Württembergi lipp
Württembergi vapp
Württembergi jagamine Nürtingeni lepinguga.
**Württembergi krahvkond** (saksa keeles *Grafschaft Württemberg*) oli ajalooline territoorium, mis sai alguse Württembergi dünastia valdustest, vana Švaabimaa hertsogkonna südamest aastal 1083. Stuttgart oli selle pealinn. 12. sajandist aastani 1495 oli see krahvkond Saksa-Rooma riigis. Hiljem sai sellest hertsogkond ja seoses Saksa-Rooma riigi kadumisega kuningriik.

Etümoloogia
-----------

Krahvkond sai nime samanimelise mäe järgi Untertürkheimi linnaosas Rotenbergis, Stuttgardis, millel Wirtembergi loss seisis aastani 1819. Umbes aastani 1350 esines krahvkond ürikutes ainult kirjapildiga "Wirtenberg".

Ajalugu
-------

Württembergi dünastia ilmus esmakordselt 11. sajandi lõpul. Ürikutes ülestähendatud esimene pereliige oli aastal 1081 Konrad I, kes usutavasti ehitas lossi. Württembergidest said krahvid 12. sajandil. Hohenstaufenite valitsemise lõpp Švaabimaa hertsogkonna üle aastal 1250 võimaldas Württembergidel laiendada oma territooriumi, kaasates hertsogkonna. Stuttgart, tulevane pealinn, sai krahvkonna osaks pärast Ulrich I abielu Badeni Mechthildiga aastal 1251. 

Württembergi territoorium laienes veelgi Ulrich III, Eberhard II ja Eberhard III valitsemise ajal. Eberhard III ajal liidendas Württemberg Montbéliard'i krahvkonna (saksa *Mömpelgard*) seoses tema poja Eberhard IV ja Henriette de Montbéliard'i kihlusega aastal 1397.

Aastal 1442 sõlmiti Ulrich V ja tema venna Ludwig I vahel Nürtingeni leping, mis jagas Württembergi kaheks osaks. Ulrich võttis Stuttgardi osa (Württemberg-Stuttgart), sealhulgas linnad Bad Cannstatt, Göppingen, Marbach am Neckar, Neuffen, Nürtingen, Schorndorf ja Waiblingen. Ludwig võttis Bad Urachi osa (Württemberg-Urach), sealhulgas linnad Balingen, Calw, Herrenberg, Münsingen, Tuttlingen ja Tübingen. See jaotus sisaldas ka Montbéliard'i krahvkonda pärast Henriette'i surma aastal 1444.

Münsingeni lepinguga aastal 1482 ja Esslingeni lepinguga aastal 1492 õnnestus krahv Eberhardil taasühendada Württemberg ja tõusta hertsogiseisusesse. Lastetust Eberhardist sai taasühendatud riigi ainuvalitseja. Württemberg-Stuttgardi krahv Eberhard VI määrati tema järglaseks ja pidi valitsema koos kaheteistkümne "auväärse" komiteega, riigi kahe seisuse: aadli ja kodanlaste esindajatega.

Keiser Maximilian I kokkukutsutud Wormsi Riigipäeval aastal 1495 sai krahvkond hertsogkonnaks.

Württembergi valitsejad
-----------------------

 *Pikemalt artiklis Württembergi valitsejate loend*
### Württembergi krahvid

* 1143–1158 Ludwig I
* 1158–1181 Ludwig II
* 1181–1240 Hartmann
* 1194–1241 Ludwig III
* 1241–1265 Ulrich I
* 1265–1279 Ulrich II
* 1279–1325 Eberhard I
* 1325–1344 Ulrich III
* 1344–1392 Eberhard II (kuni 1362. aastani valitses koos Ulrich IV-ga)
* 1344–1362 Ulrich IV
* 1392–1417 Eberhard III
* 1417–1419 Eberhard IV
* 1419–1442 Ludwig I (kuni 1442. aastani valitses koos Ulrich V-ga)
* 1419–1442 Ulrich V

**1442. aastal jaotati Württembergi krahvkond kaheks osaks.**.

### Württemberg-Stuttgardi krahvid

* 1442–1480 Ulrich V
* 1480–1482 Eberhard VI (hilisem hertsog Eberhard II)

### Württemberg-Urachi krahvid

* 1442–1450 Ludwig I
* 1450–1457 Ludwig II
* 1457–1482 Eberhard V

**1482. aastal taasühendati krahvkond.**

### Württembergi krahv

* 1482–1495 Eberhard V (sai 1495 Eberhard I nime all Württembergi hertsogiks)