recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Jason Dickinson 2018. aastal Texas Starsis mängimas
**Jason Dickinson** (sündinud 4. juulil 1995 Georgetownis, Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Chicago Blackhawks.

Aastatel 2011–2015 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Guelph Storm, kellega tuli 2014. aastal OHL-i meistriks.

2013. aastal valis Dallas Stars NHL-i *draft* '​is viienda valikuna. Starsiga sõlmis ta lepingu 2014. aasta mais. Hooaja 2014/15 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Dallas Starsi tütarklubis Texas Stars. NHL-is debüteeris ta 7. aprillil 2016 mängus Colorado Avalanche'i vastu ja lõi selles mängus ka värava. Regulaarselt kuulus ta Dallas Starsi põhikoosseisu alates hooajast 2018–19.

2021. aasta juulis kaubeldi Dickinson Dallas Starsist Vancouver Canucksi. Sama aasta augustis sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu. Canucksis mängis Dickinson vaid ühe hooaja, sest 2022. aasta oktoobris kaubeldi ta Chicago Blackhawksi. 24. novembril 2023 tegi Dickinson mängus Toronto Maple Leafsi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is.

2013. aastal tuli Dickinson Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "Canucks acquire Jason Dickinson in last-minute trade with Dallas Stars". dailyhive.com. 17.7.2021. Vaadatud 30.4.2022
2. ↑  "Canucks sign forward Jason Dickinson". nhl.com. 14.8.2021. Vaadatud 30.4.2022
3. ↑  "Blackhawks acquire Dickinson, 2nd round pick for Stillman". Chicago Blackhawks. 7. oktoober 2022. Vaadatud 7. oktoobril 2022.
4. ↑  Roumeliotis, Charlie (24. november 2023). "Jason Dickinson leads Blackhawks to much-needed win as distractions swirl". *Yahoo! Sports*. Vaadatud 24. novembril 2023.

Välislingid
-----------

* Jason Dickinson NHL.com lehel
* Jason Dickinson hockeydb.com lehel

| * v
* r
Chicago Blackhawks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Petr Mrázek **·** Alex Stalock |
| 
**Kaitsjad**: Jack Johnson **·** Caleb Jones **·** Seth Jones **·** Jake McCabe **·** Connor Murphy **·** Jarred Tinordi **·**  Alex Vlasic |
| 
**Ründajad**: Andreas Athanasiou **·** Colin Blackwell **·** Jason Dickinson **·** Max Domi **·**  MacKenzie Entwistle **·** Reese Johnson **·** Tyler Johnson **·** Patrick Kane **·** Boris Katchouk **·** Jujhar Khaira **·** Philipp Kurashev **·** Sam Lafferty **·** Taylor Raddysh **·** Jonathan Toews **·**  |
**Chon Buri provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi idaosas Bangkoki lahe idakaldal.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 1 583 672. 98% elanikest on budistid.

Provints jaguneb 11 ringkonnaks (*amphoe*).

Chon Buri provintsis on turismisihtkoht Pattaya.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* 

Tai provintsid

Amnat Charoeni • Ang Thongi • Ayutthaya • Bangkok • Bueng Kan • Buri Rami • Chachoengsao • Chai Nati • Chaiyaphumi • Chanthaburi • Chiang Mai • Chiang Rai • Chon Buri • Chumphoni • Kalasini • Kamphaeng Pheti • Kanchanaburi • Khon Kaeni • Krabi • Lampangi • Lamphuni • Loei • Lop Buri • Mae Hong Soni • Maha Sarakhami • Mukdahan Nakhon Nayoki • Nakhon Pathomi • Nakhon Phanomi • Nakhon Ratchasima • Nakhon Sawani • Nakhon Si Thammarati • Nani • Narathiwati • Nong Bua Lam Phu • Nong Khai • Nonthaburi • Pathum Thani • Pattani • Phangnga • Phatthalungi • Phayao • Phetchabuni • Phetchaburi • Phichiti • Phitsanuloki • Phrae • Phuketi • Prachin Buri • Prachuap Khiri Khani • Ranongi • Ratchaburi • Rayongi • Roi Eti • Sa Kaeo • Sakon Nakhoni • Samut Prakani • Samut Sakhoni • Samut Songkhrami • Saraburi • Satuni • Sing Buri • Si Sa Keti • Songkhla • Sukhothai • Suphan Buri • Surat Thani • Surini • Taki • Trangi • Trati • Ubon Ratchathani • Udon Thani • Uthai Thani • Uttaraditi • Yala • Yasothoni
**Vērmane aed** (läti *Vērmanes dārzs*, saksa *Wöhrmanns Garten*) on vanim avalik aed Riia linnas Läti Vabariigis. Praegu on aia pindala umbkaudu 5 hektarit. Aia praegune nimi on lätikeelne mugandus aia algupärasest saksakeelsest nimest.

Wöhrmanni park
--------------

Vērmane aed rajati algselt *Wöhrmanni pargina* 1814. aastal Liivimaa kindralkuberneri Filippo Paulucci algatusel kõigest mõni aasta pärast seda, kui Riia piiramise käigus Prantsusmaa sissetungi ajal Venemaale Riia eeslinnad maha põletati. Raha ja maa pargi rajamiseks andsid Preisimaa peakonsul Riias Johann Christoph Wöhrmann ja tema ema Anna Gertrud Wöhrmann (sündinud Abels, 1750–1827).

Wöhrmanni park avati pidulikult 8. juunil 1817. Park oli 0,8 hektarit suur, eksootiliste puude, roosiaia ja restoraniga. 1829. aastal püstitati parki graniitobelisk postuumse mälestusmärgina Anna Wöhrmannile. Mälestussammas võeti maha pärast teist maailmasõda ja taastati 2000. aastal.

1836. aastal avas Riia Keemikute ja Farmatseutide Selts mineraalveepoe pargi restoranis. Kui ruumid jäid kitsaks, laiendati ehitist Heinrich Scheeli projekti järgi 1863–1864 ja 1870–1871. 1869 paigutati parki päikesekell ja purskkaev.

Pargist saab aed
----------------

1881. aastal laiendas Riia Linnaaedade ja -parkide direktor Georg Kuphaldt pargiala oluliselt, lisades seni ehitusmaaks mõeldud krunte, samuti lähedalasuva Õigeusu Seminariga piirneva ala. Äsja laiendatud aeda rajas Kuphaldt lillepeenrad ning istutas eksootilisi puid ja põõsaid, nagu näiteks Gleditschia triacanthos, Dimorphantus mandschuricus Maxim, Aesculus rubicunda Lois, harilik pöök, Fagus asplenifolia, Fagus folis atropurpureis, saarvaher, harilik robiinia, Magnolia obovata, harilik pukspuu, teravalehine iileks, Katavba rododendron, kiuline tääkliilia, harilik luuderohi.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Anne Kavere (2007). *Rīgas dārzu arhitekts Georgs Kūfalts*. Riga: Jumava. Lk 103.
2. ↑  "Apskates vietas – Rigas Centrs – Vermanes darzs". 3. mai 2009.
3. ↑  "Atjaunotajā Vērmanes dārzā atklāj pieminekli Annai Vērmanei". *Delfi*.
**Pulstikkits** (*Capra aegagrus*) on imetajaliik sõraliste seltsi veislaste sugukonna kitslaste alamsugukonnast.

Klassifikatsioon
----------------

Pulstikkitsel on 3 alamliiki:

* *Capra aegagrus aegagrus* Erxleben, 1777
* *Capra aegagrus creticus* (kreeta habekits ehk kreeta besoaarkits) Schinz, 1838.
* *Capra aegagrus hircus* Linnaeus, 1758

Kirjeldus
---------

Karvastu värvus on neil varieeruv, suvel punakaspruun ja talvel hallikaspruun. Pea eesmine alaosa, habe, saba ja jalgade eesküljed ning piki selga kulgev vööt on peaaegu mustad. Jalgade tagaküljed on valged. Isaste sarved on musta värvi, pikad ja mõõkjalt kõverad, emaste omad on lühikesed. 

Tüvepikkus on neil 120 kuni 160 cm ja õlakõrgus 70 kuni 100 cm. Kehakaal 35 kuni 40 kg, harva kuni 60 kg. 

Pulstikkitsed toituvad peamiselt põõsaste okstest ja lehtedest. 

Täiskasvanud isased ja emased pulstikkitsed elavad suurema osa ajast eraldi, sügisel võivad mõnikord suuremad (rohkem kui 30 kitse) karjad mägedes koos liikuda.

Suguküpsed on pulstikkitsed teisel eluaastal, sokud 3 kuni 4 aasta vanuselt. Paaritumisaeg kestab novembrist-detsembrini ja sel perioodil võivad sokud kakelda. 

Tiined emased sünnitavad, ajavahemikus aprillist-juunini, ühe või kaks talle, kes püsivad ema juures aasta kuni poolteist.

Levila
------

Pulstikkitsed on levinud Egeuse mere saartel, Kreeta, Türgi, Iraani, Iraagi, Liibanoni, Afganistani lääneosa ja India loodeosa, Armeenia, Gruusia, Aserbaidžaani ja Turkmeenia mägedes.

Viited
------

1. ↑  Capra aegagrus, Rahvusvaheline Looduskaitseliit
2. ↑  Loomade elu, 7:390
3. ↑  Loomade elu, 7:390
4. ↑  Loomade elu, 7:390

Kirjandus
---------

* Takada T, Kikkawa Y, Yonekawa H, Kawakami S, Amano T. Bezoar (Capra aegagrus) is a matriarchal candidate for ancestor of domestic goat (Capra hircus): evidence from the mitochondrial DNA diversity. Biochem Genet. 1997 oktoober;35(9-10):315-26.

*Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Capra aegagrus seisuga 4.04.2015.*
Ülemiste järv ning veehaardesüsteemi kuuluvad veehoidlad ja kanalid (tumesinisega); Pirita, Jägala ning Soodla jõgi ja Angerja oja (helesinisega)
**Tallinna veevarustussüsteem** on veevarustussüsteem, mis annab joogivee Tallinnas.

90% Tallinna joogiveest toodetakse pinnaveest. Süsteemi südameks olev Ülemiste Veepuhastusjaam asub linna keskel Ülemiste järve ääres. Kuna järve looduslik valgala on küllalt väike (52 km²), suunatakse Ülemistele lisavett Pirita, Jägala, Soodla ja isegi Pärnu jõe ülemjooksult Pandivere kõrgustikus. Süsteem sisaldab 6 veehoidlat ja 69 km kanaleid ning torustikku, mis teeb valgala kogupindalaks kokku 1865 km².
Ülejäänud 10% Tallinna veest tuleb 29 kaevust, mis asuvad enamasti äärelinnas (Nõmme, Pirita, Kakumäe). 

1967. aastal suunati seni Vääna jõe ülemjooksuks olnud Angerja oja kanali kaudu Pirita jõkke.

Veehaardesüsteemi kuuluvad: Ülemiste järv, Kaunissaare veehoidla, Soodla veehoidla, Raudoja veehoidla, Aavoja veehoidla, Paunküla veehoidla, Vaskjala veehoidla ja Männiku liivakarjääri järvistu (Raku ja Männiku järved).

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 09.02.2015)
2. ↑   (vaadatud 09.02.2015)
**Nõukogude rubla** oli Nõukogude Liidu valuuta aastatel 1922-1991 ning seejärel juulini 1993 Venemaal. Eestis oli Nõukogude rubla seaduslik maksevahend 20. juunini 1992, mil käibele tuli Eesti kroon. Enamikus Nõukogude Liidu lagunemise tagajärjel tekkinud riikides asendati Nõukogude rubla 1992. või 1993. aastal rahvuslike valuutadega.

1947. ja 1961. aasta sarja rahatähtedele on nende nominaalväärtus kirjutatud ka eesti keeles. 1991. aasta väljalaskel on eestikeelne tekst ainult 50- ja 100-rublasel rahatähel.

Vene rubla mälestusmärk Märjamaa vallas Pajaka külas  
Foto: Ave Maria Mõistlik, mai 2007

| 1961. aasta sari |
| --- |
| Pilt | Nominaal |
| Esikülg | Tagakülg |
|  |  | 1 rubla |
|  |  | 3 rubla |
|  |  | 5 rubla |
|  |  | 10 rubla |
|  |  | 25 rubla |
|  |  | 50 rubla |
|  |  | 100 rubla |

| 1991. aasta sari |
| --- |
| Pilt | Nominaal |
| Esikülg | Tagakülg |
|  |  | 1 rubla |
|  |  | 3 rubla |
|  |  | 5 rubla |
|  |  | 10 rubla |
|  |  | 50 rubla |
|  |  | 100 rubla |
|  |  | 200 rubla |
|  |  | 500 rubla |
|  |  | 1000 rubla |
Undinė Radzevičiūtė esinemas kirjandusfestivali HeadRead raames Tallinna kirjanike maja musta laega saalis  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 1. juuni 2014
**Undinė Radzevičiūtė** (sündinud 16. juulil 1967 Vilniuses) on leedu kirjanik. 

Undinė Radzevičiūtė on lõpetanud Vilniuse Kunstiakadeemia, kus ta õppis kunstiajalugu, -teooriat ja -kriitikat.

Tema esimesed raamatud olid absurdihuumoriga vürtsitatud miniromaanid "Strekaza" (2003) ja "Frankburgas" (2010).

Eesti keeles on ilmunud tema jutukogu "Ei mingit Baden-Badenit" (Loomingu Raamatukogu 2–3, 2014, tõlkinud Tiiu Sandrak). Selle originaal ("Baden Badeno nebus", 2011) valiti 2012. aastal Leedu viie parema täiskasvanutele mõeldud raamatu hulka, nagu ka 2013. aastal ilmunud romaan "Kala ja draakonid" ("Žuvys ir drakonai"). "Kala ja draakonid" ilmus aastal 2017 sarjas Moodne aeg eestikeelses tõlkes, tõlkijaks Tiiu Sandrak.

2015. aastal pälvis ta Euroopa Liidu kirjandusauhinna.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. veebruar 2019. Vaadatud 19. juulil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. 1 2  Tiiu Sandrak, "Saateks". Raamatus: Undinė Radzevičiūtė, "Ei mingit Baden-Badenit" (Loomingu Raamatukogu 2–3, 2014), Tallinn: SA Kultuurileht, lk. 78.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Undinė Radzevičiūtė** |
**Jaan Männik** (2. detsember (vkj 20. november) 1895 Sipa vald, Läänemaa – 14. november 1919 Skorjatina Gora, Narva jõgi) oli Eesti sõjaväelane (alamkapten).

Koolihariduse sai Jaan Männik Tallinnas Keiserlikus Nikolai I Gümnaasiumis.

1. mail 1915 astus Männik vabatahtlikult sõjaväkke. Esimese ohvitseri aukraadi sai 15. novembril. Kaks päeva hiljem määrati 217. tagavara polku. 3. jaanuaril 1916 määrati tegevväkke, 84. jalaväe Schirwansky polku. 21. juunil sai põrutada, kuid jäi tegevväkke edasi. 19. augustil sai vahvuse eest vaenlase vastu 3. järgu Püha Stanislavi ordeni. 25. septembril ülendati leitnandiks, 10. jaanuaril 1917 aga ülemleitnandiks. 14. juulil anti vapruse eest vaenlase vastu võideldes 3. järgu Püha Anna orden. 1. septembril anti vapruse eest 4. järgu Püha Anna orden pealkirjaga "vahvuse eest". 27. oktoobril ülendati staabikapteniks. 21. veebruaril 1918 määrati ajutiselt 2. pataljoni komandöriks.

8. veebruaril 1919 astus Eesti rahvaväkke ning ta määrati Viljandi kaitsepataljoni 4. roodu ülemaks. 4. märtsil 1919 kuni 25. aprillini võttis osa lahingutest, misjärel määrati 2. jalaväe diviisi tagavara pataljoni. 13. mail määrati 2. iseäralise roodu ülemaks.

28. juunil 1919 pataljoniülema käsu mittetäitmise eest ja Männiku kätte antud rahvaväelastele väljaandmiseks kroonuraha, mis kulunuks palga, suhkru ja tubaka jaoks, raiskamise eest ülema kohustustest tagandatud ning kuni juurdluse ja eeluurimise lõpuni määratud vahi alla Tartu linna garnisoni ohvitseride peavahi juurde. 29. juunil sealsamas ka arreteeritud. 3. juulil vabastas Sõjaväe Ringkonnakohtu uurija Männiku aresti alt ning määrati 2. tagavara pataljoni 4. roodu nooremaks ohvitseriks. 5. augustil esitati talle 1745 marga ja 50 penni raiskamise kuriteos süüdistus.

16. augustil komandeeriti marsirooduga sõjaliinile, kust 28. augustil jõudis tagasi. 29. augustil 1919 tunnistas Tallinna Sõjaringkonnakohus Männiku süüdi ja määras karistuseks 3 kuud aresti, mille täitmine aga lükati edasi kuni Vabadussõja lõppemiseni. 16. septembril 1919 määrati 1. jalaväepolgu 2. diviisi tagavarapataljoni 7. roodu ülema kohusetäitjaks.

14. novembril 1919 viskasid Hermann Faltis ja August Pilv Skorjatina Gora külas Jaan Männiku Narva jõkke eesmärgiga ta uputada. Kui Männik tõusis veepinnale ja hakkas ujuma, siis lõid Faltis ja Pilv talle aialatiga kaks korda pähe, misjärel Männik suri.

Jaan Männiku isa mattis ta Tallinna sõjaväe kalmistule.

Autasud
-------

* Püha Stanislavi orden, 3. järk, mõõgaga ja lindiga (19.08.1916)
* Püha Anna orden, 3. järk, mõõgaga ja lindiga (14.07.1917)
* Püha Anna orden, 4. järk, pealkirjaga "Vahvuse eest" (01.09.1917)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Rahvusarhiiv. Arhivaal ERA.495.7.3471. "Männik, Jaan Hansu p".
2. ↑  Eesti Sõjamuuseum - kindral Laidoneri muuseum. Andmebaas Eesti ohvitserid 1918–1940. Sissekanne nr 22320 (Männik, Jaan Hansu p, s. 1895).
**Eestimaa Põllumeeste Keskselts** oli 1907–1922 tegutsenud põllumehi ühendav organisatsioon. Seltsi eesmärkide seas oli arendada põllumeeste isetegevust ja edukamat põllukultuuride kasvatamist. 1922 ühinesid Eestimaa Põllumeeste Keskselts ja Põhja-Liivimaa Põllutöö Keskselts ning moodustati uus keskorganisatsioon: Eesti Põllumeeste Keskselts.

Selts asutati 1907 Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi eestvõttel. Tallinnas peetud koosolekul asutati *põllumeesteseltside kesktoimkond*, kuhu valiti igast maakonnast üks esindaja. 1910 kujunes kesktoimkonnast välja **Eestimaa Põllumeeste Keskselts**.

Eestimaa Põllumeeste Keskseltsiga olid ühinenud Haapsalu (1903), Kullamaa (1899), Käina, Lääne-Nigula (1910), Martna, Mihkli (1910), Märjamaa (1910), Noarootsi (1909), Piirsalu, Varbla (1910), Velise (1903), Vigala seltsid, Tallinna Eesti Põllumeeste Selts (1888) jt

Viited
------

1. 1 2  *Eesti Entsüklopeedia.* 2. köide: *Chamfort–Feralia.* Tartu: Loodus, 1933, lk 794.
2. ↑  Birgit Kibal, Ajalooarhiiv 90 ehk killuke konverentsimuusikat, Tuna 3/2011

Välislingid
-----------

* Eestimaa Põllumeeste-Keskseltsi Põhjuskiri = Устав Эстляндского центрального сельскохозяйственного общества : [Kinnitatud 15. mail 1910.]
**Dilan Yeşilgöz-Zegerius** (sündinud 18. juunil 1977 Ankaras) on kurdi rahvusest türgi päritolu Hollandi poliitik, ta on 14. augustist 2023 liberaalse erakonna Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest poliitiline juht. Ta on 10. jaanuarist 2022 Hollandi justiits- ja julgeolekuminister Mark Rutte neljandas valitsuses.

Ta tuli aastal 1984 koos ema ja õega Hollandisse pärast seda, kui tema isa, Türgi inimõiguste aktivist Yücel Yeşilgöz (ta on zaza (üks kurdi subetnos) ja pärit Tunceli provintsist) oli kolm aastat varem poliitilise pagulasena ametiühingu ja muu poliitilise suunitlusega tegevuse tõttu Türgist lahkunud, Hollandis tegutses ta kriminalistina. Tema ema Fatma Özgümüş oli Hollandi Pagulasorganisatsioonide (*Vluchtelingen Organisaties Nederland*, VON) direktor.

Aastal 1991 astus ta Valley Kolledž'isse Amersfoortis. Aastatel 1997–2003 õppis ta Amsterdami Vabas Ülikoolis kultuuri, organisatsiooni ja juhtimist.

Aastatel 2004–2006 oli ta Amersfoorti kogukonna teadusliku uurimis- ja statistikabüroo töötaja. Aastatel 2006–2014 oli ta Amsterdami linnavolikogu ohutuse ja kindlustuse konsultant ning osales erinevates poliitilistes projektides. Alguses oli ta Amersfoorti Sotsialistliku Partei liige, kirjutas Tööpartei noortele ja oli vabatahtlik Roheliste Vasakpoolsete ridades.

Aastatel 2004–2010 oli ta Amnesty Internationali spetsialist. Aastatel 2008–2011 ühiskondliku mittetulundusühingu SAVAN (Stichting Audiovisuele Anthropologie Nederland) juhatuse liige.

Aastast 2010 on ta liberaalse erakonna Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest liige.

2014. aasta kohalike omavalitsuste valimiste tulemuste põhjal valiti ta Vabaduse ja Demokraatia Rahvapartei hulgast Amsterdami linnavolikogu saadikuks.

2017. aasta parlamendivalimiste tulemuste põhjal valiti ta Hollandi parlamendi liikmeks. 2021. aasta parlamendivalimiste ajal valiti ta tagasi. 25. mail 2021 määrati ta Hollandi majandus- ja kliimapoliitika ministeeriumi riigisekretäriks.

10. jaanuaril 2022 määrati ta Hollandi justiits- ja julgeolekuministriks Mark Rutte neljandas valitsuses.

Isiklikku
---------

Ta on aastast 2014 abielus René Zegeriusega.
Munaraku küpsemine munasarjas ja ovulatsioon (4)
**Ovulatsioon** ehk **munairre** (ladina *ovulatio*) on küpsenud munasarjanääpsu ümbritseva folliikulikesta (*theca folliculi*) puhkemine (rebenemine) ja follikulaarvedeliku valla pääsemine. Koos follikulaarvedelikuga (*liquor folliculi*) liigub munasarjast irdunud munarakk munajuhade kaudu emakasse. Ovulatsiooni kaugem eesmärk on luua naise kehas sobiv eeldus uue võimaliku viljastatud munaraku arengule, uue elava hulkrakse organismi tekkeks ja arenguks, ontogeneesiks. Laiemas kontekstis on see üks eluliselt tähtis osa isendi ja ka liigi geenide edasipärandumise keerukast protsessist.

Ovulatsiooni füsioloogia ja sagedus võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Ovulatsioon hakkab umbes 11–14 aasta vanustel tütarlastel ja munarakkude valmimine lõpeb umbes 50–55-aastastel naistel. Munarakkude perioodiline valmimine kordub umbes iga 28 päeva järel. Selle tagab aju ja munasarjade omavaheline koostöö.

Ovulatsioon allub ajuripatsi poolt nõristavate hormoonide toimele, mis reguleerivad nii organismi vee ja temperatuuri homöostaasi ja vererõhku, kui ka kilpnäärmete, kasvu, suguelundite, raseduse ning sünnituse ja piimanäärmete, aga ka valuretseptorite tööd.

Ovulatsioon on koduloomadel innaajaga seotud, kas spontaanne või provotseeritud protsess, mil lõhkeb lõpliku küpsuse saavutanud põisfolliikul ja vabaneb viljastumiseks küps munarakk.

Ovulatsiooniga on vahetus seoses menstruatsioon. Regulaarse ja normaalse menstruaaltsükliga naistel (ka suguküpsetel tütarlastel) toimub ovulatsioon kaks nädalat enne järgmist menstruaalverejooksu.

Emakasse liikunud munaraku asemel areneb järelejäänud munasarjafolliikuli rakkudest kollaskeha (*corpus luteum*). Naise rasestudes püsib kollaskeha kuni sünnituseni, mitterasestumise korral aga hääbub.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 554:2004.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 249, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Walter Nienstedt, Osmo Hänninen, Antti Arstila, Stig-Eyrik Björkqvist. "Inimese füsioloogia ja anatoomia", Werner Söderström Osakeyhtiö, Kirjastus Medicina, 6 trükk, lk 453, 2011, toimetaja Georg Loogna, tõlkija Heli Kõiv, keeletoimetaja Tiiu Sulsenberg, ISBN 9985-829-36-0.

Välislingid
-----------

* (TLÜ õppematerjal)
* Sophie Freeman. Women do their best innovating when they’re ovulating. The Times, 15. oktoober 2021
**Aadu Tarmak** (kuni 1937. aastani **Aleksander Tomberg**; 2. detsember 1914 Petrograd – 16. veebruar 2000 Tallinn) oli eesti kergejõustiklane ja ökonomist.

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Reaalkooli, 1939. aastal sõjakooli ja 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna.

Tarmakul tekkis huvi spordi vastu 1928. aasta suveolümpiamängude ajal, ta osales Tallinna Koolinoorte Spordiringide Ühingu võistlustel hüppe- ja heitealadel ning võitis Helsingi ja Tallinna poiste linnavõistlusel 1931. aastal odaviske. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel võitis ta kettaheites 1943. ja 1944. aastal kuld- ning kuulitõukes 1944 pronksmedali. 1945. ja 1946. aastal tuli ta kettaheites ja kuulitõukes Eesti meistriks, 1937 oli kolmas mõlemal alal, kettaheites ka 1939. Kuulus 6 korda Eesti koondisse.

Tarmak oli aastatel 1935–1939 Jõhvis ja Kohtla-Järvel lukksepaõpilane, transporditööline ja laborant ning 1939–1940 Eesti kaitseväe sidepataljonis rühmaülem. Ta osales teises maailmasõjas Punaarmees Eesti laskurkorpuse koosseisus, 1944. aastal määrati Moskvas Kalevi organisatsioonibüroo ja kesknõukogu esimehe asetäitjaks. Ta oli aastatel 1948–1958 Viljandis ja Tallinnas ökonomist, 1958–1967 TPI-s vanemõpetaja, 1967–1976 Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi plaani- ja finantsosakonna ning peavalitsuse juhataja asetäitja, 1976–1988 Teedeehituse Kesklaboratooriumis vaneminsener-ökonomist.

Isiklikud rekordid
------------------

* Kaugushüpe – 6.37 (1933)
* Kolmikhüpe – 13.25 (1933)
* Kuulitõuge – 13.84 (1937)
* Kettaheide – 46.04 (1941)
* Granaadheide – 89.04 (1937)

Tunnustus
---------

* 1963 Kalevi auliige

Isiklikku
---------

Tema poeg oli Jüri Tarmak.

Viited
------

1. 1 2 3  "Tarmak, Aadu - Eesti Entsüklopeedia". *entsyklopeedia.ee*. Vaadatud 26. detsembril 2023.
2. 1 2  "Spordileht 2 detsember 1974 — DIGAR Eesti artiklid". *dea.digar.ee*. Vaadatud 26. detsembril 2023.
**Alar Varrak** (sündinud 20. aprillil 1982 Jõgeval) on endine eesti korvpallur, kes töötab 2005. aastast korvpallitreenerina. Varrak on 2020. aastast Spordiklubi Nord korvpallivaldkonna juht.

Mängijakarjäär
--------------

Varrak hakkas korvpalliga tegelema 1993. aastal Jõgeval Priit Hendre ja Andres Kanguri käe all. Varrak on mängijana tulnud Tallinna Kalevi meeskonnas Eesti meistriks (2002) ja karikavõitjaks (2001) ning saanud 2000. aasta meistrivõistlustel hõbemedali.

Treenerikarjäär
---------------

### Klubi

Varrak on tegutsenud aastatel 2005–2006 Audentese ja 2006–2008 Nybiti meeskonna abitreenerina. Ta on olnud 2009. aastal, 2011.–2012. aastani ja 2020. aastast BC Kalev/Cramo meeskonna abitreener ning 2010. aastal ja 2013.–2017. aastani peatreener.

Varrak on tulnud treenerina seitse korda (2009, 2011–2014, 2016–2017) Eesti meistriks ja neli korda (2008, 2015–2016, 2020) karikavõitjaks ning saanud Balti liigas 2013. aastal 3. koha.

2018. aastal oli Varrak Leedu kõrgliigaklubi Alytuse Džukija ja 2019. aastal Venemaa esiliigaklubi Jekaterinburgi Urali peatreener.

### Koondis

Varrak on olnud aastatel 2008–2019 Eesti meeste koondise abitreener ja 2020. aastast naiste koondise abitreener ning on tegutsenud ka Eesti noortekoondiste treenerina.

Spordijuhi karjäär
------------------

2018.–2019. aastani Eesti Korvpalliliidu spordidirektorina tegutsenud Varrak on 2020. aastast Spordiklubi Nord korvpallivaldkonna juht.

Saavutused
----------

### Mängijana

* Eesti meister (2002)
* Eesti karika võitja (2001)

### Treenerina

* 3-kordne Eesti Korvpalli Meistriliiga aasta treener (2013, 2014, 2016)
* 7-kordne Eesti meister (2009, 2011–2014, 2016, 2017)
* 4-kordne Eesti karika võitja (2008, 2015, 2016, 2020)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Biograafia ESBL-is

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Mungad ulatamas Benedictuse reeglit troonil istuvale Benedictusele miniatuuril, mis on Eadui psaltri leheküljel fo 133r; pildil on Eadwig Basani oletatav kujutis
**Eadwig Basan** (ladina keeles **Eaduuius Basan**) oli 11. sajandi munk ja kirjutaja, kes tegutses Canterbury katedraali juures, üks väheseid nimepidi teada olevaid, kelle nimi seisab Eadwigi evangeliaarikolofoonil. Temale on omistatud mitu käsikirja, sealhulgas tema järgi nimetatud Eadui psalter ja Eadui evangeliaar ning Grimbaldi evangeliaar. Temalt pärinevad lisatekstid ka Yorki evangeliaarile, Harley psaltrile ja Vespasianuse psaltrile, samuti hulk 11. sajandi teisel ja kolmandal kümnendil kirjutatud dokumente. Tema kirjutatud käsikirjadel on üks ja sama illumineerija, mis on viinud oletusele, et Eadwig illustreeris ja kaunistas oma käsikirju ise, ehkki seda on võimatu tõestada.

On arvatud, et Eadwig võib olla kujutatud nimetu mungana Eadui psaltri miniatuuril püha Benedictuse jalge all, teise arvamuse kohaselt on see motiiv kopeeritud Hrabanus Mauruse ühest teosest.

Viited
------

1. ↑  Eadwig 1 (Male). - PASE Index of Persons - E
2. ↑  R. Gameson. The colophon of the Eadwig Gospels. - Anglo-Saxon England 49, 2003
**Spitz an der Donau** on vald (*Marktgemeinde*) Austrias Alam-Austria liidumaal Kremsi maaringkonnas, keset UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud Wachau piirkonda, Willendorfist allpool Doonau vasakkaldal. Siin üle Doonau sõitev parvlaev on huvitav selle poolest, et sellel pole mootorit ega purje: selle jõuallikaks on vastu jõevoolu seatud tüür, mis on ankurdatud jõe kohal oleva kaabli külge. Parvlaev veab reisijaid, jalgrattaid, mootorrattaid ja autosid.

Spitz asub Alam-Austria *Waldvierteli* piirkonnas. 69,21 % valla territooriumist on kaetud metsaga. Spitzi oja voolab läbi valla ja suubub Doonausse.

Ajalugu
-------

Asustatud juba keldi aegadest, esmakordselt mainiti seda 830. aastal. Mägi "Tausendeimerberg" (Tuhande ämbri mägi) on saanud sellise nime seal kasvavate paljude viinamarjade tõttu, sest Wachau org, kus Spitz asub, on nende poolest kuulus. Hilisgooti Püha Mauritiuse kirik on kuulus oma *Apostlite* (1380) ja Kremser Schmidti altarimaali poolest. Spitzist lõuna pool asub kuulus Hinterhausi kindlus.

Spitzi kihelkonnakirik

Viited
------



Kremsi maaringkonna vallad

* Aggsbach
* Albrechtsberg an der Großen Krems
* Bergern im Dunkelsteinerwald
* Droß
* Dürnstein
* Furth bei Göttweig
* Gedersdorf
* Gföhl
* Grafenegg
* Hadersdorf-Kammern
* Jaidhof
* Krumau am Kamp
* Langenlois
* Lengenfeld
* Lichtenau im Waldviertel
* Maria Laach am Jauerling
* Mautern an der Donau
* Mühldorf
* Paudorf
* Rastenfeld
* Rohrendorf bei Krems
* Rossatz-Arnsdorf
* Sankt Leonhard am Hornerwald
* Schönberg am Kamp
* Senftenberg
* Spitz
* Straß im Straßertale
* Stratzing
* Weinzierl am Walde
* Weißenkirchen in der Wachau
Aphex Twin (2007)
**Aphex Twin** (kodanikunimega **Richard David James**; sündinud 18. augustil 1971 Limerickis Iirimaal) on briti päritolu elektroonilise muusika esitaja.

Ta on nime teinud selliste stiilide nagu tekno, *ambient*, *idm*, *acid* ja *drum'n'bass* piiride avardajana.

David sündis 1971. aastal Iirimaal Limerickis Walesist pärit Lorna ja Derek Jamesi peres. Richard James veetis lapsepõlve Suurbritannias Cornwallis. Juba alaealisena sai temast DJ ja muusik kohalikul *rave*-imaastikul. Tema esimene esinejanimi oli **AFX** ning hiljem sai selleks "Aphex Twin".

Rephlex Records on plaadifirma, millele pani Richard aluse 1991. aastal koos sõber Grant Wilson-Claridge'iga.

Algusaastail olid Rephlex, Mighty Force ja Belgiast pärit R&S Records plaadifirmad, millega koostöös tõi ta välja oma esimesed ja suhteliselt edukad plaadid.

Edust innustatuna läks David Londonisse, kus avaldas plaadifirma Warp Records kaudu mitu albumit ja EP-d. Neid otsides on vaja teada Aphex Twini varjunimesid: Polygon Window, Caustic Window, Power Pill.

Vaata ka
--------

* Surfing On Sine Waves
Valge villa
**Valge villa** (*Белая дача*) on suvemõis Valgevenes Minskis Kastryčnicki rajoonis Kurasoŭščyna linnaosas. Suvemõis asub aadressil Kazinca 54; selle juurde kuulunud sissesõiduhoov samal tänaval majas nr 98.

Suvemõis rajati 19. sajandi teisel poolel. Kindlad andmed selle rajamise kohta puuduvad. Ühe versiooni kohaselt rajas selle M. Rogovi nimeline magister, teine ja levinum versioon seostab villa rajamise Liibavi–Romno raudtee direktori Adaduroviga. Nimelt paiknes villa juures ka väike asula, mis kandis Adadurovi nime ja kus 20. sajandi alguses elas ligi 70 inimest. Vene-Jaapani sõja ajal asus mõisas hospidal. 1913. aastal ostis selle M. Rogov ja väidetavalt olevat ta vana hoone asemele püstitanud uue.

Revolutsiooni järel villa võõrandati. Algul tegutses seal põllumajanduskool, seejärel asus seal mullateaduse ja agrokeemia instituudi eksperimentaalbaas. 1947. aastal elas ja töötas seal mõnda aega valgevene kunstnik Vitold Białynicki-Birula. Teise maailmasõja järel töötas seal mõnda aega agrokeemia instituut ning asus jalgpalliklubi Minski Dynama spordibaas, 1960. aastatel rajati lasteaed. Aastail 1979–1980 hoone restaureeriti. 1990. aastast töötab hoones Valgevene folkloori keskus: hoonet renditakse ka ettevõtetele pidude korraldamiseks.

Hoone ees on pärnadest ja palitest ümbritsetud nelinurkne parter, kaugemal asub park. Hoone on ühekorruseline ebasümmeetrilise põhiplaaniga ehitis. Villat ehib kaheksanurkne hambulise parapeti ja rõduga torn. Hoonet kaunistavad frontoon ja atika. Fassaadi liigendavad rosetid ja rustika. Siseruumid paiknevad ümber vestibüüli ja on kujundatud anfilaadina. Hoone on kultuurimälestisena muinsuskaitse all.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  «От Кузнечной Слободы до Лошицы» (по материалам учеников и педагогов минской школы № 30//Газета «Минский курьер» № 203 (2042), 4. august 2010
3. ↑  "Музей В. К. Бялыницкого-Бирули. Могилёв". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. august 2011. Vaadatud 21. jaanuaril 2012.
4. ↑  В Октябрьском районе праздничные гулянья развернутся у памятника архитектуры «Белая дача», Официальный портал Мингорисполкома. 2. juuli 2008)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Valge villa** |

* Fotod mõisakompleksist
Jobbik'i logo
**Liikumine Parema Ungari Nimel** (*Jobbik Magyarországért Mozgalom*) ehk **Jobbik** ('parem') on 2003. aastal asutatud rahvusmeelne Ungari partei, mida vastased on nimetanud ka fašistlikuks ning antisemiitlikuks. Partei ise kirjeldab end konservatiivse ja radikaalselt patriootilise kristliku parteina, mille põhieesmärk on Ungari väärtuste ja huvide eest seismine.

Jobbik soovib Ungari naaberriikides elavatele ungarlastele enesemääramisõiguse ja autonoomia andmist.

2010. aasta parlamendivalimistel sai Jobbik kolmanda tulemuse ja 46 kohta 386-st.

Partei esimees on Márton Gyöngyösi.

Praegu kirjeldab partei end moodsa konservatiivse rahvaerakonnana. IDEA hiljutist (02.02.2018) Euronewsi arvamusküsitlust analüüsis juhtiv politoloog Balázs Böcskei ja ta tõlgendas, et endine natsionalistlik partei Jobbik on lõpule jõudnud muutmise tsentristlikuks rahvaparteiks ja selle hääletamisbaasi on muudetud ja nüüd on see valdavalt EL-i pooldav valimisringkond.

Viited
------

1. ↑  Cnaan Liphshiz (25.01.2020). "Hungary's far-right Jobbik party elects leader with Jewish roots". *Jewish Telegraphic Agency*. Vaadatud 11.07.2021.
2. ↑  Ádám Magyar (28.02.2020). "Euronews https://hu.euronews.com/2020/02/27/ketteszakadt-a-kozvelemeny-magyarorszag-szovetsegeseivel-kapcsolatban". `{{netiviide}}`: välislink kohas ``|pealkiri=`` (juhend)

Välislingid
-----------

* Jobbik'i koduleht
**Aive Mandel** (sündinud 20. juunil 1985 Tartus) on eesti keeleteadlane, keeleõpetaja ning tõlkija.

Haridus
-------

Ta lõpetas 2009. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe lähiajaloo alal (bakalaureusetöö "Kirjanduse sovetiseerimine Eesti NSV-s aastatel 1944–1954 loominguliste komandeeringute näitel"), 2017. aastal bakalaureuseõppe eesti ja soome-ugri keeleteaduse alal (bakalaureusetöö "Komitatiivi funktsioonid eesti kirjakeeles 18. sajandist tänapäevani") ning 2021. aastal sama eriala magistriõppe (magistritöö "Eesti, soome ja läti keele jaatava väitlause sõnajärg").

Töökäik
-------

Alates 1. jaanuarist 2020 töötab ta Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna eesti ja üldkeeleteaduse instituudi rakenduslingvistika osakonnas.

Tõlked
------

Ta on tõlkinud läti keelest Inga Gaile raamatu "Klaas" (Tallinn: Kultuurileht, 2018; Loomingu Raamatukogu 12–14).

Viited
------

1. ↑  Aive Mandel Eesti Teadusinfosüsteemis

Välislingid
-----------

* Aive Mandel Eesti Teadusinfosüsteemis
**Zlaté Moravce** (ungari keeles *Aranyosmarót*, saksa keeles *Goldmorawitz*) on linn Slovakkias Nitra maakonnas, Zlaté Moravce ringkonna halduskeskus.

Geograafiline asend
-------------------

Zlaté Moravce paikneb Žitava jõe ääres, merepinnast 170 kuni 714 meetri kõrgusel.

Zlaté Moravce asun Nitrast umbes 24 km idakirdes ja Bratislavast ligikaudu 100 km idas.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1113. aastal. Raudteeühenduse sai Zlaté Moravce 1894. aastal. Linnaõigused anti Zlaté Moravcele 1. juulil 1960.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zlaté Moravce elanikest slovakke 89,01%, mustlasi 1,33%, tšehhe 0,5%, ungarlasi 0,3%, poolakaid 0,13% ja hiinlasi 0,11%. Rahvus oli teadmata 8,23%-l elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Tšehhi Bučovice, Tšehhi
* Tšehhi Hulín, Tšehhi
* Tšehhi Velké Přílepy, Tšehhi
* Horvaatia Našice, Horvaatia
* Poola Sierpc, Poola
* Poola Szydłów, Poola

Viited
------

1. ↑  Zlaté Moravce Tourist Channel. Vaadatud 27. novembril 2023
2. ↑  História mesta Mesto Zlaté Moravce. Vaadatud 27. novembril 2023
3. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Zlaté Moravce at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 27. novembril 2023
**Kategooriajuhtimine** (ingl.k. *category management*) hanketegevuse ja varude haldamise kontekstis on ettevõtte poolt pakutavate toodete jaotamine huvipakkuvate ja oluliste tunnuste alusel rühmadesse ehk kategooriatesse ja nendele kategooriatele erinevate juhtimisvõtete ja tegutsemismudelite rakendamine parema müügitulemuse ja suurema kasumi saavutamiseks. Tegemist on ostu-, varude ja tarnete juhtimise meetodiga, mille puhul jaotatakse ostetavad kaubad ja teenused ühesuguste või sarnaste tunnuste alusel rühmadesse. Sarnased tooted ühendatakse ühte tooterühma ja juhitakse neid ühtmoodi või sarnastel alustel. 

  

Ärijuhtimises ja ärilogistikas on kategooriajuhtimisel kui tegevusel ja protsessil tähendus nii laiemas kui ka kitsamas mõttes. Laiemas tähenduses mõeldakse kategooriajuhtimise all toodete, teenuste, tarnijate, klientide jaotamist eri rühmadesse ja nendele rühmadele erinevate juhtimis- ja haldamismeetodite rakendamist püstitatud eesmärkide saavutamiseks. Kategooriajuhtimisega püütakse ühest küljest minimeerida toodete, tarnijate ja klientide haldamise kulusid, teisest küljest üritatakse saavutada suuremat turuosa, rentaablust ja kasumlikkust. Kitsamas tähenduses mõeldakse konkreetses organisatsioonis kategooriajuhtimise all kas toote-, teenuse-, tarnija- või kliendikategooriate haldamist. 

Kategooriajuhtimine saab alguse kategoriseerimisest, mille käigus töötatakse välja kategooriahierarhia.  Kategooriahierarhia on üldjuhul neljatasemeline – peakategooria, kategooriad, alamkategooriad ja mikrokategooriad. Peakategooriad jagunevad kategooriateks, kategooriad alamkategooriateks ja alamkategooriad omakorda mikrokategooriateks.

Kategooriajuhtimine on pidev protsess, mis eeldab andmete kogumist, nende töötlemist, analüüsimist, kokkuvõtete ja järelduste tegemist ning otsuste vastuvõtmist. Kuna aja jooksul muutub tootevalik, vahetuvad tarnijad ja kliendid, on vaja andmeid koguda ja analüüsida perioodiliselt. Vastavalt analüüsi tulemustele võidakse tooted, teenused, tarnijad ja kliendid allutada uutele, teistsugustele, muudetud juhtimis- ja halduspõhimõtetele. 

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023.
**Konstruktivism** (ladina keelest: *constructio* – ehitus) on filosoofias teooria, mille kohaselt igasugune tajumine või tunnetus on maailma kohta tõlgenduse ehk mingi konstruktsiooni loomine (s.t teadvus pole lihtsalt maailma peegeldus).

Konstruktivistide arvates on maailm inimmõistusest sõltumatu, kuid väline keskkond on inimese kui tunnetava ja loova olendi loodud sotsiaalne konstruktsioon. See tähendab, et maailm sellisena, nagu me teda kogeme, tunnetame või temast mõtleme ei ole täiesti objektiivne. Nad arvavad, et pole olemas kõigile ühesugust välist ja inimesest sõltumatut reaalsust. Konstruktivism vastandub objektivismile. 

Konstruktivistlik mõttemuster teaduses tekkis 20. sajandi 1960.-1970. aastatel Humberto Maturana ja tema õpilase Francisco Varela kirjutistes. Filosoofilise konstruktivismi lähe ulatub Aristotelese ja antiikskeptikuteni (Pyrrhon, Sextus Empiricus). Uusajal olid hoiaku esindjad George Berkeley, David Hume, Giambattista Vico, Kant, Hegel, Nietzsche, Dewey ja Hans Vaihinger.

Teadusharudes eristatakse konstruktivismi sotsioloogias (Peter Berger, Thomas Luckmann), teadusfilosoofias (Thomas Kuhn), psühholoogias ja kasvatusfilosoofias.

Eristatakse uurimissuundi: geneetiline epistemoloogia, kriitiline konstruktivism, radikaalne konstruktivism, relatsiooniline konstruktivism ja sotsiaalne konstruktivism.
**Jānis Vagris** (17. oktoober 1930 Naudīte vald – 6. jaanuar 2023 Riia) oli Läti NSV partei- ja riigitegelane.

Jānis Vagris lõpetas 1955. aastal Läti Ülikooli mehaanikateaduskonna. 

1955–1958 töötas ta Jelgava Masinaehitustehases. 

1958. aastal astus ta NLKP-sse. 1958–1961 töötas ta Jelgava Linna Töörahva saadikute nõukogu esimehe asetäitjana. 1962–1964 oli ta NLKP Jelgava Linnakomitee teine sekretär. 1966–1973 oli ta NLKP Liepāja Linnakomitee teine ja seejärel esimene sekretär. 1973–1978 oli ta Lätimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee osakonnajuhataja. 1978–1985 oli ta NLKP Riia Linnakomitee esimene sekretär. 1986–1990 oli ta NLKP Keskrevisjonikomisjoni liige. 1979–1989 oli ta Nõukogude Liidu Ülemnõukogu 10. ja 11. koosseisu liige.

22. juulist 1985 kuni 6. oktoobrini 1988 oli ta Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees. 4. oktoobrist 1988 kuni 7. aprillini 1990 oli ta Lätimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee I sekretär.

Viited
------

1. ↑  Янис Вагрис peoples.ru
**Lubi** on perekonnanimi.

Kongo Demokraatlikus Vabariigis oli perekonnanime Lubi kandjaid 2014. aastal üle 2900 isiku. Filipiinidel oli sellenimelisi isikuid üle 900 ja Nigeerias üle 200.

Statistika Eestis
-----------------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lubi 124 inimesel: 61 mehel ja 63 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lubi meeste puhul 1613. kohal ja naiste puhul 1747. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lubi vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,39. Nimi oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 3,58 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Läänemaal Kirbla ja Pühalepa kihelkonnas; Võrumaal Urvaste, Kanepi ja Rõuge kihelkondades; Viljandimaal Pilistvere ja Viljandi kihelkonnas; Virumaal Kadrina ja Viru-Jaagupi kihelkonnas; Harjumaal Kose ja Rapla kihelkonnas; Pärnumaal Halliste kihelkonnas; Tartumaal Rannu kihelkonnas ja Saaremaal Püha kihelkonnas 14 korral nimeks Lubby, Lubbi ja Lubi.

Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Lubi 1939. aastal kasutusele isiku poolt, kes kandis varem nime Lubbin.

Nime kandjaid
-------------

* August Lubi, eesti poliitik, Riigiduuma liige (1877–1944)
* Kadi Lubi, eesti tervishoiuspetsialist (1978–)
* Manivalde Lubi, eesti keelemees (1901–1976)
* Reet Lubi, eesti raamatukogundustegelane (1979–)
* Viljar Lubi, Eesti diplomaat (1977–)

Viited
------

1. ↑  Lubi Surname. Vaadatud 10. november 2023.
2. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 10.11.2023)
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Lubi.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Lubi.

Välislingid
-----------

* Lubi statistikaameti andmebaasis
**Vikinglotto** on rahvusvaheline loteriimäng, milles tuleb valida 6 numbrit 48-st. 

Vikinglotto esimene loosimine toimus 17. märtsil 1993. Loosimine toimub igal kolmapäeval. Peavõit on ühine Rootsis, Taanis, Soomes, Norras, Island, Sloveenias, Belgias ja Eestis. Neis riikides kantakse loosimine üle ka televisioonis. 

Vikinglottot korraldavad Norsk Tipping AS (Norras), Dansk Tipstjeneste AS (Taanis), AB Tipstjänst (Rootsis), Islensk Getspä (Islandil), Veikkaus (Soomes) ja Eesti Loto (Eestis). Eesti Loto liitus Vikinglotto süsteemiga 2000. aastal.

Loosimise toimumise eeltingimuseks on see, et kõigist osalevatest riikidest on loto korraldajale saadetud andmed müüdud piletite kohta.

Suurim Eestisse tulnud Vikinglotto võit on olnud 20. märtsil 2013 loosimisel võidetud 768 713,16 eurot.

Viited
------

1. ↑  Teelemari Loonet "Viking Lotto tänaõhtune loosimine lükkus edasi" Postimees, 23.11.2011 (Vaadatud 24. novembril 2011)
2. ↑  Teelemari Loonet "Viking Lotto hilinenud loosimisel tuli Eestisse 163 000-eurone võit" Postimees, 24.11.2011 (Vaadatud 24. novembril 2011)
3. ↑  TOP 10 | Millised on euroajal olnud Eesti suurimad lotovõidud? Delfi.ee 31.08.2019.

Välislingid
-----------

* Viking Lotto Eesti Loto kodulehel
|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kontrabass** |

**Kontrabass** on keelpill, mis kuulub viiuli perekonda. Selles perekonnas on temast madalama kõlaga ainult *octobass*. 

Kontrabassi kasutatakse tänapäevases sümfooniaorkestris. Klassikalises muusikas kuulub kontrabass sümfooniaorkestri keelpillirühma ja väiksematesse keelpilliansamblitesse. Lisaks kasutatakse seda ka džässis, 1950. aastate bluusis ja *rock'n'roll*'is, *bluegrass*'is ja tangos.

Kontrabass valmistatakse mitut liiki puidust: kõlakasti tagumine osa vahtrast, kõlalaud kuusest ja sõrmlaud eebenipuidust.

Nagu mitmeid teisigi keelpille, võib kontrabassi mängida kas poognaga või näppides (*pizzicato*). Orkestrirepertuaaris ja tangomuusikas on kasutusel mõlemad mängimisviisid. Džässmuusikas kasutatakse enamasti näppimist, välja arvatud mõned soolod, mida mängitakse poognaga. Teistes stiilides, kus kontrabass on kasutusel, teda valdavalt näpitakse.

Ajalugu
-------

Ei ole kindel, kas kontrabass on *viola da gamba* perekonna või viiuliperekonna järeltulija – tal on mõlemale viitavaid tunnuseid. Pilli päritolu on ikka veel arutluse all ja väide, nagu pärineks kontrabass otseselt *viola da gamba* perekonnast, pole veel täielikult tõestatud. Üldiselt peetakse kontrabassi tänapäeval ainukeseks *viola da gamba* järglaseks[*viide?*]. 

Enne 20. sajandit oli paljudel kontrabassidel ainult kolm keelt, samas kui *viola da gamba* perekonna pillidel oli enamasti viis või kuus keelt ja viiuliperekonna pillidel neli. Kontrabassi proportsioonid erinevad viiuli ja tšello omadest, näiteks on kontrabass sügavam (kaugus kõlakasti pealmise ja alumise laua vahel on märksa suurem kui viiulil). Lisaks, kui viiuli õlad on pungis ja kumerad, siis kontrabassil on need kumerused justkui ära lõigatud ja kõlakast kumerdub laugemalt, nagu *viola da gamba* laadsetel pillidel. Selline kõlakasti kuju kergendab mängimist moodsa tehnikaga. Ajalooliselt sarnanesid kontrabassid selles osas siiski rohkem viiuliga. Kontrabass on ainuke kaasaegne poogenkeelpill, mille keeled häälestatakse üksteisest kvartide, mitte kvintide kaugusele.

Ehitus
------

Kontrabassi kujundust ei ole erinevalt viiuliperekonna pillide kujundusest tegelikult kunagi täielikult standarditega kindlaks määratud. Laias laastus on kontrabassi välisele kujundamisele kaks lähenemist: viiuli kuju ja *viola da gamba* kuju. Kolmas, vähem tuntud kuju on *busetto*. Väga harva on kontrabass kitarri- või pirnikujuline. Kontrabassil on mitmeid osi, mis sarnanevad viiuli omadega: roop, f-avad, keelehoidik, tigu ja kõlapulk.

Kindlaksmääratud standardite puudumine tähendab seda, et eri kujundusega kontrabassid võivad üksteisest kõla ja väljanägemise poolest väga erineda.

Kontrabassi sõrmlaual ei ole krihve, nagu viiulilgi.

Vaata ka
--------

* kontrabassist
* Hans Reedi – Eesti pillimeister
**Dr Nick** (kodanikunimega **George Constantine Nichopoulos**; 29. oktoober 1927 Ridgway, Pennsylvania – 24. veebruar 2016 Memphis, Tennessee) oli kurikuulus kreeka päritolu USA arst, tuntud Elvis Presley ihuarstina.

Dr Nick õppis meditsiini Vanderbilti Ülikoolis, mille lõpetas 1959. aastal. Elvist hakkas ta ravima 1967. aastal ning oli tema täiskohaga isiklik raviarst aastatel 1970–1977.

Tihti on teda süüdistatud Elvise enneaegse surma põhjustamises, kuna ta kirjutas välja üleliia palju ravimeid, sealhulgas valuvaigisteid. 1980. aastal esitatigi talle süüdistus 14 patsiendile, sh Elvis Presleyle ja Jerry Lee Lewisele, üleliigsete arstirohtude väljakirjutamise eest. Selle tõttu peatati tema arstilitsents kolmeks kuuks kolmeaastase katseajaga. Jätkuva kergekäelise ravimite väljakirjutamise eest aga peatati litsents 1995. aastal jäädavalt. Sel aastal töötas ta ka lühikest aega Jerry Lee Lewise mänedžerina.

Hiljem töötas ta meditsiinikindlustuse nõuete hindajana.

Dr Nick oli temale esitatud süüdistustega nõus, kuid kinnitas, et need ravimid olid vajalikud kroonilistes valudes vaevlevatele patsientidele ning et püüdis Elvise ravimite kogust vähendada, kuid see osutus laulja iseloomu tõttu raskeks.

Huvitavaid fakte
----------------

* Multifilmisarja "Simpsonid" tegelane, kreeka aktsendiga dr Nick Riviera, põhimõttelage ja oskamatu arst, põhineb dr George Nichopoulosel.

Välislingid
-----------

*
Siarhiej Kasparaŭ (2011)
Siarhiej Kasparaŭ (2010)
**Siarhiej Uladzimiravič Kasparaŭ** (kuni 1996. aastani **Siarhiej Kevarkjanc**; valgevene keeles Сяргей Уладзіміравіч Каспараў; vene keeles Сергей Каспаров *Sergei Kasparov*; sündinud 8. augustil 1968 Bakuus) on Valgevene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2007). 

Kasparaŭ sai 1999. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 39-aastaselt 2007. aastal. Ta on võitnud Valgevene meistrivõistlustel hõbemedali.

Ta mängis 1999. aastal Poolas Rows rahvusvahelisel turniiril, kus jagas kolmandat kohta ja täitis oma esimese suurmeistrinormi. 2001. aastal Kairos peetud Golden Cleopatra turniiril jagas ta esikohta. 2003. aastal Saksamaal Deizisaus ja 2005. aastal Norderstedtis jagas turniiril teist kohta. 

Kasparaŭ võitis 2006. aastal esikoha turniiridel Göteborgis, Haarlemis ja Donostias (San Sebastián). 2007. aastal jagas esikohta Hispaanias Erandios peetud turniiril.

2017. aastal võttis ta osa Brisbane'is peetud Austraalia lahtistest meistrivõistlustest (102 osavõtjat), kus sai 13. koha.

Maleolümpiatel pole Kasparaŭ mänginud.

Kasparaŭ on lõpetanud Minskis Valgevene Riikliku Ülikooli.

Ta elab perega Mahiloŭs. Tema abikaasa Taccjana Kasparava (sündinud 1969) sai 2007. aastal FIDE-lt naiste rahvusvahelise meistri nimetuse ja tuli 2017. aastal Brisbane'is Austraalia lahtistel meistrivõistlustel Austraalia naiste meistriks (üldarvestuses 14. koht 103 osavõtja seas).

Viited
------

1. 1 2  О нас. kasparovserchess.blogspot.com
2. 1 2  2017 Australian Open Championship. caq.org.au
3. ↑  Kasparova, Tatiana. ratings.fide.com

Välislingid
-----------

* Sjargei Kasparav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Siarhiej Kasparaŭ FIDE andmebaasis
* Kasparov on Kasparov - Sergey speaks about Garry!. youtube.com, 20. oktoober 2018
* Не Гарри, а Сергей. Белорус Каспаров тоже играет в шахматы. belmir.by, 19. oktoober 2018
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loodusobjektist; rahaasutuse kohta vaata artiklit Põhja-Eesti Pank.* |

---

Põhja-Eesti pank koosneb erinevaist settekivimeist. Pildil on (ülalt alla) lubjakivi, glaukoniitliivakivi, graptoliitargilliit ja liivakivi
**Põhja-Eesti pank** ehk **Põhja-Eesti paekallas** ehk **Põhja-Eesti klint** on Balti klindi osa Eesti põhjarannikul.

Põhja-Eesti pank on Paleosoikumi aluspõhjakivimeisse lõikunud järsak. Et valdavalt Soome lahe kaldal paljanduva panga ülemine osa koosneb paekivist, nimetatakse panka mõnikord ka Põhja-Eesti paekaldaks. 

Pankranniku idapoolseim osa on Meriküla ja Narva vahel asuv Narva klindilõik. Sellest läänes, Meriküla ja Sillamäe vahel asub Vaivara klindilõik. Sillamäe ja Kalvi vahel asub Ida-Viru klindilõik, Kalvi ja Palmse vahel Lääne-Viru klindilõik. Muuksi pangast Palmseni eristatakse Lahemaa klindilõiku. Muuksi pangast Maarduni asub Ida-Harju klindilõik, Maardust Kallaste pangani aga Tallinna klindilõik. Kallaste panga ja Pakri poolsaare vahel asub Lääne-Harju klindilõik. Pankranniku läänepoolseim osa Paldiski ja Osmussaare vahel kannab nime Loode-Eesti klindilõik.

* Ontika pankrannikOntika pankrannik
* Osmussaare pankOsmussaare pank
* Pakri pankPakri pank
* Suur-Pakri pankSuur-Pakri pank
* Tabasalu pank talvelTabasalu pank talvel
* Paldiski pankPaldiski pank

Vaata ka
--------

* Eesti pankade loend
* Lääne-Eesti paekallas

Viited
------

1. ↑  Kalle Suuroja. *Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol*, Tallinn 2006, lk. 112–113

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Põhja-Eesti pank** |

* Põhja-Eesti klint – Eesti looduse sümbol