recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Charlotte Corday Paul Jacques Aimé Baudry maal, 1860
**Charlotte Corday** (täisnimega **Marie Anne Charlotte Corday d'Armont**; 27. juuli 1768 – 17. juuli 1793) oli vaesunud prantsuse aadlidaam, žirondiinide toetaja, kes läks ajalukku revolutsionääri Jean-Paul Marat' tapjana.

Cordayd ajendasid Marat'd tapma septembris 1792 Pariisi vanglates toime pandud tapatalgud, mille eest pidas ta vastutavaks just Marat'd. Nii lootis Corday lõpetada revolutsioonilise terrori. 

Marat' vastuvõtule õnnestus tal pääseda 13. juulil 1793 ettekäändega, et tal on teavet žirondiinide plaanitava ülestõusu kohta Caenis. Ajal, mil Marat pani kirja Corday loetletud žirondiinide nimesid, haaras too salli seest noa ja lõi Marat'd rinda, mille tagajärjel viimane suri.

Charlotte Corday hukati neli päeva pärast toime pandud mõrva giljotiinil rahvahulkade rõõmuhüüete saatel. 

Tema tegu ei suutnud peatada jakobiinide terrorit, pigem andis sellele veelgi hoogu ja pakkus tuge mitmete juhtivate revolutsionääride misogüünilistele seisukohtadele. Marat kuulutati revolutsiooni märtriks ning rahvas hakkas teda veelgi enam austama.

Konservatiivide jaoks on aga just Corday olnud märter, kes mõrvas revolutsioonilise koletise Marat'. Eriti domineeriv oli see seisukoht Prantsusmaal Napoleon III valitsusajal.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Charlotte linna korvpallimeeskonnast; sama nime on kandnud ka New Orleans Pelicans.* |

---

**Charlotte Hornets** on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub idakonverentsi kagudivisjoni ja peab oma kodumänge Spectrum Centeris. Klubi enamusomanik on Michael Jordan.

Ajalugu
-------

Charlotte Hornets asutati 1988. aastal. 2002. aastal kolis klubi Charlotte'i linnast New Orleansi ning seetõttu asutati 2004. aastal Charlotte'is uus klubi, mis sai nimeks **Charlotte Bobcats**. Kui New Orleansis tegutsev klubi võttis uueks nimeks New Orleans Pelicans, naasis Charlotte'is tegutsev klubi 2014/15. hooajal nime juurde Charlotte Hornets ning võttis üle aastate 1988–2002 õigusliku järjepidevuse.

Meeskonna edukamad hooajad jäävad 1990. aastatesse ja 2000. aastate algusse, kui pääseti kokku neljal korral idakonverentsi poolfinaali.

Mängijad hooajal 2020/2021
--------------------------

* LaMelo Ball
* Bismack Biyombo
* Miles Bridges
* Vernon Carey jr
* Devonte' Graham
* Gordon Hayward
* Caleb Martin
* Cody Martin
* Jalen McDaniels
* Malik Monk
* Nick Richards
* Terry Rozier
* P. J. Washington
* Cody Zeller

Endised tuntumad mängijad
-------------------------

* Dell Curry
* Larry Johnson
* Alonzo Mourning
* Glen Rice
* Muggsy Bogues
* Gerald Wallace
* Emeka Okafor
* Kemba Walker

Välislingid
-----------

* Charlotte Hornets
**Irlava kihid** (inglise *Irlava Beds*) on siluri ajastu Adavere lademe Jūrmala kihistu ülemised kihid.

Kihte hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976. Kihtide stratotüüp on Talsi 55 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 781.0..806.0 meetril. Kihid on nime saanud Irlava küla järgi.

Irlava kihtide all lamavad Dēgole kihid. Nende alumise osa moodustab rohekashall argilliit, millel lasub halli suure lubjasisaldusega argilliidi kiht.

Leedu keskosas esinevad need kihid ligi 34 meetri paksuselt.

Viited
------

1. ↑  Irlava kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 15.09.2020)
2. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 28. juuli 2021. Vaadatud 15. septembril 2020.
3. ↑  Modelling Seawater Chemistry of the East Baltic Basinin the Late Ordovocian – Early Silurian, Enli Kiipli, Tallinn, 2005
4. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 13

Välislingid
-----------

* Irlava kihid Eesti geokogude infosüsteemis
**Charly Musonda** (sündinud 15. oktoobril 1996 Brüsselis) on Belgia jalgpallur (poolkaitsja).

Ta on klubikarjääri jooksul mänginud Inglismaa Premier League'i klubis Chelsea, Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis, Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic F.C. ja Hollandi kõrgliiga klubis Vitesse.

Lapsepõlv ja noorus
-------------------

Ta sündis Brüsselis ning alustas karjääri R.S.C. Anderlechti noortekeskuses. 2011. aastal, kui ta oli alles 15-aastane, oli ta juba seotud selliste suurte klubidega nagu FC Barcelona, Madridi Real, Manchester United FC, Manchester City FC ja Chelsea FC.

### Chelsea

11. juunil 2012 liitus Musonda koos oma kahe vanema vennaga Chelseaga pärast seda, kui klubi oli eelnevalt nõustunud maksma Anderlechtile hüvitismakse. 24. oktoobril 2013 allkirjastas ta klubiga ametialase lepingu pärast seda, kui ta oli juba alla U18-aastastega regulaarne mängija.

5. märtsil 2015 pikendas Musonda lepingut kuni 2019. aastani. Tema vastu tundsid suve jooksul huvi Prantsuse klubid AS Monaco FC ja Olympique de Marseille, pärast muljetavaldavaid esitusi tehes nii UEFA noorteliigas kui ka FA Noorte Cup võitnud meeskonnas, kuid nendest pakkumistest ei sündinud lepingut.
Daniel Zaar (2016)
**Daniel Zaar** (sündinud 24. aprillil 1994 Helsingborgis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliiga klubis Rögle BK ründajana paremäärel.

Ta alustas Rögles ka klubikarjääri. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2012–13. Hooajal 2013–14 Zaar Rootsi esiliigas resultatiivseim noormängija (16+20). Hooajal 2014–15 mängis ta Rootsi kõrgliigas Luleå HF-i ridades. Ta võitis Luleåga sel hooajal Jäähoki Meistrite Liiga.

2012. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i *draft* '​is 152. valikuna. 2015. aastal asus ta mängima Blue Jacketsi noorteklubis Lake Erie Monsters American Hockey League'is. Samal hooajal võitis ta klubiga Calder Cup'i.

Hooajal 2017–18 mängis ta Rootsi kõrgliigas Malmö Redhawksi ridades. 2018. aasta aprillis naasis ta Röglesse. Hooajal 2020–21 oli Zaar Rootsi kõrgliigas teine suurim skooritegija (18+32). Samal hooajal jõudis ta Röglega Rootsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Växjö Lakersile mängudega 1:4.

2021. aasta juunis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Nižni Novgorodi Torpedo. 2022. aasta veebruaris naasis ta Röglesse. 2022. aasta märtsis võitis ta Röglega Jäähoki Meistrite Liiga. Finaalis alistati Soome klubi Tappara tulemusega 2:1 ning Zaar lõi mõlemad Rögle väravad.

Välislingid
-----------

* Daniel Zaar hockeydb.com lehel
Phoenixi lainemurdjate paar Castletownis
Mulberry sadama jäänused Normandias.
**Phoenixi lainemurdja** (inglise keeles *Phoenix breakwater*) oli teisaldatava sadama ehk Mulberry sadama osa, mis projekteeriti 1944. aastal liitlaste maabumiseks Normandias D-päeval.

Phoenixi lainemurdja oli monoliitsest raudbetoonist võimas kessoonehitis paljude tühjade kambritega. Kui vesi lasti kambritesse, hakkas kessoon vajuma, ja vastupidi: kui kambritest pumbati vesi välja, siis kessoon hakkas tõusma. 

Kessooni peale võidi paigaldada ka õhutõrjerelvad.

Phoenixi lainemurdja projekteerisid tsiviilinsenerid. Neid hakati tootma Suurbritannia rannikul Kentis Dungenessis ja Sussexis Selseys. Seejärel pukseeriti nad üle La Manche'i ja lasti merepõhja. Sama 1944. aasta sügisel toodi neid veelgi juurde, sest ajutisi sadamaid otsustati kasutada kauem kui esialgu plaanis oli.

Phoenixi lainemurdjad tänapäeval
--------------------------------

Suurbritannias kasutatakse mitut Phoenixi lainemurdjat tänapäevani. Portlandi sadama lähedal väikeses Castletowni sadamas on kaks Phoenixi lainemurdjat ja Sussexis Paghamis samuti kaks. Langstone Harbouri nimelise saare lähedal on Phoenixi lainemurdja vrakk.

Pärast katastroofilist 1953. aasta Põhjamere üleujutust kasutati Hollandis nelja Phoenixi lainemurdjat Schouwen-Duivelandi saarel Ouwerkerkis purunenud tammi parandamiseks. Tänapäeval on need neli lainemurdjat muudetud üleujutuse muuseumiks ja külastajad saavad jalutada läbi kõigi nelja kessooni.

Viited
------

1. 1 2  One of the Mulberry Harbour's Phoenix caissons[*alaline kõdulink*] flickr.com (inglise keeles)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mulberry sadamad** |
**Maha Vajiralongkorn** ehk **Rama X** (sündinud 28. juulil 1952 Ambara Villas Kuninglikus Dusiti lossis Bangkokis Tais) on Tai kuningas. 

Ta on kuningas Bhumibol Adulyadej neljast lapsest teine ja ainus poeg kuninganna Sirikitiga. Kuningas andis talle tiitli *Somdech Phra Boroma Orasadhiraj Chao Fah Maha Vajiralongkorn Sayam Makutrajakuman* 28. detsembril 1972, tehes temast kroonprintsi ja troonipärija.

Pärast isa surma 13. oktoobril 2016, teatas Maha Vajiralongkorn, et soovib kuningaks saamisel ettevalmistusaega, ning seetõttu sai 13. oktoobril 2016 regendiks ja ajutiseks riigipeaks kuni kuninga ametisseastumiseni Riiginõukogu juht Prem Tinsulanonda. 1. detsembril 2016 astus ta troonile, kusjuures tema valitsemisaja alguseks loetakse 13. oktoobrit 2016. 

Kuningas Rama X kroonimine

Perekond
--------

Maha Vajiralongkorn on olnud kolm korda abielus ja tal on kolm seaduslikku last, kellest tema pärija on prints Dipangkorn Rasmijoti (sündinud 29. aprillil 2005).

* printsess Soamsawali, sündinud 13. juulil 1957, abielus 3. jaanuaril 1977, lahutatud 12. augustil 1991
	+ printsess Bajrakitiyabha, sündinud 7. detsembril 1978, Tai suursaadik Austrias 2012–2014
* printsess Sujarinee Vivacharawongse, sündinud 26. mail 1962, abielus 1994, lahutatud 1996, põgenes koos oma lastega Suurbritanniasse
	+ printsess Sirivannavari Nariratana, sündinud 8. jaanuaril 1987, printsess alates 15. juunist 2005
* printsess Srirasmi Suwadee, sündinud 9. detsembril 1971, abielus 10. veebruaril 2001, lahutatud 11. detsembril 2014
	+ prints Dipangkorn Rasmijoti, sündinud 29. aprillil 2005

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Tai kroonprints läks naisest lahku, Postimees, 13. detsember 2014
**Mari Järvi** (sündinud 21. juunil 1959) on eesti pianist ning organist

Õppis TMKK-s klaverit Virve Lippuse käe all ja heliloomingut Eino Tambergi juhendamisel ning lõpetas Tallinna konservatooriumi klaveri erialal 1982. aastal. 1979–1995 töötas ta TMKK-s pedagoogi ja kontsertmeistrina. Alates 1995. aastast elab ta Soomes Lahtis ja töötab kontsertmeistrina ja klaveripedagoogina Lahti konservatooriumis. Ta on ka Lahti ooperikoori kontsertmeister ja esinenud koos Soome nimekate ooperisolistidega. 

Mari Järvi on esinenud paljudes Euroopa maades: Rootsis, Venemaal, Lätis, Leedus, Poolas, Saksamaal, Tšehhis, Sloveenias, Austrias, Hispaanias, Itaalias, Portugalis jne. Ta on osalenud kontsertmeistrina rahvusvahelistel konkurssidel ja olnud kontsertmeister paljude nimekate pedagoogide meistrikursustel (F. Helmerson, P. Vernikov, H. Shaham, P. Enoksson, B. Kotmel, Ana Chumachenco, P. Sutinen, J. Palola, M. Frischenschlager, P. Meller, H. Fister, A. Melnikov, M. Maurer, I. Kosmala, M. Jachvili, A. Fischer, T. Liberova, Y. Gitlis jne). 

Ta on mänginud orkestrites ja tegutsenud kontsertmeistrina Bledi, Vysoke myto, Jalasjärve, Levi, Haapsalu ja Pärnu keelpillikursustel ning Lihula muusikapäevadel. Ta on esitanud palju kammermuusikat ning mänginud lisaks klaverile klavessiini ja orelit (sh esinenud organistina Roomas Püha Peetruse basiilikas). Mari Järvi esineb palju koos oma pere, ehk "Järvide dünastia" muusikutega.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on tšellist Teet Järvi. 

Mari Järvil on viis muusikust last:

* Marius Järvi tšellist
* Miina Järvi viiuldaja
* Mihkel Järvi pianist,
* Madis Järvi vioolamängija/helilooja
* Martin Järvi viiuldaja

Lapsed moodustavad ühtlasi ka instrumentaalansambli Järvi Instrumentalists.
**Mahasanghika** (sanskrti keeles *Mahāsāṃghika*) oli varajase budismi koolkond, mis lahknes sthaviravaadast teisel suurkogul, umbes 100 aastat peale Buddha parinirvaanat. 

