recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Karamboola** ehk **tähtvili** on karamboola-averroa vili.

Kirjeldus
---------

Tähtvili on 3–6 cm pikk, 3–6 cm läbimõõduga ning kaalub umbes 100 g. Viljal on omapärane kuju. Karamboola läbilõige on tähekujuline, selle järgi on vili ka nimetuse saanud. Vilja vahajas õhuke koor on läbipaistev ja kahvatukollane ning muutub vilja küpsedes kuldkollaseks. Viljaliha on karge, mahlane ja pisut hapukas, küpsel viljal väga aromaatne. 2–12 seemet asetsevad vilja ribides.

Karamboolas on palju antioksüdante ja C-vitamiini ning vähe suhkruid ja naatriumi.

Kasvatamine
-----------

Tseilonilt ja Maluku saartelt pärit tähtvilja on kasvatatud Aasias iidsetest aegadest peale. Karamboola-averroa on 6–10 m kõrgune puu, millel on magusalt lõhnavad roosad või purpursed õiekobarad. Taim kasvab troopikas ja lähistroopikas ning seda kasvatatakse paljudes maailma riikides: Costa Ricas, Peruus, Columbias, Trinidadis, Ecuadoris, Guyanas, Dominikaani vabariigis, Brasiilias ning Ameerika Ühendriikides – Lõuna-Floridas ja Hawaiil.

Kasutamine
----------

Tähtvilja võib süüa toorelt või keedetuna ja see sobib hästi nii köögi- kui ka puuviljadega. Tähtviljaviiludega kaunistatakse kokteile, eelroogi, kooke ja pirukaid. Seda võib kasutada sorbettide tegemisel. Tähtviljast valmistatakse ka mahla.

Karamboolat ehk tähtvilja ei tohiks segi ajada tema lähedase sugulase bilimbiga, mille nimetus Indoneesias on *belimbing sayur* või *belimbing wuluh*.

Allikad
-------

* Maailma toiduainete entsüklopeedia, TEA Kirjastus, Tallinn, 2006
Andrew Cuomo (2019)
**Andrew Mark Cuomo** (sündinud 6. detsembril 1957 New Yorgis) on USA poliitik ja jurist. Aastatel 2011–2021 oli ta 56. New Yorgi osariigi kuberner. Ta on Demokraatliku Partei liige.

Ta on lõpetanud Fordhami Ülikooli ja Albany õigusteaduste kooli.

Ta alustas karjääri poliitikas oma isa, endise New Yorgi osariigi kuberneri Mario Cuomo kampaaniaülemana.

Aastatel 1997–2001 oli Cuomo president Bill Clintoni valitsuses eluasememinister. Aastatel 2007–2010 oli ta New Yorgi osariigi justiitsminister.

2010. aasta novembris valiti Cuomo New Yorgi osariigi kuberneriks. Ta valiti tagasi 2014. ja 2018. aastal. Ta astus ametist tagasi 2021. aasta augustis seoses mitme tema vastu esitatud ahistamissüüdistuse tõttu.

Aastatel 2020–2021 oli ta Riikliku Kuberneride Ühenduse (*National Governors Association*) esimees.

Viited
------

1. ↑  "Andrew Cuomo lahkub New Yorgi kuberneri kohalt". err.ee. 10.8.2021. Vaadatud 5.10.2021

Välislingid
-----------

* "New Yorgi kuberneri tõus ja langus. Pandeemiakangelasest on saanud põlatud ahistaja". epl.delfi.ee. 12.8.2021.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**David Paterson** | **New Yorgi osariigi kuberner**2011–2021 | Järgnev**Kathy Hochul** |
Janis Rozentālsi nimeline Riia Kunstikool
**Janis Rozentālsi nimeline Riia Kunstikool** (läti keeles *Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas vidusskola*, JRRMV) on Riias asuv kunstikallakuga gümnaasium. 

Seal õpetatakse akadeemilisel tasemel joonistamist, maalimist ja kompositsiooni, samuti graafikat, disaini, foto- ja multimeediakunsti. Kool pakub võimalust õppida ka läti keelt, ajalugu ja kultuuri, kunstiajalugu, samuti matemaatikat, loodusteadusi, ettevõtluse aluseid ning infotehnoloogiat. Kool pakub ka ettevalmistuskursusi kunsti edasiõppimisest huvitatud põhikooliõpilastele. Õppetöö toimub läti keeles.

Ajalugu
-------

Kool asutati 1896. aastal õhtukoolina Läti maalikunstnike seltsi algatusel. 1928. aastal muudeti kooli nime, see sai Läti Maalikunsti ja Käsitöö Edendamise ja Abi Seltsi Kutsekooliks (läti keeles *Latvijas daiļkrāsotāju amatniecības veicināšanas un palīdzības biedrības aroda skola*), ning 1944. aastal Riia Kunstikeskkooliks (läti keeles *Rīgas Mākslas vidusskola*). 1946. aastal muudeti see Jānis Rozentālsi nimeliseks Kunstikeskkooliks ja kool anti Läti Kunstiakadeemia eestkoste alla. 1998. aastal sai nimeks Jānis Rozentālsi Kunstikolledž (läti keeles *Jaņa Rozentāla Rīgas Mākslas koledža*) ja 18. märtsil 2002 sai kool tagasi algse nime.

Alates 1999. aastast asub kool praegusel aadressil Hāmaņa ielā 2A Pārdaugavā linnaosas, Reinhold Georg Schmaelingi projekteeritud juugendstiilis hoones.

Muud
----

Ajakirjanduses on kasutatud ka nime Riia Janis Rozentālsi kunstikool. 2011. aastal toimus Riias 65. sünnipäeva tähistava Janis Rozentālsi nimelise Riia Kunstikooli ja 60. sünnipäeva tähistava Tartu Kunstikooli õpilaste ühisnäitus.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* Janis Rozentālsi nimelise Riia Kunstikooli koduleht (läti keeles)
* Artikkel koos fotogaleriiga
**Tallinna piiramine** oli 7 kuu jooksul (1570–1571) Moskva tsaaririigi vasalli, Liivimaa kuninga Magnuse ja teda toetanud Moskva tsaaririigi vägede sõjaline Tallinna linna ebaõnnestunud vallutuskatse.

Moskva tsaari Ivan Julma juurest, Liivimaa kuningana, Liivimaale tagasi saabunud Magnus liikus läbi Tartu Põhja-Eestisse. Magnus lubas 1561. aastal Rootsi kuningale truudust vandunud Tallinna linnale allumise eest privileege, kuid linn keeldus alistumast. 

1570. aasta 21. augustil Liivimaa kuningas Magnus hakkas koos suure Moskva tsaaririigi sõjaväega Tallinna piirama ning seda pommitama. 

Linna piiramiseks ehitati linnamüüri vastu puidust piiramistornid, millelt pommitati linna, mille linnakaitsjad vastasid sagedaste väljatungidega linnast ja nende hävitamisega. Kuna linna pommitamine ei andnud tulemusi ning linna kaitserajatised olid ületamatud, siis piirdus linna piiramine pommitamise ja linna ümbruste alade riisumisega. 

Piiramise ajal, mihklipäeval saatis Rootsi kuningas piiratavale linnale Kalmarist ja Soomest appi 2 laevastikku, mis asusid Tallinna reidile ja ei lasknud täielikult sisse piirata Tallinna linna ning katkestada varustuse toimetamist linna.

16. oktoobril tuli linna piirajaile lisavägesid vene opritšnikute väesalgana. 

> „"16. oktoobril tuli veel suur jagu Moskoovia väge, keda opritšnikuteks nimetati, ja see mässas ja möllas hullemini ja palju hirmsamini kui endised, tappes, röövides ja põletades, ja tapsid halastamata maha palju inimesi aadlist ja lihtrahvast, kes tühjas Kiviloo lossis Harjumaal varjul olid ja endistest moskoviitidest olid puutumata jäänud. Ja läksid Tallinna alla Telliskopli leeri ja raiusid selle toreda metsa seal maha ja rikkusid ära.""
> 
> 
> 

1571. aasta 12. jaanuaril saabus piirajatele veelgi lisavägesid koos suurte kahurite ja mortiiridega. 13. jaanuaril ehitati suure külmaga linnale veelgi lähemale kantsid ja pommitasid neilt linna suurte kivikuulidega (16 ja 25 naelaste kuulidega), kuid tekitasid Tallinnale vähe kahju.

1571. aasta 17. jaanuaril 1571 kasutasid Vene väed hõivatud Jaani seegi positsiooni ning tulistasid seegihoone paksude müüride tagant linna, linna kaitsjad tungisid aga samal õhtul seegini, vallutasid selle ja tegid vaenlasele soodsa tugipunkti maatasa.

1571. aasta 22. veebruaril heideti Tallinna üle linnamüüri teade Rootsi kuningalt Johan III-lt Pommerist, milles teatati, et Rootsi ja Taani kuningad on sõlminud Stettinis lepingu, milles oli ka punktid, mis Tallinna linna kasuks.

1571. aasta 2. märtsil tegid tallinlased väljatungi linnast ning kokkupõrkes lõid piirajate salku, kui võitluses langesid ka tallinlastest noor Elert Kruse, üks Buddenbrockidest, Wrangellidest ja palju teisi. 

30 nädalat kestnud piiramine jäi tulemusteta ning Magnuse väed ja moskoviidid lahkusid Tallinna alt 16. märtsil 1571, Vene väed suundusid Narva suunas, Magnuse väed aga Põltsamaa suunas.

Vaata ka
--------

* Tartu ajalugu#Liivimaa sõda

Viited
------

1. ↑  Balthasar Russow, "Liivimaa kroonika". Hotger, Tallinn 1993. Lk. 206–207
2. ↑  Robert Nerman, Kivisilla eeslinn kujunes tähtsaks kultuuripaigaks, www.postimees.ee, 12. veebruar 2008
**Karangetang** ehk **Api Siau** on tegevvulkaan Indoneesias Siau saare põhjaosas, kihtvulkaan.

Vulkaan asub Sangihe saarestiku keskosas Sulawesi põhjatipu ja Mindanao lõunatipu vahel, 2200 km Jakartast kirdes. Tema geograafilised koordinaadid on 2°47'N, 125°24'O.

Saarel elab 22 tuhat inimest, keda vulkaan pidevalt ähvardab. See on üks kõige aktiivsematest Indoneesia vulkaanidest: alates 1675 on ta pursanud üle 40 korra.

1997. aastal sai vulkaanist väljunud lõõmpilves surma 3 inimest. Vulkaani ümbert evakueeriti inimesi.

22. juulil 2006 andis Indoneesia riiklik vulkaanide uurimise keskus välja kõige kõrgema hoiatuse Karangetangi tegevuse kohta. 27. juulil toimuski vulkaanipurse, mille käigus vulkaanilist tuhka tõusis kuni 2,5 km kõrgusele. Esines ka laavavool ja 3900 inimest 6 ettejäävast külast pidi oma kodu maha jätma.

9. juunil 2009 teatas vulkaanide uurimise keskus, et Karangetang hakkab peaaegu kindlasti lähemas tulevikus purskama.

6. augustil 2010 hakkas vulkaan taas purskama, purske tagajärjel sai surma 4 inimest.

Viimati purskas Karangetang 11. märtsil ja 19. märtsil 2011. Laava on voolanud kuni 1800 meetri kaugusele vulkaanist, võimud evakueerisid vulkaani ümbrusest umbes 600 inimest. Neist kahest purskest esimene toimus kõigest mõni tund pärast 2011. aasta Sendai maavärinat. Siiski ei teatatud surmadest ega suuremast kahjust.

Viited
------

1. ↑  Suur maailma atlas, lk. 93
2. 1 2  Indoneesias purskab järjekordne vulkaan, Postimees, 19.03.2011
Tallinna püssirohuait (2010)
**Tallinna püssirohuait** on püssirohuait, mis asub Tallinnas aadressil Uus tänav 37. Hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks.

Hoone ehitati tõenäoliselt aastatel 1747–1749. Hoone oli vanuselt teine spetsiaalne püssirohuait Tallinnas. Ühekorruselise paekivihoone välisseinad on 1,8–2,0 m ja lame teravkaarne võlvlagi on 1,8–1,9 m paks. Võlvi lisatugedeks ja aknaavade kaitseks on kummalgi välisküljel neli tugipiilarit. 

Aita pääses põhjaotsast eesruumi kaudu, otstes ja külgedel olid tugipiilarite vahel valgustus- ja õhutusavad. Viimased olid põhiplaanis algselt ristikujulised, otseühendust tõkestas risti keskel asuv kiviplokk. Hoonel oli algselt madal kivikattega viilkatus, hoonet piirasid küvett ja palissaad. 1794. aastal viimased ehitati ümber, samuti lihtsustati osa külgavasid. 

19. sajandi teisel poolel läks eravaldusse ja jäi laoks. Idaseina murti uus sissepääs.

Hoones on hiljem tegutsenud ka muuseum ja kunstigalerii.

Viited
------

1. 1 2 3  Tallinna püssirohuait kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 06.05.2019)

Välislingid
-----------

* Tallinna püssirohuait kultuurimälestiste riiklikus registris
| Medalikohad |
| --- |
| Suurbritannia esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Kolmas koht | 1984 | Üliraskekaal |

**Robert Wells** (sündinud 15. mail 1961 Londonis) on Inglismaa ja Suurbritannia endine poksija.

Harrastajana
------------

### Suurbritannia meistrivõistlustel

Ta oli vähemalt 1984. aastal Suurbritannia meister (Inglismaa esindajana) üliraskekaalus (üle 91 kg).

### Kaasaegsetel olümpiamängudel

Ta sai 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel üliraskekaalus (üle 91 kg) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Francesco Damianile (Itaalia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Elukutselisena
--------------

Ta poksis jaanuarist 1986 kuni augustini 1989 elukutselisena ning pidas kokku 5 kohtumist, millest võitis 3 ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist.

