recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Otto Skorzeny** (12. juuni 1908 Viin – 6. juuli 1975 Madrid) oli Relva-SS-i ohvitser, kelle viimane auaste oli Obersturmbannführer.

Ta astus 1926. aastal Viini Tehnikakõrgkooli.

1941. aasta sügisel määrati ta Moskva lahingu ajal vastutama sakslaste "tehnilise üksuse" eest. See pidi hõivama tähtsamate asutuste hooned Moskvas, näiteks NKVD peakorteri Lubjankal, samuti kesktelegraafi maja, enne kui need hävitatakse. See ülesanne tühistati, kui Moskva vallutamine ebaõnnestus.

1942. aasta detsembris sai Skorzeny katjuušašrapnelliga kuklasse haavata. Ta keeldus arstiabist, välja arvatud aspiriin, side ja klaasitäis viina, ning naasis juba mõne tunni pärast rivvi. Teda autasustati vapruse eest Rüütliristiga, kuid tema tervis halvenes, ta kannatas tugevate pea- ja kõhuvalude käes ning pidi Viini ravile minema.

Relva-SS-i eriüksuse moodustamine
---------------------------------

Skorzeny kutsuti 1943. aasta aprillis Relva-SS-i peakorterisse, kus tal paluti osaleda eriüksuse moodustamises. Riigi Julgeoleku Peaameti IV osakond (Gestapo) rajas selleks otstarbeks Oranienburgi erioperatsioonide väljaõppekeskuse.

Skorzeny erioperatsioonid
-------------------------

* *Franz* – liitlastevastase sissitegevuse õhutamine Iraanis
* *Unternehmen Eiche* (1943) – Benito Mussolini päästmine vangistusest
* katse tappa Jossif Stalin, Winston Churchill ja Franklin Roosevelt 1943. aasta Teherani konverentsi ajal
* *Unternehmen Rösselsprung* (1944) – katse tabada Josip Broz Tito elusalt
* *Unternehmen Panzerfaust* (*Unternehmen Eisenfaust*) (1944) – admiral Miklós Horthy poja röövimine, et ta tagasi astuks ja Ferenc Szálasi võimule tuleks
* *Unternehmen Greif* (1944) – lääneliitlaste tagalas liitlasvägede vormiriietust kandes korraldatud diversiooniaktid
* *Werwolf* – kavandatud natside relvastatud vastupanu liitlastele

Skorzeny aitas maha suruda 20. juuli 1944 vandenõud ja kinni võtta selles osalenuid.

Pärast sõda
-----------

Skorzeny andis end 16. mail 1945 USA armeele vangi. Teda süüdistati Dachau kohtuprotsessil 1947 sõjakuritegudes, nimelt USA sõjaväe mundrit kandes korraldatud diversiooniaktide ettevalmistamises. Kohtuprotsess kestis kolm nädalat. Protsessi käigus kutsus kaitse välja mitu tunnistajat liitlasvägedest, kes tunnistasid, et kandsid sõja ajal Saksa mundrit. Seepeale otsustas kohus, et vaenlase mundri kandmine ei ole sõjakuritegu. Süüdistused Punase Risti abipakkide omastamises sõjavangidelt langesid tunnistajate puudumisel ära ja Skorzeny mõisteti õigeks.

Viited
------

1. ↑  Otto Skorzeny. Skorzeny erimissioonid. Euroopa kõige ohtlikuma mehe mälestused. Tallinn, 2002. Lk. 25–27

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Otto Skorzeny** |
**Etendusasutus** etendusasutuse seaduse tähenduses on asutus:

1. kes regulaarselt korraldab autorite ning esitajate loomingu avalikke esitusi etenduste ja kontsertide näol;
2. kes on töösuhtes loominguliste töötajatega;
3. kellel on loominguline juht ja loomenõukogu;
4. kes teavitab avalikkust etenduse või kontserdi toimumisest.

  

Etendusasutus on veidi laiem mõiste kui teater, etendusasutus on ka näiteks festivale korraldav agentuur, kontserdisaal, tantsuagentuur.

Suurem osa Eesti etendusasutustest on aasta ringi tegutsevad institutsionaalsed teatrid, kel on oma teatrimaja ja püsiv kaader. Riik toetab etendusasutusi nende omandivormist olenemata. Riigilt saavad tegevustoetust 26 teatrit.

Etendusasutuste tegevust reguleerib Etendusasutuste seadus. Vastu võetud 11. juuni 2003.
Etendusasutuste tegevus kuulub kultuuri valdkonda, paigutudes peamiselt kaunite kunstide sekka , eeskätt etenduskunstide aladele.
Eesti kuulub teatriskäikude arvu poolest Euroopa tippu. 2015. aastal käidi Eestis teatris ligi 1,2 miljonit korda. See on märkimisväärne, kui arvestada, et Eestis elab 1,3 miljonit inimest.

Eesti suurimad etendusasutused on Rahvusooper Estonia ja SA Teater Vanemuine.

Eestis on teater kui Etendusasutus piirkonniti hästi kättesaadav. Kõigil elanikel on võimalik ligikaudu 50 km raadiuses oma elukohast etenduskunstidest osa saada. Seda võimaldab nii teatrite paiknemine üle Eesti kui ka riiklik toetusprogramm "Teater maal".

Teatristatistikat kogub Eesti Teatri Agentuur. Regulaarset ülevaadet Eesti teatrikunstist annab Eesti teatri festival Draama (Kultuuriministeeriumi veebileht 2017 aprill).

Etendusasutusi ühendab ja nende huve teatrite esindajana ning kunstivaldkonna igakülgse arendajana kaitseb Eesti Etendusasutuste Liit (EETEAL).

Vaata ka
--------

* Riigiteater

Viited
------

1. 1 2  Etendusasutuse seadus (lühend - EAS), Riigi Teataja, Avaldamismärge: RT I, 20.11.2014, 13
2. ↑  Etendusasutuste Liit paneb teatrimaastiku õitsema juba 20. aastat, Eesti Päevaleht, 12. jaanuar 2011
3. ↑  Etenduskunstid, Kultuuriministeerium, vaadatud 5. mai 2017
**Lihula maastikukaitseala** on kaitseala Pärnumaa maakonnas Lääneranna vallas Seira, Hälvati, Parivere, Sookatse, Oidrema, Tarva, Karinõmme ja Tõitse külas. Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Rootsi jõgi, Sokukraav, Penijõgi, Riisa oja, Riisa kraav. Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Tuhu-Kesu linnuala ja Lihula loodusala koosseisu. Kaitseala pindala on 6653,9 ha.

Lihula maastikukaitseala võeti kaitse alla Lihula soostiku ja sealsete kaitsealuste liikide elupaikade kaitseks aastal 1998. Alal on oluline roll lindude rändepeatuspaigana ja pesitsusalana (kaljukotkas on Lihula rabas pesitsenud juba üle 100 aasta). Kaitsealustest taimeliikidest kasvab Lihula rabas massiliselt porssa.

Kaitseala eesmärgid
-------------------

Lihula maastikukaitseala eesmärk on:

1. elupaigatüüpide: rabade, siirdesoode ja õõtsikute, madalsoode, läänetaiga, laialehiste metsade, soostuvate ja lodumetsade, siirdesoo- ja rabametsade, soostunud sinihelmikaniitude ja kõrgrohustute kaitse;
2. kaitsealuste liikide - välja-loorkull, soo-loorkull, hiireviu, laanepüü, teder, rukkirääk, sookurg, rüüt, väike-koovitaja, öösorr, väike-kirjurähn ja hallõgija - kaitse.

Kaitseala vööndid
-----------------

* Lihula piiranguvöönd (6071 ha),
* Lihula sihtkaitsevöönd (548,6 ha).

Lihula maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000200.

Välislingid
-----------

* Lihula maastikukaitseala keskkonnaportaalis Muuda Vikiandmetes
* Lihula maastikukaitsealade kaitse alla võtmine, kaitse-eeskirja ja välispiiride kirjelduse kinnitamine
**Otto Schenking** (1554 Liivimaa – 1637 Sulejów, Poola) oli katoliiklik Võnnu piiskop aastatel 1587–1625.

Schenking sündis Liivimaal katoliiklikus peres ning hakkas Poola ajal vaimulikuks. Tema vend Georg Schenking oli samuti Poola teenistuses, olles Tartu ökonoom, kuid oli usutunnistuselt hoopis protestant. 

Otto Schenking sai piiskopiks seejärel, kui tema eelkäija Andrzej Patrycy Nidecki (*Andreas Patricius*) oli ootamatult surnud. Tänu oma pikaealisusele püsis Schenking piiskopiametis ligi 40 aastat, kuni rootslased Liivimaa vallutasid ja Võnnu piiskopkonna likvideerisid. 

Schenking toetas ka Tartu jesuiitide kolleegiumi tegevust, ehkki tänu sellele, et ta protestantlik vend oli samas ökonoom, tekkis tal vahepeal ka huvide konflikte.

Võnnu piiskopi Otto Schenkingi vapp. Johann Christoph Brotze kogust

Vaata ka
--------

* Võnnu piiskopkond

Kirjandus
---------

* Vello Helk. *Jesuiidid Tartus*. Tartu: Ilmamaa, 2003.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Andrzej Patrycy Nidecki** | **Võnnu piiskop**1587–1625 | Järgnev**piiskopkond likvideeriti**

 |
**Eterikan** (vene keeles Этерикан) (sünni- ja surmakuupäev teadmata) oli Leena alamjooksult pärit eveeni rahvusest Sahha tööstur, maadeavastaja ja meresõitja.

Eterikan on muutunud juba poolmüütiliseks tegelaseks. Näiteks räägitakse, et Eterikan polevat olnud üks isik, vaid kaks sama perekonnanimega venda. Nad olevat endaga kaasa talvituma võtnud naise, tema pärast tülli läinud ja üks neist olevat teise tapnud. .

Aastal 1759 või 1760 avastas Eterikan Bližni saare (praegu Suur-Ljahhovi saar Uus-Siberi saarestikus) ja sellel mammutite jäänuste leiukoha. Pärast ületas ta väina, mis praegu kannab tema nime, ja jõudis naabersaarele Malõile (praegu Väike-Ljahhovi saar). 

1760. aastatel nimetati Suur-Ljahhovi saar tema auks Eterikani saareks. 1770. aastatel nimetati Katariina II käsul need saared Ivan Ljahhovi auks ümber Suur- ja Väike-Ljahhovi saarteks. 

Praegu kannavad Eterikani nime väin Suur- ja Väike-Ljahhovi saare vahel (1909. aastast) ning kolm jõge Suur-Ljahhovi saarel (Bolšoi Eterikan, Malõi Eterikan ja Eterikanka).

Viited
------

1. ↑  Этерикан. gpavet.narod.ru
2. ↑  Удачи купца Ивана Ляхова
3. ↑  Землепроходцы, геологи и их помощники. Илин, 2002, №3 (30)
4. ↑  Врангель Фердинанд Петрович. Путешествие по северным берегам Сибири и по Ледовитому морю
5. ↑  Открытие Новосибирских островов
**Eesti-Soome 2005. aasta maavõistlus poksis** toimus 9. oktoobril Tartus. Võistlus kavandati 11 kehakaalus, poksiti 4x2-minutilist raundi. Soome võitis 7:4.

  

Helveskaal (kuni 48 kg): Toni Hämäläinen (Soome) – Robin Soo (Eesti) 2 – 1

Kärbeskaal (kuni 51 kg): Ari-Pekka Tervahauta (Soome) – Irek Dolgonossov (Eesti) RSC 3

Kukk-kaal (kuni 54 kg): Jevgeni Gorbatšov (Eesti) – Tommy Heiniemi (Soome) 2 – 1

Sulgkaal (kuni 57 kg): Vladimir Nikiforov (Eesti) – Joonas Koivuranta (Soome) 2 – 1

Kergekaal (kuni 60 kg): Jussi Koivula (Soome) – Dmitri Popov (Eesti) 3 – 0

I kergekeskkaal (kuni 64 kg): Lasse Käkelä-Petäys (Soome) – Roman Pavlenkov (Eesti) 3 – 0

II kergekeskkaal (kuni 69 kg): Pavel Semjonov (Eesti) – Anssi Korhonen (Soome) 2 – 1

Keskkaal (kuni 75 kg): Aleksandr Rubjuk (Eesti) – Eemeli Katajisto (Soome) 2 – 1

Poolraskekaal (kuni 81 kg): Teppo Laine (Soome) – Anton Nikolajev (Eesti) DQ 4

Raskekaal (kuni 91 kg): Jarno Rosberg (Soome) – Raido Ossip (Eesti) RSC 2

Üliraskekaal (üle 91 kg): Robert Helenius (Soome) – Dmitri Šolopahhov (Eesti) KO 1
Lihula komtuurkonna alad (punane).
**Lihula komtuurkond** oli Liivi ordu valdus (saksa keeles *Gebiet*) Läänemaal 13.–15. sajandil.

Komtuurkond loodi pärast Läänemaa vallutamist ja jagamist, tõenäoliselt kujunes ta eraldi haldusüksuseks kas 1230. või 1240. aastatel. Selle keskuseks oli Lihula linnus, mida ordu haldas kahe peale Saare-Lääne piiskopiga. Komtuurkonna alad olid kõikjalt ümbritsetud piiskopkonna valdustest. Kuigi ordul Saare-Lääne piiskopiga väga tihti erimeelsusi polnud, oli komtuuri positsioon siiski küllaltki ebakindel ja komtuurkond osutus hilisemal ajal ilmselt ka põhjendamatult väikeseks. 13. sajandil oli selle peamiseks eesmärgiks ilmselt Lihula sadamakoha valvamine, kuid järgnevate sajandite jooksul kadus Lihulal maakerke tõttu ühendus merega ning komtuurkond kaotas seega ka oma mõtte. 1470. aastatel ühendati see Pärnu komtuurkonnaga. 

Kiriklikult kuulus Lihula komtuurkond Saare-Lääne piiskopkonda. Ka pärast selle liitmist Pärnu komtuurkonnaga, mis kuulus Tartu piiskopkonda, jäi Lihula ümbrus Saare-Lääne piiskopi diötseesi.

Lisaks komtuurile on Lihulast teada veel ainult üks ametnik: kassahoidja (*Kämmerer*) Johann aastast 1241.

Vaata ka
--------

* Lihula komtuur
* Lihula linnus
Fail:Fide.pngFIDE logo
 El Casino de Calvià, maleolümpia toimumispaik
Vaade Calvià maleolümpia mängusaali
**36. maleolümpia** (inglise keeles *36th Chess Olympiad*) oli 2004. aastal Calviàs (Mallorcal) FIDE egiidi all peetud maleolümpia. 

Maleolümpia peeti 14. oktoobrist kuni 31. oktoobrini 2004 Calviàs. Lahtises kategoorias osales 129 võistkonda, naiste kategoorias 87 naiskonda (korraldajariiki Hispaaniat esindasid kolm võistkonda ja kaks naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta. 

Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Ignatius Leong (Singapur).

Maleolümpia medalistid
----------------------

* Lahtises kategoorias: Kuld Ukraina Ukraina, Hõbe Venemaa Venemaa, Pronks Armeenia Armeenia
* Naiste kategoorias: Kuld Hiina Hiina, Hõbe Ameerika Ühendriigid USA, Pronks Venemaa Venemaa

Eesti esinemine maleolümpial
----------------------------

Eesti võistkond (esimesel laual Jaan Ehlvest) sai 32. koha, naiskond (esimesel laual Viktoria Bakšite) 36. koha.

Välislingid
-----------

* 2004. aasta maleolümpia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 36th Chess Olympiad 2004 Open. chess-results.com
* 36th Chess Olympiad 2004 Women. chess-results.com
**Junnküla** ehk *Tudulinn* oli omaette saunikute küla, mis asus Kaiu mõisast paari kilomeetri kaugusel. Ametlikult kuulus see siiski Salutaguse (praegune Karitsa) küla alla. Elanikud olid enamasti mõisatööliste pered. Maad oli vähe, umbes kolm postivahet perele. Külas oli lehm ja hobune, peredes peeti omatarbeks veel sigu ja lambaid.

Majad (saunad) asusid üksteisele nii lähestikku, et kui sõimed laudast välja tõsteti, siis ei pruukinud need oma maa peale ära mahtuda, osa tuli panna naabri õue peale. Mõisale tehti tegu vaid kahel päeval nädalas. Kuna maad oli peredel väga vähe, siis see peret ära ei toitnud. Enamik saunikutest olid mõisa- või käsitöölised. See seletab ka saunade nimesid: Karjatsaun, Rätsepsaun ja Uuesepa.

Saunad kui eluasemed pidasid vastu väga vähest aega. Kui Eesti Vabariigi algusaastatel saunikutele maad juurde anti, siis kolisid paljud oma majad külast välja või ehitasid uued hooned.

Viited
------

1. ↑  Salutaguse Eesti kohanimeraamatus

Kirjandus
---------

* *Kaiu talud ja saunad*. 2007. ISBN 9789949150908.
Dorothy Kilgallen (1952)
**Dorothy Mae Kilgallen** (3. juuli 1913 Chicago – 8. november 1965 New York) oli USA ajakirjanik.

Keskkooli lõpetamise järel õppis Kilgallen kaks semestrit ülikoolis, kuid jättis õpingud pooleli ja asus tööle ajakirjanikuna. Alates 1938. aastast sai ta ajalehe New York Journal American kolumnistiks ja alates 1950. aastast oli ka televisiooni saatejuht.

Dorothy Kilgallen väitis, et ta intervjueeris 1964. aasta märtsis kohtuprotsessi ajal Ameerika Ühendriikide presidendi John Kennedy oletatava tapja Lee Harvey Oswaldi mõrvarit Jack Rubyt. Nende vestluse sisu aga jättis ta enda teada. Hiljem sai ta enda kätte koopia Jack Ruby tunnistustest Warreni komisjonile ning avaldas kolm esimest lõiku sellest 1964. aasta augustis ajakirjanduses. Warreni komisjoni materjalid muudeti avalikult kättesaadavaks alles sama aasta septembri lõpus.

1964. aasta septembris käisid ta kodus kaks Luure Keskagentuuri agenti, kes tahtsid teada, kelle käest ta sai Warreni komisjoni aruande koopia. Kilgallen keeldus neile seda ütlemast.

8. novembril 1965 leiti Dorothy Kilgallen oma kodust surnuna. Tõenäoliselt suri ta alkolholi ja unerohtude koosmõjul. Ei ole selge, kas tegemist oli õnnetusjuhtumi või enesetapuga. Mõned uurijad on aga oletanud, et ta tapeti, kuna tal oli olulist informatsiooni John Kennedy mõrva kohta.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Dositheos Gazast** (ka **Dositheus Gazast**; elas 6. sajandil) oli Palestiina aladel tegutsenud kristlik munk, Abba Dorotheose õpilane, keda austatakse õigeusu kirikus pühakuna. Tema mälestuspäev on 19. veebruaril.

Konkreetseid fakte tema elust on teada vähe ja needki on läbi põimunud legendidega. Dositheos kasvas üles jõukas, ent paganlikus perekonnas. Teda on kirjeldatud kui välimuselt väga kena ja pikakasvulist noormeest. Kuulnud jutustusi Jeruusalemmast ja sealsetest pühapaikadest, palus ta oma onult, kes oli väepealik, võimalust seda linna külastada. Kui üks väepealiku sõpradest oma naisega Jeruusalemma teele asus, palus onu ka noormehe kaasa võtta.

Legendi kohaselt ilmus talle Jeruusalemma ja selle ümbruse pühapaiku külastades Ketsemanis viimsepäeva kohtu ikooni juures neitsi Maarja. Noor Dositheos olevat temalt küsinud, teadmata, kellega on tegu, kuidas ikoonil kujutatud piinu vältida. Neitsi Maarja vastanud talle, et tuleb paastuda, loobuda lihast ning sagedasti palvetada. Sellest ajast peale hakkas Dositheos neid kolme reeglit järgima.

Tema onu sõdurid, kes nägid teda ranget paastu pidamas, tegid talle selgeks, et taoline eluviis sobib kloostrielanikule, mitte ilmalikule inimesele. Dositheos paluski siis ennast kloostrisse juhatada, teadmata ise, mida klooster endast kujutab. Sõdurid viisid ta Gazasse Abba Seridose kloostrisse. Kloostriülem Seridos andis ülesande noormehega vestelda abba Dorotheosele, kes selgitas välja, et Dositheose ainus motiiv kloostrisse tulekuks oli oma hing päästa.

Abba Seridose otsuse kohaselt võiski Dositheos kloostrisse jääda. Tema õpetajaks määrati Dorotheos ja koos hakkasid nad haigete eest hoolitsema. Tol perioodil on teda kirjeldatud kui vaikset ja igas töös osavat noormeest. Kui ta ka vahel mõne haige peale pahandas, olevat ta seda kaua ja siiralt nuttes kahetsenud. Dorotheose juhendamisel saavutas ta ülima alandlikkuse, olles täiuslik kuulekuses ning öeldes lahti kõigist omakasupüüdlikest soovidest ja ihadest.

Dositheosele ei olnud aga määratud kaua elada. Pärast viit aastat kloostris haigestus ta ise raskelt ja hakkas verd köhima. Kui ta hakkas surema, palus ta õnnistust vaimulikult isalt Barsonophios Suurelt, kes elas samas kloostris. Too lasi tal rahus minna, paludes seejuures, et Dositheos palvetaks Jumala ette jõudes tema ja teiste kloostrivendade eest. Nii tunnistas püha Barsonophios juba Dositheose surma eel viimase pühadust.

Kirjandus
---------

* Преподобный Авва Дорофей. *Душеполезные поучения.* Москва : Издательство Сретенского Монастыря, 2004.

Välislingid
-----------

* Pravoslavie.ru: Преподобный Досифей *(elulugu vene keeles)*
**Etenduskunstid** ehk **esituskunstid** (inglise keeles *performing arts*) on kaunite kunstide valdkond, mis hõlmab näitekunsti, tantsu, muusikat ja neist tekkivaid kombineeritud žanreid. 

Etenduskunstid avalduvad etenduse või esituse vormis teosena. Etenduskunstide oluliseks tunnuseks on publiku kohalolu.

Ajalugu
-------

Teatri all mõistetakse eestikeelses kultuuriruumis eelkõige sõnateatrit või ooperi- ja balletiteatrit. Seetõttu on võetud kasutusele laiem mõiste **etenduskunstid**.

Etenduskunstide mõiste on eesti keeles küllaltki uus termin. Seda on hakatud kasutama lavastuste puhul, milles põimitakse erinevaid etendusvorme, mistõttu muutub lavastuse liigitamine keeruliseks. Samuti aitab see mõiste vaadelda etendusasutuste tööd laiemal pinnal ning neid omavahel võrrelda institutsionaalsel tasandil.

Selleks, et tunnustada erinevaid etenduskunste põimivaid lavastusi, hakati Eesti Teatriliidu korraldatud teatriauhindade jagamisel alates 2015. aastast välja andma etenduskunstide ühisauhinda.

Etenduskunste ei tohiks segi ajada mõistega performance kunst, mis on teatud tüüpi tegevuskunsti liik.

Vaata ka
--------

* Teater
* Eesti teater
* Tants
* Kanuti Gildi SAAL
* Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia
* Visuaaltehnoloogia

Viited
------

1. ↑  Sõna-, muusika-, balleti- ja tantsulavastuste ühisauhind[*alaline kõdulink*], Eesti Teatriliit, vaadatud 8. mai 2017

Kirjandus
---------

* Davies, David 2011. Philosophy of the performing arts. Wiley-Blackwell

Välislingid
-----------

* Etenduskunstid, Kultuuriministeerium, vaadatud 8. mai 2017
**Lause kõrvalliikmed** on sihitis, öeldistäide, määrus ja täiend. 

Nii lause pea- kui ka kõrvalliikmete määratlemisel lähtutakse moodustaja sõnaliigist, grammatilise seose tüübist ning moodustaja konkreetsest grammatilisest vormist.

Sihitis, öeldistäide ja määrus on verbi seotud laiendid, mis tähendab, et nende olemasolu ja vorm sõltub tegusõna tähendusest. Nende vahel on **rektsiooniseos**. Mõned määrused võivad olla ka verbist sõltumatud omadus- ja määrsõna laiendid. Täiend aga ei sõltu tegusõnast kunagi, ta on **nimisõnafraasi** laiendosa.

Sihitis
-------

**Sihitis** ehk **grammatiline objekt** on verbi laiend, mis näitab, kellele või millele on tegevus sihitud, ning vastab küsimusele *keda? mida? kelle? mille? kes? mis?*

Nt *Ma kohtasin **sõpra**. Ostsin poest **suure leiva**. Loe **see raamat** läbi.*

Öeldistäide
-----------

**Öeldistäide** ehk **predikatiiv** on verbi *olema* laiend, mis näitab, kes, mis või missugune on alusega tähistatu. 

Nt *Laps on **haige**. Härra Tamm on **kunstnik**. Inimesi on **häid ja halbu**.*

Määrus
------

**Määrus** ehk **adverbiaal** on verbi, omadus- või määrsõna laiend, mis pole alus, sihitis ega öeldistäide. 

Nt *Käisin **poes**. Juku rääkist juhtunust **emale**. Poiss vaatas teda **nukralt***.

Täiend
------

**Täiend** ehk **atribuut** on nimisõna laiend, mis väljendab nimisõnaga tähistatu tunnust.

Nt *Riie on **täpselt** poolteist **meetrit** lai. **Kõik** nad olid tudengid. **Üks pikk tumedapäine** mees*.

Vaata ka
--------

* Lauseliige
* Lause pealiikmed

Kirjandus
---------

* Erelt, M. Kasik, R. Metslang, H. Rajandi, H. Ross, K. Saari, H. Tael, K. Vare, S. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn, 1993
* Erelt, M. Erelt, T, Ross, K. Eesti keele käsiraamat. Tallinn, 2000
**Riigikeel** on keel, mis on riigi või muu territooriumi konstitutsioonis riigikeeleks määratud.

Pooltel maailma riikidel on riigikeel. Mõnel riigil, näiteks Eestil ja Albaanial, on ainult üks riigikeel. Mõnel riigil on mitu riigikeelt, näiteks Belgial, Soomel, Afganistanil, Paraguayl, Boliivial, Indial, Šveitsil ja Lõuna-Aafrika Vabariigil.

Mõnel riigil, näiteks Iraagil, Itaalial ja Hispaanial, on üks üleriiklik riigikeel, kuid mõned keeled on kaasriigikeeled mõnes tähtsas piirkonnas. Mõnel riigil, näiteks Ameerika Ühendriikidel, riigikeelt küll ei ole, kuid mõnes osariigis on riigikeeled (vaata Keeled Ameerika Ühendriikides). Mõnel riigil ei ole üldse riigikeelt, näiteks Austraalial, Eritreal, Luksemburgil, Rootsil, Tuvalul ja Suurbritannial.

Mõnes Aafrika riigis ja Filipiinidel ei ole riigi- ja õppekeeleks riigi kõige levinum keel. Iirimaal aga on riigikeelt (*national language*) iiri keelt kõnelejaid väga vähe, kuna enamik rahvast kõneleb ametlikult madalama staatusega inglise keelt. Sarnane olukord on Uus-Meremaal, kus elanike enamik kõneleb inglise keelt, kuid ainus riigikeel on maoori keel.

Mõnes riigis on keelte kasutamine poliitiliseks tüliküsimuseks.

Eesti riigikeel on eesti keel.

Vaata ka
--------

* Ametlik keel
* Rahvuskeel
* Keele staatus
**Northrop Grumman Corporation** on Ameerika Ühendriikide rahvusvaheline lennundus- ja kaitsetehnoloogia ettevõte. Firmas töötab umbes 90 000 inimest ning selle aastane tulu on üle 30 miljardi dollari. Northrop Grumman on üks maailma suurimaid relva- ja sõjatehnoloogia tootjaid. Firma oli 2022. aastal Fortune 500 edetabelis 101. kohal.

Northrop Grumman moodustati 1994. aastal Northrop Corporationi ja Grumman Aerospace Corporationi ühinemisel. Hiljem on firma korduvalt laienenud, ostes mitmeid firmasid, sealhulgas näiteks Westinghouse Electronic Systemsi, Xetron Corporationi, Litton Industriesi ja Orbital ATK. 

Tänapäeval on firma jaotatud neljaks peamiseks ärivaldkonnaks: aeronautikasüsteemid, missiooni süsteemid, kosmosesüsteemid ja kaitsesüsteemid. Firma töötab paljusid erinevaid mehitatud ja mehitamata õhusõidukeid, radareid, kosmoselaevu ja muud. Northrop Grumman juhib strateegilise pommitaja B-21 Raideri arendust, mis tulevikus asendab sama firma toodetud B-2 Spiriti. Firma muude projektide hulgas on James Webbi kosmoseteleskoop ja NASA Space Launch Systemi tahkekütuskiirendite tootmine.

Viited
------

1. ↑  "The SIPRI Top 100 Arms-producing and Military Services Companies, 2017". *Stockholm International Peace Research Institute*. Vaadatud 27. detsember 2022.
2. ↑  "Northrop Grumman". *Fortune Magazine*. Vaadatud 27. detsember 2022.
3. ↑  "Northrop Wins Battle to Purchase Grumman : Industry: L.A.-based firm outbids Martin Marietta with $2.17-billion offer. Deal will not stem loss of jobs". *Los Angeles Times*. Vaadatud 27. detsember 2022.
4. ↑  "What is Webb?". *Northrop Grumman*. Vaadatud 27. detsember 2022.
**Nurkkiirus** on füüsikaline suurus, mis iseloomustab pöörleva jäiga keha pöördenurga muutumist ajaühikus.

Nurkkiirus {\displaystyle {\vec {\omega }}} ja ringliikumise kiirus \vec v
Nurkkiirust {\displaystyle {\vec {\omega }}} esitab vektor, mis on sihitud piki keha pöörlemistelge suunas, kust keha paistab pöörlevat vastupäeva. Arvuliselt võrdub nurkkiirus (nurkkiiruse absoluutväärtus {\displaystyle \omega =\left|{\vec {\omega }}\right|}) pöördenurga {\displaystyle \varphi } tuletisega aja {\displaystyle t} järgi:

{\displaystyle \omega ={\frac {\mathrm {d} \varphi }{\mathrm {d} t}}}.
Ühtlasel pöörlemisel (püsiva nurkkiiruse korral) avaldub nurkkiirus pöördenurga ja pöördeks kulutatud aja suhtena.

Pöörleva süsteemi iga punkt liigub ringjooneliselt tasandil, mis on risti pöörlemisteljega, ja seejuures kiirusega 

{\displaystyle v=\omega \,r\_{\perp }},
kus {\displaystyle r\_{\perp }} on ringliikumise raadius.

Nurkkiiruse ühik SI-süsteemis on radiaani sekundis (rad/s), kuid kasutusel on ka mittesüsteemsed ühikud pööre minutis (p/min) ja pööre sekundis (p/s).

Võrdlus nurksagedusega
----------------------

Nurkkiiruse ja nurksageduse (ringsageduse) kirjeldamisel kasutatakse küll sama tähist {\displaystyle \omega } ja sageli ühesuguseid mõõtühikuid, kuid neid ei saa samastada. Nurkkiirus väljendab geomeetrilise nurga muutumist pöörlemisel. Nurksagedus on abstraktne suurus, mida kirjeldatakse küll pöörleva vektori abil, mis aga väljendab võnkumise (mitte pöörlemise) kiirust.

Vaata ka
--------

* Ringsagedus

Viited
------

1. 1 2  ENE 6. köide, 1992
**North Lanarkshire** (inglise 'Põhja-Lanarkshire') on omavalitsus Šotimaa keskosas. See hõlmab ajaloolise Lanarkshire'i krahvkonna põhjaosa.

Ringkond moodustati 1996. aastal.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 North Lanarkshire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 

Šotimaa omavalitsused

Aberdeen **·**  Aberdeenshire **·**  Angus **·**  Argyll and Bute **·**  Clackmannanshire **·**  Dumfries and Galloway **·**  Dundee **·**  East Ayrshire **·**  East Dunbartonshire **·**  East Lothian **·**  East Renfrewshire **·**  Edinburgh **·**  Falkirk **·**  Fife **·**  Glasgow **·**  Highland **·**  Inverclyde **·**  Midlothian **·**  Moray **·**  Na h-Eileanan Siar (Välis-Hebriidid) **·**  North Ayrshire **·**  North Lanarkshire **·**  Orkney saared **·**  Perth and Kinross **·**  Renfrewshire **·**  Scottish Borders **·**  Shetlandi saared **·**  South Ayrshire **·**  South Lanarkshire **·**  Stirling **·**  West Dunbartonshire **·**  West Lothian
Northrop Grumman B-2 Spirit
**Northrop Grumman B-2 Spirit** on Northrop Grumman Corporationi esimene operatiivkasutusse võetud vaidtiib-tüüpi Ameerika Ühendriikide õhuvägede strateegiline kaugpommituslennuk. Lennuki ehituses on rakendatud ulatuslikult *stealth*-tehnoloogiat, mis võimaldab jääda radaritele piisavalt nähtamatuks. Lennuki B-2 esmalend toimus 17. juulil 1989. Esimene seerialennuk anti Ameerika Ühendriikide õhujõududele üle 1993. aastal.

B-2 Spirit relvastuses on nii tavalised pommid (raketid) kui ka kuni 16 tk B61 või B83 tuumapommid (-raketid), kogukaaluga 22,7 tonni, mis paiknevad kahes pommišahtis, lisaks kuni 16 AGM-69 SRAM II või AGM-129A tiibraketti, AGM-137 TSSAM ja GPS-juhitav JDAM Mk82/ Mk84 või BLU-109 relvasüsteemid. Lennukid asuvad peamiselt Missouris Whitemani õhujõudude baasis. 

Ehitatud on 21 B-2-te, kõik Ameerika Ühendriikide õhuvägedele. 23. veebruaril 2008 kukkus üks B-2 Guamil asuvas Anderseni õhujõudude baasis pärast õhkutõusmist alla ja hävis täielikult.

B-2 Spiritit on kasutatud Kosovo sõjas, Afganistani ja Iraagi sõjas.

Ühe lennuki maksumus 1997. aasta hindades oli 2,1 miljardit dollarit.

Lennuki konstruktsioon
----------------------

B-2 on klassikaline vaidtiiblennuk, mille tiiva noolsus on 35°. Lennuki ehituses on kasutatud 90% ulatuses komposiitmaterjale.
Mootoritest väljuvate kuumade gaaside soojusjälg on võimalikult hajutatud. Et lennuk oleks madallennul võimalikult vähe kuuldav, on see varustatud tõhusa mootorimüra summutus-seadmega. 

Kõrgemates õhukihtides lennates tekib lennuki järel tavaliselt kondensatsioonijälg, mille avastamiseks on B-2 tagaosas laserseade, mis annab pilootidele märku lennuki vajalikuks kõrguse muutmiseks, et kondensatsioonijälge ei tekiks.

Lennutehnilised andmed
----------------------

* **Pikkus:** 21 m
* **Tiivaulatus:** 52,4 m
* **Tiiva pindala:** u 490 m2
* **Tühikaal:** 72,6 tonni
* **Suurim lennukaal:** 152,6 tonni
* **Suurim kiirus:** 1010 km/h (optimaalsel kõrgusel), merepinna kõrgusel: 917 km/h
* **Reisikiirus:** 775 km/h
* **Lennulagi:** 15 150 m
* **Mootorid:** 4 x kahekontuursed General Electric F-118-GE100 reaktiivmootorid, tõukejõud mootori kohta: 84,6 kN
* **Piloote:** 2

Vaata ka
--------

* F-117 Nighthawk
Alexander Beliavsky (1984)
 Alexander Beliavsky (2016)
**Alexander Beliavsky** (vene keeles Александр Генрихович Белявский *Aleksandr Genrihhovitš Beljavski*; ukraina keeles Олександр Генріхович Бєлявський *Oleksandr Genrihhovõtš Beljavskõi*; sloveeni keeles *Aleksander Beljavski*; sündinud 17. detsembril 1953 Lvivis) on Sloveenia maletaja, maletreener ja maleliteraat, rahvusvaheline suurmeister (1975), FIDE vanemtreener (2004). 

Beliavsky tuli Nõukogude Liidu maletajana 1973. aastal Teesside'is juunioride maailmameistriks. Suurmeistriks sai ta 22-aastaselt 1975. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta on neljakordne NSV Liidu (1974, 1981, 1987, 1990) ja kahekordne Sloveenia (1996, 2011) malemeister. Sloveenias elab ta 1994. aastast.

Beliavsky mängis maailmameistrivõistlustel. 1982. aastal tsoonidevahelisel turniiril Moskvas sai ta teise koha ja pääses 1983. aastal alanud pretendentide matšturniirile (kaheksa osavõtjat). Ta kaotas veerandfinaalis Garri Kasparovile. 

