Limogesis tehtud tsiboorium 1200. aastatest on kaunistatud värvilise emailiga ja poolvääriskividega, servaornament püüab matkida oletatavasti eeskujuks olnud Idamaadest pärit eseme kufa kirjas teksti (pseudokufa kiri)
Victoria ja Alberti muuseumis asuv Thomas Becketi eluloo stseenidega kaunistatud relikviaar, nn Becket casket
Staveloti triptühhon (avatud tiibadega 48 × 66 cm). Maasi emailitöö, umbes 1156–1158
**Uuresulatis** ehk **uurdeemail**, ka ***émail champlevé*** (prantsuse keeles *champlevé* [ʃɑ̃.lə.ve] 'sisse lõikama', 'graveerima') on metallesemete kaunistamise tehnika, mis seisneb metalli pinda lõigatud või uurendatud süvendite täitmises emailiga. Kõrgemaks jäetud metallipind toimib taustana ja joonistusena värviliste emailpindade vahel ja ümber.

Tehnika
-------

Uuresulatise puhul lõigatakse või söövitatakse tulevast emailkujutist moodustavad süvendid eelnevalt poleeritud metallplaati, ajalooliste emailiteoste puhul tavaliselt vase- või vasesulamist, kuld- või hõbeplaati, või tekitatakse süvendid vermimise või valamise teel. Vask- või hõbeesemed võidakse enne emaili pealepanemist veel kullata. Süvendid täidetakse peeneteralise emailiseguga. On arvatud, et varakeskaja emailkunstiteoste jaoks jahvatati Rooma ehitiste mosaiikidest väljaurgitsetud smaldikivikesi. Emailiseguga kaetud metallobjekti kuumutatakse, kuni email sulab, ja seejärel lastakse sel jahtuda. Kui emailipind ei ulatu metallipinnani, korratakse emailisegu lisamist ja kuumutamist kuni süvendid on piisavalt täidetud. Seejärel eseme pind silutakse karborundiga ja pimsskiviga ning poleeritakse.

### Erinevus teistest tehnikatest

Uuresulatisega kaunistatud esemel on metallipinnast moodustuvad joonistusjooned ebaühtlasema laiusega kui kärgsulatisega (*cloisonné*) kaunistatud objektil, viimatinimetatu puhul luuakse kujutis pealejoodetud ühtlase paksusega metalltraadist või metalliribast (tehnikate erinevus on sama mis intarsia ja marketrii puhul puidutöös).

*Émail champlevé* ei sarnane üldse gooti kunstis oma tipptaseme saavutanud *basse-taille* emailitehnikaga, sest uuresulatise uurete põhjad jäävad lõikamistehnika võimaluste piirides krobelised ja seetõttu kasutatakse uuresulatises ainult läbipaistmatut emaili (*basse-taille* tehnikas kaetakse õrnalt reljeefsena modelleeritud süvendkujutised poolläbipaistva või läbipaistva emailiga).

Ajalugu
-------

Uuresulatis oli tuntud juba antiikajal. Tehnika sobib hästi võrdlemisi suurte pindade katmiseks, samuti on lõikamine lihtne viis figuraalsete kujutiste loomiseks, kuigi varased uuresulatised keltide ja germaanlaste kunstis kasutasid geomeetrilist ornamenti.Tõelise õitsengu saavutas uuresulatis romaani ja gooti kunstis 12. ja 13. sajandil, kus sellega kaunistati reliikviakaste, laekaid, altareid, ehis- ja mälestustahvleid, raamatukaasi, altari- ja protsessiooniriste, ning nii liturgilisi kui ka muid nõusid. Kuulsaimad koolkonnad olid Limogesi piirkonnas ja Maasi jõe äärsetel aladel (tänapäeva Belgias) tegutsenud emailimeistrid.

Pildid
------

* Rooma-aegne anum Staffordshire'ist, Hadrianuse valli äärsetele sõjaväelaagritele vihjava pealiskirjagaRooma-aegne anum Staffordshire'ist, Hadrianuse valli äärsetele sõjaväelaagritele vihjava pealiskirjaga
* Keldi hobusevarustuse osa, umbed 50. aasta, Briti saaredKeldi hobusevarustuse osa, umbed 50. aasta, Briti saared
* Maasi koolkonna meistrite tehtud Andrei Bogoljubski tseremooniakätis, 1170.-1180. aastadMaasi koolkonna meistrite tehtud Andrei Bogoljubski tseremooniakätis, 1170.-1180. aastad
* Maarja kuulutus. Detail Verduni Nikolause Klosterneuburgi altariltMaarja kuulutus. Detail Verduni Nikolause Klosterneuburgi altarilt
* Thomas Becketi tapmise ja matuse stseene kujutav kullatud vasest relikviaar 1180-1200Thomas Becketi tapmise ja matuse stseene kujutav kullatud vasest relikviaar 1180-1200
* Piiskopisaua ots Maarja kuulutuse stseeniga. Kullatud vask emailpanustega, 13. sajandPiiskopisaua ots Maarja kuulutuse stseeniga. Kullatud vask emailpanustega, 13. sajand
* Emailitud vapp vaskplaadil, oletatav mälestustahvel 1554. aastastEmailitud vapp vaskplaadil, oletatav mälestustahvel 1554. aastast

Meistreid
---------

* Nicolas de Verdun, tegutses Kölnis 12. sajandil ja 13. sajandi alguses
* Godefroid de Claire, tegutses Stavelotis 1130.–1150. aastatel
* Meister Alpais, tegutses Limogesis 12. sajandi lõpus ja 13. sajandi alguses
* Aymeric Chretien

Viited
------

1. ↑  V. Vaga. Üldine kunstiajalugu. Tallinn, 1999
2. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. 1 2 3
7. ↑
8. ↑
9. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Uuresulatis** |

* Champlevé. - britannica.com
* Video: How was it made? Champlevé enamelling (Victoria and Albert Museum, inglise keeles)