Neist ühe kohtumise pidas ta Tallinnas 10. mail 1989, osaledes seega Nõukogude aja lõpu ühtedel esimestel siinsetel elukutselistel poksivõistlustel.

Isiklikku
---------

Tema isa oli Briti poksija William Wells (1936–2008; osales 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos).

Viited
------

1. ↑  96. Suurbritannia meistrivõistlused poksis. London 1984. Tulemused Inglise keeles
2. ↑  23. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1984. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Robert Wells (poksija) veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Robert "Bobby" Wells lehel *BoxRec*. Inglise keeles
**Valimisliit Ühendus** (aastatel 2017–2020 **Valimisliitude Ühendus**) on Eesti 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisteks moodustatud valimisliit Lääne-Harju vallas.

Valimisliitude Ühendus moodustati neljas endises omavalitsusüksuses 2013. aasta kohalikel valimistel osalenud valimisliitude ja erakonna nimekirjade baasil:

* Keila vallas valimisliidu "Uued Tuuled" liikmed eesotsas endise vallavanema Peeter Schneideriga, kes jäid pärast valimisliidu lagunemist 2014. aastal opositsiooni;
* Padise vallas valimised võitnud valimisliit "Koostöö" eesotsas vallavanem Leemet Vaikmaaga;
* Paldiskis valimisliit "Uus Laine" eesotsas Paldiski Ettevõtjate Liidu esimehe Jaanus Saadiga;
* Vasalemma vallas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas kandideerinud ja valimised võitnud inimesed eesotsas vallavanem Mart Metsaga.

15. oktoobril 2017 toimunud valimistel saavutas see ülekaaluka võidu moodustamisel olnud Lääne-Harju vallas, saades selle 21-liikmelises volikogus 13 kohta. 30. oktoobril valiti Lääne-Harju vallavolikogu esimeheks valimisliidu liige, endist Padise valda esindav Külli Tammur. Valimisliitude Ühendus sai endale ka mõlemad vallavolikogu aseesimeeste kohad, mida asusid täitma Olga Kugal ja Tanel Lambing. 4. novembril 2017 valiti Lääne-Harju vallavanemaks Valimisliitude Ühenduse esindaja Jaanus Saat.

Novembris 2020 teatas Valimisliitude Ühendus, et nende uus nimi on Valimisliit Ühendus ja et nad kavatsevad selle nime all osaleda 2021. aasta kohalikel valimistel.

Välislingid
-----------

* Valimisliit Ühendus Facebookis
August Weizenbergi Linda monument. Pronks, graniit. 1920.
**"Linda"** on Tallinnas Lindamäel asuv August Weizenbergi 1920. aastal valminud monument. See on muinsuskaitse all.

Monumendi pronksist figuraalne osa kujutab Eesti rahvuseeposest "Kalevipoeg" tuntud episoodi, kus Kalevi kalmule kivi tassiv leinav Linda on istunud kivile puhkama. Skulptuur on paigutatud kõrget kaljurüngast meenutavale tahulisele graniidist alussambale.

Linda monumendist on saanud küüditamisohvrite mälestamise koht Tallinnas, rahvuslik sümbol. Selle ees on graniittahvel Marie Underi sõnadega: *Ikka mõtlen neile, kes siit viidi... Taeva poole karjub nende äng*.

Ajalugu
-------

Kunstnikul oli huvi eesti mütoloogia vastu ja ta soovis püstitada Tartusse Toomemäele Vanemuise kuju ja Tallinna Kalevipoja ema Linda kuju. Esimene, marmorisse raiutud "Linda" variant valmis 1880. aastal ja asub nüüd Eesti Kunstimuuseumis. 1920. aastal teostus skulptori soov – Kalevi hauale Toompea jalamile Rootsi kantsile püstitati Tallinnas A. Straussi valukojas pronksi valatud Linda kuju. Kuju aluseks toodi Soomest graniidirahn, mis sai paika 27. mail 1920.

Monumendi järgi on nime saanud ka Linda park. 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| „ | *Meil on rida mägesid, nimelt Harjuvärava, Rannavärava ja Viruvärava mägi. Nõndanimetatud Rootsi kants ei ütle õieti midagi ja sellepärast maksaks küll seda rohelist nukki edaspidi Linda mäeks nimetada.* | "|  |

Küüditamisohvrite mälestamine
-----------------------------

Kaks korda aastas, 1949. aasta märtsiküüditamise aastapäeval 25. märtsil ja 1941. aasta juuniküüditamise aastapäeval 14. juunil, toimub Linda kuju juures Eesti Memento Liidu korraldamisel küüditamisohvrite mälestamine. Mälestustseremoonial peetakse kõned ning asetatakse Linda monumendi jalamile pärjad ja süüdatakse küünlad Riigikogu, Vabariigi Valitsuse, Kaitseväe ja Kaitseliidu, Tallinna Linnavalitsuse, diplomaatilise korpuse ja kodanikuorganisatsioonide poolt. Tavapäraselt algab mälestustseremoonia kell 16, samal ajal helistatakse üle Eesti kirikukelli. 

Esimest korda mälestati aasta varem toimunud küüditamist Linda kuju juures 14. juunil 1942.

Viited
------

1. 1 2  Monument "Linda" Kultuurimälestiste riiklikus registris
2. ↑  Nädala juubilar AUGUST WEIZENBERG 170 Kesknädal, 4. aprill 2007.
3. ↑  "Linda" kuju aluspaigale pandud. Kaja, 27. mai 1920.
4. ↑  "Linda" kuju Rootsi kantsile üles pandud. Päevaleht, 7. juuni 1920.
5. ↑  Ralf R. Parve. Möödub 56 aastat märtsiküüditamisest Kesknädal, 23. märts 2005.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Linda (skulptuur)** |

* Linda kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
Suursaadik Eve-Külli Kala ja OSCE peasekretär Lamberto Zannier
**Eve-Külli Kala** (sündinud 10. novembril 1959 Tartus) on Eesti diplomaat ja riigiametnik. 

Ta on lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi inglise ja saksa filoloogia erialal. 1992. aastal lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli diplomaatia ja rahvusvaheliste suhete erialal. Ta on õppinud ka Oxfordi Ülikoolis[*viide?*] ja Genfi Rahvusvaheliste Uuringute Instituudis[*viide?*]. 

1992. aastal asus tööle Välisministeeriumi. Aastatel 1992–1996 töötas ta Välisministeeriumi poliitikaosakonnas, aastatel 1996–1999 Eesti esinduses Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis, aastatel 1999–2001 oli ta Välisministeeriumi Kesk- ja Põhja-Euroopa büroo direktor. 

Aastatel 2002–2006 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik suursaadik Tšehhi Vabariigis, aastatel 2006–2011 Välisministeeriumi personaliosakonna peadirektor. Aastatel 2011–2015 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias, Slovakkias, Kosovos ning ÜRO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide juures Viinis. 2015–2020 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) juures Viinis.

Alates 1. septembrist 2020 on Kala Rahvusvahelises Aatomienergia Agentuuris (IAEA) tehnilise koostöö Euroopa regiooni direktor.

Tunnustus
---------

* 2001 Soome Lõvi Rüütelkonna komandöririst
* 2007 Valgetähe IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Eesti Diplomaatide Kool. Vilistlased. Grupp 1991/1992". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2016. Vaadatud 15. jaanuaril 2016.
2. ↑  "Välisministeeriumi pressiteade, 5. september 2015. Eesti esindaja OSCE juures andis üle volikirja". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. jaanuar 2016. Vaadatud 15. jaanuaril 2016.
3. ↑  Välisriigi antud au- ja teenetemärgid[*alaline kõdulink*]
4. ↑  "Eesti Vabariigi teenetemärgid. Eve-Külli Kala". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. juuni 2021. Vaadatud 15. jaanuaril 2016.
Laevareisijad karantiiniläbivaatusel Egiptuses 1883. aastal viienda koolerapandeemia ajal
**Karantiin** on inimeste või loomade, ka teatud piirkonna eraldamine nakkushaiguste ja taimekahjustajate levimise tõkestamiseks ning nende kolde likvideerimiseks.

Sõna päritolu
-------------

Sõna karantiin kasutuse ajalugu läheb 14.‒15. sajandi veneetsia keele sõnani *quarantena*, mis tähendab neljakümmet (itaalia keeles *quaranta* -> *quarantino*) päeva eraldatust, mida nõuti laevadega Veneetsiasse saabujatelt musta surma katkuepideemia ajal. Linna saabujate sedalaadi isolatsiooni nõuti 1377. aastal Ragusa linnriigis (tänapäeva Dubrovnik), kus isolatsiooni perioodiks oli kolmkümmend (itaalia keeles *trenta* -> *trentino*) päeva, kuid Veneetsias kehtestati 1374. aastal pikem periood. 17. sajandil oli fraas kasutusel prantsuse keeles *quarantaine de jours* ladina keele *quadraginta* kaudu ning jõudis ka teistesse Euroopa keeltesse.

Karantiinimärgistus
-------------------

* Lima, kaitstud veealal märgib, et laev on karantiinisLima, kaitstud veealal märgib, et laev on karantiinis
* Quebec, laev on nakkusvabaQuebec, laev on nakkusvaba

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Karantiin** |

* Sotsiaalne isolatsioon
* Sotsiaalse distantsi hoidmine

Viited
------

1. ↑  "Etymologia: Quarantine". *Emerging Infectious Diseases*. Veebruar 2013. Vaadatud 23. aprill 2020.
Evansi sinine
**Evansi sinine** ka **T-1824** on pulbriline värvaine ka asovärv, mida kasutatakse ka tänapäeval diagnostilistel eesmärkidel, süstelahusena manustatuna, nii inimeste kui ka katseloomade vereplasma parameetrite kindlaks määramisel kolorimeetriliselt.Aine on lõhnatu, rohelist, sinakat ja/või pruuni ning musta värvi. 

Keemiline valem: C34H24N6Na4O14S4

IUPAC-i nimetus on tetrasoodium *(6*E*,6'*E*)-6,6-[(3,3'-dimethylbiphenyl-4,4'-diyl)di(1*E*)hydrazin-2-yl-1-ylidene]bis(4-amino-5-oxo-5,6-dihydronaphthalene-1,3-disulfonate)*

Evansi sinise tähised värvainete indeksis on C.I. DB53 (Direct Blue 53) ja C.I. 23860.

Evansi sinine kliinilises meditsiinis
-------------------------------------

Värvumis-meetodit kasutatakse hematoentsefaalse barjaääri läbilaskvuse ning mitmete närvisüsteemi haiguslike seisundite avastamiseks, ka kasvajate eksperimentaalse ravimeetodina. 

Evansi sinine on nimetatud meetodi aktiivse uurija ja rakendaja, Ameerika anatoomi ja embrüoloogi Herbert McLean Evansi järgi.

Vaata ka
--------

* Hematoentsefaalne barjäär

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Kirjandus
---------

* Robert Allan Phillips, *A METHOD FOR THE DETERMINATION OF THE BLUE DYE T-1824 IN PLASMA*, J Exp Med. 1943 May 1; 77(5): 421–434. PMCID: PMC2135351, Veebiversioon (vaadatud 14.07.2013)
* E. W. H. CRUICKSHANK, I. C. WHITFIELD, *THE BEHAVIOUR OF T. 1824 (EVANS'S BLUE) IN CIRCULATING BLOOD AND A MODIFIED METHOD FOR THE ESTIMATION OF PLASMA VOLUME*, J. Physiol. (I945) I04, 52–59 6I2. I2I, [

Veebiversioon (vaadatud 14.07.2013)]

* I. M. Yousef, B. Tuchweber, A. Weber, C. C. Roy, *Contribution of the Fluid Phase Endocytosis to Bile Flow in Cholestasis and Choleresis*, Exp Biol Med (Maywood) 1988, 189: 147, DOI: 10.3181/00379727-189-42790, Veebiversioon (vaadatud 14.07.2013)
|  |
| --- |
| **Poks** |
| Riik |  | Keenia |
|  |
| Kuld | 1988 | II kergekeskkaal |

**Robert Wangila** (3. september 1967 Nairobi – 24. juuli 1994 Las Vegas) oli Keenia poksija.

Wangila võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1988. aasta Souli olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. See oli Keenia esimene ja on seni olnud ainuke olümpiakuldmedal poksis ning ka teistel spordialadel peale kergejõustiku.

Wangila (poksijanimega **Wangila Napunyi**) poksis veebruarist 1989 kuni juulini 1997 elukutselisena. Ta osales kokku 27 kohtumisel ning võitis neist 22 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 5 (need kõik nokaudiga) kohtumist.

Wangila poksis 22. juulil 1994 Las Vegases David Gonzálezega. Kohtunik katkestas võistluse 9. raundil, sest Wangila ei olnud enam suuteline edasi võistlema. Kohtumise võitjaks määrati tehnilise nokaudiga González, mille vastu hiljem protestisid Wangila esindajad, sest katkestamise hetkel juhtis Wangila punktidega.

Wangila kaotas hiljem riietusruumis teadvuse ning viidi haiglasse. Ta suri ülejärgmisel päeval haiglas. Kuna ta oli USA-s olnud ajal pöördunud islamisse, nõudis ta abikaasa, et Wangila maetaks islami kommete kohaselt. Selle vastu protestisid Wangila kristlikud sugulased Keenias. Kohtunik USA-s tegi otsuse abikaasa kasuks.

Viited
------

1. ↑  Tim Kawakami. 1988 Olympic Gold Medalist Napunyi Dies After KO Loss. Los Angeles Times, 25.07.1994.
2. ↑  24. suveolümpiamängude poksivõistlus. Sŏul 1988. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Robert Wangila saidil BoxRec
Janina Lewandowska
**Janina Antonina Lewandowska** (neiupõlvenimega **Janina Antonina Dowbor-Muśnicka**; 22. aprill 1908 Harkov – 22. aprill 1940 Katõni lähedal) oli poola lendur.

Janina Lewandowska isa oli Venemaa Keisririigi ohvitser ja Poola kindral Józef Dowbor-Muśnicki. Janina Lewandowska lõpetas Poznańis gümnaasiumi ja asus seejärel õppima konservatooriumis. Muusika kõrvalt tundis ta huvi ka lennunduse vastu. Ta lõpetas lennukooli ja oli Poznańi lennuklubi liige. 20-aastaselt hüppas ta langevarjuga 5000 meetri kõrguselt. Enne sõda läbis ta sõjaväe raadiotelegraafi kursuse Dęblinis ja Lwówis. 

Sõjaväes kasutatavate aparaatide käsitsemise koolitus tähendas, et kuigi ta oli spordipiloot, sai ta kadeti auastme ja ülendati seejärel reservleitnandiks. 3. septembril 1939 liitus ta 3. lennurügemendiga ja asus teele ida suunas. Nõukogude Liidu kallaletungi järel Poolale püüdis nende väeosa üle Rumeenia piiri pääseda, kuid see ei õnnestunud ja 22. septembril 1939 langes ta Husiatyni lähedal Punaarmee kätte vangi. Teda hoiti Ostaškovi ja Kozelski vangilaagris. Ta mõrvati Katõni massimõrva käigus. Ta oli ainus Katõnis mõrvatud naine.

Viited
------

1. ↑  Janina Lewandowska (1908-1940) Oddział Instytutu Pamięci Narodowej w Poznaniu
2. ↑  Janina Lewandowska Polskie Siły Powietrzne w II wojnie światowej
Lincolni meri
**Lincolni meri** (inglise keeles *Lincoln Sea*) on Põhja-Jäämere ääremeri, mis paikneb Kanada põhjapoolseimast Columbia neemest läänes kuni Gröönimaa põhjapoolseima Morris Jesupi neemeni idas. Mere põhjapiiri määrab ortodroom nende kahe neeme tipu vahel. Lincolni meri ümbritseb Ellesmere'i saare ja Gröönimaa põhjarannikut. 

Meri on aasta ringi kaetud jääga, mille paksus ulatub 15 meetrini. Kusagil Põhja-Jäämeres pole paksemat jääd. Mere sügavus on 100–300 m.

Vesi voolab merre Narese väina põhjapoolseima osa Robesoni väina kaudu. Hoovused kulgevad ida suunas.

Adolphus Washington Greely andis merele nime aastatel 1881–1884 Lady Franklini lahte sooritatud polaarekspeditsiooni käigus Ameerika Ühendriikide sõjaministri, Abraham Lincolni poja Robert Todd Lincolni auks.

Mere kaldad on kaljused ja tugevalt fjordidega lõhestatud. Kallastelt langevad merre liustikud. 

Ainus Lincolni mere rannikul asuv asula on Alert, mis on maailma põhjapoolseim asustatud punkt. 

Lincolni merest ida pool on Wandeli meri.
**Annabel** (prantsuse Annabelle, portugali Anabela, hispaania Anabel) on inglispärane naisenimi. Arvatavasti on nimi saanud alguse keskajal Šotimaalt. 

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Annabel 866 naisel, aasta hiljem aga 895 naisel.

Nime levik
----------

Annabel oli 2018. aasta seisuga populaarsuselt 205. naisenimi, 2019. aastal 201. naisenimi.

Vanim Annabel oli 2018. aastal vanuserühmas 40–44, noorim vanuserühmas 0–4. Annabel oli keskmiselt 10 aasta vanune (mediaanvanus on 10). Kõige populaarsem oli eesnimi Annabel vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 28,81.

Kõige rohkem oli eesnimega Annabel sündinuid mais, kokku 87.

Kõige populaarsem oli eesnimi Annabel Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,75. 

Eestis hakkas nimi levima 1990-ndate keskel.

Mujal
-----

1995. aastal ilmus ansambli Mr. Lawrence teine album „Swing", millel on lugu „Annabel".

Viited
------

1. ↑  "Annabel". *Behind the Name*. 11.10.2012. Vaadatud 15.11.2018.
2. ↑
3. ↑  "Swing (album)". *Vikipeedia*. 15.07.2017. Vaadatud 15.11.2018.
**Annaalide koolkond** on prantsuse teadusajakirja Annales d'histoire économique et sociale (hiljem *Annales. Economies, sociétés, civilisations*, aastast 1994 *Annales. Histoire, Sciences Sociales*) järgi nime saanud ajalookirjutuse koolkond. 

Annaalide koolkond on peamiselt tuntud sotsiaalteaduste vahendite ajalooteadusse ülevõtmise poolest. Ehkki koolkond tegutses Prantsusmaal, on see mõjutanud nii kogu Euroopa kui ka Ameerika ajalooteadust.

Koolkonna asutasid ja ajakirja toimetamist alustasid ajaloolased Marc Bloch ja Lucien Febvre 1929. aastal, mil nad õpetasid Strasbourgi ülikoolis Prantsusmaal. Neid hakati peagi seostama omapärase, geograafiat, ajalugu ja Émile Durkheimi rajatud sotsioloogiaajakirjaga L'Année Sociologique seotud sotsioloogilist lähenemist kasutava lähenemisega, mis jättis kõrvale senise rõhu poliitikale, diplomaatiale ja sõjapidamisele (poliitiline ajalugu). Selle asemel uurisid nad pikaajalisi ajaloolisi sündmuste struktuure (*la longue durée*). Samuti iseloomustas annalistide lähenemist geograafia, materiaalse kultuuri ja epohhide psühholoogia (*mentalités*) uurimine. Koolkonna silmapaistev liige Georges Duby kirjutas eessõnas raamatule "Le dimanche de Bouvines", et ajalugu, mida tema õpetas, "jättis sensatsioonilise kõrvaliseks ning vältis sündmuste lihtsat edasiandmist, vaid püüdis – vastupidi – probleeme püstitada ning lahendada ja pinnasegadusi kõrvale jättes jälgida pikkade ja keskmise pikkusega ajavahemike jooksul majanduse, ühiskonna ja tsivilisatsiooni arengut."

Gestapo lasi Blochi 1944. aastal maha, kuid Febvre jätkas ajakirja toimetamist ka 1940. ja 1950. aastatel. Sel ajal kujunes koolkonna üheks tuntumaks esindajaks Febvre'i õpilane Fernand Braudel, kelle tööd said väga mõjukaks 1960.–1970. aastatel.

Kuigi sellised autorid nagu Emmanuel Le Roy Ladurie ja Jacques Le Goff on jätkanud annaalide koolkonna vaimus uurimistööd, ei ole koolkond tänapäeval enam silmapaistvalt uuendusmeelne, kuna üha enam ajaloolasi töötab sotsiaal-, kultuuri- ja majandusajaloo alal.

