recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Siberi tuur** (*Acipenser baerii*) on tuurlaste sugukonda tuura perekonda kuuluv kala.

Siberi tuur on IUCN-i punases nimekirjas märgitud kui ohustatud liik.

Liigiepiteet (*baerii*) on pandud Karl Ernst von Baeri auks.

Levila
------

Elab Siberi jõgedes Obist Kolõmani ja edasi Indigirkani. Irtõšis on siberi tuur levinud Zaissani järveni (ka Musta Irtõšini), Obis Obi-Tazi lahest (Drovjanõi neemest) päris Obi ülemjooksuni, Katuni jõeni, ta tungis ka Teletsi järve. Baikalis ja Buhtarma veehoidlas moodustab ta paiksed järvevormid.
Obis ja Jenisseis elab siberi tuur koos sterletiga, Leena ja Kolõma jões on ta ainus tuurlaste esindaja.

Baikalis elab siberi tuura järvevorm, kes on oma bioloogia poolest sarnane Ameerika Suure järvistu tuuraga. Kudema läheb ta Selengasse, märksa vähemal määral ka Barguzini jõkke. Mööda Toli jõge suundub siberi tuur Mongooliasse (on leitud umbes 100 km kauguselt Ulaanbaatarist). Baikali järvevormi on käsitletud ka omaette alamliigina.
Obi, Jenissei, Pjassina ja Hatanga jões on vähesel arvul siberi tuura paikseid vorme. Leena tuur on puhtalt jõevorm.

Suurus, suguküpsus, eluiga
--------------------------

Siberi tuur kasvab aeglaselt. Suguküpseks saavad isased Obis 9–14-aastaselt, emased 11–20-aastaselt. Jenissei alamjooksul saab tuur suguküpseks 18–23-aastaselt, Baikali vormi isased 15-, emased 18-aastaselt ja hiljem. Obi tuura emased koevad 3–4, isased 1–2 aasta tagant. Jenissei alamjooksul koeb siberi tuur enamasti 4 aasta tagant.
Siberi tuura vanuse ülempiir on 60 aastat.
Obis on siberi tuura tavaline püügikaal isastel 5–25 kg, keskmiselt 10 kg (90–165 cm), emastel 5–44 kg, keskmiselt 13 kg (92–180 cm). Jakuutias on selle tuura tavaline kaal 2 kg, kuid leidub ka isendeid, kes kaaluvad 10 ja isegi 40 kg. Obist püütud siberi tuura suurim kaal ja pikkus on 3 m ja 100–104 kg. Jenisseist püütakse mõnikord 30–40 kg raskusi tuuri, harva kuni 96 kg. Baikalis elava tuura vormi suurim teadaolev kaal on 115 kg, tavaliselt kaaluvad nad aga 16–20 kg.
Siberi tuura viljakus on Obis 174 000–420 000, Jenisseis 79 000–250 000, Baikalis 211 000–832 000 marjatera.

Siberi tuur toitub koorikloomadest (kirpvähilised), putukate vastseist, limustest, kaladest.

Siberi tuur vesiviljeluses
--------------------------

Siberi tuura (ja tema hübriide teiste tuurlastega) on hakatud rohkelt kasutama kalakasvandustes, kuna siberi tuur kasvab esimestel eluaastatel märksa kiiremini kui teised tuurad, ka on tal vähem terviseprobleeme. Maitseomadustelt peetakse teda mõnevõrra paremaks kui vene tuura, kes on samuti kasvandustes viljeldav. 
Eestis hakati siberi tuura kasvatama kaubakalana 21. sajandi esikümnendi keskpaigas. Ka tänapäeval kasvatatakse seda Eesti kalakasvandustes.

Viited
------

1. 1 2  IUCNi punane nimekiri
2. 1 2 3  "Loomade elu", 7. kd.
Lukas Lerager (2018)
**Lukas Reiff Lerager** (sündinud 12. juulil 1993 Gladsaxes) on Taani jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Taani kõrgliiga klubis FC København.

Ta alustas klubikarjääri Taani klubis AB, debüteerides hooajal 2010–11 Taani esiliigas. Aastatel 2013–2016 mängis ta Taani klubis Viborg.

Hooajal 2016–2017 mängis ta Belgia kõrgliiga klubis Zulte Waregem. 2017. aasta märtsis võitis ta Zulte Waregemiga Belgia karika.

2017. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Bordeaux' Girondins. 2019. aasta jaanuaris läks ta Bordeaux' Girondinsist laenule Itaalia kõrgliiga klubisse Genoa, kellega sõlmis hiljem püsiva lepingu.

2021. aasta jaanuaris suundus ta Genoast laenule Københavni, siirdudes 2021. aasta suvel püsivalt Københavni.

Taani jalgpallikoondises debüteeris Lerager 6. juunil 2017 sõprusmängus Saksamaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 16. oktoobril 2018 sõprusmängus Austria vastu. Ta kuulus Taani koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, pääsedes viimasteks minutiteks väljakule vaid viimases alagrupimängus Prantsusmaa vastu.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 29.1.2022)

| * v
* r
Taani koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Schmeichel
* 2 Krohn-Dehli
* 3 Vestergaard
* 4 Kjær (c)
* 5 Knudsen
* 6 Christensen
* 7 Kvist
* 8 Delaney
* 9 N. Jørgensen
* 10 Eriksen
* 11 Braithwaite
* 12 Dolberg
* 13 M. Jørgensen
* 14 Dalsgaard
* 15 Fischer
* 16 Lössl
* 17 Stryger Larsen
* 18 Lerager
* 19 Schöne
* 20 Yurary
* 21 Cornelius
* 22 Rønnow
* 23 Sisto
* Treener: Hareide

 | Taani |
**Rahvuslik Liit "Kõik Läti eest!" – "Isamaale ja Vabadusele/LNNK"** (*Nacionālā apvienība "Visu Latvijai!"—"Tēvzemei un Brīvībai/LNNK"*; lühendatult **NA** või **VL-TB/LNNK**) on poliitiline ühendus Lätis, kuhu kuuluvad erakonnad Kõik Läti Eest! ja Isamaale ja Vabadusele/LNNK. Mitmete politoloogide hinnangul on tegu paremäärmusliku organisatsiooniga. 2018. aasta parlamendivalimiste järel on Rahvuslik Liit Seimis 13 kohaga suuruselt neljas kuni viies partei. Nad on alates 23. jaanuarist 2019 koalitsioonis Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses koos erakonnaga Ühtsus, Uue Konservatiivse Parteiga, erakonnaga Kellele kuulub riik? ja valimisliiduga Arengu eest/Poolt!. Neil on valitsuses kultuuri- ja põllumajandusministri koht (Dace Melbārde ja Kaspars Gerhards).

2014. aasta parlamendivalimiste järel oli Rahvuslik Liit 17 kohaga suuruselt neljas partei Seimis.

Gaidis Bērziņši ja Raivis Dzintarsi ühiselt juhitud Rahvuslik Liit oli koalitsioonipartner Valdis Dombrovskise valitsuses ja Laimdota Straujuma valitsuses.

20. juunil 2013 Riigikogule tehtud pöördumises hoiatas Rahvuslik Liit Eestit 2006. aastal piirilepingut sõlmides Läti poolt tehtud vigade eest ja tunnustas Tartu rahu järjepidevust.

Viited
------

1. ↑  Daunis Auers, Andres Kasekamp. "The impact of the radical right in the Baltic States". Kogumikus *Transforming the Transformation? The Radical Right in the Political Process in East Central Europe*. London: Routledge. 2015
2. ↑  "NA aicina Igauniju nepieļaut Latvijas kļūdas robežlīguma noslēgšanā ar Krieviju". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. juuli 2013. Vaadatud 28. juulil 2013.

Välislingid
-----------

* Rahvusliku Ühenduse koduleht
See artikkel See artikkel räägib viljatüübist.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Mari (täpsustus).

---

Nelja liiki marjad (suhteline suurus pildil erineb tegelikust). Paremalt päripäeva: viinamarjad, hurmaa, punased tikrid ja punased sõstrad (üleval)
Mitut liiki "marjad", millest vaid üks (kännasmustikas) on botaanilise määratluse kohaselt mari. Pamplid on liitviljad, mis koosnevad paljudest luuviljadest, ning maasikad liitsed rüüsviljad.
**Mari** on lihakvili, mis sisaldab arvukalt seemneid. 

Tekkimise põhjal võib mari olla kas paljasvili või rüüsvili. Ülemise sigimikuga õiest moodustub paljasvili, näiteks hariliku kartuli mari või viinamari. Alumise sigimikuga õiest moodustub aga õiepõhja kaasabil rüüsvili, näiteks mustika mari või karusmari. Alumisest sigimikust moodustunud marjadel on otsas õiekatte kuivanud jäänused.

Kui sigimik on paljupesaline, siis on marjaski palju seemneid. Näiteks kartulil on õis kahepesaline, sparglil kolmepesaline, ussilakal neljapesaline ja pohlal viiepesaline.

Botaanilises mõttes on marjad mõnedki niisugused viljad, mida nende suuruse tõttu ei osata argikeeles marjadeks pidada, näiteks tomatid, kurgid, kõrvitsad, arbuusid, melonid, baklažaanid, banaanid ja kiivid. 

Muundunud marjad on tsitruselistel, näiteks apelsinil ja sidrunil. Neil on koor väga paks, aga sisemus eriti mahlane. Selliseid vilju nimetatakse pomerantsviljadeks.

Kõik marjad ei ole lihakad. Niisugune on näiteks paprika.

Enamik marju on söödavad, aga kõik mitte. Mõne taime, näiteks kartuli, ussilaka ja musta belladonna marjad on hoopis mürgised. Kuid see ei tähenda, et terve see taim peaks mürgine olema, näiteks kartulil süüakse mugulaid.

Argikeeles tähistab sõna "mari" mitmesuguseid vilju, mis botaanilises mõttes ei ole marjad. Näiteks vaarika vilju kutsutakse marjadeks, tegelikult on need aga koguviljad. Maasikal on liitsed rüüsviljad, kirsipuul ja toomingal luuviljad, pihlakal õunviljad ja kadakal käbid.

Evolutsioon
-----------

Fossiilid näitavad, et varajastel õistaimedel olid kuivviljad. Lihakad viljad, näiteks marjad ja luuviljad tekkisid keskaegkonna ja uusaegkonna piiri paiku.

On arvatud, et lihakate viljade teket soodustas neist toituvate loomade, eriti imetajate ja lindude arvukuse suurenemine. Ent arvatud on ka, et põhjus ja tagajärg on vastupidised. Lihakate viljade tekke ajal oli maailmas palju niiskeid kohti tihedates metsades, kus viljade levimine tuule abil polnud tõhus. See soodustas sümbioosi käigus loomi ja linde üle minema lihakatest viljadest toitumisele ning vilju omakorda järjest lihakamateks ja kirevamateks muutuma.

Vaata ka
--------

* Marjakultuur

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mari** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mari**
 |
**Lucca mõis** (ka: **Lukka mõis, Lucca poolmõis**; saksa keeles *Lucca*) oli poolmõis Keila kihelkonnas, Harju kreisis, tänapäeva Tabasalu aleviku lähedal Harku vallas Harju maakonnas.

2. detsember 1839 registreeriti Rannamõisa mõisa Tiskre poolmõisa aladest bürgermeister Johann Karl Girardi omandisse läinud "Luka" (8163 ruutsülda) maakoht.

  

Mõis eraldati Rannamõisa mõisast 1849. aastal, tegemist oli faktiliselt Tallinna-lähedase suvilaga, millel oli poolmõisa staatus. Mõisa omanikeks olid Girard de Soucantonid, kes olid ka Rocca al Mare suvemõisa omanikud.

Viited
------

1. ↑  Luka mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑  Luka plms, www.eki.ee
3. ↑

Välislingid
-----------

* Luka mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Luka mõis, Muinsuskaitseameti digiteeritud arhivaalid
* Lucca poolmõis, Eesti mõisaportaalis

Keila kirik
Keila kihelkond

**Kirik**: Keila kirik  

**Pastoraat**: Keila kirikumõis  

**Peamõisad**: Haabersti mõis | Harku mõis | Jõgisoo mõis | Jälgimäe mõis | Keila mõis | Keila-Joa mõis | Klooga mõis | Kumna mõis | Laulasmaa mõis | Lehola mõis | Naissaare mõis | Ohtu mõis | Rahula mõis | Rannamõisa mõis | Saku mõis | Saue mõis | Tuula mõis | Tännassilma mõis | Valingu mõis | Vana-Karjaküla mõis | Vanamõisa mõis | Voore mõis | Vääna mõis | Ääsmäe mõis | Üksnurme mõis  

**Kõrvalmõisad**: Humala mõis | Hüüru mõis | Käesalu mõis | Maeru mõis | Meremõisa mõis | Muraste mõis | Mustamäe mõis | Peetri mõis | Uue-Karjaküla mõis | Vana-Pääla mõis | Viti mõis  

**Poolmõisad**: Koppelmaa mõis | Kuivaveski mõis | Kõltsu mõis | Luka mõis | Niitvälja mõis | Tiskre mõis | Vismeistri mõis  

**Karjamõisad**: Aru mõis | Juuliku mõis | Kalda mõis | Kiisa mõis | Laabi mõis | Laoküla mõis | Lehmja mõis | Nahkja mõis | Pällu mõis | Suur-Aru mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on muusika mõistest; kaatri kohta vaata artiklit Tempo (kaater); muude tähenduste kohta vaata lehekülge Tempo (täpsustus).* |

---

**Tempo** (itaalia keeles *tempo*, ladina keeles *tempus* "aeg", "ajavahemik") on muusika esituse kiirus. 

Alates 17. sajandist on kasutusel itaaliakeelsed tempotähised, näiteks *largo*, *adagio*, *andante*, *presto*, *allegro*. 

Pärast metronoomi patenteerimist 1815. aastal kasutatakse tempo tähistamiseks ka metronoominäitu "lööki minutis" ehk bpm (beat per minute).
Aeglasemast kiiremani:

```
   Larghissimo – väga,väga aeglane (24 bpm või vähem)
   Adagissimo – väga aeglane
   Grave – väga aeglane (25–45 bpm)
   Largo – laialt (40–60 bpm)
   Lento – aeglaselt (45–60 bpm)
   Larghetto – üsna laialt (60–66 bpm)
   Adagio – aeglase väljendusrikkusega (66–76 bpm)
   Adagietto – aeglasem kui andante (72–76 bpm) või kergelt kiirem kui adagio (70–80 bpm)
   Andante – kõndimisrütmis (76–108 bpm)
   Andantino – veidi kiirem kui andante (80–108 bpm)
   Marcia moderato – mõõdukalt, marsitaktis (83–85 bpm)
   Andante moderato – andante ja moderato vahel(92–112 bpm)
   Moderato – mõõdukalt (108–120 bpm)
   Allegretto – võrdlemisi kiirelt (112–120 bpm)
   Allegro moderato – allegrolähedane (116–120 bpm)
   Allegro – kiirelt, liikuvalt, säravalt (120–156 bpm) 
   Vivace – elavalt ja kiirelt (156–176 bpm)
   Vivacissimo – väga kiirelt ja elavalt (172–176 bpm)
   Allegrissimo ehk Allegro vivace – väga kiirelt (172–176 bpm)
   Presto – väga, väga kiirelt (168–200 bpm)
   Prestissimo – veel kiiremalt kui presto (200 bpm ja rohkem)
```

| * v
* r
Noodikiri |
| --- |
| Noodijoonestik | 
Takt **·**  Taktijoon **·**  Noodivõti **·**  Latern **·**  Da Capo **·**  Senjo **·**  Võtmemärk **·**  Abijoon **·**  Helirida **·** Helistik **·**  Taktimõõt **·**  Transponeeriv muusikainstrument | Syncopation exampleSyncopation example |
| Noot | 
Alteratsioonimärk (Bemoll **·**  Bekarr **·**  Diees) **·**  Punkt **·**  Eellöök **·**  Helivältus (Sidekaar **·**  Noodipea **·**  Noodivars) **·**  Oktav **·**  Helikõrgus **·**  Paus **·**  Pooltoon |
| Artikulatsioon | 
Rõhk **·**  Dünaamika **·**  Legaato **·**  Ornament (Eellöök **·** Triller **·** Mordent **·** Grupeto) **·**  Ossia **·**  Portato **·**  Fraas **·**  Stakaato **·**  Pidekaar |
| Muusikaline arendus | 
Ekspositsioon **·**  Harmoonia **·**  Meloodia **·**  Motiiv **·**  Repriis **·**  Rütm (Löök **·**  Meetrum **·**  Tempo) **·**  Teema |
| Seotud artiklid | 
Generaalbass **·**  Neuma **·**  Kustos **·**  Melism **·**  Tabulatuur **·**  Noodikirja märkide loend **·**  Transkriptsioon **·**  Kvadraatnoodikiri **·**  Mensuraalnoodikiri |
| Partituur | 
Akolaad **·**  Noodijoonestik **·**  Noodivõti **·**  Võtmemärk **·**  Taktimõõt **·**  Noot **·**  Taktijoon |
| Noodivõti | 
Viiulivõti **·**  Bassivõti **·**  Aldivõti **·**  Tenorivõti |
**Aulnoye-Aymeries' kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Aulnoye-Aymeries.

See koosneb järgmistest valdadest:

1. Amfroipret
2. Audignies
3. Aulnoye-Aymeries
4. Bachant
5. Bavay
6. Bellignies
7. Berlaimont
8. Bermeries
9. Bettrechies
10. Boussières-sur-Sambre
11. Bry
12. Écuélin
13. Eth
14. Feignies
15. La Flamengrie
16. Frasnoy
17. Gommegnies
18. Gussignies
19. Hargnies
20. Hon-Hergies
21. Houdain-lez-Bavay
22. Jenlain
23. Leval
24. La Longueville
25. Mecquignies
26. Monceau-Saint-Waast
27. Neuf-Mesnil
28. Noyelles-sur-Sambre
29. Obies
30. Pont-sur-Sambre
31. Preux-au-Sart
32. Saint-Remy-Chaussée
33. Saint-Waast
34. Sassegnies
35. Taisnières-sur-Hon
36. Vieux-Mesnil
37. Villereau
38. Wargnies-le-Grand
39. Wargnies-le-Petit

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Nordi departemangu kantonid

Aniche **·** Annœullin **·** Anzin **·** Armentières **·** Aulnoye-Aymeries **·** Aulnoy-lez-Valenciennes **·** Avesnes-sur-Helpe **·** Bailleul **·** Cambrai **·** Le Cateau-Cambrésis **·** Caudry **·** Coudekerque-Branche **·** Croix **·** Denain **·** Douai **·** Dunkerque-1 **·** Dunkerque-2 **·** Faches-Thumesnil **·** Fourmies **·** Grande-Synthe **·** Hazebrouck **·** Lambersart **·** Lille-1 **·** Lille-2 **·** Lille-3 **·** Lille-4 **·** Lille-5 **·** Lille-6 **·** Marly **·** Maubeuge **·** Orchies **·** Roubaix-1 **·** Roubaix-2 **·** Saint-Amand-les-Eaux **·** Sin-le-Noble **·** Templeuve **·** Tourcoing-1 **·** Tourcoing-2 **·** Valenciennes **·** Villeneuve-d'Ascq **·** Wormhout
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Suveolümpiamängud |
| **Hõbe** | 2016 | jalgpall |
| Euroopa U-21 meistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2019 | jalgpall |

**Lukas Manuel Klostermann** (sündinud 3. juunil 1996 Herdeckes) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja Saksamaa jalgpallikoondises.

2010. aastal liitus ta VfL Bochumi noortevõistkonnaga. 2014. aastal debüteeris ta Bochumi põhimeeskonnas Saksamaa esiliigas.

2014. aasta augustis siirdus ta Leipzigi. Leipzigi meeskonnas debüteeris ta Saksamaa esiliigas 2014. aasta detsembris. Esimese liigavärava lõi ta 24. aprillil 2015 mängus Darmstadt 98 vastu. Alates hooajast 2016–17 on ta Leipzigiga mänginud Saksamaa kõrgliigas.

2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis Klostermann Saksamaa võistkonnaga hõbemedali. 2019. aastal võitis ta hõbemedali ka Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistrivõistlustel. Saksamaa jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 20. märtsil 2019 sõprusmängus Serbia vastu.

| * v
* r
Saksamaa koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Neuer (c)
* 2 Rüdiger
* 3 Raum
* 4 Ginter
* 5 Kehrer
* 6 Kimmich
* 7 Havertz
* 8 Goretzka
* 9 Füllkrug
* 10 Gnabry
* 11 Götze
* 12 Trapp
* 13 Müller
* 14 Musiala
* 15 Süle
* 16 Klostermann
* 17 Brandt
* 18 Hofmann
* 19 Sané
* 20 Günter
* 21 Gündoğan
* 22 Ter Stegen
* 23 Schlotterbeck
* 24 Adeyemi
* 25 Bella-Kotchap
* 26 Moukoko
* Treener: Flick

 | Saksamaa |
Tjumeni oblasti lipp.
Tjumeni oblasti lipp 1996 - 2008.
**Tjumeni oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Tjumeni oblasti lipp.

Ametlikult võeti lipp kasutusele 15. aprillil 1996 ning muudeti 25. oktoobril 2008 vastu võetud uue "Tjumeni oblastis lipu ja vapi seadusega".

### Lipu kirjeldus

Tjumeni oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülalt alla valge, sinine ja roheline. Kanga vardapoolses osas on aga punane võrdhaarne kolmnurk. Sinisel laiul on kõrvuti kolm kuldset krooni. Aastatel 1996–2008 kasutusel olnud lipul oli vardapoolne kuldse kontuuriga valge kroon, mis pärines Tjumeni oblasti vapilt. Kroonide kujundamisel on kasutatud oblasti põhjaosas elavate rahvaste ornamentikat.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused

Lipul olevad värvid on kombineeritud Venemaa ja Siberi värvidest.

Punane sümboliseerib elu, jõudu, ilu, vendlust ja ühtsust. Valge aga viitab rahule, puhtusele, tõele ja täiuslikkusele. Sinine on taeva ja ideaalide, roheline uuenduste, lootuste ja nooruse ning kuldne rikkuse ja tarkuse värv. 

Värvidel on ka teine tähendus, nimelt valge tähistab lund, sinine jõgesid ja järvi ning roheline metsa.

