recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Reinhold Grist** (perekonnanime kirjutatud ka **Gryst, Grest, Geist**; umbes 1480 Tallinn – 26. veebruar 1551 Tallinn) oli Tallinna piiskopkonna vaimulik.

Reinhold Grist oli päri Tallinnast, tema isa Johann oli suurkaupmees ja raehärra. Reinhold immatrikuleeriti Rostocki ülikooli aastal 1500. 1512. aastal tegutseb ta aga taas Tallinnas vaimulikuna Oleviste kirikus. Reformatsioonisündmuste käigus tõrjuti Grist kirikuelust kõrvale, kuid alates 1531. aastast makstakse talle Tallinna Oleviste kihelkonna ühislaekast väikest tasu. Oletatud on, et ta pigem kaldus vana usu poole, kuid selgeid märke tema konfessionaalsetest eelistustest ei ole. 

Gristi tähtsus Tallinna ajaloos seisneb selles, et ta pärandas oma küllaltki suure raamatukogu Oleviste kirikule, millest sai alguse Tallinna Linnaraamatukogu. Gristi raamatupärandi säilinud nimestikus on 137 kirjet. Tänapäeval on Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu Baltika-osakonnas omanikumärkide järgi identifitseeritavad 39 kunagi Gristile kuulunud köidet.

Viited
------

1. 1 2  Liivi Aarma, 2007. Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525–1885. 2. raamat. Tallinn: G. ja T. Aarma Maja OÜ. Lk 88-89
2. ↑  Kyra Robert (2002). *Reinhold Gristi raamatupärandist, in: Bibliotheca Revaliensis ad d. Olai. Tallinna Oleviste raamatukogu. Revaler Bibliothek zu st. Olai,. Koost Lea Kõiv, Mare Luuk, Tiiu Reimo*. Tallinn. Lk 41–43, siin lk 42.
**August Ingermann** (17. november 1877 Tarvastu vald, Viljandimaa – 11. mai 1934) oli Eesti sõjaväelane ja politseiametnik.

Elulugu
-------

August Ingermann omandas hariduse Tartus. 1896. aastal asus ta teenistusse Tartu kreispolitsei kantseleisse, kust siirdus sekretäriks Riia ringkonnakohtu prokuröri abi juurde 1901. aastal, kust viidi üle sekretäriks Petrogradi ringkonnakohtu kriminaaljaoskonda 1915. aastal. Hoolsa teenistuse eest anti talle Stanislavi orden 1914. aastal.

1916. aastal lähetati A. Ingermann Venemaa Imperaatorliku Armee kaardiväe staabiülema korraldusse ja ülendati sõjaväeametnikuks ning määrati teenistusse käsutusametnikuks staabi luureosakonda. 1917. aastal määrati A. Ingermann staabi uurimisosakonna juhatajaks, kust lasti reservi jaanuaris 1918.

A. Ingermann astus Eesti Vabadussõja alguses detsembris 1918 Eesti Rahvaväkke ja määrati 2. Diviisi teadetekogumise punkti, 1919. aasta juunis viidi üle Valga teadetekogumise punkti ülemaks. Pärast Vabadussõja lõppu arvati 31. mail 1920 reservi.

1. juunil 1920 astus A. Ingermann Kaitsepolitsei teenistusse ja määrati Kaitsepolitsei Valga jaoskonna ülemaks, kust toodi üle Kaitsepolitsei Tallinna jaoskonna ülemaks 15. jaanuaril 1923. Tallinna jaoskonna ülema ametikoht nimetati 1. jaanuaril 1926 Poliitilise Politsei Tallinna komissariks, kellena A. Ingermann teenis kuni 25. juunini 1933.

Hoolsa ja eeskujuliku teenistuse eest määrati A. Ingermannile veebruaris 1928 autasu 3 kuupalga suuruses ja 1933. aasta juunis 350 kr ulatuses.

1933. aastal viidi A. Ingermann üle omal palvel kriminaalkomissariks Viljandisse, kus töötas kuni surmani 11. mail 1934.

Tunnustus
---------

* Kaitseliidu III klassi Valgerist[*viide?*]
* Kaitseliidu Kotkaristi III klassi teenetemärk[*viide?*]
**Rein Tubin** (2. detsember 1932 Tartu – 22. oktoober 1988 Solna) oli inseneriharidusega eesti koori- ja orkestrijuht ning trombonist.

Ta õppis lapsepõlves eraviisiliselt viiulit (Hugo Schützi juures) ja klaverit (Olav Rootsi juures) ning hiljem trombooni. 

1944. aastal põgenes ta koos isa, kasuema ja poolvennaga Rootsi. 1949. aastal asutas ta Stockholmis svingorkestri Blue Devils, kus ise mängis kontrabassi; orkester tundis huvi ka *bebop*'i ja diksiländi vastu. Hariduselt oli ta insener.

Aastatel 1976–1988 juhatas ta Stockholmi Eesti Meeskoori (1976–1982 koos isa Eduard Tubina, 1982–1988 koos Lembit Leetmaaga). Samuti juhatas ta Välis-Eesti laulupidudel ja vabariigi aastapäevaaktustel ühendkoore.

Isiklikku
---------

Tema isa Eduard Tubin oli helilooja, ema Linda Tubin oli näitleja ja laulja, poolvend Eino Tubin on vabakutseline ajakirjanik.

Kirjandus
---------

* Eesti muusika biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2008.
* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011.
**August Hunt** on Eesti ansambel, mis kogunes 2010. aastal.

Bändi laulja Norman Salumäe oli üks "Eesti otsib superstaari" teise hooaja finalistidest.

Muusikaline tegevus
-------------------

August Hundil ilmus 1. detsembril 2011 esikplaat "Meie aeg on käes...", mille tuntumad lood on "Thomas Malthus on surnud, mu arm" ja singel "Tantsulõvi". Debüütplaat on saanud arvukalt positiivset vastukaja nii kriitikutelt kui ka kuulajatelt.

ETV2 edetabelisaate "Eesti TOP 7" 2011. aastal koostatud parimate kodumaiste muusikavideote koondedetabelis Eesti TOP 50 esikohal võidutses August Hunti video "Thomas Malthus on surnud, mu arm" (režissöör Andzei Matsukevits).

Lauluvõistlusele Eesti Laul 2012 esitas bänd kolm laulu, millest sõelale jäi "Tantsulõvi" (autorid: August Hunt ja Heiti Kender). Esimeses poolfinaalis jõudis laul viie edasipääseja hulka.

Lauluvõistlusel Eesti Laul 2014 pääses bänd lauluga "Kus on EXIT?" poolfinaali.

Koosseis
--------

* Norman Salumäe – laul
* Martin Petermann – löökpillid
* Siim Avango – basskitarr
* Harri Uljas – kitarr
* Mirko Miilits – kitarr

Diskograafia
------------

* "Meie aeg on käes..." (Kulundpea Management, 2011)

Viited
------

1. ↑  August Hunt. Facebook
2. ↑  Superstaari Norman alustab soolokarjääri. Publik, 06.06.2008
3. ↑  Eesti TOP 50 võiduvideo on August Hunti Thomas Malthus on surnud, mu arm.[*alaline kõdulink*] Eesti Televisioon. ERR
4. ↑  Tubli! August Hunt tegi esimese plaadi valmis! Publik, 05.12.2011
5. ↑  7. Tantsulõvi – August Hunt. Poolfinalistid 2012. Eesti Laul 2012. ERR
6. ↑  August Hunt-Meie aeg on käes... Muusika24

Välislingid
-----------

* Kaspar Käänik. August Hunt lubab "Eesti laulul" akrobaatilisi trikke. Õhtuleht, 8. veebruar 2012
* Koduleht
* August Hunt. Myspace
* August Hunt. Facebook
* August Hunt. Youtube
* August Hunt. Twitter
* August Hunt andmebaasis MusicBrainz (*inglise keeles*)
**Ludvig Parkas** (11. august 1900 Kolga vald, Harjumaa – 26. märts 1942 Vjatlagi vangilaager, Kirovi oblast, Venemaa) oli eesti majandusteadlane.