Eestis oli annaalide koolkonnast kõige enam mõjutatud Juhan Kahki uurimistegevus, kes avaldas ühe artikli ka Annaalide ajakirjas.
**Zurab Sotkilava** (12. märts 1937 Suhhumi – 18. september 2017 Moskva) oli gruusia ooperilaulja (tenor) ja laulupedagoog, Moskva Suure Teatri solist (1974–2017). 

1959. aastal astus ta Thbilisi konservatooriumi. 1964. aastal võttis ta osa Taga-Kaukaasia muusikute konkursist ja sai esimese preemia. 

Aastatel 1965–1974 oli ta Gruusia Ooperi- ja Balletiteatri solist. 
1966–1968 stažeeris Itaalias Milano La Scalas.
1973. aastal debüteeris Moskva Suures Teatris ja 1974 sai teatri ooperisolistiks.

Sotkilava on esinenud maailma parimates teatrites: La Scala, Londoni Kuninglik Ooper, Dresdeni Ooper jt. Kontserditurneedel on ta esinenud lisaks paljudele Venemaa linnadele ka Lääne-Euroopas, USA-s ja Jaapanis. 

1976–1988 oli ta Moskva konservatooriumi professor ning 2002. aastast samas õppejõud. 

2015. aasta juulis teatas ta, et põeb vähki. Pärast ravi Saksamaal naasis ta loomingulise töö juurde, tema esimene kontsert pärast ravi toimus 25. oktoobril 2015 Moskvas.

Sotkilava suri 18. septembril 2017 Moskvas, hüvastijätmine toimus 20. septembril Suures Teatris. Matused olid 23. septembril Thbilisis.

Tunnustus
---------

* Ülemaailmse noorsoo- ja üliõpilasfestivali „Kuldne Orfeus" peapreemia (Bulgaaria, 1968)
* Tšaikovski nim. Rahvusvahelise konkursi 2. preemia (1970)
* Rahvusvahelise vokalistide konkursi 1. preemia (Barcelona, 1970)
* Gruusia NSV teeneline kunstnik (1970)
* Gruusia NSV rahvakunstnik (1973)
* Orden Austuse märk (1971)
* Tööpunalipu orden (1976)
* NSV Liidu rahvakunstnik (1979)
* Gruusia NSV riiklik preemia (1983)
* Gruusia Vabariigi Šota Rustaveli nimeline riiklik preemia (1998)
* Orden Teenete eest Isamaa ees 4. järk (2001)
* Orden Teenete eest Isamaa ees 3. järk (2007)
* Orden Teenete eest Isamaa ees 2. järk (2017)
* Gruusia Au orden (1997, 2007, 2016).

Viited
------

1. ↑  Suri laulja Zurab Sotkilava
2. ↑  Zurab Sotkilava maeti Tbilisis
**Kingisepp** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kingisepp 80 inimesel: 37 mehel ja 43 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kingisepp meeste puhul 3053. kohal ja naiste puhul 2791. kohal.

Kingisepp oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 80–84 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,70.
Nimi oli kõige sagedasem Rapla maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 6,56 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Saaremaal Mustjala kihelkonnas kahes ja Kaarma kihelkonnas ühes mõisavallas, Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas kahes mõisavallas, Läänemaal Käina kihelkonnas ning Järvamaal Ambla kihelkonnas ühes mõisavallas kokku 7 korral talupoegadele nimeks Kingisepp, Kingisep ja Kinkisep (normaliseeritult Kingisepp).

Nimede eestistamise käigus võeti Tartus 1937. aastal Kingisepp uueks nimeks, kui loobuti nimest Levinenkov.

Nime kandjaid
-------------

* Elise Käer-Kingisepp, eesti farmakoloog ja füsioloog (1901–1989)
* Georg Kingisepp, eesti farmakoloog (1898–1974)
* Valve-Liivi Kingisepp, eesti keeleteadlane (1935–)

Vaata ka
--------

* Kingsepp (perekonnanimi)
* Kingissepp (perekonnanimi)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 28.07.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kingisepp.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kingisepp.

Välislingid
-----------

* Kingisepp statistikaameti andmebaasis
Kingsgate’i sild
**Kingsgate'i sild** (inglise keeles *Kingsgate Bridge*) on Inglismaal Durhamis asuv raudbetoonist jalgsild üle Weari jõe.

Silla projekteeris 1963. aastal Ove Arup ja selle ehitas Durhami ülikool. Sild valmis 1965 ja avati 1966.

Arupiga seostatakse totaalse arhitektuuri mõistet. Selles on ühendatud nii objekti arhitektuuriline kujundus kui insenerilahendus. Arupi enese hinnangul vastas just Kingsgate'i sild tema maailmavaatele kõige paremini.

Kingsgate'i sild on jäikraamsild, keskmise ava sille on 31 m. Silla kumbagi otsa toetavad kaks V-kujuliselt paiknevat jalga, mis kummagi V-tähe alusel maha toetuvad.

Selle ehitamine oli ebatavaline. Silla kaks poolt ehitati valmis kaldal paralleelselt jõega, seejärel pöörati need jõega risti ja ühendati teineteise külge pronksist liidestega.

Kingsgate'i sild arvati 1998. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks.

Ove Arupi büst silla ühes otsas
16. aprillil 2003, Arupi 108. sünniaastapäeval paigaldati silla Dunelm House'i poolsesse otsa Ove Arupi pronksbüst. Büsti valmistas 1987 Diana Brandenburger ja selle avas Arupi tütar Karin Perry. Büst varastati 2006. aasta suvel. 2011. aasta septembris avati silla küljel büsti koopia, mis polnud enam pronksist.

Viited
------

1. 1 2 3  Images of England (inglise keeles) Vaadatud 24. aprillil 2012
2. 1 2  Kingsgate Footbridge structurae.de (inglise keeles)
3. 1 2  World-renowned engineer Sir Ove Arup honoured with unveiling of new bust 28. september 2011 (inglise keeles) Vaadatud 24. aprillil 2012
4. ↑  Kingsgate Bridge[*alaline kõdulink*] English Heritage (inglise keeles)
5. 1 2  Statue thieves Arup to no good, The Northern Echo, 6. november 2006 (inglise keeles)

Vaata ka
--------

 Kingsgate'i sild – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Eve Lokk** (sündinud **Smolitsch**; 30. detsember 1935 Tallinn – 22. august 2006 Tartu) oli eesti metallikunstnik.

Lõpetanud Tallinna 7. Keskkooli, jätkas ta õpinguid metalliehistöö alal Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1961. aastal. 

Pärast ülikooli asus Eve Lokk tööle Tartu Kunstikombinaati Ars. Seal tegeles ta peamiselt lühtrite ja suurte seinapannoode valmistamisega. Samuti valmistas ta metallehteid, mida demonstreeriti näiteks 1971. aastal Jabloneci rahvusvahelisel ehtenäitusel.

Aastatel 1975–2003 töötas Eve Lokk kunstikombinaadi Ars metalliosakonna vanemkunstnikuna. Sellesse perioodi jäävad tema kuulsamad tööd, näiteks Tartu Ülikooli Ajaloomuuseumi lühtrite projekteerimine 1981. aastal ja Tartu raekoja lühtrite projekteerimine 1982. aastal. Tema lühtrid ehivad ka Alu mõisa.

