**Rarotonga** ehk **Cooki maoori keel** on austroneesia keelkonda kuuluv polüneesia keel. Tegemist on Cooki saarte ametliku keelega, teiseks ametlikuks keeleks on inglise keel. Lisaks räägitakse veel pukapuka ja rakahanga-manihiki keelt.. Cooki maoori keeles võib eristada viit dialekti: Tongareva, Rakahanga-Manihiki, Ngaputoru, Aitutaki ja Mangaia. Rarotonga keel ning selle murded on lähedas suguluses tahiti ja Uus-Meremaa maoori keelega, pukapuka keel aga samoa keelega.  

Rarotonga keele kõnelejaid on kokku 39 090, neist 13 100 Cooki saartel: 2035 Aitutaki, 481 Atiu, 573 Mangaia, 307 Mauke ja 189 Mitiaro saarel (2011. aasta loendus). Kõnelejate arv väheneb kiiresti. Rarotonga keel sarnaneb tuamotu, havai, mangareva ja markii keelega.

Tähestik
--------

| A a (‘a, ā, ‘ā) | E e (’e, ē, ’ē) | Ŋ ŋ | I i (’i, ī, ’ī ) | K k | M m | N n | O o (‘o, ō, ’ō) | P p | R r | T t | U u (‘u, ū, ‘ū) | V v |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |

Rarotonga keeles on 5 vokaali: a, e, i, o, u. Nende viie vokaali pikka hääldust kirjutatakse ülakriipsu ehk makroniga: ā, ē, ī, ō, ū. Peamisi konsonanthäälikuid on 9: ŋ(ng), m, n, p, t, k, ɾ, v, ʔ. (Lisaks f, mis on kasutusel vaid Manihiki saarel, s, mis on kasutusel Penrhyni atollil, ja h, mis on kasutusel mõlemas nimetatud paigas.) (Vrd: eesti keeles on 26 kvalitatiivselt erinevat segmentaalfoneemi: 9 vokaali ja 17 konsonanti.)  

Tuleb meeles pidada, et helilist velaarset nasaali ŋ(ng) hääldatakse keeleselja ja pehme suulae vahel.  

Kuigi rarotonga keeles on kasutusel makron (pikenduskriips tähe peal) ja kõrisulghäälik (ʔ/‘), ei kasuta keele kõnelejad neid diakriitilisi märke mitteformaalses kirjas.

Foneetika
---------

### Konsonandid

| Moodustusviis | Moodustuskoht |
| --- | --- |
|  | Huuled | Hambasombud | Pehme suulagi | Kõriõõs |
| Nasaalid | m | n | ŋ |  |
| Klusiilid | p | t | k | ʔ |
| Tremulandid |  | ɾ |  |  |
| Frikatiivid | f1 v | s2 |  | h3 |

1. Ainult Manihikis.
2. Ainult Penrhynis.
3. Ainult Manihikis ja Penrhynis.

### Vokaalid

|  | Eesvokaalid | Keskvokaalid | Tagavokaalid |
| --- | --- | --- | --- |
| Kõrged vokaalid | i iː |  | u uː |
| Keskkõrged vokaalid | e eː |  | o oː |
| Madalad vokaalid |  | a aː |  |

Numbrid
-------

|  |  |
| --- | --- |
| 1 | ta‘i |
| 2 | rua |
| 3 | toru |
| 4 | ‘ā |
| 5 | rima |
| 6 | ono |
| 7 | ‘itu |
| 8 | varu |
| 9 | iva |
| 10 | ta‘i nga‘uru |

Süntaks
-------

Rarotonga keeles on kasutusel sõnajärjetüüp VSO (verb – subjekt – objekt).

Grammatilised kategooriad
-------------------------

### Substantiivide grammatilised kategooriad

#### Geenus

Rarotonga keeles on enamasti sugu vaid elusolenditel (on siiski erandeid mõne taime osas, nt kastan). Osade nimisõnade puhul pole soo märkimine vajalik, kuna sõna ise juba viitab soole (nt *ake* – ema, *tamaine* – tütar). Sõnad, mis ei viita soole, vajavad tähistajaid *tane* või *vaine*, kui on tegemist inimestega, ning *ua* või *toa*, kui on tegemist loomadega.   

Näiteks: 

* väimees – *unonga tane,*
* täkk – *oroenua toa.*

#### Arv (ainsus/mitmus)

Mitmuse tähistamiseks kasutatakse peamiselt sõnu *au* ja *aronga* (harvem *nga*, *puke* ja *etai*), mis kirjutatakse substantiivi ette. Teatud juhtudel kasutatakse ka sõna *tini* (nt mehed – *tangata tini*), mis paigutatakse substantiivi taha. Vahel märgitakse mitmust reduplikatsiooni abil.

Näiteks:

* *rakau nui* – suur puu,
* *rakau nunui* – suured puud.

#### Määratus

Rarotonga keeles on definiitsed artiklid *te* (ingl k *the*) ja *taua* (*that*) ja indefiniitsed artiklid *e* (*a*) ja *tetai* (*one*).

#### Kääne ehk kaasus

Rarotonga keeles on 6 käänet (vrd: eesti keeles 14) ja nende tähistamiseks kasutatakse eessõnu (sõna ise ei muutu).

Näiteks: *te akava* – kohtunik

| Kääne | Singular | Pluural |
| --- | --- | --- |
| Nominatiiv | *te akava* | *te au akava* |
| Genitiiv (kelle? mille?) | *no te akava* | *no te au akava* |
| Daativ (kellele? millele?) | *ki te akava* | *ki te au akava* |
| Akusatiiv (keda? mida?) | *i te akava* | *i te au akava* |
| Vokatiiv (ingl k *o judge!*) | *e te akava e!* | *e te au akava e!* |
| Ablatiiv (ingl k *by...*) | *e te akava* | *e te au akava* |

*No*, *na*, *to* ja *ta* on kõik genitiivi tähistajad.

### Adjektiivide grammatilised kategooriad

Enamasti kirjutatakse adjektiiv substantiivi järgi, kuid on ka erandeid, nt numbrid (üks mees – *tangata okotai*).

#### Võrdlus

Võrdlusastmeid moodustatakse partiklite lisamise abil. Nt: lühike, lühem, kõige lühem – *poto*, *a poto o*, *poto rava*.

### Verbide grammatilised kategooriad

#### Aeg

* minevik
* olevik
* tulevik

#### Isik

* 1. (inklusiivne ja eksklusiivne)
* 2.
* 3.

#### Kõneviis

* indikatiiv
* imperatiiv
* konditsionaal

(Vrd: eesti keeles viis kõneviisi: indikatiiv, imperatiiv, konditsionaal, kvotatiiv ja jussiiv.)

#### Tegumood

* aktiiv/passiiv
* personaal/impersonaal

#### Aspekt

* perfektiivne/imperfektiivne
* progressiivne (jätkuv tegevus)
* habituaalne (harjumust või viisi väljendav)
* inhoatiivne (algust väljendav)

#### Kõneliik

* jaatav/eitav

Pronoomenid
-----------

Rarotonga keeles on kuut liiki asesõnu: isikulised, relatiivsed, adjektiivsed, interrogatiivsed, demonstratiivsed ja indefiniitsed.

### Isikulised asesõnad

| Isik | Singular | Duaal | Pluural |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. (inklusiivne) | *au* | *tāua* | *tātou*1 |
| 1. (eksklusiivne) | *māua* | *mātou*2 |
| 2. | *koe* | *kōrua* | *kōtou* |
| 3. | *aia* | *rāua* | *rātou* |

1. teie (2 ja enam) ja mina,
2. nemad ja mina.

Keelenäide
----------

*Kua ‘anga‘ia tē reira ‘are ‘ei ngā‘i ‘akapū‘anga nō te tangata i te tuātau ‘uri‘ia.*   

See maja oli ehitatud nii, et inimestel oleks kuhugi orkaanihooajal varjuda.

Kirjaviis
---------

Rarotonga keeles kasutatakse ladina kirjaviisi.

Huvitavat
---------

### Reduplikatsioon

Üheks huvitavaks morfoloogiliseks protsessiks rarotonga keeles on reduplikatsioon. Selle abil saab tähistada verbide intensiivsemat või korduvat olemust. Nt *aere – aaere* (jalutama – ringi jalutama), *akara – akara-kara* (vaatama – mitu korda vaatama), *iro – iroiro* (keerutama – keerlema), *tanu – tatanu/tanutanu* (istutama – kultiveerima) jne.

### Piibli tõlge

Rarotonga keeles avaldati piibel (*Te Bibilia Tapu Ra: Koia te Koreromotu Taito e te Koreromotu Ou*) 1888. aastal.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  "*Ethnologue. Rarotongan*". Vaadatud 17. novembril 2013.
2. ↑  "*Ethnologue. Penrhyn*". Vaadatud 19. novembril 2013.
3. ↑  "*Ethnologue. Rakahanga-Manihiki*". Vaadatud 19. novembril 2013.
4. 1 2  "*Wikipedia. Cook Islands*". Vaadatud 17. novembril 2013.
5. 1 2 3 4 5 6  "*Wikipedia. Cook Islands Māori*". Vaadatud 17. novembril 2013.
6. ↑  "*Free Online Dictionary of Rarotongan & Cook Islands Māori*". Vaadatud 17. novembril 2013.
7. ↑  Crown, ed. *I-E-KO-KO! An Introduction to Cook Islands Maori*, Learning Media Limited, Wellington, 2008. Lk 73.
8. 1 2 3 4 5 6  "Aaron Buzacott. *Te akataka reo Rarotonga* ehk *Rarotongan and English grammar*. Mission Press, 1854. Lk 3, 7–11". Vaadatud 17. novembril 2013.
9. 1 2  "Aaron Buzacott. *Te akataka reo Rarotonga* ehk *Rarotongan and English grammar*. Mission Press, 1854. Lk 13–14". Vaadatud 17. novembril 2013.
10. ↑  "*Mangaian Dictionary. Dictionary of Cook Islands Languages*". Vaadatud 17. novembril 2013.
11. ↑  "Aaron Buzacott. *Te akataka reo Rarotonga* ehk *Rarotongan and English grammar*. Mission Press, 1854. Lk 34–36". Vaadatud 17. novembril 2013.
12. ↑  "National Library of Australia. Catalogue". Vaadatud 17. novembril 2013.

Välislingid
-----------

* Õpi rarotonga keelt
* Rarotonga-inglise online sõnaraamat
* Rarotonga-inglise sõnaraamat