| Tšau-tšau |
| --- |
|  |
| FCI standard nr 205 |
| Rühm | **5**: spitsilaadsed ja algupärased tõud |
|
| Alarühm | **5**: aasia spitsid ja sugulastõud |
| Standard nr | **205**   27.1.2011 (en et) |
| Päritolumaa |  Hiina |
|
| Kohalik nimi | 鬆狮犬chow chow [tʃaʊ tʃaʊ] |
|
| Alias(ed) | chow chow |
|
|
| Töökatsed | ei |
| Kasutus | valve- ja seltsikoer |
| Tunnused |
| Turja kõrgus | 48–56 cm (isane)46–51 cm (emane) |
|
| Kaal | 25–32 kg (isane) 20–27 kg (emane) |
| Kattekarv | pikakarvaline või lühikarvaline |
| Karvkate | must, punane, sinine, kollakaspruun, kreem või valge, kuid mitte laiguline |
| Pesakond | 4–7 kutsikat |
| Eluiga | 11–13 aastat |
|
|  Meediafailid Wikimedia Commonsis |
| Koer (*Canis lupus familiaris*) |

**Tšau-tšau** ehk **chow chow** on koeratõug.

Tšau-tšaud on kasutatud jahi-, valve- ja veokoerana. Tänapäeval on ta eelkõige seltsikoer.

Ajalugu
-------

Tšau-tšau on üks vanemaid tänapäevani säilinud koeratõuge. Hiinas on tšau-tšaud peetud üle 2000 aasta, mujale maailmasse jõudis see tõug alles 18. sajandi lõpus. Geneetikauuringute kohaselt eraldus tšau-tšau tõug Hiina algupärasest koeratüübist juba 8300 aastat tagasi. Lisaks tööeesmärkidele kasutati tšau-tšausid mõnede allikate kohaselt ka toidu ja karusnaha saamiseks.

Tõu nime tekke kohta täpsed andmed puuduvad. Arvatavasti on see tuletatud 18. sajandi lõpus Inglismaal kasutatud hiina-inglise pidžini sõnast "chow", mida kasutati erinevate Hiinast toodud eriskummaliste kaupade tähistamiseks.

Iseloom
-------

Tšau-tšau on iseloomult ühe inimese koer, ta on lojaalne ja ustav. Ta on julge ja iseseisev, kuid võõraste suhtes reserveeritud olekuga. Põikpäise ja kangekaelse koerana vajab ta kindlakäelist koolitamist ja kutsikana sotsialiseerimist. Tal on hästi arenenud kaitse- ja valveinstinktid. Liikumisvajadus ei ole eriti suur. Tšau-tšaud ei armasta vett ja ujumine on neile paksu, vett imava karvastiku tõttu raske.

Välimus
-------

Tšau-tšau on keskmist kasvu koer, tema turjakõrgus on 45–56 cm, kaal 20–32 kg. Karvkate on tihe ja paks ning eristatakse lühikarvalisi ja pikakarvalisi tšau-tšausid. Värvustest on lubatud punane, sinine, must, kollakaspruun ehk *fawn*, kreemjas ja valge. Karvkate vajab regulaarset hooldamist.

Tšau-tšaul on mustjassinine keel.

Viited
------

1. ↑  Parker, Heidi G. "Genetic Structure of the Purebred Domestic Dog" (PDF). *Science*. **304**: 1160.
2. 1 2  "Chow Chow" (PDF). FCI. Vaadatud 25. detsembril 2017.
3. ↑  Hechuan Yang; et al. (16. veebruar 2017). "The origin of chow chows in the light of the East Asian breeds". *BMC Genomics*. Vaadatud 25. detsembril 2017. `{{netiviide}}`: et al.-i üleliigne kasutus kohas: `|autor=` (juhend)
4. ↑  "Chow Chow Dog Breed". PetMD. Vaadatud 25. detsembril 2017.
5. ↑  Calvin W. Schwabe (1979). *Unmentionable Cuisine*. University of Virginia Press. Lk 168.
6. ↑  "chow-chow". Dictionary.com. Vaadatud 25. detsembril 2017.
7. ↑  "Chow Chow Temperament". AKC. Vaadatud 25. detsembril 2017.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tšau-tšau** |

* Liina Valner, "Tšau-tšau", Õhtuleht 4. august 2007
* Liina Valner, "Miks on tšau-tšaul sinine keel?", Õhtuleht 4. august 2007