Vaata ka
--------

* Tjumeni oblasti vapp

Välislingid
-----------

* Tjumeni oblasti sümboolika Tjumeni oblasti ametlikul kodulehel (*vene keeles*)
* Riiklik sümboolika: Tjumeni oblast - Tjumen (*vene keeles*)
**Luka Serapionovitš Knjazev** (venepäraselt *Лука Серапионович Князев*; sünniaeg ja -koht on teadmata – 23. aprill 1918 Novotšerkassk) oli Venemaa ehitusinsener ja valgekaardi ohvitser.

Ta lõpetas 1909. aastal Peterburi tsiviilinseneride instituudi ehitusinsenerina. 

Tomski linnaarhitekt Tevje Fischel loobus aprillis 1911 ootamatult oma ametikohast. Vabale ametikohale kandideeris teiste hulgas ka noor ja kogemusteta Luka Knjazev, kes osutuski valituks. Tema peamine töö Tomskis oligi eelmise linnaarhitekti kavandatud tööde lõpetamine, kuni ta ise sai parema pakkumise ja tuli Tallinna Vene–Balti laevatehase ehitustöödele.

Ta läks 1917. aastal tehase Tallinnast evakueerimisel kaasa ning osales tehase uuesti ülesehitamisel Taganrogis.

Ta liitus Vene kodusõjas Doni kasakaarmeega ning teenis Krivjanskaja jalapolgu kuulipildujate komandos. Ta hukkus 23. aprillil 1918 Novotšerkasski vallutamisel.

Looming
-------

Tema projekteeritud ehitisi on põhiliselt Tallinnas, kuid üksikuid ehitisi on ka mujal Venemaal, peamiselt Tomskis ja Taganrogis. Teda võib pidada Vene–Balti laevatehase hoonete projekteerijatest ühe kõige järjekindlama uusklassitsismi viljelejana.

### Tomskis

* 1911–1912 linna pandimaja. Praegu Tomski oblasti riikliku arhiivi hoone, Karl Marxi tänav 26 (*улица Карла Маркса, дом № 26*). Hoone on 1995. aastast Venemaa kultuurimälestis

### Tallinnas

Pikad majad 2.liini ja Sepa tänava nurgal. 1. oktoober 2005
* 1912–1917 Vene–Balti laevatehase hooneid, sealhulgas:
	+ 1915 tehaseasunduse kino, (hilisem kino "Edasi"). Lammutati 1960. aastate lõpul
	+ 1915 tehaseasunduse "pikk maja", mida erinevate projektivariantide järgi ehitati kokku 38 hoonet. Praegu on neist säilinud neli maja: Sepa 1, 3 ja 5 ning 1. liin 3

### Taganrogis

* 1917–1918 evakueeritud Vene–Balti laevatehase hooneid uues asukohas

Viited
------

1. ↑  Oliver Orro. "Suure sõja laps. Tehase loomisest kuni 1917. aastani". // Oliver Orro, Robert Treufeldt, Maris Mändel. "Kopli sonaat. Vene–Balti laevatehas". Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2017. Lk 26
2. ↑  Tomskimaa kodulooportaal. Vene keeles
3. ↑  Eesti Rahvusarhiiv. EAA 33.3.3318, leht 4
4. ↑  "Kino "Edasi" Kopli tänaval", 1969. Ivar Vilde kogu. Eesti Ajaloomuuseum AM N 38980. Eesti muuseumide veebivärav

Kirjandus
---------

* Oliver Orro. "Suure sõja laps. Tehase loomisest kuni 1917. aastani". // Oliver Orro, Robert Treufeldt, Maris Mändel. "Kopli sonaat. Vene–Balti laevatehas". Eesti Arhitektuurimuuseum. Tallinn 2017. Lk 26–27

Välislingid
-----------

* "Kino "Edasi" Kopli tänaval", 1969. Ivar Vilde kogu. Eesti Ajaloomuuseum, AM N 38980
**"To All the Girls..."** on Willie Nelsoni 2013. aastal ilmunud album. Albumi andis välja Legacy Recordings ja sisaldab see Nelsoni duette naislauljatega. Album on pealkirja saanud laulu "To All the Girls I've Loved Before" järgi, mis oli edetabelites kõrgetel kohtadel 1985. aastal Nelsoni ja Julio Iglesiase esituses. 

Esimesel müüginädalal jõudis album Billboardi kantrialbumite edetabelis teisele kohale, mis oli Nelsoni kõrgeim koht selles edetabelis pärast 1989. aastat. Edetabelis Billboard 200 jõudis album üheksandale kohale.

Albumil laulavad Nelsoniga duette tuntud kantrilauljad (Dolly Parton, Miranda Lambert, Loretta Lynn, Carrie Underwood, Rosanne Cash, Wynonna Judd), *americana* ja alternatiivkantri lauljad (The Secret Sisters, Brandi Carlile, Alison Krauss, Shelby Lynne, Emmylou Harris), peamiselt teistes žanrites tuntud lauljad (Sheryl Crow, Mavis Staples, Norah Jones), lauljad, kes on tuntud kantrilauljate tütred (Melonie Cannon, Buddy Cannoni tütar; Tina Rose, Leon Russelli tütar; Nelsoni enda tütar Paula Nelson) ja Nelsoni protežee Lily Meola.

Albumilt anti välja 4 singlit: "From Here to the Moon and Back" (duetipartneriks Dolly Parton), "Grandma's Hands" (Mavis Staples), "It Won't Be Long" (The Secret Sisters) ja "Somewhere Between" (Loretta Lynn).

Laulud
------

| Nr | Pealkiri | Duetipartner | Pikkus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | "From Here to the Moon and Back" | Dolly Parton | 4:01 |
| 2. | "She Was No Good for Me" | Miranda Lambert | 3:47 |
| 3. | "It Won't Be Very Long" | The Secret Sisters | 2:36 |
| 4. | "Please Don’t Tell Me How the Story Ends" | Rosanne Cash | 4:18 |
| 5. | "Far Away Places" | Sheryl Crow | 4:56 |
| 6. | "Bloody Mary Morning" | Wynonna Judd | 3:05 |
| 7. | "Always on My Mind" | Carrie Underwood | 3:55 |
| 8. | "Somewhere Between" | Loretta Lynn | 3:13 |
| 9. | "No Mas Amor" | Alison Krauss | 4:12 |
| 10. | "Back To Earth" | Melonie Cannon | 3:30 |
| 11. | "Grandma's Hands" | Mavis Staples | 3:10 |
| 12. | "Walkin'" | Norah Jones | 3:39 |
| 13. | "'Til The End of the World" | Shelby Lynne | 2:01 |
| 14. | "Will You Remember Mine" | Lily Meola | 4:34 |
| 15. | "Dry Lightning" | Emmylou Harris | 4:21 |
| 16. | "Making Believe" | Brandi Carlile | 3:16 |
| 17. | "Have You Ever Seen the Rain" | Paula Nelson | 4:38 |
| 18. | "After the Fire Is Gone" | Tina Rose | 2:43 |
**Johannes Paesalu** (3. augustini 1940 **Johannes Bachval**; 18. detsember 1911 Edise – 12. märts 1976) oli eesti vaimulik.

Ta õppis Jõhvis algkoolis ja Jõhvi ühisgümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1933–1937. Prooviaastal oli ta aastatel 1938–1939 Helme Maarja koguduses Johannes Uustali juures. Ordineeriti 22. oktoobril 1939 Tallinna toomkirikus õpetajaks.

Aastatel 1939–1940 oli ta Saaremaa praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1940 (valiti 2. juunil 1940)–1941 oli ta Pöide Maarja koguduse õpetaja, hooldades samaaegselt Muhu ja Saaremaa Jaani kogudust.

