recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Perekonda *Tibicen* kuuluva tsikaadlase kestumine
**Kestumine** ehk **kestamine** (inglise keeles *ecdysis*) on paljude lülijalgsete, kahepaiksete ja roomajate regulaarne jäiga kutiikula või epidermise marraskihi vahetamine selleks, et loom saaks kasvada.

Kestamine on seotud hormoonidega.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madude nahk on kaetud soomustega, mis kaitsevad neid erinevate väliste tegurite eest. Nii kestavad noorloomad seoses kasvamisega tunduvalt tihedamini kui vanemad indiviidid. Maod kestavad ka enne paaritumist, nii näiteks osalevad hariliku rästiku isasloomad edukalt paaritumisel üksnes pärast kevadist kestamist.

Enne kestamist koguneb vana naha alla ensüümiderikas lümf ja pärast epidermise pealmise kihi eraldumist lümfivedelik resorbeerub.

Kestamise käigus saadavad melanotsüüdid pseudopoodide kaudu keratotsüütidele melaniini.

Kestamist reguleerivad erinevad hormoonid, sealhulgas kilpnäärmehormoonid.

Mao naha pealmine kiht (epidermis) kestub looduses tavaliselt tervikuna ja perioodiliselt. Selleks hõõruvad maod oma mokakilbiseid vastu kühmulist puukoort. Veelise eluviisiga madudel ei ole see võimalik, mistõttu kerivad nad enda keha sõlme ja püüavad seeläbi vanast nahast vabaneda.

Kestamine on omapärane vagelpimemaol: epiteel hakkab irduma sabast, venides ja eraldudes erineva pikkusega torukestena.

Kestamise välised indikaatorid on piimjas silmakilbis, tuhmunud nahavärv ja kerge ärrituvus. Sel ajal pole soovitatav madusid kätte võtta ega toita ja neile tuleks võimaldada rahu. Maolised võivad kestuda ka pärast traumaatilist sündmust või terviseprobleemide korral. Sisetingimustes peetavatel maolistel võib sõltuvalt mikrokliima eripärast, toidust ja muudest teguritest esineda kestumisega seoses erinevaid patoloogilisi seisundeid, näiteks ei pruugi silmi kattev läbipaistev silmakilbis irduda ning see omakorda võib põhjustada põletikku, valu ja ebamugavust, mille kõrvaldamiseks võib vaja minna loomaarsti abi.

Viited
------

1. ↑  A. J. Marshall, F. M. Woolf. *Seasonal Lipid Changes In the Sexual Elements of a Male Snake, Vipera berus* (inglise keeles)
2. ↑  S. J. Girling. *Veterinary Nursing of Exotic Pets*, Blackwell Publishing, lk 110, 2003, ISBN 1 4051 0747 2 (inglise keeles)
3. ↑  ENE 3, lk 522.
4. ↑  Loomade elu 5, lk 248–249.

Välislingid
-----------

* Michael Allaby, "*A Dictionary of Zoology*". 4th ed, lk 124, 2010, ISBN 978-0-19-956766-9
* Stephen L. Barten, *What if my snake's spectacle is retained when it shed's its skin?*, Reptile Eye Care Issues, Veebiversioon (vaadatud 12.10.2013) (inglise keeles)

### Videod

* YouTube'i video: Rästik kestumas
**Kohatu** on Harjumaal Saue vallas asuv küla. Küla jääb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee äärde.

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kernu valda.

Küla piirneb põhjas Metsanurga külaga, läänes Mõnuste külaga, lõunas Kernu ja Kirikla külaga, idas Rapla maakonnaga. Küla piiri pikkus on 17,0 km.

Ajalugu
-------

Kohatu on põlisküla, mida esmamainiti 1241 kujul *Kuœt*. Hiljem kasutati ka nimekujusid *Kuate* (1249), *Coadt* (1541) ja *Kohat* (1725). Põhiliseks saksakeelseks nimekujuks sai *Kohhat*. Kohatu mõisa esmamainiti 1475 ja see tekkis küla kõrvale.

1920-ndatel tekkis mõisa maadele asundus, mis 1930. aastate lõpuks kasvas külaga kokku.

Küla lääneosas asus Kernu mõis. Alates 1784 olid Kohatu ja Kernu mõis samade omanike käes. 1920-ndatel kujunes sellegi ümber asundus, mida alates 1937 nimetati sealse Lümandu jõe järgi Jõekülaks. Jõeküla liideti 1977 Kohatuga.

Nime päritolu
-------------

Paul Johansen võrdles Kohatu nime Soomes asuva nimega Kuohatti. Lauri Kettunen ei pidanud seda usutavaks, aga ei osanud ka paremat seletust pakkuda. Tema võrdles seda sõnadega "kohitsema, kohitud, kohitu", kuid tunnistas ka ise, et Kohatu nimest ei ole i-d sisaldavaid vorme. Sõna "kohatu" tähendab 'ilma kohata', samuti 'ebasobiv' ja parema puudumisel pakkus Kettunen lähtekohaks seda. See võis olla algselt isiku lisanimi: inimene, kes endale mujal kohta ei leidnud.

Loodus
------

Küla läbib Vasalemma jõgi, millele on paisutatud Kernu paisjärv. Järve lähistel asuvad Kernu allikad.

Küla territooriumile jäävad Kohatu Suur Hiis ja Kohatu Väike Hiis.

Kernu mõisa park on arvatud kaitsealuseks pargiks.

Vaata ka
--------

* Ääsmäe–Kernu tee
* Kernu invakodu tee
* Kernu vesiveski

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
3. 1 2 3 4  Eesti kohanimeraamat, lk. 220

| * v
* r
Saue valla asulad |
| --- |
| Linn | 

* Saue

 |  |
| Alevikud | 

* Laagri
* Riisipere
* Turba

 |
| Külad | 

* Aila
* Allika
* Alliku
* Aude
* Ellamaa
* Haiba
* Hingu
* Hüüru
* Jaanika
* Jõgisoo
* Kaasiku
* Kabila
* Kernu
* Kibuna
* Kiia
* Kirikla
* Kivitammi
* Kohatu
* Koidu
* Koppelmaa
* Kustja
* Laitse
* Lehetu
* Lepaste
* Madila
* Maidla
* Metsanurga
* Munalaskme
* Mustu
* Muusika
* Mõnuste
* Nurme
* Odulemma
* Pohla
* Pällu
* Pärinurme
* Püha
* Ruila
* Siimika
* Tabara
* Tagametsa
* Tuula
* Valingu
* Vanamõisa
* Vansi
* Vatsla
* Vilumäe
* Viruküla
* Ääsmäe
* Ürjaste

 |
**Kesk-Itaalia ühendatud provintsid**, ka **Kesk-Itaalia liit**, **Kesk-Itaalia konföderatsioon** või **Kesk-Itaalia kindralkubermang**, oli lühiealine Sardiinia kuningriigi vasallriik. See moodustati endiste Toscana suurhertsogkonna, Parma hertsogkonna, Modena ja Reggio hertsogkonna ning *Legazioni Pontificie* ühendamisega, pärast nende monarhide rahvarevolutsioonidega minemaajamist.

