Püha ema Teresa (1986)
**Püha ema Teresa** (sünninimega **Anjezë Gonxhe Bojaxhiu**; 26. august 1910 Üsküp, Kosovo vilajett, Osmanite riik (tänapäeval Skopje, Põhja-Makedoonia) – 5. september 1997 Calcutta (tänapäeval Kolkata), India) oli kosovoalbaania päritolu roomakatoliku nunn, kes rajas Indias Halastuse Misjonäride ordu. Aastal 1979 anti talle Nobeli rahuauhind. 19. oktoobril 2003 kuulutas paavst Johannes Paulus II ta õndsaks. 4. septembril 2016 kuulutas paavst Franciscus ta pühakuks.

Elulugu
-------

Ema Teresa mälestusmaja on Skopjes ehitatud samasse paika, kus Anjezë kahepäevasena ristiti
**Anjezë Gonxhe Bojaxhiu** (samatähenduslikult *Agnes*; *Gonxhe* tähendab albaania keeles *õienuppu*) sündis Osmanite riigi haldusse kuulunud Kosovo vilajeti pealinnas Üskübis (tänases Skopjes). Ta oli kosovoalbaania ettevõtjast isa Nikollë Bojaxhiu ja ema Dranafille Bojaxhiu (Bernaj) perekonna kolmas ehk noorim laps. Tüdruk oli 8-aastane, kui suri tema linnavolikokku kuulunud isa. Hoolimata viimase vastuseisust kujunes Skopljeks ümbernimetatud linn Serbia kuningriigi territoriaalse laienemise järel õigusjärglase Jugoslaavia kuningriigi lõunapoolseimaks tugipunktiks. 12-aastaselt otsustas noor neiu suunduda nunnaks. Kutsumuse leidis ta pärast Musta Maarja kiriku külastamist Letnicas. 18-aastaselt lahkuski ta kodunt Zagrebi kaudu katoliiklikule Iirimaale, et õppida inglise keelt. 1928. aastal ühines ta Dublini eeslinnas Rathfarnhami kloostrikirikus noviitsina Loreto õeskonnaga.

1929. aastast alates pühendas ta Indias (eeskätt endise Briti Raj pealinnas Kolkatas) ülejäänud elu misjonäritööle roomakatoliku nunnana. Kuigi Skopjest kolisid isa edust ilma jäänud ema, õde ja vend 1934. aastal lõpuks Tiranasse, ei näinud ta kahte esimest enam kunagi. Kommunistlik Albaania Rahvavabariik isoleeris ennast Enver Hoxha juhtimisel Albaania Tööpartei ainuvõimu all tosin aastat hiljem välismaailmast kuni diktaatori surmani 1985. aastal peaaegu täielikult. Absoluutset ateismi teostanud režiim vangistas või surmas kõik paljastatud usklikud.

Ema Teresa võttis siiski nii-nimetatud külma sõja aegadel osa palverännakutest ja missadest üle maailma, kuigi kohati tema meelestatust, praktikaid, poliitilise rolli täitmist ja korruptsioonist lähtunud annetuste vastuvõtmist tugevalt kritiseeriti. Kõigest hoolimata leidis ta tunnustust paljude riikide administratsioonides, pälvides 1970. aastatest alates ka laialdast tähelepanu meedias. Üks suurimaid kriitikuid Christopher Hitchens on teda vastuolulisuse tõttu nimetanud põrgu ingliks. Isolatsioonis elanud albaania rahva teadvusse hakkas rahvuskaaslasest nunna olemasolu vargsi jõudma alles kommunistliku diktatuuri viimasel aastakümnel. Ema Teresa külastas juba 1989. aastal esimese ametliku Albaania visiidi ajal oma 1972. aastal surnud ema ja 1973. aastal surnud õe kalme. Kuna vend elas eksiilis Itaalias, siis temaga kohtus ema Teresa visiitide ajal korduvalt.

Roomakatoliku nunn suri 1997. aastal oma misjonäritöö keskuses Calcuttas.

Tema teened etendasid kaalukat rolli seoses rahvusvaheliste suhetega Kosovo sõjas (1998–1999). 2008. aastal kuulutas Serbia Vabariigi autonoomse Kosovo territooriumi kosovoalbaanlastest ülekaaluka enamusega elanikkond ennast Jugoslaavia Föderaalvabariigi pealinna Belgradi keskvõimust iseseisvaks. Iseseisvust on tunnustanud üle poole Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmesriikidest. Ta on eriliselt mälestusväärne nii Albaanias ja Kosovos kui ka Põhja-Makedoonias. Esimeses kahes riigis on temale rajatud hulgaliselt väliskulptuure, tema järgi kannavad nime paljud asutused ja tänavad.

### Halastuse Misjonäride ordu rajamine ja tegevus

Halastajaõed
Oktoobris 1950 sai ta paavst Pius XII-lt loa rajada ordu, millest sai Halastuse Misjonäride ordu eelkäija. Ordu missioon oli ema Teresa enda sõnul "aidata näljaseid, hüljatud, kodutuid, pimedaid ja leeprahaigeid – kõiki, kes on ühiskonnast välja tõrjutud ning keda varem või hiljem ootab surm". Ordu tegevus sai alguse Kolkatas (Calcuttas) ja algul kuulus sellesse 13 liiget. Tänapäeval ühendab organisatsioon üle 4500 nunna, kes hoolitsevad vaeste eest.

1952. aastal rajas ema Teresa Kolkatas surijate maja. India ametnike abiga muutis ta hindude mahajäetud templi Kalighati Surijate koduks, kus ta hoolitses vaeste ja haigete eest ning andis neile tasuta arstiabi. Hiljem muudeti maja nimi Kalighati Puhta Südame koduks. Varsti pärast seda asutas ta leeprahaigete kodu. Ta leidis palju abistajaid ja toetajaid ning 1960. aastail rajati haiglaid, vaeste ja leeprahaigete hooldekodusid kogu Indias. Ta oli ka üks esimesi, kes rajas varjupaiku aidsihaigetele.

Ema Teresa heategevuslikud ideed levisid üle kogu maailma. Esimesed sarnased vaeste hooldekodud väljaspool Indiat rajati Venezuelas, Itaalias ja Tansaanias; hiljem paljudes Aasia, Aafrika ja Euroopa riikides.

Halastuse Misjonäride klooster Tallinnas
Esimene ema Teresa õde saabus Eestisse 22. augustil 1992. Sealtpeale tegutseb Halastuse Misjonäride ordu ka Eestis.

1970. aastail sai ema Teresa kuulsaks kogu maailmas, temast tehti mitu dokumentaalfilmi.

### Nobeli rahuauhind

1979. aastal sai ema Teresa Nobeli rahuauhinna oma töö ja võitluse eest, millega ta oli leevendanud abi vajavate laste viletsust ja hädasid. Auhinnaraha palus ta annetada Kolkata vaestele. Auhinna üleandmisel küsiti ema Teresalt, mida saaks teha, et maailmas valitseks rahu. Ema Teresa vastas: "Minge koju ja armastage oma peret."

Katoliku kirik on avaldanud eesti keeles ema Teresa loengu Nobeli rahuauhinna saamisel.

### Kanoniseerimine

Ema Teresa tunnistati Vatikanis pühakuks 4. septembril 2016. Tseremoonial esines teiste hulgas kosovoalbaania päritolu briti laulja Rita Ora, kes oli aasta varem Kosovo ausaadikuks kuulutatud.

Tunnustus
---------

* 1971 – paavsti rahupreemia
* 1971 – John F. Kennedy inimsuse preemia
* 1972 – Jawaharlal Nehru rahvusvahelise üksteisemõistmise preemia
* 1973 – Templetoni auhind
* 1975 – Albert Schweitzeri preemia
* 1978 – Balzani humanismi, rahu ja vendluse auhind
* 1979 – Nobeli rahuauhind

Püha Ema Teresa katedraal, Kosovo pealinna Priština uusehitis

Vaata ka
--------

* Püha Ema Teresa katedraal

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Andres Tohver. India kristlik ordu aitab Eestis talve üle elada Õhtuleht, 31. jaanuar 2014.
4. ↑  Ema Teresa loeng Nobeli rahupreemia saamisel Roomakatoliku kiriku Eesti Apostellik Administratuur. 13.12.2019.

Kirjandus
---------

* Ema Teresa. *Halastuse aeg*. Kogunud ja koostanud Ingmar Kurg; saksa keelest tõlkinud Liina Ootsing; toimetanud Marika Kusnets; eessõna: Leonie Höhren. Tallinn : Logos, 1998. – 152 lk ISBN 9985806816
* Ema Teresa. *Loeng Nobeli rahupreemia saamisel*. Tõlkinud Helve Trumann. Tallinn : Roomakatoliku kiriku Tallinna Peeter-Pauli kogudus, 2016. – 16 lk
* Ema Teresa. *Minu kutsumus on armastus*. Koostanud Kristiina Krabi; tõlkinud Liina Ootsing ja Kristiina Krabi. Tallinn : Logos, 2002. – 87 lk ISBN 9949402069
* Leo Maasburg. *Ema Teresa Kolkatast. Isiklik portree*. Tõlkinud Aulis-Leif Erikson. Tallinn : Gallus, 2017. – 216 lk, [16] lk ill. ISBN 9789949980550

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ema Teresa** |

Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus