recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Tollien Schuurman (1932)
**Tollien Schuurman** [toll'iin sh'üürman] (õieti **Tollina Wilhelmina Schuurman**; 20. jaanuar 1913 Zorgvlied – 29. jaanuar 1994 Apeldoorn) oli hollandi jooksja. 

Ta oli 1930. aastatel üks maailma kiiremaid naisi. Juulis 1930 püstitas ta 17-aastaselt Friisimaa meistrivõistlustel Joures Hollandi rekordi 100 m jooksus (12,6). Augustis 1930 püstitas ta Hollandi meistrivõistlustel Haagis Hollandi rekordi 80 m jooksus. Ajakirjandus nimetas teda looduslikuks andeks. 1930. aasta naiste maailmamängudel Prahas tuli ta 100 m jooksus (12,6) ja 200 m jooksus (25,8) teiseks. Samal aastal kordas ta Rottevalles Drachteni lähedal maailmarekordit 12,0. Selle aja jooksis ta välja veel üks kord. Aastal 1932 jooksis ta uueks maailmarekordiks 11,9. Mitteametlikult kordas ta seda tulemust 1933. aastal neli korda ja 1934. aastal ühe korra. 13. augustil 1933 jooksis ta 200 m maailmarekordiajaga 24,6. 

Los Angelese olümpiamängudelt 1932 oodati Hollandis temalt kuldmedalit. Treener Jan Bijtstra ei saanud temaga kaasa minna, mistõttu sportlane tundis end üksi jäetuna. Schuurman võitis küll eeljooksu, kuid poolfinaalis tegi valelähte, mille tõttu ta kaotas eneseusalduse ja jäi kolmandaks ning lõppvõistlusele ei pääsenud. 

Berliini olümpiamängudel 1936, kus peeti tõenäoliseks tema võitu 100 m ja 200 meetri jooksus, 4×100 m teatejooksus ja kaugushüppes, keeldus ta osalemast. Ta pärines Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei pooldajate perekonnast, ja kui Adolf Hitler ei lubanud juutidel mängudest osa võtta, siis otsustas ta hoolimata Kuningliku Hollandi Kergejõustikuliidu (KNAU) survest mänge boikoteerida. Tema loobumise tõttu sai Fanny Koen võimaluse teha debüüdi rahvusvahelistel võistlustel. Schuurmanile tähendas see otsus sportlaskarjääri lõppu. 

1948. aasta mängudel Schuurman vanuse tõttu enam osaleda ei saanud. Ta töötas vahepeal hambaarsti assistendina ning hiljem oli tal pediküüritöökoda. Suvel 1948 päästis ta kahe tüdruku elu, kes oleksid Vlielandi saare rannas äärepealt uppunud. 

Umbes 1950 asutas ta koos teistega Apeldoornis kergejõustikuühingu Olympic. Ta oli seal treener ning vabal ajal ühingu Vrienden van de KNAU lehe Vriendenband sekretär ja laekur. 

Tollien Schuurman suri 81-aastaselt 1994. aastal. Drachteni kergejõustikuühing Impala andis ühele spordiväljakule tema nime.

Välislingid
-----------

* Artikkel (*hollandi keeles*)
* Tollien Schuurman saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Lepiku mõis**, ka Laabi karjamõis (saksa keeles *Ellerrode*) oli Rannamõisa mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal, tänapäeva Vatsla küla lähedal Saue vallas Harju maakonnas.

Viited
------

1. ↑  Lepiku krjms, rööp- või põhinimi Laabi krjms, www.eki.ee
2. ↑  Lepiku mõis (Keila) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 21.05.2020)
3. ↑  Lepiku krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Lepiku mõis (Keila) Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis
**Speyeri protestatsioon** oli avaldus, mille tegid protestantliku vähemuse esindajad 1529. aasta Speyeri riigipäeval Martin Lutheri ja tema seisukohtade kaitseks ning mis andis nime protestantismile. 

Speyeri protestatsiooni esitasid 19. aprillil 1529 Speyeri riigipäeval kuus vürsti ja 14 riigilinna: Saksimaa kuurvürst Johann, Brandenburgi markkrahv Georg, Braunschweig-Lüneburgi hertsogid Ernst ja Franz, Hesseni maakrahv Philipp I, Anhalt-Kötheni vürst Wolfgang; Strassburg, Augsburg, Ulm, Konstanz, Lindau, Memmingen, Kempten, Nördlingen, Heilbronn, Reutlingen, Isny, Sankt Gallen, Weissenburg ja Windsheim. 

Reformimeelse vähemuse esindajana protesteerisid nad Martin Lutheri riigivande alla panemise ning tema kirjutiste keelustamise vastu ning nõudsid evangeelse usu takistamatut levitamist. Karl V esindaja keeldus protestatsiooni vastu võtmast, kuid seda levitati trükisena. Vürstide ja linnade esindajad andsid teksti hiljem keisrile üle. 

Kaheksa aastat varem, 1521. aasta Wormsi ediktiga oli Martin Luther ketseriks kuulutatud: keiser Karl V oli tahtnud teha lõpu katoliikliku enamuse ja evangeelse vähemuse vahelisele usulisele lahkhelile. Luterlik ketserlus ja sellest tekkinud usutüli ei sobinud tema poliitiliste plaanidega. 1526. aastal tühistasid Saksa protestantlikud vürstid Wormsi edikti, kasutades ära Karl V viibimist Itaalias. Nad kuulutasid Speyeri riigipäeval välja aadelliku usuvabaduse.

1529. aastal taastas Karl V Wormsi edikti, mis sai Speyeri protestatsiooni esitamise ajendiks. 
Protestatsiooni esitamisest saadik hakati uuendusliikumise liikmeid nimetama "protestantideks".
**Lepistu vald** oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Esimene vallavanem oli Karl Loos, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks.

Valla täitevkomitee esimees Karl Liiv andis 9. juulil 1941 valla asjaajamise üle metsavendade juhile veebel Eduard Edulale , kes juhtis valda kuni 25. juulini, mil alustas tegevust Võru maavalitsuse poolt määratud vallavanem. 

13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kõrgepalu külanõukogu ja Tsooru külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Antsla rajooni koosseisu.

Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88
----------------------------------------------

10. Lepistu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Tsooru valla maa-alast; b) senise Vana-Roosa valla Savira küla osa piirkonnast; c) senise Saru valla Kautsi metsavahikoha piirkonnast; d) senise Vana-Antsla valla Litsmetsa, Maasiksaare, Metova ja Latiku külade piirkonnast; e) senise Rõuge valla Kala nr. A-49 talu piirkonnast ja Rõuge metsandiku kvartaalide nr. 27, 28, 29, 40, 41, 42 ja 44 maa-aladest

Viited
------

1. ↑  (1. juuli 1892 – 25. märts 1971, arreteeriti 8. jaanuaril 1951, Mõisaküla talu peremees, kaitseliitlane)
2. ↑  776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
**"Tom Clancy's Splinter Cell: Blacklist"** (eesti keeles "Tom Clancy killurakk: Must nimekiri") on Ubisoft Toronto toodetud ja Ubisofti müüdav *action*-seiklus-videomäng. 

See mäng on Tom Clancy killuraku sarja kuues osa ning mängu "Killurakk: Süüdimõistmine" järg. Mäng avaldati 2013. aastal ülemaailmselt järgmistel platvormidel: Microsoft Windows, PlayStation 3, Wii U ja Xbox 360.

Mängijad aitavad neljandale ešeloni heaks töötaval edukal spioonil Sam Fisheril peatada terroristide gruppi Insenerid, kes üritavad sundida kõiki välisriikides asuvaid USA sõdureid naasma kodumaale. "Must nimekiri" sarnaneb oma eelkäijaga, kus mängijate ülesandeks on ülesannete täitmine ja vaenlase kahjutuks tegemine. Mängus on eelkäija tunnuseid, sealhulgas "Süüdimõistmise" loo jätkamine ja salajane tegutsemisviis. Mängus "Must nimekiri" on taas kasutatud asümmeetrilist võrgumängurežiimi spioonid *vs.* Mercs, mis oli esmakordselt kasutusel mängus "Homne Pandora".

"Must nimekiri" on 2009. aastal Ubisofti loodud mängustuudio Ubisoft Toronto esimene mängu pealkiri. Mängu tegemist juhtis Maxime Béland, kes oli varem töötanud ka "Süüdimõistmine" kallal.
**Paul Kard** (aastani 1936 Kudrävtsew, ka Kudrävtsev,, ka Pavel Kudrjavtsev; 15/2. detsember 1914 Krõmskaja staniitsa, Kubanimaa – 3. september 1985 Tartu) oli eesti füüsik, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1961).

Elulugu
-------

Ta sündis kooliõpetaja peres, oli rahvuselt venelane. Elas aastast 1917 Eestis. Lõpetas 1933 Tartu vene gümnaasiumi, 1945 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna ja 1949 aspirantuuri.

* 1941–1942 Punaarmees
* 1942–1944 füüsikaõpetaja Omski oblastis
* 1946–1985 Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise füüsika kateedris assistent, vanemõpetaja, dotsent, professor
* 1967–1985 TRÜ professor
* 1960–1981 TRÜ kateedrijuhataja

Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks valiti 1961. aastal füüsika alal.

Paul Kard suri 3. septembril 1985 Tartus, ta on maetud Vana-Jaani kalmistule.

Teadustöö
---------

Kandidaadiväitekirja "Vesinikusarnane aatom kvanditud ruumis" kaitses 1949 Tartu Riiklikus Ülikoolis, doktoriväitekirja "Mitmekihiliste optiliste kilede arvutamise ja sünteesi teooria" kaitses 1965 Leningradi Täppismehaanika ja Optika Instituudis.

Uurimused:
ruumi kvantimise idee rakendusvõimalused kvantväljateoorias; teoreetiline optika.
Esitas 1952. aastal uue meetodi valguse täieliku peegeldumise kirjeldamiseks ja ennustas valguskiire ristnihke olemasolu. Üldise tunnustuse leidsid Kardi tööd mitmekihiliste optiliste katete teooria alal. Ta esitas mitmekihiliste interferentssüsteemide järjekindla analüütilise teooria ning avastas üldise meetodi selgendavate interferentskatete ja mitmesuguste valgusfiltrite sünteesiks. Avaldanud uurimusi ka ühedimensioonilise lainevõrrandi teooria, erirelatiivsusteooria aluste ning füüsika ajaloo, metodoloogia ja filosoofia alalt.

Luges Tartu Riiklikus Ülikoolis kõiki teoreetilise füüsika põhikursusi. Rohketest erikursustest oli hinnatuim füüsika filosoofia ja metodoloogia kursus, mida ta luges korduvalt ka Läti Ülikoolis.

Oli ENE ja EE füüsika ühiskondliku toimetuse juht ja rohkem kui 600 artikli autor. On avaldanud üle 125 teaduspublikatsiooni. Oma loengukursuste põhjal kirjutas ta 10 eestikeelset ja 3 venekeelset õppevahendit, mis avaldati ülikooli rotaprintväljaannetena.

Tunnustus
---------

* 1974 Eesti NSV teeneline teadlane
* 1961 Tööpunalipu orden
* 1977 orden "Austuse märk"
* 1982 Lenini orden
* 1984 Eesti Teaduste Akadeemia medal
* 1985 Eesti NSV riiklik preemia

Viited
------

1. ↑  *Eesti teaduse biograafiline leksikon*, 1. kd. 2000, lk. 561.
2. ↑  *Akadeemia* 25(8): 1347 (2013).

Kirjandus
---------

* Karlov, Leo 1989. Paul Kard and Lorentz-free special relativity. *Physics Education* 24(3): 165.
* Kõiv, Madis 2013. Minu õpetaja Paul Kard. *Akadeemia* 25(8): 1347–1367.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 1. köide: *A–Ki.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Albeck** (sloveeni *Št. Rupert*) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.

Omavalitsusala ulatub Gurktali Alpides piki Gurki jõe lisajõe, Sirnitzbachi oja orgu. Loodes külgneb Albeck Eisenhuti mäe ja Turracher Höhe kuru juures Steiermargi liidumaaga. Läänes viib tee Sirnitzist Hochrindli kuru kaudu Reichenausse. Gurki ülemine org ja selle lätted, kaks väikest tsirkusoru järve (Gurksee ja Torersee), on 1981. aastast kaitseala.

Albecki valla osad on Albeck, Großreichenau, Sankt Leonhard ja Sirnitz. Peamine asula on Sirnitzi küla.

Ajalugu
-------

Albeck on asustusala alates 10. sajandist, kui ümbritsevad mõisad olid Püha Hemma von Gurki esivanemate Friesachi krahvide valduses. 1043. aastal andis Hemma Albecki isandkonna lühiealisele Gurki benediktlaste nunnakloostrile. Kui Salzburgi peapiiskop Gebhard saatis kloostri 1072. aastal laiali, loovutas ta valdused äsjaloodud Gurki piiskopkonnale.

Albecki lossi (tänapäeval Alt-Abeck) on esmamainitud 1155. aastal. Asudes kõrgel kitsa Gurki oru kohal, oli see kohalike maaisandate elupaik; kellegi Gurki toomkiriku kanooniku Dietrichi Albeckist nimetas Salzburgi peapiiskop Konrad III 1179. aastal koguni piiskopiks. Kui liin 1194. aastal hääbus, tekkisid pikaajalised pärimisvaidlused Steiermargi Peggau-Pfannbergi krahvidega. Sellegipoolest valdasid 1264. aastast seda ala taas Gurki piiskopid, keda esindasid kohalikud ministeriaalid. 17. sajandi lõpul lammutati Alt-Abeck ja Sirnitzi tee äärde püstitati uus barokkne loss.

* Alt-Albecki lossi varemedAlt-Albecki lossi varemed
* Raekoda SirnitzisRaekoda Sirnitzis

### Sõpruslinnad

* Langenau, Saksamaa
* Fiume Veneto, Itaalia

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Feldkircheni ringkonna vallad

* Albeck
* Feldkirchen
* Glanegg
* Gnesau
* Himmelberg
* Ossiach
* Reichenau
* Sankt Urban
* Steindorf am Ossiacher See
* Steuerberg
**Albera Ligure** on vald Itaalias Piemonte maakonnas Alessandria provintsis. Albera Ligure asub Borbera jõe paremal kaldal, Alessandria kõrgeima tipu, Ebro mäe (1701 m), loodenõlval.

423 meetri kõrgusel merepinnast asuva Albera Ligure asustustihedus on keskmiselt 14 inimest ruutkilomeetri kohta.

Albera Ligure piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cabella Ligure, Cantalupo Ligure, Fabbrica Curone, Montacuto, Rocchetta Ligure.

Albera Ligure halduspiirides asuvad järgmised asulad: Astrata, Figino, San Martino, San Nazzaro, Santa Maria, Vendersi, Vigo, Volpara. Peamiseks keskuseks on San Martino asula.

Vaatamisväärsused
-----------------

* Püha Matteuse ja Fortunatuse kirik (IX sajand)

Galerii
-------

* Ristija Johannese kiriku kellatornRistija Johannese kiriku kellatorn
* Ajalooline keskusAjalooline keskus
* Ajalooline keskusAjalooline keskus
* HaldushooneHaldushoone

Viited
------

1. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

 Albera Ligure – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
Alberico Gentili
**Alberico Gentili** (*Albericus Gentilis*; 14. jaanuar 1552 – 18. juuni 1608) oli itaalia päritolu õigusteadlane, Oxfordi ülikooli esimene *professor regius* tsiviilõiguses ja üks esimesi, kes püüdis luua rahvusvahelise õiguse süsteemi.

Gentili sündis Itaalias protestantlikus perekonnas ja pidi 1579. aastal seetõttu sealt lahkuma. Enne seda oli ta jõudnud siiski käia ülikoolis ja saada õigusteaduse doktoriks. Esialgu läks ta Ljubljanasse (Laibachi), hiljem Saksamaale, kus õpetas õigusteadust Tübingenis ja Heidelbergis. 1580. aastal saabus ta aga Inglismaale, kus tegi kiiret karjääri. 1587. aastast kuni surmani oli ta Oxfordi ülikooli professor.

Üks olulisemaid küsimusi, mida Gentili käsitles, oli õiglane sõda. Senimaani polnud renessansiaegsed õpetlased, kes distantseerisid end skolastilisest õpetusest, sellele uut määratlust andnud. Skolastiline õiglase sõja doktriin aga sätestas, et sõjas võib vaid ühe poolel olla õiglus, samuti mitmeid väga piiravaid sätteid sõjale. Protestantlikele humanistlikele õigusteadlastele see aga ei sobinud, sest ususõdadeaegses Euroopas olid sõjad tihedad ja universaalset autoriteeti paavsti ja katoliku kiriku näol enam polnud. Gentili oligi üks olulisemaid ilmalikule õiglase sõja traditsioonile alusepanijaid. Tema seisukohad olid: sõda võib olla õiglane mõlemalt poolelt, sest põhjuseid õiglaseks sõjaks on väga mitmeid ja tihti satuvad need vastuollu (kaitsesõda lugesid humanistid nimelt alati õiglaseks); lubatud on ennetav sõda vastase vastu, sest ainult irratsionaalsed inimesed laseksid end kõigepealt kahjustada, et siis õiglast sõda alustada, seejuures ei ole vaja väga otsest ohtu, vaid piisab ka kartusest rünnaku ees, ehkki päris suvalise kahtluse korral siiski ka sõtta minna ei tohtinud; karistussõda on lubatud kõigile, kes suudavad õiguserikkumist karistada. Viimase alla luges ta ka variandi, kus õiglases sõjas on kahju saanud pool rünnanud ja karistab kahjutegijat, kuid teeb seda ülemäära karmilt; sel juhul võisid teised riigid karistatava poolel sõtta astuda. Samuti toetas ta ka sõjapidamist riikliku au ja kuulsuse nimel, sest pidas patriotismi kui ühe riigi inimesi liitvat jõudu väga oluliseks. Samas välistas ta kindlalt usu nimel sõttamineku, sest just see kiskus temaaegset Euroopat kõige rohkem lõhki ja oli ilmne, et ükski osapool ei suuda saavutada lõplikku võitu. Usuasjades eksijaid pidi karistama Jumal.

Gentili retoorika oli selgelt suunatud ka Hispaania, toonase Euroopa tugevaima võimu vastu, kes tema arvates plaanis universaalmonarhia kehtestamist. Gentili toetas aga selgelt uut, kujunevat suveräänsete riikide süsteemi, kus iga riik oli põhimõtteliselt teisega võrdne. Seetõttu oli universaalmonarhia tema jaoks ka täielikult negatiivne mõiste.

Gentili seisukohad olid aluseks Hugo Grotiuse ja teiste humanistlike õigusteadlaste seisukohtadele, kes tema radikaalseid positsioone tunduvalt mahendasid.
**Kook** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kook 156 inimesel: 77 mehel ja 79 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kook meeste puhul 1166. kohal ja naiste puhul 1279. kohal.

Kook oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 60–64 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,66. Nimi oli kõige sagedasem Tartu maakonnas, kus seda kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,24 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Saaremaal Kihelkonna ja Valjala kihelkonna, Pärnumaal Mihkli ja Pärnu-Elisabethi kihelkonna, Harjumaal Kuusalu ja Hageri kihelkonna ning Tartumaal Torma, Võrumaal Kanepi, Järvamaal Ambla ja Läänemaal Mihkli kihelkonna kümnes mõisavallas talupoegadele nimeks Kook.

Nimede eestistamise käigus loobuti 1935. aastal nimest Kook, kui võeti uueks nimeks Kruusing.

Nime kandjaid
-------------

* August Kook, eesti arst (1890–1941)
* August Kook, eesti ettevõtja (1878–1958)
* August Kook, eesti jurist ja politseikomissar (1907–1941)
* Eduard Kook, eesti farmatseut ja luuletaja (1912–1991)
* Karl Kook, eesti arst (1899–1987)
* Leida Kook, eesti arst, arstiteadlane ja pedagoog (1912–2015)
* Oskar Kook, eesti farmatseut (1899–1964)
* Urmet Kook, eesti ajakirjanik (1976–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 27.08.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kook.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kook.

Välislingid
-----------

* Kook statistikaameti andmebaasis
**Eesti taru** on lamavtaru Eesti variant.

Omadused ja kujunemine
----------------------

### Tartu taru

Eesti taru oli algselt kolmest küljest soojustatud. Sinna mahtus 12 pesaraami. Veel oli sellel tarul raamide ja katuse vahelkõrge krae, mille tõttu – oli arvestatud, et sinna peale pannakse 12-raamiline täismagasini korpus – meenutas see korpustaru. Katus oli viilkatus (vesi jookseb maha mõlemat külge mööda). Seda taru nimetati Tartu taruks. 

### Raami mõõdud

Taru raami sisemõõdud olid 400×250 mm, sellist taru kasutati põhiliselt aastatel 1907–1928. Siis töötati välja eesti taru, mida kasutatakse siiani. Aluseks võeti raamimõõt, mida kasutati Tartu tarus.

### Erinevused seinte soojustuses ja raamide arvus

Muudeti ka taru seinu. Tartu tarul oli kolm soojustatud seina, kuid eesti tarul jäeti alles kaks soojustatud seina (esi- ja tagasein). Tänu ühe soojustatud otsaseina kaotamisele mahub tarusse nüüd 16 pesaraami. Katusena võeti kasutusele lampkatuseks, seda oli lihtsam ehitada. Ka muudeti raamide peal olevat kraed. Tänu sellele on taruga lihtsam töötada. Kuna krae on madalam, tehti poole raami suurused magasiniraamid. Sellist kraed nimetatakse pooleraamiliseks magasiniks. Edaspidi tehti 16-raamilisest laiem variant, kuhu mahub 22 raami. Sellega sai tarust lamavtaru.

Vaata ka
--------

* korpustaru
* mesilased
* mesindus

Viited
------

1. ↑  "Mesindusest Eesti põllu- ja maamajanduse nõuandeteenistuse lehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. mai 2015. Vaadatud 30. mail 2015.
Perekonnanime kohta vaata artiklit Kutsikas (perekonnanimi).  

---

Siberi haski kutsikas
**Kutsikas** on koera mittetäiskasvanud isend. Tavaliselt nimetatakse kutsikateks kodukoera poegi sünnist 6–9 kuu vanuseni (suguküpsuse saavutamiseni).

Kutsikaks nimetatakse ka teiste koerlaste (rebase, hundi, šaakali jt) ning mõnede teiste kiskjaliste (peamiselt suurte kaslaste) noorloomi, kes füsioloogiliselt erinevad täiskasvanud isendeist (nt lõvikutsikad). Rannarahvas on aastasadu nimetanud kutsikateks ka hülgepoegi. 

Noorloomast täisealiseks saamise vanus erineb liigiti. 

Väljendit "kutsikas" on rohkelt kasutatud ka lastekirjanduses, koomiksites ja laulutekstides (tiigrikutsu, Pup of the Magic Dragon – lohe- või draakonikutsikas jm).

Enamikku koeri peetakse kutsikateks kuni kahe aasta vanuseni, kuigi mõne tõu puhul võib kutsikate käitumine varem lõppeda või kesta kauem.

Noored kutsikad on vastuvõtlikud haigustele, mis võivad olla väga raske kuluga, neist enamik on aga välditavad. Seetõttu on kutsikate vaktsineerimine väga oluline. Kutsikate vaktsineerimine üksi ei hoia kõiki haigusi ära. Tähtis on ka oma kutsika jälgimine, et haigestumisele kiiresti jaole saada.

Viited
------


1. ↑  JENNA STREGOWSKI. "How to Care for a Puppy".
2. ↑  Dr. Gary Richter. "Puppy Training And Behavior: How To House Train A Puppy".
**Eesti sõprade rahvusvaheline kokkutulek** ehk **Estonia's Friends International Meeting** on president Toomas Hendrik Ilvese, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse ja suurettevõtja Margus Reinsalu ühisalgatus, millega soovitakse tänada ja tunnustada ärimehi, poliitikuid ja kultuuritegelasi, kelle tegevus ja nõuanded on aidanud Eestil areneda dünaamilise majanduse ja ärksa kultuurikeskkonnaga euroopalikuks riigiks. 

Esimene Eesti sõprade rahvusvaheline kokkutulek toimus 18.–20. augustil 2010 Tallinnas. Esimene Eesti sõprade kokkutulek oli nii tänu- kui ka turundusüritus, mis sisaldas Eestisse saabunud külalistega korraldatud ajurünnakut, kus otsiti suundi, kuhu peaks Eesti edasi liikuma. Lisaks ametlikes programmides osalemisele tutvusid osavõtjad siinse kultuuriga. Enam kui 40 liikmest koosnenud Eesti sõprade seltskond külastas Birgitta festivali ja Margus Reinsalu taastatud Oandu vesiveskit Lahemaa rahvuspargis. 20. augustil võtsid külalised osa Eesti taasiseseisvumise pidustustest Kadrioru lossis ja tutvusid Tallinna vanalinnaga. 

Eesti sõpru võõrustasid president Toomas Hendrik Ilves, peaminister Andrus Ansip, EAS-i juhatuse esimees Ülari Alamets, endine peaminister Mart Laar ning ärimees ja Maroko aukonsul Eestis Margus Reinsalu. Tunnustatud külaliste hulgas oli Läti endine president Vaira Vike-Freiberga, Pagani superautode tootja Horacio Pagani, poliitik ja endine rallisõitja Ari Vatanen, LexisNexis tegevjuht Andrew Prozes ja paljud teised. 

Tänaseks on toimunud seitse Eesti sõprade rahvusvahelist kokkutulekut, kus osales ligikaudu 150 väliskülalist. Eesti sõprade kokkutuleku programmi kuuluvad tavaliselt EAS-i korraldatud äriseminar, ERSO kontsert, sümpoosion "Quo vadis, Estonia?, kohtumine peaministriga Stenbocki majas, kontsert vastuvõtt Oandu vesiveskis ning Vabariigi Presidendi vastuvõtt presidendi kantselei roosiaias.

Eesti sõprade kokkutuleku sümpoosionil on esinenud mitmeid nimekaid väliskülalisi: Stephen Kuhn, Ernst & Young and Robert J. Parker, Credit Suisse (2011), Professor Timothy Garton Ash (2012), Professor Dr. James S. Fishkin and CEO of Ericsson Mr. Hans Vestberg (2013), Proteus Digital Health asutaja ja juhataja Andrew M. Thompson (2014) ja Balaij Srinivasan Andreessen Horowitz, Teleport (2015), Sten Tamkivi, Teleport (2016) ja Matthew Kaminski, Politico (2016).

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. veebruar 2012. Vaadatud 31. augustil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. detsember 2015. Vaadatud 27. novembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑

Välislingid
-----------

* Eesti sõprade kokkutuleku video
* Eesti sõprade kokkutuleku fotod
**Bellingshauseni meri** on Vaikse ookeani (või ka Lõuna-Jäämere) ääremeri Antarktise rannikul Antarktika poolsaare (Grahami maa (läänes; umbes 70. meridiaan) ja Thurstoni saare (läänes) vahel. See piirneb läänes Amundseni merega (tinglik piir on ligikaudu 100. või 105. meridiaan). Selle äärde jääb Ellsworthi maa Eightsi ranniku ja Bryani rannikuga. Kaugemale põhja jääb Lõuna-Ameerika.

Mere osad on Ronne laht ja Marguerite'i laht.

Meres paiknevad Antarktika suurim saar Aleksander I maa (idas), Peeter I saar, Charcot' saar, Latady saar, Rothschildi saar ja Smyley saar.

Merepõhja põhjaosas on kuni 1500 m kõrgused järsud De Gerlache'i mäed.

Mere pindala on umbes 487 000 km², suurim sügavus 4115 m.

Vesi
----

Soolsus on 33,5 promilli. Vee temperatuur on umbes –1°.

Kliima
------

Kliima on karm. Ilm on pilves. Sagedased on tuuled ja udud. Suurema osa aastast (suurem osa merest aasta läbi) on Bellingshauseni meri kaetud ujuva liustikujää ja lume ning jäämägedega.

Antarktika poolsaare lähedal on tsüklonite keskmine läbimõõt umbes 370 km. Paljud tsüklonid liiguvad Bellingshauseni merelt kirdesse Drake'i väina poole ning toovad sinna karmi ilma. El Niño ajal aga on Bellingshauseni mere kohal ebatavaliselt kõrge õhurõhk. See tingib suurema voolu põhja poole mere lääneosas ja suurema temperatuurigradiendi Antarktise rannikul. See omakorda tingib Antarktika poolsaare lõunaosa poole suunduvate madalrõhusüsteemide kujunemise.

Jää ulatus Bellingshauseni merel on viimastel kümnenditel kahanenud umbes 8% kümnendis. Et aga Rossi merel on jää ulatus kasvanud kiirusega umbes 7% kümne aasta jooksul, on oletatud, et jää on migreerunud Bellingshauseni merest Rossi merre.

Eltanini asteroid
-----------------

 *Pikemalt artiklis Eltanini asteroid*
Hilis-Pliotseenis umbes 2,15 miljonit aastat tagasi kukkus sinna Eltanini asteroid.

Loomad
------

Bellingshauseni meres elavad lonthülged ja Adélie pingviinid. Üks viimaste kahest asurkonnast talvitub Bellingshauseni mere paakjääl.

Avastamislugu
-------------

Meri on nime saanud Saaremaalt pärit Fabian Gottlieb von Bellingshauseni järgi. Tema juhitud ekspeditsioon jõudis 1819 või 1821[*viide?*] esmakordselt sellele merele.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  The Bellingshausen Sea lighthouse-foundation.org
2. ↑  Gersonde, Rainer; F. T. Kyte, T. Frederichs, U. Bleil, H.-W. Schenke, G. Kuhn, Frank T. (2005). The late Pliocene impact of the Eltanin asteroid into the Southern Ocean – Documentation and environmental consequences. *Geophysical Research Abstracts* 7. 1607-7962/gra/EGU05-A-02449. (pdf)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bellingshauseni meri** |

* USGS-i merekaart
* NASA satelliidifotod
* Sissekanne saidil lighthouse-foundation.org

Artikli kirjutamisel on kasutatud saksa, inglis-, prantsus-, ukraina-, läti- ja bulgaariakeelset Vikipeediat seisuga 28.3.2009.
**Kārlis Vēmanis** (ka **Karl Wehmann**; 26. jaanuar / 7. veebruar 1867 Ģibzde Dundaga lähedal – 18. juuli 1929 Valga) oli läti vaimulik.

Ta sündis Dundaga lähedal Ģibzdes. Ta õppis 3 aastat Tukumsis kreiskoolis ja lõpetas Kuldigas gümnaasiumi. Aastatel 1888–1894 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Seejärel õppis ta Saksamaal kurttummade koolitamist. Pärast seda töötas õpetajana kurttummade koolis ja Valmiera õpetajate seminaris. 3. juulil 1898 ordineeriti ta õpetajaks.

Ta oli aastatel 1898–1908 Valmiera praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1908–1920 oli ta Suntaži (asub praeguse haldusjaotuse järgi Ogre piirkonnas) koguduse õpetaja, olles koguduses esimene lätlasest pastor. Aastatel 1920–1929 oli ta Valga Jaani koguduse õpetaja (ta pidas jumalateenistusi saksa ja läti keeles). Lisaks oli ta õpetaja ja direktor Valga läti koolis.

Viited
------

1. ↑  Tõlge Suntaži koguduse kodulehelt
2. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
3. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977.
**Birgitta festival** on 2005. aastast Tallinnas Pirita kloostri varemetes toimuv muusikateatri festival, mille asutaja ja kunstiline juht oli 2016. aastani Eri Klas.

Festivali korraldab Tallinna Filharmoonia. 2016. aasta festivali alapealkiri oli "Armastusega Eri Klasilt". Tallinna Filharmoonia kunstiline juht on alates 2016. aastast Risto Joost.

Birgitta festival ühendab keskaegse kloostri hämara võlu tänapäeva muusikateatri viimase sõnaga. Lähiriikide ainus rahvusvaheline muusikateatri festival on Tallinna tunnusfestival, mis toimub igal aastal augustikuus. Festivalil etendatakse oopereid, ballette, lavastatud oratooriume, kaasaegse tantsu etendusi, muusikale ja teisi muusikateatri žanreid. Pirita kloostri varemed saavad festivali ajaks peale katuse, muutudes Birgitta ooperimajaks. Saalis on tõusuga tooliread ja mugavad istmed, etendustel on eesti- ja ingliskeelsed subtiitrid, territooriumil on avatud restoran ja kohvik.

Haydni oratoorium "Loomine" 2015. aasta Birgitta festivalil, foto autor Heiti Kruusmaa

Viited
------

1. ↑  A ja O taskuteatmik Eesti. Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2007. Lk 357

Välislingid
-----------

* Birgitta Festivali koduleht
* Tallinna Filharmoonia koduleht
* Festivalist organisatsiooni Eesti Muusikafestivalid kodulehel
**Hans Vasar** (19. juuni 1885 Viljandimaa, Uusna vald, Vasara talu – 13. jaanuar 1919 Viljandi haigla) oli Eesti sõjaväelane (reamees).

Haridus
-------

Õppis Uusna valla Anni koolis, Viljandi kihelkonnakoolis ja Viljandi linnakoolis.

Teenistuskäik
-------------

Osales Vabadussõjas 15. detsembrist 1918 6. jalaväepolgu 2. pataljoni 6. roodus.

Astus vabatahtlikult 28. detsembril 1918 Scouts väeossa ning siirdus 3. jaanuaril 1919 koos esimeste skautidega Õisu mõisa all rindele. Võttis osa lahingutest Karksi ja Taagepera mõisa ning Helme kiriku juures. Sai 10. jaanuaril 1919 Helme kiriku juures kõhust haavata. Suri 13. jaanuaril 1919 Viljandi haiglas.

Maetud 15. jaanuaril 1919 Viljandi Vanale kalmistule.

Tunnustus
---------

* Vabadusrist II/3 (postuumselt, 24. august 1920)

Isiklikku
---------

Tema õemees oli kirjanik Peet Vallak.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Pihlak, J. (2008). "VILJANDI KIHELKOND JA VABADUSE RISTI VENNAD" (PDF). Viljandi Muuseum. Vaadatud 28.10.2021.
2. 1 2  "Viljandi Vana kalmistu, Pauluse kogudus, Pauluse I, 17-18, 7-kohaline kirstuplats". HAUDI. Kalmistute register. Vaadatud 28.10.2021.
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Austria |
|  |
| 2. ring | 1936 | Keskkaal |
|  |
| Kuld | 1934 | Poolraskekaal |

**Johann (Hans) Zehetmayer** (28. aprill 1909 – surma-aeg ja -koht on teadmata) oli Austria poksija.

Zehetmayer oli kokku viiekordne Austria meister - keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) aastatel 1930–1932 ning poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1935 ja 1936.

Zehetmayer osales keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Raúl Villarealile (Argentina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Zehetmayer võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 4. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1934) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta oli esimene ja on seni ainus Austria poksija, kes on tulnud Euroopa meistriks.

Viited
------

1. ↑  11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles
2. ↑  4. Euroopa meistrivõistlused poksis. Budapest 1934. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Hans Zehetmayer veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Birgitte van Deurs** (sünninimi **Birgitte Eva Henriksen**, sündinud 20. juunil 1946) on Briti kuningliku perekonna liige, Gloucesteri hertsogi abikaasa. Koos oma abikaasaga täitis ta kuninglikke kohustusi oma abikaasa nõo, kuninganna Elizabeth II eest.

Noorus
------

Birgitte sündis 20. juunil 1946 Odenses Taanis. Tema isa Asger Preben Wissing Henriksen oli advokaat ning tema ema oli Vivian van Deurs. Pärast vanemate lahutust võttis Birgitte perekonnanimeks Henrikseni asemel van Deurs. 

Ta kolis Cambridge'i ja töötas Londonis Taani saatkonnas.

Abielu
------

1972 veebruaris kihlus Birgitte Gloucesteri printsi Richardiga, kes oli kuningas George V lapselaps. Laulatus toimus 8. juulil 1972 St. Andrew kirikus Northamptonshire'is ning oli suhteliselt tagasihoidlik. Laulatuspäeval sai Birgitte tiitli Suurbritannia ja Põhja-Iiri printsess ja kõnetlusvormeli "Tema Kuninglik Kõrgus". 

Kuus nädalat pärast pulmi hukkus ootamatult Richardi vanem vend, prints William ja Richardist sai hertsogkonna pärija. 1974. aastal, kui suri ta isa, sai Richardist Gloucesteri hertsog ning Birgittest Gloucesteri hertsoginna.

Neil on kolm last:

* Alexander Windsor, Ulsteri krahv
* Leedi Davina Lewis
* Leedi Rose Windsor

Ükski lastest ei kanna kuninglikku tiitlit ega täida kuninglikke kohustusi.

Ametlik roll
------------

Gloucesteri hertsoginna on mitmete hariduse, heaolu ja arstiteadusega seotud organisatsioonide patroon. Ta on ka saatnud hertsogit tema mitmetel välisreisidel: 1973. aastal oli tema esimene selline visiit, kui hertsog ja hertsoginna esindasid kuningannat Olav V 70. sünnipäeva puhuks korraldatud pidustustel. Hertsoginna on ka kahe Kuningliku Mereväe laeva, HMS Gloucesteri ja HMS Sandowni, ristija.

Välislingid
-----------

* Gloucesteri hertsoginna
**"Frankensteini pruut"** (originaalpealkirjaga **"Bride of Frankenstein"**, esialgse pealkirjaga **"The Return of Frankenstein"**) on 1935. aasta USA õudusfilm.

Ajakiri Time valis selle üheks aegade parimaks filmiks.[*viide?*]

Süžee
-----

Film põhineb Mary Shelley romaanil "Frankenstein".

Vana tuuliku põlengus on monstrum imekombel ellu jäänud. Elusa peletise pealtnägijate heietused tekitavad linnarahvas taas paanikat ning taas hakkavad vihased kodanikud monstrumit taga ajama.

Samal ajal paraneb Henry kodus haigevoodis. Teda külastab dr Pretorius, kes ka ise elu loomisega tegeleb, kuigi väheke teiste meetodite abil. Dr Pretorius soovib dr Frankensteini kaasabil veel ühe elu luua, seekord naise, millest Henry aga midagi kuulda ei taha.

Kuna monstrum vaevleb üksinduse käes ja püüab endale sõpra leida, tekib dr Pretoriusel hea võimalus monstrumiga kampa lüüa. Võttes Henry pruudi pantvangi, sunnivad dr Pretorius ja monstrum teda eksperimendiga peale hakkama. Ilus naine tuuaksegi elule ning tutvustatakse monstrumile, kuid paistab, et romantika kohutava monstrumi seltsis jätab teda külmaks. Armuvaludes monstrum saadab Henry naisega laboratooriumist välja, kõik ülejäänud asjaosalised laseb aga koos endaga õhku.

Peamised osatäitjad
-------------------

* Karloff (monstrum)
* Colin Clive (dr Henry Frankenstein)
* Valerie Hobson (Elizabeth Frankenstein)
* Ernest Thesiger (dr Pretorius)
* Elsa Lanchester (Mary Wollstonecraft Shelley / monstrumi kaaslanna)
* Gavin Gordon (Lord Byron)
* Douglas Walton (Percy Shelley)
* Una O'Connor (Minnie)
* E. E. Clive (bürgermeister)
* Lucien Prival (Albert, ülemteener)
* O.P. Heggie (Hermit)
* Dwight Frye (Karl)
* Reginald Barlow (Hans)
* Mary Gordon (Hansu naine)
* Anne Darling (Ann Darling, karjaplika)
* John Carradine (jahimees; akrediteerimata)
* Walter Brennan (külaelanik; akrediteerimata)
**Kėdainiai Püha Joosepi kirik** (leedu keeles *Kėdainių Šv. Juozapo bažnyčia*) on katedraal Leedus Kaunase maakonnas Kėdainiai linnas aadressil Radvilų gatvė 10. See kuulub katoliiklastele ja on Kėdainiai praostkonna peakirik.

Ajalugu
-------

1704. aastal rajasid karmeliidid Kėdainiaisse kloostri. Kirikut on esimest korda mainitud 1709. aastal. Kuna ümbruskond oli üldiselt evangeelset usku, oli seal vastuseis uue rooma-katoliku kiriku rajamisele, seetõttu valmis kloostri peakirik alles 1766. aastal.

Vene võimud sulgesid kloostri 1832. aastal ning kloostri hoonetesse rajati kasarmud. Pärast Esimest maailmasõda kasutas kirikut Kėdainiai Püha Jüri kogudus. Kirik suleti Nõukogude võimu ajal 1963. aastal. Kloostrihoonetes on tänapäeval muuseum, kirikuhoone avati uuesti 1991. aastal.

Kirikuhoone
-----------

Praegune kirikuhoone valmis 1766. aastal. Hoone on ristikujulise põhiplaaniga, sees on kolm löövi. Esifassaadil on kaks torni, ka kooriruumi kohal on haritorn. Kirik on tervikuna ehitatud puidust. Ka eraldiseisev kellatorn on puidust ning on pärit kirikuhoonega samast ajajärgust.

Aastatel 1963–1991 oli see üldse suletud, hoonet kasutati laona. Kirikuhoone restaureeriti 1991. aastal arhitekt Dainius Juozėnase juhtimisel ning pühitseti uuesti.

### Pildid

* Idavaade kirikule.Foto: Robert Treufeldt, 16. mai 2011Idavaade kirikule.  
Foto: Robert Treufeldt, 16. mai 2011
* Vaade kellatornile ja kirikule lõunast.Foto: Robert Treufeldt, 16. mai 2011Vaade kellatornile ja kirikule lõunast.  
Foto: Robert Treufeldt, 16. mai 2011
* Sisevaade altari suunas.Foto: 16. mai 2014Sisevaade altari suunas.  
Foto: 16. mai 2014
* Peaaltari vaade.Foto: 16. mai 2014Peaaltari vaade.  
Foto: 16. mai 2014

Välislingid
-----------

* Kėdainiai Püha Joosepi kirikust. Inglise keeles

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kėdainiai Püha Joosepi kirik** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Afganistani provintsist; Badakhshāniks võidakse nimetada ka ajaloolist piirkonda Badahšani* |

---

**Badakhshāni provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistani kirdeosas. See piirneb Tadžikistani, Hiina ja Pakistaniga. See on üks 34 Afganistani provintsist.

Badakhshāni provints asub Afganistani äärmises kirdeosas Hindukuši mägede ja Amudarja jõe vahel. See piirneb põhjas Tadžikistaniga, idas 76 km pikkuselt Hiina Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkonnaga ja kagus Pakistaniga. Lõuna poole jääb Afganistani Nūrestāni provints ja lääne poole Takhāri provints. 

Provintsi pindala on 44 059 km2.

Badakhshāni provints on osa Badahšanist, mille teise osa moodustab Tadžikistanis asuv Mägi-Badahšan.

Rahvastik
---------

Badakhshāni provintsi haldusjaotus enne 2005. aastal toimunud ümberkorraldusi
Badakhshāni provintsi rahvaarv on muutunud järgmiselt:

* 1957: 430 424
* 1979: 497 000
* 2004: 1 048 600

Peamised rahvad provintsis on tadžikid, usbekid, kirgiisid, pamiirlased ja puštud. Badahšanlased moodustavad tadžikkide eraldi etnilise rühma ja usulise kogukonna. Nende murded on suguluses kunagise sogdi keelega. Usutunnistuselt on nad ismailiidid.

Suurem osa Badakhshāni provintsi elanikke on sunniidid ning palju on ka imamiitlikke šiiite (ismailiidid ja nizariidid).

Ajalugu
-------

Badahšan oli kunagi osa Baktriast. 

Alates 1657. aastast oli Badahšan iseseisev Usbeki vürstiriik.

1822–1859 pidi ta maksma andamit Kondūzile. Alates 1859. aastast on ta lühikeste katkestustega olnud Afganistani (hiljem osalt Venemaa, Nõukogude Liidu ja Tadžikistani) osa. 

1873. aastal määrati Inglise-Vene lepinguga kunstlikult kindlaks provintsi piirid ning tunnustati sõnaselgelt selle kuulumist Kabuli emiirile. Puhvertsoonina Venemaa ja Briti valduste vahel loodi provintsi koosseisus Vākhāni koridor. 

Aastal 1895 jagati provints Afganistani ja Venemaa vahel ning piiriks määrati Pandži jõgi. Venemaale kuulunud osa on praegu Tadžikistani Mägi-Badahšani autonoomne vilajett.

Vaata ka
--------

* Badahšan
* Mägi-Badahšan (Tadžikistanis)

Afganistani provintsid

Badakhshān **·** Bādghīs **·** Baghlān **·** Balkh **·** Bāmyān **·** Dāykundī **·** Farāh **·** Fāryāb **·** Ghaznī **·** Ghōr **·** Helmand **·** Herāt **·** Jowzjān **·** Kabul **·** Kandahār **·** Kāpīsā **·** Khōst **·** Kunar **·** Kunduz **·** Laghmān **·** Lōgar **·** Nangarhār **·** Nīmrōz **·** Nūristān **·** Paktiyā **·** Paktīkā **·** Panjshayr **·** Parvān **·** Samangān **·** Sar-e Pul **·** Zābul **·** Takhār **·** Uruzgān **·** Wardak
**Rakvere Linna Algkool** oli Rakvere linnas Lääne-Virumaal tegutsev lasteaed-algkool. Rakvere Linna Algkool otsustati avada Lääne-Viru Maavalitsuse 30. aprilli 1992. a. määrusega nr 85 koolide avamise kohta 1. septembril 1992 asukohaga Posti 29.

Ajalugu
-------

### Algkool

Juba aastaid töötas Rakvere 1. Keskkool väga suure koormusega kolmes vahetuses. Eriti raske oli algklasside õpilaste koolipäev õhtupoolses vahetuses. Puudusid võimalused (ruumid) klassiväliseks tegevuseks. Otsiti võimalusi, kuidas õpilaste õppimistingimusi parandada. Seoses Eesti taasiseseisvumisega 20. augustil 1991 lahkus Rakverest väga palju vene rahvusest kodanikke ja sõjaväelaste perekondi. Vähenes laste hulk lastepäevakodudes.

Nii otsustatigi sulgeda üks lasteaed ning vabanenud hoones avada Rakvere Linna Algkool. Kooli direktoriks määrati Ly Kivistik. Hoolimata uue kooli avamisele tekkinud tugevast vastuseisust (ei soovitud lahkuda mainekast koolist), saavutas kool kiiresti tuntuse ja tunnustatuse tänu tugevale, töökale personalile ja läbimõeldud koolielu korraldusele. Kool muutus linnas populaarseks, sellesse taheti oma lapsi õppima tuua.

Lisaks heale õppetöö tasemele hinnatakse soodsat õpikeskkonda ja võimaluste mitmekesisust õpilaste tunnivälise aja organiseerimisel. Koolis oli 10 klassikomplekti (1.–5. klass, kaks paralleelklassi).

### Lasteaed-Algkool

Alates 2003. aasta sügisest on kooli vastu võetud esimesi klasse ühe klassikomplekti kaupa. 2003/2004. õppeaastal tegutses 6-aastaste laste rühm, 2004/2005. õppeaastal oli kooli hoones avatud kaks Lasteaia Triin mudilasrühma. 1. septembrist 2005 tegutseb asutus lasteaed-algkoolina.

Praegu õpib koolis kuus klassikomplekti, kokku 127 õpilast (1.–6. klassini) ning on avatud viis lasteaiarühma. Kooli alguspäevadest alates on koostatud kooli kroonikat, millest iga asjahuviline saab üksikasjaliku ülevaate koolis toimunust. On olemas rikkalik fotode kogu ja täpsed ülestähendused õpilaste ja õpetajate saavutuste ja koolielus toimunu kohta.

2013. aastal muudeti Rakvere Linna Algkooli nimetust ning uueks nimetuseks sai Rakvere Rohuaia Lasteaed. Rakvere Rohuaia Lasteaed on lasteaiana tegutsev Rakvere Linnavalitsuse hallatav koolieelne lasteasutus.

Viited
------

1. ↑  Rakvere Rohuaia Lasteaia põhimäärus, Rakvere Linnavolikogu määrus, RT IV, 10.04.2013, 21
Björki nime hääldamine islandi keeles
**Björk Guðmundsdóttir** (esinejanimega **Björk**; sündinud 21. novembril 1965 Reykjavíkis) on islandi laulja, luuletaja, helilooja ja näitleja. Enne soolokarjääri alustamist oli ta ansambli The Sugarcubes laulja (ansambel esines ka 1989. aastal Tallinna Linnahallis).

Ta on mänginud filmides ("The Juniper Tree", "Tantsija pimeduses", "Karjuv meistriteos"). Filmi "Tantsija pimeduses" eest pälvis ta Euroopa filmiauhindadel aasta parima naisnäitleja auhinna.

"Vulnicura"
-----------

Björgi kaheksas stuudioalbum sooloartistina pidi ilmuma 2015. aasta märtsis, kuid mõni päev pärast seda, kui artist selle jaanuaris välja kuulutas, lekkis album väidetavalt juba Internetti ning ilmus seetõttu seni arvatust varem.

Albumi üheksa lugu on aidanud produtseerida muusikud Arca ja The Haxan Cloak ning väidetavalt laulab ühes laulus ka Antony Hegarty ansamblist Antony and the Johnsons.

Diskograafia
------------

* "Björk" (1977)
* "Debut" (1993)
* "Post" (1995)
* "Homogenic" (1997)
* "Vespertine" (2001)
* "Medúlla" (2004)
* "Volta" (2007)
* "Biophilia" (2011)
* "Vulnicura" (2015)
* "Utopia" (2017)
* "Fossora" (2022)

Viited
------

1. 1 2  Björk’s new album Vulnicura leaks months before its scheduled release. Vaadatud 21.01.2015.
**Henn Vallimäe** (sündinud 19. aprillil 1955 Tartus) on eesti kergejõustiklane, sporditegelane ja -pedagoog.

Henn Vallimäe lõpetas aastal 1973 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli Kehakultuuriteaduskonna, aastatel 1978–1981 oli samas aspirantuuris, edasi läks ta õppima Moskva Oblasti Riiklikusse Kehakultuuriinstituuti ning õppis seal ühe aasta. Aastatel 1977–1989 oli ta Tartu Ülikooli kergejõustikukateedris õppejõud ja treener. Kaitses kandidaadiväitekirja teemal „Kõrge klassiga kümnevõistlejate jõu ja vastupidavuse seosed aastases treeningprotsessis" (1988). Aastal 1989 asus õppima Tartu Ülikooli õigusteaduskonda. 

Aastatel 1989–1995 oli Tallinna Tehnikaülikooli dotsent ja lektor. 1996–2000 Kultuuriministeeriumi asekantsler. Ta on elanud ja töötanud nii Tartus, Tallinnas kui ka Pärnus. 2009–2018 töötas Vallimäe Tartu Ülikooli Pärnu Kolledži direktorina.

Endine meistritasemel kergejõustiklane on kogunud kümnevõistluses 7470 punkti. Sajandi alguses otsustas ta aga võrkpalli kasuks. Ta on olnud Eesti võrkpalliföderatsiooni tegevjuht aastatel 2001–2009. Vallimäe oli Tallinna Spordiliidu asutajaid ja esimees, samuti Ida-Euroopa Võrkpalliassotsiatsiooni peasekretär, SA Eesti Spordikoolituse- ja Teabe nõukogu liige, Eesti Töötukassa nõukogu liige ja paljude muude organisatsioonide rahastaja.

Vallimäe on Eesti Antidopingu ja Spordieetika Sihtasutuse juhatuse liige.

Tunnustus
---------

* 2018 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. ↑  Eesti Võrkpalli Liit. (2015). *Henn Vallimäe 60.*
2. ↑  Tartu Ülikool. (2013). *Tartu ülikooli Pärnu kolledži direktoriks valiti tagasi Henn Vallimäe.*
3. ↑  Eesti Teadusinfosüsteem.
4. ↑  "Ülikool valis Pärnu kolledži direktoriks Garri Raagmaa". *Tartu Postimees*. 25. mai 2018.
5. ↑  "Eesti Antidoping pälvis lastekaitsepäeva puhul eripreemia". *Delfi Sport*. Vaadatud 1. juunil 2023.
6. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.
**Rakvere Spordikeskus** on Rakvere linna spordiobjekte haldav keskus, mis on loodud 2004. aastal. 

Objektideks on Rakvere spordihall, staadion ja kergejõustikuruum, Rahu hall, kunstmurustaadion, tennisestaadion, Palermo terviserajad, spordiväljakud ja kergliiklusteed. Rakvere Spordikeskus on võõrustanud spordihallis ja staadionil mitmeid rahvusvahelisi ja kodumaiseid spordivõistlusi ning üritusi.

Objektid
--------

### Rakvere spordihall

20. mail 2004 avatud Rakvere spordihall on suuruselt teine spordihall Eestis. Spordihalli aadress on Kastani puiestee 12. Spordiürituste kõrval korraldatakse Rakvere spordihallis kontserte, tsirkuseetendusi, messe, näitusi, seminare ja palju muud. Paljusid rahvusvahelisi võistlusi ja Eesti spordi tippüritusi võõrustavat Rakvere spordihalli külastab igal aastal üle 100 000 inimese. Spordihallis on võimalik harrastada paljusid spordialasid. On olemas korv- ja võrkpalliväljakud, judosaal, 15 meetrit kõrge kaljuronimissein, jõusaal, lauatennise- ja aeroobikasaal. Vaba aega aitavad meeldivalt sisustada ka infrapunasaun ja leilisaunad ning kohvik. Õppeklassis saab korraldada koosolekuid kuni 50 inimesele ning VIP-ruumis nõupidamisi kuni 12 inimesele.

### Staadion ja kergejõustikuruum

Staadion ja kergejõustikuruum asuvad Rakvere Spordihalli kõrval aadressil Kastani puiestee 12. Staadion avati 29. mail 1930. Viimati renoveeriti 2004.aastal. Staadioni kõrval on 2500-kohaline statsionaarne tribüün ja kergejõustikuruum ehk maneež. 

### Kunstmurustaadion

Kunstmurustaadion asub Võidu 67. Kompleksi kuuluvad kunstmurukattega jalgpalliväljak, pallimänguplatsid (korvpall, võrkpall, tennis, rannavolle), kergejõustikuosa (8 rajaga jooksusirge, kuulitõukesektor ja kaugushüppekastid), 250-kohaline teisaldatav tribüün.

### Tennisestaadion

Tennisestaadion asub aadressil Näituse 2a. Tennisestaadionil on kolm savi-liivaväljakut, riietus. ja pesemisruumid ja spordiõpperuum. 

### Rahu hall

Rahu hall asub Rahu 15. Hallis on täismõõtmetes pallimängusaal (korvpall, võrkpall), judosaal ja jõusaal. 

### Palermo terviserajad

Terviserajad asuvad Palermo linnaosas.1930-ndatel asusid seal lasketiirud, 1985. aastast valgustatud suusarada, alates 1999 terviserajad. Radade pinnakate on looduslik või kaetud saepuruga ning radade pikkused on 2,2 km ja 3 km. 

### Spordiväljakud

Rakvere Spordikeskus haldab eri linnaosades paiknevaid spordiväljakuid ja -platse, mida on Rakveres kokku 19: 

* Kastani puiestee korvpalliväljak
* Kastani puiestee *skatepark*
* Kastani puiestee rannavolleplatsid (2)
* Kastani puiestee uisuplats
* Lepiku tänava võrkpalliväljak
* Vahtra puiestee võrkpalliväljak
* Lennuki tänava korvpalliväljak
* Lennuki tänava võrkpalliväljak
* Lennuki tänava jalgpalliväljak
* Moonaküla jalgpalliväljak
* Moonaküla korvpalliväljak
* Rahu tänava võrkpalliväljak

Välislingid
-----------

* Rakvere Spordikeskuse koduleht