recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Margaret D. H. Keane** (sünninimi **Peggy Doris Hawkins**, 15. september 1927 Nashville, Tennessee – 26. juuni 2022 Napa, California) oli ameerika kunstnik. Ta kujutas enamasti suuresilmseid naisi, lapsi ja loomi.

Karjäär
-------

Keane'i kunstiteosed on pildil oleva tegelase suurte silmade järgi lihtsalt ära tuntavad. Ta hakkas maalima suuri silmi, mida tuntakse "Keane'i silmadena", kui ta võttis ette laste maalimise. Kunstniku meelest andis silmade fookusse toomine võimaluse näidata inimese sisemist olemust. Keane pidas Amedeo Modigliani teoseid tema naiste kujutamise stiili mõjutajaks. Ta nimetas teda inspireerinud kunstnikeks ka Van Goghi, Gustav Klimti ja Picassot. 1960. aastatel sai Keane'ist tolle aja üks kuulsamaid ja ärilises mõttes edukamaid kunstnikke. Tema kunstiteoseid müüdi ja eksponeeriti tema abikaasa Walter Keane'i nime all, kes väitis, et tema on teoste autor. Teoste kuulsuse tipphetkel maalis Margaret Keane kuusteist tundi päevas. 1970. aastal teatas Keane raadiosaates, et teoste tegelik autor on tema, mitte tema endine abikaasa Walter.

Popkultuuris
------------

* 1973. aasta Woody Alleni komöödias "Sleeper" peavad inimesed tulevikus Keane'i üheks olulisemaks kunstnikuks.
* 1998. aastal alanud animasari "The Powerpuff Girls" kujutab suurte silmadega tegelasi, samuti on ühe tegelase nimi Ms. Keane.
* 1999. aastal ilmunud Matthew Sweeti albumi "In Reverse'i" kaanel on Keane'i teos.
* 2014. aasta film "Big Eyes" on Margaret Keane'i ja ta endise abikaasa elu kohta. Filmi režissöör on Tim Burton.

Viited
------

1. ↑  "Margaret Keane Biography". Biography.com.
2. ↑  "Tim Burton 'Big Eyes' Movie Tells The Story Of Art Couple Margaret and Walter Keane...".
3. ↑  "Tim Burton 'Big Eyes' Movie Tells The Story Of Art Couple Margaret and Walter Keane...".
4. ↑  "Margaret Keane"
5. ↑  Avenging the Big Lie Behind the Big Eyes
6. ↑  "Margaret Keane, Painter Behind Tim Burton's 'Big Eyes' KQED Arts"
**Soojusjuhtivustegur** (tähis {\displaystyle \lambda \,}) on keskkonna soojusjuhtivust iseloomustav suurus. Soojusjuhtivusteguri ühik SI-süsteemis on vatt meetri ja kelvini kohta (W/(m·K)). Mida suurem on soojusjuhtivustegur, seda paremini kannab materjal energiat soojusena edasi. 

Soojusjuhtivustegur võimaldab hinnata ajaühikus keskkonna ristlõiget läbivat soojushulka. Kehtib järgmine seos

{\displaystyle k={\frac {Qd}{S\Delta T}},}
kus

*k* on keskkonna soojusjuhtivustegur (W/(m·K)),
*Q* on ajaühikus pinda läbiv soojushulk (W),
*S* on pindala (m2),
*d* on pinna paksus (m),
*ΔT* on temperatuurierinevus pinna erinevatel külgedel (°C).
See valem ütleb, et soojusvoog on võrdeline temperatuuri gradiendiga, kus võrdeteguriks on soojusjuhtivustegur. Teisisõnu näitab soojusjuhtivustegur, mitu džauli soojusenergiat kandub ühe sekundi jooksul läbi ühe ruutmeetri suuruse pinna, kui temperatuurimuutus 1 meetri kohta on 1 kelvin.

Mittehomogeenses keskkonnas tuleb kasutada ülalantud valemi diferentsiaalset kuju,

{\displaystyle \mathbf {q} =k\nabla T,}
kus *k* on soojusjuhtivustegur vaadeldavas keskkonna punktis ja **q** on soojusvoog.

Soojusjuhtivustegur sõltub üldjuhul keskkonna temperatuurist.

Vaata ka
--------

* Soojusmahtuvus

Viited
------

1. ↑   Saveljev, I. (1978). *Füüsika üldkursus I*. Tallinn: Valgus.

Välislingid
-----------

* Ehitusfüüsika õppematerjal: Hoone piirdekonstruktsioonide soojusjuhtivus ja soojapidavus
* Mõnede levinud materjalide soojusjuhtivustegurid *(inglise keeles)*

Soojustehnika
Isabella Lövin
**Isabella Signe Maria Lövin** (sündinud 3. veebruaril 1963 Helsingborgis) on Rootsi poliitik, ta kuulub Rohelise Partei ridadesse. Ta on olnud Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö minister (2014–2021) ja ka keskkonnaminister (2019–2021).

Ta on õppinud Stockholmi Ülikoolis filmikunsti, sotsioloogiat, politoloogiat ja itaalia keelt. Lisaks õppis ta veel Dramatiska Institutetis.

Ta on töötanud ajakirjanikuna ajakirjades Damernas Värld, Veckorevyn, Elle ja Vi Föräldrar. Lisaks kirjutas ta keskkonnateemalisi artikleid Expresseni pühapäevalisale Gröna Söndag ('roheline pühapäev'). Aastatel 1994–1997 töötas ta reporteri ja produtsendina Rootsi Raadios, toimetades selliseid saateid nagu "Slussen" ja "Tendens". 

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks (Rohelise Partei nimekirjas); samuti valiti ta 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Euroopa Parlamendi liikmeks. 3. oktoobril 2014 sai tast Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö minister (Stefan Löfveni valitsuses). 25. mail 2016 sai tast veel Rootsi asepeaminister. Lisaks sai tast 9. mail 2016 Rohelise Partei eestkõneleja.

Ta oli 3. oktoobrist 2014 Rootsi rahvusvahelise arengukoostöö minister ja keskkonnaminister (2019–2021), lisaks oli ta 25. maist 2016 kuni 2021. aastani Rootsi asepeaminister.

Isiklikku
---------

Tema isa oli kunstnik Björn Lövin (1937–2009), kunstnik on ka ta õde Agneta Segerfelt.
Hans Vanaken (2012)
**Hans Vanaken** (sündinud 24. augustil 1992 Peltis) on Belgia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Belgia kõrgliiga klubis Club Brugge ja Belgia jalgpallikoondises.

Aastatel 2002–2008 kuulus ta PSV Eindhoveni noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Lommel Unitediga, debüteerides hooajal 2010–11 Belgia esiliigas.

Aastatel 2013–2015 mängis ta Belgia kõrgliiga klubis Lokeren.

Alates hooajast 2015–16 on ta mänginud Club Brugges, kellega on tulnud neli korda Belgia meistriks. Hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 on Vanaken valitud Belgia kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks.

Belgia jalgpallikoondises debüteeris Vanaken 7. septembril 2018 mängus Šotimaa vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta 30. märtsil 2021 MM-i valikmängus Valgevene vastu. Samal aastal kuulus ta Belgia koondisse Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Lokeren
* Belgia karikas: 2013–14

Club Brugge
* Belgia kõrgliiga: 2015–16, 2017–18, 2019–20, 2020–21
* Belgia superkarikas: 2016, 2018

| * v
* r
Belgia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Courtois
* 2 Alderweireld
* 3 Vermaelen
* 4 Denayer
* 5 Vertonghen (c)
* 6 Witsel
* 7 De Bruyne
* 8 Tielemans
* 9 Lukaku
* 10 E. Hazard
* 11 Carrasco
* 12 Mignolet
* 13 Sels
* 14 Mertens
* 15 Meunier
* 16 T. Hazard
* 17 Vanaken
* 18 Dendoncker
* 19 Praet
* 20 Benteke
* 21 Castagne
* 22 Chadli
* 23 Batshuayi
* 24 Trossard
* 25 Boyata
* 26 Doku
* Treener: Roberto Martínez

 | Belgia |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib eesnimest; teiste tähenduste kohta vaata Isabella (täpsustus).* |

---

**Isabella** on naisenimi.

Päritolu
--------

See on algselt itaalia nimi, mille päritolu pole päris selge.

Edgar Rajandi esitab kaks päritolu liini:

* see on lühend itaalia fraasist "Elisabeth bella" 'ilus Elisabeth';
* ta tuleneb Piiblis esinevast nimest Isebel (eestipäraselt Iisebel, heebrea keeles איזבל‎ 'Baali valitu').

Nimi on arvatavasti üle võetud hispaania nimest Isabel (nimest Elisabet variandi Elisabel kaudu, ning omandanud kuju "Isabella" kõlalise sarnasuse tõttu sõnaga *bella* ja prantsuse variandi Isabelle mõjul.

Lühendkujud
-----------

* Isa
* Bella

Vastav mehenimi
---------------

* Isabello

Vasted eri keeltes
------------------

* bretooni: Izabel
* eesti: Isabel, **Isabella**
* hispaania: Isabel, Chavela
* inglise: Isabel
* poola: Izabela
* portugali: Isabel
* prantsuse: Isabelle
* rumeenia: Isabela
* taani: **Isabella**, Isabelle, Isabell, Isabel
* tšehhi: Izabela, Isabel, Isabela, **Isabella**
* ungari: Izabella

Levik
-----

Eestis on see nimi haruldane.

### USA

USA-s, kus kõige populaarsemate lapsenimede arvestust peetakse alates 1880. aastast, oli Isabella 1880. aastal populaarsuselt 215. tüdrukunimi. Ajapikku nime Isabella populaarsus vähenes järjest, kuni 1926 langes nimi välja 500 ja 1949 ka 1000 kõige levinuma tüdrukunime hulgast.

Uuesti jõudis nimi Isabella 1000 populaarseima tüdrukunime hulka 1990. aastal ja muutus iga aastaga järjest populaarsemaks. See tõusis juba ülejärgmisel aastal 500, 1995 200, 1998 100, 2000 50, 2002 20 ja 2004 10 populaarseima tüdrukunime sekka. 2007 ja 2008 oli ta USA-s populaarsuselt teine (vastavalt Emily ja Emma järel) ning 2009 kõige populaarsem tüdrukunimi.

Nimi Isabel oli populaarsem kui Isabella igal aastal 1880–1994, aga selle nime kõrgeim koht on olnud 83. (2003). Nimi Isabelle oli populaarsem kui Isabella igal aastal 1880–1957, mil ka Isabelle top1000-st välja langes. Isabelle sisenes top1000-sse 1991 ja tema kõrgeim koht on olnud 84. (2006).

Viited
------

1. ↑  *Raamat nimedest*, Tallinn: Eesti Raamat 1966, lk 84.
2. 1 2 3  "Social Security Administration". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2018. Vaadatud 31. augustil 2010.
**Hans Sarv** (27. juuni 1920 Tartu – 3. detsember 2011 Kääpa, Lasva vald, Võrumaa) oli eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Õppis Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis aastatel 1932–1938 ning Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas aastatel 1938–1939.

1939. aastast teenis Eesti sõjaväes Kuperjanovi üksik-jalaväe pataljonis, mis 1940 liideti Punaarmeega. Demobiliseerus 1947 Nõukogude armeest nooremleitnandina.

Ta õppis Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas aastatel 1947–1950 ja lõpetas agronoomina. Selle kõrvalt töötas aastatel 1949–1951 assistendina Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna agraarökonoomika ja plaanimajanduse kateedris.

Õppis aastases aspirantuuris üleliidulises Loomakasvatuse Instituudis 1954–1956. Majandusteaduste kandidaat (võrdsustatud tänapäevase doktorikraadiga) 1962. aastast. Kandidaaditöö "Maafondi ratsionaalsema kasutamise teed Kagu-Eestis" käsitles põllumajanduse arengusuundi. 

Töötas aastatel 1951–1990 vanemõpetajana ja dotsendina Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajanduse ökonoomika kateedris. Paralleelselt oli 1956–1960 Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudis vanemteadur ning Tartu Riikliku Ülikooli geograafia kateedris vanemõpetaja.

Pensionipõlves pühendus aiandusele ja mesindusele kodutalus Ilmamäel Tohkri külas Vastseliina kihelkonnas Võrumaal. Tegeles koos abikaasa ja poegadega kodutalu pühapaikade (hiiepaiga Tammetsõõri ja Ilmamäe allika) uurimise, kaitse alla võtmise ja tutvustamisega.

Teadustegevus
-------------

Tema tegevusala oli majandusteadus, täpsemalt põllumajanduse ökonoomika ja majandusliku tegevuse analüüs. Viimased uurimused olid käibevahendite kasutamise valdkonnast ja söötade kasutamiste matemaatiliste seaduspärasuste kohta.

Avaldas uurimistulemusi teaduslikes kogumikes ja ajakirjades (nii Eestis kui ka väljaspool Eestit) põllumajanduse ökonoomika ja majandusliku tegevuse analüüsi valdkonnas kokku umbes 150 nimetust ca 70 autoripoogna ulatuses.

Isiklikku
---------

Tema isa oli Tartu Ülikooli matemaatikaprofessor Jaan Sarv. Ema Juuli Sarv (Vaher) oli romaani filoloog ja itaalia kirjanduse tõlkija. 

Hans oli pere viies laps. Enne teda sündisid Henn Sarv (kirjastaja), Mannj Varep (Sarv), Paul Sarv ja Mall Sarv (pianist), peale Hansu sündis viimase lapsena Jaan Sarv (sordiaretaja).

Tema abikaasa oli Veata Sarv ning pojad on Tõnn, Mikk ja Heno Sarv.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944*
Fayçal Fajr 2018. aasta MM-il
**Fayçal Fajr** (araabia keeles فيصل فجر; sündinud 1. augustil 1988 Rouenis) on Prantsusmaal sündinud Maroko jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliigaklubis Al-Wehda ja Maroko jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaal. Esimestel aastatel mängis ta Prantsusmaa madalamate liigade klubides Oissel (2006–2008) ja Fréjus Saint-Raphaël (2008–2011). 2011. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Caen (mängis seal kuni 2014. aastani, lisaks hooajal 2018/19). Lisaks on Fajr mänginud Hispaania kõrgliigaklubides Elche (2014–2015), Deportivo de La Coruña (2015–2017) ja Getafe (2017–2018 ja 2019–2020) ning Türgi kõrgliigaklubis Sivasspor (2020–2022). Al-Wehdaga liitus ta 2022. aasta juunis.

Maroko jalgpallikoondises tegi Fajr debüüdi 15. novembril 2015 MM-i valikmängus Ekvatoriaal-Guinea vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 24. märtsil 2017 sõprusmängus Burkina Faso vastu. Farj on kuulunud Maroko koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2017. 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 9.2.2023)

| * v
* r
Maroko koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Bounou
* 2 Achraf
* 3 Mendyl
* 4 Da Costa
* 5 Benatia (c)
* 6 Saïss
* 7 Ziyech
* 8 El Ahmadi
* 9 El Kaabi
* 10 Belhanda
* 11 Fajr
* 12 Munir
* 13 Boutaïb
* 14 Boussoufa
* 15 Aït Bennasser
* 16 N. Amrabat
* 17 Dirar
* 18 Harit
* 19 En-Nesyri
* 20 Bouhaddouz
* 21 S. Amrabat
* 22 Tagnaouti
* 23 Carcela
* Treener: Renard

 | Maroko |
**Tauriin** (keemiline valem C2H7NSO3) on paljude loomade (sealhulgas inimese) organismis leiduv orgaaniline hape. Aine eraldati esimest korda 1827. aastal härja sapist ning on selle looma järgi (ladina keeles *taurus*) saanud ka nimetuse. Tauriin on ainuke teadaolev looduslikult esinev sulfoonhape. Puhas tauriin on peaaegu värvitu kristalne aine.

Tauriin on väävlit sisaldav aminohape, mis moodustub metioniinist. Tauriini leidub loomsetes valkudes, kuid see puudub täielikult taimses toidus. Tauriini sisaldavad näiteks merekarbid, kala ja linnuliha ning seda lisatakse laste valmistoitudele. Vabadest aminohapetest on just tauriini rinnapiimas kõige rohkem. Vereplasmas on seda ühendit 0,2–0,8 mg.

See hape on organismile tingimuslikult oluline, mis tähendab, et näiteks tugeva stressi või füüsilise kurnatuse korral hakkab organism eraldama tauriini, sest selle taastootmine organismis on nendel tingimustel võimatu. Tauriin osaleb sapphapete sünteesis, südamelöökide regulatsioonis, aju neuronite ja kesknärvisüsteemi tegevuses, membraanide stabiilsuse säilitamises ja nägemises. Tauriin on antioksüdant ja soodustab kahjulike ainete eemaldumist organismist.

Tauriin loomadel
----------------

Kassid ei suuda ise tauriini toota ja seetõttu on kassisöödas seda palju. Tauriini puudusel kahjustub kassidel silma võrkkest, mis vähendab nägemisteravust ja põhjustab müdriaasi ning võib lõpuks pimedaks muuta. Tauriinipuudus põhjustab ka dilatatiivset kardiomüopaatiat.
**Gooti keel** (\*𐌲𐌿𐍄𐌹𐍃𐌺𐍉 𐍂𐌰𐌶𐌳𐌰 *\*gutisko razda*, ruunikirjas ᚷᚢᛏᛁᛊᚲᚨ ᚱᚨᛉᛞᚨ, \*gutisk(o) razda) on väljasurnud idagermaani keel, mida kõnelesid goodid, peamiselt läänegoodid.

Gooti keel on vanim germaani keel, millest on säilinud käsikirju. Vanimad gootikeelsed kirjutised pärinevad 4. sajandist. Keele kasutuse vähenemine 6. sajandi keskpaigaks oli tingitud frankide võidust gootide üle Prantsusmaal ja Itaalias, üleminekust ladinakeelsele katoliiklusele ning geograafilisest eraldatusest. Keel säilis Pürenee poolsaarel (tänapäeva Hispaanias ja Portugalis) 8. sajandini ning Walafrid Strabo kirjutiste järgi Doonau alamjooksul 9. sajandi alguseni. Krimmis säilis gooti keel 18. sajandini, arenedes Krimmi gooti keeleks.

Teadmised gooti keele kohta pärinevad peamiselt 4. sajandi piiblitõlkest, mille autor oli piiskop Wulfila. Säilinud on *codex argenteus* (188 lk) ja *codex ambrosianus* (193 lk). Teised allikad ei ületa pikkuselt 4 lehekülge. Säilinud on umbes kolmveerand uuest testamendist ja üksikuid salme vanast testamendist.

Wulfila leiutas piiblitõlke tarbeks kreeka tähestiku põhjal gooti tähestiku. Varem kirjutati gooti keelt ruunidega.

Gooti keelel puuduvad tänapäevased järglaskeeled, ent ta on väga lähedane muinaspõhja keelele, millest on arenenud skandinaavia keeled, samuti on ta lähedane vanaülemsaksa keelele, mis on saksa keele eelkäija. Kõik nad põlvnevad germaani algkeelest. Gooti keelel on tunnuseid, mis on omased germaani algkeelele, ent on kadunud kõigis tänapäevastes keeltes. Seetõttu aitab ta mõista germaani keelte arengut.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Gooti keel** |
**Paljas võõrkakar** (*Galinsoga parviflora*) on võõrkakra perekonda korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.

Kirjeldus
---------

Paljas võõrkakar on üheaastane mahlane rohttaim. Varte ülaosa ja õisikute raod pisut karvased, karvad kuni 0,5 mm pikkused. Lehed loogelise servaga või peensaagjad. Keelõied valged, putkõied kollased. Taime kõrgus on enamasti 10–60 cm, harva kuni 130 cm. Õitseb juulist septembrini või oktoobrini, sõltuvalt öökülmadest.

Levik ja kasvukohad
-------------------

Pärit Lõuna-Ameerikast, toodi ta esmakordselt Euroopasse, Kew' botaanikaaeda 1796. aastal, kust on edasi levinud. 

Eestis on paljas võõrkakar nüüdisajal hajusalt levinud tulnukas. Esimest korda kasvatati seda Tartu botaanikaaias 1810. aastal, metsistunult või tulnukana on teada 1830. aastatest. Praegu on levinud aedade ja põldude umbrohuna, harvem jäätmaadel, raudteejaamades ja prahipaikadel. Hajusalt kogu Eestis.

Viited
------

1. ↑  "Galinsoga parviflora — paljas võõrkakar". *Eesti taimede uue levikuatlase tööversioon*. 2019.

Välislingid
-----------

* Paljas võõrkakar andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Kolmas Gao lahing** toimus 9.–11. veebruaril 2013, Põhja-Mali konflikti ajal, Gao linnas. Lahing kujutas endast islamiäärmusliku MOJWA võitlejate pealetungi. Mässulised said Mali valitsusvägedelt, kellel oli Prantsusmaa toetus, lüüa.

Lahing
------

Laupäeval, 9. veebruaril lasti Gaos maha mees, kellel oli kavas korraldada enesetapurünnak; ta hukkus enne enda lõhkekeha õhkimist. Järgmisel päeval tungisid MOJWA võitlejad linna, nad tulid tõenäoliselt Adrar des Iforase mägedest. Prantsusmaa kindrali Bernard Barrera sõnul kasutasid mässulised linna sisenemiseks mootorrattaid ning mööda Nigeri jõge tulemiseks pirooge. Esimesed tulevahetused toimusid kell kaks päeval Gao kesklinna politseijaoskonna juures, hiljem levisid mitmeks tunniks üle linna. Prantsuse väed toetasid lõksu jäänud Mali sõdureid helikopteritega. Mali kolonel Saliou Maiga ütles Reutersile, et mässulised proovisid linnas enesetapurünnakuid korda saata.

Valitsusväed asusid vasturünnakule ning avasid islamistide positsioonide pihta tule. Nad said vastutuld ümberkaudsetest majadest, kuhu terroristid end peitnud olid. Abivägedena saabusid Prantsusmaa sõdurid. Politseijaoskonna juures lõppes võitlus pärastlõunal, kuid jätkus kuberneri maja juures. Mali kolonelleitnant Mamadou Samaké sõnas: "Islamistide read olid tublisti kannatada saanud, paljud neist hukkusid."

Prantsusmaa umbes 900-meheline väeüksus, mis oli paigutatud lennujaama, läks lahingusse õhtul; Vabadusväljakule lõksu jäänud ajakirjanike evakueerimiseks kasutati soomuskolonni. Tulevahetused lõppesid päikeseloojangul. Järgmisel hommikul kell 5 pommitas Prantsusmaa helikopter Gao politseijaoskonda, sellega oli lahing lõppenud. Lahingu käigus kaotas elu kuus tsiviilisikut, 11–15 sai haavata.

Viited
------

1. ↑  Jean-Christophe Notin, La guerre de la France au Mali, lk 398.
2. ↑  Ghana News Agency (10. veebruar 2013). "Mali army shoots dead would-be suicide bomber". Business Ghana.
3. ↑  Agence France-Presse (11. veebruar 2013). "Explosion in Gao, northern Mali, hours after gunbattle". NDTV.
4. ↑  Larson, Krista (10. veebruar 2013). "Islamic extremists attack Malian troops in Gao". The Associated Press via Google News.
5. ↑  "Heavy fighting has for the first time spread to the centre of Gao, the main city in northern Mali". Radio New Zealand. 10. veebruar 2013.
6. ↑  *International Business Times* (11. veebruar 2013). "Mali: Islamists launch surprise attack on Gao". YouTube.
7. ↑  Lewis, David (10. veebruar 2013). "Gunbattle rocks Gao after rebels surprise French, Malians". *Reuters*. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 11. juunil 2020.
8. ↑  Al Jazeera English (10. veebruar 2013). "Clashes break out in key Mali city". YouTube.
9. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. veebruar 2013. Vaadatud 11. juunil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
10. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2018. Vaadatud 11. juunil 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib heliloojast; arhitekti kohta vaata artiklit Hans Schmidt (arhitekt); sõjaväelase kohta vaata artiklit Hans Schmidt (sõjaväelane)* |

---

**Hans Schmidt** (6. september 1854 Viljandi – 29. august 1923 Riia) oli baltisaksa helilooja, pianist, luuletaja, muusikakriitik ja -õpetaja.

Ta õppis aastatel 1875–1878 kompositsiooni Leipzigi konservatooriumis Carl Reinecke, Hermann Kretzschmari ja Salomon Jadassohni juures, seejärel Berliinis Helikunsti Akadeemias Friedrich Kieli juhendamisel. Samal ajal töötas ta koduõpetajana tuntud viiuldaja Joseph Joachimi ja tema abikaasa aldilaulja Amalie Joachimi peres. Hiljem käis Amalie Joachimiga kontserditurneedel, kellel pühendas ühtlasi oma laulutsükli "Fünf Lieder" *op.* 9. 

Õpingute ajal algas tema pikk koostöö kuulsa tenori, samuti Viljandimaalt pärit Raimund von zur Mühleniga. 1878. aastal tutvus Berliinis Johannes Brahmsiga. Brahms on kasutanud oma heliloomingus Schmidti tekste, näiteks "Sappho ood" (*op.* 94 nr 4, kirjutatud 1884). 

1883. aastal naasis Hans Schmidt Eestisse. Oli Kuressaares Laurentiuse kiriku organist ja linna muusikadirektor, korraldades seal kolme aasta jooksul arvukalt kontserte. 

1885 siirdus Riiga. Oli seal Rigasche Zeitungi, hiljem Rigasche Rundschau muusikaarvustaja. Asutas Riias muusikaseltsi Crescendo. Oli nõutud klaverisaatja. 1919. aastast oli Riia konservatooriumi klaveripedagoog.

Kirjutanud umbes 70 laulu, eelkõige enda tekstidele, samuti klaveripalu.

Välislingid
-----------

* Hans Schmidt Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA

* Hans Schmidt saidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
**Goodi** (vanaislandi *goði*) oli germaani rahvastel pealik, kellele kuulus arvatavasti nii ilmalik kui ka vaimulik võim. 

Väljaspool Islandit on sõna "goodi" teadaolevalt kasutatud kahes Taani ruunitekstis (*guþi*) ja paaris vanaülemsaksakeelses tekstis (*coting*). 

Islandil oli goodi pealik, kelle ülesandeks oli esindada oma mõjuala, goodkonna (*goðorð*) talunikke Althingil, aidata oma talunikke vahendajana tüliküsimuste lahendamisel ning tagada oma piirkonnas rahu. 

Goodid kuulusid Althingi seadusandlikku kogusse Lögrétta. Nemad valisid nii Althingi kohtute kui ka kohalike tingide kohtunikud. 10. sajandi keskel oli Islandil 39 goodkonda, kuid nende arv ei olnud püsiv. Kõik Islandi pealikud – jõukad suurmaaomanikud, kelle võimu alla kuulus palju inimesi ja maad – ei olnud goodid, samas leidus ka goodisid, kel ei olnud erilist võimu.

Goodi mõju alla kuuluv goodkond ei olnud geograafiliselt määratletud piirkond, pigem oli see komplekt õigusi ja kohustusi. Vabad talupojad otsustasid ise, millist goodit nad toetasid. Kui nad olid oma goodiga rahulolematud, võisid nad asuda toetama mõnda teist goodit maa sama neljandiku sees. Ühele goodile võis kuuluda mitu goodkonda, samuti sai goodkondi pärandada, müüa, kinkida, juurde luua ja ära kaotada. 

Tegelikult oli talupoegade võimalus ise goodit valida piiratud. Goodiks oli tavaliselt üks oma kandi jõukamatest ja mõjukamatest meestest. Ümbruskonna talupojad sõltusid tema abist ja heast tahtest, ajapikku tekkisid vastastikuste teenete ja kingituste kaudu goodi ja tema talupoegade vahele tihedad sidemed. 

Goodi ülesannete hulka oli algselt kuulunud paganausu preestrina tegutsemine. *Goði* on seotud vanaislandi sõnaga *goð*, jumal. Skandinaavias ei moodustanud paganausu preestrid omaette klassi, vaid usutalitusi viisid läbi pealikud, kelle käes oli ka ilmalik võim. Islandi allikates on goodide usulistest funktsioonidest vähe juttu, arvatavasti oli see amet Islandil algusest peale peamiselt ilmalikku laadi. Vähemalt osa goodidest tegeles siiski ka jumalate teenimisega. 

Paljud goodid olid kristlased juba enne Islandi ristiusustamist aastal 999 või 1000. Kui 11. sajandi lõpus hakati koguma kirikukümnist, ehitas suurem osa goodidest oma talu juurde kiriku ja lasi end preestriks pühitseda. Nõnda said nad osa kiriku tuludest ja ei pidanud loobuma võimust kiriku kasuks. 12. sajandi lõpus hakkas kirik piiskoppide võimu suurendamiseks tegutsema selle nimel, et goodisid enam preestriteks ei pühitsetaks. 

Goodi amet kaotati üheskoos goodkondade süsteemiga aastal 1271 Norra kuninga poolt.

