recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Esimene spetsiaalne soomuslaev, Prantsuse *La Gloire*
Prantsuse soomuslaev *Le Redoutable*
Vene eskaadrisoomuslaev *Gangut* Tallinna reidil
**Soomuslaev** oli lahinguvõimeline soomuskaitsega jõuseadmega sõjalaevatüüp 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi alguseni.

Ajalugu
-------

Soomuslaevade vajadus kerkis esile pärast lõhkevate mürskude kasutuselevõttu, millele senised puitkerega laevad ei pidanud enam vastu. Soomuslaevade eelkäijateks võib lugeda soomustatud ujuvpatareisid, mida kasutati rannikukindlustiste vastu võitlemisel Krimmi sõjas 1855. aastal. 

Esimene spetsiaalselt ehitatud ja merekõlbulik soomuslaev oli 1859. aastal Prantsusmaal ehitatud *La Gloire*. Esimene soomuslaevade lahing oli 1862. aasta Ameerika Setsessioonisõjas, kus kohtusid soomuslaevad *CSS Virginia* ja *USS Monitor*. Esimesed soomuslaevad olid puidust, kuid kaetud metallplaatidega. Esimene enamuses terasest valmistatud soomuslaev oli 1876. aastal Prantsusmaal valminud *Le Redoutable*. Sajandivahetuseks oli kujunenud välja soomuslaevade põhimõtteline ehitus.

Soomuslaevade põhirelvastus oli kahte soomustorni mahutatud 2x2 suurtükki kaliibriga kuni 305 mm (12 tolli). Lisaks keskosas kasemattides väiksema kaliibriga kahurid väiksemate laevade tõrjeks ning sageli ka torpeedoaparaadid. Tolleaegse reegli järgi pidi laev taluma oma kahuritega võrdseid tabamusi.

Vene mereväes nimetati suuremaid soomus-lahingulaevu **eskaadrisoomuslaevadeks**. Samuti olid sajandivahetuse paiku kasutuses väiksemad, madala pardaga ja pöörlevate suurtükitornidega **rannakaitse soomuslaevad** ehk "monitorid" (soomuslaeva Monitor järgi). Viimaste mereomadused olid aga viletsad (näiteks soomuslaev Russalka uppus tormis Soome lahel) ja neist loobuti sajandivahetuse paiku.

Soomuslaevade ajastu kõrghetk ja ühtlasi lõpusignaal olid Vene-Jaapani sõda ja Tsushima lahing. Esimese maailmasõja alguseks oli enamus soomuslaevu asendatud soomusristlejate ja lahingulaevadega.

Kuulsaid soomuslaevu
--------------------

* USS Monitor
* Knjaz Potjomkin-Tavritšeski
* Slava
* Schleswig-Holstein
Portree Giovanni Faber
Giovanni Faberi autogramm (*Joannes Faber*)
**Giovanni Faber** (ka **Joannes Faber**; 1574–1629) oli Saksa päritolu Rooma kuurias tegutsev arst, botaanik ja kunstikoguja. 

Ta oli pärit Bambergist Baieris, kuid elas 1598. aastast Roomas. Ta oli Vatikani botaanikaaia kuraator ning Accademia dei Lincei liige ja sekretär.

Faber tegutses kogu oma karjääri vältel poliitilise vahendajana Baieri kuurvürsti Maximilian I ja Rooma vahel. Ta sõbrustas Lincei-kaaslase Galileo Galileiga, samuti Roomas resideerivate Saksa kunstnike Johann Rottenhammeri ja Adam Elsheimeriga. Faberit peetakse ka termini "mikroskoop" loojaks.

Viited
------

1. ↑  "chnm.gmu.edu Carlo Ginzburg - Clues: Morelli, Freud,and Sherlock Holmes - God is hidden in details. -G. Flaubert and A. Warburg". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuni 2011. Vaadatud 23. septembril 2011.
2. ↑  ""Medical competence, anatomy and the polity in seventeenth-century" by Rome Silvia De Renzi, Renaissance Studies Vol. 21 No. 4". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. november 2018. Vaadatud 23. septembril 2011.
3. ↑  brunelleschi.imss.fi.it "Il microscopio di Galileo"

*Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Giovanni Faber seisuga 23. september 2011.*
**Jonstorpi kihistu** (inglise keeles *Jonstorp Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Vladimir Jaanusson aastal 1963. Kihistu stratotüüp on määratlemata.

Kihistut eristatakse Kesk-Eesti aladel, kus sellel lasub Halliku kihistu, ja Lõuna-Eestis, kus sellel lasub Jelgava kihistu.

Kihistus esineb vahel bentoniidikiht, mida peetakse Svedasai ja Moe kihistute bentoniidikihtidega vastavuses olevaks. Kihistut määratletakse erinevalt: Jaanusson defineeris seda Rootsis kui Pirgu lademe alumist osa, millest osa moodustasid punased kivimid. Ralf Männil määratles kihistut aastal 1966 aga üksnes punaste kivimite kihina. Et kihistut määratleti erinevalt, võttis Petras Lapinskas aastal 1968 Leedu punaste kivimite tähistamiseks kasutusele mõiste Biržai kihistu, et vältida Jonstorpi kihistu nimetuse kasutamist. Osad autorid laiendavad siiski tänapäeval Jonstorpi kihistu mõistet, lugedes selle osaks ka Tootsi kihistu. Kihistu moodustab punane lubjakivi või mergel. Sealsed kivimid sisaldavad erinevate selgrootute kodade tükikesi, aga mikrofossiilid selles üldiselt puuduvad. Kohati sisalduvad selles ka paksud kivistunud muda kuhjatised, milles sisaldub ohtralt selgrootute skeletijäänuseid. Üleminek Jonstorpi ja Moe kihistu vahel on sujuv.

Viited
------

1. ↑  Jonstorpi kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019)
2. ↑  Linda Hints, Asta Oraspõld, Jaak Nõlvak. *The Pirgu Regional Stage (Upper Ordovician) in the East baltic: lithostratigraphy, biozonation and correlation,* Proceedings of the Estonian Academy of Sciences, Geology, 2005

Välislingid
-----------

* Jonstorpi kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Liikuva Newtoni pendli animatsioon
Newtoni pendel
**Newtoni pendel** (ka **Newtoni häll**) on Isaac Newtoni järgi nimetatud seadeldis, mis demonstreerib impulsi ja energia jäävuse seadust ning hõõrde ja võnkeenergia hajumise efekte.

Newtoni pendel koosneb mitmest metallkuulist, mis on kinnitatud kahe paralleelselt asetseva raami külge, igaüks kahe nööri abil. Metallkuulid asetsevad puhkeolekus ühes reas raamide vahel ning on üksteisega kontaktis.

Kui ühest otsast tõstetakse kuul üles ja lastakse lahti, siis liigub see alla nagu pendel ja tõukab järgmist kuuli. Esimese kuuli impulss ja energia antakse edasi ülejäänud metallkuulide kaudu raami teises otsas olevale kuulile. Metallkuul pannakse liikuma sama kiirusega, mis oli esimesel kuulil. Taaspõrkumisel protsess kordub. Kuulide elastsuse ja hõõrdumise tõttu metallkuulide liikumiskiirus aeglustub iga põrkega, kuni need jäävad seisma. Kuuli kiirus sõltub kõrgusest, kust ta lahti lasti, ja gravitatsiooni kiirendusest.