Ta õppis aastatel 1924–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kaubandusosakonnas, korporatsiooni Vironia liige.

Aastatel 1921–1933 oli Eesti Panga ametnik, alates 1933 välisjaoskonna juhataja. 1937 valiti Eraettevõtete Ametnikkude Koja liikmeks, 1. (ettevõtete) sektsiooni esimees. Kaitseliidu Tallinna maleva Kalevi malevkonna liige.

Arreteeriti NKVD poolt 19. juulil 1940 Tallinnas, suri Vjatlagis.

Välislingid
-----------

* Laulatatud: Ludvig Parkas ja Leida Willemson. Päewaleht nr. 42, 13. veebruar 1925
* Ametnikkudekoja koosseis, 1. (ettevõtete juhtkonna-) sektsioonist waliti ... 4. Ludvig Parkas (Eesti Pank Tall.) 538h... Postimees nr. 8, 9. jaanuar 1937
* Tänaseid sünnipäewi. Postimees nr. 213, 11. august 1939
* 5. Ludvig Barkas'e perekonnanimeks on „Parkas" ning tema Nõmmel, Olevi 13, asuva õlikuubedetööstuse firmaks „Ludvig Parkas". Kaubandus-Tööstuskoja Teataja Nr. 7. XV aastakäik, 1. aprill 1940
**Sony BMG Music Entertainment** oli plaadifirma, mis oli Ameerika Sony korporatsiooni ja Bertelsmann AG ühisettevõte. Firma järeltulija Sony Music Entertainment ainus omanik on Ameerika Sony korporatsioon.

Ajalugu
-------

Sony BMG Music Entertainment sai alguse Sony Music Entertainment ja Bertelsmann AG 50-50 ühisettevõttena 4. märtsil 2004. See on üks juhtivamaid plaadifirmasid maailmas, levitades albumeid kaubamärkide Arista Records, Columbia Records, Epic Records, J Records, Mchenry Records, Jive Records, RCA Victor Records, RCA Records, Legacy Recordings, Sonic Wave America ja mitmete teiste all. Plaadifirma ühinemine mõjutas nii Sony Musicu ja Bertelsmanni ettevõtteid ülemaailmselt, välja arvatud Jaapani, kus leiti, et see vähendaks konkurentsi riigi muusikatööstuses oluliselt.

Finantsanalüütikud eeldasid, et kuni 2000 töökohta koondatakse selle tulemusena ja Sony BMG säästaks sellega umbes 350 miljonit USA dollarit aastas.

Ettevõtte tegevjuht on Rolf-Schmidt Holtz, kes võttis Andrew Lacki töö üle 10. veebruaril 2006. 2005. aasta esimesel langes plaadifirma uute väljaannete hulk Ameerika Ühendriikides 33%-lt 26%-le. selle tõttu teatas Bertelsmann Sonyle, et nad ei pikendaks Lacki lepingut.

5. augustil 2008 nõustus Sony Corporation ostma Bertelsmann AG 50% osa muusikafirmast 1,2 miljardi USA dollari eest, saadmaks enda alla kogu juhtimise. Muusikafirma uueks nimeks sai Sony Music Entertainment Inc. mis on Ameerika Sony korporatsiooni üks osa. See võimaldab Sonyl kontrollida praegusi ja endisi BMG artiste, integreerimaks uusi lahendusi.
Dennis Praet (2016)
**Dennis Praet** (sündinud 14. mail 1994 Leuvenis) on Belgia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Premier League'i klubis Leicester City ja Belgia jalgpallikoondises.

Ta alustas profikarjääri 2011. aastal Belgia kõrgliigaklubis Anderlecht. Hooaegadel 2011–12, 2012–13 ja 2013–14 tuli ta klubiga Belgia meistriks. Hooajal 2013–14 valiti Praet Belgia liiga parimaks mängijaks.

Aastatel 2016–2019 mängis ta Itaalia kõrgliigaklubis Sampdoria.

2019. aasta augustis liitus ta Leicester Cityga, kellega sõlmis viie aasta pikkuse lepingu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 11. jaanuaril 2020 mängus Southamptoni vastu. Hooajal 2021/22 oli ta laenul Itaalia kõrgliigaklubis Torino.

Belgia jalgpallikoondises tegi Praet debüüdi 12. novembril 2014 sõprusmängus Islandi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 30. märtsil 2021 MM-i valikmängus Valgevene vastu. Ta kuulus Belgia koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Anderlecht
* Belgia liiga (3): 2011–12, 2012–13, 2013–14
* Belgia superkarikas (3): 2012, 2013, 2014

Leicester City
* FA Cup: 2020–21

| * v
* r
Belgia koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Courtois
* 2 Alderweireld
* 3 Vermaelen
* 4 Denayer
* 5 Vertonghen (c)
* 6 Witsel
* 7 De Bruyne
* 8 Tielemans
* 9 Lukaku
* 10 E. Hazard
* 11 Carrasco
* 12 Mignolet
* 13 Sels
* 14 Mertens
* 15 Meunier
* 16 T. Hazard
* 17 Vanaken
* 18 Dendoncker
* 19 Praet
* 20 Benteke
* 21 Castagne
* 22 Chadli
* 23 Batshuayi
* 24 Trossard
* 25 Boyata
* 26 Doku
* Treener: Roberto Martínez

 | Belgia |
Franz Josephi maa
**Franz Josephi maa** on saarestik Põhja-Jäämeres. 

Saarestiku pindala on 16 100 km². Saared on kaljused, kuni 620 meetrit kõrged ja enamjaolt kaetud liustikega, mille pindala on viimastel aastakümnetel jõudsalt vähenenud. Saarte pinnase moodustavad liivakivi, aleuriit, lubjakivi ja basalt.

Loomadest võib saarestikus kohata jääkaru, polaarrebast, morska, habehüljest, grööni hüljest jt.

Saartel valitseb arktiline kliima. Aasta keskmine õhutemperatuur on vahemikus –1,2...+1,6 °C. Jaanuaris võivad õhutemperatuurid langeda alla –50 °C. Sademete hulk on vahemikus 200...550 mm.

Saarestik kuulub Venemaale ja on halduslikult Arhangelski oblasti Primorski rajooni koosseisus. Saarel puuduvad püsielanikud. 1957. aastast asub Hayesi saarel ilmajaam. 

Franz Josephi maa avastati Austria-Ungari põhjapooluse-ekspeditsiooni käigus 30. augustil 1873. Ekspeditsiooni juhid Julius von Payer ja Karl Weyprecht nimetasid saarestiku Austria-Ungari keisri Franz Joseph I järgi. Saarestik pole kunagi kuulunud Austriale, Ungarile ega Austria-Ungarile.

Franz Josephi maa järgi sai nime Tallinna Loomaaia nüüdseks surnud jääkaru Franz.

Saared
------

Kalju Halli saarel
Saarestikus elutsevad morsad

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Alexandra maa
* Arthuri saar
* Beckeri saar
* Belaja Zemlja saared
	+ Eva-Livi saar
	+ Freedeni saar
* Brady saar
* Bruce'i saar
* Champi saar
* Georgi maa
 | * Graham Belli saar
* Greely saar
* Halli saar
* Harley saar
* Hayesi saar
* Hochstetteri saared
* Hoffmani saar
* Hohenloe saar
* Hookeri saar
* Jacksoni saar
 | * Karli-Alexandri saar
* Koettlizi saar
* La lonciere'i saar
* Lamont'i saar
* Lee Smithi saar
* Luigi saar
* Lütke saar
* McClintocki saar
* Nanseni saar
* Northbrooki saar
 | * Oktjabrjata saared
* Payeri saar
* Raineri saar
* Rudolfi saar
* Salisbury saar
* Salmi saar
* Ziegleri saar
* Wiener-Neustadti saar
* Wilczeki maa
* Wilczeki saar
 |

Franz Josephi maa kajastused kultuuris
--------------------------------------

Esimene maailmasõda peeti suuresti asumaade ümberjagamise nimel. Ühena vähestest sõjas osalenud suurriikidest puudusid Austria-Ungaril asumaad. Kuid vahva sõdur Josef Švejk nimetas romaanis "Vahva sõduri Švejki juhtumised maailmasõja päevil" korduvalt Austria-Ungari asumaaks Franz Josephi maad.

Välislingid
-----------

* Venemaa plaanib Franz Josephi maad turistidele näitama hakata, Postimees, 12. aprill 2012
Jesper Juul
**Jesper Juul** (18. aprill 1948 – 25. juuli 2019) oli tunnustatud Taani pereterapeut ja lastekasvatusteemaliste raamatute autor. Tema tuntuim teos on 1995. aastal ilmunud "Sinu tark laps", millesse ta kogus oma 25 aasta jooksul peredega töötamisel saadud kogemused.

Elukäik
-------

Jesper Juul sündis Vordingborgis Taanis. Ta mängis lapsepõlves meeleldi sulgpalli, tegeles kergejõustiku, skautluse ja ornitoloogiaga.

Jesper Juul lõpetas Ebeltofti keskkooli ja õppis aastatel 1966–1970 Marselisborgi õpetajate kolledžis, kus spetsialiseerus ajaloole ja religioonile. Pärast õpetajakutse omandamist jätkas ta õpinguid ideedeajaloo erialal Aarhusi ülikoolis ning töötas kooli kõrvalt muu hulgas ka Bogholti noortekeskuses Vibys. Viimane andis äratundmise, et talle sobib pigem praktiline töö kui akadeemiline karjäär.

Järgneval kolmel aastal töötas Jesper Juul õpetaja ja sotsiaaltöötajana Bogholtis, kus kohtus ühel kursusel ka oma tulevaste sõprade, Ameerika psühhiaatri ja pereterapeudi Walter Kempleri ning Taani lastepsühhiaatri Mogens A. Lundiga, kellega koos nad asutasid 1979. aastal pereteraapia keskuse Kempler Institute. Mõned aastad hiljem sai Jesper Juulist Kempler Institute of Scandinavia juhataja, mille arendamisele ja edendamisele ta kuni 2004. aastani pühendus.

Jesper Juul abiellus 1971. aastal ning sellest abielust sündis poeg Nicolai. 1991. aastal sõlmitud teine abielu Horvaatia päritolu Suzanaga viis teda naise juurte juurde, sealsete mitteriiklike organisatsioonide juhtimis- ja arengunõustajaks ning vabatahtlikule tööle sõjaveteranide ja -põgenikega.

Raamatud (tõlgitud eesti keelde)
--------------------------------

* 2010 "Sinu tark laps"
* 2010 "Ei ütlemise kunst"
* 2011 "Minu piirid – sinu piirid"
* 2011 "Puberteet. Kui kasvatamine enam ei aita"
* 2013 "Kuidas luua mõnusat õhkkonda ja häid suhteid"
* 2014 "Kool kriisis. Mida teha, et lastel, lapsevanematel ja õpetajatel paremini läheks"

Viited
------

1. ↑
2. 1 2 3 4

Välislingid
-----------

* Jesper Juuli koduleht
* Kempler Instituttet
**Ms.** on Ameerika feministlik ajakiri, mille asutasid teise laine feministid Gloria Steinem ja Dorothy Pitman Hughes. 

Esimene number ilmus näidisena 1971. aasta detsembris New York Magazine'i vahel. Iseseisva väljaandena ilmub Ms. alates 1972. aasta jaanuarist, mil kaanestaariks oli Imenaine.

Gloria Steinem on rääkinud, et tundis vajadust uue väljaande asutamise järele, kuna mõistis, et polnud ühtegi naisteajakirja, mille väljaandmist naised ka kontrolliksid.

Ajakirja nimi viitab ingliskeelsele kõnetlussõnale *Ms.*, mis erinevalt kõnetlussõnadest *Miss* ja *Mrs.* ei reeda naiste abielustaatust, nagu seda ei reeda ka meeste kohta kasutatav *Mr*.

1972. aastal toodi avalikkuse ette sensatsiooni tekitanud nimekiri 53 naise nimega, kes tunnistasid, et nad olid teinud aborti. Abort oli tol ajal suuremas osas USAs ebaseaduslik. Abordi kogu maal legaliseerinud *Roe v. Wade* kohtuotsus tuli alles aasta hiljem. 

1976. aastal käsitles Ms. esimese üleriigilise ajakirjana koduvägivalla teemat. Kaanel oli foto verevalumitega naisenäost.

1991. aastal loobuti kommertsreklaamidest ja ühtlasi juhiti tähelepanu sellele, kui suur mõju on reklaamiandjatel naisteajakirjade sisule. Pärast seda avaldatavad reklaamid pärinevad eelkõige poliitiliselt sõltumatutelt, tulu mitte taotlevatelt ühingutelt, mille eesmärgiks on edendada naiste võrdõiguslikkust, sotsiaalset õiglust, vägivallatust ja keskkonna jätkusuutlikkust.

Oktoobris 2006 ilmus abordiõigust toetav petitsioon, mille oli allkirjastanud üle 5000 naise, kes olid ise aborti teinud. Allakirjutanute sõnul ei häbene nad oma otsust ja nimekirjas oli ka mitu tuntud naist (sh Amy Brenneman, Kathy Najimy, Carol Leifer ja Gloria Steinem).

Aastate jooksul on kaastööd teinud lai valik eri taustaga autoreid, nii mehi kui naisi. Muuhulgas on avaldatud Alice Walkeri, Angela Davise, Barbara Ehrenreichi ja Susan Faludi artikleid. Esikaanel on olnud Hillary Clinton, Angelina Jolie, Wanda Sykes, Sarah Jones, Jane Fonda, Charlize Theron ja Queen Noor. Kajastatud on olulisi teemasid nagu ebainimlikud töötingimused välismaistes vabrikutes, seksiga kauplemine, palgalõhe, klaaslagi, kohtinguvägistamine ja koduvägivald.

Ajakiri on aastate jooksul mitu korda omanikku vahetanud, alates 2001. aastast on ajakirja väljaandjaks Los Angeleses ja Virginia osariigis Arlingtonis asuv mittetulundusühing Feminist Majority Foundation.

Juulist 1972 kuni aastani 1987 anti ajakirja välja iga kuu, 1987–2001 ilmus see iga kahe kuu tagant ja alates 2001. aastast ilmub ajakiri kord kvartalis.

Viited
------

1. ↑  Ms. HerStory. Ms. blog.
2. ↑  Ann Matsuuchi. Wonder Woman Wears Pants: Wonder Woman, Feminism and the 1972 "Women's Lib" Issue
3. ↑  Gloria Steinem, In Her Own Words. CNN. 2013
4. ↑  We Had Abortions. Ms. Sügis 2006
5. ↑  42 Times Ms. Made History. Ms. 11.08.2014
6. ↑  Statement of Katherine Spillar, executive editor Ms. magazine concerning the AJCongress ad. Ms. 14.01.2008
7. ↑  'We Had Abortions'. Wric. 10.10.2006

Välislingid
-----------

* Ms.
Deniz Yücel (2018)
Autoparaad Yüceli toetuseks Flörsheimis 25. veebruaril 2017
**Deniz Yücel** (hääldus türgi keeles [deˈniz jyˈdʒæl]; sündinud 10. septembril 1973 Flörsheim am Mainis Saksamaal) on saksa-türgi ajakirjanik ja publitsist. Ta oli aastatel 2007–2015 vasakalternatiivse Die Tageszeitungi toimetaja ning on alates 2015. aastast WeltN24 grupi Türgi korrespondent. 

17. veebruaril 2017 vahistati ta Türgis süüdistatuna terroriühenduse toetamises. Yücel vabastati vangistusest 16. veebruaril 2018.

Teosed
------

* *Taksim ist überall. Die Gezi-Bewegung und die Zukunft der Türkei*, Hamburg 2014, ISBN 978-3-89401-791-0
* *Wir sind ja nicht zum Spaß hier.* Edition Nautilus, Hamburg 2018, ISBN 978-3-96054-073-1
* *Agentterrorist. Eine Geschichte über Freiheit und Freundschaft, Demokratie und Nichtsodemokratie.* Kiepenheuer & Witsch, Köln 2019, ISBN 978-3-462-05278-7

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Deniz Yücel** |

* Welt.de: Deniz Yücel
Deniss Tšerõšev (2018)
**Deniss Dmitrijevitš Tšerõšev** (vene keeles Денис Дмитриевич Черышев; sündinud 26. detsembril 1990 Nižni Novgorodis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Valencia ja Venemaa jalgpallikoondises.

Ta on kogu klubikarjääri mänginud Hispaania klubides. Ta alustas klubikarjääri Madridi Realis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2002. aastal. Aastatel 2009–2013 mängis ta Madridi Reali reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liiga ja esiliigas.

Hooajal 2013–14 mängis ta Madridi Realist laenul Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla, 2014–15 Villarrealis ja hooaja 2015–16 teises pooles Valencias. Hispaania kõrgliigas pääses ta Madridi Reali meeskonnas väljakule kahes kohtumises hooajal 2015–16.

2016. aasta juunis naasis ta Villarreali, kellega sõlmis püsilepingu. 2018. aasta augustis suundus ta tagasi laenule Valenciasse, kellega sõlmis 2019. aasta juunis püsilepingu.

Venemaa jalgpallikoondises debüteeris Tšerõšev 2012. aasta novembris sõprusmängus USA vastu. Koondisekarjääri esimesed kaks väravat lõi ta 2018. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus Saudi Araabia vastu. Kokku lõi ta neil maailmameistrivõistlustel neli väravat, kolmanda teises alagrupimängus Egiptuse vastu ja neljanda veerandfinaalis Horvaatia vastu.

Tema isa Dmitri Tšerõšev on jalgpallitreener ja samuti endine Venemaa koondislane.

Saavutused
----------

Real Madrid Castilla
* Segunda División B: 2011–12

Real Madrid
* UEFA Meistrite Liiga: 2015–16

Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2013–14

Valencia
* Copa del Rey: 2018–19

Välislingid
-----------

 Deniss Tšerõšev – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Venemaa koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Akinfejev (c)
* 2 Fernandes
* 3 Kutepov
* 4 Ignaševitš
* 5 Semjonov
* 6 Tšerõšev
* 7 Kuzjajev
* 8 Gazinski
* 9 Dzagojev
* 10 Smolov
* 11 Zobnin
* 12 Lunjov
* 13 Kudrjašov
* 14 Granat
* 15 Al. Mirantšuk
* 16 An. Mirantšuk
* 17 Golovin
* 18 Žirkov
* 19 Samedov
* 20 Gabulov
* 21 Jerohhin
* 22 Dzjuba
* 23 Smolnikov
* Treener: Tšertšessov

 | Venemaa |
Pirita linnaosa lipp
**Pirita linnaosa lipp** on Harju maakonnas asuva Tallinna linnaosa Pirita lipp.

Lipp on kinnitatud 20. detsembril 1994.

Lipu kirjeldus
--------------

Sinisel kangal on Pirita vapi põhitunnus - valge rõngasrist, milles viis purpurset sõõri 1+3+1. 
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:9, normaalsuurus 105 x 135 cm.

Põhjendus
---------

Lipul kujutatud rõngasrist on Püha Birgitta Ordu tunnus ning tähistab Pirita linnaosale nime andnud Birgitta Ordu Neitsi Maarja kloostrit. Ühtlasi on rõngasrist üks iidsemaid päikese sümboleid ja viitab Pirita tuntusele suvitus- ning puhkekohana. Punased sõõrid, mis ordutunnusel tähistavad Kristuse haavu, osutavad Pirita vapil ka linnaosa erinevatele asumitele. Kanga sinine värvus viitab Tallinna lahele. Sinine ja hõbe on ka osa Eesti rahvusvärvidest ning Neitsi Maarja tunnusvärvidest. Samuti on nad Tallinna lipuvärvid.

Vaata ka
--------

* Pirita linnaosa vapp

Välislingid
-----------

* Pirita linnaosa sümboolika Tallinna õigusaktide registris
**Mswati III** (sünninimi **Makhosetive Dlamini**; sündinud 19. aprillil 1968; mõne allika järgi on sünniaasta 1970) on Svaasimaa kuningas, Dlamini valitsejasuguvõsa pea. Ta asus Sobhuza II pojana troonile täisealiseks saamisel 25. aprillil 1986. Ta on Sobhuza 67 pojast vanuselt eelviimane. Svaasimaal on kombeks anda võim mitte vanimale pojale, vaid noorimale, et oleks lootust pikale valitsusajale.

Ta on Aafrika viimane absoluutne monarh. Ta valitseb dekreetidega ning on vastu riigi demokratiseerimisele. 

Tal on 2008. aasta seisuga 14 naist. Naised on olnud pulmade ajal harilikult 17–18-aastased. Nelja naisega on tal 2 poega ja 7 tütart, ülejäänud naistel lapsi pole. Mswati sai kurikuulsaks sellega, et 9. oktoobril 2002 laskis röövida 18-aastase koolitüdruku Zena Mahlangu oma kümnendaks naiseks. Tüdruku ema kaebas Mswati kohtusse, aga süüdistust ei esitatud ja Zenal pole lubatud oma emaga kohtuda.

Igal aastal toimub *umhlanga* pidu, millel kümned tuhanded paljaste rindadega naised tantsivad tema ees, lootes saada üheks tema naistest. 2005. aastal tantsis talle umbes 50 000 neidu.

Vaata ka
--------

* Sikhanyiso Dlamini

Välislingid
-----------

* Koduleht (*inglise keeles*)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Sobhuza II** | **Svaasimaa kuningas**Alates 1982. aastast (faktiliselt 1986. aastast) | Järgnev**—** |
**Pirita jõe org** (ka: *Pirita jõeorg*) on Pirita jõe org. Mitmed oru lõigud on arvele võetud ürglooduse objektidena. Jõe alamjooksu kaitstakse Pirita jõeoru maastikukaitseala koosseisus.

Kaitseala moodustati 1957. aastal ja selle eesmärgiks on Pirita jõeoru, sealsete terrasside, paljandite ja taimekoosluste kaitse ning tutvustamine. Ala omab ka olulist puhkemajanduslikku tähtsust.

Kaitseala ilmestavad luited ning Pirita jõe ürgoru terrassid, millel kasvavad 150–200 aastased männikud, jõe kaldaile jäävad liigirikkad lehtpuupuistud. Alal kasvab mitmeid kaitstavaid taimi nagu näiteks roosa merikann, aas-karukell, roomav öövilge, laialehine neiuvaip.

Pirita ürgoru teket ja arengut on mõjutanud aluspõhja pinnamood, ala geoloogiline ehitus, maatõus ja Läänemere areng.

Viited
------

1. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013)
2. ↑  Sissekanne Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 02.05.2013)
3. ↑
4. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 19. august 2016. Vaadatud 1. detsembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis: Pirita jõeorg (vaadatud 02.05.2013)
* Sissekanne Eesti Looduse Infosüsteemis: Pirita jõe keskjooksu org (vaadatud 02.05.2013)
Philosophical Transactionsi esimese köite kaas (1665-1666)
**Philosophical Transactions of the Royal Society** (Kuningliku Seltsi Filosoofilised Toimetised; Phil. Trans.) on teadusajakiri, mida annab välja Londoni Kuninglik Selts.

See rajati 1665. aastal ning on seega maailma vanim puhtalt teadust käsitlev ajakiri. Sestsaadik on Philosophical Transactions pidevalt ilmunud, nii et see on ka maailma kõige kauem ilmunud teadusajakiri. Veidi varasemat ajakirja "Journal des sçavans" võib samuti pidada maailma esimeseks teadusajakirjaks, ehkki see sisaldas teadusliku kõrval ka mitmesugust mitteteaduslikku materjali. Sõna "filosoofiline" (*philosophical*) pealkirjas viitab natuurfilosoofiale, mis oli tolleaegne vaste tänapäeva loodusteadusele.

Ajakirja Philosophical Transactions esimene toimetaja ja kirjastaja oli Bremenist pärit õpetlane Henry Oldenburg, üks Kuningliku Seltsi kahest esimesest sekretärist. Vastu Oldenburgi lootusi ei saavutanud ajakiri algul ärilist edu ning hiljem võttis selts kirjastamise enda kanda. Ajakirja toimetades algatas Oldenburg tänapäevase teadusliku retsenseerimise traditsiooni, kus teadusartiklid saadetakse enne avaldamist eksperdile arvamuse avaldamiseks.

Välislingid
-----------

* Philosophical Transactions (1665–1886)
* Royal Society Publishing, Londoni Kuningliku Seltsi kirjastus

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikitekstides on artikliga seotud alliktekste: **Philosophical Transactions of the Royal Society** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Philosophical Transactions of the Royal Society** |
**Holsta mõis** (saksa keeles *Annenhof*) oli Sauste mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Kavastu küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.

Viited
------

1. ↑  Holsta mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑  Holsta krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Holsta mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
**Holstein-Kieli krahvkond** oli Schauenburgi ja Holsteini krahvide liin aastatel 1261–1390.

Ajalugu
-------

Holsteini krahvkonda valitses 1238. aastani Adolf IV. Kui ta tagasi astus, valitsesid tema pojad Johann I ja Gerhard I Holsteinis koos. 1261. aastal jaotasid nad krahvkonna, Johann sai Kieli ja asutas Holstein-Kieli liini ning Gerhard sai Itzehoe ja asutas Holstein-Itzehoe liini.

1300. aastal jagunes Holstein-Itzehoe edasi Holstein-Plöniks, Holstein-Pinnebergiks ja Holstein-Rendsburgiks.

1350. aastal läks Holstein-Plöni krahvkond Holstein-Kieli krahvidele.

1390. aastal suri viimane Holstein-Kieli krahv ja seega hääbus ka Holstein-Plön. Mõlemad krahvkonnad päris Holstein-Rendsburgi liin.

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|   |   |   |   | Holstein |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
| Holstein-Kiel(1261–1390) |   |   |   |   |   | Holstein-Itzehoe(1261–1290) |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |
|   |   |   | Holstein-Segeberg(1273–1308) |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   | Holstein-Plön(1290–1390) |   | Holstein-Rendsburg(1290–1459) |   | Holstein-Pinneberg(1290–1640) |   |
|
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   | Holsteinihertsogkond(al 1474) |   |   |   |   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |
|   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   |   | Rantzau krahvkond(1650–1726) |
|   |   |   |

Holstein-Kieli krahvid
----------------------

* 1261–1263 Johann I (1229–1263)
* 1263–1273 Adolf V *Pommerlane* (1252–1308)
* 1263–1316 Johann II *Ükssilm* (1253–1321)
* 1316–1359 Johann III *Leebe* (u. 1297 – 1359)
* 1359–1390 Adolf VII (u. 1329 – 1390)

Pärast Johann I surma valitsesid tema pojad Adolf V ja Johann II Holstein-Kieli koos. 1273. aastal jaotasid nad Holstein-Kieli, Johann II valitses Kielis; Adolf V valitses Segebergis ja asutas Holstein-Segebergi liini. Kui Adolf V 1308. aastal ilma meessoost järglasteta suri, läks Holstein-Segeberg tagasi Holstein-Kielile.

Johann II järglane 1316. aastal oli Gerhard II poeg Johann III.

Pärast Johann III vennapoja krahv Gerhard V surma 1350. aastal lõppes Plöni pealiin ja nii võttis Johann III üle Holstein-Plöni krahvkonna.

Kui Adolf VII 1390. aastal pärijateta suri, läksid Holstein-Kiel ja Holstein-Plön krahv Gerhard VI kätte.
Wilhelm Bauer
**Sebastian Wilhelm Valentin Bauer** (23. detsember 1822 Dillingen an der Donau – 20. juuni 1875 München) oli saksa insener, esimeste Saksa allveelaevade konstruktoreid.

1848. aastal teenides Schleswig-Holsteinis kavandas Bauer esmakordselt allveelaevade kasutamist rannakaitses. Tema 1850. aastal ehitatud Brandtaucher oli esimene Saksa allveelaev (laev uppus, 1887. aastal tõsteti üles ja restaureerituna sai sellest muuseumieksponaat),

Teine allveelaev, Seeteuffel ehitati Venemaa keisririigi tellimusel 1856. aastal Peterburis. Laev oli 15,8 m pikk. Ekipaažis 8–13 meremeest. Allveelaevaga tehti 133 edukat laskumist.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

1960. aastal nimetati Bundesmarine allveelaev Wilhelm Baueri järgi. Tänapäeval on see muuseumilaev.

Pilte
-----

* Brandtaucheri joonisedBrandtaucheri joonised
* Laeva ülestõstmineLaeva ülestõstmine
* Brandtaucher muuseumieksponaadina DresdenisBrandtaucher muuseumieksponaadina Dresdenis
* Allveelaev Wilhelm BauerAllveelaev Wilhelm Bauer

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Wilhelm Bauer** |
**Pirita raamatukogu** on Tallinna Keskraamatukogu haruraamatukogu, mis asub Tallinnas Pirita linnaosas aadressil Metsavahi tee 19. 

Raamatukogu avati 18. septembril 1947 kui **Tallinna 8. haruraamatukogu**, selle esimene juhataja oli Hans Jürman.

Üldse on asutud järgmistes kohtades:

* 1947 Merivälja tee 16
* 1952 Merivälja tee 20
* 1977 Metsavahi tee 3-10
* 1979 Merivälja tee 24
* 2003 Metsavahi tee 19

Raamatukogu allus Tallinna Linna Mererajooni Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomiteele ja kandis aastatel 1952–1974 nimetust **Mererajooni 2. raamatukogu**. Siis läks raamatukogu uuesti Tallinna Keskraamatukogu alluvusse ja kannab sellest ajast nimetust Pirita raamatukogu. 2003. aastast asub raamatukogu Pirita Majandusgümnaasiumi hoones Metsavahi teel.

Tallinna Keskraamatukogu osakondades ja haruraamatukogudes kehtib ühtne lugejakaart.

Viited
------

1. 1 2  Tallinna VIII haruraamatukogu (Pirita raamatukogu). Tallinna Keskraamatukogu 1907–2007. Tallinn, 2007

Välislingid
-----------

* Pirita raamatukogu Tallinna Keskraamatukogu kodulehel
**Phippsøya** on Norrale kuuluv asustamata saar Põhja-Jäämeres Teravmägede saarestikus Kirdemaast põhja pool. 

Phippsøya on suurim Sjuøyane saartest. Saar asub Nordenskiöldi lahes umbes 35 km kaugusel Kirdemaa rannikust. Saare geograafilised koordinaadid on 80° 43′ N, 20° 47′ E. Kagus on tema naabersaar Martensøya, edelas Nelsonøya ning loodes Tavleøya. 

Phippsøya pikkus on umbes 11 km. 

Saarel on üks vähestest teadaolevatest ohustatud seisundis vandelkajaka kolooniatest. Morsakolooniaid võib näha saare kagurannikul Isflakbukta ääres ja ranniku lähedal madalas vees. Samal rannikul asub 1936. aastal kaevandusinspektori Hans Merckolli ehitatud majake, mis on mälestisena kaitse all. Saarel on ka jääkarusid.

Arvatakse, et saart võis juba 1618. aastal märgata Enkhuizenist pärit hollandi vaalakütt. Saar sai nime Briti maadeuurija Constantine John Phippsi järgi, kes juhtis 1773. aastal kahe laeva, Racehorse'i ja Carcassi ekspeditsiooni Teravmägedele. Sellel retkel osales ka noor Horatio Nelson.

1973. aastast alates kuulub Phippsøya Kirde-Svalbardi looduskaitseala koosseisu. Turistidel on lubatud Phippsøyat külastada, kuid loomi ei tohi häirida.

Välislingid
-----------

* Norsk Polarinstitutt
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Frangi keisrist; Baieri hertsogi kohta vaata artiklit Arnulf Halb* |

---

Arnulf romantismiajastu pildil
**Arnulf** Kärntenist (*Arnulf von Kärnten*; umbes 850 – 8. detsember 899) oli viimane tugev Karolingidest valitseja. Ta oli 887–899 Ida-Frangi kuningas ning alates 896 ka Frangi keiser.

Arnulf sai Ida-Frangi kuningaks pärast oma onu Karl III Paksu kukutamist. Seejärel võitles ta edukalt viikingite vastu ning liitis oma riigiga alasid Suur-Määri riigist. Ta püüdis seda ka alistada, kuid edutult. Siiski saavutas ta Böömimaa eraldumise Suur-Määri riigist. Böömimaa andis end Arnulfi kaitse alla, saades tema vasalliks. 

896. aastal kroonis paavst Formosus ta keisriks pärast edukat Itaalia-retke, mille käigus ta alistas Itaalia kuninga ja keisri Lamberti.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Lamberto Spoletost** | **Frangi keiser**896–899 | Järgnev:**Louis Pime** |
| **Itaalia kuningas**896–899 |
| Eelnev**Karl III Paks** | **Ida-Frangi kuningas**887–899 | Järgnev**Ludwig Laps** |
**Phoenix Sky Harbori rahvusvaheline lennujaam** (IATA: **PHX**, ICAO: **KPHX**, FAA LID: **PHX**) on tsiviil- ja militaarlennujaam, mis asub umbes 4,8 kilomeetri kaugusel Phoenixi kesklinnast Maricopa maakonnas Arizona osariigis Ameerika Ühendriikides. Lennujaam on Arizona suurim ja kõige reisijate rohkeim lennujaam, ja tegu on Ameerika Ühendriikides suurima kommertslennujaamaga.

2017. aastal läbis PHXi 43 921 670 reisijat, muutes lennujaama 34. kõige reisijate rohkeimaks lennujaamaks maailmas. Lennujaama läbib päevas rohkem kui 1200 lennuoperatsiooni, rohkem kui 120 000 reisijat ja rohkem kui 800 tonni kargot.

Lennujaam on American Airlinesi suuruselt kuues kodulennujaam, kust on Americanil rohkem kui 300 väljumist päevas 91 sihtkohta nelja riiki. Americaniga lendab umbes 46% PHXi reisijatest (rohkem kui 20 miljonit reisijat aastas) 2017. aasta detsembri seisuga, ja PHXis töötab umbes 9500 American Airlinesi töötajat, tehes Americani lennujaama kõige suuremaks lennufirmaks ehk vedajaks. Sky Harbor on Southwest Airlinesi üks suurim kodulennujaam, lennujaamast väljub päevas umbes 188 lendu 53 sihtkohta USAs.
**Engie** on Prantsuse energeetikatööstuse kontsern. See oli 2015. aastal suuruselt kolmas energeetikasektori grupp, välja arvatud nafta. Selle peamine aktsionär on Prantsusmaa riik, kellele kuulub veerand kapitalist (23,64% kapitalist ja 33,84% Engie hääleõigusest).

Ettevõte moodustati 22. juulil 2008, kui omavahel liitusid Gaz de France ja Suez.

2016. aastal alustas kontsern põhjalikku ümberkujundamist, mille eesmärk on energia ja digitaalne üleminek. Selle tööstusstrateegia areneb, mida raputavad muutused juhtimises.

2018. aastal töötas Engie 158 505 töötajat ja selle käive ulatus 60,6 miljardi euroni.

Brüsselis, Luksemburgis ja Pariisis noteeritud grupp on aktsiaturuindeksites: CAC 40, BEL20 ja Euronext 100.

Ettevõtte peakontor asub Pariisis La Défense ärirajoonis.

Välislingid
-----------

* Ettevõtte koduleht

Pariisi börsi indeksi CAC 40 ettevõtted (november 2022)

* Air Liquide
* Airbus
* Alstom
* ArcelorMittal
* AXA
* BNP Paribas
* Bouygues
* Capgemini
* Carrefour
* Crédit Agricole
* Danone
* Dassault Systèmes
* Engie
* EssilorLuxottica
* Eurofins Scientific
* Hermès International
* Kering
* Legrand
* L'Oréal
* LVMH
* Michelin
* Orange
* Pernod Ricard
* Publicis
* Renault
* Safran
* Saint-Gobain
* Sanofi
* Schneider Electric
* Société Générale
* Stellantis
* STMicroelectronics
* Teleperformance
* Thales
* Total
* Unibail-Rodamco-Westfield
* Veolia
* Vinci
* Vivendi
* Worldline
**Phothi** (gruusia omaladina *Poti*) on sadamalinn Lääne-Gruusias Samegrelos Musta mere ääres Rioni jõe suudme juures Kolhethi madalikul.

Elanike arv
-----------

Elanike arvud on olnud:

* 1876: 3026
* 1970: 46 000
* 1991: 51 100
* 2002: 47 149 (rahvaloendus)
* 2014: 41 465 (rahvaloendus)

Majandus
--------

20. sajandi alguses leidis mangaanimaagi väljaveo tõttu aset suur tõus. Gruusia oli sel ajal maailmas teisel kohal olev mangaanimaagi tarnija. Mangaanimaaki kasutatakse terase tootmisel. 

Phothi on tähtsaim Gruusia kolmest sadamalinnast. Sadama kaudu eksporditakse Tšiathura mangaanimaaki, maisi, puitu ja veini. Sadam on muuhulgas elutähtis vahejaam Armeenia kaupade ekspordil maailma. 

Phothil on raudteeühendus Thbilisiga. 

Phothist algavad Euroopa teed E70 ja E97 ning linna läbib tee E60. 

Phothis on laevaehitus- ja remonditehas.

1990. aastatel oli Phothi majanduses stagnatsioon, uue aastakümne algul asus majandus kosuma. Aastal 2002 käis sadamast läbi 4 miljonit tonni kaupu. Aastal 2004 esimeses kvartalis oli kaubakäive 2003. aasta esimese kvartaliga võrreldes 42% võrra kasvanud.

2008. aasta aprillis teatas president Mihheil Saakašvili vabamajandustsooni loomisest Phothisse. Samas müüs Gruusia 51-protsendilise osaluse Phothi sadamas Araabia Ühendemiraatide investeerimisettevõttele Ras Al Khaimah.

Sõjandus
--------

Nõukogude Liidu ajal oli Phothi tähtis sõjasadam. 

Gruusia rannavalvel on Phothis baas, mille rajas USA ja mis läks maksma 17,5 miljardit USA dollarit.

Kultuur
-------

Phothis on teater ja koduloomuuseum.

Linnadevahelised suhted
-----------------------

Phothi kuulub rahvusvahelisse sadamalinnade liitu, kus on veel Dunkerque (Prantsusmaa), Bari (Itaalia), Rijeka (Horvaatia) ja Curaçao (Hollandi Antillid).

Ajalugu
-------

Phothi kohal asutati 7. sajandil eKr Kreeka koloonia **Phasis**. See oli seal 4. sajandini eKr. Arheoloogid on leidnud osa tolleaegsest asulast Phothi lähedal asuvast Paliostomi järvest vee alt. 

Seda kohta samastati kuldvillakut otsivate Iasoni ja argonautide sihtkohaga.

Aastal 1578. asutati Türgi kindlus.

Venemaa hõivas Phothi 1828. Praegune linn kujunes 1880. aastatel, kui rajati sadam ja raudteeühendus.

2008. aasta Lõuna-Osseetia sõja käigus, 8. augusti 2008 hilisõhtul, ründasid Venemaa sõjalaevad Phothi sadamat, tekitades suuri purustusi. Mõne päeva jooksul hõivasid Abhaasiast lähtunud Vene üksused linna umbes kuuks ajaks, niinimetatud puhvertsooni ning kontrollpunktide loomise eesmärgil Gruusia ja Abhaasia vahele.

Vaata ka
--------

* Phothi sadam

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Igor Taro: "Poti sadamalinn on maatasa pommitatud" Postimees, 9. august 2008
**Arnold Wilhelm Nerling** (27. veebruar 1837 Riia – 28. november 1902 Muhu) oli Eesti vaimulik.

Õppis Straussi erakoolis Aizputes (saksapäraselt Hasenpoth), aastatel 1847–1854 gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastal 1855 botaanikat, kuid aastatel 1856–1859 õppis ta usuteadust, sai aastal 1859 kuldauraha (gold. Preis medaille). Oli aastatel 1860–1861 Heimtalis koduõpetajaks. Õppis aastatel 1861–1862 Leipzigi misjonikoolis. Ordineeriti 13. mail 1862 Riias õpetajaks.

Oli aastatel 1862–1866 misjonäriks Ida-Indias tamilite juures Trichinopoly (Tiruchirappalli), Tanjore (Thanjavur) ja Madura (Madurai) misjonijaamades. Teda peetakse esimeseks Eestist lähtunud misjonäriks Indias. Aastal 1867 oli tagasi Baltimail. 1868–1869 oli ta Jelgava Kolmainu koguduses (Miitavi St. Trinitatises) adjunktõpetajaks (pastor Neanderi juures). Aastal 1870 oli ta Järva-Madise Püha Matteuse koguduses venna Franz Johann Nerlingi juures, aastal 1871 oli ta Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1872–1902 oli ta Muhu Katariina koguduse õpetaja.

Isiklikku
---------

Tema vend Franz Johann Nerling oli Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja, poeg Wilhelm Adolf Nikolai Nerling oli Hanila- ja Varbla Urbanuse koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977

Välislingid
-----------

* Sirje Tamul Eraalgatuslikest stipendiumidest Tartu Ülikoolis 1802-1818 lk. 122


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gottlieb Alexander von Schmidt** | **Muhu Katariina koguduse õpetaja**1872–1902 | Järgnev**Joosep Meeri** |
**Jonathan French Beecher** (sündinud 26. aprillil 1937) on Ameerika ajaloolane ning California Ülikooli Santa Cruzis emeriitprofessor. 

Tema erialadeks on Prantsusmaa ajalugu ja Euroopa ideedeajalugu. Tema tuntuimate tööde hulka kuuluvad utoopilise sotsialisti Charles Fourier' ja tolle õpilase Victor Consideranti biograafiad .

Isiklikku
---------

Beecheri abikaasa on eesti päritolu tõlkija Merike Lepasaar Beecher (sündinud 1942). Nende pojad on helilooja Daniel Lembit Beecher ja ajaloolane, Tartu Ülikooli Väliseesti külalisprofessor David Ilmar Beecher (sündinud 29. detsembril 1977).

Viited
------

1. ↑  Beecher, Jonathan (1986). *Charles Fourier: The Visionary and His World*. Berkeley: University of California Press. ISBN 0-520-05600-0.
2. ↑  Beecher, Jonathan (2000). *Victor Considérant and the Rise and Fall of French Romantic socialism*. University of California Press.

Välislingid
-----------

* Profiil California Ülikooli Santa Cruzis ajaloo osakonna kodulehel
* Isiklik koduleht
Modell Christy Turlington räägib 2000. aasta telereklaamis kopsuvähist ja nikotiinisõltuvusest
**Sõltuvushäire** on psüühikahäire, kus inimesel on korduv vajadus mingi aine või tegevuse järgi, hoolimata sellest, et vajaduse rahuldamisel on talle kahjulikud tagajärjed – probleemid tervise ja sotsiaalsete suhetega. Sõltuvushäire all kannataval inimesel on tugev ja vastupandamatu soov mingit ainet tarvitada või tegevust sooritada. Sageli püütakse oma sõltuvust varjata või valetada, et seda tehakse harvem ja väiksemates kogustes kui tegelikult. Inimene mõtleb oma ihaldatud tegevusele ka siis, kui teeb midagi muud ning otsib võimalusi kuidas, kus ja millal oma vajadust rahuldada. 

Inimesel võivad tekitada sõltuvust näiteks: alkohol, marihuaana, amfetamiin, kokaiin, nikotiin, opioidid, mingi söök, šokolaad, kohv, videomäng, arvutimäng, hasartmängud, seks, ostlemine. Oluline erinevus uimastisõltuvuse ja teiste sõltuvushäirete vahel on see, et uimastisõltuvus on häire, mille korral uimastite tarbimise lõpetamine põhjustab väga ebameeldiva võõrutusseisundi, mis võib panna uuesti uimasteid tarbima. 

Kas inimesel tekib sõltuvus või mitte, on raske ette ennustada – mõnel inimesel tekib sõltuvus kergemini, teisel raskemini. Inimesel ei pruugi tekkida sõltuvust ühe aine või tegevusega, aga tekib teisega. Sõltuvusprobleemi tekkimise riski võivad suurendada pereliikme sõltuvusprobleem, lapsepõlvetraumad (hooletusse jätmine, kuritarvitamine, vaimne ja füüsiline vägivald ja/või nende pidev nägemine kodus jm), vaimse tervise probleemid (depressioon, ärevus) jne. 2018. aastal Ameerika Ühendriikides tehtud uuring näitas, "et on otsene seos vaimse tervise häiretel ja sõltuvusainete tarbimisel" ja suur osa vaimse häirega inimestest tarbivad: 38% alkoholi, 44% kokaiini ja 40% suitsetavad sigarette.

Uuritud on, kas riskiteguriks võib olla geneetiline soodumus, kuid ka madala geneetilise soodumusega võib pikemaajaline sõltuvust tekitava aine kasutamine tekitada sõltuvushäire.

Ravimine
--------

Lisaks ravimitele on sõltuvushäire ravis oluline koht ka inimese rehabilitatsioon ühiskonda, teraapiad (nii individuaalsed kui ka grupiteraapiad), strateegiad, kuidas inimese käitumist muuta ja sellega seotud mitmeastmelised tegevusprogrammid.

Viited
------

1. ↑  What Makes Addiction Universal?
2. ↑  "The Connection Between Mental Illness and Substance Abuse | Dual Diagnosis". *Dual Diagnosis*.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vaimust; filmi kohta vaata artiklit Kummitus (film); Ibseni näidendi kohta vaata artiklit Kummitused (Ibsen)* |

---

Mees oma teise tondiga. William Hope'i (1863–1933) foto, mis hiljem tunnistati võltsituks
Tont on mütoloogias ebamäärane vaim ja kollitav olend.

Nimetus "kummitus" on pärit Kirde-Eestist rannikumurdest (kirdemurdest) ja trükisõna kaudu üldistunud terminiks. Kummituse sünonüümidena on kasutusel sõnad **tont** ja **tont**, murretes ka *nägemine*, Hiiumaal *õudasi*, Mulgi murdes *tont*. 

Mõnikord on tont koondnimetus sellistele vaimudele ja nende inimkujulisele ilmumisele, kes pole müütilist päritolu ega kuradi moondekujud. Sellises tähenduses on sünonüümina kasutusel ka sõna Tont..

Viiteid kummitustele esineb paljude maailma rahvaste müütides ja religioossetes tekstides, sealhulgas selliste hõimude omades, kellel pole selgelt väljakujunenud religiooni.

Kummituste uurimine algas siis, kui ratsionalistlik maailmavaade hakkas kõrvale tõrjuma sellele eelnenud mütoloogilist maailmavaadet. Arst John Ferriar (1761–1815) avaldas 1813 "Essee kummituste teooriast", milles väitis, et kummitused on lihtsalt optilised illusioonid. 1845 avaldas prantsuse arst ja psühhiaater Alexandre Jacques Franois Brire de Boismont (1797–1881) "Hallutsinatsioonidest ehk kummituste, unenägude, ekstaasi, magnetismi ja uneskõndimise ratsionaalne ajalugu", milles väitis, et kummituste nägemise põhjuseks on hallutsinatsioonid.

Kummitustele ei ole ühest selgitust. Lisaks hallutsinatsioonidele ja illusioonidele võivad juttudele kummitustest alust anda muu hulgas miraažid, legendid ja teadlikud müstifikatsioonid. Kuulujuttude levides võib tekkida olukord, kus keegi ei ole ise kummitust näinud, aga kõik on veendunud selle olemasolus, sest oma sõnul on kõik kuulnud selle olemasolust usaldusväärse inimese käest, kellele seda olevat rääkinud kummituse oma silmaga nägija.

Kummituste väljakutsumist ja nendega suhtlemist nimetatakse spiritismiks. Surnute vaimude väljakutsumist nimetatakse nekromantiaks.

Poltergeist on niisugune kummitus, kes suudab füüsiliselt liikuma panna materiaalseid objekte.

Viited
------

1. 1 2  EE 5. köide, 1990. Lk 209
2. 1 2  L. Petzholdt, R. Hiiemäe. Väike deemonite ja vaimuolendite leksikon. Tartu, Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakond, Eesti Folkloori Instituut, 2010. Lk 221–222

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kummitus** |
**"Kummituselausuja"** on John Gray loodud Ameerika Ühendriikide teleseriaal, mis jooksis telekanalil CBS 23. septembrist 2005 kuni 21. maini 2010, kokku 5 hooaega ja 107 osa.

Seriaal räägib noorest naisest Melinda Gordonist (Jennifer Love Hewitt), kes suhtleb vaimudega. Püüdes elada tavalist elu New Yorgis Grandviewsi linnaosas (ta on abielus ja peab antikvariaati), aitab Melinda inimeste sekka jäänud vaimudel lahendada nende probleeme ja liikuda edasi valguse poole vaimuilma.

Eestis näitab seda telekanal Fox Life.

Lisaks telesarjale on "Kummituselausuja" ainetel tehtud ka kaheksa veebiosa, mis avaldati "Kummituselausuja" veebilehel. Nende tegevus toimub vaimuilmas ning Melinda Gordonit neis ei ole.

2009. aastal teatas arvutimängude tootja Legacy Interactive, et on sõlminud CBS Consumer Productsiga litsentsileppe seriaali põhjal PC-le ja Macile arvutimängu loomiseks. 1. novembril 2010 avaldatud teadaandes lükati valmimistähtaeg edasi 2011. aastasse.

Viited
------

1. ↑  "The Other Side 2 - Ghost Whisperer on Living TV"
2. ↑  "Press Releases and Game Reviews" Legacy Games, 23.07.2009 (vaadatud 16.06.2010)
3. ↑  "Ghost Whisperer Developer Blog, Episode 1" (vaadatud 27. juulil 2011)