**Eugene Gladstone O'Neill** (16. oktoober 1888 New York – 27. november 1953 Boston) pani aluse moodsale USA näitekirjandusele. 1936. aastal pälvis ta Nobeli kirjandusauhinna.

Tema loomingus põimuvad ekspressionism, psühholoogiline realism ja sümbolism. Oluline motiiv tema teostes on udu, mis sümboliseerib kogu inimese elu hämarust, tema subjektiivset ja ebareaalset maailma, inimese petlikku optimismi. Tema tegelased eelistavad enesepettust ja seda, et neile valetatakse.

Tunnustus
---------

* 1933 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

Eugene O'Neill (Alice Boughtoni foto)

Näidendeid
----------

* "The Dreamy Kid"
* "Strange Interlude"
* "Marco Millions"
* "Mourning Becomes Electra"
* "A Long Day`s Journey Into Night" (eesti keeles "Pikk päevatee kaob öösse"; 1972; tõlkija Minni Nurme)
* "Anna Christie" (eesti laval aastal 1939 Tallinna Töölisteatris)

Eestikeelne valimik "Kariibide kuu" (inglise keelest tõlkinud M. Luht; sari "Nobeli laureaadid", Tartu: Loodus, 1938) sisaldab 7 ühevaatuselist näidendit: "Kariibide kuu", "Teel Itta Cardiffi", "Pikk teekond koju", "Tsoonis", "Õli", "Seal, kus rist on" ja "Silmus".

Viited
------

1. ↑  Eesti teatri biograafiline leksikon. Tallinn 2000

Kirjandus
---------

* Raoul Hällström, "Kaks nüüdisaja näitekirjanikku. W. B. Yeats ja Eugene O'Neill" – Looming 1924, nr 7, lk 543–546
* Voldemar Mettus, "Eugene O'Neill" – Looming 1936, nr 10, lk 1170–76
* Mardi Valgemäe, "Ekspressionismist Eugene O'Neilli näidendeis" – Tulimuld 1962, nr 4, lk 291–300
* Jaak Rähesoo, "Eugene O'Neill" – "Kalender 1988", Eesti Raamat 1987, lk 114–118
* Riina ja German Schutting, "Võõrapärasust ületada püüdes: O'Neill ja eesti lava" (kommentaar: Lea Tormis) – TMK 1988, nr 11, lk 62–74
* Lilian Vellerand, "Müüt ja elu" ("Saatuse heidikute kuu" Endlas, lavastaja Priit Pedajas, esietendus detsembris 1989) – TMK 1990, nr 4, lk 71–73
* Jaak Rähesoo, "Eugene O'Neill ja uue ameerika näitekirjanduse algus" – tema teatriartiklite kogumikus "Hecuba pärast", Ilmamaa, Tartu 1995, lk 77–112 (autori märkusega: "kirjutatud 1988 kaassõnaks O'Neilli näidendivalimikule, mis seni ikka ilmumata")

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Eugene O'Neill** |

Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux