recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Johann III Schwerinist** (*Johannes von Schwerin*, *Schwerini krahv Johann*; surnud 1300) oli Riia peapiiskop aastatel 1294–1300.

Johann III ajal algas esimene ja kõige pikaajalisem Liivimaa kodusõda (1297–1330). 1297. aastal läks piiskop välismaale tervist parandama, jättes võimu oma stiftis Liivi ordule. Kuid sellel tekkis kohe konflikt Riia linnaga, sest ordu ehitatud sildade ja muude rajatiste tõttu tekkisid linnas üleujutused, pealegi olid linna ja ordu suhted juba varem äärmiselt pinevad olnud. Vastastikuste vaenuste käigus hävitati umbes pool Riia linnast ja aasta lõpus maale kiiruga tagasi saabunud peapiiskop püüdis rahu vahendada. See siiski ebaõnnestus ja riialased hävitasid Riia ordulinnuse ning hukkasid nii Riia linnusekomtuuri kui ka väidetavalt koguni 60 orduvenda. 

1298. aastal alustas aga vastukäike ordu, kes süüdistas Riia peapiiskoppi ja Saare-Lääne piiskoppi kokkumängus Riiaga ning kuulutas mõlema vastu vaenuse. Peapiiskop Johann ei suutnud end kuigi kaua kaitsta ning langes Turaida linnuse ordu kätte langemise järel vangi. Ta veetis üle aasta Viljandis, vabanedes lõpuks tänu Hansa sekkumisele. Seejärel kiirustas Johann III paavsti juurde ordu tegevuse üle kaebama, samas kui Riia peapiiskopkond jäi ordu võimu alla. Paavsti juures asus Johann rajama suurt orduvastast koalitsiooni, kuid kuna ta suri juba 1300. aastal, siis need plaanid nurjusid ning ordu vastu jäi Liivimaal sõdima vaid Riia linn.

Kirjandus
---------

* August Seraphim. *Das Zeugenverhör des Franciscus de Moliano (1312): Quellen zur Geschichte des Deutschen Ordens*. Königsberg, 1912.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Johann II** | **Riia peapiiskop**1294–1300 | Järgnev**Isarnus Fontianost** |
**Uueveski oja** (alamjooksul ka **Kösti oja**) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas.

Kirjeldus
---------

Uueveski ojale paisutatud Uueveski järv
Oja pikkus on 14,6 km (koos lisaharudega 15,2 km), valgala suurus 38 km², langus on 57 m ja lang 3,8 m/km.

Uueveski oja saab alguse 99,5 m kõrgusel Viljandi vallas Auksi külas asuvast Auksi järvest ja suubub 42,5 m kõrgusel Viljandi linnas Viljandi järve kirdepoolsesse Viiratsi otsa. Uueveski oja läbib keskjooksul Võistre järve ja Karula järve ning alamjooksul Viljandi linna idaosas Uueveski basseine, Uueveski paisjärve ja Kösti paisjärve. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Uueveski oja ületavad Auksi tee, Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee, Karula tee, Viljandi–Põltsamaa maantee, Uueveski tee, Oja tee ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.

Vesirajatised
-------------

Oja alamjooksul on asunud mitmed veskid:

* Tobra veski Tobraselja külas (varemetes);
* Nöödingu veski Peetrimõisa külas (varemetes);
* Mustaveski Peetrimõisa külas (hävinenud);
* Uueveski vesiveski Viljandi linnas Uueveski järve paisul (ehitismälestis);
* Kösti vesiveski Viljandi linnas Kösti järve paisul (ehitismälestis), kus töötab ojale rajatud Kösti hüdroelektrijaam.

Ajalugu
-------

Uueveski oja Aindu külas 1839. aasta Carl Gottlieb Rückeri Liivimaa aluskaardil. Kuuni järvest (Küno) lähtuv Valuoja voolab oma vanas sängis ida suunas Uueveski ojasse endise Tobra vesiveski ligidal.
1933. aastal valmisid Uueveskil avalikuks kasutuseks mõeldud ujumisbasseinid, millest ülemine oli 70–80 m pikk.

1930-ndate lõpul süvendati ja õgvendati Võistre järvest Karula järve voolavat Tobra oja (tänapäeval Uueveski oja ülemjooks) ja suurendati sel moel Uueveski oja läbivat veehulka. Samas suunati Kuuni järvest lähtuv ja senimaani Tobra ojja suubuv vesi Valuojasse.

Vaata ka
--------

* Kösti org

Viited
------

1. 1 2  Uueveski oja Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 03.09.2017)
2. 1 2 3  Uueveski oja keskkonnaportaalis (vaadatud 03.09.2017)
3. ↑  Hans Väre (17.02.2007). "Euroraha aitab Kösti vanas veskis elektrit tootma hakata" (PDF). *Sakala*. Vaadatud 03.09.2017.
4. ↑  "Uueveski basseinid valmis" (PDF). *Sakala*. 17. juuni 1933.
5. ↑  "Uueveski oja veehulk suureneb". *Sakala*. 20. mai 1938.

Välislingid
-----------

* Uueveski oja Eesti looduse infosüsteemis
* Uueveski oja keskkonnaportaalis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib mingi asja või tegevuse esimesest otsast; anatoomia mõiste kohta vaata artiklit Alguskoht; filmi kohta vaata artiklit Algus (film 2010); kategooriateooria mõiste kohta vaata artiklit Algus (matemaatika)* |

---

**Algus** on protsessi või asja ajaline, ruumiline, loogiline või muus suhtes võetud esimene ots. 

Alguse vastand on lõpp.

Ajaline algus
-------------

Algus on protsessi kõige varasem hetk. 

Teo algusele eelneb otsus. 

### Vaba algus

Immanuel Kant pidas vabaduse eelduseks alguseta põhjuslikkust (tegijapõhjuslikkus). Looduslikult paratamatu põhjuslikkuse puhul peab põhjus tagajärjele eelnema, vaba põhjuslikkuse puhul ei ole põhjuse ja tagajärje suhe ajaline. Ajalises sündmuste järgnevuses algust ei ole, kuid teol on vaba algus.

Ruumiline algus
---------------

Ruumilisest algusest saab rääkida näiteks niidi ja tänava puhul. 

Lineaarse kirjapandud teksti juures on oluline, kust tuleb lugemist alustada.

Kõiksuse algus
--------------

### Teadus

Loodusteaduses tegeleb Universumi algusega teaduslik kosmoloogia. Tänapäeval peetakse Universumi alguseks Suurt Pauku, millega tekkisid nii ruum kui ka aeg. Arusaamine algab Plancki ajast. Mis oli "enne" seda, selle kohta ei osata midagi selget öelda. Kõnekeeles nimetatakse seda eimiskiks. 

### Filosoofia

Immanuel Kanti järgi ei ole maailma algus meelelisuse seaduste järgi mõeldav. 

### Religioon

Paljudes usundites räägib algusest loomislugu.

Esituse alguse probleem filosoofias
-----------------------------------

Georg Friedrich Hegeli järgi ei ole filosoofial väliseid eeldusi, mistõttu filosoofia algus peab ise olema eeldus "Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 1).

Tsitaate
--------

* "Alguses lõi Jumal taeva ja maa." (1. Moosese raamat 1:1)
* "Alguses oli Sõna." (Johannese evangeelium 1:1)
* "Alguses oli tegu." (Goethe, "Faust I)
* "Algus on olemasolu, millele eelneb aeg, mil asja, mis algab, veel ei olnud." (Immanuel Kant, "Puhta mõistuse kriitika", B 482)
* "Alguses oli tuli" (Jean-Jacques Annaud' raamat)
* "Alguses oli vesinik" (Hoimar von Ditfurthi raamat)
* "Iga algus on raske" (vanasõna)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Algus** |
**Ultimaatum** on suulises või kirjalikus vormis esitatud ühe vaidluspoole (riigi) poolt teisele vaidluspoolele (riigile) tüliküsimuse lahendamiseks ilma edasiste läbirääkimiste kavatsusteta esitatav kategooriline nõue. See sisaldab konkreetseid tähtaegu, mis ajaks esitatud nõue peab olema täidetud, ning märgitakse ära abinõud, mida ähvardav ja üleolev riik vastasel juhul teise suhtes kavatseb rakendada. Esitatud tingimuste eiramine toob reeglina kaasa diplomaatiliste suhete katkestamise ning teatud majanduslike sanktsioonide või blokaadi rakendamise, sageli ka sõjategevuse alustamise.

Ultimaatum võib anda sõjalisele tegevusele legitiimsuse. 18. oktoobril 1907 vastu võetud vaenutegevuse alustamist käsitlev Haagi konventsioon nägi ette, et vaenutegevus ei või alata ilma ette hoiatamata ning ultimaatum peab sisaldama kavatsetava sõja kuulutamise põhjendusi ning selle ärahoidmise tingimusi ja tähtaegu.

1914. aasta juulikriisi ajal saatis Austria-Ungari Serbiale kümnepunktilise ultimaatumi seoses troonipärija, ertshertsog Franz Ferdinandi tapmisega Sarajevos. Selles oli kõige teravama punktina kirjas, et Serbia peab lubama Austria-Ungari valitsuse esindajatel tulla Sarajevosse maha suruma Austria-Ungari vastast "õõnestusliikumist". Ultimaatum võeti Euroopa suurriikide seas vastu erinevalt. Venemaa välisminister Sergei Sazonov deklareeris, et ükski riik ei saa selliseid nõudmisi vastu võtta, kuna see tähendab enesetapu sooritamist. Serbia keeldus kõiki kümmet nõuet vastu võtmast. 28. juulil 1914 kuulutas Austria-Ungari Serbiale sõja, mis käivitas Esimese maailmasõja.

Sõja ajal võib ühe poole ülemjuhatus esitada ultimaatumi vastase relvaüksustele. Sellises ultimaatumis sisaldub tavaliselt ettepanek panna relvad maha. Jaanuaris 1943 läkitas Nõukogude Liidu kõrgem ülemjuhatus seoses Stalingradi lahinguga sellise ultimaatumi Saksa vägedele. See lükati tagasi, misjärel Punaarmee alustas suurpealetungi.

16. juunil 1940 esitas NSV Liit Eestile ja Lätile ultimaatumi, milles nõudis uue valitsuse moodustamist ja Punaarmee lisaüksuste lubamist oma territooriumile. Mõlema riigi juhtkonnad allusid ultimaatumi tingimustele.

Ultimaatumit võidakse kasutada ka suurejooneliseks (kuid alati riskantseks) bluffimiseks. Juhul kui teine pool blufitud ultimaatumile ei allu ja mingeid sanktsioone ei järgne, toob see tavaliselt kaasa ebameeldivaid tagajärgi bluffijale endale.
Margus Saar saate "Saame kokku Tomi juures" hooaja lõpetamisel (2010)
**Margus Saar** (sündinud 20. aprillil 1966 Tallinnas) on eesti teleajakirjanik ja -produtsent.

Haridustee
----------

Margus Saar on õppinud Tallinna 8. Keskkoolis ja lõpetanud 1988. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna ökonomistina tööstuse juhtimise ja planeerimise erialal.

Töökäik
-------

Margus Saar on olnud Tallinna linnavalitsuse osakonnajuhataja[*viide?*] ja tegutsenud eraettevõtluses[*viide?*]. Eesti Televisiooni jõudis ta 1990. aastal diktorite konkursi kaudu. Tema esimene teleteadustus läks eetrisse 1990. aasta 7. juuli hommikul kell 9.[*viide?*]

Kaasautorina juhtis ta 1991. aastal ETV-s majandussarja "Plaani ja turu vahel" ning mälumängusarja "Trilemma". Saar on juhtinud ja toimetanud majandus-, sotsiaal-, meelelahutus- ja portreesaateid, kommenteerinud ja juhtinud ülekandeid laulupidudelt, riiklike tähtpäevade tähistamiselt ja muudelt suursündmustelt. Ta on lugenud kaadritaguseid tekste dokumentaal- ja loodussaadetele. 

Aastail 1998–2008 oli Margus Saar Vikerraadio saatejuht.

2003. aastast on ta töötanud Eesti Televisioonis / Eesti Rahvusringhäälingus koosseisulisena: uudistesaate "Aktuaalne kaamera" saatejuht-toimetajana ning alustas tegutsemist teleprodutsendina. Aastatel 2008–2017 oli Margus Saar ETV lastesaadete toimetuse juht. Pärast seda on ta ETV saatesarjade ja suursündmuste ülekannete produtsent.

### Tele- ja raadiosaateid

* Uudistesaade "Aktuaalne kaamera"
* Meelelahutus- ja kultuurisaateid: "Trilemma", "Hommiku TV", "Me oleme Tallinnast", "Punane tuba", "Pühapäevitaja", "Lennud unes ja ilmsi" (2013), "Tähelaev", "Orkestri mängud"
* Sotsiaal- ja ühiskonnaelusaateid: "Tunnel" (1999), "Jõulutunnel" (1999–2012, 2020-2022), "Kuhu lähed, euroraha?", "Päris maalased", "Iseolemine" (2017–2020).
* Laste- ja noortesaate:d: "Marumüramiks", "Laulukarussell", produtsendina: "Buratino tegutseb jälle" (2002–2005), "Lumejänesed", "Saame kokku Tomi juures", "Lotte lood", "Lastetuba", "Nova".

Saar on juhtinud ja toimetanud raadiosaateid Raadio Topis, Raadio Pulss B3-s ja Vikerraadios: "Vikerhommik", "Jutusaade", "Kolmest kuueni" jt.

Tunnustus
---------

* 2010 Hea Sõna auhind
* 2016 Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2017 – Selge Kõneleja auhind
* 2020 Eesti filmi- ja teleauhinnad (EFTA) – auhind kategoorias "Parim erisaade" – laulu- ja tantsupeo 2019 "Minu arm" ülekande eest (produtsent Margus Saar)

Isiklikku
---------

Margus Saarel ja tema endisel elukaaslasel ajakirjanik Grete Lõbul on kaks tütart Sofia Margaret ja Anna Magdaleena.

Viited
------

1. ↑  Eesti Naistoimetajate pressiteade
2. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19359
3. ↑  Selged kõnelejad 2021 Eesti Vaegkuuljate Liit, 11. jaanuar 2022
4. ↑  Grete Lõbu: "Kui ollakse eba­õiglane minu suhtes, kipun ma kõrvad lonti laskma ja peatäie nutma. Kui teiste suhtes, astun ma sõtta." Õhtuleht, 31. august 2013.
5. ↑  Telemees Margus Saar sai teise tütre. Õhtuleht, 10. oktoober 2008.

Välislingid
-----------

* Priit Pullerits. Margus Saar ihkab puhata, Postimees, 13. detsember 2008
*See artikkel räägib 1976. aasta filmist. Taksojuhtide kohta vaata artiklit takso. Teiste tähenduste kohta vaata artiklit Taksojuht (täpsustus).*

**"Taksojuht"** (inglise keeles "Taxi Driver") on 1976. aasta Ameerika Ühendriikide *neo-noir* žanrist psühholoogiline triller. Filmi režisöör on Martin Scorsese, stsenarist Paul Schrader ning suuremates rollides astuvad üles Robert De Niro, Jodie Foster, Cybill Shepherd, Harvey Keitel, Peter Boyle, Leonard Harris ja Albert Brooks. Tegevus toimub Vietnami sõja järel alla käivas New Yorgis ning selle keskmes on öövahetustes töötav taksojuht Travis Bickle (De Niro), kelle vaimne tervis järjest halveneb.

Scorese sai inspiratsiooni filmidest "Vale mees" (1956) ja "A Bigger Splash" ning tahtis, et "Taksojuht" mõjuks vaatajatele kui unenägu. Võtted algasid New Yorgis operaator Michael Chapmaniga 1975. aasta suvel ning kuna eelarve oli kõigest 1.9 miljonit $, tuli näitlejate palku vähendada. Film valmis samal aastal. Filmi muusika lõi Bernard Herrmann, kes lõpetas töö selle kallal kõigest mõned tunnid enne oma surma 24. detsembril 1975.

Colombia Pictures esilinastas filmi 7. veebruaril 1976 ning sai hea vastuvõtu osaliseks, kuigi ette heideti vägivaldseid stseene filmi lõpus ning kõigest 12-aastase Fosteri võtmist lapsprostituudi rolli. "Taksojuht" pälvis mitmeid auhindu, sealhulgas Kuldse Palmioksa 1976. aasta Cannes'i filmifestivalil ning neli kandidatuuri 49. Oscari auhindadel (mh De Niro parima meespeaosatäitja Oscarile ja Foster parima naiskõrvalosatäitja Oscarile).

Vastuolusid tekkis ka kui John Hinckley Jr. sai filmist inspiratsiooni korraldada Ameerika Ühendriikide presidendile Ronald Reaganile 1981. aastal atentaat. Sellest hoolimata on "Taksojuht" populaarne 21. sajandilgi ning seda on mõnel pool peetud üheks ajaloo parimatest ja suurima mõjuga filmidest ning kultusfilmiks. Aastal 2022 korraldas Briti filmiajakiri Sight and Sound küsitluse, milles kriitikud hindasid filmi "Taksojuht" ajaloo paremuselt 29.-ks ning režissöörid 12.-ks (viigis filmiga "Barry Lyndon"). Aastal 1994 nimetas Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu filmi "Taksojuht" "kultuuriliselt, ajalooliselt või esteetiliselt" märkimisväärseks ning see talletati Riiklikus Filmiregistris.

Vaata ka
--------

* Martin Scorsese filmograafia
* 1976 filminduses
* Kuritegevus New Yorgis
* Ameerika Ühendriikide ajalugu (1964–1980)

Viited
------

1. ↑  "*Taxi Driver* (18)". British Board of Film Classification. 5. mai 2006. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuni 2020. Vaadatud 11. juunil 2020.
2. ↑  F. Dick, Bernard (1992). *Columbia Pictures: Portrait of a Studio*. University Press of Kentucky. Lk 193. ISBN 9780813149615. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2018. Vaadatud 8. märtsil 2018.
3. ↑  Grist, Leighton (2000). *The Films of Martin Scorsese, 1963–77: Authorship and Context*. Palgrave Macmillan. Lk 130. ISBN 9780230286146. Originaali arhiivikoopia seisuga 8. märts 2018. Vaadatud 8. märtsil 2018.

Välislingid
-----------

* "Taksojuht" Filmiveebis
Maija Kristalinskaja
**Maija Kristalinskaja** (vene Майя Владимировна Кристалинская; 24. veebruar 1932 Moskva – 19. juuni 1985 Moskva) oli vene estraadilaulja.

Maija Kristalinskaja sündis Moskvas vene-juudi perekonnas. Tema juudi rahvusest isa Vladimir Kristalinski (1904–1972) oli pärit Valgevenest, vene rahvusest ema Valentina Kristalinskaja (sündinud Põtkina, 1911–1996) oli pärit Kasahstanist Pavlodarist.

Keskkooli lõpetamise järel 1950. aastal astus Maija Kristalinskaja Moskva Aviatsiooniinstituuti. Instituudi lõpetamise järel suunati ta tööle Novosibirskisse Tškalovi nimelisse tehasesse. Kuid varsti pöördus ta Moskvasse tagasi ja asus tööle ühes konstrueerimisbüroos.

1957. aastal sai ta VI ülemaailmse noorsoofestivali laureaadiks, kus ta esines isetegevusansambli koosseisus. 1960. aastal saavutas ta lauljana laiema tuntuse. 1966. aastal tunnistati ta televaatajate küsitluse järgi aasta parimaks estraadilauljatariks.

1961. aastal diagnoositi tal Hodgkini lümfoom.

1970. aastal sai Nõukogude Liidu Teleraadiokomitee esimeheks Sergei Lapin. Lapin oli antisemiitlike vaadetega, seetõttu sattus Kristalinskaja varsti "musta nimekirja" ning tema pääs teleekraanile keelustati. Tal oli võimalik esineda ainult väikelinnades ja rajoonikeskustes, suuremates linnades lubati tal kontserte anda harva.
**ÜRO Iraagi-Kuveidi vaatlusmissioon** (**UNIKOM**) asutati 9. aprillil 1991 pärast Lahesõda Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 689 (1991) ja algas 1991. aasta mai alguses.

Sõjaliste vaatlejate ülesanne oli jälgida demilitariseeritud tsooni piki Iraagi-Kuveidi piiri ja Khawr 'Abd Allahi veeteed, tõkestada piiririkkumisi ja teatada kõigist vaenulikest tegudest. 5. veebruaril 1993 laiendati Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 806 mandaati, et hõlmata füüsilisi tegevusi rikkumiste ärahoidmiseks ning väge suurendati kolme mehhaniseeritud jalaväepataljonini.

UNIKOMi mandaat lõppes 6. oktoobril 2003. aastal.

Vägede peakorter asus Iraagis Umm Qaşris. Jõu maksimaalne tugevus oli 1187 28. veebruaril 1995. aastal. Julgeolekunõukogu pikendas mandaati viimast korda 2003. aasta juulis. Väljaviimise hetkel 30. septembril 2003 oli seal neli sõjaväevaatlejat ja 131 tsiviilpersonali. Missiooni jooksul hukkus 18 inimest.

Panustajad on Argentina, Austria, Bangladesh, Kanada, Tšiili, Hiina, Taani, Fidži, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Ghana, Kreeka, Ungari, India, Indoneesia, Iirimaa, Itaalia, Keenia, Malaisia, Nigeeria, Norra, Pakistan, Filipiinid, Poola, Rumeenia, Venemaa (Nõukogude Liit enne 24. detsembrit 1991), Senegal, Singapur, Rootsi, Šveits, Tansaania, Tai, Türgi, Ühendkuningriik, Ameerika Ühendriigid, Uruguay ja Venezuela Lisaks hõlmas missioon ettevalmistusjärgus (aprill–oktoober 1991) Kanada lahinguinseneride rügementi (1 CER), julgestuspataljoni, mis koosnes rahvusvahelisest pataljoni staabist (Rootsi-Soome-Norra) ja viiest jalaväekompaniist, mis pandi kokku UNFICYP ja UNIFIL missioonide liikmetest.

Viited
------

Bury, Jan (2003). "ÜRO Iraagi-Kuveidi vaatlusmissioon". *International Peacekeeping*, **10** (2): 71–88. 

| * v
* r
ÜRO rahuvalvemissioonid |
| --- |
| Aafrika | 
UNAMID  • UNMIL  • UNOCI  • UNMIS  • MINURCAT  • MONUC  • UNMEE  • ONUB  • UNAMSIL  • MINUCI  • MINURCA  • UNOMSIL  • MONUA  • UNOMIL  • UNAVEM III  • UNAMIR
 • UNOSOM II  • UNAVEM II  • ONUMOZ  • UNOMUR  • UNASOG  • UNOSOM I  • UNAVEM I  • UNTAG  • ONUC |
| Ameerika | 
MINUJUSTH  • MINUSTAH  • MIPONUH  • UNTMIH  • UNSMIH  • MINUGUA  • UNMIH  • ONUSAL  • ONUCA  • DOMREP |
| Aasia ja Vaikse ookeani piirkond | 
UNMIT  • UNMISET  • UNTAET  • UNMOT  • UNTAC  • UNAMIC  • UNGOMAP  • UNIPOM  • UNSF |
| Euroopa | 
UNOMIG  • UNMOP  • UNMIBH  • UNPREDEP  • UNCPSG  • UNTAES  • UNCRO  • UNPROFOR |
| Lähis-Ida | 
UNSMIS  • UNIKOM  • UNIIMOG  • UNEF II  • UNEF I  • UNYOM  • UNOGIL |
| Praegused missioonid | 
MINURSO  • MINUSCA  • MINUSMA  • MONUSCO  • UNDOF  • UNFICYP  • UNIFIL  • UNISFA  • UNMIK  • UNMISS  • UNMOGIP  • UNTSO |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib muusikastiilist; ansambli Mr. Lawrence albumi kohta vaata artiklit Swing (album)* |

---

Count Basie
**Sving** (ka **svingmuusika**; inglise keeles *swing*, *swing music*) on džässmuusika stiil, mis sai alguse 1930. aastatel. Svingmuusikat esitavateks pillideks olid klarnet, saksofon, trompet, tromboon, klaver, kontrabass ja trummid, mis olid koondatud svingmuusika orkestrisse ehk bigbändi. Mõnikord esitati svingi ka oreliga.

Erinevused võrreldes traditsioonilise džässiga
----------------------------------------------

* Džässmuusika esitajaid oli korraga rohkem, st svingorkestris oli rohkem muusikuid kui traditsioonilise džässi ansamblites.
* Džässmuusika oli nüüd improvisatsioonivaesem.
* Svingmuusikat kasutati ka tantsumuusikaks.

Kuulsaid svingmuusikuid
-----------------------

 *Pikemalt artiklis Džässmuusikute loend*
Duke Ellington
### Orkestrijuhid

Duke Ellington, Count Basie, Fletcher Henderson, Benny Goodman, Cab Calloway, Earl Hines, Artie Shaw, Glenn Miller.

### Klarnetimängijad

Benny Goodman, Artie Shaw

### Saksofonistid

Coleman Hawkins, Johnny Hodges, Ben Webster, Lester Young

### Trompetimängijad

Louis Armstrong, Roy Eldridge, Harry Edison

### Pianistid

Duke Ellington, Count Basie, Earl Hines, Art Tatum, Oscar Peterson, Jelly Roll Morton

### Lauljad

Ella Fitzgerald, Frank Sinatra, Nat King Cole, Billie Holiday

Vaata ka
--------

* *Lindy-hop*
Kärim Mäsimov (2007)
**Kärim Kažõmkanulõ Mäsimov** (kasahhi keeles Кәрім Қажымқанұлы Мәсімов; sündinud 1965 Tselinogradis, tänapäeval Astana) on Kasahstani majandustegelane ja poliitik, 10. jaanuarist 2007 24. septembrini 2012 ja alates 2. aprillist 2014 kuni 8. septembrini 2016 oli ta Kasahstani peaminister. 8. septembrist 2016 kuni 5. jaanuarini 2022 oli ta Kasahstani Vabariigi riikliku julgeoleku komitee esimees. 

Mäsimov lõpetas 1982 Alma-Atas Vabariikliku Füüsika-Matemaatika Internaatkooli. Ta õppis Lumumba-nimelises Rahvaste sõpruse ülikoolis ning lõpetas Pekingi keeleinstituudi, Uhhanski juriidilise ülikooli ja Kasahhi Majandusülikooli. Ta on majandusdoktor ning valdab lisaks kasahhi keelele araabia, hiina, inglise ja vene keelt.

1991 sai ta Kasahstani tööministeeriumi osakonnajuhatajaks. 1992–1995 töötas ta Kasahstani äristruktuurides Hiinas ja Hongkongis. 1995–1996 oli ta Alma-Ata Kaubandus-Rahanduspanga juhatuse esimees, 1996–1997 panga Turanbank juhatuse esimehe kohusetäitja ja 1997–2000 Kasahstani rahva hoiukassa juhatuse esimees.

2000–2001 oli ta Kasahstani transpordi- ja sideminister, 2001–2003 asepeaminister, 2003–2006 peaministri abi ja 2006–2007 taas peaministri asetäitja, ühtlasi alates 2006. aasta oktoobrist majandus- ja eelarveminister.

10. jaanuaril 2007 sai ta Kasahstani peaministriks. Ta kinnitati ametisse ülekaalukalt: tema poolt hääletas parlamendi ülemkoja senati 39 liikmest 37 ja alamkoja Mažilisi 77 liikmest 66. Endisest peaministrist Danijal Ahmetovist sai kaitseminister.

6. jaanuaril 2022 ta vahistati seoses reetmiskahtlustusega. 

Mäsimov on Venemaa rahvaste sõpruse ülikooli audoktor. Teda on autasustatud 2004. aastal Kurmeti ordeni ning 2010. aastal Nazarbajevi ordeni ja Araabia Ühendemiraatide Föderatsiooni ordeniga.

Mäsimov on Kasahstani taipoksi föderatsiooni president.

Ta on abielus, tal on kolm last.

Välislingid
-----------

* Казахстанская политика. Досье КГБ и КНБ. Премьер-министр Масимов, Русский Викиликс, Апрель 10, 2011

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Danijal Ahmetov** | **Kasahstani peaminister**2007–2012 | Järgnev**Serik Ahmetov** |
| Eelnev**Serik Ahmetov** | **Kasahstani peaminister**2014–2016 | Järgnev**Bakõtžan Sagõntajev (kohusetäitja)** |
Taj Mahal Blues Trio
**Bluus** (inglise keeles *blues*) on muusikažanr ja stiil, mis kujunes välja ühena afroameerika muusikastiilidest spirituaalide, töölaulude ja *ragtime*'i kõrval. 

Bluus tekkis 19. sajandi lõpus ja oli algselt mustanahaliste, reeglina füüsilise puudega muusikute vokaalne väljendusvorm, mida saadeti kitarril. Kinnistusid bluusi harmoonilised vormid, millest levinuim on 12-taktilise bluusi vorm.

Bluusist on hiljem välja arenenud džäss, *rhythm and blues*, *rock'n'roll* jpm.
Bluusis segunevad tihti mažoor- ja minoorkõlad. 

1930ndatel hakkas bluusis levima "kannapööre" (inglise *turnaround*), mis tähendab salmi lõpukäiku, millele järgneb uue salmi algus.

Kuula
-----

* Helifaili info Detroiti bluus i

Bluusiartiste
-------------

* Robert Johnson
* Ray Charles
* Buddy Guy
* Arthur Crudup
* Joe Cocker
* Duke Ellington
* John Lee Hooker
* B.B. King
* Taj Mahal
* George Melly
* Gary Moore
* Pinetop Perkins
* Joe Bonamassa
* Eric Clapton
* Albert Collins
* Robert Cray
* Albert King
* John Mayall
* Bonnie Raitt
* Chris Rea
* Carlos Santana
* Seasick Steve
* Jimmie Vaughan
* Stevie Ray Vaughan
* Muddy Waters
* Johnny Winter

Vaata ka
--------

* en:New Orleans blues
* The Blues Brothers
* en: Blues
* Klassikaline naisbluus

Viited
------

1. ↑   Uuesti algusest: turnaround'id

Välislingid
-----------

* Uuesti algusest: turnaround’id

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Bluus** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Bluus** |
**Raul Palsner** (sündinud 29. mail 1965) on eesti poplaulja ja müügikoolitaja.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Keila 1. Keskkooli, kus õppis Anne Kurve juhendatud muusikaklassis.

