recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Sõir** on Eestis, peamiselt Võrumaal, Setomaal ja Lõuna-Tartumaal ning ka Lätis valmistatav traditsiooniline laagerdumata kohupiimajuust. Lisaks on sõir tuntud laial alal mujal Ida-Euroopas.

Taludes oli sõir peamiselt kevad-suvine söök. Sõira tehti ja tehakse praegugi suurte pühade või pidude puhul ning kindlasti jaanipäeval. Lätis on sõira vasteks jaanijuust (Jāņusiers), mis on traditsiooniline jaanipäeva söök.

Valmistamine
------------

Ehtsat juustu tehti varasemal ajal ainult mõisates ja ka rannarootslaste aladel, sõira valmistati taludes. 

Rõõsas piimas või lõssis kohupiim kuumutatakse segades, segu maitsestatakse munade, koore, söögisoola ja köömnetega. Saadud mass kurnatakse vedelikust kuivaks ja pannakse riide sees vajutuse alla ööpäevaks tihenema. Pikemaks säilitamiseks kuivatatakse sõira ahjus või päikesepaistel.

Sõira süüakse kas kuumalt, kui ta on veel vedel, või külmalt. Sõiraviilule võib lisandina peale määrida kas mett või võid, ta sobib ka võileiva katteks. Läbikuivatatud sõir võib püsida isegi jõuludeni. Varemal ajal oli kuivanud sõir ka hea kaasa võtta voorides käijatel teemoonaks.

Vaata ka
--------

* Brõnsa
* Feta ehk fetajuust
* Juust
* Juustunuga
* Eesti juust
* Kostroma juust
* Parma juust
* Sulatatud juust
* Šveitsi juust
* Vene juust

Viited
------

1. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 290
2. ↑  Liivimaa maitsed. Vaadatud 2. veebruar 2022.

Kirjandus
---------

* Gustav Ränk, Müüt ja ajalugu. Tartu, Ilmamaa, 2000, 294–298.

Välislingid
-----------

* "Setu sõir taas ausse. Proovi ka teha" Õhtuleht, 7. november 2002.
* Liivimaa maitsed. Liivimaa toidupärand.
* Sõira valmistamine. Juhend.
**Väinjärve vald** (vananenud nimega *Veinjärve vald*; saksa keeles *Weinjerwen*) oli vald Koeru kihelkonnas 1866–1939. Vallamaja asus Koeru külas.

Eesti haldusjaotus 1925
Aastal 1882 vald kaotati ja moodustati uuesti. Aastal 1895 vald kaotati ja moodustati uuesti.

Valla pindala oli 242 km² ja elanikke 4153 (1934).

1939. aasta vallareformiga moodustati senise Väinjärve valla maa-alast, välja arvatud Ramma küla, Pädaniku asunduse ning Huuksi metskonna Norra metsandiku kvartalite nr. 42–48 maa-alad; senise Kapu valla Puhmu ja Kaarli küla ning Kapu asunduse maa-aladest; senise Võhmuta valla Liivaku, Salu, Kuristiku, Klda, Lombi, Kivimäe, Koli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talu, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartalite nr. 196–209 maa-aladest Väinjärve vald.

Viited
------

1. ↑  Sissekanne Eesti Riigiarhiivi andmebaasis "Eesti ala valdade register 1866–1917"  (vaadatud 01.12.2014)
2. ↑  Maa-ameti kaardirakendused
3. ↑  *Eesti Entsüklopeedia.* 8. köide: *Tanulane–Yvon.* Tartu: Loodus, 1937, lk 749.
4. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
**Teherani provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Asub riigi põhjaosas Alborzi mäestikust lõunas. Provintsi keskus on Teheran.

2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli provintsi rahvaarv 13 267 637. 58,9 % olid pärslased ja 30% aserid. 86,5% elanikest on linlased.

Provints jaguneb 16 maakonnaks: Bahārestāni maakond, Damāvandi maakond, Eslāmshahri maakond, Fīrūzkūhi maakond, Malārdi maakond, Pākdashti maakond, Pardīsi maakond, Pīshvā maakond, Qarchaki maakond, Qodsi maakond, Rey maakond, Robāţ Karīmi maakond, Shahrīāri maakond. Shemīrānāti maakond, Teherani maakond, Varāmīni maakond.

Iraani provintsid

Alborz **·**  Ardabīl **·**  Būshehr **·**  Chahār Maḩāll va Bakhtīārī **·**  Eşfahān **·**  Fārs **·**  Gīlān **·**  Golestān **·**  Hamadān **·**  Hormozgān **·**  Ida-Aserbaidžaan **·**  Īlām **·**  Kermān **·**  Kermānshāhān **·**  Khorāsān-e Razavī **·**  Khūzestān **·**  Kohkīlūyeh va Būyer Aḩmadī **·**  Kurdistan **·**  Lorestān **·**  Lõuna-Khorāsān **·**  Lääne-Aserbaidžaan **·**  Markazī **·**  Māzandarān **·**  Põhja-Khorāsān **·**  Qazvīn **·**  Qom **·**  Semnān **·**  Sīstān va Balūchestān **·**  Zanjān **·**  Teheran **·**  Yazd
Álex Remiro 2015. aastal Bilbao Athleticus mängimas
**Alejandro Remiro Gargallo** (sündinud 24. märtsil 1995 Cascantes) on Hispaania jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliiga klubis Real Sociedad.

2009. aastal liitus ta Athletic Bilbao noorteakadeemiaga. Aastatel 2012–2014 mängis ta Hispaania tugevuselt neljandas liigas CD Basconia meeskonnas. Seejärel mängis ta 2014–2016 kaks hooaega Athletic Bilbao reservmeeskonnas Bilbao Athletic, seejuures teisel hooajal Hispaania esiliigas, kuid Athletic Bilbao põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud. Hooajal 2016–17 oli ta laenul Hispaania esiliiga klubis Levante ja 2017–18 samasse liigasse kuuluvas Huesca.

2019. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Real Sociedadiga. Real Sociedadiga võitis ta hooaja 2019–20 Hispaania karikavõistlused.

Aastatel 2013–2014 mängis Remiro viiel korral Hispaania kuni 19-aastaste koondises.

Saavutused
----------

Levante
* Segunda División: 2016–17

Real Sociedad
* Copa del Rey: 2019–20

Viited
------

1. ↑  "Agreement with Alejandro Remiro". Real Sociedad. 10.6.2019. Vaadatud 5.4.2022
**1976. aasta Teherani ufojuhtum** oli juhtum Iraani pealinnas Teheranis 19. septembril 1976, kui nähti ufot.

Kell 00.30 sai Iraani õhujõudude kommunikatsioonikeskus Teheranis neli telefonikõnet kodanikelt, kes teatasid tundmatu lendava objekti nägemisest, millest lähtus tugevat valgust. Pärast konsulteerimist Mehrabadi tsiviillennujaamaga, kus objekt oli visuaalselt jälgitav, saadeti asja kontrollima hävituslennuk F-4 Shahrokhi õhujõudude baasist. 

Lennuk startis kell 01.30 ja suundus 40 meremiili kaugusele Teheranist põhja suunas. Lendur teatas raadio teel baasile, et jälgib endast umbes 25 meremiili kaugusel asuvat tugevalt helendavat objekti. Liikudes kiirusega 150 meremiili tunnis teatas lendur, et seni liikumatult hõljunud objekt hakkas liikuma ja hoiab pikivahet 25 meremiili. Lähenemiskatsel kaotas lendur kontrolli lennuki elektroonika üle. Kui ta kukkumisel juhtis lennuki tundmatust objektist eemale, siis elektroonika töö taastus. Lennuk pöördus tagasi baasi.

Kell 01.40 startis teine F-4, mis oli suuteline saama objektiga ka radarikontakti. Lennuk liikus kiirusega 150 meremiili tunnis ning jäi objektist 25 meremiili kaugusele.

Objekti suuruseks arvasid piloodid "707" klassi tankimislennuki suurusjärgu, kuid objekt tundus olevat ruudukujuline ning mitut värvi vilkuvate tuledega. Et tuled liikusid väga kiiresti, siis tundus kaugemalt, et ere tugev pulseeriv valgus tuleb ühest valgusallikast. Vaatlus jätkus veel paar tundi, seejärel objekt kadus.

Järgmisel päeval vaatlesid Iraani õhujõud sarnast, kuid silindrikujulist objekti. Seekord täheldati, et objektist eraldus väiksem objekt, mis maandus. Arvates, et tegemist on rünnakuga, tulistas lennuki F-4 meeskond objekti suunas raketi. Rakett väljus ja plahvatas, kuid objekt tundus olevat vigastamata, kuigi liikus kiirendatul kursil põhja suunas. Jälle ütlesid lennuki elektroonikaseadmed üles, kui lennuk liikus objektile tule avamiseks piisavalt lähedale. Maandumiskohas ei avastatud jälgi objektist ega maandumisest, kuid mõõdeti normaalsest tugevam radiatsioonitase. 

Ameerika Ühendriikide Kaitseluureagentuuri arhiivis oleva raporti kohaselt mõõtis Ameerika Ühendriikide luuresatelliit DSP-1 samal ajal infrapunavalguse spektris anomaaliat, mis vastas objekti liikumisgraafikule. DSP-1 on mõeldud registreerima rakettide väljalaskmist maa-alustelt ja liikuvatelt seadmetelt, et alarmeerida võimaliku ründe algusest. Seda tüüpi satelliidid toimivad orbiidil seniajani.

Allikad
-------

* Vastavalt FOIA seadusele avaldatud Kaitseluureagentuuri (DIA) raport (USA Riigiarhiivi FOIA päringu kaudu)
| Medalikohad |
| --- |
| Euroopa meistrivõistlused |
| Esimene koht | 2004 | jalgpall |

**Ángelos Basinás** (sündinud 3. jaanuaril 1976 Spatas) on endine jalgpallur, Kreeka jalgpallikoondise poolkaitsja.

Kreeka rahvuskoondises mängis Basinás esimest korda 18. augustil 1999. Aastatel 1999–2009 mängis Basinás koondises 100 korda ja lõi 7 väravat.

Klubid
------

* 1995–2007 Ateena Panathinaikós
* 2006–2008 Mallorca
* 2008–2009 Ateena AEK
* 2009–2010 Portsmouth
* 2010 Arles-Avignon

Koondisekarjäär
---------------

Esimest korda mängis Basinás Kreeka jalgpallikoondises 18. augustil 1999 Salvadori jalgpallikoondise vastu 3:1 võidetud mängus. Esimese värava Kreeka kasuks lõi ta ülejärgmisel päeval samuti Salvadori vastu 3:0 võidetud sõprusmängus.

Sellest ajast on ta kuulunud Kreeka jalgpallikoondisse. Kuni 2009. aastani pidas ta Kreeka eest 100 mängu ja lõi neis 7 väravat. 2 korda on ta skoorinud Malta jalgpallikoondise vastu: 2008. aasta EM-valikturniiril nii võõrsil kui kodus.

2004. aasta EM-il Portugalis osales Basinás avakohtumises Portugali jalgpallikoondise vastu, mille Kreeka võitis 2:1. Selles mängus realiseeris ta 51. minutil penalti, millega viis Kreeka 2:0 ette. Kohtumises Hispaania jalgpallikoondise vastu ta ei osalenud. Kolmandas alagrupimängus Venemaa jalgpallikoondise vastu võeti ta välja 41. minutil seisul 0:2. Kreeka kaotas 1:2, kuid tuli alagrupis teiseks ja pääses veerandfinaali Prantsusmaa jalgpallikoondise vastu, mille Kreeka võitis 1:0. Basinás mängis esimesed 85 minutit ja vahetati välja, kui värav oli löödud. Poolfinaalis Tšehhi jalgpallikoondise vastu mängis Basinás esimesed 72 minutit ja vahetati välja seisul 0:0. Kreeka võitis lisaajal löödud väravast. Finaalis Portugali vastu mängis ta kogu kohtumise ja talle anti esimese poolaja üleajal kollane kaart. Kreeka võitis kohtumise 1:0 ja tuli Euroopa meistriks.

Euroopa meistrina kutsuti Kreeka järgmise aasta konföderatsioonide karikavõistlustele, mis toimusid Saksamaal. Basinás osales kõigis Kreeka mängudes algusest lõpuni. Kreeka kaotas Brasiilia jalgpallikoondisele 0:3 ja Jaapani jalgpallikoondisele 0:1 ning viigistas Mehhiko jalgpallikoondisega 0:0. Alagrupi võitis Mehhiko Brasiilia ees, Kreeka jäi alagrupis viimaseks. Karika võitis Brasiilia.

2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel Austrias mängis Basinás taas kaasa kõik Kreeka mängud algusest lõpuni, kahes esimeses kaptenina. Kreeka kaotas 0:2 Rootsile, 0:1 Venemaale ja 1:2 Hispaaniale ning jäi alagrupis viimaseks. Hispaania vastu sai Basinás 72. minutil kollase kaardi.

Isiklikku
---------

Ángelos Basinás on 180 cm pikk.

Välislingid
-----------

* Ángelos Basináse koduleht

EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis

1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel
Uus-Siberi saarte kaart
**Uus-Siberi saared** on saared Põhja-Jäämeres. Koosnevad kolmest rühmast: Ljahhovi, Anjou ja De Longi saared. Saared eraldavad Laptevite merd Ida-Siberi merest.

Uus-Siberi saared kuuluvad Venemaale Sahhale. Nende kogupindala on 38 tuhat km².

Esimesed teadaanded Uus-Siberi saartest pärinevad Jakov Permjakovilt, kes seilas Leena suudmest Kolõma poole. 1712 maabus ta koos kasakasalgaga, mida juhtis Merkuri Vagin, Suur-Ljahhovi saarele. 19. sajandil uuris saarestikku Jakov Sannikov 1809–1811, hiljem parun Eduard Gustav von Toll 1886–1892.

Saarestiku kõrgeim mägi on 374 m kõrgune Malakatõn-Tass Kotelnõi saarel. Palju on järvi, soid ja väikesi jõgesid.

Kliima on arktiline. Saarestikus on arktiline tundra ja külmakõrb. Kõikjal sarestikus on igikeltsa ja maa-alust jääd. Põhjapoolsed saared on kaetud lumega 9-10 kuud aastas. Sademeid on aastas 132 mm. Jaanuari keskmine temperatuur on -28...-31 °C. Juuli keskmine temperatuur on kaldal keskmiselt +1...+3 °C, soojal päeval +8...+11 °C. Sisemaal on mõne kraadi võrra soojem: keskmiselt 3...6 °C, soojal päeval isegi 16...19 °C.

Alaline elanikkond saarestikus puudub. Kotelnõi saarel tegutseb alates 1933 polaarjaam.

Hilispleistotseenis moodustasid Uus-Siberi saared Suure Arktika Tasandiku ehk Beringia kõrgeima osa. Sel ajal oli merepind tänapäevasest 100–120 m madalamal ja maismaa ulatus mandrilava piirini, 700–1000 km kaugemale põhja kui tänapäeval. Kuid isegi jääajal polnud see ala laialt igijääga kaetud, ehkki De Longi saartel moodustusid 17 000 – 24 000 aastat tagasi väikesed passiivsed jääkatted. Väikeste liustike jälgi on leitud ka teistelt Uus-Siberi saartelt. Pärast meretõusu, mil Beringia üle ujutati, jäi selle alale madalasse merre siiski hulk fossiiljääst moodustunud saari, mis tänapäevaks on kõik sulanud, viimane 20. sajandi keskel.

Uus-Siberi saared
-----------------

* **Ljahhovi saared**
	+ Suur-Ljahhovi saar
	+ Väike-Ljahhovi saar
	+ Stolbovoi saar
	+ Hopto-Terer
	+ Semjonovski saar
* **Anjou saared**
	+ Kotelnõi saar
	+ Uus-Siberi saar
	+ Faddejevi saar
	+ Belkovski saar
* **De Longi saared**
	+ Bennetti saar
	+ Žohhovi saar
	+ Vilkitski saar
	+ Henrietta saar
	+ Jeanette'i saar

Uus-Siberi saarte hulka kuulub ka müütiline Sannikovi maa, mida tänapäeval ei eksisteeri.
**Tehe** ehk **operatsioon** on toiming, mis seab mingi kindla tulemuse kindlate eeskirjade järgi vastavusse ühe või enama matemaatilise objektiga (nt liitmine, jagamine, ruutjuure võtmine).

Üldistatult on tehe kujutus hulkade *A*1, ... *A**n* otsekorrutiselt *A*1 × *A*2 × ... × *A**n* hulgale *B*. 

Kui *n* = 0, siis fikseerib tehe mingi elemendi *b* hulgast *B*. 

Naturaalarv *n* on tehte aarsus. 0-aarset tehet nimetatakse nullaarseks ehk nullkohaliseks, 1-aarset unaarseks ehk ühekohaliseks, 2-aarset binaarseks ehk kahekohaliseks ja 3-aarset ternaarseks ehk kolmekohaliseks tehteks. 

Erijuhul, kui *A*1 = *A*2 = ... = *A**n* = *B*, on tegemist algebralise tehtega. Sageli mõeldaksegi tehte all algebralist tehet.

Tehtemärgid
-----------

Tehtemärgid on märgid, millega aritmeetikas ja algebras tähistatakse tehteid:

* liitmine, tehtemärk "+", nt 8 + 4 = 12
* lahutamine, tehtemärk "–", nt 12 – 4 = 8
* korrutamine, tehtemärk "·" või "×", nt 3 · 4 = 12 või 3 × 4 = 12
* jagamine, tehtemärk ":" või "/" või rõhtkriips, nt 12 : 4 = 3 või 12 / 4 = 3 või {\displaystyle {\frac {12}{4}}=3}

Tehtemärkide ette ja järele jäetakse tühik.

Viited
------

1. ↑  Sõnaveeb[*alaline kõdulink*]
2. ↑   Elts Abel, Lea Lepmann. Matemaatika mõisted gümnaasiumile
3. ↑   Tehtemärgid ja muud märgid
Lohusuu valla lipp
**Lohusuu valla lipp** on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Lohusuu valla lipp.

Lipp kinnitati 7. veebruaril 1997.

Lipu kirjeldus
--------------

Valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp, kangas on poolitatud horisontaalse valge lainelise laiuga. Ülemine väli on roheline ning sellel on kujutatud kõrvuti kahte valget hobuserauda otsad ülespidi. Alumine väli on sinine ning sellel on kaks valget õngekonksu laskumas valgest laiust ning asetatud seljakuti. 

Lipuvärvid viitavad metsadele, põldudele ja Peipsi järvele, need märgivad ka paikkonna ajaloolist kuulumist Tartumaa koosseisu, sinine ja valge on ka Virumaa värvid. Kaks hobuserauda sümboliseerivad valla eesti ja vene kogukondi, valda läbivat pika ajalooga maanteed ning osutavad Lohusuu arengus suuri teeneid omavale B.R. Skoghile. Laineline laid tähistab valla jõgesid. Õnged tähistavad kalapüüki.

Lipu normaalsuurus on 105×105 cm.

Vaata ka
--------

* Lohusuu valla vapp
* Ida-Viru maakond

Välislingid
-----------

* Lohusuu valla sümboolika valla kodulehel
* Lohusuu valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
**Árpád Göncz** (10. veebruar 1922 Budapest – 6. oktoober 2015 Budapest) oli Ungari president, kirjanik ja tõlkija.

Ta lõpetas 1944. aastal Budapesti ülikooli. Arreteeriti 1956. aasta Ungari ülestõusust osavõtu eest mais 1957 ja amnesteeriti aastal 1963. 

Pärast vanglast vabanemist algas Gönczi kirjanduslik tegevus. Ta oli tuntud eelkõige näitekirjanikuna, aga ka tõlkijana. Ta tõlkis inglise keelest ungari keelde J. R. R. Tolkieni "Sõrmuste Isanda".

1988 astus ta Vabade Demokraatide Liitu. Mais 1990 valiti ta Ungari parlamenti, sama aasta 2. maist 3. augustini oli parlamendi spiiker. 

4. augustil 1990 valiti ta viieks aastaks Ungari presidendiks. Teist korda valiti ta riigi presidendiks 4. augustil 1995 ja ta oli Ungari president 4. augustini 2000.

1996. aasta mais viibis ta riigivisiidil Eestis.

Isiklikku
---------

Árpád Göncz oli abielus ja tal on neli last. Tema tütar Kinga Göncz on psühhiaater ja poliitik, ta oli Ungari välisminister aastatel 2006–2009.

Tunnustus
---------

* 6. mai 1997 – Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2007. Vaadatud 30. mail 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Mátyás Szűrös** | **Ungari president**1990–2000 | Järgnev**Ferenc Mádl** |
**Tiskre** on küla Harku vallas Harju maakonnas.

Tiskre küla järgi on nime saanud Rannamõisa pangas paljanduv Tiskre liivakivi. Sama panga koosseisu kuulub ka Tiskre paljand, kus Tiskre kihistu kivimid paljanduvad.

1975. aastal eraldati külast Tiskre asum ja liideti Tallinna Haabersti linnaosaga.

1977. liideti vastloodud Tiskre külaga osaliselt Harku-Nõmme küla territoorium.

Küla ümbritsevad Tallinn, Harkujärve, Laabi ja Tabasalu.

Sinilille tee uuselamud Tiskre külas 2022 maikuus, esiplaanil ehitatav Apametsa tee

Vaata ka
--------

* Surnumägi

* Rabakivi tamm Tiskre külasRabakivi tamm Tiskre külas

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Kalju Suuroja. Kiviaabits. Eesti kivimid. Väljaandja Geo Trail KS, 2004.
5. ↑  Marja Kallasmaa: artikkel "Harkujärve" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.

Harku valla vapp
Harku valla asulad

**Alevikud:** Harku | Tabasalu  

**Külad:** Adra | Harkujärve | Humala | Ilmandu | Kumna | Kütke | Laabi | Liikva | Meriküla | Muraste | Naage | Rannamõisa | Suurupi | Sõrve | Tiskre | Tutermaa | Türisalu | Vahi | Vaila | Viti | Vääna | Vääna-Jõesuu
**Tehislikkus** on objekti või nähtuse omadus, mis seisneb inimtegevuse kaudu teostumises: loodusaine transformeeritakse vormi, mis ei tulene selle sisemisest loomusest. 

Tehisliku **esimene vorm** on naturaalsest loodusainest kuhjatud struktuur (kiviaed, maanteetamm, pais jms). **Teine vorm** on selliste tehisobjektide loomine, mis on looduslikega analoogilised, ent mitte identsed (nt tehislikud keemilised elemendid, tehisisotoobid, polümeermaterjalid, kultuurtaimede sordid, koduloomade tõud). Tehisliku **kolmas vorm** on selliste struktuuride moodustamine, mille iseeneslik teke on täiesti võimatu (mikroprotsessor, kosmoselaev).

Nüüdisaja inimest ümbritseb peaaegu ainuüksi tehislik mikrokeskkond, nt linnakorteris. Loodusliku transformeerimine tehislikuks toimub Maal plahvatuslikult kasvavates mõõdetes. Tehislikul puudub isetaastumisvõime, see on väga ebastabiilne ja kaldub iseeneslikult hävima (nt amortisatsioon, korrosioon), mistõttu tehislik saab püsida ainult jätkuva inimtegevuse toel. Tehisliku hävimine tähendab üha kasvavaid jäätmehulki, ammutatud loodusvarade pöördumatut kaotsiminekut jne.

Vaata ka
--------

* Looduslikkus

Viited
------

1. 1 2 3  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 22.10.2012)
Agrahhani poolsaare satelliidipilt
**Agrahhani poolsaar** (vene keeles Аграханский полуостров) on madal poolsaar Euraasias Venemaa edelaosas Dagestanis Kaspia mere rannikul. See asub Tereki jõe laia delta vastas, mille jõe liivased setted selle moodustavadki.

Poolsaare pindala on 212 km², pikkus umbes 50 km, laius kuni 8 km. Suhteline kõrgus on kuni 20 meetrit üle merepinna. Läänest piirab poolsaart Agrahhani laht, mille suurim osa on täidetud Tereki harude setetega.

Pinnasel esinevad luited ja solontšakkide nõod, mis on kaetud poolkõrbe hõreda taimkatega. Luidete peal kasvavad tamariski põõsad. Talv on vähese lumega ja pehme, suvi on kuiv. Puhuvad tugevad tuuled.

Poolsaare põhjaotsas on endise asula Lopatini varemed. 

Poolsaar on kalurite, turistide ja puhkajate seas populaarne. Sealseid maid kasutatakse ka karjamaana.

Agrahhani poolsaarest põhjas asub Tšetšeni saar, mille eraldab poolsaarest kitsas väin.

Poolsaarel paikneb Agrahhani kaitseala.

Viited
------

1. ↑  Аграханский Заказник
Tirooli lossi välimus
Tirooli lossi lossihoov
**Tirooli loss** (itaalia: *Castel Tirolo*, saksa: *Schloss Tirol*) on loss Tiroli vallas (*comune*) Merano lähedal Lõuna-Tirooli Burggrafenamti ringkonnas Itaalias. See oli iidne Tirooli krahvide residents, mille järgi on saanud nime terve Tirooli piirkond.

Ajalugu
-------

Lossiküngas on olnud asustatud antiikajast saati. Keskaja algusest on tuvastatud mitmeid esemeid ja üks hauaväli. Arheoloogid on välja kaevanud kolme apsiidiga kiriku, mis on dateeritud varakristlikku perioodi.

Esimene loss ehitati enne 1100. aastat. Teine ehitusfaas sisaldas donžooni aastast 1139/40. Kolmas ehitusfaas toimus 13. sajandi teises pooles krahv Meinhard II ajal. Aastal 1347 oli Meinhardi lapselaps krahvinna Margarete seal Luxembourgist kuninga Karl IV vägede piiramisrõngas. Loss jäi Tirooli suveräänide residentsiks aastani 1420, kui Habsburgist ertshertsog Friedrich IV viis haldamise Innsbrucki, Brenneri mäekurust põhjas.

Uusajal sattusid lossi osad niinimetatud *Köstengraben*'i alla, kuristiku põhja. Seda isegi müüdi, et kasutada seda kivimurruna. 19. sajandil loss taastati; donžoon ehitati ümber aastal 1904.

Mis puudutab kunstiajalugu, siis on eriti huvipakkuvad lossi kabeli freskod, samuti kaks romaani stiilis portaali rikkalike marmorskulptuuridega, mis kujutavad legendaarseid olendeid, religioosseid teemasid ja geomeetrilisi ornamente.

Tänapäeval asub Tirooli lossis Lõuna-Tirooli Ajaloomuuseum. Lossi juures on jahilindude kasvandus hooldussalongiga röövlindudele.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tirooli loss** |

* Romaani stiilis lossikabeli portaalRomaani stiilis lossikabeli portaal
* Kabeliportaali detailKabeliportaali detail

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**Borromeo rõngad** on saanud nimetuse aristokraatliku Borromeo suguvõsa järgi Itaalias, kelle vapil oli kolm rõngast, mida kujutati üksteisega seotuna nii, et iga rõnga kohta kehtib, et see hoiab koos ülejäänud kahte rõngast, mis omavahel seotud ei ole. Kujutlus nii seotud kujunditest on aga märksa vanem ning esineb näiteks Norra ruunikividel 7. sajandist.

Reaalsete mõõtmetega rõngaid niimoodi ühendada ei saa, isegi kui need on eri raadiustega. Niimoodi ühendada saab elliptilisi rõngaid.

Borromeo rõngaid on kasutatud mitmetes valdkondades ühtsuse jõu näitlikustamiseks, näiteks on nende abil kujutatud kolmainsust. Prantsuse psühhoanalüütik Jacques Lacan kasutab võrdlust Borromeo rõngastega inimpsüühika kolme kihistuse põimituse selgitamiseks.

Matemaatikas käsitletakse Borromeo rõngaid topoloogiliste ringidena, mis on üksteisega seotud olemata seejuures paaridena võetult teineteisega seotud. Selliste rõngaste või topoloogiliste ringide iseärasus on selles, et ühe rõnga eemaldamisel vabanevad sõlmest kõik kolm. Sellist sõlme nimetatakse matemaatilises sõlmeteoorias Brunni sõlmeks.

Vaata ka
--------

* Borromeo saared
* Topoloogia
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Rumeenia |
|  |
| 2. ring | 1952 | II kerge-keskkaal |
| Kuld | 1956 | II kerge-keskkaal |
|  |
| Pronks | 1953 | II kerge-keskkaal |
| Pronks | 1955 | II kerge-keskkaal |
| Veerand-finaal | 1959 | II kerge-keskkaal |
|

**Nicolae Linca** (2. jaanuar 1929 Blaj, Alba maakond – 28. juuni 2008 Feisa, Jidvei vald, Alba maakond) oli Rumeenia poksija.

Linca võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta oli esimene Rumeenia poksija, kes on tulnud olümpiavõitjaks.

Linca osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Günther Heidemannile (SÜV) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Linca sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) pronksmedali 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Zygmunt Chychłale (Poola) ning 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Hippolyte Annex'ile (Prantsusmaa). Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Carmelo Bossile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  16. suveolümpiamängude poksivõistlus. Melbourne 1956. Tulemused inglise keeles
2. ↑  15. suveolümpiamängude poksivõistlus. Helsingi 1952. Tulemused inglise keeles
3. ↑  "10. Euroopa meistrivõistlused poksis. Varssavi 1953. Tulemused inglise keeles" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 30. mail 2012.
4. ↑  11. Euroopa meistrivõistlused poksis. Lääne-Berliin 1955. Tulemused inglise keeles
5. ↑  13. Euroopa meistrivõistlused poksis. Luzern 1959. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Nicolae Linca veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
Boromir
**Boromir** on tegelane J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste isand".

Taust
-----

Boromir on pärit Gondorist ning ta sündis 2978. aastal. Tema isa on Denethor II, ema Finduilas ja noorem vend Faramir. Boromiri isa Denethor II on Gondori kojaülem, kelleks ta sai 2984. aastal. Kojaülemad olid juhtinud Gondorit juba sajandeid pärast seda, kui kuningate liin katkes. Poisikesena valmistas Boromirile tihti muret, et ta isa on kojaülem, kuid ei ole Gondori kuningas ega saa selleks kunagi.

Iseloom
-------

Boromir on kõrk ja suursugune mees. Ta tegutseb tihti tormakalt, kuid on samas kirglik. Samuti on ta sageli mässumeelne ja põikpäine. Ta armastab palavalt Gondorit ja on pidanud kodumaa vabaduse eest palju lahinguid. Boromir kaitseb väga oma nooremat venda Faramiri ja hoolib temast. Samas on muidu tugev mees väga vastuvõtlik Võimusõrmuse mõjule. Ahvatlus on nii tugev, et ta on valmis isegi sõrmuse Frodolt ära võtma. Kui ta aga mõistab oma hetkelist nõrkust, siis kahetseb ta seda sügavalt.

Peresuhted
----------

2983. aastal sündis Boromiri noorem vend Faramir. Nende ema oli aga sel ajal Minas Tirithi linnas väga õnnetu ning teda muserdas Varju kasvamine Mordoris üle Anduni jõe. Kui Boromir on umbes kümneaastane ja ta noorem vend vaid viiene, siis nende ema sureb. Pärast ema surma muutub nende isa süngeks ja eemaletõmbunuks.

Boromir kaitseb väga oma nooremat venda, kellega seob teda tugev armastus ja sõprus. Samas on vennad loomult väga erinevad: Boromir on uhke ja tugev sõdur, kuid Faramir, kuigi samuti osav sõdalane, on õpihimulisem ja hingelisem. Kuigi vennad ei rivaalitse kunagi, ei varja nende isa, et Boromir on tema soosik.
**Tõnu Veeremaa** (sündinud 24. detsembril 1944) on Eesti teisitimõtleja ja poliitik. 

Ta on sünni poolest eestlane, kuid kuivõrd tema esivanemad olid Tsaari-Venemaa alamad, peab ta ennast jätkuvalt Venemaa kodanikuks. Veeremaa on poliitiliselt väga aktiivne. Parteide nimekiri, "kuhu parteikaabakad" teda olevat "sundkorras ja vabatahtlikult kandnud ja välja visanud," on järgmine: ERSP, Isamaaliit, IRL, Keskerakond, RÜE, Eestimaa Ühendatud Vasakpartei. Ta osales EÜV nimekirjas ka 2015. aasta Riigikogu valimistel ja sai Lääne-Viru ringkonnas 17 häält. Helsingin Sanomat on nimetanud Veeremaad "Eesti putinistiks".

Tsitaat
-------

* „Alates 13-aastaselt kasvasin ilma vanemateta. Tänu nõukogude võimule, kes hoolitses oma laste eest, ei jätnud lapsi nälga ja vaesusesse nagu tänapäeva Eesti röövkapitalistid."

Veeremaast
----------

* "Tapa inimesed peaksid Veeremaad tundma: aeg-ajalt käib ringi kaabuga, mille ümber Venemaa trikoloor ja sellel kiri Rossija. Ja näiteks pildistab, kui mõnel eestimeelsel üritusel ausamba jalamile lilli asetatakse või miskit muud „natsionalistlikku" tehakse." (Aivar Ojaperv)

Viited
------

1. ↑  Kandidaat nr 567 TÕNU VEEREMAA Riigikogu valimised 2015

Allikad
-------

* Teisitimõtleja Tapalt: palju pätte ja kaabakaid
Friedrich-Engels-Platzi elamukompleks
Karl-Marx-Hof
**Punane Viin** (saksa keeles *Rotes Wien*) oli Austria pealinna Viini hüüdnimi aastatel 1918–1934, mil sotsiaaldemokraadid (Sozialdemokratische Arbeiterpartei) moodustasid enamuse ja linna valitseti esmakordselt demokraatlikult.

Enne esimest maailmasõda, 1910. aasta rahvaloenduse järgi oli Viini elanike arv 2 083 630, lisaks Tsisleitaania elanike arv 28 571 934 ja kogu Austria-Ungari elanike arv 51 390 223. Kuid peale sõda Austria-Ungari lagunes, 1923. aasta rahvaloenduse ajal oli Viini elanike arv 1 918 720, samas kui järelejäänud Austria osa elanike arv vaid 6 534 742. Olles ilma jäänud toitvast maast (Austria maast oli haritav vaid 18 protsenti), arvati, et Austria ei ole ilma Saksamaaga ühinemata elujõuline. Viini peeti nüüd liiga suureks pealinnaks liiga väikese riigi jaoks, uueks hüüdnimeks teistes Austria osades sai Vesipea-Viin (Wasserkopf-Wien). Sotsiaaldemokraatide ja konservatiivide vahel puhkesid tõsised vastuolud, kuni teise maailmasõja lõpuni jäid sotsiaaldemokraadid Austrias valitsusest kõrvale või põranda alla, kuid Viinis olid võimul kuni austrofašismi tekkeni. Vastuolud viisidki Viini eraldumiseni linna ümbritsevast Alam-Austria liidumaast 1922. aastal. Vaatamata rasketele oludele nägid optimistid Viinis head võimalust suurteks sotsiaal-poliitilisteks muutusteks.

Kontseptsioon hõlmas muu hulgas radikaalset elamuehitusprogrammi, mis oli tol ajal üks suurimaid maailmas; aastatel 1925–1934 ehitati umbes 60 000 korterit, mis jaotati kindla punktisüsteemi järgi. Sotsiaaldemokraadid kehtestasid ka laiendatud sotsiaalhoolekande, kõrged maksud luksuskaupadele ning hotelli- ja restoraniteenustele ning palju muud. Tol ajal peeti seda progressiivseks. Punase Viini aeg lõppes riigipöördega 1934. aastal, kui kantsler Engelbert Dollfuss tulistati surnuks ja asendati austrofašistliku Kurt Schuschniggiga.

Vaata ka
--------

* Viini linna ajalugu
Palanga botaanikaaed lossi ümber
**Palanga botaanikaaed** (*Palangos botanikos parkas*) on botaanikaaed Leedus Palanga linnas. Botaanikaaed on kujundatud endise Palanga mõisa pargist. Selle territooriumil, endises Tyszkiewiczitele kuulunud lossis asub Palanga Merevaigumuuseum. Botaanikaaed loodi 14. mail 1960.

Botaanikaaia pindala on 101,3 hektarit. Sellest 60 hektarit katab mets, 0,5 hektarit lillepeenrad, 1,16 hektarit veekogud.

Pargi kujundas Prantsuse maastikuarhitekt ja botaanik Édouard André koos poeg Rene Eduard Andre ja Belgia aedniku Buyssen de Couloniga. Kohalike ajaloolaste arvates oli aias algselt 500 liiki puud ja põõsast, millest osad olid toodud Berliini aedadest. Praegu leidub pargis umbes 250 sissetoodud ja 370 kohalikku liiki. Neist 24 kuulub 1992. aastal koostatud Leedu ohustatud liikide nimekirja. Puude seas domineerivad liivase pinnasega hästi kohanenud männid ja nulud. Kirdepoolne osa pargist uuendati aastal 1935, mil see veel Tyszkiewiczitele kuulus.

Pargis on veel roosiaed, kasvuhoone, ussikuninganna Eglė kuju, holokausti mälestusmärk, tiigid ja lehtla. Botaanikaaia territooriumil on ka 7 skulptuuri. Suvel toimuvad muuseumi alal kontserdid ja festivalid. Pargis asub üks iidne liivadüün, mida tuntakse Birutė mäena (leedu keeles *Birutės kalnas*). Legendi kohaselt elas seal suurvürsti Kęstutise abikaasa Birutė. Sellel luitel asub 1869. aastal ehitatud ja pühale Jürile pühitsetud kabel. Mäe jalamil asub koopia Lourdes grotist.

* Ussikuninganna Eglė kujuUssikuninganna Eglė kuju
* Botaanikaaed mõisa peahoone juuresBotaanikaaed mõisa peahoone juures
* Tiik Palanga botaanikaaiasTiik Palanga botaanikaaias
* Lourdes grottLourdes grott

Viited
------

1. ↑  PALANGA BOTANICAL PARK.
2. ↑  RAŠYTINIAI ŠALTINIAI APIE BIRUTĖS KALNĄ.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Palanga botaanikaaed** |
**Tõnu Tõnso** (sündinud 29. novembril 1959) on eesti matemaatikapedagoog ja kirjastaja.

Ta lõpetas 1977. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1982. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika-füüsikaõpetajana. 

Ta töötas aastatel 1982–1987 Aruküla 8-klassilises Koolis ja 1999–2000 Tallinna Prantsuse Lütseumis matemaatikaõpetajana. Alates 1987. aastast on ta töötanud Tallinna Pedagoogilises Instituudis / Tallinna Ülikoolis, sealhulgas alates 2015. aastast digitehnoloogiate instituudis rakendusmatemaatika lektorina.

Ta asutas 1993. aastal kirjastuse Mathema ja on andnud välja kuus matemaatikaõpikut.

Ta on alates 1999. aastast ajakirja Horisont artiklite autoreid.

Artikleid
---------

* "Vanemad tutvustagu lapsele Interneti ohte". Õpetajate Leht nr 6, 13. veebruar 2009. Lk 5

Liikmesus
---------

* 1996 – Eesti Matemaatika Selts, sealhulgas ka juhatuse liige

Tunnustus
---------

* 1999 – Gerhard Rägo nimeline mälestusmedal

Viited
------

1. ↑  Kirjastuse Mathema koduleht

Välislingid
-----------

* Koduleht
* ETIS
Punase ookri lademed Roussillonis Prantsusmaal
Hematiidikänkar
**Punane ooker** ehk **maapunane** on looduslik muldpigment, üks ookritest, mille peamine värvi andev komponent on hematiit, keemilise valemiga ∝-Fe2O3. Selle nimetuse alla koonduvad eri nimedega oranžpunased ja tumepunased kuni punakaspruunid muldpigmendid, nagu veneetsia punane, Sinope punane, inglispunane või india punane, aga ka sünteetiline raudoksiidpigment marsspunane. Erinevad autorid on erinevatel aegadel kasutanud punase ookri jaoks erinevaid nimetusi.

Värvainete indeksis kannab punane ooker tähiseid PR 102 (Pigment Red 102) ja C.I. 77491.

Saamine
-------

Looduslikku punast ookrit saadakse raudoksiidi sisaldavast pinnasest, seda pestakse ja sõelutakse, et eraldada liiv ja muud mittevajalikud komponendid. Saadud produkt kuivatatakse ja peenestatakse pulbriks ning siis on see valmis värvi valmistamiseks.

Omadused
--------

Punane ooker nagu kõik raudoksiidid on keemiliselt püsivad – punase ookriga tuhandete aastate eest tehtud koopamaalingud on tänaseni suurepäraselt säilinud. Sobib kõigi pigmentidega ja sideainetega. Hapete toimel ühend siiski laguneb. Sobib kasutamiseks kõikides maalikunsti tehnikates: temperavärvides, freskos, pastell- ja akvarellmaalis, õlivärvides, samuti lubi- ja liimvärvides, keraamikas angoobide toonimiseks, tsemendi toonimiseks jne. Ookrimassist valmistatakse punast kriiti sangviini, mida hinnati joonistusvahendina kõrgelt renessansiperioodist kuni 19. sajandini. Ookrite katvus varieerub tugevalt, neid on opaaksemaid ja laseerivamaid.

* Punase ookriga maalitud laigumuster ja inimkäe jäljend Pech Merle koopas Prantsusmaal, 25 000 a eKrPunase ookriga maalitud laigumuster ja inimkäe jäljend Pech Merle koopas Prantsusmaal, 25 000 a eKr
* Punase ookri jäljed nahale kantuna - rekonstruktsioon. Alcoy arheoloogiamuuseumPunase ookri jäljed nahale kantuna - rekonstruktsioon. Alcoy arheoloogiamuuseum
* Altamira koopast leitud ookritükidAltamira koopast leitud ookritükid
* Ookriga värvitud 18. sajandi kabel Capela de Nossa Senhora das Mercês BrasiiliasOokriga värvitud 18. sajandi kabel Capela de Nossa Senhora das Mercês Brasiilias
* Punase ookriga kaunistatud himba naine NamiibiasPunase ookriga kaunistatud himba naine Namiibias

Vaata ka
--------

* Sangviin
* Boolus
* Sinoopia
* Faluni punane
* Põletatud sieena

Viited
------

1. ↑  Red Ochre. Natural pigment known since prehistoric times. – colourlex.com
2. ↑  "Red ochre. – Pigments through the Ages". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. juuni 2020. Vaadatud 27. juunil 2020.

Välislingid
-----------

* Red Ochre. Natural pigment known since prehistoric times. – colourlex.com
* Red ochre. – Pigments through the Ages
* Video: Ochre pigments I. – Alchemical Arts (ookri valmistamine)
**Kompanii sisetoimkond** on kompanii isikkoosseisust vahetuste kaupa määratud ja teenistustoimkonna koosseisu kuuluv meeskond, mille ülesandeks on kompanii ruumides turvalisuse ja sõjaväelise sisekorra nõuete pideva täitmise tagamine.

Kompanii toimkondlased
----------------------

Toimkond koosneb: 

* **kompanii korrapidajast** (tavaliselt nooremallohvitser või kapral),
* **1–3 päevnikust**, sõltuvalt vajadusest,
* ajutistest valvuritest väljaspool kompanii põhiruume (harva, vastavalt erivajadusele).

Kompanii toimkonna alluvuses võivad olla ka lisatoimkondlased, kes on määratud distsiplinaarkaristusega päevnike ülesandeid täitma väljaspool järjekorda kas ööpäevaks või öörahuks, harvem päevaajaks.

Toimkondlased kannavad reeglina vormil tunnusena vastavat rinnasilti, käelinti või kaelaketti plaadiga.

Üldine teenistuskorraldus
-------------------------

Kompanii sisetoimkondlased määratakse kompanii sõdurite ja nooremallohvitseride hulgast graafiku alusel 24 tunni kaupa. 

Kompanii toimkonnal on oma teenistuskoht kompanii ruumides koos vajaliku inventari ja ette nähtud dokumentatsiooniga. Kompanii toimkonna teenistuskoht on tavaliselt paigutatud kompanii peasissepääsu juurde ja relvastuse hoiuruumide jälgimisulatusse. Kompanii toimkondlased võivad olla relvastatud kinnistatud käsitulirelvadega ja juurdekuuluva laskemoonaga.

Põhiülesanded
-------------

Toimkonna põhiülesanneteks kompanii kasarmuruumides on:

* turvalisuse tagamine,
* sisekorra nõuete täitmise kontroll,
* relvastuse ja muu olulise vara pidev valve,
* nende vastutusel olevate ja määratud ruumide pidev korrashoidmine,
* isikkoosseisu üle jooksva riviaruandluse pidamine,
* kompanii juhtkonna käskude edastamine isikkoosseisule,
* signaalide ja tegevuskäskluste andmine isikkoosseisule vastavalt päevakorrale või häire andmine,
* kompanii ruumidesse sisenemise-väljumise jälgimine ja ettekandega esinemine kõrgemate ülemate saabumisel.
**Binaarkomparaator** ehk **koodikomparaator** ehk **kahendarvude komparaator** on digitaalelektroonikas selline lülitus, mis võrdleb kahte koodi või arvu (digitaalset väärtust).

Samasuskomparaatoriga (*equality comparator*) tehakse kindlaks kas väärtused on võrdsed või mitte.

Amplituudikomparaatori (*magnitude comparator*) abil tehakse kindlaks, kas esimene võrreldav väärtus on suurem kui või väiksem kui teine.

Aadressikomparaatorit (*address comparator*, *identity comparator*) kasutatakse kindlate aadresside äratundmiseks. Aadressikomparaatorid võivad olla fikseeritud aadressiga või seadistatavad ehk programmeeritavad (*fuse programmable*).

Impulsside faasi võrdlemiseks kasutatakse faasikomparaatoreid.
Analoogelektroonikas kasutatakse pingekomparaatoreid.

Viited
------

1. ↑  Digitaalelektroonika käsiraamat. Integraalsed loogikaelemendid. Tallinn, 1985, lk 109, 113
2. ↑  Digitaalelektroonika käsiraamat. Integraalsed loogikaelemendid. Tallinn, 1985, lk 112
3. ↑  Digitaalelektroonika käsiraamat. Integraalsed loogikaelemendid. Tallinn, 1985, lk 215
**Rahukohus** oli Venemaa keisririigis ja hiljem ka mujal (sh Eestis) olnud ainuisikuline (**rahukohtunik**) esimese astme kohus.

Rahukohtu moodustanud rahukohtuniku ülesannete hulgas olid väiksema tähtsusega tsiviil-, kriminaal- ja administratiivasjad.

Rahukohus Eestis
----------------

Rahukohtunikud määrati ametisse Venemaa keisririigi justiitsministri poolt. Eesti alal moodustati 5 rahukohtu ringkonda: Tallinn-Haapsalu, Rakvere-Paide, Pärnu-Viljandi, Tartu-Võru ja Saaremaa. Eestimaa Liivimaa kubermangu Võnnu-Valga Rahukohtu ringkond hõlmas ka hilisemaid Läti alasid. Rahukohtu ringkond jagunes jaoskondadeks, kus tegutsesid sinna määratud rahukohtunikud. Justiitsminister võis määrata igas rahukohtu ringkonnas ametisse ka lisa-rahukohtunikke, abistamaks ja asendamaks rahukohtunikke ning rahukohtu üldeesmärke silmas pidades ka au-rahukohtunikke.

Eesti kohtusüsteemis oli rahukohus aastani 1935, mil rahukohtunikud nimetati ümber ringkonnakohtu jaoskonnakohtunikeks ja senised rahukogud nimetati ringkonnakohtuteks.

Vaata ka
--------

* Eesti kohtusüsteem: Rahukohus-Rahukogu-ringkonnakohus

Viited
------

1. 1 2 3  *Eesti entsüklopeedia.* 7. köide: *NÕUK–RAH.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 1994, lk 672.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib luureterminist; teiste tähenduste kohta vaata Ultra (täpsustus).* |

---

Tüüpiline näide Ultra lähtematerjalist - signaalside pealtkuulamisel kogutud šifreeritud sõnumSamast materjalist dešifreerimisel saadud luureinfo
**Ultra** oli Suurbritannia sõjaväeluure koodnimi luureinformatsioonile, mida koguti Teise maailmasõja käigus 1941. aasta juunis teljeriikide šifreeritud raadio- ja teletaipsidet pealt kuulates ja dešifreeriti Bletchley Parkis asuvas Riiklikus Koodi- ja Šifreerimiskoolis (GC&CS).

Nimi Ultra tuleneb asjaolust, et Suurbritannias kasutatud riigisaladuse klassifikatsiooni kõrgeimat astet *Most Secret* ('kõige salajasem') peeti omandatud informatsiooni jaoks liiga ebaturvaliseks ja seetõttu loodi uus klassifikatsiooniaste *Ultra Secret* ('ülisalajane').

Ultra olemasolu hoiti pärast sõja lõppu pikalt saladuses. Pärast selle avalikustamist 1970. aastate keskpaigas, tuli ajaloolastel Teise maailmasõja historiograafias mitmeid parandusi ja täpsustusi teha. Näiteks väidab Suurbritannia ajaloolane Andrew Roberts: "Kuna tal oli hindamatult oluline võimekus lugeda Rommeli Enigma sõnumivahetust, teadis Montgomery täpselt, et milline puudus oli sakslastel meestest, laskemoonast, toidust ja eelkõige kütusest."

Vaata ka
--------

* Maja 6
* Maja 8
* Magic (krüptograafia)
* Sõjaväeluure
* Signaalluure

Viited
------

1. ↑  Hinsley & Stripp 1993, lk xx.
2. ↑  Lewin 2001, lk 64.
3. ↑  Roberts 2009, lk 297.

Kirjandus
---------

* Hinsley, F. H.; Stripp, Alan, eds. (1993), *Codebreakers: The inside story of Bletchley Park* (OU Press paperback ed.), Oxford: Oxford University Press, ISBN 978-0-19-280132-6
* Lewin, Ronald (2001) [1978], *Ultra goes to War* (Penguin Classic Military History ed.), London: Penguin Group, ISBN 978-0-14-139042-0
* Roberts, Andrew (2009), *The Storm of War: A New History of the Second World War*, UK: Penguin. ISBN 9780141938868
**Töökoha ergonoomika** on inimese tervise ja ohutuse nimel välja töötatud nõuetele vastava töökoha kujundamine.

Töökohale esitatavad nõuded tulenevad „Töötervishoiu ja tööohutusese seaduse" §4 lõike 45 alusel kehtestatud „Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded" määrusega.

Hoone
-----

Ergonoomilise töökoha saab kujundada alles siis, kui hoones paiknevad tööruumid on küllaldase kõrguse ja pindalaga. Töötaja ei sea ohtu oma tervist ja tal on piisavalt ruumi töö tegemiseks. Sisenemiseks ja väljumiseks mõeldud uksed ja väravad peavad olema valmistatud nii, et tagaksid turvalise kasutuse lähtuvalt otstarbest. Uste avamine ja sulgemine ei tohi olla takistatud ning töötajat ohustada. Tööruumi aknaid peab saama ohutult avada ja sulgeda. Päiksepoolseid aknaid peab saama varjutada, et kaitsta töötajat soojuskiirguse ja otsese päikesevalguse eest. Põrandad peavad olema kindlalt paigaldatud ega tohi olla ohtliku kallakuga ega libedad. Liikumisteed peavad olema jalakäiatele ja sõidukitele ohutud. Trepid ei tohi olla libedad ning neil peavad olema allakukkumist takistavad piirded.

Tööruum
-------

Tööruum peab olema küllaldase õhuvahetusega ning ventilatsiooniseadmed ei tohi ümbritsevat müra suurendada. Töökohad peavad olema piisava valgustusega, mis vastab standardile EVS-EN 12464-1:2003 «Valgus ja valgustus. Töökohavalgustus». Riietusruumid peavad olema küllaldaselt ruumikad. Niiskete riiete kuivatamiseks peab olema piisavalt suur ja hästi ventileeritav kuivatuskoht. Töötajal peab olema võimalus kasutada sooja ja külma vett. Tualettruumid peavad paiknema töökohtade läheduses. Töö laadist tulenevalt peab olema ka puhkeruum, mis on vajalik töötajate tervise ja ohutuse tagamiseks.

Töövahendid
-----------

Töötajad kasutavad ergonoomilisi töövahendeid ja töövõtteid, mis tagavad pikaajalise eduka soorituse ning ei koorma liigselt luustikku ega lihaseid.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Töökohale esitatavad töötervishoiu ja tööohutuse nõuded". *Riigi Teataja*. 01.07.2007.
**Uss** ehk **ussviirus** on iseseisev ennast edasi levitav kahjulik arvutiprogramm, mis ei vaja võrgus levimiseks kasutajapoolset tegevust. Tavaliselt üritab uss enda olemasolu varjata.

Usse võib liigitada järgmiselt:

* harilikud ussid – kasutavad TCP/IP-protokollil põhinevaid otseühendusi, et rünnata turbeauke operatsioonisüsteemides ja rakendustes;
* meiliussid – levitavad ennast e-posti teel;
* Microsoft Windowsi failijagamise ussid – kasutavad levimiseks protokolle SMB ja CIFS.

Ussi toimelaengul võib olla mõni järgmine eesmärk:

* toimelaenguta – ussid, mis ei tee midagi peale levimise;
* kaugjuurdepääsu andmine;
* ummistusrünne;
* rämpspostivahendus;
* väljapressimine;
* andmepüük;
* andmehävitus, vandalism;
* jne.

Usside rünnaku vastu aitab õigesti seadistatud tulemüür ja turbeaparanduste õigeaegne rakendamine.

Heatahtlikud ussid
------------------

Alustades esimese uurimistööga usside kohta Xerox PARC-is on üritatud teha kasulikke usse. Näiteks Nachi perekonna ussid üritasid Microsofti lehelt Windowsi värskendusi alla laadida ja installida. Leiti, et see võib see küll teha Windowsi turvalisemaks, kuid katsete käigus tekitas palju võrguliiklust, taaskäivitas arvuti installimise ajal ette teatamata ja tegi kogu oma töö ilma kasutajalt luba küsimata.

Mõned ussid, näiteks XSS-ussid, on loodud uurimaks usside levikut, näiteks suhtlusvõrkudes. Teised ussid on mõeldud pigem naljana, nagu uss, mis saatis arvuti printimisjärjekorda öökulli pildi repliigiga: "O RLY?".

Vaata ka
--------

* Stuxnet

Viited
------

1. ↑
Tööohutusnõuete eiramine võib kaasa tuua eluohtlike olukordade tekke. Antud pildil on AHHAA teadusteater, kus etendatakse ohtlikku olukorda tule käsitsemisel. Selliste situatsioonide esitamine nõuab eriti ranget ohutusnõuete täitmist.
**Tööohutus** (ka **töökaitse** või **tööturvalisus**) on töökorralduslike abinõude ja tehnikavahendite süsteem sellise töökeskkonna seisundi saavutamiseks, mis võimaldab töötajal teha tööd oma tervist ohtu seadmata.

Eestis sätestab töötervishoiu ja tööohutuse nõuded, töötervishoiu ja tööohutuse korralduse ettevõtte ja riigi tasandil ning vastutuse töötervishoiu ja tööohutuse nõuete rikkumise eest töötervishoiu ja tööohutuse seadus ja selle rakendusaktid.

Tööandja on kohustatud tagama tööohutuse nõuete täitmise igas tööga seotud olukorras, rakendama ennetustegevusi töökeskkonna riskide vältimiseks või vähendamiseks, jälgima tööohutuse olukorda ettevõttes, korraldama töökeskkonna riskianalüüsi töökeskkonna ohutegurite väljaselgitamiseks ning selle alusel koostama ja rakendama tegevuskava tööohutuse suurendamiseks.

Järelevalvet tööohutuse nõete täitmise üle teostab Tööinspektsioon.

Vaata ka
--------

* Töötervishoid
* Tööõnnetus
* Kutsehaigus
* Rahvusvaheline tööohutuse ja töötervishoiu päev
* OHSAS 18001

Viited
------

1. ↑  Töötervishoiu ja tööohutuse seadus

Välislingid
-----------

* Tööinspektsioon.Töötervishoid ja tööohutus
* Tööelu.ee - Töökeskkond