|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast, Jaapani printsi kohta vaata artiklit Abo (Jaapani prints)* |

---

**Turu** (soome keeles *Turku*; rootsi keeles *Åbo*) on ajalooline linn Soome edelarannikul Aura jõe suudmes. Turu on Soomes elanike arvult kuues linn.

Linna nimest
------------

Linna soomekeelne nimi *Turku* tuleneb vanavene keele sõnast *tǔrgǔ*, mis tähendab "turg". Mõnes soome keele idioomis tähistab sõna *turku* tänini turgu. Rootsi keeles tähistab turgu sõna *torg*, mis laenati ilmselt vanavene keelest ja mis esines juba vanarootsi keeles.

Linna rootsikeelne nimi *Åbo* võib olla lihtsalt sõnade *å* ("jõgi, oja") ja *bo* ("elukoht") kombinatsioon. Kuna see muster ei esine üheski teises Soome rootsikeelses kohanimes, usuvad etümoloogid, et nimel võib olla teine seletus. Ühe teooria järgi tuleneb linna nimi mehenimest "Aabo", mis on Soome tuletus vene nimest "Avram"; samast nimest võib tuleneda ka Aura jõe nimi. Ent rootsi keeles leidub ka vana õiguslik termin *åborätt* (otsetõlkes "õigus teatud paigas elada"), mis andis kodanikele ("åbo") päritava õiguse elada riigi omanduses oleval maal.

Soome keeles on linna nimi omastavas käändes *Turun* ja Turu linnas asuvate organisatsioonide ja asutuste soomekeelsed nimed algavad sageli selle kujuga, nt *Turun yliopisto* (Turu Ülikool).

Ajalugu
-------

1229. aastal asutatud Turu on Soome vanim linn. Pikka aega oli Turu ka Soome suurim linn ja puhuti ka riigi halduskeskus, kuid viimase kahe sajandiga on Helsingi Turust mööda läinud. Linna identiteet tuleneb Soome vanima linna ja riigi esimese pealinna staatusest. Algselt viitas nimi "Soome" vaid Turu linna ümbritsevale alale, millest tuleneb ka sealse maakonna tänapäevane nimi *Varsinais-Suomi* (Päris-Soome).

Turu toomkirik 1814. aastal ehk enne 1827. aasta suurt Turu tulekahju
Kuigi piirkonnast leitud arheoloogilised leiud ulatuvad tagasi kiviaega, rajati Turu linn 13. sajandil. Turu toomkirik õnnistati sisse 1300. aastal.

Keskajal oli Turu tollase Rootsi kuningriigi idapoolset osa ehk suuremat osa tänasest Soomest kuni 17. sajandini katnud Turu piiskopkonna (hiljem Turu peapiiskopkonna) keskuse asukoht. Isegi kui Turu linnal ei olnud ametliku pealinna staatust, asusid seal tavaliselt kahe olulise lühiajalise institutsiooni, nii Soome hertsogi kui ka Soome kindralkuberneri, residentsid. Sigismundi vastu peetud sõja tagajärjena leidis 1599. aastal linnas aset Turu veresaun (tuntud ka kui Åbo veresaun).

1640. aastal rajati Turu linnas Soome esimene ülikool: Turu Akadeemia. Lisaks oli Turu 1676. aastal toimunud Soome maapäeva toimumiskoht.

1842. aastast pärinev dagerrotüüp Nobeli majast on esimene Soomes tehtud foto
Pärast Soome sõda, mis lõppes sellega, et Rootsiloovutas 1809. aasta Hamina rahulepinguga Soome Venemaa Keisririigile, sai Turu lühikeseks ajaks Soome pealinnaks. Ent kuna keiser Aleksander I-le tundus, et Turu asub Venemaast liiga kaugel ja on Soome Suurvürstiriigi pealinna jaoks liialt rootsimeelne, kaotas Turu pealinna staatuse peagi Helsingile. Pealinna vahetati ametlikult 1812. aastal. Pärast 1827. aasta suurt Turu tulekahju, mis hävitas linna pea täielikult (muuhulgas hävis linna toomkirik ja ülikooli raamatukogu), koliti viimaks uude pealinna ümber ka kõik linna alles jäänud riigiasutused. Pärast tulekahju koostas Saksa arhitekt Carl Ludvig Engel, kes oli projekteerinud ka pealinna Helsingi, uue ja ohutuma linnaplaani. Turu oli veel kakskümmend aastat Soome suurim linn.

Aurakatu piirkond 1910. aastatel
1918. aastal asutati Turus ainus Soome rootsikeelne ülikool Åbo Akademi. Kaks aastat hiljem rajati selle kõrvale soomekeelne Turu Ülikool. Tegemist on ühtlasi teise ja kolmanda Soomes asutatud ülikooliga ning mõlemale pandi alus eraannetustega.

20. sajandil kutsusid mitmed ajaloolased, näiteks Jarmo Virmavirta, Turut "Soome väravaks läände". Linnal on hea ühendus Lääne-Euroopa riikide ja linnadega ning eriti alates 1940. aastatest üle Põhjalahe Stockholmiga. See on viinud rohkemate kultuurikontaktideni ja andnud linna kui värava rollile uue tähenduse. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist tulid paljud prominentsed venelased Turusse kapitalistlikke äritavasid õppima, sealhulgas ka Vladimir Putin Peterburi linnavalitsusest. 2011. aastal oli Turu koos Tallinnaga Euroopa kultuuripealinn.

Nii linnas esinevad arhitektuuristiilid kui ka enam levinud elamisviisid on 20. sajandil olulisi muutusi läbi teinud. Kui linn säilis läbi sõja-aastate 1939–1945 suhteliselt puutumatuna, olid linnal ees järjest suurenevad muutused 1950. ja 1960. aastatel. Muutused tulenesid kasvavast nõudlusest korterite järele, suurest ümberehitamise õhinast ja peamiselt taristu arengust (eriti suurenenud autoliiklusest). Linnas varem valitsenud ühe- ja kahekorruselised puumajad lammutati 1950. ja 1960. aastatel, et võimaldada tõhusamat ehitamist ja et sõidukite liiklemist hõlbustada.

Selle tulemusena hävitati hooneid, mida järgnevatel aastakümnetel nähti kui ilusaid ja alleshoidmist väärinuid. Mõnede üksikute hoonete lammutamine sõjajärgsetel kümnenditel on tänini vaidlusteema. Näiteks lammutati 1959. aastal turuplatsi nurgal seisnud hotell Phoenix, et teha ruumi suurele mitmekorruselisele kortermajale. Antud hoone oli oluline nii oma asukoha kui ka ajaloo poolest: olles seisnud kesklinna ühel kõige väärtuslikumal krundil juba aastast 1878, oli hoone muuhulgas olnud ka esimene Turu Ülikooli peahoone. Teised hooned, mille lammutamist peeti kas skandaalseks juba selle toimumise ajal või hakati hiljem skandaalse teona nägema, olid näiteks Nobeli maja (mida on kujutatud esimesel Soomes tehtud fotol) ja hotelli Börs 1909. aastal ehitatud juugendstiilis hoone, mille autor oli arhitekt Frithiof Strandell.

Turu kindlus restaureeriti põhjalikult pärast 1941. aasta pommitamist ning avati 1961. aastal uuesti külastajatele. Toomkirikut restaureeriti põhjalikult aastatel 1923–1928.

Turul on seega Soome kultuuriloos oluline roll: seal asutati Soome esimene kool, klooster, haigla, kohus, Turu Akadeemia ja trükikoda.

Transport
---------

Turus asub Turu sadam, millest väljuvad parvlaevad regulaarsetel liinidel Maarianhamina ja Stockholmi.

Turu ühistranspordivahendid on bussid, kuigi aastatel 1890–1972 sõitsid linnas ka trammid.

Sport
-----

Turus tegutseb jalgpalliklubi Turu Palloseura. Jäähokis mängivad TuTo ja TPS.

Vaata ka
--------

* Aurora Selts
* Turu kindlus
* Turu saarestik
* Kurjenmäki
* Kähäri
* Oriketo
* Paattinen
* Pitkämäki
* Ruissalo
* Yli-Maaria
* Turu lennujaam
* Turu õuekohus
* Kupittaa raudteejaam
* Turu Linnateater
* Turu Rootsi Teater
* Turu Ülikool
* Turu Ülikooli Keskhaigla

Viited
------

1. ↑  Area of Finland's municipalities 2023-01-01
2. ↑
3. ↑  Kaupunkien ja kuntien lukumäärät ja väestötiedot, vaadatud 15.02.2019.
4. ↑  Keskiaika - Suomen kaupungit keskiajalla. Katajala.net.
5. ↑  [ Svenska Akademiens ordbok, "torg", veerg T2031.
6. ↑  YLE. *1000 km ortnamn*, 2003.
7. ↑  Destinations in Finland - Official Travel and Tourism Guide. Visitfinland.com.
8. ↑  Varhainen Turku rakennettiin pellolle. Aki Pihlman. 13.09.2006. Soome keeles.
9. ↑  Andrew Spicer. "Lutheran Churches in Early Modern Europe". Ashgate Publishing, Ltd. 2012. ISBN 978-0-7546-6583-0. Lk 314.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Turu** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Turu** |

* Linna koduleht

| * v
* r
Päris-Soome maakonna vallad |
| --- |
| Nüüdsed vallad | 
Aura vald **·**  Kaarina linn **·**  Kemiönsaari vald **·**  Koski vald **·**  Kustavi vald **·**  Laitila linn **·**  Lieto **·**  Loimaa linn **·**  Marttila vald **·**  Masku vald **·**  Mynämäki vald **·**  Naantali linn **·**  Nousiaineni vald **·**  Oripää vald **·**  Paimio linn **·**  Pargase linn **·**  Pyhäranta vald **·**  Pöytyä vald **·**  Raisio linn **·**  Rusko vald **·**  Salo linn **·**  Sauvo vald **·**  Somero linn **·**  Taivassalo vald **·**  Turu linn **·**  Uusikaupunki linn **·**  Vehmaa vald | Päris-Soome vapp |
| Endised vallad | 
*Alastaro vald **·**  Angelniemi vald **·**  Askaineni vald **·**  Dragsfjärdi vald **·**  Halikko vald **·**  Hiittineni vald **·**  Houtskari vald **·**  Iniö vald **·**  Kakskerta vald **·**  Kalanti vald **·**  Karinaineni vald **·**  Karjala vald **·**  Karuna vald **·**  Kemiö vald **·**  Kiikala vald **·**  Kisko vald **·**  Korppoo vald **·**  Kuusisto vald **·**  Kuusjoki vald **·**  Lemu vald **·**  Loimaa vald **·**  Lokalahti vald **·**  Maaria vald **·**  Mellilä vald **·**  Merimasku vald **·**  Metsämaa vald **·**  Mietoineni vald **·**  Muurla vald **·**  Naantali vald **·**  Nauvo vald **·**  Paattineni vald **·**  Paraisteni vald **·**  Perniö vald **·**  Pertteli vald **·**  Piikkiö vald **·**  Pyhämaa vald **·**  Rymättylä **·**  Somerniemi vald **·**  Suomusjärvi vald **·**  Särkisalo vald **·**  Tarvasjoki vald **·**  Uskela vald **·**  Uusikaupunki vald **·**  Vahto vald **·**  Velkua vald **·**  Västanfjärdi vald **·**  Yläne vald* |

| * v
* r
Euroopa kultuuripealinnad |
| --- |
| 

1985 Ateena
1986 Firenze
1987 Amsterdam
1988 Lääne-Berliin
1989 Pariis
1990 Glasgow
1991 Dublin
1992 Madrid
1993 Antwerpen
1994 Lissabon
1995 Luxembourg
1996 Kopenhaagen
1997 Thessaloníki
1998 Stockholm
1999 Weimar
2000 Reykjavík **·**  Bergen **·**  Helsingi **·**  Brüssel **·**  Praha **·**  Kraków **·**  Santiago de Compostela **·**  Avignon **·**  Bologna
2001 Rotterdam **·**  Porto
2002 Brugge **·**  Salamanca
2003 Graz
2004 Genova **·**  Lille
2005 Cork
2006 Pátra
2007 Luxembourg **·**  Sibiu
2008 Liverpool **·**  Stavanger
2009 Linz **·**  Vilnius
2010 Essen **·**  İstanbul **·**  Pécs
2011 Tallinn **·**  Turu
2012 Maribor **·**  Guimarães
2013 Košice **·**  Marseille
2014 Riia **·**  Umeå
2015 Mons **·**  Plzeň
2016 Wrocław **·**  Donostia / San Sebastián
2017 Aarhus **·**  Paphos
2018 Leeuwarden **·**  Valletta
2019 Matera **·**  Plovdiv
2020/2021 Galway **·**  Rijeka
2022 Kaunas **·**  Esch-sur-Alzette **·**  Novi Sad
2023 Veszprém **·**  Timișoara **·**  Elefsína
2024 **Tartu **·**  Bad Ischl **·**  Bodø**
2025 Nova Gorica / Gorizia **·**  Chemnitz
2026 Oulu **·**  Trenčín
2027 Liepāja
 |