recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
François Couperin (1668-1733). Tundmatu kunstnik um.1730
**François Couperin** (10. november 1668 Pariis – 11. september 1733 Pariis) oli prantsuse klavessinist, organist ja helilooja.

Elu
---

François Couperin, keda on nimetatud ka Couperin Suureks (*Couperin le Grand*), sündis muusikute peres. Couperinide suguvõsas oli kahe sajandi vältel mitmeid muusikuid. Tema isa Charles Couperin oli Pariisi St. Gervais' kiriku organist. Couperinide pere elas kiriku üüritud korteris, mille eest organist ise üüri ei pidanud maksma. 

Esimesed muusikatunnid andis Franςois'le tema isa Charles. Hiljem õppis ta Jacques Thomelini juures orelit. 17-aastaselt sai Franςois Couperin pärast oma isa surma organisti koha St. Gervais' kirikus. 

26. aprillil 1689 abiellus Franςois Couperin Marie-Anne Ansault'ga. Neil sündis kaks tütart, kes olid samuti väga head muusikud. Üks neist oli ka organist ja teine klavessiinist kuninga õukonnas. Mõlemal olid tol ajal naiste jaoks ebatavalised ametid. 

Pärast Jacques Thomelini surma korraldas kuningas Louis XIV muusikute vahel võistluse kuningliku organisti kohale. Franςois võitis selle võistluse väga kergelt ja temast sai alates 26. detsembrist 1693 kuninglik organist (*organiste du roi*). Tema kohustusteks oli õpetada muusikat printsessile, printsile, samuti Burgundia hertsogile. Aastal 1701 sai Franςois ka kuningliku klavessinisti koha. Pärast Louis XIV surma paranes Franςois Couperini olukord veelgi. Ta elas Pariisis mugavas suures korteris *Palais Royal*is, kus ta andis nii klavessiini- kui ka kammermuusika kontserte.

Nii Saint-Gervais-Saint-Protais' kirik kui ka orel, mida Franςois Couperin mängis, on säilinud tänapäevani algsel kujul.

Looming
-------

Franςois Couperin kirjutas väga palju klavessiinile, aga ka orelile, samuti kammermuusikat, vokaal-ja koorimuusimuusikat. Franςois Couperin kirjutas orelile kaheosalise kogumiku *Pièces d`orgue consistantes en deux Masse* (1689–1690). See kogumik sisaldab kahte missat orelile, mida Couperin ise oli kirikupühadel St. Gervais´ kirikus esitanud. Franςois Coperin kirjutas ka muusikateoreetilise raamatu klavessiinimängust ja interpretatsioonist (*L`Art de toucher le clavecin* , mis ilmus 1716. aastal). Seda teoreetilist teost on kasutanud paljud nii tolle aja kui ka tänapäeva muusikud ja isegi Johann Sebastian Bach. Raamatus on muu hulgas juttu klavessiinimänguvõtetest, artikulatsioonist, kaunistuste (melismide) kasutamisest.

Tähtsamad teosed
----------------

* 4 Sonata da chiesa. 4 kirikusonaati (1679)
* Pièces d`orgue consistantes en deux Masse. 2 missat orelile (1689–1690)
* Concerts royaux. (1722) Kuninglikud kontserdid, mille ta on kirjutanud kuningas Louis XIV pühapäevaõhtusteks kontsertideks Versailles's.
* Pièces de clavessin, esimene osa. (1713)
* Pieces de clavessin, teine ja kolmas osa. (1716–1717, 1722 ja 1730)
* Leςons de Tènebrès. (1714–1715). See on koorimuusikateos. Tekst on ladinakeelne prohvet Jeremija tekstile Piiblist.
* L`Art de toucher le clavessin. Muusikateoreetiline teos. (1716)

Välislingid
-----------

* /Werner Icking Music Archive (WIMA)
**François II** (19. jaanuar 1544 – 5. detsember 1560) oli Prantsusmaa kuningas alates 1559 kuni surmani ja ühtlasi Šotimaa kuninganna abikaasa alates 1558 kuni surmani.

Ta oli Henri II ja tema abikaasa Caterina de' Medici vanim poeg.

1548 kihlus François Šoti kuninganna Mary Stuartiga. Kihluse korraldas Henri II. François oli siis kõigest 4-aastane ja Mary 6-aastane. Mary saadeti Prantsusmaa õukonda, kus elas kuni pulmadeni.

Mary oli oma aja kohta väga pikka kasvu, 1.80, François seevastu ebanormaalselt lühike. Mary oli kõneosav, François seevastu kogeleja. Kuid ometi ütles Henri II: "Kohe esimesest päevast, mil nad kohtusid, said minu poeg ja tema omavahel väga hästi läbi, justkui oleksid nad teineteist juba pikka aega tundnud."

François II
24. aprillil 1558 sõlmiti François' ja Mary abielu. Nad olid siis vastavalt 14- ja 15-aastased. Kui sellest abielust sündinuks laps, pärinuks too nii Prantsuse kui Šoti trooni ja saanuks Henry VII järglasena pretendeerida Inglismaa troonile. Kuid sellest abielust lapsi ei sündinud, sest François oli haiglane ja võib-olla polnud selleks bioloogiliselt võimeline.

Aasta pärast pulmi suri Henri II ja François, kes oli siis kõigest 15-aastane, sai Prantsusmaa kuningaks. Nagu teisedki kuningad, krooniti ta Reimsi katedraalis. Kroon oli nii raske, et aadlikud pidid seda kinni hoidma, et see peast maha ei kukuks. François polnud veel täisealine ja sellepärast määrati regent. Regendiks sai tema ema Caterina de' Medici. Riigis said väga mõjukateks Mary onud, väejuht François de Guise ja Prantsusmaa kardinal Charles de Guise.

François suri 1560 16-aastaselt keskkõrvapõletikku, mis põhjustas ajuturse. Ta maeti Saint Denis' basiilikasse.

Prantsusmaa trooni päris tema noorem vend Charles IX. François' kolme noorema venna sugu suri samuti kiiresti välja ja Henry III surmaga 1589 suri Valois'de dünastia meesliinis välja. François' kolmest õest kahe vanema, Élisabethi ja Claude'i järeltulev sugu kestab siiski tänapäevani.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **François II de France** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Henri II** | **Prantsusmaa kuningas**1559–1560 | Järgnev**Charles IX** |
Anu Presjärv 1984. aastal
Anu Presjärv 1985
**Anu Presjärv** (2. aprill 1962 – 14. august 1996) oli eesti näitleja.

Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 24. Keskkooli ja 1986. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal.

Ta töötas alates 1982. aastast Nukuteatris ja osales paljudes Eesti Televisiooni telelavastustes, neist tuntumad on "Lumekuninganna" (printsess Elsa), "Pailapsiin" (Kiti-Helen-Sindi-Mariaana), "Härra Lapsti lasteteater" jmt. 

1995. aastal mängis ta episoodilisi kõrvalosi telesarjades "Wikmani poisid" ja "Õnne 13".

Ta suri 14. augustil 1996 ja maeti 17. augustil 1996 Tallinna Metsakalmistule.

Viited
------

1. ↑  Eesti teatri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Eesti Teatriliit. Tallinn 2000
2. ↑  IMDb
3. ↑  "Anu Presjärv 2. IV 1962 — 14. VIII 1996". Kultuurileht nr 30, 23. august 1996. Lk 19

Välislingid
-----------

* Foto
* "Anu Presjärv 2. IV 1962 — 14. VIII 1996". Kultuurileht nr 30, 23. august 1996. Lk 19
* Rainer Kerge. "Mis juhtus näitleja Anu Presjärvega, kes oli nii ilus, et sõbrannadel oli raske temaga koos väljas käia?". Õhtuleht, 26. oktoober 2019. Lk 14–15
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib operaatorist; sümboli kohta vaata artiklit Nabla (sümbol)* |

---

**Nabla-operaator** ehk **Hamiltoni nabla-operaator** ehk **Hamiltoni diferentsiaaloperaator** ehk **nabla** on diferentseeruvatele mitme muutuja funktsioonidele rakendatav vektorväärtusega diferentsiaaloperaator. Seda kasutatakse matemaatiliste tähistuste lühendamiseks, näiteks gradient, divergents, rootor ja Laplace'i operaator on esitatavad nabla-operaatori abil. Seda tähistatakse nabla sümboliga.

*n*-mõõtmelises eukleidilises ruumis **R**n ristkoordinaadistikus koordinaatidega (*x*1, *x*2, ... *x**n*) on nabla-operaator:

{\displaystyle \nabla =\sum \_{i=1}^{n}{\hat {e}}\_{i}{\partial \over \partial x\_{i}}}
kus {\displaystyle \{{\hat {e}}\_{i}:1\leq i\leq n\}} on ühikvektorid selles ruumis ja {\displaystyle {\frac {\partial }{\partial x\_{i}}}} tähistab osatuletise võtmise operaatorit muutuja {\displaystyle x\_{i}} järgi.

Kompaktsemalt saab nabla-operaatori kirja panna Einsteini summeerimiskokkuleppe abil:

{\displaystyle \nabla ={\hat {e}}\_{i}\,\partial \_{i}}

### Näide

Kolmemõõtmelises Cartesiuse koordinaadistikus **R**3 koordinaatidega (*x*, *y*, *z*) defineeritakse {\displaystyle \nabla } järgmiselt:

{\displaystyle \nabla =\mathbf {\hat {x}} {\partial \over \partial x}+\mathbf {\hat {y}} {\partial \over \partial y}+\mathbf {\hat {z}} {\partial \over \partial z}}
kus {\displaystyle \{\mathbf {\hat {x}} ,\mathbf {\hat {y}} ,\mathbf {\hat {z}} \}} on ühikvektorid vastavatele koordinaatide suundadele (tähistatakse ka {\displaystyle {\vec {i}}}, {\displaystyle {\vec {j}}} ja {\displaystyle {\vec {k}}}).

Vaata ka
--------

* Laplace'i operaator
* Mitme muutuja funktsioon

Viited
------

1. ↑   Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)

Välislingid
-----------

* Wolfram MathWorld, Vector Derivative (inglise keeles)
**Sankt Lambrecht** on turulinn (*Marktgemeinde*) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. See on tuntud Püha Lambrechti kloostri poolest, mis on üks tähtsamaid benediktiini kloostreid Austrias. Kloostrikompleks ja selle aiad on Zirbitzkogel-Grebenzeni looduspargi osa.

Steiermargi haldusreformi käigus ühendati Sankt Lambrechtiga endine vald Sankt Blasen, mis jõustus 1. jaanuaril 2015.

Ülem-Steiermargi vald asub Thaja orus (*Thajagraben*) Gurktali Alpide põhjaosas, ringkonnakeskusest Muraust idas ja Steiermargi-Kärnteni piiri lähedal. Kõrgusega 1028 m merepinnast on Sankt Lambrecht kõrgeimal asuv turulinn Steiermargis. Siin tegutsetakse puidutöötlemises (aknad, mööbel, toolid), dünamiidivabrikus (lõhkeained, militaartooted) ja turismis.

Ajalugu
-------

Püha Lambrechti klooster
Benediktiini klooster rajati 1076. aastal Steiermargi markkrahvide poolt. Esimene romaani stiilis basiilika pühitseti sisse 1160. aastal, pärast põlengut ehitati seda kuni 1421. aastani uuesti üles säilinud gooti kodakiriku stiilis.

Pärast Austria *anšlussi* Natsi-Saksamaasse 1938. aastal hõivasid natsivõimud Püha Lambrechti kloostri. Teise maailmasõja ajal asus ruumides kurikuulsa Mauthauseni koonduslaagri kaks all-laagrit, üks meessoost kinnipeetavatele ja teine naistele.

Sõpruslinn
----------

* Lukovica, Sloveenia

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Murau ringkonna vallad

* Krakau
* Murau
* Mühlen
* Neumarkt in der Steiermark
* Niederwölz
* Oberwölz
* Ranten
* Sankt Georgen am Kreischberg
* Sankt Lambrecht
* Sankt Peter am Kammersberg
* Scheifling
* Schöder
* Stadl-Predlitz
* Teufenbach-Katsch
**Anu Åkerman** (aastani 2008 **Anu Annus**; sündinud 9. detsembril 1980 Tallinnas) on eesti orienteeruja.

Haridus
-------

1999. aastal lõpetas Tallinna Reaalkooli. ja 2010. aastal Helsingis Aalto teadus- ja tehnikaülikooli.

Sporditulemused
---------------

Aastatel 1998–2014 võitnud orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 12 kulda, 7 hõbedat ja 12 pronksi.

Aastatel 2001–2013 osalenud viis korda Eesti koondises orienteerumise maailmameistrivõistlustel, parimad tulemused 20. koht lühirajal (2001 ja 2003), 25. koht sprindis (2004), 29. koht tavarajal (2013) ja 7. koht teatejooksus (2004). Orienteerumisjooksu EMil parimad tulemused 8. koht sprindis ja 7. koht teatejooksus (2006).

2015. aastal võitis orienteerumise veteranide MMil N35 klassis kaks pronksmedalit (sprindis ja tavarajal).

Isiklikku
---------

Tema isa oli orienteeruja Uku Annus.

Viited
------

1. ↑  "Tallinna Reaalkooli vilistlased". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. veebruar 2012. Vaadatud 19. novembril 2015.
2. ↑  "ESBL sporditulemused. Anu Annus (Anu Åkerman)". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. november 2015. Vaadatud 19. novembril 2015.

Välislingid
-----------

* World of O. Athlete profile: Anu Åkerman
* ESBL biograafia. Annus, Anu
Suurupi tuletorn (2007)
**Suurupi tuletorn** (ka *Suurupi ülemine tuletorn*) on tuletorn Harju maakonnas Harku vallas Suurupi külas.

Tuletorni geograafilised koordinaadid on 59° 27′ 49″ N, 24° 22′ 49″ E.

Valge 4-korruselise kivitorni kõrgus jalamist on 22 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 68 meetrit.

Tuletorn moodustab sihi Suurupi alumise tuletorniga. Märkide vahekaugus on 2245 meetrit ja sihi asimuut on 246.5°.

Tuletorn renoveeriti 2004. aastal.

Ajalugu
-------

1760. aastal valmis Suurupi poolsaare põhjaosas 15,5 meetri kõrgune kivist tuletorn. 

Tuletornilinnakut uuendati aastatel 1788, 1858 ja 1898. Mitmed korrad parandati ka laternaruumi ja valgusteid.

Pärast Teist maailmasõda jäi püsti ainult tühi tornikest. Suurupi tuletorn taastati 1951. aastal.

Galerii
-------

* Suurupi tuletorn (suvi 2021)
* Suurupi tuletorn (2013)Suurupi tuletorn (2013)
* Suurupi tuletorn talvel 2022Suurupi tuletorn talvel 2022

Vaata ka
--------

* Suurupi alumine tuletorn

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Suurupi tuletorn** |

* Suurupi tuletorn navigatsioonimärkide andmekogus
* Suurupi ülemine tuletorn kultuurimälestiste riiklikus registris
Adam le Fondre 2014. aastal Cardiff City särgis
**Glenville Adam James le Fondre** (sündinud 2. detsembril 1986 Stockportis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana India kõrgliiga klubis Mumbai City.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Stockport County, mille põhimeeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 2004–05.

Enne Sydneysse siirdumist mängis ta ainult Inglismaa liigasüsteemi klubides, põhiliselt 2.–4. astme liigade klubides. Ainsal korral on ta mänginud Premier League'is hooajal 2012–13 Readinguga. Le Fondre oli Readinguga tõusnud kõrgliigasse pärast seda, kui eelmisel hooajal oldi võidetud esiliiga. Le Fondre lõi hooajal 2012–13 Inglismaa kõrgliigas 12 väravat, sealhulgas viis väravat 2013. aasta jaanuaris, mille eest valiti ta Premier League'i kuu parimaks mängijaks. Tal ei õnnestunud siiski aidata Readingut kõrgliigasse püsima jäämast ning 19. koht liigas tähendas taas esiliigasse langemist. 2013. aastal valiti Le Fondre Readingu aasta mängijaks.

Lisaks Stockport Countyle ja Readingule mängis ta veel järgmistes Inglismaa liigade klubides: Rochdale (aastad 2007–2009), Rotherham United (2009–2011), Cardiff City (2014–2015), Bolton Wanderers (2014–15 ja vaheajaga 2016–2018), Wolverhampton Wanderers (hooaeg 2015–16) ja Wigan Athletic (hooaeg 2016–17).

Pärast Boltoniga lepingu katkestamist liitus ta 2018. aasta augustis Austraalia kõrgliiga klubiga Sydney. 2018–19 lõi ta põhihooajal 16 väravat, millega oli liiga resultatiivsuselt teine mängija. Hooaja finaalseerias alistati Perth Glory. Hooajal 2019–20 võitis ta Sydneyga nii põhihooaja kui ka finaalseeria. Hooajal 2019–20 lõi ta liigas kokku 17 väravat. Mõlemal hooajal valiti ta liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2020. aasta oktoobris suundus ta laenule Mumbai Citysse.

Saavutused
----------

Reading
* Football League Championship: 2011–12

Sydney FC
* A-League'i põhihooaeg: 2019–20
* A-League'i finaalseeria: 2018–19

Individuaalsed
* Premier League'i kuu mängija: jaanuar 2013

Viited
------

1. ↑  "Adam Le Fondre: Sydney FC sign Bolton Wanderers forward". BBC Sport. 17.8.2018. Vaadatud 12.1.2018

Välislingid
-----------

 Adam le Fondre – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Anutšino rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krais.

Loodus
------

### Geograafiline asend

Anutšino rajoon asub Primorje krais Sihhote-Alini mäestikuharus.

### Reljeef

Rajooni reljeef on mägine, kõrgeim mägi on Lõssaja mägi kõrgusega 1241,8 m.

### Loomastik ja taimestik

Rajoonis on esindatud järgmised imetajad: karu, metssiga, kaugida hirv, orav, soobel, jänes, rebane, amuuri tiiger, mäger ja muud.

Taimedest on esindatud korea seedermänd, altai kuusk, mandžuuria pähkel, jalakas, vaher, tamm, jugapuu, lootos, eleuterokokk, araalia, kuslapuu, sõstar ja muud.

### Kliima

Anutšino rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja sooja niiske suvega.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
2. ↑  Anutšino rajooni üldiseloomustus[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Rajooni administratsiooni koduleht
**Adama Barrow** (sündinud 16. veebruaril 1965) on Gambia poliitik ja kinnisvaraarendaja, alates 19. jaanuarist 2017 Gambia president.

Barrow sündis Mankamang Kunda külas, mis asub Basse Santa Su linna lähedal. Ta õppis Crab Island Secondary Schoolis ja Muslim High Schoolis, kus sai ka stipendiumit. 

Pärast kooli lõpetamist töötas ta müügijuhina energeetikaettevõttes Alhagie Musa & Sons. 2000. aastate alguses kolis ta Londonisse, kus õppis kinnisvaraarendust ja töötas õpingute kõrvalt turvamehena. 2006. aastal naasis ta kodumaale ning asutas kinnisvarafirma Majum Real Estate, mida juhtis kümme aastat. Ta oli opositsioonierakonna Gambia Ühendatud Demokraatlik Partei (UDP) laekur ning 2016. aasta septembris sai selle juhiks, kui eelmine juht vangi mõisteti. Barrow valiti 2016. aasta presidendivalimisteks UDP kandidaadiks. Hiljem avalikustati, et ta kandideerib iseseisvalt, kuid opositsiooni kuuluvatest erakondadest moodustatud valimisliidu Coalition 2016 toetusel.

Ta kogus valimistel 43,34% häältest, sellest piisas, et võita peaaegu 26 aastat võimul püsinud Yahya Jammeh. Jammeh tunnustas algul valimistulemusi, kuid siis muutis meelt; Barrow oli sunnitud pagema Senegali. Adama Barrow nimetati presidendiks Gambia saatkonnas Senegalis 19. jaanuaril 2017, Jammeh läks kaks päeva hiljem eksiili. Uus president Barrow saabus kodumaale 26. jaanuaril.

2021. aasta novembris teatas Adama Barrow, et kandideerib 2024. aasta presidendivalimistel.

Viited
------

1. ↑  "Gambia 2016: UDP's Adama Barrow Leaves UDP To Head Opposition Coalition". 8. november 2016. Originaali arhiivikoopia seisuga 31. juuli 2017. Vaadatud 26. veebruaril 2020.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Yahya Jammah** | **Gambia president**2017– | Järgnev' |
Animeeritud maailmamere kaart. Maailmamerd saab jagada viieks ookeaniks: Vaikne, Atlandi, India ookean, Põhja- ja Lõuna-Jäämeri; kaks viimast arvatakse mõnikord esimese kolme osadeks.
**Maailmameri** on katkematu kihina 70,8% Maa pinda kattev hüdrosfääri osa.

Maailmamere hulka ei kuulu järved. Näiteks Kaspia meri, hoolimata nimest, ei ole maailmamere osa. Küll on aga maailmamere osaks riimveeline Läänemeri.

Maailmamere häirimatu pind ühtib geoidi pinnaga. Seega häirimatu maailmamere pinna puutuja on igas punktis risti Maa raskuskiirendusvektoriga. See on nii siiski teoreetiliselt. Tegelikult mõjutavad merepinda lained, hoovused, looded jne. 

Maailmameri jaotatakse kokkuleppeliselt neljaks (harvem viieks) ookeaniks. Kindlalt on ookeanid Atlandi, India, Vaikne ookean ja Põhja-Jäämeri, mõnikord loetakse ookeaniks ka Lõuna-Jäämeri ehk Lõunaookean.

Vaata ka
--------

* Merepõhja pinnavormide loend
* Maailmamere nõgude loend
* Süvikute loend
* Hoovuste loend

Maailma piirkonnad

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Aafrika | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** Lääne |
|  | Aasia | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** Kagu **·** Lääne |
|  | Ameerika | Põhja **·** Kesk **·** Kariibi **·** Lõuna |
|  | Euroopa | Põhja **·** Kesk **·** Lõuna **·** Ida **·** LääneKirde **·** Kagu **·** Edela **·** Loode |

 | 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
|  | Austraalia jaOkeaania | Austraalia ja Uus-Meremaa **·** Melaneesia **·** Mikroneesia **·** Polüneesia |
|  | Polaaralad | Arktika **·** Antarktika |
|  | Ookeanid | Maailmameri **·** Põhja-Jäämeri **·** Atlandi **·** India **·** Vaikne **·** Lõuna-Jäämeri |

 |
Adam Reideborn 2019. aastal Djurgårdensis mängimas
**Adam Reideborn** (sündinud 18. jaanuaril 1992 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib väravavahina KHL-i klubis Moskva CSKA.

Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2014–15 Modo Hockey meeskonnas.

2016. aastal liitus ta samuti Rootsi kõrgliigas mängiva Djurgårdensiga. Hooajal 2017–18 oli ta parima tõrjeprotsendiga väravavaht Rootsi kõrgliigas (.938) ja lasi kõikidest väravavahtidest keskmiselt mängus sisse kõige vähem väravaid (1,57 väravat mängus). Hooajal 2018–19 jõudis ta Djurgårdensiga Rootsi liiga finaali, kus kaotati Frölundale mängudega 2:4. Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja parimale väravavahile antava Honken Trophy.

2019. aasta mais siirdus Reideborn KHL-i, liitudes Kaasani AK Barsiga. 2021. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Moskva CSKA-ga.

Reideborn kuulus Rootsi jäähokikoondisse 2021. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "ЦСКА подписал контракт с Адамом Рейдеборном". cska-hockey.ru. 1.6.2021. Vaadatud 31.10.2021

Välislingid
-----------

* Adam Reideborn KHL.ru lehel
* Adam Reideborn hockeydb.com lehel
***Straight edge*** (ka **sXe** või **xXx**) on subkultuur, mis on tihedalt seotud *hardcore punk*'i muusikaga.

Termin *"straight edge"* on pärit bändi Minor Threat samanimelisest laulust (sõnad on kirjutanud Ian MacKaye). 

*Straight edge*'i mõtteviisi põhiidee seisneb ei ütlemises narkootikumidele, sealhulgas tubakale ja alkoholile. Paljud *straight edger*'id on vastu ka suhtevälisele seksile ning antidepressantide, valuvaigistite ja muude selliste ravimite tarbimisele. *Straight edger*'lus on seotud ka taimetoitlusega.

X täht käeseljal on üks kõige levinumatest sXe sümbolitest, mis on pärit bändilt Teen Idles, kes esines 1980. aastal San Francisco Mabuhay Gardensi klubis. Kuna klubi juhtkond avastas tõsiasja, et kõik bändiliikmed olid alaealised alles ansambli saabumisel, otsustati kompromissina bändiliikmete kätele suured mustad X-id joonistada, et klubi töötajad neile alkoholi ei müüks.

Kolm X-i (xXx) sai *straight edge*'i sümboliks pärast seda, kui Minor Threati trummar Jeff Nelson asendas kolm tähte Washingtoni linna lipul x-idega. Paljud peavad kolme x-i ka Ian MacKaye kõlblusõpetuseks "Ei suitsule, ei alkoholile, ei seksile".

Vaata ka
--------

* Straight edge bändide loend
* Posi
**Leedi Victoria Welby-Gregory** (27. aprill 1837 London – 29. märts 1912 London) oli inglise filosoof.

Ta oli Suurbritannia Sotsioloogide Seltsi ja Kuningliku Kunstkäsitöö Kooli kaasasutaja.

Elulugu
-------

Tema elust on vähe teada. Ta sündis Charles ja leedi Emmeline Stuart-Wortley peres. Suure osa oma elust ta reisis.

Aastal 1863 abiellus ta poliitik William Welby-Gregoryga. Nad elasid Lincolnshire'is.

Akadeemilist haridust leedi Victoria ei saanud, kuid ta oli kirjavahetuses mitme tollase filosoofiga, sealhulgas Charles Peirce'iga.

Aastal 1903 avaldas ta oma esimese teose "Mis on tähendus".

Leedi Victoria peamiseks uurimisobjektiks oli filosoofia keel ja loogika, eriti "signiifika" (*significs*), mille all ta mõtles tähendusteooriat.

Ta on avaldanud ka luulet ja mitu näidendit.

Teoseid
-------

* "Aeg kui derivaat"
* "Mis on tähendus"
* "Signifika ja keel"

Kirjandus
---------

* Petrilli, Susan 2009. *Signifying and Understanding: Reading the Works of Victoria Welby and the Signific Movement*. (Semiotics, Communication and Cognition 2.] Berlin: De Gruyter Mouton.
Vida Guerra (2007)
**Vida Guerra** (sündinud 19. märtsil 1974  Havannas) on Kuuba päritolu USA fotomodell, kes on tuntud oma vormikate tuharate poolest. Teda on pildistatud peamiselt ööpesus ja bikiinides. 

Ta on 160 cm pikk. Tema mõõtmed on 34C–25–37. Räägib vabalt hispaania ja inglise keelt. 

Ta töötas laenuametnikuna, enne kui sai tuntuks USA ajakirjas FHM detsembris 2002 avaldatud fotodega, millel ta poseeris aluspesus. Järgmise kuu kirjadest FHMile oli pretsedentitult suur hulk, 70% seotud Guerraga.  Hiljem on tema fotosid avaldanud paljud ajakirjad. 

FHM nimetas ta 2004. aasta modelliks ning maailma aasta kõige seksikamate naiste valimisel 2005. aastal 26. ja 2006. aastal 21. kohale.  Kahel korral on ta saanud ajakirja kõige ilusama tagumiku auhinna.

Ta on esinenud väga paljude muusikute muuvides: nende hulka kuuluvad Nelly, P. Diddy, Murphy Lee, Bad Boys II, Kanye West, Frankie J ja Baby Bash. Ta on esinenud Burger Kingi telereklaamis. Tema häält saab kuulda videomängus "Scarface: The World Is Yours".

Väidetavalt häkiti 2005. aasta aprillis Guerra mobiiltelefon lahti ja selles olevad pildid, mida oli tosinate viisi, lekitati Internetti. Nende hulgas oli ka alastipilte. Guerra väitis, et alastipildid ei olnud temast, vaid kellestki teisest naisest, kellele oli tema pea otsa keevitatud. Kuid tema agentuur teatas, et alastipiltidel on Guerra ise ja et ta lekitas need avalikkusele vabatahtlikult, et saada veelgi kuulsamaks. Seepeale vahetas Guerra oma agentuuri. 

Ajakirja Playboy 2006. aasta juulinumbri jaoks poseeris ta ka alasti. Osalt võttis ta Playboy pakkumise vastu selleks, et ilmarahvale näidata, kuidas ta tegelikult riieteta välja näeb .

Guerra on püüdnud ka lauljana läbi lüüa, saavutamata küll edu. Laulmises nimetas ta enda eeskujuks Beyonce'i ja Jennifer Lopezet. Tema debüütalbumi avalugu "You got me" lekitati Internetti 2. novembril 2006.

Viited
------

1. 1 2 3 4  IMDB
2. 1 2 3  Vida Guerra: Dangerous curves ahead
3. ↑  "Vida Guerra Accused Of Leaking Nude Photos As A Publicity Stunt". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. oktoober 2007. Vaadatud 15. septembril 2009.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vida Guerra** |

* Vida Guerra ametlik koduleht
* Vida Guerra videod Youtube'is
**Merrit Noormets** (aastani 1995 **Merrit Võsumägi**; sündinud 18. juulil 1973 Tartus) on eesti põllumajandusteadlane.

Ta on töölise tütar.

Lõpetas 1991 Tartu 12. Keskkooli, 1994 Räpina Kõrgema Aianduskooli, 2000 Eesti Maaülikooli agronoomiaosakonna, põllumajandusmagister (aiandus, 2002, EPMÜ), väitekiri "The influence of fertilization on the production of low-bush blueberry (*Vaccinium angustifolium* Ait.) seedlings on opencast peat pits", Ph.D. (taimekasv, 2006, EMÜ), väitekiri "Ahtalehise mustika (*Vaccinium angustifolium* Ait.) ja kanada mustika (*V. myrtilloides* Michx.) õie bioloogia mõningaid aspekte; ahtalehise mustika ja hariliku jõhvika (*Oxycoccus palustris* Pers.) kultiveerimine ammendatud freesturbaväljadel". Täiendas end 2000–02 Halifaxi Ülikooli Nova Scotia Põllumajanduskolledžis (Kanada), 2003 Kuninglikus Veterinaaria ja Põllumajandusülikoolis (Taani), 2004 ja 2005 Changchuni ülikoolis (Hiina). Oli 2002 EPMÜ mullateaduse ja agrokeemia instituudi assistent ja lektor, 2002. aastast põllumajandus- ja keskkonnainstituudi lektor, 2003. aastast teadur. Töötab Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituudis taimekasvatuse ja rohumaaviljeluse osakonna juhatajana.

Uurimisvaldkonnad: kultiveerimisviiside mõju metsamarjade produktiivsusele, kvaliteedile ja keskkonnale, mustika- ja pohlasortide aretus; astelpajusortide marjade biokeemilised muutused olenevalt koristusajast; Eesti muldade omadused, ökoloogia, säästlik kasutamine, taksonoomia (turvasmullad).

Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi (aastast 2003) ja European Society for Soil Conservation liige (aastast 2004). Üle 20 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Väetamise mõjust ahtalehise mustika (Vaccinium angustifolium Ait.) taimede kasvule noores eas ja viljakandvas istanduses freesturbaväljadel (kaasautor K. Karp). // EPMÜ teadustööde kogumik 212 (2001)
* Stigma receptivity in sweet lowbush blueberry (Vaccinium angustifolium Ait.) and in velvet-leaf blueberry (Vaccinium myrtilloides Michx.) (kaasautor A. R. Olson). // Botanica Lithuanica 8(2) (2002)
* Recultivation of opencast peat pits with Vaccinium culture in Estonia (kaasautorid K. Karp, T. Paal). // Ecosystems and Sustainable Development. Witpress, Southampton, Boston, UK, 2003
* Observation on thegynoecial pathway for pollen tube growth in sweet lowbush blueberry (Vaccinium angustifolium Ait.) (kaasautor A. R. Olson). // Journal of Applied Botany 80 (2006)
* The pedoecological conditions of natural and opencast peat field in Estonia (kaasautor). // Geo-Environment. Geo-Environment & Landscape Evolution. Southampton, Boston, 2006

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Välislingid
-----------

* Merrit Noormets Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Mertvovod
**Mertvovod** (ukraina keeles Мертвовод) on jõgi Ukrainas. 

Jõgi algab Kirovogradi oblastist Dnepri kõrgustikult, voolab valdavalt edelasse, läbib Bratske alevi ja suubub Mõkolajivi oblastis Voznessenskis vasakult Lõuna-Bugi. Mertvovod on 114 km pikk ja tema valgla pindala on 1820 km².

Mertvovodi suubub 148 pisikest vooluveekogu, mille kogupikkus on 565 km. Neist suurim lisajõgi on paremalt suubuv Arbuzinka.

Kesk- ja alamjooksul voolab Mertvovod kitsas maalilises kanjonis, mis on kärestikuline ja kuni 40–50 m kõrguste seintega. Selle kaitseks on moodustatud maastikukaitseala Granitno-Stepnoje Pobužje.

Mertvovodi vesi on väga kare, karedus on 19,1 milligramm-ekvivalenti liitri kohta, soolsus on 2,5‰. Jõe pinnakihid on saastunud metalliioonide (magneesium, mangaan, naatrium, raud) ja orgaaniliste ühenditega. Kareda ja soolase vee järgi ongi jõgi saanud nime Mertvovod (ukraina keeles 'surnud vesi').

Mertvovod voolab Euraasia ühes geoloogilises mõttes vanimal kohas, Ukraina kilbil. See paik ei ole viimase 60 miljoni aasta jooksul merega kaetud olnud. Mertvovodi kanjonis paljanduvad arhaikumi ja proterosoikumi graniidid.

Vanakreeka ajaloolane Herodotos kirjeldas oma "Historia" 4. köites Hypanise (Lõuna-Bugi) kanti – see jõgi asus sküütide ja alasoonide maa piiril. Herodotose sõnul voolab Hypanisesse vasakult allikas kibeda veega. Allikat ja kogu seda kanti olevat nimetatud sküüdi keeles sõnaga, mis kõlab umbes nagu Eksampeios. Ajaloolaste hinnangul peetakse Eksampeiose all silmas just nimelt Mertvovodi.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Mertvovod** |
B-17 Flying Fortress
**Boeing B-17 Flying Fortress** (eesti keeles 'lendav kindlus') on firma Boeing neljamootoriline, alltiivaline, täismetallkonstruktsiooniga pommituslennuk, mida kasutati peamiselt teises maailmasõjas Euroopas Saksamaa pommitamisel. Lennuki esmalend toimus 1935. aastal. B-17 osutus üheks arvukamalt ehitatud lennukiks teises maailmasõjas B-24 Liberatori ja Junkers Ju-88 järel.

Ajalugu
-------

1934. aastal esitas Ameerika Ühendriikide õhuvägi tellimuse uuemate tehniliste näitajatega neljamootorilisele lennukile, seetõttu asus Boeingu firma sellega tegelema. Tellimuse saanud Boeing hakkas nõutud lennukeid väikese seeriana ehitama 1937. aastal. Esimesed lennuki versioonid olid küllaltki kaitsetud hävituslennukite rünnakute vastu. Seetõttu relvastati järgmised lennukid kuulipildujatega, mis asetsesid lennuki kere peal, sabas ja kere all. Lennukeid kasutati algul pommitamiseks päevasel ajal. Selleks, et vältida õhutõrjekahurite tõkketuld, lendasid pommitajad kahurite laskeulatusest kõrgemal. Turboülelaadimisega mootorid andsid B-17-le võime lennata kõrgel.

Kokku ehitati 12 731 lennukit, millest 4735 hävis sõjas. Tänaseks on alles 47 lennukit, millest 9 on lennuvõimelised. 40 lennukit paikneb Ameerika Ühendriikides ning 7 mujal maailmas.

Tehnilised andmed
-----------------

```
*Andmed võetud: World War 2 In Review No. 23: Boeing B-17 Flying Fortress*
```

| Üldandmed |  |
| --- | --- |
| **Meeskond** | 2 pilooti, navigaator, pommisihtur, mehaanik, radist ja 5 pardalaskurit. |
| **Pikkus** | 22,6 m |
| **Tiivaulatus** | 31,62 m |
| **Kõrgus** | 5,82 m |
| **Tiiva pindala** | 131,92 m² |
| **Tiivaprofiil** | NACA 0018 / NACA 0010 |
| **Tühikaal** | 16 391 kg |
| **Suurim lennukaal** | 29 700 kg |

| Jõudlus |  |
| --- | --- |
| **Maksimumkiirus** | 462 km/h, (249 kn) |
| **Reisikiirus** | 293 km/h, (158 kn) |
| **Lennukaugus** | 3219 km (2700 kg pommikoormaga) |
| **Lennulagi** | 10 850 m |
| **Tõusukiirus** | 4,6 m/s |
| **Võimsus/mass** | 150 W/kg |
| **Mootorid** | 4 x 1200 hp (895 kW), Wright "Cyclone" R-1820-97, turboülelaadimisega |
| **Propeller** | 3-labaline, metall, muutuvsammuga, Hamilton-Standard |

| Relvastus |  |
| --- | --- |
| **Kuulipildujad** | 13 × 12,7 mm (.50 cal) M2 Browning raskekuulipildujat |
| **Pommid** | **Lühimaa reidid** (< 644 km): 3600 kg

**Pikamaa reidid** (≈ 1288 km): 2000 kg |
| **Suurim kasulik last** | 7800 kg |

Viited
------

1. 1 2 3  Guilmartin, J. "B-17". *Britannica*. Vaadatud 09.04.2020.
2. ↑  "Historical Snapshot". *Boeing*. Vaadatud 09.04.2020.
3. ↑  "B-17 Surviving Aircraft". *Airplanes of the Past*. Originaali arhiivikoopia seisuga 23.09.2020. Vaadatud 09.04.2020.
4. ↑  Ray Merriam (2017). *World War 2 In Review No. 23: Boeing B-17 Flying Fortress*. New York: Merriam Press.
**Äge pulmokardiaalne puudulikkus** ehk **akuutne *cor pulmonale*** on tundide või päevade jooksul kujunev hingamise ja vereringe häire, mida põhjustab parema südamepoole ülekoormus.

Etioloogia ja patogenees
------------------------

Akuutse *cor pulmonale* kutsuvad esile enamasti kopsuarteri emboolia, äge pneumoonia ja ventiilpneumotooraks. Riskirühma kuuluvad voodihaiged, kellel on suur oht veenitromboosi tekkeks. Nimelt pärineb üle poole pulmonaalarteri embolitest jalaveenidest. Embolite teket soodustavad ka kroonilise kardiovaskulaarse puudulikkusega kaasnevad endokardikahjustus ja südameõõnte liigne verega täitumine.
Emboolia põhjustab kapillaaride spasmi ja vererõhu järsku tõusu, samuti parema südamepoole ülekoormust. Sellele järgnevad šokk ja kollaps ning raskematel juhtudel ka äkksurm.  
Kopsuinfarktioht on neil patsientidel, kes kannatavad peale kopsuarteri haru obstruktsiooni kopsupaisu, arteriitide, alveolaarse hüpoventilatsiooni või pneumoonia all.

Kliiniline pilt
---------------

Emboolia korral sagedamini esinevad tunnused:

* düspnoe
* tahhüpnoe
* tahhükardia
* retrosternaalne ängistav valu
* tserebraalse isheemia sümptomid

Infarkti korral sagedamini esinevad tunnused:

* pleuravalu
* köha
* palavik
* veriköha

Pulmonaalse tromboemboolia korral sagedamini esinevad tunnused:

* atüüpiline, antibakteriaalsele ravile allumatu pneumoonia
* kroonilise kardiovaskulaarse puudulikkuse tunnuste süvenemine
* paroksümaalne tahhüarütmia

Diagnostilised uuringud
-----------------------

* Hematokrit
* Homotsüsteiini hulk
* Faktor V hulk
* Antitrombiin III hulk
* SR
* Rindkere ülesvõte kopsuemboolia diagnoosimiseks – võivad esineda südame suurenemine, atelektaas, diafragma kõrgseis, pleuravedelik
* EKG – QRS-kompleksi ja P-saki elektriline telg kaldub paremale, T-saki inversioon III, aVF, V1 – V4 lülitustes, negatiivne T-sakk ja ST-elevatsioon III põhilülituses

Ravi
----

*Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ning see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest.*

Trombemboolia ja bronhospasmi vältimiseks manustatakse 5000 – 15 000 TÜ hepariini, mis on lahjendatud isotoonilise naatriumkloriidi või 5% glükoosilahusega 4–6 tunni vältel 1–2 nädala jooksul. Šoki ja kollapsi korral antakse patsiendile 0,25–1 ml noradrenaliinilahust 10 kg kohta ja rahustina morfiini – kas süstitakse 1 ml 1%-list lahust naha alla või suu kaudu 0,01–0,02 g. Südame töövõime suurendamiseks süstitakse veeni 0,05%-list strofantiinilahust 0,5-1 ml, seda eelnevalt 10–20 ml 20%-lise glükoosilahusega lahjendades. Stenokardia korral manustatakse 0,1–0,2 g eufülliini.  
Kui hingamispuudulikkus ja šokinähud püsivad ka pool tundi pärast hepariini manustamist, tuleb teha embolektoomia.
**Maario Essa** (sündinud 6. juunil 1987 Valgas) on eesti luuletaja. 

Aastal 2004 ilmus kirjastuse SE & JS väljaandel luulekogu "Kellegi teise muru" (64 lk). Raamatule on eessõna kirjutanud Tõnu Trubetsky, kujundaja on Raoul Kurvitz. Luuletused on teemade ja meeleolude poolest sageli lähedased Trubetsky luulele. Nad on kirjutatud 15-aastaselt ühe aasta jooksul. Raamatut esitleti 1. augustil 2004 Tõrva kirik-kammersaalis loodusfestivali "Las jääda ükski mets!" avapäeval. 

Veiko Märka peab selles kogus avaldatud luulet isegi kooliõpilase kohta keskpäraseks, kuid tõstab ette esile autori "madalat sotsiaalset valuläve". Livia Viitol seevastu leiab raamatus igavikulise luule välgatusi. Jürgen Rooste peab autorit lootustandvaks, kuid arvab, et kogu avaldamisega on kiirustatud. Umbes samasugune suhtumine on ka Karl Martin Sinijärvel.

Viited
------

1. ↑  Kolm, keda miski ei seo, Eesti Päevaleht, 13. august 2004]
2. ↑  Kolm banaani, *Sirp*, 10. september 2006

Välislingid
-----------

* Luulekogu "Kellegi teise muru" kaanepilt
* Veiko Märka retsensioon
* Luuletaja ja anarhist parandab keelevigu
**Ahhaia liit** oli Peloponnesose linnriikide liit. 

Ahhaia liidu alad ca 150 eKr
Ahhaia liit asutati 280 eKr ja oli koos Aitoolia Liiduga (asutatud umbes 370 eKr Kesk-Kreekas) poliitiline ja sõjaline vastasleer Makedoonia võimule. Ahhaia liit Peloponnesose põhjarannikul tugevnes järsult 251. aastal eKr, kui temaga ühines idapoolne naaberlinn Sikyon ja 249. aastal eKr liitus liiduga ka Kórinthosning 243 aastal eKr võeti Makedoonialt Akrokorintose. 

Aitoolia liidu (Aetolian League) ja Ahhaia liidu (Achaean League) alad Kreekas
Liidu põhiseadus oli demo/timokraatlik (liidukodanikuõigus; laialdane autonoomia; ühine välispoliitika, täidesaatev võim ning strateegia; igal aastal valitav nauarh). Ahhaia liit oli oma suunitluselt Aitoolia liidust aristokraatlikum, toetades aristokraatlikke riigikordi mujalgi Kreekas. Sikyonlase Aratose (271–213 eKr) juhtimisel võitles Ahhaia liit edukalt Makedoonia vastu. Liit Spartaga muutus Sparta võimunõudluse tõttu vastastikuseks vaenuks ja vastuseis demokraatlikule arengule Spartas sundis teda Makedoonialt toetust otsima. 

Aratose järglane Philopoimen (253–183 eKr) püüdis Ahhaia liitu kindlustada, kuid see hakkas lahkhelide tõttu lagunema juba enne seda, kui roomlased võitsid 168 eKr Pydna juures Perseust. Tuhat peamist Rooma-vaenulikku valitsevasse kihti kuuluvat ahhailast (sealhulgas Polybios) viidi Itaaliasse. 

Sõjas Sparta vastu sai Ahhaia liit 146 eKr Spartat soosivalt Roomalt hävitavalt lüüa (purustati Korintos). See oli Kreeka poliitilise iseseisvuse lõpp. Ahhaia läks Rooma *Macedonia* provintsi haldusse (27 eKr sai ta omaette *Achaia* senatiprovintsiks).

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ahhaia liit** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ahjuga kütmisest; ahjudes kasutatava kütuse kohta vaata artiklit Ahjukütus* |

---

**Ahiküte** (kõnekeeles **ahjuküte**) on elu-, töö- või muude ruumide kütmine ühe või mitme kütteahjuga, mille puhul ei kasutata kuuma vee tsirkulatsiooni.

Ahjukütte puhul kasutatakse Eestis ahjukütuseks peamiselt puitu (küttepuid, puitbriketti) ja turbabriketti. Kasutatakse ka sütt, pruunsütt, kütteõli ja maagaasi.

Levik
-----

Saksamaa vanadel liidumaadel on ahjuküttega korterite osatähtsus 10...20%, uutel liidumaadel 60%.

Kasutegur
---------

Et tavaliste ahjudega kütmisel väljub palju kuumi heitgaase, siis on kasutegur suhteliselt madal (50...60%).

Keskkonnamõjud
--------------

Kui ahjukütusena kasutatakse sütt, kaasneb ahjuküttega süsinikoksiidi, süsivesinike ja tolmu märgatav emissioon. Vääveldioksiidi emissiooni vähendamiseks kasutatakse pruunsöebriketi valmistamisel väävlivaest pruunsütt.

Head ja halvad küljed
---------------------

Ahjuküttega korteri eeliseks peetakse muuhulgas seda, et korteris säilib loomulik niiskus. Samuti võimaldab ahjuküte tavaliselt säästa raha, sest kütusekulu on hõlbus ise reguleerida. Lisaks on võimalik ahjus süüa teha.

Ahjukütet loetakse ebamugavuseks, mida kõigi mugavustega korteris ei ole. Ahju kütmisel tuleb kütus tuppa tassida, viita aega tule tegemisega, oodata, millal ahi hakkab sooja andma, tabama õige hetke siibri kinnipanemiseks ning hiljem tuhk ahjust välja kühveldada ja toast välja tassida. Kui korterist pikemaks ajaks lahkuda, siis ootab ees külm tuba ning soojasaamine võtab aega.

Vaata ka
--------

* Ahi
* Elekterküte (elektriküte)
* Gaasiküte
* Kamin
* Kaugküte
* Keskküte
* Korruseküte
* Leivaahi
* Lokaalküte
* Tsentraalküte

Kirjandus
---------

* Tiina-Maria Vint. Kamin ja ahi taas au sees. – *Tulu*, 2000, nr 7, lk 28–32.
* Tertit Linturi, Ülari Taal. Soe ja kodune elus tuli. – *Kodu & Aed*, 2000, detsember, lk 22–26.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **ahjuküte** |
**Priit Vahter** (sündinud 21. veebruaril 1979) on eesti majandusteadlane, Tartu Ülikooli rakendusliku majandusteaduse professor. 

Tema peamised uurimisteemad on innovatsioon, tootlikkuse tegurid, väliskaubandus ja välisinvesteeringud.

Haridustee
----------

Vahter lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli majandusteaduskonna ja 2004. aastal sai sealsamas magistrikraadi. 2010. aastal kaitses ta Nottinghami Ülikooli majandusteaduskonnas doktorikraadi teemal "Microeconomic Effects of Competition on Productivity in the EU" ("Mikroökonoomilised konkurentsi mõjud tootlikkusele Euroopa Liidus", juhendajad Daniel Bernhofen ja David Greenaway).

Töökäik
-------

Priit Vahter töötas aastatel 2001-2002 EAS Välisinvesteeringute Agentuuris ning 2004-2006 oli Eesti Panga ökonomist.

2009-2012 töötas ta Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas rahvusvahelise ettevõtluse teadurina, 2011-2012 Birminghami Ülikooli teadurina. 2013-2015 oli ta Astoni Ülikooli külalisuurija. Aastatel 2014-2016 oli ta Tartu Ülikooli majandusteaduse doktoriõppe programmijuht ning 2016-2017 dotsent Warwicki Ülikoolis.

Alates 2011. aastast on ta Tartu Ülikooli innovatsiooniökonoomika vanemteadur, 2019. aastast rakendusliku majandusteaduse professor.

Tunnustus
---------

2012 - Academy of International Business, üks nominentidest auhinnale Temple/AIB Best Paper Award

2013 - Ernst Jaaksoni mälestusfondi stipendium

2015 - Eesti Rahvuskultuuri Fondi Teaduste Akadeemia fondi noore teadlase stipendium 

2019 - 45. EIBA (European International Business Academy) 2019 konverentsi auhind "JIBE International Trade & Industrial Organization in International Business Prize"

Teadusorganisatsiooniline tegevus
---------------------------------

Priit Vahter on 2004. aastast Eesti Majandusteaduse Seltsi, 2006. aastast Royal Economic Society, 2012. aastast Academy of International Business ja 2019. aastast The European International Business Academy (EIBA) liige.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  "Eesti Teadusinfosüsteem. Priit Vahter".

Välislingid
-----------

* Priit Vahter Google Scholar lehekülg

* Priit Vahter ResearchGate lehekülg
Priit Väljamäe Tartus 2022
**Priit Väljamäe** (sündinud 17. veebruaril 1970 Pärnus) on eesti biokeemik.

Elulugu
-------

Lõpetas 1993 aastal Pärnu 1. õhtukeskkooli, 1998 Tartu Ülikooli BSc biokeemia ja biofüüsika erialal, 1999 Tartu Ülikooli MSc biokeemia erialal, 2002 Uppsala Ülikooli PhD biokeemia erialal. 

Ta jätkas pärast Ülikooli lõpetamist tööd Tartu Ülikoolis, TÜMRI-s teadurina (2000-2002), lektorina (2002-2006), dotsendina (2006-2016), vanemteadurina (2016-2020) ja alates 2020 aastast kaasprofessorina. 

Priit Väljamäe on TÜMRI-s Tselluloosi uurimisgrupi juht.

2022 aastal tunnustati tema tööd keemia ja molekulaarbioloogia valdkonnas tööde tsükli "Tõrksate polüsahhariidide ensümaatiline lagundamine" eest Eesti Vabariigi Teaduspreemiaga.

Teadustöö uurimisvaldkonnad
---------------------------

Tema uurimisvaldkond on olnud tselluloosi ensümaatiline lagundamine ehk üldisemalt biopolümeeride degradatsiooni ja sünteesi ensümoloogia (kaasarvatud LPMO-de kineetika). Neil teemadel on ta avaldanud rohkesti teadusartikleid.

Tunnustus
---------

* 2020 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

* Priit Väljamäe kohta ETI-s.
* "Eesti Vabariigi preemiad", Eesti Teaduste Akadeemia Kirjastus 2022, (lk 109-129 Priit Väljamäe ja tema uurimistöö "Tõrksate polüsahhariidide ensümaatilisest lagundamisest" kohta; ISSN 1406-2321 (trükiväljaanne), ISSN 2674-3019 (võrguväljaanne).
* TÜMRI Tselluloosi uurimisgrupi lehekülg
* Priit Väljamäe Kuku raadio saates Kukkuv õun (20. aprill 2022) Me ei väärinda, vaid alaväärindame oma puitu!
Avanduse valla lipp.
**Avanduse valla lipp** on Lääne-Viru maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Avanduse valla lipp.

Lipp oli kasutusel 9. maist 1994 kuni oktoobrini 2005, mil Avanduse vald ühines Väike-Maarja vallaga ühtseks Väike-Maarja vallaks. 29. detsembril 2005 toimus Lääne-Viru maavalitsuse lipuväljakul ühinenud kohalike omavalitsusüksuste lippude langetamise tseremoonia. Avanduse valla lipu langetas endise Avanduse vallavanem Piret Lükk.

Lipu kirjeldus
--------------

Valla lipuks oli vapilipp, mille kollase kanga keskel paiknes punane vastulaineliste külgedega püstlaid. Punase laiu keskel oli aga valge ladina rist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe oli 7:9, normaalsuurus 105×135 cm.

Põhjendus
---------

Punane, kuld (kollane) ja hõbe (valge) olid apostel Siimeoni (Simuna) vapivärvid. Laineline laid tähistas Pedja jõge, valge rist punasel märkis nii Avanduse paiknemist omaaegse Taani haldusala idapiiril kui ka kuulsat Taani-Saksa ristimistüli.

Vaata ka
--------

* Avanduse valla vapp
* Väike-Maarja valla lipp

Välislingid
-----------

* Avanduse valla sümboolika (arhiveeritud lehekülg)
Virumaa valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Avanduse vald** (saksa keeles *Awandus*) oli vald Simuna kihelkonnas Viru kreisis ja Virumaal aastatel 1867–1939. 

Valla pindala oli 161,5 km² ja elanikke oli 3000 (1922. aasta seisuga). Vallamaja asus Avanduse külas.

Vallas oli 524 talundit ja need kasutasid 11 708 ha maad.

Vallas asus Avanduse asundus, Avanduse küla, samuti Avanduse, Lõusa, Määri, Pudivere, Rohu, Võivere mõis ja Simuna kirikumõis. 1913. aasta allikates on valla koosseisus nimetatud ka Liinemõisa ja Orguse mõis.

1893. aastal liideti vallaga Lõusa, Määri, Pudivere, Rohu ja Võivere vald.

1939. aasta vallareformiga moodustati:

* Avanduse ja Vao vallast Avanduse vald
* Paasvere, Venevere ja Avanduse vallast Paasvere vald
* Salla, Avanduse ja Venevere vallast Salla vald.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Avanduse vald (Simuna kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 14.02.2016)
2. 1 2 3  *Eesti Entsüklopeedia.* 1. köide: *A–Chamdi.* Tartu: Loodus, 1932, lk 768.
3. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
4. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938

Välislingid
-----------

* Avanduse vald (Simuna kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib muusikalisest avamängust; sõna teiste tähenduste kohta vaata artiklit Avamäng (täpsustus).* |

---

**Avamäng** ehk **uvertüür** (prantsuse keelest: *ouveture*, 'avamine') on muusikas lavateose (ooperi, balleti, opereti, muusikali, näidendi) või vokaalinstrumentaalse suurteose (kantaadi, oratooriumi) instrumentaalne, tervikliku vormiga sissejuhatus. 

Klassikaline avamäng on tavaliselt sonaat-allegro vormis, esitatakse ilma kordusteta. 

Alates 19. sajandist sisaldab avamäng sageli teose tähtsamaid teemasid ja juhtmotiive. Seetõttu kirjutatakse avamäng enamasti alles kogu teose lõpetamisel, kõige viimasena.

Teisi tähendusi
---------------

* 18. sajandil nimetati **avamängudeks** mitmesuguseid süite.
* Alates 19. sajandist on **avamängudeks** pealkirjastatud ka üheosalisi sümfoonilisi teoseid, sümfoonilisi poeeme.

Eestikeelne nimetus
-------------------

Sõna "avamäng" tõi eesti keelde heliloojast keeleteadlane Karl August Hermann, kes on tublisti üle saja tänapäevani vastu pidanud sõna autor. Sõna "helilooja" üllitas Hermann 1885. aastal, kuid aastate jooksul tutvustas ta oma muusikaalastes kirjutistes veel selliseidki uudissõnu nagu "helilooja", "heliredel", "üksiklaul", "kirikulaul", "keelpill", "löökpill", "metsasarv", "tiibklaver" jm.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **avamäng** |

* Eelmäng

Viited
------

1. ↑  Reet Kasik. Kust tuli helilooja? Sirp. 05.07.2019.
2. ↑  Sõna "helilooja" Sõnaveebis[*alaline kõdulink*] (vaadatud 28.10.2019).
3. ↑  Reet Kasik. Kust tuli helilooja? Sirp. 05.07.2019.