Mahasanghika õpetuses väärib äramärkimist *lokottaravāda* ehk "ülemaise" Buddha õpetus, mis tõstab Buddha kõrgemale tavapärasest inimlikust olendist. Mõneti sarnaneb see kontseptsioon mahajaana arusaamaga. Budismi ajaloos pakubki mahasanghika koolkond huvi eelkõige seetõttu, et selles nähakse lähteid mahajaana budismi tekkeks ja arenemiseks. Samuti leidub selle koolkonna tekstide hulgas mitmeid paali kaanonist välja jäänud tekste, tekstiosi või nende varasemaid redaktsioone, enamasti hiinakeelsetes tõlgetes.

Viited
------

1. ↑  Skilton, A. Budismi lühiajalugu, Tln: Kirjastus Koolibri, 2012, lk 62.
2. ↑  Walser, Joseph. Nāgārjuna in Context: Mahāyāna Buddhism and Early Indian Culture. 2005. p. 50 – 51.
3. ↑  Dessein, Bart (2009). "The Mahāsāṃghikas and the Origin of Mahayana Buddhism: Evidence Provided in the "Abhidharmamahāvibhāṣāśāstra"". The Eastern Buddhist. 40 (1/2): 37–38.
**Mari Juuse** (sündinud Päss, 18. detsember 1843 Jõuga küla, Iisaku vald – 1944 Kruusi talu, Tammetaguse küla, Iisaku vald) oli pikaealine eestlane, kes elas 100 aasta ja 8 kuu vanuseks. Enne surma oli ta Virumaa vanim elanik. Tema abikaasa suri 32 aastat varem. Mari Juuse ema elas rohkem kui 90-aastaseks (sugulaste hulgas oli olnud teisigi, kes elanud vanemaks kui 90-aastaseks).

Tal oli 7 last: 3 poega (kõik olid 1944. aastaks surnud, ka 3 pojapoega olid selleks ajaks surnud) ja 4 tütart (noorim tütar oli 1944. aastal 60-aastane).

Elulugu
-------

Mari Juuse jäi noorelt vaeslapseks. Elatise teenimiseks asus 8-aastaselt tööle Tärivere mõisas: peksis vartadega reht. Käis leeris kolmes perioodis, kokku 9 nädalat. Kolm nädalat käinud ta Iisakus köstri juures, seejärel kuus nädalat Jõhvis õpetaja juures (seegi toimus kahes osas: kolm nädalat kevadel ja kolm sügisel). Leeriõpetus olevat osutunud sel ajal rohkem tööteenistuseks kui õppeajaks: "leerilapsed ropsinud ja ketranud linu, kudunud kangaid ja teinud igasuguseid muid ettetulevaid töid kirikumõisas".

Mõne aja õppis koolis Koldemäe külas (kus üks talupidaja andis teatud päevadel lastele koolitunde). Võõrasisa sunnil abiellus (arvatavasti Lipniku külas) 18-aastaselt Jüri Juusega, laulatus toimus Jõhvi kirikus. Seejärel kolis Varesmetsa külla.

Tammetaguse külas Kruusi talus elas ta üle 50 aasta.

Mari Juuse on maetud Iisaku kalmistule.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Iisaku vanim kodanik tänapäeval". Virumaa Teataja (1925–1940). 08.01.1944. Nr 3, lk 6. Vaadatud 22.08.2018.
2. 1 2 3  "Elas vanaks 100 aastat ja 8 kuud". Eesti Sõna. 15.09.1944. Nr. 215, lk 2. Vaadatud 22.08.2018.
Jigme Khesar Namgyal Wangchuck
**Jigme Khesar Namgyal Wangchuck** (sündinud 21. veebruaril 1980) on Bhutani kuningas alates 14. detsembrist 2006.

Ta sündis kuningas Jigme Singye Wangchucki ja tema abikaasa Ashi Tshering Yangdön Wangchucki esimese lapsena. Kroonprintsiks kuulutati ta ametlikult 1988. aastal.

Omandanud põhihariduse Bhutanis, jätkas ta õpinguid Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis asuvas Cushingi Akadeemias ja Wheatoni Kolledžis. Aastal 2000 asus tulevane kuningas õppima Suurbritanniasse Oxfordi Ülikooli. Ta lõpetas seal välisteenistuse programmi ja sai magistrikraadi poliitika alal.

Juba õpingute kõrvalt hakkas tollane kroonprints Jigme Khesar Namgyal täitma diplomaatilisi ja poliitilisi ülesandeid, esindades näiteks 8. mail 2002 Bhutani ÜRO Peaassamblee istungil.

Detsembris 2005 teatas tema isa Jigme Singye Wangchuck, et kavatseb poja kasuks troonist loobuda 2008. aastal. 14. detsembril 2006 toimunud valitsuse istungil esines kuningas teadaandega, et annab kohe võimutäiuse riigipea ja monarhina üle oma pojale. Nii sai Jigme Khesar Namgyal Wangchuckist Bhutani viies kuningas. Tema ametlik kroonimine toimus 6. novembril 2008.

Jigme Khesar Namgyal Wangchuck abiellus 13. oktoobril 2011 Punakhas Jetsun Pemaga. 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jigme Singye Wangchuck** | **Bhutani kuningas**2006– | Järgnev**Võimulolev** |
**Mari-Katrina Suss** (sündinud 4. jaanuaril 1984) on eesti viiuldaja.

Suss alustas viiuliõpinguid Nõmme Muusikakoolis (õpetaja Leila Eespere) ja jätkas Tallinna Muusikakeskkoolis (õpetaja Tiiu Peäske, hiljem professor Mari Tampere-Bezrodny). 2007. aastal lõpetas ta kiitusega Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia bakalaureuseõppe ja 2010. aastal kiitusega ka magistriõppe professor Mari Tampere-Bezrodny viiuliklassis. Nüüd on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias doktoriõppes kammermuusika erialal. 

Ta on mänginud mitmes Eesti orkestris (Pärnu Linnaorkester, Tallinna Kammerorkester, Põhjamaade Sümfooniaorkester, Üle-eestiline Noorte Sümfooniaorkester, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Sümfooniaorkester – ka kontsertmeistrina) ning esinenud solisti ja kammermuusikuna nii Eestis kui ka välismaal. Aastast 2005. aastast töötab ta Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris. Hooajal 2007/2008 töötas ta ka rahvusooperi Estonia sümfooniaorkestri kolmanda kontsertmeistrina. 

Ta on keelpillikvarteti Prezioso liige aastast 2006.
**Willem-Alexander Claus George Ferdinand van Oranje-Nassau** (sündinud 27. aprillil 1967 Utrechtis) on Madalmaade kuningas. 30. aprillil 2013 võttis Willem-Alexander oma emalt Beatrixilt üle Madalmaade kuningriigi monarhi ameti. Ta külastas kroonprintsina 17.–18. juunil 2002 ja kuningana 12.-13. juunil 2018 Eestit. 

Willem-Alexander on ka Oranje prints, Oranje-Nassau prints ja tiitlita Amsbergi aadliperekonna liige.

Tunnustus
---------

* 2018 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Willem-Alexander on Madalmaade kuninganna (1980–2013) Beatrixi ja prints Claus von Amsbergi vanim poeg.

2. veebruaril 2002 abiellus ta Máxima Zorreguietaga.

### Lapsed

Printsess Catharina-Amalia (Catharina-Amalia Beatrix Carmen Victoria) on sündinud 7. detsembril 2003 Haagis. Printsess on troonijärjekorras esimesel kohal. Printsess ristiti 12. juunil 2004.

Printsess Alexia (Alexia Juliana Marcela Laurentin) on sündinud 26. juunil 2005 Haagis. Printsess on troonijärjekorras teisel kohal ja ristiti 19. novembril 2005.

Printsess Ariane (Ariane Wilhelmina Máxima Ines) on sündinud 10. aprillil 2007 Haagis. Printsess ristiti 20. oktoobril 2007 Haagis.

Sugupuu
-------

|  |
| --- |
|  **Madalamaade kuningas Willem-Alexanderi esivanemad**  |
| **Madalmaade kuningasWillem-Alexander(sündinud 1967)** | prints (Madalmaade prints) Claus von Amsberg(1926–2002) | Claus Felix von Amsberg(1980–1953) | Wilhelm von Amsberg |
| Elise von Vieregge |
| Paruness Gösta von dem Bussche-Haddenhausen(1902–1996) | Parun George von dem Bussche-Haddenhausen |
| Paruness Gabriele von dem Bussche-Ippenburg |
| Madalmaade kuninganna Beatrix(Sünd. 1938) | prints (Madalmaade prints) Bernhard(1911–2004) | prints Bernhard (1872–1934) |
| printsess Armgard (1883–1971) |
| Madalmaade kuninganna Juliana(1909–2004) | hertsog (Madalmaade prints) Henry (1876–1934) |
| Madalmaade kuninganna Wilhelmina (1880–1962) |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Beatrix** | **Madalmaade kuningas**alates 2013 | Järgnev**võimul** |

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19742

Välislingid
-----------

* Willem-Alexanderi tutvustus kuningakoja kodulehel
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Hõbe** | 2014 | jäähoki |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2013 | jäähoki |

**Jhonas Erik Enroth** (sündinud 25. juunil 1988 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib väravavahina Rootsi kõrgliiga klubis Örebro.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Huddinge IK. 2005. aastal liitus ta Södertälje SK-ga. Hooajal 2007–08 debüteeris ta Södertälje meeskonnas Rootsi kõrgliigas.

2006. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Buffalo Sabresi poolt 46. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima 2008. aastal, kuuludes kahel esimesel hooajal põhiliselt Sabresi farmklubi Portland Piratesi ridadesse AHL-is. Debüüdi NHL-is tegi ta Sabresi meeskonnas 7. novembril 2009 mängus Boston Bruinsi vastu. Hooajal 2011–12 valiti ta uustulnukate sümboolsesse koosseisu. Sabresi meeskonnas mängis ta kokku kuuel hooajal. NHL-is on ta mänginud veel Dallas Starsi (2014–15), Los Angeles Kingsi (2015–16) ja Toronto Maple Leafsi (2016–17) meeskonnas.

2017. aasta juulis liitus ta KHL-i klubiga Minski Dinamo. 2019. aasta veebruaris liitus ta Örebroga, kuid naasis sama aasta juulis Minski Dinamosse. Hooaja 2019–20 lõpus mängis ta veel Austria kõrgliiga klubis EC KAC, pärast mida liitus ta taas Örebroga.

Rootsi jäähokikoondisega võitis Enroth 2014. aasta taliolümpiamängudelt hõbemedali ja tuli 2013. aastal maailmameistriks. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks väravavahiks.

Välislingid
-----------

* Jhonas Enroth KHL.ru lehel
* Jhonas Enroth NHL.com lehel
* Jhonas Enroth hockeydb.com lehel
**Keeleline determinism** on seisukoht filosoofias ja keeleteaduses, mille kohaselt keel määrab kindlaks viisi, kuidas me maailma tunnetame. Keeleline determinism on olemuselt keelelise relativismi jäigem vorm, mida praegu üldiselt enam ei tunnustata. 

Keeleline determinism on toetunud mõnedele uurimustele, kus väidetakse, et inimene pole võimeline tunnetama mingeid reaalsuse atribuute – näiteks värvusi või arve, mis nende emakeeles puuduvad. Hilisemates uuringutes on aga sedalaadi uuringute metoodika ja järeldused ümber lükatud. Põhjalikumalt on keelelist determinismi kriitiliselt analüüsinud Steven Pinker. 

Keelelisse determinismi kaldus kohati ka Uku Masing: "Keel määrab ja kujundab kõik inimelu avaldused ja iga keel paratamatult erinevalt. Seepärast ei saa kõnelda üldinimlikust loogikast ega selle seadustest".

Mõiste kujunemise ajalugu
-------------------------

Eri keeled võivad sisaldada väga erinevaid ettekujutusi reaalsuse struktuurist. Esimesena väljendas seda mõtet saksa filosoof ja keeleteadlane Wilhelm Humboldt. Tema arvates peitub iga rahva keeles oma maailmavaade. Seda ideed on edasi arendanud USA etnograaf ja keeleteadlane Edward Sapir ning indiaani keelte uurija ameeriklane Benjamin Lee Whorf.

Benjamin Lee Whorf kirjutas: *"Tehti kindlaks, et iga keelelise süsteemi alus (teisisõnu, grammatika) ei ole lihtsalt vahend mõtete esitamiseks. Vastupidi, grammatika kujundab mõtte, on indiviidi mõttetegevuse programmiks ja juhendiks, tema muljete analüüsi ja sünteesi vahendiks... Me liigendame loodust suunas, mille on määranud meie emakeel. Me tõstame nähtuste seas esile need või teised kategooriad ja tüübid mitte sellepärast, et need kategooriad või tüübid oleksid enesestmõistetavad; vastupidi, maailm on kui muljete kaleidoskoop, mille peab korrapärastama meie teadvus, mille omakorda kujundab keeleline süsteem."*

Benjamin Lee Whorfi arusaam keele ja mõtlemise (tunnetuse) seosest on väljendatav **kahe teesina**:

1. Eri keeltes kõnelevad inimgrupid tajuvad maailma erinevalt. (Keelelise relatiivsuse hüpotees)
2. Tajumisviiside erinevuse põhjuseks antud juhul on just keeleline erinevus. (Keelelise determinismi hüpotees)

Soopõhine keeleline determinist
-------------------------------

Mõned feminismiteoreetikud (nt D. Spender 1985) on kirjeldanud soost lähtuvat keelelist determinismi: "*Seksism on keelele omane, see kindlustab meeste positsiooni, ja meestel on olnud kontroll kultuuri vormide loomise üle*."

