recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Jelgava kihistu** (inglise keeles *Jelgava Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailīte aastal 1976. Kihistu on nime saanud Jelgava linna järgi.

Kihistiku stratotüüp on Dobele 92 puurauk, kus kihistik esineb 1234...1242 meetril.

Eestis eristatakse selle kihistu kivimeid Lõuna-Eesti aladel, kus selle all lamab Jonstorpi kihistu. Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas, ja Nemunase madalikul. Maa keskosas esineb selles Kirdonysi kihistik. Kihistu suurim paksus on 12 meetrit.

Kihistu lasub Jonstorpi kihistul, sellel lamab Paroveja kihistul, kohati ka Kuiļi kihistu. Kihistu moodustab rohekashall punaste laikudega lubjarikas mergel. Litoloogiliselt sarnasest Jonstorpi kihistust eristavad seda argilliiti sisaldava lubjakivi vahekihid. Kihistust on leitud vaid üksikuid makrofossiile.

Viited
------

1. ↑  Jelgava kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Linda Hints, Asta Oraspõld, Jaak Nõlvak. *The Pirgu Regional Stage (Upper Ordovician) in the East baltic: lithostratigraphy, biozonation and correlation,* Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Geology, 2005

Välislingid
-----------

* Jelgava kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
**Väike tobias** ehk **nigli** (ka **väiketobias**, *Ammodytes tobianus*) on tobiaslaste sugukonda tobia perekonda kuuluv kalaliik.

Väike tobias elab Lääne-Euroopa rannikumeres  ja rohkelt ka Eesti rannikuvetes.

Väikese tobia keha on pikenenud ja ümara ristlõikega. Pea on samuti pikenenud ja otsast terav, terava väljaulatuva alalõuaga. Ülalõug on väljasopistuv ja võib koos alalõuaga moodustada toru. Lõua eesmises otsas pole hambaid.

Silmatorkavalt pikk on seljauim, mis koosneb 49–58 hargnenud kiirest. Kala pikkus on 20 cm, eluiga küünib 7 aastani. Rinnauimed on väikesed ja paiknevad madalal, kõhuuimed puuduvad, sabauim on kahehõlmaline. Nahavärv on seljal rohekaskollane, külgede ülaosas kollane, alakülgedel ja kõhul hõbedane.

Paljunemine sõltub sellest, missugusesse teisendisse kala kuulub. Sigimine toimub tavaliselt veebruarist aprillini, harvem septembrist novembrini. Kalad saavad suguküpseks 1–2-aastaselt, kui nad on 8 cm pikad.

Tobiaslaste marjaterad on demersaalsed, veidi ellipsoidsed ja kleepuvad liivaterade külge. Vastsed on pelaagilised ja ilmuvad planktonisse massiliselt.

Väiketobia peamiseks toiduks on planktilised vähid ja tõruvähkide vastsed.

Tobiaslased ise on põhjaeluviisiga tursklaste lemmiktoit ja tobiaid kasutataksegi tursklaste õngejadadega püüdmisel elussöödana.

Väikese tobia kõrval leidub Eesti rannikuvetes ka tobiaslaste suurtobia perekonda kuuluvat suurtobiat (*Hyperoplus lanceolatus*), kes sööb väiketobiat.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Loomade elu", 4. kd. lk 384
2. ↑  P. J. Miller, M. J. Loates. "Euroopa kalad", tõlkinud Tiit Raid. Eesti Entsüklopeediakirjastus 2006, lk 230

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Väike tobias** |

* Väike tobias andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Pildid lehel www.asturnatura.com
**Kärssmadu** (*Heterodon*) on maoperekond.

Klassifikatsioon
----------------

Kärssmadude perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:

* *Heterodon gloydi* Edgren, 1952
* *Heterodon kennerlyi* Kennicott, 1860
* *Heterodon nasicus* Baird & Girard, 1852
* *Heterodon platirhinos* Latreille, 1801
* *Heterodon simus* (Linnaeus, 1766).

### Väljasurnud kärssmaod

* †*Heterodon brevis* Auffenberg, 1963
* †*Heterodon plionasicus* J.A. Peters, 1953

Levila
------

Need maod elavad Põhja-Ameerikas.

Käitumine
---------

Inimestega kohtudes käituvad need maod üsna omapäraselt. "Loomade elu" 5. köites, lk 284, kirjeldatakse nende käitumist inimesega kohtudes järgmiselt: "Alguses käituvad nad väga agressiivselt ja püüavad ehmatada: lamendavad kahekordselt keha eesmise osa, laiendavad tunduvalt kaela ja pead, sisisevad valjusti ja sooritavad avatud lõugadega raevukaid sööste vaenlase poole. Kui see hirmutamine mõju ei avaldanud, kaob mao kogu agressiivsus ja hakkab peale vaatemängu teine osa: madu hakkab avatud suu ja rippuva keelega krampi kiskuma ning kui krambid lõpevad, jääb liikumatult maapinnale lamama, kõht ülespoole. Tekib täielik illusioon surmast: madu ei reageeri puudutamisele, ta keha on lõtvunud ja omandab passiivselt sellise asendi, mis talle antakse. Kuid kui eemalduda, siis tõstab madu pea üles, vaatab ringi ja teinud kindlaks, et oht möödunud, pöördub kõhule ning roomab minema.

Viited
------

1. ↑  Peter Uetz & Jakob Hallermann, Higher Taxa in Extant Reptiles Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 05.04.2014) (*inglise keeles)*
2. ↑  Loomade elu 5:284.
3. ↑  Peter Uetz & Jakob Hallermann, Heterodon Roomajate andmebaas veebiversioon (vaadatud 26.04.2014) (*inglise keeles)*
4. ↑  Loomade elu 5:284.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Animal Diversity Web-is
* Sissekanne CoL-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne IUCN-is
* Sissekanne NCBI Taxonomy database-s
* Sissekanne roomajate andmebaasis
* Sissekanne uBio-s
* Sissekanne saidil Wikispecies

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Heterodon seisuga 26.04.2014.*
**Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared** on Suurbritannia meretagune ala Atlandi ookeani lõunaosas. Saartel puudub püsielanikkond.

Territoorium loodi 1985. aastal, enne seda oli piirkond Falklandi saarte alluvuses. Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saarte erivolinik on 2014. aastast Colin Roberts.

Saartele pretendeerib ka Argentina – Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared kuuluvad formaalselt Tulemaa, Antarktise ja Lõuna-Atlandi saarte provintsi.

Tippdomeen on .gs 

Kehtib Falklandi nael.

Saartel kehtiva aja erinevus maailmaajast on –2 tundi.

Vaata ka
--------

* Lõuna-Georgia
* Lõuna-Sandwichi saared
* Tulemaa provints (Argentina)


Suurbritannia meretagused alad ja Briti Krooni sõltkonnad

**Suurbritannia meretagused alad:** Anguilla | Bermuda | Briti Neitsisaared | Briti Antarktika ala | Briti India ookeani ala | Falklandi saared | Gibraltar | Kaimanisaared | Montserrat | Pitcairn | Akrotiri ja Dhekelia sõjaväebaasid | Saint Helena | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Turks ja Caicos  

**Briti Krooni sõltkonnad:** Guernsey | Jersey | Man



Ameerika maad

**Iseseisvad riigid:** Ameerika Ühendriigid | Antigua ja Barbuda | Argentina | Bahama | Barbados | Belize | Boliivia | Brasiilia | Colombia | Costa Rica | Dominica | Dominikaani Vabariik (Quisqueya) | Ecuador | El Salvador | Grenada | Guatemala | Guyana | Haiti | Honduras | Jamaica | Kanada | Kuuba | Mehhiko | Nicaragua | Panama | Paraguay | Peruu | Saint Kitts ja Nevis | Saint Lucia | Saint Vincent ja Grenadiinid | Suriname | Trinidad ja Tobago | Tšiili | Uruguay | Venezuela  

 **Sõltuvad alad:** Anguilla | Aruba | Bermuda | Bonaire | Briti Neitsisaared | Curaçao | Falklandi saared | Gröönimaa | Guadeloupe | Kaimanisaared | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Martinique | Montserrat | Navassa | Prantsuse Guajaana | Puerto Rico | Saba | Saint-Barthélemy | Saint-Martin | Saint-Pierre ja Miquelon | Sint-Eustatius | Sint Maarten | Turks ja Caicos | USA Neitsisaared

 Aafrika maad | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | **Ameerika maad** | Euroopa maad
**Balrog** on tegelasi J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".

Morgothi Balrog on kurjus Muistsest Maailmast. Ta on nii vari kui ka tuli, tugev ja kohutav. Ta on kaua olnud Caradhrase mäe all Morias vaikselt, kuid päkapikud oma ahne kaevamisega äratasid selle muistse aja koletise. Haldjad on öelnud: "Oleme kaua peljanud, et Caradhrase all magab õud".

Balrogiga võideldes kukub Gandalf Moria sügavikku. Kuid nende võitlus pole veel sellega läbi. Nad maanduvad allolevasse kuristikku ning Gandalf alistab Balrogi.

Välislingid
-----------

| * v
* r
Ainurid J. R. R. Tolkieni teostest |
| --- |
| Valaritest Kuningad | 
Manwë **·** Ulmo **·** Aulë **·** Oromë **·** Mandos (Námo) **·** Lórien (Irmo) **·** Tulkas |
| Valaritest Kuningannad | 
Varda **·** Yavanna **·** Nienna **·** Estë **·** Vairë **·** Vána **·** Nessa |
| Vaenlased | 
Morgoth (Melkor) |
| Maiarid | 
Eönwë **·** Ilmarë **·** Ossë **·** Uinen **·** Salmar **·** Sauron **·** Melian **·** Arien **·** Tilion **·** Istar **·** Saruman (Curunír) **·** Gandalf (Olórin) **·** Radagast (Aiwendil) **·** Sinised Võlurid **·** Balrog **·** Gothmog **·** Durini Hukk |
Jelizaveta Aleksandrova-Zorina, 2018
**Jelizaveta Aleksandrova-Zorina** (vene keeles **Елизавета Борисовна Александрова-Зорина**; sündinud 22. märtsil 1984 Leningradis) on vene kirjanik, publitsist, ajakirjanik ja blogija. Ta on ajalehe Moskovski Komsomolets kolumnist.

Ta sündis aastal 1984 Leningradis, kuid kasvas üles Kovdoris Murmanski oblastis. Praegu elab ta Moskvas. Ta on õppinud kõrgematel stsenaristide ja režissööride kursustel.

Ta on teinud aastast 2005 kirjanduslikku kaastööd näiteks ajakirjadele Sibirskije ogni, Baltika, Darjal, Polit-Gramota, Russkii perepljot.

Tema esikromaan "Маленький человек" ilmus aastal 2012; aastal 2017 ilmus see pealkirja "Väike inimene" all sarjas "Punane raamat" eestikeelses tõlkes, tõlkija Jüri Ojamaa.

Bibliograafia
-------------

* 2011 – *Бунтовщица* (jutukogu)
* 2012 – *Маленький человек* (romaan, ilmunud ka eesti keeles)
* 2016 – *Человек без лица* (romaan)
* 2016 – *Сломанная кукла* (romaan)
* 2016 – *Три семерки* (jutukogu)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Jelizaveta Aleksandrova-Zorina** |
**Väike käopõll** (*Listera cordata*, sünonüüm *Neottia cordata*) on käpaliste sugukonda käopõlle perekonda kuuluv rohttaim.

Väike käopõll kasvab põhjapoolkera parasvöötmes, aga Euraasias ja Gröönimaal ka tundras. Ta eelistab niiskeid ja varjulisi kasvukohti. Mägedes kasvab ta kuni 2 km kõrguseni.

Väikese käopõllu vars on 2½–6 dm kõrge. Lehed on vastastikused ja südajad. Risoom on roomav. Varre tippu kasvab õisik, mis moodustub paljudest väikestest kollakasrohelistest õitest. Vili on kupar.

Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012). Tema arvukus väheneb ja teda loetakse Eestis ohustatud liigiks. Teda kahjustavad metsa majandamine, soode kuivendamine ja turba kaevandamine.

* Väike käopõll, Elva-Vitipalu MKAVäike käopõll, Elva-Vitipalu MKA
* Väikese käopõlle lehedVäikese käopõlle lehed
* Õitsenud väike käopõllÕitsenud väike käopõll

Viited
------

1. ↑  Otsing: Neottia cordata andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele) Vaadatud 1. detsembril 2015

Välislingid
-----------

* Otsing: Neottia cordata andmebaasist eElurikkus (lisa eElurikkuse id Vikiandmete lehele)
Vabadussõja Kärstna lahingu mälestussammas 2010. aasta septembris
**Vabadussõja Kärstna lahingu mälestussammas** on 1928. aastal Kärstnasse püstitatud ja 1989. aastal taas avatud mälestussammas Vabadussõja Kärstna lahingus hukkunutele.

Mälestusmärgi geograafilised koordinaadid on 58° 8′ 16″ N, 25° 48′ 18″ E.

Ajalugu
-------

Kaheksateistkümne Kärstna lahingus hukkunud Eesti mehe mälestuseks mälestusmärgi püstitamise ja selleks raha kogumise eest kandis hoolt kohalik komisjon, kuhu kuulusid Eduard Kustavus, Aleksander Laansoo, Aleksander Muni, Jaan Muni, Voldemar Naestem ja Aado Veeberg.

Mälestussamba tagumine külg
Sammas valmistati Riigi Kunsttööstuskooli skulptuuritöökoja juhataja Leonhard Pruuli kavandite järgi ja avati 26. augustil 1928. 28. septembril 1930 lisati samba esiküljele must marmorplaat, kus olid kirjas langenute nimed.

Monument purustati 19. juunil 1941 hävituspataljoni poolt. Õhkimisest alles jäänud sokliosa purustati 31. oktoobril 1944.

17. novembril 1988 avati Mauri Keerutaja, Enn Kõva ja Priit Silla eestvõttel kohalik muinsuskaitse klubi, mis asus sammast taastama. 23. juunil 1989 lõpetati suuremad tööd mälestusmärgi juures ja peeti taasavamistseremoonia. Sinimustvalge lindi lõikasid läbi Vabadussõjas võidelnud Ants Kallas ja Oskar Traat ning vaimuliku talituse pidas Helme Maarja koguduse õpetaja Valter Vaasa. Kunstnikutöö teostas kujur Viktoras Stavickis koos oma venna Jevgeniga ning tahvli langenute nimedega valmistas kiviraidur Enn Niittee.

Alates 26. juunist 2003 on mälestusmärk Muinsuskaitseameti poolt arvele võetud kui ajaloomälestis.

Välislingid
-----------

* Kärstna lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
* Tiina Sarv: "Mälestussambad meenutavad neid, kes andsid oma elu Eesti Vabariigi eest" Sakala, 16. september 2008
**Jelena Rõkovtseva** (vene keeles Елена Рыковцева; sündinud 4. märtsil 1962 Vorkutas Komi ANSV-s) on vene ajakirjanik ja Vabadusraadio saatejuht.

Ta käsitleb sageli massimeedia endaga seotud probleeme. 

Ta on õppinud Vorkutas, Novosibirskis ja Odessas. Rõkovtseva on lõpetanud keskkooli Novosibirskis ja Metšnikovi-nimelise Odessa Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna. 

Aastatel 1984–1991 töötas ta Odessa ajalehtedes. 1991. aasta detsembris võeti ta tööle ajakirja Ogonjok Lõuna-Ukraina erikorrespondendiks. Aastatel 1995–2000 töötas ta Moskva nädalalehe Moskovskije Novosti ajakirjanikuna ja 2000–2001 nädalalehe Obštšaja Gazeta meediaosakonna toimetajana.

Vabadusraadios
--------------

Vabadusraadio logo
Alates 2001. aastast töötab Rõkovtseva Vabadusraadio Vene teenistuse Moskva büroos. 1. juulil 2002 määrati ta Moskva büroo peatoimetaja asetäitjaks ja 2003. aastal märtsist kuni detsembri lõpuni töötas ta peatoimetaja kohusetäitjana.

Rõkovtseval on autorisaade "Litsom k sobõtiju". Varem oli ta saate "Litsom k litsu" saatejuhte.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Елена Рыковцева. archive.svoboda.org
2. ↑  Рыковцева Елена. relga.ru
3. 1 2  Рыковцева Елена – биография. viperson.ru
4. ↑  Елена Рыковцева: «Научиться писать можно, но научиться быть талантливым нельзя». journ.msu.ru, 13. september 2012
5. ↑  Елена Рыковцева. svoboda.org

Välislingid
-----------

* Jelena Rõkovtseva Facebookis
* Лицом к событию. svoboda.org
Valla maastik
**Salduse vald** (läti keeles *Saldus pagasts*) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Salduse linnaga ja Lutriņi, Gaiķi, Zirņi ning Ciecere vallaga.

Valla pindala on 42,1 km². Aastal 2011 oli elanikke 1482, aga 2021. aasta seisuga elas seal 1359 inimest. Aastal 2011 elas vallas 1346 lätlast, 42 venelast, 19 valgevenelast, 11 ukrainlast, 12 poolakat ja 43 leedulast. Valla keskuseks on Druva küla. Vallamaja asub aadressil Vienības iela 15 – 17, vallavanem on Ilze Kļava.

Tänapäevasel valla territooriumil asus varem Kumbri mõis (*Gut Kumbern*). Aastal 1935 oli Kuldīga kreisi kuuluva Salduse valla pindala 76,2 km² ja seal oli 1544 elanikku.

Aastal 1945 moodustati vallas Bērzi ja Salduse külanõukogud, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Hiljem liideti Salduse külanõukoguga likvideeritav Bērzi külanõukogu. Aastal 1977 liideti sa Salduse külanõukogust Lutriņija Zirņi külanõukogudega. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all kunstnik Janis Rozentālsi maja. Kohaliku kaitse all on Birēni keskaegne kalmistu.

Valla suurim jõgi on Lašupe jõgi.

Vallas on kuus küla. Valla keskuses Druvas (*lielciems*) oli 2022. aastal 1031 elanikku. Ziedonis on staatusega *vasarnīcu ciems* ja aastal 2005 oli seal 8 elanikku. Ülejäänud külad on staatusega *mazciems*: Aronija 30 elanikuga aastal 2005, Lagzdiņas 39 elanikuga aastal 2006, Saldus stacija 94 elanikuga aastal 2005 ja Tiruļi 20 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited
------

1. ↑  Pilsētu (blīvi apdzīvotu) un lauku (reti apdzīvotu) teritoriju iedzīvotāju skaits reģionos, pilsētās, novados un pagastos (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) – Teritoriālā vienība, Laika periods un Rādītāji, vaadatud 22.12.2022.
2. ↑  Ethnic composition of Latvia 2011
3. ↑  Saldus novads, vaadatud 9.09 2022
4. ↑  Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
5. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
6. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
7. ↑  Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.

Välislingid
-----------

 Salduse vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Salduse piirkonna haldusüksused

* Blīdene vald
* Brocēni linn
* Ciecere vald
* Ezere vald
* Gaiķi vald
* Jaunauce vald
* Jaunlutriņi vald
* Kursīši vald
* Lutriņi vald
* Nīgrande vald
* Novadnieki vald
* Pampāļi vald
* Remte vald
* Ruba vald
* Salduse linn
* Salduse vald
* Šķēde vald
* Zaņa vald
* Zirņi vald
* Zvārde vald
* Vadakste vald
**Saleisha Lashawn Stowers** (sündinud 10. jaanuaril 1986) on USA supermodell. Ta võitis telesaate "Ameerika supermodellid" üheksanda hooaja.

Lapsepõlv ja elu enne modellikarjääri
-------------------------------------

Intervjuus ajakirjale Seventeen ütles Saleisha, et ta lapsepõlv oli raske. Ta elas koos oma vanaemaga Maderas Californias. Kui ta oli 14-aastane, kandideeris ta T-Zone'i laagrisse, mis oli Tyra Banksi enesehinnangulaager tüdrukutele. Varem töötas Saleisha administraatorina Los Angeleses. Enne supermodellisaadet võis teda näha ka mõnes reklaamis, mis tutvustasid kiirtoidukohta Wendy’s. Teda võis näha ka külalisesinejana sarjas "Inetu Betty".

"Ameerika supermodellid" 9. hooaeg
----------------------------------

Saleisha saabus võistlusele enesekindlalt ja kõrge enesehinnanguga. Tema elurõõmus ja positiivne iseloom ning hea kõnnak võitsid kohtunike poolehoiu. Aga kohtunikud tundsid, et ta loodab liialt oma reklaamivälimusele, nii et nad andsid talle Louise Brooksist inspireeritud mustad juuksed. Alguses oli Saleisha oma fotodega kimpus, aga kui ta oli koos kaasvõistleja Victoria Marshmaniga jäänud kahe viimase hulka, anti talle armu ja ta jäeti saatesse edasi. Ta sai nn äratuskõne ning võttis end kokku, hakkas paranema ja paremaid pilte tegema. Ta võitis kaks vahevõistlust: Old Navy poe reklaami ja Colleen Queeni show Pariisis. Viimasel hindamisel olid kohtunikud tema poodiumi valitsemisest lummatud ja Saleisha võitiski. Teiseks jäi Chantal Jones.

Saleisha Stowers: „Ma kasvasin tugevaks nooreks naiseks ning olen väga rahul enda ja sellega, kus ma praegu olen. See on see, millest ma olen kogu aeg unistanud. Ma pingutasin selle nimel ja nüüd ma selle saingi. Ma tahtsin seda, ma tahtsin seda nii väga, nüüd ma sain selle ja ma ei lase seda enam käest. Tänan sind, jumal... Mina olengi Ameerika järgmine supermodell! Aah!!"

Saate võiduga kaasnes 100 000-dollarine leping CoverGirl Cosmeticsiga, milles ta reklaamis WetSlicks Fruit Spritzersit; kaanepilt ajakirjas Seventeen, kus ta foto ilmus 2008. aasta veebruaris, ja leping Elite Model Managementiga.
**Hans Theodor Kuben** (21. mai 1878 Kamara, Viljandi vald, Viljandimaa – 25. september 1942 Karaganda vangilaager) oli Eesti politseinik.

Ta sündis taluomaniku peres.

Ta lõpetas 1901 nooremleitnandina Moskva sõjakooli ja teenis kuni 1910. aastani Venemaa keisririigi sõjaväes, seejärel siirdus politseiteenistusse, teenis Rakveres ja Peterburis.

1917. aastal teenis ta Venemaa sõjaväes, oli seejärel bolševike käes pantvangis kuni Vabadussõja lõpuni.

1920. aastal astus Eesti politsei teenistusse, oli 1920–1921 Tallinna Linna Politseivalitsuse ülem ja 15. aprillist1921–1923 Politsei Peavalitsuse ülem, seejärel läks erru. 1928. aastal astus ta uuesti politsei teenistusse raudteede politseikomissari ja hiljem raudteede prefektina.

1935. aastal sai ta Kotkaristi III klassi teenetemärgi.

Arreteeriti NKVD poolt 16. septembril 1940.

Viited
------

1. ↑  Nimetused. Riigi Teataja, nr. 30, 25 aprill 1921
2. ↑  Hans Kuben Eesti Vabariigi teenetemärgid (vaadatud 13. detsembril 2014)

Kirjandus
---------

* Prefekt Hans Kuben 60-aastane. Postimees, 21. mai 1938, nr 137, lk 9

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
**Jelena Poverina-Tšernõh** (sündinud 28. novembril 1972) on Eesti ajakirjanik. 

Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli vene ja slaavi filoloogia osakonna 1995. aastal. Alates 1996. aastast töötab ta Eesti Rahvusringhäälingu venekeelse "Aktuaalse kaamera" toimetuses ja diskussioonisaate "Kolmnurk" saatejuhina.

Ta kuulus 23. detsembrist 2014 Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ja kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 2, sai 167 häält ning valituks ei osutunud. Ta oli üleriigilises nimekirjas 4. kohal.

Jelena lahkus erakonnast 17. aprillil 2015

2019. aasta seisuga Jelena töötab Postimehe venekeelses toimetuses saatejuhina.

Viited
------


INDEKSIGA

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 25. juunil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. jaanuar 2015. Vaadatud 10. jaanuaril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
Valentina Gunina (2011)
**Valentina Jevgenjevna Gunina** (vene keeles Валентина Евгеньевна Гунина; sündinud 4. veebruaril 1989 Murmanskis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2013).

Gunina on kolmekordne Venemaa naiste malemeister (2011, 2013, 2014) ja kolmekordne Euroopa naiste malemeister (2012, 2014, 2018). 

Naiste maailmameistrivõistlustel pääses ta 2015. aastal Sotšis ja 2018. aastal Hantõ-Mansiiskis kaheksandikfinaali. Mais 2019 pretendentide turniiril Kaasanis jäi ta 8. kohale. 

Gunina võitis kuldmedalid Venemaa naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2010, 2012, 2014), neljadel Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel (2009, 2011, 2015, 2017) ja 2017. aastal Hantõ-Mansiiskis toimunud naiste võistkondlikel maailmameistrivõistlustel.

Ta sai FIDE-lt 2010. aastal naiste suurmeistri, 2011. aastal rahvusvahelise meistri ja 2013. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. 2011. aastal sai Gunina Venemaa suurmeistri nimetuse.

Koos 43 teise Venemaa tippmaletajaga allkirjastas ta avaliku kirja Vladimir Putinile, milles protesteeriti  Venemaa sissetungi vastu Ukrainasse.

Tunnustus
---------

* 2013 – Venemaa teeneline meistersportlane

Viited
------

1. ↑  'Stop the war.' 44 Top Russian Players Publish Open Letter To Putin chess.com, 20. aprill 2022

Välislingid
-----------

* Valentina Gunina – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Valentina Gunina FIDE andmebaasis
**Valents** on psühholoogias mõistena kasutusel peamiselt emotsioonidest rääkides. Valents tähendab kas intrinsilist atraktiivsust (positiivne valents) või eemaletõukavust (negatiivne valents). Valentsi võib omistada nii sündmusele, objektile kui olukorrale. Terminit kasutatakse ka spetsiifilisite emotsioonide iseloomustamiseks ning kategoriseerimiseks[*viide?*]. Negatiivne valents omistatakse tavaliselt negatiivsetele emotsioonidele nagu viha või hirm. Positiivne valents omistatakse tavaliselt positiivsetele emotsioonidele nagu rõõm. Positiivse valentsiga emotsioone kutsuvad esile positiivsed sündmused, objektid või olukorrad ning negatiivse valentsiga emotsioone negatiivsed sündmused, objektid või olukorrad. Valentsi kasutatakse ka illustreerimaks tunnete, afektiivsete seisundite, teatud käitumise või eesmärgi saavutamise hedoonilist tooni. Veel saab valentsi alusel vaadelda ambivalentsust, kui konflikti negatiivsete ja positiivsete valentsikandjate vahel.[*viide?*]

Teoreetikud, kes võtavad emotsioonide, hinnangute ja valikute uurimise aluseks valentsipõhise lähenemise, väidavad, et sama valentsiga emotsioonid mõjutavad hinnanguid ja valikud sarnaselt.

Kasutamise ajalugu
------------------

Valents tõligti esmakordselt inglise keelde saksa keelest aastal 1935 Kurt Lewini teostes. Ambivalentsusel on psühholoogias pikem ajalugu kui valentsil.[*viide?*]

Emotsiooni kriteeriumid
-----------------------

Valentsi kasutatakse osades emotsiooniteooriates emotsiooni kriteeriumina. Kuna emotsioonil "üllatus" puudub valents on seda emotsiooni püütud emotsioonide nimekirjast välja jätta.[*viide?*]

Mõõtmine
--------

Valentsile võib omistada arvväärtuse, kuid siiski on mõõdiku enesekohane ja subjektiivne raporteerimine küsitav.[*viide?*] Selle katsumuse ületamiseks on valentsi võimalik mõõta ka kasutades füsioloogilisi mõõdikuid nagu näoilmed (näo liigutuste kodeerimis süsteemi alusel) või modernseid funktsionaalseid aju piltdiagnostika meetodeid. Sellisteks meetoditeks oleks näiteks funktsionaalne magnetresonantstomograafia (fMRI), elektroentsefalograaf (EEG) või magnetentsefalograaf(MEG) ja positron-emissioon tomograafia (PET).

Vaata ka
--------

* afektiivne neuroteadus
* afektiteadus
* Paul Ekman
* valentsusefekt
* emotsiooni analüütika

Viited
------

1. ↑  Nico H. Frijda, The Emotions. Cambridge(UK): Cambridge University Press, 1986. p. 207
Sonora kõrbe asukoha skeem
**Sonora kõrb** on kõrb, mis asub Mehhiko ja USA piiril.

Geograafiline asukoht
---------------------

Mehhikos asuv kõrbeosa paikneb California poolsaarel ja Sonora osariigis, Ameerika Ühendriikides asuv osa California ning Arizona osariigis.[*viide?*]

Geograafilised koordinaadid:[*viide?*]  

26°40’ – 34°30’ N  

110°30’ – 116°40’ W

Kõrbe pindala on ligikaudu 300 000 km².[*viide?*]

Sonora on liiva- ja kivikõrb.[*viide?*]

Kasvukohatüüp
-------------

Tegemist ei ole kõrbega tavainimese ettekujutuses (Sahara tüüpi viljatud liivaluited vms). Ka seda leidub Sonoras, kuid enamik kõrbest on kaetud suhteliselt rikka elustikuga.[*viide?*]

Kõrbete sademetehulk võib varieeruda küllaltki suurtes piirides, jäädes enamasti siiski alla 200 mm aastas. Kui välja jätta külmakõrbed, ületab aurumine sademeid. Kõrbi iseloomustab temperatuuri aastase ja ööpäevase käigu suur amplituud, see on põhjustatud pidevast kõrgrõhkkonnast ja temperatuuri inversioonist, mis ei lase tekkida pilvkattel. Kõrbete taimestik on harjunud pideva vee puudujäägiga. Kõrbete ja poolkõrbete biomassi produktsioon pindala ühiku kohta on küll väike, kuid liigirikkus võib olla küllaltki suur, näiteks Austraalia kõrbete roomajate või Mehhiko kõrbete kaktuste puhul.[*viide?*]

Elustiku mitmekesisus
---------------------

Kõrbetes ja poolkõrbetes võib kasvada palju erinevaid ja kuivade tingimustega kohanenud taimeliike. Rikkalikult võib esineda ka roomajaid, samuti on mitmetes kõrbetes kõrge endeemsuse aste, see tähendab, et paljud liigid esinevad vaid selles kindlas piirkonnas. Sonora kõrbes on endale elupaiga leidnud umbes 2500 taimeliiki. Sonoras kasvab arvukalt kaktuseid.[*viide?*]

Iseloomulikke liike
-------------------

### Taimed

* Saguaarokaktus (*Carnegiea gigantea*)
* Simmondsia (*Simmondsia chinensis*)
* Särav fukjeeria (*Fouquieria splendens*)

### Imetajad

* California jänes (*Lepus californicus*)
* Vöötsaba (*Bassariscus astutus*)
* Tavakeksik (*Dipodomys deserti*)
* Taskukeksik (*Perognathus amplus*)
* Lumelammas (*Ovis canadensis*)
* Koiott (*Canis latrans*)
* Harksarvik (*Antilocapra americana*)

### Linnud

* Kaktusekäblik (*Campylorhynchus brunneicapillus*)
* Must-siidinäpp (*Phainopepla nitens*)

### Kahepaiksed ja roomajad

* Kaevur-kilpkonn (*Gopherus agassizii*)
* Tiiger-tömpsuu (*Ambystoma tigrinum*)
* Žilatjee (*Heloderma suspectum*)

Ohud säilimisele
----------------

Enamik ohtudest on seotud inimtegevusega: salakütid, niisutuspõllumajandus, kariloomade pidamine, liiga intensiivne turism.[*viide?*]
**Hans Lippershey** (1570 – september 1619), tuntud ka kui **Johann Lippershey** või **Lipperhey**, oli saksa-hollandi päritolu prilliklaaside valmistaja. 

Teda seostatakse tihti teleskoobi leiutamisega, ehkki pole teada, kas just tema oli esimene, kes teleskoobi valmistamisega hakkama sai.

Elulugu
-------

Hans Lippershey sündis aastal 1570 Weselis Lääne-Saksamaal. 1594. aastal kolis ta Zeelandi provintsi pealinna Middelburgi. Samal aastal ta abiellus. 1602. aastal sai Lippersheyst Zeelandi kodanik. Selle ajaga oli ta saanud meistriks prilliklaaside ja läätsede valmistamises ning asutas prillipoe. Ta jäi Middelburgi kogu ülejäänud eluks.

### Teleskoobi leiutamine

Hans Lippershey valmistas teadaolevalt vanima refraktori, mille kohta leidub kirjalikke andmeid. Tema töö optiliste seadmetega sai alguse prilliklaaside valmistaja ametist, erialast, millega tegeleti alates 13. sajandist Itaalias Firenzes ja Veneetsias ning hiljem ka Saksamaal ja Hollandis.

Lippershey pöördus Hollandi parlamenti 2. oktoobril 1608, et saada patent aparaadile, mille abil saab "näha kaugel olevaid asju nii, nagu nad oleksid lähedal". Ta jõudis teisest hollandi leiutajast Jacob Metiusest vaid paar nädalat ette. Lippershey ei saanud patenti, sest sama leiutise patenti tahtis veel mitu leiutajat, kuid Hollandi valitsus tasus talle jooniste koopiate eest heldelt.

Lippershey taotlust patendi saamiseks mainiti saatkonna diplomaatilises aruandes, mille saatis Hollandisse Siiami kuningriigi kuningas Ekathotsarot. Teadet levitati oktoobris 1608 üle kogu Euroopa ning see inspireeris teisigi leiutajaid sarnaseid seadeldisi katsetama. Nende hulgas proovisid telskoopi edasi arendada näiteks itaallane Paolo Sarpi, inglane Thomas Harriot, kes kasutas omatehtud teleskoopi juba suvel 1609, ja Galileo Galilei, kes täiustas aparaati.

Selle kohta, kuidas Lippershey teleskoobi mõttele võis tulla, on erinevaid lugusid. Ühe versiooni järgi nägi ta oma poes kaht läätsedega mängivat last, kes vestlesid omavahel sellest, kuidas nad näevad kaugel olevat tuulelippu palju suuremana, kui vaatavad seda läbi kahe läätse. On ka pakutud, et teleskoobi mõttele võis tulla Lippershey õpipoiss või mõni teine teadlane.

Tema järgi on nime saanud Lippershey kuukraater ja väikeplaneet 31338 Lippershey.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib pea kujunemisest fülogeneesis; aju ja keha massi suhte kohta vaata artiklit Ajumassi ja kehamassi suhe* |

---

**Tsefalisatsioon** on fülogeneetiline protsess, mille tagajärjel looma ülejäänud kehast eristub morfoloogiliselt pea. 

See on toimunud enamikul kahekülgsetel. Tsefalisatsiooni peetakse suunatud kulgemise tagajärjeks. Piirkonda, mis kulgemisel on eespool, koonduvad valgusretseptorid, kompimisretseptorid, kemoretseptorid ning toitumisel vajalikud elundid, nagu kombitsad, suised, hõõrlad ja hambad. Sellega kaasnev meelerakkude ja meeleelundite koondumine looma eesotsa viib koos tsefalisatsiooniga toimuva tserebralisatsiooni käigus meeltetajumusi töötlevate ja motoorseid impulsse vallandavate neuronite koondumiseni. 

Sessiilsed loomad, näiteks polüübid, saavad meeltetajumusi kõikidest suundadest. Neil on seetõttu radiaalsümmeetriline ehitus ja neil ei ole pead. Sama lugu on okasnahksete ja karpidega, kes on sekundaarselt muutunud väheliikuvaks või sessiilseks.
**Näärmehüpofüüs** ehk **adenohüpofüüs** ehk **hüpofüüsi eessagar** ehk **nääreajuripats** (ladina keeles *lobus anterior adenohypophysis*, *lobus anterior hypophyseos*) on kesknärvisüsteemiga loomadel peaajus paikneva hüpofüüsi eesosa, mis koosneb hüpofüüsi eessagarast ja hüpofüüsi vaheosast.

Ajuripatsi eessagara areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Ajuripatsi eessagar areneb Rathke taskust.

Roomajatel
----------

### Maolistel

Enamikul tänapäevastel madudel koosneb adenohüpofüüs, erinevalt teistest roomajatest, hüpofüüsi kesksagarast (*pars intermedia*) ja distaalsest osast (*pars distalis*). Osadel kaevuva eluviisiga madudel, maoperekondades *Typhlops* ja ahassuumadu, vahelmine osa puudub ja adenohüpofüüs koosneb üksnes distaalsest osast.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Koduloomadel koosneb nääreajuripats köbru-, vahelmisest ja distaalsest osast.

### Inimestel

Ajuripatsi eessagara (eessagar koos vaheosaga) tegevust reguleerivad hüpotalamuse hormoonid: 

1. türeotropiini vabastajahormoon (TRH)
2. gonadotropiini vabastajahormoon (GRH)
3. somatostatiin
4. kasvuhormooni vabastajahormoon (GHRH)
5. kortikotropiini vabastajahormoon (CRH).

Hüpotalamusest erituv gonadotropiini-vabastajahormoon (GnRH) garanteerib hüpofüüsi hormoonide:

* folliikuleid stimuleeriv hormoon – follitropiini (FSH) (puudub soo- ja liigispetsiifilisus)
* luteiniseeriv hormoon – lutropiini (LH) (puudub soo- ja liigispetsiifilisus)
* prolaktiini (PRL)
* adrenokortikotroopne hormoon – kortikotropiini (ACTH)
* kasvuhormoon – somatotropiini (GH)
* kilpnääret stimuleeriv hormoon – türeotropiini (TSH) toime reproduktiivsele funktsioonile.

Viited
------

1. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 266, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
2. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 143, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

Välislingid
-----------

* A11.1.00.002: Adenohypophysis. Adenohüpofüüs Sissekanne Terminologia Anatomicas
**Inge Kudisiim** (sündinud 29. juunil 1950 Tallinnas) on eesti maalikunstnik, graafik, raamatukujundaja ja -illustraator.

Inge Kudisiim on 1989. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

Haridustee
----------

* 1966–1970 õppis Tartu Kunstikoolis.

Isiklikku
---------

Ta on ajakirjanik Silja Lättemäe õde, kirjanik Leida Kudisiimu ja jurist Endel Kudisiimu tütar.

Looming
-------

Inge Kudisiimu maalides on inimene vastamisi stiihiaga, taeva ja maastike vaikusega. Ruumi, mis on kuldne, valgustavad kuusirp ja erakmunga helendav mõttekuma.

Teosed
------

* *Liblikad*. Akrüül, lõuend. 2006
* *Kuldvihm*. Akrüül, lõuend. 2006
* *Teel*. Akrüül, lõuend. 2007
* *Kuulataja aias*. Akrüül, lõuend. 2007

Näitused
--------

Inge Kudisiim esineb näitustel alates 1974. aastast.

* Tartu kunstimuuseumis, Tartu Kunstimajas, *Draakoni Galerii*s Tallinnas, Uppsalas.
* 18.–27. mai 2001 *Sinu Hinge Ruumis: Inge Kudisiim* galeriis *Põlendruum* Tallinnas.

Viited
------

1. ↑  Vappu Thurlow. Sinu Hinge Ruumis: Inge Kudisiim Sirp, 18. mai 2001
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib romaanist; filmi kohta vaata artiklit Tsementaed (film)* |

---

"**Tsementaed**" on 1978. aastal ilmunud Briti menukirjaniku Ian McEwani esikromaan.

Süžee
-----

Romaani jutustajaks on 15-aastane noormees Jack, kellel on kaks õde – Julie ja Sue – ning noorem vend Tom. Järjestikku surevad laste isa ja ema, kuid lapsed otsustavad viimase surma varjata, kartes, et muidu nad lahutatakse ja paigutatakse eraldi peredesse. Nad matavad ema laiba salaja keldrisse betooni sisse ja üritavad omapäi eladas hakkama saada. Lapsed elavad oma majas eemaletõmbununa ühiskonnast ja selle reeglitest, kuid betoonhaud aina mõraneb ning lastel muutub oma ainulaadse elukorralduse varjamine aina raskemaks.

Dramatiseeringud
----------------

1993. aastal lavastatas Andrew Birkin romaani põhjal samanimelise filmi, peaosas Charlotte Gainsbourg.

Mitmesugust
-----------

Raamatu tsitaati (filmis Charlotte Gainsbourgi öeldud) kasutatakse Madonna 2000. aasta laulus "What It Feels Like For A Girl".

> „Girls can wear jeans and cut their hair short. Wear shirts and boots. 'Cause it's OK to be a boy. But for a boy to look like a girl is degrading. 'Cause you think that being a girl is degrading. But secretly you'd love to know what it's like, wouldn't you? What it feels like for a girl."
> 
> 
>  – Julie (Charlotte Gainsbourg)
> 
>

Välislingid
-----------

* Peeter Künstler: "Karmimat sorti lastekirjandus". Sirp, 9. märts 2001.
Tsahhi keele kõnelejate asuala Kaukaasia kaardil (14)
**Tsahhi keel** (ka *tsahuri keel*; tsahhi keeles *цӀаӀхна миз*) on Kagu-Dagestani rühma kuuluv Kaukaasia keel, mida kõnelevad tsahhid.

See on üks Dagestani ametlikest keeltest. Kõnelejaid on umbes 22 300, neist Venemaal 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 10 596. Aserbaidžaanis räägib tsahhi keelt umbes 10 000 inimest.

1934. aastal loodi ladina kirjal põhinev kirjasüsteem. Venemaal kasutatakse tsahhi keele kirjutamiseks 1989. aastast kirillitsal põhinevat kirjasüsteemi, Aserbaidžaanis ladina kirjal põhinevat kirjasüsteemi.

Venemaal kasutatav tsahhi tähestik:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | АI аI | Б б | В в | Г г | ГI гI | Гъ гъ | Гь гь | Д д | Дж дж |
| Е е | Ё ё | Ж ж | З з | И и | Й й | К к | КI кI | Къ къ | Кь кь |
| Л л | М м | Н н | О о | ОI оI | П п | ПI пI | Р р | С с | Т т |
| ТI тI | У у | УI уI | Ф ф | Х х | Хъ хъ | Хь хь | Ц ц | ЦI цI | Ч ч |
| ЧI чI | Ш ш | Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | ЫI ыI | Э э | Ь ь | Ю ю | Я я |

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Ethnologue, Languages of the World: Tsakhur (inglise keeles)
Inga Žolude (2017)
**Inga Žolude** (sündinud 9. augustil 1984 Riias) on läti kirjanik, kirjanduskriitik, esseist ja tõlkija. 

Ta õppis Läti Riiklikus Ülikoolis inglise keelt ning pälvis Fulbrighti stipendiumi, et õppida Ameerika Ühendriikides Southern Illinois Universitys. Tal on filosoofiadoktori kraad kirjandusteaduse alal.

Žolude debüütromaan "Silta zeme" ("Soe maa") ilmus 2008. Pärast seda on ta avaldanud veel kaks romaani: "Sarkanie bērni" ("Punased lapsed", 2012) ja "Santa Biblia" (2013). Romaani "Punased lapsed" eest võitis ta Läti Kirjanike Liidu auhinna ja Raimonds Gerkensi kirjandusauhinna. 

Lisaks sellele on Žolude avaldanud mitu novellikogu ja kirjutanud näidendeid. Kogumiku "Mierinājums Ādama kokam" ("Aadama puu lohutus") eest võitis ta 2010 Euroopa Liidu kirjandusauhinna. 

Tõlkijana on Žolude läti keelde vahendanud Philip Larkini ja Robert Crawfordi teoseid. Tema enda loomingut on tõlgitud inglise, saksa, prantsuse, rootsi, poola, leedu, ungari, tšehhi ja bulgaaria keelde.

2010. aastast on Žolude Läti Kirjanike Liidu liige.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Tseiloni kaneelipuu** (*Cinnamomum verum*, ka *Cinnamomum zeylanicum*) on väike igihaljas lehtpuu loorberiliste sugukonnast.

Morfoloogia
-----------

Tseiloni kaneelipuu lehed on suured, nelinurkselt piklik-ovaalsed. Noorena muutuvad lehed säravpunasteks, hiljem tumerohelisteks valgete leheroodudega. 

Õied moodustavad pöörised. Nad on rohelist värvi ja ebameeldiva lõhnaga. 

Kui looduses kasvab kaneelipuu kuni 20 m kõrguseks, siis kultuurtaimena 6–12 m kõrguseks. Koore (*Cinnamomi cortex*) kogumiseks ja droogi saamiseks piiratakse tema kasvu paar-kolm korda aastas (lõigatakse puu tüvi maha), et iga 1–2 aasta järel saaks 2 m pikkusi võrseid kergesti ära lõigata. Oksad kooritakse ja värskena eraldatakse pealmine kiht.

Levila
------

Kaneelipuu algkoduks on Sri Lanka (varem tuntud Tseiloni nime all). Tänapäeval kasvatatakse seda puud ka Indoneesia, Madagaskari, Väikeste Antillide ja Kesk-Ameerika istandustes, samuti Brasiilias ja Egiptuses. Kaneelipuu kasvab ainult troopilises kliimas, kõige meelsamini rannikul.

Kasutamine
----------

 *Pikemalt artiklis  Kaneel*
Kaneelipuu kuivatatud koor
Tseiloni kaneelipuu koorest tehakse kaneelikange. Korjamine toimub vihmaperioodil, mil koor kergesti oksa küljest lahti tuleb. Äravõetud koor seotakse kimpudesse ning jäetakse 1-2 päevaks kookosmattide sisse mähituna fermenteeruma. Seejärel eraldatakse koore sise- ja väliskiht ja lastakse puhastatud koorel päikese käes kuivades rulli tõmbuda (või on see juba ise rulli tõmbunud). Kuivamisel omandab kaneel tüüpilise kollakaspruuni värvi. Mitu sellist rulli lükatakse teineteise sisse, nii et need moodustavad kaneelikangi.

Kaneelipuu lõhna tekitab temas sisalduv kaneeliõli, mis koosneb 75% ulatuses kaneelaldehüüdist.

Viited
------

1. ↑   A. Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 208, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010
**Soo-kaksikhammas** (*Dicranum bonjeanii*) kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaim. 

Soo-kaksikhammas kuni 12 cm kõrgune roheline või kollakasroheline, muruna kasvav sammal. Varred on alusel vähese tumepruuni risoidvildiga, lubjarikastel kasvukohtadel risoidvilt tihedam.

Eosed on kollased, läbimõõduga 16–24 µm, valmivad suve lõpus või sügisel. Vegetatiivne paljunemine toimub flagellide abil, mis esinevad peamiselt lubjarikaste kasvukohtade taimedel.

Sarnaneb ümarlehise kaksikhambaga, ebaselge piir on hariliku kaksikhambaga, sest mõlemad on väga varieeruvad ja laia ökoloogilise amplituudiga, kasvades nii happelistes kui ka aluselistes kasvukohtades.
Kasvab madalsoodes ja märgadel loodudel. Eestis sage.

Eesti Punase nimestiku andmetel ohuvälises (8) kategoorias.

Viited
------

1. ↑  Nele Ingerpuu. Kai Vellak. *Eesti sammalde määraja*. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117
2. ↑  Soo-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes, 15.10.2013

Välislingid
-----------

* Soo-kaksikhammas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Dumping** ehk **hõlvemüük** ehk **hõivemüük** (ka *damping*; inglise keeles *dumping*) on kauba eksport alla omahinna või koduhinnast madalama hinnaga, et vabaneda konkurentidest ja laiendada turgu.

Selliste toodete ekspordimaht on tavaliselt märkimisväärne ja seab ohtu importiva riigi tootjate materiaalse jätkusuutlikkuse. Dumping tähendab kõnekeeles ka kaubast vabanemist ükskõik kui madala hinnaga.

Dumpingu tavaline definitsioon on välisturul sama kauba eest madalama hinna küsimine kui eksportija kodumaisel turul. Sellele viidatakse kui tavapärase kaubandustegevuse käigus samal kaubanduslikul tasandil alla "normaalväärtuse" müümisele. Maailma Kaubandusorganisatsiooni (*World Trade Organization*, WTO) asutamislepingus on dumping hukka mõistetud (kuid mitte keelatud) olukorras, kus see põhjustab või võib põhjustada materiaalselt kahju importiva riigi kodumaisele tööstusele .

Dumpingu mõistel on negatiivne varjund, sest vabakaubanduse pooldajad näevad seda protektsionismi vormina .

### Dumpinguvastased meetmed

Paljud valitsused kasutavad dumpinguvastaseid meetmeid, et kodumaist tööstust kaitsta. WTO lepped (*Anti-Dumping Agreement* ja GATT punkt 6) lubavad seda, juhul kui riik suudab tõestada, et dumpingust tuleneb reaalne kahju kodumaisele konkureerivale tööstusharule. Selleks peab valitsus olema võimeline tõestama, et dumping toimub, arvutama välja selle ulatuslikkuse (ehk kui palju madalam on eksportija kauba hind turul võrreldes tema kodumaise turuga) ja et dumpingust tuleb või võib tulla kahju importiva riigi ettevõtetele. Peale selle on dumpinguvastaste meetmete kasutuselevõtuks teisigi tingimusi, näiteks lõpetatakse edasine uurimine kohe, kui selgub, et imporditava kauba maht on alla 3% kogu seda tüüpi kauba impordihulgast selles riigis. Meetmed võib kehtestada kuni viieks aastaks, kui ei tõestata, et nende lõpetamine tooks kaasa edasist kahju.

Vaata ka
--------

* Sotsiaalne dumping
* Ökoloogiline dumping

Viited
------

1. ↑  "Investopedia Dictionary". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. november 2014. Vaadatud 21. jaanuaril 2015.
2. 1 2  Dumping Inglise k wikipedia
3. 1 2  World Trade Organization. Understanding the WTO: Agreemants. Anti-dumping, subsidies, safeguards: contingencies, etc.
Akadeemia peakorter Cambridge'is
**Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia** (inglise keeles *American Academy of Arts and Sciences*) on Ameerika Ühendriikide teaduste akadeemia.

Asutatud 1780. aastal, on see üks USA vanemaid ja prestiižikamaid teadusühinguid.

Akadeemia peakorter asub Cambridge'is (Massachusettsi osariigis).

Struktuur
---------

Akadeemia liikmeskond jaguneb viide klassi:

* I – matemaatika ja füüsikateadused (jaguneb kuueks sektsiooniks, sealhulgas inseneriteaduste sektsioon)
* II – bioloogiateadused (jaguneb viieks sektsiooniks, sealhulgas arstiteaduste sektsioon)
* III – sotsiaalteadused (jaguneb viieks sektsiooniks, sealhulgas arheoloogia, antropoloogia ja geograafia sektsioon)
* IV – kunstid ja humanitaaria (jaguneb viieks sektsiooniks, sealhulgas filosoofia, ajaloo ja kujutava kunsti sektsioon)
* V – avalik teenistus ja ärindus (jaguneb kolmeks sektsiooniks, sealhulgas ajakirjanduse sektsioon)

Liikmeskond
-----------

Akadeemia liikmeskonda on kuulunud (või kuuluvad) teiste seas ka John Adams, Thomas Jefferson, John James Audubon, Joseph Henry, Washington Irving, Josiah Willard Gibbs, Augustus Saint-Gaudens, Robert Oppenheimer, Willa Cather, T. S. Eliot, Edward R. Murrow, Jonas Salk, Luis Alvarez, George Soros, Duke Ellington, Gerald Edelman, Jerry Fodor, David Chalmers ja Lisa Randall.

1848. aastal valis akadeemia oma liikmeskonda esimese naise – astronoom Maria Mitchelli.

Akadeemia valib ka välisliikmeid. Sellise au on pälvinud teiste seas Leonhard Euler, markii de La Fayette, Alexander von Humboldt, Leopold von Ranke, Charles Darwin, Otto Hahn, Jawaharlal Nehru, Pablo Picasso, Lucian Michael Freud, Winston Churchill, Galina Ulanova, Werner Heisenberg, Hannes Alfvén, Igor Tamm, Jakov Zeldovitš, Alec Guinness, Tzvetan Todorov, Henri Poincaré ja Sebastião Salgado.

Tänapäeval on akadeemial üle 4900 liikme (*fellows*) ja üle 600 välisliikme (*foreign honorary members*). Liikmeskonda kuulub üle 250 Nobeli auhinna ja üle 60 Pulitzeri auhinna laureaadi.

Akadeemia välisliige, eesti juurtega Rootsi paleogeneetik Svante Pääbo
### Eestiga seotud akadeemia liikmed

* 1914 – Johan Backlund, astronoomia alal
* 1958 – Ragnar Nurkse, majandusteaduse alal
* 1974 – Alar Toomre, matemaatika ja statistika alal
* 1977 – Ernst Öpik, astronoomia ja astrofüüsika alal
* 1986 – Endel Tulving, psühholoogia alal
* 2010 – Grigori Mints, filosoofia alal
* 2011 – Svante Pääbo, evolutsiooni- ja populatsioonibioloogia alal

Vaata ka
--------

* Rahvuslik Teaduste Akadeemia
* Ameerika Filosoofiaselts

Viited
------

1. ↑  About the Academy. amacad.org
2. ↑  American Academy of Arts and Sciences Elects National and International Scholars, Artists, Philanthropists, and Business and Civic Leadersy. amacad.org

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia** |

* American Academy of Arts and Sciences. Koduleht. amacad.org
* Akadeemia liikmed. amacad.org
**Armeenia mütoloogia** on armeenlaste muistne mütoloogia.

See sai alguse Urartust ning hiljem mõjutasid seda Mesopotaamia usund, zoroastrism ja vanakreeka mütoloogia.

Arvatakse, et armeenlased olid algul loodusekummardajad.[*viide?*]

Armeenia mütoloogia kujunemine
------------------------------

Garni tempel, külgvaade
Armeenia jumalate (*ditsov*) panteon kujunes välja armeenia algkeelt kõnelevatel hõimudel, kes pärisid Armeenia mägismaal elavate algindoeurooplaste usundi põhijooned.

Algselt austati Arat, kes oli Arevi (päikese) kehastus. Armeenlased nimetasid end päikese lasteks. Indoeuroopa pärandi seas oli ka kotkaste ja lõvide kultus ning taevakultus.

Ajapikku ilmusid mitteindoeuroopa päritolu jumalused. Peajumal Vanatur asendati Aramazdiga, kelles zoroastristliku Ahura Mazda jooned segunesid kohaliku jumaluse joontega. Samamoodi asendati viljakusjumalanna Nar Anahitiga.

Hellenismiajal samastati armeenia jumalused kreeka jumalustega: Aramazd Zeusiga, Anahit Artemisega, Vahagn Heraklesega, Astghik Aphroditega, Nane Athenaga, Mihr Hephaistosega ja Tir Apolloniga.

Pärast kristluse vastuvõtmist teisenesid vanad müüdid ja uskumused uuteks mütoloogilisteks kujutlusteks ja lugudeks. Jumalate ja vaimude asemele astusid Piibli tegelased, näiteks võtsid Ristija Johannes ja peaingel Gabriel üle mõned Vahagni jooned.

Allikad muistse armeenia usundi kohta on vanakreeka autorid Platon, Herodotos, Xenophon ja Strabon, Bütsantsi õpetlane Prokopios Kaisareast ning keskaja armeenia autorid Movses Horekatshi, Agathangeghos, Jeznik Koghbatshi, Sebevos ja Anania Širakatshi ning suuline rahvapärimus.

Panteon
-------

Lohetapja Vahagn. Tänapäevane kujutis
Panteon oli algselt Urartu päritolu. Hiljem sai see semi, iraani ja kreeka mõjutusi.

### Varajased jumalused

* Ḫaldi, algne peajumal. Et tema nimest sai tiitel (nagu "Baal"; "linna Ḫaldi", "tormide Ḫaldi"), siis peajumal lõpuks sulandus või asendus Ahura Mazdaga, kellest sai Aramazd. Ḫaldi moodustas triaadi Ardinise ja Teišebaga.
* Ardinis, päikesejumal, Ḫaldi poeg, jumalate juhtkolmiku liige..
* Saris, tõenäoliselt Ištari moonutus.
* Selardi, kuujumalanna.
* Teišeba, tormijumal, Ḫaldi poeg, jumalate juhtkolmiku liige.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  A. H. Sayce. Armenia (Vannic) (lk 793–794); M. H. Ananikian (lk 794–802). Armenia (Zoroastrian). – James Hastings (toim). *Encyclopædia of Religion and Ethics*, kd 1, 1908.
2. ↑  James R. Russell. ARMENIA AND IRAN iii. Armenian Religion. – *Encyclopædia Iranica*.