recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Uldis Augulis (2009)
**Uldis Augulis** (sündinud 16. märtsil 1972 Dobeles) on Läti poliitik, alates 15. septembrist 2023 Läti sotsiaalminister. Ta oli samas ametis ka 22. jaanuarist 2014 kuni 23. jaanuarini 2019.

Ta lõpetas 2003. aastal Läti Ülikooli majandusteaduskonna bakalaureusena ärijuhtimise erialal.

1990–1996 oli Augulis põllumajandusettevõtte Īves kaasomanik ja alates 1996 on ta põllumajandusettevõtte Auguji omanik.

2000–2006 oli Augulis Berze vallavanem. 2006–2008 oli ta seimi liige. 2007–2008 oli ta põllumajandusministeeriumi parlamendisekretär. 2008–2009 oli ta sotsiaalministri parlamendisekretär. Alates 12. märtsist 2009 kuni 3. novembrini 2010 oli ta sotsiaalminister Valdis Dombrovskise esimeses valitsuses. Alates 3. novembrist 2010 kuni 25. oktoobrini 2011 oli ta Läti transpordiminister Valdis Dombrovskise teises valitsuses.

Augulis kuulub Läti Põllumeeste Liitu.

Augulis äratas tähelepanu sellega, et ta eelistas maanteede ja raudteede kaasajastamist Riia ja Moskva vahel Euroopa Liidu regionaalarengu projektidele, näiteks Rail Balticale, mille jaoks tal ei jätkunud enese sõnul raha. 7. aprillil 2011 teatas ajakirjandus, et Läti on ilma jäänud 12,2 miljonist eurost Rail Balticaga viivitamise tõttu. Augulis lubas rajada Riiast Moskvasse neljarealise kiirtee ja lootis, et Euroopa Liit rahastab selle rajamist 85% ulatuses, aga samal päeval teatas Euroopa Liidu transpordivolinik Siim Kallas, et Euroopa Liit ei anna mingil juhul sellise kiirtee rajamiseks raha. Kuid Venemaa transpordiminister Igor Levitin teatas pärast kohtumist Augulisega, et Riia ja Moskva vahelise kiirraudtee projekt on üha suureneva reisija- ja kaubakäibe tõttu majanduslikult õigustatud ja midagi poliitilist selles ei ole.

Välislingid
-----------

* Elulugu Läti valitsuse kodulehel
* Uldis Augulis Twitteris
Burmani Willa, valminud 1923, arhitekt Karl Burman (vanem)
**Tallinna Autobussikoondise aktsiaselts** (lühendatult **TAK**) oli Eesti transpordifirma, mis põhitegevusena osutas ühistransporditeenust Tallinnas. Lisaks tegeles ettevõte busside ja autode remondi ning hooldusega ning bussi- ja autojuhtide koolitamise ja toitlustamisega. Samuti kuulus Tallinna Autobussikoondisele majutus- ja konverentsiteenuseid osutav Burmani Willa.

Ajalugu
-------

1922 – Fromhold Kangro avas linnavalitsuse loal esimesed viis bussiliini.

1926 – loodi osaühisus Mootor.

1945. aasta 8. detsembril alustati reisijate teenindamist Autotranspordibaasi nr. 5 nime all.

1993 – reorganiseeriti Tallinna Autobussikoondis aktsiaseltsiks.

2012 – ühendati Tallinna Autobussikoondis ning Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis uueks ettevõtteks Tallinna Linnatranspordi AS.

Bussid
------

Tallinna Autobussikoondis kasutas Scania, Volvo, Iveco ja MANi linnabusse. Uusimad neist on 15 MAN Lion's City bussi.

Vaata ka
--------

* Tallinna ühistranspordiliinid

Kirjandus
---------

* Sõbralik bussijuht paneb sõitjad naeratama – Tallinna Postimees, 29. jaanuar 2009.

Välislingid
-----------

* Ametliku veebilehe arhiveeritud versioon
* Läbi aegade liikunud veerem
Northumbria Ülikooli logo
**Northumbria Ülikool** (inglise keeles *Northumbria University*) on ülikool Inglismaal Newcastle upon Tyne'is.

1894 asutati Rutherfordi tehnikakolledž (Rutherford College of Technology). 1992 sai õppeasutus ülikooli staatuse.

Ülikoolis õpib üle 26 000 üliõpilase (2016).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Palsmane** (vanasti ka **Palsmanis**) on küla (*lielciems*) Lätis Smiltene piirkonnas, Palsmane valla halduskeskus. 

Palsmane asub Palsa jõe ja selle Kļavaisa nime kandva lisajõe ühinemispaigas, piirkonna keskusest Smiltenest 22 ja Riiast 142 kilomeetri kaugusel merepinnast 105 meetri kõrgusel. Lisaks vallavalitsusele on külas veel põhikool, internaatkool, kultuurimaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asuvad Darbnīcase, Pagastmāja ja Palsmane bussipeatus.

Asula tekkis Palsmane mõisa (*Palzmar*) hoonetekompleksi juurde. Vaatamisväärsusteks on veel sealsed kaks kirikut, mõisa häärber ja looduskaitse alune park. Ka kaks pargis kasvavat pärna ja saar ümbermõõduga 3,63 m on looduskaitse all. Palsmane luteri kirik ja selle orel on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Palsmanes asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu. Ka asub seal mälestusmärk sõjas hukkunud valla elanikele.

2016. aastal oli külas 568 elanikku, 2019. aastal 548.

* Palsmane mõisa häärberPalsmane mõisa häärber
* Luteri kirikLuteri kirik
* Õigeusu kirikÕigeusu kirik

Viited
------

1. ↑  Läti Ruumiandmete Agentuur
2. ↑  Smiltenes novads
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Autotransporta direcija
6. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
7. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
8. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
9. ↑  Vietvārdu datubāze

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Palsmane** |

| * v
* r
Palsmane valla asulad |
| --- |
| 
Cepļi **·**  Kļavaisi **·**  Lankaskalns **·**  Mačāni **·**  Mālejas **·**  **Palsmane** **·**  Pūķi **·**  Rauza |
**Coimbra** on linn Portugali keskosas Mondego jõe ääres, 200 km Lissabonist põhjas ja 120 km Portost lõunas. 

Coimbra on Portugali suuruselt neljas linn ja riigi keskosa keskus ning samanimelise ringkonna halduskeskus. 

