recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
? Jordaania riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 1:2.
 ? Jordaania merelipp. Proportsioonid 1:2.
**Jordaania lipp** on Jordaania Hašmiidi Kuningriigi ametlik lipp.

Lipp loodi 1916. aastal, kui toimus araablaste ülestõus Ottomani Impeeriumi vastu. Kangas oli jagatud mustaks, valgeks ja roheliseks horisontaalseks väljaks ning vardapoolses osas oli punane võrdhaarne kolmnurk. Värvid esindasid araablaste kolme vana dünastiat, roheline Fatimiide, must Abbassiide ja valge Umaijaade, punane kolmnurk aga sümboliseeris Hašmiidide dünastiat.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 16. aprillil 1928, mil punasele kolmnurgale lisati valge seitsmeharuline täht, sellega sooviti rõhutada oma islami juuri ja erineda naaberriikidest. Tähe seitse haru sümboliseerivad koraani esimese peatüki seitset esimest salmi, mida loetakse islami aluseks.

Värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 356 ja punane PMS 186.

Varasemad lipud
---------------

* Transjordaania lippTransjordaania lipp

Vaata ka
--------

Jordaania vapp

Välislingid
-----------

* Jordaania lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
**Erich Niinepuu** (aastani 1933 **Erich Meinwald**; 2. september 1926 Riisipere vald Harjumaal – 2. jaanuar 2011) oli eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Erich Niinepuu oli talupidaja poeg.

Niinepuu lõpetas 1945 Uuemõisa Põllumajandustehnikumi, 1949 TÜ põllumajandusteaduskonna ning kaitses 1967. aastal Eesti TA juures põllumajanduskandidaadi kraadi väitekirjaga "Söödakaalika 'Kuusiku' aretusest, levikust ja mõningate agrotehniliste võtete mõjust saagile". Ta oli 1957–62 EMMI agronoom, 1962–69 noorem- ja 1969–73 vanemteadur, söödajuurviljade uurimisgrupi juhataja, 1973–86 aretusosakonna ja 1986–88 põldtaimekasvatuse osakonna juhataja.

Ta on maetud Nissi kalmistule.

Teadustöö
---------

Erich Niinepuu peamine uurimisvaldkond oli söödajuurviljade (eriti söödakaalika) sordiaretus ja seemnekasvatus. Ta on sortide 'Esko' ja 'Viko' autor, 'Kuusiku' kaasautor. Need sordid levisid NSV Liidus laialt. Niinepuu juhendas seemnekasvatust kohapeal, korraldades selleks 1966–87 ekspeditsioone Sahhalinile, Kaukaasiasse ja Kesk-Aasiasse, mille käigus selgitas taimede fenotüübi sõltuvust kliimaoludest, eriti vertikaalse tsonaalsuse mõju eri laius- ja pikkuskraadidel paiknevail mäestikualadel. Ta on uurinud ka kaalika klaasistumishaiguse põhjusi ning kavandanud selle prognoosimise ja vältimise abinõude süsteemi.

Niinepuu oli Üleliidulise Põllumajandusakadeemia Lääne Osakonna ja Balti Aretuskeskuse teaduslik-metodoloogilise nõukogu liige (1973–88). Ta pälvis Tööpunalipu ordeni (1965) ja Üleliidulise Rahvamajanduse Näituse hõbemedali (1962 ja 1965). Niinepuu avaldas ligi 50 teadustrükist, talle kuulub 2 autoritunnistust.

Teoseid
-------

* Mõningate agrotehniliste võtete mõju söödakaalika 'Kuusiku' saagile. // EMMI teaduslike tööde kogumik 12 (1968)
* Seemnekasvatuse geograafilis-klimaatiliste tingimuste ja mõnede teiste tegurite mõju söödajuurviljade saagile. // EMMI teaduslike tööde kogumik 38 (1977)
* Kaalika klaasistumishaigusest ja selle vältimise võimalusest seemneistikute kasvatamisel. // EMMI teaduslike tööde kogumik 38 (1977)
* Söödajuurviljad (kaasautor). // Maaviljeluse käsiraamat. Tallinn, 1978
* Söödakaalika seemnete paljundamine üheaastase tsükli jooksul. // EMMI teaduslike tööde kogumik 47 (1979)
* Mõnede agrotehniliste võtete mõju teravilja saagile intensiivtehnoloogia kasutamisel. // EMMI teaduslike tööde kogumik 66 (1989).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  >v[*alaline kõdulink*]

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib veebilehe aadressist, võrku ühendatud seadme aadressi kohta vaata artiklit IP-aadress. Ukraina ühenduste kohta vaata URL ja URL*  |

---

**Internetiaadress** ehk **üldine infoallika asukohamääraja** (ingl *uniform resource locator*, **URL**) on infotehnoloogias ühene aadress, mida kasutatakse infoallikate leidmiseks ja kasutamiseks internetis. Internetiaadressi esimene osa näitab ära kasutatava protokolli (näiteks HTTP, FTP), sellele järgneb serveri nimi (lõpeb domeeni nimega), port, mille poole pöördutakse – juhul, kui ei ole tegemist protokolli vaikepordiga –, alamkataloogi nimi ja failinimi. 

Veebisaidi poole pöördumiseks on vaja ainult protokolli ja domeeninime  

(`https://www.eesti.ee`).

Serverinime järele kirjutatakse kataloogi ja/või faili nimi  

(`ftp://ftp.domeeninimi.ee/pub/alamakataloog/failinimi`).  

(`https://www.eesti.ee/est/riik`).

Vaata ka
--------

* Domeeninimede süsteem ja Nimeserver ja DNSSEC (domeeninimede süsteemi turvalaiendused)
* IP-aadress
* Võrguaadress
* Ühtne ressursiidentifikaator (URI)
* Ühtne ressursinimi (URN)

Viited
------

1. ↑  AKIT URL
**Kõo vald** oli vald Viljandimaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kõo külas.

Vallas oli 1939. aastal 3792 elanikku.

Esimene vallavanem oli Jüri Vain. 19. märtsil 1940 määras Siseminister vallavanemaks Jaan Otsa.

Vald kuulus Riigivolikogu 61. valimisringkonda, kust valiti Jaan Põdra.

1941. aastal küüditati vallast 64 inimest ja 1949. aastal 168 inimest.

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Mõisaküla külanõukogu, Venevere külanõukogu ja Soomevere külanõukogu.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
--------------------------------------------------------------------------------------

5. Kõo vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Kõo valla maa-alast, välja arvatud Laissaare talu piirkond; b) senise Soosaare valla Metsanurga küla ja Paenaste asunduse piirkondadest; c) senise Olustvere valla Särgla piirkonnas asuvast Aimla metsandiku maa-alast; d) senise Kabala valla Pahajänese ja Leiso talude ning Kabala valla talude lahus-heinamaatükkide piirkonnast seniste Olustvere ja Kõo valdade piiride vahel.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused

Kirjandus
---------

* Kõosse määrati vallavanem. Päevaleht, 20. märts 1940, nr. 77, lk. 2.
Yuen Ren Chao
**Yuen Ren Chao** (hiina 赵元任, *pinyin'*is: Zhào Yuánrèn, 3. november 1892 Tianjin – 25. veebruar 1982 Cambridge, Ameerika Ühendriigid) oli hiina päritolu ameerika keeleteadlane. Teda peetakse kaasaja hiina keeleteaduse rajajaks ja tema juhtimisel loodi hiina keele latinisatsioonisüsteem Gwoyeu Romatzyh. Ta töötas välja ka toonikeelte toonide märkimise süsteemi.

Chao üks olulisemaid teoseid on ingliskeelne hiina keele grammatika "A Grammar of Spoken Chinese" (Berkeley: University of California Press, 1968).

1910 astus ta USA-s Cornelli Ülikooli, kus õppis matemaatikat ja füüsikat. Ta kaitses filosoofiadoktori väitekirja Harvardi Ülikoolis.
1920. aastal läks ta tagasi Hiinasse ja hakkas õpetama matemaatikat Tsinghua ülikoolis. Samal aastal oli ta Bertrand Russelli tõlk filosoofi Hiina-visiidi ajal. Aasta hiljem naasis ta USA-sse ja töötas õppejõuna Harvardi Ülikoolis. 1925 läks Chao Hiinasse tagasi ja hakkas 1926 uurima wu keele murdeid. 1928 alustas ta välitöid kogu Hiinas Academia Sinica Ajaloo ja Filoloogia Instituudi ülesandel. Ta tegi koostööd Luo Changpei ja Li Fangguiga, et anda hiina keeles välja Bernhard Karlgreni teos "Études sur la Phonologie Chinoise". 

1938. aastast elas Chao jälle USA-s. 1945 valiti ta Ameerika Lingvistikaseltsi presidendiks. 1954 sai ta Ameerika Ühendriikide kodanikuks. Alles 1981. aastal külastas ta Deng Xiaopingi kutsel üle aastate taas Hiinat. 

Chao kirjutas hiinakeelse teksti 施氏食狮史 (traditsioonilises kirjas 施氏食獅史; *pinyin*is: *Shī Shì shí shī shǐ* 'Lõvisööja luuletaja kivikoopas'). Tekst koosneb 92 hieroglüüfist, mis kõik häälduvad kas *shī, shí, shǐ* või *shì*. Hiina kirjas on see tekst loetav, kuid kõnes või latiniseeritult arusaamatu. Ta lõi teksti argumendina klassikalise hiina keele latiniseerimise vastu.

Ta tõlkis hiina keelde Lewis Carrolli lasteraamatu "Alice Imedemaal" ja luuletuse "Jabberwocky".

Yuen Ren Chao kirjutas ka muusikat.
Giovanni Reyna 2020. aastal Dortmundi Borussia särgis
**Giovanni Alejandro Reyna** (sündinud 13. novembril 2002 Sunderlandis) on Inglismaal sündinud USA jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Dortmundi Borussia ja USA jalgpallikoondises.

Aastatel 2015–2019 kuulus ta New York City FC noortesüsteemi. Seejärel liitus ta Dortmundi Borussiaga. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas 18. jaanuaril 2020 mängus FC Augsburgi vastu. Esimese värava lõi ta sama aasta 4. veebruaril Saksamaa karikavõistluste mängus Bremeni Werderi vastu. Sellega sai Reyna kõige nooremaks väravalööjaks Saksamaa karikavõistluste ajaloos. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta 19. septembril 2020 mängus Mönchengladbachi Borussia vastu. 2021. aastal võitis Reyna Borussiaga Saksamaa karikavõistlused.

USA jalgpallikoondises debüteeris Reyna 12. novembril 2020 mängus Walesi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta neli päeva hiljem sõprusmängus Panama vastu. Ta kuulus USA koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Tema vanemad Claudio ja Danielle Reyna on endised USA jalgpalli koondislased. Perekond kolis USA-sse, kui Giovanni oli viieaastane.

Viited
------

1. ↑  "Gio Reyna, rising U.S. soccer star, scores gorgeous strike for first professional goal with Dortmund". *CBS Sports*. 4. veebruar 2020. Vaadatud 5. veebruaril 2020.

Välislingid
-----------

 Giovanni Reyna – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Dortmundi Borussia kodulehel

| * v
* r
USA koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Turner
* 2 Dest
* 3 Zimmerman
* 4 Adams (c)
* 5 Robinson
* 6 Musah
* 7 Reyna
* 8 McKennie
* 9 Ferreira
* 10 Pulisic
* 11 Aaronson
* 12 Horvath
* 13 Ream
* 14 De la Torre
* 15 Long
* 16 Morris
* 17 Roldan
* 18 Moore
* 19 Wright
* 20 Carter-Vickers
* 21 Weah
* 22 Yedlin
* 23 Acosta
* 24 Sargent
* 25 Johnson
* 26 Scally
* Treener: Berhalter

 | Ameerika Ühendriigid |
Jordan Lotomba 2017. aastal BSC Young Boysi särgis
**Mvula Jordan Lotomba** (sündinud 29. septembril 1998 Yverdon-les-Bains's) on Šveitsi jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Nice ja Šveitsi jalgpallikoondises.

Šveitsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2016–17 FC Lausanne-Sporti meeskonnas. Aastatel 2017–2020 mängis ta kolm hooaega Šveitsi kõrgliiga klubis BSC Young Boysi ridades, tulles klubiga kõigil hooaegadel Šveitsi meistriks.

2020. aasta augustis siirdus ta umbes viie miljoni euro eest Nice'i.

Šveitsi jalgpallikoondises debüteeris Lotomba 7. oktoobril 2020 sõprusmängus Horvaatia vastu. Ta kuulus Šveitsi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kuid kuulus vaid viimases alagrupimängus 2. juulil, kui kohtuti Hispaaniaga, pingile.

Ta on isa kaudu Kongo ja ema kaudu Angola päritolu.

Saavutused
----------

Young Boys
* Šveitsi Super League: 2017–18, 2018–19, 2019–20

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 31.1.2022)
2. ↑   (vaadatud 31.1.2022)

| * v
* r
Šveitsi koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Sommer
* 2 Mbabu
* 3 Widmer
* 4 Elvedi
* 5 Akanji
* 6 Zakaria
* 7 Embolo
* 8 Freuler
* 9 Seferović
* 10 Xhaka (c)
* 11 Vargas
* 12 Mvogo
* 13 Rodríguez
* 14 Zuber
* 15 Sow
* 16 Fassnacht
* 17 Benito
* 18 Mehmedi
* 19 Gavranović
* 20 Fernandes
* 21 Omlin
* 22 Schär
* 23 Shaqiri
* 24 Omeragić
* 25 Cömert
* 26 Lotomba
* Treener: Petković

 | Šveits |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2018 | jäähoki |

**Jordan Oesterle** (sündinud 25. juunil 1992 Dearborn Heightsis Michiganis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Detroit Red Wings.

Aastatel 2011–2014 mängis Oesterle kolm hooaega Western Michigani Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2014. aasta märtsis sõlmis ta lepingu Edmonton Oilersiga ja asus mängima Oilersi noorteklubis Oklahoma City Barons American Hockey League'is. NHL-is tegi ta debüüdi 20. veebruaril 2015 mängus Anaheim Ducksi vastu.

2017. aasta juulis liitus ta Chicago Blackhawksiga. Esimese värava lõi ta NHL-is 29. detsembril 2017 oma endise koduklubi Edmonton Oilersi vastu.

2018. aasta juulis siirdus Oesterle Arizona Coyotesi, kus mängis kokku kolm hooaega.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Red Wingsiga.

USA jäähokikoondise koosseisus võitis Oesterle 2018. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Viited
------

1. ↑  "Blackhawks sign Berube, Oesterle and Wingels". CBS Chicago. 1.7.2017. Vaadatud 10.8.2020
2. ↑  "Red Wings sign defenseman Jordan Oesterle to two-year deal". MLive. 28.7.2021. Vaadatud 21.10.2021

Välislingid
-----------

* Profiil NHL.com lehel
* Profiil hockeydb.com lehel

| * v
* r
Detroit Red Wings |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Magnus Hellberg **·** Ville Husso |
| 
**Kaitsjad**: Ben Chiarot **·** Robert Hägg **·** Gustav Lindström **·** Olli Määttä **·** Jordan Oesterle **·** Mark Pysyk **·** Moritz Seider **·** Jake Walman |
| 
**Ründajad**: Jonatan Berggren **·** Alex Chiasson **·** Andrew Copp **·** Austin Czarnik **·** Adam Erne **·** Robby Fabbri **·** Dominik Kubalík **·** Dylan Larkin **·** David Perron **·** Michael Rasmussen **·** Lucas Raymond **·** Pius Suter **·** Joe Veleno **·** Filip Zadina |
**Kõpu jõgi** (ka *Saviaru jõgi*, *Õisu jõgi*, *Rimmu jõgi*, *Osju jõgi*) on jõgi Viljandi maakonnas Sakala kõrgustikul, Raudna jõe suurim lisajõgi.

Kirjeldus
---------

Kõpu jõgi asub Sakala kõrgustikul, jõe pikkus on 69 km (koos lisaharudega 75,2 km), valgla 399,2 km², langus 80,5 m ja lang 1,3 m/km.

Kõpu saab alguse 104 m kõrgusel Mulgi vallas Ärikülas ja suubub Põhja-Sakala vallas Vanaveski külas 23,5 m kõrgusel vasakult poolt Raudna jõkke 33,2 km kaugusel selle suudmest. Kõpu jõgi on Raudna jõe suurim lisajõgi ja selle valgla moodustab Raudna jõe valglast (1122,5 km²) 36%.

Kõpu jõgi läbib Ainja järve, Turva järve, Õisu järve ja Vanaveski järve. Enne Õisu järve suubuvat Kõpu jõge tuntakse ka *Saviaru jõena*, järvest lähtuvat Kõpu jõge *Õisu* või *Rimmu jõena* ning alamjooksu ka *Osju jõena*.

Kaitsealustest aladest läbib Kõpu jõgi Ainja maastikukaitseala ja Õisu maastikukaitseala. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Põhi- ja tugi maanteedest ületavad Kõpu jõge Valga–Uulu maantee (truup), Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee (Saviaru sild) ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee (Puna sild), kõrvalmaanteedest Karksi-Nuia – Anikatsi tee, Sultsi – Abja-Paluoja tee, Heimtali – Uue-Kariste – Abja-Paluoja tee ja Vastemõisa–Kõpu tee.

XX sajandi alguses loeti suurt osa Kõpu jõest parvetatavaks veeteeks (sobis puidu parvetamiseks).

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Kõpu jõgi. Keskkonnaregister, vaadatud 21.03.2022.
2. ↑  Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
3. ↑  Kõpu jõgi Eesti entsüklopeedia veebiversioonis
4. ↑  Eesti sadamad, veeteed, kaubalaevastik ja laevasõit 1923/1924, lk. 17

Välislingid
-----------

* Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis
* Kõpu jõgi keskkonnaportaalis
Tapa depoo
**Tapa depoo** on Tapa raudteejaama juures olev veduri- ja vagunidepoo, mida haldab ettevõte AS Operail.

Enne Eesti Raudtee erastamist tegutses Tapal kaks iseseisvat struktuuriüksust: Tapa veduriremondidepoo ja vaguniremondidepoo. 
Tapa veduriremondidepoos töötas tollel ajal keskmiselt 262 töötajat ja Tapa vaguniremondidepoos keskmiselt 183 töötajat. 
Alates 1. veebruarist 2003 kuuluvad mõlemad depood ühe struktuuriüksuse - Tapa depood koosseisu. 

Seoses Tapa depoode ühendamisega viidi 2005. aastal vagunite remonditsehh vedurite remonditsehhiga ühte hoonesse.

2018. aasta sügisel esitles AS Operail Tapa depoos esimest taasiseseisvunud Eestis valmistatud vedurit C30-M.

Pilte
-----

* Vaatega depoole Tapa raudteeülesõidultVaatega depoole Tapa raudteeülesõidult
* Veduridepoo, esiplaanil diiselvedurid C36Veduridepoo, esiplaanil diiselvedurid C36
* Tapa depoo tagantvaatesTapa depoo tagantvaates
* Endise Tapa vagunidepoo hooned, mida alates 2005. aastast ei kasutataEndise Tapa vagunidepoo hooned, mida alates 2005. aastast ei kasutata

Välislingid
-----------

* Tapa veduridepoo Tapa muuseum
* Raudteesektori innovatsioon Operaili Tapa depoos; YouTube-i video
* Mustad päevad Tapa depoos: koondamislaine on kohal Virumaa Teataja, 22.04.2019
* TAPAL VALMIS UUS VEDUR Kuulutaja, 12.10.2018
**Giraltovce** (ungari keeles *Girált*, russiini keeles Ґіралтівцї) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas Svidníki ringkonnas.

Geograafiline asend
-------------------

Giraltovce asub Madal-Beskiidide nõlvadel Topľa jõe ääres, Prešovist ligi 24 km kirdes.

Ajalugu
-------

Giraltovcet on esmamainitud 1383. aastal. Teistel andmetel on Giraltovcet esmakordselt maininitud 1341. aastal.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Giraltovce elanikest slovakke 86,78%, mustlasi 2,05%, russiine 0,3%, tšehhe 0,17% ja ungarlasi 0,15%. Rahvus oli teadmata 10,17%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Poola Ustrzyki Dolne vald, Poola

Viited
------

1. ↑  Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021 na Slovensku
2. ↑  Miasto Giraltovce Powiat Bieszczadzki. Vaadatud 30. aprillil 2023
3. ↑  História mesta Mesto Giraltovce. Vaadatud 30. aprillil 2023
4. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Giraltovce at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 30. aprillil 2023
Rondeel
**Rondeel** on ümmarguse või poolringikujulise põhiplaaniga lai suurtükitorn. Rondeele ehitati 15. ja 16. sajandil.

Tallinna linnamüüri tuntuimad rondeelid on Paks Margareeta ja Kiek in de Kök.

Rondeele hakati ehitama 15. sajandil, kui suurtükid arenesid pikkamööda tõhusateks relvadeks piiramisel. Rondeelid on vanimad alalised suurtükiväele mõeldud kindlustised. Vanimad säilinud rondeelid asuvad Šveitsis Sioni lossis (1426–27) ja Tšehhimaal Táboris (1433).

Tollased kahurid olid suured ja rasked ning rondeelides oli neile vähe ruumi. Alternatiiv oli väga suurte rondeelide ehitamine, mis nõudis palju aega, tööjõudu ja raha. Ühtlasi tekitasid kõik tollased kahurilasud musta püssirohusuitsu pahvaku, mis takistas nägemist ja hajus aeglaselt. Sellepärast ei olnud praktikas võimalik rondeelis väga palju kahureid kasutada.

Rondeelid vastasid hiliskeskaja sõjatingimustele, kuid mitte enam varauusaja sõjatingimustele. Nad asendati nurgeliste bastionidega, mis võimaldasid paigaldada rohkem kahureid suuremate vahedega üksteisest. Esmalt võeti selline praktika kasutusele Itaalias, kuid kogu 17. sajandi vältel kaitsesid rondeelid paljusid Euroopa kindlusi, ehkki juurde neid enam ei ehitatud. Rondeele kasutati nii kaua esiteks sellepärast, et nende ümberehitamine nõudis palju ressursse, ja teiseks sellepärast, et tollal levisid sõjapidamise ja kaitserajatiste ehitamise stiilid aeglaselt. Mitmel pool, näiteks Tallinnas, ühendati olemasolevad rondeelid moodsate bastionide süsteemiga.

Kirjandus
---------

* Ragnar Nurk, Robert Treufeldt. "Uusaeg tõi bastionid". Horisont 5/2014. Lk 37–47
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2014 | jalgpall |
| Euroopa meistrivõistlused |
| **Pronks** | 2012 | jalgpall |

**Ron-Robert Zieler** (sündinud 12. veebruaril 1989 Kölnis) on Saksamaa jalgpalliväravavaht, kes mängib Saksamaa esiliigaklubis Hannover 96.

Aastatel 1999–2005 kuulus ta Saksamaa klubisse 1. FC Köln. Seejärel liitus ta Manchester Unitediga, kuigi klubi põhimeeskonnas ta kordagi ei mänginud.

2010. aasta aprillis naasis Zieler Saksamaale, sõlmides lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Hannover 96.

2016. aasta juunis sõlmis ta lepingu valitseva Inglismaa meistri Leicester Cityga. Hooajal 2016/17 sai Zieler Saksamaa kõrgliigas kirja üheksa mängu.

2017. aasta juulis naasis Zieler Saksamaa kõrgliigasse, kui sõlmis kolmeaastase lepingu VfB Stuttgardiga.

2019. aasta juunis sõlmis ta pikaajalise lepingu Hannoveri 96-ga. Hooajal 2020/21 oli ta laenul Kölnis.

Saksamaa jalgpallikoondises mängis Zieler aastatel 2011–2015 kokku kuus korda, kõigil kordadel sõprusmängudes. Ta oli Saksamaa koondise varuväravavaht 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 16.7.2022)

| * v
* r
Saksamaa koondis  –  UEFA Euro 2012 |
| --- |
| 

* 1 Neuer
* 2 Gündoğan
* 3 Schmelzer
* 4 Höwedes
* 5 Hummels
* 6 Khedira
* 7 Schweinsteiger
* 8 Özil
* 9 Schürrle
* 10 Podolski
* 11 Klose
* 12 Wiese
* 13 Müller
* 14 Badstuber
* 15 Bender
* 16 Lahm (c)
* 17 Mertesacker
* 18 Kroos
* 19 Götze
* 20 Boateng
* 21 Reus
* 22 Zieler
* 23 Gómez
* Treener: Löw

 | Saksamaa |

| * v
* r
Saksamaa koondis  –  2014. aasta maailmameister (4. korda) |
| --- |
| 

* 1 Neuer
* 2 Großkreutz
* 3 Ginter
* 4 Höwedes
* 5 Hummels
* 6 Khedira
* 7 Schweinsteiger
* 8 Özil
* 9 Schürrle
* 10 Podolski
* 11 Klose
* 12 Zieler
* 13 Müller
* 14 Draxler
* 15 Durm
* 16 Lahm (c)
* 17 Mertesacker
* 18 Kroos
* 19 Götze
* 20 Boateng
* 21 Mustafi
* 22 Weidenfeller
* 23 Kramer
* Treener: Löw

 | Saksamaa |
**Ron Anderson** (sündinud 18. oktoobril 1945 San Franciscos Californias) on USA laulja, kes esines USA telesaates "The Lawrence Welk Show" laulva kolmiku Gail, Ron ja Michael liikmena.

Ron käis Bethany Kolledžis Santa Cruzis ning enne muusikukarjääri töötas koori juhatajana Oaklandis. Laulma hakkas ta gospeli juhtkvartetis. Vahepeal tegeles ka näitlemisega. Hiljem esines telesaadetes "The Mary Tyler Moore Show", "The Young and the Restless" ja "The Tonight Show".

Ta tutvus Welki staari Gail Farrelli näitlejate kursustel 1977. aastal ning abiellus temaga kaks aastat hiljem. Ta liitus Gailiga saates "Welk show" aastal 1980 koos Michael Redmaniga, et võtta osa uuest laulvast kolmikust Gail, Ron ja Mike. Kolmik oli väga populaarne saate fännide seas kuni saate eetriaja lõpuni. Pärast seda on ta jätkanud oma esinemiskarjääri nii kolmiku liikme, sooloartisti kui ka telesaatejuhina.

Tal on neli last (pojad Grant ja Jonathan on esimesest abielust ning tütred Lauren ja Erin on praeguse abikaasa Gailiga). Nende kodu asub Põhja-Californias.
Dan Ariely (2009)
**Dan Ariely** (sündinud 29. aprillil 1967) on Iisraelis üles kasvanud ning Ameerikas töötav ja elav käitumisökonoomika ja psühholoogia professor. Ta töötab Duke'i ülikoolis, on tegev sealses Fuqua ärikoolis, kognitiivse neuroteaduse keskuses, majandusteaduskonnas ja meditsiinikoolis. Ta on ka Tagantjärgi Tarkuse uurimiskeskuse asutaja ning nõustamisfirma BEworks kaasasutaja. Ariely ettekandeid on TED konverentsil vaadatud üle 4,8 miljoni korra. Kolm tema raamatut on New York Timesi bestsellerid. Nendeks raamatuteks on:

* "Predictably Irrational: The Hidden Forces That Shape Our Decisions", eesti keeles "Irratsionaalne inimene. Kuidas me teeme oma igapäevaseid otsuseid";
* "The Upside of Irrationality";
* "The Honest Truth about Dishonesty", eesti keeles "Aus tõde ebaaususest" (2018).

Kõigis raamatutes kirjeldab Ariely populaarteaduslikus stiilis nii enda kui teiste teadlaste uurimistöid ning teeb üldisemaid järeldusi, kuidas inimesed saaksid ehk oma igapäevaelus võtta vastu paremaid otsuseid.

2015. aastal ilmus Arielyl raamat:

* "Irrationaly Yours"

Sellesse raamatusse on kogutud autori The Wall Street Journalis ilmunud vastused inimeste küsimustele. Osa neist vastustest on kirjutatud selle raamatu jaoks ümber. Lisaks on raamatusse lisatud küsimusi-vastuseid, mis The Wall Street Journalis ei ole ilmunud.

Elukäik
-------

Dan Ariely on sündinud New Yorgis samal ajal, kui tema isa õppis seal Columbia ülikoolis. Ariely oli 3-aastane, kui perekond kolis tagasi Iisraeli. Ta kasvas üles Ramat HaSharonis, mis on Tel Avivi lõunapiiril asuv linn. Keskkooli viimasel aastal oli ta tegev Iisraeli noorteliikumises HaNoar HaOved VeHaLomed.
Dan Arielyl on poeg ja tütar.

Viited
------

1. ↑  Dan Ariely *Irratsionaalne inimene. Kuidas me teeme oma igapäevaseid otsuseid.* Kirjastus Hermes, 2011. ISBN 9780061353239
2. ↑  What it feels like to know what we're all thinking. (Vaadatud 25.11.2020)
**Ronaldo Rodrigues de Jesus** (tuntud lihtsalt ka nime all **Ronaldão**; sündinud 19. juunil 1965 São Paulos) on Brasiilia endine jalgpallur, keskkaitsja.

Karjääri alguses tunti teda **Ronaldo** nime all, kuid samanimelise mängija esilekerkimise järel Brasiilia koondises, sai ta hüüdnimeks Ronaldão ('suur Ronaldo'), et vältida segadust.

Klubikarjääri alustas ta São Paulos, mille eest mängis aastatel 1986–1993. São Pauloga sai ta arvukalt suurvõite: kaks korda tuli Brasiilia meistriks (1986, 1991), võitis neli korda São Paulo osariigi meistrivõistlused Campeonato Paulista (1987, 1989, 1991, 1992), kaks korda Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores (1992, 1993), kaks korda Intercontinental Cupi (1992, 1993) ning korra Recopa Sudamericana ja Supercopa Sudamericana (mõlemad 1993).

Aastatel 1995–1996 mängis ta Flamengos, millega võitis 1995. aastal Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused Campeonato Carioca.

Ta kuulus Brasiilia koondisse 1994. aasta maailmameistrivõistlustel, mil tuldi neljandat korda maailmameistriks, 1995. aasta Copa Américal, mil saadi teine koht, ja 1995. aasta Umbro Cupil.

Koondisekarjäär
---------------

Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1991–1995 14 mängu ja lõi ühe värava.

| Brasiilia jalgpallikoondis |
| --- |
| Aasta | Mänge | Väravaid |
| 1991 | 1 | 0 |
| 1992 | 5 | 0 |
| 1993 | 1 | 0 |
| 1994 | 0 | 0 |
| 1995 | 7 | 1 |
| Kokku | 14 | 1 |

Välislingid
-----------

* Ronaldo Rodrigues de Jesus saidil National Football Teams
**Jillur Rahmān** (ka *Zillur Rahman*; bengali জিল্লুর রহমান; 9. märts 1929 – 20. märts 2013) oli Bangladeshi poliitik, alates 12. veebruarist 2009 kuni surmani Bangladeshi president.

Jillur Rahmān oli Bangladeshi vasakpoolse Rahvaliiga (Awami League) liige. Ta õppis Dhaka Ülikoolis ajalugu ja õigusteadust.

Ta osales 1952. aastal kulmineerunud bengali keele tunnustamise eest peetavas võitluses tolleaegses Pakistanis. Aastal 1970 valiti ta Rahvaliiga esindajana Pakistani parlamenti. Koos teiste Rahvaliiga liidritega osales ta Bangladeshi iseseisvumiseni viinud sõjas.

Pärast Bangladeshi iseseisvumist sai Jillur Rahmānist 1972. aastal Rahvaliiga peasekretär. Aastal 1973 valiti ta parlamenti. Pärast Bangladeshi esimese presidendi Sheikh Mujibur Rahmāni tapmist 1975. aastal Jillur Rahmān vangistati ning ta viibis neli aastat vanglas.

Aastatel 1996–2001 oli ta Rahvaliiga juhitavas valitsuses haldus- ja maaeluminister.

Veebruaris 2009, kui eelmise presidendi Iājuddīn Āhmedi ametiaeg täis sai, oli Jillur Rahmān presidendi kohale ainuke kandidaat, ning valimiskomisjon kuulutas ta 11. veebruaril 2009 presidendiks. Selles ametis oli Rahmān kuni oma surmani 20. märtsil 2013.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Iajuddin Ahmed** | **Bangladeshi president**2009–2013 | Järgnev**Abdul Hamid** |
**Volossovo** on linn Venemaal Leningradi oblastis, Volossovo rajooni keskus. Asub 84 km Peterburi kesklinnast edelas.

Ajalugu
-------

Volossovo tekkis 1870. aastal Kupanitsa küla lähedale rajatud Volossovo raudteejaama juurde. Alev alates aastast 1937. Linnaõigused sai 1999. aastal.

Volossovo

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

* 

Leningradi oblasti vapp
Leningradi oblasti linnad

Boksitogorsk  | Gattšina  | Jaanilinn  | Kamennogorsk  | Kingissepp  | Kiriši  | Kirovsk  | Kommunar  | Kudrovo  | Ljuban  | Lodeinoje Pole  | Luga  | Murino  | Nikolskoje  | Novaja Ladoga  | Otradnoje  | Pikaljovo  | Podporožje  | Primorsk  | Priozersk  | Schlüsselburg  | Sertolovo  | Sjasstroi  | Slantsõ  | Sosnovõi Bor  | Svetogorsk  | Tihvin  | Tosno  | Viiburi  | Volhov  | Volossovo  | Vsevoložsk  | Võssotsk
|  |
| --- |
| Vijender Singh 2010. aastal |
|  **Poks** |
| Riik |  | India |
|  |
| 1. ring | 2004 | I kerge-keskkaal |
| Pronks | 2008 | Keskkaal |
| Veerand-finaal | 2012 | Keskkaal |
|  |
| 1. ring | 2005 | II kerge-keskkaal |
| Veerand-finaal | 2007 | Keskkaal |
| Pronks | 2009 | Keskkaal |
| 2. ring | 2011 | Keskkaal |

**Vijender Kumar Singh**  (hindi **विजेन्द्र कुमार**; sündinud 29. oktoobril 1985 Kaluwasis Rewāri ringkonnas Haryana osariigis) on India poksija.

Singh sai keskkaalus (kuni 75 kg) 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Emilio Correale (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas oma kohtumise 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning keskkaalus (kuni 75 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Abbos Atayevile (Usbekistan) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Singh sai keskkaalus (kuni 75 kg) 15. maailmameistrivõistlustel (Milano, 2009) pronksmedali, kaotades taas poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Abbos Atayevile (Usbekistan) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 64 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Erislandi Larale (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Alfonso Blancole (Venezuela) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas 2. ringis taas Emilio Correale (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles
2. ↑  28. suveolümpiamängude poksivõistlus. Ateena 2004. Tulemused inglise keeles
3. ↑  30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles
4. ↑  15. maailmameistrivõistlused poksis. Milano 2009. Tulemused inglise keeles
5. ↑  13. maailmameistrivõistlused poksis. Mianyang 2005. Tulemused inglise keeles
6. ↑  14. maailmameistrivõistlused poksis. Chicago 2007. Tulemused inglise keeles
7. ↑  16. maailmameistrivõistlused poksis. Bakuu 2011. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vijender Singh** |

* Vijender Singh veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Pikkpoiss** ehk **hakkliharull** (ka hakkpraad või hakkpäts, rahvasuus ka **vale jänes**) on enamasti piklikus ahjuvormis küpsetatud hakklihast toit. Toit on pärit Mandri-Euroopast ja selle juured ulatuvad Vana-Roomasse.

Koostis
-------

Roa põhikoostisaine on kas veise-, lamba-, sea- või metsloomalihast, harvemini hobuse- või linnulihast valmistatud hakkliha. Hakklihale lisatakse lisakoostiainetena näiteks leiva- ja saiapuru, sinepit või tomatipastat. Maitseainetest järgi võib lisada peterselli, sellerit, koriandrilehti, soola, pipart, karrit või eksootilisemaid vürtse näiteks jahvatatud nelki, tähtaniisi ja kaneeli (ka kassiat). Pikkpoissi tehakse ka seene-, muna-, juustu- või juurviljatäidisega.

Vorm ja küpsetamine
-------------------

Hakklihatainast vormitakse leivapätsikujuline hakkpäts, mida küpsetatakse kas ahjuvormis või küpsetusfooliumi keeratult ahjus või mis hautatakse keskmisel kuumusel küpseks pliidile asetatud küpsetuspannil. Seda rooga saab valmistada ka mikrolaineahjus.

Levik ja nimetus
----------------

Sakslaste koduköögis kannab roog nimetust Hackbraten, Faschierter Braten või Falscher Hase. Paljudes piirkondades kasutatakse täidisena keedetud kanamune. Soomlaste koduköögis kannab roog nimetust "lihamureke". Roog tehakse hakk-kotleti tainast, maitsestamiseks kasutatakse üksnes soola ja musta pipart.

Vaata ka
--------

* hamburger
* kotlet

Viited
------

1. ↑  Proua A. Hoffmann, "Keetmise õpetus", K.Sööt´i trükikoja trükk ja kirjastus, Tartus, lk 90, 1912
2. ↑  "Salme Masso retseptivaramu", Valgus, 2009, lk 128

Välislingid
-----------

* Alan Davidson, "The Oxford Companion to Food", Oxford University Press, lk 491, 1999, ISBN 0 19 211579 0
* Meatloaf, BBC Food recipes, Veebiversioon (vaadatud 24.12.2013) (inglise keeles)
* Jamie Oliver,*JAMIE"S MEATLOAF*, veebiversioon (vaadatud 25.12.2013) (inglise keeles)

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Meatloaf seisuga 24.12.2013.*
**Vijciemsi kirik** on luteri kirik Lätis Vijciemsis.

Kirik ehitati aastal 1852. Algselt kuulus see Trikāta kihelkonda. Hoone on riikliku kaitse all olev arhitektuurimälestis. Tegemist on ühelöövilise maakividest vundamendile rajatud puidust hoonega, mille seinu katab omapärane puidust vooderdis. See vooderdis on kujutatud ka Vijciemsi valla vapil. Vijciemsi kirik on üks kaheksast Lätis säilinud puukirikust. Kirikus on ka mitu kunstimälestist, kaitse all on nii sealne puidust altar kui ka sealne puitpinnale maalitud altarimaal "Püha õhtusöömaaeg".

Sealne kogudus registreeriti aastal 1991. Aastal 1992 alustati Jirgensite pere eestvedamisel kirikuhoone taastamist, sealhulgas restaureeriti ka kiriku altar ja kroonlühter.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. august 2018. Vaadatud 19. augustil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  www.vietas.lv
4. ↑
5. ↑  LELB

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vijciemsi kirik** |

* Fotod kirikust

Trikāta kirik
Trikāta kihelkond

**Kirik**: Trikāta kirik  

**Abikirik**: Vijciemsi kirik  

**Mõisad**: Cempi mõis | Dutka mõis | Jaunbrenguļi mõis | Jaunvāle mõis | Lipšukalnsi mõis | Lubi mõis | Plāņi mõis | Tiepole mõis | Trikāta kirikumõis | Trikāta mõis | Vecbrenguļi mõis | Vecvāle mõis | Vījciemsi mõis
Muhu Põhikool
Muhu Põhikool
Muhu Põhikooli õpilased XI noorte laulu- ja tantsupeo rongkäigus
**Muhu Põhikool** on üldhariduskool Muhu saare keskosas Liiva külas.

Ajalugu
-------

1913. aastal asutas Kuivastu parun Liivale algkooli. 1920. aastal valmis Liiva koolimaja ja sinna koondati ka Muhu saare väiksemate koolide lapsi ja neid, kes soovisid omandada 6-klassilist haridust. Esialgu oli koolis vaid kolmas, neljas, viies ja kuues klass. Pärast Teist maailmasõda Liiva kool *7-klassilise mittetäieliku keskkoolina*.

1955. aastal muudeti kool *Liiva 4-klassiliseks Kooliks* ja 1960. aastal *Liiva 8-klassiliseks Kooliks*, aga rohkem kui neli klassi seal kuni 1976. aastani tööle ei hakanud. 1971. aastal nimetati Liiva Algkool ümber **Juhan Smuuli nimeliseks Muhu 8-klassiliseks Kooliks**.

1976. aasta kevadel suleti Piiri 8-klassiline Kool ja selle õpilased ja õpetajad alustasid 1. septembril 1976 uut õppeaastat Liival Juhan Smuuli nimelises Muhu 8-klassilises Koolis. Piiri koolist tuli Liivale 12 õpetajat, Liiva algkoolist jäi 2, direktorina alustas Senta Room, kes juhtis kooli kuni 2011. aastani.

Aastatel 1988-1990 oli kooli nimi *Juhan Smuuli nimeline Muhu 9-klassiline Kool*, aastatel 1990-1992 *Muhu 9-klassiline Kool*.

Alates 1992. aastast on kooli nimi **Muhu Põhikool**.

Alates 2002. aastast on Muhu Põhikool ainus üldhariduskool Muhu saarel.

Juhatajad ja direktorid
-----------------------

* 1913-1944 Andres Vana
* 1944-1947(?) Aleksander Palu
* 1947-1950 Niina Väin
* 1950-1954 Linda Vinkel
* 1954-1976 Leida Vokk
* 1976-2011 Senta Room
* alates 2011 Andres Anton

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Muhu hariduselu 19.-20. sajandil. Muhu Põhikooli veebisait.
2. ↑  Muhu kooli direktori viimane lõpuaktus. Saarte Hääl, 18. juuni 2011.

Välislingid
-----------

* Muhu Põhikooli veebisait
Asendikaart
**Neitsisaared** (inglise keeles *Virgin Islands*) on saared Lääne-Indias, osa Väikestest Antillidest, Puerto Rico saarest idas. Pindala: 497 km². Saared on künklikud, kõrgus kuni 543 meetrit. 
Saarteahelikku kuulub umbes 100 saart.

Saared on jagatud Suurbritannia (Briti Neitsisaared) ja USA (Ühendriikide Neitsisaared, Puerto Rico) vahel. 

Nimetatud on nad 11 000 neitsi järgi, kes tapeti legendi järgi koos Püha Ursulaga.

Neitsisaared asuvad Kariibi mere ja Atlandi ookeani vahel.

Kirdepoolsed saared moodustavad piiratud omavalitsusega Briti Neitsisaarte kroonikoloonia (*British Virgin Islands*; 1987. aastal 13 000 elanikku, neist 4000 Tortolal asuvas halduskeskuses Road Townis), edelapoolsed kuuluvad liidendamata territooriumina USA-le (*Virgin Islands of the United States*; 1987. aastal 108 000 elanikku, neist umbes 53 000 Saint Thomasel asuvas halduskeskuses Charlotte Amalies ja selle eeslinnades).

Neitsisaared koosnevad peamiselt lubjakivist, osalt kristalsetest ja vulkaanilistest kivimitest; suurim kõrgus 543 meetrit. Valitseb troopiline passaatkliima, on orkaane (eriti hilissuvel). Umbes 90% rahvastikust on mustanahalised ja mulatid. Põhitegevusala on turismimajandus (ligi 1,5 miljonit turisti aastas). Peale selle pannakse Neitsisaartel importdetailidest kokku kelli ja elektroonikatööstuskaupu, valmistatakse ehteid, ravimeid, villaseid esemeid ja rummi, kasvatatakse suhkruroogu, banaane ja troopilisi vilju, peetakse koduloomi, püütakse kala. Saint Croix' saarel töödeldakse üle Atlandi toodud toornaftat ja boksiiti.

Ajalugu
-------

Saarteaheliku avastas aastal 1493 Christopher Kolumbus, kes nimetas selle Püha Ursula ja tema kaaskonna auks Üheteistkümneks Tuhandeks Neitsiks ehk lühendatult Neitsiteks (hisp *Las Virgines*). Kariibi põlisrahvastiku tõrjus kõrvale koloniseerimine, see algas 1625 inglaste ja prantslaste tulekuga Saint Croix' (Santa Cruzi) saarele; hiljem oli see saar ka hispaanlaste ja Malta ordu valduses. Tortola oli 17. sajandi keskel hollandi piraatide redupaik, aastal 1666 ilmusid sinna inglise plantaatorid, aastal 1762 kuulutasid nad saare Briti kolooniaks. 

Aastal 1627 omandas Saint Thomase Taani Lääne-India Kompanii, aastal 1683 osteti Saint John ja aastal 1733 Saint Crix. 1754. aastast olid need saared Taani Lääne-India koloonia (taani keeles *Danskt Vestindien*). 1917. aastal müüdi see Ameerika Ühendriikidele.
**Muike mõis** (saksa keeles *Muik*) oli Palmse mõisa karjamõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. tänapäeva Muike küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.

Viited
------

1. ↑  Muike mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 08.05.2020)
2. ↑  Muike krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Muike mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Kadrina kirik
Kadrina kihelkond

**Kirik**: Kadrina  

**Mõisad**: Arbavere mõis | Eigu mõis | Hulja mõis | Hõbeda mõis | Imastu mõis | Ilumäe mõis | Jõepere mõis | Jõetaguse mõis | Kadrina kirikumõis | Kihlevere mõis | Kolu mõis | Kruusimäe mõis | Kõrve mõis | Lante mõis | Lasila mõis | Liblika mõis | Liigvere mõis | Lepiku mõis | Loksu mõis | Muike mõis | Muusi mõis | Mõndavere mõis | Neeruti mõis | Oonurme mõis | Pala mõis | Pakitu mõis | Palmse mõis | Polli mõis | Pressi mõis | Päri mõis | Saksi mõis | Sakussaare mõis | Sinnepali mõis | Soomukse mõis | Tuimõisa mõis | Tõdva-Kõnnu mõis | Udriku mõis | Undla mõis | Uku mõis | Vandu mõis | Vasivere mõis | Vatku mõis | Vohnja mõis | Võduvere mõis | Võsu mõis
**Muhyiddin bin Haji Muhammad Yassin** (sündinud 15. mail 1947) on Malaisia poliitik, kes oli 1. märtsist 2020 21. augustini 2021 Malaisia peaminister. 

Ta valiti 29. veebruaril 2020 Mahathir Mohamadi mantlipärijaks, kui Mohamad astus 24. veebruaril seoses riigis toimuva poliitilise kriisiga ootamatult tagasi. Muhyiddin esindab Malaisia parlamendis Pagohi ja Johori osariigi parlamendis Bukit Gambiri. Ta on juhtinud valimisliitu Pakatan Harapan ning 2020. aasta seisuga juhib Malaisia Ühendatud Põlisrahvaparteid. Aastatel 2009–2015 oli ta Malaisia asepeaminister, aastatel 2009–2016 valimisliidu Barisan Nasionali (BN) aseesimees ning suurima sellesse kuulunud erakonna Ühendatud Malaide Rahvuslik Organisatsioon asepresident.

Muhyiddin veetis lapsepõlve Johori osariigis ning pärast Malaya ülikooli lõpetamist asus tööle avalikus sektoris. Ta tõusis mitmes riigiettevõttes kõrgele kohale. Aastal 1978 valiti ta Pagohist parlamendi liikmeks. Parlamendis oli ta parlamendi sekretär, seejärel välisminister, föderaalterritooriumide aseminister ning hiljem kaubandus- ja tööstusaseminister. Aastatel 1986–1995 oli ta Johori osariigi menteri besar ehk valitseja.

Ta naasis päevapoliitikasse aastal 1995 ning ta valiti noorte- ja spordiministriks. Järgmiste valimistega sai temast sisekaubanduse ja tarbijaküsimuste minister. Aastatel 2004–2008 oli ta Abdullah bin Ahmad Badawi valitsuses põllumajandus- ja toidutööstusminister ning aastatel 2008–2009 väliskaubandus- ja tööstusminister.

Aastal 2009 nimetas peaminister Najib Razak ta haridusministriks. Haridusministrina lõpetas ta inglise keele kasutamise koolides loodus- ning reaalainete õpetamiseks. Ta tekitas poleemikat, kui vastas opositsiooni palvele kasutada loosungit "Malaisia ennekõike" loosungiga "Malaid ennekõike". Aastal 2015 kõrvaldas peaminister Najib ta ministriametist ning juunis 2016 visati ta Ühendatud Malaide Rahvuslikust Organisatsioonist välja.

Viited
------

1. ↑  "Don't spell my name as Mahiaddin, Muhyiddin tells Election Commission". *The Star*. 29. aprill 2018.
2. ↑  "Factbox: Muhyiddin, Malaysia PM candidate for Mahathir's party". *Reuters* (inglise). 28. veebruar 2020. Vaadatud 10. märts 2020.
3. ↑  "Muhyiddin: I'm Malay first". *Malaysiakini*.
4. ↑  "UMNO sacks former Malaysian DPM Muhyiddin Yassin and Mukhriz Mahathir". Channel NewsAsia. 24. juuni 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2017. Vaadatud 27. juuni 2016.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Mahathir Mohamad** | **Malaisia peaminister**2020– | Järgnev**Ismail Sabri Yaakob** |
**Vikereukalüpt** ehk **mindanao eukalüpt** (*Eucalyptus deglupta*) on mürdiliste sugukonda, eukalüpti perekonda kuuluv suur, kiirekasvuline, laialeheline igihaljas puu.

Levila
------

Vikereukalüpt kasvab troopilises ja lähistroopilises kliimavöötmes ning on ainuke puu eukalüpti perekonnast, mille areaal ulatub põhjapoolkerani. Puu kasvab looduslikult Filipiinidel, Uus-Guinea saarel ja Indoneesias, kus ta kasvab jõudsalt troopilistes vihmametsades. Ameerikas kasvab vikereukalüpt külmaperioodita aladel, nagu Hawaii saartel, Lõuna-Californias, Texase ja Florida osariigis.

Morfoloogia
-----------

Oma põlises kasvupaigas kasvab ta kuni 76 meetri kõrguseks ning tüve läbimõõt võib ulatuda 1,8 meetrini. Soodsast kasvualast väljaspool jääb taime kasv aga oluliselt lühemaks, umbes 30–38 meetri vahele. Taime teatakse kõige paremini oma sileda oranži varjundiga koore tõttu, mis koorub suviti, paljastades ainulaadse mitmevärvilise koore, millest ka taime nimetus vikereukalüpt. Koor koosneb helerohelistest, punastest, oranžidest, hallidest ja lillakaspruunidest vöötidest. Väljaspool troopilist kliimat on puukoor enamasti värvivaesem. 

Terava otsaga, piigikujulised lehed, mis on kuni 15 cm pikad, on väga aromaatsed. Tillukesed valged kuni seitsmest õiest koosnevad pöörised, õitsevad eri aastaaegadel olenevalt asukohast. Eukalüpti perekonnanimi tuleb kreekakeelsetest sõnadest *eu*, mis tähendab kaevu, ja *kalypto*, mis tähendab midagi katma, näiteks kaanega, ja see viitab ühinenud viljalehtedele ja õielehtedele, mis moodustavad kaane või katte, mis kaob, kui õis avaneb.

* Puu koorPuu koor
* LehedLehed
* ViljadViljad
* ÕiedÕied
* Koor lähivaatesKoor lähivaates

Kasutamine
----------

Vikereukalüpti kasvatatakse aedades ja parkides peamiselt ilupuuna. Mitmevärviline tüvi teeb puust menuka maastikukujunduse elemendi. Vikereukalüpti puitu kasutatakse ka paberi valmistamiseks. Costa Rica farmerid kasutavad vikereukalüpti varju, et kohvipuud kasvaksid paremini. Puidust tehakse mööblit ja vahel kasutatakse seda ka ehituses. Hawaiil on valmistatud vikereukalüptist paate.

Viited
------

1. ↑  "Areaal".
2. ↑  "Haljastuses" (PDF).
3. ↑  "Kirjeldus".
4. ↑  "Kasutamine".
**Meeli Veskus** (neiupõlvenimi **Madissoon**; 4. märts 1953 Tallinn – 27. jaanuar 2016 Tallinn) oli eesti õpetaja ja raamatukogundustegelane, aastatel 1998–2013 kultuuriministeeriumi raamatukogunõunik.

Ta sai hariduse Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Alustas tööd õpetajana 1971. aastal, töötas Rakvere rajooni koolides. Suundus 1980. aastal raamatukogutööle, töötas 1980–1982 raamatukoguhoidjana Karepal ja Viru-Nigulas.

Aastatel 1986–1991 õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogundust.

Aastatel 1987–1998 oli Meeli Veskus Aruküla raamatukogu juhataja. 1998. aastal, pärast Tiiu Valmi minekut Eesti Rahvusraamatukogu peadirektoriks, sai temast Kultuuriministeeriumi raamatukogunõunik, kellena ta töötas kokku 15 aastat.

Meeli Veskus kuulus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingusse ja oli Aruküla Muinsuskaitse Seltsi liige.

2018. aastal valiti Meeli Veskus aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

Tunnustus
---------

* 2007 – Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Koppelmaa, Külli (5. september 2018). "Aruküla Kultuuriseltsi EV100 kingitus – kogumik „Sajandi 100 arukülalast"". *Sõnumitooja*. Vaadatud 25.04.2020.
**Hulja raamatukogu** on Kadrina valla raamatukogu filiaal, mis tegutseb Hulja alevikus Lääne-Viru maakonnas.

Ajalugu
-------

Esimesed teated Huljal tegutsenud raamatukogust on pärit 1837. aastal asutatud Hulja koolist. Hulja valla kassaraamatu järgi on teada, et 1892. aastal on Hulja vald maksnud kooli raamatute köitmise eest. 1926. aastal ehitati koolile vanast orelikerest uus raamatukapp. 1936. aastal kinkis Haridusministeerium koolile raamatuaasta puhul suure Eesti Entsüklopeedia.

1963. aastal ulatus laste raamatukogu 468 raamatuni ja õpetajate raamatukogu umbes 150 raamatuni (andmed Richard Tammiku raamatust "Sinust, mu Hulja").

1981. a 28. detsembril avati Hulja mõisahoone kahes väikeses toas (kokku 22m2) praegune raamatukogu, tööle asus Ester Urbas. Teeninduspiirkonda kuulusid Hulja alevik (u 500 elanikku) ning Tirbiku ja Vandu küla (kummaski u 50 elanikku). Ajavahemikul 1986–1993 kolis raamatukogu mitu korda: 1986. a kortermaja (Keskuse 1-6) 3-toalisse korterisse, 1989 varem lasteaed-algkoolile kuulunud ruumidesse ja 1993 oma praegusesse asukohta lasteaed-algkooli majas. Raamatukoguhoidjana töötas 1986. a Iiris Jaago, aastast 1987 Kaidi Kalle. 

2002. a alguses sai Hulja raamatukogust Kadrina valla raamatukogu Hulja filiaal.

2003. a ühineti raamatukoguprogrammiga URRAM, aastaks 2010 olid kõik raamatud kantud elektroonilisse kataloogi.

2015. a suvel töötas raamatukogus paar kuud Enely Pilt, 12. oktoobrist asus tööle Gerda Ansi.

2017. a laienes Huljale Kadrina kinoklubi ja raamatukogus hakati näitama filme. 

2018. a tunnistas Eesti Raamatukoguhoidjate Ühing Gerda Ansi 2017. aasta parimaks nooreks raamatukoguhoidjaks.

Alates aastast 2019 töötab raamatukogus Inge Jalakas.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib USA Colorado osariigi linnast; Šotimaa linna kohta vaata artiklit Montrose (Šotimaa), California raskeroki bändi kohta vaata artiklit Montrose (ansambel)* |

---

**Montrose** on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Montrose'i maakonna halduskeskus ja suurim linn. See asub Uncompahgre jõe orus.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 20 291. Aastal 2010 oli elanikke 19 132 ja 2000. aastal 12 344. 

Montrose sai linnaõigused 1. mail 1882. Samal aastal jõudis linna ka raudtee. Linn on saanud nime Sir Walter Scotti ajaloolise romaani "A Legend of Montrose" järgi.

Montrose'is on rohtlale iseloomulik kliima. Suved on kuumad ja kuivad, talved on üsna külmad, kuid siiski kuivad. Jaanuaris langeb keskmine madalaim õhutemperatuur –10 °C-ni ja juulis tõuseb keskmine kõrgeim õhutemperatuur +31 °C-ni. Sajab vähe, keskmiselt 237 mm aastas.

Montrose'is sündis stsenarist ja kahekordne Oscari võitja Dalton Trumbo.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Montrose – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Montrose'i koduleht
*