Poplauljana sai ta tuntuks 1980. aastate lõpus ansambli Vitamiin lõpuperioodi solistina. Pärast Vitamiini laialiminekut laulis ta aastatel 1989–1990 ansamblis Monarh. 2010. aastal tegutses ta ansamblis Rebel (koos Rain Pilve, Tarmo Ranna ja Allan Ladvasega).

Ehkki Raul Palsnerit on peetud tähelepanuväärse lavasarmiga meeslauljaks, jäi ta lauljakarjäär lühikeseks ning hoolimata kümnetest tema repertuaari kuulunud lauludest on teda nimetatud ühehitimeheks – hitiks sai tema esitatud laul "Aken sa lahti tee".

Raul Palsneri esitatud laule
----------------------------

### Ansamblis Vitamiin

* "Üksildane mees"
* "Vanad ideaalid"
* "Kilp ja mõõk"
* "Kas meelest läeb?"
* "Ringtee"

### Ansamblis Monarh

* "Võta kaasa ma laul"
* "Aken lahti tee"
* "Boomerang"
* "Eestimaa suvi"
* "Purunenud hinged"

### Ansamblis Rebel

* "Vana lainer"
* "Kuldne kuu"

### Duetis Raul Palsner & Rein Laaneorg

* "Kui sind ma näen"

Töö
---

Raul Palsner töötas 1998. aasta lõpust Trading Target LLC Eesti filiaali juhatajana, 2000. aastate algusest on ta olnud müügikoolitaja (nt koolitusfirmas Bestseller).

Viited
------

1. ↑  Vilistlased Keila Kooli koduleht. Vaadatud 31.12.2023.
2. ↑  Berk Vaher. Sparks näitas metapopi meistriklassi Postimees.ee, 05.05.2022.
3. ↑  Eesti seksikaim meeslaulja kadus ühel hetkel sama kiirelt kui ilmus Retro FM-i saade "Kadunud talendid", Retro FM-i leht Facebookis. Vaadatud 31.12.2023.
4. ↑  Gert Kiiler. Videokommentaar: Eesti muuvi poolik muna Sakala/Postimees, 30.07.2002.
5. ↑  Väinu Rozental. Koolitaja: palju müügitöötajaid on ripakil Äripäev, 03.12.2010.

Kirjandus
---------

* Andres Oja. Trammiga Moskvasse. Tänapäev 2018.
**Sargėnai** (poola keeles *Sorgiany*) on Kaunase linnaosa, mis asub linna põhjaosas Šilainiai valla territooriumil. Sargėnai asub Nerise kaldal, see piirneb lõunas Šilainiaiga. 

Linnaosa on nime saanud valvet tähendavast tüvest "sarg-" (*sargus*, *sargyba*). Haridust annab keskkool, seal asub Kaunase kindluse IX fordi muuseum. Rahvast teenindavad kaubanduskeskus Šilas ning väiksemad kauplused Bistro ja Amerika, linnaosa lõunapiirile on ehitatud ka suurem kaubanduskeskus Mega. Sargėnai tähtsamad tööandjad on sealne keraamikatehas ja uksevabrik Ryterna.

Sargėnaist on avastatud kiviaegne matmispaik. Kuni Esimese maailmasõjani kuulusid sealsed alad Raudondvarise valda, seejärel aga Lapėse valda. Linnaosa hakkas kujunema Teise maailmasõja järel, mil sinna ehitati keraamikatehas. Sargėnai lõunaosa liideti Kaunasega aastal 1946, põhjapoolne osa aga aastal 1972, Kaunase rajooni kuulunud alad asusid toona Ražiai külanõukogus.

Linnaosa lõunaosas Vytėnai tänava ümbruskonnas asub Vytėnai asum.

* VytėnaiVytėnai
* Vytėnai tänavVytėnai tänav
* SargėnaiSargėnai
**1. Fußballclub Heidenheim 1846 e.V.** on Saksamaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Heidenheimis. See mängib Saksamaa kõrgliigas Bundesliga.

Heidenheimi spordiklubi juured ulatuvad 1846. aastasse, mil asutati võimlemisklubi Turngemeinde Heidenheim. Jalgpalliosakond loodi 1911. aastal. Praegune jalgpalliklubi loodi 1. jaanuaril 2007, mil see sai Heidenheimi spordiliidust iseseisvaks.

Hooajal 2008–09 võitis Heidenheim Saksamaa tugevuselt neljanda liiga Regionalliga Süd ja tõusis 3. Ligasse. Hooajal 2013–14 võideti 3. Liga ja pääseti esiliiga. Hooajal 2019–20 oldi lähedal Bundesligasse pääsemisele. Liigas saavutati kolmas koht, mis oli klubi ajaloo parim tulemus. Sellega pääseti üleminekumängudele, kus kohtuti Bremeni Werderiga. Werder säilitas koha Bundesligas ainult tänu võõrsil löödud väravatele (esimene kohtumine lõppes Heidenheimi jaoks võõrsil 0:0, kodus viigistati 2:2).

Hooajal 2015–16 jõudis Heidenheim Saksamaa karikavõistlustel DFB-Pokal veerandfinaali, kus kaotati Hertha BSCile tulemusega 2:3. Hooajal 2018–19 jõuti taas veerandfinaali, kus kaotati Müncheni Bayernile tulemusega 4:5.

2007. aastast on klubi peatreener olnud Frank Schmidt.

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
Raimonds Pauls
**Raimonds Pauls**, õieti **Ojārs Raimonds Pauls** (sündinud 12. jaanuaril 1936 Riias) on Läti helilooja, pianist ja poliitik. Ta on kirjutanud üle 500 laulu ja muud muusikat.

Elulugu
-------

1958. aastal lõpetas ta Läti Riikliku Konservatooriumi pianistina ja 1962. aastal heliloojana. 

1958. aastal hakkas ta esinema koos Riia estraadiorkestriga, alates 1964. aastast oli sama orkestri muusikaline juht, esines kontsertidega Gruusias, Armeenias ja Ukrainas. Aastatel 1973–1978 oli Pauls instrumentaalansambli Modo kunstiline juht, 1978–1982 Läti Tele- ja Raadiokomitee orkestri dirigent ning 1982–1988 Läti Raadio muusikasaadete peatoimetaja. 

Ta on mitu korda võitnud lauluvõistluse "Mikrofon" (*Mikrofona aptauja*), mida korraldati aastatel 1968–1994. 

1986. aastal algatas Pauls noorte artistide konkursi Uus Laine, mis toimub igal suvel Jūrmalas. 

Aastatel 1988–1993 oli Raimonds Pauls Läti kultuuriminister ning seejärel alates 1993. aastast president Guntis Ulmanise nõunik. Alates 1998. aastast on ta Läti seimi liige, kuid on teatanud, et 2010. aasta valimistel ta enam ei kandideeri. Parlamendi pressiteenistuse andmetel aprillist 2010 on ta üks kahest seimi liikmest, kes pole kolme aasta jooksul kõnepuldis sõna võtnud.

1999. aastal esitati Pauls Läti presidendi kandidaadiks, aga ta loobus kandideerimast.

Tunnustus
---------

Pauls sai 1976. aastal Läti NSV rahvakunstniku ja 1985. aastal NSV Liidu rahvakunstniku aunimetuse, ta on Läti Teaduste Akadeemia auliige ja Rootsi kuningliku Põhjatähe ordeni I klassi kavaler (1995). 
2007. aastal sai ta Balti Tähe autasu. 

2010. aastal määras Venemaa president Dmitri Medvedev Paulsile Austuse ordeni.