Aastal 1941 mobiliseeriti ta Nõukogude armeesse, kust vabanes aastal 1945. 31. augustil 1945 määrati ta teenima Viru-Nigula kogudust. Aastatel 1949–1950 teenis ta ka Jõhvi Mihkli kogudust ning aastatel 1946–1961 ja 1971–1976 Kunda kogudust.

Paesalu suri aastal 1976 ja ta maeti Helme kalmistule.

Isiklikku
---------

Paesalu onu Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja. Paesalu abikaasa Hilja-Marie (neiuna Juhanson) oli pärit Helme kihelkonnast. Abikaasa õde Erna Viitol oli skulptor. Tema poeg Joel Paesalu on füüsik, tütar Ello-Rahel Karelson oli biokeemik, Tartu Ülikooli õppejõud, on praegu emeriitdotsent.

Viited
------

1. ↑  Pöide kogudus sai uue õpetaja. Uus Eesti, 3. juuni 1940, nr. 146, lk. 6.
2. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988

Välislingid
-----------

* Arvo Lasting Meenutades õpetaja Johannes Paesalu 100. sünniaastapäeval Eesti Kirik 2. november 2011
**Rahvuslik Kontakt** on eesti- ja rootsikeelne ajakiri, mis ilmub Rootsis Stockholmis. See on Rootsi Eestlaste Liidu väljaanne.

Ajakiri asutati 1957. aastal eestikeelsena esialgse nimega Kontakt. Peatselt selgus, et Rootsis juba on samanimeline ajakiri, misjärel sai ajakirja uueks nimeks Rahvuslik Kontakt. Ajakiri ilmus neli korda aastas. 2014. aasta lõpuni oli vastutav toimetaja Rein Asu. Tegevtoimetaja oli 1987. aastani Ahti Pae ja aastail 1987–2014 Mai Raud-Pähn. Kaastoimetaja on olnud Uno Schultz, keeletoimetaja oli Silvi Nemvalts. Toimetus asub Stockholmi Eesti Majas.

2014-2016 oli ajakirja peatoimetajaks Filip Laurits. Alates 2016. aastast on peatoimetajaks Sirle Sööt. Rahvusliku Kontakti toimetusse kuuluvad veel Aho Rebas, Mai Raud-Pähn, Taave Sööt Vahermägi, Kätlin Aare, Evelin Tamm, Liine Jaanivald. 

Alates 2015. aastast ilmub ajakiri kord aastas. Ajakiri on eesti- ja rootsikeelne, värviline ning digitaalselt loetav Rootsi Eestlaste Liidu kodulehel www.sverigeesterna.se.

Viited
------

1. ↑  Ajakiri Rahvuslik KONTAKT muutub uuest aastast digitaalseks. Eesti Päevaleht (Rootsi), 26. november 2014
2. ↑  Mai Raud-Pähn. Lõpetuseks. Rahvuslik Kontakt 2014, nr 4

Välislingid
-----------

* Rahvuslik Kontakt Rootsi Eestlaste Liidu kodulehel
* Ilmus ajakirja Rahvuslik Kontakt kahesajas number, neljas.ee, 19. detsember 2008
Luke Garbutt 2012. aastal Inglismaa kuni 19-aastaste koondises
**Luke Samuel Garbutt** (sündinud 21. mail 1993 Harrogate'is) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa esiliigaklubis Blackpool. Ta mängib põhiliselt vasakkaitsjana, kuid võib mängida ka äärepoolkaitsjana.

Aastatel 2001–2009 kuulus ta Leeds Unitedi noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Evertoniga. Profidebüüdi tegi ta hooajal 2011/12 Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Cheltenham Town, kus ta mängis Evertonist laenul. Evertoni põhimeeskonnas debüteeris Garbutt 29. augustil 2012 Inglismaa liigakarika mängus Leyton Orienti vastu. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta Evertoni meeskonnas 2014. aasta aprillis mängus Southamptoni vastu. Evertoni meeskonnas mängis Garbutt veel ka hooajal 2014/15.

Hooajal 2013/14 oli Garbutt Evertonist laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Colchester United, hooajal 2015/16 Inglismaa esiliigaklubis Fulham, hooajal 2016/17 Inglismaa esiliigaklubis Wigan Athletic, hooajal 2018/19 Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Oxford United ja hooajal 2019/20 Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Ipswich Town.

2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu Blackpooliga. 2021. aasta juunis pikendas ta klubiga lepingut kahe aasta võrra.

Aastatel 2008–2015 mängis Garbutt Inglismaa noortekoondistes. 2010. aastal tuli ta Inglismaa kuni 17-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.

Viited
------

1. ↑  "Garbutt Signs For Blackpool". *blackpoolfc.co.uk*. 22. september 2020.
2. ↑  "Garbutt signs new contract" – Blackpool F.C. 10.6.2021
**J. Lauristini nimeline kolhoos** oli kolhoos Harju rajoonis Kuivajõe külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Oru. Kolhoosi pindala oli 9200 ha.

Kolhoos oli nimetatud Eesti NSV poliitiku Johannes Lauristini auks, kelle lapsepõlv ja kooliaastad möödusid Kuivajõel.

Alates 1953. aastast juhatas kolhoosi Feliks Vilpert, alates 1960. aastast Evald Metsoo, alates 1974. aastast Kaarel Pajumägi ja alates 1981. aastast Toivo Pangsep.

Suurem liitumine toimus veebruaris 1975, kui ühinesid Johannes Lauristini nimeline kolhoos ja kolhoos Sotsialismi tee. Mitmeid väiksemaid liitumisi oli aga toimunud juba varem. Näiteks Ilus Elu, Johannes Lauristini nim. kolhoos ja Lidia Koidula nim. kolhoos liitusid 1951 (neist viimane moodustus kolhooside Võit ja Karla liitumisel). Samuti liitusid 1951. aastal Nõrava, Tuhala, Sotsialismi tee ja Saula kolhooside liitumisel moodustunud kolhoos Sotsialismi tee ning Soosaare ja Kata kolhooside liitumisel moodustunud kolhoos Võitlus.

Kolhoosil oli Oru osakond ja Kuivajõe osakond.

Lauristini nim. kolhoosi alad piirnesid Ravila sovhoosi, Habaja sovhoosi, Kohila sovhoosi ja Vaida sovhoosi ning kolhoosi Rahva Võit aladega.

Viited
------

1. ↑  Nõukogude Eesti. 1978. Tallinn, Valgus. 2. täiendatud trükk. Lk 357
2. 1 2 3  Ants Talioja koostatud ja Olev Soans-Sooantsu kujundatud graafiline leht "Johannes Lauristini nimeline kolhoos 1949-1990"
RIA Novosti logo
**RIA Novosti** (Российское агентство международной информации «РИА Новости») on Venemaa riiklik uudisteagentuur peakorteriga Moskvas. 9. detsembril 2013 andis president Vladimir Putin korralduse agentuuri seoses agentuuri Russia Today loomisega likvideerida. Uue agentuuri juhiks määrati Dmitri Kisseljov.

RIA Novosti loeb oma tegevuse alguseks 24. juunit 1941, mil NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu ja NLKP Keskkomitee avaldasid Nõukogude Infobüroo (Sovinformbjuro) loomise otsuse.

1961. aastal loodi Sovinformbjuro asemele pressiagentuur Novosti (APN, Агентство печати «Новости»).

1990. aastal asutati president Mihhail Gorbatšovi dekreediga APN-i järglasena infoagentuur Novosti (IAN, Информационное агентство «Новости»).

Septembris 1991 loodi IAN-i baasil Venemaa infoagentuur Novosti (Российское информационное агентство «Новости»).

Detsembris 2013 loodi RIA Novosti välismaale suunatud haru ja välisauditooriumile mõeldud Vene riikliku raadiokanali Voice of Russia ühendamise teel Rossija Segodnja.

Välislingid
-----------

* Agentuuri veebisait
Ryan Strome 2015. aastal New York Islandersiga
**Ryan Edward Strome** (sündinud 11. juulil 1993 Mississaugas Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija. Ta mängib NHL-i klubis Anaheim Ducks ründajana paremäärel.

Strome alustas karjääri Greater Toronto Hockey League'i klubis Toronto Marlboros. Seejärel mängis ta Ontario Hockey League'i klubides Barrie Colts ja Niagara IceDogs.

2011. aastal valis New York Islanders ta NHL-i *draft* '​is viienda valikuna. Ta mängis enne Islandersiga liitumist esmalt Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers American Hockey League'is. NHL-is tegi ta debüüdi hooajal 2013–14. Oma NHL-i karjääri esimese värava lõi ta 6. jaanuaril 2014 mängus Dallas Starsi vastu.

2017. aasta juunis liitus ta Edmonton Oilersiga, kui ta vahetati ründaja Jordan Eberle' vastu.

2018. aasta novembris siirdus ta New York Rangersi, kui ta vahetati Ryan Spooneri vastu. Hooajal 2021/22 lõi Strome NHL-is 21 väravat, mis oli NHL-is tema seni parimaks tulemuseks.

2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Anaheim Ducksiga.

2012. aastal võitis Strome Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Ka tema noorem vend Dylan Strome mängib NHL-is.

Viited
------

1. ↑  "Oilers acquire Strome". NHL.com. Vaadatud 3.1.2019
2. ↑  "Rangers Acquire Forward Ryan Strome". NHL.com. 16.11.2018. Vaadatud 3.1.2019
3. ↑  "Ducks sign Ryan Strome to five-year contract". Anaheim Ducks. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022.

Välislingid
-----------

* Ryan Strome NHL.com lehel
* Ryan Strome hockeydb.com lehel

| * v
* r
Anaheim Ducks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Lukáš Dostál **·** John Gibson **·** Anthony Stolarz |
| 
**Kaitsjad**: Nathan Beaulieu **·** Simon Benoît **·** Jamie Drysdale **·** Cam Fowler **·** Scott Harrington **·** John Moore **·** Kevin Shattenkirk **·** Andrej Šustr **·** Urho Vaakanainen **·** Colton White |
| 
**Ründajad**: Sam Carrick **·** Max Comtois **·** Derek Grant **·** Adam Henrique **·** Max Jones **·** Brett Leason **·** Isac Lundeström **·** Brock McGinn **·** Mason McTavish **·** Jayson Megna **·** Nikita Nesterenko **·** Jakob Silfverberg **·** Ryan Strome **·** Troy Terry **·** Frank Vatrano **·** Trevor Zegras |
**"J. Alfred Prufrocki armulaul"** ("The Love Song of J. Alfred Prufrock") on T. S. Elioti 1910–1911 kirjutatud ja 1915. aastal ajakirjas Poetry avaldatud luuletus. Luuletus õnnestus avaldada alles pärast Ezra Poundi järjekindlat pealekäimist ajakirja toimetajale. Sellest sai Elioti esimene tuntust kogunud luuletus. 1917. aastal ilmus see luulevihikus "Prufrock and Other Observations". Seda peetakse modernistliku stiili meistriteoseks.

Luuletuse struktuuri on mõjutanud Dante Alighieri teosed. Dante "Jumalikust komöödiast" on pärit ka luuletuse moto (Põrgu XXVII, 61–66). Luuletuses on mitmeid vihjeid Piiblile, William Shakespeare'i näidenditele "Kuningas Henry Neljas", "Kaheteistkümnes öö" ja "Hamlet" ning prantsuse sümbolistidele.

Luuletus on Prufrocki sisemonoloog kogemustest teadvuse voolu tehnika kasutamisel.

Eesti keeles on luuletus ilmunud Paul-Eerik Rummo tõlkes kogumikus "Ahermaa ja teisi luuletusi" (1999) ning Juhan Aru tõlkes ajakirjas Vikerkaar (nr 6, 2020, lk 1–5).

Viited
------

1. ↑  "T.S. Eliot". *Encyclopædia Britannica* (Inglise keeles). Vaadatud 9. juuli 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

*
**Vähinatt** (lõunaeesti murdes ja Tartumaal ka *kahv*) on vähipüügivahend.

Vähinatt oli traadist, harvemini puidust rõngas, mis oli kaetud võrgulinaga, nii et moodustus kott, mis riputati nööriga ridva otsas veekogu põhja. Sööt kinnitati nata keskele, et seda ei saaks ära viia. Püügivahendit tuli tihti kontrollida, sest natt ei takistanud vähke lahkumast. 

Püüti mitme nataga korraga, söödaks kas kalatükid, vareseliha, nülitud konn vms.

Tänapäev
--------

Vähinata definitsioon kehtivas kalapüügieeskirjas – lubatud kurnpüünis, söödastatav, kuni 50 cm läbimõõduga veekogu põhja asetatav tõstetav püünis, võib olla varustatud ridvaga.

Viited
------

1. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 123
2. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 173
3. ↑  Vabariigi valitsuse määrus. 16.06.2016. § 8.2.7

Välislingid
-----------

* Vähinatt, Eesti Rahva Muuseum
* Kurnpüünised
**Rydzyna** (saksa keeles *Reisen*) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Leszno maakonnas, Rydzyna valla halduskeskus. Rydzyna asub Lesznost umbes 8 km kagus.

Ürikutes on Rydzynat esimest korda mainitud 1403. aastal. Linnaõigused sai 1422. aastal, need taaskinnitati 1551. aastal.

Aastatel 1704–1709 oli Rydzyna Poola kuninga ja Leedu suurvürsti Stanisław Leszczyński residents.

Teise Poola jagamise tulemusel läks Rydzyna 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1919. aastal läks linn tagasi Poolale.

Linnas asub 15. sajandil rajatud Rydzyna loss, mis omandas praeguse kuju üldjoontes 17. sajandi lõpul. 1945. aasta jaanuaris põletasid Nõukogude sõdurid Rydzyna lossi maha. Loss restaureeriti aastatel 1975–1989.

Galerii
-------

* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 6.10.2022.
2. ↑  Rydzyna. Historia miejscowości Wirtualny sztetl
3. ↑  Zamek Rydzyna polska.travel
4. ↑  Rydzyna Encyklopedia PWN
5. ↑  Rydzyna. Zamek barokowy zamkipolskie.com
6. ↑  Rydzyna Caste history Biega
7. ↑  Rydzyna StayPoland
Ryan McGowan (2017)
**Ryan James McGowan** (sündinud 15. augustil 1989 Adelaide'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib kaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Kuwait SC.

Ta alustas karjääri Austraalia klubis Para Hills Knights. 2006. aastal liitus ta Šotimaa klubiga Heart of Midlothian. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2008. aastal. Klubi põhikoosseisu liikmeks sai ta hooajal 2011–12. Hooajal 2009–10 mängis ta laenul Šotimaa esiliiga klubis Ayr United ja hooaja 2010–11 teises pooles Šotimaa esiliigas Partick Thistle'is. Hiljem on ta mänginud veel Hiina kõrgliiga klubides Shandong Luneng Taishan, Henan Jianyes ja Guizhou Zhicheng, Šotimaa kõrgliiga klubis Dundee United, Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Sharjah, Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Bradford City ning Austraalia kõrgliiga klubis Sydney FC.

2021. aasta juulis sõlmis ta lepingu Kuveidi kõrgliiga klubiga Kuwait SC.

Debüüdi Austraalia jalgpallikoondises tegi McGowan 15. augustil 2012 sõprusmängus Šotimaa vastu. Ta on kuulunud Austraalia koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.

Tema vend Dylan McGowan on samuti jalgpallur.

Saavutused
----------

Hearts
* Scottish Cup: 2012

Shandong Luneng Taishan
* Chinese FA Cup: 2014

Sydney FC
* A-League'i Championship: 2019–20
* A-League'i Premiership: 2019–20

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Franjic
* 3 Davidson
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Spiranovic
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Taggart
* 10 Halloran
* 11 Oar
* 12 Langerak
* 13 Bozanic
* 14 Troisi
* 15 Jedinak (c)
* 16 Holland
* 17 McKay
* 18 Galekovic
* 19 McGowan
* 20 Vidošić
* 21 Luongo
* 22 Wilkinson
* 23 Bresciano
* Treener: Postecoglou

 | Austraalia |
**Rahvuskultuuriselts Kirmas** on Pärnus tegutsev kultuuriselts, mis alustas tegevust 1985. aastal Pärnu Metsakombinaadi Klubis, alates 1999. aastast tegutsetakse mittetulundusühinguna. Seltsi asutaja ja pikaajaline juht oli Ülle Jaeger, alates 2010. aastast on rühmade tantsujuhendajaks Raivo Erm. 

Kirmases on läbi tegevusaja tegutsenud rahvatantsurühm, rahvamuusikakapell ja laulusolistid. 

Läbi aastakümnete on Kirmas esitanud folkloorseid kavasid, rahvapärimuslikke tantsu- ja laulukavasid, samuti ka seatud rahva- ja lavatantse. Rahvatantsurühm on osalenud paljudel festivalidel, sh Baltica folkloorifestivalil, ning Eesti üldtantsupidudel. Selts on korraldanud rahvatantsuvõistlust "Pärnu Labajalg", viimati aastal 2013. 

Kirmase embleemil on suur juurtega puu – Kirmas on läbi aastate järginud tava, et säiliks järjepidevus, et meie laulud ja tantsud pärandataks vanematelt põlvedelt meie lastele.

Tegevus
-------

2020/2021. a. hooajal on seltsis neli rahvatantsurühma - kaks segarühma, naisrühm ja lasterühm.

Tegutsetakse Pärnus Raeküla Vanakooli Keskuse ruumides.

Välislingid
-----------

* Rahvuskultuuriselts Kirmas ametlik koduleht.
**Ryan McBride** (15. detsember 1989 Derry – 19. märts 2017 Derry) oli Põhja-Iirimaa jalgpallur.

McBride oli 2011–2017 jalgpalliklubi Derry City keskkaitsja. Ta lõi 2017. aasta hooajal kaks väravat ja sai ühe kollase kaardi. Derry City eest mängides lõi ta kokku üheksa väravat ja võttis osa 131 kohtumisest.

2017. aasta 18. märtsil mängis McBride Derry City ja Drogheda Unitedi vahelisel kohtumisel. Järgmisel päeval leiti ta oma magamistoast surnuna. McBride'i toetajad kogunesid tema Bluebell Hill Gardensis asuva kodu ette. Kuus päeva varem oli ta jalgpallimatši vaheajal kurtnud hingamisraskuste ja valude üle rinnas. Tema matused toimusid 23. märtsil, selleks ajaks polnud surma põhjust teatatud.

Viited
------

1. ↑  "Derry City in shock after sudden death of captain Ryan McBride". *Derry Journal* (Inglise keeles). 19.03.2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  ""HARD TO TAKE" Derry City FC captain Ryan McBride became ill at half-time against Dundalk – just six days before his death" The Irish Sun, 21. märts 2017
3. ↑  "Derry City captain Ryan McBride is laid to rest" BBC News, 23. märts 2017
**Vähikivi** on rändrahn Harju maakonnas Kose vallas Tammiku külas. 

See asub Tuhala-Kohila-Kolu teekolmnurgas, Nõmme teeristist 400 m Tuhala poole, maanteest 100 m lõunas, riigimetsa ääres, Sepa talu aiast 50 m kagus.

Kaitse
------

Vähikivi ei kuulu kaitsealuste objektide hulka. Soovitav säilitada ilmeka maastikuelemendina Tuhala karstipiirkonnas.

Iseloomustus
------------

Pealtvaates tilgakujulise põhiplaaniga rahn, mille pikitelg kulgeb kirdest edelasse (65°). Küljed püstised, kirdekülg pisut eenduv. Rahnu pealispind on konarlik, kaetud sambla ja samblikega, lagi muhklik ja konarlik, edela poole madalduv. Lae kõrgemas kohas suuri kvartsipesi.

Vähikivi ümbrus on 20 m ulatuses lage rohumaa, nähtavasti endine põllumaa. Kaugemal laiub kuusik. Kivi kõrval kasvab metssõunapuu, jalamile on kuhjatud väiksemaid kive.

Rabakivi: tüüpilise ovoidstruktuuriga (viiburgiit)

Ü. Heinsalu mõõtis kivi pikkuseks 5,9 m, laiuseks 4,4 m, kõrguseks 2,2 m ning ümbermõõduks 14,3 meetrit. 

E. Pirrus mõõtis kivi pikkuseks 5,6 m, laiuseks 3,1 m, kõrguseks 2,3 m ning ümbermõõduks 14,5 meetrit.

Välislingid
-----------

* Vähikivi Eesti looduse infosüsteemis
***C++ Standard Template Library*** ehk ***STL*** on Hewlett-Packardis (Alexander Stepanov, HP Labs) loodud C++ teek, mis on suuremas osas võetud üle C++ standardteeki. STL põhineb mallidel ning hõlmab *konteinereid*, mis võimaldavad kasutada üldistavaid ja abstraktseid andmetüüpe; *iteraatoreid*, mis võimaldavad ühetaolist ligipääsu konteinerite jms elementidele; *algoritme* ja *funktoreid* (funktsiooniobjekte) ehk predikaate, mille abil saab modifitseerida algoritmide tööd (nt kirjeldada sortimise järjekorda).

Kasutamine
----------

Näitena on **STL** abil võimalik luua kaherealine nö "stringi"-tabel mällu vaid mõne reaga

```
 #include <map>
 #include <string>
 /.../
 std::map<std::string, std::string> strTbl;

```

Konteineri kasutamine *C array* asemel:

```
 #include <vector>
 /.../
 std::vector<int> intArray(100); /\* C puhul staatiline analoog: int intArray[100]; \*/

```

Välislingid
-----------

* STL programmer's guide Ametlik juhend SGI-lt.
* STLport, mis baseerub SGI STLil, on üks *STL*i, *iostreams* ja *string* teekide implementatsioone.
**Oniomaania** (kreeka keeles ὤνιος *ṓnios* "müügiks" ja μανία *maanía* "hullumeelsus") (kõnekeeles "**šopahoolik**"), on vastupandamatu vajadus pidevalt asju osta. Kellett ja Bolton, väidavad, et oniomaania on kontrollimatu tung, kui inimene kulutab palju raha ja aega ostmistegevuseks ja tulemuseks on sotsiaalsed, isiklikud ja rahalised raskused. Paljudel inimestel on oniomaania isiksusehäire või ka impulsihäire. Seda on nimetatud ka sõltuvushäireks.

Oniomaaniaga kaasnevad tihipeale ka ärevus, ainete kuritarvitamine, söömishäired. Inimesed, kel on vastupandamatu vajadus osta, kalduvad omi tundeid halvasti mõistma ja nad ei suuda hakkama saada oma negatiivsete tujudega. Tavaliselt saab sõltuvus alguse teismelisena või kahekümnendates ning on krooniline. Enam põevad seda naised kui mehed. Oniomaania pole vaid neil, kes ostavad asju rohkem, kui neil vaja, vaid hõlmab ka neid, kes veedavad väga pikalt aega ostmisega või mõtlevad pidevalt, et peaks asju ostma, aga nad ei osta neid. Tänu internetikaubandusele on oniomaania üks internetisõltuvuse oluline alaliik. 

Oniomaania võib esineda koos patoloogilise kogumisega, kuid tihtipeale on inimesele olulisem ostmise protsess ise, kui vajadus neid asju hiljem omada ja kasutada. Inimene võib nautida näiteks internetioksjonil pakkumiste tegemist, allahindlustel "soodsa hinnaga" asjade saamist, vana töötava eseme asemele uue mudeli hankimist jmt.

Oniomaaniat ravitakse antidepressantidega.

Vaata ka
--------

* Patoloogiline kogumine
* Obsessiiv-kompulsiivne häire

Viited
------

1. ↑  OMD. (2000, March 5). Retrieved January 16, 2008, from
2. 1 2  Kellett S. Bolton J. V. (2009). "Compulsive buying : A cognitive-behavioural model". *Clinical Psychology and Psychotherapy*. **16** (2): 83–99. DOI:10.1002/cpp.585. PMID 19229837.
3. ↑  ncbi.nlm.nih.gov
4. ↑  Rose, Paul; Segrist, Daniel J. "Difficulty Identifying Feelings, Distress Tolerance and Compulsive Buying: Analyzing the Associations to Inform Therapeutic Strategies". *International Journal of Mental Health and Addiction*. **11** (1): 65–68. DOI:10.1007/s11469-012-9389-y. ISSN 1557-1874.

Välislingid
-----------

* Kui sa nende kümne väitega nõustud, siis oled sa šopahoolik Delfi 30. märts 2016
CAC 40 indeks aastatel 1987–2020
**CAC 40** on Pariisi Börsi peamine börsiindeks. Selle ISIN-kood (*International Securities Identification Number*, ISO 6166) on FR0003500008 ja mälukood on "PX1".

*Compagnie des agents de change* poolt 31. detsembril 1987 loodud 1000 baaspunkti CAC 40 indeks (CAC tähendab *Cotation Assistée en Continu*) määratakse neljakümne pidevalt noteeritud aktsia hinna põhjal esimesel turul saja ettevõtte vahel, kes kauplevad kõige rohkem Pariisi Euronextil, mis on osa Euroopa juhtivast börsist Euronext. Need eri tegevusvaldkondi esindavad ettevõtted kajastavad põhimõtteliselt Prantsuse suurettevõtete majanduse üldist suundumust ja nende esinduslikkuse säilitamiseks vaadatakse nende nimekirja regulaarselt üle.

Indeksi arvutamine
------------------

Indeks arvutatakse 40 suurima ettevõtte aktsiahindade kapitalisatsiooniga kaalutud väärtuse aritmeetilise keskmisena, aktsiad, millega kaubeldakse Euronext Parisi börsil. Igal neljakümnel ettevõttel on oma indeks, mida kaalutakse vastavalt turul saadaolevate väärtpaberite väärtusele. Kaalud on ettevõtteti erinevad, olenevalt selle vabas ringluses olevast kapitalisatsioonist. Kaalumise ajal kärbitakse ettevõte CAC 40-s maksimaalse 15% kaaluni.

Alates 1. detsembrist 2003. a. võetakse kapitalisatsiooni arvutamisel arvesse ainult vabas ringluses olevad aktsiad.

Indeks arvutatakse 30 sekundi tagant börsi tööpäevadel kella 9.00-17.30 Kesk-Euroopa aja järgi.[*viide?*]

Valiku kriteeriumid
-------------------

CAC 40 koosseisu uuendab kord kvartalis ekspertide komitee Conseilcientifique des indices (CSI). Muudatused jõustuvad alati märtsi, juuni, septembri ja detsembri kolmandal reedel. Vabal turul olevate aktsiate arv vaadatakse üle iga september.

Viited
------

1. ↑  "Rules for the CAC 40® index" (PDF). *euronext.com*. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2011. Vaadatud 17. veebruaril 2022.
2. ↑  "Le CAC 40, qu'est-ce que c'est?". *lafinancepourtous.com*. Vaadatud 17. veebruaril 2022.
3. ↑  "CAC 40 : comment le conseil des indices choisit les heureux élus". *business.lesechos.fr*. Vaadatud 17. veebruaril 2022.
4. ↑  "Le Conseil scientifique des indices, grand manitou du CAC 40 (ENCADRE)". *lepoint.fr*. Vaadatud 17. veebruaril 2022.

Välislingid
-----------

* CAC 40
* S&P 500 indeksisse kuuluvad ettevõtted « CAC 40 - *Cours en temps réel* »

Pariisi börsi indeksi CAC 40 ettevõtted (november 2022)

* Air Liquide
* Airbus
* Alstom
* ArcelorMittal
* AXA
* BNP Paribas
* Bouygues
* Capgemini
* Carrefour
* Crédit Agricole
* Danone
* Dassault Systèmes
* Engie
* EssilorLuxottica
* Eurofins Scientific
* Hermès International
* Kering
* Legrand
* L'Oréal
* LVMH
* Michelin
* Orange
* Pernod Ricard
* Publicis
* Renault
* Safran
* Saint-Gobain
* Sanofi
* Schneider Electric
* Société Générale
* Stellantis
* STMicroelectronics
* Teleperformance
* Thales
* Total
* Unibail-Rodamco-Westfield
* Veolia
* Vinci
* Vivendi
* Worldline
Marítimo meeskond, mis võitis 1916–1917 toimunud esimesed Madeira saare meistrivõistlused
Klubi kodustaadion Estádio do Marítimo
**Club Sport Marítimo** on Portugali spordiklubi, mis tegutseb Madeiral Funchalis.

Klubi on asutatud 1910. aastal. Klubi on eelkõige tuntud tänu oma jalgpallimeeskonnale, mis mängib Portugali kõrgliigas Primeira Liga. 1926. aastal võitis klubi üleriigilised meistrivõistlused Campeonato de Portugali. Logistilistel põhjustel ja suure kauguse tõttu Portugali maismaast ei osaletud mitmeid aastakümneid Portugali meistrivõistlustel, millega liituti uuesti 1973. aastal. Aastatel 1995 ja 2001 on Marítimo jõudnud Portugali karikavõistluste finaali ning aastatel 2015 ja 2016 liigakarika finaali. Korduvalt on osaletud Euroopa klubivõistluste kvalifikatsiooniringides. Hooajal 2012–13 osaleti UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril.

Marítimo suurim rivaal on Nacional.

Lisaks jalgpallile on klubil oma osakond muuhulgas veel võrkpallis, käsipallis, rulluisuhokis ja kergejõustikus.

Jalgpallimeeskond
-----------------

### Praegune koosseis

### Saavutused

* **Campeonato de Portugal**

**Võitja (1)**: 1925–26
* **Portugali karikas**

*Teised kohad (2)*: 1994–95, 2000–01
* **Taça da Liga**

*Teised kohad (2)*: 2014–15, 2015–16
* **Portugali esiliiga**

**Võitja (2)**: 1976–77, 1981–82

Viited
------

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht

| * v
* r
Primeira Liga |
| --- |
| Klubid 2020–2021 | 
Belenenses SAD **·**  Benfica **·** Boavista **·** Braga **·** Famalicão **·** Farense **·** Gil Vicente **·** Marítimo **·** Moreirense **·** Nacional **·** Paços de Ferreira **·** Portimonense **·** Porto **·** Rio Ave **·** Santa Clara **·** Sporting CP **·** Tondela **·** Vitória de Guimarães |