Eve Loki tuntuimad seinapannood asuvad Eesti Soojuselektrijaamas, Põlva postimajas ja Võru spordikoolis. Lisaks Eve Loki loodud lühtritele, pannoodele ja ehetele on tuntud ka tema valmistatud rauast, vasest ja messingist tarbenõud.
**Karamani provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Türgis. Provintsi keskus on Karaman.

Haldusjaotus
------------

* Ayrancı ringkond
* Başyayla ringkond
* Ermeneki ringkond
* Karamani ringkond
* Kâzımkarabekiri ringkond
* Sarıvelileri ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Karamani provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Kingmani rifi asend
NASA foto Kingmani rifist
**Kingmani riff** on suuresti veealune asustamata kolmnurkne korallriff, mis asub Vaikse ookeani põhjaosas, ligikaudu poolel teel Hawaii saarte ja Ameerika Samoa vahel, koordinaatidel 6°23′ põhjalaiust ja 162°25′ läänepikkust. Riff jääb lähimast saarest, Palmyra atollist, 67 km (36 meremiili) loodesse ja Honolulust 1720 km (930 meremiili) lõunasse.

Kingmani riff on Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata ala. Saart haldab Ameerika Ühendriikide siseministeerium ja see ei ole avalik külastusobjekt.

Rifi laguun on lääneosas 82 meetrit sügav. Kogu rifi välisservaga piiratud ala on 76 ruutkilomeetrit. Idaserval asub kaks väikest kuivamaariba, mis koosnevad korallipurust ja suurtest merikarpidest, nende pindala on vastavalt 8000 ja 4000 ruutmeetrit ning rannajoon 3 kilomeetrit. Rifi kõrgeim punkt ulatub vähem kui 1,5 meetrit üle merepinna ning on enamiku ajast veega kaetud. See muudab Kingmani rifi meresõidule ohtlikuks. Rifil pole loodusvarasid ega toimu majandustegevust.

Kingmani rifi avastas 14. juunil 1798 Ameerika kapten Edmund Fanning laeval Betsey. Kapten W. E. Kingman, kelle nime saar kannab, kirjeldas seda 29. novembril 1853. Ameerika Ühendriigid arvasid selle oma territooriumi hulka nime Danger Reef all 1856. aastal Guano Islands Actiga. Lorrin A. Thurston annekteeris selle Ameerika Ühendriikidele formaalselt 10. mail 1922.

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide poliitiline jaotus |
| --- |
| Osariigid | 
Alabama **·** Alaska **·** Arizona **·** Arkansas **·** California **·** Colorado **·** Connecticut **·** Delaware **·** Florida **·** Georgia **·** Hawaii **·** Idaho **·** Illinois **·** Indiana **·** Iowa **·** Kansas **·** Kentucky **·** Louisiana **·** Lõuna-Carolina **·** Lõuna-Dakota **·** Lääne-Virginia **·** Maine **·** Maryland **·** Massachusetts **·** Michigan **·** Minnesota **·** Mississippi **·** Missouri **·** Montana **·** Nebraska **·** Nevada **·** New Hampshire **·** New Jersey **·** New Mexico **·** New York **·** Ohio **·** Oklahoma **·** Oregon **·** Pennsylvania **·** Põhja-Carolina **·** Põhja-Dakota **·** Rhode Island **·** Tennessee **·** Texas **·** Utah **·** Vermont **·** Virginia **·** Washington **·** Wisconsin **·** Wyoming |  |
| Liiduringkond | 
Columbia ringkond |
| Sõltuvad alad | 
Ameerika Samoa **·** Guam **·** Põhja-Mariaanid **·** Puerto Rico **·** USA Neitsisaared |
| Hajasaared | 
Bakeri saar **·** Howlandi saar **·** Jarvise saar **·** Johnstoni atoll **·** Kingmani riff **·** Midway atoll **·** Navassa saar **·** Palmyra atoll **·** Wake'i saar |
**Prääma mõis** (saksa keeles *Bremerfeld*) oli rüütlimõis Paide kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.

Mõisa keskus asus Prääma külas.

Ajalugu
-------

Prääma mõis eraldati 17. sajandi lõpul Eivere mõisast.

Esimesed omanikud olid Bremenid, kelle järgi on mõis ka nime saanud.

Enne 1919. aastal mõisa võõrandamist kuulus mõis Rentelnite suguvõsale. viimana omanik 1916. aastal mõisa ostnud Georg Woldemar Ewert von Renteln.

Mõisakompleks
-------------

Mõisa ühekorruseline historitsistlik härrastemaja ehitati 1866. aastal.

Pärast võõrandamist asus hoones lastekodu.

1982. aastal hoone põles, pärast seda taastati vaid väliskuju.

1990. aastatel läks mõisahoone eravaldusse, kuid seisab siiani tühjana.

Säilinud on ka mõned kõrvalhooned, mis on samuti eravalduses.

Viited
------

1. ↑  Prääma mõis (Paide khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
2. 1 2  "Prääma mõis". *mois.ee*.

Välislingid
-----------

* Prääma mõisa inventariseerimine 1976 (pdf)
* Prääma lastekodu lood Järva Teataja, 2012

Paide kirik
Paide kihelkond

**Kirik**: Paide kirik  

**Mõisad**: Lasputre mõis | Luua mõis | Mäo mõis | Mündi mõis | Paide kirikumõis | Prääma mõis | Tülba mõis | Viraksaare mõis
**Sõjalis-tööstuslikud komiteed** (vene keeles Военно-промышленные комитеты, ВПК) olid Esimese maailmasõja ajal 1915–1918 tegutsenud Venemaa ettevõtjate organisatsioonid, mis püüdsid mobiliseerida tööstusvõimsusi sõjaaja vajaduste tarbeks.

Komiteede loomine otsustati 1915. aasta mais, tööstuse esindajate 9. kongressil. Sama aasta juulis toimus esimese komitee esimene istung. Komiteede tööd koordineeris Keskne Sõjalis-Tööstuslik Komitee (Центральный Военно-Промышленный комитет), mis asus Petrogradis Liteinõi prospektil, kus toimusid ka komiteede esindajate kongressid. Keskkomitee andis välja häälekandjat nimega "Известия Центрального ВПК" (1915–1918).

Kuni 1917. aasta Veebruarirevolutsioonini said komiteed riigikassast tellimusi umbes 400 000 000 rubla ulatuses, kuid täitsid neist alla poole. Samuti osalesid komiteed tööliste ja ettevõtjate konfliktide lahendamises (rahukojad, примирительные камеры).

Bolševike võimuletuleku järel lasi uus bolševistlik juhtkond 26. oktoobril 1917 kõik keskkomitee töögrupi liikmed arreteerida. Pärast komiteede 4. kongressi (17.–29.03.1918) moodustati sõjalis-tööstuslike komiteede ettevõtete ja osalt ka haldusaparaadi alusel rahvatööstuskomiteed, mis kaotati lõplikult 1918. aasta oktoobris.
**Eveeni-Bõtantai uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Leena ja Jana jõe vahel. Lääneosas asub osa Verhojanski mäestikust.

Ulussi halduskeskus on Batagai-Alõta küla.

2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 2761, neist 68% jakuudid 28% eveenid ja 1% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 2867.

Uluss jaguneb kolmeks kohalikuks omavalitsuseks (*nasleg*), milles on kokku neli asulat.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Sahha ulussid

Abõi |
Aldan |
Allaihha |
Amga |
Anabar |
Bulun |
Eveeni-Bõtantai |
Gornõi |
Hangalassõ |
Kobjai |
Lensk |
Megino-Kangalassõ |
Mirnõi |
Moma |
Namtsõ |
Nerjungri |
Nižnekolõmsk |
Njurba |
Oimjakon |
Olenjok |
Oljokminsk |
Srednekolõmsk |
Suntar |
Žigansk |
Tatta |
Tompo |
Tšuraptša |
Ust-Aldansk |
Ust-Jansk |
Ust-Maja |
Verhnekolõmsk |
Verhneviljuisk |
Verhojansk |
Viljuisk
Jüriöö park Sõjamäel
**Sõjamäe lahing** oli Jüriöö ülestõusu lahing 14. mail 1343 Tallinna lähedal.

Liivi orduväe ja eestlaste maleva vahel toimunud lahingu paika hakati rahvasuus nimetama Sõjamäeks. 

Tänapäeval on selles kohas Tallinna Lasnamäe linnaosa Sõjamäe asum, lahingupaika tähistab Jüriöö ülestõusu mälestusmärk Jüriöö pargis.

Eellugu
-------

Pärast ülestõusnud maarahva saadikute ehk eestlaste kuningate mõrvamist Paides asus suur orduvägi Burchard von Dreilebeni juhtimisel Tallinna poole teele. Eestlased saatsid neile vastu väesalgad tõkestuslahingute pidamiseks, mis toimusid 11. mail Kämbla küla juures ning siis Kanaveres.

Lahing
------

14. mail 1343 jõudis orduvägi Tallinna lähistele ja jäi linnast penikoorma (umbes 10 km) kaugusel paigale. Ordumeister kartis, et rüütlite raskeratsaväge nähes võib eestlaste malev jällegi taktikaliselt lähedal asuvasse sohu taanduda nagu Kanaveres. Seetõttu otsustas ordumeister pettust kasutada. Ta saatis Võnnu ja Turaida foogtid kahe lipkonnaga aja võitmiseks eestlaste malevaga rahu pakkumise ettekäändel petteläbirääkimisi pidama. Foogtid jõudsidki eestlastega kokkuleppele ning ordu peavägi liikus Lasnamäele ülestõusnute laagri alla. Seejärel saatis ordumeister uue saadiku eestlaste juurde, kes andis teada, et ordu on leppest lahti öelnud ning eestlased valmistugu lahinguks. Ülestõusnute malev hakkas kohe varasema plaani järgi soo poole taganema, kuid selleks ajaks oli orduvägi tee sohu tõkestanud. Järgnevas Sõjamäe lahingus kaotas kroonikate andmetel elu 3000 eestlast ning eestlaste peavägi sai lüüa. Ülestõusnute otsusekindlusest annab aimu krooniku kirjeldus langenut teeselnud eestlasest, kes tapluse järel ühele lahinguvälja uudistama tulnud Tallinna linnakodanikule veel poolsurnunagi kallale tunginud.

Liivi ordu ja eestlaste maleva vahel toimunud lahingu paika hakati rahvasuus nimetama Sõjamäeks, mis praegu on asum Tallinna Lasnamäe linnaosas.

Viited
------

1. ↑  
	* Sulev Vahtre (tõlkija ja kommenteerija). *(Bartholomäus Hoeneke) Liivimaa noorem riimkroonika: (1315-1348).* Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960. Lk 85.
**Eve Runno** (sündinud 30. aprillil 1978 Võnnus) on Eesti põllumajandusteadlane, fütopatoloog.

Elulugu
-------

Lõpetas 1996 Võnnu Keskkooli, 2000 Eesti Põllumajandusülikooli agronoomina; põllumajandusmagister (2002, EPMÜ), väitekiri "Kartuli-lehemädaniku tõrje programmi NegFry kasutamine Eesti tingimustes". Täiendas end 2004 USA-s Cornelli Ülikoolis. Aastast 2000 Jõgeva Sordiaretuse Instituudis resistentsusaretuse ja fütopatoloogia teadur, ühtlasi EPMÜ doktorant.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: kartuli-lehemädaniku (*Phytophthora infestans*) Eesti populatsiooni uurimine, fütopatoloogia, taimekaitse ja resistentsusaretus. Umbes 20 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Validation of Potato Late Blight control system NEGFRY in Estonian conditions (kaasautor M. Koppel). // International sci conf. proc. "Research for Rural Development 2002", Latvia, Jelgava, 2002
* Phytophthora infestans patotüübid Eestis (kaasautor M. Koppel). // EPMÜ tead-tööde kogumik "Agronoomia" 219 (2004)
* Phytophthora infestans Eesti isolaatide metalaksüülitundlikkus ja paarumistüübid (kaasautorid M. Koppel, M. Talvoja). // EPMÜ tead-tööde kogumik "Agronoomia" 220 (2005)
* The question of metalaxyl resistance on late blight fungus in Estonia (kaasautor M. Koppel). // Agronomy Res. (2006) 4.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Omnikanal** (inglise keeles *omnichannel*) tähendab kliendi tellimuse täitmiseks ja teenindamiseks erinevate kanalite sidumist ja kombineerimist. Omnikanali mõiste on rohkem kasutusel logistikavaldkonnas ja e-kaubanduses, kirjeldamaks "kõik ühes" lähenemist.

Omnikanali tarbija soovib kasutada mitmeid olemasolevaid kanaleid samaaegselt või liikuda ühest kanalist teise. Näiteks uurib klient e-poes kauba hinda telefoni teel, seejärel külastab poodi kaubanduskeskuses ja suhtleb müüjatega ning kauba tellib arvutit või nutiseadmeid kasutades kodust. Klient saab kauba või teenuse osta kergesti, kiiresti ja mugavalt ükskõik millisest kanalist. Erinevate kanalite vahel liikumine peab olema kliendi jaoks sujuv ja lihtne. Omnikanali pakkuja jälgib kliendi huvisid ja tagab ajakohase informatsiooni kauba kohta igas kanalis.

Omnikanali mõistet saab laiendada ka väljapoole logistikavaldkonda. Sõna *omni* on pärit ladina keelest ja tähendab 'kõigile' ja 'kõikjal'. Kliendi vajaduste väljaselgitamine, tema huvide kaardistamine ja erinevate teenuste ühitamine võimaldab igale kliendile läheneda personaalselt ja välja pakkuda omnikanalite kombinatsiooni – kõik teenused ühest kohast.