Looming
-------

Oma kõige populaarsemad laulud on Pauls loonud koostöös luuletajate Ilja Rezniku, Robert Roždestvenski ja Jānis Petersiga.

Paulsi laule on esitanud näiteks Anne Velli, Alla Pugatšova, Sofia Rotaru, Roza Rõmbajeva, Laima Vaikule, Nikolai Gnatjuk, Jaak Joala, Valeri Leontjev, Andrei Mironov.

Kuulsamaid laule:

* "Miljon helepunast roosi" (läti *Dāvāja Māriņa*, vene Миллион алых роз)
* "Vanaaegsed kellad" (läti *Es mīlu tevi tā*, vene Старинные часы)
* "Sinine lina" (*Zilie lini*)
* "Kollased lehed" (*Par pēdējo lapu*)
* "Maestro" (*Tik tā viena*)
* "Vernissaaž" (*Jasmīnzars*)
* "Rumal süda" (läti *Muļķe sirds*)

Pärnu teatris Endla on lavale toodud muusikalavastus Paulsi lauludest, mille esietendus oli 7. märtsil 2009.

Viited
------

1. ↑  "Endlas esietendub lavastus Raimonds Paulsi lauludest" Pärnu Postimees, 4. märts 2009

Välislingid
-----------

* Raimonds Paulsi koduleht (*läti ja inglise keeles*)
* "Raimonds Pauls: poliitikasse on vaja uusi inimesi" Postimees, 8. veebruar 2009
* "Medvedev andis ordeni Läti lauluisale Raimonds Paulsile" Õhtuleht, 31. juuli 2009
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | NSV Liit |
|  |
| Veerand-finaal | 1982 | II keskkaal |
|  |
| Kuld | 1981 | II keskkaal |

**Juri Alfredovitš Torbek** (vene **Юрий Альфредович Торбек**; 5. mai 1954 Narva – 3. jaanuar 2003 Krasnodar) oli Eestist pärit Valgevene NSV ja Nõukogude Liidu poksija.

Torbek alustas poksiga tegelemist Narva Dünamos, kus tema treener oli Anatoli Kozlovski. Ta oli 1972. aastal sulgkaalus (kuni 57 kg) ja 1973. aastal II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) Eesti NSV juunioride meister. Ta sai Eesti NSV meistrivõistlustel I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) III koha (1973). Ta sai XI Roman Kuura mälestusvõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) III koha (1972).

Torbek poksis hiljem Valgevene NSV eest. Ta oli II keskkaalus (kuni 75 kg) kokku viiekordne Valgevene NSV meister, neist aastatel 1976–1979 Minski ja 1980. aastal Homieli Dinamot esindades Ta poksis hiljem Vene NFSV eest Krasnodaris Nõukogude relvajõudude spordiklubis ning veelgi hiljem töötas seal treenerina. 

Torbek võitis 24.–28. veebruaril Tallinnas peetud Nõukogude Liidu Spordikomitee katsevõistlused ja läks Nõukogude Liidu koondise koosseisus 3. maailmameistrivõistlustele (München, 1982), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Iran Barkleyle (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 2. maailma karikavõistlustel (Montréal, 1982) 2. koha, kaotades finaalis José Gómezele (Kuuba).

Torbek võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 24. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 1981) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Torbek oli poolraskekaalus (kuni 81 kg) Nõukogude Liidu meister 1985. aastal. Ta sai Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 3. koha aastatel 1983 ja 1984.

Viited
------

1. ↑  .Valgevene NSV meistrivõistlused poksis 1934-1941 ja 1947-1989. Tulemused vene keeles
2. ↑  3. maailmameistrivõistlused poksis. München 1982. Tulemused inglise keeles
3. ↑  2. maailma karikavõistlused poksis. Montréal 1981. Tulemused inglise keeles
4. ↑  24. Euroopa meistrivõistlused poksis. Tampere 1981. Tulemused inglise keeles
5. ↑  Nõukogude Liidu meistrivõistlused poksis. Jerevan 1985. Tulemused inglise keeles
6. ↑  Nõukogude Liidu meistrivõistlused poksis. Moskva 1983. Tulemused inglise keeles
7. ↑  Nõukogude Liidu meistrivõistlused poksis. Taškent 1984. Tulemused inglise keeles

Kirjandus
---------

* Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

Välislingid
-----------

* Juri Torbeki sporditulemusi Eestis
"**Fair Antigua, We Salute Thee"** ('Me tervitame sind, kaunis Antigua') on Antigua ja Barbuda riigihümn. Teksti on kirjutanud Novelle Hamilton Richards ja muusika on loonud Walter Garnet Picart Chambers. Hümn võeti kasutusele pärast riigi iseseisvumist aastal 1967. Kuninglikuks hümniks on endiselt Suurbritannia hümn "God Save the Queen".

Hümni muusika:

### Ingliskeelne tekst

Fair Antigua, we salute thee!   

Proudly we this anthem raise  

To thy glory and thy beauty,  

Joyfully we sing the praise  

Of the virtues, all bestowed  

On thy sons and daughters free;  

Ever striving, ever seeking,   

Dwell in love and unity.

Raise the standard! Raise it boldly!  

Answer now to duty's call  

To the service of thy country,  

Sparing nothing, giving all;  

Gird your loins and join the battle  

'Gainst fear, hate and poverty,  

Each endeavouring, all achieving,  

Live in peace where man is free.

God of nations, let Thy blessings  

Fall upon this land of ours;  

Rain and sunshine ever sending,  

Fill her fields with crops and flowers;  

We her children do implore Thee,  

Give us strength, faith, loyalty,  

Never failing, all enduring  

To defend her liberty.
**Kalju Uibo** (30. november 1922 Viljandi – 12. mai 2017 Tallinn) oli eesti ajakirjanik, teatrikriitik, toimetaja ja tõlkija.

Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis aastatel 1946–1948 üleriigilises parteikoolis ja 1949–1957 vene filoloogiat Tartu Riikliku Ülikoolis.

Aastatel 1941–1944 osales ta Punaarmee koosseisus teises maailmasõjas (sh oli 14 kuud vangis), 1944–1946 oli ta Sakala toimetaja, 1948–1950 Rahva Hääle kultuuriosakonna juhataja, 1951–1953 Eesti NSV Teatriühingu konsultant, 1954–1960 Eesti Raadio kirjandus- ja lastesaadete peatoimetaja, 1960–1966 Tallinna Polütehnilise Instituudi ja 1971–1973 Tallinna Pedagoogilise Instituudi esteetikaõppejõud, 1967–1970 ajalehe Sirp ja Vasar toimetaja ning 1974–1990 kirjastuse Kunst peatoimetaja.

Uibo kirjutas alates 1950. aastast teatriarvustusi, hooajaülevaateid ning lavastajate ja näitlejate portreid, esines Eesti Raadio ja Eesti Televisiooni saadetes, avaldas brošüüri "Eesti NSV rahvakunstnik Alfred Rebane" (1966), tõlkis teatrialaseid raamatuid, ilukirjandust, biograafiaid jne vene ja inglise keelest (Boris Ensti „Andrei Jegorov (1878–1954). Elu ja looming", 1987; John Clelandi „Fanny Hill", 1996; „Marco Polo reisid", 2004, koos Hillar Taliga jt), koostas ja toimetas Salme Ekbaumi valikkogu „Kivi kiljatas aknasse" (2005), toimetas teatrialaseid raamatuid ja almanahhi „Eesti Nõukogude Teater" (1955–1963). Ta oli Eesti Teatriliidu ja Eesti Ajakirjanike Liidu liige.

Isiklikku
---------

Tema poeg on laulja Tõnis Uibo, tütar telerežissöör Salme-Riine Uibo.

Viited
------

1. 1 2 3  "Uibo, Kalju - Eesti Entsüklopeedia". *etbl.teatriliit.ee*. Vaadatud 1. jaanuaril 2024.
2. 1 2  "KALJU UIBO: mul oli 1944. aasta sügisel valida, kas lähen Viljandisse «Sakala» toimetajaks või Kuramaale sõtta". *Arhiiv*. 3. november 2007. Vaadatud 1. jaanuaril 2024.
**Harku järv** (varem *Haabersti järv, Loodjärv, Argo järv*) asub Tallinna lääneservas.

Järve pindalaks on mõõdetud 1,64 km² ja sügavuseks kuni 2,5 meetrit. See on kunagine Läänemere osa, mis umbes 2000 aastat tagasi maapinna kerkimise tagajärjel eraldus omaette veekoguks. Järve põhjas on 2–3 meetri paksune mudakiht. Harku järv on hea kalapüügiks, seal harrastatakse ka suplust ja veesporti.

Vanasti nimetati Harku järve Loodjärveks. Nimi tulenes sellest, et ülalt mäenõlvalt vaadates näis järv olevat sama kõrgel kui taamal paistev meri. Arvatakse, et raamatus "Tasuja" mainitud Lodijärve nime tuletas Eduard Bornhöhe just selle järve nimest.

Galerii
-------

* Päikeseloojang järve ääresPäikeseloojang järve ääres
* Õhuvaade järveleÕhuvaade järvele
* Harku järv talvel 1987Harku järv talvel 1987
* Harku järve ääres talvel 1987Harku järve ääres talvel 1987

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Harku järv** |

* Harku järv keskkonnaportaalis
Rasvunud nooruki keha
**Rasvumus** (*adipositas*) on rasvkoe ülemäärane rasvasisaldus, mis on tingitud sellest, et toitumisel on saadud rohkem energiat, kui organism vajab. 

Rasvumuse kriteeriumiks on WHO definitsiooni järgi kehamassiindeks, mis ületab 30 kg/m2. Rasvumiseks peetakse aga kehamassi suurenemist vähemalt 15–20% üle normaalse. Inimkeha on rasvunud ainult siis, kui liiga suur rasvaprotsent on ülekaalu põhjuseks.

Põhjused
--------

Rohkem kui 95% juhtudest on põhjuseks ebaõige toitumine, pärilikud tegurid ja vähene liikumine [*viide?*]. 

Rasvumust võivad põhjustada ka ainevahetushäired, näiteks Cushingi sündroom ja kilpnäärme alatalitlus.

Tagajärjed
----------

Rasvumus võib kaasa tuua näiteks kõrgvererõhktõve, suhkurtõve, arterioskleroosi või podagra.

Varajane suremus on rasvunutel 10% suurem kui normaalse kehakaaluga inimestel[*viide?*].

Ravi
----

Negatiivse energiabilansi saavutamiseks piiratakse toitumist, näiteks ravipaastumise teel[*viide?*], või suurendatakse kehalist aktiivsust.

Vaata ka
--------

* Bariaatria

Viited
------

1. ↑  Eesti entsüklopeedia 8. köide, 1995.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rasvumus** |
**Heinrich Bruiningk** (7. juuli 1675 Narva – 24. jaanuar 1736 Riia) oli Eesti vaimulik, Liivimaa kindralsuperintendent.

Bruiningk õppis 13 aastat Narva ladina koolis ja alates 7. märtsist 1689 Riia lütseumis. Immatrikuleerus augustis 1690 Tartu ülikooli ja 25. septembril 1693 Kieli ülikooli, õppis ka Halle ja Leipzigi ülikoolis (ei immatrikuleeritud). Wittenbergi ülikooli immatrikuleerus 21. aprillil 1696, magistrina mainitud 22. augustil 1696; Uppsala ülikoolis õppis aastal 1698. Bruiningk nimetati 10. veebruaril 1699 Stockholmis Ingerimaa kuberneri Otto von Wellingki kodupastoriks. Ordineeriti 20. oktoobril 1699 õpetajaks.

Bruiningk oli aastatel 1699–1701 Narva Johannese koguduse abiõpetaja, 1701–1710 sama koguduse õpetaja ja konsistooriumi assessor ning aastast 1702 Narva sinodi eesistuja. Oli aastal 1700 vabahärra kindral Otto von Wellingki juures Rootsi armee staabipastor. Pärast Vene vägede vallutust aastal 1704 leidis Peeter I juures soosingu, Narva elanikkonna küüditamisel aastal 1708 oli ta kohale jäetud elanikkonna ainus lubatud pastor linnas. Valiti 21. detsembril 1710 Liivimaa kindralsuperintendendiks, kinnitati 5. jaanuaril 1711 ning astus ametisse 4. juulil 1711. Oli Liivimaa ülemkonsistooriumi president, Riia Peetri koguduse ülemõpetaja (1712–1736) ning Riia linnakonsistooriumi assessor. Peeter I kutsus teda mitmel korral Peterburi jutlustama. Ta oli hea jutlustaja ja administraator, samuti kooliasjade arendaja. Ta tundis muret ebakõlblate vaimulike pärast, kurtes selle kohta aastal 1727 maanõunike kogule.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
2. ↑  Eesti Biograafiline Leksikon K./Ü. Loodus, Tartus, 1926-1929
**Aškenazi juudid** (heebrea keeles אַשְׁכְּנָז kui ka יְהוּדֵי אַשְׁכְּנַז) on Kesk- ja Ida-Euroopa juudid, kes elasid/elavad Saksamaal, endise Austria-Ungari ja Poola-Leedu riigi aladel Poolas, Valgevenes, Ukrainas ja Leedus.

Aškenazi Juutide asualad ja rahvastikutihedus 1881. aastal Euroopas. Tumedama värviga on märgitud kõige kõrgema kontsentratsiooniga piirkonnad. 
Praegusel ajal elavad aškenazi juudid (sealhulgas peamiselt holokaustis ellujäänute järeltulijad) põhiliselt Iisraelis, Ameerika Ühendriikides (eriti nn kirdeosariikides) ja Prantsusmaal. 

Aškenazi juutide traditsiooniline keel on olnud jidiš. Tänapäeval on nad valdavalt teistele keeltele üle läinud.

Ajalugu
-------

Kõik juudid pärinevad Lähis-Idast, juudi rahvus kujunes vanas Mesopotaamias. Umbes 2500 aastat tagasi jagunesid nad kahte rühma, millest ühed suundusid Euroopasse ja Põhja-Aafrikasse ning teine rühm jäi Lähis-Idasse. Ajaliselt langeb see kokku Juudamaa ja Jeruusalemma vallutamisega 586. aastal eKr Babüloonia valitseja Nebukadnetsar II poolt.

Eri allikate põhjal moodustavad ligikaudu 75% maailma juutidest just aškenazi juudid. Tänapäeval on levinud ka ekslik arvamus, et aškenazi juudid pärinevad tegelikult hoopis kasaaridest. Kasaaride riik asus Volga alamjooksul ja Põhja-Kaukaasia põhjaosas ning sai 6.-9. sajandil tänu kaubitsemisele võimsaks. Kuid muutus liiga tülikaks teistele suurvõimudele ning 10. sajandil hävitasid Kiievi suurvürstid Kasaaria. Kasaarid olid võtnud vastu juudi usu ehk judaismi. 

### Holokaust

 *Pikemalt artiklis Holokaust*

Vaata ka
--------

* juudid
* sefaradi juudid (Türgis, Itaalias ja Kreekas)
* mizrahi juudid (Süürias, Iraagis ja Iraanis)
Friedrich Robert Faehlmanni monument
**Friedrich Robert Faehlmanni monument** avati Tartus, Toomemäel Vana Anatoomikumi ees 18. mail 1930. Monument on pühendatud eesti rahvusliku kirjanduse rajajale ja arstile – Friedrich Robert Faehlmannile. Monumendi autor on Voldemar Mellik.

Kevadel 1927 moodustasid Tartu Eesti Arstide Selts ja Eesti Kirjanduse Selts komitee, mille ülesandeks oli Faehlmanni mälestuse jäädvustamine. Komitee tegevuskavas oli aastakümneid õiendamata jäänud Faehlmanni hauaplatsi arvete tasumine, hauakalmu kordaseadmine ning mälestuskivi tellimine Tartu Jaani kiriku kalmistule. Eriti tähtsaks pidas komitee mälestussamba püstitamist Toomemäel Vana Anatoomikumi ees. Monumendi valmistamiseks saadi raha Faehlmanni albumi väljaandmisest, ülemaalisest korjandusest ning Kultuurkapitali Kujutavate Kunstide Sihtkapitali eraldisest. Graniidist sambaalus ja pronksist büst läksid kokku maksma 5800 krooni.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5

Välislingid
-----------

* Friedrich Robert Faehlmanni monument kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Friedrich Robert Faehlmanni monument
**Nikolai Kultas** (16. detsember 1908 Rakvere – 16. jaanuar 1995 Tallinn) oli eesti ärimees ja kultuuritegelane.

Haridus
-------

Kultas lõpetas 1928. aastal Tallinna Reaalkooli, õppis 1926–1928 paralleelselt ka Tallinna Konservatooriumi lauluklassis. Aastatel 1930–1932 õppis ta Brno Tehnikaülikoolis eklektrotehnikat ja 1932 Tartu Ülikoolis õigusteadust. 1934. aastast kuulus korporatsioon Sakala ridadesse.

Ajateenistuse ajal Eesti Kaitseväes 1929–1930 sõjaväeteenistuse juhatas ta Tallinna garnisoni džässorkestrit ja mängis puhkpilliorkestris.

Aastatel 1932–36 oli Kultas Tartus ärijuht ettevõtja Johannes Paabo juures, kes oli kohviku, kino ja mitme muu firma omanik. Kultase esimene oma äri oli Apollo kino ümberehitamine ja töölepanek.

2. veebruaril 1937 avati Tallinnas Vabaduse väljakul kaasaegne ja elegantne Kultase kohvik. 1937. aasta lõpul avas Kultas Tallinnas Niguliste tänavas kohviku, mis rahvasuus sai nimeks Väike-Kultas. Temale kuulus ka Narva-Jõesuu rannakohvik. 

Kõik Kultase ettevõtted natsionaliseeriti 1940. aastal. Ta oli lühikest aega veel Kultase kohviku tehniline direktor, seejärel aga Narvas segakaubastu sisseostuosakonna juhataja.

16. juunil 1941 Kultas arreteeriti ja küüditati Sverdlovski oblastisse, hiljem Vorkuta ja Uhta laagritesse. Ta naasis Siberist Eestisse 1961. aastal. 

1969–1989 töötas Kultas Tallinnas Kaarli puiesteel asunud fotolaboris, mis tegeles filmide ja diapositiivide ilmutamisega.

Isiklikku
---------

Nikolai Kultas on maetud Tallinna Vana-Kaarli kalmistule.

Tema tütar on Kristi Kultas-Ilinsky.

Kirjandus
---------

* 1988 Ta andis Lembit Laurile intervjuu, mis avaldati raadiosaates "Kirjutamata memuaare" ja eraldi raamatuna.
* 2010 "Kultaste saaga"

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
Mõõgavendade ordu meister Volkwin von Naumburg
**Wolquin** (*Volquin*, *Folkvin*, *Volkewin*, *Wolguinus*, *Wolgulin*, *Volkwin*; suri 22. septembril 1236) oli Mõõgavendade ordu teine ordumeister (1209–1236), kes juhtis ordut ristisõjas eestlaste ja teiste ümberkaudsete paganarahvastega. Ta oli piiskop Alberti usaldusalune. Langes leedulaste käe läbi Saule lahingus 1236. aastal.

Wolquini on peetud ka Naumburgi krahvisuguvõsasse kuuluvaks (**Volkwin von Naumburg**), sellisel juhul peetakse tema isaks Naumburgi krahvi Volkwinit ja tema pärutolukohaks Naumburgi Kasseli lähedal Põhja-Hessenis. Tema oletatav sugulane Ludwig von Naumburg oli 13. sajandil Saksa ordu liige ja lõpuks ka Saksa meister. On teada, et Naumburgide suguvõsal olid küllaltki tihedad sidemed teiste Mõõgavendade ordusse astunud Põhja-Saksa suguvõsadega.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 606 (lk 462).
* Russow, Balthasar: Nye Lyfflendische Chronice, Rostock 1578
* Theodor Hirsch, Max Töppen, Ernst Strehlke: Scriptores Rerum Prussicarum: Die Geschichtsquellen der Preussischen Vorzeit bis zum Untergange der Ordensherrschaft, Leipzig 1861
* Volquinus secundus Magister Livoniae / Scriptores rerum Livonicarum II, lk.446-449

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Venno** | **Mõõgavendade ordu meister**1209–1236 | Järgnev**ordu liideti Saksa orduga (Liivi ordu), Liivimaa ordu maameister**

 |
**Tammispea** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Lahemaa rahvuspargis. 

Tammispeal on 56 elanikku. 

Tammispeal on Tammispea hiidrahn. Rahn koosneb rabakivist ja on umbes 7,8 m kõrge. Seal on ka 11 m kõrgune Tammispea kivi. Eesti kõrgeim.

Tuntud inimesi
--------------

* Aivar Simson, *skulptor*
* Paul Mänd, *skulptor*
* Jaan Kruusvall, *kirjanik*

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 28.09.2023.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
Dolomiitide Fanesi rühm
**Lõuna-Lubjakivialpid** (itaalia: *Alpi Sud-orientali*) on Ida-Alpide mäestikud Kesk-Ida-Alpidest lõuna pool, peamiselt Põhja-Itaalias ning külgnevates Austria ja Sloveenia maades. Erinevus Kesk-Alpidest, kus asuvad kõrgemad tipud, põhineb erinevustel geoloogilises koostises. Lõuna-Lubjakivialpid ulatuvad Sobretta-Gavia mäestikust Lombardias (läänes) Pohorjeni Sloveenias (idas).

Alpiklubi klassifikatsioon
--------------------------

Lõuna-Lubjakivialpide rühmad  
(purpurjoonega on riikide ja Austria liidumaade piirid)
Lõuna-Lubjakivialpide mäestikud Alpiklubi klassifikatsiooni järgi (idast läände):

* Pohorje (1)
* Kamniki-Savinja Alpid (2)
* Karawankid (3)
* Julia Alpid (4)
* Gailtali Alpid (5)
* Karni Alpid (6)
* Karni Eelalpid (7)
* Dolomiidid (8)
* Fiemme mäed (9)
* Vicentini Alpid (10)
* Nonsbergi rühm (11)
* Brenta rühm (12)
* Garda mäed (13)
* Ortleri Alpid (14)
* Adamello-Presanella Alpid (15)
* Sobretta-Gavia rühm (16)

Füsiograafia
------------

Lõuna-Alpid on eraldiseisev füsiograafiline lõik suuremast Alpide ääremaast, mis omakorda on osa suuremast alpisüsteemi füsiograafilisest jaotusest.

Vaata ka
--------

AVE klassifikatsioon:██ Põhja-Lubjakivialpid██ Kesk-Ida-Alpid██ Lõuna-Lubjakivialpid██ Lääne-Lubjakivialpid
* Alpide geograafia
* Lubjakivialpid
* Põhja-Lubjakivialpid
* Mäerühmade loend Ida-Alpide Alpiklubi klassifikatsioonis