recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on internetisuhtluse sõnast; Rootsi albumi kohta vaata LOL (^^,)* |

---

**LOL** (hääldatakse: /ˈloʊl/, /ˈlɒl/ või /ˌɛloʊˈɛl/) kui ka **lol** on paljukasutatav sõna internetisuhtluses ja näost-näkku vestlustes, mis tähendab inglise keeles ***laughing out loud*** (või ***laugh out loud***) — naerda kõva häälega. "LOL" väljendab head meeleolu, imestust ja naeru, mille kasutamise ajalugu ulatub tagasi kaheksakümnendatesse aastatesse, kus seda kasutati Usenetis.

Lisaks võib "LOL" olla lühend väljenditest *lots of luck* või *lots of love*, kuid need ei ole nii levinud.

Internetis on tuntud ka teised "LOL-i" kirjaviisid, näiteks *lolz*, *lul*, *lulz*, *lel*, *lelz*, *lool* ja *lawl*. Ka kasutatakse seda juhul, kui pole midagi muud öelda[*viide?*].

LoL on samuti lühend tuntud arvutimängule "League of Legends".

Viited
------

1. ↑  Matt Haig (2001). *E-Mail Essentials: How to Make the Most of E-Communications*. Kogan Page. Lk 89. ISBN 0749435763.
2. ↑  *American Heritage Abbreviations Dictionary 3rd Edition*. Houghton Mifflin. 2005.
**Mati Tähemaa** (9. oktoober - 20. detsember 2022) on eesti raadio- ja elektroonikainsener.

Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna Elektromehaanika Tehnikumi raadiotehnika erialal ja sellest alates töötas ta pikka aega Eesti Raadio tehnikaosakonnas. Algul oli tema töökohaks Laitse kesklainesaatja.

1962. aastal lõpetas ta kaugõppes M. A. Bontš-Brujevitši nimelise Elektrotehnika Sideinstituudi (ЛЭТИС).

Ta osales Eesti Raadio ultralühilaineala saatjatele stereofoonilise helisignaali edastamise raadioreleeliinide ja saatjate polaarmodulatsiooni süsteemi loomises.

Tema teostatud oli oluline osa Eesti Raadio kvadrofooniliste katsesaadete jaoks loodud lisaseadmetest. Stereofooniliste saadete edastamise vahendite ja kvadrofooniliste saadete edastamise katseseadmestiku loomise juures oli tema koostööpartneriks Avo-Rein Tereping.

Eesti taasiseseisvumise eel osales ta valitsuse varuside süsteemi loomises.

Hiljem oli ta tegev eraraadiojaamade saatjate ja raadioreleeliinide loomise alal.

21. sajandi alguses töötas ta Tallinna Tehnikaülikooli AM-laboris, kus töötas puidu kõrgsagedusliku kuivatuse ja kahjurite tõrje seadmete loomise alal.

Väga edukalt on ta tegelenud raadioamatörismiga. 

Ta on olnud üks olulisi Eesti Ringhäälingumuuseumi ekspositsiooni loojaid (Türi raadiosaatejaama masti mudel, Nipkowi kettaga televiisori saatja ja vastuvõtja, NSV Liidu esimene laiatarbeteleviisor KBH-49 jm).

Tunnustus
---------

* 1967 – Eesti NSV teeneline ratsionaliseerija
* 2014 – Valgetähe V klassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2  "Mati Tähemaa – põline mustamäelane". *"Mustamäe", nr. 5, 1. mai 2017*.
2. 1 2 3 4  "TM persoon: Insener Mati Tähemaa. "Töö kiidab tegijat!". Tormi Soorsk.". *"Tehnikamaailm", 2011, nr.12, lk.76-79*.
3. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 19013
**Köisi mõis** (saksa keeles *Keis*) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas,

Ajalugu
-------

Köisi mõis asutati 1623. aastal, mil see läks Peter Hansson Stormcrantzi omandusse.

Hiljem läks mõis Berend Johann von Uexküllile.

1712. aastal siirdus mõis abielu kaudu Otto Johann von Tiesenhausenile. Tiesenhausenitele jäi mõis 1811. aastani, mil see müüdi Christoph von Brevernile. 

Viimaseks võõrandamiseelseks omanikuks oli Egmont von Bremen.

Mõisakompleks
-------------

Mõisa ühekorruseline kivist historitsistlik peahoone ehitati 19. sajandil, mil mõis kuulus Otto Richard von Brevernile.

1940.–1950. aastail tegutses härrastemajas kool.

1954. aastal mõisahoone põles ja on sestsaadik varemeis. Ka enamik kõrvalhooneid on varemes.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Kirjandus
---------

* Alo Särg, "Järvamaa mõisad ja mõisnikud". Argo, Tallinn 2005

Välislingid
-----------

* Köisi mõisast Eesti mõisaportaalis

  


Järva-Peetri Püha Peetruse kirik
Peetri kihelkond

**Kirik**: Peetri  

**Mõisad**: Ammuta mõis | Aru mõis (Aru) | Aru mõis (Arrohof) | Aru mõis (Arro) | Ataste mõis | Enari mõis | Esna mõis | Huuksi mõis | Kodasema mõis | Koigi mõis | Koordi mõis | Köisi mõis | Küti mõis | Lähevere mõis | Müüsleri mõis | Olli mõis | Palasi mõis | Palu mõis | Peetri kirikumõis | Prandi mõis | Põhjaka mõis | Päinurme mõis | Sargvere mõis | Silmsi mõis | Suur-Öötla mõis | Viisu mõis | Vodja mõis | Väike-Kareda mõis | Väike-Öötla mõis
**Eric Howard Carmen** (11. august 1949 Cleveland, Ohio osariik — 11. märts 2024) oli USA poplaulja, laulukirjutaja, kitarrist ja klahvpillimängija.

Ta saavutas tuntuse *pop rock* '​i ansambli Raspberries solisti, basskitarristi ja laulukirjutajana. Ta kirjutas ansambli tuntuima laulu "Go All the Way", mida müüdi singlina üle miljoni eksemplari.

1970. aastate keskpaigas alustas Carmen soolokarjääri. Tema omanimeline debüütalbum ilmus 1975. aastal. Samal ilmunud Carmeni debüütsingel "All by Myself" on olnud tema edukaim ja tuntuim. Laulu meloodiaks sai ta inspiratsiooni Sergei Rahmaninovi teisest klaverikontserdils. Singel jõudis USA-s teisele ja Suurbritannias kaheteistkümnendale kohale. 1996. aastal sai "All by Myself" uuesti hitiks Celine Dioni esituses.

USA-s on Carmenil olnud veel seitse esineljakümnehitti, millest tuntumad on "Never Gonna Fall in Love Again" (1976), "She Did It" (1977), "Hungry Eyes" (1987), mis sai tuntuks filmis "Räpane tants" ("Dirty Dancing"), ja "Make Me Lose Control" (1988).

Välislingid
-----------

* Koduleht
Petseri maakonna valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Linnuse vald** oli vald Eesti Petseri maakonnas aastail 1939–1945. Vallamaja asus Irboskas.

Linnuse vald moodustati endise Irboska valla piirides.

1. aprillil 1939 (haldusreformi jõustumise päeval) oli vallas 10 231 elanikku; see oli suurima elanike arvuga vald kogu tolleaegses Eestis.

Vald kuulus Riigivolikogu 29. valimisringkonda, kust valiti Vladimir Roslavlev.

Vald kuulus Linnuse põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.

Linnuse valda kuulusid: Brodi, Lopotovo, Irboska, Vastse, Mäe-Krupski, Alam-Krupski, Zamogilje, Kamenka, Tretjakovo, Kljukušino, Turoki, Botagovo, Zehnovo, Kurkovo, Kolosovka, Terebi, Kilski, Tšitševka, Põževo, Borševitsa, Avdaševo, Belkovo, Davõdovo, Novaja, Kulanovo, Kostino, Poddubje, Rešetovo, Drozdovo puustus, Golikovštšina puustused, Mihhalevo, Anaškino, Petrovski, Kosõgino Gora, Velje, Goristnitsa, Kotja Gora, Bor Belkovo, Babino, Polzohnovo, Zababje, Zagrivje, Lebeži, Ledištse, Teševitsa, Plesoki, Suure-Miltsa, Väike-Miltsa, Dubniki, Piskoni, Podvišenje, Zalavje, Kräkovo, Zujevo, Filipkovo, Zabrodje, Volkovo, Slizovo, Maia, Rogovo, Stankovo Konetski, Djatlovo Makarovo, Gusinetsa, Zahnovo Mitino, Bobkovo, Gnilkino, Vertuškino, Zadrebje, Mokšino, Trostino külad.

1940. aastal suri Avdašovo külas 110-aastane E. Simeonova, kes oli Eesti vanim inimene juba 1934. aasta rahvaloenduse ajal.

Viited
------

1. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
2. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
3. ↑  598. Petseri Maavanema otsus Petseri maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nendejpiiride kohta. Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
4. ↑  Suri Eesti vanim inimene. Rahvaleht, 24. jaanuar 1940, nr. 20, lk. 7.
**Teemaviide** (inglise keeles *hashtag* või *hash tag*), ka **räsimärk**, on metaandmete silt, mis on sotsiaalmeedias laialdaselt kasutusel, et kategoriseerida sisu. See algab trelliga (#), millele järgneb märksõna või fraas ilma tühikuteta. Hashtagid võimaldavad kasutajatel lihtsalt leida teemasid, mis neid huvitavad, ja osaleda avalikes aruteludes. Nende populaarsus sai alguse Twitterist 2007. aastal, kuid nüüdseks on need levinud peaaegu kõikidesse sotsiaalmeedia platvormidesse, sealhulgas Instagrami, Facebooki, LinkedIni ja TikToki.

Hashtagide kasutamine on kujunenud oluliseks osaks digitaalsest turundusest. Need võimaldavad brändidel suurendada oma nähtavust, osaleda sihtrühmaga dialoogis ja juhtida kampaaniaid. Eriala terminites rääkides on hashtagid võimsad tööriistad sihtrühma kaasamiseks ja bränditeadlikkuse tõstmiseks. Turundusstrateegiates kasutatakse neid sageli, et edendada konkreetseid tooteid või kampaaniaid, jälgida tagasisidet ja suurendada sisu levikut.

Edukas hashtagi kasutamine nõuab strateegiat. Oluline on valida asjakohased ja täpset sihtrühma kõnetavad märksõnad. Ülekasutamine või ebarelevantsete hashtagide kasutamine võib aga mõjuda vastupidi, vähendades postituse tõhusust. Lisaks on oluline jälgida trende ja kohandada oma sotsiaalmeedia strateegiat vastavalt muutuvatele eelistustele ja kultuurilistele kontekstidele.

Üks maailmakuulsaid näiteid hashtagi kasutusest on #IceBucketChallenge. See oli sotsiaalmeedia kampaania, mis levis ülemaailmselt 2014. aastal. Eesmärk oli tõsta teadlikkust amüotroofse lateraalskleroosi (ALS) haigusest ja koguda raha selle uurimiseks. Osalejad valasid endale pea kohale jääkülma vett ja postitasid video sotsiaalmeediasse, kasutades hashtagi #IceBucketChallenge, seejärel nomineerisid nad sõpru osalema. Kampaania osutus ülimalt edukaks, kogudes miljoneid dollareid annetusi ja suurendades märkimisväärselt teadlikkust ALSist.

Teine näide on #BlackLivesMatter, mis sai alguse Ameerika Ühendriikides pärast Trayvon Martini surma 2012. aastal. See hashtag on kasutusel sotsiaalse liikumise raames, mis võitleb rassismi ja politseivägivalla vastu mustanahaliste kogukonnas. #BlackLivesMatter on aidanud mobiliseerida proteste, arutelusid ja poliitilisi nõudmisi kogu maailmas, tuues esile süsteemse rassismi probleemid ja edendades sotsiaalset muutust.

Need näited näitavad, kuidas hashtagid võivad ühiskondlikke küsimusi esile tõsta ja inimesi üle maailma ühendada, olles võimsad tööriistad sõnumite levitamiseks ja kollektiivse tegevuse innustamiseks.

Kokkuvõttes on hashtagid sotsiaalmeedia turunduses asendamatud, aidates kaasa brändi nähtavusele ja kogukonna kaasamisele. Nende tõhus kasutamine võib oluliselt parandada sotsiaalmeedia strateegiate tulemuslikkust ja aidata saavutada turunduseesmärke.

Loe pikemalt: Hashtag – kasutada või ei?
**Joosep Vimm** (sündinud 8. veebruaril 1990) on Eesti poliitik, aastatel 2021–2024 Tallinna abilinnapea, aastast 2015 Sotsiaaldemokraatlikku Erakonna liige ning aastast 2018 selle juhatuse liige. 

Joosep Vimm pressikonverentsilJoosep Vimm pressikonverentsil

Haridus
-------

Joosep Vimm on õppinud Gustav Adolfi Gümnaasiumis. Tal on bakalaureusekraad ajaloo erialal Tallinna Ülikoolist, kus õppis aastatel 2009–2012 lähiajalugu ja rahvusvahelisi suhteid (kõrvaleriala: rootsi keel ja kultuur), ja magistrikraad rahvusvaheliste suhete alal Stockholmi Ülikoolist, kus ta õppis aastatel 2015–2017 rahvusvahelise poliitilise ökonoomia erialal.

Töö
---

Alates 26. novembrist 2021 on Joosep Vimm Tallinna abilinnapea. Tema koordineerida on ettevõtlus, innovatsioon, turism ja ringmajandus. 

Varem on ta töötanud Tallinna linnavolikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nõunikuna, Integratsiooni Sihtasutuse koordinaatorina, ettevõttes Urb-it AB; sotsiaalministeeriumi võrdsuspoliitikate osakonnas programmi spetsialistina ja olnud praktikant Siiri Oviiri kabinetis Euroopa Parlamendis.

Poliitiline tegevus
-------------------

Joosep Vimm kandideeris esimest korda kohaliku omavalitsuste volikogu valimistel 2017. aastal Tallinnas Põhja-Tallinna ringkonnas. Ta sai 35 häält ega osutunud valituks. 2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta 81 häält ega osutunud valituks. 2021. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel sai ta 130 häält ja pääses Tallinna linnavolikokku.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 265 häält ning ei osutunud valituks.

Viited
------

1. 1 2  Tallinna linnavalitsus. "Joosep Vimm CV". *tallinn.ee*. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. aprill 2022. Vaadatud 26. aprillil 2022.
2. ↑  Tallinna linnavalitsus. "Abilinnapea Joosep Vimm". *tallinn.ee*.[*alaline kõdulink*]
3. ↑  Joosep Vimm. "Joosep Vimma koduleht". *joosepvimm.ee*.
4. ↑  Vabariigi valimiskomisjon. "Valimiste arhiiv".
5. ↑  Vabariigi valimiskomisjon. "2021. kov valimised". *valimised.ee*.[*alaline kõdulink*]
**Jüri Suurhans** (16. detsember 1921 Hänga, Torgu vald Jämaja kihelkond, Saaremaa – 11. märts 1984 Torgu, Kingissepa rajoon Saaremaa, Eesti) oli Eesti NSV poliitik ja riigiametnik.

Jüri Suurhans lõpetas 1941. aastal Kuressaare Keskkooli.

Teise maailmasõja, 1941 mobiliseeriti Punaarmeesse ja ajal teenis Punaarmees ja partisanisalgas Leningradis, 8. Eesti laskurkorpuse 249. Eesti Laskurdiviisis võttis osa Velikije Luki, Eesti ja Kuramaa lahingutest, 25.12.1942 sai Velikije Luki all haavata. NLKP liige 1944. aastast. Demobiliseeriti 1946. aastal 370. kaardiväe Eesti Punalipulisest laskurpolgust, majorina. 

Jüri Suurhans oli 1946. aastast EK(b)P Saaremaa Komitee instruktor, seejärel Vabariikliku Parteikooli kuulaja. 1948. aastal EKP Saaremaa Komitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja. Aastatel 1948–1950 Saare Maakonna TSN Täitevkomitee esimees, aastatel 1950–1952 EKP Orissaare Rajoonikomitee esimene sekretär, 1952. aastal Pärnu Oblasti TSN Täitevkomitee kaubandusosakonna juhataja, aastatel 1953–1955. Tõrva Rajooni TSN Täitevkomitee esimees ja 1955–1959 EKP Tõrva Rajoonikomitee esimene sekretär. 

Aastatel 1959–1974 Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees, aastatel 1974–1982 EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär ja aastatel 1978–1982 Eesti NSV Ülemnõukogu esimees.

Jüri Suurhans oli Eesti NSV Ülemnõukogu V, VII, VIII, IX koosseisu saadik.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Boris Varvas** | **Kingissepa Rajooni TSN Täitevkomitee esimees**1959–1974 | Järgnev**Jüri Räim** |
| Eelnev**Johannes Lott** | **Eesti NSV Ülemnõukogu esimees**1978–1982 | Järgnev**Matti Pedak** |

Tunnustus
---------

* Saaremaa Ühisgümnaasiumi teeneline vilistlane

Viited
------

1. 1 2  Jüri Hindriku p. Suurhans, Eesti NSV Ülemnõukogu IX koosseis = Верховный Совет ЭССР IX созыв: biograafiline lühiteatmik. EESTI RAAMAT TALLINN 1976, lk 156
2. ↑  Teenelised vilistlased. Saaremaa Ühisgümnaasiumi veebisait.

Kirjandus
---------

* Bruno Pao, "Igal majakal oma tuli". Saaremaa Merekultuuri Selts, 2006. ISBN 4741231481843; ISBN 9949136644
Kaubalaeva "E. Russ" vrakk leiti 2012. aastal miinitõrjeoperatsiooni Open Spirit käigus ning arvati 2014. aasta alguses kultuurimälestiseks
Littegrundi vrakk on arvatud arheoloogiamälestiseks
**Allveearheoloogia** on arheoloogia haru, mis tegeleb veealuste muististe uurimisega.

Enne 20. sajandit polnud allveearheoloogia omaette teadusharu. Põhiliselt toetus see juhuleidudele, mille olid veest välja toonud kalurid. Madalast merest said asju välja tuua ka sukeldujad.

Maailma tähelepanu äratasid 1900. aastal Antikythera ja 1907–1913 Mahdia lähedalt avastatud vrakid, mida uurisid peamiselt Kreeka käsnapüüdjad.

Allveearheoloogia kujunes eraldi teadusharuks 1930. aastatel sukeldumise arengu tõttu, mis oli seotud Jacques-Yves Cousteau ja Hans Hassi tegevusega.

Tänapäeval uuritakse uppunud laevu ja sadamaid. Sadamad võivad uppuda merevee taseme muutumise tõttu. Allveearheoloogias kasutatakse selliseid tehnilisi vahendeid nagu allveesõidukid, -fotograafia ja -televisioon ning imipumbad.

Eesti allveearheoloogia
-----------------------

1970. aastatest kuni 1994. aastani tegutses Eestis allveeklubi Viikar.

1988. aastal asutati Eesti Meremuuseumi juurde allveearheoloogia osakond (vt ka uurimislaev Mare ja Vello Mäss).

Allveearheoloogiliste tulemuste baasil on Eestis loodud vrakiregister.

Aastatel 2010–2013 osales Eesti Meremuuseum rahvusvahelises projektis Shipwher. 2012–2015 osalesid Eesti Meremuuseum ja Tallinna Tehnikaülikool rahvusvahelises uurimisprojektis ARROWS.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Antiigileksikon, 1. kd. lk. 35
2. 1 2 3 4  16.09.2014 Merevikis
3. ↑  Vrakiregister
4. ↑  ARchaeological RObot systems for the World's Seas. CORDIS

Välislingid
-----------

* Allveearheoloogia Merevikis
*Capoeira*
***Capoeira*** oli algselt Brasiilia neegerorjade võitluskunst, mis hakkas arenema 18. sajandi lõpus, 19. sajandi algul Kirde-Brasiilias ja Rio de Janeiros. Sel ajal oli see rudimentaalne kahevõitlus, milles osalejad demonstreerisid oma jõudu päid pidi kokku joostes. 

Ajapikku muude aafrika mõjutustega mängude/tantsude lisandudes arenesid selle tänapäevasemad jooned. 1930. aastail lisas Mestre Bimba (Manoel dos Reis Machado) sellele liigutusi batuquest ja idamaa võitluskunstidest, formeerides seega stiili Luta Regional Bahiana ehk Capoeira Regionali. Veidi hiljem akademiseeris oma teadmised Vincente Ferreira Pastinha ehk Mestre Pastinha, jäädvustades nii Centro Esportivo de Capoeira Angola ehk Capoeira Angola, mida peetakse kõige originaalilähedasemaks stiiliks.

*Capoeira*'t iseloomustavad väledad keerukad liigutused, mida sooritatakse maas, hüppelt või kätel, pea alaspidi. Suur tähtsus on tehnikal ja tegevus toimub alati muusika saatel. 

Mestre Bimba Regional Capoeira, 2022
Sõna *capoeira* kõige paikapidavam tähendus on 'puude põletamise või raiumise teel puhastatud metsa- või džungliala', kus linnas orjuses töötavad neegrid vabal ajal oma võitlusstiili harrastasid.

On kaks traditsioonilist *capoeira* stiili. *Capoeira Angola* stiilile on iseloomulik enamasti madal mäng erilise rõhuasetusega *capoeira* rituaalidele, rütmile ja traditsioonile. Stiilile *Capoeira Regional* on iseloomulik akrobaatiline mäng ning põhirõhk on energilistel löökidel ja kiirusel. Mõlemas stiilis kasutatakse petteliigutusi ja löökide eest põiklemist. Kasutatakse vaid pea- ja jalalööke. 

Breiktantsul, mis tekkis 1970. aastatel, on palju sarnaseid liigutusi. Seetõttu arvavad paljud, et ta pärinebki *capoeira*'st. Tol ajal rändas New Yorki palju brasiillasi, kes tänaval *capoeira*'t harrastasid.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Capoeira** |

* Escola Cajueiro de Capoeira Angola Eesti Capoeira Angola
* Capoeira Berimba Eesti Capoeira Tallinn
* Ginga Brasil Capoeira Ginga Brasil Capoeira kool Tallinnas
* Escola Cajueiro blogi  Teavet *capoeira* kohta emakeeles
* Maailma Capoeira Föderatsioon
Melchior Grodziecki 17. sajandi joonistusel
**Melchior Grodziecki** (1582 või 1584 Cieszyn, Sileesia, tänapäeva Poola – 7. september 1619 Košice, Sileesia, tänapäeva Slovakkia) oli poola roomakatoliiklik vaimulik, jesuiit, märter ja pühak. 1603. aastal astus Cieszyni aadlisuguvõsast pärit Grodziecki jesuiitide ordusse noviitsiks ja kaks aastat hiljem andis vanded. Tulevane silmapaistev teoloog õppis jesuiitide kolleegiumites Brnos 1603–05 ja Kłodzkos 1605–07. Õpetajakoolituse sai ta aastases seminaris České Budějovices. 1608. aastal naasis ta Kłodzkosse, et lõpetada oma muusikaharidus. Ta lõpetas Praha Clementinumi filosoofia ja teoloogia alal, pärast vaimulikuks pühitsemist 1614. aastal tegutses ta algul Prahas vaeste tudengite majutusasutuse juhina ning hiljem Tšehhimaal jutlustaja ja pihiisana.

Kolmekümneaastase sõja ajal saadeti ta Košicesse tollase Ungari aladel koos ungari kaasseminaristi István Pongrácziga. Pärast linna vallutamist Transilvaania vürsti György I Rakoczy vägede poolt võeti nad mõlemad ja kanoonik Marko Krizin riigireetmises ja Poola vägede Ungarisse kutsumises süüdistatuna kinni, piinati ja neil raiuti pea maha.

350 aastat hiljem kuulutas paavst Johannes Paulus II Melchior Grodziecki koos ta kahe saatusekaaslasega 2. juulil 1995 Slovakkias pühakuks. Tema säilmeid hoitakse tänini ursuliinide nunnakloostris Tarnawas, tema peamine pühapaik asub Košices. Püha Melchior Grodziecki mälestuspäev on 7. september, tema kaitse alla kuuluvad Katowice arhediötsees ja Bielsko–Żywieci diötsees.

Viited
------

1. 1 2  "Parish of Bielsku-Białej". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 3. augustil 2016.
2. ↑  "dziedzictwo.ekai.pl". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. august 2016. Vaadatud 3. augustil 2016.
3. ↑  "Jesuit Curia in Rome". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2007. Vaadatud 11. oktoobril 2007.
**Minni** (Vilhelmine-Marie-Karoline) **Kurs-Olesk** (1905. aastani Kurs; 13. märts 1879 Tartu – 20. oktoober 1940) oli Eesti poliitik ja seltskonnategelane.

Kurs-Olesk oli Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei liige.

Minni Kurs sündis Tartus käsitööliste perekonnas. 1895 lõpetas ta Alfred Grassi tütarlastekooli ning astus seejärel saksa naisõpetajate seminari, mille lõpetas 1898. aastal õpetaja kutsega. 1899 läks ta Chişinău saksa kirikukooli saksa keele õpetajaks. 1901. aastal läks ta Soome saksa keele koduõpetajaks. Soomes olles tutvus ta sealse naisliikumise ja selle juhtidega. 1902 sõitis Kurs-Olesk Inglismaale ning õppis kaks aastat vabakuulajana Londoni Ülikooli poliitiliste teaduste osakonnas. Inglismaal liitus ta sufražettide liikumisega ning sõbrunes nende juhi Emmeline Pankhurstiga. 1904 naasis Minni Kurs-Olesk Tartusse ning abiellus 1905 advokaat Lui Oleskiga. 

1918. aasta aprillist novembrini oli ta Saksa okupatsioonivõimude poolt vangistatud nagu ka tema abikaasa. Pärast vanglast vabanemist valiti nad mõlemad Asutava Kogu liikmeks. Ta oli ka Seadusandliku Delegatsiooni liige.

Kurs-Olesk asutas mitmeid seltse. Ta oli 1918 asutatud Tartu Naisühingu vaimseks juhiks ja ideoloogiks ning 1934 valiti ta selle auliikmeks.

Aprillis 1920, kui Asutav Kogu seadis sisse tšekisüsteemi alkoholi lubamiseks, millega lubati üle 20-aastastel meestel osta kuus pool toopi piiritust või 1 toobi 40-kraadist viina, tegi Kurs-Olesk parandusettepaneku viinanormi seadmiseks ka naistele. Seepeale imestunud tema parteikaaslane Leopold Johanson, et "miks küll tahavad naised pahedes olla meestega võrdsed". Eelnõu kolmandal lugemisel 27. aprillil tegi Kurs-Olesk uuesti parandusettepaneku, tema abikaasa arvas sealjuures, et "pool toopi piiritust kuus võib "üks haritud ja kultuuriinimene" ka kosmeetika peale tarvitada." Naiste viinanorm lükati aga napilt tagasi, 33-36.

1930. aastal valiti ta Tartu linnanõunikuks.

Viited
------

1. 1 2 3
2. ↑  "Küllo Arjakas: alkoholikeeldude kehtestamine 1920ndate Eestis". *Arvamus*. 23. oktoober 2015. Vaadatud 27. märtsil 2024.
Tüvesevõrud kimppiilari sambakestel Vezelay kiriku kooriruumis
Profileeritud tüvesevõru seob samba seinaga
**Tüvesevõru** (saksa keeles *Wirtel*, prantsuse keeles *bague*) on raidkivist või eritellistest võrutaoline profiilne ehismotiiv sambal või portaali- vms kaare mõikal. Tugevalt eenduvana toel või kaarel paiknedes liigendab seda rütmiliselt. Esineb peamiselt hilisromaani ja varagooti ehituskunstis, seda leiab ka sama ajaperioodi Kiievi-Russi arhitektuuris.

Eesti keskaegses arhitektuuris esinevad tüvesevõrud sageli Saare-Lääne piiskopkonna kirikute portaalidel ja interjööris (Valjala, Kihelkonna, Kaarma jt Saaremaa kirikud, Lääne-Nigula kirik, Ridala kirik), ent ka Kesk-Eesti sama perioodi kirikuhoonetel (Türi kirik).

* Valjala kiriku ümarkaarne romaani portaal viie tüvesevõrugaValjala kiriku ümarkaarne romaani portaal viie tüvesevõruga
* Kihelkonna kiriku kooriruumi raiddetailid, sh tüvesevõruga poolsammasKihelkonna kiriku kooriruumi raiddetailid, sh tüvesevõruga poolsammas
* Tüvesevõruga sambad Karja kiriku kooriruumi nurkadesTüvesevõruga sambad Karja kiriku kooriruumi nurkades
* Türi kiriku lõunaportaal raiddetailidega.Türi kiriku lõunaportaal raiddetailidega.
* Türi kiriku lõunaportaali raidkivist detailid. All kolmeastmeline tüvesevõru.Türi kiriku lõunaportaali raidkivist detailid. All kolmeastmeline tüvesevõru.

Viited
------

1. ↑  Eesti arhitektuur. Oskussõnastik. Kirjastus Valgus. Tallinn 1993.

Välislingid
-----------

* Ridala kirik kultuurimälestiste riiklikus registris.
**Arne Laos** (14. september 1937 Tartu – 26. mai 2012 Tartu) oli eesti korvpallur, korvpallitreener ja spordipedagoog.

Arne Laos lõpetas 1957. aastal Tartu 1. Keskkooli (praegune Hugo Treffneri Gümnaasium) ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Ta täiendas end 1980. aastal Moskva Kõrgemas Kehakultuuri Instituudis. Sportima innustas teda pedagoog Endel Arand, korvpallitreeningutel hakkas käima TRÜ Laste ja Noorte Spordikoolis Georg Rekkeri juhendamisel. Arne Laos oli sportlasena 184 cm pikk.

Laos tuli tolleaegsete Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) ja Eesti Põllumajandusakadeemia (EPA) meeskondade koosseisus kahel korral Eesti meistriks (1958–1959), võitis mitu hõbe- ja pronksmedalit ning võitis kaks korda Eesti karika. NSV Liidu meistrivõistlustel osales ta Kalevi esindusmeeskonna koosseisus (1957–1967), kellega võitis kaks 6. kohta. Aastatel 1962–1966 kuulus Arne Laos ka Eesti koondisse. 

Laos alustas korvpallitreeneri tööd 24-aastaselt, ta töötas aastatel 1962–1972 EPA Laste ja Noorte Spordikoolis ja 1972–1976 EPA Spordiklubis treenerina. Seejärel oli ta TRÜ kehakultuuriteaduskonna sportmängude kateedri vanemõpetaja ja treener ning TRÜ Spordikeskuse assistent. Arne Laose õpilaste seas olid noorterühmades Tiit Sokk, Anatoli Krikun, Jaan Lentsius, Andres Metsar, Paavo Russak, Arvo Lill. 

Laos tegutses 1954. aastast ka kohtunikuna (vabariiklik kategooria 1980), lisaks oli kaastegev Eesti Korvpalliföderatsiooni alakomisjonides. Arne Laos on avaldanud erialakirjutisi.

Tunnustus
---------

* 1962 NSV Liidu meistersportlane
* 1988 Eesti NSV teeneline treener
* 2001 Tartu Ülikooli medal

Viited
------

1. ↑  Arne Laos, tulemused
2. ↑  Arne Laos, ESBL
3. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Kirjandus
---------

* "Korvpalliõpik". Arne Laos. Kirjastaja: Tartu Ülikooli Kirjastus. 2001.
* "Eesti korvpall" Portreed. Vello Lään, Märt Ibrus. Kirjastaja: Eesti Korvpalliliit 2006.

Välislingid
-----------

* TRÜ KKT õppejõud Arne Laos  Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum
* Arne Laos – Basket.ee
* Lahkus korvpallitreener Arne Laos. Postimees, 30. mai 2012.
Nikolai Morilov Tour de Skil Prahas 2007. aasta detsembris**Nikolai Sergejevitš Morilov** (vene keeles Николай Сергеевич Морилов; sündinud 11. augustil 1986 Permis) on Venemaa murdmaasuusataja, kes sõidab põhiliselt sprindidistantse.

Morilov sai 2004. aastal juunioride MM-i Strynis 10 km vabasõidus pronksmedali. Esimest korda osales ta täiskasvanute rahvusvahelistel võistlustel 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Sapporos, kus ta sai paarissprindis koos Vassili Rotševiga hõbemedali. 2009. aasta MM-il Liberecis oli Morilov sprindi vabasõidus kolmas. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris võitis ta sprinditeates koos Aleksei Petuhhoviga pronksmedali.

Morilov suusatas esimest korda maailma karikasarjas 2004. aasta detsembris Bernis, kus ta sai 1,35 km sprindi vabasõidus 36. koha. 2007. aasta 30. detsembril võitis ta Prahas peetud Tour de Ski sarja kuulunud sprindi vabasõidu. Esimese poodiumikoha MK-etapil sai ta 2009. aasta märtsis Lahtis, kui oli 1,2 km sprindi vabasõidus kolmas.

2009. aasta detsembris Düsseldorfi MK-etapil sai Morilov koos Aleksei Petuhhoviga paarissprindi vabasõidus esikoha.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2010 Kanada Vancouveris
	+ pronksmedal teatesprindis vabastiilis

### Maailmameistrivõistlustel

* 2007 Jaapan Sapporos
	+ Hõbe hõbemedal paarissprindis

* 2009 Tšehhi Liberecis
	+ Pronks pronksmedal 1,6 km sprindi vabasõidus

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2004 Norra Stryni vallas
	+ Pronks pronksmedal 10 km vabasõidus

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* Sprindi karikas
	+ 2. koht: 2012

Nikolai Morilov on osalenud MK-etappidel 93 korral (seisuga 23. veebruar 2015). Poodiumile on ta jõudnud seitsmel korral, millest kolm korda on ta olnud kõige kõrgemal astmel.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2007 | 30. detsember | Praha |  Tšehhi | sprindi vabasõidus |
| **2.** | 2010 | 22. jaanuar | Rõbinsk |  Venemaa | sprindi vabasõidus |
| **3.** | 2012 | 4. jaanuar | Toblach |  Itaalia | sprindi vabasõidus |

Välislingid
-----------

* Nikolai Morilov FIS-i kodulehe (fis-ski-com)
* Nikolai Morilov ЦСКА leheküljel (cska.ru) (vene keeles)
* Nikolai Morilovi intervjuu enne Libereci MM-i (vene keeles)
**Selja jõgi** (ka *Selgejõgi*, *Karepa jõgi*, *Rutja jõgi*) on jõgi Lääne-Viru maakonnas. Saab alguse Pandivere kõrgustikult Hulja alevikust. Ülemjooksul voolab kirdesse, keskjooksul põhjaloodesse. Alamjooksul pöörab kirdesse ja suubub Karepa külas Soome lahte.

Jõe pikkus on 46,4 km ja valgla pindala 422,6 km².

Tähtsamad lisajõed on Hulja oja, Veltsi oja, Sõmeru jõgi, Haljala oja, Soolikaoja.

Jõe org
-------

Alamjooksul on Selja jõe org alates 1978. aastast looduskaitse all. Alates 2005. aastast kuulub Selja jõe org Varangu sillast alates Selja jõe maastikukaitseala koosseisu. Selja jõe kaldal asub Varangu lademe ja Varangu kihistu stratotüüp.

* Selja jõe suueSelja jõe suue
* Selja jõgi ArknasSelja jõgi Arknas
* Varangu sild üle Selja jõeVarangu sild üle Selja jõe

Viited
------

1. ↑  Selja jõe org (KLO1000129). EELIS, vaadatud vaadatud 28.03.2022.
2. ↑  RT I 2005, 33, 248
3. ↑  Varangu Selja jõe paljand. Eesti stratotüüpsed paljandid, vaadatud 17.11.2018.

Välislingid
-----------

* Selja jõgi keskkonnaportaalis Muuda Vikiandmetes
Tobias Grünenfelder
**Tobias Grünenfelder** (sündinud 27. novembril 1977) on Šveitsi mäesuusataja.

Grünenfelder osales esimest korda maailma karikasarjas 5. jaanuaril 1997 Kranjska Gora etapil suurslaalomis. Esimese võidu MK-võistluste arvestuses sai ta 2010.–2011. aasta maailma karikasarja Lake Louise'i etapil 28. novembril 2010 ülisuurslaalomis.

Maailmameistrivõistlustel on Grünenfelderi parim koht olnud 2003. aasta MM-il Sankt Moritzis suurslaalomis saadud 18. koht. Ta on osalenud ka kolmedel olümpiamängudel. Parimaks olümpiatulemuseks on tal 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris ülisuurslaalomis saadud 9. koht.

Saavutused
----------

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Tobias Grünenfelder on osalenud (seisuga 29. jaanuar 2011) 189 MK-etapil ja   
jõudnud poodiumile 5 korda, millest 1 korral kõige kõrgemale astmele.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2010  |  25. november |  Lake Louise |  Kanada | ülisuurslaalom |

Välislingid
-----------

* Tobias Grünenfelderi koduleht
* Tobias Grünenfelder FIS-i kodulehel (inglise)
**Eevi Nerva** (endine perekonnanimi **Silliksaar**, sünninimi **Nerva**, 1935 – 21. märts 2024) oli Eesti tekstiili- ja kollaažikunstnik. Eevi Nerva elas Tartus.

Tehnika
-------

Eevi Nerva on välja töötanud unikaalse sidumisbatika tehnika. Selles tehnikas on ta valmistanud mitusada pilti. Selline pilt on loodud puuvillasele tekstiilile, üldjuhul raamitud koos mahulise paspartuupapiga ja klaasi all. Eevi Nerva on teadaolevalt ainus, kes on kasutanud piltide loomisel sidumisbatika tehnikat.

Uue millenniumi aastatel tegeleb ka kollaažide loomisega. Kollaaži algmaterjalina kasutab vanu ajakirju ja raamatuid, kleepides neid kõikvõimalikele vormidele (tasapinnad, kastid, korvid, vaasid, tünnid, pudelid, vanad käsitöövahendid jne). Seni suurim kollaažide komplekt (u poolsada plaati) valmis kaardifirma Regio 5. korrusel asuva kontori uste jaoks. Nendel plaatidel kasutas ta peamiselt vanadest raamatutest väljalõigatud must-valgeid fotosid, millele lisas eredavärvilisi aktsente, vastavalt iga konkreetse ruumi sisekujundusele. Kollaažid lakkis kunstnik soojatooniliseks, et toetada kontori üldist "intiimset ja sooja toimingut".

Haridus
-------

* Eesti Riiklik Kunstiinstituut, tekstiili eriala, lõpetas 1961.

Näitused
--------

Toimunud on kümmekond isikunäitust Eestis ja 4 Soomes.

* Tegemas kollaažplaate Regio kontori uste jaoksTegemas kollaažplaate Regio kontori uste jaoks
* Regio kontori uste jaoks valmis poolsada kollaažplaatiRegio kontori uste jaoks valmis poolsada kollaažplaati

Isiklikku
---------

Ta on kunstnik Nerva ema.

Alates 2008. aastast kannab Eevi taas neiupõlvenime *Nerva*.

Viited
------

1. ↑  Karin Paulus, "Papagoid kaardistamas", Eesti Ekspress 16.3.2006, lk 14-15
2. ↑  Eesti Kunstiakadeemia vilistlased
**Riidu Sepp** VR II/3 (eesnimi ka **Priidu**, **Priido** või **Riido**; 20. märts (vkj)/ 1. aprill 1896 Jaagu talu, Loona küla, Pihtla vald, Püha kihelkond, Saaremaa – 29. jaanuar 1962) oli Eesti sõjaväelane (reamees).

Sündis talupidaja peres. Õppis vallakoolis.

Esimeses maailmasõjas teenis ta Venemaa sõjaväe 209. jalaväepolgus.

Vabadussõjas teenis ta alates 21. veebruarist 1919 Laiarööpmelise soomusrongi nr. 3 1. roodus. Võitles punaste vastu Lõuna-Eestis, sai mais 1919 Põhja-Lätis raskelt haavata. Septembrist 1919 oli ta Soomusrongide Diviisi tagavarapataljonis ja intendatuuris. Aprillis 1920 vabastati sõjaväeteenistusest. 

Ta müüs 1930. aastal ära oma autasutalu, elas pärast seda Tallinnas, töötas masinistina laevadel Suur Tõll, Tõstelaev nr 2, Lood, Tasuja jt. Seejärel töötas ta lukksepana Tallinna elektrijaamas.

Tunnustus
---------

* 15. septembrist 1920 anti talle Vabaduse Risti II liigi 3. järk nr 118 vapruse eest 1919. aastal Kõrgepalu ja Mõniste mõisa all peetud lahingutes. Lisandus veel Saaremaal Pihtla vallas asuv Urva talu ja Vabadussõja mälestusmärk.

Liikmesus
---------

* Vabaduse Risti Vendade Ühenduse (VRVÜ) Tallinna osakonna liige

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavalerid

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
Stephanie Venier (2017)
**Stephanie Venier** (sündinud 19. detsembril 1993 Innsbruckis) on Austria mäesuusataja, kes on spetsialiseerinud kiirsuusaaladele.

2013. aastal tuli ta ülisuurslaalomis juunioride maailmameistriks.

Tema esimesed täiskasvanute tiitlivõistlused olid 2017. aasta maailmameistrivõistlused Sankt Moritzis, kus ta võitis kiirlaskumises hõbemedali, ülisuurslaalomis oli ta seitsmes ja Alpi kahevõistluses 17.

2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis osales ta vaid kiirlaskumises, kus oli sunnitud katkestama.

2019. aasta maailmameistrivõistlustel Åres jäi ta kiirlaskumises esimesena medalita; pronksmedalist jäi teda lahutama vaid neli sajandikku. Ülisuurslaalomis ta katkestas.

Maailma karikasarjas tegi Venier debüüdi 2013. aasta jaanuaris. Esimese poodiumikoha sai ta 2017. aasta jaanuaris Garmisch-Partenkirchenis ülisuurslaalomis, kus oli teine. Esimese etapivõidu sai ta seal samas kaks aastat hiljem kiirlaskumises.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2017 Šveits Sankt Moritzis
	+ Hõbe hõbemedal kiirlaskumises

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 2013 Kanada Québecis
	+ Kuld **juunioride maailmameister** ülisuurslaalomis
	+ Hõbe hõbemedal kiirlaskumises
* 2014 Slovakkia Jasnás
	+ Hõbe hõbemedal ülisuurslaalomis

### Maailma karikasarjas

Stephanie Venier on osalenud (seisuga 26. veebruar 2019) 82 MK-etapil ja jõudnud poodiumile neli korda, neist ühe etapi on ta võitnud.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2019 | 27. jaanuar | Garmisch-Partenkirchen |  Saksamaa | kiirlaskumine |

Välislingid
-----------

 Stephanie Venier – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 
* Stephanie Venier FIS-i lehel
Viljad
**Liiv-merisinep** (*Cakile maritima*) on ristõieliste sugukonda merisinepi perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.

Liiv-merisinep kasvab pärismaisena Euroopas. Ta kasvab puhmadena rannaliival, kuhu ulatub randa uhtuv vahune vesi. Ta talub hästi soola. Eesti randades on ta tavaline. Ta on sisse viidud mitmele poole mujal maailmas, näiteks Põhja-Ameerika ida- ja läänerannikule, kus ta on invasiivne ja mürgine võõrliik.

Liiv-merisinep kasvab 5–60, enamasti 15–30 cm kõrguseks. Taimel on läikivad lihakad lehed ja väikesed valged või õrnvioletsed nelja kroonlehega õied. Liiv-merisinep õitseb juulist oktoobrini. Taimi tolmeldavad peamiselt putukad, aga on täheldatud ka isetolmlemist.

Taime vili on pruun, korkjas, umbes 2 cm pikk ja 5 cm lai kõdrake. See ujub hästi ja levib põhiliselt vee kaudu.

