recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Erik Olof Mellberg** (sündinud 3. septembril 1977 Gullspångis) on Rootsi jalgpallikoondise endine kaitsja.

Koondisekarjäär
---------------

Esimest korda mängis Mellberg Rootsi täiskasvanute koondises 23. veebruaril 2000 Itaalia jalgpallikoondise vastu. See mäng kaotati 0:1. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 10. septembril 2003, mil võideti Poola jalgpallikoondist 2:0.

2000. aasta EM-il osales Mellberg kõigis kolmes alagrupimängus. Rootsi sai neist ühe viigi ja kaks kaotust ning jäi alagrupis viimaseks.

2002. aasta MM-il Jaapanis mängis Mellberg kõik Rootsi mängud algusest lõpuni kaasa. Ülitugevaks hinnatud alagrupis viigistas Rootsi algul Inglismaa jalgpallikoondisega 1:1, siis võitis Nigeeria jalgpallikoondise 2:1 ja lõpuks viigistas Argentina jalgpallikoondise 1:1. Rootsi võitis alagrupi Inglismaa ees. Kuid seejärel kaotas Rootsi Senegali jalgpallikoondisele lisaajal 1:2 ja langes välja.

2004. aasta EM-il Portugalis osales Mellberg kõigis kohtumistes algusest lõpuni kaptenina. Avakohtumises alistas Rootsi Bulgaaria jalgpallikoondise 5:0 ning seejärel viigistas Itaaliaga 1:1 ja Taani jalgpallikoondisega 2:2. Rootsi, Taani ja Itaalia kogusid võrdselt võidu ja kaks viiki ning väravate vahe järgi võitis Rootsi Taani ees alagrupi. Veerandfinaalis Hollandi jalgpallikoondise vastu normaal- ja lisaajal väravaid ei löödud ning pool,finalist selgus penaltiseerias. Pärast 5 penaltit oli seis 4:4, Mellberg eksis 6. penalti löömisel ja Arjen Robbeni tabamusest läks Holland poolfinaali. Kaks rootslast, Mellberg ja Henrik Larsson, valiti turniiri sümboolsesse koondisse.

2006. aasta MM-il Saksamaal osales Mellberg samuti kõigis kohtumistes algusest lõpuni kaptenina. Rootsi viigistas Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondisega 0:0, võitis Paraguay jalgpallikoondise 1:0 ja viigistas Inglismaaga 2:2. Alagrupi võitis Inglismaa Rootsi ees. Kuid seejärel kaotas Rootsi Saksamaa jalgpallikoondisele 0:2 ja langes välja.

2008. aasta EM-il Austrias osales Mellberg jällegi igas matšis algusest lõpuni, aga mitte enam kaptenina (selleks oli Fredrik Ljungberg). Avamängus alistati Kreeka jalgpallikoondis 2:0, aga seejärel kaotati Hispaania jalgpallikoondisele 1:2 ja Venemaa jalgpallikoondisele 0:1 ning langeti välja.

Mellberg mängis Rootsi rahvuskoondis aastatel 2000–2012 kokku 117 korda ja lõi kaheksa väravat.

Klubid
------

* 1993–1996 Gullspångs
* 1996–1997 Degerfors
* 1997–1998 Stockholmi AIK
* 1998–2001 Racing de Santander
* 2001–2008 Aston Villa
* 2008–2009 Juventus
* 2009–2012 PAE Olympiakós
* 2012–2013 Villarreal
* 2013–2014 København

Saavutused
----------

* 1998 Rootsi meister
* 2003 Rootsi aasta jalgpallur

Isiklikku
---------

Olof Mellberg on 194 cm pikk ja kaalub 82 kg.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Olof Mellberg** |
**Korneti** on küla (*vidējciems*) Lätis Alūksne piirkonnas, Vana-Laitsna valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 180 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 192 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel turistide infokeskus, rahvamaja, raamatukogu ja koduloomuuseum. Seal asub Korneti bussipeatus.

Küla ümbruses paiknevad Korneti järved, samuti asub seal Korneti-Peļļi hoiuala. Korneti ja Druski külade vahel Pilskalna järve põhjakaldal asub Korneti linnamägi.

Küla kohal asus varem Korneti mõis. Korneti rajati nõukogude ajal Vana-Laitsna külanõukogu halduskeskuseks ja «Veclaicene» kolhoosi keskasulaks.

Aastal 2015 oli külas 117 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 117, aastal 2019 aga 116.

Viited
------

1. ↑  Läti Ruumiandmete Agentuur
2. ↑  "Alūksnes novads. Veclaicenes pagasta pārvalde". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 29. juunil 2017.
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
5. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 27. juuni 2019

| * v
* r
Vana-Laitsna valla asulad |
| --- |
| 
Bārdaskrogs **·**  Druskas **·**  Kaķīši **·**  **Korneti** **·**  Peņķi **·**  Romeškalns **·**  Rulles **·**  Vēzes |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Korneti** |
Mecklenburg-Schwerini hertsog Christian Ludwig I
**Christian Ludwig I** (1. detsember 1623 – 21. juuni 1692) oli valitsev Mecklenburg-Schwerini hertsog.

Elu
---

Christian Ludwig I (sündides ainult Christian) oli hertsog Adolf Friedrich I ja tema naise Anna Maria poeg.

26. augustil 1625, kui ta oli vaid üheaastane, pakkus tema isa teda järgmiseks Schwerini piiskopkonna administraatoriks. Kuid teda ei määratud selleks kunagi, sest kui administraator Ulrik III 12. augustil 1633 suri, läks piiskopkond tervikläänina Albrecht von Wallensteinile. Christian päris Mecklenburg-Schwerini, kui tema isa 27. veebruaril 1658 suri. 1660. aastal ehitas ta Ratzeburgi toomkiriku lähedale Lustschlossi. Ta reisis 1662. aastal Pariisi Louis XIV õukonda. 29. septembril 1663 pöördus ta katoliku usku. Järgmisel päeval andis tema ristiisa Louis XIV talle teise nime Louis. Hiljem kirjutas ta dokumentidele sageli siiski alla vaid kui Christian.

Ta suri 21. juunil (vkj 11. juunil) 1692 Haagis. Tema keha toodi laevaga Dömitzisse. Sealt viidi see Schwerini ja maeti lõpuks 24. augustil 1692 Doberaner Münsterisse.

Abielud
-------

Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene naine oli Mecklenburg-Güstrow' hertsogi Johann Albrecht II tütar Christine Margarete. Nad abiellusid 6. juulil 1650. Kuid 16. oktoobril 1660 nad lahutati.

Tema teine naine oli Elisabeth Angelique de Montmorency. Abiellumise aeg ei ole täpselt teada, kuid tõenäoliselt oli see 3. märtsil 1664.

Mõlemad abielud olid lastetud. Kui Christian Ludwig I suri, sai tema järglaseks Mecklenburg-Grabow' hertsogi Friedrichi vanem poeg Friedrich Wilhelm.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Adolf Friedrich I** | **Mecklenburg-Schwerini hertsog**1658–1692 | Järgnev**Friedrich Wilhelm** |
|  |
| --- |
| Medalikohad |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1936 | Poolraskekaal |

**Roger Michelot** (8. juuni 1912 Saint-Dizier' vald, Haute-Marne'i departemang, Champagne-Ardenne, Prantsusmaa – 19. märts 1993 Toulon) oli Prantsusmaa poksija.

Michelot võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1936. aasta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.

Ta osales ka keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1932. aasta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Amado Azarile (Argentina) ning 3. koha kohtumise Ernest Peirce'ile (Lõuna-Aafrika Liit).

Elukutselisena
--------------

Michelot poksis veebruarist 1942 kuni novembrini 1943 elukutselisena. Ta pidas kokku 14 kohtumist, millest võitis 11 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 2 kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

Viited
------

1. ↑  11. suveolümpiamängude poksivõistlus. Berliin 1936. Tulemused inglise keeles
2. ↑  10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Roger Michelot saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Roger Michelot lehel *BoxRec*. Inglise keeles
Christian Lundgaard (2021)
**Christian Lundgaard** (sündinud 23. juuli 2001 Hedenstedis) on Taani võidusõitja, kes võistleb Vormel 2 meistrivõistlustel ART Grand Prix meeskonnaga. Alates 2017. aastast kuulub ta Renault Spordiakadeemiasse. Ta on autoralli Euroopa meistri Henrik Lundgaardi poeg.

Karjäär
-------

### Kardisõit

Lundgaard sisenes võidusõidumaailma kardisõitudega aastatel 2012–2016. Ta saavutas häid tulemusi nagu CIK-FIA KFJ klassi Euroopa meistritiitli võit 2015. aastal ja 3. koht WSK Champions Cupil 2016. aastal.

### Vormel 4

2017. aastal, pärast liitumist Renault Spordiakadeemiaga, debüteeris ta MP Motorsport meeskonnas koos Tristan Charpentieri, Lukas Dunneri, Bent Viscaali, John Petersi, Nazim Azmani ja Marta Garcíaga üheistmelistel autodel, võites kaks sõitu Vormel 4 kategoorias: SMP Vormel 4 NEZ Meistrivõistlustel ja Hispaania Vormel 4 Meistrivõistlustel.

### Vormel Renault

2018. aastal võistles ta Vormel Renault’s, taas MP Motorsport meeskonnaga koos Alex Peroni ja Max Defournyga, võitis neli võitu ning saavutas lõpparvestuses teise ja uustulnuka edetabelis esimese koha.

### GP3 ja Vormel 3

Ka 2018. aastal osales ta kahel Paul Ricardi ringrajal peetud GP3 võistlusel Will Palmeri asemel, ületades finišijoone 12. ja 13. positsioonil koos Dorian Boccolacci ja Niko Kariga.

2019. aastal sõidab ta koos ART Grand Prix meeskonnaga Vormel 3 Meistrivõistlustel koos David Beckmanni ja Max Fewtrelliga. Esimeses Hungaroringil peetud sõidus võitis ta pole, kiireima ringi ja võidu, juhtides algusest lõpuni. Ta lõpetas meistritiitli üldarvestuses 6. kohaga.

### Vormel 2

Ta debüteeris Vormel 2 sarjas 2019. aasta hooaja kahel viimasel võidusõidul Tridenti meeskonnaga koos Giuliano Alesiga.

2020. aastal jookseb ta kogu hooaja koos Marcus Armstrongiga koos ART Grand Prix meeskonnaga. Meistrivõistluste jooksul suutis ta võita kaks sprindisõitu, Red Bull Ringil ja Mugellos. Lundgaard lõpetas hooaja lõpparvestuses seitsmenda kohaga oma Renault Juniori kolleegi Guanyu Zhou järel.

10. veebruaril kinnitab ART Grand Prix Lundgaardi ka 2021. aasta hooajaks koos Théo Pourchaire'iga. Kolmepäevase hooajalise testimise jooksul Sakhir Lundgaardi ringrajal osutus ta kiireimaks. Hooaja teisel võistlusel Bahreinis lõpetas ta Oscar Piastri järel teisena, samal ajal kui järgneval kuuel sõidul jõudis ta punktini vaid korra, tänu üheksandale kohale Bakuu ringrajal Feature Race. Ta naaseb poodiumile, lõpetades Silverstone'i ringrajal esimeses sõidus kolmandana.

### IndyCar

26. juulil 2021 katsetas ta Barber Motorsports Parkis esimest korda IndyCar Series kasutatavat üheistmelist Dallara DW12. 9. augustil teatas Lundgaard, et teeb oma debüüdi Ameerika Meistrivõistlustel Rahal Letterman Lanigan Racing meeskonnaga ajaloolisel Indianapolise ringrajal Graham Rahali ja Takuma Sato kõrval. Kvalifikatsioonis märgib ta neljandat absoluutaega, kuid sõidus langeb ta 12. positsioonile.

Sama aasta 20. oktoobril sai Lundgaard ametlikuks Rahal Letterman Racing meeskonna 2022. aasta hooaja stardisõitjaks, Graham Rahali ja Jack Harvey kõrval.

Välislingid
-----------

* Christian Lundgaard, aadressil driverdb.com, DriverDB AB. (inglise keeles)
**Roeselare** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis.

Ajalugu
-------

Esimesed jäljed inimtegevusest pärinevad kiviajast.

Asulad
------

Roeselare vald jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suuremas kirjas Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(2007) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Roeselare | 23,94 | 37 127 |
| II | Beveren | 10,59 | 5615 |
| III VVI | Rumbeke- Rumbeke- Zilverberg- Beitem | 19,91    | 11 764    |
| IV | Oekene | 5,35 | 1758 |

 |

* Sint-MichielskerkSint-Michielskerk
* Sint-AmandskerkSint-Amandskerk
* 
* 
* 
* 
* 
* Rumbeke lossRumbeke loss

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2022

Välislingid
-----------

 Roeselare vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Lääne-Flandria provintsi vallad

Alveringem | Anzegem | Ardooie | Avelgem | Beernem | Blankenberge | Bredene | Brugge | Damme | De Haan | De Panne | Deerlijk | Dentergem | Diksmuide | Gistel | Harelbeke | Heuvelland | Hooglede | Houthulst | Ichtegem | Ieper | Ingelmunster | Izegem | Jabbeke | Knokke-Heist | Koekelare | Koksijde | Kortemark | Kortrijk | Kuurne | Langemark-Poelkapelle | Ledegem | Lendelede | Lichtervelde | Lo-Reninge | Menen | Mesen | Meulebeke | Middelkerke | Moorslede | Nieuwpoort | Oostende | Oostkamp | Oostrozebeke | Oudenburg | Pittem | Poperinge | Roeselare | Ruiselede | Spiere-Helkijn | Staden | Tielt | Torhout | Veurne | Vleteren | Waregem | Wervik | Wevelgem | Wielsbeke | Wingene | Zedelgem | Zonnebeke | Zuienkerke | Zwevegem
**Christian Jacob Glanström** (16./27. september 1752 Reigi – 24. mai / 5. juuni 1825 Järva-Jaani) oli Eesti vaimulik.[*viide?*]

Ta sai algõpetuse kodust, pärast seda õppis Tallinna gümnaasiumis. 1772. aastast õppis ta Greifswaldi ülikoolis, misjärel oli kolm aastat koduõpetaja. Ordineeriti 15./26. jaanuaril 1777 õpetajaks.

Oli aastatel 1777–1825 (kutsuti 9./20. novembril 1776) Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Lisaks oli aastatel 1795–1820 apellatsioonikohtu assessor ning 1802. aastast Eestimaa konsistooriumi assessor. 2./14. juulil 1824 sai ta Järva praostkonna abipraostiks ning sama aasta 22. juulil / 3. augustil praostiks.[*viide?*]

Glanström töötas Briti piibliseltsi välja antud täispiibli stereotüüptrükisega (ilmus 1822). Koos vend David Gottlieb Glanströmi ja pastor Arnold Knüpfferiga revideeris Piibli teksti. Tõlkis koos vennaga vaimulikku luulet, tema sulest on pärit 30 vaimuliku laulu eestikeelsed tõlked.

