|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib füüsikalisest suurusest; ökoloogia mõiste kohta vaata artiklit Asustustihedus (ökoloogia)* |

---

**Tihedus** on füüsikaline suurus, mis näitab aine massi ruumalaühikus. Tiheduse tähis on *ρ* ja SI mõõtühik kilogramm kuupmeetri kohta (kg/m3):

{\displaystyle \rho ={\frac {m}{V}}},
kus {\displaystyle m} on aine mass ja {\displaystyle V} ruumala.

Aine tihedus sõltub üldiselt rõhust ja temperatuurist. Gaasiliste ainete korral on see sõltuvus väga tugev: tihedus on ligilähedaselt võrdeline rõhuga ning pöördvõrdeline absoluutse temperatuuriga (see seos kehtib täpselt ideaalse gaasi korral). Kondensaine (tahkised, vedelikud) korral on see sõltuvus suhteliselt nõrk. Väikeste rõhu- ja temperatuurimuutuste vahemikus võib iga aine tiheduse suhtelise muutuse sõltuvuse rõhust ja temperatuurist lugeda lineaarseks funktsiooniks:

{\displaystyle {\frac {\rho -\rho \_{0}}{\rho \_{0}}}=-\alpha (t-t\_{0})+\beta (p-p\_{0})},
kus {\displaystyle \alpha } on aine ruumpaisumistegur, {\displaystyle \beta } on kokkusurutavustegur, *\rho* on aine tihedus temperatuuril {\displaystyle t} ja rõhul {\displaystyle p} ning {\displaystyle \rho \_{0}} on aine tihedus temperatuuril {\displaystyle t\_{0}} ja rõhul {\displaystyle p\_{0}}. 

Põhimõtteliselt on viimase valemi näol tegemist aine olekuvõrrandiga piiratud temperatuuri- ja rõhuvahemikus. Kokkusurutavus on alati positiivse märgiga (aine tihedus kasvab rõhu tõstmisel). Ruumpaisumistegur on reeglina positiivne, kuid sellest seaduspärasusest on ka erandeid. Näiteks vee tihedus kasvab temperatuurivahemikus 0–4 °C. Soojuspaisumistegur on tahkiste ja vedelike korral tüüpiliselt suurusjärgus 10−5 K−1, kokkusurutavus aga suurusjärgus 10−6 at−1.

Ainete tiheduse väärtused antakse enamasti standardtingimustel *t* = 20 °C ja *p* = 101 325 Pa.

Tiheduse näiteid
----------------

### Tahkised

Tihedus (kg/m3) temperatuuril 15–20 °C: 

* Alumiinium: 2700
* Betoon: 2200
* Graniit: 2600
* Hõbe: 10490
* Jää: 917 (madalal rõhul ja sulamistemperatuuri lähedal)
* Klaas: 2600
* Kork: 200
* Kuld: 19300
* Messing: 8500
* Parafiin: 900
* Plii: 11300
* Puit (puidu tihedused, mis sõltuvad oluliselt niiskussisaldusest, on antud 15% niiskusesisalduse (r15) juures):
	+ Balsapuu: 130 (r15 = 170 )
	+ Must eebenipuu: 1220 (r15 = 1320 )
	+ Haab: (r15 = 490 )
	+ Kadakas: 560 (r15 = 640 )
	+ Kask: 640 (r15 = 650 )
	+ Lepp: 550 (r15 = 530 )
	+ Mänd: 490 (r15 = 520 )
	+ Kuusk: (r15 = 470 )
	+ Pöök: 800 (r15 = 730 )
	+ Saar: 750 (r15 = 720 )
	+ Seeder: 530
	+ Tamm: 750 (r15 = 660 )
	+ Vaher: 690
* Tellis: 1800
* Teras, raud: 7800
* Tina: 7300
* Tsink: 7100
* Vask: 8900

### Vedelikud

Tihedus (kg/m3) temperatuuril 15–20 °C: 

* Bensiin: 700
* Elavhõbe: 13600
* Merevesi: 1030
* Nafta: 800
* Petrooleum: 800
* Piiritus: 790
* Trafoõli (20 °C juures): 950[*viide?*]
* Vesi (4 °C juures): 1000

### Gaasid

Tihedus (kg/m3) temperatuuril 0 °C ja rõhul 760 mm Hg:

* Hapnik: 1,43
* Heelium: 0,18
* Lämmastik: 1,25
* Süsihappegaas: 1,98
* Vesinik: 0,09
* Õhk: 1,29
* Veeaur (100 °C juures): 0,59

Vaata ka
--------

* Suhteline tihedus
* Keskmine tihedus
* Ruumtihedus

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11  Endel Saarman, Puiduteadus, Eesti Metsaselts ja Eesti Põllumajandusülikool 1998

Allikad
-------

* R. Bolz, G. Tuve, *CRC Handbook of Tables for Applied Engineering Science*, 2nd edition, CRC Press (1973).