recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon** (inglise keeles *International Civil Aviation Organization*, lühend **ICAO**) on asutatud 7. detsembril 1944 Chicagos rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni alusel. Asutamislepingule kirjutas alla 52 riiki. Organisatsiooni peakorter asub Kanadas Montréalis. 13. mail 1947 jõustunud ühinemisleppe alusel on ICAO-l ÜRO eriorganisatsiooni staatus ning 2011. aasta seisuga 191 liikmesriiki. 

Kokkuleppe kohaselt on Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) peamine eesmärk töötada välja rahvusvahelise lennuliikluse arengu põhimõtted ning kooskõlastada ja suunata tehnilist arengut üldise lennuliikluse turvalisuse eesmärgil.

Liikmed
-------

Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni liikmeteks on 191 ÜRO liikmesriiki ja Cooki saared. Liikmesriigid pole Liechtenstein, Dominica, Niue, Tuvalu, Vatikan ja osaliselt tunnustatud riigid.

ICAO lennuväljade (-jaamade) rahvusvahelised tunnusmärgid
---------------------------------------------------------

Neljatähelise tunnusmärgi esimene täht näitab asukoha ala, teine täht riiki. Esitäht E tähistab Põhja-Euroopat, L Vahemere ümbrust. Näiteks:

* EF: Northern Europe, Finland – tähis EFTU: Põhja-Euroopa, Soome, Turu lennuväli
* ES: Northern Europe, Sweden – tähis ESSA: Põhja-Euroopa, Rootsi, Stockholm, Arlanda lennuväli
* EN: Northern Europe, Norway – tähis ENAT: Põhja-Euroopa, Norra, Alta
* EE: Northern Europe, Estonia – tähis EETN: Põhja-Euroopa, Eesti, Tallinn
* LF: Southern Europe, France – tähis LFPG: Lõuna-Euroopa, Prantsusmaa, Pariisi Charles de Gaulle'i lennuväli

Välislingid
-----------

* ICAO koduleht
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Leedu |
|  |
| Veerand-finaal | 2004 | Üliraskekaal |
| Veerand-finaal | 2008 | Üliraskekaal |
|  |
| Veerand-finaal | 2003 | Üliraskekaal |
| 1. ring | 2005 | Üliraskekaal |
| Veerand-finaal | 2007 | Üliraskekaal |
|  |
| Veerand-finaal | 2002 | Raskekaal |
| Pronks | 2004 | Üliraskekaal |

**Jarosław Jakszto** (leedupäraselt **Jaroslavas Jakšto**; sündinud 7. augustil 1980 Vilniuses) on Leedu endine poksija, rahvuselt poolakas. Ta oli kokku kahekordne Leedu meister üliraskekaalus (üle 91 kg) aastatel 2007 ja 2009.

Jakszto osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 2004. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Mohamed Alyle (Egiptus) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale David Price'ile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Jakszto osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Sebastian Köberile (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 14. maailmameistrivõistlustel (Houston, 2007), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Vjatšeslav Hlazkovile (Ukraina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Jakszto sai üliraskekaalus (üle 91 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksandr Povetkinile (Venemaa). Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 34. Euroopa meistrivõistlustel (Perm, 2002), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Vjatšeslav Hlazkovile (Ukraina) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  28. suveolümpiamängude poksivõistlus. Ateena 2004. Tulemused inglise keeles
2. ↑  29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles
3. ↑  12. maailmameistrivõistlused poksis. Bangkok 2003. Tulemused inglise keeles
4. ↑  13. maailmameistrivõistlused poksis. Mianyang 2005. Tulemused inglise keeles
5. ↑  14. maailmameistrivõistlused poksis. Houston 2007. Tulemused inglise keeles
6. ↑  35. Euroopa meistrivõistlused poksis. Pula 2004. Tulemused inglise keeles
7. ↑  34. Euroopa meistrivõistlused poksis. Perm 2002. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Jarosław Jakszto veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Hiid-soomusloom** (*Manis gigantea*) on soomusloomlaste sugukonda soomuslooma perekonda kuuluv imetaja, soomusloomaliste seltsi suurim esindaja.

Ta esineb Lääne- ja Kesk-Aafrika metsades ja savannides. Kõrgel mägedes ta ei ela.

Looma tüvepikkus on 75–80 cm, saba pikkus 50–65 cm. Isased on pisut suuremad emastest: isaste pikkuseks on koos sabaga mõõdetud kuni 140 cm, emastel kuni 125 cm. Isendi kaal on ulatunud 33 kg-ni.

Soomused on võrdlemisi suured, karv valkjas. Soomused on pruunid või punakaspruunid. Karvu ei esine mujal kui silmalaugudel. Tal on pikk koon, pikk paks saba ja suured esiküünised.

Hiid-soomusloom elab maapinnal, kaevab endale urge. Elupaigas peab leiduma vett ning sipelgaid või termiite, sest peaaegu midagi muud ta ei söö. Sel põhjusel on teda raske loomaaias pidada. Ta suudab ronida puude ja teiste objektide otsa.

Hiid-soomuslooma liikumise ajal toetub enamus looma keharaskusest tema sambasarnastele tagajalgadele. Esikäpad tõmbab loom rusikasse ja toetub maha mitte peopesade, vaid pigem randmetega, et kaitsta oma väärtuslikke küüsi. On nähtud, et loom tõuseb tagajalgadele ja liigub kahel jalal, hoides sabaga tasakaalu.

Tal on terav haistmine. Tema eluviisi on vähe uuritud, sest ta on ööloom. Nähtavasti on loomade suhtlemises tähtsal kohal väljaheited. Täiskasvanud loomad elavad enamasti üksikuna.

Hiid-soomusloom kuulub kõige vähem ohustatud liikide hulka. Siiski tema arvukus väheneb vihmametsade hävitamise ja üleküttimise tõttu. Ebausklikud inimesed arvavad tema soomustel olevat maagilist mõju. Kütitakse ka söödava liha pärast.

Hiid-soomuslooma kui liiki kirjeldas esimest korda saksa zooloog Johann Karl Wilhelm Illiger 1815. aastal.

Viited
------

1. ↑  Nixon, S. Pietersen, D. Challender, D. Hoffmann, M. Godwill Ichu, I. Bruce, T. Ingram, D.J. Matthews, N. & Shirley, M.H. (2019). *Manis gigantea*. *IUCNi punase nimistu ohustatud liigid*. IUCN 2019.
2. 1 2 3 4 5  "Loomade elu" 7. kd. lk. 101
Jarvise saare asend
**Jarvise saar** on 4,5 ruutkilomeetri suurune asustamata atoll, mis asub Vaikse ookeani lõunaosas, koordinaatidel 0°22′ lõunalaiust ja 160°01′ läänepikkust, umbes poolel teel Hawaii ja Cooki saarte vahel.

Jarvise saar on Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata ala. Saart haldab Ühendriikide siseministeeriumi kalandus- ja loodusteenistus (*U.S. Fish and Wildlife Service*) osana riiklikust looduskaitsealade süsteemist. Erinevalt enamikust atollidest on Jarvise saare laguun täiesti kuiv.

Esimeste eurooplastena märkasid saart 21. augustil 1821 meeskonnaliikmed Briti laevalt Eliza Francis (või Eliza Frances), mida juhti kapten Brown ning mille omanikud olid Edward, Thomas ja William Jarvis. Märtsis 1857 arvasid Ühendriigid Jarvise saare Guano Islands Acti alusel enda omandiks ning annekteerisid formaalselt 27. veebruaril 1858.

Saarel paikneb 1935. aastal rajatud alalise asustuseta asula nimega Millersville, mis sai nime USA õhukaubanduse ministeeriumi ametniku järgi.

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide poliitiline jaotus |
| --- |
| Osariigid | 
Alabama **·** Alaska **·** Arizona **·** Arkansas **·** California **·** Colorado **·** Connecticut **·** Delaware **·** Florida **·** Georgia **·** Hawaii **·** Idaho **·** Illinois **·** Indiana **·** Iowa **·** Kansas **·** Kentucky **·** Louisiana **·** Lõuna-Carolina **·** Lõuna-Dakota **·** Lääne-Virginia **·** Maine **·** Maryland **·** Massachusetts **·** Michigan **·** Minnesota **·** Mississippi **·** Missouri **·** Montana **·** Nebraska **·** Nevada **·** New Hampshire **·** New Jersey **·** New Mexico **·** New York **·** Ohio **·** Oklahoma **·** Oregon **·** Pennsylvania **·** Põhja-Carolina **·** Põhja-Dakota **·** Rhode Island **·** Tennessee **·** Texas **·** Utah **·** Vermont **·** Virginia **·** Washington **·** Wisconsin **·** Wyoming |  |
| Liiduringkond | 
Columbia ringkond |
| Sõltuvad alad | 
Ameerika Samoa **·** Guam **·** Põhja-Mariaanid **·** Puerto Rico **·** USA Neitsisaared |
| Hajasaared | 
Bakeri saar **·** Howlandi saar **·** Jarvise saar **·** Johnstoni atoll **·** Kingmani riff **·** Midway atoll **·** Navassa saar **·** Palmyra atoll **·** Wake'i saar |
**Richard Paul Astley** (sündinud 6. veebruaril 1966) on inglise laulja, laulukirjutaja ja raadioesineja. 

Tema 1987. aasta laul "Never Gonna Give You Up" oli edetabelite tipus 25 riigis ja võitis 1988. aastal Brit Awardi auhinnakonkursil parima briti singli tiitli. Selleks ajaks, kui ta 1993. aastal laulmises pausi tegi, oli Astley müünud umbes 40 miljonit plaati üle maailma.

Astley tegi *comeback*'i 2007. aastal, kui tema laul "Never Gonna Give You Up" sai ülemaailmseks meemiks nimetusega "rickrolling". Astley sai ka "Best Act Ever" auhinna internetihääletuses MTV Europe Music Awards 2008. aasta galal, ja tema 2016. aasta album "50" debüteeris Suurbritannias esikohal.

Lapsepõlv
---------

Astley on sündinud Inglismaal Newton-le-Paju linnas Lancashire'i krahvkonnas pere neljanda lapsena. Tema muusikaline karjäär algas siis, kui ta oli 10-aastane. Astley tuli koolist ära juba, kui ta oli 16 – olles päeval isa firmas autojuht ja õhtuti bändiliige mitmes kohalikus bändis.

Menu
----

Tema esimene singel oli vähe tuntud "Kui sa lähed". Selle looga ta edetabeleid ei purustanud. Tema järgmine lugu "Never Gonna Give You Up", mis tuli välja 1987. aastal, tegi seda aga üle maailma. See oli ka tema esimene soolosingel. "Never Gonna Give You Up" sai ka parimaks Briti singliks aastal 1988.

Ka tema edasised lood, näiteks "Whenever You Need Somebody" ja "Together Forever", olid väga populaarsed.

### Pikem paus

Rick Astley otsustas 27-aastaselt (1994. aastal) laulmisesse pausi teha, et keskenduda rohkem perele. Ta kasvatas üles tütar Emilie. 

### Tagasitulek

Rick Astley naasis laulmise juurde 2001. aastal oma uue singliga "Keep It Turned On", millest sai väike hitt ööklubides. Pärast seda on ilmunud veel album "Portrait", singel "Keep Singing" ja album "50".

Rickroll
--------

2007. aastal sai Rick Astley laul "Never Gonna Give You Up" jälle populaarseks, kuna see muutus ülemaailmseks internetimeemiks "Rickrolling". *Rickrolling*'u põhimõte on trikitada veebikasutajad vaatama Rick Astley laulu "Never Gonna Give You Up", kui nad avavad lingi, mis tundub olevat midagi muud.

*Rickrolling* muutus lausa nii populaarseks, et YouTube muutis oma iga video oma esilehel *rickroll*'iks ja MTV 2008. aastal andis Rick Astleyle parima internetiteo auhinna.

Isiklikku
---------

Rick Astley on abielus Lene Bausageriga, kellega tal on tütar Emilie (s 1992). Astley kohtas Lenet, kui ta töötas RCAs 1988. aastal. Pere elab Londonis.

Viited
------

1. ↑  "Biography". Mike Stock Music. Originaali arhiivikoopia seisuga 3.10.2011. Vaadatud 11.06.2013.
2. ↑  Rickastley.com – Biography. Vaadatud 28. aprill 2010. (web.archive.org)
3. ↑  US (29.07.2008). "Rick Astley". MySpace.com. Vaadatud 11.06.2013.
4. ↑  Shropshire Star.com – 7 June 2008. Vaadatud 28. jaanuar 2010.
5. ↑  Liverpool Echo – 12 November 2007. Vaadatud 28. jaanuar 2010.
6. ↑  Rick Biografia. VH1 Spañol (undated). Vaadatud 27. detsember 2006.
7. ↑  "Astley shortlisted for MTV award". BBC News. 2.10.2008. Vaadatud 22.11.2008.
8. ↑  "Rick Astley: The pop idol returns". London: The Independent. 13.10.2005. Vaadatud 16.05.2010.
Sloveenia Riviera (sh Trieste ja Trieste laht) satelliidikujutisel
Koper
Izola
Piran
Portorož
**Sloveenia Riviera** (sloveeni keeles *Slovenska obala*) nimega tuntakse Aadria mere Trieste lahe ääres asuvat Sloveenia rannikuala. Sloveenia Riviera moodustab osa Istria poolsaarest ja selle pikkus on 46,6 km. Tegemist on turistide seas populaarse mereäärse sihtkohaga, mida iseloomustab Sloveenia ja Itaaliaga seotud ajalooline pärand.

Geograafia
----------

Sloveenia Istrias asuv Sloveenia Riviera kuulub riigi Ranniku–Karsti statistilisse piirkonda. Piirkond jääb ajaloolise Sloveenia Rannikumaa aladele. Põhjas piirneb Sloveenia Riviera Itaaliaga ja lõunas Horvaatiaga. Riviera põhjapoolseim punkt on Koperi lahe ääres asuv neem Debeli Rtič. Lõunapoolseim punkt on aga Pirani lahe ääres asuv Sečovlje küla, mis jääb Sečovlje soolaväljade looduspargi lähistele.

Sloveenia Riviera rannikule jääb 14 asulat (sulgudes on toodud itaaliakeelne nimi):

* Ankaran (*Ancarano*);
* Koper (*Capodistria*) koos Bertoki (*Bertocchi*) asulaga;
* Izola (*Isola*) koos Dobrava ja Jagodje asulatega;
* Piran (*Pirano*) koos Fiesa (halduslikult osa Portorožist), Lucija, Parecagi, Portoroži (*Portorose*), Seča, Sečovlje ja Strunjani asulatega.

Transport
---------

Sloveenia Riviera rannikul asuvad Koperi, Izola, Pirani, Lucija ja Portoroži sadamad. Koperis asub Divača–Koperi raudtee lõppjaam ja Sečovlje lähedal Horvaatia piiri ääres asub Portoroži lennujaam. Peamine Rivierasse viiv maantee on riiklik tee number 111, mis liitub Koperis Ljubljanasse ja Maribori viiva suurema maanteega A1.

Vaata ka
--------

* Sloveenia Istria
* Dragonja jõgi
* Veneetsia laht
* Riviera
* Prantsuse Riviera
* Austria Riviera
* Prantsuse Riviera
* Türgi Riviera

Viited
------

1. ↑  The World Factbook by CIA.
2. ↑  Ankarani omavalitsuse ametlik koduleht.

Välislingid
-----------

* Teavet ja kaarte Sloveenia Riviera kohta

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Slovene Riviera seisuga 02.05.2019*.
**Gao Jingyi** (hiina 高晶一, *pinyin*is: Gāo Jīngyī, sündinud 1982) on pikka aega Eestis elanud hiina keeleteadlane.

Tema peamised uurimisvaldkonnad on etümoloogia ja filoloogia. Ta on avaldanud kolm monograafiat ja artikleid, sealhulgas ka sellistes indekseeritud ajakirjades nagu Linguistica Uralica ja Trames Eestis, Yǔyán yánjiū (Keele uurimine) Hiinas, Studies in Language Hollandis ja Central Asiatic Journal Saksamaal.

Ta on uurinud ühiseid etümoloogiaid ka nendes keelkondades, mida tavaliselt ei võrrelda, nt hiina ja germaani keelte vahel, hiina ja uurali keelte vahel, ungari ja jenissei keelte vahel.

Gao on kaitsnud 2014. aastal Tartu Ülikoolis üldkeeleteaduse erialal filosoofiadoktori kraadi (juhendaja Urmas Sutrop). Ta on töötanud alates 2008. aastast Eesti Keele Instituudis, lisaks alates 2010. aastast Tartu Ülikoolis. Ta on õpetanud ka Tallinna Ülikoolis. 

Alates 2016. aastast on ta Pekingi rahvusvaheliste õpingute ülikooli (Beijing International Studies University) erakorraline professor.

Ta on esimese eesti keelest otse hiina keelde tõlgitud raamatu "Eesti muinasjutud" (Peking, 2010) tõlkija.

Ta on koos Märt Läänemetsaga koostanud esimese spetsiaalselt eesti õppijale mõeldud hiina keele õpiku (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015).

Gao on koostanud esimese eesti-hiina sõnaraamatu "Eesti-hiina põhisõnavara sõnastik" (EKSA, 2019).

Tunnustus
---------

* 2010 Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi Kreutzwaldi mälestusmedal (Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjuttude hiina keelde tõlkimise eest)

Viited
------

1. ↑  Gao Jingyi Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
2. ↑
3. ↑  Raimu Hanson, "Ilmus esimene eestikeelsetele õppijatele tehtud hiina keele õpik", Tartu Postimees, 21. detsember 2015.
4. ↑

Välislingid
-----------

* Gao Jingyi koduleht
* Hiina Baidu Encyclopedia artikkel Gao Jingyist
* Jingyi Gao: "Hiina ja soome-ugri keelte ühisest päritolust" Novaator ERR, 30. jaanuar 2015
* Eesti-hiina sõnaraamat, Eesti keele põhisõnavara sõnastiku alusel koostanud Gao Jingyi, Eesti Keele Instituut, Eesti Keele Sihtasutus, 2014.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Šotimaa omavalitsusest; Utah' linna kohta vaata artiklit Highland (Utah); California linna kohta vaata artiklit Highland (California); Indiana linna kohta vaata Highland (Indiana).* |

---

**Highland** ('mägismaa') on Šotimaa suurim omavalitsus. Asub Põhja-Šoti mägismaal.

Omavalitsusala moodustati 1975. aastal mitme endise maakonna liitmisel.

2017. aastal elas omavalitsuses 235 200 inimest.

Viskitootmine
-------------

Omavalitsuses toodetakse viskit Balblairi, Ben Nevise, Clynelishi, Dalmore'i, Dalwhinnie, Glenmorangie, Glen Ordi, Millburni, Old Pulteney, Royal Lochnagari, Teaninichi, Tomatini ja Wolfburni destilleerimiskojas.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Highland – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 

Šotimaa omavalitsused

Aberdeen **·**  Aberdeenshire **·**  Angus **·**  Argyll and Bute **·**  Clackmannanshire **·**  Dumfries and Galloway **·**  Dundee **·**  East Ayrshire **·**  East Dunbartonshire **·**  East Lothian **·**  East Renfrewshire **·**  Edinburgh **·**  Falkirk **·**  Fife **·**  Glasgow **·**  Highland **·**  Inverclyde **·**  Midlothian **·**  Moray **·**  Na h-Eileanan Siar (Välis-Hebriidid) **·**  North Ayrshire **·**  North Lanarkshire **·**  Orkney saared **·**  Perth and Kinross **·**  Renfrewshire **·**  Scottish Borders **·**  Shetlandi saared **·**  South Ayrshire **·**  South Lanarkshire **·**  Stirling **·**  West Dunbartonshire **·**  West Lothian
Highlflyer
**Highflyer** (prefiksiga HMS ehk Her Majesty's Ship, 'tema majesteedi laev') oli Kuninglikule Mereväele ehitatud Highflyer-klassi ristlejate juhtlaev, mis valmis 1890. aastate lõpus.

See alustas oma karjääri lipulaevana Ida-India ning Põhja-Ameerika ja Lääne-India jaamades. Laev võeti reservi 1908. aastal, enne kui sai taas Ida-India jaama lipulaevaks 1911. aastal. Kaks aastat hiljem naasis laev koju, kus see muudeti õppelaevaks. Esimene maailmasõja alguses 1914. aasta augustis, määrati see Kesk-Atlandi üheksandasse ristlejaeskaadrisse, et segada Saksa kaubandusretki ja kaitsta liitlaste laevastikku.

Päevad pärast sõja algust tabas see ühte Hollandi laeva, mis vedas saksa vägesid ja kulda. Seejärel uputas see Hispaania Sahara ranniku lähedal Saksa relvastatud abiristleja Kaiser Wilhelm der Große. Highflyer veetis suurema osa ülejäänud sõjast konvoisaatja ülesannetes ja viibis Halifaxi plahvatuse ajal 1917. aasta lõpus Halifaxis. 

Sellest sai pärast sõda taas Ida-India jaama lipulaev. Laev müüdi vanarauaks 1921. aastal.

Välislingid
-----------

 Highflyer – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Gao Xingjian
**Gao Xingjian** (hiina 高行健; pinyin: Gāo Xíngjiàn; sündinud 4. jaanuaril 1940 Ganzhous, Jiangxi provintsis) on hiina emigrandist kirjanik. 2000. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

1988. aastal asus ta elama Prantsusmaale. Gao Xingjian elab Pariisis ja on alates 1998. aastast Prantsusmaa kodanik.

Teoseid
-------

* "Gei wo laoye mai yugan" (给我老爷买鱼竿), 1986
* "Língshān" (灵山), 1989

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gao Xingjian** |

Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
2002. aasta versioon
--------------------

**"Would You Love a Monsterman?"** on Soome bändi Lordi esimene singel, mis ilmus singlina 2002. aastal. 

Soomes tõusis see edetabelites esikohale. Laul on pärit Lordi albumilt "Get Heavy". Singlil mängivad Lordi teine bassist Magnum, klahvpillidel on Enary, trummidel Kita, kitarrist on Amen ning laulab Mr. Lordi. Aastal 2006 salvestati laul uues versioonis, kui vahetunud oli bassist (OX) ning klahvpille mängis Awa. See singliversioon oli limiteeritud reklaamsingel, samuti ilmus laul albumi "The Arockalypse" eriväljaandel. Singlimüügi suurendamiseks anti esimesele 500 ostjale kaasa koomiks "Monster Magazine".

### Lood albumil

1. "Would You Love a Monsterman?" (Single Mix)
2. "Biomechanic Man"
3. "Would You Love a Monsterman?" (radio edit)

### Liikmed

* Mr. Lordi (laulja)
* Amen (kitarr)
* Magnum (basskitarr)
* Kita (trummid)
* Enary (klahvpillid)

2006. aasta reklaamsingel
-------------------------

Singlist ilmus uusversioon ja uus muusikavideo 2006. aasta sügisel. Uuem versioon tehti Ameerika Ühendriikides reklaamimiseks. 

Singel ilmus reklaamversioonina raadiojaamades mängimiseks ning seda võis võita Soome joogitehase Olvi korraldatud auhinnamängus. Singlit tehti vaid paarsada tükki.

### Lood plaadil

1. "Would You Love a Monsterman?" (2006)

Välislingid
-----------

* Singel Would You Love a Monsterman? - Lordi army
Margus Ulst
**Margus Ulst** (sündinud 24. veebruaril 1961 Tartus) on eesti arst, arstiteadlane ja majandustegelane. Ta oli 2003 – 2017 Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liige, kelle haldusalasse kuulusid ravi-, õppe- ja teadustöö. Ta kuulub Eesti Reformierakonda.

Haridus ja karjäär
------------------

Ta lõpetas 1986 Tartu ülikooli arstiteaduskonna ja 1987 internatuuri röntgenoloogia alal. Ta spetsialiseerus neuropatoloogiale. Ta on käinud radiodiagnostika väljaõppekursustel Soomes, Austrias, USA-s ja mujal. Aastal 1994 osales ta Inglismaal Yorki ülikoolis tervishoiuökonoomika kursustel. Aastal 1999 sai ta tervishoiuökonoomika alal majandusmagistriks. Ta on end täiendanud tervishoiu juhtimise kursustel. 

Aastatel 1986–1993 töötas ta Tartu Kliinilises Haiglas röntgenoloogina, 1993 samas röntgendiagnostika osakonna juhatajana, 1993–1999 Maarjamõisa haigla peaarsti asetäitjana ja 1999–2003 Tartu Ülikooli Kliinikumi radioloogiateenistuse direktorina. 

Alates 22. detsembrist 2003 kuni novembrini 2017 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi ülemarst ja juhatuse liige.

Alates novembrist 2018 kuni jaanuarini 2021 oli Ulst Valga haigla juhataja. 

Margus Ulstil on publikatsioone röntgenoloogia, neuroloogia ja telemeditsiini alal.

Ta on Eesti Radioloogia Ühingu ning selle ekspertnõukogu liige ja Euroopa Radioloogiaassotsiatsiooni liige.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on kolm last.

Välislingid
-----------

* Tutvustus TÜ Kliinikumi lehel
* Valga haigla juht pakkus väljaspool järjekorda oma prominentsetele Rotary klubivendadele koroonavaktsiini, Delfi, 19. jaanuar 2021
**Gardemariin** (vene keeles *гардемарин*; prantsuse keeles *garde-marine* 'merekaardivägi') oli keiserlikul Venemaal aastail 1716–1917 mereväes mitšmanist madalam sõjaväeline auaste. 

Aastatel 1716–1752 ja 1860–1882 oli gardemariini auaste riviauaste; ülejäänud ajal nimetati gardemariinideks mereväeõppeasutuste kasvandikke. 

Auastme võttis 1716. aastal kasutusele Peeter I, et anda see Merekaardiväe Akadeemia (Академия морской гвардии) lõpetajatele, kes olid arvatud gardemariiniroodu (1718. aastast). Laevadel arvati gardemariinid "alamväelaste" hulka. Nad kandsid Preobraženski polgu vormi. Mereväemäärustiku järgi olid nad "в бою, как солдаты, в ходу, как матросы". Pärast praktilisi meresõite nooremgardemariini ja vanemgardemariini auastmes ülendati nad ohvitserideks. 1720. aasta mereväemäärustiku järgi ei olnud gardemariinide arv laevadel fikseeritud. Lahingu ajal kinnistati iga gardemariin mõne suurtüki juurde, kus ta aitas kanoniire. Ülejäänud aja täitsid nad madruse kohustusi, kuid neli tundi päevas olid nad kohustatud omandama teiste ametite kohustusi. Poolteist tundi päevas tegeles nendega tüürimees, 30 minutit sõdurite väljaõppega tegelev ohvitser, kes õpetas musketi käsitsemist, ühe tunni konstaabel või suurtükiväeohvitser, kes õpetas suurtükkidega ümberkäimist, ning ühe tunni kapten või mõni ohvitser, kes õpetas laeva juhtimist. 

Aastal 1752 kaotati mereväeohvitsere ettevalmistavad õppeasutused ning nende asemel avati Peterburis Mereväekorpus (Морской корпус). Nüüd hakati gardemariinideks nimetama selle kasvandikke, kes olid õppinud kolm aastat. Esimeses gardemariiniklassis õpiti aritmeetikat, geomeetriat, trigonomeetriat, võõrkeelt ja mitmeid mereteadusi. Teisel ja kolmandal aastal õpiti erialaaineid, kusjuures kahel esimesel aastal olid suvekuud ette nähtud praktikale laevadel. 

Aastast 1906 anti mereväekorpuse või mereväeinseneride kooli (Морское инженерное училище) lõpetajatele, kes olid suunatud laevapraktikale, laevagardemariini auaste. Pärast aastast praktikat sooritasid gardemariinid praktilised eksamid ning nad ülendati mitšmaniteks (laevaehitajad ja mehaanikud alamporutšikuteks. Laevagardemariinid, kes praktilisi eksameid edukalt ei sooritanud ning näitasid üles halbu meremeheomadusi ja halba ettevalmistust mereväeteenistuseks, vabastati teenistusest ning neile anti admiraliteediporutšiku auaste või X klassi tsiviilteenistuse auaste. 

Pärast oktoobrirevolutsiooni gardemariini auaste kaotati.

Vaata ka
--------

* teenistusastmete tabel
* kursant
**Neuilly-sur-Seine** on omavalitsusega linn Prantsusmaal Île-de-France'i piirkonnas Hauts-de-Seine'i departemangus Nanterre'i ringkonnas, Neuilly-sur-Seine'i kantoni ainus omavalitsus, Pariisi eeslinn.

Asub Seine'i paremkaldal 6,8 km kaugusel Pariisi kesklinnast loodes. Idas ja lõunas piirneb Pariisiga (idast lõunasse Villiers' värava, Ternesi värava, Porte Maillot' ja Boulogne'i metsaga), läänes Seine'iga (teisel pool jõge on La Défense'i kvartal Courbevoie ja Puteaux' territooriumil) ja põhjas Levallois-Perret'ga.

Neuilly-sur-Seine hõlmab ka suurema osa Île de la Jatte'ist (ainult põhjatipp kuulub Levallois-Perret'le) ja Île de Puteaux kirdetipu, mida kutsutakse Île de Pont'iks.

Neuilly-sur-Seine on üks Euroopa tihedamini asustatud piirkondi. See on tuntud jõukamate inimeste elamurajoonina. Linnas on 3 metroojaama: Porte Maillot' metroopeatus, Les Sablonsi metroopeatus ja Pont de Neuilly metroopeatus.

Linnas sõlmiti 27. novembril 1919 Neuilly rahu.

* Metroorong Pont de Neuilly metroopeatuse lähedaMetroorong Pont de Neuilly metroopeatuse läheda
* RaekodaRaekoda

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Välislingid
-----------

* Neuilly-sur-Seine'i koduleht
Margus Toomla (2023)
**Margus Toomla** (sündinud 16. oktoobril 1980) on eesti tantsujuht ja koreograaf, Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse (ELT SA) juht alates 2. novembrist 2020.

Margus Toomla hakkas rahvatantsuga tegelema 16-aastaselt 1996. aastal Maido Saare käe all, hiljem jätkas tantsimist tantsuansamblis Lee.

1999. aastal lõpetas ta Viimsi Keskkooli ja 2003. aastal bakalaureusekraadiga Tallinna Pedagoogikaülikooli, kus oli õppinud koreograafia õppetoolis.

Hiljem on ta esinenud muusikalides, kruiisilaevadel, viljelenud kaasaegset tantsukunsti ning olnud mitmel tantsupeol liigijuht (3.–4. klasside ja 5.–6. klasside rühmad). Toomla on õppinud klassikalist laulmist Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis.

Ta oli 2017. aasta XII noorte tantsupeo "Mina jään" pealavastaja.

Kuni ELT SA juhatajaks valimiseni oli ta Mustamäe Kultuurikeskuse Kaja juhataja.

Tunnustus
---------

* 2017 Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia (koos Heli Jürgensoniga, XII noorte laulu- ja tantsupeo "Mina jään" peadirigent ja pealavastaja)

Viited
------

1. ↑  "Selgusid Kultuurkapitali aastapreemiate laureaadid". *Eesti Kultuurkapital*. 02.02.2018. Vaadatud 11.02.2018.
**Regressioonitestimine** (inglise keeles *regression testing*, ladina keeles *regressio* – liikumine tagasi) on üldnimetus kõikide tarkvara testimise tüüpidele, mis on suunatud vigade avastamisele varem testitud rakenduses või programmikoodis.

Põhiprintsiip
-------------

Regressioonitestimise idee kohaselt kontrollitakse programmi uut versiooni teist korda juba olemasolevate testidega.

### Eesmärgid

1. Veenduda, et programmi uue versiooni integreerimine ei toonud endaga kaasa vigade tekkimist juba testitud koodis.
2. Veenduda, et muutunud süsteem vastab endiselt nõuetele. Vigu, kus programm pärast muutuste integreerimist ei tööta enam nii nagu peaks, nimetatakse regressioonivigadeks (ingl *regression bugs*).

Regressioonitestimine algatatakse pärast esimest uuendust ja lõpetatakse lõppversiooniga. Pärast iga versiooniuuendust regressioonitestide hulk suureneb. Sellepärast pikeneb ka nende täitmise aeg ja teiste ressursside vajadus. Regressioonitestimine võib koosneda ainult edukalt sooritatud testidest: ei ole mõtet kontrollida mooduli funktsionaalsust, kui eelnevas versioonis see ei töötanud.

Automatiseerimine
-----------------

Tavaliselt kasutatakse regressioonitestimiseks testjuhtumeid (ingl *test case*), mis kirjutati programmi väljatöötamise alguses. Samuti on soovitatav regressioonitestid automatiseerida, sest neid on vaja kasutada programmi igas järgmises versioonis. Tihedaks automaattestimiseks kasutatakse spetsiifilist tarkvara, mis paneb teste käima teatud ajavahemiku järel. Väikeses projektis võib see toimuda pärast iga õnnestunud kompilatsiooni, suuremas projektis igal ööl või igal nädalal.

Cem Kaneri arvamus
------------------

Florida Tehnoloogia Instituudi tarkvaratehnika professor Cem Kaner on arvatavasti tuntuim tarkvara kasutatavuse ja testimise spetsialist.

Kaner kirjeldas kolme regressioonitestimise põhitüüpi: 

* vea regressioon (ingl *bug regression*) – katse tõestada, et parandatud viga tegelikult ei ole parandatud;
* vanade vigade regressioon (ingl *old bug regression*) – katse tõestada, et koodi või andmete viimane uuendus lõhkus vanade vigade parandust, n-ö vanad vead on uuesti tekitatavad;
* kõrvalnähu regressioon (ingl *side effect regression*) – katse tõestada, et koodi või andmete viimane uuendus lõhkus teisi rakenduse osi.

Regressioonitestimise kohta on Cem Kaneril ja James Bachil presentatsioon "Musta kasti tarkvara testimine: Osa 11 – regressioonitestimine" (*Black Box Software Testing: Part 11 - Regression Testing*).

Regressioonitestimise kasutamine
--------------------------------

* Regressioonitestimine on ekstreemprogrammeerimise lahutamatu osa.
* Regressioonitestimist võib kasutada mitte ainult korrektsuse kontrollimiseks, vaid ka tulemuse kvaliteedi hindamiseks. Näiteks kompilaatori kirjutamise korral kasutatakse regressioonitestimist saadud koodi suuruse, selle täitmise kiiruse ja iga testi näidiste kompilatsiooni aja vaatlemiseks.

Viited
------

1. ↑  "Cem Kaner" Wikipedia

Välislingid
-----------

* "Black Box Software Testing: Part 11 - Regression Testing" (inglise keeles)
* Cem Kaneri koduleht (inglise keeles)
Riikliku julgeoleku eriauastet omava töötaja embleem vormikuue käisel
Riikliku julgeoleku vanemmajori lõkmed vormikuue krae otstel (1937–1943)
**Riikliku julgeoleku vanemmajor** (vene keeles *старший майор государственной безопасности*) oli aastatel 1935−1943 Nõukogude Liidu riikliku- ja sisejulgeoleku ametkondades kasutusel olnud eriauaste, millele tinglikult vastas sõjaväeline auaste Punaarmees diviisikomandör (1940. aastast kindralmajor).

Nõukogude Liidus olid riikliku julgeoleku eriauastmed kasutusel NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadis (1935–1945) ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadis (1941–1945).

Riikliku julgeoleku vanemmajori auaste oli riikliku julgeoleku 3. järgu komissarist madalam ja riikliku julgeoleku majorist kõrgem. 1935. aastal anti riikliku julgeoleku vanemmajori auaste 47 tšekistile. Viimati anti seda auastet novembris 1942.

Riikliku julgeoleku vanemmajoreid
---------------------------------

* 1938 – Nikolai Vlassik, hilisem kindralleitnant
* 1939 – Ivan Serov, hilisem armeekindral
* 1940 – Viktor Abakumov, hilisem kindralpolkovnik
* 1941 – Boriss Kumm, eriauastme sai 2. jaanuaril; hilisem kindralmajor.
* 1941 – Andrei Murro, eriauastme sai 29. märtsil; hukkus augustis 1941 Tallinnast evakueerumisel Soome lahel.
* 1941 – Pavel Sudoplatov, hilisem kindralleitnant

Eriauastme kaotamine
--------------------

NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 9. veebruarist 1943 seati sisse uued eriauastmed NKVD töötajatele. Kaotati riikliku julgeoleku vanemmajori ja viidi sisse riikliku julgeoleku komissari eriauaste. Seoses sellega toimus auastme kaotamise ajal elus olnud eriauastme omanike ümberatesteerimine, mille tulemusena anti 14. veebruaril riikliku julgeoleku komissari auaste 89 riikliku julgeoleku vanemmajorile (sealhulgas Boris Kummile).

Välislingid
-----------

* Персональные звания и знаки различия в органах госбезопасности. memo.ru
**Aarne Olavi Neeme** (sündinud 19. veebruaril 1945 Geras Saksamaal) on eesti päritolu Austraalia lavastaja.

Aarne Neeme vanemad Johannes Näkk ja Hilja Leitu olid pärit Tartust. Teise maailmasõja ajal septembris 1944 põgenesid nad Tallinnast Saksamaale, kus veebruaris 1945 sündis ka Aarne. 

Perekond kolis 1948. aastal, kui Aarne oli nelja-aastane, Austraaliasse Melbourne’i.

Tegevus Austraalias
-------------------

Aarne Neeme lõpetas 1962. aastal Melbourne’is balletikooli ja 1965. aastal samas teatrikooli ning 1969. aastal Sydneys ülikooli ja 1970. aastatel sai temast hinnatud teatrilavastaja. 

Oma pika karjääri jooksul on tegutsenud ta mitmes Austraalia teatris. Ta oli aastatel 1969–1971 Perthi Octagoni teatri ja aastatel 1971–1972 Sydney Nimrod Streeti teatri direktor. Aastatel 1973–1977 oli ta Perthi National Theatre Company kunstiline juht, aastatel 1980–1982 oli ta Hunter Valley teatri ja aastast 1990 Perthi Hole in the Walli, olles samaaegselt aastatel 1994–1995 Sydney Actor's Centre kunstiline juht.

Ta töötas aastatel 1985–1989 Lääne-Austraalia Kunstide Akadeemia draamaosakonna juhatajana ja aastatel 1992–1994 Singapuri Riikliku Ülikooli teatriõppejõuna.

Tegevus Eestis
--------------

1999. aastal tõi ta Viljandis Ugala teatris lavale Austraalia näitemängu «Sõbrad ja raha».

### Lavastused

* "Sõbrad ja raha", David Williamson. Tõlkija Peeter Tammearu. Lavastaja Aarne Neeme (Austraalia) Kunstnik Jaak Vaus Muusikaline kujundaja Peeter Konovalov.

Peaosades mängisid Luule Komissarov, Arvo Raimo, Vilma Luik jt.

Isiklikku
---------

Tema isa oli Eesti ja Austraalia kunstnik Johannes Näkk (hilisema nimega Gunnar Neeme).

Viited
------

1. ↑  Ekraanile jõuab eestlase lavastatud populaarne Austraalia seebiooper

Kirjandus
---------

* Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011

Välislingid
-----------

* TLÜAR väliseesti isikud
* Ekraanile jõuab eestlase lavastatud populaarne Austraalia seebiooper 30. juuli 2009
**Regulaator** (ingl *controller*) on tehnikas seade või seadis, mis koos andurite ja täituritega on ette nähtud masina, aparaadi või tehnoloogilise protsessi mingi parameetri nõutavais piires hoidmiseks või soovitud muutmiseks, nt vastavalt programmile. Enamasti toimub reguleerimine automaatselt (vt Automaatreguleerimine), kuid mõnel juhul nimetatakse regulaatoriks ka seadist, millega parameetrit muudetakse käsitsi, näiteks helitugevusregulaator (audiovõimendis), valgusregulaator (hämardi) jt.

 Reguleeritava objekti P väljundist tagasisideahela F kaudu sisendisse juhitava veasignaali toimel muudab regulaator C võimendust sellises suunas, et väljundsignaal läheneb nõutavale väärtusele
Automaatregulaatoreid liigitatakse mehaanilisteks, hüdraulilisteks, pneumaatilisteks ja elektrilisteks. Viimastest on kõige levinumad elektronregulaatorid.

Automaatregulaatori C sisendisse saabub veasignaal e, mis saadakse reguleeritava objekti P väljundist tagasisideahela F kaudu tuleva signaali tegeliku väärtuse y võrdlemisel nõutava väärtusega r (e = r – y). Regulaatori väljundsignaal u (juhtsignaal) muudab täituri vahendusel reguleeritava objekti töörežiimi nii, et reguleeritava suuruse y tegelik väärtus võimalikult vähe erineks nõutavast väärtusest r.

Vaata ka
--------

* Reguleerimine (tehnika)
* Automaatreguleerimine
* Kahepunktiregulaator
* PID-kontroller
* Proportsionaalregulaator

Viited
------

1. ↑   Regulaator (EKSS)
**Aarne Pärnpuu** (12. märtsil 1938 Martna vald Läänemaa – 22. aprill 2004) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu ja Venemaa matemaatik.

Elulugu
-------

Aarne Pärnpuu oli talupidaja poeg.

Oli 1949–1957 küüditatuna Barabinski rajoonis Novosibirski oblastis, lõpetas 1956. aastal Barabinski 2. Keskkooli (Novosibirski oblast)

Ta lõpetas 1962. aastal Leningradi Ülikooli matemaatika-mehaanika-teaduskonna, 1965 aspirantuuri NSVL Teaduste Akadeemia Arvutuskeskuses Moskvas, füüsika-matemaatikakandidaat (1966, Leningradi Ülikool), füüsika-matemaatika-doktor (1985, Moskva Füüsika-tehniline Instituut).

Oli 1965–1974 NSVL TA Arvutuskeskuse nooremteadur, 1974–1987 vanemteadur, 1987–1994 juhtivteadur, ühtlasi 1970–1987 Moskva Lennundusinstituudi dotsent ja aastast 1987 professor. Külalisprofessorina pidas 1970 loenguid Poola Teaduste Akadeemia Rakendusmatemaatika Instituudis ja Krakowi Ülikoolis, 1990 Chalmersi Tehnikaülikoolis Göteborgis ja 1991 Pekingi Rakendusfüüsika ja Arvutusmatemaatika Instituudis. Õpetas peamiselt informaatika aluseid ning algoritmikeeli ja programmeerimist.

Töötas 1992–1994 (kohakaaslasena) EV Moskva Suursaatkonna konsultandina hariduse ja teaduse küsimustes, aastast 1995 oli ta samas referent.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: hõredate gaaside dünaamika (gaasi molekulide infraktsioon tahke pinnaga, lendava keha aerodünaamiliste koefitsientide arvutamine, keemilise reaktsioonide modelleerimine gaasides); arvutusmatemaatika (matemaatiliste mudelite loomine ja nende programmeerimine arvutitele). Uurimistöö tulemus oli Maa atmosfääri ülakihtide hõredate gaaside dünaamikaga seotud füüsiliste nähtuste modelleerimine ja konstruktiivsete algoritmide loomine. Osales lähikosmose uurimises. Uurimissuundadel oli Nõukogude Liidus strateegiline tähtsus, mistõttu tööd olid salastatud.

Teoseid
-------

Üle 100 teadustrükise, sh 3 monograafiat.

* Computer study of gas atom scattering from a solid surface with application to space problems. // Archivum of Mechanics 25 (1973) 2
* Взаймодействие молекул газа с поврхностями. Moskva 1974
* Параллельное вычисление в прикладных задачах (kaasautor V. Hohljuk). Moskva 1985
* Программирование на современных алгоритмических языках. Moskva 1978, 3. trükk 1990
* Kinetic simulation of chemical reactions in rarefied gas near solid surfaces (kaasautorid G. Tsvetkov, V. Shematovitch). // Rarefied Gas Dynamics. New York 1991
* Основы информатики. Moskva 1994

Liikmesus
---------

* 1989–2000 Moskva Eesti Selts
* 1994 Universal Ecological Academy (UEA)
	+ 1995 asepresident
* 1995 International Informatization Academy (IIA)
* 2000 Eesti teadlased Moskvas asutajaliige ja esimene esimees

Tunnustus
---------

* 1973 NSV Liidu riiklik preemia

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EE 14. Lk 392–393
* Maaleht, 25. mai 2005

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Wilsoni tsükkel** on ookeanibasseinide avanemis-sulgumistsükkel.

Wilsoni tsükkel on nimetatud Kanada geoloogi John Tuzo Wilsoni auks, kes tsüklit 1966. aastal esimesena kirjeldas.

Wilsoni tsükkel algab mandrilise maakoore riftistumisega. Praegu on selliseid protsesse võimalik näha näiteks Ida-Aafrikas (Ida-Aafrika riftivöönd). Rifti laienedes moodustub kitsas meri, mille sarnane on tänane Punane meri. Mere kaldad on passiivsed, mis tähendab seda, et ei esine subduktsiooni ega sellega seotud vulkanismi. Merest saab laienedes passiivsete äärtega ookean, selline on näiteks praegune Atlandi ookean. Kui jahtuv ja setetega kattuv ookeaniline maakoor kaotab allpool lasuva astenosfääri suhtes ujuvuse, tekib subduktsioonivöönd. See on vöönd, kus ookeaniline maakoor sukeldub mandrilise või teise ookeanilise maakooreploki alla. Tekib aktiivsete äärtega ookean, mis hakkab teiste pealetungivate laamade survel tasapisi sulguma. Selline on tänapäeval Vaikne ookean (see siiski ei tähenda, et Vaikne ookean tulevikus kaob, sest Vaikne ookean on nn Panthalassa ookeani järeltulija, mis aeg-ajalt väheneb pindalalt, kuid kunagi ei kao). Hääbuva ookeani näitena võib käsitleda Vahemerd. Ookeani sulgudes tekib kahe mandrilise maakoore kokkupõrkepiirile mäestik. Nii on tekkinud näiteks Uuralid, mis moodustusid, kui Baltika laam põrkus Siberi laamaga. Sellega on tsükkel läbi ning moodustunud on taas mandriline maakooreplokk, mis riftistudes uut ringkäiku algab. Kogu protsessiks vajaminev energia tuleb Maa sisemusest. Tegemist on nn endogeense protsessiga. Laamad paneb liikuma vahevöö ainese konvektiivne liikumine. Ühe tsükli kestus on mitusada miljonit aastat. Siiski ei vii riftistumine alati uue ookeani tekkeni. Näiteks Läänemeri paikneb piki kunagist riftisüsteemi, mis ookeaniks ei arenenud.
**Aarne Mõtus** (3. oktoober 1900 Tartu – 1. jaanuar 1987 Indianapolis) oli eesti tarbekunstnik ja graafik.

Mõtus lõpetas Tartu kommertskooli ja õppis aastatel 1922–1926 Tartu ülikoolis, misjärel suundus ennast täiendama Viini kunsttööstuskooli, mille lõpetas 1930. aastal. Oli 1936. aastal Rakenduskunstnike Ühingu abiesimees ja alates 1937. aastast esimees.[*viide?*]

Lahkus Eestist 1944. aastal. Töötas kunstiõpetajana USA-s.[*viide?*]

Ta lõi Estonia teatri lavastustele kujundusi ja kostüüme. Kujundas ajakirja- ja raamatukaasi, tegi illustratsioone, plakateid, nahkesemeid jm. 

1939. aastal anti talle I auhind presidendi kantselei gobeläänvaiba konkursil töö eest "Eesti maavanemad sõlmivad rahu viikingitega". 

1940. aastal sai ta I auhinna presidendi kantselei vapivaiba kavandite konkursil. Ta on maalinud rahvusliku/isamaalise pannoo "Läbi aegade" (1944).[*viide?*]

Mõtuse teoseid on ERMis, Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis ja erakogudes.[*viide?*]

Gobelään "Eesti maavanemad sõlmivad rahu viikingitega"
------------------------------------------------------

1939. aasta kevadel korraldas kujutava kunsti sihtkapital kavandivõistluse presidendi kantselei esindusruumide vaipadega kaunistamiseks. Esimese auhinna pälvis Aarne Mõttuse kavand, mis kujutab lepingu sõlmimist Eesti muistsete vanemate ja viikingite vahel. Gobelään oli mõeldud koosolekutesaali ning selle kudumine telliti Linda Ormessoni eraõppetöökojast. Vaip ei ole säilinud. Eesti sisekujunduse *grand old lady* Leila Pärtelpoeg arvab oma eksperdihinnangus, et "muinsuskaitse ja kultuuriobjektina on ka puuduval vaibal suur väärtus", lisades, et vaibast lähtuv sõnum oli ülitähtis, näidates esimese vabariigi meelelaadi.[*viide?*]
**Riiklik Inglise Kolledž** (ka **Riiklik Kolledž**) oli aastatel 1936–1940 Tallinnas tegutsenud kool.

Kool asutati 1936. aastal Kaarli Eragümnaasiumi põhjal ja aastatel 1936–1937 kandis see ametlikult nime Inglise Kolledž. Hoone Narva maantee 25 ehitati 1938. aastal Riikliku Inglise Kolledži jaoks ja seda ehitust rahastasid lapsevanemad, kuid pärast valmimist sai hoone enda käsutusse 1919. aastal asutatud Tallinna Õpetajate Seminar. Pärast teist maailmasõda avati seal Tallinna Pedagoogiline Instituut, praegune Tallinna Ülikool. Riikliku kolledži vana koolimaja Imanta tänaval on hävinud. Tallinnas oli 1930. aastatel kaks inglise kolledži nime kandvat õppeasutust: üks oli 1932. aastal asutatud Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž, teine 1936. aastal rajatud Riiklik Inglise Kolledž (RIK). Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledž oli erakool, RIK aga riiklik kool.

Narva maantee 25 hoone
1940. aastal moodustati Riikliku Inglise Kolledži ja Tõrvand-Tellmanni Erakolledži põhjal Tallinna 9. Keskkool. Seejuures Riikliku Inglise Kolledži algkooli ja progümnaasiumi klassid ühendati Tallinna Õpetajate Seminari algkooliga.

Koolis oli inglise keele süvaõpe ja selleks oli õpetajaid kutsutud ka Inglismaalt. Erinevalt paljudest teistest koolidest olid seal usuõpetuse tunnid luteri- ja õigeusulistele eraldi.

Kooli direktor alates avamisest kuni sulgemiseni 1940. aastal oli Paul Vaarask.

Viited
------

1. 1 2 3 4   Tallinna entsüklopeedia. II köide Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastuse AS, 2004. Lk 142
2. ↑  Hellar Grabbi, Anna Tõrvand-Tellmann ja tema inglise kolledž, Sirp, 19.01.2007
3. ↑  1103. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 261. Riigi Teataja, nr. 108, 23 august 1940

Kirjandus
---------

* Lauri Vaska , "Riiklik Õppeasutus Riiklik Inglise Kolledž". Kirjastus Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2002, 142lk. ISBN 998581195X
**Kirivere küla** oli küla Laiuse kihelkonnas Reastvere mõisapiirkonnas. 1977. aastal liideti küla Leedi külaga.

Küla on esmamainitud 1408. aastal (*Kirrifer*) Liivi ordumeistri läänikirjas seoses Reastvere mõisa läänistamisega. 
Pikka aega kuulus küla Leedi mõisale. 1599. aastal oli küla kellegi Slupski valduses. 1624. aastaks oli toona tühi küla läinud Reastvere mõisa valdusse.

Kirivere külas on sündinud eesti õigeusu vaimulik Jakob Lindenberg ja ajakirjanik Mihhail Lindenberg.

Kirivere muistne külaase on tänapäeval arheoloogiamälestis.

Külakool
--------

Kirivere külas asus Leedi ja Reastvere mõisapiirkondade ühine külakool, mida on esmamainitud 1775. aastal. Samal aastal õppis koolis 30 last. Järgmisel aastal oli õpilasi 22. 1786. aastal kool ei tegutsenud, kuid juba järgmisel aastal oli kool taas avatud ning seal õppis 37 last. Järgmistel aastakümnetel kool ei tegutsenud. 1811. aastaks sai kool uue maja. 1822. aastal on esimest korda mainitud Reastvere-Leedi kooli asukohana Kirivere küla. 1847. aastal asutati Leedisse eraldi kool ning Kirivere kool jäi vaid Reastvere mõisapiirkonna lastele. Pärast Reastvere ja Leedi valla liitmist Laius-Tähkvere vallaga koolid ühendati uuesti ning Kirivere külakool suleti. 

Kirivere külakooli õpetajad:

* Jaan Soosaar (–1825)
* Juhan Meibaum (1825–1833)
* Tõnis Ots (1833–1871)
* Jaan Ots (1871–1879)
* Jaan Kallama (1879–1883)
* Jaan Peerna (1883–1887)
* Kustav Karu (1887–1897)
* Juhan Lukkats (1897–1899)
* Jakob Lukkats (1899)
* Otto Tamm (1899–1901)
* Karl Pärn (1902)

Viited
------

1. ↑  Hermann von Bruiningk, Nicolaus Busch. Livländische Güterurkunden: aus den Jahren 1207 bis 1500. 1908, lk 192
2. ↑  Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937, lk 44
3. ↑  Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937, lk 69
4. ↑  Kõpp, Juhan. Laiuse kihelkonna ajalugu. Eesti Kirjanduse Selts, Tartu 1937, lk 282-290, 569

Välislingid
-----------

* Kultuurimälestiste riiklik register – asulakoht (9437)
Kaart
**Aia tänav** on tänav Rakvere linna lõunaosas. Tänav on põhja-lõunasuunaline ning selle algus on linna keskväljakust linnulennult 1,2 km kaugusel.

Tänav, mille pikkus on 1215 meetrit ja laius 12–15 meetrit, eraldab piiritänavana Kondivalu ja Lepiku linnaosa. Tänav lõpeb lõuna pool Palermo linnaosas. Saades alguse Karja tänavalt, ristub lõuna suunas liikudes Oru, Rahu, Mäe, Maasika, Sõstra, Tikri, Sinilille, Metsa ja Lilleoru tänavaga ning lõpeb Linnametsa kinnistu juures. Kulgeb suures osas paralleelselt Tartu tänavaga.

Aia tänav kandis kuni 1939. aastani **Vaestemaja tänava** nime. See nimi tuli asjaolust, et majas nr 15 olevat asunud vaestemaja. Aadressil Aia 13 tegutses üks Rakvere vanemaid nahavabrikuid. Aia 11 hoone oli esimese maailmasõja ajal koduks vendadele Olev ja Ants Eskolale, kes olid seal sõjapaos.

Tänava ääres asuvad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teisel poolel. Aadressil Aia 16 asub AS GoBus Rakvere büroo. Aia tänav külgneb lõunaosas ida poolt linnametsaga. Tänava lõpus, aadressil Tartu tn 55, paikneb kauplus Lilleoru.

Varem, 19. sajandil, kandis Rakveres Aia tänava nime praegune Rohuaia tänav.

Viited
------

1. ↑  Kohalike teede nimekiri (vaadatud 18.12.2020)
2. ↑  Rakvere linnaosad
3. ↑  Geoportaal (vaadatud 18.12.2020)
4. ↑  Odette Kirss. "Jalutaja teejuht, Rakvere", Tallinn, Solnessi Arhitektuurikirjastus, 2007.
5. ↑  Odette Kirss (3. september 2020). "Tänavanimed vahetuvad aegade tuules". *Virumaa Teataja*.