Isiklikku
---------

Tema isa Jonas Glanström oli Reigi Jeesuse koguduse õpetaja, äi Olaus Kellmann oli Muhu Katariina koguduse õpetaja ja Saaremaa superintendent, kälimees Karl Fromhold Glöckner oli Muhu Katariina koguduse õpetaja. Tema vanem vend Johann Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, teine vend David Gottlieb Glanström oli Paide ja Anna koguduse õpetaja. Tema vanem poeg Theodor Friedrich Glanström oli Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja, noorem poeg Paul August Ferdinand Glanström oli Ambla Maarja koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885 Tallinn 2007

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Johann Christoph Paucker** | **Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja**1777–1825 | Järgnev**Ferdinand Theodor von Gebhardt** |
| Eelnev**David Gottlieb Glanström** | **Järva praost**1824–1825 | Järgnev**Justus Heinrich Grohmann** |
**Tooma evangeelium** on Uue Testamendi apokrüüfide hulka kuuluv tekst.

Tooma evangeelium on varakristlik tekst, mis pärineb tõenäoliselt 2. sajandi keskpaigast. See on säilinud koptikeelses tõlkes, mis leiti 1945. aasta detsembris Egiptusest Nag Hammadi lähedalt. 

*Tooma evangeelium* on Nag Hammadi lähedalt leitud koptikeelne Jeesuse sõnade kogumik, mille olemasolust oldi küll teadlikud kirikuisade teadete põhjal, kuid mis ise oli kuni avastamiseni tundmatu. Osa *Tooma evangeeliumis* leiduvatest Jeesuse ütlustest (ehk logionidest) oli tuntud varasemate Egiptusest leitud käsikirjade (nn Oxyrhynchose papüürused) ja kirikuisade märkuste põhjal, teine osa langeb kokku kanoonilistes evangeeliumides leiduvate Jeesuse ütlustega, kuid on säilinud tavapärasest mõnevõrra erinevas sõnastuses, kolmas osa *Tooma evangeeliumi* Jeesuse ütlusi oli aga kuni evangeeliumi avastamiseni täiesti tundmatud. 

Tooma evangeeliumi tekst erineb oluliselt neljast kanoonilisest evangeeliumist ning teistest Uue Testamendi apokrüüfidest. Ehkki see sisaldab paralleele sünoptilistes evangeeliumites leiduvate Jeesuse sõnadega, ei ole tegemist narratiivse ülevaatega Jeesuse elust, vaid Jeesusele omistatud 114 ütluse kogumikuga. (Osa neist ütlustest olid kuni teksti avastamiseni tundmatud, osa olid teada ka kirikuisade tsitaatide või teiste apokrüüfsete evangeeliumite kaudu.) Tekstis võidakse viidata Jeesuse surmale (65. ütlus), ent ei mainita ristilöömist, ülestõusmist ega viimset kohtupäeva.

Eesti keelde on Tooma evangeeliumi kopti keelest tõlkinud 1971. aastal Uku Masing. Tõlge on avaldatud 2005. aastal Johannes Esto Ühingu kirjastamisel, sellele on sissejuhatuse kirjutanud Jaan Lahe ning kommentaarid Kaide Rätsep.
Trapetskapiteel. Joonis Georg Dehio jaGustav von Bezoldi raamatust "Kirchliche Baukunst des Abendlandes". Stuttgart, 1887-1901
Raidkivist talumiplokki kandev trapetskapiteel Jerichow' kloostrikirikus
**Trapetskapiteel** on romaanikas ja varagootikas kasutatud kapiteelitüüp, mille puhul kapiteeli neli külge on trapetsi kujuga.

Kirjeldus
---------

Trapetskapiteel tekib, kui neljatahulise kapiteeliploki alumiste nurkade ümardamisel faasitakse kvaadri kandid kiviploki ülemiste nurkadeni välja.

Pildid
------

* Jerichow' kloostrikiriku kesklöövJerichow' kloostrikiriku kesklööv
* Üksikud trapetskapiteelidaga sambad Sandau kirikusÜksikud trapetskapiteelidaga sambad Sandau kirikus
* Raiddekooriga trapetskapiteel Segebergi MarienkirchesRaiddekooriga trapetskapiteel Segebergi Marienkirches
* Plau am See Maarja kiriku sisevaade, ristikujulised piilarid trapetskapiteelidegaPlau am See Maarja kiriku sisevaade, ristikujulised piilarid trapetskapiteelidega
* Bützow' kiriku kooripoolsed piilarid on trapetskapiteelidegaBützow' kiriku kooripoolsed piilarid on trapetskapiteelidega

Levik
-----

Väga levinud on trapetskapiteel Lombardia romaanikas ja Põhja-Saksamaa romaanikas, kus ehitati eelkõige tellisest. On arvatud, et trapetskapiteel tekkis neil aladel kuupkapiteeli alternatiivina, sest tellist polnud võimalik vormida kuupkapiteeliks nagu looduskivi.

Viited
------

1. ↑  Bauteiltypologie: Würfelkapitell. – urbs-mediaevalis.de
**Christian Mortensen**, täisnimega **Thomas Peter Thorvald Kristian Ferdinand Mortensen** (16. august 1882 Skaarup, Skanderborgi vald, Ida-Jüütimaa, Taani – 25. aprill 1998 San Rafel, California, USA) oli taani päritolu Ameerika Ühendriikide ülipikaealine, kes on dokumentaalselt tõestatud meestest vanuselt teine ja kõigi pikaealistega arvestades 12. Ta elas 115 aastat ja 252 päeva.

Mortensen sündis Taanis, kuid 1903. aastal immigreerus ta USA-sse ja töötas seal lihttöölisena mitmetes ametites. Alates 1973. aastast elas ta vanadekodus. Ta abiellus vaid väga lühikeseks ajaks ja tal ei olnud ka lapsi. Mortensen suitsetas sigarit ja nautis rikkalikke söömaaegu. 1997. aastal, pärast maailma vanima inimese Jeanne Calmenti surma, lootis Mortensen saada vanimaks elusolevaks inimeseks, kuid seda ei juhtunud, sest ameeriklane Sarah Knauss, kes elas 119-aastaseks, oli temast tol ajal aasta vanem.

Shigechiyo Izumit, Jaapani ülipikaealist, peetakse üldiselt maailma vanimaks elanud meheks. Et tema sünniga seoses on tekkinud kahtlused, siis võib Mortensen osutuda vanimaks meheks.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Frederick L. Frazier** | **Maailma vanim elusolev mees**1993–1998 | Järgnev**Johnson Parks**

 |
| Medalikohad |
| --- |
| Kuuba esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1992 | Helveskaal |
| Maailmameistrivõistlused |
| Teine koht | 1989 | Helveskaal |
| Teine koht | 1991 | Helveskaal |

**Rogelio Marcelo García** (sündinud 11. juunil 1965 Guantánamos Guantánamo provintsis Kuubal) on Kuuba endine poksija. 

Marcelo oli kokku kahekordne Kuuba meister helveskaalus (kuni 48 kg) aastatel 1989 ja 1990.

Marcelo võitis helveskaalus (kuni 48 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. 

Marcelo sai helveskaalus (kuni 48 kg) hõbemedali 5. maailmameistrivõistlustel (Moskva, 1989) ja 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991), kaotades mõlemal korral finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Eric Griffinile (USA).

Viited
------

1. ↑  25. suveolümpiamängude poksivõistlus. Barcelona 1992. Tulemused inglise keeles
2. ↑  5. maailmameistrivõistlused poksis. Moskva 1989. Tulemused inglise keeles
3. ↑  6. maailmameistrivõistlused poksis. Sydney 1991. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Rogelio Marcelo saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Vecbebri** on küla (*lielciems*) Lätis Aizkraukle piirkonnas, Bebri valla halduskeskus. Küla asub Koknesest 9,2 km põhja pool, merepinnast 120 meetri kõrgusel, Riiani on külast 110 kilomeetrit. 

Asulas oli Vecbebri mõisa (*Alt-Bewershof*) süda. Haridust annavad Bebri põhikool, Vecbebri kutsekeskkool ja Bebri erivajadustega laste internaatkool. Külas on raamatukogu ja lasteaed. 

Asula tekkis kunagise Vecbebri mõisakeskuse juurde. Aastal 1922 asutati sinna ajandus-mesinduskool, millest aastal 1944 sai mesindustehnikum. Aastal 1972 sai Vecbebrist kohaliku sovhoostehnikumi keskasula.  Aastatel 2009–2021 jäi asula Koknese piirkonda.

Mõisa peahoone on riikliku tähtsusega arhitektuurimälestis, külas asub ka Voldemārs Jākobsonsi majamuuseum. Vecbebri lähistel asub Vecbebri lennuväli.

Aastal 2015 oli külas 563 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 473.

Voldemārs Jākobsonsi majamuuseum

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑   Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
Christian Kabasele Razgradi Ludogoretsi särgis
**Christian Kabasele** (sündinud 24. veebruaril 1991 Lubumbashis) on Belgia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Watford.

Ta alustas klubikarjääri 2008. aastal Belgia klubis Eupen. Hooajal 2011–12 mängis ta Bulgaaria kõrgliiga klubis Razgradi Ludogorets. Seejärel naasis ta Belgiasse, mängides kaks hooaega taas Eupenis ja seejärel kaks hooaega Genki meeskonnas.

Debüüdi Belgia jalgpallikoondises tegi Kabasele 9. novembril 2016 sõprusmängus Hollandi vastu. Samal aastal kuulus ta Belgia koondisse Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Razgradi Ludogorets
* Bulgaaria liiga: 2011–12
* Bulgaaria karikas: 2011–12

| * v
* r
Belgia koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Courtois
* 2 Alderweireld
* 3 Vermaelen
* 4 Nainggolan
* 5 Vertonghen
* 6 Witsel
* 7 De Bruyne
* 8 Fellaini
* 9 R. Lukaku
* 10 Hazard (c)
* 11 Carrasco
* 12 Mignolet
* 13 Gillet
* 14 Mertens
* 15 Denayer
* 16 Meunier
* 17 Origi
* 18 Kabasele
* 19 Dembélé
* 20 Benteke
* 21 J. Lukaku
* 22 Batshuayi
* 23 Ciman
* Treener: Wilmots

 | Belgia |
Reisilaev Royal Clipper on 21. saj alguses suurim täislaev. 
**Täislaev** on 3–5-mastiline purjelaev, mis igas mastis kannab raapurjestust ehk täispurjestust. Viiemastilise täislaeva mastide nimetused on fokkmast, grootmast, keskmast, besaanmast ja dziggermast. Kolmemastilise täislaeva mastide nimetused on fokkmast, grootmast ja besaanmast. Lisaks raapurjedele võib täislaev viimases mastis kanda ka kahvelpurje. Fokkmasti ees pukspriidi ja kliiverpoomi peal on 3–4 eespurje ehk kliivrit. Mastide vahel on harilikult ülestikku 2–3 taakseili. Iga mast koosneb harilikult mastist ehk alamastist ja kahest tengist – marsstengist ja praamtengist. Praamtengi ülemist osa nimetatakse roiltengiks. Täisraapurjestus kannab nimetusi vastavalt masti ja tengide nimedele, kus raad, mis kannavad raapurjeid, on kinnitatud. Nii on fokkmastis – fokk, alamarsspuri, ülamarsspuri, alapraampuri, ülapraampuri ja roilpuri. 

 1868. aastal ehitatud Thermopylae oli üks kiiremaid täislaevu–klippreid, torpedeeriti 1907. 
Nüüdisajal on enamus täislaevu kasutusel õppelaevadena – "Amerigo Vespucci" Itaalias, "Christian Radich" Norras, "Danmark" Taanis, "Dar Pomorza" ja "Dar Mlodiezy" Poolas.

Pildirida
---------

* MoshuluMoshulu
* Täislaev Europa (1854) on maalil eesplaanil ja bark Union tagaplaanilTäislaev Europa (1854) on maalil eesplaanil ja bark Union tagaplaanil

Viited
------

1. ↑  Introducing Royal Clipper, starclippers.com
2. ↑  "Sail Plan of Royal Clipper". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. mai 2021. Vaadatud 21. mail 2018.

Täislaev Merevikis

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Täislaev** |

| * v
* r
Purjelaevad |
| --- |
| 
Barkantiin **·** Brigantiin **·** Dau **·** Džonki **·** Flöit **·** Fregatt **·** Galeoon **·** Karakk **·** Karavell **·** Ketš **·** Koge **·** Kuunar **·** Parklaev **·** Prikk **·** Täislaev |
**Oława maakond** (poola *powiat oławski*) on maakond Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna halduskeskus on Oława linn.

Maakond jaguneb neljaks vallaks (*gmina*).

Linnad
------

| Linn | Pindala (km²) | Elanikke (2015) |
| --- | --- | --- |
| Jelcz-Laskowice | 17,06 | 15 860 |
| Oława | 27,36 | 32 674 |

* Oława Sobieski lossiOława Sobieski lossi
* Oława raekodaOława raekoda
* Jelcz-Laskowice kirikJelcz-Laskowice kirik
* Jelcz-Laskowice tööstuslinnaosaJelcz-Laskowice tööstuslinnaosa

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Koduleht

Alam-Sileesia vojevoodkonna vapp
Alam-Sileesia vojevoodkond

**Maakonnaõigustega linnad:** Jelenia Góra |
Legnica |
Wałbrzych |
Wrocław  

**Maakonnad:** Bolesławiec |
Dzierżoniów |
Głogów |
Góra |
Jawor |
Jelenia Góra |
Kamienna Góra |
Kłodzko |
Legnica |
Lubań |
Lubin |
Lwówek Śląski |
Milicz |
Oława |
Oleśnica |
Polkowice |
Środa Śląska |
Strzelin |
Świdnica |
Ząbkowice Śląskie |
Zgorzelec |
Złotoryja |
Trzebnica |
Wałbrzych |
Wołów |
Wrocław
**Täiendkood** on kahendarv, mis saadakse, kui otsekoodi madalamad (väiksema kohakaaluga) kohad kopeeritakse (kirjutatakse ümber) kuni esimese 1-ni kaasa arvatud ja ülejäänud kõrgemad (suurema kohakaaluga) kohad inverteeritakse (inverteerimisega tehakse loogilise eituse ehk negatsioonitehe).

Täiendkoodi kasutatakse arvutites negatiivsete arvude esitamisel, näiteks arv 3 esitatakse kui 00000011, aga -3 esitatakse arvu 3 täiendkoodina: 11111101. Sellisel juhul näitab esimene bitt ka arvu märki. Arvu täiendkood on võrdne arvu pöördkoodiga, millele on liidetud 1.

Negatiivsete arvude esitamisel on täiendkoodil mitmeid eeliseid pöördkoodi ees. Esiteks töötavad liitmine, lahutamine ja korrutamine täiendkoodidega täpselt samamoodi, kui positiivsete täisarvude puhul. Teiseks on pöördkoodi puhul arvul 0 kaks esitusviisi (arvu 00000000 pöördkood on 11111111 ja vastupidi). Kolmandaks saab täiendkoodiga esitada arve vahemikus −2n−1...2n-1−1, samas kui pöördkoodiga saab esitada arve ühe võrra vähem: −(2n−1)+1...2n−1−1 (n on bittide arv kahendarvus).

Näited
------

Kahendarvud tabelis on esitatud 8-kohalisena.

| Kümnendarv | Otsekood | Täiendkood | Pöördkood |
| --- | --- | --- | --- |
| 0 | 00000000 | 00000000 | 11111111 |
| 1 | 00000001 | 11111111 | 11111110 |
| 2 | 00000010 | 11111110 | 11111101 |
| 3 | 00000011 | 11111101 | 11111100 |
| 12 | 00001100 | 11110100 | 11110011 |
| 96 | 01100000 | 10100000 | 10011111 |
| 97 | 01100001 | 10011111 | 10011110 |
| 127 | 01111111 | 10000001 | 10000000 |
|

Vaata ka
--------

* Kahendarv
* Pöördkood

Viited
------

1. ↑  Digitaalseadmete aritmeetika ja loogika I. Ariste,A.; Loengukonspekt, Tallinna Polütehniline Instituut, Informatsioonitehnika kateeder, 95lk, TPI rotaprint, Tallinn, 1971
Fernando VII  
*Francisco Goya maal.*
**Fernando VII** (14. oktoober 1784 Madrid – 29. september 1833 Madrid) oli Hispaania kuningas aastatel 1808 ja 1813–1833. Ta kuulus Borbónide dünastiasse.

Fernando VII oli kuningas Carlos IV poeg, kuigi on ka oletatud, et tema tegelik isa võis olla Manuel Godoy, Hispaania peaminister ja kuninganna María Luisa armuke.

Kui Carlos IV Aranjuezi mässu tagajärjel märtsis 1808 tagasi astus, sai Fernando 19. märtsil 1808 kuningaks. Noor kuningas otsis võimul püsimiseks toetust Napoleon I, kuid viimane sundis Fernando sama aasta 6. mail troonist loobuma ja nimetas uueks Hispaania kuningaks oma venna Josephi. Fernando veetis järgmised kuus aastat Prantsusmaal Napoleoni vangina.

Pärast mitmeid sõjalisi ja poliitilisi tagasilööke Hispaanias nõustus Napoleon I lõpuks 11. detsembril 1813 tunnistama Fernandot Hispaania seadusliku kuningana, kuid Fernando ei saanud kodumaale tagasi pöörduda enne, kui liitlasväed 1814. aastal Napoleoni purustasid.

Fernando valitsusaeg oli probleemiderohke. Hispaania Ameerika kolooniates oli puhkenud iseseisvussõda, mis jättis Hispaania ilma valdavast osast sissetulekutest. Revolutsioonilise Prantsusmaa mõjul olid ühiskonnas levinud liberaalsed ideed, mis nõudsid kuningavõimu piiramist ja võimude lahusust. Fernando VII katsed tagasi pöörduda absolutismi tõid 1820. aastal kaasa rahutused, mille tagajärjel kuningas vangistati. Kui ta 1823. aastal vabastati, olles andnud nõusoleku liberaalseteks reformideks ja lubanud kõigile mässu juhtidele amnestiat, murdis ta kohe oma lubadused, pöördus tagasi vana valitsemiskorra juurde ja lasi enamiku mässu juhtidest hukata.

Kuningas Fernando VII oli neli korda abielus, kuid neist abieludest sündis vaid neli tütart. See sundis kuningat enne surma muutma troonipärimiskorda, et võimaldada oma tütre Isabeli tõus troonile. See seadusemuudatus ning sügavad vastuolud konstitutsioonilise ja absoluutse monarhia pooldajate vahel tõid pärast kuninga surma kaasa karlistide sõjad.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Carlos IV** | **Hispaania kuningas**1808 | Järgnev**José I** |
| Eelnev**José I** | **Hispaania kuningas**1813–1833 | Järgnev**Isabel II** |
| Eelnev**Carlos IV** | **Jeruusalemma kuningas**1808–1833 | Järgnev**Isabella II** |
Tooma I tuulepark (Eesti)Tooma I tuulepark
Asendikaart
**Tooma I tuulepark** on tuulepark Eestis, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere külas. Tuulepargi hõlmatava maa-ala suurus on umbes 37,7 hektarit.

Tooma tuulepark rajati tollase haldusjaotuse järgi Lääne maakonnas Hanila vallas Esivere külas 2009. aastal. See on **Tooma tuulepargi** I etapp, mis saavutas täisvõimsuse 2010. aasta veebruaris. Tooma tuulepargis on kaheksa 2 MW võimsusega Enercon E-82-tüüpi elektrituulikut, mis kuuluvad OÜ-le Nelja Energia.

Pargi koguvõimsus on 16 MW.

Elektrituulikute tootja on Saksa ettevõte Enercon GmbH. 344 tonni kaaluva tuuliku masti kõrgus on 78 meetrit, rootori läbimõõt 82 meetrit ning kavandatud eluiga 20 aastat.

Tooma tuulepargi esimese etapi koguinvesteering on 25,9 miljonit eurot, rajamist haldab projektiettevõte Hanila Tuulepargid OÜ.

**Tooma tuulepargi aastatoodang**

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  ESIVERE TUULEPARK
2. ↑  "Olemasolev tuuleenergia Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. juuli 2019. Vaadatud 9. juulil 2019.
Douglas A-4 Skyhawk
**Douglas A-4 Skyhawk** on Ameerika Ühendriikide ettevõtte Douglas Aircraft Company 1950. aastate algul loodud ühemootoriline eelhelikiiruseline kerge USA sõjalaevastiku lennukikandjatele käitamiseks kohandatud reaktiivründelennuk. A-4 esmalend toimus 22. juunil 1954.

A-4 Skyhawk oli üks vähestest laevastiku tekilennukitest, mille tiivaotsad ei olnud ülesklapitavad, sest laeva tekil liiklemiseks oli lennuki 33° noolsusega deltatiiva 8,4-meetrine ulatus piisavalt väike. Skyhawk lendas Vietnami sõjas, Yom Kippuri sõjas ja Falklandi sõjas. Aastatel 1954–1979 ehitatud Douglas A-4 Skyhawki koguarv on 2960.

Tehnilised andmed
-----------------

* Meeskond: 1
* Deltatiiva ulatus: 8,38 m
* Tiiva noolsus 33°
* Tühikaal: 4,8 tonni
* Max lennukaal: 11 tonni
* Suurim horisontaalkiirus: 1100 km/h
* Reaktiivmootor: 1 × 5 kN, Pratt@Whitney J52-P408, kahekontuurne
* Relvastus: 2 × 20 mm automaatkahur Colt Mk12, riputustel: raketid, pommid (ka tuumapommid)

Kasutajad
---------

* Ameerika Ühendriigid
* Iisrael
* Argentina
* Kuveit
* Austraalia
* Uus-Meremaa
* Indoneesia
* Malaisia
* Brasiilia

Galerii
-------

* A-4A, A-4B, A-4C
* A-4E, A-4F, A-4M
Õlisalvei seemned
**Õlisalvei seemned** (inglise keeles *chia seeds*) ehk **tšiiaseemned** pärinevad õistaime õlisalvei viljadest. Õlisalvei kuulub huulõieliste sugukonda. Õlisavei on pärit Lõuna-Ameerikast, kus seda kasvatati juba eelajaloolistel aegadel. Mehhikos asteekide juures oli õlisalvei koguni nii hinnatud taim, et sellele pühendati iga-aastaseid pidustusi. Kolumbuse vallutuste järel vajus tšiiaseemnete tarvitamine unustustehõlma, kuna hispaania vallutajad keelasid pärismaalastel selle rituaalse tähendusega taime kasvatamise.

Kirjeldus
---------

Tšiiaseemed on toitainete sisalduse poolest linaseemnetest väärtuslikumad. Neid kutsuti indiaani jooksjate toiduks, sest seemned annavad palju energiat ning kaitsevad organismi vedeliku kaotuse eest. Tšiiaseemned sisaldavad suures koguses oomega-3-rasvhappeid, antioksüdante, k.a. kvertsetiini, kiudaineid, kaltsiumi, magneesiumi, fosforit, rauda ja boori.

Tšiiaseemnetes on 64% oomega-3- ja 19% oomega-6-rasvhappeid. Võrdluseks, linaseemnetes on need arvud vastavalt 58% ja 15%. Kahtlemata on nii tšiia- kui ka linaseemned suurepärased oomega-3 allikad, kuid tšiias on suurem mineraalainete sisaldus - nad sisaldavad 631 milligrammi kaltsiumi ja 466 mg magneesiumi 100 grammi seemnete kohta (linaseemnetes on vastavalt 199 mg kaltsiumi ja 362 mg magneesiumi).

Pole leitud tõendeid, et tšiiaseemnete kasutamine avaldaks mõju retseptiravimite toimele.

Kasutamine toidus
-----------------

Tšiiaseemneid kasutatakse erinevates toitudes: smuutides, hommikuhelvestes, energiabatoonides, jogurtis, tortiljades ning ka pagaritoodetes. Aastal 2009 lubas Euroopa Liit kasutada tšiiaseemneid kuni 5% leiva-saiatoodete kogu massist. Iraanis kasutatakse tšiiaseemneid šerbeti serveerimisel. Tšiiaseemnetest tehakse ka želatiinisarnast substantsi.

Dekoratiivne kasutus
--------------------

1970ndatel levis Ameerika Ühendriikides savikujukeste müük, mille peal olevaid õlisalvei seemneid kastes ja kasvatades sirgusid õlisalveitaimed.

Viited
------

1. ↑  "chia seemned". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. juuni 2017.
2. ↑  "Kirjeldus". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2017.
3. ↑  "Kasulikkus". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2017.
4. ↑  "Kasutamine toidus".
5. ↑  "Dekoratiivne kasutus".
**Toolse looduskaitseala** on looduskaitseala Lääne-Viru maakonnas Kunda linna ning Haljala ja Viru-Nigula valla territooriumil.

See moodustati Rakvere rajooni RSN Täitevkomitee 11.12.1978 otsusega nr. 198. Tänapäevase Toolse looduskaitseala kaitse-eeskiri on vastu võetud Eesti Vabariigi valitsuse määrusega nr. 117, 06.06.2005.

Kaitseala eesmärgid on: 

1. Kirde-Eestis ainulaadse soovikutammiku, väärtuslike metsakoosluste, merelinnustikule oluliste puhke ja toitumisalade ning kaitsealuste linnuliikide kaitse.
2. Mitmete rändlinnuliikide kaitse.
3. Väikesaarte ning laidude, jõgede-ojade, vanade lodumetsade, rusukallete ja jäärakute metsade (pangametsade) ning vasakkeermese pisiteo elupaiga kaitse.

Kaitseala maismaaosa pindala on 216,1 hektarit ja veeosa pindala on 251,8 hektarit. 

1992. ja 1993. aasta talvel taheti sinna rajada Kunda sadama nn. Toolse varianti. See plaan tõkestati Virumaa Linnuühingu presidendi Marek Vahula eestvõttel.

Viited
------

1. ↑  Riigi Teataja. I 2005.

Kirjandus
---------

* Virumaa koguteos. Artikkel: Virumaa linnustik, lk. 111-115. 1996, Marek Vahula.

Välislingid
-----------

* Toolse looduskaitseala keskkonnaregistris
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on üldmõistest; Pärnu ajalehe kohta vaata Heerold (ajaleht)* |

---

Baieri heerold hertsogi vapiga tabardis
**Heerold** oli ametnik, kes saadeti läbirääkimiste pidamiseks vastase juurde, samuti on keskajal heeroldid kuulutanud monarhi või muu feodaalisanda ametlikke teadaandeid ja korraldanud rüütliturniire.

Uusajal on heeroldid olnud peamiselt heraldika asjatundjad valitseja õukonnas. Mõnes riigis – sealhulgas Suurbritannias, Iirimaal, Kanadas ja Lõuna-Aafrika Vabariigis – on heeroldid praegu ametis riiklikult tunnustatud heraldika asjatundjatena heraldika järelevalve- ja registriasutustes.

Antiikaeg
---------

Antiikajal oli heerold isik, kes saadeti läbirääkimiste pidamiseks vaenlase juurde, selles mõttes diplomaadi eelkäija. Heerold pidi teate edastama mõlemas keeles ja valju häälega.

Ta hoidis heeroldikeppi ja oli seetõttu kaugele nähtav. Antiikajal peeti heeroldikeppi rahu, rahumeelse kaubavahetuse, heade sõnumite ja isikupuutumatuse sümboliks. Heeroldikeppi kaunistava maokujutise tähendus ja kepi võimalik seos Mercuriuse kepiga ei ole lõplikult selge.

Keskaeg
-------

Valitseja teenistuses heerold võis kanda valitseja vapiga tabardit nagu teisedki ohvitserid. Heeroldid osalesid tihti turniiride organiseerimisel ja olid seotud rüütlite varustusega, mis enamjaolt kandis rüütlite vappi. Seetõttu kujunesid heerolditest vappide asjatundjad ja siit pärineb sõna heraldika.

Tänapäev
--------

Tänapäeval on ametlikud palgalised heeroldid olemas mitmes riigis, mis üldiselt kuuluvad Rahvaste Ühendusse: Suurbritannias, Iirimaal, Kanadas ja Lõuna-Aafrikas. Nende tööks on teadaannete avalik ettelugemine. Lisaks määratakse tähtsate sündmuste, näiteks kroonimise puhuks ametisse erakorralisi heeroldeid.

Mõnel pool, näiteks Šotimaal, palkavad kõrgaadlikud oma teenistusse ka eraheeroldeid. Nemad tegelevad tavaliselt heraldika ja suguvõsauurimise ehk genealoogiaga.

Eestis on heeroldit kasutatud Vabariigi Presidendi 24. veebruari vastuvõtu puhul, mil heerold tutvustab presidendile ja televaatajaile külalisi nimepidi. Seda rolli on täitnud teiste seas Eero Raun, Tanel Jonas, Sergo Vares ja Meelis Kompus.

Viited
------

1. 1 2  Antiigileksikon, 1. kd. lk. 179-180
**Douai kanton** on kanton Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Kantoni keskus on Douai.

See koosneb järgmistest valdadest:

1. Courchelettes
2. Cuincy
3. Douai
4. Esquerchin
5. Flers-en-Escrebieux
6. Lambres-lez-Douai
7. Lauwin-Planque

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Nordi departemangu kantonid

Aniche **·** Annœullin **·** Anzin **·** Armentières **·** Aulnoye-Aymeries **·** Aulnoy-lez-Valenciennes **·** Avesnes-sur-Helpe **·** Bailleul **·** Cambrai **·** Le Cateau-Cambrésis **·** Caudry **·** Coudekerque-Branche **·** Croix **·** Denain **·** Douai **·** Dunkerque-1 **·** Dunkerque-2 **·** Faches-Thumesnil **·** Fourmies **·** Grande-Synthe **·** Hazebrouck **·** Lambersart **·** Lille-1 **·** Lille-2 **·** Lille-3 **·** Lille-4 **·** Lille-5 **·** Lille-6 **·** Marly **·** Maubeuge **·** Orchies **·** Roubaix-1 **·** Roubaix-2 **·** Saint-Amand-les-Eaux **·** Sin-le-Noble **·** Templeuve **·** Tourcoing-1 **·** Tourcoing-2 **·** Valenciennes **·** Villeneuve-d'Ascq **·** Wormhout
Toolse rannamehe tütar (aprill 2008)
Toolse rannamehe tütar
**Toolse rannamehe tütar** (ka *Pikk kivi*) on omapärase kujuga looduskaitsealune rändrahn Lääne-Virumaal Rakvere vallas Raudlepa külas Tallinna–Narva maantee ~103. kilomeetril piirdeheki ääres.

Rändrahn on arvatud arheoloogiamälestiseks.

Muistend
--------

*Toolse rannas elanud vanal ajal üks põhjatu rikas kalamees, kellel raha ja varandust juba mitmest põlvest päritud, arvestamata seda, mida ta ise kokku kraapinud või mis tont temale peale vedanud. Temal olnud üksainuke tütar, pealt nähes kaunima lillekese sarnane, aga seestpoolt kurja täis. Isa varandus venitanud tütrekese nina nii kõrgele, et tema arvates meie maal mehepoega ei võinud ollagi, kellele te mehele läheks. Sellest ei oleks muidu viga olnud, kui tema ise noormehi enda poole ei oleks ahvatlenud ja pärast pilgates häbiga oma teed saatnud, pealegi veel neid naernud ja rahva ees teotanud. Seda-mööda, kuidas põlatud kosilaste lugu päev-päevalt igal pool tuttavaks oli saanud, lõppes peiuratsude teetallamine, sest noored mehed mõtlesid: hällitagu ülemeelne oma rahakastide taga vanatüdrukuks, kelle liha peale pärast hundi hammas enam ei hakka. Paar aastat läinud selle peale rahulisti mööda, kus keegi enam kosjas ei käinud. Seal tulnud ühel hommikul üks võõras suurtsugu kosilane musta hobuse seljas, ise kullast ja hõbedast läikides, nõnda et teda vaks võrra vähemaks ei võinud arvata kui kuningapojaks. Niisugust kosilast ei tohtinud vanemad ega tütar põlata, vaid ta võeti suure au ja iluga vastu. Aga kui hiljem kosilane söömalauale paluti, ei võtnud ta ei kuiva ega märga oma suhu, vaid palus pruuti kiiresti riidesse panna ja tema koju tulla, mis siit kaugel ei olevat ja kus pulmapeod ja pulmalised nende tulekut juba ootamas. Sai piiga ennast ehitud, tõstis peiu ta ratsu turjale, kargas ise sadulasse ja sõitis kui tuul, nii et temast muud ei nähtud, kui hobuse kabjaraua tuld kivide vastu. Nad jõudsid suurele lagedale, seal seisnud uhke kivist ehitatud mõisa nede silme ees, mis pulmaliste lustikärast sumisenud. Peiu hüpanud hobuse seljast, aidanud ka neiu maha, võtnud oma käekõrva ja läinud temaga pidude tuppa. Kole naerukisa, mis tütarlapse luust ja lihast läbi käinud, võtnud neid toas vastu. Seal tõusnud raske kärgatus, kui oleks kõue müristamine maapinda lõhkunud. Selsamal silmapilgul olnud uhke mõisa kõigi pulmalistega otsekui ära pühitud, nii et neist riismekestki üle ei jäänud. Kui ümbruskaudu rahvas kära peale lugu läinud vaatama, ei leitud muud märgikest kui üks inimesekõrgune munakivisammas, samba ülemal pool otsas mitu vööti, mis kui helmekorrad kaela ümber jooksevad. Nõnda seisab kivisammas tänapäevani Kaarli mõisa Raudlepa küla väljal ülemeelikutele tütarlastele hirmutuseks.* (Friedrich Reinhold Kreutzwald)

Vaata ka
--------

* Eesti rändrahnude loend

Viited
------

1. ↑  Toolse rannamehe tütar kultuurimälestiste riiklikus registris

Välislingid
-----------

* Toolse rannamehe tütar kultuurimälestiste riiklikus registris
* Muistendi kirje EEVA
**Õmblusteta ühiskond** on loomulikul viisil ja ladusalt koostööd tegev ühiskond, kus eri ühiskonnakihid või ühiskondlikud rühmad, aga ka avalik sektor, ärisektor ja vabakond panustavad ilma pingutuseta ja hoolimata erinevustest omavahelisse koostöösse ning ühiste eesmärkide saavutamisse.

Termini tõi 2016. aastal käibele Kersti Kaljulaid osana oma agendast presidendi rollis.

On väidetud, et fraas tõlgib ingliskeelset terminit "seamless society", kuid nt 1998. aasta New Mexico osariigi ülikooli käsitlus muutustest töökultuuris seob selle hoopis töö- ja eraelu vaheliste piiride kadumisega ning termin omab selles kontekstis negatiivset konnotatsiooni.

Sarnases tähenduses Kersti Kaljulaiu poolt silmas peetud tähendusega on "seamless society" kasutusel tarkvaraettevõtte Nortal brändingus, mille koostas 2015. aastal Aku Collective disainiagentuur ja kus disainer Ryan Chapman töötas välja selle visualiseeringu. Ingliskeelne "seamless society" on kasutusel mh e-eesti turundusmaterjalides, mille jaoks on Aku Collective samuti tööd teinud.

Termini tähendust on selgitanud ka akadeemik Tarmo Soomere ja Kersti Kaljulaiu vabakonnanõunikuna töötanud Urmo Kübar, kes on selgitanud ning kasutanud seda ka hiljem väljaspool oma nõunikurolli.

Vaata ka
--------

* Komberuum
* Kaks Eestit
* Sotsiaalne sidusus

Viited
------

1. ↑  Joonas Hellermaa (27. detsember 2016). "President Kaljulaid: meie riigi ilmalikkus on parim kaitse võõraste religioonide eest". *Rahvusringhääling*.
2. ↑  Marko Reikop (9. oktoober 2021). "Kaljulaid: Eesti ühiskond on viie aastaga läinud paremaks". *Rahvusringhääling*.
3. ↑  "The Seamless Society". *New Mexico State University*. 1998.
4. ↑  Priit Kruus (18. september 2017). "Keelesäuts. Õmblusteta ühiskonnast". *Rahvusringhääling*.
5. ↑  "Nortal".
6. ↑  Marju Himma (11. august 2017). "President: õmblusteta ühiskond ei ole raha, vaid õigete asjade küsimus". *Rahvusringhääling*.
7. ↑  Anu Vahtra-Hellat (26. mai 2021). "The role of civil society organisations in a digital society".
8. ↑  Tarmo Soomere (23. veebruar 2018). "Akadeemia panustab õmblusteta ühiskonda". *Sirp*.
**Krooni valuutavahetuspunkti rööv** toimus 12. septembril 1999. Kella poole nelja ajal tungisid kolm meest Ühispanga litsentsi alusel töötanud Krooni valuutavahetuspunkti, ähvardasid tööl olnud tellerit relvaga, sidusid naise kinni ja röövisid esialgsetel andmetel 15 miljonit krooni eest valuutat.

