recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
*Linna kohta Antiatlases vaata artiklit Ifrane Atlas-Saghir. Linna kohta Liibüas vaata artiklit Yafran.*

**Ifrane** (berberi keeles ⵉⴼⵔⴰⵏ, araabia keeles إفران) on linn Maroko põhjaosas Kesk-Atlase piirkonnas. Aastal 2014 elas seal 14 659 inimest. Linn asub merepinnast 1665 m kõrgusel ja on Fès-Meknèsi piirkonna Ifrane provintsi keskus. Kohalikus tamazighti keeles tähendab "ifran" koopaid.

Tänapäevase Ifrane'i linna asutasid prantslased Prantsuse protektoraadi ajal, kuna nad tahtsid ära kasutada sealset mägist kliimat. Ifrane'ist tehti oma tugipunkt mägedes või koloniaalasula. Kõrgel mägedes asuv Ifrane'i pakkus eurooplaste jaoks suvekuumusele leevendust. Tänapäeval käivad alpinistid Ifrane'is kõrgustega harjumas.

Ifrane'i asustati 16. sajandil, kui šarif Sîdî 'Abd al-Salâm enda kaaslastega Tizguiti orgu, tänapäevasest linnast 7 km kaugusele kolis. Ifrane on tänapäeval nii aedlinn, mägikuurort kui halduskeskus. Lisaks asub seal kõrgkool.

11. veebruaril 1935 mõõdeti Ifrane'is Aafrika mandri madalaim õhutemperatuur: −23,9 °C.

Viited
------

1. ↑  "POPULATION LÉGALE DES RÉGIONS, PROVINCES, PRÉFECTURES, MUNICIPALITÉS, ARRONDISSEMENTS ET COMMUNES DU ROYAUME D'APRÈS LES RÉSULTATS DU RGPH 2014" (araabia ja prantsuse). High Commission for Planning. 8. aprill 2015. Vaadatud 29. september 2017.
2. ↑  
 "Climatological Information for Ifrane, Morocco",
 Hong Kong Observatory, 2003, web:
 HKO-Ifrane.

Allikad
-------

* *Inventaire de la Biodiversité*. (2016). *Clearing House Mechanism on Biodiversity of Morocco*. Retrieved from http://ma.chm
* Robin Gauldie, *Morocco*, New Holland Publishers ISBN 978-1-84773-095-4. 128 pages
* C. Michael Hogan, (2008) *Barbary Macaque: Macaca sylvanus*, Globaltwitcher.com, ed. Nicklas Stromberg

Välislingid
-----------

* Lexicorient
* Al Akhawayni Ülikool
Ühe leitud käsikirja esimene lehekülg, aastaist 1220-1250
**"Nibelungide laul"** on keskülemsaksakeelne kangelaseepos, mis pärineb 13. sajandi algusest. Seda peetakse saksa rahvuseeposeks. Autor on teadmata.

Trükituna ilmus "Nibelungide laul" esimest korda 1757. aastal saksa keeles, kui Zürichi literaat Johann Jakob Bodmer toimetas trükki äsjaavastatud käsikirja "Chriemhildens Rache und die Klage", milles jutustati vägilase Siegfriedi reetlikust hukkamisest ja Kriemhildi verisest kättemaksust alatu tapatöö eest.

"Nibelungide laul" koosneb 39 laulust ja 2379 stroofist, sisuliselt jagatakse see "Brünhildi muistendiks" ja "Burgundide hukkumise muistendiks". Kasutatud on korrastatud paarisriime, mis on korrastatud nelikvärssides nn nibelungide stroofiks, mille seitsmes esimeses poolvärsis on igaühes 3, viimases 4 rõhku.

Eeposes on tähtsal kohal rüütellikkus ja vasallitruudus.

Sisu
----

Peategelane Siegfried on mehine, aus ja väärikas. Siegfried aitab Guntheril taltsutada Brünhildi, kes on Islandi kuninga tütar. Siegfried jätab enda kätte Islandi kuningatütre vöö ja sõrmuse ning kingib need oma naisele Kriemhildile, kes on Guntheri õde. Seejärel puhkeb tüli Brünhildi ja Kriemhildi vahel, sest Brünhild peab Kriemhildi ja Siegfriedi oma alamateks. Pärast selgub, et Brünhildi mehe Guntheri asemel on temalt neitsilikkuse võtnud "ori" Siegfried. See on naise jaoks talumatu solvang ja ta laseb Guntheri vasallil Tronje Hagenil Siegfriedi tappa. Tronje Hagenist saab eepose teine peakangelane, vastandudes negatiivsena Siegfriedi ideaalile.

Kirjandus
---------

* "Nibelungide laul". Tõlkinud Rein Sepp. Eesti Raamat, 1977
* Franz Fühmann. "Nibelungide laul. Saksa kangelaseepose ümberjutustus". Tõlkinud Mati Sirkel. Eesti Raamat, 1983
Vabadussõja Järve lahingu mälestussammas
**Järve lahingu mälestussammas** (ka **Kohtla-Järve lahingu mälestussammas**) on Vabadussõja mälestusmärk, mis asub Kohtla-Järvel Järve linnaosas. See on kunagise hävitatud samba täpne koopia. Mälestussammas on arvele võetud ajaloomälestisena.

Esialgne mälestussammas avati 11. septembril 1932.
29. oktoobril 1940 purustasid samba kommunistid. See taastati ja avati uuesti 21. oktoobril 1942. Monument hävitati taas 1944. aasta sügisel. 24. veebruaril 1993 toimus mälestussamba teine taasavamine.

Mälestusmärk on pühendatud Järveküla lahingus hukkunutele. Soklil paikneva risttahuka esiküljel on ristikujulises raamis Vabadusristi kujutis ja pärg ning kiri: VABADUSVÕITLUSES / JÄRVE KÜLA LAHINGUS 16. JAAN. 1919. A. / LANGESID KALEVLASTE MALEVAST (järgneb 10 nime).

*

Viited
------

1. 1 2  Järve lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* Järve lahingu mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
**Mihkel Jalakas** VR II/3 (20. aprill (vkj)/ 2. mai 1885 Võhma küla (tänapäeval Soomevere küla), Uue-Põltsamaa vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 24. aprill 1919 sidumispunktis Lepassaare raudteejaamas Võrumaal) oli Eesti sõjaväelane (reamees).

Oli vallakooli haridusega, töötas tislerina. Võttis osa Esimesest maailmasõjast, teenis aastatel 1917–1918 2. Eesti jalaväepolgus.

Vabadussõjas oli ta 24. jaanuarist 1919, algul 2. tagavarapataljoni ridades, siis alates 21. veebruarist 1919 Viljandi kaitsepataljonis (hilisemas Sakala Partisanide Pataljonis). Oli 1. roodus reamees, oli ka veltveebli kohusetäitja.

Mihkel Jalakas sai 24. aprillil 1919 lahingus Pankjavitsa mõisa (Petserimaal) juures peast raskelt haavata, viidi tagalasse sidumispunkti Lepassaare raudteejaamas (Võrumaal) ning suri seal.