Viited
------

1. 1 2  Margot ja Roland Spohn. "Mis lill see on?", ISBN 9789949144099
2. 1 2  Toomas Kukk. "Eesti taimede kukeaabits", ISBN 9985308794

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Liiv-merisinep** |

* Liiv-merisinep andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
|  |
| --- |
|  |
| Murdmaasuusatamine |
| Kuld | 2006 | 4×5 km teatesõit |

**Natalja Baranova-Massalkina** (Наталья Ивановна Баранова-Масалкина; sündinud 25. veebruaril 1975 Krivošeinos Tomski oblastis) on Venemaa endine murdmaasuusataja. Ta võistles aastatel 1994–2006 ning tuli olümpiavõitjaks 2006. aasta taliolümpiamängudel.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2006 Torinos
	+ **olümpiavõitja** 4×5 km teatesõit

### Maailmameistrivõistlustel

* 2005 Oberstdorfis
	+ Hõbe hõbemedal 4×5 km teatesõit
	+ Pronks pronksmedal 30 km ühisstardiga klassikasõit

### Juunioride maailmameistrivõistlustel

* 1995 Gällivares
	+ Kuld **juunioride maailmameister** 5 km klassikastiil
	+ Pronks pronksmedal 15 km vabastiil

### Maailma karikasarjas

Natalja Baranova osales 85 karikasarja etapil ja saavutas kolm poodiumikohta. Karikasarja üldarvestuses oli parim koht 2005. aastal, mil ta sai 431 punktiga 9. koha.

Välislingid
-----------

* Natalja Baranova FIS-i kodulehel (inglise)
**Matis Toome** (sündinud 25. juulil 1975 Raplamaal Keavas) on eesti võistlustantsija, rahvusvahelise kategooria võistlustantsukohtunik ja tantsuõpetaja.

Haridus ja tantsualane tegevus
------------------------------

Tema koolitee algas Kehtna Põhikoolis ja jätkus Rapla 1. Keskkoolis. Peale gümnaasiumi lõpetamist astus Matis Toome Tallinna Ülikooli, mille lõpetas aastal 1997 bakalaureuse kraadiga tantsija, koreograafi ja tantsujuhi erialal ning aastal 2006 kunstide magistrikraadiga.

Tantsutreeninguid alustas Matis Toome üheteistaastaselt tantsuklubis Alemana, kus tema juhendajad olid Rauno ja Kristina Ilo ning Aavo Lossmann. Hiljem esindas Matis Toome tantsuklubi Revalia, õppides Suurbritannia ja Norra treenerite käe all. 1995. aastal sai temast elukutseline võistlustantsija.

1995-2010 töötas Matis Toome treenerina Revalia Tantsukoolis. 1995. aastast alates on Matis Toome tegutsenud tantsutreenerina Eestis ning külalistreenerina Soomes, Hongkongis, Lõuna-Koreas, Austrias, Lätis ja mujal.

1996. aastal sooritas ta Eesti Tantsuõpetajate Liidus tantsuõpetaja eksamid.

Aastast 1997 on Matis Toome elukutseliste rahvusvahelise kõrgeima kategooria kohtunik.

Aastast 2001 on ta Eesti Tantsuspordi Liidu, aastast 2007 Rahvusvahelise Tantsuspordi Föderatsiooni (WDSF) kontunik.

Aastast 2007 on Matis Toome rahvusvahelise elukutselisi tantsijaid ja tantsuõpetajaid ühendava organisatsiooni World Dance Council (WDC) tantsuõpetajate koolitaja ja eksaminaator Eestis.

Eesti Olümpiakomitee poolt on talle väljastatud kõrgeima, 8. kategooria meistertreeneri kutsetunnistus.

Aastast 2010 on Matis Toome Eesti Tantsuõpetajate Liidu juhatuse liige ja tantsuõpetajate koolitaja ning aastast 2012 liidu president.

2011. aastal asutas ta tantsukooli Tantsumeka ning töötab selle juhi ja peatreenerina.

Aastatel 2014–2016 oli ta Eesti Tantsuspordi Liidu juhatuse liige ning 2016–2020 Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige.

Koreograafina on Matis Toome lavastanud 2004 tantsufilmi "Unistusepüüdja" ning tantsustseenid filmides "Kuldrannake" 2006 ja "Elavad pildid" 2013. Temast on loodud portreefilm Eesti Televisiooni sarjas "Tour de Danse" aastal 2005.

Saavutused
----------

Matis Toome tuli 1992 ja 1993 koos Maris Tõniste ning 1994 koos Helen Klandorfiga standardtantsudes ja kümnes tantsus Eesti noortemeistriks, 1994 sai standardtantsudes Noorte MM-il 8. koha.

Tantsis 1995–2002 elukutselisena koos Helen Klandorfiga. Tuli standardtantsudes MM-il 1997 14.–15. 1998 17.–18. ja 1999 9. kohale, EM-il 1999 5. kohale.

MS Cinderella karikavõistlustel on saanud 1996, 1997 ja 1998 1. Soome lahtistel meistrivõistlustel 1997 1. ja 1998 2. koha, Rumba karika võistlustel 1998 1. koha.

Matis Toome on valitud mitmel korral aasta parimaks tantsutreeneriks Eestis.

Isiklikku
---------

Matis Toome on 2001. aastast abielus Liina-Liis Liiv-Toomega ning neil on kolm last.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Eduard Vilde muuseum**, mis asutati 1946. aastal, asub Tallinnas Kesklinna linnaosas aadressil Roheline aas 3.

Roheline aas 3
Muuseum asub Kadrioru lossi endises kastellaani residentsi peahoones. Maja alumise korruse kuuetoalises korteris elas kirjanik, ajakirjanik ja diplomaat Eduard Vilde aastatel 1927–1933. 

Eduard Vilde vanemas eas
Muuseumi püsiekspositsioon annab põhjaliku ülevaate Vilde elukäigust ja loometööst.. Muuseumi teisel korrusel toimuvad kunsti- ja kirjandusnäitused. Näitusi on seal korraldatud 1994. aastast ja seda teatakse kui Kastellaanimaja galeriid. 

Maja, kus muuseum asub, on kultuuri- ja arhitektuurimälestis[*viide?*]. 

Aastast 1971 oli Eduard Vilde muuseumiga halduslikult ühendatud Tallinna Anton Hansen Tammsaare muuseum ja muuseumi nimi oli **E. Vilde ja A. H. Tammsaare Memoriaalmuuseum**. Aastatel 2005–2016 kuulus Vilde muuseum Tallinna Linnamuuseumi koosseisu. 2017. aastal moodustati Tammsaare ja Vilde muuseumi haldamiseks Tallinna Kirjanduskeskus.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 31.01.2013)
2. ↑  Eduard Vilde muuseum Eesti entsüklopeedia veebiversioonis (vaadatud 09.10.2015)

Välislingid
-----------

* Muuseumi koduleht (vaadatud 2.03.2015)
**HTTPS** (inglise keeles *Hypertext Transfer Protocol Secure* ehk **turvaline hüperteksti edastusprotokoll**) on turvaline protokoll autenditud ja krüpteeritud informatsiooni edastamiseks arvutivõrkudes. HTTPS protokolli muudab HTTP-ga võrreldes turvalisemaks liikluse edastamine üle transpordikihi turbeprotokolli (TLS) või vanema turvasoklite kihi (SSL). Tegemist on HTTP protokolli laiendusega, mille avaldas Netscape Communications aastal 1995 oma veebibrauseri Netscape Navigator jaoks.

HTTPS-i puhul toimub andmevahetus kasutaja ja veebiserveri vahel kõrvaliste jaoks loetamatul kujul ning ühendus on kaitstud vahendajarünnete eest. HTTPS-ühendusi kasutatakse sageli veebis maksete tegemisel (pankade veebisaitidel) ning tundliku informatsiooni edastamiseks suurfirmade infosüsteemides.

Turvalise URL algus kasutades HTTPS protokolli.
Eelnevalt mainitud protokollidega puutub kasutaja kokku URL-i aadressireale sisestades. Kui HTTP-aadressid algavad "http://" ja kasutavad vaikimisi porti 80, siis HTTPS-aadressid algavad "https://" ja kasutavad vaikimisi porti 443.

Ülevaade
--------

Erinevalt HTTP protokollist, krüpteerib HTTPS informatsiooni, mis brauseri ja veebiserveri vahel toimub. Turvalise andmevahetuse jaoks kasutatakse asümmetrilist krüpteerimist, mille käigus kasutavad server ja brauser oma avalikku või privaatset võtit, et jagada võtit, mida saab kasutada andmete dekrüpteerimiseks. Sellise algoritmiga kasutatakse paralleelselt ka digitaalsertifikaate, et saatjat autentida ning vältida vahendajaründeid.

Kasutus
-------

Krüpteeritud ja turvalise andmeedastuse tõttu puutub HTTPS protokolliga kõige enam kokku erinevatesse veebikeskkondadesse sisselogimisel. Oluliste isikuandmete kaitsmiseks on HTTPS eriti vajalik panga- või terviseandmete sisestamisel, et vältida pealtkuulamist ja andmete potentsiaalset varastamist. Ilma turvalise ühenduseta on igasuguste andmete sisestamine veebilehele väga suur turvarisk.

Vaata ka
--------

* Transpordikihi turbeprotokoll
* ID-kaart
* Avatud süsteemide sidumise arhitektuur (OSI model)

Viited
------

1. ↑  Matthews, Tim (6. veebruar 2019). "The Origins of Web Security and the Birth of SSL". *Exabeam* (Ameerika inglise). Vaadatud 14. aprillil 2024.
2. ↑  "HTTP to HTTPS | What is a HTTPS Certificate". *web.archive.org*. 12. veebruar 2015. Vaadatud 14. aprillil 2024.

| * v
* r
Veebitehnoloogiad         |
| --- |
| Tehnoloogiad | 
Ajax • CGI • CSS • DOM • JavaScript • DHTML • HTML (XHTML • HTML5) • HTTP (HTTPS) |
Valgustusraie järel kasvanud mänd
**Valgustusraie** (ka noorendike hooldus) on metsakasvatuslik võte, millega parandatakse puistus valgus- ja toitetingimusi ning kujundatakse liigilist koosseisu. Valgustusraie abil saavad soovitud liigid takistusteta kasvada ja sirguda suurteks puudeks. Seda tehakse kuni 20 aasta vanustes metsades.

Raieaeg
-------

Esimene valgustusraie toimub 4–6aastases metsas, mille käigus raiutakse maha peapuuliiki segavad puud, et tulevikus sirguks kvaliteetne mets. Kordusraie toimub 4–5 aasta pärast. Valgustusraiega alustatakse siis, kui puud on vähemalt 5 meetri kõrgused. Kui valgustusraie teha nooremas, siis kaasneb suurem ulukikahjustuste oht. Pärast valgustusraiet väetatakse allesjäänud puid regulaarselt, et aidata neil kasvada, kuna nüüd on puudel rohkem ruumi. Ajapikku kasvavad puud orgaaniliselt tugevamaks ja küpsemaks metsaks, kuna valgus, vesi ja toitained on kättesaadavamad.

Raie põhjused
-------------

Valgustusraiet kasutatakse lisaks eelmainitule selleks, et vähendada tuleohtu: luuakse rohkem ruumi puude vahele, et tulel oleks raskem levida. Metsad, kus ei ole tehtud valgustusraiet, on täis madalamaid puid, mille oksad ulatuvad aluspinnale, mistõttu on seal rohkem kuivanud võsa ja surnud palke, mis on hea tulehakatis. Samuti on raie eesmärk suurendada metsa majanduslikku kasu: suuremate puude väärtus on suurem kui väiksematel puudel, neid on odavam transportida ning nendest saadavad tooted on väärtuslikumad kui väikestest puudest saadud tooted.

Vaata ka
--------

* uuendusraie
* turberaie
* lageraie
* hooldusraie
* valikraie
* trassiraie
* raadamine
* kujundusraie

Viited
------

1. ↑  "Valgustusraied". *Erametsakeskus*. Vaadatud 22. november 2022.
2. 1 2  "Valgustusraie tagab väärtusliku tulevikumetsa". *Metsaühistu*. 24. august 2020. Vaadatud 22. november 2022.
3. ↑  "What is thinning trees, and why do foresters do it?". *Rayonier*. Vaadatud 29. november 2022.
4. ↑  "Thinning for forest health". *Oregon Forest*. Originaali arhiivikoopia seisuga 11. detsember 2022. Vaadatud 29. november 2022.
5. ↑  T. Evan Nebeker, John D. Hodges, Bob K. Karr, David M. Moehring (26. oktoober 2015). "Thinning Practices in Southern Pines - With Pest Management Recommendations". Vaadatud 29. november 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
**Saue Kool** on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Saue linnas.

Saue Kooli direktor on Andres Pajula.

Ajalugu
-------

Sauel hakati haridust andma 19. sajandil, kui seal tegutses külakool ehk Saue koolituba.

1921. aastal avati Sauel taas kool, mis tegutses kuni 1974. aastani. Saue 8-klassiline Kool suleti 1974. aastal koolivõrgu reorganiseerimise tõttu.

1. septembril 1985 Sauel uus kool - **Saue Keskkool**, mis kandis alates 1998. aastast nime **Saue Gümnaasium**.

1. septembril 2022. aastal alustas Laagris tööd Saue Riigigümnaasium ja Saue Gümnaasium jätkas põhikoolina. Kooli nimeks sai **Saue Kool**. Senise gümnaasiumi gümnaasiumiastmes õppivad noored said õiguse jätkata 1. septembril 2022 õpinguid Saue Riigigümnaasiumis.

Viited
------

1. ↑  Kiisler, Vilja (1. september 2023). "Marko Kaljuveer: noored on targad, nad pole mingid lumehelbekesed!". *Eesti Päevaleht*. Vaadatud 1. septembril 2023.
2. 1 2 3 4  Ajalugu. Saue Kooli veebisait.
3. ↑  Saue Kool veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 19.12.2015)
4. ↑  Laagri alevikku rajatava riigigümnaasiumi nimi on Saue Riigigümnaasium. Saue valla veebisait.
5. ↑  Haridus- ja teadusministri 2. oktoobri 2019. a määruse nr 46 „Laagri Gümnaasiumi põhimäärus" muutmine. RT I, 10.08.2021, 8.

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
MTÜ **Lasteekraani Muusikastuudio** on Tallinnas aadressil Faehlmanni tänav 12 tegutsev stuudio, kus antakse lastele ja noortele muusikalist huviharidust. Muusikastuudio kasvandikud esinevad ka kontsertidel ning raadio- ja telesaadetes.

Stuudio moodustati 1990. aastal Eesti Televisiooni juurde ning see kandis algul nime *ETV Lasteekraani Laulustuudio*. Septembris 1990 hakkasid stuudios tegutsema 3–6-aastaste ja 7–10-aastaste laste koorid. Koore hakkas juhendama Aarne Saluveer.

1992. aastal alustas stuudio lauluvõistlust "Laulukarussell".

Septembris 1995 nimetati Lasteekraani Laulustuudio ümber **Lasteekraani Muusikastuudioks**. 1995. aastal alustasid stuudios tegevust ka 4–5-aastaste koor ja mudilaskoor.

1997. aastast tegutseb stuudio mittetulundusühinguna.

Vaata ka
--------

* ETV tütarlastekoor
* Lasteekraani Muusikastuudio Lastekoor

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 03.08.2016)
2. 1 2 3   (vaadatud 03.08.2016)

Välislingid
-----------

* Lasteekraani Muusikastuudio koduleht