Hilisema uurimise käigus selgus, et valuutat rööviti kokku 11 675 933 krooni väärtuses (746 228 €) ning politsei sai röövlite käest kätte 5 318 000 krooni (339 882 €). Röövlid tabati 1999. aasta oktoobri alguses ning kohtu alla anti Igor Jaakson, Vladimir Jaruškin, Deniss Dmitrijev, AH, Boriss Ostrovski ja Innar Kaasik. Uurimine näitas, et röövimise üks algatajaid oli valuutavahetuses töötanud turvamees AH.

Röövi otseses läbiviimises osalenud ja telleri kallal vägivallatsenud Boriss Ostrovski sai 4-aastase vanglakaristuse. Deniss Dmitrijev, Igor Jaakson ja AH said kõik 3-aastase vanglakaristuse. Röövleid sõidutanud taksojuht Innar Kaasik sai 4100-kroonise trahvi kuritegelikul teel saadud vara omastamises. Karistused tulid prokuröri nõutust kergemad, sest valuutavahetuspunkti omanik ei suutnud tõestada, et talt rööviti 11,6 miljonit, mille puhul oleks 6,3 miljonit leidmata jäänud.

Sündmust on peetud Eesti suurimaks raharööviks.

Viited
------

1. ↑  "Sajandi valuutarööv" Eesti Päevaleht, 14. september 1999
2. ↑  "Kohus 12 miljonit röövinud jõugu üle lükkus prokuröri haiguse tõttu" Eesti Päevaleht, 13. märts 2002
3. ↑  "Suurröövi lahendus jääb poolikuks" Eesti Päevaleht, 16. oktoober 2000
4. ↑  "Miljoniröövlitele kerge karistus" Eesti Päevaleht, 3. september 2003
5. ↑  "Suuremad röövid ja vargused" Postimees, 13. september 1999
*Mitte segamini ajada Ferromagnetismiga; Ülevaate saamiseks vaata Magnetism*
Magnetmomentide joondumine ferrimagnetilises materjalis
Füüsikas nimetatakse **ferrimagnetiliseks** materjali, milles esinevate osakeste magnetmomendid on vastassuunalised nagu antiferromagnetismis, kuid ferrimagnetites ei ole vastassuunalised momendid võrdsed, seetõttu esineb spontaanne magneetumine. See nähtus esineb siis, kui osakesteks on erinevad materjalid või ioonid (näiteks Fe2+ ja Fe3+).

Ferrimagnetismi esineb ferriitides ja magnetilistes granaatides. Vanim tuntud ferrimagnet on magnetiit (raud(II,III) oksiid; Fe3O4), alguses klassifitseeriti teda kui ferromagnetit, enne Néeli ferrimagnetismi ja antiferromagnetismi avastamist 1948.

Temperatuuri mõjud
------------------

➀ Allpool magneetumise kompensatsiooni punkti on ferrimagnetiline materjal magnetiline. ➁ Kompensatsiooni punktis magnetilised komponendid tühistavad üksteist ja kogu magnetmoment on null. ➂ Curie punktist ülevalpool, materjal ei ole magnetiline
Ferrimagnetid on sarnased ferromagnetitega selles, et nad on spontaanselt magneetunud allpool Curie temperatuuri ega näita magnetilist korrastatust (on paramagnetilised) sellest temperatuurist kõrgemal. Vahel esineb neil ka punkt *allpool* Curie temperatuuri, mida nimetatakse *magneetumise kompensatsiooni punktiks*, kus vastassuunalised momendid on võrdsed ja materjali kogu magnetmoment on null. Seda punkti on võimalik lihtsasti uurida granaatides ja haruldaste muldmetallide-siirdemetallide sulamites. Lisaks sellele võib leiduda ferrimagnetites ka *nurkmomendi kompensatsiooni punkt*, mille juures kogu nurkmoment kaob. See punkt on kriitiline rakendustes, kus vajatakse kiiret magneetumise pöördumist, ja kasutatakse magnetmäluseadmetes.

Omadused
--------

Ferrimagnetilistel materjalidel on suur takistus ja neil on anisotroopsed omadused. Magnetiline anisotroopia tekib siis, kui ferrimagnetile rakendatakse elektromagnetvälja. Kui selline väli joondab magnetilisi dipoole materjalis, tekib magnetmoment ja dipoolid pretsesseeruvad sagedusel, mida juhib rakendatud väli ja kutsutakse larmoriks või pretsessiooni sageduseks. Näiteks mikrolained, mis on ringpolariseeritud samas suunas kui see pretsessioon, interakteeruvad tugevalt magnetiliste dipoolmomentidega. Samas kui polarisatsioon on vastassuunaline, siis on interaktsioon nõrk. Seda anisotroopset omadust kasutatakse mikrolaineseadmete ehitamisel isolaatorites, tsirkulaatorites ja güraatorites.

Viited
------

1. ↑  Spaldin, Nicola A. (2010). "9. Ferrimagnetism". *Magnetic materials : fundamentals and applications* (2nd ed.). Cambridge: Cambridge University Press. Lk-d 113–129. ISBN 9780521886697.
2. ↑  L. Néel, *Propriétées magnétiques des ferrites; Férrimagnétisme et antiferromagnétisme*, Annales de Physique (Paris) 3, 137-198 (1948).
3. ↑  C. D. Stanciu, A. V. Kimel, F. Hansteen, A. Tsukamoto, A. Itoh, A. Kirilyuk, and Th. Rasing, *Ultrafast spin dynamics across compensation points in ferrimagnetic GdFeCo: The role of angular momentum compensation*, Phys. Rev. B 73, 220402(R) (2006).
**Karl Nehammer** (sündinud 18. oktoobril 1972 Viinis) on Austria poliitik, ta on Austria Rahvapartei liige. Ta on 6. detsembrist 2021 Austria liidukantsler.

Ta õppis Kalksburgi kolledžis ja Amerlingstrasse gümnaasiumis, mille lõpetas 1992. aastal. Seejärel töötas ta üheaastase vabatahtlikuna Austria relvajõududes järgneva kaasamisega kuni 1996. aastani. Seejärel töötas ta föderaalse riigikaitseministeeriumi teabeohvitseride õpetajakoolitajana ja strateegilise kommunikatsiooni koolitajana mitmesugustes asutustes, näiteks Kutse edendamise instituudis (BFI) ja ÖVP Poliitilises Akadeemias. Aastal 2012 lõpetas ta Doonau Kremsi ülikooli kaheaastase poliitilise suhtluse ülikoolikursuse ja lõpetas ülikooli magistrikraadiga (kuigi tal polnud bakalaureuse- ega diplomikraadi).

7. jaanuarist 2020 kuni 6. detsembrini 2021 oli ta Austria siseminister. 3. detsembril sai temast Austria Rahvapartei esimees ning 6. detsembril Austria liidukantsler.

Isiklikku
---------

Ta on abielus Katharina Nehammeriga.