. Temperatuure alla −10 °C ta ei talu.

Maasikapuude kasvatajad jätavad kõige sagedamini viljad puule külge ja linnud söövad need lõpuks ära. Kuid viljadest tehakse ka moosi. Portugalis aetakse kanget alkohoolset jooki, mille nimeks on *medronho*, kuid Portugalis pole ainsatki maasikapuuistandust ja seetõttu ei toodeta seda suurtes kogustes.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Harilik maasikapuu** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib võistluse stardist; Norra vesilennuki kohta vaata artiklit Start (lennuk)* |

---

  

Sprinter madalstardi asendis
Seliliujumise start. Ujujad ootavad stardisignaali
**Start** ehk **lähe** on spordivõistluse (või võistluse raames mõne võistlusala) algushetk, mil võistlejal on lubatud siirduda rajale või asuda sooritama võistlusülesannet. Start tähendab sageli ühtlasi ka võistluse alguse kohta.

Erinevate spordialade stardikorraldus võib olla väga erinev. Stardikorralduse levinumad liigid on

* eraldistart – võistlejad stardivad ühekaupa, kindlaksmääratud stardiintervalliga;
* ühisstart – võistlejad stardivad kõik koos;
* viitstart – võistlejad stardivad varasemate tulemuste alusel, stardiintervall vastab varasemate tulemuste järgi kogunenud ajalisele kaotusele.

Kergejõustiku jooksualadel on rajakattele märgitud stardijoon. Võistlejad stardivad rajale starteri märguande peale. Jooksudistantsidel pikkusega kuni 400 meetrit lähevad võistlejad rajale madalstardiasendist, nii et jooksja mõlemad käed peavad puutuma vastu maad ja mõlemad jalad on stardipakkudel. Pikematel jooksudistantsidel stardivad võistlejad püstiasendist, nii et kumbki käsi ei puuduta maad. Rajale siirdumist enne starteri märguannet loetakse valestardiks.

Murdmaasuusatamises, murdmaajooksus ja orienteerumisjooksus kasutatakse sõltuvalt võistlusalast ja võistluse juhendist nii kindlaksmääratud stardiintervalliga eraldistarti kui ka ühisstarti. Eraldistardi korral võistlejate stardijärjekord loositakse, sageli kasutatakse loosimisel erinevaid tugevusrühmi võistlejate varasemate tulemuste või edetabelite põhjal.

Murdmaasuusatamise, laskesuusatamise ja kahevõistluse jälitussõitudes kasutatakse viitstarti, kus võistlejad stardivad eelmise võistluse tulemuste järjekorras, ajalisele kaotusele vastavate intervallidega.

Suure osavõtjate arvuga spordivõistlustel – näiteks suusamaratonid (Tartu Maraton, Vasaloppet), jooksumaratonid ja rattamaratonid – kasutatakse stardigruppe, kus võistlejad jagatakse varasemate tulemuste põhjal rühmadesse ning eeldatavalt tugevamad stardivad eespool.

Auto- ja motospordi ringrajavõistlustel (näiteks vormel 1) paigutatakse masinad stardipositsioonidele kvalifikatsioonisõitude tulemuste põhjal.

Viited
------

1. ↑  IAAF Competition Rules 2014–2015
2. ↑  "43. Tartu Maratoni juhend". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. veebruar 2015. Vaadatud 18. veebruaril 2015.
3. ↑  Formula 1. Practice and qualifying

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Start** |