**Rabindranath Tagore** (**Rabīndranāth Ṭhākur**; 7. mai 1861 Kolkata – 7. august 1941 Kolkata) oli India kirjanik, helilooja, filosoof ning kultuuri- ja rahvustegelane.

Ta oli 14-lapselise pere noorim poeg. Nende brahmiinisuguvõsas oli juba varem olnud muusikuid, kunstnikke ja kirjanikke. Tema rikas perekond oli lääne kultuuri mõju all. 

Valitsedes oma perekonna valdusi Ida-Bengalis, õppis ta tundma loodust ning maainimeste elu. Aastal 1901 asutas ta oma valdustes Shantiniketanis kooli ning 1921 Visva-Bharati ülikooli. 

Kirjanikuna oli Tagore eeskätt luuletaja. Esimese luuletuse kirjutas Rabindranath kaheksa-aastaselt. Ta kirjutas üle 50 luulekogu ning sadu laule, millele ta kirjutas ise viisi. Ta oli ka viljakas näitekirjanik ja prosaist. Tagore kirjutas peamiselt oma emakeeles bengali keeles, kuid tõlkis osa oma teoseid inglise keelde. Ta katsetas juba varakult eri stiile, kuid eelistas lihtsat väljendusviisi. Tema luule temaatika ulatub armastusluulest religioosse luuleni ning väljendab kõiki inimlikke tundeid. Hoolimata indialikest motiividest on tema luule üldinimlik. 
Ta kirjutas ka näidendeid, romaane, jutustusi, artikleid, kooliõpikuid, töid keele ja kirjanduse, filosoofia ja religiooni alal.

Ta oli tuntud ka hea muusikuna, heliloojana ja näitlejana. Rabindranath esines vaid oma koduteatris Kolkatas (Calcutta), kus näitlejateks ja publikuks olid Tagore perekonna liikmed ja sõbrad.

Euroopas käis ta esimest korda 1878. Hiljem käis ta palju välismaal. 1920. ja 1930. aastatel reisis ta sageli Euroopas, Ameerikas ja Kaug-Idas. Ta pidas loenguid religioonist, elu teostamisest, loovast ühtsusest ja inimisiksusest, Ida ja Lääne suhetest, rahvuslusest, haridusest jne. Ta püüdis oma loengutes väljendada optimistlikku suhtumist inimkonna tulevikku.

Tunnustus
---------

* 1913 Nobeli kirjandusauhind

Teosed eesti keeles
-------------------

### Luule

* "Gitandžali; Aednik". Inglise keelest tõlkinud ja eessõna: Hugo (Uku) Masing. Sari "Nobeli laureaadid", Loodus, Tartu 1936, 304 lk; 2. trükk 1940, lisatud William Butler Yeatsi eessõna
* "Laulupalvelus = Gitandžali". Tõlkinud Uku Masing. Orto, Toronto 1953
* "Aednik". Tõlkinud Uku Masing. Orto, Toronto 1956
* "Aednik". Tõlkinud Uku Masing, eessõna: Ain Kaalep. LR 1974, nr 45/46
* "Gitandžali". Tõlkinud Uku Masing. LR 1976, nr 3/4
* "Viljakogumine". Tõlkinud Stella Noa, eessõna: Aili Aus. Kuressaare 1992, 42 lk
* "Jasmiiniaed unenäos". Valinud ja bengali keelest tõlkinud Valev Mirtem. Tallinn 1995, 33 lk
* "Noorkuu". Tõlkinud ja järelsõna: Stella Noa. Olion, Tallinn 2001, 80 lk
* "Minu laul". Tõlkinud Stella Noa. Eesti Entsüklopeediakirjastus, Tallinn 2004, 52 lk
* "Vesirooside valgust vastu ulatab Ganges". Bengali keelest tõlkinud ja eessõna: Ingvar Luhaäär. Eesti Luuleliit, Tallinn 2004, 72 lk
* "Gitandžali; Aednik; Puuvilja kogum". Koostanud Hando Runnel. Tõlkinud ja eessõna: Uku Masing. Ilmamaa, Tartu 2006, 424 lk

### Romaanid, novellid

* "Laevahukk" (romaan). Tõlkinud Daniel Palgi. EKS, Tartu 1928, 532 lk.; 2. trükk: sari "Suuri sõnameistreid", ERK 1958; 3. trükk Athena, Tallinn 1996
* "Pärandusehoidja" (novellid "Pärandusehoidja", "Vanem õde", "Hüljatu", "Teostumise öö", "Jõetrepp", "Kaartide kuningriik"). Tõlkinud Alfred Suik. Sari "LUB", nr 40, Tartu 1928, 64 lk
* "Kodu ja maailm" (romaan). Tõlkinud Oskar Truu. Valik, Tartu 1930, 304 lk; 2. trükk Tartu 1936; 3. trükk Orto, Toronto 1971
* "Lahendatud mõistatus" (novellid "Elas kord kuningas", "Postkontoriülem", "Maši", "Lahendatud mõistatus", "Nojondžori babud" ja "Kabuullane"). Inglise keelest tõlkinud Helga Kross. LR 1961, nr 17
* "Ekslevad linnud". Tõlkinud Stella Noa. Olion, Tallinn 1998, 111 lk
* "Mashi ja teised lood" (jutustused). Tõlkinud Indrek Peterson. Härmametsa Talu Kirjastus, Tartu 1999, 96 lk

### Mälestused, loengud, miniatuurid, aforismid

* "Tee" (miniatuurid). Tõlkinud Stella Noa. Kuressaare 1991, 32 lk
* "Isiksus" (Ameerikas peetud loengud). Tõlkinud Stella Noa, Olion, Tallinn 1995, 136 lk
* "Mõttereliikviad". Tõlkinud ja järelsõna: Stella Noa. Genadi Noa kirjastus 1995, 46 lk
* "Inimese religioon" (raamatu aluseks on Oxfordi ülikoolis peetud loengud). Tõlkinud Stella Noa. Olion, Tallinn 1997, 198 lk
* "Mälestused". Tõlkinud Stella Noa. Olion, Tallinn 1999, 238 lk
* "Loov ühtsus" (loengud). Tõlkinud ja järelsõna: Stella Noa. Olion, Tallinn 2000, 142 lk
* "Rahvuslus" (loengud). Tõlkinud Stella Noa. Olion, Tallinn 2001, 112 lk; 2. trükk: Olion 2008, 96 lk
* "Hinge sosistused" (miniatuurid, aforismid; saksa keele kaudu tehtud tõlge on valminud 1947. aastal; faksiimiletrükina on esitatud tekst tõlkija omakäelises ilukirjas). Tõlkinud Uku Masing. Ilmamaa, Tartu 2008, 64 lehte

Kirjandus
---------

* M. R. Anand. *The Humanism of Rabindranath Tagore*, 1979.
* S. Chattophadyay. *The Universal Man*, 1987.
* E. J. Thompson. *Rabindranath Tagore* 1991.

Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux