**Hulgasõnafraas** ehk **hulgafraas** ehk **kvantorifraas** on fraas, mille peasõna on hulgasõna. Hulgasõnafraas koosneb hulgasõnast ja nimisõnast või nimisõnafraasist. Hulgasõnad väljendavad lauses hulka või mõõtu ja kuuluvad eesti keeles erinevatesse sõnaliikidesse. Hulgasõna võib olla näiteks

arvsõna: *Aias kasvab [**viis** õunapuud]*

nimisõna: *Saalis jooksis [**hulk** tüdrukuid].* *Isa kinkis emale [**kimbu*** *lilli].* *Ostsin poest [**paki** piima]*

asesõna: *Aasal lendas [**mitu** liblikat]*.

Hulgafraas on eksotsentriline fraas, selle peasõna ega laiend ei saa lauses üksi täita sedasama süntaktilist funktsiooni, mida fraas tervikuna. See tähendab, et kumbagi fraasi komponenti ei saa lausest välja jätta.

Hulgafraas võib omakorda olla hulgasõna laiend. Nii tekivad üksteist hõlmavad hulgafraasid: *[**mitu** [**tükki** graniiti]].*

Eesti keel
==========

Hulgafraasi peasõna ja laiend
-----------------------------

#### Hulgafraasi peasõna sõnaliik

Hulgafraasi peasõna ehk tuum võib olla

* põhiarvsõna: ***neli** bussi*
* nimisõna, mis märgib mõõtu, hulka, kogu, rühma, osa: ***meeter** nööri*, ***karp*** *küpsiseid, **kamp** poisse*, ***rühm** lapsi, **hulk** inimesi*
* asesõna: ***mitu*** *meest*, ***mõnisada*** *aastat*
* määrsõna: ***palju** lilli*

#### Hulgafraasi peasõna ja laiendi vorm

Olenemata hulgasõna sõnaliigist toimivad nad lauses ühtmoodi, tingides selle, et hulgasõna laiend on osastavas käändes. Hulgasõna ja selle laiend on tavaliselt rektsiooniseoses.

Kui hulgasõna tuum on käändsõna, siis on hulgasõna fraasi tuum selgelt ainult nimetava käände puhul: ***rühm** mehi*. Muude käänete puhul on tuuma ja laiendi vahel ühildumisseos ja tuuma võib pidada ka nimisõnaks ja fraasi nimisõnafraasiks: ***rühmale** meestele*.

Hulgafraas lauses
-----------------

Hulgafraas võib olla lauses 

* sihitis: *Ostsin [**kilo** õunu]. Leidsin maast [**viis** senti].*
* määrus: *Peatuti [**kümneks** minutiks].*
* alus: *[**Hulk** poisse] jooksis metsas. Staadionil sagis [**trobikond** lapsi].*
* öeldistäide: *Kaks pead on ikka [**kaks** pead]. Matemaatika tunni pikkus on [**45** minutit].*
* täiend: *[**kümne** tüdruku] unelm; [**enamiku** õpilaste] probleem.*

Hulgafraasi laiend
------------------

Hulgafraasi laiend on lauses

* **täiend**, kui põhisõna on
	+ põhiarvsõna või pronumeraal: *[**Kaks** kassi] mängisid puu otsas. Nägin seal [**mitut** autot].*
	+ nimisõna, mis näitab kogust, hulka: *[**Meeter** nööri] maksab sama palju kui [**pakk** mahla].*
* osastavas käändes **määrus**, kui hulgafraasi põhisõna on sõnaliigilt määrsõna, nt *palju*: *[**Palju** lund] sadas maha.*

#### Hulgasõna määralaiend

Kui hulgasõna on arvsõna, võivad hulgasõna laiendada määramäärsõnad *peaaegu* või *peagu, vähemalt, umbes, ligikaudu, täpselt, napilt* jm*.* 

Ligikaudsust väljendavate määrsõnade *umbes, ligikaudu* jm asemel ei soovitata kasutada kohamäärsõna *kuskil*: mitte *[**Kott** õunu] kaalub [kuskil* või *kusagil **kaks** kilo]*, vaid [***Kott** õunu] kaalub [umbes/ligikaudu **kaks** kilo].*

#### Hulgasõna laiend seestütlevas käändes

Hulgasõna laiend võib olla osastava käände asemel ka seestütlevas: *[**viis** naistest].* Kui osastavas käändes laiend ainult nimetab objekte, siis seestütlevas käändes laiend märgib kindlat tervikut ning kogu fraas on selle terviku osa.

Seestütleva käände kasutamisega ei maksa liialdada. Terviku-osa suhe ilmneb tihtipeale muudest asjaoludest, näiteks hulgasõnade osatähendusest. Sellisel juhul sobib terviku märkimisel seestütleva käände asemel kasutada osastavat, näiteks

*[**Enamik** Võru Linnavolikogu liikmeist ~ liikmed] on eestlased.* 

*[**Osa** eilsest päevast ~ eilset päeva] kuulus mu kodutööde lahendamisele.*

*Luba mulle [**veerand** seda kooki ~ sellest koogist].*

Tervikut märkivad isikulised asesõnad on seestütlevas käändes: *[**Paljud** meist] on lõpetanud Tallinna Ülikooli.*

Seestütlevas käändes laiend võib peale hulgasõna seostuda ka muude sõnadega, nt *[**kõige noorem** neist]*. Tegelikult ei kuulu selline laiend ka hulgasõnafraasis mitte niivõrd hulgasõna kui kogu hulgasõnafraasi juurde, millest on ära jäetud osastavas käändes element: *[**viis** neist õuntest] = [**viis** õuna neist kaheksast õunast].*

Vaata ka
--------

* tegusõnafraas
* omadussõnafraas
* määrsõnafraas
* kaassõnafraas

Kirjandus
---------

* Erelt, M. 2013. Eesti keele lauseõpetus: sissejuhatus öeldis. Tartu: Tartu Ülikooli Eesti keele osakonna preprindid 4.
* Erelt, M. R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993.