Rooma impeeriumi päevil asus Coimbra kohal **Aeminiumi**-nimeline asula; mõned kilomeetrid eemal asus linnale nime andnud **Conimbriga**, mille asustus pärines 9. sajandist eKr. Conimbriga asula jäänused on tänapäeval arheoloogiliste kaevamiste järel huvilistele vaatamisväärsusena nähtavaks tehtud. 

Aastatel 1139–1256 oli Coimbra Portugali pealinn. Linnas asub 12. sajandist pärinev romaani stiilis Vana katedraal, 16. sajandist Uus katedraal ning Santa Cruzi klooster, kuhu on maetud kaks esimest Portugali kuningat. 

Eeskätt on Coimbra tuntud oma 1290. aastal asutatud ülikooli poolest. 

Coimbrast pärineb iseloomulik *fado*-stiil. Coimbra fadot laulavad meeshääled ning seda saadab ka eriline Coimbra kitarr, mille häälestus ja kuju veidi erinevad traditsioonilisest Portugali kitarrist. 

Coimbra linnastaadionil toimusid 2004. aasta jalgpalli Euroopa meistrivõistluste mängud. 

Coimbras asub Portugali vanim ülikool – Coimbra Ülikool.

Coimbra grupiks nimetatakse organisatsiooni, mis ühendab Euroopa 39 vanemat ülikooli, sealhulgas Tartu Ülikool.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Wikivoyage info: **Coimbra** |

* Coimbra linn
* Coimbra ülikool
**Brixentaler Ache** on jõgi Tiroolis Austrias, Inni parempoolne lisajõgi. See läbib Kitzbüheli ja Kufsteini ringkonnad. See on üks suuremaid Inni lisajõgesid Tiroler Unterlandis.

Kulg
----

Brixentaler Ache Itteri kuristikus
Brixentaler Ache algab Brixenbachina Brixen im Thale territooriumil ja voolab läbi Brixentali läände, mis on Alam-Inntali kagupoolne kõrvalorg. Westendorfi ja Hopfgarten im Brixentali (peamine küla orus) vahel oru põhi kitseneb. Kohe pärast seda kitsaskohta suubub Windauer Ache lõunast Brixenbachi. Siit alates on Brixenbach tuntud kui Brixentaler Ache. Umbes 1 km järel suubub (samuti lõunast) suurem Kelchsauer Ache. 26 km pikk Kelchsauer Ache kuivendab kogu Kelchsau piirkonna.

Hopfgarteni ja jõelõigu, mis moodustab Kirchbichli ja Wörgli vahelise piiri, vahel sunnitakse Brixentaler Ache taas läbi kuristiku, enne kui see laskub Inntal tasandikule. Kuristikust väljumisel takistab Brixentaler Achet suur pais ja osa veest suunatakse kanalisse, mis viib väikese *Tiroler Wasserkrafti* käitatava elektrijaamani. Paisust allpool suubub Sölli suunast põhjast jõkke Luecher Bach. Pärast oma suurtelt lisajõgedelt lisavee saamist domineerib Brixentaler Ache nüüd laia ja tihedalt asustatud Brixentali oru maastikul. Pärast seda, kui nüüd umbes 16 m laiune Brixentaler Ache on läbi Wörgli voolanud, suubub ta lõunast Inni.

Jõe valgla on suhteliselt suur, eriti selle lisajõgede Windauer Ache ja Kelchsauer Ache tõttu, ning katab umbes kolmandiku Kitzbüheli ringkonna territooriumist.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Euroopa Liidu riikide siseministrite grupist; relva kohta vaata artiklit G6 (liikurhaubits); juhtivate tööstusriikide ühenduse kohta vaata artiklit G8* |

---

G6 liikmed
**G6** on viie Euroopa Liidu liikmesriigi siseministrite mitteametlik grupp. Sinna kuuluvad suurima rahvaarvu ning suurima Euroopa Liidu Nõukogu häälte arvuga riikide – Saksamaa, Prantsusmaa, Itaalia, Hispaania ja Poola – ministrid. G6 loodi 2003. aastal kui G5, et tegeleda immigratsiooni, terrorismi ja õiguskorra küsimustega. 2006. aastal liitus grupiga Poola ja G5 asemel moodustus G6. Kui Ühendkuningriik lahkus 31. jaanuaril 2020 Euroopa Liidust, jäi järele jälle viis liikmesriiki.

| G6 |
| --- |
| riik | rahvaarv | hääli nõukogus | märkused |
| Saksamaa | 83 314 906 | 29 | 8,4% |  |
| Prantsusmaa | 65 027 000 | 29 | 8,4% |  |
| Suurbritannia | 62 113 205 | 29 | 8,4% |  |
| Itaalia | 60 000 068 | 29 | 8,4% |  |
| Hispaania | 47 016 ,894 | 27 | 7,8% |  |
| Poola | 38 116 000 | 27 | 7,8% | liitus grupiga 2006 |
| **kokku** | **348 658 527** | **170** | **49,2%** |  |

Euroopa Liidu kolmandasse sambasse, st politsei- ja õigusalasesse koostöösse kriminaalasjades, puutuv on suuresti valitsustevaheline teema. Tegemist on Euroopa Liidu poliitika ühe liiniga, kus seaduste esitamisel puudub Euroopa Komisjoni monopol. Teistel aladel saab komisjon reeglina luua riikide vahel tasakaalu, kuid sellel juhul on G6-l olnud komisjoni üle suur mõju.

Nicolas Sarkozy kutsus pärast 2004. aastal toimunud Euroopa Liidu laienemist aset leidnud Prantsuse-Saksa koostöö lahjenemist G6 gruppi üles liitu juhtima. Kritiseeritud on läbipaistvuse ja vastutuse puudumist G6 tegevuses, näiteks tegi seda oma raportis Ühendkuningriigi lordide koda.

Vaata ka
--------

* Euroopa Liidu Nõukogu
* Euroopa Komisjon
* Euroopa Liidu kolmik
* Valitsustevahelisus

Viited
------

1. ↑  EU G6 nations agree to fight terrorism and illegal immigration. WorkPermit.com. 27.10.2006.
2. ↑  Reid urges human rights shake-up. BBC News. 12.05.2007.
3. ↑  Sarkozy calls for 'G6' to lead EU, Financial Times
4. ↑  European Union - Fortieth Report, lordide koda, Suurbritannia
**Pape** (ka **Papesciems** või **Papes ciems**) on küla (*mazciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla idaosas Läänemere ja Pape järve vahel Pape kanali kaldal. Pape jääb valla ning piirkonna keskusest Rucavast 9, Riiašt aga 270 kilomeetri kaugusele.

Pape jääb Pape maastikukaitsealale. Külas kasvavad männid ümbermõõtudega 2,51 meetrit ja 2,86 meetrit ning sanglepp ümbermõõduga 3,25 ja kõrgusega 16 meetrit on looduskaitse all.

Pape kohta on esimesed teated aastast 1253 (saksa *Papissen*, ladina *Popissen*). Küla kuulus varem Pape mõisale. Esimese maailmasõja eel oli see üks suuremaid kuramaa kalurikülasid, kus elas üle saja pere. Nõukogude perioodil asus küla juures Punaarmee polügoon, seal asus ka väike raketibaas. Aastal 1966 avati külas Läti Ülikooli bioloogiainstituudi ornitoloogiabaas, vaatlemaks lindude rännet. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pape majaka torn ja Pape Ķoņu ciemsi kaluriküla. Seal asub Läti Vabaõhumuuseumi filiaal.

Kohaliku kaitse all on Agatnieki talu, Boži talu, Jūrkalni talu, Ezermaļi talu elumajaja ja Pape kalatööstuse kalatöötlemistsehh.

2016. aastal elas külas 34 inimest. Aastal 2020 oli seal 29 elanikku.

* Pape kanalPape kanal
* Agatnieki taluAgatnieki talu
* OrnitoloogiabaasOrnitoloogiabaas
* Jūrkalni taluJūrkalni talu
* Pape randPape rand
* Pape tuletornPape tuletorn

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
3. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pape** |

| * v
* r
Rucava valla asulad |
| --- |
| 
Bajāriņciems **·**  Ģeistauti **·**  Ģigas **·**  Jūči **·**  Ķāķišķe **·**  Katuži **·**  Līkuma ciems **·**  Meirišķe **·**  Mikņu ciems **·**  Nida **·**  Palaipe **·**  Pape **·**  Peši **·**  Pirkuļi **·**  **Rucava** **·**  Rucavas muiža **·**  Sviļu ciems **·**  Zīrnāja |
**Pedvāle** (vanasti ka **Pedole**, **Pidole** või **Firkspedvāle**) on küla (*mazciems*) Lätis Talsi piirkonnas Abava valla kaguosas.

Küla asub Sabile linna piiril. Pedvāle jääb endisest valla keskusest Valgalest 7,5, piirkonna keskusest Talsist 26 ning Riiast 110 kilomeetri kaugusele.

Pedvālet kui kuralaste küla on esmamainitud 1230. aastal. Tänapäevane küla on tekkinud endise Fircks-Pedvāle mõisa (*Sircks-Pedwahlen*) keskuse juurde. Nüüdisajal on see osa Pedvāle vabaõhukunstimuuseumist. Mõisakompleks on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Küla asub Abava ürgoru maastikukaitsealal. Krāģi vaher, mõisa pargis kasvavad Pedvāle pöögid ja Pedvāle pärn on looduskaitse all.

 

2017. aastal oli külas 21 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 18.

Pedvāle

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 10.04 2020
2. ↑  Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pedvāle** |

| * v
* r
Abava valla asulad |
| --- |
| 
Briņķi **·**  Dreimaņciems **·**  Lielvirbi **·**  Lipsti **·**  Lūši **·**  Mazvirbi **·**  Pedvāle **·**  Režas **·**  Rinkule **·**  Rumbciems **·**  Tojāti **·**  Valgale **·**  Veģi |
*Muude kasutuste kohta vaata artikleid Hennessy (täpsustus) ja Hennessey.*

**Jas Hennessy & Co.** (lühidalt **Hennessy**) on Prantsuse konjakitootja, mille peakorter asub Cognacis. See kuulub koos Martelli, Courvoisieri ja Rémy Martiniga konjakitootjate "suurde nelikusse", nelja peale toodetakse ligi 85% maailma konjakist. Hennesy on "suure neliku" suurim tootja, aastas müüakse ligi 70 miljonit pudelit konjakit.

Hennessy omanik on Prantsusmaa ettevõte Moët Hennessy, mis omakorda kuulub 66% ulatuses Prantsusmaa ettevõttele LVMH ning 34% ulatuses Suurbritannia ettevõttele Diageo. Hennessy on konjakitootmisesse loonud palju uuendusi, tänu margi tuntusele luksusbrändina viidatakse sellele tihti popkultuuris, eriti hiphopis.

Viited
------

1. ↑  "Cognac makers look beyond China for growth". *Reuters* (inglise). 23. september 2011. Vaadatud 23. märts 2022.
2. ↑  "Cognac makers ramp up U.S. efforts as China sips less". *Reuters* (inglise). 22. november 2015. Vaadatud 23. märts 2022.
3. ↑  "Hennessy, high-end cognac - Wines & Spirits". *LVMH* (inglise). Vaadatud 23. märts 2022.
4. ↑  "Cognac's Streak Continues –". *Market Watch* (inglise). Vaadatud 23. märts 2022.
5. ↑  "DIAGEO Annual Report 2021" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 8. november 2021. Vaadatud 15. aprillil 2022.
**Koduloomade passiivne suitsetamine** on protsess, mille käigus loomad hingavad sisse hõõguva sigareti suitsu või suitsetaja enda väljahingatavat suitsust õhku.

Sigaretikonide jäätmed ei ole ainult inetu, vaid allaneelamisel võib see olla loomade tervisele ohtlik. Sigaretikonisid visatakse tavaliselt randa, tänavale, parki ja mujale, kus kodu- ja metsloomad võivad viibida allaneelamise ohule.

Sigaretid sisaldavad umbes 4000 kemikaali, millest umbes 50 on kantserogeensed. Paljud neist on tubakakasvatuses kasutatud herbitsiidid, ininsektitsiidd, fungitsiidid ja näriliste tõrjevahendid, maitsestajad ja sigareti põlemiskiiruse reguleerijad. Ka tubaka niiskuse hoidmiseks lisatakse niisutajaid. Neid peetakse ohutuks, kui tarbitakse "toiduna", aga mitte põletamisel ja seejärel tarbimisel. Sigareti hõõgumisel satuvad keskkonda raskmetallid, nikotiin ja etüülfenool vees.

Teateid nikotiini allaneelamisest koduloomadel on vähe. Allaneelamine võib põhjustada liigset süljeeritust, erutust, värinat, oksendamist, koordinatsiooni puudumist, nõrkust, krampe, hingamispuudulikkust ja isegi surmi.

Loomaomanike suhtumine suitsetamisse kodus
------------------------------------------

### Uuringu eesmärgid

2008. aastal viidi läbi uuring, et selgitada välja, kuidas suhtuvad lemmikloomaomanikud kodus suitsetamisse. Uuringus osales kokku 3293 täiskasvanud omanikku. Peamised tulemusnäitajad olid lemmikloomaomanike ja nende kooselukaaslaste suitsetamiskäitumine; lemmikloomaomanike kodudes suitsetamise eeskirjad; ja passiivse suitsetamise ohtude kohta teabe mõju omanikele.

### Tulemus

Vastajatest 21% olid praegu suitsetajad ja 27% osalejatest elas koos vähemalt ühe suitsetajaga. Lemmikloomaomanikud, kes suitsetavad teatasid, et teave lemmikloomade passiivse suitsetamiseiga kokkupuute ohtude kohta motiveeriks neid suitsetamisest loobuma (28,4%) ja paluks inimestel, kellega nad koos elavad, suitsetamisest loobuda (8,7%) või mitte suitsetada siseruumides (14,2%). Lisaks ütlesid mittesuitsetavad lemmikloomaomanikud, kes elavad koos suitsetajatega, et selle teabe saamisel paluksid nad inimestel, kellega nad koos elavad, suitsetamisest loobuda (16,4%) või mitte suitsetada siseruumides (24,2%). Umbes 40% praegustest suitsetajatest ja 24% mittesuitsetajatest, kes elavad koos suitsetajatega, märkisid, et nad oleksid huvitatud suitsetamise, suitsetamisest loobumise või SHS-i kohta teabe saamisest.

Viited
------

1. 1 2  "Tobacco and cigarette butt consumption in humans and animals" (PDF).
2. ↑  "Pet owners' attitudes and behaviours related to smoking and second-hand smoke: A pilot study".
**Jūdaži** on küla (*vidējciems*) Lätis Sigulda piirkonnas Sigulda vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 101 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Peltesest 6, piirkonna keskusest Siguldast 10 ja Riiast 59 kilomeetri kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P8. Jūdažis on postkontor, seltsimaja ja raamatukogu. Külas asub Jūdažu veikalsi bussipeatus.

Küla asub endise Jūdaži mõisa alal. Nõukogude perioodil asus seal Läti Karjakasvatuse ja veterinaaria teadusliku uurimise instituudi piimatootmiskompleksi «Jūdaži» keskasula.

Jūdažis asub looduskaitsealune pärn ümbermõõduga 4.5 meetrit.

Aastal 2017 oli külas 239 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 248.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 23.05 2020
2. ↑
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Sigulda valla asulad |
| --- |
| 
Jūdaži **·**  Kalnabeites **·**  Nurmiži **·**  Vējupīte |
**Ḫallušu-Inšušinak** (valitses umbes 699 eKr – 693 eKr) oli Elami kuningas Uus-Elami dünastiast, kelle nimi on teada Babüloonia kroonikatest. Enamasti samastatakse teda Elami allikate Halluši-Inšušinakiga.

Kroonika andmetel oli ta oma eelkäija Šutruk-Nahhunte III vend ning valitses kuus aastat. Ent on ka Nippurist pärinev juriidiline tekst, mis olevat kirjutatud tema viieteistkümnendal valitsemisaastal. See on tekitanud ajaloolaste seas seniajani lahendamata vaidlusi. 

Oma ainsas säilinud pealdises nimetab ta end kuningas Humban-tahrahi *tak* '​iks. See sõna ei tähenda siin 'poega', vaid 'meessoost järeltulijat'; Humban-tahrah oli tema vanaisa vend. Kuningas nimetab end seal ka riigi suurendajaks ning palub jumal Inšušinakit: "Ära pea minu võitu kurvastusväärseks!"

Ḫallušu-Inšušinak tuli võimule verise paleepöördega. 

Kui Assüüria kuningas Sîn-aḫḫe-eriba (Sanherib) ründas Babülooniat, oli Babüloonia kuningas Marduk-apla-iddina II sunnitud taganema Pärsia lahe äärsetesse soodesse. Ta sai Elamis varjupaiga ning Ḫallušu-Inšušinak andis talle valitseda Nagita (Nagite-rakki 'soomaa') linna Elami ranniku lähedal. Vastuseks sellele rajas Sîn-aḫḫe-eriba sõjalaevastiku ning vallutas Nagita ja mitu muud mereäärset linna. Ta ründas Elami provintse, et püüda Babüloonia põgenikke ning seejärel hävitada Babüloonia kuningas Mušēzib-Marduk. Sellest on juttu ka Babüloonia allikates, kuid seal väidetakse, et sellal kui Assüüria väed olid hõivatud Pärsia lahe piirkonnas, ründas Ḫallušu-Inšušinak oma vägedega Babüloonia põhjaosa ning vallutas Akadi ja Sippari (oktoobris 694 eKr), lõigates ära Assüüria vägede ühenduse tagalaga. Babüloonia väed said lüüa; nende kuningas, Sîn-aḫḫe-eriba poeg, Assüüria troonipärija Aššur-nadin-šumi võeti vangi ja saadeti Elamisse, kus ta suri või tapeti. Ḫallušu-Inšušinak tõstis Babüloonia troonile oma mehe Nergal-ušēzibi. Tagasiteel Assüüriasse saavutas Sîn-aḫḫe-eriba septembri lõpus 693 eKr Nippuri all suure võidu Babüloonia ja Elami ühendvägede üle. Assüürlased võtsid Nergal-ušēzibi vangi, Ḫallušu-Inšušinak põgenes oma vägede riismetega Elamisse. Ḫallušu-Inšušinaki olevat kukutanud tema kaasmaalased 26. tašritul (14. oktoober) 693 eKr: Babüloonia kroonika ütleb, et Susa elanikud panid tema ees linnaväravad kinni ja tapsid ta. Kuningaks sai tema poeg Kutir-Nahhunte IV.

Kirjandus
---------

* В. Хинц. *Государство Элам*, tlk Л. Л. Шохина, Наука 1977.
* D. T. Potts. *The Archaeology of Elam*, Cambridge University Press, Cambridge 1999, ISBN 0-521-56358-5, lk 269–271.
* Hallushu-Inshushinak. – Gwendolyn Leick. *Who's Who in the Ancient Near East*, London and New York 2002, lk 64–65.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Läti Sēļi valla asulast; Läti Valmiera valla asula kohta vaata artiklit Pilāti (Valmiera vald)* |

---

**Pilāti** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas.

Küla asub maantee P21 ääres Ruhja ja Mazsalaca linna vahel. See asub merepinnast 65 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Sēļist 8, piirkonna keskusest Mazsalacast 9,5 ja Läti pealinnast Riiast 158 km kaugusele. Pilātis asub Idus veikalsi bussipeatus.

Külas kasvavad vahtrad ümbermõõtudega 3,84 ja 3,67 meetrit on looduskaitse all.

Küla oli nõukogude perioodil kolhoosi Ļeņina ceļš keskasulaks, kuni see liideti Ziemeļi kolhoosiga. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.

2000. aastal elas külas 23 inimest.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
4. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.

| * v
* r
Sēļi valla asulad |
| --- |
| 
Idus **·**  Pantene **·**  Pilāti **·**  **Sēļi** |
**Jevgeni Krõlatov** (vene keeles *Евгений Павлович Крылатов*, 23. veebruar 1934 Lõsva – 8. mai 2019 Moskva) oli Vene helilooja ja pianist, enam kui 160 mängufilmi ja multifilmi muusika autor.

Krõlatov on õppinud Permi muusikakoolis ja Moskva Konservatooriumis (1953–1959), viimases õppis ta korraga nii heliloomingut kui klaverit. Ta õppis samal kursusel koos helilooja Alfred Šnitkega.

1965. aastal lavastati Krõlatovi muusikaga etendusi nii Moskva Suures Teatris kui ka mitmes draamateatris ja tema teosed hakkasid kõlama raadiotes. 

Ta kirjutas muusikat mitmes žanris nagu sümfooniline, kammer- ja estraadimuusika, kuid eriti tuntuks sai tema loodud filmimuusika. 
Alates 1970. aastatest oli ta 25 aasta jooksul üks Nõukogude Liidu nõutumaid ja populaarsemaid filmimuusika heliloojaid. 

Tolleaegsetest filmidest, kus on kasutatud Krõlatovi muusikat, on kõige tuntumad «Elektrooniku seiklused (Приключения Электроника)» (1979), «Külaline tulevikust (Гостья из будущего)» (1985) ja multifilmitriloogia «Kolmekesi Prostokvašinost (Трое из Простоквашино)» (1977–1984).

Ta on kirjutanud laule selliste tuntud poeetide sõnadele nagu Bella Ahmadulina, Jevgeni Jevtušenko, Robert Roždestvenski, Leonid Derbenjov, Igor Šaferan, Ilja Reznik ja Juri Entin.

Tema lauludest on välja antud kümmekond CD plaati (1994–2010).

Tuntumad laulud
---------------

* «Песенки о шпаге»
* «Лесной олень»
* «Крылатые качели»
* «Три белых коня»
* «Прекрасное далёко»
* «Господи, помилуй!»
* «Спаси и сохрани»

Tunnustus
---------

* NSV Liidu riiklik preemia (1982)
* Leninliku Komsomoli preemia (1987)
* Vene NFSV teeneline kunstitegelane (1989)
* Venemaa rahvakunstnik (1994)
* Moskva linna kirjanduse ja kunsti preemia (2003)
* Permi oblasti aukodanik (2004)
* Austuse orden (2010)
* Rahvaste Sõpruse orden (2016)

Viited
------

1. ↑  "Suri helilooja Jevgeni Krõlatov". *TASS*.
**Helsingi Eesti Maja** (soome keeles *Viro-keskus*) on Eesti Maja Soome pealinnas Helsingis. See asub aadressil Sörnäisten rantatie 22. 

Helsingi Eesti majas tegutsevad Eesti-Soome kultuuri-, haridus-, turismi- ja majandussuhteid korraldavad organisatsioonid. Hoonesse koliti 2010. aastal. Enne Sörnäisten rantatiele kolimist asus Eesti maja Helsingis Ma­riankatul.

Helsingi Eesti Majas asuvad Eesti-Soome suhteid korraldavad organisatsioonid: EAS-i Soome esindus, Eesti Instituut Soomes, Soome Eesti Ühingute Liit, Tuglase selts ja Tartu ülikooli esindus. Ka Helsingi Eesti Akadeemiline Klubi näitab Eesti Maja oma postiaadressina.

Eesti Maja asub Helsingi vanas elektrijaamas, mis ehitati aastail 1908–1913. Majas on kasulikku pinda 624 m2. Majas asub suurim eestikeelne raamatukogu väljaspool Eestit. Tuglase seltsi Balti raamatukogus on 33 000 eestikeelset, 1200 lätikeelset ja 800 leedukeelset teost.

Välislingid
-----------

* Eesti Maja – Viro-keskus
* Eesti Maja lõi Helsingis eestluse kihama, Postimees, 25. november 2010
**Hüüdre järv** (ka **Hüüdra järv**) on järv Põlvamaal Kanepi vallas Jõgehara külas.

Kirjeldus
---------

Hüüdre järv on ida-lääne suunas piklik järv, mille pindala on 5,3 ha. Sügavus koos lendmudaga on umbes 11,5 m, millest vett umbes 8 m. Kaldad on järve põhja küljel järsud ja kruusased. Järve ümbritseb peamiselt mets, selle kaldale on rajatud ja rajamisel mõned elamud.

Veetaimi on järves umbes 16 liiki. Kaldaveetaimedest oli 1972. aastal ohtramalt näiteks kalmust, tarna, pilliroogu, soovõhka, hundinuia, ubalehte jt. Ujutaimedest oli ohtramalt vesikuppu, ujuvat jõgitakjat. Veesisestest taimedest domineeris vesikatk. 

Zooplankton on väga liigivaene.

Kaladest leidub mudamaimu, kokre, teiste liikide (näiteks ahvena) esinemine on aastati ebaühtlane, sest järv jääb periooditi ummuksisse.

Vaata ka
--------

* Eesti järvede loend

Kirjandus
---------

* Aare Mäemets, "Eesti NSV järved ja nende kaitse", Tallinn 1977.

Välislingid
-----------

* Hüüdre järv Keskkonnaregistris
**Autoriõiguse direktiiv** ehk infoühiskonna direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiv 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) on Euroopa Liidu direktiiv, mis rakendab Euroopa Liidu piires Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) autoriõiguse lepingut ja ühitab autorikaitseseadusi kogu Euroopa Liidus, näiteks autoriõiguses tehtavate erandite asjus. Direktiiv jõustus Rooma lepingus ettenähtud siseturumeetmete alusel.

Direktiivi kehtestamisele eelnes Euroopa Liidus pretsedenditu ulatusega lobitöö ning seda on toodud näiteks autorikaitsetööstuse edust. Direktiiv annab ELi liikmesriikidele autoriõiguse rakendamisel ulatusliku vabaduse. Liikmesriikidele jäeti direktiivi rakendamiseks aega 22. detsembrini 2002. Tähtaja raames tulid toime siiski vaid Kreeka ja Taani ning lõpuks algatas Euroopa Komisjon kuue liikmesriigi suhtes rikkumismenetluse direktiivi rakendamata jätmise pärast.

Direktiiv (EL) 2019/790
-----------------------

 *Pikemalt artiklis Direktiiv autoriõiguste kohta digitaalsel ühtsel turul*
Direktiiv jäi kiirelt arenevale digitaalsele maailmale jalgu ja seetõttu hakkas Junckeri komisjon eesotsas Andrus Ansipiga välja töötama uut autoriõiguse direktiivi eelnõu. Ettepanekute pakett anti Euroopa Parlamendile üle 16. septembril 2016. Uus autoriõiguse direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta direktiiv (EL) 2019/790, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ) on mõeldud kehtivat direktiivi täiendama.

Viited
------

1. ↑  Autoriõiguse direktiivi konsolideeritud tekst Euroopa Liidu Teatajas.
2. ↑  Nõukogu otsus 2000/278/EÜ (WIPO autoriõiguse lepingu ning WIPO esituste ja fonogrammide lepingu heakskiitmise kohta Euroopa Ühenduse nimel) Euroopa Liidu Teatajas.
3. ↑  Hugenholtz, Bernt (2000). "Why the Copyright Directive is Unimportant, and Possibly Invalid". *European Intellectual Property Review*: 501. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2006. Vaadatud 4. jaanuaril 2015.
4. ↑  Ginsburg, Jane C. "Can Copyright Become User-Friendly? Essay Review of Jessica Litman, *Digital Copyright*" (Prometheus Books 2001)(October 6, 2001). Columbia-VLA Journal of Law & Arts, Vol. 25, No. 1, 2001. Available at SSRN: .
5. ↑  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv autoriõiguste kohta digitaalsel ühtsel turul. Brüssel, 14.09.2016.
6. ↑  Lepik, Eva; Veede, Raul. Euroopa autoriõiguse reformist internetikasutaja pilguga. Sirp, 12. mai 2017.
**Pitrags** (liivi keeles *Pitrõg*, vanas liivi kirjaviisis *Pytro̤g*) on küla (*mazciems*) Lätis Kuramaal Talsi piirkonnas Kolka vallas. Ajalooliselt oli see küla liivlaste asualal.

Küla on esimest korda mainitud aastal 1582 (*Pudteraggen*). Legendi kohaselt asutasid selle neli Saaremaalt tulnud venda. Aastal 1826 oli külas 190 elanikku. Aastal 1902 ehitati sinna baptistide palvemaja, aastal 1938 rajati sealne muul. Kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Dundaga mõisale.

Külas kasvavad Jaunvalki pihlakas (liigilt pooppuu), Sīmi kadakas, Pitragsi mänd (kõrgus 23.5 m), rannas kasvav nimetu mänd kõrgusega 10 m ja jõe ääres kasvav nimetu mänd (kõrgus 16.5, ümbermõõt 2.7 m) on looduskaitse all. Külas asuv Pitragsi keskaegne kalmistu on kohaliku mälestisena muinsuskaitse all. Kohaliku legendi kohaselt on sinna kalmistule maetud lahingus hukkunud võõramaa laevnikud. Tänapäeval on kasutusel Pitragsi ja Košragsi vahel asuv Pitragsi-Košragsi kalmistu.

Kuigi külakeskus pole otseselt muinsuskaitse all, on omavalitsus tunnistanud külasüdame kultuuriväärtuslikuks piirkonnaks. Väärtuslikeks loetakse põllumajandusega tegelenud kalurite Saknese talu, kuhu aastail 1920-1930 püstitati elumaja, laudake, pisike küün, suitsutuskoda ja garaaž. Jaunvalki rajas mõis 19. sajandi viimasel veerandil külavahtide tarbeks. Ēdrumi rajati aastal 1907 osana karjalautade kompleksist; säilinud on elumaja ja majapidamishoone. Delnieki talust on säilinud kolm elumaja, mis tänapäeval kannavad eri nimesid - Sapņukalni, Delnieki ja Indriksoni. Viimane oli kaugsõidukaptenite eluase on kalurite elumaja. Kurgati elumaja rajati projekti järgi; säilinud on veel majandushoone varemed ja maakividest kelder.

1935. aasta rahvaloenduse põhjal elas külas 210 elanikku. Aastal 2010 oli elanikke 39. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 19.02 2019
2. ↑  Kolkas pagasta teritorijas plānojums ar grozījumiem 2010. a lk. 28-29
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
5. ↑  IS Mantojums
6. ↑  Kolkas pagasta teritorijas plānojums ar grozījumiem 2010. a lk. 29
7. ↑  Kolkas pagasta teritorijas plānojums ar grozījumiem 2010. a lk. 49

Välislingid
-----------

* Küla kaart

| * v
* r
Liivi külad Liivi rannas |
| --- |
|  | 
Jaunciems (Ūžkilā) **·** Kolka (Kūolka) **·** Košrags (Kūoštrõg) **·** Lielirbe (Īra) **·** Lūžņa (Lūž) **·** Mazirbe (Irē) **·** Mazirbe Dundaga valla osa **·** Melnsils (Mustānum) **·** Miķeļtornis (Pizā) **·** Pitrags (Pitrõg) **·** Saunags (Sǟnag) **·** Sīkrags (Sīkrõg) **·** Vaide (Vaid) |  |

| * v
* r
Kolka valla asulad |
| --- |
| 
**Kolka** **·**  Košrags **·**  Mazirbe **·**  Pitrags **·**  Saunags **·**  Sīkrags **·**  Uši **·**  Vaide |
Heinrich I pitser umbes aastatest 1295-1302
**Heinrich I** (1258–1304) oli esimene Holstein-Rendsburgi krahv.

Elu
---

Ta oli Gerhard I ja Mecklenburgi Elisabethi poeg. 1285. aastal suutis ta veenda Taani kuningat Erik V vabastama Schleswigi hertsog Valdemar IV vangistusest. Pärast isa surma jaotasid pojad krahvkonna isekeskis. Heinrich sai Rendsburgi. Ta oli pidevalt sõjajalal Dithmarscheniga.

Veidi enne surma kehtestas ta tollimaksu importkaupadele. Pool tulust läks Hamburgile, teise poole jaotasid omavahel Holstein-Schaumburg ja Holstein-Rendsburg. Pärast Holstein-Schaumburgi liini hääbumist 1640. aastal läks selle tulu Holsteini hertsogkonnale. Pärast Holsteini hertsogite hääbumist 1768. aastal läks tulu Hamburgile.

Abielu ja järglased
-------------------

Ta abiellus 1289. aastal Bronckhorsti krahvi Florise tütre Heilwigiga. Nad said järgmised lapsed:

* Gerhard III (u.1293 – 1. aprill 1340)
* Adelheid (suri jaanuaris 1350)
* Giselbrecht (1290–1345)
* Elisabeth (1300 – enne 1340)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gerhard Ikui Holstein-Itzehoe krahv** | **Holstein-Rendsburgi krahv**1290-1304 | Järgnev**Gerhard III** |
**Plieņciems** on küla (*vidējciems*) Lätis, Tukumsi piirkonnas ja Engure vallas. Küla asub Liivi lahe kaldal.

Seal asuvad Plieņciemsi ja Vinkalni bussipeatus. Külla jääb Plieņciemsi kalmistu.

Plieņciems on tekkinud Plieņi mõisa (*Plönen*) maadele. Aastast 1738 mainitakse seda kui Kuramaa mõisnike supluskohta. Aastal 1808 rajas Riia kaupmees Klein sinna 10 koha ja suure saaliga võõrastemaja.

Aastal 1810 käis seal suvitamas keisrinna Jelizaveta, kes oli sunnitud kasutama seda väikest suvituskohta, kuna suuremad Euroopa kuurordid olid toona sõdade tõttu ligipääsmatud. Aastail 1988–1990 suvitas seal Viktor Tsoi, kes sinna sõites ka autoõnnetuses hukkus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Engure piirkonda.

Külas kasvav sanglepp ümbermõõduga 3,1 m ja pärn ümbermõõduga 4,12 m on looduskaitse all. Mererannal asub Plieņciemsi luidete hoiuala. Andricase talu on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Hoiuala moodustati aastal 1987, kaitsmaks sealset vana männikuga kaetud luitevalli ja liivastele aladele iseloomulikku taimestikku.

2018. aastal oli külas 225 elanikku, 2020. aastal oli elanikke 242.

* PlieņciemsPlieņciems
* RannaluitedRannaluited
* PlieņciemsPlieņciems

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 28.05 2020
2. ↑  IS Mantojums
3. ↑  Belte P. Rīgas Jūrmalas, Slokas un Ķemeru pilsētas ar apkārtni: vēsturisks apskats. Dubulti: 1935. – 59. lk.
4. ↑  Тайны дома Романовых. Владимир Николаевич Балязин, lk 219
5. ↑
6. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
7. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
8. ↑  Plieņciema kāpa

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Plieņciems** |

| * v
* r
Engure valla asulad |
| --- |
| 
Abragciems **·**  Apšuciems **·**  Bērzciems **·**  **Engure** **·**  Ezermuiža **·**  Ezernieki **·**  Klapkalnciems **·**  Ķesterciems **·**  Plieņciems |
**Kapsēde** (ka **Kapsēda**) on küla (*lielciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Medze valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 25 meetri kõrgusel Balti jääpaisjärve kaldavallil, piirkonna keskusest Grobiņast 7,3 ja Riiast 213 kilomeetri kaugusel. 

Lisaks vallamajale asuvad külas veel põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Kapsēdesse jäävad Maztramdaki, Kapsēde ja Kapsēdes skola bussipeatus. Mõisa pargis asuv Medze linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Küla kohal asus varem Kapsēde mõisa keskus. Nõukogude perioodil kujunes küla sovhoosi *Medze* keskasulaks. XXI sajandi algusaastatel alustati mõisaansambli korrastamist; mõisa tallidesse rajati võõrastemaja. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Külas kasvab kolm looduskaitsealust põlispuud: mänd ümbermõõduga 3,75 m ja kõrgusega 13 m, mänd ümbermõõduga 2,56 m ja kõrgusega 26 m ning mänd ümbermõõduga 2,5 m ja kõrgusega 22 m. Varem oli looduskaitse all ka külast läänes karjääri lähistel asunud Rudais akmens kõrgusega 1,6 m, pikkusega 3,7 ja laiusega 2,5 m.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Strautiņi muinaskalmed ja Kapsēde muinaskalmed.

Külas asuval Teises maailmas hukkunud sõdurite haual on mälestusmärk.

2015. aastal oli külas 640 elanikku, 2017. aastal 475,a 2019. aastal 470 ja 2020. aastal 469.

Viited
------

1. ↑  Läti Ruumiandmete Agentuur
2. ↑
3. ↑  IS Mantojums
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
5. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001–2002. ISBN 9984-00-412-0.
6. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
7. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
8. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
9. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 28. oktoober 2020

| * v
* r
Medze valla asulad |
| --- |
| 
Ievkalni **·**  **Kapsēde** **·**  Medzes muiža **·**  Piņķi **·**  Plienkalni **·**  Stirnas **·**  Šķēde **·**  Tāši |
**Kazdanga** on küla (*lielciems*) Lätis, Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Kazdanga valla halduskeskus. 

Esimest korda mainiti aastal 1350. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda. 

Asulas asub Kazdanga mõisa (*Katzdangen*) süda. Lisaks on seal veel raamatukogu, põhikool, postkontor, apteek, Kazdanga bussipeatus.

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kazdanga mõisakompleks (sealhulgas tallid, park, pargis asuv vaas, ait, kõrts, kavaleride maja koos selle parkettpõrandaga ja häärber). Kohaliku kaitse all on Kazdanga vesiveski ja koolimaja.

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Looduskaitse all on tammed ümbermõõtudega 4.68 ja 5.73 meetrit, saar ümbermõõduga 4.6 meetrit, pärnad ümbermõõduga 4.6 ning 3.75 meetrit, vahtrad ümbermõõtudega 3.57, 3.84 ja 3.67 meetrit, männid ümbermõõtudega 2.6, 2.53, 3.57, 2.53, 2.9, 2.82, 3.34,, 2.76, 2.67, 3.39 ning 3.05 meetrit, punased tammed ümbermõõtudega 2.5, 2.7, 2.4, 2.31, 2.66 ja 2.33 meetrit, pöögid ümbermõõtudega 4, 3.15, 1.52 ning 4.45 meetrit, Euroopa lehised ümbermõõtudega 3.19, 3.8, 3.5, 3.3, 3.31, 4.01 ja 3.95 meetrit, lehis ümbermõõduga 3 meetrit, läänepärnad ümbermõõtudega 3.11, 3.63 ning 2.88 meetrit, hall pähklipuu ümbermõõduga 2.8 meetrit, valgepöögid ümbermõõtudega 1.81 ja 1.84 meetrit, Euroopa nulg ümbermõõduga 3.46 ning kõrgusega 27 meetrit, palsamnulud ümbermõõtudega 2.48 ja 1.93 meetrit, ebatsuugad ümbermõõtudega 2.56, 2.48, 2.78 ning 2.98 meetrit, must mänd ümbermõõduga 2.22 meetrit ja mägivaher ümbermõõduga 2.45 meetrit.

Aastal 2015 oli külas 600 elanikku. Aastal 2028 oli elanikke 552, aastal 220 aga 554.

* 
*

Viited
------

1. ↑
2. ↑  IS Mantojums
3. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
5. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
6. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Kazdanga valla asulad |
| --- |
| 
Blendiena **·**  Bojas **·**  Cildi **·**  Kannenieki **·**  **Kazdanga** **·**  Mazbojas **·**  Rokaiži **·**  Ziemciems **·**  Vāģkalns |
Üks Imperial College'i hooneid – Royal School of Mines
**Imperial College** (ametliku nimega *Imperial College of Science, Technology and Medicine*) on ülikool Suurbritannias Londonis.

Ülikool asutati aastal 1907, mil liideti mitu senist kõrgkooli.

Viited
------

1. ↑  "Imperial College of Science, Technology and Medicine | CHARTER AND STATUTES 2007" (PDF) (inglise). 2014. Vaadatud 29.3.2020.

Välislingid
-----------

* Kolledži veebileht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Gaisberg** on mägi Austrias, Salzburgist idas, kõrgusel 1288 m üle merepinna. See kuulub Salzkammerguti mägede hulka, mis on Põhja-Lubjakivialpide ahelik. Mägi on üks Salzburgi *Hausbergidest*, populaarne puhkeala, pakkudes maalilisi vaateid linnale ja Berchtesgadeni Alpidele läänes. Mäe tipus on kaugele nähtav Gaisbergi saatja.

Geograafia
----------

Mägi on üks Osterhorni rühma eelmägesid Lammertali oru ja Wolfgangsee vahel, moodustades Salzburgi vesikonna idaserva. Kühbergi kannusega läänenõlvad ulatuvad Salzburgi linna piiridesse, külgnevad osad kuuluvad naabruses olevatesse Koppli ja Elsbetheni valdadesse. 1988. aastast on väike osa metsamaast määratud kaitsealaks.

Gaisberg on olnud Salzburgi päevareisijatele populaarne sihtkoht juba 18. sajandil. Aastatel 1887–1928 pakkus ratasajamiga raudtee *Gaisbergbahn* linnast mäetippu kerget ligipääsu, kuni see 1929. aastal maanteega asendati. Täna ühendab *Mirabellplatzi* väljakult algav avalik bussiliin tipuplatoo parklat, mis on alguspunktiks talispordile, matkamisele, maastikujalgrattasõidule ja tiibvarjuspordile, kesklinnaga. Gaisbergi saatja, 100 m kõrgune FM-raadio ja televisiooni saatejaam mäe tipus püstitati 1956. aastal.

Tiibvarjur lendamas Gaisbergi tipust itta
**Plātere** on küla (*vidējciems*) Lätis Ogre piirkonna Madliena vallas.

Küla asub valla kirdeosas merepinnast 90 meetri kõrgusel Abza jõe kaldal. Plātere jääb valla keskusest Madlienast 4, piirkonna keskusest Ogrest 44 ja Riiast 81 kilomeetri kaugusele.

Asula on kujunenud Plātere mõisa (*Weissensee*) keskuse ja selle Silamuiža karjamõisa (*Alt-Hohenheide*) juurde. Mõisa häärber põletati 1905. aastal maha. Küla ehitati välja kui kolhoosi Nākotne keskasula. Hiljem sai sellest Madliena sovhoosi osakonnakeskus. Sinna jäävad Nākotne ja Plāteres muiža bussipeatused.

Plātere linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 6,55 meetrit.

Aastal 2007 oli külas 141 elanikku.

Plātere linnamägi aastal 2003

Viited
------

1. ↑  Autotransporta direcija
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Plāteres pilskalns
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
5. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Madliena valla asulad |
| --- |
| 
Lielāmuiža **·**  **Madliena** **·**  Plātere **·**  Silamuiža **·**  Zādzene **·**  Vecķeipene **·**  Vērene |
Fail:UoP 2017 Logo.jpgLogo
**Portsmouthi ülikool** (inglise keeles *University of Portsmouth*) on ülikool Inglismaal Portsmouthis.

Ülikool asutati 1869.

Ülikoolis õpib üle 23 000 üliõpilase (2016).

Viited
------

Välislingid
-----------

* Koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool