recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
|  **2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused** |
| Korraldaja: Norra  Norra, Oslo |
| **<** **Pokljuka 2001** | **Hantõ-Mansiisk 2003** **>** |

**2002. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused** olid **37**. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 24. märtsil Holmenkollenis Norras. Kuna laskesuusatamises olümpiamängude aastal eraldi maailmameistrivõistlust ei peetud, siis selgitati maailmameister ainult neil aladel, mis olümpiamängude kavva ei kuulunud. Seega selgus Holmenkollenis maailma karikasarja raames nii meeste kui ka naiste ühisstardiga sõidus uus maailmameister.

Tulemused
---------

### Mehed

#### 15 km ühisstardist sõit


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus | Laskmine | Kaotusvõitjale |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuld |  Raphaël Poirée |  Prantsusmaa | 37.57,8 | 1-0-0-1 |  |
| Hõbe | Sven Fischer  |  Saksamaa | 38.15,7 | 1-0-1-2 | + 17,9 |
| Pronks | Frode Andresen  |  Norra | 38.24,3 | 0-2-1-2 | + 26,5 |
| 4. | Oleg Rõšenkov  |  Valgevene | 38.30,9 | 0-0-1-0 | + 33,1 |
| 5. |  Daniel Mesotitsch |  Austria | 38.33,5 | 0-0-1-0 | + 35,7 |
| 6. |  Frank Luck |  Saksamaa | 38.34,5 | 1-1-0-0 | + 36,7 |
| 7. | Ole Einar Bjørndalen  |  Norra | 38.34,7 | 2-1-2-0 | + 36,9 |
| 8. | Ilmars Bricis  |  Läti | 38.38,9 | 0-1-0-0 | + 41,1 |

  

Kuupäev: 24. märts
  
Osavõtjaid: 30
  
Maailmameister 2001: Raphaël Poirée  Prantsusmaa
  

  
Ametlikud tulemused
  

  

### Naised

#### 12,5 km ühisstardist sõit


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus | Laskmine | Kaotusvõitjale |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kuld | Olena Zubrilova  |  Ukraina | 37.09,5 | 0-0-0-0 |  |
| Hõbe | Olga Põljova  |  Venemaa | 37.30,8 | 0-0-1-0 | + 21.3 |
| Pronks | Olga Nazarova  |  Valgevene | 37.47,2 | 0-1-0-0 | + 37.7 |
| 4. |  Ekaterina Dafowska |  Bulgaaria | 37.57,4 | 0-0-2-1 | + 47,9 |
| 5. | Uschi Disl  |  Saksamaa | 38.04,9 | 0-0-1-2 | + 55,4 |
| 6. | Sandrine Bailly  |  Prantsusmaa | 38.14,1 | 1-0-1-0 | + 1.04,6 |
| 7. | Katrin Apel  |  Saksamaa | 38.55,1 | 1-1-3-1 | + 1.45,6 |
| 8. |  Magdalena Forsberg |  Rootsi | 38.56,0 | 2-0-2-2 | + 1.46,5 |

  

Kuupäev: 24. märts
  
Osavõtjaid: 30
  
Maailmameister 2001: Magdalena Forsberg  Rootsi
  

  
Ametlikud tulemused

Medalid
-------


| Koht | Riik | Kuld Kuld | Hõbe Hõbe | Pronks Pronks | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Prantsusmaa | 1 | 0 | 0 | 1 |
|  Ukraina | 1 | 0 | 0 | 1 |
| 3. |  Saksamaa | 0 | 1 | 0 | 1 |
|  Venemaa | 0 | 1 | 0 | 1 |
| 5. |  Norra | 0 | 0 | 1 | 1 |
|  Valgevene | 0 | 0 | 1 | 1 |
| **6** | **Kokku** | **2** | **2** | **2** | **6** |

  



Laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1958 • 1959 • 1961 • 1962 • 1963 • 1965 • 1966 • 1967 • 1969 • 1970 • 1971 • 1973 • 1974 • 1975 • 1976 • 1977 • 1978 • 1979 • 1981 • 1982 • 1983 • 1984 • 1985 • 1986 • 1987 • 1988 • 1989 • 1990 • 1991 • 1992 • 1993 • 1994 • 1995 • 1996 • 1997 • 1998 • 1999 • 2000 • 2001 • 2002 • 2003 • 2004 • 2005 • 2006 • 2007 • 2008 • 2009 • 2010 • 2011 • 2012 • 2013 • 2015 • 2016 • 2017 • 2019 • 2020 • 2021 • 2023 • 2024 • *2025* • *2027*
Hernanes (palliga) 2008. aastal São Paulo särgis
Hernanes 2009. aastal treeningul koos Oscariga
**Anderson Hernanes de Carvalho Viana Lima** (enam tuntud kui lihtsalt **Hernanes**; sündinud 29. mail 1985 Recifes) on endine Brasiilia jalgpallur (kesk- või ründav poolkaitsja).

Klubikarjäär
------------

2001. aastal liitus ta Brasiilia klubiga São Paulo. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2005. aastal. Aastatel 2007 ja 2008 tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. 2008. aastal valiti ta liiga hooaja parimaks mängijaks. Aastatel 2007–2009 valiti ta kolm hooaega järjest Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2010. aasta augustis liitus ta Itaalia kõrgliigaklubiga Rooma Lazio, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Üleminekusumma oli 11,1 miljonit eurot. 2013. aastal võitis ta klubiga Itaalia karika.

2014. aasta jaanuaris siirdus ta Milano Interi. Seejärel suundus ta 2015. aasta augustis Juventusesse, kellega tuli hooajal 2015–16 Itaalia meistriks.

2017. aasta veebruaris müüdi ta Hiina kõrgliigaklubile Hebei China Fortune.

2017. aasta juulis suundus ta laenule São Paulosse, mis oli sel ajal Brasiilia liigas kukkunud väljalangemistsooni. Hernanes lõi oma viies esimeses mängus viis väravat, aidates São Paulol kõrgliigasse püsima jääda. Samal hooajal valiti ta neljandat korda oma karjääri jooksul Brasiilia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.

2018. aastal naasis ta Hiina. Sama aasta lõpus läks ta tagasi São Paulosse ja sõlmis klubiga kolmeaastase lepingu.

2021. aasta augustis liitus ta Brasiilia kõrgliigaklubiga Sport Recife. Seal mängis ta kuni aasta lõpuni.

2022. aasta mais teatas Hernanes sportlaskarjääri lõpetamisest.

Koondisekarjäär
---------------

2008. aasta suveolümpiamängudel võitis ta Brasiilia olümpiakoondisega pronksmedali. Brasiilia jalgpallikoondises tegi Hernades debüüdi samal aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. novembril 2011 sõprusmängus Gaboni vastu. Hernanes kuulus Brasiilia koondisse 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. Brasiilia koondises mängis ta aastatel 2008–2014 kokku 27 korda ja lõi kaks väravat.

Saavutused
----------

São Paulo
* Campeonato Brasileiro Série A: 2007, 2008

Lazio
* Coppa Italia: 2012–13

Juventus
* Serie A: 2015–16
* Coppa Italia: 2015–16, 2016–17

Viited
------

1. ↑  "Hernanes assina por três anos com o São Paulo". São Paulo. 29.12.2018. Vaadatud 5.6.2019
2. ↑   (vaadatud 7.11.2021)
3. ↑  "Aposentado, Hernanes recebe homenagens do São Paulo antes de clássico no Morumbi". 2. mai 2022. Vaadatud 2. mail 2022.
4. ↑  "O profeta Hernanes se aposenta dos gramados". São Paulo FC. 2. mai 2022. Vaadatud 2. mail 2022.

Välislingid
-----------

 Hernanes – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Brasiilia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Jefferson
* 2 Dani Alves
* 3 Thiago Silva (c)
* 4 David Luiz
* 5 Fernandinho
* 6 Marcelo
* 7 Hulk
* 8 Paulinho
* 9 Fred
* 10 Neymar
* 11 Oscar
* 12 Júlio César
* 13 Dante
* 14 Maxwell
* 15 Henrique
* 16 Ramires
* 17 Luiz Gustavo
* 18 Hernanes
* 19 Willian
* 20 Bernard
* 21 Jô
* 22 Victor
* 23 Maicon
* Treener: Scolari

 | Brasiilia |
**Juta Eskel** (sünninimi **Parm**, alates 31. märtsist 1939 **Mullari**; 18. september 1927 Tallinn – 20. mai 2017) oli eesti skulptor.

Elukäik
-------

Eskel õppis Tallinna Riiklikus Tarbekunstiinstituudis (TRTKI), kuid poliitilistel põhjustel lõputunnistust ei saanud. 

Ta töötas kogu elu vabakutselise kunstnikuna ja oli Eesti Kunstnike Liidu liige. Juta Eskeli looming on šamotist dekoratiivskulptuur „Kolhoosineiu" (1964, asub pärast restaureerimist Lembitu pargis), Miina Härma täisfiguur Tartus (1984) omanimelise gümnaasiumi ees ja tütarlastegümnaasiumi rajaja Elfriede Lenderi mälestustahvel Kesklinna Vene Gümnaasiumis. Tuntud ka Juta Eskeli eesti-soome kultuurisilda toetavad monumentaalskulptuurid Soomes. Juta Eskel kasutas laste ja tantsijate figuuride loomiseks sageli šamotti ning 1960. aastatel moodi tulnud stiliseeritud plastikat.

Juta Eskeli vabaloomingu paremik asub tänapäeval peamiselt Eesti Kunstimuuseumis ja Tartu Kunstimuuseumis ning pereliikmete kodudes.

Looming
-------

"Tütarlaps kausiga"
* "Piia" (kips, 1958)
* "Lapsed" (keraamika, 1959)
* "Ema" (šamott, 1963)
* "Kolhoosineiu" ehk "Tütarlaps kausiga" (šamott, 1964)
* Lydia Koidula bareljeef (pronks 1972) Koidula kivil Loppi järve ääres Soomes
* Maria Purpuri mälestusmärk (1999) Kotkas

Isiklikku
---------

Juta Eskeli isa oli sõjaväelane ja riigiametnik Raiu Mullari, vend matemaatik Rünno Mullari. 

Ta oli abielus skulptor Albert Eskeliga.

Viited
------

1. ↑  Juta ja Albert Eskeli mälestusnäituse „Koos läbi muutuva skulptuuri" Eduard Vilde muuseumi Kastellaanimaja galeriis, 2018 pressiteade

Välislingid
-----------

* Tiina Oselin. *Eesti skulptorid ja nende looming 50. aastate II poolel ja 60. aastate I poolel.* Magistritöö (PDF)
* Intervjuu Tallinna 32. Keskkooli kodulehel
**Helle-Iris Michelson** (kuni 1937 **Helle-Iris Rosman**; kuni 1958 **Helle-Iris Roosma**; 4. november 1929 Tallinn – 12. veebruar 2024) oli eesti ujuja, tõlkija, toimetaja ja kirjanik.

Ujumine
-------

Ujumist hakkas ta harrastama 1946. aastal Friedel Raudsepa juhendamisel. Ta tuli aastatel 1948–1950 kuus korda vaba- ja teateujumises Eesti NSV meistriks ning püstitas teateujumises kaks Eesti NSV rekordit. 

Ta on kuulunud aastatel 1963–1968 Eesti NSV Ujumisföderatsiooni presiidiumi ja on olnud Kalevi ujumissektsiooni presiidiumi esimees. Ta on tegutsenud ka ujumiskohtunikuna.

Hariduskäik
-----------

* 1937–1948 – Tallinna 4. Keskkool
* 1948–1951 – Leningradi Lesgafti-nimeline Kehakultuuri Instituut, treenerite kool, ujumistreener
* 1952–1956 – Leningradi 2. võõrkeelte instituut, prantsuse filoloog

Töökäik
-------

* 1951–1952 – Tallinna Kehakultuuritehnikumi õppejõud ja Tallinna Kalevi ujumistreener
* 1956–1988 – kirjastus Eesti Raamatu toimetaja
* alates 1988 – vabakutseline tõlkija

Ta oli Eesti Kirjanike Liidu liige.

Teosed
------

Ta on tõlkinud üle 100 teose põhiliselt prantsuse, aga ka vene keelest.

* 2008 – "Lehitsetud leheküljed: meenutusi elust ja lastekirjandusest". Tänapäev. Tallinn 2008
* 2012 – "Prantsuse pasjanss". Tänapäev. Tallinn 2012

Tunnustus
---------

Tõlketöö eest on Helle-Iris Michelson pälvinud Prantsusmaa Akadeemilise Palmioksa ja Belgia Kuningriigi Leopoldi ordeni.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli korvpallur ja korvpallikohtunik Henn Michelson (1931–1975).

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Helle-Iris Michelson** |

* Helle-Iris Michelson Eesti spordi biograafilises leksikonis

Viited
------

1. ↑  LOUISE, JOHANNES, HELLE-IRIS, VILMA ROSMAN perekonnanime muutmine ROOSMA 28.12.1939-04.03.1940. Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.5201.2.31206
2. ↑  "Helle-Iris Michelson" Teatriliidu kodulehel (vaadatud 03.11.2021)
**Enzo Jeremías Fernández** (sündinud 17. jaanuaril 2001 San Martínis) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Premier League klubis Chelsea ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Argentina suurklubis River Plate, mille noorteakadeemiaga liitus 2006. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 4. märtsil 2020 Copa Libertadorese alagrupimängus LDU Quito vastu. Sama aasta sees läks ta River Plate'ist laenule Argentina kõrgliigaklubisse Defensa y Justicia, kellega võitis 2021. aasta jaanuaris Copa Sudamericana ja aprillis Recopa Sudamericana.

2021. aasta keskel naasis Fernández River Plate'i. Argentina kõrgliigas lõi ta esimese värava 14. augustil 2021 mängus Vélez Sarsfieldi vastu. 2021. aastal tuli ta River Plate'iga Argentina meistriks. 2022. aasta hooajal lõi ta 20 mänguga kaheksa väravat, lisaks kaks väravat Copa Libertadorese alagrupiturniiril.

2022. aasta juulis siirdus ta Lissaboni Benficasse. Benfica meeskonnas debüteeris ta 2. augustil 2022 UEFA Meistrite Liiga eelringi kohtumises Midtjyllandi vastu. Kolm päeva hiljem lõi ta värava Portugali kõrgliiga hooaja avamängus Arouca vastu.

Argentina jalgpallikoondises debüteeris Fernández 24. septembril 2022 sõprusmängus Hondurase vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2022. aasta maailmameistrivõistluste teises alagrupimängus Mehhiko vastu.

2023. aasta jaanuaris siirdus Fernández Londoni Chelseasse. Üleminekusummaks kujunes 121 miljonit eurot, millest sai ühtlasi Premier League'i ajaloo suurim tehing.

Saavutused
----------

Defensa y Justicia
* Copa Sudamericana: 2020
* Recopa Sudamericana: 2021

River Plate
* Argentina Primera División: 2021

Argentina
* 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 3.12.2022)
2. ↑  "OFICIAL: Benfica tem princípio de acordo por Enzo Fernández". MaisFutebol. 23. juuni 2022. Vaadatud 30. juunil 2022.
3. ↑  "Agora é oficial e com moldes diferentes do esperado: Benfica com "princípio de acordo" para contratar Enzo Fernández". Observador. 23. juuni 2022. Vaadatud 30. juunil 2022.
4. ↑

| * v
* r
Argentina koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Armani
* 2 Foyth
* 3 Tagliafico
* 4 Montiel
* 5 Paredes
* 6 Pezzella
* 7 De Paul
* 8 Acuña
* 9 Álvarez
* 10 Messi (c)
* 11 Di María
* 12 Rulli
* 13 Romero
* 14 Palacios
* 15 Correa
* 16 Almada
* 17 Gómez
* 18 Rodríguez
* 19 Otamendi
* 20 Mac Allister
* 21 Dybala
* 22 La. Martínez
* 23 E. Martínez
* 24 Fernández
* 25 Li. Martínez
* 26 Molina
* Treener: Scaloni

 | Argentina |
Neureuther Schladmigis 2008. aastal
**Felix Neureuther** (sündinud 26. märtsil 1984 Garmisch-Partenkirchenis) on Saksamaa mäesuusataja.

Neureuther tuli 2005. aasta maailmameistrivõistlustel Bormios maailmameistriks meeskonnavõistluses. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Schladmingis sai ta oma esimese medalid individuaalalal, kui võitis slaalomis hõbemedali. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Beaver Creekis võitis ta slaalomis pronksmedali. Ka 2017. aastal Sankt Moritzis tuli ta slaalomis pronksile.

Ta on osalenud kolmedel taliolümpiamängudel. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos võistles ta kahel alal, kuid katkestas nii slaalomis kui ka suurslaalomis. 2010. aasta OM-il Vancouveris võistles ta samuti kahel alal, kuid pidi slaalomis katkestama. Suurslaalomis jõudis ta finišisse ja sai kaheksanda koha. 2014. aasta OM-il Sotšis saavutas ta suurslaalomis 8. koha, kuid katkestas slaalomis.

Maailma karikasarjas osales Neureuther esimest korda 4. jaanuaril 2003 Kranjska Gora etapil suurslaalomis, kuid sõitis juba esimeses sõidus rajalt välja. Esimest korda jõudis ta poodiumile 3. detsembril 2006 Beaver Creekis slaalomis, kui ta sai kolmanda koha. Esimese MK-etapi võidu sai ta Kitzbühelis 24. jaanuaril 2010 slaalomis.

Felix Neureutheri vanemad olid ka mäesuusatajad, tema ema Rosi Mittermaier on tulnud olümpiavõitjaks ja maailmameistriks ning lisaks võitnud maailma karika. Ka tema isa Christian Neureuther oli edukas mäesuusataja.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2005 Itaalia Bormios
	+ Kuld **maailmameister** meeskonnavõistluses
* 2013 Austria Schladmingis
	+ Hõbe hõbemedal slaalomis
	+ Pronks pronksmedal võistkonnavõistluses
* 2015 Ameerika Ühendriigid Beaver Creekis
	+ Pronks pronksmedal slaalomis
* 2017 Šveits Sankt Moritzis
	+ Pronks pronksmedal slaalomis

### Maailma karikasarjas

* Slaalomi karikas
	+ 2. koht: 2013, 2014, 2015
	+ 3. koht: 2016

Felix Neureuther on osalenud (seisuga 19. veebruar 2017) 238 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 47 korral, neist 13 etappi on ta võitnud.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2004 | 24. jaanuar | Kitzbühel |  Austria | slaalom |
| **2.** | 2010 | 13. märts | Garmisch-Partenkirchen |  Saksamaa | slaalom |
| **3.** | 2013 | 1. jaanuar | München |  Saksamaa | paralleelslaalom |
| **4.** | 2013 | 20. jaanuar | Wengen |  Šveits | slaalom |
| **5.** | 2013 | 17. märts | Lenzerheide |  Šveits | slaalom |
| **6.** | 2014 | 6. jaanuar | Bormio |  Itaalia | slaalom |
| **7.** | 2014 | 11. jaanuar | Adelboden |  Šveits | suurslaalom |
| **8.** | 2014 | 24. jaanuar | Kitzbühel |  Austria | slaalom |
| **9.** | 2014 | 9. märts | Kranjska Gora |  Sloveenia | slaalom |
| **10.** | 2014 | 22. detsember | Madonna di Campiglio |  Itaalia | slaalom |
| **11.** | 2015 | 17. jaanuar | Wengen |  Šveits | slaalom |
| **12.** | 2016 | 14. veebruar | Naeba |  Jaapan | slaalom |
| **13.** | 2017 | 12. november | Lake Louise |  Kanada | slaalom |

Välislingid
-----------

* Felix Neureutheri koduleht
* Felix Neureuther FIS-i kodulehel (inglise)
**Galina Aleksejevna Kulakova** (vene keeles *Галина Алексеевна Кулакова*; sündinud 29. aprillil 1942 Logatšis Udmurtias) on endine Nõukogude Liidu murdmaasuusataja. Rahvuselt udmurt.

Kulakova oli 1970. aastate alguses maailma parim naissuusataja 10 kilomeetrist lühematel distantsidel. Ta võitis neli olümpiakulda, millest kaks tuli individuaaldistantsidelt 1972. aasta ja 1976. aasta olümpiamängudelt. Maailmameistrivõistlustel võitis Kulakova kolm individuaalset ja kaks teatevõistlusekulda. Lisaks on ta tulnud 39 korda Nõukogude Liidu meistriks aastatel 1969–1981. 1976. aasta olümpiamängudel pärast 5 km pronksmedali võitu jäi Kulakova dopingu kasutamisega vahele. Medalist pidi ta loobuma, kuid mingit muud karistust sellele ei järgnenud.

Kulakova lõpetas tippsportlaskarjääri 1982. aastal.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 1968 Prantsusmaa Grenoble'is
	+ Pronks pronksmedal 3x5 km teatesõidus
* 1972 Jaapan Sapporos
	+ Kuld **olümpiavõitja** 5 km
	+ Kuld **olümpiavõitja** 10 km
	+ Kuld **olümpiavõitja** 3x5 km teatesõit
* 1976 Austria Innsbruckis
	+ Kuld **olümpiavõitja** 4x5 km teatesõidus
	+ Pronks pronksmedal 10 km
* 1980 Ameerika Ühendriigid Lake Placidis
	+ Hõbe hõbemedal 4x5 km teatesõidus

### Maailmameistrivõistlustel

* 1970 Tšehhoslovakkia Kõrg-Tatras
	+ Kuld **maailmameister** 5 km
	+ Kuld **maailmameister** 3x5 km teatesõidus
	+ Pronks pronksmedal 10 km
* 1974 Rootsi Falunis
	+ Kuld **maailmameister** 5 km
	+ Kuld **maailmameister** 10 km
	+ Kuld **maailmameister** 4x5 km teatesõidus
* 1978 Soome Lahtis
	+ Hõbe hõbemedal 20 km
	+ Pronks pronksmedal 4x5 km teatesõidus
* 1980 Rootsi Falunis
	+ Hõbe hõbemedal 20 km
* 1982 Norra Oslos
	+ Hõbe hõbemedal 4x5 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* **1. koht**: **1979**

Välislingid
-----------

* Galina Kulakova FIS-i kodulehel (inglise)
Püha Kiliani kuju Heilbronni Püha Kiliani kiriku peaaltaril
Püha Kiliani ja kaaskannatajate reliikviad Würzburgi toomkirikus
**Püha Kilian** (ka Killena, Cillíne; u 640 Mullagh, Iirimaa – u 689 Würzburg) oli iiri piiskop ja misjonär, keda on nimetatud Tüüringi ja Ida-Frangimaa apostliks; tegutses ja suri märtrisurma koos pühade Colomani ja Totnaniga. Tema mälestuspäev on katoliku kirikus ja evangeelses kirikus 8. juulil. Püha Kiliani austatakse eriti Würzburgi piirkonnas ja Iirimaal.

Elulugu ja allikad
------------------

Püha Kiliani elust ja tema ning tema kaaskannatajate tegudest jutustab umbes 840. aastast pärit kannatuslugu (*passio*), mis pole aga detailides kuigi usaldusväärne, näiteks Kiliani reisi Rooma peetakse hilisemaks juurdekirjutuseks. Siiski on teada, et Kilian oli juba Iirimaal piiskop ja oma vaid mõned aastad kestnud misjonitegevuse jooksul Würzburgis ristis seal valitseva hertsogi perekonna. *Passio* nimetab hertsogit ja tema suguvõsa paganlikeks, sest nad sattusid vastuollu kanoonilise õigusega: kui piiskop nõudis, et hertsog Gozbert saadaks ära oma naise, sest too oli olnud tema venna naine, lasi hertsog piiskopil ja tema kahel kaaslasel pead maha lüüa.

Austamine
---------

Würzburgi esimene piiskop Burghard (Burchard) I lasi 8. juulil 752 üles kaevata pühaku säilmed ja 788. aastal viidi need Karl Suure juuresolekul Würzburgi Lunastaja katedraali (tänapäeval Würzburgi Neumünsteris). Kultus, mida toetasid Karolingide valitsejad, kestab tänaseni, eriti Mainfrankenis (Würzburgis ja Schweinfurtis), kuid see juurdus ka Würzburgi Saksimaal (Paderbornis). 9. sajandil tekkis sekundaarne kultus Iirimaal (8. juuli on pühaku säilmete Würzburgi viimise päev).

Ikonograafia
------------

Püha Kiliani kujutatakse pühapiltidel tavaliselt piiskopirõivastuses ja piiskopisauaga ning martüüriumiriista mõõgaga.

* Püha Kiliani skulptuur üle Maini viival sillal WürzburgisPüha Kiliani skulptuur üle Maini viival sillal Würzburgis
* Püha Kilian Heilbronni kiriku vitraažilPüha Kilian Heilbronni kiriku vitraažil
* Püha Kilian Heilbronni kiriku lõunaportaalilPüha Kilian Heilbronni kiriku lõunaportaalil
* Kilian ja kaaskannatajad. Matthäus Schiestl, 1907Kilian ja kaaskannatajad. Matthäus Schiestl, 1907

Viited
------

1. ↑  St. Kilian. - Catholic Encyclopedia
2. ↑  St. Kilian. - Encyclopedia Britannica
3. ↑  Kilian. - Deutsche Biographie
4. ↑  Kilian. - Deutsche Biographie
5. ↑  Kilian von Würzburg. - Ökumenisches Heiligenlexikon

Välislingid
-----------

* St. Kilian. - Catholic Encyclopedia
* Kilian von Würzburg. - Ökumenisches Heiligenlexikon
* Kilian. - Stadlers Vollständiges Heiligenlexikon
Len Väljas (2012)
**Len (Lennard) Väljas** (sündinud 21. novembril 1988 Torontos) on eesti päritolu endine Kanada murdmaasuusataja. Tema vanavanematest on kolm eestlased ja üks rootslane.

Väljas võistles murdmaasuusatamise maailma karikasarjas aastatel 2009–2019. Esimest korda jõudis ta MK-sarjas poodiumile 7. märtsil 2012 Drammenis, kui sai klassikasprindis teise koha. Hiljem jõudis ta poodiumile veel neli korda, millest kaks korda sprindis ja kaks korda 15 km ühisstardis klassikatehnikas.

Maailmameistrivõistlustel oli tema parimaks individuaalkohaks 2015. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel Falunis klassikasprindis saavutatud 14. koht. 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis sai ta koos Alex Harveyga sprinditeates kuuenda koha.

Väljas osales 2014. ja 2018. aasta taliolümpiamängudel ning tema parimaks kohaks jäi 2018. aastal klassikasprindis saadud seitsmes koht.

Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2018–2019.

Isiklikku
---------

Tema õde on rannavõrkpallur Kristina Väljas. Nende isa vanemad sündisid Hiiumaal ja emapoolne vanaema Saaremaal.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Len Väljas FIS-i kodulehel (inglise)
* Eesti päritolu Len Väljas: minu lemmiksuusataja on Veerpalu, ERR, 13. september 2011
* Olümpiamedalit jahtiv väliseestlane: Veerpalu on minu iidol, Postimees, 27. jaanuar 2014
* Parim eesti keelt kõnelev sprinter oli täna Väljas, Postimees, 11. veebruar 2014
Johan Dahlin 2014. aastal Gençlerbirliği väravavahina
**Johan Helge Dahlin** (sündinud 8. septembril 1986 Trollhättanis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib väravavahina Rootsi kõrgliigaklubis Malmö FF.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis FC Trollhättan.

2005. aastal liitus ta Norra klubiga Lyn. Norra kõrgliigas debüteeris ta 2006. aastal. Lynis oli ta põhiliselt varuväravavahi rollis. 2008. aastal mängis ta laenul Rootsi kõrgliigaklubiga Trelleborgs.

2009. aasta juulis sõlmis ta lepingu Malmöga. Malmöga tuli ta Rootsi meistriks 2010. ja 2013. aastal.

Aastatel 2014–2015 mängis ta Türgi kõrgliigaklubis Gençlerbirliği ja 2015–2017 Taani kõrgliigaklubis Midtjylland.

2017. aastal naasis Dahlin Malmösse. Malmöga on ta tulnud Rootsi meistriks veel ka aastatel 2017, 2020 ja 2021.

Rootsi jalgpallikoondises debüteeris Dahlin 24. jaanuaril 2009 sõprusmängus USA vastu. Pärast seda on Rootsi koondises mänginud veel kolmel korral.

Saavutused
----------

Malmö FF
* Allsvenskan: 2010, 2013, 2017, 2020, 2021
* Svenska Cupen: 2021–22
* Svenska Supercupen: 2013

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 5.7.2022)

Välislingid
-----------

 Johan Dahlin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Oessaare laht** (ka **Oesaare laht**, **Põllumaa laht**, **Siiksaare laht**) on jäänukjärv Saaremaa lõunaosas, mis eraldus Läänemerest 1000–1500 aastat tagasi. Halduslikult jääb Saaremaa valda. 

Lahe pindala on umbes 121,3 ha, selle maksimaalne sügavus on 1,6 m, keskmine sügavus aga 1 m. Lahe pikkus ja laius on vastavalt 1,9 ja 1 km.

Lahe järgi on nime saanud Oessaare küla.

Veerežiim
---------

Oessaare laht on mõningase läbivooluga ja suure kõikuva veetasemega rannikujärv. Seda läbib Lõve jõgi, millest Läänemerre voolavat osa tuntakse Silmajõe või Enismäe silma nime all.

Lahe vesi on täiesti läbipaistev (0,3 m) ning see sisaldab rohkelt orgaanilist ainet. Vee pH-tase on kõrge (9,63), st lahes on hapniku üleküllastus. Seetõttu on Oessaare lahe vee kvaliteet halb.

Elustik
-------

### Kalastik

Tänu heale ühendusele merega on Oessaare lahe kalastik võrdlemisi liigirikas. Seal leidub näiteks viidikaid (*Alburnus alburnus*), ahvenaid (*Perca fluviatilis*) ja särgi (*Rutilus rutilus*), ka kiisku (*Acerina cernua* või *Gymnocephalus cernuus*), angerjaid (*Anguilla anguilla*) ja ogalikke (*Gasterosteus aculeatus*). Arvukuselt leidub enim roosärgi (*Scardinius erythrophthalmus*).

### Taimestik

Oessaare lahe veetase kõigub ulatuslikult. Seetõttu domineerivad seal erinevad kaldaveetaimestiku liigid, näiteks harilik pilliroog (*Phragmites australis*), laialehine hundinui (*Typha latifolia*) ja harilik kuuskhein (*Hippuris vulgaris*). Samuti leidub rohkelt veesisest taimestikku, näiteks mändvetikad (*Charophyta*), kamm-penikeeled (*Potamogeton pectinatus*) ja tähk-vesikuused (*Myriophyllum spicatum*). Kuna veesisene taimestik katab ulatuslikult terve järve nõo, viitab see suurele toitainete konsentratsioonile vees. Oessaare lahes kaitsealuseid taimeliike pole.

Kaitse
------

Oessaare laht kuulub Laidevahe Looduskaitsealale, et tagada lahe piirkonnas esinevate kaitsealuste liikide ja nende elupaikade säilimine. Samuti kuulub territoorium Siiksaare-Oessaare lahtede linnuala ja Siiksaare-Oessaare loodusala (keskkonnaregistri kood EE0040469) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku.

Vaata ka
--------

* Laidevahe Looduskaitseala

* Poka laht

Viited
------

1. 1 2 3  Oessaare laht (Põllumaa laht, Siiksaare laht) (*s. a.*). Kalapeedia. https://www.kalapeedia.ee/oessaare-laht-pollumaa-laht-siiksaare-laht.html.
2. ↑  Autorite kollektiiv. 2003. EE 12 [Eesti A-Ü]. Tallinn, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 376
3. 1 2 3 4 5  Ott, Ingmar jt (2012). Rannikujärvede uurimiste tulemused. – Rannikulõukad Eestis ja Läänemere keskosas. Arengulugu, geoloogia ja hüdroloogia, elustik ning looduskaitseline väärtus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Keskkonnaamet, Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskus.

Välislingid
-----------

* Kaart (Mapquest)
Masako Ishida, 2019
**Masako Ishida** (jaapani keeles 石田 正子 *Ishida Masako*; sündinud 5. novembril 1980 Bihoros Hokkaidōl) on Jaapani murdmaasuusataja.

2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos oli ta 30 km klassikas kolmeteistkümnes. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Liberecis tuli ta sprinditeates koos Madoka Natsumiga neljandale kohale. Lisaks oli ta 10 km klassikas kaheksas ja suusavahetusega sõidus 14. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris saavutas ta 30 km klassikas viienda koha. 2011. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta suusavahetusega sõidus üheteistkümnes. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes oli ta kümnes nii suusavahetusega sõidus kui ka 30 km klassikas. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis saavutas ta suusavahetusega sõidus kümnenda ja 10 km klassikas 15. koha. 2015. aastal Falunis saavutas ta oma parima individuaalkoha maailmameistrivõistlustel, kui oli 10 km vabatehnikas seitsmes.

Maailma karikasarjas on ta jõudnud poodiumile kahel korral: 2009. aasta märtsis etapil Trondheimis 30 km klassikas ühisstardist ja 2017. aasta veebruaris Lõuna-Koreas Pyeongchangis 15 km suusavahetusega sõidus.

Välislingid
-----------

* Masako Ishida FIS-i kodulehel
*Mitte segi ajada Saare maakonnas asuva Kiisa lahega*

---

**Kiissa laht** (ka Kiissa järv, Kissa veehoidla) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hõbesalu ja Muriste külas.

Veekogu pindala on 26,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4363 m.

Veerežiim
---------

Kiissa lahe vesi on põhjani läbipaistev (0,4 m). Sealse vee pH-tase on väga kõrge (9,48), st vees on hapniku üleküllastus (139%). Samuti on lahes rohkesti orgaanilist ainet ja toitesooli. Kokkuvõtlikult on sealne vee kvaliteet kesine.

Läheduses olevalt valgalalt on sattunud lahte erinevat reostust. Praeguseks on see aga lõppenud ja Kiissa lahe veekogu seisund paraneb.

Lahe settekiht on 15–50 cm paksune, millest kõige suurem osa on koondunud veekogu keskossa ja läänekaldasse. Kiissa lahe põhjaosas on sette peamiseks koostisosaks aleuriit, mis sisaldab ka peenliiva. Seevastu veekogu keskosas on aleuriit hoopis savirikas, liiva on sealsetes setetes minimaalselt.

Elustik
-------

### Taimestik

Kiissa lahe taimestik on mitmekesine. Peamiselt on esindatud kaldaveetaimed, näiteks harilik pilliroog (*Phragmites australis*), kare kaisel (*Schoenoplectus tabernaemontanii*) ja ahtalehine hundinui (*Typha angustifolia*). Samuti leidub erinevaid veesiseseid taimi, mis levivad ulatuslikult järve avaveelises osas, näiteks kamm-penikeel (*Potamogeton pectinatus*; sünonüüm *Stuckenia pectinata*) ja räni-kardhein (*Ceratophyllum demersum*). Kaitsealustest liikidest leidub lahes vahelmist näkirohtu (*Najas marina* subsp. *intermedia*), mis on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.

### Kalastik

Kiissa laht on liigirohke veekogu, milles esineb kõige arvukamalt roosärge (*Scardinius erythrophthalmus*). Ka on esindatud nii linask (*Tinca tinca* L.), ogalik (*Gasterosteus aculeatus*) ja hõbekoger (*Carassius gibelio*; sünonüüm (*Carassius auratus gibelio*) kui ka ahven (*Perca fluviatilis*) ja haug (*Esox lucius*). Kaitsealustest liikidest leidub lahes hinku (*Cobitis taenia*).

### Linnustik

Veekogus ja selle läheduses pesitseb mitmeid linnuliike. Näiteks on Kiissa lahes märgatud laululuike (*Cygnus cygnus*) ja sookurge (*Grus grus*), kellest mõlemad kuuluvad looduskaitsealuste liikide II kategooriasse.

Kaitse
------

Kiissa laht asub Nehatu looduskaitsealal, mille eesmärk on säilitada sealsete roostike ning vee- ja rannikulinnustiku kaitse ja püsimine. Ka kuulub ala Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustiku raames Väinamere linnuala (keskkonnaregistri kood EE0040001) ja Väinamere loodusala (keskkonnaregistri kood EE0040002) hulka.

Viited
------

1. ↑  Ruta Tamre, 2006. Eesti järvede nimestik. Tallinn: Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskus.
2. 1 2 3 4 5 6 7  Ott, Ingmar jt (2012). Rannikujärvede uurimiste tulemused. – Rannikulõukad Eestis ja Läänemere keskosas. Arengulugu, geoloogia ja hüdroloogia, elustik ning looduskaitseline väärtus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Keskkonnaamet, Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskus.
Ramon Zenhäusern (2018)
**Ramon Zenhäusern** (sündinud 4. mail 1992 Bürchenis) on Šveitsi mäesuusataja, kelle põhialaks on slaalom.

Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2013. aasta maailmameistrivõistlused Schladmingis, kus ta oli sunnitud slaalomis katkestama.

2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis sai ta slaalomis 19. koha.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis ei saanud ta slaalomis taas tulemust kirja, kuid võitis aasta hiljem 2018. aasta taliolümpiamängudel samal alal hõbemedali. 2018. aasta mängudel võitis ta lisaks kuldmedali võistkonnavõistluses.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres sai ta slaalomis viienda koha ja võitis võistkonnavõistluses kuldmedali.

Maailma karikasarjas tegi Zenhäusern debüüdi 2012. aasta novembris. Esimese poodiumikoha ja ühtlasi esimese etapivõidu sai ta 2018. aasta jaanuaris Stockholmis paralleelslaalomis.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2018 Lõuna-Korea Pyeongchangis
	+ **olümpiavõitja** võistkonnavõistluses
	+ hõbemedal slaalomis

### Maailmameistrivõistlustel

* 2019 Rootsi Åres
	+ Kuld **maailmameister** võistkonnavõistluses

### Maailma karikasarjas

Ramon Zenhäusern on osalenud (seisuga 11. märts 2019) 65 MK-etapil ja jõudnud poodiumile viis korda, neist kolm etappi on ta võitnud.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2018 | 30. jaanuar | Stockholm |  Rootsi | paralleelslaalom |
| **2.** | 2019 | 19. veebruar | Stockholm |  Rootsi | paralleelslaalom |
| **3.** | 2019 | 10. märts | Kranjska Gora |  Sloveenia | slaalom |

Välislingid
-----------

* Ramon Zenhäusern FIS-i lehel
* Ramon Zenhäusern Ski-db.com lehel
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Leigo turismitalu pidajast; näitleja kohta vaata artiklit Tõnu Tamm (näitleja); füüsiku kohta vaata artiklit Tõnu Tamm (füüsik)* |

---

**Tõnu Tamm** (sündinud 11. juunil 1941 Jõgeval) on eesti bioloog, filmirežissöör, Leigo turismitalu omanik ning Leigo järvemuusika festivali peakorraldaja.

Haridus
-------

Ta on lõpetanud 1961. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogi-geneetikuna.

Töökäik
-------

Aastatel 1966–1976 töötas ta Jõgeva sordiaretusinstituudis nooremteadurina, 1981–1991 oli Jõgeva rajoonilehe Punalipp mittekoosseisuline autor. 1981. aastast on Tamm Valgamaal Lutike külas Leigo talu peremees, 1998. aastast Leigo järvemuusika festivali peakorraldaja.

Filmi- ja fotolooming
---------------------

1958. aastal võitis ta peaauhinna fotokonkursil "Eesti kaunis loodus".

Tõnu Tamm on teinud dokumentaalfilme Eesti loodusest. Tema film "Putoraana joad" nimetati 1979. aastal TPI filmifestivalil Eesti parimaks lühifilmiks. Film "Talvitujad" pälvis järgmisel aastal samas kategoorias 3. koha.

Tunnustus
---------

* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema isa oli Eesti sordiaretaja ja loodusvaatleja Rudolf Tamm ning ema Fernanda Tamm oli iluvõimleja ja võimlemispedagoog.

Tõnu Tamme abikaasa on bioloog Tiiu-Mall Tamm, neil kaks poega ja tütar.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Priit Pullerits "Leigo peremees jahib erilisi ideid" Postimees, 03.03.2012
2. ↑  Jõgeva aleviku ajalugu[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Leigo talu peremees Tõnu Tamm: "Astelpaju säästaks riigile miljoneid!" // Eesti Päevaleht, 11. oktoober 2001
* Leigo talu peremees viib ellu ideid ja ütleb, et mõtelda on nii mõnus // Valgamaalane.ee, 28. juuli 2005
* Prokuratuur lõpetas Leigo talu ebaseadusliku raie kriminaalasja // Eesti Päevaleht, 3. september 2008
* Leigo talu peremees: puskariajamine on kohalik eksootika // E24, 23. juuli 2009
* Priit Pullerits "Leigo peremees jahib erilisi ideid" Postimees, 3. märts 2012
**Vägara laht** (ka Väike Mullutu laht, Kiisajärv) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Kogula, Kõrkküla ja Mändjala külas. Laht kuulub Lääne-Eesti vesikonna Läänesaarte alamvesikonda.

Vägara lahe veepeegli pindala on 87,5 ha, valgala pindala aga 82,8 km².

See ei ole avalik ega avalikult kasutatav.

Veerežiim
---------

Vägara laht on võrdlemisi mageveelise olemusega, kuna Läänemere mõju on väike. Tänu veekogu suurele pindalale on laht stabiilne. Sellest voolab läbi Pühajõgi.

Soolatoitelise veekoguna on Vägara laht tumekollakat tooni ja paistab läbi põhjani (0,7 m). Kuna laht paikneb keset metsi ja soid, sisaldab sealne vesi rohkelt lahustunud orgaanilist ainet. Ka on vees suur huumusainete ja lämmastiku osakaal. Vägara lahe pH-tase on kõrge (9,53), st vesi on hapnikuga üleküllastunud (128%).

Elustik
-------

### Taimestik

Suure osa Vägara lahe taimestikust moodustavad kaldaveetaimed. Kõige arvukamad liigid on harilik pilliroog (*Phragmites australis*) ja ahtalehine hundinui (*Typha angustifolia*). Ujulehtedega taimestikust esineb valget vesiroosi (*Nymphaea alba*), mis asetseb tuule eest varjatult järvesoppides. Samuti leidub lahes veesisest taimestikku, näiteks mändvetiktaimi (*Charophyta*), kamm-penikeeli (*Potamogeton pectinatus*, ka *Stuckenia pectinata*), täht-vesikuuski (*Myriophyllum spicatum*) ja vahelmist näkirohtu (*Najas marina* subsp. *intermedia*), millest viimane on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse. Samasse järku kuuluvad ka lääne-mõõkrohi (*Cladium mariscus*), harilik porss (*Myrica gale*) ja soo-neiuvaip (*Epipactis palustris*).

### Kalastik

Veekogus leidub ka mitmeid kalaliike, kellest arvukuselt domineerib linask (*Tinca tinca* L.). Samuti on roosärgi (*Scardinius erythrophthalmus*), kiisku (*Acerina cernua* või *Gymnocephalus cernuus*), mudamaime (*Leucaspius delineatus*), hõbekokresid (*Carassius gibelio*) ja nurge (*Blicca bjoerkna*). Röövkaladest elavad lahes haugid (*Esox lucius*) ja ahvenad (*Perca fluviatilis*). Teadaolevaid kaitsealuseid liike pole.

### Linnustik

Vägara lahes leidub looduskaitsealuseid linde. Näiteks on Eestis III kaitsekategooriasse arvatud sookured (*Grus grus*) ja roo-loorkullid (*Circus aeruginosus*).

Kaitse
------

Vägara laht kuulub Mullutu-Loode linnuala ja Mullutu-Loode looduskaitsealana (registrikood EE0040444) Euroopa Liidu Natura 2000 võrgustikku. Eestis korraldatakse piirkonna kaitset vastavalt kaitsekorra sätetele.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Vägara laht keskkonnaportaalis Muuda Vikiandmetes
2. ↑  Vägara laht Eesti looduse infosüsteemis
3. 1 2 3 4 5 6  Ott, Ingmar jt (2012). Rannikujärvede uurimiste tulemused. – Rannikulõukad Eestis ja Läänemere keskosas. Arengulugu, geoloogia ja hüdroloogia, elustik ning looduskaitseline väärtus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, Keskkonnaamet, Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Limnoloogiakeskus.
**Even Toomas** (sündinud 30. detsembril 1987) on eesti suusaorienteeruja.

2007. aastal lõpetas Värska Gümnaasiumi.

Aastatel 2008–2016 on võitnud suusaorienteerumise Eesti meistrivõistlustel 13 kulda, 2 hõbedat ja 2 pronksi. Aastatel 2010–2013 osalenud suusaorienteerumise Euroopa meistrivõistlustel, parim tulemus 2013. aastal 6. koht segateatesprindis koos Daisy Kudrega. Aastatel 2011–2015 osalenud suusaorienteerumise maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused 2011. aastal 12. koht lühirajal ja 2015. aastal 6. koht teatesõidus Eesti meeskonna koosseisus. Aastatel 2008, 2010 ja 2012 osalenud suusaorienteerumise maailma karikasarja etappidel.

Harrastab ka murdmaasuusatamist. 2012. aastal võitis Estoloppeti suusamaratonide sarja kuuluva Viru Maratoni.

Viited
------

1. ↑  "Värska Keskkooli ja Gümnaasiumi vilistlased. L lend 2007". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 1. märtsil 2015.
2. ↑  ESBL sporditulemused. Even Toomas
3. ↑  Maratoni võitsid Even Toomas ja Kadri Lehtla. Virumaa Teataja, 28.01.2012

Välislingid
-----------

* 
* IOF Photo Gallery, Ski Orienteering, Estonia, Even Toomas
**Kolonelleitnant** on sõjaväeline auaste paljudes maades, sealhulgas Eesti kaitseväes. 

Kolonelleitnant vastab Vene alampolkovniku ja Saksa **ooberstleitnandi** auastmele.

Eesti
-----

Eesti kaitseväe kolonelleitnandi õlak
Eesti kaitseväes on kolonelleitnant maaväe ja õhuväe vanemohvitseri auaste, mis on koloneli auastmest madalamal ja majori auastmest kõrgemal. Mereväes vastab kolonelleitnandile kaptenleitnandi auaste.

### 1918–1940

Kolonelleitnandi (kaptenleitnandi) auastmele võis ülendada ohvitsere, kes teenisid VII (üksiku pataljoni ülem) ja VIII (rügemendiülema abi) astme ametikohal.

| * v
* r
Maa- ja õhuväe auastmed Eestis |
| --- |
| Kõrgemad ohvitserid | 
kindral – kindralleitnant – kindralmajor – brigaadikindral |  |
| Vanemohvitserid | 
kolonel – kolonelleitnant – major |
| Nooremohvitserid | 
kapten – leitnant – nooremleitnant – lipnik |
| Vanemallohvitserid | 
ülemveebel – staabiveebel – vanemveebel – veebel – nooremveebel |
| Nooremallohvitserid | 
vanemseersant – seersant – nooremseersant |
| Sõdurid | 
kapral – reamees |
**Märt Tiru** (10. oktoober 1947 Tallinn – 18. oktoober 2005) oli Eesti sõjaväelane.

Ta õppis Tallinna Polütehnikumis ja Kiievi kõrgemas sideinseneride sõjakoolis. Seejärel teenis ta Nõukogude armees Kaliningradi oblastis ja Odessa sõjaväeringkonnas.

Aastal 1989 naasis ta Eestisse. Ta töötas Rapla sõjakomissariaadi jaoskonnaülemana ning seejärel Raplamaa Riigikaitse Osakonna ülemana.

Aastal 2000 oli ta lühikest aega Kaitseväe juhataja kohusetäitja. 

30. juunil 2000 ülendati ta "seoses kaitseväe juhataja kohusetäitja ülesannete eduka täitmise ja Eesti rahvusvahelise kaitsealase koostöö arendamisega" brigaadikindraliks.

Aastatel 2001–2005 oli ta Eesti Vabariigi kaitseatašee Ameerika Ühendriikides ja Kanadas.

Märt Tiru lahkus kaitseväe teenistusest omal soovil ja määrati reservi alates 1. septembrist 2005. Teenistusest lahkumisel tunnustas kaitseminister Jaak Jõerüüt teda kaitseministeeriumi teeneteristi esimese klassiga.

Märt Tiru suri 18. oktoobril 2005 pärast rasket haigust.

Auastmed
--------

| Aasta | Kuupäev | Õlak | Auaste |
| --- | --- | --- | --- |
| 1993 |  |  | major |
| 1996 |  |  | kolonelleitnant |
| 1999 | 18. veebruar |  | kolonel |
| 2000 | 30. juuni |  | brigaadikindral |

Autasud
-------

* Kotkaristi III klassi teenetemärk, 2001
* Kaitseliidu teeneteristi esimene klass

Viited
------

1. ↑  Brigaadikindral Märt Tiru läks reservi
2. 1 2  Märt Tiru on surnud
3. ↑  RT I 1999, 18, 306.
**Olev Siinmaa** (kuni 1936 **Oskar Siiman**; 12. november 1881 Pärnu – 29. märts 1948 Norrköping, Rootsi) oli eesti arhitekt, sisekujundaja ja mööblikunstnik, Pärnu linnaarhitekt (1925–1944).

Olev Siinmaa monument Vallikäärus

Õpingud
-------

Olev Siinmaa õppis aastatel 1890–1894 Pärnu Ülejõe Algkoolis ja erakoolides. Seejärel töötas ta oma isa juures, kes oli Pärnus tisleritöökoja omanik. 1911. aastast õppis ta Saksamaal Wismaris arhitektuuri, aastatel 1912–1914 õppis tehnikumis Konstanzis. Pärast seda töötas ta Lübeckis mööblikujundaja ja sisearhitektina.

Töö arhitektina
---------------

1925. aastal sai Olev Siinmaast Pärnu linnaarhitekt. Tema esimene töö sellel ametikohal oli Pärnu tenniseklubi mänguplatside ja piirdeaia projekteerimine Ringi tänaval. See aed on säilinud tänaseni. Järgnesid Pärnu mudaravila (1927), Pärnu staadioni esimene tribüün (1928; põles 1932. aastal) ja Pärnu kõlakoda (1936). 

Olev Siinmaa linnaarhitektiks oleku ajal omandas Pärnu kuurort kaasaegse ilme, linna uusehitised sulasid hästi kokku ümbritseva loodusega. Ehitustegevus oli Pärnus eriti intensiivne 1930. aastate teisel poolel, majandusliku tõusu ajal.

A. Adamsoni kaubamaja (Kuninga tänav 25) kohandati 1928. aastal Siinmaa projekti järgi hotelliks. 1929. aastal projekteeris Siinmaa suvekasiinoks ümber ehitatud Ammende villa sisekujunduse, kuid seda projekti ei kasutatud. 

Siinmaa projekteeritud on funktsionalistlik villa Tallinnas aadressil Roosikrantsi tänav 4B (valmis 1932. aastal) Balti Puuvillavabriku direktorile Mark van Jungile. Siinmaa enda eramu (1931–1933) on üks kõige funktsionalistlikumaid eramuid Eestis. 

Üks õnnestunumaid[*viide?*] funktsionalistlikke hooneid Eestis on Olev Siinmaa ja Anton Soansi koostöös projekteeritud Pärnu rannahotell, mida ehitati 1935. aasta septembrist kuni 1937. aasta juunini. Ka rannahotelli söögisaali mööbel oli Siinmaa kavandatud ja valmistati Pärnu Puidutööstuse Artellis. 

Pärnu rannahotell
1937. aastal projekteeris Siinmaa Pärnu ranna kõlakoja, mis valmis sama aasta suveks. 

Pärnu rannakohvik
Siinmaa oli ka Oru lossi interjööride kujundaja (loss valmis 1936. aastal, kuid hävis II maailmasõjas) ja Tahkurannas Konstantin Pätsi ausammast ümbritseva pargi arhitekt.

1944. aastal põgenes Siinmaa Rootsi, kus töötas Norrköpingi abiarhitektina.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Olev Siinmaa kodumaja (Rüütli 1a) seinale püstitati bareljeef, mis asub nüüd Siinmaa projekteeritud Pärnu Ühisgümnaasiumi koolihoones (Kooli tn 13).

Tema järgi on nimetatud park Pärnu kesklinnas.

Tunnustus
---------

* 1939 – Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärk

Vaata ka
--------

* Olev Siinmaa bareljeef
* Rüütli 1a

Viited
------

1. ↑  Pärnus Rüütli 1a Kultuurimälestiste riiklikus registris
2. ↑  Konstantin Pätsi mälestussammas Kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* Mart Kalm. Rannalinn, seenrõdu ja viinakapp : Pärnu linnaarhitekt Olev Siinmaa.
* Mart Kalm: Siinmaa – rannalinn, seenrõdu ja viinakapp
* Funktsionalism Eestis
Cyprien Sarrazin 2019. aastal
**Cyprien Sarrazin** (sündinud 13. oktoobril 1994 Gapis Hautes-Alpes) on Prantsusmaa mäesuusataja, kes osaleb maailma karikasarjas alates 2016. aastast. Sarrazin võistleb põhiliselt mäesuusatamise kiirusaladel (ülisuurslaalomis ja kiirlaskumises). Ta saavutas läbimurdelise edu hooajal 2023–24, võites Bormios ja kaks korda Kitzbühelis kiirlaskumise ning Super-G Wengenis.

Ootamatu esimese MK-etapi võidu saavutas ta oma seitsmendal stardil rahvusvahelisel tasemel 2016. aasta detsembris, võites paralleelsuurslaalomi Alta Badias. Tema karjääri iseloomustavad vigastused, ta osaleb 2022. aasta olümpiamängudel Pekingis, ainult suurslaalomi võistlusel, kuid katkestas. Ta osaleb vaid korra maailmameistrivõistlustel 2023. aasta Courchevelis, kuid loobus võistlemast Alpi kahevõistluses.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Kuupäev | Võistluspaik | Riik | Võistlusala |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 19. detsember 2016 | Alta Badia |  Itaalia | paraleelslaalom |
| 2. | 28. detsember 2023 | Bormio |  Itaalia | kiirlaskumine |
| 3. | 12. jaanuar 2024 | Wengen |  Šveits | Super-G |
| 4. | 19. jaanuar 2024 | Kitzbühel |  Austria | kiirlaskumine |
| 5. | 20. jaanuar 2024 | Kitzbühel |  Austria | kiirlaskumine |

Weblinks
--------

* Cyprien Sarrazini koduleht
* Cyprien Sarrazin FIS-i veebilehel
* Cyprien Sarrazin Olympedia veebilehel
* Cyprien Sarrazin Albine Ski DataBase veebilehel
**Kadri Land** (sündinud 28. veebruaril 1964) on endine eesti ajakirjanik ja tippjuht, pikaaegne Tallink Grupi juhatuse liige.

Elulugu
-------

Kadri Land on omandanud 1987. aastal Tartu Ülikoolis füüsikateaduste magistrikraadi.

Algselt töötas ta ülikooli juures füüsikaõppejõuna. Kui aga tema keemikust abikaasa 1990ndate algul Stockholmi doktorantuuri tegema suundus, siis järgnes Kadri Land Rootsi ning 1994. aastal liiguti edasi Ameerika Ühendriikidesse.

Ta töötas aastaid raadioajakirjanikuna Washingtonis Ameerika Hääles ja hiljem Stockholmis Rootsi Raadio eestikeelsete saadete toimetuses. Landide pere elas 20 aastat Rootsis ja Ameerikas.

Aastatel 2005–2024 töötas Land Tallink Grupis, kus ta on olnud mitmetel juhtivatel ametikohtadel, näiteks Tallinki ja Silja Line’i Rootsi kontori juht, kus tema juhtimisel ühendati Tallink Sverige AB ja Silja Line AB ning avati Stockholm – Riia liin.

7. aprillist 2006[*viide?*] kuni 6. märtsini 2024 oli Kadri Land AS-i Tallink Grupp juhatuse liige. Tallink Grupi nõukogu rahuldas 6. märtsil 2024 juhatuse liikme Kadri Landi palve ta päevapealt juhatusest tagasi kutsuda ning nimetas uue juhatuse liikmena ametisse Elise Nassari. Lahkumisavalduse esitas ta isiklikel põhjustel.

Alates 13. septembrist 2023 on ta Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) nõukogu esimees.

Tunnustus
---------

* 2023 Rootsi Kuningliku Põhjatähe ordeni komandöririst

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Tiit Land. Neil on kaks tütart – Triine-Marie ja Keiu-Kärt.

Viited
------

1. 1 2  "Tallink sai uue juhatuse liikme" Postimees Majandus, 20. november 2012
2. 1 2  "Kadri Land sulatab jääd Tallinna ja Rootsi vahel" Äripäev, 11. aprill 2007
3. ↑  "Kadri Land, Stockholmi laevakontori juht "Eesti Päevaleht, 22. juuni 2013
4. ↑  "Tallinki eesotsast lahkub pikaaegne juht" Äripäev, 6. märts 2024
5. ↑  "Tallinkist päevapealt lahkunud juht: see töö ei ole meelakkumine" Äripäev, 11. märts 2024
6. ↑  "RMK nõukogu uus esimees on Kadri Land" Tööstusuudised.ee, 20. september 2023
7. ↑  Välisriigi antud teenetemärk: Kadri Land
8. ↑  "Eesti tippjuht Kadri Land päästis esivanemate ostetud Kooli-Aia talukoha" Vooremaa, 29. juuli 2022
|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Riik |  | Eesti |
|  **Kahevõistlus** |
|  |
| 31. koht | 1992 | Individuaalnekahevõistlus |
| 9. koht | 1992 | Meeskondlikkahevõistlus |
|  **Saalihoki** |
|  |
| 11. koht | 1996 | Meestesaalihoki |
|

**Peter Heli** (sündinud 27. veebruaril 1969 Tallinnas) on Eesti endine kahevõistleja, suusahüppaja ja saalihokimängija. 

Ta on lõpetanud 1989. aastal TSIK-i Otepää filiaali.

Alates 2007. aastast on ta OÜ Westbergi Kaubanduse juhatuse liige.

Sportlasena
-----------

Hakkas suusahüppeid ja kahevõistlust harrastama 1978, tema treenerid on olnud Andres Kõrve, Indrek Possul ja Tiit Tamm.

### Kahevõistlus

Sai 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is kahevõistluse üksikvõistluse 31. koha ja Eesti koondise koosseisus meeskondliku 9. koha.

Sai Eesti NSV meeskonnas 1986. aastal NSV Liidu noorte meistrivõistlustel meeskondliku hõbeda, aastatel 1985 ja 1987 pronksi ja 1990. aastal täiskasvanute meistrivõistlustel hõbeda. 

Eesti meistrivõistlustel sai 1993. aastal üksikvõistluse hõbeda.

### Suusahüpped

Ta osales aastatel 1989–1990 Nõukogude Liidu meeskonna koosseisus kolm korda suusahüpete Euroopa karikasarja etapil Kuopios.

### Saalihoki

Harrastanud ka saalihokit, sai 1996. aasta maailmameistrivõistlustel Eesti koondise koosseisus 11. koha.

Tunnustus
---------

* 1990 NSV Liidu meistersportlane

Viited
------

1. ↑  Rahvusvahelised võistlused suusahüpetes alates 1924. aastast. Poola keeles

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Peter Heli veebisaidil Olympedia (inglise) Muuda Vikiandmetes