recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Reginald Wayne Miller** (sündinud 24. augustil 1965) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis kogu 18-aastase NBA karjääri Indiana Pacersis. 

Eelkõige kaugviskespetsialistina tuntud Miller valiti viiel korral NBA tähtede mängule. Miller kuulus 1996. aastal olümpiavõitjaks kroonitud USA rahvuskoondise koosseisu ning on valitud korvpalli kuulsuste halli.

Karjäär
-------

Reggie Miller (paremal) 2000. aastal
UCLA ülikoolis õppinud Milleri valis 1987. aasta NBA *draft'*i esimese ringi 11. valikuna Indiana Pacers. Esimesel hooajal pidi Miller peamiselt alustama pingilt ja pääses algviisikusse vaid korra, tuues varumehena keskmiselt 10 punkti mängus. Järgmisest ehk 1988/89. hooajast sai Millerist kindel põhiviisiklane ja tema keskmine punktisaak kerkis 16 silmani mängus.

Hooaeg 1989/90 oli Milleri karjääri resultatiivseim – ta viskas keskmiselt 24,6 punkti, võttis 3,6 lauapalli ja andis 3,8 tulemuslikku söötu mängus. Järgmisel 11 aastal jäi Milleri hooaja keskmine punktisaak 18–22 punkti vahele. 1999/2000. hooajal jõudis Indiana Pacers NBA finaali, kus kaotati seeria 2 : 4 Los Angeles Lakersile. 

Kõik 18 hooaega Indiana Pacersi särki kandnud Miller tegi klubi meeskonnas kokku kaasa 1389 põhihooaja kohtumises, tuues keskmiselt 18,2 punkti, 3 lauapalli ja 3 resultatiivset söötu mängus. 1990. 1995. 1996. 1998. ja 2000. aastal NBA tähtede mängule valitud Miller tabas karjääri jooksul 2560 kolmepunktiviset, millest on praeguseks enamat suutnud vaid Ray Allen (2973) ja Stephen Curry (2606).

Saavutused
----------

* 5 korda valitud NBA tähtede mängule (1990, 1995, 1996, 1998, 2000)
* 3 korda valitud NBA sümboolsesse 3. viisikusse (1995, 1996, 1998)

Viited
------

1. ↑  NBA & ABA Career Leaders and Records for 3-Pt Field Goals. Basketball-Reference.com. Vaadatud 08.02.2021.

Välislingid
-----------

* Reggie Miller – NBA.com
* Reggie Miller – Basketball-Reference.com
**Deathlike Silence** on meloodilist *heavy metal*'it esitav Soome bänd, mis on pärit Turust ja asutatud aastal 2003. Nime sai bänd fraasi järgi filmist "Dracula". Bändi eestvedajaks on kitarrist Mr. Catafalque, kes on kirjutanud viisi ja sõnad peaaegu kõikidele bändi lugudele. Nende debüütalbum "Vigor Mortis" ilmus 7. veebruaril 2007 ja sellel olevast laulust "Six Feet Under The Ground" sai Soomes radiohitt. Bändi endine klahvpillimängija Ms. Erna on muu hulgas kuulunud ka teise õudusteemalise imidžiga ansamblisse Lordi. 

2008. aasta alguses sõlmis Deathlike Silence lepingu plaadifirmaga Spinefarm Records. Teine stuudioalbum "Saturday Night Evil" ilmus 28. jaanuaril 2009.

Deathlike Silence on loonud endale omalaadse surnuaia-teemalise imago nii oma laulusõnades kui ka teatraalseid lavarekvisiite ja esinemiskostüüme kasutades. Oma varustuse vedamiseks kasutavad nad päris ehtsat matuseautot, mis on kaunistatud bändi logodega.
Samas ei võta nad seda kõike surmtõsiselt, vaid huumoriga pooleks.
Bänd ise nimetab oma loomingut "meloodiliseks hauakaevaja-*metal*-'iks".

Liikmed
-------

### Praegused liikmed

* Ms. Maya (Maija Liittokivi) – laul (2003-praeguseni)
* Mr. Catafalque (Ville Taina) – kitarr (2003-praeguseni)
* Mr. Cerberos (Elmo Karjalainen) – soolokitarr (2004-praeguseni)
* Mr. Gehenna (Janne Venho) – trummid (2003-praeguseni)
* Mr. Ward (Tobias Björkwall) – basskitarr (2006-praeguseni)
* Mr. Lethargy (Tuomas Yli-Kovero) – klahvpillid (2008-praeguseni)

### Endised liikmed

* Ms. Erna (Erna Siikavirta) – klahvpillid (2006–2008)
* Mr. Algor Mortis – basskitarr (2004–2005)
* Mr. Rigor Mortis – klahvpillid (2004–2005)

Väljaanded
----------

### Albumid

* "Vigor Mortis" (Dethrone Music, 2007)
* "Saturday Night Evil" (Spinefarm Records, 2009)

### Singlid

* "Face Your Death" (Dethrone Music, 2007)

### EP-d

* "Deathlike Silence" (2005)

Välislingid
-----------

* Bändi ametlik koduleht
* Bändi MySpace
* Bändi Twitter
* DEATHLIKE SILENCE intervjuu 2009 (inglise keeles)
**Priit Eelmäe** (sündinud 8. oktoobril 1972) on eesti tervishoiujuht.

Ta on lõpetanud 1990. aastal Tartu 5. keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli liikumis- ja sporditeaduste erialal ning kaitsnud 1997. aastal samas teadusmagistri kraadi füsioteraapia valdkonnas. 

Eelmäe on töötanud Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna õppeprodekaanina, Tartu ülikooli füsioteraapia- ja terviseedenduse õppetooli lektori ning juhatajana, Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledži terviseedenduse ja rehabilitatsiooni kompetentsikeskuse taastusravi valdkonna juhina. 

Alates 2008. aastast on Eelmäe olnud SA Haapsalu Rehabilitatsioonikeskuse juhatuse esimees ning arendanud välja Eesti meditsiinis olulise valdkonna.[*viide?*]

Priit Eelmäe on olnud Eesti Haiglate Liidu liige ning Eesti Füsioterapeutide Liidu president.

2018. aasta 1. oktoobrist kuni 27. märtsini 2020 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse esimees.

Eesti avalikus ringhäälingus edastatud ametisseastumise intervjuust lähtuvalt oli ta esimene Eesti füsioterapeut, kes kinnitas, et võitlus korruptsiooni vastu on tema ametisoleku ajal üks peamistest eesmärkidest. Teadaolevalt on see esimene juhtum Eesti inimestele meditsiinilise abi osutamise kaastekstis korruptsiooni olemasolu avalikust tunnistamisest.

10. jaanuaril 2020 avaldasid TÜ Kliinikumi all tegutsevate kliinikute juhid Eelmäele umbusaldust ning tegid kliinikumi nõukogule ettepaneku ta oma ametikohalt vabastada.  
27. märtsil 2020 vabastas Tartu ülikooli kliinikumi nõukogu Eelmäe ennetähtaegselt ametist.

Tunnustus
---------

* 2008 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. ↑  "Tartu ülikooli kliinikumi nõukogu valis kliinikumi juhatuse uued liikmed" Delfi, 31. august 2018
2. ↑  "Priit Eelmäe to take over as Tartu University Hospital director" ERR, 25. juuli 2018
3. ↑  "TÜ Kliinikumi kliinikute juhid avaldavad juhatuse esimehele umbusaldust" ERR, 10. jaanuar 2020
4. ↑  TÜ kliinikumi nõukogu vabastas juhatuse esimehe ametist
5. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 8.12.2022.
**Priit Kohava** (9. aprill 1938 – 22. oktoober 2017) oli eesti metsakorraldaja ja looduskaitsja.

Ta on töötanud Luua Metsanduskoolis (tolleaegse nimega Jõgeva Metsamajanduse Tehni­kumis) õpetaja ja õppealajuhatajana.

Ta on olnud TA Zooloogia ja Botaanika Instituudi aspirant entomoloogia alal. 

Pikka aega – kõigepealt 1962. seejärel pärast pausi 1971. aastast – töötas ta metsakorraldajana. Esimestel aastakümnetel planeeris, kirjeldas ja kaardistas ta looduskaitseobjekte. Tänu tema põhjalikkusega kogutud andmestikule ja ladusale sõnastusele olid looduskaitseobjektide seletuskirjad ja kaardid hinnatud materjalid ka aastaid hiljem.

1990. aastatest tegeles Priit Kohava proovitükkide rajamisega, mida kasutati nii metsakorraldajate koolituseks kui ka mitmesugusteks rakendusuuringuteks. Uuringute käigus loodud mudelid on olnud kasutusel ka metsakorralduses ning kirjeldatud metsakorralduse juhendis. Seoses eraomandi tekkega hakkas kaduma ka riiklik ülevaade Eesti metsaressursist, mistõttu tekkis vajadus võtta kasutusele uuemad meetodid selle saamiseks. Priit Kohava tegi 1996. aastal esimesed katsed statistilise metsainventuuri (SMI) vallas ning selle tulemusena hakati tema juhtimisel alates 1999. aastast statistilisi metsainventuure juba regulaarselt tegema.

Tunnustus
---------

* 2011 Eesti Metsaseltsi metsanduse elutööpreemia

Isiklikku
---------

Tema isa oli Friedrich Kohtitsky.

Viited
------

1. ↑  Metsanduse elutööpreemia saab Priit Kohava
2. ↑  Tael, Tiina (koost.) 2013. *Friedrich Kohtitsky päevapildiraamat*. Tartu: Eesti Rahva Muuseum, lk. 7.
**Priit Kolbre** (17. veebruar 1956 Tallinn – 18. juuni 2006 Helsingi) oli Eesti diplomaat.

Haridus
-------

Kolbre lõpetas 1979. aastal majandusinsenerina Tallinna Polütehnilise Instituudi (praegu Tallinna Tehnikaülikool). 

Aastal 1986 kaitses ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia juures kandidaadikraadi majandusteaduste alal. 

Aastal 1991 lõpetas Priit Kolbre ka Eesti Diplomaatide Kooli selle esimeses lennus.

Ametikohad
----------

Enne Välisministeeriumisse tööle minekut oli Priit Kolbre Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) dotsent ja kateedrijuhataja.

Aastal 1990 asus Kolbre välisminister Lennart Meri kutsel tööle Välisministeeriumisse. Aastatel 1994–1998 oli ta Välisministeeriumi asekantsler välismajanduspoliitika alal. Aastatel 1998–2002 oli ta suursaadik Euroopa Liidu juures. Aastatel 2002–2005 oli ta välisministeeriumi kantsler, samal ajal mitteresideeriv suursaadik Püha Tooli juures. Aastal 2005 akrediteeriti ta suursaadikuks Soome Vabariiki.

Teened
------

Kolbre pidas Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) liitumise läbirääkimisi, Euroopa Liiduga ühinemise läbirääkimisi ja Euroopa lepingu läbirääkimisi. 

Kantsleriks sai Kolbre pärast välisminister Kristiina Ojulandi ja eelmise kantsleri Indrek Tarandi vahel tekkinud skandaalset konflikti, mille tagajärjel Tarand lahkus. Välisminister Urmas Paeti sõnul suutis Kolbre kantslerina leevendada Ojulandi ja Välisministeeriumi ametnikkonna vahelisi pingeid.

Suursaadikuna Soomes pälvis Kolbre tähelepanu 1. detsembril 2005. aastal Tuglase seltsis peetud loenguga, milles ta kritiseeris teravalt Soome meediat, mis oli Kolbre arvates ebaõigelt kajastanud Eesti firma Tallink tegevust reovete merre pumpamisel.

Surm
----

Priit Kolbre leiti 2006. aasta 19. juunil Helsingi Vantaa lennuvälja parklast käivitatud mootoriga autost surnuna. Lahkamisel leiti, et surma põhjuseks olid ootamatult ilmnenud terviseprobleemid. Tõenäoliselt ütles üles süda.

Tunnustus
---------

* 2001 Riigivapi V klassi teenetemärk

Välislingid
-----------

* Eesti Päevaleht: Suursaadik Priit Kolbre – Eesti diplomaatia varalahkunud mootor, 22.06.2006
* Postimees: Suri Eesti suursaadik Soomes Priit Kolbre
* Postimees: Suursaadik Kolbre kritiseeris Soome meediat, 02.12.05
**Vajangu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s.

Külanõukogu moodustati 1945 augustis Järvamaa Vajangu vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Kõde külas. Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ja maarajoonide moodustamisega arvati Vajangu külanõukogu 1950 septembrist Väike-Maarja rajooni koosseisu. 

1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides Karl Marxi nimeline kolhoos, Viktor Kingissepa nimeline kolhoos, Kalevipoja kolhoos ja Aavere Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Vajangu külas.

1960 oktoobrist Vajangu külanõukogu likvideeriti ja selle alad jagati Kiltsi ja Tamsalu külanõukogu vahel nii, et Kalevipoja sovhoosi territoorium liideti Kiltsi külanõukoguga ja Tamsalu sovhoosi territoorium Tamsalu külanõukoguga.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 8. augusti 1945 seadlus Järva maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s. Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus Eesti NSV külanõukogude ühendamisest. Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83

Välislingid
-----------

* Vajangu külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis
**Seljaajunärvid** ehk **spinaalnärvid** (ladina keeles ains *nervus spinalis*, mitm *nervi spinales*) on keelikloomadel seljaajust väljuvad paarilised närvid, mis liigitatakse piirdenärvisüsteemi. Seljaajunärvide ülesanneteks on kõikide elundite sümpaatiline innervatsioon, kogu keha lihaste motoorne innervatsioon, kogu kehast kesknärvisüsteemi tundeerutuste toomine ja väikevaagnaelundite parasümpaatiline innervatsioon Seljaajunärvid väljuvad seljaajust selgmise ja kõhtmise juurena, kus selgmises juures paiknevad temperatuuri, puute- ja valutundlikkust vahendavad sensoorsed närvijuhteteed ning kõhtmises juursed motoorsed närvijuhteteed. Seljaajunärvide selgmistel juurtel paiknevad ka spinaalganglionid. Seljaajunärvide selgmised ja kõhtmised juured liituvad lülidevahelise mulgu piirkonnas. Seljaajunärv väljub lülidevahemulgu kaudu lülisambakanalist ja jaguneb kaheks seganärvi haruks: kõhtmiseks ja selgmiseks. Seljaajunärvide selgmised harud innerveerivad keha selgmiseid lihaseid ning nahka. Seljaajunärvide kõhtmised harud seevastu närvistavad kõhtmist nahka ja lihaseid.

Inimestel on 31 seljaaju segmenti, millel on oma seljaajunärvide paar. Kokku on inimesel 31 paari seljaajunärve: 8 paari kaela-, 12 paari rindkere-, 5 paari nimme-, 5 paari ristluu- ja 1 paar õndranärve. Kaela, õla, nimme ja ristluu piirkonnas ühinevad seljaajunärvide kõhtmised harud seganärvidest koosnevateks närvipõimikuteks. Inimestel on seljaajunärvid väga lühikesed. Seljaajunärvid on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse *Terminologia Anatomica*.

Madudel varieerub seljaaju segmentide ning seega seljaajunärvide arv nii liigiti kui ka sama liigi erinevatel isenditel. Seljaaju segmentide arv võib madudel ulatuda kuni 500.

Viited
------

1. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 214 - 215, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
2. ↑  Eesti Entsüklopeedia. "Seljaajunärv".
3. ↑  Hermann Schlegel, Essay on the Physiognomy of Serpents, tõlkinud Thos. Stewart Traill, Edinburgh, Maclachlan Stewart and Company, lk 27, 1843, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 23.10.2013) (inglise keeles)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Encyclopædia Britannica-s
* Sissekanne Terminologia Anatomica-s A14.2.00.027: Nervus spinalis. Seljaajunärv
* Sissekanne Nomina Anatomica Veterinaria-s Nervi spinales. Seljaajunärvid, lk 130, 5. väljaanne, 2012
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Tuneesia |
|  |
| Pronks | 1964 | I kerge-keskkaal |
| 1. ring | 1968 | I kerge-keskkaal |

**Ḩabīb Qalḩīyah** (ka **Habib Galhia**; araabiapäraselt **حبيب قلحية‎**; 25. mai 2011; Al-Qayrawān – 25. detsember 2011; Sūsah) oli Tuneesia poksija.

Qalḩīyah sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Jevgeni Frolovile (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid võitis 1. ringis oma kohtumise ja vigastas end nii, et katkestas võistlemise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Qalḩīyah oli esimene Tuneesia poksija, kes on võitnud olümpiamedali.

Viited
------

1. ↑  18. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tōkyō 1964. Tulemused inglise keeles
2. ↑  19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Ḩabīb Qalḩīyah veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
|  |
| --- |
| Ъ ъ |
| Kirillitsa |
| Tänapäevased tähed |
| А | Ӓ | Ӑ | Ӕ | Б | В | Г |
| Ѓ | Ґ | Ғ | Ҕ | Д | Ђ | Е |
| Ё | Ӗ | Є | Ә | Ӛ | Ж | Ӝ |
| Җ | З | Ҙ | Ӟ | З́ | Ӡ | Ԅ |
| Ѕ | Ԇ | И | Ӥ | Ӣ | І | Ї |
| Ӏ | Й | Ҋ | Ј | К | Қ | Ҝ |
| Ҟ | Ҡ | Ӄ | Л | Љ | Ԉ | М |
| Ӎ | Н | Њ | Ҥ | Ң | Ӈ | Ԋ |
| О | Ӧ | Ө | П | Р | С | Ԍ |
| Т | Ԏ | Ћ | Ќ | У | Ў | Ӱ |
| Ӳ | Ӯ | Ү | Ұ | Ф | Х | Һ |
| Ц | Ч | Ӵ | Џ | Ш | Щ | Ъ |
| Ы | Ӹ | Ь | Э | Ю | Я |
| Arhailised tähed |
| Ҁ | Ѹ | Ѡ | Ѿ | Ѻ | Ѣ | Ꙗ |
| Ѥ | Ꙓ | Ѧ | Ѫ | Ѩ | Ѭ | Ѯ |
| Ѱ | Ѳ | Ѵ | Ѷ |

**Ъ** (**ъ**) (vene keeles *твёрдый знак* (tvjordõi znak) 'kõva märk') on kirillitsa täht. Vene keeles ei märgi see eraldi häälikut ja selle nimetus eesti keeles on **kõvendusmärk**. Bulgaaria keeles märgib see ümardamata keskkõrget tagavokaali [ɤ̞] .

Vene tähestikus on *ъ* 28. täht ja bulgaaria tähestikus 27. täht. 

Kirillitsa ъ pärineb glagoolitsa tähest jer, millega märgiti redutseeritud vokaali [ŭ].

Eesti keeles jäetakse *ъ* vene ja valgevene nimedes märkimata. Bulgaaria nimedes translitereeritakse see vanas transkriptsioonis tähega ǎ, uues tähega a.
Santeri Alatalo 2014. aastal EV Zugis mängimas
**Santeri Alatalo** (sündinud 9. mail 1990 Tamperes) on Soome-Šveitsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Šveitsi kõrgliiga klubis HC Lugano.

Alatalo alustas klubikarjääri Soomes, debüteerides Soome kõrgliigas hooajal 2008–09 HPK meeskonnas.

2012. aasta detsembris liitus ta Šveitsi kõrgliiga klubiga HC Davos. Aastatel 2013–2021 mängis ta Šveitsi kõrgliigas EV Zugi ridades. 2019. aastal võitis ta Zugiga Šveitsi karika. 2021. aastal tuli ta Zugiga Šveitsi meistriks ning valiti samal hooajal Šveitsi kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.

2021. aasta mais sõlmis ta nelja-aastase lepingu Luganoga.

2020. aastal sai Alatalo Šveitsi kodakondsuse. Šveitsi jäähokikoondise koosseisus on ta osalenud 2021. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 9.2.2022)
2. ↑  "QUADRIENNALE PER ALATALO, TRIENNALE PER GUERRA E THÜRKAUF". hclugano.ch. 10.5.2021. Vaadatud 9.2.2022
3. ↑  "HäSa: Huippukautta Sveitsin kiekkoliigassa pelaavalta suomalaispuolustajalta yllätysratkaisu: valitsi Sveitsin maajoukkueen". iltalehti.fi. 20.1.2020. Vaadatud 9.2.2022
Kiriku välisvaade
Kiriku põhiplaan
**Santi Pietro e Paolo** on 11. sajandist pärit romaani kirik Italas Sitsiilias, Sitsiilia romaanikaks nimetatud paikkondliku ehitusstiili iseloomulik näide, ehitatud normannide Sitsiilia kuningriigis.

Kirjeldus
---------

Tellistest ja looduskiviplokkidest kirik püstitati 1093. aastal Roger I eestvõttel pärast võitu lahingus araablastega. Hoone välismüürid on kaunistatud petikniššide ja põimunud kaarfriisidega. Hoone idaosa lõpetavad kolm poolümarat apsiidi, keskmine neist suurem kui külgmised.

Basilikaalne siseruum on teravkaarsete arkaadidega jaotatud kolmeks lööviks. Altariruum on kolme astme võrra muust ruumist kõrgemal. Kesklöövis asuva altariruumi kohal on kuppel, külglöövide idapoolseimad võlvikud on kaetud ristvõlvidega, ülejäänud ruumiosasid katab lame puulagi.

1930. aastal hoone restaureeriti ja altariruumi kohal asuv kuppel taastati.

Pildid
------

* Vaade kagust. Apsiidid jäävad ees oleva hoone varjuVaade kagust. Apsiidid jäävad ees oleva hoone varju
* Külgseina petikkaaredKülgseina petikkaared
* ArkaadArkaad
* KesklöövKesklööv
* KülglöövKülglööv

Viited
------

1. ↑  Frazione croce: la chiesa arabo-normanna dei ss. Pietro e Paolo (1093)

Välislingid
-----------

* Abbazia dei Santi Pietro e Paolo – Itala. - vivaSicilia.com (itaalia keeles)
* Frazione croce: la chiesa arabo-normanna dei ss. Pietro e Paolo (1093) (itaalia keeles)
? Madagaskari riigi- ja rahvuslipp. Proportsioonid 2:3.
**Madagaskari lipp** on Madagaskari Vabariigi ametlik lipp (rahvuslipp ja riigilipp).

Lipp võeti kasutusele 14. oktoobril 1958. See leidis aset seoses autonoomse vabariigi staatuse saamisega Prantsuse Ühenduse raames (kaks aastat enne iseseisvumist).

Kirjeldus
---------

Lipu proportsioonid on 2:3. Vardapoolne kolmandik on vertikaalne valge triip. Ülejäänud osa on jagatud kaheks võrdseks horisontaaltriibuks, millest ülemine on punane ja alumine roheline.

Tõlgendus
---------

Valge sümboliseerib puhtust. See on koristatud riisi värv (riis on vanilli kõrval üks Madagaskari põhilisi varasid) ja malagassi rahvarõiva *lamba* värv naistel. 

Punane sümboliseerib suveräänsust. See on Imerina traditsiooniliste majade savi värv, kunagiste kuningate surilinade värv ning animismis surnute tagasituleku nimel ohverdatud seebude vere värv. 

Roheline sümboliseerib lootust. See on madagaskari ränduripuu värv, inimese ja looduse ühtsuse sümbol ning riisipõldude värv.

Ajalugu
-------

Madagaskari lipp põhineb 1896 Prantsusmaale alistunud Merina kuningriigis viimase valitseja kuninganna Ranavalona III punavalgel lipul. Punane esindas Volamena valitsejasugu, valge Volafotsy valitsejasugu. Arvatakse, et need värvid on pärit Kagu-Aasiast, kus nad praegu figureerivad Indoneesia lipul. Roheline on lisatud Prantsusmaa ülemvõimu vastases vabadusvõitluses tähtsat osa etendanud *hova* klassi (merinade vabade mitteaadlike klass) esindamiseks. 

Praegune lipp valiti välja võistlusel.

Vaata ka
--------

* Madagaskari vapp

Välislingid
-----------

* Madagaskari lipp andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
**Osastav kääne** ehk **partitiiv** on abstraktne ehk grammatiline kääne, mis on kasutusel peamiselt soome-ugri keeltes.

Eesti keel
----------

Eesti keeles väljendatakse partitiiviga piiritlematust või osalisust. Osastavat käänet kasutades vormistatakse eesti keelesː

* osasihitist (***pilti** vaatama*)
* osasihitiselaadset aja- või kvantumimäärust (*ei möödu **päeva**gi*)
* osaalust (*laual oli **raamatuid**)*
* osaöeldistäidet (*ta oli meie **parimaid töötajaid**)*
* hulgasõna laiendit (siin on ***kaks kooki***)
* mitmuslikku lisandit (*Karl, meie **vanimaid töötajaid**, lahkus*)

Partitiivil on eesti keeles neli ainsuse vormides esinevat tunnustː

* -*t* (kallasː kallast)
* Ø (*majaː maja*)
* -*d* (*suuː suud*)
* -*tt* (*vesiː vett*)

Mitmuses esinevaid tunnuseid on kaks, mille valik sõltub sõna vokaalmitmuse tüübistː

* Ø (*koerː koeri*)
* -*d* (hape*ː happeid*)

Lisaks neile on vokaalmitmuse puudumisel võimalik moodustada mitmuse osastavat käänet käändelõpuga -*sid* (*koiː koisid*). *Sid*-vorm võib sealhulgas esineda ka vokaalmitmust lubavate sõnade paralleelvormina (*koerː koeri, koerasid*), kuid selline kasutus võib mõjuda arhailiselt.

Viited
------

1. ↑  Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross. "Eesti keele käsiraamat". *Eesti Keele Instituut*.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. 1 2  "Eesti keele grammatika tabelid" (PDF). *Eesti Keele Instituut*.
Piotr Pustelnik (foto 2005)
**Piotr Pustelnik** (sündinud 12. juulil 1951 Łódźis) on poola alpinist ja teadur.

Ta on mägironija, kes on tõusnud kõigi 14 üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu. 

Ta on Łódźi Tehnikaülikooli teadur keskkonnakaitse kateedris inseneriprotsesside teaduskonnas ja saanud doktorikraadi keemiatehnoloogia alal.

Alates 2016. aastast on ta Poola Alpinismi Assotsiatsiooni president.

Mägironimine
------------

Ta alustas mägironimisega 18-aastaselt, põhiliseks kohaks said 1975. aastast Tatra mäed. Välismaale pääses ta alles 1980. aastal. Alpides tegi kaasa mitu marsruuti, sealhulgas ronis ta Mont Blanci tippu. 1980. aastate esimesel poolel kirjutas ta doktoriväitekirja. Pärast teadusele ja perele pühendatud pausi keskendus ta 1985. aastal jälle alpinismile. Käis Kashmiris, kuid tõus Himaalajas asuva Pinnacle Peaki tippu (6930 m) ebaõnnestus. 1989. aastal tõusis ta Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 m). Järgmisel aastal otsustas ta rünnata kaheksatuhandelist tippu.

### Tipputõusud kaheksatuhandelistele

Ta tegi 1990. aastal soolotõusu Karakoramis Gasherbrum II-le – oma esimese üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu. 1995. aastal jõudis ta Himaalajas Džomolungma tippu ja 2010. aastal ronis ta enda jaoks viimase veel vallutamata kaheksatuhandelise mäe – Himaalajas asuva Annapurna – tippu. Sellega osutus ta 20. mägironijaks maailmas, kes on tõusnud kõigi 14 kaheksatuhandelise mäe tippu. Poolakatest on sellega varem hakkama saanud Jerzy Kukuczka ja Krzysztof Wielicki.

Viited
------

1. 1 2  Piotr Pustelnik – famous Polish climber. himalman.wordpress.com

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Piotr Pustelnik** |

* Piotr Pustelnik – trzeci Polak w "Koronie"
**Piotr Lisek** (sündinud 16. augustil 1992 Dusznikis) on Poola teivashüppaja.

2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pekings võitis ta teivashüppes tulemusega 5.80 pronksmedali.

2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 4. koha.

2017. aasta märtsis sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel Belgradis võitis ta tulemusega 5.85 kuldmedali.

2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta isikliku rekordiga 5.89 hõbemedali.

2019. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Glasgow's võitis ta hõbemedali 5.85-ga. 2019. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Dohas võitis ta tulemusega 5.87 pronksmedali.

2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Torunis võitis ta tulemusega 5.80 pronksmedali. Tokyo suveolümpiamängudel sai ta 5.80-ga 6. koha.

2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Istanbulis jagas ta tulemusega 5.80 Emmanuíl Karalísega hõbemedalit. 

Tema isiklik rekord on **6.02** (püstitatud Monacos 12. juulil 2019), mis on ühtlasi ka Poola rekord.

Viited
------

1. 1 2 3  Piotr Lisek. european-athletics.org. Vaadatud 9.8.2017

Välislingid
-----------

 Piotr Lisek – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Piotr Lisek Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
**Säilikpuu** on metsa uuendusraiel alles jäetav elav või surnud puu.

Säilikpuud, mis jäävad kasvama järgmisse metsapõlvkonda, on vajalikud elustiku mitmekesisuse tagamiseks. Nii elavad kui ka surnud säilikpuud on oluliseks kasvukohaks seene- ja samblikuliikidele ning võivad sobida pesapuuks lindudele. 

Vastavalt Eesti metsaseadusele tuleb lageraie korral säilikpuid alles jätta tüvepuidu kogumahuga vähemalt viis tihumeetrit ühe hektari kohta, üle viie hektari suurusel raielangil vähemalt kümme tihumeetrit ühe hektari kohta.

Keskkonnaministri määrusega kehtestatud metsa majandamise eeskirja järgi valitakse säilikpuud erinevate puuliikide esimese rinde suurima diameetriga puude hulgast, eelistades kõvalehtpuid (tamm, saar, vaher, jalakas, künnapuu), mände ja haabasid ning eritunnustega nagu põlemisjälgede, õõnsuste, tuuleluudade või suurte okstega puid. Säilikpuid ei tohi langetada ka hilisema sanitaarraie käigus ega lamapuitu metsast koristada ja need jäävad metsa kuni bioloogilise elutsükli lõpuni.

Vaata ka
--------

* Seemnepuu

Viited
------

1. ↑  Metsaseadus. RT I, 06.07.2017, 4
2. ↑  Metsa majandamise eeskiri. RT I, 15.12.2017, 17
***Drum and bass*** ('trumm ja bass'), ka ***drum'n'bass***, **d'n'b**, **DnB** ja **D'n'B** on elektroonilise muusika stiil, mis on välja arenenud reivist ja *jungle*-muusikast. Selle alguseks loetakse 1990. aastate algust Suurbritannias. Stiili iseloomustab kiire tempo, trumm (tavaliselt 160–180 lööki minutis) koos raske, vahel ka keeruka bassikäiguga, ja süntesaatorihelid.

*Drum and bass*'i populaarsus oli oma hiilgeajal võrreldav teiste Suurbritannias sündinud stiilidega, näiteks *big beat*'i ja *hard house*'iga.

*Drum and bass* sisaldab eri stiile. Algupärane Jamaica *dub* ja *reggae* kõla on olnud väga suureks mõjutajaks *jungle*'i ja *drum and bassi* tekkimisel. Teine osa stiilist on suuresti mõjutatud *breakbeat*'ist.

*Drum and bass*'i alastiilide hulka kuuluvad *breakcore*, *ragga jungle*, *hardstep*, *darkstep*, *techstep*, *neurofunk*, *ambient drum and bass*, *liquid funk* ehk *liquid*, *drumfunk*, *funkstep*, *sambass* ja *drill'n'bass*.

*Drum and bass* on mõjutanud mitmeid stiile: hiphopi, *big beat*'i, *dubstep*'i, *house*'i, *trip hop*'i, *ambient*-, tekno-, rokk- ja popmuusikat.

*Drum and bass* on endiselt kõige kuulsam Suurbritannias, kuid on populaarne ka Madalmaades, Belgias, Uus-Meremaal, Kanadas ja Austraalias.

Wikipedia kasutaja TetraHydroCannabolise näide *liquid drum'n'bass*'ist 
Tänapäeval on *drum and bass* üks *underground*-muusika stiile, avaldades mõju popmuusikale ja kultuurile.

Eesti keeles on selle nimetusega seotud sõnamäng: sõnades *drum* ja *bass* vahetatakse ära tähed *a* ja *u*, saades "tramm ja buss".

Vaata ka
--------

* Technoid
* house
* ambient

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Drum and bass** |
**Erriapus** (ka **Saturn XXVIII**, esialgne tähis **S/2000 S 10**) on Saturni kaaslane, mis tiirleb planeedi ümber prograadsel orbiidil. 

Selle taevakeha avastas 2000. aastal Brett Gladmani ja John J. Kavelaarsi uurimisrühm.

2003. aasta augustis pandi sellele kuule nimeks **Erriapo**, kuid 2007. aastal muudeti nimi Erriapuseks. Nimi on võetud gallia mütoloogiast ja pandud hiid Erriapuse järgi. 

Erriapus on umbes 10-kilomeetrise läbimõõduga ja tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas keskmisel kaugusel 17 306 000 km. Ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub Erriapusel 871 ööpäeva.

Ta on üks Saturni gallia grupi kuudest, mis liiguvad ühesugusel orbiidil ja mille pind on punakas. Arvatakse, et kõik gallia grupi kuud on tekkinud ühest varem purunenud taevakehast. Erriapuse kohta arvatakse, et ta võib ka olla tükk teisest Saturni gallia gruppi kuuluvast kaaslasest Albiorixist.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
Barbara Kwiatkowska-Lass (1959)
Barbara Kwiatkowska-Lassi hauamonument Krakówis Rakowicki kalmistul
**Barbara Kwiatkowska-Lass** (kodanikunimi **Barbara Kwiatkowska**, näitlejanimi **Barbara Lass**; 1. juuni 1940 Partów, Gostynini lähedal – 6. märts 1995 Baldham, Müncheni lähedal) oli poola filminäitleja.

Barbara Kwiatkowska tantsis laulu- ja tantsuansamblis "Skolimów" ja õppis balletikoolis. Ta mängis peaosa 1958. aastal linastunud komöödias "Eva tahab magada" ja veel mitmes filmis. 1960. aastal asus ta elama Pariisi. Mängis mitmetes prantsuse, itaalia ja saksa režissööride filmides.

Isiklikku
---------

1959–1962 oli ta abielus filmilavastaja Roman Polanskiga, 1963–1980 näitleja Karlheinz Böhmiga ja 1980. aastast kuni surmani muusik Leszek Żądłoga.

Viited
------

1. ↑  Barbara Kwiatkowska - Lass wroclaw.wyborcza.pl
2. ↑  Filip Gańczak:Taka była pierwsza żona Polańskiego Polska Newsweek, 6. märts 2010
3. ↑  Barbara Kwiatkowska-Lass timenote.info
4. ↑  Barbara Kwiatkowska-Lass filmweb.pl

Välislingid
-----------

* Barbara Kwiatkowska-Lass andmekogus IMDb (inglise)
**Regensteini krahvkond** oli keskaegne riigike Saksa-Rooma riigis.

Ajalugu
-------

Regensteini lossi varemed
Regensteini lossikrahve Heimburgi lähistel on esmamainitud aastal 1169 seoses krahv Konrad von Regensteiniga, kes oli Blankenburgi krahvi Poppo I (1095–1164) poeg, kes ise oli Halberstadti piiskopi, krahv Reinhardi vennapoeg Ripuari *Reginbodo* suguvõsast.

Kuulsaim Regensteini krahv oli Albert II (1310–1349), kes 1330. aastatel oli sageli tülis ümbritsevate valduste juhtidega, nagu Halberstadti piiskopid ja Quedlinburgi abtiss. Need lood romantiseeriti Gottfried August Bürgeri ballaadis *Röövelkrahv* (saksa *Der Raubgraf*), pandi muusikasse Johann Philipp Kirnbergeri poolt ja samanimelise romaani kirjutas Julius Wolff.

15. sajandil viis krahviperekond oma residentsi Blankenburgi; Regensteini loss oli aegunud ja jäi varemetesse. Viimane krahviperekonna võsu, krahv Johann Ernst, suri aastal 1599. Koos Blankenburgiga langes see tagasi Halberstadti piiskopkonnale. Varsti pärast seda Blankenburg ja Regenstein eraldati. Regenstein jäi Halberstadtile, samas Blankenburg annekteeriti Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogite poolt.

Regensteini krahvid
-------------------

* Siegfried (−1073), Blankenburg-Regensteini krahvi Konradi vend
* Heinrich (−1235), poeg
* Siegfried II (−1251), poeg
* Ulric, Regenstein-Heimburgi krahv (−1267), vend

* Ulric III (1287–1322)
* Albert II (1310–1349), poeg
* Albert III (1341–1365), poeg

* Johann Ernst, Blankenburgi ja Regensteini krahv (−1599)
Virumaa valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Erra vald** (saksa keeles *Erras*) oli vald Lüganuse kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Kiviõli linna aladel.

Vald moodustati 1866. aastal, enne seda oli olnud Erra mõisavald.

1882. aastal liideti Erra vallaga Maidla vald, mis 1917 moodustati uuesti Erra, Püssi ja Saka valla osadest.

Vallas on sündinud muusik, dirigent ja muusikapedagoog Erich Loit ning psühholoog ja bibliograaf Laine Peep.

1939. aasta vallareformiga läks valla maa-ala uue Erra valla koosseisu, välja arvatud Purtse mõisa järgi olevate talude nr A-190, A-191, A-193 ja A-195 senise Erra valla piiresse ulatuvate osade maa-alad

Viited
------

1. ↑  Erra vald (Lüganuse kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917 (vaadatud 10.08.2020)
2. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
3. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsus nr. 88. Riigi Teataja, nr 87, 14. oktoober 1938

Välislingid
-----------

* Erra vald (Lüganuse kihelkond) Rahvusarhiivi Eesti ala valdade registris 1866–1917
* Erra valla arhiivi tutvustus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Belgia vallast; aadlisuguvõsa kohta vaata Staden (aadlisuguvõsa)* |

---

**Staden** on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Roeselare haldusringkonnas.

Asulad
------

Stadeni, Oostnieuwkerke ja Westrozebeke ühinemisel moodustunud vald jaguneb järgmisteks piirkondadeks, osavaldadeks ja asulateks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Suuremas kirjas Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Asula | Pindala(km²) | Elanikke(31.12.2009) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Staden | 25,43 | 5424 |
| II | Oostnieuwkerke | 10,80 | 3447 |
| III(IV) | Westrozebeke - Vijfwegen | 10,00  | 2181  |

 |

Sõpruslinnad
------------

* Saksamaa – Florstadt, alates 1956

* OostnieuwkerkeOostnieuwkerke
* WestrozebekeWestrozebeke
* VijfwegenVijfwegen
* Endine Westrozebeke magistraadihooneEndine Westrozebeke magistraadihoone

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

 Staden – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (hollandi keeles)

Lääne-Flandria provintsi vallad

Alveringem | Anzegem | Ardooie | Avelgem | Beernem | Blankenberge | Bredene | Brugge | Damme | De Haan | De Panne | Deerlijk | Dentergem | Diksmuide | Gistel | Harelbeke | Heuvelland | Hooglede | Houthulst | Ichtegem | Ieper | Ingelmunster | Izegem | Jabbeke | Knokke-Heist | Koekelare | Koksijde | Kortemark | Kortrijk | Kuurne | Langemark-Poelkapelle | Ledegem | Lendelede | Lichtervelde | Lo-Reninge | Menen | Mesen | Meulebeke | Middelkerke | Moorslede | Nieuwpoort | Oostende | Oostkamp | Oostrozebeke | Oudenburg | Pittem | Poperinge | Roeselare | Ruiselede | Spiere-Helkijn | Staden | Tielt | Torhout | Veurne | Vleteren | Waregem | Wervik | Wevelgem | Wielsbeke | Wingene | Zedelgem | Zonnebeke | Zuienkerke | Zwevegem
**Mihhail Vladimirovitš Bernatski** (**Михаил Владимирович Бернацкий**; 8. juuli 1876 Kiiev – 16. juuli 1943 Pariis) oli majandusteadlane ja Venemaa keisririigi rahandusminister.

Bernatski sündis Kiievis. Tema isa suri varakult ning Mihhail oli sunnitud juba gümnasistina teenima elatist eratundide andmisega. Ta lõpetas kõigepealt Kiievi Ülikooli õigusteaduskonna ja õppis seejärel poliitökonoomiat, kuulates loenguid ka Berliini Ülikoolis. 1911. aastal kaitstud magistritöö teema oli "Теоретики государственного социализма в Германии и социально-политические воззрения князя Бисмарка".

1904. aastast alates pidas Bernatski loenguid õppeasutustes ja avaldas artikleid legaalsetes marksistlikes väljaannetes, kuid erinevalt paljudest teistest marksistidest oli ta maa riigistamise vastu ning peagi eemaldus ta marksismist sootuks, asudes oma magistritöös kritiseerima sotsialistide vaateid.

Bernatski leidis, et üksikisiku suurima vabaduse võib tagada sotsiaalne kapitalism ning rahvaste sõbraliku kooseksisteerimiseni võib viia üleilmse kullastandardil põhineva raha kasutuselevõtmine. Ta pooldas selliseid sotsiaalseid reforme, mis ei takista erainitsiatiivi.

Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni kuulus Venemaa Radikaaldemokraatliku Partei asutajate hulka ning töötas Ajutise Valitsuse aparaadis, viimased kuud rahandusministrina.

Oktoobrirevolutsiooni käigus vahistati, kuid lasti hiljem vabaks ja sõitis Doni-äärsesse Rostovi, kus ühines valgekaartlastega, töötades nende rahandusministrina 1920. aasta sügiseni, mil valgete väed Krimmist evakueerusid.

Eksiilis jätkas poliitilist tegevust vene emigrantlikes ringkondades ning keskendus teadustööle, töötades Pariisi Ülikooli juures ja avaldades mitu erialast raamatut.

Bernatski on maetud Bagneux' surnuaeda Pariisis oma abikaasa Olga kõrvale.
Gerardo Martino Atlanta Unitedi peatreenerina
**Gerardo Daniel Martino** (ka **Tata Martino**; sündinud 20. novembril 1962 Rosarios) on Argentina jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ründav poolkaitsja).

Jalgpallurikarjääri jooksul (1980–1996) mängis ta peamiselt Argentina klubis Newell's Old Boys, kellega tuli kolm korda Argentina meistriks, lisaks lühikest aega Hispaania klubis Tenerife, Argentina klubis Lanús, Tšiili klubis O'Higgins ja Ecuadori klubis Barcelona S.C.. 1991. aastal mängis ta ühel korral ka Argentina jalgpallikoondises.

Alates 2023. aasta juunist on Martino Major League Socceri (MLS) klubi Inter Miami peatreener.

Ta on varem juhendanud muuhulgas Hispaania kõrgliiga klubi Barcelonat (2013–2014), MLS-i klubi Atlanta Unitedi (2016–2018) ning Paraguay (2007–2011), Argentina (2014–2016) ja Mehhiko jalgpallikoondist (2019–2022). 2007. aastal valiti Martino Paraguay koondise peatreenerina Lõuna-Ameerika aasta jalgpallitreeneriks. 2018. aastal valiti ta Atlanta Unitedi peatreenerina MLS-i aasta parimaks peatreeneriks.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gerardo Martino** |
Alphonse de Candolle
**Alphonse Louis Pierre Pyrame de Candolle** (28. oktoober 1806 Pariis – 4. aprill 1893 Genf) oli Šveitsi botaanik, Šveitsi botaaniku Augustin Pyrame de Candolle'i poeg.

Alguses pühendus ta õigusteadusele, aga edaspidi hakkas järjest enam tegelema botaanikaga ning 1841. aastal võttis ta üle oma isa õppejõukoha Genfi ülikoolis. Kuid 1846 loobus ta õppejõutööst ja tegeles kuni surmani põhiliselt teadusega. Lisaks valiti ta mitu korda Genfi kohaliku omavalitsuse liikmeks.

Ta lõpetas isa poolelijäänud teose "Prodromus systematis naturalis regni vegetabilis", andes välja selle 8 köidet lisaks 8 isa kirjutatud köitele. Selleks kaasas ta õpetlasi kogu maailmast ja töötas ise sarja peatoimetajana. Seejärel jätkas ta sama tööd, avaldades aastatel 1878–1883 viis köidet pealkirja "Monographiae Phaneroganorum" all, kuhu lisas mitu uut üheiduleheliste perekonda, aga mõned kaheiduleheliste rühmad töötas põhjalikult ümber.

Eriti põhjalikult käsitles ta taimede geograafiat, mille õppimisele oli tal eriline kalduvus. Tal olid laialdased teadmised ka teistes botaanikaga piirnevates teadustes. Juba 1835 avaldas ta juhendi "Instruction à l'étude de la botanique", milles käsitles taimegeograafiat. See tõlgiti vene keelde ja Venemaal kasutati seda kaua ülikoolides botaanika õpetamisel.

Tema üks olulisimaid teoseid on 1855 ilmunud "Géographie botanique raisonnée", milles ta ulatuslike ja täpsete uuringute abil püüdis kindlaks määrata taimede liigituse ja leviku seadusi ja põhimõtteid. Selles teoses on ka laialdane uurimus kultuurtaimede päritolu kohta. Selle uurimuse andis ta 1883 parandatuna ja täiendatuna ka eraldi välja pealkirja "Origine des plantes cultivées" all.

Ta lõi esimese botaanilise nomenklatuuri koodeksi, mis 1867. aastal kiideti rahvusvahelisel botaanika kongressil heaks, ning see on tänapäeval kehtiva ICBNi prototüüp.

1858. aastal valiti ta Venemaa Teaduste Akadeemia ja 1859 Rootsi Teaduste Akadeemia välisliikmeks. 1889 autasustati teda Linné medaliga.

Ta on tuntud ka Prantsuse ja Briti Teaduste Akadeemia liikmete, sealhulgas välisliikmete religioosse kuuluvuse uurimise poolest teadusrevolutsiooni ajal. Uuring näitas, et mõlemas akadeemias, kui võrrelda protestantide ja katoliiklaste osakaalu nende osakaaluga riigi rahvastikus, olid protestandid tunduvalt üleesindatud. Seda tähelepanekut on tänapäevani kasutatud näitena, et protestandid kalduvad olema teaduses aktiivsemad kui katoliiklased.

Tema poeg Anne-Casimir-Pyrame de Candolle sündis 1836 ja sai samuti silmapaistvaks botaanikuks.
Mets mühiseb
Mets mühiseb ja kägu kukub ra’al,  

aas haljendab ja lilled õits’vad seal.  

:,: Mänd kiigutab siin oma võimsat pead,  

on meeles tal kõik muistsed õnnea’ad. :,:  

  

Hirv ojal joob ja muretu ta meel,  

kas aimab ta, kui pikk ta elu veel?  

:,: Võib küti kuul ta leida iga tund  

ja elu läin’d, kui oleks näinud und. :,:  

  

Nii möödas pea ka minu noorus, õnn,  

mis rõõmu veel mul elus oo’ta on?  

:,: Mets mühama ja kägu kuk’ma jääb,  

kuid noorus meil kui uni mööda lä’eb. :,:

**"Mets mühiseb"** on Max Oscheiti laul, millele on eestikeelsed sõnad kirjutanud Sergius (Sergi) Lipp (2. VII 1894 Rakke küla, Rannu vald – 17. II 1942 Kirovi oblast). 

Esimese maailmasõja ajal sai populaarseks Max Oscheiti marsilaul "Im grünen Wald, dort wo die Drossel singt" ("Haljas metsas, kus laulab rästas"), mis hiljem muutus valsiks. Teksti esimene versioon ilmus trükis 1838. aastal pealkirjaga "Das Leben ist ein Traum" ("Elu on unistus"). Bellacord Electro tegi valsist plaadi 1934. aastal  ja see sai üheks armastatumaks lauluks Artur Rinne repertuaaris.

Enamasti viidatakse sellele laulule siiski kui 1834. aastal trükis ilmunud saksa rahvalaulule "Das Schwarzwaldlied". Veel on väidetud, et laulu üks versioon ilmus 1838. aastal trükis pealkirjaga "Das Leben ist ein Traum". Laulu kohta on mitmeid eri andmeid ja on võimalik, et Max Oscheit jõudis end lihtsalt esimesena autoriks kinnitada.

Laulust on tehtud palju paroodiaid: "Mets mühiseb ja pomm, see raksub raal", "Mets mühiseb ja kulak lõikab puid" (vt Mets mühiseb paroodiad – Sõnu Arhailise Meestelaulu Seltsi foorumist).

Viited
------

1. ↑  "Mets mühiseb". *laulud.ee*. Vaadatud 29.01.2021.
2. ↑  Bellaccord Electro "Mets mühiseb", plaadi esimene kuulutamine. Sakala (1878-1940), nr. 145, 14 detsember 1934
3. ↑  "Mets mühiseb ja pomm, see raksub raal", Sakala (1878-1940), nr. 75, 6 detsember 1941
4. ↑  "Mets mühiseb ja kulak lõikab puid", Sakala (1878-1940), nr. 67, 22 november 1941
5. ↑  "Mets mühiseb paroodiad", Sõnu Arhailise Meestelaulu Seltsi foorumist

Välislingid
-----------

* Mets mühiseb Artur Rinne esituses 1935. aastal
* "Mets mühiseb" ansambli Untsakad laulu sõnad
**Mets-kibuvits** (*Rosa majalis*) on roosõieliste sugukonna kibuvitsa perekonda kuuluv põõsaste liik.

Levik
-----

Taim kasvab näiteks kuivades metsades, niitudel, parkides. Eestis tavaline.

Kirjeldus
---------

Taimel on peened, tumepruunid oksad, millel paiknevad hõredalt ogad. Lehed on 5,5 cm pikkused ning 3 cm laiused, tömbi tipu ning aheneva alusega. Õied paiknevad üksikult või 2-3 kaupa. Peamiselt on taimel punased lihtõied, kuid esineb ka täidisõielisi ja kreemvalgete õitega vorme. Tupplehed on pikemad kui kroonlehed. Mets-kibuvits õitsemise aeg on juunis kuni juulis. Talvekindel liik. Saagi valmimine algab augustis. 

Mets-kibuvitsa õis

Kasutamine
----------

###### Kulinaarias

Mets-kibuvitsa viljad pole töötlemiseks head, sest need on väikesed ning vähese viljalihaga, kuid sobivad kuivatamiseks, et hiljem neist teed valmistada.

Biokeemiline koostis
--------------------

Mets-kibuvitsa viljade C-vitamiini sisaldus on kurdlehise kibuvitsa omast mitu korda suurem, 1400-4000 mg 100 g toormassi kohta.

Viited
------

1. ↑  Eesti taimede määraja. Toimetaja Malle Leht. Tartu, EPMÜ ZBI, Eesti Loodusfoto, 1999. Lk 149.
2. 1 2  Robert Piir (2008). *Vähetuntud marjad aias*. Tallinn: Maalehe Raamat.

Välislingid
-----------

* Mets-kibuvits andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal
**Märjamaa vald** oli vald Läänemaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Märjamaa külas.

Vald moodustati senise Märjamaa valla maa-alast, välja arvatud Purga ja Lümandu küla, Lümandu asunduse, Vaimõisa küla, Kükita talu, Vaimõisa metsakvartaalide nr. 2, 3, 6–8, 17–22, 27–32, 39 ja 40, Kaasiku nr. A-9 ja Metsavahi nr. A-10 talu ning Märjamaa metskonna Sooniste metsandiku kvartaalide nr. 21, 22, 23, 29 ja osa kvartaali nr. 28 maa-alad; senise Haimre valla maa-alast, välja arvatud Jõeäärse küla lõuna pool jõge asuva osa ja Sulu asunduse piirkond; senise Kabala valla Riidaku ja Pühatu küla ning Riidaku ja Pühatu asunduse maa-aladest; senise Luiste valla Kärsamaa, Vilta, Vinguta ja Mõraste küla ning Loodna, Luiste ja Mõraste asunduse piirkondadest ja Luiste küla Karja nr. 15, Põlde nr. 14 ja Sõerumäe nr. 1 talu maa-aladest.

Vald kuulus Riigivolikogu 25. valimisringkonda, kust valiti Eduard Arnover.

1. aprillil 1939 oli vallas 5865 elanikku.

1945 septembris moodustati Märjamaa vallas Märjamaa külanõukogu keskusega Märjamaa alevikus, Alaküla külanõukogu keskusega Haimre asunduses, Paeküla külanõukogu keskusega Paekülas ja Sipa külanõukogu keskusega Sipa asunduses. 1950. aastal Märjamaa vald likvideeriti ja selle alad arvati Märjamaa rajooni koosseisu.

Vaata ka
--------

* Märjamaa kihelkond
* Märjamaa vald

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 32, 501
4. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
**Märgitus**, ka **märgistamatus** (sanskriti ja paali keeles *ānimitta* ‘ilma märgistamiseta, mittemärgistatus’; tiibeti keeles *mtshan ma med pa*; hiina keeles 無相 *wuxiang*; jaapani keeles *musō*) on budismis, eriti ületava mõistmise ja madhjamaka õpetustes, üks seadmusi ülimas mõttes iseloomustavast kolmest põhiomadusest; ülejäänud kaks on tühjus (sanskriti keeles *śūnyatā*) ja eesmärgitus (*apraṇihita*). Neid nimetatakse ka kolmeks vabanemise väravaks.

Märgitus tähistab kõigi seadmuste ehk mõistete omadust olla ilma omaolekuta, ilma kindla ja muutumatu märgilise tähenduseta. Seadmustel (mõistetel, seisukohtadel, kontseptsioonidel, kujundeil jms) ei ole kindlalt fikseeritud tähendust ehk märgilisust. Millelgi ei ole iseenesest mõtet, otstarvet ega sihti; kõik sõltub alati konkreetsest kontekstist ja iga konkreetse mõiste suhetest teiste mõistetega antud hetkel. Tähendused võivad muutuda, mõisted võivad omandada uusi tähendusi jne. Tähendus, mõte, otstarve, väärtus või eesmärk omistatakse kõigele läbi isikliku suhte.

Vaata ka
--------

* Isetus
* Eesmärgitus
* Tühjus

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: märgitus
2. ↑  *Cūḷa Vedalla Sutta* (MN 44)
**Lagrange'i keskväärtusteoreem** on üks matemaatilise analüüsi põhilisi tulemusi. Kõlab ta järgnevalt: kui funktsioon {\displaystyle f} on pidev lõigus {\displaystyle [a,b]} ning tal leidub lõplik tuletis vahemikus {\displaystyle (a,b)}, siis leidub {\displaystyle c\in (a,b)} nii, et {\displaystyle f'(c)={\frac {f(b)-f(a)}{b-a}}}.

Tõlgendusi
----------

### Geomeetriline tõlgendus

Geomeetriliselt ütleb Lagrange'i keskväärtusteoreem, et kui funktsioon {\displaystyle f} on pidev mingis lõigus {\displaystyle [a,b]} ning diferentseeruv vahemikus {\displaystyle (a,b)}, siis leidub {\displaystyle a} ja {\displaystyle b} vahel niisugune arv c, et funktsiooni {\displaystyle f} graafiku puutuja kohal c on paralleelne punkte {\displaystyle (a,f(a))} ning {\displaystyle (b,f(b))} läbiva lõikajaga.

### Füüsikaline tõlgendus

Lagrange'i keskväärtusteoreemi eeldustel leidub niisugune {\displaystyle c\in (a,b)}, et *funktsiooni {\displaystyle f} väärtuse muutumise kiiruseks* punktis c on teatavas mõttes *funktsiooni {\displaystyle f} väärtuse keskmine muutumise kiirus* lõigus {\displaystyle [a,b]}.
Olgu näiteks funktsiooniks {\displaystyle f} auto läbitud teepikkuse sõltuvus ajast. Eeldame, et autol on igal ajahetkel olemas lõplik hetkkiirus (s. t. funktsioon {\displaystyle f} on kõikjal diferentseeruv; diferentseeruvusest järeldub ka pidevus). Lagrange'i keskväärtusteoreem ütleb nüüd, et kui auto keskmine kiirus teekonna jooksul oli 60 km/h, siis mingil ajahetkel selle teekonna jooksul oli auto hetkkiiruseks 60 km/h.

Tõestus
-------

Olgu täidetud Lagrange'i keskväärtusteoreemi eeldused. Määratleme lõigus {\displaystyle [a,b]} uue funktsiooni {\displaystyle g(x):=f(x)-{\frac {f(b)-f(a)}{b-a}}(x-a)}. Paneme tähele, et siis {\displaystyle g(a)=g(b)} ning funktsioon {\displaystyle g} on lõigus {\displaystyle [a,b]} pidev ja omab vahemikus {\displaystyle (a,b)} lõplikku tuletist, kusjuures iga {\displaystyle x\in (a,b)} korral {\displaystyle g'(x)=f'(x)-{\frac {f(b)-f(a)}{b-a}}}. Rolle'i teoreemi põhjal leidub seega {\displaystyle c\in (a,b)} nii, et {\displaystyle g'(c)=0} ehk {\displaystyle f'(c)-{\frac {f(b)-f(a)}{b-a}}=0}, m. o. t. t.