recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Adonai** (אֲדֹנָי) on heebreakeelne sõna, mis tähendab 'isand' (sõna-sõnalt 'minu isandad') ning üks Jumala nimesid Vanas Testamendis.

Mitmus väljendab austust kõnetatava vastu. Ainsuse vorm on *Adoni*, millega kõnetatakse auväärseid isikuid.

Teise tõlgenduse järgi kasutatakse sõna *Adonai* ja teisi mitmuslikke jumalanimesid mitmuses selleks, et näidata, et see Jumal kehastab kõiki jumalaid, keda austasid iisraellaste esivanemad ja ümberkaudsed rahvad.

Foiniiklased kasutasid seda sõna paganliku jumala Tammuze kohta ning sellest pärineb vanakreeka jumala Adonise nimi.

Et judaismis peetakse Jumala pärisnime Jahve (JHWH) väljaütlemist patuks, kasutatakse Piibli ettelugemisel ja palvetamisel selle asemel tiitlit *Adonai*. Kõnekeeles asendatakse see sõnaga *ha-shem* 'nimi'.

Paljud jumalakartlikud juudid ütlevad *Adonai* asemel *Adoshem* (sõnast *shem* 'nimi').

Eesti keeles vastab sõnale *Adonai* sõna *Issand*. 

Kui masoreedid 1. sajandil lisasid Tanahi tekstile vokaalimärgid, lisasid nad nimele YHWH *Adonai* vokaalid, et lugejal oleks meeles öelda selle asemel "Adonai". Nime YHWH lugemisest nende vokaalidega on tekkinud nimekuju "Jehoova".

Vaata ka
--------

* Jumala nimi
* Jumalanimi
Rannavalve laev Bertholf
Rannavalve helikopter demonstratsioonesinemisel
**Ameerika Ühendriikide rannavalve** (inglise keeles *United States Coast Guard*) on poolsõjaväeline organisatsioon, mis on osa Ameerika Ühendriikide relvajõududest. 

See allub rahuajal alates 2002. aastast katusasutusele – Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumile. Sõjaseisukorras võib Ameerika Ühendriikide Kongress ja president ükskõik millal viia rannavalve Ameerika Ühendriikide Mereväeministeeriumi alluvusse. Kongress on seda õigust kasutanud 1917. aastal kui Ühendriigid astusid I maailmasõtta ja 1941. aastal kui astuti II maailmasõtta.

2018. aastal oli rannavalves 40 992 tegevväelast, 7000 reservisti ja 8577 tsiviilisikust töötajat, kokku 56 569 töötajat. Rannavalvel on 243 valvelaeva, puksiiri ja jäälõhkujat ning 1650 väiksemat laeva. Lisaks on kasutusel 201 helikopterit ja lennukit. Ameerika Ühendriikide rannavalve on personalilt USA väikseim väeliik, kuid see on maailmamastaabis suuruselt 12. merevägi.

Ajalugu
-------

Rannavalve eellaseks oli lootsiteenistus, mille asutas 4. augustil 1790 Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium. Ameerika Ühendriikide Kongress asutas rannavalve ametlikult 28. jaanuaril 1915, kui liitis Ameerika Ühendriikide Lootsiteenistuse ja Ameerika Ühendriikide Päästeteenistuse. 1939 liideti rannavalvega Ameerika Ühendriikide Majakateenistus. 1967 viidi rannavalve Ameerika Ühendriikide Transpordiministeeriumi alluvusse ja 1. märtsil 2003 Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeeriumi alluvusse.

Rannavalve ülesanded
--------------------

Rannavalve ülesanded on järgmised:

* **Mereliikluse turvalisuse tagamine**
	+ Päästetööd
	+ Mereliikluse turvakontroll
	+ Eravalduses olevate veesõidukite turvaalane kontroll
	+ Rahvusvaheline jääpatrull
	+ Sadamate turvalisuse tagamine ja kontroll

* **Mereliikluse abistamine**
	+ Navigatsiooni abide kontroll
	+ Jäälõhkumine
	+ Navigatsioonikorraldus
	+ Sildade kontroll ja administreerimine
	+ Merealased liikluseeskirjad

* **Seaduslikkuse kontroll mereliikluses**
	+ Narkokaubanduse takistamine
	+ Ebaseadusliku sisserände takistamine
	+ Kontroll loodusreostuse ja -ressursside üle
	+ Üldine merealase seaduskorralduse jälgimine
	+ Muu seaduskorralduse ja rahvusvaheliste lepete kontroll

* **Rahvuslik julgeolek**
	+ Relvastatud rannavalve (piirivalve)
	+ Kõik ülesanded, mis tulenevad piiride kaitsest

* **Koolitus ja haridus**
	+ Koolituse ja hariduse läbiviimine aladel, mis kattuvad rannavalve töökohustustega.

Välislingid
-----------

* Rannavalve koduleht
**Vladimir Parol** (8. november 1935 Leningrad – 19. oktoober 2009) oli Eesti ajaloolane ja sotsioloog.

Vladimir Parol oli teenistuja poeg.

Haridus
-------

Lõpetas 1953 Tallinna 32. Keskkooli, 1957 TPedI vene keele ja kirjanduse erialal, 1962 A. I. Herzeni nim Leningradi Pedagoogilise Instituudi ajalooõpetaja kutsega (cum laude), 1967 Eesti TA-s aspirantuuri, ajalookandidaat (1972, Eesti TA), filosoofiadoktor (1985, Rostovi Riiklik Ülikool), väitekiri "Социалистичeская урбанизация и образ жизни горожан".

Täiendusõpe
-----------

NSV Liidu TA Etnograafia Instituudis sotsioloogia alal 1980, 1989.

Teaduskraad ja -kutse
---------------------

Ajalookandidaat 1972 (Eesti NSV TA); dotsent 1977; filosoofiadoktor 1985 (Rostovi Riiklik Ülikool); professor 1987.

Teenistuskäik
-------------

Oli 1957–61 Tallinna keskkoolides ajalooõpetaja, 1964–67 Tallinnas Marksismi-Leninismi Õhtuülikooli õppejõud, 1967–70 AI sotsioloogia sektori nooremteadur.
TTÜs 1965–1991: teadusliku kommunismi kateedri õppejõud (kohakaaslus) 1965–1969/70, assistent 1970, vanemõpetaja 1972–75, dotsent 1975–85, professor 1985–89; politoloogia/sotsiaalteaduste kateedri professor 1989–91; ühiskonnateaduste teaduskonna dekaan 1988–91.
Eesti-Ameerika Majanduskolledži professor 1992-99; Rahvusvahelise Sotsiaalteaduste Ülikooli "LEX" professor 1999–2001; Sotsiaal-Humanitaarinstituudi professor 2001.

Teadustöö põhisuunad
--------------------

Politoloogia, majandus- ja linnasotsioloogia, sotsiaalökonoomika.
Uurimisvaldkond: urbaniseerumine, linnade sotsiaalne keskkond ja linlaste elulaad; sotsiaalsed struktuurid; töösotsioloogia; sotsiaalfilosoofia. Väljaande Utšonõje Zapiski Russkogo Akademitšeskogo Obštšestva |(Ученые записки Русского Академического Общества) peatoimetaja (aastast 2001).

Teadusorganisatoorne ja ühiskondlik tegevus
-------------------------------------------

Osales Tallinna linna sotsiaalse arengu planeerimise nõukogu tegevuses; ühingu Teadus lektor; Vene Akadeemilise Seltsi (Eestis) asutajaid, president 1999. aastast.

Tunnustus
---------

* 1985 – EKP Tallinna Linnakomitee ja Tallinna Linna Täitevkomitee aukiri
* 1986 – Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi aukiri

Teoseid
-------

* Социалистический город I, II. Tallinn, 1982.
* Истоки и последствия великой победы. Tallinn, 2000.
* Экономическая география зарубежных стран (kaasautor). Tallinn, 2000.
* Общая и специальная социология. Tallinn, 2000.
* 200 суток великой войны. Tallinn, 2005.
* Социальная философия и социология. Tallinn, 2006.

Viited
------

1. ↑
2. 1 2 3 4 5  Eesti Teaduse Biograafiline Leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 152, 367, 370, 498.
* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. Tallinn, 2008, 308–309.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Dirhami laht** on laht Eesti looderannikul, Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Laht jääb Dirhami neeme (edelas) ja Põõsaspea neeme (põhjas) vahele, avanedes loodesse. Lahe laius ninade vahel on ligi 2,5 km, suurim sügavus sellel joonel on 6,7 m. Kaugus sellelt joonelt lahe kaugemasse serva on umbes 600 m. Vee sügavus lahe keskel on kuni 6,5 m, kuid üldiselt on laht väga madal. Vee sügavus jääb alla 5 m ning arvukad kivid (rändrahnud) vähendavad seda veelgi. Lahe lõunakaldal on Dirhami sadam, selleni viib kitsas laevatee, kus vee sügavus on 4-5 m. Kuna lahe põhi on üldiselt liivane, siis täituvad sadam ja laevatee sellega ja süvendamistöid tuleb teha sageli. Lahest umbes 7,5 km loodesse jääb Osmussaar. Lahe veepeegli pindala on 2,1 km². 

Majanduslikult kasutab lahte (vee erikasutusloaga) Mellson Grupp OÜ. 

Lahe akvatoorium (peale sadama akvatooriumi) jääb Nõva-Osmussaare hoiualale, umbes 200 m laiune kallasala (peale sadama ja Dirhami küla asustusala) jääb Nõva maastikukaitsealale.

Dirhami lahe keskkonnaregistri kood on VEE3202000.

Välislingid
-----------

* Dirhami laht Keskkonnaregistri lehel
Vladimir Politov (2015)
**Vladimir Petrovitš Politov** (vene keeles Владимир Петрович Политов; sündinud 6. detsembril 1970 Batagais Verhojanski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa muusik (laulja ja kitarrist), popansambli Na-Na liige, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.

1990. aastal pääses ta konkursi kaudu popansambli Na-Na koosseisu, esialgu basskitarristina, kuid üsna varsti sai ta ansambli lauljaks. Ansambliga on Politov käinud rohkesti esinemas väljaspool Venemaad, sealhulgas Saksamaal, Türgis, USA-s ja Iisraelis. Esinetud on ka Pariisis. Politov on Na-Na põhikoosseisus tänini. Kolm ansambli liiget, sealhulgas Politov, said 2001. aastal Venemaa presidendi seadlusega Venemaa teenelisteks kunstnikeks.

Päritolu ja haridustee
----------------------

Vladimir Politov on sündinud Põhja-Jakuutias asuvas Batagai alevis. Tema vanemad olid Batagaisse sattunud suunamisega pärast õppeasutuse lõpetamist; tegelikult oli isa pärit Sverdlovski oblastist ja ema Petropavlovsk-Kamtšatskist. Politov lõpetas Batagai keskkooli ja kohaliku muusikakooli (õppis seal klarnetit ja kitarrimängu). Asus õppima Riia tsiviillennunduse inseneride instituuti, kuid pärast kolmandat kursust jättis instituudi pooleli, sest otsustas pühenduda muusikukarjäärile.

Tunnustus
---------

* 2001 – Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik

Viited
------

1. ↑  Владимир Политов: Якутия – это моя большая родина!. ysia.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vladimir Politov** |
**DirectX** on Microsoft Corporationi loodud rakendusliideste kollektsioon arvuti pildi ja heli esitamiseks. DirectXi loomise peamine eesmärk oli võimaldada arvutimängude programmeerimist Windowsi keskkonnas. Kui DOS-i keskkonnas oli arvutiprogrammil võimalik riistvaraga (videokaart, helikaart) otse suhelda, siis alates Windows 95-st ei olnud see kaitstud mälu režiimis enam võimalik. Windowsi leviku huvides oli Microsoft sunnitud pakkuma lahenduse arvutimängude loojatele ja selleks sai DirectX.

DirectX sisaldab teeke, juhtimaks videokaardi, klaviatuuri, arvutihiire, mängukangi ja helikaardi talitlust. Algult algasid kõigi nende nimed osisega "Direct": Direct3D, DirectDraw, DirectMusic, DirectPlay, DirectSound jne. DirectX oli nende komponentide üldnimetus. Hiljem kasutati X-tähte Microsofti mängukonsooli Xboxi nimes, et näidata, et konsool kasutab DirectX tehnoloogiat. X-täht esineb ka Xboxile mõeldud rakendusliideste XInput ja XACT nimetustes.

DirectX põhiversioone on 12:

* + DirectX 1.0
	+ DirectX 2.0
	+ DirectX 3.0
	+ DirectX 4.0 (ei jõutud väljalaskeni)
	+ DirectX 5.0
	+ DirectX 6.0
	+ DirectX 7.0
	+ DirectX 8.0 (viimane versioon Windows 95 jaoks)
	+ DirectX 9.0
	+ DirectX 10 (ei toeta Windows XP-d)
	+ DirectX 12 (ilmus Windows 10-ga)

DirectX-i alamprogrammid
------------------------

### Direct3D

Direct3D (D3D) on põhiline DirectX-i alamprogramm. Direct3D on vajalik animatsiooni, graafika ja muude vajalike efektide kasutamiseks. Direct3D ei ole seotud DirectAudioga.

### DXGI

DXGI abil saab valida kuvarežiimide vahel. See on saadaval alates opsüsteemist Windows Vista (DirectX 10).

### Direct2D

Direct2D on Direct3D ja GDI-ga ühilduv teek kahemõõtmelise graafika joonistamiseks.

### DirectWrite

DirectWrite on mõeldud teksti kuvamiseks ja vormindamiseks.

### DirectAudio

DirectAudio on helide ja häälte esitamiseks ning heliefektide lisamiseks. Selle asemel soovitatakse kasutada XAudio 2 ja XACT-i teeke.

### DirectX-i juhtpaneel

DirectX-i juhtpaneel (Control Panel) on kasutusel DirectX-i alamprogrammide ja DirectX-i enda sätete muutmiseks. Samuti saab kontrollida alamprogrammide (Direct3D, DirectAudio jne) tööd. Neid alamprogramme on üle 4. Juhtpaneeli versioon peab olema DirectX-i alamprogrammide versiooniga sama.
**Randvere** on küla Harju maakonnas Viimsi vallas Muuga lahe läänekaldal.

Esmamainitud 1397. aastal Maardu mõisaomaniku Johan von Scerembeke valdusi loetlevas ürikus (Randyver). Aastatel 1496–1507 kuulus Randvere vakus Jaani seegile. 1693. aastal oli Randvere külas 11 talu, 1704. aastal 19 talundit ühtekokku 105 inimesega.

Randvere kiriku ehitamist alustati Jõelähtme koguduse õpetaja Gustav Heinrich Schüdlöffeli ametisoleku ajal 1848. Enne seda paiknes samal kohal mere ääres kalmistu, mille keskel on kivisse raiutud aasta 1803. Kirik valmis 1852. aastal ja selle ehitust toetas rahaliselt Maardu mõisnik Christoph von Brevern. Kiriku juures tegutseb Randvere kogudus.

Jõelähtme koguduse pastor Paul Loppenowe eestvedamisel alustas sügisel 1864 Randvere kirikumajas tegevust kool. Randvere vana kool suleti 1971. Uus Randvere Kool avati 2013. aastal. Kooli juures tegutseb Randvere raamatukogu.

1970. aastatel hakati Randveres eraldama maalappe suvila- ja aianduskooperatiivide rajamiseks ning sellega hakkas tõusma asula elanike arv.

Küla läbib Viimsi–Randvere tee. Küla territooriumi põhjaosa juures ja maantee lähistel asus kaitsealune Tädu kuusk.

* Randvere kirikRandvere kirik
* Muuga laht Randvere külasMuuga laht Randvere külas
* Jaanituli RandveresJaanituli Randveres
* Tammneeme rannakaitsepatarei RandveresTammneeme rannakaitsepatarei Randveres

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. 1 2  Ajalugu randvere.net
5. ↑  Randvere kirik randvere.net
6. ↑  Randvere vana kool randvere.net
7. ↑  "FOTOD: Viimsi avas 450 õpilasele mõeldud Randvere kooli" Delfi, 30. august 2013

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Randvere (Viimsi)** |

* Randvere blogi

| * v
* r
Viimsi valla asulad |
| --- |
| Alevikud | 

* Haabneeme
* Viimsi

 |  |
| Külad | 

* Idaotsa
* Kelnase
* Kelvingi
* Laiaküla
* Leppneeme
* Lõunaküla
* Lubja
* Lääneotsa
* Metsakasti
* Miiduranna
* Muuga
* Pringi
* Pärnamäe
* Püünsi
* Randvere
* Rohuneeme
* Tagaküla
* Tammneeme
* Väikeheinamaa
* Äigrumäe

 |
**Dirk Kuijt** (rahvusvaheline nimekuju **Kuyt**, sündinud 22. juulil 1980 Katwijk aan Zees) on Hollandi endine jalgpallur, ründaja.

Klubikarjäär
------------

Kuijt alustas oma profikarjääri 1998. aastal klubis FC Utrecht, kust ta siirdus 2003. aastal Rotterdami Feyenoordi. Hooajal 2004–2005 oli ta Hollandi kõrgeimas jalgpalliliigas Eredivisies parim väravalööja 29 tabamusega. 2006. aastal valiti ta Hollandi aasta jalgpalluriks.

Aastatel 2006–2012 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Liverpool. 2007. aasta Meistrite Liiga finaalis Milani vastu lõi Kuijt värava, kuid Liverpool kaotas mängu 1:2. Küll aga võitis ta Liverpooliga 2012. aastal Football League Cupi karika. 

Aastatel 2012–2015 mängis Kuijt Türgi klubis Fenerbahçe, kellega tuli Türgi meistriks ning võitis karika ja superkarika.

2015. aastal suundus ta taas Feyenoordi. Hooaja 2016–2017 viimases mängus 14. mail Heracles Almelo vastu tegi Kuijt kübaratriki, aidates Feyenoordil 18-aastase vaheaja järel tulla Hollandi meistriks.

Sportlaskarjääri lõpetamisest teatas Kuijt 17. mail 2017.

Koondisekarjäär
---------------

Hollandi rahvuskoondises debüteeris Kuijt 3. septembril 2004 mängus Liechtensteini vastu.

2008. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus 13. juunil lõi ta värava mängus Prantsusmaaga.

2010. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 14. juunil lõi ta värava mängus Taaniga. 

Kuijti viimaseks suurturniiriks jäid 2014. aasta maailmameistrivõistlused, kus Holland võitis pronksmedali.

Ta esindas Hollandit koondises aastatel 2004–2014 kokku 104 mängus ja lõi 24 väravat.

Saavutused
----------

FC Utrecht
* KNVB beker: 2002–03

Liverpool
* League Cup: 2011–12

Fenerbahçe
* Süper Lig: 2013–14
* Türgi karikas: 2012–13
* Türgi superkarikas: 2014

Feyenoord
* Eredivisie: 2016–17
* KNVB beker: 2015–16

Isiklikku
---------

Dirk Kuijt on 183 cm pikk ja kaalub 77 kg.

Välislingid
-----------

 Dirk Kuijt – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Dirk Kuijti koduleht

| * v
* r
Holland koondis  –  UEFA Euro 2012 |
| --- |
| 

* 1 Stekelenburg
* 2 Van der Wiel
* 3 Heitinga
* 4 Mathijsen
* 5 Bouma
* 6 Van Bommel (c)
* 7 Kuyt
* 8 N. de Jong
* 9 Huntelaar
* 10 Sneijder
* 11 Robben
* 12 Vorm
* 13 Vlaar
* 14 Schaars
* 15 Willems
* 16 Van Persie
* 17 Strootman
* 18 L. de Jong
* 19 Narsingh
* 20 Afellay
* 21 Boulahrouz
* 22 Krul
* 23 Van der Vaart
* Treener: Van Marwijk

 | Holland |

| * v
* r
Hollandi koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Cillessen
* 2 Vlaar
* 3 De Vrij
* 4 Martins Indi
* 5 Blind
* 6 De Jong
* 7 Janmaat
* 8 De Guzmán
* 9 Van Persie  (c)
* 10 Sneijder
* 11 Robben
* 12 Verhaegh
* 13 Veltman
* 14 Kongolo
* 15 Kuyt
* 16 Clasie
* 17 Lens
* 18 Fer
* 19 Huntelaar
* 20 Wijnaldum
* 21 Depay
* 22 Vorm
* 23 Krul
* Treener: Van Gaal

 | Holland |
**Vladimir Paul** (ka: **Voldemar Paul**, 11. november 1899 Kuressaare – aprill 1955 Canberra, Austraalia) oli Eesti geoloog ja paleontoloog.

Elulugu
-------

Vladimir Paul oli preestri poeg.

Lõpetas 1918 Tartus Aleksandri Gümnaasiumi, õppis aastast 1920 TÜ-s (vaheaegadega), lõpetas 1930 geoloogia osakonna, geoloogiamagister (1931, TÜ), väitekiri "Rakvere lademe Bryozoa". Majanduslikust olukorrast tingitud õpinguvaheaegadel töötas kooliõpetajana, kantseleiametnikuna jm. Oli 1931–44 TÜ geoloogia ja mineraloogia kabineti abijõud, assistent ja vanemassistent. Täiendas end 1939 Stockholmis ja Uppsalas (Vilistlaste Kapitali toetusega). Läks 1944 Saksamaale, oli 1946–49 Berliini Ülikooli mineralooogia lektor. Siirdus 1950 Austraaliasse, töötas kuni surmani Canberras Maavarade, Geoloogia ja Geofüüsika Büroos.

Teadustöö
---------

Uuris Eestis ordoviitsiumi sammalloomi ja devoni kalu.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Uusi andmeid Rakvere lademe sammalloomade kohta. // EL (1943) 2
* Keskdevoni Heterostiuse kihtide paljandeist Võrtsjärve idakaldal ja neis leiduvaist kalajäänustest. // EL (1939) 4 / 5
* Uusi andmeid Osteolepis'e koljukatuse ja alalõualuu ehitusest. // EL (1940) 3.

Kirjandus
---------

* Eesti Ajalooarhiiv, toimik 2100-2-806
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. Trt, 1994, II, 42
* Eesti geoloogia: biograafiline teatmik. Tallinn, 1995, 86
* Loodusvaatleja 1 (1932), 31.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Euroopa Majanduspiirkond** (EMP) on 1994. aastal Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga loodud ühine majanduspiirkond, mis hõlmab Euroopa Liidu liikmesriike ja kolme Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riiki (Norra, Island ja Liechtenstein).

EMP eesmärk on kaupade, teenuste, kapitali ja isikute vaba liikumine (nn neli vabadust) ühisel turul. Sisuliselt võimaldab EMP EFTA riikidel osaleda Euroopa Liidu siseturul ilma ELi liikmeks astumata. Nad on kohustatud vastu võtma peaaegu kõik ELi ühtset turgu käsitlevad õigusaktid, välja arvatud põllumajanduse ja kalanduse valdkonnas, mida lepinguga ei reguleerita. EFTA riikidel on aga ametliku otsustusprotsessi kaudu võimalus varakult suunata ja mõjutada EMPga seotud poliitika kujundamist ja uute õigusaktide vastuvõtmist.

Vaata ka
--------

* Mercosur
* EMP ja Norra toetused

Viited
------

1. ↑  Euroopa Liidu institutsioonide terminibaas IATE
2. ↑  "Euroopa Majanduspiirkonna leping". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. märts 2014. Vaadatud 14. märtsil 2014.
3. ↑  EFTA koduleht
**Halotaan** (ladina *Halothanum*) ehk **ftorotaan** (ladina *Phtorothanum*) ehk **fluotaan**; keemiline nimetus **2-bromo-2-kloro-1,1,1-trifluoroetaan**; kaubanduslikud nimed *Anestan*, *Fluctan*, *Fluothane*, *Ftorotan*, *Halan*, *Narcotan*, *Rhodialotan*, *Somnothane*) on inhaleeritav üldanesteetikum. 

See on ainus broomi sisaldav inhalatsioonianesteetikum. See on värvitu ja meeldiva lõhnaga, kuid valguse toimel lagunev, mistõttu seda pakitakse tumedatesse (oranžidesse) pudelitesse. Stabilisaatorina lisatakse 0,01% tümooli. 

Halotaan sisaldub WHO hädavajalike ravimite nimekirjas WHO Model List of Essential Medicines. Arenenud maades on see enamasti asendatud näiteks sevofluraani, isofluraani või desfluraaniga.

Füüsikalised ja keemilised omadused
-----------------------------------

See on värvitu läbipaistev liikuv kergesti lenduv vedelik kloroformi lõhna meenutava lõhnaga ning magusa ja põletava maitsega. 

Tihedus on 1,865...1,870 g/cm³ (1,868 g/cm³ temperatuuril 20 °C). Keemistemperatuur (destillatsioonitemperatuur) on +49..51 °C (+50,2 °C rõhul 101,325 kPa). Lahustuvus vees on 0,345%. Seguneb veeta piiritusega, eetriga, kloroformiga, trikloroetüleeniga, õlidega.
**"Dirt 3"** on võidusõidu rallimäng, mis on välja töötatud ja avaldatud mängu ettevõtte Codemasters poolt. See on kaheksas mäng sarjast "Colin McRae Rally".

2011. aasta septembris lekitas veebileht AMD promo 3 miljon "Dirt 3: Complete Edition" mänguvõtit Steami platvormile.

Mäng
----

Peamine mode näeb ette, et mängijad teeniks oma profiilile maine punkte, maine punkte on võimalik teenida mängu sees olevate tegevustega, nende punkitdega saab sponsoreid ja sponsorite kaudu saab mängus uusi ralliautosi. Uus gymkhana režiimi mängus paneb mängijad takistus rajadele, mis paneb mängijad tegema erinevaid raskeid trikke. Mängus on olemas erinevaid tiimi režiime, mis hõlmab sündmusi, näiteks puidust seinte lõhkumist ("Invasion"), zombiehaiguse levitamine ("Outbreak"), ja lipu kättesaamise taoline mäng ("Transporter").

Muude uute funktsioonide hulka kuulub Hardcore mode, mis piirab mängijad ainult näha rooli tagant (tuntud kui "head cam"), sõitja abistavad elemendid puuduvad, kas vihm või lumi sajab. Mängust saadud klippe on võimalik üles laadida otse YouTube'i.

Vastuvõtt
---------

IGN andis mängule hinde 8,5 ja Editor's Choice auhinna, kiites mängu ja selle internetifunktsioone, samal ajal kritiseerides mõningaid mängu tegijate valikuid. GameTrailers andis mängule hinde 9,2, kiites mängu ja mängu esitamist, kuigi nad kritiseerisid mängus olevat YouTube'i funktsionaalsust. GamesRadar andis mängule hinde 9/10 ja kiitis mängu laitmatut olekut, kuid märkis, et mängu esitus oli natuke madalam eelmiste mängudega võrreldes. Official Xbox Magazine andis mängule hinde 8,5/10, kiites mängu autode disaini ja juhitavust, samal ajal kritiseerides dünaamilisuse puudumist pinnavormides ja nõrku sotsiaalseid funktsioone.

11. novembril 2016 esitati Humble Bundle promo, kus oli võimalik saada "DiRT 3: Complete Editioni" mänguvõti tasuta Steami platvormile.

Viited
------

1. ↑  Ivan, Tom (12.03.2010). "Dirt 3 Confirmed | Edge Magazine". Edge-online.com. Originaali arhiivikoopia seisuga 25.12.2010. Vaadatud 1.02.2011.
2. ↑  Joao Diniz Sanches (17.11.2010). "eurogamer.net". eurogamer.net. Vaadatud 28.04.2011.
3. ↑  Eykemans, Peter (24.05.2011). "Dirt 3 Review". Vaadatud 4.05.2017.
4. ↑  "GameTrailers". *YouTube*. Vaadatud 4.05.2017.
5. ↑  "DiRT 3 – GamesRadar+". Vaadatud 4.05.2017.
6. ↑  "Official Xbox Magazine – GamesRadar+". Vaadatud 4.05.2017.
**Ingrid Danilov** (sündinud 22. novembril 1953 Türil) on eesti omavalitsustegelane ja koolijuht.

1977. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli keemia eriala. 2004. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi magistritööga "Sotsiaalhoolekande korraldus Läänemaa kohalikes omavalitsustes: probleemid ja võimalused".

1990. aastatel kuni 2002. aastani töötas ta Lääne Maavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiu osakonna juhatajana. 

Aastatel 2002–2007 oli ta Haapsalu aselinnapea hariduse, kultuuri ja sotsiaalvaldkonnas, 2007–2009 oli ta Haapsalu linnapea. 2010. aastast on ta Haapsalu Kutsehariduskeskuse direktor.

Tunnustus
---------

* 2015 – Läänemaa aasta ema
* 2017 – Haapsalu hariduselu edendaja
* 2019 – Haapsalu vapimärk

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on Hannes Danilov.

Viited
------

1. ↑  Vabariigi Valimiskomisjon. 2002 kohaliku omavalitsuse volikogude valimine. Haapsalu linn. Kandidaat nr 102 – Ingrid Danilov
2. ↑  Eesti Teadusinfosüsteem
3. ↑  Lääne Elu, 16. september 2017
4. ↑  "Haapsalu Kutsehariduskeskuse ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2017. Vaadatud 21. veebruaril 2020.
5. ↑  Läänemaa aasta ema on Ingrid Danilov. Lääne Elu, 7. mai 2015
6. ↑  "Direktor Ingrid Danilov sai Haapsalu hariduselu edendaja 2017 tunnustuse". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2020. Vaadatud 21. veebruaril 2020.
Randy Rhoads (1980)
**Randall William "Randy" Rhoads** (6. detsember 1956 – 19. märts 1982) oli Ameerikast pärit *heavy metal*'i kitarrist, kes sai kuulsaks koos Ozzy Osbourne'iga mängides. Hoolimata oma lühikesest karjäärist on ta paljudele praegustele hevikitarristidele suureks eeskujuks. Pühendunud klassikalise kitarri õppijana segas ta omavahel *heavy metal*'it ja klassikalist muusikat, luues nii oma unikaalse stiili. Ajakiri Guitar World on asetanud Randy soolo "Crazy Trainis" kõigi aegade parimate kitarrisoolode seas 9. kohale.

Randy Rhoads hukkus väikelennukiga juhtunud õnnetuses.

Varustus
--------

#### Kitarrid

* Gibson Les Paul Custom
* Karl Sandoval Polka Dot Flying V
* Original Jackson Randy Rhoads

#### Võimendid

* Valge Marshalli mudel 1959, *full stack*

#### Muu

* Kohandatud pedaalilaud

Mõju teistele muusikutele
-------------------------

Hoolimata oma noorusest ja vähesest muusikalisest loomingust on Randy Rhoads eeskujuks olnud paljudele praegu tuntud kitarristidele, nagu näiteks Abbath, Alex Skolnick, Alexi Laiho, Buckethead, Carlos Cavazo, Chris Impellitteri, Criss Oliva, Dan Spitz, Dimebag Darrell, Dweezil Zappa, George Lynch, Jake E. Lee, John Petrucci, Marty Friedman, Michael Angelo Batio, Paul Gilbert, Zakk Wylde, Tony MacAlpine, Warren DeMartini, Vinnie Moore, Vinnie Vincent.

Diskograafia
------------

### Quiet Riot

* "Quiet Riot" (1978)
* "Quiet Riot II" (1978)
* "The Randy Rhoads Years" (lugude paremik perioodist 1977–1981) (1993)

### Ozzy Osbourne

#### Singlid

* "Crazy Train" (1980)
* "Mr. Crowley" (1980)
* "Over the Mountain" (1981)
* "Flying High Again" (1981)
* "Tonight" (1981)

#### Albumid

* "Blizzard of Ozz" (1980)
* "Diary of a Madman" (1981)
* "Tribute" (1987)
* "The Ozzman Cometh" (1997)
* "The Essential Ozzy Osbourne" (2003)
* "Prince of Darkness" (kogumik) (2005)
| Furaan |
| --- |
|  |
| Keemiline valem | (CH)4O |
| Välimus | värvuseta lenduv vedelik |
| Molaarmass | 68,07 g/mol |
| Tihedus | 0,936 g/cm3 |
| Lahustuvus vees | vähene |
| Lahustuvus | alkoholid, atsetoon, eetrid |
| Sulamistemperatuur | –85,6 °C |
| Keemistemperatuur | 31,3 °C |
| Ohud | lenduvus, toksilisus, võimalik kantserogeensus |
|

**Furaan** on heterotsükliline orgaaniline ühend, mis kuulub aromaatsete ühendite klassi.

Furaan on värvitu kergesti süttiv vedelik, mis lahustub tavalistes orgaanilistes solventides, kuid vähe vees. Tema keemistemperatuur on lähedane toatemperatuurile. Furaani tarvitatakse lahustina ning sünteetiliste vaikude ja keemiliste kiudainete lähteainena.

Keemilises mõttes on furaani molekul aromaatne, kuna hapniku aatomi vaba elektronipaar on delokaliseeritud üle kogu tsükli; see molekul on tasapinnaline ja selles ei esine karakteerseid kaksiksidemeid. Furaan astub kergesti aromaatse elektrofiilse asenduse reaktsioonidesse, aga ka Diels-Alderi reaktsioonidesse kui dieen.

Vaata ka
--------

* Aromaatsus
**Ingmar Kurg** (sündinud 13. aprillil 1955) on eesti teoloog, vaimulik ja kirjastaja.

Haridustee
----------

Ingmar Kurg lõpetas 1973. aastal Rakvere 1. Keskkooli, seejärel õppis ta ühe aasta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja lõpetas 1980. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. 1980. aastal astus ta EELK Usuteaduse Instituuti ning 1999. aastal sai teoloogiamagistriks Columbia International University's Saksamaal. Aastal 2000 sai Kurest Tartu Ülikooli usuteaduskonna doktorant. Aastail 2005–2007 oli ta täiendõppes Tübingeni Eberhard Karli Ülikoolis Saksamaal. 2010. aastal sai ta Tartu Ülikoolis teoloogiadoktoriks, dissertatsiooni teema oli "Oikumeenilise evangelisatsiooni perspektiiv Euroopa kontekstis: missioloogiline ja religioonisotsioloogiline uurimus".

Töökäik
-------

* Lektor Tartu Teoloogia Akadeemias, EELK usuteaduse instituudis, EMK Usuteaduslikus Seminaris, Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.
* Ajakirja Logos toimetaja (1981–1988)
* Ajakirja Teekäija peatoimetaja (1988–1991)
* Ajakirja Usuteaduslik Ajakiri toimetuse kolleegiumi liige (2000. aastast)
* Kirjastuse Logos asutaja (1991)
* Eesti Piibliseltsi, Avatud Piibli Ühingu, Tartu Teoloogia Akadeemia ja Eesti Evangeelse Alliansi asutajaliige

Uurimisvaldkond on misjoniteoloogia ja oikumeenika.

Tunnustus
---------

* Conventus Terra Mariana I järgu orden
* Eesti Muinsuskaitse Seltsi teenetemedal

Isiklikku
---------

Ingmar Kurg on abielus. Tal on viis last, sealhulgas Regina-Nino Mion. Tema isa Ilmar Kurg (1922–2003) oli soomepoiss ja baptisti vaimulik.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. detsember 2013. Vaadatud 19. detsembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Tarqeq**, teatud ka kui **Saturn LII** (esmane ajutine nimetus **S/2007 S 1**) on Saturni looduslik kaaslane. Ta avastamisest teatasid 13. aprillil 2007 Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes tegid avastuse vaatluste põhjal, mida teostati 5. jaanuarist 2006 kuni 22. märtsini 2007. 

Ta on nimetatud inuiti kuujumala Tarqeqi järgi ning ta kuulub Saturni kaaslaste inuiti gruppi. Läbimõõduks on tal umbes 7 kilomeetrit. ning ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 783,5 ööpäeva

Tarqeqi orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 49,90° (49,77° Saturni ekvaatori tasandi suhtes) ja orbiidi ekstsentrilisus on 0,160. Orbiidi pikem pooltelg on 18 009 000 km. Tarqeqi tiirleb ümber Saturni prograadsel orbiidil perioodiga 894,86 ööpäeva.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10  Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
**Ingrid Rummo** (aastatel 1983–2001 **Ingrid** **Nikopensius**, sündinud 26. juulil 1963 Tartus) on eesti filoloog.

Elulugu
-------

Ta on lõpetanud 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal ja 2001. aastal Tartu Ülikoolis eesti ja soome-ugri keelte erialal magistriõppe (magistritöö "Võõrkeele osaoskuste õpetamine ja arendamine interaktiivse infotehnoloogia võimalusi kasutades"). 

Ta oli aastatel 1983–1984 Eesti Põllumajanduse Akadeemia kirjastusgrupi tehniline toimetaja, aastatel 1988–1989 Põlva 8-klassilise Kooli õpetaja, aastatel 1993–1995 Tartu Ülikooli ajaloo muuseumi giid, aastate 1995–1996 Eesti Põllumajandusülikooli rahvusvaheliste ja avalike suhete osakonna referent ja eesti keele õpetaja, aastatel 1996–2002 Tartu Ülikooli eesti keele (võõrkeelena) õppetooli assistent, aastatel 2002–2003 lektor.

Aastatel 2004–2006 oli ta Euroopa institutsioonide ametnike eesti keele lektor Brüsselis (keeletekooli CLL vahendusel). 

Alates 2006. aastast on ta Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudi lektor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: eesti keele teise keelena / võõrkeelena õpetamine, omandamine ja õppimine infotehnoloogia abil; eesti keele ortograafia.

Teoseid
-------

* Uuema tehnoloogia rakendamine võõrkeeleõppe kaugkoolituses. // Tartu Ülikooli kogumik "Elukestev õpe Eestis". Tartu, 2001.
* Küsitavusi tänapäeva eesti keele ortograafias (kaasautor K. Rummo). // Virsu. Viro ja suomi: kohdenkielet kontrastissa. Joensuu, 2003.
* Overview of "Tere tulemast!", an Internet course in Estonian (kaasautor M. Must). // Papers from the 30th Finnish Conf. Linguistics. Joensuu, 2004.
* Efant.ee – interaktiivne keeleõppekeskkond vene koolilastele. // Tartu Ülikooli kogumik "Emakeel ja teised keeled IV". Tartu, 2004.
* Interaktiivne eesti keele kursus vene koolilastele (kaasautor). // www.efant.ee

Isiklikku
---------

Ingrid Rummo on keeleteadlase Karin Rummo ja kirjanik Paul-Eerik Rummo tütar.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide.

Kirjandus
---------

* 200 aastat eesti keele ülikooliõpet. TÜ eesti keele õppetooli toimetised 25. Juubelikogumik. Tartu, 2003, 340, 343, 344.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Ken Saro-Wiwa** (sünninimi **Kenule Benson Tsaro-Wiwa**; 10. oktoober 1941 Bori – 10. november 1995) oli Nigeeria kirjanik ja keskkonnakaitseaktivist, Nigeeria naftarikka deltapiirkonna ogoni hõimu poliitiline liider. 

Ta sündis 1941 Boris Nigeeria lõunarannikul ja kasvas suures tugevate hõimusidemetega perekonnas. Ta õppis Ibadani ülikoolis ja Umuahia Government College'is, kus ta hiljem õpetas. 1960. aastatel oli ta õppejõud algul Nigeeria ülikoolis, hiljem Lagose ülikoolis. 

Ta astus agressiivselt välja Nigeeria sõjaväelise režiimi ja kompanii Shell Oil vastu keskkonnakahjustuste pärast ogoni hõimu maadel. Saro-Wiwa nõudis ogoni hõimu enesemääramist ning süüdistas Nigeeria poliitikuid, hõimujuhte ja Shell Oili rüüstamises osalemises. Et teda ja tema kaaslasi vaigistada, püüti neid ära osta, ähvardati ja peksti.

Saro-Wiwa kasutas oma võitluses, luuletusi ja jutustusi, poleemikat ja situatsioonikomöödiaid televisioonis. 

Ühes kolumnis aastast 1990 kirjutab ta Maailmapanga poliitikat arvustades: 

*Peaaegu 20 aastat tagasi tutvusin ma ühel ringreisil Ameerika Ühendriikides oma perekonnanime mõningate variatsioonidega. New Yorgis kutsuti mind Sora-Wawo, Los Angeleses Sira-Wawa. Aga kõige tipp oli Atlanta, kus mind Mrs. Coretta Kingi juuresolekul tutvustati Saro-Wee-Wee'na [Saro-Piss-Piss]. Ebamugavalt lähedal tualettruumile, võiks öelda.* 

*Tol päeval olin ma valmis muutma oma nime millekski taevalikumaks, nagu Wiwa või Saros. Ma hoidusin sellest. Ajaloo huvides.*

Pärast arreteerimist kirjutas ta vanglast kirju, milles ta nägi oma saatust ette. Tema viimane näidend kandis pealkirja "On the Death of Ken Saro-Wiwa" ('Ken Saro-Wiwa surmast'). 

Protsessil, mida inimõiguste kaitse grupid hukka mõistsid, mõisteti Saro-Wiwa koos veel 8 isikuga süüdi väidetavas kaasosaluses nelja ogoni hõimupealiku mõrvas. Pealikud tapeti ühel poliitilisel kogunemisel 1994. 

Ken Saro-Wiwa ja teised hukati poomise läbi. Nende surnukehad maeti salajasse ühishauda. Säilmed ekshumeeriti 2002. Peaaegu üksmeelselt peetakse seda poliitiliseks justiitsmõrvaks.

Ken Saro-Wiwa hukkamise tõttu peatati Nigeeria liikmesus Briti Rahvaste Ühenduses.

Poeg
----

Ken Saro-Wiwa saatis jõuka mehena oma lapsed õppima Etoni-taolistesse koolidesse. Ta taotles, et nad tagasi tulles tooksid Nigeeriale kasu. Selleks andis ta neile näiteks vaheajaks lektüürinimekirja ja kamandas stiilis: "Põlvita! Kus on Piiblis öeldud, et poeg peaks isa vastu sõnakuulmatu olema?" Eriti palju ootas ta esimeselt pojalt Ken Saro-Wiwa Jr-lt (*saro* on 'esimene'). Ent poeg armastas jalgpalli ja kriketit ega tahtnud Nigeerias olla. Ta ei tahtnud ka prestiižikas kõrgkoolis õppida. Poja sõnakuulmatuse tõttu isa ja poeg võõrdusid teineteisest. 

Ken Saro-Wiwa Jr. võttis ametlikult nimeks Ken Wiwa. Sellest teatas ta isale kirja teel, kui isa oli juba vanglas. Kirja teel leppisid nad ära. Pärast isa surma läks Ken Nigeeriasse ja mattis puusärgis isa piibu ja kaks raamatut. 

2000 avaldas Ken Wiwa mälestused raamatuna "In the Shadow of a Saint" ('pühaku varjus').

Välislingid
-----------

* Ken Saro-Wiwa - Life Stories, Books, and Links (foto; oluline allikas)
**Euroopa Maleliit** (inglise keeles *European Chess Union*; lühend **ECU**) on regionaalne Euroopa (riigid, mis kuuluvad FIDE tsooni 1.1–1.9) maleliitusid ühendav assotsiatsioon.

Asutati 1985. aastal. Peakorter asub Šveitsis Hünenbergis. Euroopa Maleliidu president on 2014. aastast Zurab Azmaipharašvili. Asepresidendina tegutseb Gunnar Björnsson; viie viitsepresidendi seas on Dana Reizniece-Ozola, Eva Repková ja Ivan Sokolov. Euroopa Maleliidu peasekretär on 2014. aastast Theódoros Tsormpatzoglou.

Varem on ECU presidendi ametis olnud Kurt Jungwirth (1986–1998) ja Boris Kutin (1998–2010).

Liitu kuulub 54 rahvuslikku maleliitu, sealhulgas Eesti Maleliit.

Euroopa Maleliidu egiidi all peetakse arvukalt tiitlivõistlusi, sealhulgas:

* Euroopa individuaalsed meistrivõistlused
* Euroopa noorte meistrivõistlused
* Euroopa veteranide meistrivõistlused
* Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused
* Euroopa noorte võistkondlikud meistrivõistlused
* Euroopa Liidu lahtised meistrivõistlused
* Euroopa meistrivõistlused kiir- ja välkmales

Vaata ka
--------

* Rahvusvaheline Maleföderatsioon

Välislingid
-----------

* Euroopa Maleliidu koduleht
* Euroopa Maleliidu juhatuse liikmed. europechess.org
Kennedy väin
**Kennedy väin** (inglise *Kennedy Channel*, taani *Kennedy Kanalen*) on väin Põhja-Jäämeres Gröönimaa ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. Ta ühendab Kane'i lahte Halli lahega ja on Narese väina osa.

Väina pikkus on umbes 130 km ja laius on 24–32 km, keskmine sügavus 180–340 meetrit. Väinas on kolm saart: Taanile kuuluvad Franklini saar ja Crozieri saar ning Taani ja Kanada vaidlusalune Tartupaluk ehk Hansu saar. Väina lõunapiir ühendab Jacksoni ja Lawrence'i neeme, väina põhjapiir ühendab Bairdi ja Mortoni neeme.

Väina kaldad on asustamata. Looderannik Ellersmere'il on väga kaljune. Seal asuvat mäeahelikku nimetatakse Victoria ja Alberti mägedeks ning väina kaldal kerkib ta 1930 m kõrgusele (see pole aheliku kõrgeim tipp). Väina kagukaldaks on Gröönimaa poolsaar Washingtoni maa.

Väina nimetas Elisha Kane aastal 1854 oma teise polaarekspeditsiooni käigus, kui ta kadunud John Franklini ekspeditsiooni otsis. Pole selge, millise Kennedy auks sai väin nime. Võib-olla oli see polaaruurija William Kennedy, kellega ta kohtus paar aastat varem, kui mõlemad osalesid Franklini ekspeditsiooni otsimises, aga enamik ajaloolasi usub, et ta sai nime John Pendleton Kennedy auks, kes oli Ameerika Ühendriikide mereväeriigisekretär 1852–1853.
Lissaboni lepingu, millega anti ELTL-ile selle praegune nimi, allkirjastamine.
**Euroopa Liidu toimimise leping** (**ELTL**) on koos Euroopa Liidu lepinguga (ELL) üks kahest Euroopa Liidu aluslepingust. Seda tunti varem Euroopa Ühenduse asutamislepinguna (EÜAL).

Leping sai alguse Rooma lepinguna (täispikalt Euroopa Majandusühenduse asutamisleping), millega asutati Euroopa Majandusühendus (EMÜ) ehk Euroopa Ühendused (EÜ). Selle allkirjastasid 25. märtsil 1957 Belgia, Holland, Itaalia, Luksemburg, Lääne-Saksamaa ja Prantsusmaa. Leping jõustus 1. jaanuaril 1958. Tänapäevani on tegu ühega Euroopa Liidu (EL) kahest tähtsaimast lepingust.

Leppe nime on 1957. aastast muudetud kahel korral. Aastal 1992 sõlmitud Maastrichti lepinguga eemaldati Rooma lepingu ametlikust nimest sõna "majandus". Aastal 2009, pärast ebaõnnestunud katset luua Euroopa põhiseadus, muudeti Lissaboni lepinguga Rooma lepingu nimi praegusele kujule (Euroopa Liidu toimimise leping).

Märtsis 2011 otsustas Euroopa Ülemkogu lisada lepingu artiklile 136 uue lõike. Lõikega loodi tee euroala riikide Euroopa stabiilsusmehhanismi asutamiseks:

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| „ | Liikmesriigid, mille rahaühik on euro, võivad luua stabiilsusmehhanismi, mis võetakse kasutusele, kui see on kogu euroala stabiilsuse tagamiseks hädavajalik. Mehhanismi alusel mis tahes vajaliku finantsabi andmine toimub rangetel tingimustel. | "| Euroopa Liidu toimimise leping art 136 lg 3 |

Vaata ka
--------

* Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 101
* Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 102
* Berliini deklaratsioon (2007)
* Ühine põllumajanduspoliitika
* Euroopa Liidu neli põhivabadust

Viited
------

1. ↑  Presidency Conclusions of the Brussels European Council (21/22 June 2007). Euroopa Liidu Nõukogu, Brüssel, 20.7.2007.
2. ↑  Euroopa Majandusühenduse asutamisleping. Eur-Lex.
3. ↑  The Treaty of Lisbon. Fact Sheets on the European Union. Euroopa Parlament, 2022.
4. ↑  Euroopa Liidu toimimise lepingu konsolideeritud versioon. Eur-Lex.
**ANOBA auhind** (inglise **Award of Nordic and Baltic Animation Festivals**) on Põhjamaade ja Balti riikide animatsioonifestivale ühendava organisatsiooni ANOBA väljaantav auhind.

Auhinda annavad ühiselt välja kaheksa animafilmide festivali: Animated Dreams (Eesti), Animatricks animafilmide festival (Soome), Cosmic zoom filmifestival (Taani), Fredrikstadi animafilmide festival (Norra),Tindirindis animafilmide festival (Leedu), Odense filmifestival (Taani), Rahvusvaheline animatsiooni foorum FIA (Rootsi) ja Eksjö animafilmide festival (Rootsi).

Esimest korda anti auhind välja 2006. aastal.

Laureaadid
----------

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Aasta** | **Režissöör(id)** | **Riik** | **Originaalpealkiri** | **Eestikeelne pealkiri** |
| 2006 | Ami Lindholm |  Soome | "Ilo Irti" |  |
| 2007 | Mati Kütt |  Eesti |  | "Une instituut" |
| 2008 | Jonas Odell |  Rootsi | "Lögner" |  |
| 2009 | Olga Pärn, Priit Pärn |  Eesti |  | "Elu ilma Gabriella Ferrita" |
| 2010 | Kaspar Jancis |  Eesti |  | "Krokodill" |

Viited
------

1. ↑  "Animated Dreams kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 26. märtsil 2011.
**"Ingress"** on liitreaalsust kasutav asukohapõhine paljude osavõtjatega võrgumäng (MMOG või MMO). Mängu töötas välja Niantic, mis oli esialgu Google'i sisemine idufirma. 15. novembril 2012 avaldati mäng eranditult Androidi-seadmetele, Apple'i iOS-i versioon ilmus 14. juulil 2014. Mängul on avatud narratiiviga ulmeteemaline taustalugu. "Ingressi" peetakse ka asukohapõhiseks fitnessmänguks (exergame).

Erinevalt paljudest teistest MMOG-tüüpi mängudest toimub "Ingressis" võistlus mitte üksikmängija- vaid meeskonnapõhiselt. Mänguga liitudes saavad mängijad valida kahe fraktsiooni (*fraction*) vahel: Enlightened ('valgustatud', rohelised) või Resistance ('vastupanu', sinised). Mängijaskond "võitleb" reaalses maailmas asuvate virtuaalsete portaalide üle, mis on nähtavad ainult mängu tarkvaras. Portaalide endale võitmiseks peab agent pärismaailmas portaali asukohta liikuma. Mäng eeldab palju agentidevahelist koostööd.

Viited
------

1. ↑  Announcement on Google Plus
2. ↑  "iTunes official App shop"
3. ↑  Google’s Ingress augmented reality game quietly launches for iOS devices
4. ↑  "What is this "Niantic Project"?
5. ↑  "Ingress Lore"

Välislingid
-----------

* "Ingressi" ametlik koduleht
Cornwallise asendikaart
**Cornwallise saar** (inglise keeles *Cornwallis Island*) on Kanadale kuuluv saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Halduslikult kuulub Cornwallis Nunavuti Qikiqtaaluki piirkonda.

Lõuna pool asuvast Somerseti saarest eraldab Cornwallise saart Barrow' väin. Läänes eraldab seda Devoni saarest Wellingtoni väin ja idas asuvast Bathursti saarest McDougalli väin. Saare rannavetes on palju pisikesi saari, millest suurim on Barrow' väinas asuv Griffith. 

Saare geograafilised koordinaadid on 75°5' N, 95° W.

Cornwallise pindala on 6995 km². Saar on suuruselt maailmas 96. ja Kanada saarte hulgas 21. kohal. Tema kõrgus ulatub 359 meetrini merepinnast, aga saare kõrgeimal tipul pole nime. Saar on suhteliselt ümarik, suurim ulatus on 110 km põhjast lõunasse.

Saare lõunakaldal asuv küla Resolute (Qausuittuq) on saare ainus asula. Seal elas 2006. aastal 229 inimest. Välismaailmaga peetakse ühendust peamiselt lennujaama kaudu. Resolute on Kanada peaaegu kõige põhjapoolsem asula, üksnes Ellesmere'i maa lõunarannikul asuv Ausuittuq asub veelgi suuremal laiusel. Lisaks leidub põhja pool polaarjaamu, millest mõni on aasta läbi mehitatud.

Saare avastas 1819 William Edward Parry ja nimetas selle Suurbritannia admirali William Cornwallise järgi.

Viited
------

1. 1 2  Suur maailma atlas, lk. 124
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
Elva tänav Raudtee tänava poolt
**Elva tänav** on tänav Tartus Tammelinnas.

Elva tänav on paralleelne Riia tänavaga.

Tänav algab Raudtee tänavalt, kulgeb edela suunas ja lõpeb Raja tänaval. Tänavaga ristuvad Kungla tänav, Väike kaar, Kesk kaar, Suur kaar, Vahe tänav, Soinaste tänav, Arbi tänav ja Vapramäe tänav. Tänava pikkus on umbes 1431 m.

Tänava alguses asub Tamme staadion.

Majad Elva 3, Elva 13 ja Elva 15 on kultuurimälestised.

Tänav sai nime Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembril 1923.

Pildid
------

* Elamu Elva tn 3, 1924–1927Elamu Elva tn 3, 1924–1927
* Elamu Elva tn 13, 1924–1927Elamu Elva tn 13, 1924–1927
* Elamu Elva tn 15, 1924–1927Elamu Elva tn 15, 1924–1927
* Elamu Elva tn 23Elamu Elva tn 23

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Elva tänav** |

Vaata ka
--------

* Elva tee

Viited
------

1. ↑  Elamu Tartus Elva tn. 3, 1924-1927.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.03.2021)
2. ↑  Elamu Tartus Elva tn. 13, 1924-1927.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.03.2021)
3. ↑  Elamu Tartus Elva tn. 15, 1924-1927.a. kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 23.03.2021)
Chrystia Freeland (aastal 2017)
Chrystia Freeland (aastal 2011)
**Christina Alexandra Freeland** (sündinud 8. veebruaril 1968 Peace Riveris) on Kanada kirjanik, ajakirjanik ja poliitik, Kanada Liberaalse Partei liige. 

Ta oli alates 10. jaanuarist 2017 kuni 20. novembrini 2019 Kanada välisminister. Enne seda oli ta 4. novembrist 2015 Kanada väliskaubandusminister.

Ta sündis 1968. aastal Alberta provintsis Peace Riveris juristidest vanemate lapsena. Ta lõpetas Harvardi Ülikooli vene kirjanduse ja ajaloo bakalaureusena ja aastal 1993 sai ta Oxfordi Ülikooli Antoniuse kolledžis magistrikraadi slavistika alal.

Freeland alustas ajakirjanikutööd mittekoosseisulise korrespondendina Ukrainas, tehes kaastööd väljaannetele Financial Times, The Washington Post ja The Economist. Seejärel töötas ta Londonis väljaandes Financial Times asetoimetajana, Suurbritannia uudiste toimetajana, Moskva büroo juhina, Ida-Euroopa korrespondendina ja Financial Timesi pühapäevalisa FT.com toimetajana. Aastatel 1999–2001 töötas ta väljaandes Globe and Mail asetoimetajana, misjärel sai ta USA-s Financial Timesi direktoriks. Märtsis 2010 asus ta Thomson Reutersi toimetaja ametikohale, aprillis 2011 sai tast Thomson Reuters Digitali toimetaja. Enne lahkumist Thomson Reutersist oli ta juhtiv direktor ja tarbijauudiste toimetaja, lisaks kirjutas ta nädalaülevaateid väljaandele Globe and Mail.

26. juulil 2013 lahkus ta ajakirjandustöölt, et kandideerida Kanada Liberaalse Partei ridades Kanada parlamenti. 4. novembril 2015 kutsus Justin Trudeau ta Kanada väliskaubandusministriks.

Freeland on Venemaa välispoliitikat teravalt kritiseerinud ning avaldanud toetust Ukrainale. Ta on Venemaa sanktsiooninimekirjas alates 2014. aastast.

Isiklikku
---------

Chrystia Freeland on abielus, abikaasa Graham Bowley on ajakirjanik ja neil on kolm last. Tema isa Donald Freeland oli advokaat ja Kanada Liberaalse Partei liige. Ema Galina Freeland (neiuna Homjak) (1946–2007) oli rahvuselt ukrainlane ja sündis põgenikelaagris Bad Wörishofenis Baieris Ukraina katoliiklikus peres; ta oli advokaat ja Uue Demokraatliku Partei liige. Chrystia Freeland räägib lastega kodus ukraina keeles, ajab tööasju inglise ja prantsuse keeles; lisaks valdab ta vene, poola ja itaalia keelt.

Viited
------

1. ↑  Kanada uuel välisministril on ukraina juured ning väidetavalt on ta Vene sanktsioonide nimistus, ERR, 11. jaanuar 2017
2. ↑
3. ↑
4. ↑

Välislingid
-----------

* Chrystia Freeland Kanada parlamendi kodulehel (inglise keeles)
*