recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
ǃKheisi valla asend Põhja-Kapimaa provintsis
**ǃKheisi vald** (afrikaani *!Kheis Plaaslike Munisipaliteit*, inglise *ǃKheis Local Municipality*) on vald Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas. Geograafilised koordinaadid on 29°15′S, 21°40′E. Valla kood on **NC084**.

Valla pindala on 11 107 km², elanike arv oli Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse järgi 16 337. Aastal 2001 oli elanike arv 16 117 või 16 307 (2001)[*viide?*]. 

Valla keskus on Groblershoop.

Teised tähtsamad asulad on Boegoeberg, Gannaput, Grootdrink, Kenhardt, Stutterheim ja Wegdraai. 

Kõneldakse põhiliselt afrikaani keelt ja tsvana keelt. 

!Kheis tähendab ühes khoisani keeles 'elamise koht, kodukoht'. Khoisanid olid ala esimesed püsielanikud.

Rahvastik
---------

Elanike arv oli 2011. aasta Lõuna-Aafrika Vabariigi rahvaloenduse järgi 16 337. Aastal 2001 oli elanike arv 16 117 või 16 307 (2001)[*viide?*]. 2011. aasta rahvaloenduse järgi on rahvastiku tihedus 1,5 in/km². 

Leibkondi oli 2011. aastal 4146.

Elanikud jaotusid rassiliselt nii:

* mustanahalised lõunaaafriklased 6,9%
* värvilised lõunaaafriklased 85,3%
* India päritolu lõunaaafriklased, Aasia päritolu lõunaaafriklased 1,0%
* valged lõunaaafriklased 5,4%

Elanikud jaotusid emakeele järgi nii
: 

* afrikaani keel 92,9%
* tsvana keel 1,8%
* inglise keel 1,1%
* teised keeled 4,2%

Poliitika
---------

Kohtade jaotus vallavolikogus:

| Erakond | 2000 | 2006 | 2011 |
| --- | --- | --- | --- |
| Aafrika Rahvuskongress | 4 | 5 | 4 |
| Rahvakongress | 0 | 0 | 2 |
| Demokraatlik Allianss | 3 | 1 | 1 |
| Sõltumatud Demokraadid | 0 | 1 | 0 |

Vallavanem on Serena Johnson. 

Vallas on 4 valimisringkonda.

Viited
------

1. ↑  Rahvaloenduse andmed[*alaline kõdulink*]
2. ↑  "salanguages.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. jaanuar 2008. Vaadatud 1. jaanuar 2008.
3. ↑  Rahvaloenduse andmed[*alaline kõdulink*]
4. ↑  Rahvaloenduse andmed leibkondade kohta[*alaline kõdulink*]
5. ↑  Rahvaloenduse andmed[*alaline kõdulink*]
6. ↑  Rahvaloenduse andmed[*alaline kõdulink*]
Logo
**Prantsuskeelne Vikipeedia** (prantsuse keeles *Wikipédia en français*) on Vikipeedia prantsuskeelne versioon.

Prantsuskeelne Vikipeedia sai alguse 23. märtsil 2001.

Seal on 2 430 892 artiklit, millega see on artiklite arvult 5. keeleversioon, ja 12 072 280 lehekülge. Seal on 4 402 265 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 18 320) ja 159 administraatorit.

23. septembril 2010 ületas prantsuskeelse Vikipeedia artiklite arv 1 000 000 piiri ja 8. juulil 2018 2 000 000 piiri.

Artiklite arvu statistika
-------------------------

Artiklite arvu kasv
* 100 000 artiklit täitus 23. aprillil 2005
* 200 000 artiklit täitus 4. detsembril 2005
* 500 000 artiklit täitus 28. mail 2007
* 1 000 000 artiklit täitus 23. septembril 2010
* 1 500 000 artiklit täitus 28. aprillil 2014
* 2 000 000 artiklit täitus 8. juulil 2018

Vaata ka
--------

* Pierre-sur-Haute'i sõjaväeraadiojaam

Viited
------

1. ↑  All Wikipedias ordered by number of articles

Välislingid
-----------

* Prantsuskeelne Vikipeedia
Normaalne silmapõhi
Normaalne silmapõhi**Silmapõhi** (*fundus oculi*) on oftalmoskoobiga nähtav silmamuna tagaseina sisepind silmaläätse vastas.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madude silmapõhja ja selle seisukorra teada saamine on nende anatoomilis-füsioloogiliste eripärade tõttu suuresti raskendatud. Kui inimestel piisab silmapõhja uurimiseks silmaava laiendavate ravimite manustamisest ja vastavatest uuringuseadmestest siis madude silmi kattev silmakilbis ei ime ravimeid endasse. Madude silmapõhja uurimiseks tuleb mao silmapõhjasid üldnarkoosi all vaadelda.

Imetajatel
----------

Koduloomadel
------------

Silmapõhja struktuur oleneb loomaliigist, loomatõust, looma tervislikust seisukorrast ja vanusest, pigmentatsioonist, karvakatte pikkusest jpt teguritest. Silmapõhi koosneb võrkkestast, soonmikust ja nägeminsnärvikettast.

### Inimestel

Silmapõhja kuuluvad võrkkest pimetähni, kollatähni ja tagapoolusega ning veresoontega (sealhulgas *arteria centralis retinae* ja *vena centralis retinae*) ja võrkkesta saagserv. Silmapõhja alla võidakse arvata ka pärissoonkest Bruchi membraaniga.

Silmapõhja saab vaadelda medikamentoosselt laiendatud pupilli kaudu läbi läbipaistva klaaskeha (oftalmoskoopia). Peale silmahaiguste võimaldab see diagnoosida sisehaigusi ja närvihaigusi. 

Silmapõhi on inimese organismi ainus osa, kus mikrotsirkulatsioon on otseselt vaadeldav. Veresoonte läbimõõt pimetähni ümber on umbes 150 μm; oftalmoskoop võimaldab vaadelda kuni 10 μm läbimõõduga veresooni. 

### Silmapõhja uuring

Silmapõhja uuring viiakse läbi kas silmaarsti konsultatsiooni ehk ambulatoorse vastuvõtu käigus ka seoses silmahaiguste kahtlusega. Regulaarne silmapõhjauuring eriarsti oftalmoloogi juures on vajalik mitmete nägemisnärvi kahjustada võivate krooniliste haiguslike seisundite korral, nagu glaukoom, suhkurdiabeet jt.

Vaata ka
--------

* Silmapõhjauuring

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 701:2004.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,  *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Silmapõhja uuring, Veebiversioon (vaadatud 29.01.2014)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ujuvvahendist; bioloogia mõiste kohta vaata artiklit Parv (bioloogia).* |

---

Lapsed sõitmas parvega
Balsapuust Kon-Tiki parv Kon-Tiki muuseumis Oslos
Lisaks veekogudel liikumisele saab statsionaarsete parvedega parandada ka ligipääsu veekogule. Suplevad lapsed parvel, Tartus, Emajõel. 2014. aasta juuli
**Parv** on ujuvast materjalist või ujuvatest esemetest valmistatud lamedakujuline, algeline ja lihtne veesõiduk. 

Parvega veekogul sõitmist nimetatakse **parvetamiseks**.

Kirjeldus
---------

Parv on tasane, ilma laevakere ja kiiluta ning tavaliselt ilma mootorita.

Jõel liigub parv peamiselt veega koos allavoolu. Paljusid parvi tõugatakse mõlaga põhjast. Parve võidakse ka aerudega sõuda. Keerulisematel parvedel võib olla suuna muutmiseks tüür. Jõge mööda sõites on parve keskmine kiirus 30–50 km päevas, aga soodsates oludes isegi üle 100 km.

Parve ujuvuse suurendamiseks kasutatakse tänapäevastes parvedes pontoone, õhkpatju või polüstürooli. Parvesid kaetakse vahel vastupidavuse suurendamiseks mitmekihilise kummiga.

Parvetamisvõistlus Rõuges. Aerutab Indrek Vaheoja. 2014. aasta juuli.
Parved võivad tekkida ka looduslikult. Ujuvsaared või vette kukkunud puutüved võivad tuule ja hoovuste abil mööda merd kanduda ja jõuda vedamise korral teiste saarte ja maadeni. Looduslike parvede abil on peamiselt selgrootud, kuid ka kahepaiksed, roomajad ja pisiimetajad ning teised lennuvõimetud loomad suutnud koloniseerida palju saari.

Ajalugu
-------

Oletatakse, et esimesi parvi kasutas inimene Kagu-Aasiast Austraaliasse liikumisel ca 40 kuni 50 tuhat aastat tagasi. 

Vahemere maades tunti parvi juba ürgajal pärijõge liiklemise vahendina. Kreeklased, etruskid ja roomlased kasutasid parve ka mittelaevatavail veekogudel. Homerosel oli parv Odysseuse päästevahendina mõeldud isegi meresõiduks. Antiikaegseid parvekirjeldusi ei ole säilinud. 

Minevikus kasutati parvi palkide edasitoimetamiseks veepinnal. Seda kutsutakse ka (palgi)parvetamiseks. Alates 20. sajandi keskpaigast on palgiparvetamise ulatus ja tähtsus maailmas oluliselt vähenenud, kuid mitmel pool parvetatakse palke tänapäevani.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Parv** |

* Päästeparv
* Praam

Viited
------

1. ↑  "World of Boats at Eyemouth ~ Browse the World of Boats Collection". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. aprill 2009. Vaadatud 6. juunil 2009.
2. ↑  alates lk 68-st, "*Water Transport Origins & Early Evolution*". James Hornell
3. ↑  Antiigileksikon, 2. kd. lk. 60
**Prantsuse viies vabariik** (prantsuse keeles *Cinquième République*) on Prantsusmaal 1958. aastal seoses uue põhiseaduse vastuvõtmisega kehtima hakanud vabariiklik valitsemisvorm. 

Viienda vabariigi loomise tingis 1958. aasta mais puhkenud poliitiline kriis Neljandas vabariigis (1946–1958), mis viis Neljanda vabariigi krahhini ja loobumiseni parlamentaarse vabariigi valitsemisvormist ning tõi võimule esimeste sõjajärgsete aastate ajutise valitsuse juhi Charles de Gaulle'i (presidendiametis 1959–1969).

Viies vabariik on poolpresidentaalne vabariik. Riigipea (president) valitakse otsestel valimistel (aastatel 1962–2000 seitsmeks ja alates 2000. aastast viieks aastaks).

Viienda Vabariigi presidendid
-----------------------------

* Charles de Gaulle (1959–1969)
* Georges Pompidou (1969–1974)
* Valéry Giscard d'Estaing (1974–1981)
* François Mitterrand (1981–1995)
* Jacques Chirac (1995–2007)
* Nicolas Sarkozy (2007–2012)
* François Hollande (2012–2017)
* Emmanuel Macron (alates 2017)

Vaata ka
--------

* Prantsuse kolmas vabariik
* Prantsuse neljas vabariik
**Kadi Pärnits** (sündinud 26. juunil 1965 Pärnus) on Eesti poliitik, jurist ja ametiühingujuht.

Ta on lõpetanud 1983. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (õigusteaduskonnas) ning kaitsnud 2015. aastal doktoriväitekirja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.

Ta töötas aastatel 1988–1990 Tallinna Linna Mererajooni RSN Täitevkomitee sotsiaalosakonna inspektorina. 1990. aastast töötas ta Eesti Ametiühingute Keskliidus juristina ja õigussekretärina, aastatel 2000–2003 oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees. Aastatel 2003–2007 oli ta Riigikogu X koosseisu liige. Ta on olnud Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor nõukogu esimees ja õppejõud. 2016. aastast on Kadi Pärnits AS-i Mainor juhatuse esimees.

Isiklikku
---------

Kadi Pärnits on abielus, tema abikaasa on ettevõtja Guido Pärnits, neil on 1991. aastal sündinud poeg ja 2008. aastal sündinud tütar[*viide?*]. Tema äi oli ettevõtja Ülo Pärnits.

Kirjandus
---------

* Eesti majanduse biograafiline leksikon 1951–2000 AS Kirjastus Ilo, 2003
Alumiinium-fooliumi aurutõke saunas
**Aurutõke** on materjalikiht ehk isolatsioonikiht veeauru liikumise takistamiseks hoone piirdetarindisse.

Erinevat tüüpi aurutõkked
-------------------------

* metall-lehed;
* klaaslehed;
* plastlehed;
* katusemembraanid.

Kus kasutada aurutõket?
-----------------------

Kõrge niiskusega piirkondades, näiteks kasvuhoonetes, spaades või basseinidega ruumides ja vannitubades, soovitatakse aurutõkke paigaldamist. Väga külmas kliimas võib olla soovituslik polüetüleenplastist aurutõkete kasutamine isolatsiooni ja sisemise seinaplaadi vahele. Sel juhul tuleb sulgeda kõik õhulõhed mis tahes seina- ja laeõõnsustesse.

Paigaldatud aurutõkePolüetüleenplastist leht aurutõkkena isolatsiooni ja kipsplaadi vahel.

Aurutõkke paigaldamine
----------------------

Aurutõkke kiht ehk aurutõkkemembraan on oluline lamekatuse konstruktsiooni osa. Paigaldatakse köetava ruumi sisepinna lähedale ehk enne piirde soojusisolatsiooni, kuid lamekatuse soojustuskihi sisepinnast mitte kaugemal kui 1/4 soojustuskihi paksusest. Aurutõke peab toimima ka õhutõkkena. Aurutõkkekiht peab olema piisava veeaurutakistusega ja materjali liitekohad peavad olema põhimaterjaliga samaväärse aurutihedusega. Paigaldamisega tuleb tagada, et niiskus ei liiguks katusekonstruktsiooni.

Aurutõkke vajalikkus
--------------------

Aurutõke jäetakse tihti paigaldamata, kuna kardetakse hoone umbseks muutumist. Aurutõke väldib niiskuskahjustusi.

Aurutõkke materjalid
--------------------

Aurutõkke materjalid on mitmesugused kiled ja bituumenpaberid. Aurutõke peab kõikjal olema pidev. Rebenenud ja katkised kohad tuleb paigata: tõke on vaja paigaldada ülekattega (~150 mm), omavahelised liitekohad ühendada kahepoolse teibiga või liimida kokku ehitusmastiksiga. Elektri- ja sidekaablid peavad asetsema aurutõkkest seespool.

Aurutõkked lamekatuse ehitamisel
--------------------------------

Aurutõkked võivad olla ehitatud erinevatest materjalidest. Lamekatuse ehitamisel kasutatakse põhiliselt kileaurutõkkeid, bituumenaurutõkkeid, fooliumaurutõkkeid, alumineeritud bituumenaurutõkkeid ja kuuma bituumeniga katuse aluskonstruktsioonile kleebitud vahtklaasi. Sellisel juhul täidab vahtklaas nii aurutõkke kui ka soojustuse otstarvet.

Viited
------

1. 1 2 3  "Aurutõke on kiht auru leviku takistamiseks". *evari.ee*. Vaadatud 16.03.2022.
2. ↑  Narayan Shrouthy (6. detsember 2021). "What is a vapor barrier? Do my walls really need one?". *Kukun*. Vaadatud 24.03.2022.
3. ↑  Juan Rodriguez (30. detsember 2018). "Are Vapor Barriers Required or Recommended?". *thebalancesmb.com*. Vaadatud 24.03.2022.
4. 1 2  Aedla,Margit (28.03.2017, 14:38). "Miks on vaja kasutada aurutõket? Väldi niiskuskahjustusi". *delfi.ee*. Vaadatud 16.03.2022.
**Kasearu** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kasearu 55 inimesel: 26 mehel ja 29 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kasearu meeste puhul 4597. kohal ja naiste puhul 4516. kohal.

Perekonnanimi Kasearu oli kõige levinum vanuserühmas 60–64 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,14. Nimi oli kõige sagedasem Pärnu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,08 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Järvamaal Järva-Jaani kihelkonna Järva-Jaani ning Koeru kihelkonna Liigvalla mõisavaldades talupoegadele nimeks Kassearro(Kasearu).

Nimede eestistamise käigus võeti 1935.–1940. aastal Kasearu uueks nimeks kokku 23 korral, kui loobuti nimedest Kranfeld neljal ning Evart, Kaarenperk, Lootsman ja Pugri kahel juhul. Lisaks loobuti ka nimedest Einholm, Erdmann, Granfeld, Haussmann, Kasberg, Klammer, Krankmann, Kriivel, Nasir, Rosenberg ja Volter.

Nime kandjaid
-------------

* Flo Kasearu, eesti performance- ja fotokunstnik (1985–)
* Kairi Kasearu, eesti sotsioloog (1980–)
* Kristjan Kasearu, eesti laulja (1986–)
* Margus Kasearu, eesti kergejõustiklane (1958–)
* Toomas Kasearu, eesti sõudja (1962–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 05.07.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kasearu.
3. ↑  Onomastika ndmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kasearu.

Välislingid
-----------

* Kasearu statistikaameti andmebaasis
**Privaatpangandus** (ingl *private banking*) on panga pakutav finantsteenus, mis on suunatud varakatele eraisikutele ja mida iseloomustab eelkõige privaatsus, kõrge teeninduskvaliteet, lai teenustepakett ja konfidentsiaalsus. Privaatpanganduses teenindab klienti isiklik kliendihaldur, kes aitab leida parima lahenduse kõikidele kliendi finantsalastele küsimustele.

Ajalooliselt on privaatpangandust vaadatud kui väga eksklusiivset teenust, mida pakutakse põhjalikku ja vastutustundlikku nõustamist hindavatele jõukatele klientidele. Pakutavate teenuste võimalus sõltub tavaliselt konkreetsetest pankadest, kuid levinumad on varade juhtimine (ingl *investment management*), finantsplaneerimine (ingl *financial planning*) ning igapäevapangandus. Teenuste hinnad privaatpanganduses võivad sõltuda tehingute arvust, portfelli tootlusest või kokkulepitud haldustasust, mis tavaliselt arvutatakse aastasest investeeritud summast. 

Privaatpangandust peetakse pangandusalastest institutsioonidest kõige laiemat teenuste spektrit pakkuvaks koondteenuseks, mis on suunatud jõukale kliendisegmentidele. Panganduse jõukas kliendisegment on omakorda jaotatud kolmeks osaks, mille moodustavad varakad, jõukad ning väga jõukad eraisikud ning nende perekonnad. Privaatpangandus on nimetatutest suunatud kahele viimasele. Kõige eksklusiivsema osa privaatpangandusest moodustab aga varade halduse teenus (ingl *wealth management*), mis sisaldab lisaks tavapärastele privaatpanganduse teenustele ka elustiili, pärandi ning maksude planeerimise võimalusi ja teisi väärtust loovaid teenuseid.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kadakapõõsastikust, perekonnanimede koha vaata artikleid Kadastik (perekonnanimi) ja Kadarik (perekonnanimi).* |

---

Kadastik Saksamaal
**Kadastik** ehk **kadarik** on ulatuslik kadakapõõsastik.

Eesti kadastikud
----------------

Osmussaare kadastik
Eesti kadastikud koosnevad harilikust kadakast.

Neid leidub eriti Lääne-Eestis, näiteks väga tihe on see Kumari laiul. Põhilised kadaka kasvualad Eestis (75%) on Saare- ja Lääne maakonnas. Vähem ja hajusamalt esineb kadastikke Hiiumaal, Pärnumaal ja Harjumaal.

Looduslikke kadastikke on Eestis vähe – reeglina on nad kokku puutunud inimtegevuse mõjuga. See võib olla ka üks põhjuseid, miks on siinsed kadastikud valdavalt põõsastikud. Kadakamets on Eestis erandlik nähtus, mida võib kohata vaid Nasval Hiiumaal.

Alates teisest maailmasõjast on Eesti looniidud suuresti kinni kasvanud. Karjatamise lakates on kadakad võimust võtnud ja varasemad liigirikkad kooslused on võsastunud.

Vaata ka
--------

* Kadastiku järv

Viited
------

1. ↑  Ülle Reier: "Kes sa oled, KADAKAS?" Eesti Loodus
2. ↑  "Kadakate pärusmaa" Eesti Loodus, 2004/06
Valge kaste
**Valge kaste** ehk **bešamellkaste** (prantsuse keeles *sauce béchamel*) on kokanduses valge kaste, mis valmistatakse võist, piimast ja jahust.

Prantsuse köögis valmistatakse traditsioonilisel viisil valget kastet kuuma piima vispeldamisega või ja nisujahu segusse. Teine meetod on vispeldada või ja jahu segu kuuma piima sisse.

Itaalia köögis kasutatakse valget kastet näiteks lasanje valmistamiseks.

Valge kaste on sageli mitme teise kastme valmistamise aluseks.

Valget kastet valmistas esimesena Prantsusmaa kindrali ja välisministri Nicolas Chalon du Blé, markii d'Uxelles'i kokk François Pierre La Varenne (1615–1678). Tema kaste kandis nime *velouté*. Seda toiduretsepti täiustas Louis de Bechamel (1630–1703), kes töötas Orléansi hertsogi juures maksukogujana. Valge kastme retsept ilmus kokaraamatus "Le Cuisinier François", mille esimene trükk avaldati 1651. aastal. See raamat muutus prantsuse kokakunsti piibliks ja kolmveerandi sajandi jooksul ilmus sellest mitukümmend trükki. 1597. aastal ostis Bechamel endale Nointeli markii tiitli ja sai seejärel Louis XIV ülemteenriks.
**Kaseküla**, ametlikult **Berjozovka** (vene keeles Берёзовка) ning tuntud ka kui **Tšeboksarõ**, on Venemaal Tomski oblastis Pervomaiskoje rajoonis asuv Siberi eestlaste küla.

See asub Tomskist linnulennult 120 km kirdes. Lõunas, läänest ja põhjast piirneb küla metsaga, idas laiub suur soo. Külast lõunasse jääb ka Tšulõmi jõgi.

1926. aastal elas külas 579 inimest. 2002. aastaks oli see tõusnud 586-le inimesle ning 2004. aastal elas külas 624 inimest, kusjuures eestlased olid rahvuste järgi arvukuselt teisel kohal. Kui varem oli Kasekülas eraldi külanõukogu, siis 2004. aasta seisuga oli see üle viidud lähedal paiknevasse vene külla. 2010. aastaks oli elanike arv vähenenud 435-le, 2012. aastaks tõusnud 439-le ning seejärel jälle vähenenud – 2013. aastal oli elanike arv vastavalt 418 ja 2014. aastal 404. 2015. aastal elas külas 387 inimest.

Külas tegutses 2004. aastal Nõukogude aegse suurmajandi jäänukina ka põllumajandusühistu.

1996. aastal asutati külas ka Eesti kultuurikeskus, mida folklorist Anu Korb on seostanud Venemaal elavate väikerahvaste eneseteadvuse tõusuga ning rahvuslike kultuuriseltside loomisega Tomskis üldisemalt. 2004. aastal oli külas keskkool ning õpetaja Herman Reile asutatud muuseum. Küla on korduvalt külastanud Eesti rahvaluuleteadlased, teiste hulgas Aado Lintrop, Astrid Tuisk, Anu Korb ja Kadri Peebo. Kasekülas elas ka rahvalaulik Ida Mäetam.

Vaata ka
--------

* Ülem-Suetuk

Viited
------

1. ↑  Tomski oblasti haldusterritoriaalsete üksuste register (seisuga 1. jaanuar 2015) (PDF)
2. ↑  "Ülevenemaaline rahvaloendus 2010. a. Tomski oblasti elanike arv ja jaotus". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. november 2017. Vaadatud 2. augustil 2022.
3. ↑  
Tomski oblasti haldusterritoriaalsete üksuste ja asulate register (seisuga 2012) (PDF)
4. ↑  Tomski oblasti haldusterritoriaalsete üksuste register (seisuga 1. jaanuar 2013) (PDF)
5. ↑  Teave Tomski oblasti maa-asulate nimede kohta, märkides rajooni, piirkondliku alluvuse linna, rahvaarvu seisuga 1. jaanuar 2014 (PDF)
6. 1 2 3  Korb, Anu. "Tagai Siberi Kasekülas" (PDF). *Mäetagused*. **27**: 167–174.

Välislingid
-----------

* "Mina istsin õues ukse ies", 1993. aastal Kasekülas salvestatud rahvalaul
* Kristjan Roos (12. oktoober 2012). Akadeemilise meeskoori lauljad panid Kaseküla eestlased heldima. Õhtuleht.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tallinnfilmi mängufilmist; Tšõngõz Ajtmatovi teose järgi valmistatud samanimelise filmi kohta vaata lehekülge Valge laev (film, 1976)* |

---

**"Valge laev"** on 1970. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm.

Sisu
----

Nõukogude ametliku ühiskonna suhtes opositsiooniline sõpruskond noori käib koos ja arutleb poliitika üle, neile meeldib ka mootorratastega kihutada. Nendest Enn omakorda hakkab aga sõpruskonna valitud tee õigsuses kahtlema. Omavaheline arveteklaarimine lõpeb tema ootamatu tapmisega. 

Heino ja Jakob annavad end Nõukogude võimudele üles. Juhan, Linda ja Olev põgenevad jahiga Rootsi, tormis jääb Olev merre. Linda lell Armin Päri on Rootsi eestlastel organisatsioonides tähtis tegelane. Ühel seltskonnaüritusel kohtab Linda välisraadio töötajat Rudolf Talgret, kes on Lindale hääle järgi tuttav Nõukogude Eestis salaja kuulatud raadiosaadete järgi. 

Hoolimata Linda lelle vastuseisust palub Talgre Linda kätt ja nad abielluvad. Samal ajal hoitakse Juhanit mitmel ettekäändel ja lõpuks ka jõuga kinni Talgre maamajas. Eestist saadetakse ajakirjanik Ilmar Tomson Rootsi ülesandega noored leida ja veenda neid tagasi tulema.

Osatäitjad
----------

* Enn Kraam – Juhan Saks
* Katrin Kumpan – Linda Päri
* Kalju Komissarov – Enn Alling
* Ago Roo – Olev
* Tõnu Tepandi – Heino
* Tõnu Mikiver – Jakob
* Einari Koppel – Rudolf Talgre
* Gunnar Kilgas – Ilmar Tomson
* Aarne Üksküla – Barry Rose
* Paul Kilgas – Toomas Tomson
* Ellen Alaküla – Ulla
* Ants Lauter – Armin Päri
**Valge sinep** (*Sinapis alba*) on ristõieliste sugukonda sinepi perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

Kirjeldus
---------

Taime kõrgus 17–85 cm, heal kasvukohal võib kasvada kuni 1,2 m kõrguseks. Lehed sulgjalt lõhestunud. Valge sinep õitseb juunist sügiseni. Õied on helekollased, koondunud kobarõisikutesse.

Viljaks kõdrad, mis on tihedalt kaetud harali karvadega. Viljanokk mõõkjas, vilja poolmetega tugevalt ühinenud. Kõdrad asetsevad varre suhtes peaaegu horisontaalselt, seemned on kollakasvalged. 

* KõdradKõdrad
* ÕiedÕied
* LehedLehed

Levila ja kasvukoht
-------------------

Valge sinepi looduslik levila ulatub Vahemere maadest Ees-Aasia ja Ida-Indiani. Roomlastega koos jõudis taim üle Alpide ja Kesk-Euroopa kloostriaedadesse, kust levis loodusesse. Eestis kasvab pärismaisena hajusalt prahipaikadel, sadamates, teede ääres ja põldudel. Eelistab kuiva päikesepaistelist kohta ja kasvab eriti hästi lubja- ja huumusrikastel savi- ja liivmuldadel.

Sinepiseemned

Kasutamine
----------

### Ravimina

Sinepiseemned koosnevad kolmandiku ulatuses rasvasest õlist, lisaks sisaldavad valku ning glükosiid sinalbiini ja mürosiini, mis annavad sinepile tema terava maitse. Sinep ergutab ainevahetust: parandab maomahlade ja sülje eritumist, ergutab söögiisu ja mõõduka tarbimise korral kergendab seedimist. Sinep aktiveerib vereringet ja parandab suukoopa põletikke. 

### Kulinaarias

Valge sinepi seemneid kasutatakse köögikunstis kas tervelt või pulbristatult. Pulbrist valmistatakse lauasinepit. Seemnetest valmistatakse ka aromaatset sinepiõli. 

Valge sinepi maitse sobib eelkõige rasvasemate toitude, eriti eri liiki vorstide juurde ja kastmete maitsestamiseks. Terveid seemneid kasutatakse marinaadide, kaunviljade ja karride koostises. Pulbersinepit lisatakse salatikastmetesse ja majoneesile. 

Noortest värsketest sinepilehtedest saab maitsva salati. Neid kasutatakse nagu spinatit. Sinepilehed sobivad hästi suppidesse. 

Teistest vürtsidest sobib hästi ingveri, sidruni ja sibulaga.

Muud kasutusviisid
------------------

Valget sinepit kasvatatakse tööstuslikult õlikultuurina. Õli kasutatakse söögiõlina ja seebi valmistamiseks. Samuti leiab taim rakendust meetaimena ja haljasväetisena.

Viited
------

1. ↑  Taimede välimääraja, Valgus, Tallinn, 1975, lk 199
2. ↑  Rausch, A. Lotz, Brigitte. Maitsetaimede leksikon, Maalehe raamat, lk 266-269

Välislingid
-----------

* Valge sinep andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**"Hea ja kurja pildid"** (**"Bilder von Gut und Böse"**) on Martin Buberi teos. 

Raamat ilmus 1952 Kölnis.

Kokkuvõte
---------

### Eessõna

Suvel 1935 minu sõbra Paul Desjardins'i korraldatud kohtumisel (Pontigny "dekaadil") läks askeesi üle arutamisel jutt kurjale. See on mind noorusest saadik huvitanud, ma hakkasin sellega tegelema pärast Esimest maailmasõda. Ma olen sellest kirjutanud ja ettekandeid pidanud. Sellepärast võtsin diskussioonist elavalt osa ning elav mõttevahetus Nikolai Berdjajeviga ja Ernesto Buonaiutiga ärgitas mind naasma selle Berdjajevi sõnul "paradoksaalse" probleemi juurde. Järgmise aasta dekaadil esitasin ma oma arusaama detailsemalt, peatudes Vana-Iraani ja Iisraeli kurjanägemuse võrdlusel. Mulle oli tähtis näidata, et inimese elus ei ole hea ja kuri samalaadse struktuuriga, olgugi küll vastandlikud omadused. Berdjajev ütles selle probleemi kohta, et seda on võimatu lahendada või kas või ratsionaalselt püstitada, sest siis ta kaob. Ja sellest võimatusest lähtudes püstitas ta küsimuse, kuidas alustada võitlust kurjaga. Mina oma ettekandes püüdsin lahenduse asemel anda aset leidva kurja sünteetilise kirjelduse, et kurja paremini mõista. Minu vastus oli: võitlust tuleb alustada omaenda hinges; kõik muu saab tuleneda ainult sellest.

Mõne aasta pärast, olles juba Jeruusalemmas, kirjutasin ma selle vastuse jutustuseks, millele ma legendaarse Googi järgi Maagoogi maal (Hesekieli raamat 38:2) panin pealkirjaks *Goog ja Maagoog*. (Pärast Googi sõdu peab tulema Messias). See vastus kätkeb õpilase sõnades õpetajale:

""Rabi," ütles ta katkeva häälega, "kuidas on lood tolle Googiga? Ta saab ju väljas olla ainult sellepärast, et ta on sees?" Sealjuures osutas ta oma rinnale: "Pimedust, millest ta on saadud, tuleb otsida üksnes meie nõrgast või salakavalast südamest. Googi on üles kasvatanud meie Jumala-reetmine."" Kujutage ette seda aega, seda kümmet aastat, mis mul läks vastuse andmiseks. Vastus on käesolevas raamatus. Aega läks sellepärast, et ma ei taibanud kohe, et Piibli hüpoteesid heast ja kurjast ja Avesta omad põhinevad täiesti erinevatel kurja variantidel. Neid tõdesid saab esitada ainult müütidena. Mõisted on ainult abivahendiks, sillaks müüdi ja reaalsuse vahel. Inimene teab kaosest ja loomisest kosmogoonilises müüdis, ja tal on vahetu kogemus, et kaos ja loomine leiavad aset temas, kuid ta ei näe neid koos, ta kuulab müüti Luciferist ega märka teda oma elus. Tal on tarvis silda.

### Esimene osa

 *Pikemalt artiklis Hea ja kurja pildid (1)*
### Teine osa

 *Pikemalt artiklis Hea ja kurja pildid (2)*
### Kolmas osa

 *Pikemalt artiklis Hea ja kurja pildid (3)*
| Norfolki terjer |
| --- |
|  |
| FCI standard nr 272 |
| Rühm | **3**: terjerid |
|
| Alarühm | **2**: madalajalgsed terjerid |
| Standard nr | **272**   13.02.2011 (en et) |
| Päritolumaa |  Inglismaa |
|
| Kohalik nimi | Norfolk Terrier |
|
|
| Erisus | eripära |
|
| Töökatsed | ei |
| Kasutus | terjer |
| Tunnused |
| Turja kõrgus | 25–26 cm |
|
| Kaal | 5–8 kg |
| Kattekarv | tugev, traatjas, sirge ning kerele liibuv |
| Karvkate | kõik punased, nisukarva, mustad ja pruunid või hallisegused (*grizzle*) toonid |
|
| Eluiga | 12–16 aastat |
|
| Koer (*Canis lupus familiaris*) |

**Norfolki terjer** on Suurbritanniast pärinev koeratõug.

Iseloomult on see terjer rõõmsameelne, mänguhimuline, elav, aktiivne ja julge. Ta on armastusväärse loomuga ega nori kunagi tüli.

Nii norfolki (longus kõrvadega) kui ka norwichi (kikkiskõrvalised) terjer on nimetatud krahvkonna ja linna järgi, kust nad pärit on. Ent veel 19. sajandi alguses ja keskel ei tehtud neil tõugudel vahet, nad olid tavalised karjakoerad. Nende Inglismaa idaosast pärit terjerite eelkäijate hulka kuuluvad Iiri Imaali oru terjerid, punased *cairn*'i terjerid ning Dandie Dinmonti terjerid. Nende punastest järeltulijatest arenesid välja nüüdsed Norwichi ja Norfolki terjerid.

* Pildid
* 
* 
*

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Norfolki terjer" (PDF). Eesti Kennelliit. 14. veebruar 2013. Vaadatud 19.08.2017.
2. ↑  "Norfolki terjer". *www.koer.ee*. Vaadatud 19.08.2017.

Välislingid
-----------

 Norfolki terjer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Norfolki terjer koer.ee saidil
**"Hearts of Iron II"** on suurstrateegia arvutimäng, mis baseerub oma eelkäijal "Hearts of Ironil". Mäng toimub ajal 1. jaanuarist 1936 31. detsembrini 1947 ja võimaldab mängijal kontrollida ükskõik millist üle 175 selle perioodi riigist enne Teist maailmasõda, selle ajal ja pärast seda. Mängu töötas välja Paradox Interactive ja avaldas 4. jaanuaril 2005. Juhtprogrammeerija oli Johan Andersson.

Mängu sisu
----------

Mäng sisaldab palju elemente, mis teevad selle suurstrateegia mänguks. Need sisaldavad võimalust moodustada maaväe diviise, lennuväe eskadrone ja mereväe laevu ning flotille, nagu ka võimalust ühendada neid korpusteks ja armeedeks. Mängija saab määrata üksustele ülemaid, samuti määrata ametisse ministreid ja väejuhte kindralstaapi. Mängijal on lisaks võimalik määrata ametisse riigipead ja valitsusjuhti, kuid seda üksnes läbi demokraatlike valimiste, milliste puhul mängija valib võitja. Mängija kontrollib tehnoloogilist uurimistööd.

Välislingid
-----------

* Paradox Entertainment
* Hearts of Iron 2 ametlik foorum
* Hearts of Iron 2 Paradox'i kodulehel
* Hearts of Iron 3 - Best Russian Websites
Michelangelo. Pattulangemine ja paradiisist väljaajamine. Sixtuse kabeli laefresko fragment. 1508–1512
Hea ja kurja tundmise puu. Fresko Novgorodi Püha Sofia katedraalis
Lucas Cranach vanem. Hea ja kurja tundmise puu. Fragment maalist "Paradiis". Kunsthistorisches Museum, Viin
**Hea ja kurja tundmise puu** (heebrea keeles ‏עֵץ הַדַּעַת טוֹב וָרָע‏ *ets hada'at tov va ra*, vanakreeka keeles ξύλον τοῦ εἰδέναι γνωστὸν καλοῦ καὶ πονηροῦ, ladina keeles *lignum sapientiae boni et mali*) on 1. Moosese raamatu järgi eriline puu, mille Jumal laskis tõusta Eedeni aia keskele elupuu kõrvale. See sümboliseerib võimet teadlikult eristada head ja kurja.

Piiblis
-------

 *Pikemalt artiklis Eedeni aed*
1. Moosese raamat ütleb: *Ja Issand Jumal laskis maast tõusta kõiksugu puid, mis olid armsad pealtnäha ja millest oli hea süüa, ja elupuu keset aeda, ning hea ja kurja tundmise puu.* (2:9)

### Pattulangemine

 *Pikemalt artiklites Pattulangemine ja Algpatt*
Hea ja kurja tundmise puu on 1. Moosese raamatu 3. peatükis kirjeldatud pattulangemise süžee keskmes. Jumal hoiatas esimest inimest Aadamat, et hea ja kurja tundmise puu viljade söömine toob kaasa surma: *aga hea ja kurja tundmise puust sa ei tohi süüa, sest päeval, mil sa sellest sööd, pead sa surma surema!"* (2:17) Aadama küljeluust loodud Eeva (2:22) sõi pärast vestlust maoga keelatud vilja ja andis seda Aadamale süüa. Keelu rikkumise ja patukahetsusest keeldumise tagajärgedeks said looduse ja inimese rikutus, paradiisist väljaajamine, elupuule ligipääsu kaotamine ja surm.

Tõlgendus judaismis
-------------------

Judaismi järgi kehtis keeld hea ja kurja tundmise puu vilju süüa ainult hingamispäevani. Kui Aadam ja Eeva oleks oodanud ning söönud sellest puust alles sabatil, oleks neil olnud hinge jõudu, et eristada head ja kurja isegi iseenda sees. 

Zohari raamatu järgi olid elupuu ning hea ja kurja tundmise puu täielikus harmoonias, kuni tuli Aadam ja need lahutas, pannes aluse kurjale, mis kätkes hea ja kurja tundmise puu sees.

Midraš Breshit Raba 15:7 toob ära versioonid puu ja selle viljade kohta.

Tõlgendus kristluses
--------------------

Ephraim Süürlase järgi oli hea ja kurja tundmise puu Jumal ise ning selle viljad armulaud. Ephraim Süürlase ja Gregorios Jumalasõnaõpetaja (Gregorios Nazianzosest) järgi oli söömiskeeld ajutine, kuni inimene muundab end Jumala kujust Jumala sarnasuseks.

Maximos Usutunnistaja nimetab hea ja kurja tundmise puud, mille vilju Jumal inimesel ajutiselt süüa keelas, keha tundeks.

Läänekristluse traditsioonis kujutatakse hea ja kurja tundmise puud ladina sõnade *malum* 'kuri' ja *malum* 'õun' sarnasuse alusel õunapuuna. Vanakreeka mütoloogias on selle analoog tüliõun.

Viited
------

1. ↑  Преподобный Максим Исповедник. Вопросоответы к Фалассию, küsimus XLIII.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Hea ja kurja tundmise puu** |
**Eduard Kõppo** (ka **Kepp**; 30. mai 1894 Paide – 6. november 1966 Tallinn) oli Eesti sporditegelane. 

Lõpetas 1911 Tallinnas eeltehnikumi, töötas Riias (1911–12), Paides, Viljandis ja Tallinnas postiametnikuna. Võttis vabatahtlikuna Kalevlaste Malevas osa Vabadussõjast. Pärast Põhja-Eesti vabastamise lahinguid demobiliseeriti ja suunati spetsialistina organiseerima postiteenistust. 

1920. aastail lõpetas spordiinstruktorite, poksi-, maadlus- ja suusatreenerite kursused.

Sportlikud saavutused
---------------------

* Eesti esivõistluste võitja 1918 iluuisutamise üksiksõidus ja jääpallis,
* 1919 teateujumises
* 1920 sõudmises neljapaadimeeskonnas.
* Eesti iseseisvumise eelsete ujumisrekordite püstitajaid.

1933–1938 oli ta Maadluse-, Poksi- ja Tõsteliidu laekur ja I abiesimees, osales Eesti meeskonna esindajana 1936 Berliini OM-il ja 1937 EM-il. 

Oli aastaid Kalevi veespordiosakonna juhatuse liige, 6 aastat esimees. Seltsi tegevuse jätkumisel (aastast 1942) oli esimehe kohusetäitja, 1944 suvel valiti esimeheks. 
Tegutsenud kohtunikuna võrkpalli-, veespordi-, kerge- ja raskejõustikuvõistlustel.

Tunnustus
---------

* 1929 – Kotkaristi V klassi teenetemärk
* 1938 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2  Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Foto Eduard Kõppost
**Innokenti Vassiljevitš Oskolkov** (1861 Permi kubermang – 1906, täpsem surmaaeg ja -koht teadmata) oli vene päritolu Eesti veterinaariateadlane.

Elulugu
-------

Õppis 1881–1882 Kaasani ja 1886–1890 Harkovi Veterinaariainstituudis. Oli sõjaväeveterinaararst. Tartu Veterinaariinstituudi bakterioloogiajaama komandeerituna uuris professor Karl Happichi (1863–1923) juhendamisel esimesena Eestis eksperimentaalselt malleiini toimet malleusetekitajatesse. Uurimistöö tulemusena kaitses 1899 Tartu Veterinaariinstituudis magistriväitekiri "К вопросу о влиянии маллеина на вегетативные и вирулентные свойства сапных бацилл". Peale infektsioonhaiguste uurinud solkmeid ja strühniinimürgistust.

Teoseid
-------

* К гистологии актиномикоза. Санкт-Петербург, 1893
* Ковка и болезни копыт. Санкт-Петербург, 1900

Viited
------

1. 1 2  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Kirjandus
---------

* Некрологи. // Вестник общественной ветеринарии (1906) 17/18, 807
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* К вопросу о влиянии маллеина на вегетативные и вирулентные свойства сапных бацилл

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Rändteater** ehk **Lavakunsti Ühing "Rändteater"** oli aastatel 1926–1928 Tallinnas tegutsenud teatritrupp, mille repertuaaris olid eeskätt sõnalavastused.

Ajalugu
-------

August Sunne eestvedamisel pidasid mitmed näitlejad Vanemuisest lahkumise ja rändteatri loomise plaane.[*viide?*] Rändteater koosnes Vanemuisest lahkunud näitlejatest, kes pidasid au sees printsiipe, millele ka Karl Menning oli tuginenud.[*viide?*]

Lavakunsti Ühing "Rändteater" registreeriti 14. detsembril 1926. Teater pühendus maarahvale etenduste andmisele. Rändteatri esimene ringreis algas 19. jaanuaril 1927. Mängiti täissaalidele ning oma üllatuseks avastati, et maal ja väikelinnades oli suur nõudmine just tõsisema repertuaari järele[*viide?*]. Menule ja innule vaatamata oli noor teater majanduslikes raskustes[*viide?*].

Pärast August Sunne lahkumist Rändteatrist hakati rääkima teatri ühendamisest Draamastuudio Teatriga[*viide?*]. 1928. aastal ühineski teater Draamastuudio Teatriga (praegune Eesti Draamateater).

Viited
------

1. 1 2  EE 12. köide, 2003: 490.
2. ↑  Toimik Lavakunsti Ühingu "Rändteater" sulgemise kohta. Siseministeeriumi Politseitalitus. Üldbüroo. Politseitoimkond.
**Ülenurme külanõukogu** (kuni 1981 *Lemmatsi külanõukogu*) oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Lemmatsi külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Ropka vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Külitse külas.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Lemmatsi külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.

1954 juunis liideti Lemmatsi külanõukoguga likvideeritud Soinaste külanõukogu territoorium. Külanõukogu piirides tegutsesid Lenini-nimeline, "Ühisjõu" ja "Külvaja" kolhoos ning Ülenurme ja Nõgiaru sovhoos. Külanõukogu keskus asus siis Lemmatsi külas.

1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 89 km² ja elanike arv 3057. Külanõukogu keskus asus taas Külitse külas.

1981 detsembris viidi külanõukogu keskus Külitse külast üle Ülenurme alevikku ja Lemmatsi külanõukogu nimetati ümber Ülenurme külanõukoguks.

Viited
------

1. ↑  *Eesti entsüklopeedia.* 10. köide: *TÜRI–Y.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1998, lk 644.
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus "Tartu maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 516
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 4, 1972: 402
6. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. detsembri 1981 seadlus "Tartu rajooni Haaslava ja Kambja külanõukogu piiride muutmise ning Lemmatsi külanõukogu ümbernimetamise ja administratiivkeskuse üleviimise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu ja Valitsuse Teataja, 1981, 40, 622
Ülemiste kaubajaam 2009. aasta aprillis. Vaade läänest
Ülemiste kaubajaam 2013. aasta märtsis. Vaade idast
Eesti Raudtee **Ülemiste kaubajaam** on kaubajaam Tallinnas Ülemiste järvest 1 km kirdes, Ülemiste ja Vesse reisirongipeatuste vahel.

Kaubajaamas asub Eesti ainus tegutsev vagunite sorteerimismägi, mis avati 1982. aastal (vt sorteerimisjaam). Sorteerimisjaam plaanitakse 2024. aasta augustiks kolida ümber Tapale.

Suur-Sõjamäe tänav ja Ülemiste kaubajaama ala 2017. aastal
Jaamast kulgeb läbi laiarööpmeline Tallinna–Narva raudtee ning hargneb ka mitu tööstusraudteed (Maardu ja Lasnamäe suunal).

Tegemist on Eesti suurima raudteejaamaga (raudteede kogupikkuse järgi). Ohtlike olukordade tarvis on jaama paigaldatud häiresireen.

Ülemiste jaam on jaotatud ülesande järgi alaosadeks ehk parkideks, näiteks asub jaamas: 7 rööpapaariga vana vastuvõtu-saatepark, 10 rööpapaariga uus vastuvõtu-saatepark ja 16 rööpapaariga sorteer-saatepark. Samuti asub Ülemistel ka raudteeveeremi pesula.

Ajalugu
-------

Ülemiste (algse nimega Lasna[*viide?*]) jaama ja Nõmme-Väikese raudteejaama kasutati kaupade ümberlaadimiseks laiarööpmeliste ja kitsarööpmeliste vagunite vahel. Näiteks Rahumäe viadukti remondi ajal 1934. aasta kevadel võimaldati vedada ainult kiiresti riknevaid kaupu erandkorras kahekordse ümberlaadimisega.

Pilte
-----

* Ülemiste kaubajaam, esiplaanil manöövervedur ChME3Ülemiste kaubajaam, esiplaanil manöövervedur ChME3
* Vagunite sorteerimismägiVagunite sorteerimismägi
* Ülemiste jaam jalakäijate sillaltÜlemiste jaam jalakäijate sillalt
*

Vaata ka
--------

* Ülemiste raudteepeatus, reisirongide peatuskoht
* Vesse raudteepeatus, reisirongide peatuskoht
* Maardu kaubajaam
* Muuga kaubajaam
* Kopli kaubajaam

Viited
------

1. ↑  Jüri Loog. "125 aastat raudteid Eestis". Tallinn, 1997.
2. ↑  Anu Viita-Neuhaus (15.04.2021). "Ülemiste sorteerimisjaama kolimiseks Tapale eraldatakse 10,6 miljonit". *Virumaa Teataja*. Vaadatud 19.04.2021.
3. ↑  AS Eesti Raudtee avaldamata andmed.
4. ↑  "Tallinnas testitakse esmaspäeval häiresireene". *Postimees.ee*. 29. september 2006. Vaadatud 30. detsembril 2016.
5. ↑  Ülemiste jaama tehnokorraldusakt[*alaline kõdulink*]; AS Eesti Raudtee
6. ↑  Raudteeliin katkeb sillaehituse tõttu, Postimees 24.04.1934 lk 6.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ülemiste kaubajaam** |

* Tallinn tahab ohtlikud veosed võimalikult kiiresti linnast välja suunata; ERR uudised, 27. november 2019
* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
**Ülenurme raudteepeatus** on raudteepeatus Tartu–Koidula raudteeliinil Tartumaal Kambja vallas Ülenurmel.

Peatuse vana asukoht oli Tartust 5,9 kilomeetri kaugusel. Avamise ajal jäi peatus Tähtvere valda. Seoses raudtee renoveerimisega muudeti peatuse asukohta. Uus peatus asub Tartust 7,2 kilomeetri kaugusel. Peatuses asub lühike perroon, mille tõttu toimub väljumine ja sisenemine rongi ainult läbi C-ala. Piletihinnalt kuulub peatus Tartu piirkonda.

Ajalugu
-------

Ülenurme raudteepeatus rajati koos Tartu–Petseri raudteega 1931. aastal. 1930. aastatel valmis ka Hendrik Otlooti projekti järgi ehitatud kahekorruseline funktsionalistlikus stiilis silikaattellistest jaamahoone, mis sarnaneb Piilsi jaamahoonega. Hoone on säilinud ja praegu kasutusel elamuna.

Seoses uute perroonide kasutuselevõtmisega rajati aastal 2011 uus Ülenurme peatuskoht vanast umbes 1,5 km Põlva poole.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* FOTO: Ülenurme endine jaamahoone aastal 2004; Baltic Trains Picture Gallery
* Infot vana peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
* Infot uue peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus idasuunalistel reisirongiliinidel** | **Järgnev peatus** |
|  Kirsi |  **Ülenurme** | Uhti  |
**Eduard Magnus Jakobson** (**Jacobson** 24. jaanuar 1847 Torma, Tartumaa – 21. juuli 1903 Tallinn) oli eesti graafik ja baptisti jutlustaja.

Sündis kösterkooliõpetaja Adam Jakobsoni pojana. Tema õde oli Natalie Auguste Johanson-Pärna ja vend Carl Robert Jakobson. Alghariduse omandas Eduard Magnus kodus. 1864. aastal läksid vennad Jakobsonid Peterburi, kus Eduard Magnusest sai August Daugelli puugravüüritöökoja õpilane. Tema esimesed iseseisvad teosed ilmusid 1866. aastal Eesti Postimehes ehk Näddalalehes J. R. Berendhoffi kavandite järgi.

1867 illustreeris ta Carl Robert Jakobsoni "Kooli Lugemise Raamatu", 1868 "Weikese Geograafia", 1869 lauliku "Wanemuise Kandle Healed" ning esimese eestikeelse agrotehnilise käsiraamatu "Teadust ja Seadust Põllul". Peterburis sai Jakobson suure tellimuse soome arheoloogi Johan Reinhold Aspelini teose "Muinaisjäännöksiä Suomen suvun asumus-alailta" illustreerimiseks. Kunstnik valmistas aastatel 1877–1889 neljast vihust koosneva teose tarbeks 1745 puulõiget.

1869. aastal laskis Eduard Magnus Jakobson ristida end baptisti usulahku ning hakkas vaimulikku kirjandust välja andma ja levitama. Aastail 1877–1889 andis ta välja Siioni sõnumetooja lehte, mida ise illustreeris. Veidi enne venna surma 1882. aastal loobus ta oma töökojast Peterburis Vassili saarel ning siirdus rändraamatukaubitsejana Venemaale.

1884. aastal asus Jakobson elama Riiga, kus avas "Kunstpildi leikamise koja", abiellus ning graveeris ja jutlustas oma loomingulise elu kaksteist kõige viljakamat aastat. 1896. läks puugravüüritöökoda koos raamatukauplusega üle tema pojale Adolphile. 

Elu lõpu veetis Jakobson Tallinnas, kus pühendas end valdavalt jutlustamisele. Ta suri 1903. aastal ning on maetud Kalamaja kalmistule.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Eduard Magnus Jakobsoni 100. sünniaastapäeva 1947. aastal tähistasid raamatukunstnik ning samast aastast Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi (hilisema ERKI) tüpograafiaeriala õppejõud Hans Treumann ja kunstnik Märt Laarman Jakobsoni originaalklotsidelt trükitud puugravüüridest koostatud mapiga "Eduard Magnus Jakobson : puulõikeid esimese eesti kunstpildilõikaja säilinud loomingust tema sajandal sünniaastal".

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Anne Untera, "Puugravöör Eduard Magnus Jakobson 150", Sirp, 07.02.1997
2. 1 2  Tiina Abel, "Professionaalse raamatukunsti lähtemeister" Sirp, 1997
3. 1 2 3  Mai Levin. Esimesest eesti kunstpildilõikajast originaalestambi taassünnini. Näituse "Eesti graafika ajalugu 1860-1944" saatetekst, Eesti Kunstimuuseum, 2015
**Rähni tänav** on tänav Rakveres ja paikneb linna kaguosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 2,2–2,5 km.

Rähni tänav on 408 meetrit pikk, tänava-ala on 25 meetrit lai ning asub Linnuriigi linnaosas. 20. sajandi alguses asus piirkond Rägavere valla territooriumil, siin paiknesid talumaad. Nõukogude okupatsiooni ajal kuulus Rähni tänava ümbrus Vinni külanõukogu alla. 1990. aastatel liideti Linnuriigi tänavate ala Rakvere linnaga.

Tänav saab alguse Kajaka tänava ristmikult, kulgeb lõuna suunas ja lõpeb Kotka tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Metsise ja Räägu tänavatega.

Rähni tänava äärde on 20. sajandi lõpukümnenditel rajatud ühepereelamud abihoonetega, tänava-äärne kõrghaljastus on vähene. Tänav on osalise välisvalgustuse ja asfaltkattega sõiduteega, kõnniteed puuduvad.

Viited
------

1. ↑  Kohalike teede nimekiri Vaadatud 05.11.2021
2. ↑  Rakvere linnaosad
3. ↑   Rakvere interaktiivne kaart

Välislingid
-----------

* Geoportaal
* Vaade Rähni tänavale Kotka tänava ristmikult põhja suunas
**Noreikiškės** on küla Leedus Kaunase rajoonis, Ringaudai valla halduskeskus. Külas on Aleksandras Stulginskise Ülikooli katsemajand, seal asub ka endise Noreikiškėse mõisa hoonetekompleks.

Ajalugu
-------

Sealset mõisat on esmamainitud 1897. aastal. Küla moodustati aastail 1926–1927, mil seoses põllumajandusreformiga mõisa maadest osa talumeestele jagati. Asula hakkas kasvama 1964. aastal, kui sinna toodi Leedu Põllumajanduse Akadeemia, nüüdne Aleksandras Stulginskise Ülikool (otsus ülikool sinna üle viia oli tehtud juba aastal 1959, ent aastal 1964 valmisid kooli õppehooned). Aastaks 1986 oli külas juba 4024 elanikku.

Akademija alev moodustati küla tihedamini asustatud osast 1999. aastal. Aastal 2001 oli külas üksnes 383 elanikku. Aastal 2007 toimusid seal põllumeeste maailmameistrivõistlused.

* PaisjärvPaisjärv
* Katsemajandi hoonedKatsemajandi hooned
* Noreikiškėse mõisNoreikiškėse mõis

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 24.08.2017.
2. ↑  Noreikiškės. Tarybų Lietuvos enciklopedija, Kd. 3 (Masaitis-Simno). – Vilnius: Vyriausioji enciklopedijų redakcija, 1987. 217 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Noreikiškės** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Eduard Maaser** (12. detsember 1916 Barnaul – 19. mai 1990 Tartu) oli eesti kunstnik.

Ta õppis aastatel 1929–1930 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, lõpetas 1934. aastal Tartus kommertsgümnaasiumi. Astus samal aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, kuid katkestas õpingud ning asutus hoopis Kõrgemasse Kunstikooli Pallas ja lõpetas 1948. aastal Tartu Riikliku Kunstiinstituudi tahvelmaali erialal.

Oli aastatel 1961–1972 Kujutava Kunsti Kaugõppe Kursuste juhendaja Tartu Riikliku Kunstimuuseumi juures.

Ta lõi eriti natüürmorte ning lille- ja maastikupilte akvarellide ja õlimaalidena, samuti Tartu vaateid.

Eduard Maaseri karikatuure on ilmunud mitmes ajalehes (nt Tallinna Post, Uus Eesti ja Rahva Hääl) ja ajakirjas. Ta on illustreerinud teose "Eesti NSV floora" (köited 1 2. tr. 2, 3, 4, 7, 10) ning muid teadus- ja aimeraamatuid ("Eesti NSV põdrasamblike määraja" (1958), "Toapalmid" (1956), "Seened" (1966), "Eesti riisikad" (1979) jne)). On teinud eksliibriseid ja lavakujunduse 1959. aasta Vanemuise lavastusele "Teid kutsub Taimõr".

Näitustel hakkas esinema 1944. aastal, 1967. aastal toimus Tartu Kunstimuuseumis tema esimene isikunäitus.

Viited
------

1. ↑  Lühibiograafia.
2. 1 2 3  Omakäeline elulugu. Eesti Kunstimuuseumi arhiiv. EKMA.136.16.7/83-84
3. ↑  E. Maaser Tartu kunstnikuna.

Välislingid
-----------

* E. Maaseri pilte e-Kunstisalongis