Tunnustus
---------

* 24. august 1920 – Vabaduse Risti II liigi 3. järk, lisaks 10 000 marka ning Vabadussõja mälestusmärk (need anti tema vanematele)

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

* 1924 – nimi on jäädvustatud Põltsamaa Vabadussõja mälestussambal
* 1931 – nimi on jäädvustatud Pilistvere Vabadussõja mälestussambal

Viited
------

1. ↑  Eesti Vabariigi teenetemärkide kavalerid
2. ↑  Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 143

Kirjandus
---------

* Jaak Pihlak. "Põltsamaa kihelkond ja Vabaduse Risti vennad". Viljandi Muuseumi aastaraamat 2006. Viljandi 2007. Lk 142–143

Välislingid
-----------

* Haud Põltsamaa uuel kalmistul
**Külomikronid** (ingl *chylomicron*) ehk **lipoproteiinikerakesed** ehk **ULDL** (*ultra low-density lipoproteins* ehk ülimadala tihedusega lipoproteiinid) on lipoproteiinid, mille abil transporditakse lipiide soolestikust lümfisüsteemi. Kuna lipiidid on kehavedelikes lahustumatud, ümbritsetakse nad hüdrofiilse apolipoproteiinkihiga, moodustades külomikroni.

Külomikronid on lipoproteiinidest suurimad, nende läbimõõt võib olla 75 kuni 1000 nm või rohkemgi. Inimestel toodavad külomikroneid sooleepiteelirakud ehk enterotsüüdid eelkülomikronitest ja nad väljuvad rakust eksotsütoosi teel.

Külomikronidena toimub söödud lipiidide, nagu triglütseriidide ja rasvlahustuvate vitamiinide imendumine ning transport veres ja lümfis. Külomikronid liiguvad läbi mitmete kudede, kuid lipoproteiinide ainevahetuses on olulised rasv- ja lihaskude ning maks. Vereringes eemaldab ensüüm lipoproteiini lipaas külomikronide küljest rasvhappejääke, mida kasutatakse rasv- ja lihaskoes energia saamiseks või talletatakse. Järele jäävad jäänuk-külomikronid, mis koosnevad peamiselt kolesteroolist ja mis metaboliseeritakse maksas.

Vaata ka
--------

* Endotsütoos
* Golgi kompleks
* Lipoproteiinid
* Lümf
* Tsütosool
* Tüümus
* Veri

Viited
------

1. ↑  Zhyvotovska, A. Yusupov, D. McFarlane, S. I. (2019). "Introductory Chapter: Overview of Lipoprotein Metabolism". McFarlane, S. I. (toim). *Dyslipidemia*.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  Engelking, L. R. (2014). *Textbook of Veterinary Physiological Chemistry*. Academic Press. Lk 411–415.
3. ↑  1996. Meditsiinisõnastik. Tallinn, Medicina
4. ↑  Rahmany, Sehra & Jialal, Ishwarlal. "Biochemistry, Chylomicron". *NCBI Bookshelf*. Vaadatud 15.01.2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)

Välislingid
-----------

* M. D. Robertson, M. Parkes, B. F. Warren. *Mobilisation of enterocyte fat stores by oral glucose in humans*. Gut 2003 52: 834-839, doi: 10.1136/gut.52.6.834. Mobilization of enterocyte fat stores by oral glucose in humans
* Shahzad Siddiqi, Shadab A. Siddiqi, Charles M. Mansbach II. *Sec24C is required for docking the prechylomicron transport vesicle with the Golgi*. The Journal of Lipid Research, 51, 2010, 1093-1100. doi:10.1194/jlr.M002758.
* Lauralee Sherwood, Hillar Klandorf, Paul H. Yancey. *Animal Physiology: From Genes to Organisms.* (Google'i raamat)
**August Eduard Warres** (8. november/20. november 1864 Aidu – 9. oktoober/22. oktoober 1914 Tartu) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Aidus vallakoolis, aastatel 1874–1877 Helmes ja Tarvastus kihelkonnakoolis, aastatel 1878–1879 Viljandis kreiskoolis, aastatel 1879–1885 Viljandi Maagümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1886–1891. Oli seejärel koduõpetajaks parun Ungern-Sternbergi juures Koorastes. Oli aastatel 1891–1892 prooviaastal Kanepi Jaani koguduses Johannes Oskar von Falcki juures. Ordineeriti 10. mail/22. mail 1892 Riias õpetajaks.

Ta oli aastal 1892 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1892–1912 oli ta (introdutseeriti 6. septembril/18. septembril 1892) Võnnu Jakobi koguduse õpetaja. Jäi aastal 1912 emerituuri. Emerituuris olles elas Tartus.

Isiklikku
---------

Tema isa Mats Warres oli rahvakooliõpetaja, tema abikaasa Agnes Auguste Mathilde isa Eduard Kremser oli Valga vennastekoguduse diakon.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Newmani portree, mille maalis 1881. aastal John Everett Millais
**John Henry Newman** (21. veebruar 1801 – 11. august 1890) oli inglise teoloog ja luuletaja, algselt anglikaani kiriku preester ning hiljem roomakatoliku kiriku vaimulik ja kardinal, kes mängis olulist rolli 19. sajandi Suurbritannia religiooniloos.

Olles algselt Oxfordi Ülikooli akadeemik ja evangeelse Inglismaa Kiriku preester, hakkas Newman hiljem huvituma anglikanismi kõrgkiriku traditsioonist. Temast kujunes mõjuka ja vastuolulise Oxfordi liikumise juhtfiguur. Liikumine taotles Inglismaa Kiriku naasmist mitmete Inglise reformatsiooni käigus kaotatud katoliiklike tõekspidamiste ja liturgia juurde. 1845. aastal lahkus Newman Oxfordi Ülikoolist ja mõnede (kuigi mitte kõigi) oma järgijatega Inglismaa Kirikust ning hakkas katoliiklaseks. Ta pühitseti preestriks ja jätkas Birminghamis tegevust vaimulikuna. 1879. aastal nimetas paavst Leo XIII ta kardinaliks, tunnustamaks tema tööd katoliku kiriku arengusse Inglismaal.

Ta oli ka märkimisväärne kirjandustegelane. Tema tuntuimate teoste hulka kuuluvad 90-osaline teoloogiline traktaat "Tracts for the Times" (1833–1841), autobiograafia "Apologia Pro Vita Sua" (1865–1866), usufilosoofiat käsitlev "Grammar of Assent" (1870) ja luuletus "The Dream of Gerontius", mille viisistas 1900. aastal inglise helilooja Edward Elgar. Ta kirjutas ka hümnid "Lead, Kindly Light" ja "Praise to the Holiest in the Height".

19. septembril 2010 kuulutas paavst Benedictus XVI oma Suurbritannia visiidi käigus Newmani õndsaks. 12. veebruaril 2019 kinnitas paavst Franciscus Newmani kanoniseerimise ja 13. oktoobril 2019 kuulutas ta pühakuks.

Viited
------

1. ↑  "Pope beatifies Cardinal Newman as his UK tour ends". *BBC* (inglise). 19. september 2010. Vaadatud 7. veebruar 2020.
2. ↑  "Pope Francis approves canonization of John Henry Newman". *Catholic News Agency* (inglise). 13. veebruar 2019. Vaadatud 7. veebruar 2020.
3. ↑  "Pope to canonize Newman and four others on 13 October". *Vatican News* (inglise). 1. juuli 2019. Vaadatud 7. veebruar 2020.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **John Henry Newman** |

* Elulugu. (inglise keeles)
* John Henry Newmani teosed Project Gutenbergis (inglise keeles)
**Mihkel Kraav** (sündinud 9. veebruaril 1966) on eesti andmesidespetsialist ja ettevõtja.

Ta on lõpetanud 1984. aastal Nõo Keskkooli ja 2000. aastal Tartu Ülikooli arhiivinduse erialal.

Ta on olnud VII Riigikogu liige (1993–1995) Sõltumatute Kuningriiklaste fraktsioonis.

Ta oli seotud Interneti toomisega Eestisse[*viide?*] ning tegeles selle arendamise ja propageerimisega üle riigi Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgu direktorina esindas ta Eesti akadeemilise kogukonna huvisid infotehnoloogia valdkonnas rahvusvaheliselt, osales Tiigrihüppe Programmi ettevalmistamisel ja elluviimisel, samuti Eesti GRID arendamisel[*viide?*].

Ta on töötanud Tartu Ülikooli õppejõuna, õpetanud infotehnoloogia rakendamist humanitaarvaldkonnas ja ettevõtlust majandusteaduskonnas.

Aastatel 2015–2016 oli ta Kolga-Jaani vallavanem.

Viited
------

1. ↑   "Internetimees sööstab sõtta lamedusega". Tartu Postimees, 23.mai 2003
2. ↑   
Haridus- ja Teadusministeerium, Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrk (EENet), EENeti Nõukogu erinevad koosseisud
3. ↑   "Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgu tegevuse lõpetamine" Haridus- ja Teadusministeerium, ministri käskkiri, Tartu 14.veebruar 2013
4. ↑   Riigiteataja, Eesti Hariduse ja Teaduse Andmesidevõrgu põhimäärus. Vastu võetud 04.05.2004 nr 25
5. ↑   HARNO: Tiiger
6. ↑   Tartu Ülikooli õppeinfosüsteem, otsing õppejõu nime järgi
7. ↑   "Väljastpoolt tulnud vallavanem soovib rahu taastada". Sakala, 4. november 2015

Välislingid
-----------

* ETIS
**Mihkel Jõeveer** (3. august 1937 Tori vald, Pärnumaa – 6. juuni 2006 Tõravere) oli eesti astronoom.

Elulugu
-------

Mihkel Jõeveer sündis taluniku peres. Ta lõpetas 1955 Vändra Keskkooli ja 1960 Tartu Riikliku Ülikooli, kus oli matemaatikaosakonnas õppinud astronoomiat. Tema ainuke töökoht oli Tartu Observatoorium Tõraveres, kus töötas alates 1960. aastast algul nooremteadurina, siis vanemteaduri, juhtivteaduri ja laborijuhatajana. Ta täiendas end 1987–1988 Leideni Ülikoolis ja 1989–1990 Cambridge'i Ülikoolis. Jõeveer suri 2006. aastal Tõraveres ja on maetud Nõo kalmistule.

Teadustöö
---------

Jõeveer kaitses 1984 Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudis kandidaadiväitekirja astrofüüsikas "Galaktika struktuur Päikese ümbruses ja varjatud massi probleem". Tema juhendaja oli Jaan Einasto.

Jõeveer uuris galaktikate ja galaktikasüsteemide ehitust ja dünaamikat, tumeda aine hulka ja jaotust galaktikates ning teaduse ajalugu.

Ta kuulus akadeemik Jaan Einasto galaktikauurijate koolkonda. Jõeveer avastas galaktikate suuremõõtmelises jaotuses lineaarsed ja lapikud struktuurid ning supernoovade anomaalse punanemise nähtuse.

Jõeveer oli 1976–2006 "Tartu Tähetorni Kalendri" peatoimetaja. Ta avaldas üle 70 teadustrükise ja umbes 70 aimeartiklit.

Publikatsioone
--------------

* 1978 Jõeveer, M.; Einasto, J.; Tago, E. Spatial distribution of galaxies and of clusters of galaxies in the southern galactic hemisphere. Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 185, 357–370
* 1980 Einasto, J. Jõeveer, M. Saar. E. Structure of superclusters and supercluster formation. Monthly Notices of the Royal Astronomical Society, 193, 353–376
* 2007 Einasto, J.; Einasto, M.; Tago, E.; Saar, E.; Hütsi, G.; Jõeveer, M.; Liivamägi, L.J.; Suhhonenko, I.; Jaaniste, J.; Heinämaki, P.; Müller, V.; Knebe, A.; Tucker, D. Superclusters of galaxies in the 2dF redshift survey. I. The catalogue. Astronomy & Astrophysics, 462(2), 811–825; II. Astronomy & Astrophysics, 462(2), 397–410; III. Astronomy & Astrophysics, 464, 815–826
* 2006 Tago, E.; Einasto, J.; Saar, E.; Einasto, M.; Suhhonenko, I.; Jõeveer, M.; Vennik, J.; Heinämäki, P.; Tucker, D. L. Clusters and groups of galaxies in the 2dF galaxy redshift survey: A new catalogue. Astronomische Nachrichten, 327(4), 365–378
* 1980 Einasto, J. Jõeveer, M. Saar. E. Superclusters and galaxy formation. Nature, 283, 47–51

Tunnustus
---------

* 1982 Eesti NSV riiklik preemia (kollektiivis)
* 2001 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 1. köide

Välislingid
-----------

* Mihkel Jõeveer Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Neeme Ellermaa** (sündinud 1961. aastal Tartus) on Eesti haridustegelane.

Õpingud
-------

Lapsepõlv ja kooliiga möödusid Saaremaal. 

15-aastaselt asus õppima Väimela Näidissovhoostehnikumi zootehniku erialale ja lõpetas kooli kiitusega 1981. aastal. 

1981 asus õppima Eesti Põllumajandusakadeemiasse.

1982 asus õppima Tartu Ülikooli psühholoogiat ning lõpetas ülikooli 1989. aastal.

Töö
---

Esimene töökoht oli Pärnu Niidupargi koolis ajalooõpetajana. 

Mõne aja pärast asus tööle psühholoogina IV Keskkoolis, õpetas seal ühiskonnaõpetust ja füsioloogiat.

1988. aastal asutati Aldur Vungi ja Neeme Ellermaa eestvedamisel Sütevaka selts ja kohe selle järel Sütevaka seminar, mille juhatajaks sai Ellermaa. Ellermaa ettepanekul hakati arendama humanitaargümnaasiumi loomise ideed. Pärnu IV Keskkooli tollane direktor Tõnu Tõniste käis välja mõtte rajada kooli uue õppesuunaga klass ja Ellermaa pakkus, et see võiks olla humanitaarkallakuga klass. 

1989 sügisel alustas Pärnu IV Keskkooli ruumides õppetööga 10. klass ehk tertia, millest sai Sütevaka Humanitaargümnaasiumi eelkäija. Eristaatusega üksuse juhiks sai Neeme Ellermaa.

Aastatel 1990–1998 oli Ellermaa Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi direktor.

1990 kevadel sai tänu Pärnu linnapeale Jaak Saarniidule loodav Eesti esimene erakool endise Pärnu Merekooli hoone.
1990 septembriks oli gümnaasium saanud koolitusloa ning leitud õpetajad ja kool alustas tööd kuue klassikomplektiga. Neeme Ellermaa määrati Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi direktoriks.
1990 avati Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi muusikaosakond
1993 avati Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi kunstiosakond
1992 maist 1993 novembrini oli Neeme Ellermaa Pärnu Linnavalitsuse liige ja linnanõunik.

1994-1995 juhtis Ellermaa paralleelselt kahte kooli, olles ka Pärnu Vanalinna Põhikooli direktori kohusetäitja.

1999–2000 oli Neeme Ellermaa Eidapere kooli direktor.

2002 asutas Ellermaa erakooli Universalia, mis pakkus keeleõpet, logopeedilist abi ja järeleaitamistunde.

Töötanud ka psühholoogina Kaelase Koolis.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

1990 Eesti Koolijuhtide Ühenduse asutajaliige ja esimese juhatuse liige.

1990-ndatel oli Ellermaa haridusministeeriumi õppekirjanduse komisjoni liige.

Eesti Koolipsühholoogide Ühingu liige.

Viited
------

1. ↑  Ajalugu Eidapere kooli koduleht (vaadatud 10. aprillil 2021)
2. ↑  "Sütevaka gümnaasiumi looja trügib taas koolitusturule" Pärnu Postimees, 8. oktoober 2002
**Mihkel Järveoja** (sündinud 30. aprillil 1986 Põlvas) on eesti orienteeruja.

Haridus
-------

2005. aastal lõpetas Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 2010. aastal lõpetas Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe geograafia erialal. 2012. aastal lõpetas Tartu Ülikooli loodusgeograafia ja maastikuökoloogia eriala magistriõppe *cum laude* ja kaitses loodusteaduse magistri kraadi tööga "Võimalike retsessioonimoreenide esinemine Alutagusel" (juhendajad Tiit Hang ja Raivo Aunap).

Töö
---

On töötanud AS Regios kartograafina. 2015. aastal avastas ta, et Viljandi maakonna kõrgeim tipp ei ole Rutu mägi, vaid nimetu mäetipp, millele anti nimeks Härjassaare mägi.

Sporditegevus
-------------

Harrastab orienteerumist 1992. aastast.

Aastatel 1999–2008 võitis ta noorte ja juunioride vanuseklassides Eesti meistrivõistlustel kokku 42 medalit (19 kulda, 12 hõbedat ja 11 pronksi).

2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel orienteerumisjooksus Leedus Druskininkais võitis ta Eesti meeskonnas koos Markus Puuseppa ja Timo Sillaga teatevõistlusel kulla.

Eesti meistrivõistlustelt orienteerumises on võitnud 2 pronksi (2005 orienteerumisjooksu teates ja 2012 suusaorienteerumise märketeatesuusatamises, mõlemad OK Põlva Kobras meeskonnas).

2004. aastast ajakirja Orienteeruja toimetuse kolleegiumi liige. Aastatel 2003–2014 on temalt ilmunud ajakirjas Orienteeruja üle 40 artikli.

2012. aastast Eesti Orienteerumisliidu juhatuse liige.

Korraldanud orienteerumisvõistlusi ja olnud rajameister.

Isiklikku
---------

Tema isa on Nikolai Järveoja.

Tunnustus
---------

* 2006 Põlva maakonna parim meessportlane

Viited
------

1. ↑  Eesti Sporti Biograafiline Leksikon. Järveoja, Mihkel
2. ↑  "Tartu Ülikooli lõpetanute tähestikuline nimekiri". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2015. Vaadatud 16. veebruaril 2015.
3. ↑  "Tartu Ülikooli magistriõppe lõpetamine". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. detsember 2016. Vaadatud 16. veebruaril 2015.
4. ↑  Eesti Teadusportaal. Raivo Aunap
5. ↑  AS Regio. Kaardilahenduste osakond
6. ↑  Aivar Aotäht. Avastati Viljandimaa kõrgeim mägi. Sakala, 05.03.2015
7. ↑  "ESBL sporditulemused. Mihkel Järveoja". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. september 2015. Vaadatud 16. veebruaril 2015.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBLs
* Mihkel Järveoja artiklid Eesti artiklite andmebaasis *Index Scriptorum Estoniae*
**Paul Tamkivi** (18. aprill 1927 Ruhve – 24. mai 2012) oli eesti elektrotehnikateadlane.

Ta lõpetas 1945. aastal Saaremaa Keskkooli ja 1952. aastal elektriinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi. 1988. aastal kaitses tehnikadoktori väitekirja.

Ta töötas aastatel 1951–1952 tehases Volta. Aastatel 1952–1998 töötas ta Eesti TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis, sh aastatel 1957–1961 oli ta elektrotehnika ja elektrimasinate sektori juhataja, 1961–1989 instituudi teadusdirektor, 1989–1994 instituudi direktor ning 1994–1998 juhtivteadur.

Ta on uurinud elektrimasinate, elektriliste silumisfiltrite ja plasmageneraatorite toiteseadmeid ning tegelenud teaduse ajalooga.

Tunnustus
---------

* 2004 Saare maavalitsuse teeneteplaat

Isiklikku
---------

Tema poeg Raivo Tamkivi (1953–2012) oli füüsik ja teadusparkide rajaja, pojapoeg Sten Tamkivi on infotehnoloog, vennapoeg Jaanus Tamkivi on poliitik.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. juuli 2015. Vaadatud 4. detsembril 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
John Jay. Portree: Gilbert Stuart. National Gallery of Art, Washington.
**John Jay** (12. detsember 1745 New York – 17. mai 1829 Bedford, New Yorgi osariik) oli USA riigimees ja diplomaat. Ta oli üks Ameerika Ühendriikide Asutajate Isadest. Aastatel 1789–1795 oli ta esimene USA Ülemkohtu esimees ja 1795–1801 teine New Yorgi osariik kuberner.

Jay sündis jõukas prantsuse hugenottide ja Hollandi päritolu kaupmeeste ja New Yorgi valitsusametnike suguvõsas. Ta õppis juristiks ja liitus New Yorgi kirjavahetuskomiteega, organiseerides Ameerika revolutsiooni eel Ameerika vastupanu Briti poliitika, näiteks talumatute seaduste (*Intolerable Acts*) vastu. 1774. aastal oli ta Esimese Kontinentaalkongressi liige. 1775. aastal valiti ta Teise Kontinentaalkongressi liikmeks. Aastatel 1778–1779 oli ta Kontinentaalkongressi president. Aastatel 1779–1782 oli ta USA suursaadik Hispaanias; ta veenis Hispaaniat andma äsja iseseisvuse saavutanud USA-le rahalist abi. Ta osales läbirääkijana Pariisi rahulepingu (leping, millega Suurbritannia tunnustas USA iseseisvust) sõlmimisel ja oli 1783. aastal üks neljast Ameerika esindajast, kes sellele alla kirjutas. Aastatel 1784–1790 oli Jay Ameerika Ühendriikide välisasjade sekretär, juhtides Konföderatsiooniartiklite alusel USA välispoliitikat. Aastatel 1789–1790 oli ta lühikest aega ka Ameerika Ühendriikide riigisekretäri kohusetäitja.

1788. aastal toetas Jay Ameerika Ühendriikide põhiseaduse ratifitseerimist. Koos Alexander Hamiltoni ja James Madisoniga oli ta üks "The Federalist Papersi" autoreid. Pärast uue föderaalvalitsuse loomist määras president George Washington Jay 1789. aastal esimeseks USA Ülemkohtu esimeheks. Ta oli selles ametis kuni 1795. aastani ning kuue aasta jooksul tuli tal otsustada vaid paari kaasuse üle. Ülemkohtu esimehena oli ta 1794. aastal peamine läbirääkija Jay lepingu sõlmimisel Suurbritanniaga. Kolmel esimesel presidendivalimisel neljast õnnestus Jayl saada paar valijamehe häält, kuid ta ei seadnud kordagi üles tõsist kandidatuuri.

Aastatel 1795–1801 oli Jay New Yorgi osariigi kuberner. Kuigi osariigi kubernerina võttis ta edukalt vastu õigusaktid, mis käsitlesid orjade järkjärgulist vabastamist, oli tal endal 1800. aastal veel viis orja. 1801. aastal seati ta taas üles ülemkohtu esimehe kohale, kuid Jay loobus sellest, veetes ülejäänud elu farmerina Westchesteri maakonnas New Yorgi osariigis.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**–** | **Ameerika Ühendriikide riigisekretär (kohusetäitja)**1789–1790 | Järgnev**Thomas Jefferson** |
| Eelnev**–** | **Ameerika Ühendriikide Ülemkohtu esimees**1789–1795 | Järgnev**John Rutledge** |
| Eelnev**George Clinton** | **New Yorgi osariigi kuberner**1795–1801 | Järgnev**George Clinton** |
**Pandeism** (kreeka keeles *πάν* (pan) 'kõik' + ladina keeles *deus* 'Jumal') on alates 19. sajandi keskpaigast sellise nime all tuntud mõttesuund, mis väidetavalt ühendab deismi (uskumus, et Jumal-looja ei sekku maailma toimimisse ega kontakteeru inimestega) ja panteismi (kujutelm, et Jumal on samane kõiksusega).

Johannes Scotus Eriugena jaotab oma peatöös *De divisione naturae* (*Periphyseon*) olemise ja mitteolemise ühtsuse nelja erinevasse klassi: (1) see, mis loob ja ei ole ise loodud; (2) see, mis on loodud ja loob ise; (3) see, mis on loodud ja ise ei loo; (4) see, mis ei ole loodud ja ise ka ei loo. Esimene on Jumal kui kõikide asjade algpõhjus ning viimane on Jumal kui kõikide asjade lõpp ja eesmärk, millesse loodud maailm lõpuks naaseb. Teine ja kolmas grupp koos moodustavad loodud maailma, mis on viis, kuidas jumal ilmsiks saab, jumal protsessis, *Theophania*. Teine on platooniline ideede maailm ja kolmas on panteistlik/pandeistlik maailm, mis sõltub Jumala vahelesekkumisest. Seega on eristatud jumalikus süsteemis algus, keskpaik ja lõpp; jättes samas kõik need kolm üheks.

Pandeistide hulka ühes või teises tähenduses paigutatakse sageli Franz Wilhelm Junghuhn, Alfred Tennyson ja Scott Adams.

Vaata ka
--------

* Deism
* Panteism
* Panenteism

Viited
------

1. ↑  Scott Adams, *God's Debris* (2001) p.43 ISBN 0-7407-2190-9.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **pandeism** |
**Intel 286** ehk **286** ehk **80286** on Inteli mikroprotsessor, mis kuulub Inteli x86-protsessorite perekonda. 

286 protsessorile eelnes 8086. Esimene 286 tüüpi protsessor ilmus veebruaris 1982 ja sisaldas 134 000 transistorit.

Protsessori töösagedused on 6, 8, 10, 12, 16, 20 ja 25 MHz.

Arhitektuur
-----------

Protsessoril on kaks töörežiimi: reaalne ja kaitstud. Reaalne oli ühilduv 8086-ga. Kaitstud režiim kasutab samu võimalusi, mis 80286. Kaitstud režiimis suudab protsessor adresseerida 16 MB mälu. Kaitstud režiimi viidud protsessorit on tagasi reaalsesse režiimi võimalik viia ainult arvuti taaskäivitamisega.

Konkurendid
-----------

* AMD
* HARRIS
* Siemens

| * v
* r
Inteli protsessorid |
| --- |
| x86-eelsed | 
4004 · 4040 · 8008 · 8080 · 8085 |
| x86 16-bitised | 
8086 · 8088 · 80186 · 80188 · 80286 |
| x87 (ujukoma) | 
8087 · 80287 · 80387 · 80487 |
| x86-32/x86-64 | 
80386 · 80486 · Pentium (Pro · II · III · 4 · M · D · Extreme Edition) · Celeron · Xeon · Core · Core 2 · Atom · Core(i3 · i5 · i7) |
| Muud | 
Itanium |
**Pandimaja** on ettevõte, mis pakub klientidele tagatisega laenu, tagatiseks on kliendi isiklikud asjad. Pandimajale panditud esemeid nimetatakse pantideks. Pandimajad aktsepteerivad tavaliselt pandina ehteid, kulda, hõbedat, heas korras elektroonikat, kuid ka muid väärtuslikke esemeid. Laenusumma ja intresside õigeaegselt tasumisel on võimalus kliendil oma panditud ese lunastada. Kui klient rikub tagasimakse tähtaega, on pandimajal õigus panditud esemeid müüa.

Pandimaja äritegevus
--------------------

### Pantide hindamine

Pandimajad kasutavad klientide pantide väärtuse kindlaksmääramiseks erinevaid andmebaase, oksjonisaite, jaemüügi kauplejate kodulehti jne. Pandimaja poolt pakutav summa sõltub järgmistest teguritest: panditava eseme turunõudlus, eseme seisukord ning kui lihtne oleks eseme edasimüümine.

### Laenusumma määramine

Laenusumma määramisel on võtmeteguriks kliendi pakutavate esemete väärtus peale nende hindamist. Kuid laenusumma määramisel on oluliseks aspektiks hinnata ka tõenäosust, et klient naaseb laenusummat ning intresse tagasi maksma. Laenu tagasimaksmise tõenäosuse hindamine on subjektiivne ning kõige olulisem seejuures on pandimajal hinnata seda, kui oluline võib panditud ese kliendi jaoks olla, et klient seda kindlasti endale tagasi soetada sooviks.

### Täiendavad teenused

Täiendavad teenused on mõeldud pandimajadele oma sissetulekute suurendamiseks. Klassikalised pandimajade poolt pakutavad lisateenused on tšekkide sularahastamine, mobiiltelefonide lahtimuukimine ja arvete tasumise teenus.

Viited
------

1. ↑  Wikipedia. "Pawnbroker".
2. ↑  Gem Pawnbrokers. "A GUIDE TO PAWN SHOP APPRAISALS FOR FAST PERSONAL LOANS".
3. ↑  Quik pawn shop. "How does a pawn shop determine the loan value for my item?".
4. ↑  Investopedia. "How Pawnshops Make Money".
**Paul Rudi** (28. juuni 1898 Kurista vald, Viljandimaa – 6. aprill 1969 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (major) ja metsateadlane.

Elulugu
-------

Paul Rudi oli talupidaja poeg.

Lõpetas 1919 Tartu Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1920 EV Sõjakooli, õppis 1921–1932 ja 1940–1941 Tartu Ülikoolis metsandust. Võttis osa Vabadussõjast. Teenis 1919–1940 Eesti sõjaväes (aastast 1938 major). Oli 1928–1931 III suurtükiväegrupi 2. patarei ülem, 1931–1933 Kaitseministeeriumi Varustusvalitsuse töötaja metsade korraldamise ja majandamise alal, 1933–1940 Kaitseministeeriumi suurtükiväe polügooni ja õppeväljakute ülem, ühtlasi metsaülem, 1940–1941 "Eesti Metsatööstuse" eksportosakonna instruktor ja vaneminstruktor, 1941–1943 Metsa- ja Puidupiirkonna koondise vaneminstruktor, 1943–1944 Saetööstuse Peavalitsuse müügiosakonna juhataja ja ärijuht. Asunud 1944 Rootsi, oli 1944–1947 põgenikelaagri abijuhataja, Värmlandi tööameti tõlk jm, 1947–1948 Rootsi riigimaade ja metsade valitsuse (Domänverket) metsakorraldaja-salgaülem ja 1948–1957 Stockholmi maakonna Metsaomanike Ühingu raielankide ostude järelkontrollija lauatehaste osas. Aastast 1957 AS V. Trahasi metsabüroos metsatakseerija, kuninglikus kommertskolleegiumis arhiivitööline ja Rootsi Kuningliku Metsaülikooli zooloogia instituudi assistent.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: metsakasvatus, metsazooloogia, metsa pisinärilised. 6 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Kahjur-pisinärilistest. // EME 43 (1964)
* Pisinärilised puude ja põõsaste seemnete kahjustajatena. // EME 45 (1965)
* Võitlus pisinäriliste vastu nõuab suuremat aktiivsust. // EME 48 (1967)
* Upptill kampemot sorken. // Skogen 5 (1967).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* AAUT II, 124
* E(rnits), E. Metsateadlane Paul Rudi 60-aastane. // EME 27 (1958), 35.36
* R(aukas), A. Paul Rudi in memoriam. // EME 52 (1969), 25–26
* Margus, M. Eesti metsateadlane Paul Rudi. // MP 2 (1993), 24–25
* Margus, M. Meikar, T. Tartu Ülikooli Põllumajandusteaduskonna metsaosakonna teoreetilise kursuse lõpetanud. Tartu, 2002, 34–35.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Vaarikad
**Vaarikpunane** ehk **vabarnapunane** on üks punastest värvitoonidest, kergelt lillaka varjundiga, vaarika koguvilja värvi punane värvus.

Vaarikpunane on keskmise tumedusega ja matilt, sametiselt punane, roosakam-lillakam ja sügavama tooniga kui maasikapunane, kuid kirsspunasest heledam ja rubiinpunasest soojema tooniga. Mõjub meelalt, magusalt, suviselt.

Maliina-sõna kasutus murretes
-----------------------------

Wiedemanni järgi kasutatakse eesti keeles vene keelest tulnud laensõna *mālīna* (*малиновый* 'vaarikpunane'), Eesti murdesõnavara kogus on registreeritud variandid *maliina* Martna, Varbla, Kadrina kihelkonnast ja Vaivara rannikualalt, *maleena* Martna ja Hanila kihelkonnas, *malina* Vaivaras. Sõna tähistab mitte küll otseselt vaarikpunast, vaid värvust, mis kuulub lilla ja roosa värvimõiste piiridesse, kuid pole kummagi üldnimetus. Ka karjala murretes märgib lillakasroosat värvust sama laen, sõna *malinovoi*. Vaarikpunase venekeelse nimetusega on seostatud ka läänemurde *liina*- või *liine*- nimelist värvi, *liinapunast*, aga see võib olla tuletatud ka värvaine aniliini nimetusest, oletatud on ka võõraste sõnade tähenduste segunemist ja ühtesulamist kasutuses.

Variatsioonid
-------------

RAL Classic värvikaardi toon 3027 *Himbeerrot* on kergelt lillakas keskmine kuni tumedam punane.

Veebivärv *Raspberry* on fuksia- või magentapunasele sarnanev erk violetjaspunane värvitoon.

Viited
------

1. ↑  "Framboise. - pourpre.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2021. Vaadatud 28. jaanuaril 2022.
2. ↑
3. ↑
4. ↑  "Framboise. - pourpre.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. august 2021. Vaadatud 28. jaanuaril 2022.
5. ↑  V. Oja. Põhivärvinimetuste vasted eesti murretes. - Värvinimede raamat. Töid antropoloogilise ja etnolingvistika vallast 5
6. ↑  V. Oja. Kromaatiliste värvide nimetustest läänmeresoome murretes. - Värvinimede raamat. Töid antropoloogilise ja etnolingvistika vallast 5
7. ↑  V. Oja. Põhivärvinimetuste vasted eesti murretes. - Värvinimede raamat. Töid antropoloogisise ja etnolingvistika vallast 5
8. ↑
9. ↑
**Eidapere mõis** (saksa keeles *Edaperre*) oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal, tänapäeval Kehtna vallas Rapla maakonnas.

Mõisa peahoone põles 1930. aastal maani maha, samas kohas valmis 1932. aastal koolimaja. Praegu asub vanas koolimajas õpilaskodu. Hoone on järk-järgult renoveeritud.

Pildid
------

* Eidapere vana koolimaja ja tiikEidapere vana koolimaja ja tiik
* Eidapere vana koolimaja tagakülgEidapere vana koolimaja tagakülg
* Eidapere vana koolimaja esikülgEidapere vana koolimaja esikülg

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Viited
------


Vändra kihelkond

**Kirik**: Vändra Martini kirik  

**Abikirik**: Käru  

**Pastoraat**: Vändra kirikumõis  

**Peamõisad**: Eidapere mõis | Käru mõis | Lelle mõis | Uue-Vändra mõis | Vana-Vändra mõis | Viluvere mõis | Võidula mõis  

**Kõrvalmõisad**: Rõusa mõis  

**Karjamõisad**: Atsekõnnu mõis | Isakõnnu mõis | Kullimaa mõis | Kõrbja mõis | Lauri mõis | Lungu mõis | Massu mõis | Põllumõisa mõis | Rahkema mõis | Sarapiku mõis | Sikana mõis | Tootsi mõis | Tootsikõnnu mõis | Vihtra mõis | Waldburgi mõis
**Pihel** on eesti perekonnanimi.

Perekonnanime Pihel (Pichel, Pihhel, Pehhel) on pandud Keskvere mõisas Martna kihelkonnas ja Lauka mõisas Reigi kihelkonnas Läänemaal, Taaliku mõisas Jaani kihelkonnas, Elme, Kaarma-Suuremõisa, Kudjapäe, Loona ja Piiamõisas Kaarma kihelkonnas, Luulupe mõisas Karja kihelkonnas, Lümanda mõisas Kihelkonna kihelkonnas, Kaarmise mõisas Kärla kihelkonnas, Rinsi mõisas Muhu kihelkonnas, Küdema mõisas Mustjala kihelkonnas, Keskvere, Tumala ja Orissaare mõisas Pöide kihelkonnas, Kõljala mõisas Püha kihelkonnas Saaremaal ja Sänna mõisas Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Pihel uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pilberg ja Piilberg. Rudolf Piheli palvel kanti Pihel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 214 all.

* Jüri Pihel (sündinud 1961), eesti telerežissöör ja -produtsent
* Peeter Pihel (sündinud 1980), eesti kokk
* Piret Pihel (sündinud 1961), eesti laskesportlane

2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pihel Eestis 73 mehel ja 88 naisel.
**RAF-Avia** on kaubalende opereeriv Läti lennufirma, mille klientideks on teiste seas ka TNT, DHL ja ÜRO. Lennufirma põhilennujaam asub Riias.

Ajalugu
-------

 RAF-Avia Antonov An-26 maandumas Praha Ruzyně lennujaama septembris 2005
Lennufirma asutati 1990. aastal esimese eralennufirmana Lätis. Lende alustati 1991, transportides varuosi ja varustades RAF Minibusi Läti tehast. 1994 hakati tegema kommertstšarterlende. 2015. aasta lõpus teatati, et järgmisel aastal võidakse alustada reisijatevedu.

Lennukipark
-----------

Septembris 2015 oli RAF-Avial 7 kaubalennukit:


**RAF-Avia kaubalennukid**| Lennuk | Arv | Reg.tunnused |
| --- | --- | --- |
| Antonov An-26 | 5 | YL-RAA/B/C/D/E/J |
| Saab 340A | 2 | YL-RAG, YL-RAH |
|

Viited
------

1. ↑  Avaleht[*alaline kõdulink*]
2. 1 2  Flight International 12–18 April 2005
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 13. detsembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Läti
Läti lennufirmad

airBaltic **·** 
Concors **·** 
Inversija **·** 
RAF-Avia **·** 
SmartLynx Airlines **·** 
Transeast Airlines
Austraalia narmaskala (*Phycodurus eques*)
Merinarmaskala (*Phyllopteryx taeniolatus*)
*Haliichthys taeniophorus*
***Phyllopteryginae*** on merinõellaste (*Syngnathidae*) klaad ja tunnustamata alamsugukond.

2010. aastal ilmunud merebioloogide Nerida G. Wilsoni ja Greg W. Rouse'i uurimustulemuste alusel moodustavad alamsugukonna *Syngnathinae* ( kuhu alla liigitatakse üle 50 perekonna) 2 perekonda omaette klaadi:

* *Phycodurus*  Gill, 1896
* *Phyllopteryx*  Swainson, 1839

Mõlemad need perekonnad on monotüüpsed ja nende ainsamaid liike nimetatakse käibekeeles  narmaskalaks.

Samas Wilsoni ja Rouse'i töös kummutati ka varasem hüpotees, et perekonnad *Phycodurus*, *Phyllopteryx* ja *Haliichthys* võiksid moodustada omaette  monofüleetilise rühma. 

Wilson ja Rouse leiavad ka, et *Syngnathidae* jagunemine ainult kaheks alamsugukonnaks on vastuvõetamatu ja edaspidine süstemaatika muutmine on hädavajalik. Autorid soovitavad mitme uue alamasugukonna, sealhulgas *Phyllopteryginae*, aktsepteerimist

Viited
------

1. 1 2  Nerida G. Wilson & Greg W. Rouse (2010). "Convergent camouflage and the non-monophyly of ‘seadragons’ (Syngnathidae: Teleostei): suggestions for a revised taxonomy of syngnathids". – *Zoologica Scripta*, 39, 551–558.

Välislingid
-----------

* ̈Vimeo.com Monterey Bay okeanaariumis tehtud video merinõellastest, sealhulgas narmaskaladest; vilksamisi näidatakse ka "kolmandat meridraakonit" *Haliichthys taeniophorus*t.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tartu tänavast, Põltsamaa tänava kohta vaata artiklit Julius Kuperjanovi tänav (Põltsamaa), Valga tänava kohta vaata artiklit Julius Kuperjanovi tänav (Valga).* |

---

Kaart
Endine purskkaev karu kujuga Kuperjanovi tänava pargis, sügis 2011
**Julius Kuperjanovi tänav** on tänav Tartus.

Tänav algab Pepleri tänava lõpust Pepleri ja Vallikraavi tänava ristmikult. See kulgeb algul edelasse, teeb Kastani ja Jaan Tõnissoni tänava ristmikul käänaku ja jätkub lõuna suunas, kuni jõuab Vaksali tänavani, kus lõpeb. Tänav on umbes 570 m pikk.

Kuperjanovi tänav ristub Veski tänavaga (risti), Kastani tänavaga (risti) ja Tõnissoni tänavaga (paremalt).

Tänava suurima paarisnumbriga maja kannab numbrit 68, suurima paaritu numbriga maja numbrit 9. Suuremas osas tänavast jääb paaritu numbriga majade kohale Vaksali park.

Ajalugu
-------

Tänava nimi oli *Maarjamõisa tänav* (*Marienhöfsche Straße*), kuni Tartu linnavolikogu 14. veebruaril 1934 nimetas ta Helmi Mäelo ettepanekul Julius Kuperjanovi tänavaks. 

17. septembril 1940 nimetas Tartu Linnavalitsus Tartu Linnavolikogu ülesandeis Julius Kuperjanovi tänava „Hans Heidemann’i" tänavaks. 1940–1941 ja 1944–1991 oli tänava nimi *Hans Heidemanni tänav*.

Arhitektuur
-----------

Kuperjanovi tänava raudteepoolses otsas võib leida juugendarhitektuuri näiteid. Tänava ääres on ka kunagine Tartu Raudteelaste Klubi, millest hiljem sai Eesti Rahva Muuseumi näitusemaja (Kuperjanovi 9). Kuperjanovi ja Tõnissoni tänava ristis asub Eesti Üliõpilaste Seltsi hoone, heimatstiili näide arhitekt Georg Hellatilt. Sellest kesklinna poole jääb üliõpilaskorporatsioon Ugala funktsionalistlikus stiilis konvendihoone. Käänukohal, kus Kuperjanovi tänavast saab Pepleri tänav, paikneb Tartu Maarja kirik, kus nõukogude ajal oli Eesti Põllumajandusakadeemia võimla.

Jaan Tõnissoni, Julius Kuperjanovi ja Vaksali tänava vahelisse kolmnurka jääb park, kus paiknenud purskkaevust on tänapäeval säilinud karuskulptuur.

Pildid
------

* Pepleri tänava üleminek Julius Kuperjanovi tänavaksPepleri tänava üleminek Julius Kuperjanovi tänavaks
* Korporatsioon Ugala konvendihoone Kuperjanovi 16Korporatsioon Ugala konvendihoone Kuperjanovi 16
* Kuperjanovi 20Kuperjanovi 20
* Kuperjanovi tänava bussipeatusKuperjanovi tänava bussipeatus
* Eesti Üliõpilaste Seltsi majaEesti Üliõpilaste Seltsi maja
* Kuperjanovi 44Kuperjanovi 44
* Kuperjanovi 46Kuperjanovi 46
* Kuperjanovi 52Kuperjanovi 52
* Kuperjanovi 54Kuperjanovi 54
* Kuperjanovi tänava poolne Vaksali pargi äärKuperjanovi tänava poolne Vaksali pargi äär

Viited
------

1. 1 2 3  Regio Tartu kaart
2. 1 2  Ekspresskataloog 2005, lk. 54. Tartu kaart mõõtkavas 1:22 000
3. ↑  Tartu linnavolikogu lahkus helde südamega. Vaba Maa, 16. veebruar 1934, nr. 39, lk. 5.
4. ↑  ENSV Teataja lisa ; 16 1940-10-22

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Julius Kuperjanovi tänav** |
**Khashayar Carl Farmanbar** (sündinud 21. septembril 1976 Teheranis) on iraani päritolu Rootsi sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta on 30. novembrist 2021 Rootsi energeetika- ja digiteerimisminister.

Ta saabus Rootsi 12-aastaselt koos perega poliitilise põgenikuna Iraanist. Ta on Bodenis (asub Bodeni vallas Norrbotteni läänis) üles kasvanud, mängis ta Hornskrokens IF-is käsipalli ja tegi muusikat. Ta astus Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Noorteliiga (SSU, Sveriges socialdemokratiska ungdomsförbund) liikmeks 15-aastaselt.

Ta on ülikooli lõpetanud arvutitehnoloogia insener ja omandanud tööstusturunduse kraadi Luleå Tehnikaülikoolist. Ta oli Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Noorteliiga (SSU) esimees Norrbottenis 1995–2000 ja SSU föderaalnõukogu liige 2001–2003.

Pärast õpinguid asutas ta koos kursusekaaslasega ettevõtte Agency9. Aastatel 2002–2013 oli ta ettevõtte tegevjuht.

2013. aastal sai ta sotsiaaldemokraatide opositsioonis olevaks linnavolinikuks Nackas. Ta on olnud ka Nacka vallavolikogu liige alates 2014. aastast ja Stockholmi lääni regionaalnõukogu liige alates 2018. aastast.

Farmanbar oli SVT-s 2019. aastal eetris olnud telesaates *Gift vid första ögonkastet* (*Abielus esimesest silmapilgust*) pulmakorraldaja.

30. novembrist 2021 on ta Rootsi energeetika- ja digiteerimisminister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus Tora Maria Rebecka Hansjonsiga.
**Laredo** on linn Ameerika Ühendriikides Texases, Webbi maakonna halduskeskus. Linn asub Mehhiko piiri ääres Rio Grande jõe kaldal. Teisel pool jõge asub Mehhiko linn Nuevo Laredo.

Elanike arv on 2020. aasta seisuga 263 640. Aastal 2010 oli elanikke 236 091. See on elanike arvult osariigi kolmas linn ning Mehhiko piiri ääres asuvatest USA linnadest San Diego ja El Paso järel kolmandal kohal.

Laredo asutasid hispaania kolonistid 1755. aastal. Laredo on saanud nime Hispaanias asuva samanimelise linna järgi.

Laredo on suurima ladinaameeriklaste osatähtsusega suurlinn Texase osariigis – 2022. aastal moodustasid ladinaameeriklased linna elanikkonnast 95,5%.

Laredos asub kiirtee Interstate 35 kõige lõunapoolsem punkt.

* San Agustini katedraalSan Agustini katedraal
* Laredo kaart (1892)Laredo kaart (1892)
* Webbi maakonna haldushooneWebbi maakonna haldushoone

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Laredo – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Laredo koduleht
Lähis-troopika piirkonnad
**Lähistroopika** on Maa piirkond troopika ja parasvöötme vahel, mis üldiselt vastab lähistroopilisele kliimavöötmele. 

Lähistroopikas on õhutemperatuurid aasta jooksul üle 0 kraadi, suvi on palav ja talv on soe. Sademete hulk ja jaotus aasta jooksul sõltub konkreetsest asukohast. 

Vahemere piirkonnas on suvi kuiv ja talv niiske. Niiskes lähistroopikas on suvi vihmane ja talvel sajab vähem. Kuivas lähistroopikas sajab vähe ja aasta läbi üsna ühtlaselt, suvel natuke rohkem.

Lähistroopilisse taimestikku kuuluvad igihaljad puud ja hõredad põõsastikud. Paljudes kohtades on looduslik taimestik asendatud kultuurmaastikuga. Kasvatatakse oliive, tsitruseid (sidruneid, apelsine, mandariine, greipe), kuivas lähistroopikas teepõõsad. Loomakasvatuse peamised harud on lamba- ja kitsekasvatus.

Lähistroopika on paljude tsivilisatsioonide sünnikoht. Lähistroopikas tekkisid ja arenesid Vana-Kreeka, Vana-Rooma, Hiina, Jaapani ja muud tsivilisatsioonid. Selles piirkonnas asuvad maailma vanimad linnad – Damaskus, Ateena, Rooma jms.
|  |
| --- |
|  **Jalgrattasõit** |
| Riik |  | Suurbritannia |
|  |
| 29. koht | 1984 | Naiste maanteesõit |
| 6. koht | 1988 | Naiste maanteesõit |

**Maria Blower-Porter** (sünninimi **Maria Blower**; aastatel 1990–1994 **Maria Kuum**; sündinud 21. augustil 1964 Leicester, Inglismaa) on Briti endine jalgrattur.

Ta sai naiste ühisstardiga maanteesõidus 1984. aasta Barcelona olümpiamängude jalgrattavõistlustel 29. koha. See oli esimene võistlus, kui naiste jalgrattasport oli kaasaegsete olümpiamängude kavas. Ta sai naiste ühisstardiga maanteesõidus 1988. aasta Souli olümpiamängude jalgrattavõistlustel 6. koha.

Isiklikku
---------

Tema esimene abikaasa oli eestlasest Norra jalgrattur Jaanus Kuum ja nende poeg on Briti jalgrattur Elliott Porter.

Viited
------

1. ↑  "Naiste ühisstardiga maanteesõit 23. suveolümpiamängude jalgrattavõistlustel. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2020. Vaadatud 18. märtsil 2018.
2. ↑  "Naiste ühisstardiga maanteesõit 24. suveolümpiamängude jalgrattavõistlustel. Soul 1988. Tulemused inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. aprill 2020. Vaadatud 18. märtsil 2018.

Välislingid
-----------

* Maria Blower-Porter veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Maria Blower. Cycling Archives. Inglise keeles
**Larissa Volpert** (30. märts 1926 Leningrad – 1. oktoober 2017 New York) oli Nõukogude Liidu ja Eesti maletaja, kirjandusteadlane, vene filoloog.

Ta oli alates 1977. aastast töötanud õppejõuna Tartu Ülikoolis (professor 1990. aastast, emeriitprofessor 1995. aastast).

Volpert kaitses 1989. aastal väitekirja "Пушкин и психологическая традиция во французской литературе конца XVIII – первой трети XIX в." ning ta sai doktorikraadi kirjanduses. 

Tema peamised uurimissuunad olid prantsuse kirjanduse ajalugu, vene ja prantsuse kirjanduse vastastikused seosed ning puškinistika.

Male
----

Larissa Volpert saavutas 1955. aastal male maailmameistrivõistluste pretendentide turniiril Moskvas Olga Rubtsova järel 2. koha (Rubtsova sai aasta pärast maailmameistriks) ja 1959. aastal Plovdivis 3. koha, seejuures edestades eestlanna Salme Rootaret, kes jäi jagama 4.–5. kohta.

Ta sai sportlike saavutuste eest males 1957. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1978. aastal naiste suurmeistri nimetuse.

Tunnustus
---------

* 2006 Tartu Ülikooli aumärk
* 2011 Tartu Ülikooli medal

Pere
----

Tema abikaasa oli Pavel Reifman.

Teosed
------

* *Пушкин и психологическая традиция во французской литератур*е (1980)
* *Пушкин в роли Пушкина*. *Творческая игра по моделям французской литературы*. *Пушкин и Стендаль* (Moskva, 1998)
* *Лермонтов и литература Франции* (Peterburi, 2005)
* *Пушкинская Франция* (Peterburi, 2007)

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Kirjandus
---------

* *Наш новый доктор*. // «64 – Шахматное обозрение». 1990/2, lk 13.
* Салупере С. *Профессор шахмат, гроссмейстер филологии*. (intervjuu L. Volpertiga) // «64 — Шахматное обозрение». 1996/5, lk 52.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is