Korraga on võimalik üles tõsta ja lahti lasta ka mitu kuuli. Sel juhul hakkab põrkumise tulemusel liikuma sama arv metallkuule, kui neid oli ülestõstmisel.
| Medalikohad |
| --- |
| Itaalia esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1960 | II kerge-keskkaal |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Esimene koht | 1957 | I keskkaal |
| Esimene koht | 1959 | I keskkaal |

**Giovanni Benvenuti** (sündinud 26. aprillil 1938 Isola d'Istrias Itaalias (praegu Izola, Sloveenia)) on Itaalia endine poksija ja näitleja.

Benvenuti oli kokku viiekordne Itaalia meister – II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1956. aastal ning I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1957–1960.

Benvenuti võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks. Ta sai nendel olümpiamängudel parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Benvenuti võitis I keskkaalus (kuni 71 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 12. Euroopa meistrivõistlustel (Praha, 1957) ja 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959).

Benvenuti poksis jaanuarist 1961 kuni maini 1971 elukutselisena. Ta osales kokku 90 kohtumisel ning võitis neist 82 (neist 35 nokaudiga), kaotas 7 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ja viigistas 1 kohtumise. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalukategooriate Itaalia ning erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide maailmameister.

Benvenuti tegutses hiljem munitsipaalpoliitikuna oma kodukohas Triestes, aga ka showmehe ja näitlejana. Ta teatas 1995. aastal, et loobub kõigest materiaalsest ja läheb vabatahtliku abilisena tööle ema Teresa varjupaika Kolkatasse.

Viited
------

1. ↑  17. suveolümpiamängude poksivõistlus. Rooma 1960. Tulemused inglise keeles
2. ↑  12. Euroopa meistrivõistlused poksis. Praha 1957. Tulemused inglise keeles
3. ↑  13. Euroopa meistrivõistlused poksis. Luzern 1959. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Giovanni Benvenuti veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Giovanni Benvenuti saidil BoxRec
* Giovanni (Nino) Benvenuti filmid lehel Internet Movie Database. Inglise keeles
* Giovanni (Nino) Benvenuti koduleht. Itaalia keeles
John Churchill, esimene Marlborough' hertsog
**John Churchill**, aastast 1702 esimene Marlborough' hertsog (26. mai 1650 – 16. juuni 1722) oli Inglismaa väejuht ja riigimees. 

Churchill pärines vaesest aadliperekonnast. Sai Yorki hertsogi, hilisema kuninga James II soosikuna kindrali auastme ja parunitiitli (1685). 

Kuulsa revolutsiooni ajal läks üle kuningas William III poole ja sai temalt Marlborough' krahvi tiitli. 1690. aastal surus ta Iirimaal maha jakobiitide mässu. 

Omandas kuninganna Anne'i troonile tulles (1702) tänu oma abikaasa Sarah' sõprusele kuningannaga riigiasjus erakordse poliitilise mõju. Toetas viige. Oli Hispaania pärilussõja (1701–1714) ajal Louis XIV vastase koalitsiooni silmapaistvamaid juhte; Churchilli ja Savoia printsi Eugene'i sõjategevus murdsid Prantsusmaa sõjalise ülemvõimu Euroopa mandril. Churchill kõrvaldati riigiametitest Suurbritannias pärast 1711. aastat, kui võimule tulid toorid.

Hispaania pärilussõda
---------------------

1704. aasta alguses oli Louis XIV hea lootus võita Prantsusmaa-vastane koalitsioon. Kuid pärast Höchstädti lahingut (13. augustil 1704) olukord muutus, sest Marlborough koos prints Eugeniga purustas seal prantslaste ja baierlaste väe: viimased kaotasid kolm neljandikku oma sõduritest. See oli suur võit, mille tagajärjel seni külmavereline Prantsuse kuningas pea kaotas.

Belgias vallutas Marlborough 1706. aastal tormijooksuga hertsog Villeroy kaitseliinid Ramillies' juures. Selle tagajärjel langes suurem osa Belgiast inglaste kätte. Kuid juba 1708. aastal otsustas Louis XIV vallutada Belgia tagasi. Suurel, 110 000-mehelisel väel õnnestus vallutada Gent ja Brüssel, kuid Oudenarde'i piiramisel said prantslased Marlborough' ja prints Eugeni ühendatud väelt lüüa.

Enne kaotust Oudenarde'i juures oli Louis XIV saatnud delegatsiooni Leipzigi lähedale, kus asus Karl XII laager. Viimane oli parajasti oma võimu tipul. Prantslased tahtsid Rootsist endale liitlast teha. Kohale oli saadetud ka Marlborough, kes rikkus prantslaste plaani.
Keisririigi ringkondade kaart aastal 1560. Ringkondadesse mittekuuluvad territooriumid on valged.
**Keisririigi ringkond** (ladina keeles *Circulus imperii*, mitmuses *Circuli imperii*; saksa keeles *Reichskreis*, mitmuses *Reichskreise*) oli Saksa-Rooma riigi territooriumide regionaalsete gruppide ühend. Ringkond loodi peamiselt üldiste kaitsestruktuuride ja keiserlike maksude kogumise organiseerimise eesmärgil, kuid ka organiseerimise vahendina Riigipäeval ja Keiserlikus Riigikohtus.

Igal ringkonnal oli Ringkonnapäev, kuigi mitte iga Ringkonnapäeva liige ei saanud olla Riigipäeva liige.

Keisririigi ringkondade moodustamine
------------------------------------

Algselt moodustas 1500. aasta Augsburgi Riigipäev Keisririigi reformi osana kuus ringkonda:

* Baieri ringkond
* Švaabi ringkond
* Ülem-Reini ringkond
* Alam-Reini-Vestfaali ringkond
* Frankimaa ringkond
* Saksi ringkond

Algselt jäid Habsburgi dünastia ja kuurvürstide territooriumid ringkondadest väljapoole. Aastal 1512 organiseerisid Trieri ja Kölni Riigipäevad need maad nelja uude ringkonda:

* Austria ringkond, sealhulgas Maximilian I poolt päritud Habsburgide territooriumid
* Burgundia ringkond, sealhulgas Maximiliani viimase naise Marie pärand
* Ülem-Saksi ringkond, sealhulgas Saksimaa ja Brandenburgi kuurvürstkonnad
* Kuur-Reini ringkond, sealhulgas vaimulikud kuurvürstkonnad Mainz, Köln ja Trier ning ilmalik Kuurpfalz.

Silmas pidades Prantsusmaa üleskerkinud nõudmisi Maximiliani Burgundia pärandile, algatas 1512. aasta Riigipäev oma lõppaktis nime *Saksa Rahvuse Püha Rooma Keisririik* (ladina keeles *Sacrum Imperium Romanum Nationis Germanicæ*) ametliku kasutuse.

Kuigi keisririik kaotas mõned läänepoolsed territooriumid pärast Ühendatud Provintside lahkulöömist aastal 1581 ja seoses 1679. aasta Nijmegeni rahu järgse Prantsuse anneksiooniga, jäid kümme ringkonda suuresti muutumatuks kuni 1790. aastate alguseni, mil Prantsuse revolutsioonisõjad tõid kaasa olulisi muutusi Euroopa poliitilisel kaardil.

Ringkondadesse mittekuuluvad territooriumid
-------------------------------------------

Mitmed keiserlikud territooriumid jäid väljapoole ringkondi, näiteks:

* Tšehhi krooni maad (s.o. Tšehhi kuningriik ja Moraavia mark ning Kladsko krahvkond, Sileesia hertsogkonnad, samuti Ülem- ja Alam-Lausitz)
* Šveitsi Konföderatsiooni territooriumid, mis arvati aastal 1648 keiserlikust föderatsioonist vastavalt Vestfaali rahule välja
* keisririigi territooriumid Põhja-Itaalias: Mantua, Milano, Modena, Montferrat, Parma ja Toskana
* riigirüütlite territooriumid
* väiketerritooriumid, nagu:
	+ Montbéliard krahvkond
	+ Schmalkalden
	+ Jever
	+ talupoegade vabariik Dithmarschen (kuni Holsteiniga liitmiseni aastal 1559)
* Vana-Liivimaa

Välislingid
-----------

* Keisririigi ringkonnad 16. sajandil Saksamaa ajaloolised kaardid
Giovanni dalle Bande Nere, Giampaolo Pace maal
**Ludovico de Medici** (tuntud ka kui **Giovanni dalle Bande Nere**; 5. aprill 1498 Forlì – 30. november 1526 Mantua) oli Itaalia kondotjeer.

Ludovico, hüüdnimega "Suur Saatan" (*il* «*Gran Diavolo*»), oli Itaalia viimane väljapaistev kondotjeer.

Nimeosa *Bande Nere* tuleneb sellest, et patrooni ja sugulase, paavst Leo X surma (1. detsember 1521) märgiks värvis Giovanni oma väeosa valge–purpursed võitluslipud mustaks.

Giovanni sündis Põhja Itaalia linnas Forlìs Giovanni de' Medici (tuntud ka kui Plebeilik, Rahvamees, itaalia keeles *il Popolano*) ja Caterina Sforza, Itaalia renessansi ühe tuntuima daami lapsena. Tema isapoolne esivanem (vanavanavanaisa) oli Medicite dünastia rajaja Giovanni de' Medici. 

Ludovico näitas huvi võitluskunstide vastu üles juba varases nooruses, sooritas esimese mõrva 12-aastaselt. Ludovico pojast Cosimost sai esimene Toscana suurhertsog.

Giovannist sai kondotjeer paavst Leo X (Giovanni di Lorenzo de' Medici) teenistuses. 1516. aasta 5. märtsil juhtis ta sõjakäiku Urbino hertsogi Francesco Maria I della Rovere vastu, kelle alistas 22 päevaga. 

Leo X järel paavstiks valitud Clemens VII, 1509. aastal surnud Caterina Medici nõbu, tasus kõik Giovanni võlad ja palus tal vastutasuks asuda käimasolevas sõjas prantslaste poolele.

Giovanni dalle Bande Nere monument San Lorenzo väljakul Firenzes, skulptor Baccio Bandinelli, 1540

Märkused
--------

1. ↑  *Bande nere*, "Mustad lipud" (standardid); itaaliakeelsel sõnal "*banda*" on veel ka tähendus jõuk, kamp, bande.
John Egan 2014. aastal Gillinghami särgis
**John Egan** (sündinud 20. oktoobril 1992 Corkis) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Sheffield United ja Iirimaa jalgpallikoondises.

2009. aastal liitus ta Inglismaa klubiga Sunderland, kuid klubi põhimeeskonnas ei mänginud ta kordagi. 2012. aastal oli ta Sunderlandist laenul Crystal Palace'is, Sheffield Unitedis ja Bradford Citys. Hooaja 2013–14 teises pooles oli ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Southend United.

2014. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubiga Gillingham. 2015. aastal valiti Egan Gillinghami aasta mängijaks ja hooajal 2015–16 League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Aastatel 2016–2018 mängis ta Inglismaa esiliiga klubis Brentford.

2018. aasta juulis liitus Egan Sheffield Unitediga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Egan oli Sheffield Unitedi läbi aegade suurim ost. Aastatel 2019–2021 mängis ta klubiga kaks hooaega Inglismaa kõrgliigas.

Iirimaa jalgpallikoondises tegi Egan debüüdi 28. märtsil 2017 sõprusmängus Islandi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. septembril 2021 MM-i valikmängus Portugali vastu. 2020. aastal valiti Egan Iirimaa jalgpallikoondise aasta parimaks mängijaks.

Viited
------

1. ↑  "John Egan: Sheffield United sign Brentford defender for a club-record fee". bbc.com. 19.7.2018. Vaadatud 27.3.2022
"**Star Trek 2: Khani raev**" on teine linateos, mille tegevustik leiab aset ulmesarja "Star Trek" maailmas. Film valmis 1982. aastal stuudios Paramount Pictures ja esilinastus 4. juunil 1982.

Paljud fännid peavad seda "Star Treki" ainetel tehtud kinofilmidest parimaks.

Osatäitjad
----------

* William Shatner (viitseadmiral James T. Kirk)
* Leonard Nimoy (kapten Spock)
* DeForest Kelley (dr Leonard McCoy)
* James Doohan (komandör Montgomery Scott)
* George Takei (komandör Hikaru Sulu)
* Walter Koenig (komandör Pavel Chekov)
* Nichelle Nichols (komandör Uhura)
* Bibi Besch (dr Carol Marcus)
* Merritt Butrick (dr David Marcus)
* Paul Winfield (kapten Clark Terrell)
* Kirstie Alley (leitnant Saavik)
* Ricardo Montalbán (Khan Noonien Singh)
* Judson Scott (Khani abi Joachim)

Sisukokkuvõte
-------------

"Star Treki" osas "*Space Seed*" leiab tähelaeva USS Enterprise meeskond *magajate laevast* SS Botany Bay külmutatud olekus Khan Noonien Singhi koos teiste reisijatega. Kui avastati, et Khan on 20. sajandi lõpus põgenenud türann, kes 1990. aastateni valitses osa Maast, võeti ta vangi koos teiste *üliinimestest* reisijatega, kes moodustasid tema kaaskonna. Laeva Enterprise ohvitser-leitnant Marla McGivers armus Khanisse ja aitas tal laeva enda valdusse saada. Kapten James T. Kirk sai siiski Khanist ja tema meestest võitu ning pagendas nad karmide tingimustega, kuid elukõlbulikule planeedile Ceti Alpha V, kus nad said rajada oma tsivilisatsiooni. Alternatiiviks oleks olnud nende saatmine mõnda Ühinenud Planeetide Föderatsiooni karistuskolooniatest. Spock ohverdas end oma laeva ja meeskonna päästmiseks

Välislingid
-----------

* Khani raev andmekogus IMDb (inglise)
* Khani raev andmekogus Filmiveeb
**Meeli Saar** (sündinud 16. veebruaril 1958 Rakveres) on eesti sporditeadlane.

Elulugu
-------

Ta on lõpetanud 1976. aastal Jõgeva Keskkooli, 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ja 1998. aastal Tartu Ülikooli magistriõpingud. M.Sc. (liikumis- ja sporditeadused, 1998, TÜ), magistritöö "Süstikjooksu kasutamine motoorse võimekuse hindamiseks 15–17-a. tüdrukutel". Olnud aastatel 1985–1999 Jõgeva Gümnaasiumi õpetaja, 1999–2006 Vändra Gümnaasiumi vanemõpetaja, 2006– ...Tartu Ülikooli spordipedagoogika ja treeninguõpetuse instituudi kinantropomeetria õppetooli erakorraline teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: laste ja noorte kehaline aktiivsus, kinantropomeetria, kehaline võimekus. 17 teaduspublikatsiooni.

Teoseid
-------

* Koordinatsiooni, tasakaalu ja painduvuse osatähtsus süstikjooksu testi tulemustes 15–17-aastastel tütarlastel (kaasautor T. Jürimäe). // Spordipedagoogika Instituudi teadus- ja õppemetoodiliste tööde kogumik. Tartu, 1997
* Influence of anthropometric parameters on motor ability test results in 13–15-year-old girls (kaasautor T. Jürimäe). // Paper on Anthropol. 5 (2001) 10
* Self-perceived and actual indicators of motor abilities in children and adolescents (kaasautor T. Jürimäe). // Perceptual and Motors Skills 97 (2003) 3. Relationship between anthropometry, physical activity and motor abilities in 10–17-years-old Estonians (kaasautor T. Jürimäe). // J. Human Movement Studies 47 (2004) 1

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Välislingid
-----------

* Meeli Saar Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Hiiumaa kirikust, Pärnumaa kiriku kohta vaata artiklit Pootsi-Kõpu õigeusu kirik.* |

---

Kõpu õigeusu kirik, fassaadivaade
Kõpu õigeusu kirik-koolimaja augustis 2012
Kõpu õigeusu kirik-koolimaja linnulennult
**Kõpu õigeusu kirik** on kirik Hiiumaal Hiiu maakonnas Hiiu vallas (varem Kõrgessaare vald) Kõpu külas.

Kirik ehitati aastatel 1907–1908 ning pühitseti 21. juunil 1909.

Algses kirik-koolimaja hoones asusid põhjapoolses tiivas kool, keskel kirik ning lõunatiivas lugemistuba ning köstri eluruumid. Hiljem on selles majas töötanud **Kõpu rahvamaja**.

Kirik on kultuurimälestiste registris alates 1999. aastast. Uusklassitsistlikus stiilis õigeusukiriku silmapaistev näide, millel on säilinud algupärane välisilme, hoonemaht ning arhitektuursed kujunduselemendid. Tänaseks on hävinud ainult keskel asunud sibulkupliga torn.

Ilusad helekollased tellised toodi laevaga Taanist ja kohalikud kalurid tõid need paatidega Kõpu poolsaare põhjaranda, kust need siis hobuvankritel Külamäele veeti. Apostel Andreasele pühitsetud Püha Andrei (Püha Andrease) kool-kirik pühitseti 1910. aasta suve lõpul. Kõpu õigeusu kirikuhoone projekteerinud arhitekti nimi ei ole teada. Arhiivides ei ole säilinud ka kiriku projekti, kuid rohkem sellises polüfunktsionaalses uusklassitsistlikus stiilis ehitisi (kool-kirik-lugemistuba) Eestis ei esine. Selline lahendus oli tingitud ilmselt ressursside vähesusest. See oli pikliku ristkülikukujulise põhiplaaniga kivist hoone, mille keskosas oli kvadraatse ristlõikega petikkellatorn, mida kroonis väiksel ümartamburil sibulakujuline kuppel, mis oli kaetud valtsplekiga. Ülejäänud katus oli sindlikatus. Kiriku fassaadid olid dekoreeritud kahevärviliste telliskividega. Läänefassaadi peaukse kohal nišis oli mustaks värvitud puittähtedega tekst "Кыпоскойе училище" ja sellest kõrgemal "Au olgu jumalale kõrges". Peauksest vasakule ja paremale jäävates niššides olid tekstid: "Kõpu õigeusu kool" ja "Lugemise tuba". Idafassaadi keskosas asus suur reljeefne ristikujuline nišš, mis tähistas ühtlasi kiriku altari idaseina. Hoone siseplaneering oli väga lihtne: kirikuruum paiknes keskrisaliidiga tähistatud osas. Paremal asus köstri korter avaliku teemaja-lugemisruumiga.

Viited
------

1. 1 2  Kõpu õigeusu kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
2. ↑  HMK Hiiumaa Rajooni Kõpu apostlik-õigeusu kirik. Ajalooline õiend. Koost. A. Pantelejev. Tallinn 1990 Arh. Nr. A-2706; Harda Roosna, Kõpu Külamäe õigeusu kirik-koolimaja-rahvamaja lugu. (2007) Käsikiri.

Välislingid
-----------

* Kõpu Rahvamaja koduleht www.kopu.hiiumaa.ee
* Kõpu õigeusu kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
* Hiiumaa pühakojad

Hiiumaa kirikud

Emmaste kirik | Kassari kirik | Kuri õigeusu kirik | Kuriste õigeusu kirik | Kõpu õigeusu kirik | Käina kirik | Kärdla kirik | Mänspe kirik | Paluküla kirik | Puski õigeusu kirik | Pühalepa kirik | Reigi kirik
**Meeleolu** on püsiv tundmuslik seisund.

Psühholoogia
------------

Kui tundmused on suhteliselt lühiaegsed, siis püsivamat tundmuslikku seisundit nimetatakse meeleoluks. Näiteks viha võib kesta vaid mõned hetked, aga ärritatud meeleolu võib inimest vallata mitmeid päevi. Meeleolu on alati olemas, olles fooniks kõikidele tegevustele. Meeleolul ei ole nii selgelt väljendunud seost sündmustega, kui tundmusel.

Kuigi ilmneb üsna tihe seos tundmuste märgi (hea, paha) ja meeleolu märgi (hea, paha) vahel, võib halva meeleolu foonil esineda sõltuvalt sündmustest häid tundmusi ja vastupidi.

Meeleolust sõltub suuresti inimese igapäevane aktiivsus – heas meeleolus inimene on tegus ja vastupidi. Reeglina on inimesed heas meeleolus, mis tagab nende optimaalse aktiivsuse kohanemaks keskkonna muutustega. Kuid meeleolu ei ole püsivalt ühel tasemel, vaid kõigub süstemaatiliselt päeva kestel. Oluliselt sõltub meeleolu tase möödunud öö une sügavusest. Positiivne meeleolu on madalaimal tasemel pärast ärkamist ning enne uinumist.

Viited
------



|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Meeleolu** |
**Lämmatavate, mürk- või muude gaaside ja bakterioloogiliste relvade sõja ajal kasutamise keelustamise protokoll** ehk **Genfi protokoll** on rahvusvaheline leping, millega keelustatakse keemiliste ja bioloogiliste relvade kasutamine rahvusvahelistes relvastatud konfliktides.

Genfi protokoll on täienduseks 1899. ja 1907. aasta Haagi konventsioonidele.

Leping allkirjastati Genfis 17. juunil 1925 ja seda tegid 38 riiki, nende seas kõik Baltimaad ja Põhjamaad.

Leping jõustus 8. veebruaril 1928. Selleks ajaks oli lepingu ratifitseerinud kolm riiki: Prantsusmaa 10. mail 1926, Libeeria 17. juunil 1927 ja Venezuela 8. veebruaril 1928.

Eesti oli Genfi protokolli üks esialgsetest allkirjastajatest 17. juunil 1925. Ent Eesti ratifitseeris protokolli alles 28. augustil 1931. Sedagi tegi ta reservatsiooniga: Eesti pidas lepingut kehtivaks ainult nende riikide suhtes, kes on samuti Genfi protokolli ratifitseerinud või vähemalt alla kirjutanud. Võrdluseks: Soome ratifitseeris Genfi protokolli 26. juunil 1929, Läti 3. juunil 1931 ja Leedu 15. juunil 1933, kõik ilma reservatsioonideta. Nõukogude Liit ratifitseeris Genfi protokolli viienda riigina maailmas 5. aprillil 1928, ent samasuguse erandiga kui Eesti.

Eesti loobus reservatsioonist 1999, lubades seega mitte kellegi vastu keemilisi ega bioloogilisi relvi kasutada. Nõukogude Liidu õigusjärglane Venemaa võttis samasuguse otsuse vastu 2001.

Vaata ka
--------

* Massihävitusrelv
* Bioloogiliste relvade konventsioon
* Keemiarelvade keelustamise konventsioon

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Protocole concernant la prohibition d'emploi à la guerre de gaz asphyxiants, toxiques ou similaires et de moyens bactériologiques, fait à Genève le 17 juin 1925". Ministry of Foreign and European Affairs. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.12.2008. Vaadatud 05.04.2014. (prantsuse keeles)
2. ↑  Keemiarelvade keelustamise konventsioon, artikkel 21 (inglise keeles)
3. 1 2  "Protocol for the Prohibition of the Use in War of Asphyxiating, Poisonous or Other Gases, and of Bacteriological Methods of Warfare". United Nations Office of Disarmament Affairs. Vaadatud 9.10.2018. (inglise keeles)
4. ↑  Estonia: Ratification of 1925 Geneva Protocol

Välislingid
-----------

* Tekst Riigi Teatajas
"**Star Trek 3: Otsides Spocki**" on 1984. aastal valminud Ameerika Ühendriikide ulmefilm.

Sündmustik
----------

Eelmise osa lõpus hukkub Spock päästes Enterprise Genesise plahvatuse käest. Enne hukkumist paneb ta oma isiksuse info peitu dr McCoy ajju, kasutades vulcanite mälu integreerimise võtet.

Peale "Khani raevu" sündmusi on tähelaev Enterprise NCC 1701 kapten James T. Kirki juhtimisel jälle kosmose avarustes seilamas. Tähelaevastiku peakorterist saabub korraldus võtta peale eelmisest filmist tuttav dr Marcus ning minna uurima uudse Genesise-nimelise seadme plahvatuses tekkinud planeeti, kuhu maeti ka dr Spock.

Saabudes avastab dr Marcus, et seade ei tööta nii nagu on planeeritud ning kõik protsessid planeedil toimivad enam kui 1000 korda kiiremini. Põnevust lisab asjaolu, et ka klingon nimega Kruge on saanud aimu uuest võimsast seadmest ja tahab seda omale.

Planeedi uurimisel leitakse sealt aga lapse eas Spock. Peale pikka võitlust Krugega suudetakse seade hävitada kuid hävib ka ebastabiilne planeet võttes endaga kaasa nii Kruge kui ka Kirki poja noore dr Marcuse. Selle käigus hävineb täielikult tähelaev Enterprise ning Kirk oma sõpradega põgeneb klingonite ristlejal Spocki koduplaneedile ning taastab tema mälu.

Osatäitjad
----------

* Grace Lee Whitney – Komandör Janice Rand
* Mark Lenard – Suursaadik Sarek
* Judith Anderson – Preestrinna T'Lar
* Merritt Butrick – Dr David Marcus
* Robin Curtis – Leitnant Saavik
* Christopher Lloyd – Klingoni komandör Kruge
* Robert Hooks – Laevastiku admiral Morrow
* Stephen Manley – 17-aastane Spock

Välislingid
-----------

* Otsides Spocki andmekogus IMDb (inglise)
* Otsides Spocki andmekogus Filmiveeb
Puhatu looduskaitseala Liguski sihtkaitsevöönd Ida-Virumaal Alutaguse vallas Puhatu külas.
**Puhatu looduskaitseala** on kaitseala Alutaguse vallas Ida-Virumaal. Selle pindala on 12386,4 hektarit, millest maismaad 12319,5 ha. Kaitseala koosneb osast sooalast – Puhatu soostikust. 

Kaitseala ajalugu ulatub 1967. aastasse, mil tähelepanu alla võeti Poruni jõe ürgorg. Aastal 1990 moodustati ka Permisküla taimestiku mikrokaitseala. Looduskaitsealaks organiseeriti maa-ala Eestimaa Looduse Fondi ettepanekul 1999. aastal. 

Looduskaitseala territooriumile kuuluvad järgmised Puhatu soostiku sood: Mustaladva, Putki, Puhatu, Lutsina ja osa Krivasoost. 
Sealseid sooalasid asustab palju haruldasi looma- ja taimeliike, näiteks esimesse kaitsekategooriasse kuuluvad kotkad (merikotkas, kaljukotkas, kalakotkas), rabapüü, teisest kategooriast näiteks metsis.

Viited
------

1. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis

Välislingid
-----------

* Puhatu looduskaitseala kaitse-eeskiri
* Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis
**Ventotene manifest** on poliitiline avaldus, mille kirjutasid Altiero Spinelli ja Ernesto Rossi Teise maailmasõja ajal Itaalia Ventotene saarel vangistuses olles. 1941. aasta juunis valmis saanud manifest ringles itaalia vastupanuliikumise liikmete hulgas ja sai peagi Euroopa Föderalistide Liikumise (*Movimento Federalista Europeo*) programmiliseks dokumendiks. Manifest õhutas looma Euroopa riikide föderatsiooni, mis pidi riigid üksteisele lähedale tuues nendevahelised sõjad ära hoidma. Manifestis nähakse laialdaselt Euroopa föderalismi sünni tähistajat. Spinellist (1907–1986), kunagisest kommunistist, sai föderalistliku liikumise juht. Manifest kutsus üles katkestama Euroopa minevikutee moodustamaks läbi poliitika restruktureerimise ja laialdase sotsiaalse reformi uut poliitilist süsteemi. Seda ei pakutud välja kui ideaali, vaid kui parimat lahendust Euroopa sõjajärgsele olukorrale.

Manifesti olulisim arusaam avaldub lõigus:

"Progressiivseid ja tagurlikke parteisid eraldav joon ei ole enam formaalne ega näita demokraatia kõrgemat või madalamat taset ega sotsialistide osakaalu arvu: see on hoopis uus piir, mis eraldab need, kelle lõppeesmärgiks on vanade traditsioonide võit – teisisõnu, rahvusliku poliitilise võimu kehtestamine – ning kes lihtsustavad seega (ka ise seda teadmata) vanu kirgi kütvaid tagurlikke mänge ning iidsete absurdsuste taas esilekerkimist, nendest, kes näevad oma põhiülesandena internatsionalistliku ja tugeva riigi loomist, suunates sellesse samuti rahvuslikud jõud. Isegi allutatud kujul kasutatakse neid esmase vahendina rahvusvahelise ühtsuse saavutamiseks." 
See avaldus läks vastuollu tol ajal prevaleerinud mõttega, et ühtsus on saavutatav iseenesest ja teisejärgulise eesmärgina pärast individuaalsete riikide poliitiliste eesmärkide (kommunism, demokraatia jne) saavutamist.

Viited
------

1. ↑  Bertrand Vayssière, "Le Manifeste de Ventotene (1941): Acte de Naissance du Federalisme Europeen," Guerres Mondiales et Conflits Contemporains (Jan 2005), Vol. 55 Issue 217, pp69-76
2. ↑  "La linea di divisione fra i partiti progressisti e partiti reazionari cade perciò ormai, non lungo la linea formale della maggiore o minore democrazia, del maggiore o minore socialismo da istituire, ma lungo la sostanziale nuovissima linea che separa coloro che concepiscono, come campo centrale della lotta quello antico, cioè la conquista e le forme del potere politico nazionale, e che faranno, sia pure involontariamente il gioco delle forze reazionarie, lasciando che la lava incandescente delle passioni popolari torni a solidificarsi nel vecchio stampo e che risorgano le vecchie assurdità, e quelli che vedranno come compito centrale la creazione di un solido stato internazionale, che indirizzeranno verso questo scopo le forze popolari e, anche conquistato il potere nazionale, lo adopereranno in primissima linea come strumento per realizzare l'unità internazionale".
3. ↑   Altiero Spinelli ja Ernesto Rossi. "Vaba ja ühendatud Euroopa nimel. Ventotene manifest". Tõlkinud Albert Lázaro‐Tinaut ja Laura Talvet. Aprill 2011.
**"Relvis mehed"** on Terry Pratchetti 15. Kettamaailmast rääkiv romaan ja teine romaan Ankh-Morpoki Linnavahtkonnast.

Raamatus tutvustatakse esimest korda vanemkonstaabel Angua von Überwaldi ja vanemkonstaabel Detritust. Lisaks on tegelastest tähelepanuväärne vanemkonstaabel Cuddy, kes hukkub raamatu lõpus teenistusülesannete täitmisel.

Sisu
----

Edward d'Eath, palgamõrtsukas ja hääbunud aadlipere liige, on veendunud, et kui taastada Ankh-Morpoki monarhia, on linna kõik probleemid lahendatud ja tema suguvõsa saab jälle väärikaks. Ta asub uurima kuningapere sugupuud ja avastab, et Öövahtkonna liige, kapral Porgand Raudavastajasson, on tegelikult otsene troonipärija.

Samal ajal valmistub vahtkonna kapten Samuel Vimes oma pulmadeks. Ta on abiellumas linna rikkaima naise, Sybil Ramkiniga. Lisaks peab Vimes tegelema vahtkonna uute liikmetega, kelle hulgas on: Cuddy (päkapikk), Detritus (troll) ja Angua (libahunt, kes seda varjab). Kui linna gildides toimuvad näiliselt seosetud mõrvad, keelab patriits Vetinari Vimesil neid uurida, et kindlustada Vimesi huvi nende vastu. Cuddy ja Detritus määratakse paarimeesteks ja neist saavad head sõbrad, ehkki tavaliselt päkapikud ja trollid üksteist ei salli. Angua teeb koostööd rääkiva koera Gaspodega ning tal tekib suhe Porgandiga. Porgand kaotab Anguale süütuse, aga talub esialgu viletsalt avastust, et tema tüdruksõber on libahunt. 

Linnavahid avastavad mõrvu uurides, et d'Eath varastas Palgamõrtsukate gildist Tuki, Ketta ainsa tulirelva, et mõrvadega diskrediteerida Vetinari valitsust. Peaaegu kõigile Tuki kasutajatele muutub relv ohtlikuks kinnisideeks ja peale seda, kui d'Eath avaldab oma plaani Dr Crucesele, Palgamõrtsukate gildi meistrile, mõrvab Cruces d'Eathi ning asub ise plaani ellu viima. Vahtkond suudab atentaadi Vetinari vastu ära hoida, kuid Crucese kinnipidamiskatsel hukkuvad Cuddy ja Angua. Porgand ja Vimes astuvad Crucesele vastu ja võtavad talt Tuki ära. Porgand aitab Vimesil relva ahvatlusele vastu seista ja olles ainus, kes suudab relva ahvatlusele vastu seista, purustab Tuki, et keegi seda enam kunagi kasutada ei saaks. Kui Cruces tõestab Porgandile, et tema peaks olema Ankh-Morpoki kuningas, tapab Porgand Crucesi ja laseb tõendid tema troonipärijaks olemise kohta ning purustatud Tuki koos Cuddyga matta, et keegi nendest kunagi teada ei saaks. Hiljem ärkab Angua Kuu tõusuga ellu, sest kuna ta on libahunt saab teda lõplikult tappa vaid hõbedast relvaga.

Vimes ja Ramkin abielluvad. Viimased sündmused on Öövahtkonna mainet tunduvalt tõstnud ja paljud soovivad sellega liituda. Porgand külastab Vetinarit, kes arvab, et Porgandist saab Öövahtkonna uus juht, sest Porgand saab troonipärijana Vetinarilt ükskõik mida välja pressida. Tegelikult soovib Porgand, et Öövahtkond reformitaks linna politseiks ja et nende töötingimusi parandataks. Vetinari nõustub sellega ja Öövahtkonnast saab Linnavahtkond, Porgand ülendatakse selle kapteniks ning Vimes saab Linnavahtkonna komandöriks ja rüütliks.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on jõest, mis voolab läbi Suure kanjoni; Texase jõe kohta vaata artiklit Colorado jõgi (Texas); teiste samanimeliste jõgede kohta vaata lehekülge Colorado (täpsustus).* |

---

Colorado jõe valgla
Hobuseraua käänak
Colorado jõe hüdrograaf
**Colorado jõgi** on jõgi Põhja-Ameerikas. Saab alguse Kaljumäestiku läänenõlvadelt umbes 2700 m kõrguselt. Voolab edela suunas läbi Colorado ja Utah' osariigi, Arizonas voolab läbi Suure kanjoni, pöördub lõunasse, mööda jõge kulgeb Nevada ja Arizona ning Arizona ja California osariigi piir. Mehhikos suubub jõgi California lahte.

Jõel asub mitu paisjärve, näiteks Powelli järv ja Hooveri paisu moodustatud Meadi järv. 

Page'i linna lähedal moodustab hobuserauakäänaku[*viide?*]. Jõe ääres asub mitu rahvusparki.

2000. aastast alates on jõe vooluhulk kuivade ilmastikuolude tõttu tunduvalt vähenenud. 

Suuremad lisajõed on Gunnisoni jõgi, Dolorese jõgi, Green River, Dirty Devili jõgi, Escalante jõgi, San Juani jõgi, Paria jõgi, Little Colorado, Kanab Creek, Virgini jõgi ja Gila jõgi.

Jõe pikkus on umbes 2330 km.
Puerto del Hambre maastik
**Puerto del Hambre** (ka: *Puerto Hambre*; 'näljasadam') on kunagine kindlustatud asula Tšiilis Magalhãesi ja Tšiili Antarktika piirkonnas Punta Arenase linnast 36 km lõunas ja ka Fuerte Bulnese lähedal Magalhãesi väina Bahía Buena lahe ääres, mälestis Hispaania esimesest katsest Magalhãesi väina rannikut koloniseerida.

Praegu on asulast järel ainult varemed. Puerto del Hambret loetakse Tšiili geograafiliseks keskmeks Arica ja Tšiili Antarktika vahel.

Ajalugu
-------

Sellesse üksikusse kohta rajas kapten Pedro Sarmiento de Gamboa 25. märtsil 1584 umbes 300 elanikuga asula **Ciudad del Rey Felipe** või **Rey Don Felipe** ('kuningas Felipe linn'). Arvatakse, et selle elanikud surid nälga.

Aastaid hiljem randus seal inglise piraat Thomas Cavendish, kes leidis eest vana koloonia ja ühe ellujäänu. See oli Tomé Hernández, tänu kellele me linna lugu teame. Inglane pani kohale nimeks **Port Famine** ('näljasadam'), mis hispaaniakeelsena on tänini säilinud. Seda kasutati 19. sajandil Briti mereväebaasina. 

Puerto del Hambre monument
Peale Kuningas Felipe linna rajas Sarmiento de Gamboa veel koloonia nimega Nombre de Jesús (*Jeesuse nimi*), mis asus Magalhãesi väina Atlandi ookeani poolses suudmes Vírgenese neemel (Neitsite neemel) praegusel Argentina territooriumil. Elanikud jätsid selle maha, peaasjalikult selleks, et minna lääne poole otsima kuningas Felipe linna.
Mati Vaarmann ja Meelike Palli
**Meelike Palli** (sünninimi **Meelike Maran**; sündinud 20. augustil 1954) on Eesti diplomaat ja tõlkija.

Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli romaani-germaani filoloogia erialal.

Ta töötas seejärel Eesti Rahvusraamatukogus. Välisministeeriumis töötab Meelike Palli alates 1992. aastast.

Aastatel 1997–1999 oli ta Eesti ajutine asjur Portugalis. Aastatel 2006–2011 oli ta Eesti suursaadik Taanis.

Meelike Palli on tõlkinud ilukirjandust inglise ja portugali keelest.

Tunnustus
---------

* 2005 Valgetähe III klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema isa oli lastekirjanik Iko Maran.

Viited
------

1. 1 2  Eesti suursaadik Taani Kuningriigis andis üle volikirja
2. ↑  "Eesti ja Portugal". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2013. Vaadatud 28. juunil 2022.
3. ↑  "Eesti ja Taani". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. august 2013. Vaadatud 28. juunil 2022.
4. ↑  Meelike Palli
5. ↑  Teenetemärkide kavalerid

Välislingid
-----------

* Meelike Palli. "Tolmukübemed päikesekiirtes"
**KW-liin** (prantsuse *Ligne KW*; flaami *KW-stelling*; tuletatud kohanimedest Koningshooikt ja Wavre) oli Belgia üks kaitseliine eeldatud Saksamaa sissetungi vastu Teise maailmasõja algul.

Liin algas Antwerpenist idas (nimi on küll Koningshooikti järgi, kuid liin algas tegelikult Alberti kanali vasakult kaldalt Broechemi lähedal Koningshooiktist põhja pool), suundus lõunasse ja lõppes Brüsselist kagus Wavre'i lähedal. Sealt edasi kagusse Namuri poole jätkus nõrgem Gembloux' liin.

Liini tuntakse ka prantsuspäraselt Dyle'i liini või flaamipäraselt Dijle liini nime all (Dijle jõe järgi).

Liin ehitati ajavahemikus septembrist 1939 kuni maini 1940. Selle põhiosad olid raudbetoonkindlustised (nii aktiiv- kui ka passiivkindlustised), kaitseotstarbeliselt üleujutatavad alad (sh ka vastavad lüüsid, pumbajaamad jms) ning erinevad tankivastased teras- ja tõkked (nt terastrossidega ühendatud Cointet' elemendid, osaliselt soistele aladele postitaoliselt süvistatud raudteerööpad, veega täidetud betoonkraavid jms), mis oleks suutnud panna vastu soomusrünnakutele.

Pilte
-----

Fotod: Robert Treufeldt, 23. mai 2014

* Raudbetoonvarjend Wavre'i lähedal. Betooni sarruse lähivaadeRaudbetoonvarjend Wavre'i lähedal. Betooni sarruse lähivaade
* Raudbetoonvarjend Wavre'i lähedal. Lõunavaade varjendi külje mürsutabamuseleRaudbetoonvarjend Wavre'i lähedal. Lõunavaade varjendi külje mürsutabamusele
* Raudbetoonvarjend Wavre'i lähedal. Põhjavaade varjendi külje mürsutabamuseleRaudbetoonvarjend Wavre'i lähedal. Põhjavaade varjendi külje mürsutabamusele
* Raudbetoonvarjend Wavre'i lähedal. Kinnimüüritud sissepääs tagaküljelRaudbetoonvarjend Wavre'i lähedal. Kinnimüüritud sissepääs tagaküljel

Koordinaadid
------------

 Liini algus põhjas

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **KW-liin** |

* KWlinie.be. Hollandi keeles
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Frank Sinatra esituses tuntuks saanud laulust; samanimeliste laulude ja muude teoste kohta vaata lehekülge My Way (täpsustus).* |

---

**"My Way"** on ingliskeelne laul, mille sõnad kirjutas Claude François' ja Jacques Revaux' laulu "Comme d'habitude" viisile Paul Anka 1968. aastal. Lugu ilmus 1969. aastal Frank Sinatra samanimelisel plaadil. Sellest sai Sinatra tunnuslaul, kuigi Sinatra ise seda lugu eriti ei hinnanud.

Sinatra esituses oli "My Way" Briti singlite edetabeli esineljakümnes kokku 75 nädalat. Kõige kõrgemaks kohaks oli viies. USA Billboardi edetabelis Hot 100 jõudis see 27. kohale ja edetabelis *Easy Listening* teisele kohale.

Sinatra on loost esitanud duetti ka koos Luciano Pavarotti ja Willie Nelsoniga. Selle loo tuntuimateks versioonideks on olnud lisaks Sinatra omadele ka Paul Anka enda ning Sid Viciousi esitus.

Lisaks on lugu esitanud ka näiteks Elvis Presley, Richard Clayderman, Julio Iglesias, Mireille Mathieu, Robbie Williams, Nina Hagen, Arturo Sandoval, Gipsy Kings ja paljud teised.

Välislingid
-----------

* Laulu sõnad: , ,
**Puhas häälestus** on muusikas häälestus, mille puhul helide sagedussuhted vastavad naturaalarvude suhetele. 

Puhtas häälestuses on liitheli osahelid.

Teoreetiline taust
------------------

Teoreetiliselt on iga puhtas häälestuses intervall kirjeldatav täisarvude suhtega. Näiteks puhast oktaavi kirjeldab täisarvude suhe 2:1, puhast kvinti suhe 3:2 ning puhast kvarti suhe 4:3. 

Kahe intervalli liitmiseks tuleb nende suhted korrutada ning lahutamiseks vastavalt jagada. Näiteks puhtas häälestuses tervetooni saamiseks tuleb puhtast kvindist lahutada puhas kvart ((3:2)/(4:3)=9:8). Suure tertsi peaksime saama kahe puhta tervetooni liitmisel ((9:8)\*(9:8)=81:64). Siin tulebki esile üks puhta häälestuse probleeme, sest puhas suur terts suhtarvuga 5:4 ehk 80:64 ei võrdu kahe puhta tervetooni liitmisel saadud tertsiga 81:64. Erineval moel saadud tertsi suuruste suhet (81:64)/(80:64)=81:80 nimetatakse didymose kommaks ehk süntooniliseks kommaks.

Puhta häälestuse näideteks on ptolemaiose häälestus, pythagorase häälestus ja kesktoonhäälestus.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ajaloolisest kuningast; pärimusliku kuninga kohta vaata artiklit Mwambutsa I (pärimuslik)* |

---

**Mwambutsa I Mbariza** ehk **Mwambutsa III Mbariza** ehk **Mwambutsa III Syarushambo Butana** (suri umbes 1796 Kinywamaganas) oli Burundi kuningas umbes 1767 – umbes 1796 (pärimuse järgi umbes 1800 – umbes 1830). 

Tema eelkäija oli Mutaga III. Mwambutsa I järel Ntare IV nime all kuningaks tema ainus poeg Ngambiri.

Mutaga III-st jäi maha kolm poega Mbonyingingo, Sebitungwa ja **Ntisemberwa**, kes kõik pretendeerisid troonile. Legendi järgi otsustati, et kuningaks saab see, kes tõstab iga-aastasel Muganuro pidustusel üles dünastilise trummi Karyenda. See õnnestus ainult noorel Ntisemberwal, ja kui ta trummi üles tõstis, hakkas trumm iseenesest häält tegema. Ntisemberwa krooniti ja ta võttis nimeks Mwambutsa.

Algul valitses ta mõnest õpetajast regentide abiga. Regendid püüdsid teda mitu korda tappa. Ühe tuntud legendi järgi kutsuti ta Kogabami jõkke ujuma. Jõepõhja olid pandud teravad odad. Mwambutsa, kes kahtlustas atentaati, saatis ette ühe teenri, kes äkki suri, kusjuures vesi värvus punaseks. 

Legendi järgi otsustas Mwambutsa võistlejatest lahti saada. Ta korraldas oma lossis peo ning kutsus kõik, keda ta kahtlustas, sealhulgas vennad, kes koos perekondadega olid segatud vandenõudesse. Ta jootis nad Urwarwa (banaaniõluga) täis ja süütas lossi. Kõik põlesid sisse. Tulekahju aga levis kiiresti, süüdates kogu riigi ja põhjustades suure kuivuse. Abapfumud andsid kuningale nõu end ohverdada, et sellele õnnetusele lõppu teha. Kuningas hüppas oma pearesidentsi Kinywamagana söeahju, suri ja päästis sellega riigi.
**Kuuvikerkaar** (ka **kuukaar**) on vikerkaar, mida põhjustab Kuu pinnalt peegeldunud valguse murdumine atmosfääris olevates veepiiskades. 

Kuuvikerkaar
Kuuvikerkaared on suhteliselt tuhmid, kuna kuuvalgus on päikesevalgusest tunduvalt nõrgem. Need on tavaliselt nii tuhmid, et ei tekita inimese silmades paiknevates kolvikestes aistingut, seega on inimsilma jaoks keeruline eristada kuuvikerkaares värve ja nõnda paistavad need tihti valgena. Kuid pika säriajaga tehtud fotodel võib näha ka kuuvikerkaare värve. Kuukaared paiknevad taevas alati Kuu vastas.

Vaatlemine
----------

Kuuvikerkaari võib kõige tõenäolisemalt näha, kui taevas on täiskuu või kuufaas on täiskuu lähedal. Kõige sobilikumad tingimused kuukaare tekkimiseks on siis, kui Kuu on taevas madalal (kõrgusel, mis on väiksem kui 42 kraadi) ning öötaevas on piisavalt tume. Ka peab sadama vihma. Selle tingimuste kombinatsiooni tõttu on kuuvikerkaared palju haruldasemad kui Päikese tekitatud vikerkaared.

Asukohad
--------

Paljudes kohtades üle maailma esineb udu või veepritsmete tekitatud kuuvikerkaari. Ameerika Ühendriikides võib selliseid kaari näha mitmete koskede sees, nende hulgas on Yosemite'i rahvuspark California osariigis ja Cumberland Falls Kentucky osariigis. Samuti võib kuukaari näha Victoria joas Aafrikas.

Kuuvikerkaari võib esineda ka Costa Rica pilvemetsades ning mägilinnades, näiteks Monteverdes. Need tekivad, kui jõulutuuled puhuvad Kariibi merelt udupilved maismaale. Jõulutuuli esineb septembri lõpust hilise jaanuarini või varase veebruarini.

Viited
------

1. ↑  Walklet, Keith S. (2006). "Lunar Rainbows – When to View and How to Photograph a "Moonbow"". Vaadatud 09.07.2007.
2. ↑  "A Lunar Rainbow A Wonderful Sight Not To Be Missed......". *Victoria Falls Activities*. Victoria Falls Travel Guide. Vaadatud 22.12.2012.
3. ↑  "Lunar Rainbows over Victoria Falls". Zambezi Safari and Travel Company. Vaadatud 22.12.2012.
**Lembit Saarnits** (19. august 1936 Võru vald – 27. jaanuar 2014) oli eesti õigusteadlane.

Elulugu
-------

Lembit Saarnits oli talupidaja poeg.

Ta lõpetas aastal 1955 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli, 1960 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, 1967–1969 TRÜ aspirant, õigusteaduse kandidaat (1970, TRÜ), väitekiri "Kollegiaalse juhtimise teaduslikest alustest kolhoosides ja selle õiguslikust reguleerimisest". 1979 lõpetas Moskva Ülikooli kvalifikatsiooni tõstmise teaduskonna maa-, põllumajanduse-(kolhoosi-) õiguse ja looduse õigusliku kaitse alal. Oli aastatel 1960–1967 Jõgeva rajooni abiprokurör ja prokuröri asetäitja, 1970–1979 TÜ tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1979–1992 dotsent, 1992–1994 eraõiguse instituudi dotsent, ühtlasi 1993– Eesti Põllumajanduse Akadeemia agraarõiguse õppetooli juhataja, professor, aastast 2007 TÜ emeriitdotsent. Õpetanud maaõigust, agraarõigust, kolhoosiõigust (kooperatsiooni-ühisõigust), looduse õiguslikku kaitset, looduskeskkonnaõigust, juhtimisteadust; koostanud õppevahendeid.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: maa-, agraar- ja looduskeskkonnaõiguslikud probleemid, sotsiaalne juhtimine; töid ka TÜ ajaloo alalt. Kasutas juhtimisteaduse, üldise juhtimis- ja informatsiooniteooria, küberneetika ning sotsioloogia ideid ja meetodeid sotsiaalse juhtimise üldteooria ja põllumajandusettevõtete juhtimise õigusküsimuste uurimisel. Koostanud agraar-, maa-, metsa- ja looduskeskkonnaõiguslike aktide kogumikke, kommentaare ja metoodilisi materjale, 1974–82 TÜ õigusteaduskonda tutvustavate kogumike koostaja, osalenud maaseaduse ja taluseaduse eelnõude alternatiivvariantide koostamisel. TÜ Toimetiste kahe erikogumiku (Õigusteaduslikke töid XXIV, 1978; Труды по правоведению, 1987) vastutav toimetaja. Eesti Akadeemilise Õigusteadlaste Seltsi taastajaliige (1988), juhatuse liige ning maa- ja agraarõiguse toimkonna esimees, Akadeemilise Ühistegevuse Seltsi taastajaid (1992) ja juhatuse esimees, Eesti Kirjanduse Seltsi taastajaid ja juhatuse esimees. Üle 50 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Sissejuhatus sotsiaalse juhtimise teooriasse (kaasautor V. Kelder). Tartu, 1973
* Kolhoosi näidispõhikiri. Kommenteeritud väljaanne (kaasautor). Tallinn, 1976
* TRÜ õigusteaduskond (kaasautor J. Sootak)
* Kodanike maakasutusõigus. Tartu, 1986
* Nõukogude metsaõigus. Tartu, 1987
* Tartu Ülikooli õigusteaduskonna lõpetanud 1945–1986. Tartu, 1987
* Nõukogude veeõigus. Tartu, 1988
* Eesti maaõigus. Maaõiguse aktide süstematiseeritud valikkogu. Tartu, 1994.

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 444
* II, 158
* Faculty of Law. 1994, 36
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 316.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*