Lääne-Berliin (helesinine) ja Ida-Berliin (tumeroosa)
Lääne-Berliini asend jagatud Saksamaal
**Lääne-Berliin** (saksa keeles *West-Berlin* ja *Westberlin*) oli pärast teist maailmasõda Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia ja Prantsusmaa okupatsiooni all olnud Berliini sektorite ala. 

Berliini idaosa (Ida-Berliini) okupeeris Nõukogude Liit. Lääne-Berliin oli täielikult ümbritsetud Saksa Demokraatliku Vabariigi aladega.

Lääne- ja Ida-Saksamaal lõppes okupatsioon 1949, kui 23. mail kuulutati välja Lääne-Saksamaal Saksamaa Liitvabariik ja 7. oktoobril Ida-Saksamaal Saksa Demokraatlik Vabariik. Kuid Lääne-Berliin jäi formaalselt okupeeritud alaks, sest okupatsiooni sai lõpetada üksnes neljapoolse kokkuleppega. See oli üks põhjustest, miks Lääne-Berliinis oli liitlaste sõjaväe juuresolek märgatavam kui Lääne-Saksamaal. Juriidiliselt ei kuulunud Lääne-Berliin ühegi riigi koosseisu.

Lääne-Berliini kodakondsust ei olnud samuti olemas, kuid Lääne-Saksamaa käsitas Lääne-Berliini elanikke oma kodanikena. Seetõttu said nood teenida Lääne-Saksamaa sõjaväes, samas ei olnud Lääne-Berliini elanikud kohustatud läbima Bundeswehri ajateenistust, mistõttu kolisid sinna paljud noored mehed Lääne-Saksamaalt ja Lääne-Berliinist sai nii üks suurimaid vastukultuuri keskusi. Lääne-Berliini ebaselge staatuse tõttu ei saanud Lääne-Berliini elanikud aga osaleda Liidupäeva valimistel, kuid lääneliitlaste kontrollnõukogu otsusega lubati neile siiski esindatus Liidupäevas Berliini esindajatekoja nimetatud delegaatide näol, kellel aga ei olnud hääleõigust. Samas tohtisid Lääne-Berliini elanikud kui Lääne-Saksamaa kodanikud kandideerida Liidupäeva valimistel, näiteks Willy Brandt, kes oli 1957–1966 Lääne-Berliini linnapea, valiti Liidupäeva Nordrhein-Westfaleni liidumaa parteinimekirjast ja oli 1969–1974 kantsler. Ka Liidunõukogusse valis Lääne-Berliini senat linna esindama neli hääleõiguseta delegaati ja esimesel kolmel Euroopa Parlamendi valimistel 1979–1989 valiti linna esindama kolm saadikut linna esindajatekoja poolt. 

Pärast Saksamaa lõhenemist püüdis Nõukogude Liit saada oma kontrolli alla ka Berliini lääneosa ja linn blokeeriti (Berliini blokaad). Nõukogude armee takistas linna varustamist kaupadega maad mööda ja need viidi kohale lennukitega; selleks loodi nn Berliini õhusild. 

13. augustil 1961 ümbritseti Lääne-Berliin Berliini müüriga. 

Lääne-Berliini pindala oli 481 km². Elanike arv oli 13. septembril 1950 2 146 952 ja 31. detsembril 1989 2 130 525.

Ida- ja Lääne-Berliin ühendati 1990. aastal.

1983. aastal avanenud vaade Lääne-Berliinile
Lääne-Berliini lipp ja praegune Berliini lipp

Välislingid
-----------

 Lääne-Berliin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Euroopa kultuuripealinnad |
| --- |
| 

1985 Ateena
1986 Firenze
1987 Amsterdam
1988 Lääne-Berliin
1989 Pariis
1990 Glasgow
1991 Dublin
1992 Madrid
1993 Antwerpen
1994 Lissabon
1995 Luxembourg
1996 Kopenhaagen
1997 Thessaloníki
1998 Stockholm
1999 Weimar
2000 Reykjavík **·**  Bergen **·**  Helsingi **·**  Brüssel **·**  Praha **·**  Kraków **·**  Santiago de Compostela **·**  Avignon **·**  Bologna
2001 Rotterdam **·**  Porto
2002 Brugge **·**  Salamanca
2003 Graz
2004 Genova **·**  Lille
2005 Cork
2006 Pátra
2007 Luxembourg **·**  Sibiu
2008 Liverpool **·**  Stavanger
2009 Linz **·**  Vilnius
2010 Essen **·**  İstanbul **·**  Pécs
2011 Tallinn **·**  Turu
2012 Maribor **·**  Guimarães
2013 Košice **·**  Marseille
2014 Riia **·**  Umeå
2015 Mons **·**  Plzeň
2016 Wrocław **·**  Donostia / San Sebastián
2017 Aarhus **·**  Paphos
2018 Leeuwarden **·**  Valletta
2019 Matera **·**  Plovdiv
2020/2021 Galway **·**  Rijeka
2022 Kaunas **·**  Esch-sur-Alzette **·**  Novi Sad
2023 **Veszprém **·**  Timișoara **·**  Elefsína**
2024 Tartu **·**  Bad Ischl **·**  Bodø
2025 Nova Gorica / Gorizia **·**  Chemnitz
2026 Oulu **·**  Trenčín
2027 Liepāja
 |

1. ↑  "David Bowie and West Berlin subculture – DW – 10/29/2019". *dw.com* (inglise). Vaadatud 1. märtsil 2023.
2. ↑  "Bonn Constitution - Basic Law for the Federal Republic of Germany. May 1949". *usa.usembassy.de*. Vaadatud 1. märtsil 2023.