Augustist 1859 ühinesid Toscana, Parma, Modena ja Legazioni Pontificie Sardiiniameelsed režiimid mitme sõjalise lepinguga. 7. novembril 1859 valisid nad regendiks Eugenio Emanuele di Savoia-Carignano. Siiski keeldus Sardiinia kuningas Vittorio Emanuele II valimisi tunnistamast ja saatis kohale Carlo Bon Compagni di Mombello kui *Kesk-Itaalia kindralkuberneri*, kes vastutas riikide diplomaatiliste ja sõjaliste asjade eest.

8. detsembril 1859 liidendati Parma, Modena ja *Legazioni Pontificie* **Emilia kuninglikku provintsi**. Pärast referendumeid märtsis 1860 annekteeriti riik ametlikult Sardiinia kuningriiki. Prantsusmaa poolse tunnustamise eest loovutati Savoia ja Nice Prantsusmaale.

Vaata ka
--------

* Itaalia ühinemine
* Toscana suurhertsogkond
* Parma hertsogkond
* Modena ja Reggio hertsogkond
* Vittorio Emanuele II
* Itaalia ajalooliste riikide loend
* Endised riigid Euroopas pärast aastat 1815
**Christen Lauridsen Aagaard** (28. jaanuar 1616 Viborg – 5. veebruar 1664 Ribe) oli Taani luuletaja, kes kirjutas ladina keeles ja taani keeles, kuid on tuntud põhiliselt ladinakeelsete luuletuste järgi. Peale selle kirjutas ta teoloogia ja filosoofia alaseid teadustöid, mis jäid pooleli.

Tema isa oli Viborgi frantsiskaani kiriku pastor Laurids Jensen Aagaard (suri 1628), ema oli Maren Andersdatter Schytte (suri pärast 1657. aastat). Christenil oli vanem vend Niels.

Aastal 1636 andis Christen välja oma esimese raamatu "Sponsis novellis Laurentio Canutio". 

Aastal 1635 lõpetas ta Viborgis gümnaasiumi ja astus Kopenhaageni ülikoolis. Ta sooritas 1638. aasta ülestõusmispüha paiku teoloogiaeksami ja 8. mail 1638 sai ta suurepäraste hinnetega bakalaureusekraadi. 

Aastatel 1639–1641 oli ta Viborgi toomkiriku teine resideeriv kapellaan. 

Seejärel loobus ta sellest ametist ja oli 1641. aastast ülemõpetaja Sorøs Sorø gümnaasiumis. 

Aastast 1646 kutsuti ta Kopenhaagenisse, kus temast sai Kommuniteteti praost ja Kopenhaageni ülikooli erakorraline luuleprofessor, aastal 1647 korraline luuleprofessor. Aastal 1647 sai ta magistrikraadi. Taani kuninga Christian IV surma puhul avaldas ta 1648 puhtas stiilis ja elegantsed ladinakeelsed luuletused pealkirjaga "Threni hyperborei" (1648). 

Aastal 1651 sai ta Ribes Ribe toomkooli rektoriks ja abiellus 28. augustil 1653 Mette Sørensdatter Vedeliga (8. mai 1633 Snogdal i Ribe – 15. märts 1698 Ribe), kes oli Ribe toomkiriku kogudusepreestri magister Søren Andersen Vedeli (1587–1653) ja Susanne Pedersdatteri (1601–1674) noorim tütar ja Anders Sørensen Vedeli pojatütar. Aagaardi ajal käisid koolis õpilased kogu Jüütimaalt. Lõpetajaid oli siiski vähe. 

Aastal 1658 valis kapiitel ta teoloogialektoriks, millega kaasnes Vester Vedstedi kihelkonna pastori amet. Nendesse ametitesse jäi ta surmani.

Aagaard suri pärast aastatepikkust haigust ja maeti Ribe toomkirikusse.

Tema lastest on teada:

* Søren Christensen Aagaard, 1654, Rømø pastor
* Laurits Christensen Aagaard, 1656–1711, Helsingøri pastor
* Anders Christensen Aagaard, 1657
* Niels Christensen Aagaard, 1658
* Susanne Christensdatter Aagaard, 1661

Tema luulepärand avaldati Frederik Rostgaardi teoses "Deliciae poetarum Danorum" (1. köide, Leyden 1693, lk 341–347) koos tema poja Severin Aagaardi lisatud eluloovisandiga.

Teosed
------

* *Laurus cimbrica, poema heroicum de Victoria Christiani IV adversum classem Sueco-Batavam die 16 maj 1644* (Kopenhaagen 1644)
* *Threni hyperborei in exequias Christiani IV* (Kopenhaagen 1648)
* *De Homagio Frederici III, Daniae et Norvegiae regis* (Kopenhaagen 1660)

Kirjandus
---------

Frederik Rostgaard. *Deliciæ quorundam poetarum Danorum I*, Leiden 1693, lk 339–347. 

* Peder Terpager. *Inscriptiones Ripenses*, 1702, lk 63.
* J. F. Kinch. *Ribe bys historie II*, 1884, lk 463.
* Aagaard, Christen. – *Nouvelle biographie générale*, kd 1, 1854, vg 4.
* Sissekanne leksikonis "Dansk biografisk leksikon" (*taani keeles*)

Bj. Kornerup. *Ribe katedralskoles historie I–II, 1947–1952.*

* Sissekanne leksikonis "Dansk Biografisk Leksikon" (*taani keeles*)
**Weserübung** oli Saksamaa sõjaline plaan II maailmasõjas, mis omakorda jagunes kaheks, **Weserübung-Süd** käsitles Taani, **Weserübung-Nord** Norra hõivamist Saksa vägede poolt üheaegsete mere- ja õhudessantidega. 

Ettevalmistusi Norra hõivamiseks hakati tegema septembris 1939, kui moodustati kolmest erinevast väeliigist pärit ohvitseridest töögrupp, kes hakkasid välja töötama sissetungiplaani Norrasse. Töögrupi juhiks sai 27. jaanuaril 1940 kindralooberst Nikolaos von Falkenhorst. 29. veebruaril esitas kindralooberst von Falkenhorst Adolf Hitlerile plaani, kus koos Norraga soovitati hõivata ka Taani. 1. märtsil 1940 kirjutas Hitler plaanile alla. Pärast üksikasjade täpsustamist määras Hitler sissetungi täpse aja: kell 4.15 9. aprillil 1940. Operatsiooni üldjuhiks määrati kindralooberst von Falkenhorst.

### Weserübung-Süd

Taani vallutamise plaani järgi pidid riiki tungima kaks mehhaniseeritud kolonni, mis pidid sõitma kuni Jüüti poolsaare põhjatipuni. Samal ajal pidid Kopenhaagenis ja veel kolmes kohas rannikul ja saartel maandatama merede- ning õhudessandid, mis pidid oma valdusse võtma saarte vahelised sillad ja hoidma neid seni, kuni saabuvad maad pidi abiväed. Taani armees oli 13 000 meest ja sellest loodeti kergelt jagu saada.

### Weserübung-Nord

Norra vallutamine pidi toimuma üheksa merede- ja õhudessantidega. Et ööl vastu 9. aprilli 1940 olla rünnaku lähtepositsioonidel, pidid esimesed tankerid varustuslaevad ja dessantgrupid alustama oma teekonda juba 3. aprillil 1940. Eeldatava Norra armee suurus oli 14 500–19 500 meest.
**Christen Schiellerup Købke** (26. mai 1810 Kopenhaagen – 7. veebruar 1848 Kopenhaagen) oli taani maalikunstnik.

Købke oli Taani maalikunsti kuldajastu üks tuntumaid kunstnikke. Tema maal "Efterårsmorgen ved Sortedamssøen" kuulub Taani kultuurikaanoni koosseisu ja seda eksponeeritakse Ny Carlsberg Glyptotekis.

Elukäik ja looming
------------------

Christen Købke sündis 26. mail 1810. aastal Kopenhaagenis. Tema isa oli pagar Peter Berendt Købke, ema nimi oli Cecilie Margrete. Peres oli 11 last. 

11-aastaselt põdes Købke reumat ja sel ajal hakkas palju joonistama. Aastal 1822, olles 12-aastane, alustas Købke õpinguid Taani Kuninglikus kunstiakadeemias (Det Kongelige Danske Kunstakademi). Esialgu õppis ta C. A. Lorentzeni joonistamisklassis ja seejärel (pärast Lorentzeni surma 1928. aastal) neli aastat Christoffer Wilhelm Eckersbergi juhendamise all. Købke varasemad tööd on tugevalt mõjutatud just Eckersbergist, näiteks 1829. aastal valminud maal "Parti af Århus Domkirke". Selle ostis kunstiühing ning see kuulub Taani rahvusmuuseumi kollektsiooni.

Aastal 1831 autasustati teda akadeemia väikese hõbemedaliga ja 1833. aastal suure kuldmedaliga. 

Christen Købke elas 1833. aastani Kastelletis, kus tal valmis mitmeid maale selle ümbrusest. Üheks selliseks tööks on Ny Carlsberg Glyptotek muuseumis eksponeeritav "Gården ved bageriet i Kastellet" (1832). Samal aastal valmis Købkel maal sõbrast ja maastikumaalijast Frederik Hansen Sødringist. Portree on Hirschsprungske Samling muuseumis. 

Aastal 1834 asus vanematega elama Sortedamssøeni. Seal maalis ta mitmeid vaateid järvele ja linnale.

1837. aasta lõpus abiellus Susanna Cecilie Købkega (1810–1849).

Aastal 1838 reisis Købke akadeemia stipendiaadina Dresdenisse, Münchenisse ja seejärel Itaaliasse. Ta naasis koju 1840. aastal.

Aastatel 1844–1845 osales Købke Bertel Thorvaldseni tööle pühendatud Thorvaldseni muuseumi dekoratsioonide maalimisel ja kaalus dekoraatoriks hakkamist.

Kaks aastat pärast tema isa surma, aastal 1943, müüs perekond väljaspool Kopenhaagenit asuvad valdused ja Købke kolis linna tagasi. Ta esitas taotluse saada akadeemia liikmeks, kuid see lükati 1846. aastal tagasi.

Christen Købke suri 37-aastaselt kopsupõletikku. Ta on maetud Kopenhaageni Assistensi kalmistule.

Galerii
-------

* Frederik Hansen Sødringi portree (1832)Frederik Hansen Sødringi portree (1832)
* Frederiksborgi loss (1835)Frederiksborgi loss (1835)
* Efterårsmorgen ved Sortedamssøen (1838)Efterårsmorgen ved Sortedamssøen (1838)
* 
*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Christen Købke** |
**Butka** [butk'aa] on küla Venemaal Sverdlovski oblastis Talitsa rajoonis, 36 km kaugusel Talitsast, umbes 250 km kaugusel Jekaterinburgist. Geograafilised koordinaadid on 56,7° põhjalaiust ja 63,8° idapikkust.

Külas oli 4239 elanikku (1. jaanuar 1996), ja 3600 elanikku (2003).

Butkas on 8-klassiline kool ja keskkool, kino ja kultuurimaja. Internaat-abikoolis õpib 100 vaimselt alaarenenud last kõige õnnetumatest perekondadest.

Külas on 1993. aastal taastatud telliskividest kirik, mis on pühitsetud Moskva piiskopi Tihhoni auks. 

Butka oli enne 1917. aastat 37 perega kolkaküla keset metsi ja soid. Küla jäi karukolkaks kuni 1930. aastateni. Hiljem muutus suureks asulaks. Arenesid loomakasvatus, aiandus ja mesindus. Avati õli- ja tärklisetehas ning kunstilise vaibakudumise vabrik (asutati 1950).

Enne 1990. aastat oli vaipade käsitsikudumise vabrikuid Nõukogude Liidus 158. Nüüdseks on see ainuke niisugune ettevõte Venemaal. Selles vabrikus valmistati vaipu riigi sümboolikaga ning presidentide ja kuberneride portreedega. Vaipu kasutati kingitustega riigiametnikele ning riputati üles riigiasutustes. Viimane suurem tellimus oli 2001. aastal, kui telliti Vladimir Putini portreega vaipu. Vaibakudujate arv vähenes tellimuste vähenemise tõttu 2002. aastaks 400-lt 8-le. Vabrik sattus sulgemise äärele. Tootmispinnad müüdi Sverdlovski raadiotehasele. Kaabli tootmiseks loodi 300 töökohta. Vaipu kooti ainult eratellimustel sünnipäevadeks.

1936. aastal ehitati esimene maantee, mis ühendas küla rajoonikeskuse Talitsaga. 1936. aastal näidati külas esimest helifilmi "Hukkunud laeva aarded".

1937. aastal avati Butkas esimene kool. 1941. aastal lõpetas esimene lend – 7 tüdrukut ja 5 poissi. Ükski 5 poisist ei tulnud sõjast tagasi.

1949. aastal ehitati rahvaehituse meetodil 50-kilomeetriline raudteeharu, mis ühendas Butkad Pokljovskaja sõlmjaamaga. Praegu seda raudteed enam ei ole, sest 1990. aastatel andsid kohalikud elanikud rööpad vanarauaks.

Külavanem on Vassili Hlopotov.

Külast on pärit Venemaa esimene president Boriss Jeltsin.

Kui Boriss Jeltsin sai 1976 oblasti parteijuhiks, siis kõik küla tänavad asfalteeriti ning ehitati puhkekodud. Ka Venemaa presidendina aitas Jeltsin oma koduküla. 

Küla on nüüdseks väga viletsas seisukorras. Teed on katki, kolhoose ega sovhoose enam ei ole.

1997. aastal eraldas president Jeltsin Butkale miljard rubla. 

2000. aastal Boriss Jeltsini külaskäigu ajal Sverdlovski oblastisse oodati Jeltsinit Butkas asjatult kaks päeva. Küla keskväljak puhastati kioskitest, et helikopter, millega Jeltsinit oodati saabuvat, saaks maanduda. 

Jeltsin ignoreeris küla juubelit 2001. aastal. Küla otsustas järgmisel sünnipäeval Jeltsinile õnnitluskaarti mitte saata.

2002. aasta lõpus sai küla Boriss Jeltsini heategevusfondilt abi 1,5 miljoni rubla ulatuses. Täiendati kohalike raamatukogude fonde. Saadi PAZ-buss õpilaste veoks ning 12 arvutit, mis paigaldati kooli arvutiklassi. Kool sai ka suuski. Jeltsini abiga oli varem rajatud Talitsa ja Butka vaheline asfalttee.

2003. aastal oodati, et Jeltsin oma külaskäigul Sverdlovski oblastisse külastaks ka Butkad.

Viited
------

1. ↑  Venemaa 2010. aasta rahvaloendus, vaadatud 1.06.2014.
Jõgeva bussijaam paistab silma omapärase arhitektuurilise lahenduse poolest
Võru bussijaam
**Bussijaam** on liinibusside lõppjaam või sõlmjaam, kus peatuvad mitmed läbisõitvad eri suundade või liinide bussid. 

Suuremates linnades ja asulates on tihti eraldi bussijaamad kaugliinide (sh rahvusvaheliste liinide), maa(konna)liinide ja linnaliinide jaoks.

Tallinna bussijaamad
--------------------

Tallinna bussijaama interjöör
Tallinnas on maaliinide bussijaam (Tallinna bussijaam) Juhkentali tänavas ja linnaliinide jaam Viru Keskuse bussiterminalis. Linnalähiliinide ja maakonnaliinide ühine bussijaam asub Balti jaama juures.

Tartu bussijaamad
-----------------

Tartus asub bussijaam kesklinnas Soola tänaval, osalt varasema Tartu maaliinide bussijaama asukohas. Varem oli Tartu kesklinnas ka linnaliinide bussijaam Vanemuise tänava jõepoolses otsas, kuid see likvideeriti 1990. aastail.

Riia bussijaam
--------------

Riia bussijaam teenindab nii rahvusvahelisi kui ka riigisiseseid bussiliine.

Vaata ka
--------

* Bussipeatus
* Raudteejaam
**Haute-Garonne'i departemang** [*otgar'on*] on departemang Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas. See on saanud nime Garonne'i jõe järgi. Tema eestikeelne mööndav nimevariant on *Ülem-Garonne'i departemang*.

Departemang moodustati 22. detsembri 1789 seaduse alusel pärast Prantsuse revolutsiooni 5. märtsil 1790 vanast Languedoci provintsist. Aja jooksul on departemang kaotanud alasid Tarni ja Tarn-et-Garonne'i departemangudele. 2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:

| Ringkond | Rahvaarv(2009) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Muret | 198 376 | 1639 | 11 | 126 |
| Saint-Gaudens | 77 373 | 2140 | 11 | 237 |
| Toulouse | 955 071 | 2531 | 31 | 226 |

Vaata ka
--------

* Haute-Garonne'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Haute-Corse** [otk'ors] (ka *Ülem-Korsika*; korsika keeles *Cismonte*, *Corsica suprana*) on departemang Prantsusmaal Korsika piirkonnas. See on Korsika saare põhjapoolne osa.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Bastia | 82 208 | 473,77 | 27 |
| Calvi | 28 282 | 1338,44 | 51 |
| Corte | 55 603 | 2853,36 | 158 |

Vaata ka
--------

* Haute-Corse'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Pasquale Pasarelli** (sündinud 14. märtsil 1957) on endine Lääne-Saksamaa ja Saksamaa maadleja.

Ta on saanud Saksamaa kõrgeima spordiauhinna (*Silbernes Lorbeerblatt* ehk Hõbedane Loorberileht) kaks korda. 1981. aastal tuli ta maailmameistriks ja Euroopa meistriks. Aastal 1984 juhtis ta ühes maadlusajaloo dramaatilisemas olümpiamängude finaalis matši valitseva maailmameistri jaapanlase Masaki Eto vastu ja 1.39 enne matši lõppu jaapanlane heitis teda ning sakslane pidi seisma maadlussillas kuni matši lõpuni, kokku 90 sekundit. Ta võitis punktidega 8-5.

Samal aastal autasustati teda ka Saksamaa televisiooni auhinnaga Goldene Kamera (Kuldne Kaamera)

2004. aastal Saksamaa riikliku telekanali ZDF korraldatud Saksamaa sajandi sportlase hääletusel sai ta 92. koha.

Ta on võitnud Saksamaa meistrivõistlustel kuus kuldmedalit.

1986. aastal mõistis Saksamaa kohus talle raha vedanud postiauto ründamise eest 20-kuulise vanglakaristuse.

Alates 2000. aastast töötab ta treenerina maadlusklubis KSV 1952 Berghausen. 

Tema vennad Thomas Pasarelli ja Claudio Pasarelli on samuti maadlejad.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. august 2009. Vaadatud 22. märtsil 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. mai 2012. Vaadatud 23. märtsil 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Pasquale Pasarelli saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Poškonys** on küla Leedus Šalčininkai rajoonis, Poškonysi valla halduskeskus. Küla asub Gauja jõe kaldal; küla juures asub paisjärv.

Poškonysis on põhikool, postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asub Dieveniškėse regionaalpargi direktsioon, külas on ka etnograafiamuuseum.

Külas asuv Poškonysi rahn kõrgusega 2,6, pikkusega 1,85 ja laiusega 1,8 meetrit on looduskaitse all.

Poškonysi kui tänavküla põhiplaan on arhitektuurimälestisena kaitse all, küla ise on etnokultuuriline kaitseala.

Küla juures asuvad V-VI sajandil kasutusel olnud Poškonysi tumulused.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 110 (1905)
* 122 (1931)
* 139 (1942)
* 128 (1959)
* 104 (1970)
 | * 122 (1979)
* 95 (1986)
* 130 (1989)
* 160 (2001)
* 129 (2011)
 |

* PoškonysPoškonys
* PaisjärvPaisjärv
* Poškonysi tumulusedPoškonysi tumulused
* KoolimajaKoolimaja

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Poškonys** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Heino Sampu** (10. veebruar 1932 Paldiski – 30. juuni 2015) oli eesti raamatugraafik.

Ta sündis 1932. aastal Paldiskis politseikonstaabli perekonnas. Ta lõpetas 1951. aastal Tallinna 9. Töölisnoorte Keskkooli. 1952. aastal astus ta Eesti NSV Riiklikusse Kunstiinstituuti, lõpetas selle 1958. aastal graafika erialal.

Ta töötas aastatel 1960–1980 Tallinna Pedagoogilises Instituudis vanemõpetajana, seejärel tegutses vabakunstnikuna. Ta oli 1964. aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.

Ta on illustreerinud humoristlike joonistustega laste- ja õppekirjandust:

* 1966 Eno Raud "Helikopter ja tuuleveski : lühijutud"
* 1968 "Laulik I klassile"
* 1970 Jaan Rannap "Topi"
* 1970 Uno Leies "Kasetohust kaabu"
* 1971 "Taibukad vennad"
* 1973 Jaan Rannap "Toppi" (saksa keeles)
* 1974 "Tšehhi muinasjutte"
* 1981 Ira Lember "Koolipoiss Jannu"
* 1986 Mari-Liis Laherand "Hannese sünnipäev"
* 1987 Aleksander Lipp "Karjapoiss"

Lisaks on ta loonud plakateid (1967, Viini postmark), postkaarte ja vabagraafikat ning tegutsenud nukufilmikunstnikuna: "Aatomik", "Aatomik ja Jõmmid" (1970) ning "Õed" (1974).

Isiklikku
---------

Ta oli abielus kunstnik Ulla-Britta Sampuga.

Viited
------

1. ↑  Heino Sampu Eesti Filmi Andmebaasis

Kirjandus
---------

* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
**Polarisatsioonimikroskoop** ehk **petrograafiline mikroskoop** on valgusmikroskoop, mida kasutatakse valgust polariseerivate objektide mikroskoopiliseks uurimiseks. Polarisatsioonimikroskoopi kasutatakse peamiselt kivimite ja mineraalide uurimiseks, kuid tal on rakendusi ka bioloogias ja keemias.

Polarisatsioonimikroskoop geoloogias
------------------------------------

Polarisatsioonimikroskoopi kasutatakse kivimitest ja mineraalidest valmistatud õhikute uurimiseks polariseeritud valguses. Polarisatsioonimikroskoopi kasutatakse mineraloogias ja petrograafias. Võrreldes laiemalt levinud ja peamiselt bioloogias kasutatavate valgusmikroskoopidega on polarisatsioonimikroskoobil mõned olulised erinevused. Esiteks saab polarisatsioonimikroskoobiga, nagu nimigi ütleb, valgust polariseerida. Selleks on mikroskoobil kaks polaroidi või niikolit ehk Nicoli läätse, mida nimetatakse polarisaatoriks ja analüsaatoriks. Polarisaator asub õhiku all, analüsaator aga selle kohal. Teiseks erinevuseks on see, et mikroskoobi aluslauda peab saama vabalt pöörata kogu täisringi ulatuses. See on vajalik selleks, et määrata pleokroismi, kustumisnurka jms. Polarisaator ja analüsaator peavad vaatluste teostamiseks asuma üksteise suhtes risti. Analüsaator on tuubusest kergelt eemaldatav, et vaadata õhikut ühe polaroidi poolt polariseeritud valguses. Seda tehakse näiteks selleks, et määrata mineraali pleokroismi või murdumisnäitaja rühma.

### Ortoskoopiliste vaatlustega määratavad mineraalide tunnused

* mineraali värvus, kui on olemas
* murdumisnäitaja rühm (Becke joone ja šagräänpinna alusel)
* pleokroismi olemasolu ja selle skeem
* idiomorfism ehk kuju täiuslikkus
* lõhenevus, mida tuleb eristada lõhelisusest
* Pikenduse märk, mis näitab optilise indikaatriksi orienteeritust mineraalis
* kustumisnurk (nurk lõhenevuse vertikaalsuuna ja mineraali kustumisasendi vahel ristniikoleis)
* kaksikmurdumine (esineb anisotroopseis kristallides, määratakse kompensaatori ja Michel-Lévy nomogrammi abil)
* terade homogeensus (suletiste, gaasimullide jms. sisaldus mineraalis)
* terade mõõtmed (enamasti uuritava mineraali tera pikkus sajandikmillimeetrites)
* terade hulk (protsent vaateväljast)

Mõistagi saab nende tunnuste alusel määrata ka mineraali ennast. Selleks polarisatsioonimikroskoopi kasutataksegi, et oleks võimalik üheselt määrata kivimeid ja mineraale, mis käsipalades tihti võimatuks osutub.

Välislingid
-----------

* Pilte kivimitest ja mineraalidest mikroskoobi all.
**Połonina Caryńska** on Poola kaguosas Bieszczadys kulgev, Prowczy ja Wołosate oruga eraldatud ja nelja tipuga Karpaatide mäemassiiv. Selle pikkus on 5 kilomeetrit ja kõrgeim tipp on Kruhly Wierch, 1297 meetrit. Ülejäänud on kõrgusega 1245, 1239 ja 1148 m üle merepinna. Połonina Caryńskast põhja poole jääb Magura Stuposiańska mäetipp kõrgusega 1016 meetrit.

Połonina Caryńska on osa UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluvast Bieszczady mäestikust.

Połonina Caryńska kuulub Bieszczady rahvusparki.

Asukoht
-------

Połonina Caryńska asub Podkarpacie vojevoodkonnas Poolas. Selle idapoolseim ots jääb Ustrzyki Górne külast kahetunnise ja Brzegi Górne külast 30-minutise kõnnitee kaugusele.

Lähimad linnad: Kraków – umbes 275 km, Slovakkia Košice – umbes 195 km ning Ukraina linnad Kaluš – umbes 250 km ja Lviv – umbes 200 km kaugusel.

Iseloomustus
------------

Połonina Caryńska on külm ja tuuline mäemassiiv, mis paikneb keset Bieszczady ning selle maalilisi mäeharju Bukowe Berdo (1311 m), Tarnica (1346 m), Wielka Rawka (1304 m) ja Połonina Wetlińska (1255 m). Oma reljeefitüübilt Połonina Caryńska meenutab karjamaad ja Alpi aasu liigendatud madalatest mergli- ehk savika lubjakivi või lubjakivi-, kilda- ja liivakiviküngastest ning -ahelikest ümardunud kividest settekivimiga. Siin mägisemaid maastikuvorme võimaldavad ületada talvel suusarajad ja suvel rohumaad mööda suhteliselt lühikest mäeharja.
Sarnaselt Połoniny Wetlińskaga on selle edelanõlvadel on lühike ja järsk laskumine orgu ning kirdes laugem vorm, kus seljandiku servi eraldamas orud väikeste ojadega. Maastikule on iseloomulikud suhteliste kõrguste märkimisväärsed erinevused ning tõusud vahelduvad triviaalselt õrnadest kohati katastroofiliselt järskudeni.

Połonina Caryńska nimega seotud kohti on selle läheduses mitu: põhjapoolsel nõlval asus varem Caryńskie küla, praeguseni säilinud püha Jani kivist kabeli varemetega, kalmistu ja 3 elanikuga. Sealsetel nõlvadel voolab külla Caryńczyki oja ning veidi läände jääb Caryńska mägi (928 m).

Mäemassiivi niitusid on nimetatud Bieszczady mäestiku karjamaadeks, kus karjatati loomi sõdadevahelistel perioodidel. Taimeliikidest kasvab seal harilik mustikas ja pöökmets, on leidunud haruldasemaid õitsvaid liike soomukaliste sugukonnast (*Orobanche alba* ja *Tozzia alpina*) ning samuti lõikheinalisi ja tulikalisi.

Galerii
-------

* Połonina Caryńska lõunanõlvalPołonina Caryńska lõunanõlval
* Połonina Caryńska talvelPołonina Caryńska talvel
* Połonina Caryńska Przełęcz Wyżniast vaadatunaPołonina Caryńska Przełęcz Wyżniast vaadatuna
* Połonina Caryńska varakevadelPołonina Caryńska varakevadel
* Vana pöökpuu (Fagus sylvatica L.) Połonina Caryńska lõunanõlvalVana pöökpuu (*Fagus sylvatica* L.) Połonina Caryńska lõunanõlval

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Połonina Caryńska** |
Heino Sisask (1988, vasakul)
**Heino Sisask** (31. detsember 1928 Sirvaste küla, Vastse-Otepää vald Tartumaa – 21. jaanuar 2023) oli Eesti poliitik ja sporditegelane, Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1961–1964.

Ta kuulus Kalevisse ja võistles 1950–1952 Eesti koondises. Kalevi auliige (1963).

Töötas 1954–57 Tartu SK treenerina, tegutses 1957–1964 Tartu kergejõustikusektsiooni esimehena. 1952–1957 Tartu linna spordikomitee ja 1964–1974 ENSV Spordikomitee esimees. 1964–1974 NSV Liidu Olümpiakomitee liige. 1964–1974 taastas ja laiendas ta vahepeal katkenud spordisidemed Soome ja teiste Põhjamaadega.

Soome Haridusministeeriumi hõbedane teeneterist (1966). Oli Moskva olümpiamängude Tallinna purjeregati olümpiatule toomise korralduskomitee esimees ning Tōkyō (1964), México (1968) ja Müncheni (1972) olümpiamängudel NSV Liidu spordidelegatsiooni liige.

1984–1995 oli ta Eesti Iluvõimlemise Föderatsiooni esimees, 1995–2001 Eesti Võimlemisliidu asepresident, aastast 2011 auliige. 
1992–1999 oli ta EOK liige, aastast 2006 EOK auliige.

Oli 1957–1962Tartu linna täitevkomitee esimehe asetäitja ja 1962-1964 esimees ning 1974–1990 ENSV Rahvakontrolli Komitee osakonnajuhataja. 1990–1993 Lääne-Virumaa Väikeettevõtjate Liidu esimees. Aastast 1993 töötanud juristi ja nõunikuna turismi- ja kooliametis, Haridusministeeriumi kutseharidusosakonnas ja Tallinna Meditsiinikoolis.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Martin Varik** | **Tartu linna rahvasaadikute nõukogutäitevkomitee esimees**1961–1964 | Järgnev**Arnold Karu** |
**Mürki sülitavateks kobradeks** ehk **sülitajateks kobradeks** ehk **sülitajamadudeks** (inglise keeles *spitting cobras*) nimetatakse mitmeid roomajate seltsi maoliste alamseltsi kuuluvaid madusid, kes on võimelised enesekaitseks röövloomade ja inimese silmade suunas mürgina toimivat sülge pritsima.

Sülje pritsimist vaenlase suunas (inimestele harilikult näkku), kuni 2 m kaugusele, seostatakse enesekaitsega, kuna saakloomade püüdmisel kasutavad maod siiski hammustamist, mille käigus manustatakse vajalik kogus sülge hammaste tipus paikneva kitsa augu kaudu. 

Enamik sülitavaid kobrasid liigitatakse kobrade perekonda: 

* *Naja ashei*
* *Naja katiensis*
* *Naja mossambica*
* *Naja naja* – india kobra
	+ *Naja naja sputatrix* – sülitav india kobra
* *Naja nigricincta*
* *Naja nigricollis* – mustkael-kobra
* *Naja nubiae*
* *Naja pallida*
* *Naja philippinensis*
* *Naja samarensis*
* *Naja siamensis*
* *Naja sputatrix*
* *Naja sumatrana*.

 *Naja philippinensis*

Teised sülitajamaod
-------------------

Sülitamine on enesekaitsega seotud käitumismall ka kaeluskobra perekonda liigitatud maol - kaeluskobral (*Hemachatus haemachatus*).

Välislingid
-----------

* Aleksei Turovski,Maod kui omapäraseimad maismaa selgroogsed, Sirp nr 8, 22.02.2013, Veebiversioon (vaadatud 17.03.2014)

Videod
------

* YouTube'i video: Sülitajakobra lõvi silmadesse sülge pritsimas

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Spitting cobra seisuga 17.03.2014.*
**Isaiah Faber** (sündinud 31. märtsil 1999), tuntud oma esinejanimega **Powfu**, on Kanada laulja, laulukirjutaja, räppar ja muusik. Ta pälvis ülemaailmse tähelepanu lauluga "Death Bed (Coffee for Your Head)", mis jõudis Billboard Hot 100 edetabelis 23. kohale.

Karjäär
-------

Isaiah Faber avaldas oma laulu "Death Bed (Coffee for Your Head)" 2019. aasta veebruaris. Selles laulus kasutati osi Filipiini-Suurbritannia laulja Beabadoobee debüütsinglist "Coffee". Powfu singel on saanud Spotify lehel üle 400 miljoni esituse ja jõudnud oma kõrgajal Billboard Hot 100 edetabelis 23. kohale pärast seda, kui see kogus populaarsust Hiina lauluvideote jagamise sotsiaalmeediakeskkonna TikTok kaudu, kuhu on postitatud üle 4 miljoni seda laulu kasutava video. Pärast singli taasavaldamist kirjutas Powfu alla plaadilepingule Columbia Recordsiga ja Robots and Humansiga. "Death Bed (Coffee for Your Head)" ilmus EP'l ''Poems of the Past''. EP anti välja 29. mail 2020.

Diskograafia
------------

### EP-d

* ''Some Boring Love Stories'' (2018)
* ''Some Boring Love Stories, Pt. 2'' (2019)
* ''Some Boring Love Stories, Pt. 3'' (2019)
* ''Some Boring Love Stories, Pt. 4'' (2019)
* ''Poems of the Past'' (2020)

### Singlid

* ''Letters in December'' (koos Rxseboyga) (2019)
* ''Dead Eyes'' (koos Promoting Sounds & Ouse!'ga) (2019)
* ''Hide in Your Blue Eyes'' (koos Thomas Reidiga) (2019)
* ''Laying on My Porch While We Watch the World End.'' (koos Rxseboy ja Slipfunciga) (2020)
* ''Don't Fall Asleep Yet'' (koos ENRAga) (2020)
* ''Death Bed (Coffee for Your Head)'' (koos Beabadoobeega) (2020)
* ''I'm Used to It'' (2020)
* ''I'll Come Back to You'' (2020)
* ''Eyes'' (koos Lilyungi ja Chrisbeatsiga) (2020)
**Üldplaneering** on ruumiline planeering, mille eesmärk on valla või linna territooriumi arengu põhisuundade ja tingimuste määramine. 

Üldplaneering tugineb valla või linna arengustrateegiale ja peab olema kooskõlas valla või linna (kohaliku omavalitsuse) arengukavaga.

Üldplaneering valmistab ette alused detailplaneerimise kohustusega aladel ja juhtudel detailplaneeringute koostamiseks. Väljaspool detailplaneeringu kohustuseta alasid või juhtusid on üldplaneering otseseks maakasutuse- ja projekteerimistingimuste väljastamise aluseks. Seda sellepärast, et planeerimisseaduse järgi võib kinnisomandile planeeringu alusel seada seadusest tulenevaid maakasutus- ja ehitustingimusi ning kitsendusi:

* detailplaneeringu koostamise kohustuse korral – kehtestatud detailplaneeringu alusel;
* detailplaneeringu koostamise kohustuse puudumise korral – kehtestatud üldplaneeringu alusel.

Üldplaneering koostatakse kogu valla või linna territooriumi või selle osade kohta. Üldplaneeringut võib koostada teemaplaneeringuna (näiteks rohevõrgustiku teemaplaneering, teede teemaplaneering jne).

Üldplaneeringutega saab tavaliselt tutvuda maavalitsuses või kohalikus omavalitsuses ning valla või linna ametlikul kodulehel. Planeerimisseaduse järgi tuleb üldplaneeringu koostamise vältel seda avalikustada koos olulisemate lisade, eelkõige uuringute, kooskõlastuste, arvamuste ja muu ajakohase teabega üldplaneeringu koostamise korraldaja veebilehel.

Välislingid
-----------

* Planeerimisseadus
* Käsiraamat "Soovitused üldplaneeringu koostamiseks", toimetaja Lass. K, autorid Lass. K, Palginõmm. V, Muiso. M jt; Keskkonnaministeerium, Tallinn 2000
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tammsaare novellist; 2009. aasta filmi kohta vaata artiklit Üle piiri (film)* |

---

**"Üle piiri"** on Eesti kirjaniku A. H. Tammsaare 1910. aastal ilmunud linnaaineline novell Roberti ja Hedwigi armuloost, aga ka ühiskondlikest muudatustest (naisemantsipatsioon jm).

Novell kuulub Tammsaare üliõpilasnovellide tsüklisse koos "Pikkade sammude" (1908) ja "Noorte hingedega" (1909). Novellid keskenduvad esimese põlve noorte haritlaste ja üliõpilaste elule. 

Kolm üliõpilasnovelliks kutsutud kirjanduslikku pala ei ole seotud Tartuga mitte niivõrd sündmuskoha, vaid ilmumisaja poolest: need ilmusid siis, kui Tammsaare õppis Tartu Ülikoolis. "Üle piiri" tegevustik on paigutatav Tallinna (sellele viitavad meri, rongijaam ja tramm). 

Novellide ruumikontseptsioon on silmatorkavalt sarnane, ühendavaks tunnuseks ebamäärasus ja suletus. Sisu keskmes on inimsuhted. Tegelaste kohtumised ja vestlused toimuvad peamiselt kuskil toakeses, mis tundub asuvat agulis.

Hedvigit ühendab mitmete Tammsaare naistegelastega see, et tal pole ema. Kõiki seda tüüpi naiskangelannasid ühendab isepäisus, eristumine, teistsugune-olemine. Hedvigit kasvatavad isa ja tädi. 

Novelli teise trüki lõpplahendus erineb esialgsest variandist: kui algversioonis viskab Hedvigi isa Robert Muidu uksest välja, siis teises trükis (1923) annab ta noormehele kaasa oma õnnistuse, reisiraha Moskvasse sõiduks ning käsu Hedvig aasta jooksul tagasi tuua.

Tegelased
---------

* Robert Muidu – teise aasta üliõpilane
* Hedvig Stern – jõuka kaupmehe tütar
* vana Stern – Hedvigi isa
* tädi Anna – Hedvigi tädi
* Emma Kalamaa – Hedvigi kooliõde ja sõbranna
* doktor Joosep Kalamaa – Emma vend, Hedvigi kihlatu
* Kata – halva kuulsusega kõõrdsilmne naine
* pesunaine
* Alter

Viited
------

1. ↑  Vaino, Maarja (2016). *Tammsaare irratsionaalsuse poeetika*. Tallinn: EKSA. Lk 106-107.
2. ↑  Vaino, Maarja (2016). *Tammsaare irratsionaalsuse poeetika*. Tallinn: EKSA. Lk 222.

Välislingid
-----------

 Üle piiri – alliktekstid Vikitekstides
**Raskusjõud** on Maa (või mõne muu suure taevakeha) poolt selle läheduses paiknevale palju väiksemale kehale avaldatav gravitatsioonijõud. 

Raskusjõud Maa gravitatsiooniväljas on vektoriaalne suurus, mis 
avaldub raskuskiirenduse (mis võrdub gravitatsioonivälja tugevusega) {\displaystyle {\vec {g}}} ja keha massi *m* korrutisena:
{\displaystyle {\vec {F}}=m{\vec {g}}}. Nii Maa kui ka muude suurte taevakehade puhul võib nende massi jaotus lugeda ligilähedaselt tsentraalsümmeetriliseks. Sel eeldusel järeldub valem {\displaystyle {\vec {g}}} jaoks kaugusel {\displaystyle r} planeedi masskeskmest otseselt Newtoni gravitatsiooniteooria põhivalemist:

{\displaystyle F=mg={\frac {GMm}{r^{2}}}\implies g={\frac {GM}{r^{2}}}}.
Siin on {\displaystyle M} taevakeha mass (Maa korral {\displaystyle 6\times 10^{24}\,{\text{kg}}}) ja {\displaystyle G} on gravitatsioonikonstant. 

Maa pinnal ({\displaystyle r\approx 6370\,{\text{km}}}) on raskuskiirenduse mooduli väärtus {\displaystyle g\approx 9,\!8\,{\text{m/s}}^{2}=9,\!8\,{\text{N/kg}}}.
Loksa bussijaama hoone (2009)
**Loksa bussijaam** on hoone ja samanimeline bussipeatus Harju maakonnas Loksa linnas. Nii hoone kui ka peatus rajati 1938. aastal, mil seati sisse regulaarne bussiühendus Tallinna ja Loksa vahel.

Punastest tellistest ehitatud Loksa bussijaama hoones asusid algselt ootesaal, ruumid bussijaama töötajatele ja bussijuhtidele ning kaks garaaži. 

Nüüdisajal asuvad bussijaama hoones muud asutused – 2009. aasta augusti seisuga Swedbanki Loksa kontor, Eesti Politsei Loksa konstaablipunkt ja meelelahutusasutus Lucky baar.

Kuigi bussijaama hoone on oma algse funktsiooni kaotanud, peatuvad selle ees endiselt kõik Loksa linna läbivad bussiliinid. Loksal lõppevate liinide jaoks on Loksa bussijaam lõpp-peatus.

Arvatavasti projekteeris hoone arhitekt Elmar Lohk. See valmis tüüpprojekti alusel, kuid teise maailmasõja puhkemise tõttu jäi ainukeseks selle projekti järgi rajatud hooneks.

2014. aastal arvati Loksa autobussijaam ehitismälestiseks.

Bussiliinid
-----------

Seisuga 1. august 2009 peatusid Loksa bussijaama peatuses järgmised bussiliinid:

* 151 Tallinn–Laagna–Kuusalu–Loksa
* 151A Tallinn–Laagna–Kuusalu–Loksa–Viinistu
* 151B Tallinn–Laagna–Kuusalu–Kolga–Loksa
* 151C Tallinn–Laagna–Kuusalu–Loksa–Viinistu
* 152 Tallinn–Kuusalu–Kolga–Loksa
* 152A Tallinn–Kuusalu–Kolga–Loksa–Viinistu
* 152B Tallinn–Jõelähtme–Valkla–Kuusalu–Kolga–Loksa
* 152C Tallinn–Kuusalu–Kolga–Loksa–Viinistu
* 156 Tallinn–Kahala–Kolga–Loksa–Hara–Juminda–Leesi
* 236 Tallinn–Loksa–Viinistu
* 242A Tallinn–Kolga–Loksa

Viited
------

1. 1 2  Loksa bussijaam kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* 30353 Loksa autobussijaam kultuurimälestiste riiklikus registris
Dimítrios Mastrovasílis (2021)
**Dimítrios Mastrovasílis** (kreeka keeles Δημήτριος Μαστροβασίλης; sündinud 12. juunil 1983 Thessaloníkis) on kreeka maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2003). 

Mastrovasílis võitis 2007. aastal Kallíthéas Euroopa noorte meistrivõistlustel U18-vanuseastmes hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 20-aastaselt 2003. aastal. Aasta varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 2003. aastal tuli ta Liibüas Vahemere maade juunioride meistriks.

Mastrovasílis mängis 2004. aastal Tripolis peetud FIDE maailmameistrivõistlustel (nokautsüsteem, 128 osavõtjat), kus aga avaringist edasi ei pääsenud. Sai juunis 2017 Minskis Euroopa meistrivõistlustel 20. koha ja kvalifitseerus septembris 2017 Thbilisis toimunud maailmakarikavõistlustele. Kaotas seal avaringis Ivan Cheparinovile.

Mastrovasílis on mänginud Kreeka võistkonna koosseisus 9 maleolümpial (2000, 2004–2018).

Tema vend on malesuurmeister Athanásios Mastrovasílis.

Välislingid
-----------

* Dimítrios Mastrovasílis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Dimítrios Mastrovasílis FIDE andmebaasis
**Assesse** on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Namuri provintsis Namuri haldusringkonnas.

Asulad
------

Valla piirides asuvad järgmised asulad: Assesse, Courrière, Crupet, Florée, Maillen, Sart-Bernard ja Sorinne-la-Longue.

* AssesseAssesse
* CourrièreCourrière
* Crupet' linnusCrupet' linnus
* CrupetCrupet
* FloréeFlorée
* MaillenMaillen
* MaillenMaillen
* Sorinne-la-LongueSorinne-la-Longue

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Assesse – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse keeles)

Namuri provintsi vallad

Andenne **·** Anhée **·** Assesse **·** Beauraing **·** Bièvre **·** Cerfontaine **·** Ciney **·** Couvin **·** Dinant **·** Doische **·** Éghezée **·** Fernelmont **·** Floreffe **·** Florennes **·** Fosses-la-Ville **·** Gedinne **·** Gembloux **·** Gesves **·** Hamois **·** Hastière **·** Havelange **·** Houyet **·** Jemeppe-sur-Sambre **·** La Bruyère **·** Mettet **·** Namur **·** Ohey **·** Onhaye **·** Philippeville **·** Profondeville **·** Rochefort **·** Sambreville **·** Sombreffe **·** Somme-Leuze **·** Viroinval **·** Vresse-sur-Semois **·** Walcourt **·** Yvoir
Zach Aston-Reese 2018. aastal Pittsburgh Penguinsi mängijana
**Zachary Aston-Reese** (sündinud 10. augustil 1994 New Yorgis) on USA jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Toronto Maple Leafs.

Aastatel 2010–2013 mängis ta United States Hockey League'i klubis Lincoln Stars. Aastatel 2013–2017 mängis ta Northeastern University jäähokimeeskonnas. Hooajal 2016/17 oli Aston-Reese Mike Vecchione ja Tyler Kelleheri kõrval ülikooliliiga resultatiivseim mängija (63 punkti) ja suurim väravalööja (31 väravat).

2017. aasta märtsis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Pittsburgh Penguins. Ta asus seejärel mängima American Hockey League'is (AHL) Penguinsi tütarklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins. NHL-is debüteeris Aston-Reese 3. veebruaril 2018 mängus New Jersey Devilsi vastu. Esimesed kaks väravat lõi ta liigas sama aasta 13. veebruaril mängus Ottawa Senatorsi vastu. Penguinsi põhimeeskonnas mängis ta püsivalt alates hooajast 2018/19. Samal hooajal lõi ta NHL-is 43 mänguga kaheksa väravat ja andis üheksa väravasöötu.

2022. aasta märtsis kaubeldi Aston-Reese koos Dominik Simoni, Calle Clangi ja ühe *draft* '​i valikuga Rickard Rakelli vastu Anaheim Ducksi. Ducksis mängis Aston-Reese vaid hooaja lõpuni, kogudes 17 mänguga 3+1.

2022. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Maple Leafsiga.

Viited
------

1. ↑  Mackey, Jason (14. märts 2017). "Penguins sign coveted college free agent Zach Aston-Reese to two-year deal". *Pittsburgh Post-Gazette*. Philadelphia. Vaadatud 11. detsembril 2017.
2. ↑  "Penguins acquire Rakell from Ducks". *TSN*. 21. märts 2022. Vaadatud 21. märtsil 2022.
3. ↑  "Maple Leafs sign forward Aston-Reese to a one-year contract". Toronto Maple Leafs. 9. oktoober 2022. Vaadatud 9. oktoobril 2022.

Välislingid
-----------

* Zach Aston-Reese NHL.com lehel
* Zach Aston-Reese hockeydb.com lehel

| * v
* r
Toronto Maple Leafs |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Erik Källgren **·** Matt Murray **·** Ilja Samsonov **·** Joseph Woll |
| 
**Kaitsjad**: Jordie Benn **·** T. J. Brodie **·** Mark Giordano **·** Erik Gustafsson **·** Justin Holl **·** Timothy Liljegren **·** Mac Hollowell **·** Jake McCabe **·** Victor Mete **·** Jake Muzzin **·** Morgan Rielly **·** Luke Schenn **·** Conor Timmins |
| 
**Ründajad**: Nick Abruzzese **·** Noel Acciari **·** Zach Aston-Reese **·** Michael Bunting **·** Pontus Holmberg **·** Calle Järnkrok **·** Alexander Kerfoot **·** Matthew Knies **·** David Kämpf **·** Sam Lafferty **·** Mitchell Marner **·** Auston Matthews **·** William Nylander **·** Ryan O'Reilly **·** Nick Robertson **·** Wayne Simmonds **·** John Tavares |