1985. aastal MM-i tsoonidevahelisel turniiril Tunises sai Beliavsky teise koha ja pääses 1985. aastal toimunud pretendentide turniirile (16 osavõtjat), kus ta jagas Boriss Spasskiga 6.–7. kohta. Tsoonidevahelistel turniiril 1987. aastal Szirakis jäi ta viiendaks.

1993. aastal mängis ta PCA maailmameistrivõistlustel Groningenis (54 osavõtjat), kus sai 22. koha.

Beliavsky on mänginud neljal FIDE maailmameistrivõistluste turniiril (nokautsüsteemis). Detsembris 1997 Groningenis sai ta turniiritabelis kuuenda asetuse. Ta võitis teises ringis Jan Timmanit ja kolmandas ringis Sergei Rublevskit, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Nigel Shortile. 1999. aastal Las Vegases kaotas ta kolmandas ringis Nigel Shortile, 2000. aastal New Delhis kaotas ta kolmandas ringis Bartłomiej Maciejale. Detsembris 2001 võitis Beliavsky Moskvas avaringis Pentala Harikrishnat, kuid teisest ringist edasi ei pääsenud.

2002. aastal maailma karikaturniiril Hyderabadis (24 osavõtjat) võitis ta veerandfinaalis Sergei Rubljevskit, kuid poolfinaalis kaotas Rustam Qosimjonovile.

Beliavsky on võitnud Nõukogude Liidu võistkonna koosseisus võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kaks kuldmedalit (1985, 1989), Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel kaks kuldmedalit (1983, 1989) ja maleolümpiatel neli kuldmedalit (1982, 1984, 1988, 1990). Ukraina võistkonna koosseisus võitis Beliavsky 1992. aastal Debrecenis peetud Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel hõbemedali.

Maletreener
-----------

Beliavsky oli 1980. aastate lõpul oli Anatoli Karpovi ja 1990. aastatel Garri Kasparovi treener. 2015. aastal oli ta Marija Muzõtšuki treener, kes tuli samal aastal naiste maailmameistriks.

Tunnustus
---------

* 1990 – NSV Liidu teeneline meistersportlane

Välislingid
-----------

* Alexander Beliavsky – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alexander Beliavsky FIDE andmebaasis
**Nurlan Novruzov** (sündinud 3. märtsl 1993 Bakuus) on Aserbaidžaani jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Nepali kõrgliiga klubis Lalitpur City FC.

Ta alustas klubikarjääri Aserbaidžaani klubis FK Bakuu. 2012. aastal võitis ta klubiga Aserbaidžaani karika. Hooajal 2014–15 lõi ta Bakuu särgis Aserbaidžaani kõrgliigas 15 väravat, millega jäi sel hooajal jagama suurima väravaküti tiitlit. Lisaks Bakuule on ta Aserbaidžaani kõrgliigas mänginud veel Sumkajõti (2013–2014), Zira (2015–2017) ja Səbaili (2017–2018) ridades.

Hooajal 2018–19 mängis ta Türgi amatöörliigas ehk Türgi tugevuselt neljandas liigas. 2019. aasta teises pooles mängis ta Moldova kõrgliiga klubis Tiraspoli Dinamo-Auto.

2020. aasta veebruaris liitus ta Eesti Meistriliiga klubiga Narva Trans.

2021. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Lalitpur Cityga.

Novruzov on kuulunud Aserbaidžaani noortekoondistesse.

Saavutused
----------

Baku
* Aserbaidžaani karikas: 2011–12

Viited
------

1. ↑  "Ametlik! Transiga liitus Aserbaidžaani noortekoondisi esindanud ründav poolkaitsja". soccernet.ee. 21.2.2020. Vaadatud 26.5.2020

Välislingid
-----------

* Nurlan Novruzov Eesti Jalgpalliliidu kodulehel
**Päidre** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Küla edelapiiril voolab Kõpu jõgi, samuti asub külas Päidre järve lõunapoolne osa.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Kõpu jõgi Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016)

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**Johann Parmi** (ka *Johann Heinrich Parmi* ja *Juhan Parmi*; 9. juuli 1863 Jamburg – 3. aprill 1913 Narva) oli eesti näitleja. 

Ta esines aastatel 1892–1908 Venemaal muusikust klounina trupis Trio Parmi (Трио Парми), mille nad asutasid koos vend Sergeiga. Hiljem liitus trupiga samuti Narvast pärit näitleja Aleksander Meermann. 

1908. (või 1909.) aastal töötas ta lühikest aega Estonia teatris. 

1909. aastal toimetas Johann Parmi ja andis koos oma onupoja Sergei Parmiga välja ajakirja Näitelava, ent loobus varsti sellest tööst ajakirja puuduliku rahastuse tõttu. 1908. aastal salvestas ta Tallinnas lauljana plaadifirmale Zonophone palad "Kohwike, kohwike", "Tochter, Пошёлъ вонъ" (sõnad: Edmund Kinkmann), "Joobnud peaga", "Pean pool suud kinni", "Sigarid ja tütarlapsed", "Uuri kiituse laul" ja "Pimeda loetud kuulutused".

Johann Parmi näitlemist on kõvasti kritiseerinud Paul Pinna, kes Parmi Estonia teatrisse saabudes pakkus talle osi enda lavastustes. Johann oli valiv ning keeldus rollidest, mis tundusid talle sobimatud. Ta teenis sellega ära Pinna põlguse, mis väljendus hiljem kriitikas nii Parmi näitlemisstiili, tugeva sünnipärase murdekeele kasutamise kui ka hariduse kohta.

Näidendid
---------

Näitekirjanikuna kirjutas ja tõlkis Parmi lihtsaid teatritükke.

* "Priidik ja Tsilla"
* "Mardi õhtu"
* "Kell kaksteist öösi"
* "Teine noorus"
* "Pimeduse teed"
* "Orja armastus"
* "Saatuse laentel"
* "Ema süda"
* "Loositud peigmees" (Pohvisnev, Arkadi)

Välislingid
-----------

* Трио Парми. Клоуны буфф. Цирк Соболевского 1908. Вечерняя газета или человек-курица. Яблоко
* Zonophone avaldatud J. Parmi kupleed
* Paul Pinna arvustus J. Parmi näitlemisele
Kalmistu Northwoodis
**Northwood** on paikkond Londoni Hillingdoni linnaosas.

Elanikke oli 2008. aastal 11 068. 

Paikkonda on ürikutes esmamainitud 1435. aastal.

Northwood sai endale raudtee 1887. aastal.

1902. aastal oli elanikke 2500.

Northwoodi nimega on seotud Northwood Headquarters – Briti relvajõudude (*British Armed Forces* ) peakorteri rajatised Hertfordshire'i krahvkonnas Eastburys, mis asub Northwoodi vahetus naabruses. Sissepääsu kohal on silt "Northwood Headquarters" (). Selle sildi taga paiknevad kolm väejuhatust: Briti relvajõudude alaline ühendstaap (*Permanent Joint Headquarters*), Briti merejõudude ülemjuhataja peakorter (*Headquarters of Commander in Chief Fleet*) ja NATO Northwoodi mere-osavägede väejuhatus (*Allied Maritime Component Command Northwood*).

Aastail 1939–1969 paiknes siin RAF Coastal Commandi peakorter koos sõja alul rajatud maa-aluse juhtimiskeskusega.

Välislingid
-----------

* Northwood Headquarters Suurbritannia kaitseministeeriumi koduleht (inglise)
**Printsess Mary**, **Gloucesteri ja Edinburghi krahvinna** (25. aprill 1776 Buckinghami palee, London – 30. aprill 1857 Gloucester House, London) oli Briti kuningliku perekonna liige ja George III 11. laps (4. tütar).

Printsess Mary isa oli valitsev Inglismaa kuningas George III ja ema kuninganna Charlotte. Mary lapsepõlv ja noorusaastad oli äärmiselt kaitstud ning ta veetis enamuse ajast vanemate ja õdede-vendadega.

1796. aastal, kui Madalmaade kuningapere oli Londonis eksiilis, armus 20-aastane Mary Madalmaade prints Fredericki, kuid George III ei lubanud neil enne Mary vanemaid õdesid abielluda. Frederick suri 1799. aastal sõjaväes infektsiooni tagajärjel. 

22. juulil 1816 abiellus Mary oma isa vennapoja, prints William Frederickiga. Laulatus toimus Saint Jamesi palee kabelis ning pulmapäeval andis Mary vend, prints-regent George William Frederickile kõnetlusvormeli Tema Kuninglik Kõrgus.

Paar asus elama Bagshot Parki. Pärast William Fredericki surma kolis Mary White Lodge'i Richmond Parkis. Mary ja William Fredericki abielu oli lastetu. 

Printsess Mary suri 30. aprillil 1857 Gloucester House'is Londonis ning maeti 8. mail 1857 Saint George'i kabelisse Windsori lossis.

Mary oli George III ja kuninganna Charlotte'i viimane elusolev laps. Ta suri 81-aastaselt.

Tiitlid
-------

* Tema Kuninglik Kõrgus printsess Mary (1776–1816)
* Tema Kuninglik Kõrgus Gloucesteri ja Edinburghi hertsoginna (1816–1857)

Välislingid
-----------

 Printsess Mary, Gloucesteri ja Edinburghi krahvinna – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Riigikogu väliskomisjon** on Riigikogu alatine komisjon, mis tegeleb Eesti välispoliitika teemadega.

Komisjoni enda sõnul osaleb see "Eesti välispoliitika kujundamisel ja välissuhtlemise põhimõtete väljatöötamisel ning kontrollib valitsuse välispoliitilist tegevust. Komisjon kujundab ka Riigikogu arvamuse Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes, arutab vajaduse korral teisi olulisi Euroopa Liidu teemasid ning kinnitab Eesti seisukohad enne Euroopa Liidu välis-, kaitse-, arengu- ja kaubandusministrite kohtumisi."

Kokku on Riigikogus 11 alatist komisjoni. Sealhulgas on üks alalistest komisjonidest ka Euroopa Liidu asjade komisjon.

Vaata ka
--------

* Eesti välispoliitika
* Välisministeerium

Viited
------

1. ↑  Väliskomisjon, Riigikogu (vaadatud 21.05.2017)

Välislingid
-----------

* Väliskomisjon Riigikogu kodulehel
* Arni Alandi: ""Välisilm" kaalus riigikogu väliskomisjoni panust Eesti välispoliitikasse" ERR, 22. aprill 2019

| * v
* r
Riigikogu komisjonid |
| --- |
| Alatised komisjonid | 
Euroopa Liidu asjade komisjon • Keskkonnakomisjon • Kultuurikomisjon • Maaelukomisjon • Majanduskomisjon • Põhiseaduskomisjon • Rahanduskomisjon • Riigikaitsekomisjon • Sotsiaalkomisjon • Väliskomisjon • Õiguskomisjon |  |
| Erikomisjonid | 
Julgeolekuasutuste järelevalve erikomisjon • Korruptsioonivastane erikomisjon • Riigieelarve kontrolli erikomisjon |
**Johann Tedersoo** (kuni 1933 **Johannes Tedderson**; 24. august 1904 Karula vald – 29. november 1946 Besançon, Prantsusmaa) oli Noorte Kotkaste peastaabi ülem 1930. aastatel.

Elukäik
-------

Ta sündis talupidaja pojana. 

1919. sügisel algatas Võru linnas esimese skautide üksuse.

1923 lõpetas ta Võrus poeglaste gümnaasiumi.

1923-1929 õppis Tartu Ülikoolis juurat.

1924–1928 oli ta ajakirja Eesti Skaut peatoimetaja. 

1930 oli praktikant Majandusministeeriumis.

1930–1940 oli Kaitseliidu noorteorganisatsiooni Noored Kotkad peastaabi ülem (praktiliselt tegevjuht). Korraldas organisatsiooni ülesehitamist nullist toona suurimaks Eesti noorteorganisatsiooniks. Koostas organisatsiooni publikatsioone. 

1933 muutis nime Johann Tedersooks.

1934 abiellus Irene Tedersooga (neiupõlvenimega Tiganik).

1940. aastal lahkus ta Eestist.

Tunnustus
---------

* Kotkaristi IV klassi teenetemärk, 1938

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Kaitseliidu fotokogus
* Osta.ee: Johannes Tedersoo mootorrattal
**Riigikohtu lahendi 3-2-1-4-06** on Gulf International Lubricants poolt esitanud Tallinna Linnakohtusse hagi Gulf Oil Estonia vastu, nõudes kohustada kostjat lõpetama hageja kui kaubamärkide "Gulf + kuju" ja selle omaniku ainuõiguste rikkumine kaubamärkide kasutamisega.

Asjaolud
--------

Pooled vaidlesid selle üle, kas kostjal oli õigus hageja nõusolekuta kasutada hageja nimele registreeritud kaubamärke tuvastatud viisil. Vaidlusi tekkitas tol ajal kehtiv Kaubamärgiseaduse § 16 lg 3 ei võimeldanud tavapäraste tõlgendamisviise kasutades keelata kaubamärgiga tähistatud ja käibesse lastud kauba edasist ärieesmärgil kasutamist.

Kostja on omaette väitnud, et ta käitus kooskõlas KaMS § 16 lg-ga 3 ja direktiivi nr 89/104/EMÜ art 7 lg-ga 1. Kaubamärgiseaduse mõttest ja Euroopa Kohtu tõlgendustest tulenevalt hõlmab õigus kaubamärki ärieesmärgil kasutada ka õigust kaubamärgiga tähistatud tooteid reklaamida.

Kohtuotsus
----------

Kohus ütles, et kuna Eesti Vabariik on Euroopa Liidu liige, tuleb kaubamärgivaidluse lahendamisel ja siseriikliku õiguse tõlgendamisel ning kohaldamisel arvestada ka Euroopa Liidu tööstusomandi kaitset reguleerivate normidega. Siseriikliku õigust tõlgendades kohtud on jätnud tähelepanuta seda, et KaMS § 16 lg 3 ei ole kooskõlas direktiivi nr 89/104/EMÜ § 7 lg-ga 2, mille järgi võib kaubamärgi omanikul olla kaubamärgiga tähistatud kauba ärieesmärgil kasutamise keelamiseks ka muu õiguslik (s.o õigustav) põhjus. Euroopa Kohtu praktika järgi on selline muu põhjus kaubamärgi kasutamise keelamiseks olemas nt juhul, kui edasimüüja poolt kaubamärgi kasutamine muidu lubatud kauba tavapärasel reklaamimisel kahjustab oluliselt kaubamärgi omanikku.

Kaubamärgiseaduse eelnõu seletuskirjas on märgitud, nagu oleks vaidlusalune lõige kooskõlas direktiivi nr 89/104/EMÜ art-ga 7. Sellest võib järeldada, et seadusandjal ei olnud teadlikku ega tahtlikku soovi kehtestada direktiivist erinevat regulatsiooni.

Lähtudes Euroopa Kohtu praktikast, tuleb direktiivi alusel kehtestatud siseriikliku regulatsiooni tõlgendamisel võimalikult arvestada direktiivi põhimõtteid vaatamata sellele, et õigusvaidluses ei saa tugineda kodanike suhtes ainuüksi direktiivile.

Viited
------

1. ↑  3-2-1-4-06, Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 30. märtsi 2006. a kohtuotsus
2. ↑  Kaubamärgiseadus (lühend - KaMS)
3. ↑  First Council Directive 89/104/EEC of 21 December 1988 to approximate the laws of the Member States relating to trade marks
4. ↑  Asi *C-337/95, Parfums Christian Dior SA and Parfums Christian Dior BV v Evora BV*
**Johann Ruus** (25. märts 1925 Karksi vald, Viljandimaa – 15. juuli 2014) oli eesti põllumajandusteadlane-praktik.

Elulugu
-------

Lõpetas 1948 Olustvere Põllumajandustehnikumi ja 1953 EPA agronoomina. Oli 1948–49 Viljandi masina-traktorijaama jaoskonnaagronoom, 1953–58 Vändra masina-traktorijaama peaagronoom, 1958–61 Vändra rajooni Töörahva Saadikute Nõukogu TK põllumajanduse inspektuuri peaagronoom ja juhataja kohusetäitja, 1961–62 Tartu Tõuloomakasvatuse Sovhooside Trusti peainspektor-agronoom, 1962–80 Tartu Territoriaalse Kolhooside-Sovhooside Tootmise Valitsuse ja Tartu Põllumajandusvalitsuse peaagronoom, 1980–82 "Eesti Põllumajanduskeemia" Tartu rajooni Põllumajanduse Agrokeemiateeninduse Tootmiskoondise juhataja asetäitja, 1982–87 EPA poliitilise ökonoomia kateedri kartuligrupi vanemteadur, 1988–95 EPA põllutöömasinate kateedri ja põllumajandustehnika instituudi kartuligrupi vanemteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: kartulikasvatus. Autoritunnistus kartuli kasvatamise kohta (1989).

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Kartulikasvatus (kaasautor). Tallinn, 1992
* Traktoriratastega tihendatud mulla endise tihkuse taastamise aja uurimise tulemustest. // EPMÜ teaduslike tööde kogumik 183 (1995).

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Trt, 1996, 147.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Alexander Gerd Krauß (2016)
**Alexander Gerd Krauß** (sündinud 8. detsembril 1979 Erlabrunnis) on saksa poliitik, Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) liige. Aastatel 2004–2017 oli ta Saksimaa parlamendi liige. Alates 2017. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige.

Elu
---

1982. aastal läks Krauß kooli Erlabrunnis ning 1990. aastal Schwarzenbergi gümnaasiumisse, mille lõpetas 1994. aastal. Pärast ajateenistust Saksa Bundeswehris ning politoloogia, kommunikatsiooni, meediauuringute ja evangeelse teoloogia õpinguid Leipzigis ja Prahas, töötas ta vabakutselise ajakirjanikuna. Alates 2002. aastast töötas avalike suhete spetsialistina Zwickau Linnamisjonis.

Poliitiline tegevus
-------------------

19. septembril 2004 valiti ta Aue-Schwarzenberg valimisringkonnast Saksimaa parlamenti. Kogu 4. valimisperioodi jooksul (2004-2009) oli Krauß sotsiaal-, tervishoiu-, perekonna-, naiste- ja noortekomisjoni ning ka keskkonna- ja põllumajanduskomisjoni liige. Ta oli ka CDU fraktsiooni juhatuse liige ja noortepoliitika eestkõneleja ning sotsiaal-, tervishoiu-, perede-, naiste ja noorte töörühma aseesimees. Saksimaa parlamendi valimistel 2009. aastal sai Krauß uuesti otsemandaadi. Viiendal valimisperioodil on ta majandus-, töö- ja transpordikomisjoni, samuti sotsiaal- ja tarbijakaitse komisjoni liige. Ta on CDU fraktsiooni sotsiaal- ja tarbijakaitse töörühma esimees kui ka perepoliitika eestkõneleja.

2009. aastast alates on Krauß noorte abistamise piirkondliku komisjoni esimees ja Dresdeni Kodanikefondi nõukoja liige. Ta on ka "Töövõtjate Euroopa Keskuse" esimees Saksimaal. Aastal 2008 valiti ta Kristlik-Demokraatliku Töövõtjate Liidu Saksimaa piirkondlikuks esimeheks ja alates 2011. aastast on ta ka üleriigilise CDA aseesimees. Ta on ka CDU Saksimaa juhatuse liige.

Pere
----

Krauß on abielus. Tal on poeg ja tütar.
**Päigiste** on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. 

Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.

Külas asub 61,5 ha suurune Kariste järv, millest voolab läbi Halliste jõgi, samuti Koodiorus asuvad Koodioru paljandid, Vana-Kariste tehiskoobas ja praeguseks kinnivarisenud Koodioru koopad.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Kariste järv Eesti looduse infosüsteemis

Mulgi valla asulad

**Linnad:** Abja-Paluoja • Karksi-Nuia • Mõisaküla   

**Alevikud:** Halliste • Õisu   

**Külad:** Abja-Vanamõisa • Abjaku • Ainja • Allaste • Atika • Ereste • Hirmuküla • Hõbemäe • Kaarli • Kalvre • Kamara • Karksi • Kulla • Kõvaküla • Laatre • Lasari • Leeli • Lilli • Maru • Metsaküla • Morna • Mulgi • Muri • Mõõnaste • Mäeküla • Naistevalla • Niguli • Oti • Penuja • Polli • Pornuse • Põlde • Päidre • Päigiste • Pärsi • Pöögle • Raamatu • Raja • Rimmu • Räägu • Saate • Saksaküla • Sammaste • Sarja • Sudiste • Suuga • Tilla • Toosi • Tuhalaane • Umbsoo • Univere • Uue-Kariste • Vabamatsi • Vana-Kariste • Veelikse • Veskimäe • Äriküla • Ülemõisa
**North York Moors** (ka *North Yorkshire Moors*) on rahvuspark Suurbritannias Põhja-Inglismaal Põhja-Yorkshire'i krahvkonnas. 

See asutati 1952. aastal. 

Kaitseala pindala on 1436 km². Rabamaastiku vanus on umbes 25 000 aastat.

Kliima
------

North York Moorsi kõige kõrgemad temperatuurid on mõõdetud juulis (+34 °C) ja augustis (+33 °C). Absoluutsed maksimumid on kõige madalamad jaanuaris (+15 °C) ja detsembris (+16 °C). Kõige madalamad temperatuurid on mõõdetud jaanuaris (–16 °C) ja veebruaris (–14 °C). Absoluutsed miinimumid on kõige kõrgemad augustis (+5 °C) ja juulis (+4 °C).

Sademeid on aastas keskmiselt 738 mm. Kõige rohkem sajab novembris (98 mm) ja detsembris (82 mm), kõige vähem aprillis (39 mm) ja mais (43 mm). Kõige rohkem lund sajab veebruaris (16 päeval) ja jaanuaris (13 päeva). Juunist septembrini lund ei saja.

Päikest paistab aastas keskmiselt 1426 tundi, neist kõige rohkem juulis (185 tundi) ja mais (182 tundi), kõige vähem detsembris (42 tundi) ja jaanuaris (55 tundi).

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **North York Moors** |

* North York Moors National Park