Kirjandus
---------

* Jón Viðar Sigurðsson: "Chieftains and Power in the Icelandic Commonwealth". Odense University Press, Odense 1999.
* "Old Norse-Icelandic Literature and Culture". Edited by Rory McTurk. Blackwell Publishing, Oxford 2005.
**Hans von der Pahlen** (28. oktoober 1740 Palmse – 19. mai 1817 Palmse) oli baltisaksa aadlik, Vene keisririigi riiginõunik ja Palmse mõisa mõisnik.

Elukutselise sõjaväelasena teenis Vene keisri Peeter III ja keisrinna Katariina II teenistuses Preisimaal ja Poolas ning laevastikuga Çeşme all, kus ta raskelt haavata sai.

Tegevus Palmse mõisas
---------------------

Hans von der Pahleni ajal valminud Palmse mõisa härrastemaja
Hans von der Pahlen saabus Palmse mõisa 1773. aastal. 1775. aastal kirjutati mõis pärandilepinguga tema nimele. Esimesi ehitustöid oli vana viinaköögi asendamine uuega. Kuna 1766. aastal avanes siin toodetud piiritusele Venemaa turg, sai viinapõletamine mõisnike üheks peamiseks tuluallikaks. Järgmisel aastal valmis nuumhärgade tall – viinapõletamisest järele jääv praak oli suurepärane loomasööt. Pealegi olevat loomadele praaka söötes saadud hoopis rammusamat sõnnikut ning väetise varal tõusis mõisapõldude saagikus. Hans von der Pahleni ajal ehitati veel kivist karjahoov, telliselööv Võsule, Sakussaare viinaköök. Tänapäevase ilme saanud härrastemaja valmis 1785. aastal. Sellest ajast pärinevad ka härrastemaja ülakorruse baroksed ahjud. Sama korruse trepikäsipuu sisse nikerdatud aastaarv 1785 ja initsiaalid HP (Hans Pahlen) näitavad maja ümberehitamise lõppu ja tolleaegse mõisahärra nime. Hans von der Pahlen ajal alustati mõisnike Ilumäel asuva hauaplatsi ümbritsemist kivimüüriga, esimesena maeti sinna Gustav Friedrich von der Pahlen.

Perekond
--------

Hans von der Pahlen oli abielus Kolga mõisast pärit Beate Ulrika Sophiaga von Stenbock'iga (1759–1845).

### Lapsed

* Anna Magdalena Juliane von der Pahlen (1776–1808)
* Natalie Wilhelmine Helene von der Pahlen (1778–1838)
* Carl Magnus von der Pahlen (1779–1863)
* Alexis Hans Dietrich von der Pahlen (1780–1804)
* Margarethe Charlotte Elisabeth von der Pahlen (1782- 1871)
* Aurota Sophie von der Pahlen (1785–1879)
* Gustav Friedrich von der Pahlen (1787–1804)
* Juliane Auguste Beate von der Pahlen (1789–1790)
* Alexandra Emilie Pauline von der Pahlen (1794–1848)
* Johanna (Janette) von der Pahlen ( 1798–1829)
**Kolmanda maailma võlakriis** (inglise *Third World debt crisis*) on madala või keskmise sissetulekuga riikide (paljud kolmanda maailma riigid) finantsprobleem (võlakriis), mis takistab nende arengut ja põhjustab vaesust ja keskkonnaseisundi halvenemist. 

Võlakriisis siplevad kolmanda maailma riigid peavad eriti tootma just ekspordiks, et võlgasid vähendada, kuid samal ajal ei suuda nad rahuldada omaenda rahvastiku põhivajadusi.

1970. aastatel püüti Aafrika ja Lõuna-Ameerika majandusarengut edendada laenude abil arenenud maadest, kuid tagasimaksmine muutus raskeks 1980. aastate ülemaailmsest majanduskriisist alates. Võlgade intress on muutnud tagasimakstavad summad algsete laenatud summadega võrreldes mitmekordseks. 

Aastal 2005 leppisid G8 riigid küll kokku 40 maailma vaeseima riigi võlgade kustutamises, kuid tegelikult on paljude nende riikide võlgade kustutamine takerdunud eeskätt poliitiliste ja majanduslike põhjuste taha. Lisaks on võlgade kustutamise nõuet ka kritiseeritud, väites, et see ei arvesta kolmanda maailma valitsuste süüd tekkinud olukorras. Lahenduseks peavad kriitikud rangemaid nõudeid riikide fiskaalpoliitikale.

Vaata ka
--------

* Arengumaa
* Üleilmastumine
* Võlakriis

Viited
------

1. 1 2  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 13.11.2011)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 13.11.2011)
**HansaWorld** on ärihaldustarkvarale spetsialiseerunud tarkvaraarendusfirma. Grupi tütarettevõtete ja edasimüüjate võrgus Euroopas, Ladina-Ameerikas, Põhja-Ameerikas, Aafrikas, Aasias ja Lähis-Idas töötab üle 300 inimese. Ettevõttel on 19 kontorit kõigil suurematel mandritel ning firma tarkvaralahendused on kasutusel enam kui 110 riigis. 

HansaWorldi tooted on tõlgitud 29 keelde ning tarkvara töötab enamuse arvutite ja operatsioonisüsteemidega. HansaWorldi tarkvara on paigaldatud rohkem kui 74 000 ettevõttes, millest suurem enamus on väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, kuid kasutajate seas on ka mitmed rahvusvaheliste firmade tütarettevõtted.

Toote strateegia
----------------

HansaWorldi graafiline kasutajakeskkond loodi algselt 1988. aastal Apple Macintosh arvutitele. 1994. aastal tuli välja esimene HansaWorld Windowsi versioon. Selleks ajaks oli tarkvaral juba tuhandeid kasutajaid. HansaWorldi tarkvara sisaldab laia valikut e-äri võimalusi, nagu näiteks võimalust saata ja võtta vastu e-kirju, mitmeid veebilahendusi ja võimalust kasutada tarkvara pihuarvutil, tahvelarvutil ja mobiiltelefonil. HansaWorldi tooted on kirjutatud C++ programmeerimiskeeles, andmebaasi tehniline lahendus ja võrguühendus põhineb firma oma tehnoloogial. Kõik see võimaldab tarkvara kasutada erinevatel operatsioonisüsteemidel. HansaWorldi tarkvara on saadaval Windows 2000–XP, Vista, Windows CE, Mac OS X ja Unix, Linux, AIX, ning Symbian S60, iPhone operatsioonisüsteemidele.

Tooted
------

**Enterprise by HansaWorld** on integreeritud ärihaldusplatvorm kõigi ettevõtte äriprotsesside haldamiseks. Enterprise'is on ligi 50 moodulit k.a. finantsarvestus, logistika, kassamüük, projektiarvestus, tootmine, rendiarvestus, hooldusteenindus, hotellijuhtimine, restoran, kliendihaldus, e-post ja e-äri lahendused. Kasutajate arv ühes süsteemis võib olla 1-1000+. Alates 2016. aastast asendab Enterprise paketi Standard ERP. 

**HansaRaama by HansaWorld** on integreeritud äritarkvara väikese ja keskmise suurusega Eesti ettevõtetele (kasutajate piirang puudub). HansaRaama sisaldab finantsarvestuse ja logistika mooduleid, põhivara, kulutusi, kliendihaldust ja lihtustatud tootmist. Alates aastas 2015 ei saa HansaRaamat enam soetada, selle asendas pakett Standard Books.

**Standard Books** on väikesele ja keskmise suurusega ettevõttele mõeldud ärihaldustarkvara. Vastavalt ettevõtte spetsiifikale saab raamatupidamise põhipaketile lisada erinevaid mooduleid nagu Ladu, Kassamüük (POS), Kliendihaldus (CRM), Põhivarad, Palgaarvestus, Korteriühistu raamatupidamine jne. Kasutajate arv süsteemis ei ole piiratud.

**SmartApps** on lahendus andmete kogumiseks ja vaatamiseks sõltumata informatsiooni sisestamise ajast ja kohast.

Alates 2015 aastast on HansaWorldi toodete ainus ametlik esindaja Eestis Excellent Business Solutions. 

Kõik HansaWorldi tooted on pilves majutatavad, kasutaja vaatenurgast algab töö alati Põhiaknast.

Välislingid
-----------

* Corporate Website
* HansaWorld auhinnad
* Winners of European IT Excellence Awards announced 2011
Tauria palee, 1914
Tauria palee, 2012
**Tauria palee** (vene keeles *Таврический дворец*) on klassitsistlik palee Peterburis. Palee taga asub Tauria aed, mis rajati 1783–1800.

Palee lasi rajada Tauria vürst Grigori Potjomkin. Tiitli "Tauria vürst" sai Potjomkin 1787. aastal Krimmi ehk Tauria ühendamise eest Venemaaga. Selle tiitli järgi on saanud nime loss, samuti Peterburis asuvad Tauria aed, Tauria tänav ja Tauria põik. Lossi ehitamisele ja sisustamisele kulutati umbes 400 000 kuldrubla. Hoone projekteeris vene arhitekt Ivan Starov ja seda ehitati aastail 1783–1789. Tänavast eraldab paleed madal piire, mis ehitati 1792–1793 ja mille arhitekt on Fjodor Volkov. Paleekompleksi kuulub ka 1793–1794 ehitatud aednikumaja (arhitekt Fjodor Volkov, aednik William Gould).

Palee välist lihtsust ja tagasihoidlikkust kompenseerib luksuslik sisemus, sealhulgas talveaed. Osaliselt on sisustus säilinud (mitmevärvilised seinad, kaminad, kaunistustega ahjud).

Potjomkini surma järel 1791. aastal omandas palee keisrinna Katariina II ja lasi Fjodor Volkovil selle oma suveresidentsiks kujundada. 1799. aastal andis keiser Paul I palee kasarmuna ratsaväerügemendi kasutusse ja käskis kogu sisustuse viia Mihhailovski lossi. 1801 võeti Tauria loss taas keisri residentsiks.

Esialgu kaevati Neevast palee juurde laevatatav kanal ja palee juurde kuulus väike sadam. Sadam likvideeriti siis, kui 1858–1863 rajati palee vastu veetorn ja teised linna veejuhtme rajatised.

19. sajandil kujundati palee arhitektide Carlo Rossi ja Vassili Stassovi juhtimisel ümber.

Aastail 1906–1917 töötas Tauria palees Venemaa keisririigi Riigiduuma. Selleks vajalikud muudatused palee sisustuses tegi arhitekt Pjotr Šestov. Pärast Veebruarirevolutsiooni asusid lossis Riigiduma Ajutine Komitee ja seejärel Ajutine Valitsus. Juulist augustini 1917 asus hoones Petrogradi tööliste ja soldatite saadikute nõukogu, mis seejärel Smolnõisse kolis.

Ajutise Valitsuse välja antud 1000-rublase rahatähe reversil oli kujutatud Tauria aed. See oli 1917. aasta suurima nominaaliga rahatäht.

Nõukogude ajal kasutas hoonet NLKP KK juures asuv Kõrgem Parteikool.

Nüüdisajal asuvad seal SRÜ parlamentidevaheline assamblee ja rahvusvaheline teleraadioettevõte Mir.

Välislingid
-----------

* Venekeelne kirjeldus palee avamispidustusest
PaljajalujalanõudPaljajalujalatsid
Fivefingers
**Paljajalujalatsid** ehk **kergjalatsid** on jalanõud, mis võimaldavad näiliselt kõndida paljajalu. Jalatsi eesmärk on jalga kaitsta keskkonnaolude eest, kuid mitte piirata jala liikumist, ehk lasta toimida jalgadel nagu looduses jalatsiteta. 

Paljajalu kõndimine on kasulik, kuna siis on inimese rüht loomulikus asendis ja keharaskus jaotub jalatallale ühtlaselt. Paljajalu kõndides teevad kõik lihased tööd, et inimest püsti hoida. Samuti jalatalla närvide stimulatsiooni kaudu saab inimese aju signaale, et igal pinnasel ei ole võimalik ühtmoodi astuda. Kõndimisel on võimalik varbaid välja sirutada ja tõugata ja astumisel tasakaalu hoida. See on kõige loomulikum ja tervislikuma liikumise viis.

Paljajalujalatsiteks kvalifitseeritakse jalanõud, mis vastavad kindlatele nõuetele. 

1. Kand ja varvas on samal kõrgusel (ingl k *zero drop*)
2. Avar jalakujuline esiosa, milles varvastel on ruumi vabalt liikuda, igale varbale on olemas oma koht
3. Painduv tald, mis liigub jalaga kaasa
4. Kaalult kerged
5. Jalatseid on võimalik jala külge kinnitada (nt paelte või krõpskinnisega)
6. Puuduvad võlvitoestused
7. Puuduvad kanna- ja muud pehmendused.

Tänapäeval on paljajalujalatseid eri tegumoega. On olemas jalatsid, mida ei pruugi visuaalsel vaatlusel liigitada paljajalujalatsiteks, kuigi loetletud tingimused on täidetud. Samuti on olemas varvikutaolised jalanõud, mille varvastel on omaette kojad, mis kõik kokku moodustavad jalanõu.

Viited
------

1. ↑  Fivefingers
**Hans Vadi** (22. juuni 1928 Tallinn – 8. oktoober 2005 Tallinn) oli eesti rahvusest Nõukogude Liidu lendur, lennundustegelane ja spordikohtunik

Vadi lõpetas aastal 1944 Tallinna poeglaste kaubanduskooli, 1946 Tallinna Rahandustehnikumi. Samal 1946. aastal alustas ta õppimist kursandina 
Eesti NSV OSOAVIAHIM-i Tallinna Aeroklubis mootorlennukursustel, kus algväljaõppesalga komandöriks oli äsja demobiliseerunud sõjaväelendur Hugo Abram. 
1948 – sooritas Vadi oma esimese langevarjuhüppe ja lendas välja biplaan õppelennukil Po-2, millel lendamiseks sai ta ka pilooditunnistuse.

1948 jätkas Vadi lende ühepinnalisel õppe-treeninglennukil UT-2, mis saigi otsustavaks tema lendurielukutse valikul.
Aastail 1949–50 töötas Vadi Tallinna Pioneeride Palees noortejuhendajana.
1951. aastal võeti Vadi vastu NSV Liidu relvajõudude Nikolajevi Merelennuväekooli, mille ta lõpetas 1952. aastal.

Sõjakooli kursandina lendas ta lennukitel Jak-18 ja Tu-2.
1952 kuni 1960 töötas Vadi Nikolajevi Merelennuväekoolis lendur-instruktorina ja lendurina, omandades 1. klassi kvalifikatsiooni ja teenides 
välja majori auastme, lendas lennukitel Li-2, Il-28, Tu-16 ja Jak-18U kokku ligi 4000 tundi.

Pärast demobiliseerumist 1960, asus Vadi tööle ALMAVÜ Tallinna Lennuspordiklubis purilennulüli lendur-instruktorina. 
Lendas purilennukitel KAI-12, A-11, A-15, L-13 "Blanik" ja teistel klubi purilennukitel.
Vadi oli 1962–70 Tallinna Lennuspordiklubi ülem, lendas mootorlennukitel An-2 ja Jak-12. ALMAVÜ-st lahkumise ajaks oli tal kogunenud 5200 lennutundi. 
1970–91 töötas Kirovi nim. näidiskalurikolhoosis.

Vadi kuulus 1960–70 Eesti NSV Lennuspordiföderatsiooni presiidiumi (juhatusse), 1973–86 oli selle spordiliidu ase-esimees ja 1986–2003 ELF-i president. 
Alates 2003 ELFi Aupresident. 
Pärast lenduriameti mahapanekut, aastal 1970, tegutses ta puri- ja mudellennukohtunikuna, 1970 vabariiklik kategooria (Eesti NSV) ja 
1980 Üleliiduline (NSV Liit) kategooria.

Viited
------

1. ↑  "Teedel õhuavarustesse", Ants Künnapuu, Tallinn, kirjastus "Valgus" 1979, lk. 119-120
2. ↑  Kalju Seenema kirjutis
3. ↑  ESBL
**Farbauti** (ka nimega **Saturn XL**) on Saturni üks kuudest. 

Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti 12. detsembrist 2004 kuni 9. märtsini 2005. Esmaseks kataloogimisnimeks pandi talle **S/2004 S 9**. 2007. aasta aprillis nimetati ta ümber Skandinaavia mütoloogiasse kuulva Loki isa, tormihiiu Fárbauti järgi.

Farbauti on umbes viiekilomeetrise läbimõõduga ning tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas, keskmisel kaugusel 20 291 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal ligikaudu 1079,099 ööpäeva. Orbiidi kalle ekliptika suhtes on 158° (131° Saturni ekvaatori tasandi suhtes) ja ekstsentrilisus 0,209.

Välislingid
-----------

* Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 15.04.2014
* MPEC 2005-J13: *Twelve New Satellites of Saturn* (andmeid) Vaadatud: 15.04.2014

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
Faruk Çelik (aastal 2009)
**Faruk Çelik** (sündinud 17. jaanuaril 1976 Yusufelis) on Türgi poliitik, ta on Õigluse ja Arengu Partei liige. Ta oli 24. novembrist 2015 kuni 19. juulini 2017 Türgi toitlustuse, põllumajanduse ja loomakasvatuse minister.

Ta sündis aastal 1976 Yusufelis Artvini provintsis. Ta on lõpetanud Bursas Uludaği Ülikooli. Lisaks on ta lõpetanud Yıldızi Tehnikaülikoolis kaheaastastel ärijuhtimise kursustel.

Ta on olnud õpetaja ja ärimees. Ta on kuulunud islamistlikku erakonda Fazilet Partisi. Aastast 2001 kuulub ta Õigluse ja Arengu Parteisse. Ta valiti 1999. aasta Türgi parlamendivalimistel, 2002. aasta Türgi parlamendivalimistel, 2007. aasta Türgi parlamendivalimistel, 2011. aasta Türgi parlamendivalimistel ja 2015. aasta Türgi erakorralistel parlamendivalimistel Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks.

Ta oli 29. augustis 2007 kuni 1. maini 2009 Türgi töö- ja sotsiaalkaitseminister. Seejärel oli ta 1. maist 2009 kuni 6. juulini 2011 Türgi Riigiminister. Teist korda oli ta Türgi töö- ja sotsiaalkaitseministri ametis 6. juulist 2011 kuni 28. augustini 2015. 24. novembrist 2015 kuni 19. juulini 2017 oli ta Türgi toitlustuse, põllumajanduse ja loomakasvatuse minister.

Isiklikku
---------

Faruk Çelik on abielus ja tal on neli last.

Välislingid
-----------

* Faruk Çeliki koduleht (türgi keeles)
**Rochester** on linn Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigi lääneosas Ontario järve lõunakaldal. See on ühtlasi Monroe maakonna halduskeskus. Rochester oli Ameerika Ühendriikide üks esimesi buumilinnasid.

Linna rahvastik oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 211 328. Rochester on osariigis suuruselt neljas linn New Yorgi, Buffalo ja Yonkersi järel. Rochester on suurema linnapiirkonna (*Rochester metropolitan area*) keskus, mis ulatub Monroe maakonnast kaugemale ning hõlmab veel lisaks Genesee, Livingstoni, Ontario, Orleani ja Wayne'i maakonda. Selles piirkonnas elas 2020. aasta seisuga 1 090 135 inimest.

Rochester on asutatud 1788. aastal. Linnaõigused sai see 28. aprillil 1834. Linn on saanud nime linna asutaja Nathaniel Rochesteri järgi.

Rochesteris asub fotoaparaate tootva ettevõtte Kodak peakorter. Lisaks on linnas asutatud veel sellised ettevõtted nagu Xerox, Western Union, Bausch & Lomb ja Gannett.

Linnas tegutseb kaks eraülikooli, 1850. aastal asutatud Rochesteri Ülikool ja 1829. aastal asutatud Rochesteri Tehnoloogiainstituut

Alates 2002. aastast toimub linnas Rochesteri rahvusvaheline džässifestival.

Rochesteris baseeruvad mitmete suurte profispordiliigade tütarklubid, näiteks jäähokiklubi Rochester Americans ja pesapalliklubi Rochester Red Wings.

Sõpruslinnad
------------

Rochesteril on 12 sõpruslinna:

* Prantsusmaa Rennes, Prantsusmaa (alates 1958. aastast)
* Saksamaa Würzburg, Saksamaa (1964)
* Itaalia Caltanissetta, Itaalia (1965)
* Iisrael Rehovot, Iisrael (1972)
* Poola Kraków, Poola (1973)
* Mali Bamako, Mali (1975)
* Iirimaa Waterford, Iirimaa (1983)
* Venemaa Novgorod, Venemaa (1990)
* Jaapan Hamamatsu, Jaapan (1996)
* Dominikaani Vabariik Puerto Plata, Dominikaani Vabariik (1997)
* Hiina Xianyang, Hiina (2007)
* Leedu Alytus, Leedu (2009)

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Rochester (New Yorgi osariik) – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
*
**ENIC** (*European Network of Information Centres*) on koostöövõrgustik, mis loodi UNESCO ja Euroopa Nõukogu ühisel algatusel eesmärgiga rakendada Lissaboni tunnustamise konventsiooni ning arendada kvalifikatsioonide tunnustamise praktikat ja poliitikat.
ENIC-koostöövõrgu moodustavad Euroopa kultuurikonventsiooniga (European Cultural Convention) liitunud riikide vastavad riiklikud infokeskused. Infokeskused tegelevad välisriigi kvalifikatsioonide (diplomid, tunnistused, kraadid jt) hindamise, tunnustamisalase nõustamise ja kõrgharidusalase informatsiooni andmisega. 

ENIC-koostöövõrk teeb tihedat koostööd Euroopa Liidu koostöövõrguga NARIC.

Eesti ENIC/NARIC Keskus (Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus) kuulub Euroopa Nõukogu, UNESCO ja Euroopa Komisjoni koostöövõrkudesse ENIC ja NARIC ja oli kuni 2020. aasta lõpuni Sihtasutus Archimedese struktuuriüksus. Seoses Sihtasutus Archimedese tegevuse lõpetamisega läksid Eesti ENIC/NARIC Keskuse tegevused ja teenused üle Haridus- ja Noorteametisse.

Vaata ka
--------

* Study in Estonia, Eesti kõrghariduse rahvusvaheline turundus
* Euroopa keeleõppe tunnuskiri
* Haridus- ja Teadusministeerium
* Eesti teaduse tippkeskused

Välislingid
-----------

* ENIC/NARIC-võrgustiku koduleht
Rock'n'rolli Kuulsuste Hall Clevelandis 

**Rock'n'rolli Kuulsuste Hall ja Muuseum** (inglise *Rock and Roll Hall of Fame and Museum*) on USA-s Ohio osariigis Clevelandis asuv sihtasutus ja muuseum, mille eesmärk on koguda ja säilitada rokkmuusikat märkimisväärselt mõjutanud muusikute ja muusikaprodutsentide ajalugu.

Kuulsuste valimine
------------------

Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks on võimalik saada mitte varem kui 25 aastat pärast esimese heliplaadi ilmumist. Kandidaatide valiku otsustab muusikaajaloolastest koosnev komitee. Kuulsuste Hallis on viis kategooriat: lauljad, ansamblid ja pillimängijad (nn *performers*); heliloojad ja produtsendid (nn *non-performers*); *rock*-muusika varased mõjutajad (nn *early influences*); abimuusikud (nn *sidemen*, praegu kategooria *Award for Musical Excellence*); ja singlid. Lõplik valimine toimub hääletamise teel, millest võtab osa umbes 1000 asjatundjat: ülikoolide õppejõud, ajakirjanikud, muusikaprodutsendid jt isikud, kellel on kogemust muusikatööstuse valdkonnas. Valituks saamiseks on vaja koguda vähemalt 50% häältest. 

Igal aastal valitakse välja viis kuni seitse inimest, kes New Yorgis toimuval pidulikul tseremoonial Kuulsuste Halli vastu võetakse. Esimesteks Kuulsuste Halli liikmeteks said 1986. aasta jaanuaris Chuck Berry, James Brown, Ray Charles, Sam Cooke, Fats Domino, Everly Brothers, Buddy Holly, Jerry Lee Lewis, Little Richard ja Elvis Presley.

Sihtasutuse ja muuseumi ajalugu
-------------------------------

Rock'n'rolli Kuulsuste Hall (vasakul) Erie järve kaldal Clevelandis.  
Arhitekt Ieoh Ming Pei, 1995.
Rock'n'rolli Kuulsuste Halli sihtasutus asutati 20. aprillil 1983. aastal ning muuseum avati üldsusele 2. Septembril 1995. Hoone projekteeris 20. sajandi üks mõjukamaid arhitekte Ieoh Ming Pei ja see asub Clevelandi kesklinnas Erie järve kaldal. 

Clevelandi linn valiti muuseumi asukohaks rahvahääletusel mitmete linnade seast, nende hulgas tuntud plaadifirmade kodulinnad Memphis (Sun Studios ja Stax Records), Detroit (Motown Records) ja Cincinnati (King Records) ning New York. Lõplikku otsust mõjutas asjaolu, et selles linnas oli 1950. aastate esimesel poolel töötanud raadiojaama WJW *disc jockey* Alan Freed, kes oli võtnud kasutusele termini *rock and roll* ja edendanud jõuliselt uut muusikažanrit, ning et Clevelandis toimus 1952. aastal Ameerika Ühendriikide ajaloo esimene *rock'n'roll*'i kontsert *Moondog Coronation Ball*.

Vaata ka
--------

* Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmete loend

Viited
------

1. ↑  Carlo Wolff. Hello Cleveland: The City's Rock and Roll Legacy rockhall.com (vaadatud 5.06.2013)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rock'n'rolli Kuulsuste Hall** |

* Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ametlik veebisait
* Kuulsuste nimekiri
* Aja jälg kivis. Rock'n'rolli Kuulsuste Hall Saate autorid Helgi Erilaid ja Jarmo Seljamaa. ERR, 2011.
Apameia linna varemed
**Apameia** (kreeka keeles Ἀπάμεια, araabia keeles آفاميا‎, *Afamia*), ka **Orontose-äärne Apameia**, ladinapäraselt **Apamea**, hiljem **Colonia Claudia Apamea** oli antiikaja kreeka ja rooma linn Süürias Ghabi orus. Tänapäeval asuvad linna varemed 55 kilomeetri kaugusel Hamast loodes.

Ajalugu
-------

Linna asutas 300. aasta paiku eKr Seleukiidide dünastia rajaja Seleukos I Nikator, kelle kätte oli piirkond langenud 312. aastal eKr. Ta nimetas selle oma Baktria päritolu naise Apama järgi Apameiaks. Linn asus oluliste kaubateede ristumiskohas ja sellest sai üks tähtsamaid Süüria linnu. Seleukos tegi sellest oma sõjaväebaasi, kus oli 500 elevanti ja oluline hobusekasvatus. II sajandil eKr oli linn Seleukiidide riigi valitseja Diodotos Tryphoni tugipunkt. Aastal 64 eKr tungis Süüriasse Rooma väepealik Gnaeus Pompeius Magnus ja purustas Apameia kindluse; edaspidi kuulus Apameia Rooma Süüria provintsi. Aastal 6 pKr läbi viidud rahvaloenduse andmetel elas linnas 117 000 vaba inimest, seega võis Apameia elanikkond küündida poole miljonini, tehes selle üheks suurimaks linnaks Rooma idaprovintsides. Aastal 115 pKr hävis see suures osas maavärinas, kuid ehitati taas üles. Ajavahemikus 218−234 pKr paiknes Apameias Rooma leegion Legio II Parthica. Hilisantiikajal oli linn Syria Secunda provintsi pealinn. VI sajandil purustas linna Pärsia Sassaniidide kuningas Chosroes I, kuid linn ehitati osaliselt üles. 1152. aastal langes see taas maavärina ohvriks. Linn hüljati XIII sajandil. Tänapäeval asub selle lähedal Qalaat al-Madiqi linn.

Varemed
-------

Apameia Suur kolonnaad
Suur jahimosaiik Brüsselis *Musée Cinquantenaire*’is
Tänapäeval on muistsest linnast säilinud mitmete ehitiste jäänuseid, ehkki Süüria kodusõjas on see kannatada saanud ja seda on rüüstanud aardekütid. Ehitistest väljapaistvaim on **Suur kolonnaad**, mis oli ligi kaks kilomeetrit pikk ja oli Rooma maailmas üks pikimaid. Juba Seleukiidide ajal rajatud ja hiljem roomlaste poolt ümber ehitatud **teater** mahutas kuni 20 000 pealtvaatajat ning oli üks suurimaid; ainult Roomas asunud Pompeiuse teater oli teadaolevalt veelgi suurem. V sajandist pKr pärit ilmselt Syria Secunda asehalduri paleest leitud **Suur jahimosaiik** (120 m²) asub tänapäeval Brüsselis muuseumis.

Vaata ka
--------

* Seleukiidide riik

*