**Sotho keel** ehk lõunasotho ehk suuto keel on Nigeri-Kongo hõimkonna Bantu keelte S-rühma Lõuna-Bantu, Sotho-Tswana keelte hulka kuuluv keel. Sotho keelt räägitakse põhiliselt Lõuna-Aafrika Vabariigis, kus see kuulub 11 riigikeele hulka, ja Lesothos, kus ta on inglise keele kõrval teine riigikeel. Kõneldakse ka Botswanas ja Svaasimaal. 

Dialekte on kaks – Põhja-Sotho ja Tswana –, aga üldiselt peetakse neid eraldi keelteks. Lesothos on kõnelejaid 1 770 000, kokku on sotho keele kõnelejaid 6 024 000.

Üldiseloomustus
---------------

Sotho keel on kirjutatud ladina tähestikus, aga seda kohandasid varajased prantsuse misjonärid, seega ei hääldu kõik tähed samamoodi kui näiteks eesti või inglise keeles.

Sotho keel on toonikeel, milles kasutatakse kõrgeid ja madalaid toone, et rõhutada grammatilisi aspekte ja tähendusi – selline omadus on paljudel bantu keeltel. Lõuna-Aafrika ja Lesotho keel erinevad kirjas, kuid on kõnes samasugused.

Arvsõnad
--------

Sotho keele arvsõnad ühest kümneni

* 1 – *nngwe*
* 2 – *pedi*
* 3 – *tharo*
* 4 – *nne*
* 5 – *hlano*
* 6 – *tshelela*
* 7 – *supa*
* 8 – *robedi*
* 9 – *robong*
* 10 – *leshome*

Grammatika
----------

Siduvat sõna *ke* kasutatakse tihti lihtlausete moodustamisel selleks, et tunda ära lauses objekti või isikut. Mõnes raamatus on see kujul *ké*. Morfeem tähendab otsetõlkes 'see on'. Negatiivse lause saab siis, kui asendada *ke* sõnadega *ha se*.

* *Ke mosadi.* – See on naine.
* *Ke banna.* – Need on mehed.
* *Ke tafole.* – See on laud.
* *Ha se ngwana.* – See ei ole laps.
* *Ha se buka.* – See ei ole raamat.

Küsimusi saab moodustada sama konstruktsiooniga. Tuleks rõhutada viimast silpi, kõrgendada häält või siis lisada küsisõna *ne*.

* *Ke mang?* – Kes see on?

* *Na ke titjhere?* – Kas see on õpetaja?

Sõnade ja lausete ühendamisel saab kasutada järgmisi liitsõnu:

* ja (sõnade vahel) – *le*

* ja (lausete vahel) – *mme*

* sest – *hobane*

* aga – *empa*

* või – *kapa*

* kui – *ha*

### Ajavormid

#### Minevik

Tavaliselt lisatakse mineviku moodustamiseks lausele *ile*, mis on pärast sidesõna ning millele lisandub veel abistav liide.

* *Monna o ile a palama baesekele.* – Mees sõitis rattaga.

#### Täisminevik

Et moodustada täisminevikku, lisatakse tegusõna lõppu kas *-ile*, *-ele* või -*etse*.

* *Monna o kwetse monyako.* – Mees on sulgenud ukse.

| Tegusõna eesti keeles | sotho keeles | tegusõna täisminevikus |
| --- | --- | --- |
| vastama | *araba* | *arabile* |
| küsima | *botsa* | *botsitse* |
| küpsetama | *baka* | *bakile* |
| paluma | *kopa* | *kopile* |

#### Tulevik

Tuleviku moodustamiseks lisatakse tegusõna ette *tla*.

* *Hosane batho ba tla sebetse.* – Inimesed töötavad homme.
* *Mosadi ha a tlo hlatswa dijana.* – Naine ei hakka nõusid pesema.

### Nimisõnad

Sotho keeles, nagu ka paljudes teistes Aafrika keeltes, on nimisõnad jaotatud klassidesse. Nimisõna klassi teadmine on lause moodustamisel väga tähtis.

| Klass | Eesliide | Sidesõna | Näide | Näide eesti keeles |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | *mo-* | *o* | *mosadi* | naine |
| 2 | *ba-* | *ba* | *basadi* | naised |
| 1a | *–* | *o* | *ntate* | isa |
| 2a | *bo-* | *ba* | *bontate* | isad |
| 3 | *mo-* | *o* | *mose* | kleit |
| 4 | *me-* | *e* | *mese* | kleidid |
| 5 | *le-* | *le* | *leleme* | keel |
| 6 | *ma-* | *a* | *maleme* | keeled |
| 7 | *se-* | *se* | *sefate* | puu |
| 8 | *di-* | *di* | *difate* | puud |
| 9 | *–* | *e* | *ntja* | koer |
| 10 | *di-* | *di* | *dintja* | koerad |

Klassid 11, 12 ja 13 on põhiliselt kasutusel näiteks suulu ja koosa keeles.

| Klass | Eesliide | Sidesõna | Näide | Näide eesti keeles |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 14 | *bo-* | *bo* | *bohobe* | leib |
| 15 | *ho-* | *ho* | *ho tsamaja* | kõndima |
| 16 | *–* | *ho* | *fatshe* | all |
| 17 | *ho-* | *ho* | *hodimo* | üleval |
| 18 | *mo-* | *o* | *mose* | välismaal |

  
Klasse 16, 17 ja 18 kutsutakse lokatiivseteks, sest need tähistavad tihti mingit asukohta.

### Tegusõnad

Kui tegusõna on olevikus ja algses vormis, on lõpus alati -*a.*

* hülgama, maha jätma – *ngala*
* kaotama, tühistama – *fedisa*
* süüdistama – *qosa*
* imetlema – *boha*
* vaidlema – *lwana*
* saabuma – *fihla*
* küsima – *botsa*
* küpsetama – *baka*

### Lokatiiv

Lokatiivi saab moodustada sotho keeles nii, kui lisada nimisõna lõppu -*ng*. Enamikku nimisõnu saab muuta lokatiiviks, kuid on ka erandeid. Kui nimisõna lõpus on *-a*, siis lisandub lõppu *-eng*, aga kui nimisõna lõpus on *-e* või *-o*, lisandub lihtsalt *-ng*. Kui lauses on ka isik, lisandub isiku ette sõna *ho*.

* *Ke ya ho ntate.* – Ma lähen isa juurde.
* *Motswalle wa ka o tswile ho malome.* – Minu sõber tuli onu juurest.

Sarnane sõnaga *ho* on *ha*, seda võib tõlgendada kui 'kellegi pool'.

* *Ke ya ha ntate.* – Ma lähen isa poole.
* *Motswalle wa ka o tswile ha malome.* – Mu sõber tuli enda onu poolt.

*-ng* ei lisandu kindlatele kohanimedele, tuule suundadele, aastaaegadele, kuude nimetustele ega näiteks sõnadele *monyaku* 'uks', *kgotla* 'kohus' ja *lewatle* 'ookean'.

* Tuule suunad: *leboya* 'põhi', *botjhabela* 'ida', *bophirimela* 'lääs' ja *borwa* 'lõuna'
* Aastaajad: *lehlabula* 'suvi', *hwetla* 'sügis', *mariha* 'talv' ja *selemo* 'kevad'

Keelenäited
-----------

Väljendeid sotho keeles nii Lõuna-Aafrika kui ka Lesotho ortograafias:

| Eesti keeles | Sotho (Lõuna-Aafrika) | Sotho (Lesotho) |
| --- | --- | --- |
| Tere! | *Dumela* | *Lumela* |
| Vabandust | *Ntshwarele* | *Ntsoarele* |
| Aitäh! | *Ke a leboha* | *Kea leboha* |
| Palju õnne! | *Re a o lebohela* | *Rea u lebohela* |
| Appi! | *Thusa!* | *Thusa!* |
| Ei | *Tjhee* | *E-e* |
| Jah | *Ee* | *E* |
| Palun | *Ka kopo / Ako.../...hle* | *Ka kopo / Ak'u .../... hle* |
| Mis kell on? | *Ke nako mang?* | *Ke nako mang?* |
| Mis sinu nimi on? | *Lebitso la hao ke mang?* | *Lebitso la hau u mang?* |
| Minu nimi on ... | *Lebitso la ka ke ...* | *Lebitso la ka ke ...* |

Vanemat meessoost isikut on viisakas kutsuda sõnaga *ntate* 'isa' ja vanemat naissoost isikut *mme* 'ema'. Kõnelejaga enam-vähem samas vanuses olevale meessoost isikule võib öelda *aubuti* 'vanem vend' ja naissoost isikule *ausi* 'vanem õde'. Väga vanade inimeste puhul tuleks kasutada *ntatemoholo* 'vanaisa' ja *nkgono* 'vanaema'. Sel viisil näidatakse välja austust. Vahel kasutatakse austuse näitamiseks ka mitmuse vormi.

Veel näiteid

* *Ntja di loma katse.* – Koer hammustas kassi.
* *Ntate o a sebetsa.* – Isa töötab.
* *Mme o ya toropong.* – Ema läheb linna.
* *John o dula ka America.* – John elab Ameerikas.
* *John o dula faatshe.* – John istub maas.
* *Ntate o rekisa dieta.* – Isa ostis saapad.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑
6. ↑
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