Vaata ka
--------

* Sapiri-Whorfi hüpotees
* keeleline relativism

Viited
------

1. ↑  Pinker, Steven 2007. *The Language Instinct*. New York: Harper Perennial Modern Classics.
2. ↑  Masing, Uku 2004. *Keelest ja meelest: Taevapõdra rahvaste meelest ehk juttu boreaalsest hoiakust*. Tartu: Ilmamaa.
3. ↑  Коул, М.; Скрибнер, С. 1977. *Культура и мышление*. Москва, lk. 55.
4. ↑  Spender, Dale, 1980 [1985], Man Made Language, second edition, New York: Routledge.

Kirjandus
---------

* Indrek Meos. Filosoofia põhiprobleemid. 2010 (elektrooniline väljaanne)
**Keelepoliitika** hõlmab eelkõige riigi süsteemsed abinõud keele funktsioonide teadlikuks säilitamiseks või muutmiseks. Mingi riigi keelepoliitika esmaülesanneteks on riigikeele sätestamine põhiseaduses ja keeleseaduse kehtestamine, mis kõik toimub rahvusvahelisi õiguse normi kinni pidades.

Keelepoliitika eesmärk on keelesuhtluse reguleerimine ühiskonnas, tagades ühtlasi ka riigikeele täisväärtusliku toimimise.

Keelepoliitika võib iseloomu poolest olla kas (a) **konstruktiivne** ehk **perspektiivne** (arendab keele funktsioone ja struktuuri); (b) **retrospektiivne** (säilitab keele funktsioone ja struktuuri), või (c) **destruktiivne** (ahendab keele funktsioone ja struktuuri). 
Destruktiivse keelepoliitika viljelemine võib kaasa tuua keelelise assimileerumise ja keele hääbumise, keeletapu (keelesuitsiid ehk lingvitsiid).

Eesti keelepoliitika
--------------------

 *Pikemalt artiklis Eesti keelepoliitika*
Eestis kuulub keelepoliitika Haridus- ja teadusministeeriumi valitsemisalasse. Ministeeriumi ülesanded on keelepoliitika planeerimine, korraldamine ja arendamine; riigi arengukavade väljatöötamine keelepoliitika valdkondades ja nende kooskõla tagamine üleriigiliste arengukavadega.

Keelevaldkonna kolm olulisemat suunda on: 

* eesti keel Eestis;
* eesti keele välisõpe;
* võõrkeelepoliitika.

Vaata ka
--------

* Soome keelepoliitika
* Keelekorraldus
* Keelehoole
* Keelekaitse
* Keelerežiim

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Erelt, T. 2002. Eesti keelekorraldus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 18
2. 1 2   (vaadatud 05.11.2012)

Välislingid
-----------

* Eesti keelepoliitikat reguleerivad õigusaktid (vaadatud 05.11.2012)
* Eesti kui ELi liikmesriigi keelepoliitika (vaadatud 05.11.2012)
**William Alexander Nordgren** (ka **Wilhelm Alexander Nordgren**; 8. september 1799 Turu – 22. märts/3. aprill 1858 Vormsi) oli Eesti vaimulik.[*viide?*]

Ta õppis aastatel 1809–1817 (16. septembrist 1809, lõpueksamid sooritas 13. juunil 1817) Turu toomkoolis. Seejärel õppis Turu ülikoolis usuteadust (immatrikuleeriti 21. juunil 1817, väitles 12. mail 1821). Pastoritunnistuse sai 22. novembril 1825 ning oli seejärel koduõpetaja Virumaal. Ordineeriti õpetajaks 6. juulil/18. juulil 1830.[*viide?*]

Ta oli aastatel 1830–1858 (kutsuti 17. aprillil/29. aprillil 1830) Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

Isiklikku
---------

Tema poeg Julius Alexander Nordgren oli samuti Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007

Välislingid
-----------

* Ylioppilasmatrikkeli 1640–1852 (Vilhelm Alexander (myös William A.) Nordgren)

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Nikolaus Malmgren** | **Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja**1830–1858 | Järgnev**Jacob Eduard Petersen** |
**Generatiivse Grammatika Grupp** (GGG) oli Huno Rätsepa ja tema tudengite keeleteaduslik seminar, mis tegutses Tartus aastail 1965–1972. Grupis tegeldi keeleteooria, strukturaalse lingvistika ja generatiivse grammatikaga. GGG tegeles keeleteooria, strukturaalse lingvistika ja generatiivse grammatikaga. GGG pani aluse muutusele Eesti keeleteaduses, sealhulgas eesti keele uurimises.

Liikmed
-------

Grupi liikmete hulgas on palju praegusi mõjukaid teadlasi, professoreid, akadeemikuid. Üheksa GGG liiget on autasustatud riikliku preemiaga, näiteks teaduspreemia või Wiedemanni keeleauhinnaga. GGG töös osalesid keeleteadlased Mati Erelt, Mati Hint, Priit Järve, Jaan Kaplinski, Reet Kasik, Mare Koit, Arvo Krikmann, Asta Kuha, Ivar Kull, Andres Langemets, Helle Metslang, Reedik Palm, Maie Raitar, Mart Remmel, Huno Rätsep, Helle Saluveer, Ellen Uuspõld, Jüri Valge, Tiit-Rein Viitso, Ülle Viks ja Haldur Õim.

Tegevus
-------

Aastal 1967 korraldas GGG üleliidulise konverentsi Tartus, kus osales ka palju semiootikuid ja matemaatikuid.

Eesti keele kateedri toimetistena avaldati 10 köidet artiklikogumikke "Keel ja struktuur" ja seitsmest köitest koosnev mahukate uurimuste sari "Keele modelleerimise probleeme" (1966–1975). Aastatel 1969–1972 toimusid teadusseminarid, kus iga töörühma liige pidas ettekande aasta jooksul saadud uurimistulemustest. Ettekannetest avaldati ingliskeelseid artikleid ka väljaspool Eestit ilmunud ajakirjades ja kogumikes.

Viited
------

1. 1 2 3  Valge, Jüri (toim.) 2015. *Generatiivse Grammatika Grupi juubelikoosolek 18.12. 2015: Teesid*. Tartu: Tartu Ülikool.
2. 1 2  Generatiivse Grammatika Grupp. "GGG koduleht". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2021. Vaadatud 22. jaanuar 2018.
**Vaindlo** oli Venemaa keisririigi mereväele ehitatud ja Eesti merejõududes kasutusel olnud Teplohod-klassi väike miinitraaler (kaater-miinitraaler). 

On kandnud veel nimesid **Teplohod nr 8**, **Mootortraaler nr 10**, **Olev**, **KT-1501**, **VRD-84** ja **VRD-105**.

Ajalugu
-------

Laev ehitati 1915. aastal Rootsis Björneborgis. Jäi sõja ajal koos teise praktiliselt samatüübilise laevaga (hiljem Kalev) esmalt Saksa ja siis Eesti vägede valdusse. 

1918. aastal pandi algul nimeks Mootortraaler nr 10, aga seejärel Olev. Võttis osa Vabadussõjast, sealhulgast merejõudude Utria dessandist ja Riia operatsioonist. 

1936. aastal, kui toimus Inglismaal ehitatud allveelaevade nimetamine, muudeti traaleri Kalev nimi Keri-ks ja vastavalt ka Olevi nimi Vaindlo-ks.

Pärast Eesti okupeerimist võeti alates 1940. aasta sügisest Balti laevastiku koosseisu. 25. juulil 1941 nimetati ümber KT-1501 -ks. Mineeris 28. augustil 1941 enne Juminda miinilahingut Tallinnast lahkudes Vanasadamat. 1942-1944 oli reservis. 1944. aastal klassifitseeriti ümber tuukrikaatriks ja sai pardatähiseks VRD-84 ja seejärel VRD-105. Arvati teenistusest välja 28. augustil 1948. aastal ja lammutati.

Kirjeldus
---------

Laeva pikkus oli 23,17 m, laius 4,57, süvis 1,52 m ja veeväljasurve 45-50 t. Laeval oli kaks 50-hobujõulist diiselmasinat, mis andsid kiiruseks 7,5 sõlme. Maksimaalne sõidukaugus oli 400 meremiili 6-sõlmelisel kiirusel. Relvastuseks oli kerge kahur ja kuulipilduja. Tekile oli võimalik võtta 10 tavalist meremiini või 40 väikest kala-meremiini. Meeskond oli 10-liikmeline, sealhulgas üks ohvitser.

Laeva tekiehitis (roolimaja) asus koos mastiga vööris ja teki keskel kõrgus korsten.

Välislingid
-----------

* Foto Loksalt 1937 - Vaindlo esiplaanil
Keelepesade kontseptsiooni tutvustamine Võru Instituudis IV soome-ugri Vikipeediate seminari osalistele
**Keelepesa** (inglise *language nest*) on mingi väikese põliskeele (nt võru keele) säilitamisviis laste päevahoius või lasteaias. Nendes asutustes õpetatakse lastele keelt loomulike igapäevaste tegevuste käigus, nt mängimisel, riietumisel, söömisel.

Keelepesad Eestis
-----------------

Eestis töötab (2015. aasta seisuga) üks võru keele õpetamiseks loodud omaette keelepesalastehoid Haanjas ja üks keelepesameetodit kasutav võrukeelne lasteaiarühm Sõmerpalu lasteaias. Lisaks sellele on Võru Instituudis käimas "Rändkeelepesa" projekt, mis keskendub keelepesapäevade korraldamisele erinevates Vana-Võrumaa lasteaedades. Selle käigus toimub igas projektiga liitunud lasteaias terve õppeaasta jooksul korra nädalas läbinisti võrukeelne keelepesapäev. Rändkeelepesa projektiga loodetakse, et osalevad lasteaiad jätkavad pärast projekti oma lasteaias omal jõul võrukeelse keelepesa meetodil töötava rühmaga. Rändkeelepesa projekti arengukava järgi on lähemaks eesmärgiks, et võrukeelne keelepesarühm või omaette keelepesalastehoid töötaks vähemalt igas Vana-Võrumaa kihelkonnas ning Võru ja Põlva linnas. Pikemas perspektiivis nähakse vajadust võrukeelsete keelepesa(rühma)de asutamiseks ka vähemalt neisse kohtadesse väljaspool Vana-Võrumaad, eelkõige Tartusse ja Tallinna, kus võrokesi väljarändest johtuvalt kõige enam elab.

Keelepesad välismaal
--------------------

Põliskeelte säilitamise keelepesa-meetod pärineb Uus-Meremaa põlisrahvalt maooridelt, kus see on andnud keele elavdamisel väga häid tulemusi. Meetodit kasutatakse aga edukalt ka näiteks Havail havai keele elavdamiseks ja Põhjamaadest Soomes, kus töötavad põhjasaami-, inarisaami- ja koltasaamikeelsed keelepesad.

Välislingid
-----------

* Võrukeelse keelepesa koduleht
* Keelepesadest Võru Instituudi kodulehel
**Mahasiddha** on ...

Kanoniseeritud mahasiddhad
--------------------------

84 mahasiddhat on kanoniseeritud:

Acinta, Ajokipa, Ananga, Babhahi, Bhadrapa, Bhandepa, Bhiksana, Bhusuku, Caluki, Camaripa, Campaka, Caparipa, Catrapa, Caurangipa, Darika, Dhahuli, Dharmapa, Dharmapa, Dhokaripa, Dhombipa, Dombipa, Ghandhapa, Goraksa, Gorura, Indrabhuti, Jalandhari, Jayananda, Kalakala, Kalapa, Kamaripa, Kambala, Kanakala, Kandipa, Kanhapa, Kankana, Kankaripa, Kantali, Kapalapa, Karnaripa, Khadgapa, Kirava, Kokalipa, Kotali, Kucipa, Kukkuripa, Kumaripa, Laksminkara, Lilapa, Lucika, Luyipa, Mahipa, Manibhadra, Medhina, Mekala, Mekopa, Minapa, Nagabodhi, Nagarjuna, Nalina, Naropa, Niguna, Pacari, Panaha, Pankaja, Putali, Rahula, Sahara, Sakara, Samudra, Sarvabhaksa, Savaripa, Shalipa, Shantipa, Tandhapa, Tantipa, Tengipa, Thaganapa, Tilopa, Udheli, Vinapa, Virupa, Vyali, Yogipa.

Kanoniseeritud mahasiddhade arv 84 on üks budismi pühadest arvudest. Näiteks andis Buddha enda elu jooksul edasi 84 000 õpetust rahvale.

Välislingid
-----------

ЛЬВЫ БУДДЫ жизнеописания восьмидесяти четырёх сиддхов
**Pornuse** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Pornusel asub Halliste kirik ja Halliste põhikool. Küla kirdepiiril voolab 
Pornuse oja, millele on paisutatud Pornuse paisjärv.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Vaata ka
--------

* Pornuse mõis

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**Kocaeli provints** on provints Loode-Türgis Marmara piirkonnas Musta mere ääres. Provintsist läänes asub İstanbul, põhjas Must meri, provintsist edelas asub Marmara mere İzmiti laht. Provintsi keskus on İzmit.

Haldusjaotus
------------

* Başiskele ringkond
* Çayırova ringkond
* Darıca ringkond
* Derince ringkond
* Dilovası ringkond
* Gebze ringkond
* Gölcüki ringkond
* İzmiti ringkond
* Kandıra ringkond
* Karamürseli ringkond
* Kartepe ringkond
* Körfezi ringkond

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Kocaeli provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Porsumine** (inglise *chemical weathering*) on kivimeid moodustavate mineraalide murenemine keemiliste protsesside tagajärjel.

Murenemine jaotatakse tavaliselt porsumiseks ja rabenemiseks ehk keemiliseks ja füüsikaliseks murenemiseks. Valdav osa murenemisest on porsumine. 

Porsumine tuleneb sellest, et murenevaid kivimeid moodustavad mineraalid ei ole atmosfääritingimustes (st atmosfääriga kokku puutudes) stabiilsed. Porsumine on näiteks kivimite lagunemine või ümberkristalliseerumine hüdrolüüsi, oksüdeerumise, hüdratatsiooni, lahustumise või ioonvahetuse tagajärjel.

Erinevalt rabenemisest, mis vaid lammutab olemasolevad kivimid väiksemateks tükkideks, võib porsumine esile kutsuda olemasolevaist kivimitest uute, atmosfääritingimustes stabiilsematest mineraalidest koosnevate kivimite tekke. Sellised kivimid on näiteks settekivimid.

Porsumine on näiteks päevakivide muutumine savimineraalideks (hüdrolüüs), lubjakivide lahustumine põhjavees sisalduvate ioonide mõjul (lahustumine), pürokseeni muutumine hematiidiks ja kvartsiks (oksüdeerumine), hematiidi muutumine götiidiks (hüdratatsioon) jne. 

Kõige tõenäolisemalt porsuvad mineraalid, mis atmosfääritingimustes on kõige ebastabiilsemad ehk teiste sõnadega need mineraalid, mille stabiilse oleku tingimused erinevad kõige rohkem normaaltingimustest. Näiteks oliviin kristalliseerub magmast kõrgemal temperatuuril kui päevakivid, mistõttu on ta ka kergemini murendatav.

Vaata ka
--------

* murenemine
* rabenemine
Kuulus poeet ja tantrate õppija-praktiseerija VI dalai-laama Tsangyang Gyatso. Vello Väärtnõu tehtud thanka.
VI dalai-laama Tsangyang Gyatso
**Tsangyang Gyatso** (1683–1706) oli VI dalai-laama.
Sündis Tawang'is tertön Tashi Tenzini peres. Tema ema Tsewang Lhamo oli kuninglikust soost. Legendide kohaselt väidetakse alati, et selliste kõrgete isikute sünni puhul ilmnevad mitmesugused imed. Sama kehtib ka VI dalai-laama sünni puhul. Kui tema ema Tsevang raseduse esimesel kuul käsikiviga otra jahvatas, hakkas viljakasti kogunema vesi.

Veel on legend, mis räägib, et kui Tsewang jõi allikast vett, ilmus allikavette piim.Seda kohta hakati kutsuma Oma-Tsikang.

Poisi sündides pandi talle nimeks Sanje Tenzin. Ta keeldus juba esimesest päevast joomast ema rinnapiima.

Hiljem oli juhus, kus Tsangyangi nägu paistetas nii üles, et tal oli võimatu silmi avada. Kohale kutsuti kaks erakut, kes tegid puhastusriituse ja ütlesid, et laps peab saama uue nime. Sellest ajast sai ta endale nimeks Ngawang Gyamtso.

Endeid ja sümboolseid märke tema suursuguse sünni kohta oli unes näinud juba tema vanaisa, kes nägi, et lapsuke on Dorje Dakpa kaitse all. Tema ema nägi kanga kudumise ajal hetkeks suikudes, et suur uhke seltskond saabus nende majja ja viis Ngawang Gyamtso endaga kaasa. Isapoolne vanaema nägi taevas kahte päikest jne.

Tsangyang Gyatso toodi Potalasse alles noore poisina, kuna eelneva V dalai-laama surma oli tema regent rahva eest kaua varjanud ja uue kehastuse otsingud algasid seepärast hiljem. Tsangyang Gyatso jõudis Lhasasse alles 13-aastasena ning tema huvi tantrismi ja luule vastu sai talle saatuslikuks.

Troonilt kõrvaldamine
---------------------

Tema munga kohta eksklusiivse elustiili peale reageeriti lihtsalt. Ligdan Khaan teatas, et tegemist on vale kehastusega ja viis ta kaasa mongolite laagrisse Lhalu'sse Lhasa lähedal.

28. juunil 1706 kuulutas Ligdan khaan uueks, "tõeliseks" dalai-laama kehastuseks Ngwaang Yeshi Gyatso. See oli esimene kord ajaloos, kus eluviisilt ebasobiv dalai-laama vahetati uue ja sobivama vastu. Ametlik väide on, et Tsangyang Gyatso suri Kukunorist lõuna pool, teel Pekingisse (oletati ka tapmist).

Rahva seas on liikunud palju jutte temast pärast Potala troonilt tagandamist. Mongolite hulgas on levinud legendid VI dalai-laama elust kuni kõrge vanuseni. Sinna juurde käivad lood, millised kloostrid ta Mongoolias rajas ja milliseid imetegusid tegi.

Kirjandust
----------

* Tsangjang Gjatso "Nukrad armastuslaulud", Lux Orientis, Tartu 2006. Tiibeti keelest tõlkinud ja kommenteerinud Linnart Mäll. ISBN 978-9949-13-766-4
**Koch** on perekonnanimi (saksa keeles tähendab *kokk*, ka *söögi tegija*).

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koch 200 inimesel: 98 mehel ja 102 naisel. Perekonnanimede levikult on Koch meeste puhul 843. kohal ja naiste puhul 898. kohal.

Koch oli levinumaks nimeks vanuserühmas 40–44 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,00. Perekonnanimi Koch oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,89 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanimi Koch eri mõisavaldades Eestimaa ja Liivimaa maakondades kokku 31 korral.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanime Koch 118 juhul - uuteks võetud nimedeks olid Koha kahekümne kahel korral, Kohandi neljal korral, Koskel, Koht, Kalde ja Mändmets kolmel korral, Õispuu, Kuusemets, Luide, Eamets, Kaljula, Koitla kahel korral jne. Uueks perekonnanimeks ei valinud samal ajal Kochi keegi.

Nime kandjaid
-------------

* Carl Johann Koch, eesti vaimulik (1803–1864)
* Edgard Koch, eesti advokaat (1857–1941)
* Eduard Koch, Saaremaa vaimulik (1807–1838)
* Harry-Eduard-Ottokar Koch, eesti poliitik (1880–1939)
* Hermann Koch, eesti poliitik, jurist ja tsemenditööstur (1882–1957)
* Johann Koch, Tartu rae liige (–1602)
* Johann Heinrich Koch, eesti vaimulik (1760–1828)
* Kalju Koch, eesti jalgrattasportlane (1942–)
* Peter Koch, eesti vaimulik (1620–1669)
* Peter Koch noorem, eesti vaimulik (1658–1710)
* Triin Koch, eesti koorijuht (1975–)
* Tuuli Koch, eesti ajakirjanik (1979–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 06.05.2022)
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: (algne nimekuju): Koch.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Koch.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Koch.

Välislingid
-----------

* Koch statistikaameti andmebaasis
**Kodakondsus- ja Migratsiooniamet** (lühend KMA) oli Eesti Siseministeeriumi halduses töötanud asutus. 

KMA administratiivhoone asus Tallinnas, Endla tänav 13.

1993. aastal, 28. detsembril 1993 vastu võetud EV Valitsuse määruse alusel liitis Siseministeerium Kodakondsusameti ja Migratsiooniameti ühiseks Kodakondsus- ja Migratsiooniametiks.

Aastal 2010 liideti viis eraldi asutust – Politseiamet, Keskkriminaalpolitsei, Julgestuspolitsei, Piirivalveamet ning Kodakondsus- ja Migratsiooniamet – ühiseks Politsei- ja Piirivalveametiks.

KMA peadirektorid olid Andres Kollist (1990–1994, 1995–2000), Mari Pedak (2000–2008) ja Ene Rebane (2008–2010).

Ajalugu
-------

### Migratsiooniamet

KMA ajalugu ulatub 1990. aastasse, mil asutati Eesti NSV Riiklik Migratsiooniamet.

### Kodakondsusamet

1991. aastal moodustati Migratsiooniametist, Eesti Vabariigi Riiklik Kodakondsusamet.

1992. aastal eraldati Kodakondsusametist ja moodustati Eesti Vabariigi siseministri valitsemisalas Eesti Vabariigi Riikliku Kodakondsusameti ja Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti Passibüroo baasil Eesti Vabariigi Passiamet

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 23.07.2013)
2. ↑  POLITSEI JA PIIRIVALVE SEADUS
3. ↑  KMA peadirektor on Mari Pedak, www.aripaev.ee, 19. oktoober 2000
4. ↑  KMA peadirektori ülesannetesse astub Ene Rebane, epl.delfi.ee, 29.02.2008
5. ↑  EE 12. köide, 2003: 229.
6. ↑  Eesti NSV riiklike ametite moodustamise kohta, Vabariigi Valitsuse määrus 16.01.1990
7. ↑  Eesti Vabariigi Riikliku Kodakondsusameti moodustamise kohta, RT 1991, 30, 370
8. ↑  "Eesti Vabariigi Riikliku Migratsiooniameti põhimääruse" kinnitamise kohta, Vabariigi Valitsuse määrus 24.09.1990
9. ↑  Eesti Vabariigi Passiameti moodustamise kohta, RT 1992, 10, 151
Vaindloo tuletorn 2005. aastal
**Vaindloo tuletorn** on Eesti põhjapoolseim tuletorn, mis asub Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vaindloo saarel.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 49′ 2″ N, 26° 21′ 39″ E.

Laternaruumi ja rõduga valge malmtorni kõrgus jalamist on 17 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 20 meetrit.

Tuletorn ehitati 1871. aastal.

Ajalugu
-------

Aastal 1718 andis Peeter I käsu püstitada 30–50 jala kõrgune kivitulp, millel saaks pimedatel öödel tule süüdata. 1723. aastal täpsustati, et tuli süüdatakse ainult siis, kui liikvel on Vene laevad.

Seejärel püstitati Seiskaril lammutatud senine meremärk, mis hävis peagi sügistormides.

1871. aastal püstitati uus malmist kooniline Gordoni-süsteemi malmtuletorn, mis on säilinud praeguseni. Tuletorni külge kinnitati ka suur 20-puudane udukell, mis pidi meresõitjaid aitama olukorras, kui tuld enam näha ei olnud.

Pilte
-----

* 
* 
* 
*

Vaata ka
--------

* Vaindloo saar

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vaindloo tuletorn** |

* Vaindloo tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
**Vjatšeslav Leedo** (sündinud 21. mail 1952) on eesti ärimees.

Ta on Saaremaa Laevakompanii omanik ja tegutseb ka kinnisvaraäris.

Talle kuulub AS Holostovi Kinnisvara kaudu Saare Finants AS. Saare Finants ASile kuulub Compakt Kinnisvara ja Saare Erek AS.

Leedole kuuluvad ka turismifirma Wris, Saaremaa raadiojaam Kadi, OÜ Mändjala Motell ja AS Mõntu Sadam.

2005. aastal hinnati tema varade suuruseks 110 miljonit krooni (7 miljonit eurot), 2006. aastal 180,26 miljonit krooni  ja 2007. aastal 461 miljonit krooni (29,5 miljonit eurot).

Kohtuasi Delfiga
----------------

 *Pikemalt artiklis Vjatšeslav Leedo hagi AS Delfi vastu mittevaralise kahju hüvitamiseks*
Vjatšeslav Leedo on käinud kohut uudisteportaali Delfi vastu seal avaldatud solvavate ja väärikust riivavate kommentaaride avaldamise tõttu. Uudisteportaal Delfi avaldas 24. jaanuaril 2006 artikli "SLK lõhkus plaanitava jäätrassi", mille juurde kirjutati 185 kommentaari, millest 20 pidas Leedo solvavaks. 

27. juunil 2008 rahuldas Harju maakohus Vjatšeslav Leedo hagi AS Delfi vastu ja mõistis Leedole tekitatud mittevaralise kahju hüvitamiseks 5000 krooni. 

16. juunil 2015 jättis Euroopa inimõiguste kohtu suurkogu rahuldamata Delfi kaebuse netikommentaaride vaidluses Eesti riigiga.

Tunnustus
---------

* 2005 Saare maavalitsuse teeneteplaat
* 2012 aasta kultuurisõber
* 2013 Kuressaare linna teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 17. juunil 2008.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2007. Vaadatud 17. juunil 2008.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑  Kohus rahuldas Vjatšeslav Leedo hagi Delfi vastu
5. ↑  Delfi kaotas netikommentaaride kohtusaaga lõplikult ERR 16. juuni 2015

Välislingid
-----------

* "Vjatšeslav Leedo: ükski inimlik nõrkus pole mulle võõras" Eesti Päevaleht, 6. august 2016
Mikkel Bødker 2014. aastal Phoenix Coyotesi meeskonnas
**Mikkel Bødker** (sündinud 16. detsembril 1989 Brøndbys) on Taani jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliigaklubis HV71 ründajana paremäärel.

2005. aastal liitus ta Rootsi klubiga Frölunda HC, mille meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas hooajal 2006–07. Seejärel siirdus ta Põhja-Ameerikasse, liitudes Ontario Hockey League'i klubiga Kitchener Rangers, kellega tuli hooajal 2007–08 liiga meistriks.

2008. aastal valis Phoenix Coyotes ta NHL-i *draft* '​is kaheksanda valikuna. Coyotesi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2008–09. Esimese värava lõi ta NHL-is 12. oktoobril 2008 mängus Anaheim Ducksi vastu. Debüüthooajal lõi Bødker liigas 11 väravat ja andis 17 väravasöötu.

Coyotesis mängis Bødker kokku kaheksal hooajal. Individuaalselt oli tema edukaim hooaeg 2013–14, mil ta lõi NHL-is 19 väravat ja andis 32 väravasöötu. Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis Bødker Soome kõrgliigaklubis Lukko.

2016. aasta veebruaris siirdus Bødker Colorado Avalanche'i, kus mängis vaid hooaja lõpuni. Seejärel mängis ta kaks hooaega San Jose Sharksi (2016–2018) ja kaks hooaega Ottawa Senatorsi (2018–2020) ridades.

2020. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga HC Lugano. 2022. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu HV71-ga.

Taani jäähokikoondise koosseisus osales Bødker 2022. aasta taliolümpiamängudel. jäähoki Maailmameistrivõistlustel osales ta Taani koondise koosseisus esmakordselt 2009. aastal.

Viited
------

1. ↑  "Mikkel Bödker klar för HV71". *hv71.se*. 26. juuni 2022. Vaadatud 25. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Mikkel Bødker NHL.com lehel
* Mikkel Bødker hockeydb.com lehel