**Vahuvein** on vein, milles on märkimisväärne kogus süsinikdioksiidi, mis teeb joogi kihisevaks. Süsinikdioksiidi saadakse veinisse kas loomuliku fermenteerumise tulemusena – veini kääritamisel pudelis (nn Champagne'i meetod, *méthode champenoise*) või suurt rõhku taluvas tsisternis (nn Charmat' meetod) – või siis hiljem veinisse lisades. 

Vahuvein on tavaliselt kas valge või roosa, aga leidub ka punaseid vahuveine nagu Itaalia *Brachetto* või Austraalia *Sparkling Shiraz*. Samuti varieerub vahuveinide magusus – need võivad olla väga kuivad ja hapud (*brut*), mille parimaks näiteks on *Champagne*, kuid võib olla ka väga magusaid (*doux*) vahuveine.

Prantsusmaa
-----------

Tuntuim vahuvein on kahtlemata *Champagne*. Seda toodetakse ainult Champagne'i piirkonnas Prantsusmaal. Peamised viinamarjasordid, mida seal kasutatakse, on *Pinot noir*, *Chardonnay* ja *Pinot Meunier*. 

Kõiki ülejäänud Prantsusmaal toodetud vahuveine nimetatakse *Crémant*. Vastavalt Prantsuse kvaliteedisüsteemile on ühtekokku 7 liiki *Crémant*'i:

* *Crémant d'Alsace*
* *Crémant de Bordeaux*
* *Crémant de Bourgogne*
* *Crémant de Die*
* *Crémant du Jura*
* *Crémant de Limoux*
* *Crémant de Loire*

*Mousseux*'ks nimetatakse vahuveini, mis ei ole valmistatud traditsioonilisel Champagne'i meetodil, samal ajal kui *Crémant*'iks saab nimetada ainult neid vahuveine, mis on valmistatud traditsioonilisel Champagne'i meetodil.

Luksemburg
----------

Luksemburg järgib Prantsusmaa eeskuju ja sealsed vahuveinid valmistatakse traditsioonilisel Champagne'i meetodil. Luksemburgi vahuveine nimetatakse *Crémant de Luxembourg*.

Saksamaa
--------

Saksamaa vahuvein on *Sekt*. Suurem osa (u 95%) vahuveine tehakse Charmat' meetodil ja ülejäänud osa vahuveinidest tehakse traditsioonilisel Champagne'i meetodil. Odavaid vahuveine tehakse Saksamaal ka süsinikdioksiidi hilisemal lisamisel veini sisse, aga neid vahuveine ei tohi nimetada *Sekt*iks, neid veine kutsutakse nimega *Schaumwein*, mis otsetõlkes tähendabki vahuveini.

Hispaania
---------

*Cava*ks nimetatakse vahuveine, mida toodetakse Hispaanias. Peamiseks veine tootvaks piirkonnaks on seal Kataloonia, vähesel määral toodetakse *Cava*sid ka Valencias, La Rioja piirkonnas, Aragonis ja Extremaduras. Hispaania *Cava*t valmistatakse Champagne'i meetodil, aga selle valmistamiseks kasutatakse teisi viinamarjasorte kui Prantsuse *Champagne*'is.

*Cava*t valmistatakse erineva kuivusastmega: *brut nature*, *brut* (eriti kuiv), *sec* (kuiv), *semisec* (keskmiselt kuiv/magus) ja *dolç* (magus).

Vastavalt Hispaania kvaliteedistandarditele tohib *cava*t valmistada traditsioonilisel meetodil (koos teise fermenteerimisega pudelis) ja kuues regioonis ning viinamarjasortidest tohib kasutada vaid viinamarju *Macabeu*, *Parellada*, *Xarel·lo*, *Chardonnay*, *Pinot noir* ja *Subirat*.

Itaalia
-------

Vahuveine tehakse mitmel pool Itaalias, kuid kõige tuntumad vahuveinid on järgmised:

* *Asti* – toodetakse Piemontes;
* *Lambrusco* – toodetakse Emilias;
* *Prosecco* – toodetakse Venetos;
* *Franciacorta* – toodetakse Lombardias.

Kuigi *Franciacorta* vahuveine tehakse traditsioonilisel meetodil, on enamik Itaalia vahuveine, nagu *Asti* ja *Prosecco,* tehtud siiski Charmat' meetodil.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vahuvein** |

* Veiniguru: Hispaania veinid