recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Jynx torquilla
**Väänkael** (*Jynx torquilla*) on pruuni-hallikirju väike linnuliik rähniliste seltsist rähnlaste sugukonnast väänkaela perekonnast.

Levila
------

Väänkael on laialdaselt levinud Euraasia parasvöötmes, Portugalist ja Norra keskosast üle Kaukaasia, Siberi ja Kirde-Hiina kuni Sahhalini ja Jaapanini. Väänkael on rändlind, ta talvitub Põhja-Aafrikas ja Lõuna-Aasias. Väänkael on Eestis väikesearvuline haudelind, tema arvukus on siin viimase paari aastakümne jooksul tunduvalt vähenenud. Väänkaela arvukust on hinnatud 5000 – 10 000 paarile.

Välimus
-------

Väänkaelal on varjevärvus, ta on üleni kirjatud puukoore sarnase mustriga, nagu ka öösorr. Kehakujult sarnaneb punaselg-õgija või vööt-põõsalinnuga. Lend on lainjas.
Väänkaela häälitsused sarnanevad lõopistriku ja väike-kirjurähni omadega. Häirimise korral pöörab väänkael kaela mitmes suunas nagu madu ja ka sisistab rästiku moodi. Rahvasuu tunneb teda seetõttu ka nõidmao nimetusega.

Laul
----

Väänkaela laul Tartus

Toitumine
---------

Väänkael sööb peamiselt sipelgaid, vähem lehetäisid, rohutirtse ja teisi putukaid. Ta pistab oma pika kleepuva keele sipelgapessa ja haarab selle külge jäänud sipelgad kiiresti suhu. Sipelgaid, eriti metsale kasulikku salukuklast, hävitab väänkael suurel hulgal.

Pesitsemine
-----------

Väänkaela munad
Väänkael pesitseb hõredates leht- ja segametsades, saludes, puisniitudel, parkides, suuremates aedades jt puistutes, samuti üksikutes puudes ja asulate servades. Pesa teeb rähni või puukoristaja vanasse õõnde või pesakasti või looduslikku puuõõnsusse. Päris pesa väänkael ei tee, kuid pesa põhi on peaaegu alati vooderdatud mingi taimeprahiga. Liigikaaslaste vastu on väänkael agressiivne, sellepärast ei pesitse kaks väänkaela teineteisele lähemal kui kakssada meetrit. Sobivaid pesakohti on vähe, sellepärast, kui väänkael leiab juba hõivatud pesakoha, siis kihutab ta selle omaniku minema, pillub munad pesast välja ja hukkab linnupojad. Väänkael ei armasta puhtust: tema pesa on räpane. On teada juhtumeid, kus väänkael on munenud enda tapetud teise liigi poegade peale.

Eestisse saabub väänkael hilja, alates aprilli teisest poolest või mai algusest, ja lahkub septembris.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Väänkael** |

1. ↑  *Hirundo* 1:2009
2. ↑   Jonsson, L. *Euroopa linnud*, Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2000.

Välislingid
-----------

* Väänkael andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Pärnu Päikese Kool** (varasema nimega *Pärnu Toimetulekukool*) on Pärnu linna munitsipaalkool, kus õppetöö toimub põhikooli lihtsustatud õppekava alusel toimetuleku- või hooldusõppes. Koolis toetatakse õpilaste vaimset, füüsilist, sotsiaalset ja emotsionaalset arengut. Õpilastele on loodud võimetekohane turvaline, positiivselt mõjuv ja arendav õpikeskkond, mis toetab õpilast ning aitab kaasa tema paremale sotsialiseerumisele ühiskonnas.

Ajalugu
-------

Pärnu Päikese Kool (kuni 31. detsembrini 2018 Pärnu toimetulekukool) alustas tegevust 1. septembril 2002 kolme klassikomplektiga. Aastate keskmine õpilaste arv on 45. Õppekeelteks on eesti ja vene keel .

Kooli eripära
-------------

Kool on Pärnu linnas ja maakonnas ainuke eesti- ja venekeelne toimetuleku- ja hooldusõpet pakkuv kool. Koolis õpivad õpilased, kes vajavad erituge ning sellega seoses kohandatud õpet ja eriteenuseid. Õpilasi võetakse kooli SA Innove Rajaleidja koolivälise nõustamismeeskonna otsusel ja vanema kirjalikul nõusolekul. Kool nõustab ka vanemaid, korraldab arenduspäevi, koordineerib koostöövõrgustiku tööd.

Eritugi
-------

Erituge rakendatakse õpilasele, kes oma raske ja püsiva psüühikahäire, intellekti- või meelepuude või liitpuude tõttu vajab puudespetsiifilist õppekorraldust, -keskkonda, -metoodikat, -vahendeid ning õppes osalemiseks pidevat tugispetsialistide teenust lõimituna sotsiaal- või tervishoiuteenustega või mõlemaga; osaajaga õpet individuaalselt või rühmas või pidevat individuaalset tuge klassis või õpet eriklassis.

Kontakt
-------

Kooli aadress on Rõugu 8a, Pärnu, 80031. Direktor on Marju Trumsi, õppealajuhataja Enela Kase-Tonna.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Pärnu Toimetulekukool". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. mai 2019.
2. ↑  "Riigi teataja".
**Jada** an **piirväärtuseks** nimetatakse arvu {\displaystyle A}, kui iga positiivse arvu ε jaoks leidub jadas järjekorranumber m, millest alates jada järgnevad liikmed erinevad arvust {\displaystyle A} vähem kui ε võrra, st.

{\displaystyle |a\_{n}-A|<\varepsilon ,} kui {\displaystyle n\geq m}

### Näide

Näiteks jada {\displaystyle ({\frac {1}{1}},{\frac {1}{2}},{\frac {1}{3}},{\frac {1}{4}},{\frac {1}{5}},\dots ,{\frac {1}{n}},\dots )} piirväärtus on {\displaystyle \lim \_{n\to \infty }{\frac {1}{n}}=0.}

Ringjoone pikkus kui jada piirväärtus
-------------------------------------

Ringjoone pikkuseks nimetatakse korrapäraste hulknurkade ümbermõõtude jada piirväärtust hulknurga tippude arvu tõkestamatul kasvamisel.

Ringi pindala kui jada piirväärtus
----------------------------------

Ringi pindalaks nimetatakse ringi sisse kujundatud korrapäraste kõõluhulknurkade pindalade jada piirväärtust hulknurga tippude arvu tõkestamatul kasvamisel.

Vaata ka
--------

* Jada
* Piirväärtus
**Laialehine hundinui** ehk **laialeheline hundinui** (*Typha latifolia*) on hundinuialiste sugukonda hundinuia perekonda kuuluv rohttaim.

Rahvasuus
---------

Rahvapäraseid nimetusi: **hundikurikas**, **hunditubin**, **purikas**, **soetõlv**, **laos**, **tainad**, **soomõõk**, **turunui**

Kasvukoht
---------

Ta on Eestis väga tavaline liik. Kasvab veekogude soostunud kallastel, võib kasvada ka kaldavees.

Kirjeldus
---------

Roomava risoomiga hundinui võib kasvada kuni 2 meetri kõrguseks. Sileda varrega, lehed 1–2 cm laiad. 

Laialehise hundinuia varre tipus asuv õisik on tõlvik ja meenutab välisilmelt nuia. Võimsa tõlviku järgi on teda teiste niiskuslembeste ja veetaimedega raske sassi ajada. Segi võib teda kergemini ajada teise samast perekonnast oleva liigiga — ahtalehise hundinuiaga. Neid saab hõlpsasti eristada emas- ja isasõisiku varrel oleva vahe (3–5 cm) tõttu, mida laialehisel hundinuial ei esine. 

Taim on kahekojaline: tal on nii emas- kui ka isasõied. Emasõied moodustavad paksu tõlviku, isasõied on peenemas tõlvikus ja harilikult heledamad kui emasõied. Pärast õitsemist ja viljastumist isastõlvik tavaliselt langeb maha.

Lisaks sugulisele paljunemisele võib taim levida ka vegetatiivselt, eriti risoomide kaudu.

Kasutamine
----------

Laialehist hundinuia on inimene kasutanud mitmeks otstarbeks. Näiteks on tema pikkadest lineaalsetest lehtedest punutud korve ja nööre. Taime risoome on tarvitatud toiduks, sest need on toitaineterikkad, sisaldades eriti tärklist.

Välislingid
-----------

* Laialehine hundinui andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* Liigikirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas; bio.edu.ee
**Ա** (väiketäht **ա**; nimetus այբ (*ajb*)) on armeenia kirja täht, vanaarmeenia tähestiku, traditsioonilise armeenia tähestiku ja reformitud armeenia tähestiku esimene täht. 

Arvatakse, et see on saadud kreeka tähe *α* ülemise kaare äralõikamisel. 

Tähtede Ա ja Բ nimetustest *ajb* ja *ben* on moodustatud armeenia keele sõna *ajbuben* 'tähestik' (sõna-sõnalt ' *ajb* ja *ben'*). 

Kirja vanimas variandis (*jerkathagir*) koosnes *ajb* kahest alt ühendatud vertikaaljoonest sabakesega. Suur- ja väiketäht erinesid ainult mõõtmetelt. Hiljem kujunes Ա-tähest kolme vertikaaliga variant ա. Esimesest sai suurtäht ja teisest väiketäht. Keskaegsetes käsikirjades on neil hulk variante. Üks ebatavalisemaid Ա-tähe vorme on nn ühejooneline *ajb*, mis koosneb ühestainsast madalast püstjoonest. 

Tähe nimetus on lähedane kreeka tähe nimetusele "alfa" ning semi tähenimetusele "alef". Arvatakse, et nimetus pärinebki ühest nendest. Häälikumuutus toimus järgmise tähe Բ nimetuse *ben* mõjul.

Ա on armeeniakeelses tekstis kõige sagedasem täht. 

Ա esineb tavaliselt sõna alguses või keskel, lõpus aga väga harva. Põhjus on see, et indoeuroopa algkeele lühike ja pikk a-häälik armeenia keeles sõna alguses ja keskel säilisid, aga sõna lõpus kadusid.

Kirjandus
---------

* Арам Хачатурян. – *Ереван*, september 2008.
Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah
Šeik **Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah** (araabia keeles حمد بن عيسى آل خليفة; elas 6. veebruar 1872 – 20. veebruar 1942 Hawalli kubermang) oli Bahreini monarh (*ḩākim*) alates 1932 kuni surmani.

Ta oli eelmise valitseja ‘Īsá ibn ‘Alī Āl Khalīfah' teine poeg (vanem vend suri 1893) ning nimetati troonipärijaks ja asevalitsejaks ametlikult 26. mail 1923. Troonile tõusis Ḩamad pärast isa surma 9. detsembril 1932 ja krooniti 9. veebruaril 1933.

7. veebruaril 1940 asutas ta Bahreini kõrgeima autasu, kolmeklassilise Āl Khalīfah' ordeni.

Hariduse omandas ta eraõpetajate juhendamisel. Enne valitsejaks saamist oli ta 1920–1929 Al-Manāmah' kuberner.

Suurbritannia autasustas teda kahe ordeniga: 3. juunil 1921 India impeeriumi ordeniga, mis andis talle õiguse kanda tiitlit Sir, ja 1. jaanuaril 1935 India tähe ordeniga.

Tal oli neli abikaasat, neist esimene oli tema vanema venna lesk. Nendest abieludest sündis arvukalt järeltulijaid, sealhulgas 10 poega. Ḩamadi surma järel tõusis Bahreini troonile tema vanim poeg Salmān.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**‘Īsá ibn ‘Alī Āl Khalīfah** | **Bahreini ḩākim**1932–1942 | Järgnev**Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah** |
**Moora mõis** (saksa keeles *Mohrenhof*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal. tänapäeva Moora küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõisast on teateid alates 1551.

Viited
------

1. ↑  Moora mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑   (vaadatud 22.03.2016)
3. ↑  Moora ms, www.eki.ee
4. ↑  Moora mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris (vaadatud 22.03.2016)

Välislingid
-----------

* Moora mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Moora mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Simuna kirik
Simuna kihelkond

**Kirik**: Simuna  

**Mõisad**: Aru mõis | Avanduse mõis | Edivere mõis | Emumäe mõis | Härma mõis | Imukvere | Kellavere mõis | Koila mõis | Kuremaa mõis | Käru mõis | Laekvere mõis | Lasinurme mõis | Liinemõisa mõis | Luusika mõis | Lõusa mõis | Moora mõis | Muuga mõis | Mõisamaa mõis | Määri mõis | Orguse mõis | Paasvere mõis | Pallasvere mõis | Pudivere mõis | Rahkla mõis | Rohu mõis | Salla mõis | Simuna kirikumõis | Selli mõis | Sootaguse mõis | Tammiku mõis | Tillika mõis | Tuulivere mõis | Venevere mõis | Võivere mõis | Väiküla mõis | Vägeva mõis | Vända mõis
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Carter Hart** (sündinud 13. augustil 1998 Sherwood Parkis Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Philadelphia Flyers.

Aastatel 2014–2018 mängis ta neli hooaega Western Hockey League'i (WHL) klubis Everett Silvertips. Aastatel 2016–2018 pälvis ta kolmel hooajal järjest liiga parimale väravavahile antava Del Wilson Trophy. Hooaegadel 2015–16 ja 2017–18 valiti ta lisaks kogu Canadian Hockey League'i hooaja parimaks väravavahiks ning võitis hooajal 2017–18 ka WHL-i hooaja parimale mängijale antava Four Broncos Memorial Trophy.

2016. aastal valis Flyers ta NHL *Draft* '​is 47. valikuna. Ta alustas hooajal 2018–19 mängimist American Hockey League'i klubis Lehigh Valley Phantoms. NHL-is tegi ta Flyersi meeskonnas debüüdi 18. detsembril 2018 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Ta sai pärast Carey Price'i NHL-is noorimaks ja läbi aegade noorimaks Flyersi väravavahiks, kes on oma debüütmängu võitnud. 2019. aasta jaanuaris sai ta NHL-is pärast Steve Masonit esimeseks väravavahiks, kes on algkoosseisu kuuludes võitnud oma neli esimest mängu. Sama aasta jaanuaris valiti ta lisaks liiga kuu parimaks uustulnukaks. 9. oktoobril 2019 sai Hart 4:0 võidumängus New York Rangersi üle Flyersi ajaloo noorimaks väravavahiks, kes on teinud nullimängu. 2. augustil 2020 aitas ta väljalangemismängudes Flyersil võita Boston Bruinsi tulemusega 4:1, millega sai ta läbi aegade noorimaks Flyersi väravavahiks, kes on NHL-i väljalangemismängudes võidu saavutanud.

2018. aastal tuli Hart Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Hart Kanada koondises hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  "Hart shines in 1st shutout, Flyers top Devils 4–0". ESPN. 9.10.2019. Vaadatud 6.4.2021
2. ↑  "Flyers defeat Bruins in opening game of Qualifiers round-robin". nhl.com. 2.8.2020. Vaadatud 1.9.2020

Välislingid
-----------

* Carter Hart NHL.com lehel
* Carter Hart hockeydb.com lehel

| * v
* r
Philadelphia Flyers |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Carter Hart **·** Felix Sandström |
| 
**Kaitsjad**: Justin Braun **·** Tony DeAngelo **·** Ryan Ellis **·** Ivan Provorov **·** Rasmus Ristolainen **·** Travis Sanheim **·** Nick Seeler **·** Cam York **·** Jegor Zamula |
| 
**Ründajad**: Wade Allison **·** Cam Atkinson **·** Kieffer Bellows **·** Noah Cates **·** Sean Couturier **·** Nicolas Deslauriers **·** Elliot Desnoyers **·** Joel Farabee **·** Tyson Foerster **·** Morgan Frost **·** Kevin Hayes **·** Travis Konecny **·** Tanner Laczynski **·** Scott Laughton **·** Brendan Lemieux **·** Owen Tippett **·** James van Riemsdyk |
|  |
| --- |
| Щ щ |
| Kirillitsa |
| Tänapäevased tähed |
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | З́ | Ӡ | Ԅ |
| Ѕ | Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї |
| Ӏ | Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ |
| Ҟ | Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М |
| Ӎ | Н | Њ | Ҥ | Ң | Ӈ | Ԋ |
| О | Ӧ | Ө | П | Р | С | Ԍ |
| Т | Ԏ | Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ |
| Ӳ | Ӯ | Ү | Ұ | Ф | Х | Һ |
| Ц | Ч | Ӵ | Џ | Ш | Щ | Ъ |
| Ы | Ӹ | Ь | Э | Ю | Я |
| Arhailised tähed |
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |

**Щ** (**щ**) on kirillitsa täht, mis hääldub vene keeles /ɕʨ/ (štš) või /ʆ/ (šj), ukraina keeles /ʃʧ/ (štš), bulgaaria keeles /ʃt/ (št). Algselt oli see ligatuur (Ш + Т = Щ).

Eesti keelde translitereeritakse *щ* vene nimedes 'štš', inglise keelde 'šč', saksa keelde 'schtsch' ja rootsi keelde 'sjtj'.

Unicode'i kood on suurtähel U+0429 ja väiketähel U+0449.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **щ** |
*Siin loetletakse ploomipuu sorte ja sortide rühmi.*



---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

A
-

'Althanni renklood' - 
'Amitar' - 
'Ave' - 
'Aprikoosiploom'

C
-

'Crescent'

E
-

'Edinburgh' ('Duke of Edinburgh') - 
'Emma Leppermann'

H
-

'Hiigelploom' - 
'Hiiu sinine'

J
-

'Jefferson' - 
'Jenikejevi renklood' - 
'Jubileum' - 
'Julius'

K
-

'Kadri' - 
'Karksi ploom' - 
'Kirke' - 
'Kollane härrasploom' - 
'Kollane mirabell' - 
'Kometa' - 
'Kubanskaja Kometa' -
'Kullamaa suur'

L
-

'Liisu' - 
'Liivi kollane munaploom'

M
-

'Mara' –
'Märjamaa'

N
-

'Nancy mirabell' - 
'Nižegorodskaja' - 
'Noarootsi punane'

O
-

'Ontaario' - 
'Oullinsi renklood ('Reine-Claude d'Oullins')

P
-

'Perdrigon' - 
'Polli munaploom' - 
'Pulkovo säilisploom' - 
'Pärnu sinine ploom'

R
-

'Reform-renklood' - 
'renkloodid' - 
'Renklod Haritonovoi' -
'Renklod Jenikejeva' -
'Roheline renklood' - 
'Ruth Gerstetter'

S
-

'Skoroplodnaja' - 
'Suhkruploom' - 
'Suur kollane munaploom' - 
'Suur Tõll' - 
'säilisploomid'

Z
-

'Zarja' - 
'Zjutini ploom'

T
-

'Tamme sinine ploom' - 
'Tartu kaunitar' - 
'Tartu kollane ploom' - 
'Tartu punane ploom' - 
'Tartu värviline ploom' - 
'Tragöödia'

V
-

'Varajane punane' - 
'Varajane sinine' - 
'Viktooria' - 
'Vilmitar' - 
'Vilnor'

W
-

'Wangenheimi säilisploom' - 
'Washington' - 
'Wilhelmine Späth'
**Jadasiin** ehk **järjestiksiin** on ühiskasutusega sidekanal, milles bitte edastatakse üksteise järel mööda üht traati või kiudu. Selline arhitektuur on kasutusel näiteks Ethernet-võrkudes. Protsessorit välisseadmetega ühendav S/V-siin on paralleelsiin (16-, 32- või 64-sooneline juhe).

Jadasiin erineb jadapordist selles mõttes, et kui jadaport ühendab arvutit üheainsa seadmega, siis jadasiin võimaldab ühendust mitme seadmega.

Näiteid
-------

Sünkroonsed jadasiinid:

* SPI
* I²C
* IEEE 1394 ehk FireWire

Asünkroonsed jadasiinid:

* RS-422 (UART-liidese kaudu)
* RS-485 (UART-liidese kaudu)
* USB

Asünkroonne jadaport:

* RS-232 (UART-liidese kaudu)

Sünkroonne jadaport:

* PS/2

Võrgud:

* Ethernet
* Controller Area Network ehk CAN

Arvutivõrkudena saab kasutada ka jadasiine, kuid spetsiaalsetel võrguliidestel on andmepakettide saatmist ja vastuvõtmist võimaldav andmesideprotokoll teostatud riistvaras.

Vaata ka
--------

* Paralleelsiin
* Arvutisiin

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2017. Vaadatud 15. märtsil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Plokinärv** ehk **IV peaajunärv** ehk **neljas kraniaalnärv** (ladina keeles *nervus trochlearis [IV]*) on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud motoorne närvide paar.

Plokinärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Inimestel lähtub plokinärv keskajus paiknevast motoorsest tuumast (*nucleus motorius n. trochlearis*) väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu silmakoopasse. Inimese plokinärv, millel on ligi 1200 närvikiudu, innerveerib silmamuna liigutavat ülemist silma-põikilihast.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 593:2004.
2. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 221, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia AnatomicasTerminologia Anatomicas A14.2.01.011: Nervus trochlearis [IV]. Plokinärv
* Sissekanne *Nomina Anatomica Veterinarias**s Nervus trochlearis. Plokinärv, lk 127, 5th ed, 2012*
* Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Jacques Necker
**Jacques Necker** [ne´keer] (30. september 1732 Genf – 9. aprill 1804 Genf) oli Šveitsi päritolu pankur, kes oli Louis XVI alluvuses Prantsusmaa rahandusminister.

Elulugu
-------

Necker saavutas edu pangaametnikuna ning teenis tänu osavale kauplemisele märkimisväärse varanduse. 1750. aastal asus ta tööle panga Pariisi kontoris.

1764. aastal abiellus ta Suzanne Curchod'ga. Nende tütar Anne Louise Germaine de Staël sai tuntuks avaliku elu tegelase ja kirjanikuna.

1760. aastatel kuulus Necker ka Prantsuse Ida-India Kompanii direktorite nõukokku. Samuti andis ta laene Prantsuse valitsusele.

Prantsusmaa oli sügavalt võlgades ning varasemad radikaalsed reformiplaanid oli aadli vastuseisu tõttu läbi kukkunud. Selles olukorras asus Necker 1777. aastal juhtima riigi rahandust. Ta püüdis läbi viia reforme ning pidas ennekõike oluliseks kokkuhoidu. Kui seda ei õnnestunud saavutada, hoidis ta Prantsusmaa majandust vee peal pikaajaliste laenudega, mida ta tänu oma laialdasele tutvusringkonnale hõlpsalt sai. 1781. aastal avaldas ta trükis riigieelarve, lootes, et see paneb valitsevaid ringkondi mõtlema, kuidas olukorda parandada, kuid selle asemel tekitas see skandaali, mille järel sunniti Necker ametist lahkuma. 

1788. aastal oli Prantsusmaa majanduslik olukord veel enam halvenenud ning Necker kutsuti taas ametisse. Kui aga Louis XVI järgmise aasta juuli alguses Neckeri vallandas ning püüdis luua tagurlikuks peetavat valitsust, siis algasid nii Pariisis kui ka mitmel pool mujal rahvarahutused ning selle kulminatsiooniks kujunes Bastille kindlusvangla vallutamine. Necker pandi taas ametisse. Samas ei õnnestunud tal olukorda parandada ning ta lahkus peagi tugevalt kannatada saanud mainega.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jacques Necker** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Louis-Gabriel Taboureau des Réaux** | **Prantsusmaa rahandusminister**29. juuni 1777 – 19. mai 1781 | Järgnev**Jean-François Joly de Fleury** |
| Eelnev**Étienne Charles de Loménie de Brienne** | **Prantsusmaa rahandusminister**26. august 1788 – 11. juuli 1789 | Järgnev**Louis Auguste Le Tonnelier de Breteuil** |
| Eelnev**Louis Auguste Le Tonnelier de Breteuil** | **Prantsusmaa rahandusminister**16. juuli 1789 – 4. september 1790 | Järgnev**Charles Claude Guillaume Lambert** |
Kostivere mõisa moonakamaja
Kaiavere mõisa moonakamaja varemed
Valkla mõisa moonakamaja
**Moonakamaja**, ka **moonamaja**, oli mõisa moonakate elumaja.

Ajaloost
--------

19. sajandi keskpaiku kaotati Eestis teorent. Mõisates hakati ehitama moonakamaju, et rohkem kasutada moonakate tööjõudu. Moonakamajad ehitati üksikult või mitmekaupa kas mõisaõue naabrusesse või siis veidi kaugemale mõisapõldude äärde. Nad kaotasid oma tähtsuse, kui mõisamajandus 1920. aastal Eestis lõpule jõudis.

Kirjeldus
---------

Moonakamajas oli tavaliselt 4 või 8 korterit (vähem 2 või 12 korterit), harva oli rajatud väiksem maja ühe pere jaoks. Eluruum koosnes kööktoast, mille ees oli esik (vahel kahe pere peale) ning sahver. Vanemates moonakamajades oli ehitatud keskne roovialune mantelkorstnaga, mis oli kõigi perede ühiseks köögiks. Moonakamaja juurde kuulus ka laut, mis oli jagatud perede vahel. Mõnikord oli maja juurde ehitatud ka ait, saun, kelder ning isegi rehi.

Viited
------

1. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 169

Kirjandus
---------

* Moonakatest ja moonamajadest 19. sajandi lõpul – 20. sajandi alguses. Mihkel Leetmaa. Suitsutare, Nr. 3, Tallinn, 2002.

Välislingid
-----------

* Pudivere mõisa moonakatemaja, kus sündis E. Vilde. Olev Soansi joonis.
* Aa mõisa moonakamaja
* Moonakamaja. Eesti Arhitektuurimuuseum.
* Saare mõisa moonakamaja. Saaremaa Muuseum
**Pljoss** on linn Venemaal Ivanovo oblastis Privolžski rajoonis. Asub Privolžskist 18 km kaugusel Volga paremal kaldal.

1141. aastal rajas Juri Dolgoruki merjalaste maale tänapäeva Pljossi kohale piirikindluse. Linnuse juurde tekkis asula. Seega võib Pljossi pidada vanimaks linnaks tänapäeva Ivanovo oblasti alal. 1238 hävitas linnuse Batu-khaani sõjavägi.

1410 lasi Moskva suurvürst Vassili I rajada uue puulinnuse kaitsmaks Moskvat ja Kostromad tatarlaste rünnakute eest. Seda loetakse linna ametlikuks asutamisaastaks. 1429 hävitasid asula Kaasani tatarlaste väed. 1440 purustas venelaste vägi Pljossi lähedal tatarlaste väe. 1609 rüüstasid Pljossi Rzeczpospolita väed. 17. ja 18. sajandil kujunes asulast lina- ja muu tekstiili kaubanduse keskus. 1778 sai Pljoss linnaõigused.

19. sajandil Pljossi majanduslik tähtsus vähenes raudteede rajamise ja Volga jõekaubanduse vähenemise tõttu. Linnaõigused võeti ära. Küla muutus rikaste ja haritlaste suvituskohaks. 1888–1889 suvitas seal Issaak Levitan. 1925 linnaõigused taastati.

Tänapäeval on Pljoss üks Venemaa väiksemaid linnu. 2020. aasta alguses oli elanike arv 1732.

Tööstusettevõtteid linnas ei ole. Peamine majandusharu on turism.

Linnas on Issaak Levitani majamuuseum ja mitu kirikut. Linnas on säilinud palju 18. ja 19. sajandil ehitatud kaupmeeste maju.

Kogu linn moodustab ajaloolis-arhitektuurilise kaitseala.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pljoss** |

* 
*
**Kommutaatormasin** on elektrimasin (mootor, generaator), mille ankru- (rootori-) mähis on ühendatud kommutaatoriga. Kommutaatormasinates juhitakse elektrivool ankrumähistele läbi kommutaatori lamellidel libisevate harjade. 

Kommutaatormasinate hulka kuuluvad kõik alalisvoolumasinad, välja arvatud unipolaarmasinad.

Vahelduvvoolumasinates kasutatakse kommutaatoreid suhteliselt harva ja juhtudel, kus on vaja suurtes piirides muuta elektrimootori pöörlemisagedust ning ei ole võimalik kasutada alalisvoolumootoreid. Vahelduvvoolu-kommutaatormasinad on kallid ja ei ole nii töökindlad. 

20. sajandi lõpus oli elektroonika arenenud sellisesse staadiumisse, kus oli võimalik lühisrootoriga vahelduvvoolumootorite pöörlemiskiirust suurtes piirides muuta elektrooniliselt sagedusmuunduritega. Sellest tulenevalt puudub tänapäeval vajadus ehitada võimsaid vahelduvvoolu-kommutaatormasinaid. 

Tänapäeval kasutatakse vahelduvvoolu-kommutaatormootoreid väikestes ühefaasilistes elektrilistes käsitööriistades ja mõningates kodumasinates (vt Ühefaasiline kommutaatormootor).

Vaata ka
--------

* Kommutaator
* Kommutatsioon
* Ühefaasiline kommutaatormootor
Suur Taevaskoda
Suur Taevaskoda 2019. aasta suvel
Vaade Ahja jõele paljandi harjalt
**Suur Taevaskoda** ehk **Suur-Taevaskoda** on liivakivipaljand Ahja jõe paremkaldal, Põlva maakonnas Põlva vallas. 

Suurel Taevaskojal paljanduvad Kesk-Devoni Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihilised liivakivid.

Suur Taevaskoda on Eesti üks ilusaimaid looduslikke vaatamisväärsusi. Ahja jõe kaldal on ta kõrges okasmetsas hästi jälgitav. Paljand tõuseb jõepinnalt 22,5 meetrini, oruperve suhteline kõrgus on kuni 38 meetrit.

Suurest Taevaskojast veidi ülesvoolu asuva kärestiku serval on suur rändrahn – Nõiakivi ehk Salakuulaja kivi. Muistendi järgi varjunud selle taha rahvavanemate nõupidamist kuulama hiilinud vaenlase salakuulaja, kes nõiuti kiviks. Üks pärimus räägib, et rändrahnud jões on kergekäelise tapmise pärast kivideks muudetud sõdalased. Suur Taevaskoda olnud muistsel ajal ohverdamiskoht. Legendid pajatavad Suure Taevaskoja kaljus asunud koobastest ja salakäikudest, kuraditest, hirmsast maost ja ennast kuldkammiga sugevast näkineiust.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suur Taevaskoda** |

* Väike Taevaskoda
* Ahja jõe ürgoru maastikukaitseala
* Taevaskoda

Viited
------

1. ↑  Ürglooduse objekt: Suur Taevaskoda Eesti looduse infosüsteemis

Välislingid
-----------

* Taevaskoda Hiite Maja SA andmekogus
**iKON** (Korea keeles: 아이콘) on Lõuna-Korea poistebänd, mis loodi 2015. aastal YG Entertainmenti poolt. Grupi seitse liiget on B.I, Bobby, Kim Jinhwan, Song Yunhyeong, Koo Junhoe, Kim Donghyuk ja Jung Chanwoo. 

Kuigi iKON tegi oma ametliku debüüdi 2015. aastal, olid liikmed tuntud juba varem tõsielusarjade "Who Is Next: Win ja Mix & Match" kaudu, kus võisteldi omavahel, et kindlustada endale koht bändis. 1. oktoobril tuli välja esikalbum "Debut Half Album - Welcome Back", mille peal on kuus laulu. Esimene avalik esinemine toimus 4. oktoobril SBS Inkigayo muusikasaates.

Ajalugu
-------

### "Who Is Next: Win"

Liikmeid tutvustati laiemale avalikkusele kõigepealt tõsielusarja "Who Is Next: Win" kaudu, kus võisteldi Team B nime all, mille liikmed olid tol ajal B.I, Bobby, Kim Jinhwan, Song Yunhyeong, Koo Junhoe ja Kim Donghyuk. Team B võistles saates Team A-ga, et debüütida YG Entertainmenti uues poistebändis nimega WINNER. Kaotati aga kõik kolm hääletusvooru ja treenimine debüüdiks jätkus. Sarja jooksul avaldati kaks singlit nimedega "Just Another Boy" ja "Climax".

### "Show Me The Money 3"

Järgmisel aastal osalesid B.I ja Bobby saates "Show Me The Money 3", mis keskendus räpile ja räppimisele. B.I jõudis seitsmendasse raundi enne kui ta elimineeriti, Bobby aga võitis terve saate. Tänu saates osalemisele said liikmed oma nime all avaldada ka singleid, mis olid vägagi edukad, saavutades paljudes edetabelites esikoha. See omakorda andis neile kuulsust juurde. 

### "Mix&Match"

Juunis 2014 osalesid Team B liikmed tõsielusarjas "Mix&Match". Seekord keskenduti aga allesjäänud liikmetele. Lisaks Team B liikmetele osalesid saates veel ka Jung Chanwoo, Jung Jinhyeong ja Yang Hoseok. Võitjad debüteeriksid nimega iKON. Pressikonverentsil teatati, et B.I, Bobby ja Kim Jinhwan on ametlikud liikmed, kes enam ei pea teistega võistlema. Edasipidi jaotati nad rühmadesse, kus nad juhendasid neid, kes veel võistlesid. Peale kolme juba kinnitatud liikme said iKON-i liikmeks ka Junhoe, Yunhyeong, Chanwoo ja Donghyuk.

Liikmed
-------

| Lavanimi | Sünninimi | Sünniaeg | Roll |
| --- | --- | --- | --- |
| B.I | Kim Hanbin | 22.10.1996 | juht, räppar |
| Jinhwan | Kim Jinhwan | 07.02.1994 | põhilaulja |
| Bobby | Kim Jiwon | 21.12.1995 | põhiräppar |
| Junhoe | Koo Junhoe | 31.03.1997 | põhilaulja |
| Donghyuk | Kim Donghyuk | 03.02.1997 | laulja |
| Yunhyeong | Song Yunhyeong | 08.02.1995 | laulja |
| Chanwoo | Jung Chanwoo | 26.12.1998 | laulja, Maknae |

Diskograafia
------------

### Stuudioalbumid

* "Welcome Back" (2015)
Spiraalse toruga kompaktlamp
U-kujuliste torudega kompaktlamp
Hõõglambikujuline kompaktlamp ja hõõglamp
**Kompaktluminofoorlamp** ehk kompaktlamp ehk CFL-lamp (lühend ingl k sõnadest *Compact Fluorescence Lamp*) on luminofoorlamp, mille torule on antud kompaktne (nt spiraali) kuju ning millel on tavalise hõõglambi sokkel (E14, E27, GU24 vms).

Sokli ja toru vahelises osas paikneb elektrooniline liitelülitus lambi süütamiseks, toitevoolu piiramiseks ja reaktiivvõimsustarbe vähendamiseks. See lülitus (nn elektrooniline ballast) suurendab ka toitevoolu sageduse mitmekümne kilohertsini, hoides niiviisi ära valguse väreluse. Sisselülitamisel süttib lamp kiiresti ja vilkumiseta.

Kompaktlampide valgusviljakus on 50–70 lm/W. Eluiga on umbes 8–15 korda pikem kui hõõglambil, kuid seda lühendab sagedane lülitamine. Elavhõbedasisalduse tõttu tuleb riknenud lampi käidelda ohtliku jäätmena.

Esimesed elektroonilise liitelülituse ja keeresokliga kompaktlambid valmistas Osram 1985. aastal.

Niisuguseid kompaktlampe hakati nimetama ka säästulampideks, sest nende kasutamisel hõõglampide asemel saadakse kolme- kuni viiekordne energiasääst.

Kompaktlambil kulub nominaalse valgusvoo saavutamiseks palju rohkem aega kui hõõglambil, mõnikord minuteid, eriti külma temperatuuri puhul.

Kompaktlampide võrdlus hõõglampidega| Valgusvoog | Kompaktlambi võimsus | Hõõglambi võimsus |
| --- | --- | --- |
| 120–150 lm | 4 W | 20 W |
| 200 lm | 5 W | 25 W |
| 450 lm | 8 W | 40 W |
| 650 lm | 11 W | 60 W |
| 800 lm | 14 W | 70 W |
| 1200 lm | 20 W | 100 W |
| 1500 lm | 23 W | 115 W |
| 1700 lm | 26 W | 130 W |

Vaata ka
--------

* Gaaslahenduslamp
* Säästulamp
* Luminofoorlamp

| * v
* r
Valgustid ja lambid |
| --- |
| 
Elavhõbelamp • Gaaslahenduslamp • Halogeenlamp • Huumlamp • Hõõglamp • Impulsslamp• Kompaktluminofoorlamp • Krüptoonlamp • Ksenoonlamp • Kvartslamp • Külmkatoodhuumlamp • Lahenduslamp • Leedlamp • Luminofoorlamp • Metallhalogeniidlamp • Naatriumlamp • Neoonlamp • Petrooleumilamp • Valgusdioodlamp • Välklamp • Õlilamp |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kompaktluminofoorlamp** |
***Aroura***, ka ***arura*** (vanakreeka keeles ἄρουρα, ladina keeles *arura*) oli Vana-Kreekas kasutusel olnud pindalaühik.

Etümoloogia
-----------

Homeros kasutas 'ἄρουρα't tähenduses 'künnimaa'. Mõiste 'ἄρουρα' on tuletatud verbist "ἀρόω" (aroō), 'kündma'. Selle sõna vanim tõendatud kirjakuju on pärit mükeeneaegse lineaarkirja B silpkirjast, kus 'a-ro-u-ra' tähendas 'kündma' .

Pindalaühikuna
--------------

1 *arura* = ¼ *plethron'*it = 625 vanakreeka ruutjalga.

Vana-Egiptuses
--------------

Mõistet *arura* kasutati Vana-Egiptuses maamõõduühikuna (aaker), *arura* võrdus 100 egiptuse küünraga

Vaata ka
--------

* Plethron

Viited
------

1. ↑  Homer, Iliad 11.68 (vanakreeka)
2. 1 2  ’ἄρουρα’ Henry George Liddell, Robert Scott, *A Greek-English Lexicon*  (inglise)
3. ↑  ἀρόω, Henry George Liddell, Robert Scott, *A Greek-English Lexicon* (inglise)
4. ↑  'a-ro-u-ra' Palaeolexicon  (inglise)
5. ↑  "Dictionary of Greek and Roman Antiquities": lk 928 (inglise)
Hispaania Madalmaade kaart, Utrechti unioon ja Arrasi unioon (1579).
**Arrasi unioon** (hollandi **Unie van Atrecht**, hispaania **Unión de Arrás**) oli Arrasis (*Atrecht*is) 6. jaanuaril 1579 sõlmitud kokkulepe, mille alusel Madalmaade lõunapoolsed riigid, tänapäeval Valloonias ning Nord–Pas-de-Calais (ja Pikardia) piirkonnas Prantsusmaal ja Belgias, väljendasid oma ustavust Hispaania kuningas Felipe II-le ja tunnistasid tema kindralkuberneri Juan de Austriat. Seda tuleb eristada Utrechti unioonist, mis sõlmiti hiljem samas kuus.

Tingimused olid:

* Ei tohiks olla rohkem võõrvägede garnisone;
* Riiginõukogu tuleks korraldada nii, nagu Karl V ajal;
* Kaks kolmandikku nõukogu liikmetest tuleks paigaldada kõigi liikmesriikide nõusolekuga.
* Kõik eesõigused, mis olid jõus enne Hollandi mässu, tuleks taastada.
* Katoliiklus oli ainus religioon. Iga teine religioon (s.t. kalvinism) tuleks kaotada.

Allakirjutanud piirkonnad olid:

* Hainaut' krahvkond
* Artois' krahvkond
* Lille, Douai ja Orchies (Lille'i Flandria)
* Cambrai piiskopkond

Piirkonnad, mis soosisid uniooni, kuid ei allkirjastanud seda, olid:

* Namuri krahvkond,
* Luksemburgi krahvkond,
* Limburgi hertsogkond.

Parma hertsog Alessandro Farnese kasutas neid maakondi baasina separatistlike osade (Utrechti uniooni liikmete) vallutamise alustamiseks.
**Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Selts** oli 19. sajandi lõpus Riias asutatud selts, mille eesmärk oli ülal pidada ja toetada langetõbiseid ja nõdrameelseid ning rajada neile eriasutusi.

Selts asutati Riias. Seltsi põhikiri kinnitati 3. juunil 1893.

Seltsil oli mitmeid piirkondlikke haruseltse, näiteks Pärnu haruselts (saksa keeles Pernauer Zweigverein zur Verpflegung der Idioten und Epileptiker in Livland).

Selts asutas 1897. aastal Jämejala Psühhiaatriahaigla.

Seltsi tegevus soikus Esimese maailmasõja ajal, tegevuse lõpetamise täpne aeg on teadmata.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Selts Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 03.11.2015)
2. ↑  Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Selts Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis (vaadatud 03.11.2015)

Välislingid
-----------

* Liivimaa Langetõbiste ja Nõdrameelsete eest Hoolekandmise Seltsi Pärnu haruselts Eesti Ajalooarhiivi fondiloendis
Soběslavi Püha Vituse kirik
Kiriku põhiplaan
**Püha Vituse kirik** (tšehhi keeles *Kostel svatého Víta*, *Špitální kostel svatého Víta*) on 14. sajandil ehitatud gooti kodakirik Soběslavis Tábori ringkonnas Lõuna-Tšehhi maakonnas, rajatud omaaegse hospidali kirikuks. Hoone on Wenceslaus IV aegse Tšehhi gootika näitena silmapaistev arhitektuurimälestis.

Ajaloost
--------

Kirik ehitati aastail 1374–1390 linna hospidali juurde. Kirikut on aastasadade jooksul korduvalt ümber ehitatud. Hoone põles 1719. aastal maha ja 1785. aastal ehitati elumajaks ümber. Alles aastail 1936–1937 rekonstrueeriti see pühakojaks, sellest ajast pärineb uusgooti portaal ja haritorn.

Arhitektuur
-----------

Hoone on ilmekas näide kuningas Wenceslaus IV aegsest elegantsest gooti arhitektuurist. Kirik on kahelööviline, võlve toetavad kaks kapiteelideta ja talumiteta saledat piilarit, millest võlviroided sujuvalt välja kasvavad ja mis seisavad täpselt hoone keskteljel. Sisustus pole ehitusaegne, vaid peaingel Miikaeli kujutav pilt võidukaare kõrval seinal on 18. sajandist pärinev originaalese. Kiriku katusel on sale kerge haritornike, mis toetub otse võidukaarele.

Pildid
------

* Kiriku võlvidKiriku võlvid
* Altariruum uusgooti altarigaAltariruum uusgooti altariga
* Võidukaare palendVõidukaare palend
* Vapiga päiskiviVapiga päiskivi
* Maskiga konsoolMaskiga konsool
* Käärkambri gooti raidportaalKäärkambri gooti raidportaal
* Püha Miikaeli kujutav maal interjöörisPüha Miikaeli kujutav maal interjööris

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Soběslavi Püha Vituse kirik** |

Viited
------

1. ↑  St. Veit Kirche in Soběslav. - Bacaria Bohemia Online. - bbkult.net
2. ↑  St. Veit Kirche in Soběslav. - Bacaria Bohemia Online. - bbkult.net
Mars Hill Mountain
**Aroostooki maakond** (*Aroostook County*) on maakond USA-s Maine'i osariigi kirdepoolsemas osas. Geograafilised koordinaadid on 46°65' N, 68°59' W.

Maakonna halduskeskus on Houlton. Maakonnas asub kaks linna: Caribou (2020. aasta seisuga 7396 elanikku) ja Presque Isle (8797 elanikku).

Maakonna pindala on 17 680 km², millest 400 km² moodustab veepindala. See on osariigi suurim maakond. Mississippi jõest idas on Aroostooki maakonnast suurem vaid Saint Louise maakond Minnesota osariigis. Põhjas ja läänes piirneb maakond Kanadaga.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 67 105. Aastal 2010 oli elanikke 71 870 ja 2000. aastal 73 938.

Aroostooki maakond on ajalooliselt tuntud kartulikasvatus piirkonnana.

Naabermaakonnad
---------------

* Washingtoni maakond (kagus)
* Penobscoti maakond (lõunas)
* Piscataquisi maakond (lõunas)
* Somerseti maakond (edelas)

Ajalugu
-------

Aroostooki maakond moodustati 1. mail 1839. aastal Penobscoti ja Washingtoni maakonna osadest. Maakonna nimi tähendab indiaani keeles "ilus jõgi".

Kaitsealad
----------

* Aroostook National Wildlife Refuge

Viited
------

1. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

* Aroostooki maakonna koduleht (*inglise keeles*)

|  |  |  Quebec |  |  |
|  Quebec |  |  New Brunswick |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Lääs |   **Aroostooki maakond**   | Ida |

 |
|  |
| Somerseti maakond | Penobscoti maakond ja Piscataquisi maakond | Washingtoni maakond |

| * v
* r
Maine'i maakonnad |
| --- |
| 
Androscoggin **·** Aroostook **·** Cumberland **·** Franklin **·** Hancock **·** Kennebec **·** Knox **·** Lincoln **·** Oxford **·** Penobscot **·** Piscataquis **·** Sagadahoc **·** Somerset **·** Waldo **·** Washington **·** York |  |
Madal-Tatra asukoht Slovakkias (halliga)
Kráľova hoľa
**Madal-Tatra** (slovaki *Nízke Tatry*) on mäestik Euroopas, osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi on see ka osa Fatra-Tatra piirkonnast. Selle regiooni kõrgeim tipp on Ďumbier (2043 m). 

Kulgeb ida-lääne suunas. Mäestikul on lame hari. Kõrgemad tipud on Ďumbier (2 043 m), Štiavnica (2 025 m), Chopok (2 024 m), Dereše (2 004 m), Chabenec (1 955 m) ja Kráľova hoľa (1 948 m) .

Mäestiku nime võttis kasutusele geoloog Dionýz Štúr. Tema kasutas nimekuju *Nižné Tatry*, n-i asendas mäestiku nimes k-ga ungari geograaf Hunfalvy János.

Madal-Tatra mägedes asuvad Demänova koobas ja Demänova jääkoobas.

Mäestikus eristatakse kahte osa, mida eraldab Čertovica sadul. Idapoolne kannab nime Kráľova hoľa Tatrad. Selle moodustavad moondekivimid (põhiliselt paragneiss ja Vepori plutooni granitoidsed kivimid (granodioriit, tonaliit). Põhja pool on purskekivimite osakaal väiksem, seal esinevad valdavalt moondekivimid (amfiboliit), esineb ka mesosoikumi settekivimeid - lubjakivi, liivakivi, dolomiiti.

Kõrgem lääneosa kannab nime Ďumbieri Tatrad. Selle moodustavad kolm geoloogilist vööndit: kaks neist moodustuvad mäetekke käigus kujunenud settekivimitest, kolmanda moodustavad kristalsed kivimid.

Asend
-----

Madal-Tatra piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:

* põhjast piiravad seda Hornádi nõgu, Kozie chrbty ja Podtatranská nõgu
* läänest piiravad seda Suur-Fatra, Zvoleni nõgu ja Staré Hory mäestik
* lõunast piirab seda Horehronie tasandik
* idast piirab seda Spiši-Gemeri karst

Staré Hory mäestikust eraldab seda Hiadeľi sadul. Spiši-Gemeri karstist eraldavad mäestikku Vernári sadul, Vernári org ja Kopaneci sadul.

Vaata ka
--------

* Tatrad
* Kõrg-Tatra

Viited
------

1. ↑  Mazúr, E. Lukniš, M. 1986, Geomorfologické členenie SSR a ČSSR. Časť Slovensko. Slovenská kartografia, Bratislava
2. ↑  Maheľ, M. 1986, Geologická stavba československých Karpát. Paleoalpínske jednotky 1. Veda, Bratislava, lk. 503.
3. ↑  KOČICKÝ, Dušan; IVANIČ, Boris. Geomorfologické členenie Slovenska. Bratislava : Štátny geologický ústav Dionýza Štúra, 2011
4. ↑  Veľký, J. a kolektív, 1981, Encyklopédia Slovenska IV. zväzok N-Q. Veda, Bratislava, s. 100 – 103

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Madal-Tatra** |

* Infot piirkonna kohta, fotod (*tšehhi keeles*)
Virumaa valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Voka vald** (saksa keeles *Gemeinde Choudleigh*) oli vald Jõhvi kihelkonnas Virumaal, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus Voka külas.

1891. aastal liideti Voka vallaga 1871 Vaivara kihelkonnas moodustatud Päite vald. 1892 liideti 1867. aastal moodustatud Konju vald ja Pühajõe vald.

Voka vallas sündisid Kalju Otu, Jüri Ojatalu, Tanel Võhma.

1937. aastal valiti Konstantin Päts Voka valla aukodanikuks. 

1939. aasta vallareformiga läksid valla maa-alad uue Jõhvi valla koosseisu, välja arvatud Päite, Vaivina ja Künnapõhja külade, Päite asunduse ja Viivikonna kaevanduse maa-alad, mis läksid Vaivara valla koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Voka vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 11.09.2020)
2. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
3. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938

Välislingid
-----------

* Voka vald Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
Andesiitne plokk-laava
**Plokk-laava** on suuremaid nurgeliste servadega laavaplokke sisaldav konarliku pinnaga laavavool.

Vulkaanipurske tagajärjel maapinnale jõudnud plokk-laava on kõrge viskoossusega ja mõõdukalt jahtunud. Võrreldes aa-laavaga on reeglina seda tüüpi laavavoolud paksemad ja raskemad; sellegipoolest liigitatakse nad sageli aa-laava tüübi alla. Kuigi aa-laava on üldiselt basaltse koostisega, koosneb plokk-laava happelisest rüoliidist või andesiidist, mis on heledamat värvi, jahtub kiiremini ja voolab aa-laava voolust aeglasemalt.

Plokk-laava meenutab aa-laavat sellega, et koosneb suures osas lahtisest purdmaterjalist, kuid selle killud on rohkem korrapärase vormiga, enamik neist on hulknurksed ja suhteliselt siledate külgedega. Plokk-laava plokkide suurus jääb vahemikku 0,25–1 m. Võrreldes aa-laavaga on nad tavaliselt ka rohkem klaasjad.

Kamtšatka poolsaarel asuvast Kljutšist väljavalgunud laava on plokk-laava. Mõnikord kujundavad plokid laavavoolude pinnal fantastilisi vorme. Laavavoolude maksimaalne pikkus ulatub 16 kilomeetrini, laius 200–1500 meetrit ja paksus mõnekümne meetrini.

Viited
------

1. ↑  Volcanic Eruptions and Types of Lava Flows brighthub.com.
2. ↑  Block lava flow Encyclopedia Britannica.
3. ↑  Alwyn Scarth. "Volcanoes: An Introduction". Google Books. Lk 150–152.
4. ↑  Horst Rast. "Vulkaanid ja vulkanism". Tallinn, 1988. Lk 101–102.

Välislingid
-----------

* Block lava flow. Plokk-laava (foto).
**George (György) Pólya** (13. detsember 1887 Budapest – 7. september 1985 Palo Alto) oli ungari päritolu matemaatik. Tema töövaldkonda kuulusid tõenäosusteooria, kombinatoorika ja arvuteooria kuid laiema tuntuse sai ta kui kaasaegse heuristika looja.

Pólya juudist vanemad pöördusid 1888. aastal rooma-katoliku usku. On olnud Austria-Ungari, Šveitsi ja USA kodanik.

1905. aastal alustas Budapestis juura õpinguid, seda vaid ühe semestri ning pöördus siis keelte ja kirjanduse õppimisele. Pärast ülikooli lõpetamist hakkas huvi tundma füüsika ja matemaatika vastu ning sai lektoriks Viinis (1910/11), Göttingenis (1912/13) ja hiljem Zürichis. Oma karjääri teisel poolel keskendus probleemilahendusstrateegiate uurimisele.

Ameerika Matemaatikaseltsi (MAA) üks austipendiume on Pólya nimeline. 1950. aastal kutsuti ta Rahvusvahelise Matemaatikakongressi (ICM) spiikriks.

Viide
-----

1. ↑   G. Polya. 1967. Kuidas lahendada ülesannet. (Tõlkinud Ülo Kaasik) Tallinn, Valgus.

Vaata ka
--------

* Heuristika
**Osaliselt järjestatud hulk** ehk **järjestatud hulk** on hulk *P*, millel on defineeritud binaarne seos ≤ (**osaline järjestus**), mis on refleksiivne, transitiivne ja antisümmeetriline, ehk teiste sõnadega, hulga *P* mis tahes elementide *a*, *b* ja *c* puhul kehtivad tingimused

*a* ≤ *a* (refleksiivsus)
kui *a* ≤ *b* ja *b* ≤ *c*, siis *a* ≤ *c* (transitiivsus)
kui *a* ≤ *b* ja *b* ≤ *a*, siis *a* = *b* (antisümmeetrilisus)
Nii naturaalarvude, täisarvude, ratsionaalarvude ja reaalarvude tavapärane järjestus on osaline järjestus. Ent nende järjestuste puhul on tegemist **lineaarse järjestuse**, ehk teiste sõnadega, hulga *P* mis tahes erinevate elementide korral kehtib lisatingimus:

*a* ≤ *b* või *b* ≤ *a* (täielikkus)
Lineaarselt järjestatud hulka nimetatakse ka ahelaks. Enamik klassikalisi järjestusi on küll lineaarsed, kuid hulkade järjestus, mis tekib sellest, et üks hulk võib olla teise alamhulk, ei ole lineaarne.

Taust ja motiveering
--------------------

Järjestusi kohtab kõikjal, vähemalt matemaatikas ja selle naabervaldkondades, näiteks informaatikas. Esimene järjestus, millega puututakse kokku juba algkoolimatemaatikas, on naturaalarvude järjestus ≤. See intuitiivne mõiste on hõlpsasti ülekantav teistele arvuhulkadele, nagu näiteks täisarvudele ja reaalarvudele. Ettekujutus, et üks arv on teisega võrdne või teisest väiksem, on üks põhiline arvudega seotud intuitsioon üldse (kuigi tavaliselt pakub huvi ainult kahe arvu vahe, mis järjestusega pole kindlaks määratud). Teine igapäevane näide on sõnade tähestikuline järjestus sõnastikus.

Ülalmainitud järjestustel on üks eriomadus: iga elementi saab võrrelda mis tahes teise elemendiga, ehk teiste sõnadega, ta on teisest suurem, teisest väiksem või teisega võrdne. See nõue ei ole siiski alati soovitav. Üks tuntud näide on hulkade järjestus, mis seisneb selles, et üks hulk võib olla teise alamhulk. Kui kõik ühe hulga elemendid on ühtlasi teise hulga elemendid, siis võib öelda, et esimene hulk on teisest hulgast väiksem või teise hulgaga võrdne. Kuid on hulki, mida ei saa teineteisega sel kombel võrrelda, sest kummaski on elemente, mis teises puuduvad. Seega on tegemist osalise järjestusega, mitte täieliku ehk lineaarse järjestusega nagu ülaltoodud näidetes.
**IJmuideni fort** (hollandi keeles **Fort bij IJmuiden**, 'fort IJ' jõe suudmes') on fort Hollandi keskosas Põhja-Hollandi provintsis Vendeni vallas IJmuideni linnas. 

Fort asub saarel (hollandi keeles *Forteiland*), mis asub IJ' jõe suudme lähedal linnast loode pool. Kuni 1929. aastani asus fort jõe põhjapoolsel kaldal, kuid jõe laiendamise tõttu jäi see jõesaarele.

Ajalugu
-------

1876. aastal avatud Põhjamere kanal (hollandi keeles *Noordzeekanaal*) oli oluline laevanduse seisukohalt, kuid ka sõjalises mõttes – sõjalised üleujutamised oleks võinud olla oluliselt väiksemad, kui vaenlane oleks saanud kontrolli Põhjamere kanali suudme üle. Seetõttu võeti 1870. aastal vastu otsus ehitada Põhjamere kanali suudmesse fort. Projekt tehti 1874–1880, ehitati aastatel 1881–1888.

Esimese ja Teise maailmasõja ajal mobiliseeriti fort ja mehitati täisgarnisoniga. Pärast Madalmaade kapituleerumist Saksamaale kasutas Saksa sõjavägi forti esialgu laskemoonalaona. Kui 1941. aastal võeti vastu otsus ehitada Atlandi vall, muutus fort ja ümbruskond kindluseks (saksa keeles *Festung IJmuiden*). Forti ja ümbruskonda ehitati kümneid betoonvarjendeid, suurtükipatareisid, kuulipildujapesi, laskemoonaladusid, varjendeid jms.

Pärast Teist maailmasõda kaotas fort tähtsuse, see jäeti maha ning lagunes. Fort võeti 1996. aastal "Amsterdami kaitseliini" koosseisus UNESCO maailmapärandi nimistu objekt. Praegu on hooajaline turismiobjekt, kuhu on harva graafikuga liinilaeva- ja tellimusvedu.

Viited
------

1. ↑  Amsterdami kaitseliin, maailmapärandi objekt nr 759. UNESCO maailmapärandi koduleht. Inglise keeles. Vaadatud 23. september 2019

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **IJmuideni fort** |

* IJmuideni fort Amsterdami kaitseliini kodulehel. Hollandi keeles
* IJmuideni fort. Hollandi, saksa, prantsuse ja inglise keeles
**Lede** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Ida-Flandria provintsis.

Asulad
------

Lede jaguneb järgmisteks asulateks, osavaldadeks ja piirkondadeks:

| Nimi | Pindala(km²) | Elanikke20. saj lõpp |
| --- | --- | --- |
| Impe | 2,76 | 1027 |
| Lede | 12,11 | 10 982 |
| Oordegem | 8,74 | 2809 |
| Papegem | 0,58 | 449 |
| Smetlede | 4,03 | 1117 |
| Wanzele | 1,47 | 1094 |

Valla osad
* Meseni loss, LedeMeseni loss, Lede
* ImpeImpe
* OordegemOordegem
* PapegemPapegem
* SmetledeSmetlede
*

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Lede – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Ida-Flandria provintsi vallad

Aalst | Aalter | Assenede | Berlare | Beveren | Brakel | Buggenhout | De Pinte | Deinze | Denderleeuw | Dendermonde | Destelbergen | Eeklo | Erpe-Mere | Evergem | Gavere | Gent | Geraardsbergen | Haaltert | Hamme | Herzele | Horebeke | Kaprijke | Kluisbergen | Knesselare | Kruibeke | Kruishoutem | Laarne | Lebbeke | Lede | Lierde | Lochristi | Lokeren | Lovendegem | Maarkedal | Maldegem | Melle | Merelbeke | Moerbeke | Nazareth | Nevele | Ninove | Oosterzele | Oudenaarde | Ronse | Sint-Gillis-Waas | Sint-Laureins | Sint-Lievens-Houtem | Sint-Martens-Latem | Sint-Niklaas | Stekene | Temse | Waarschoot | Waasmunster | Wachtebeke | Wetteren | Wichelen | Wortegem-Petegem | Zele | Zelzate | Zingem | Zomergem | Zottegem | Zulte | Zwalm