recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ēvele kirik** on luteri kirik Lätis Ēveles. See on Ēvele kihelkonnakirik.

Esimene kirik rajati Ēvele mõisa juurde 1562. aastal; esimene kirikuõpetaja oli mõisaomaniku Pärnust saabunud vend Melchior Höweln. Toonane puitkirik ei jäänud aga püsima: uus kirikuhoone tuli püstitada nii 1669. kui ka 1739. aastal.

Kuni 1745. aastal oli kirikuõpetajaks Jakob Lange.

Praegust kirikuhoonet ehitati aastatel 1814–1821. Uue kiriku esimene õpetaja oli Anton Georg Bosse, kes maalis ka esimese altarimaali. 1870. aastal tehti kirikus põhjalik remont ja kirik pühitseti uuesti; kirikut remonditi ka aastail 1902–1904. 1874. aastal annetati kirikule orel, mis nüüd on kunstimälestisena kaitse all.

Kiriku juures asuvad Otto von Mecki kabel (valmis tõenäoliselt aastal 1739) ja konfirmantide maja aastast 1901.

Viited
------

1. ↑  LELB
2. ↑  Latviešu konversācijas vārdnīca. X. sējums. Rīga : Anša Gulbja izdevniecība. 19976–19977. sleja.
3. ↑  www.vietas.lv
4. ↑  Ēveles baznīca, draudze, mācītāji un ūdens kliņģeri. Aelita Punkstiņa

Välislingid
-----------

 Ēvele kirik – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Ēvele kirik
Ēvele kihelkond

**Kirik**: Ēvele kirik  

**Abikirik**: Strenči kirik  

**Mõisad**: Ēvele kirikumõis | Ēvele mõis | Jaunjērcēni mõis | Ķeiži mõis | Ķemere mõis | Ķempēni mõis | Vecjērcēni mõis
**Gatarta** (ka **Gatartas muiža**) on küla (*vidējciems*) Lätis Smiltene piirkonnas Drusti vallas.

Küla asub valla keskosas. Gatarta jääb valla keskusest Drustist 3 ja Riiast 112 km kaugusele. Seal asub Gatarta bussipeatus. Aastail 1999–2021 kuulus küla Rauna piirkonda.

Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Gatarta mõisa peahoone, magasiait, ait ja Kundziņkrogsi kõrts. Kohaliku kaitse all on Gatarta mõisasüda, sealsed lindla, aedniku maja, jääkelder ja park.

Külas kasvab arvukalt looduskaitsealuseid põlispuid. Kaitse all on mänd ümbermõõduga 3,15 ja kõrgusega 24 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,67 ja kõrgusega 18 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,28 ja kõrgusega 20 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,28 ja kõrgusega 24 meetrit, tamm ümbermõõduga 4 ja kõrgusega 22 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,61 ja kõrgusega 22 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,8 ja kõrgusega 22 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,2 ja kõrgusega 20 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,7 ja kõrgusega 21 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,18 ja kõrgusega 24 meetrit, tamm ümbermõõduga 5,05 ja kõrgusega 21 m ja tamm ümbermõõduga 5,65 ning kõrgusega 25 meetrit.

Aastal 2007 oli külas 24 elanikku.

Gatarta kõrts

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Drusti valla asulad |
| --- |
| 
Auļukalns **·**  Baižas **·**  Briņģi **·**  **Drusti** **·**  Dūķi **·**  Gatarta **·**  Jaundrusti **·**  Mīlakšas **·**  Skripsti **·**  Tulči **·**  Vāgāni |
Seko Fofana 2020.
**Seko Mohamed Fofana** (sündinud 7. mail 1995 Pariisis) on Prantsusmaal sündinud Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Nassr.

Aastatel 2004–2010 kuulus ta Paris FC ja 2010–2013 Lorient' noortekadeemiasse. 2013. aastal liitus ta Manchester Cityga, kuid ta mängis vaid klubi noortevõistkondades. Hooajal 2014–2015 oli ta Manchester Cityst laenul Inglismaa esiliiga klubis Fulham ja 2015–2016 Prantsusmaa kõrgliiga klubis SC Bastia.

Aastatel 2016–2020 mängis Fofana Itaalia kõrgliiga klubis Udinese. 2020. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu RC Lensiga.

Suvel 2023 liitus ta ligi 19 miljoni euro eest Al Nassriga.

Aastatel 2010–2013 mängis Fofana Prantsusmaa noortekoondistes. Tänu sellele, et tema vanemad on pärit Elevandiluurannikult, sai ta võimaluse hakata koondises esindama Elevandiluurannikut. Elevandiluuranniku jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 11. novembril 2017 MM-i valikmängus Maroko vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. septembril 2019 sõprusmängus Tuneesia vastu.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 8.8.2021)
**Mīlītes** on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Matīši vallas. 

Küla asub valla põhjaosas. Asula on tekkinud endise Mīlīte mõisa keskuse juurde. Külas on Šķiņķi bussipeatus. Aastail 2006-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Mīlīte seedermänd (ümbermõõt 1,88 meetrit), Mīlīte mänd (ümbermõõt 2,81 meetrit), Mīlīte kuusk (ümbermõõt 3,81 meetrit), Ķinka allee tammed (esimese ümbermõõt 4,56 ja kõrgus 30 meetrit, teise ümbermõõt 4,06 ning kõrgus 30 meetrit) ja Mīlīte tammed (esimese ümbermõõt 4,49 meetrit, teise ümbermõõt 3,92 ning kõrgus 25 meetrit, kolmanda ümbermõõt 4,22 meetrit) on looduskaitse all.

Küla lähistel asub Baltimaade arvukaim valge toonekure pesitsuspaik. Külas asuv saunamaja Stārķu Ligzda on selle järgi nimetatud.

Viited
------

1. ↑  Autotransporta direcija
2. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
3. ↑  *Travel in Valmiera municipality*, lk. 16.

| * v
* r
Matīši valla asulad |
| --- |
| 
Bauņi **·**  **Matīši** **·**  Mīlītes **·**  Pučurga |
**Thomas Edward Yorke** (sündinud 7. oktoober 1968 Inglismaal Northamptonshire'is Wellingboroughis) on briti popmuusik. 

Ta on tuntud eeskätt ansambli Radiohead laulja ja peamise laulukirjutajana. 2006. aasta juulis ilmus tema sooloalbum "The Eraser". Instrumentidest mängib ta põhiliselt elektrikitarri, akustilist kitarri ja klaverit, kuid on mänginud ka trumme ja basskitarri. Samas on tema sooloalbumil kuulda rohkem eksperimentaalset elektroonilist muusikat.

Yorke sündis suletud vasaku silmaga. Arstide hinnangul oli tema silm halvatud ja see seisund oli pöördumatu. Silmaarst soovitas lihase siirdamist. Enne kuueaastaseks saamist tegi Yorke läbi viis silmaoperatsiooni ja tema hinnangul viimane neist ebaõnnestus, mistõttu silmalaug jäi nõrgaks ja vajus ise alla. Kuni viimase operatsioonini pidi Yorke kandma silmal sidet.

Yorke sündis keemiaseadmete müügimehe peres. Varsti pärast poja sündi kolis pere Šotimaale, kus elati, kuni Thom oli seitsmeaastane. Edaspidi kolis pere tihti, Thom käis paljudes koolides ja silma tõttu narriti teda koolis. Alles 1978. aastal jäi pere Inglismaal Oxfordshire'i krahvkonnas paikseks.

Yorke sai esimese kitarri, kui oli seitsmeaastane. Tema sõnul oli kool väljakannatatav, sest selle muusikaosakond paiknes ülejäänud koolimajast eraldi ja ta veetis seal pärast kooli palju aega. Seal kohtas ta oma tulevasi bändikaaslasi Ed O'Brienit, Phil Selwayd, Colin Greenwoodi ja Colini nooremat venda Jonny Greenwoodi. 11-aastaselt moodustas ta esimese bändi ja kirjutas oma esimese laulu. Selle bändi nimi oli On A Friday ('reedel'), sest reede oli ainus päev, mil bändil oli lubatud harjutada.

Pärast kooli lõpetamist ei läinud ta kohe edasi õppima, vaid tegi ühe aasta jooksul juhutöid. Sel ajal sattus ta liiklusõnnetusse, mis muutis ta igasuguse transpordi osas ettevaatlikuks.

Yorke elab Oxfordis koos elukaaslase Rachel Oweni ning laste Noah' (s 2001) ja Agnesega (s 2004).

Tal on kolm aastat noorem vend Andy, kes on samuti poplaulja, kuigi mitte nii edukas. Ta oli bändi Unbelievable Truth solist, hiljem proovis alustada soolokarjääri.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Thom Yorke** |

* The Eraseri koduleht
* The Eraseri MySpace
Aymeric Laporte 2014. aastal Athletic Bilbao särgis
**Aymeric Jean Louis Gerard Alphonse Laporte** (sündinud 27. mail 1994 Agenis) on Prantsusmaal sündinud Hispaania jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Nassr ja Hispaania jalgpallikoondises.

Ta liitus 2010. aastal 16-aastaselt Hispaania kõrgliiga klubiga Athletic Bilbao. Ta oli pärast Bixente Lizarazut alles teine prantsuse mängija, kes selle klubiga liitunud oli. Hispaania kõrgliigas tegi ta klubi meeskonnas debüüdi 2012. aasta detsembris. Kokku mängis ta Athletic Bilbaoga Hispaania kõrgliigas kuuel hooajal. Hooajal 2013–14 valiti ta Hispaania kõrgliiga sümboolsesse koosseisu. 2015. aastal võitis ta klubiga Hispaania superkarika.

2018. aasta jaanuaris liitus Laporte Manchester Cityga. Ülemineksumma oli 57 miljonit naelsterlingit. Tegemist oli mõlema klubi jaoks suurima üleminekuga. Kohe esimesel hooajal tuli ta klubiga Inglismaa meistriks. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 25. augustil 2018 mängus Wolverhampton Wanderersi vastu. 2018–19 tuli ta Manchester Cityga teist hooaega järjest Inglismaa meistriks. Hooajal 2018–19 valiti ta ka Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.

Suvel 2023 liitus Laporte ligi 30 miljoni euro eest Al Nassriga.

Aastatel 2011–2016 mängis ta Prantsusmaa noortekoondistes. 2021. aasta mais sai ta Hispaania kodakondsuse ja debüteeris sama aasta 4. juunil sõprusmängus Portugali vastu.

Ta on kaugelt baski päritolu.

Saavutused
----------

Athletic Bilbao
* Supercopa de España: 2015

Manchester City
* Premier League: 2017–18, 2018–19, 2020–21
* FA Cup: 2018–19
* EFL Cup: 2017–18, 2018–19, 2020–21
* FA Community Shield: 2018
* UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2020–21

Viited
------

1. ↑  "Aymeric Laporte: Manchester City sign French defender for club-record £57m". BBC Sport. 30.1.2018. Vaadatud 8.2.2019

Välislingid
-----------

 Aymeric Laporte – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
*Kaldkiri*

| * v
* r
Manchester City FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 2 Walker
* 3 Dias
* 4 Phillips
* 5 Stones
* 6 Aké
* 8 Gündoğan
* 9 Haaland
* 10 Grealish
* 14 Laporte
* 16 Rodri
* 17 De Bruyne
* 18 Ortega
* 19 Álvarez
* 20 Silva
* 21 Gómez
* 25 Akanji
* 26 Mahrez
* 31 Ederson
* 32 Perrone
* 33 Carson
* 47 Foden
* 80 Palmer
* 82 Lewis
* Treener: Guardiola

 |

| * v
* r
Hispaania koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 De Gea
* 2 Azpilicueta
* 3 D. Llorente
* 4 P. Torres
* 5 Busquets (c)
* 6 M. Llorente
* 7 Morata
* 8 Koke
* 9 Gerard
* 10 Thiago
* 11 F. Torres
* 12 García
* 13 Sánchez
* 14 Gayà
* 16 Rodri
* 17 Fabián
* 18 Alba
* 19 Olmo
* 20 Traoré
* 21 Oyarzabal
* 22 Sarabia
* 23 Simón
* 24 Laporte
* 26 Pedri
* Treener: Luis Enrique

 | Hispaania |

| * v
* r
Hispaania koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Sánchez
* 2 Azpilicueta
* 3 García
* 4 P. Torres
* 5 Busquets (c)
* 6 Llorente
* 7 Morata
* 8 Koke
* 9 Gavi
* 10 Asensio
* 11 F. Torres
* 12 Williams
* 13 Raya
* 14 Balde
* 15 Guillamón
* 16 Rodri
* 17 Pino
* 18 Alba
* 19 Soler
* 20 Carvajal
* 21 Olmo
* 22 Sarabia
* 23 Simón
* 24 Laporte
* 25 Fati
* 26 Pedri
* Treener: Luis Enrique

 | Hispaania |
**Lameussid** (*Platyhelminthes* ehk *Plathelminthes*) on kõige primitiivsem bilateraalse sümmeetriaga loomade hõimkond.

Enamik lameusse on parasiidid.

Lameusside hõimkonna mõned esindajad Ernst Haeckeli värviplaadil

Anatoomia
---------

Lameusside ühtlane või lülideks jaotunud keha on selja-kõhu suunas tugevalt lamenenud. Nende nahklihasmõik koosneb keha kattest (epiteelist) ja mitmekehalisest lihastikust. Kõik siseelundid paiknevad parenhüümis (tülbkoes) – kogu nahklihasmõiku täitvas õrnas koes.

Seedeelundkond algab keha kõhtmisel küljel paikneva suuavaga. Esinevad neel ja sool, pärak puudub. Selle asemel on arenenud kanalitekujuline erituselundkond, mida mööda vedelad jäägid eritatakse tavaliselt keha tagaotsast paikneva spetsiaalse eritusurve kaudu väliskeskkonda.

Lameusside närvisüsteemi moodustavad pikinärvitüved. Neil on arenenud meeleelundid, sealhulgas keemilise meele elundid ja fotoretseptorid, samuti erilised tasakaalu elundid. 

Lameussidel puuduvad ringe- ja hingamiselundid.

Sigimine
--------

Lameussid on mõlemasugulised loomad (hermafrodiidid).

Lameusside süstemaatika
-----------------------

Lameusside hõimkonda kuulub 4 klassi:

* Ripsussid (*Turbellaria*)
* Paelussid (*Cestoda*)
* Ainupõlvsed (*Monogenea*)
* Imiussid ehk kahepõlvsed (*Trematoda* ehk *Digenea*)

Need klassid sisaldavad umbes 360 perekonda ja 13 000 liiki.

Vaata ka
--------

* Lameusside loend

Viited
------

1. ↑   Loomade elu (esimene köide, lk 230) 1979
**Pärnu raekoda** on ajalooline Pärnu magistraadi ja Pärnu linnavolikogu ja linnavalitsuse hoone Pärnu kesklinnas aadressil Uus tänav 4 / Nikolai tänav 3. 

Hoone koosneb kahest osast: klassitsistlikus stiilis hoone aadressil Uus tänav 4 oli algselt ehtiatud kaupmees Harderi elamuks ja 1911. aastal valminud juurdeehitis aadressil Nikolai tänav 3, kus asub Pärnu linnavolikogu istungitesaal.

Ajalugu
-------

Uus-Pärnu linn (*Embeck*) tekkis Pärnu ordulinnuse ümber, kaubalinn Pärnu sai linnaõigused 1318. aastal ning linna valitsusorganina tegutses varakate linnakodanike seast valitud Pärnu raad.

Pärnu raad asus pärast keskaegse raekoja lammutamist uude hoonesse 1839. aastal, pärast Pärnu kindluse likvideerimist 1835. aastal ja linnavõimu üleandmist linna komandandilt linnakodanikest kuuluvale raele. Raad määras selle raekojaks, Pärnu foogtikohtu istungite paigaks, politsei asukohaks ja vanglaks.

1878. aasta novembris valisid Pärnu kinnisvaraomanikest maksumaksjad eneste seast linna uue võimuorgani Pärnu Linnavolikogu (Duuma), kes valis Pärnu linnapea koos linnavalitsusega. Pärnu kesklinnas, Uus tänav 4 / Nikolai tänav 3 asuvat hoonet kasutas Pärnu Linnavolikogu pärast juurdeehitise tegemist 1893. aastast.

6. juulil 1934 toimus hoones Vabariigi Valitsuse koosolek; see oli üldse teine Vabariigi Valitsuse koosolek, mis toimus väljaspool Tallinna.

Pärnu raekoja hoone koosneb kahest osast: Uue tänava äärne hoone on klassitsistlikus stiilis ning linnavolikogu ruumidega juurdeehitis Nikolai tänava küljel on 1911. aastal Riia arhitekti Wilhelm Bockslaffi projekti järgi tehtud uusgootika ja uusbaroki sugemetega juugendstiilis. Juurdeehitises asusid volikogu kantselei, linnavolinike tuba ja Pärnu linnapea kabinet.

* 
* Uue tänava äärne raekojahooneUue tänava äärne raekojahoone
* Bockslaffi projekti järgi valminud juurdeehitisBockslaffi projekti järgi valminud juurdeehitis

Vaata
-----

* Pärnu ajalugu
* Raekoda
* Pärnu Linnagalerii

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pärnu raekoda** |

* Pärnu raekoda kultuurimälestiste riiklikus registris
* Pärnu Raekoda, www.parnu.ee
Logo
2014. aastal juulis oli volapükikeelses Vikipeedias 94 231 koordinaatidega varustatud artiklit, mis paigutusid maailma kaardil järgnevalt
**Volapükikeelne Vikipeedia** (volapüki keeles *Vükiped Volapükik*) on Vikipeedia volapükikeelne versioon.

Volapükikeelne Vikipeedia loodi 2003. aasta veebruaris, aktiivne tegevus algas 2004. aasta jaanuaris.

Seal on 34 754 artiklit, millega see on artiklite arvult 108. keeleversioon, ja 151 206 lehekülge. Seal on 34 455 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 38) ja 2 administraatorit.

2007. aastal algul lõi Brasiilia lingvist Sérgio Meira arvutiprogrammi SmeiraBot, millega asus samal aastal looma massiliselt lühikesi artikleid peamiselt Prantsusmaa, Itaalia ja USA linnade kohta ning 7. septembril 2007 ületas volapükikeelne Vikipeedia 15. keeleversioonina 100 000 artikli piiri, kuigi veel juunis oli seal olnud ainult umbes 5000 artiklit. SmeiraBot lõpetas tegevuse aprillis 2008 pärast 1,15 miljoni muudatuse tegemist. Keeleversiooni suur hulk botiga loodud artikleid kutsus esile laiema arutelu arvutiprogrammide rollist Vikipeedia arendmisel ja rohkelt kriitikat lihtsalt kvantiteedile keskendumise eest. 

2022. aasta seisuga oli enamik botiartiklitest kustutatud.

Viited
------

1. ↑  All Wikipedias ordered by number of articles

Välislingid
-----------

* Volapükikeelne Vikipeedia
Jumalaema kaitsmine. 1360. aastate ikoon Suzdali Pokrovi kloostrist. Tretjakovi galerii
Jumalaema kaitsmine. Rahvalikus laadis Vene ikoon
**Jumalasünnitaja Ikkaneitsi Maarja kaitsmine** ehk **Jumalaema kaitsmine** (kirikuslaavi keeles Покровъ *Pokrov* 'kate', 'linik', 'kaitse'; kreeka keeles Αγία Σκέπη *Agia Sképē* 'püha katmine') on kristlik Jumalaema püha, mida tähistatakse õigeusu ja idakatoliku kirikutes. Gregoriuse kalendri järgi on püha 1. oktoobril, Juliuse kalendri järgi 14. oktoobril.

Pärimus
-------

Püha tagapõhjaks on sündmused, milles Jumalaema eestkoste on ilmsiks tulnud. Pärimuse järgi ilmus 10. sajandil neitsi Maarja õndsale Andreasele Konstantinoopolist, kes oli sinna orjaks müüdud, ajal, mil türklased linna piirasid. Eeslinnas asuvas Blachernae Maarja kirikus, kus asub ka Jumalaema rüü reliikvia, nägi Andreas Jumalaema inglite ja pühakute saatel põlvitamas ja seejärel oma linikut või mantlit kirikusse kogunenud usklike kohal laotamas. Kui Andreas ja tema kaaslane Ananias nägemustest teistele jutustas, lõppes piiramine ja vaenlane taganes linna alt.

Venemaal ja mujal slaavi maades tähistatakse Jumalaema kaitsmise püha juba alates 12. sajandist ja see on üks kaheteistkümnest suurest pühast. Vürst Andrei Bogoljubskit kõnetas Jumalaema ilmumise lugu Kristuse pärast meeletule Andreasele ja ta kujundas selle põhjal püha, mille käigus kuulutas oma Kesk-Venemaa riigi ja selle pealinna Vladimiri Jumalaema kaitse all olevaks.

Ikonograafia
------------

Jumalaema kaitsmise ikonograafiat ei leidu Bütsantsi kunstis, vaid ainult Vana-Vene ikoonidel. Neil kujutatakse Maarjat ikooni ülemises osas võlvitud kirikuruumis, teda ümbritseb aupaiste ja tema käed on palveks tõstetud. Olemas on kaks ikonograafilist lahendust. Vanem neist pärineb Vladimiri-Suzdali aladelt ja sellel hoiab Jumalaema ise oma kaitsvat linikut vaga rahva üle. Hilisemas lahenduses, mis kujunes välja Novgorodis ja levis sealt kõikjale Põhja-Venemaale, hoiavad kaks inglit linikut Maarja kohal, samal ajal õnnistab teda Kristus. Maarja ümber on pühakud; ikooni alumises osas on askeediriietes Andreas, kes pöördub oma kaaslase poole, ning hulk usklikke, nende seas vahetevahel ka donaatorid. Teises servas võib olla kujutataud ka Romanos Kauniltlaulja, kes sai oma ande Jumalaemalt ja kelle Blachernae kirikuga seotud lugu põimus ikoonidel Jumalaema kaitsmisega.

Eestis
------

Jumalaema kaitsmisele on pühitsetud EAÕK Karula Jumalaema Kaitsmise kirik, Tornimäe Neitsi Maria Kaitsmise kirik ja Märjamaa Jumalaema Kaitsmise kirik (varemeis), samuti MPEÕK Nina Jumalaema Kaitsmise kirik ja Kiviõli Jumalaema Kaitsmise kirik.

Setumaal on Jumalasünnitaja kaitsmise püha läbi põimunud vana kalendri mihklipäeva ja lõikustänupühaga. Seepärast kutsutakse seda seal ka *maamihklipäiv* ja Usinitsa püha, sest Jumalaema kaitsmisele on pühitsetud Usinitsa tsässon.

Vaata ka
--------

* Kaitsemantlimadonna
* Jumalaema Kaitsmise kirik
* Jumalaema rüü toomise püha

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Poloda Helü, nr. 10, 1 oktoober 2015
**Idus** on küla (*mazciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas. Küla asub merepinnast 63 meetri kõrgusel ja jääb valla keskusest Sēļist 7,5, endisest piirkonnakeskusest Mazsalacast 10 ja Riiast 159 kaugusele.

Külast läheb läbi maantee P21. Seal asuvad Iduse bussipeatused.

Idus on tekkinud endise Iduse mõisa (*Idwen*) keskuse juurde. Kuni aastani 1949 asus seal Iduse valla halduskeskus. Aastail 2009-2021 kuulus küla Mazsalaca piirkonda.

Külas kasvav Iduse pargi lehis (Euroopa lehis, ümbermõõt 3,72 meetri) on looduskaitse all.

Aastal 2008 oli külas 28 elanikku, aastal 2015 oli seal 15 elanikku, nagu ka aastal 2020.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Sēļi valla asulad |
| --- |
| 
Idus **·**  Pantene **·**  Pilāti **·**  **Sēļi** |
Albert Edelfelti joonistus *Nõmmekingsepad* (1876).
**"Nõmmekingsepad"** on Aleksis Kivi näidend, mis ilmus 1864. aastal. Eesti keelde tõlkis selle Friedebert Tuglas (1934; 2. trükk 1957).

Näidendi põhjal on valminud ka mitu filmi:

* "Nõmmekingsepad", Erkki Karu film aastast 1923
* "Nõmmekingsepad", Wilho Ilmari film aastast 1938
* "Nõmmekingsepad", Valentin Vaala film aastast 1957

"Nõmmekingsepad" Eesti teatris
------------------------------

Eestis on Aleksis Kivi näidendit "Nõmmekingsepad" lavastatud Linnateatris ja Rakvere Teatris. 

Linnateatris esietendus 22. septembril 1974. Lavastaja Mikk Mikiver, kunstnik Aime Unt. 

Osatäitjad:

* Sepeteus – Enn Kraam
* Topias – Ants Eskola
* Martta – Lisl Lindau
* Esko – Ivo Eensalu
* Iivari – Lauri Nebel
* Niko – Ants Vain
* Jaana – Marje Metsur
* Mikko Vilkastus – Tõnu Saar
* Kristo – Paul Laasik
* Karri – Rudolf Allabert
* Kreeta – Helgi Ilo
* Sakeri – Karl Kalkun
* Jaakko – Siim Rulli
* Antres – Tõnu Mikiver
* Teemu – Jüri Aarma
* Erikki – Margus Tuuling
* Kõrtsimees – Kaarel Kilvet

Rakvere teatris esietendus 2000. aastal. Lavastaja Ingo Normet, kujundaja Vadim Fomitšev.
**Saue Muusikakooli Puhkpilliorkester** on orkester, mis on välja kasvanud 1993. aastal Saue Saue Keskkoolis tegutsemist alustanud vaskpilliorkestrist **Saue Yamaha Brass Band**. Orkestri esialgne nimi kajastas grupiõppemetoodikat, millel põhines sealne vaskpilliõpetus. Õppijad olid peamiselt algkooli õpilased.

Saue Muusikakooli loomisel 1996. aastal hakkas orkester seal tegutsema. Orkestri algne koosseis koosnes ainult vaskpillidest, kuid aja jooksul lisati puupille ja löökpille. Tänapäeval on puhkpilliorkester integreeritud muusikakooli puhk- ja löökpillide õppekavadesse. Lisaks pillimänguoskuse arendamisele saavad noored orkestrandid osaleda suuremas muusikalises kollektiivis. Samuti õpivad nad hindama esteetilisi väärtusi ja arendama loovust muusika tõlgendamisel.

Orkestri repertuaar on valitud nii, et see looks võimalused orkestri kaasamiseks piirkonna avalikel üritustel, andes sellega oma panuse kohaliku kultuurielu rikastamisse. Saue Muusikakooli Puhkpilliorkestril on olnud oluline roll nii noorte muusikute arengu kui ka kohaliku puhkpillimuusika traditsiooni edendamise seisukohalt.

Orkestri looja, muusikaline juht ja dirigent on Harry Illak. Aastatel 2001–2008 oli orkestri dirigent Sirly Illak-Oluvere.
Lamimulla profill, Tomi jõe lamm
**Lammimullad** ehk **alluviaalmullad** on mullad, mis tekivad pinnavee ladestumise tulemusel.  Lammimullad asuvad enamasti jõgede ääres, lammidel, deltadel, ojaterrassidel ja loopealsetel.  Eesti pinnasel olevatest muldadest moodustavad lammimullad 1% muldkattest, asudes suures osas Emajõe Suursoo, Kasari ja Taheva piirkondades.

Moodustumine
------------

Lammimuldadele iseärasuseks on mulla moodustumine, mis toimub pika kivimite muundamise tulemusel ja võib võtta aega koguni aastatuhandeid.  Muld kujuneb sagedaste üleujutuste ja nendega kaasnevate setete kuhjumisel.  Muldade tekkele võivad kaasa aidata ka metsade raie, maade kündmine ning ehitustegevus, mis suurendavad kõrgustike erosiooni ning setted hakkavad liikuma allavoolu ladustumisalale.

Mulla profiil
-------------

Lammimullad on väga toitainerikkad ja võivad sisaldada ka raskmetalle.  Muld on toitevee pideva rikastamise tulemusel ühed viljakamaid pinnased looduses.  Toitveega on lammimullad rohkelt küllastunud kevadiste üleujutuste ajal. Sisalduselt koosneb lammimuld kruusast, liivast ja mudast. Lammimullad on kaetud enamasti looduslike rohumaadega, mis loovad eeldused kamardumisprotsessile.  Kõikide lammimuldadele on iseloomulik toorhuumuslik huumuskate süsinikusisaldusega 3,0–3,5%.

Lammimulla liigitus
-------------------

Liigitus sõltub mulla gleistumise ja turba akumuleerimise järgi.  Võimalik on eristada kolme liiki lammimuldasid: 

* Gleistunud lammimullad (tüüpprofiil AA-Cag) – gleistumise tunnused esinevad profiili alumises osas
* Lammi-gleimullad (tüüpprofiil ATa-CaG) – alaliselt liigniisked
* Lammi-turvastunud mullad (tüüpprofiil Ta-CaG) – moodustunud turbahorisondi tüsedus 30 cm.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Ricker, M (15. veebruar 2020). "What are alluvial soils". Vaadatud 10.05.2021.
2. 1 2 3 4 5 6  Astover, A. Kõlli, R. Roostalu, H. Reintam, E. Leedu, E. (2012). *Mullateadus*. Tartu.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
3. 1 2  Thompson, C. 1. "Properties of Alluvial Soils". Vaadatud 10.05.2021. `{{netiviide}}`: kontrolli parameetri `|url=` väärtust (juhend)[*alaline kõdulink*]
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; filmi kohta vaata artiklit Veemaailm (film)* |

---

Kunstniku kujutis ookeaniplaneedist
**Ookeaniplaneet** ehk **veemaailm** on hüpoteetiline eksoplaneedi tüüp, mille pind on tervenisti kaetud veega. Teadaolevatest planeetidest on kõige tõenäolisemalt veemaailm Päikesesüsteemi-väline planeet Gliese 1214 b.

Teke
----

2003. aastal pakkusid astrofüüsikud Marc Kucher ning Alan Léger välja teooria, kuidas ookeaniplaneedid sünnivad. See on järgmine: planetaarsed taevakehad, mis tekivad tähesüsteemi äärealadel, koosnevad algfaasis massi järgi suures plaanis pooleldi veejääst ning pooleldi kivist. Päikesesüsteemi tekke simulatsioonid on näidanud, et üldiselt planeedid liiguvad tekkimise käigus Päikesele lähemale või sellest kaugemale. Seega on võimalik, et jäine planeet liigub orbiidile, kus jää sulab vedelasse olekusse ning planeet muutub ookeaniplaneediks.

Struktuur
---------

Kui planeet on tähele piisavalt lähedal, võib sealne vesi ületada keemistemperatuuri ning muutuda ülekriitiliseks fluidumiks. Isegi jahedamatel ookeaniplaneetidel võib atmosfäär olla tunduvat tihedam kui Maal ning koosneda suures osas veeaurust. See põhjustaks planeedil tugevat kasvuhooneefekti.

Väiksematel ookeaniplaneetidel oleks hõredam atmosfäär ning nõrgem gravitatsioon kui suurtel. Seetõttu auruks vesi seal tunduvalt kergemini kui suuremates veemaailmades.

Väiksematel planeetidel võiksid nõrgema gravitatsiooni tõttu teoreetiliselt esineda kõrgemad lained kui suurematel.

Kultuuriline mõju
-----------------

Ookeaniplaneedid on tegevuskohtadeks mitmetes fantaasiateostes, nende hulgas on:

### Filmid

* Veemaailm (1995)
* Tähtedevaheline (2014)

Viited
------

1. ↑  "Water Worlds and Ocean Planets". *Solsation.com*. 2013. Vaadatud 07.01.2016.
2. ↑  David Charbonneau; Zachory K. Berta; Jonathan Irwin; Christopher J. Burke; et al. (2009). "A super-Earth transiting a nearby low-mass star". *Nature* **462** (17 December 2009): 891–894. arXiv:0912.3229. Bibcode:2009Natur.462..891C PMID 20016595. Vaadatud 15.12.2009.
3. ↑  Kuchner, Seager; Hier-Majumder, M.; Militzer, C. A. (2007). "Mass–radius relationships for solid exoplanets". *The Astrophysical Journal* **669** (2): 1279–1297.arXiv:0707.2895. Bibcode:2007ApJ...669.1279S
4. ↑  Kuchner, Marc (2003). "Volatile-rich Earth-Mass Planets in the Habitable Zone".*Astrophysical Journal* **596**: L105–L108. arXiv:astro-ph/0303186.Bibcode:2003ApJ...596L.105K.
5. 1 2  Léger, Alain (2004). "A New Family of Planets ? "Ocean Planets"". *Icarus* **169**(2): 499–504. arXiv:astro-ph/0308324. Bibcode:2004Icar..169..499L.
6. ↑  http://www.imdb.com/title/tt0114898/
7. ↑   Vaadatud 23.03.2016.
**Krasnystawi maakond** (poola keeles *powiat krasnostawski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Krasnystawi linnas.

1946. aastal taastatud Krasnystawi maakond likvideeriti 1975. aastal. Krasnystawi maakond taasloodi haldusreformi käigus 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Izbica ja Krasnystaw.

Krasnystawi maakonnas on üheksa valda:

* Fajsławice vald
* Gorzkówi vald
* Izbica vald
* Kraśniczyni vald
* Krasnystawi vald
* Łopiennik Górny vald
* Rudniki vald
* Siennica Różana vald
* Żółkiewka vald

Viited
------

1. ↑  Krasnystaw – historia miasta Teatr NN. Leksykon. Vaadatud 2. septembril 2023

Lublini vojevoodkonna vapp
Lublini vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Chełm |
Biała Podlaska |
Lublin |
Zamość  

**maakonnad:** Biała Podlaska |
Biłgoraj |
Chełm |
Hrubieszów |
Janów Lubelski |
Kraśnik |
Krasnystaw |
Łęczna |
Lubartów |
Lublin |
Łuków |
Opole Lubelskie |
Parczew |
Puławy |
Radzyń Podlaski |
Ryki |
Świdnik |
Zamość |
Tomaszów Lubelski |
Włodawa |
Tõrva Gümnaasiumi hoone aadressil Puiestee tänav 1, kus tegutses Tõrva Muusikakool aastatel 1985-2023
**Tõrva Muusikakool** on muusikakool Valga maakonnas Tõrvas aadressil Männiku tänav 5.

1981. aasta sügisel alustas Tõrvas tegevust Valga Lastemuusikakooli filiaal. 1. septembril 1985 avas Tõrva Keskkooli (aadressil Puiestee tänav 1) ruumides uksed iseseisev *Tõrva Lastemuusikakool* (42. lastemuusikakool Eestis). 1992. aastal nimetati Tõrva Lastemuusikakool ümber **Tõrva Muusikakooliks**.

Koolil on sõprussidemed Rootsis asuva Essunga Muusikakooliga. 

Tõrva muusikakoolist on saanud muusikalise alushariduse mitmed tunnustatud muusikud: Rahvusooper Estonia solist, tenor Urmas Põldma, vabakutseline laulja Hille Sillaots-Kurm, Tallinna Huvikeskuse Kullo Ellerheina mudilas- ja lastekoori dirigent ning Vanalinna Hariduskolleegiumi õpetaja Mallika Veeperv, Rapla Muusikakooli viiuliõpetaja Maiken Mikk-Pajupuu, koorijuht ja muusikaõpetaja Eve Paap, Valga Muusikakooli ja Viljandi Muusikakooli löökpilliõpetaja ja ansamblist Kristo Joosep, viiuliõpetaja Lauri Orgse, muusikaõpetaja Anna-Maria Orgse, muusikaõpetaja Heli Järv, Vanemuine teatri orkestrant ja Elva Muusikakooli löökpilliõpetaja Ilmar Varjun, Valga muusikalitrupi Kungla asutaja, muusikajuht ja lavastaja Siiri Kravtsov-Põldsaar, metsosopran Monika-Evelin Liiv, poplaulja Gertu Pabbo.

Direktorid
----------

* 1985–2006 Aino Orgse

* 2007–... Thea Leitmaa

Viited
------

1. 1 2  Ülevaade Tõrva Muusikakooli ajaloost. Tõrva Muusikakoolist Tõrva valla veebisaidil.
2. ↑   (vaadatud 13.01.2016)

Välislingid
-----------

* Tõrva Muusikakoolist Tõrva valla veebisaidil
* Tõrva Muusikakooli Facebooki lehekülg
Ernst Blessig
**Ernst Friedrich Blessig** (12/24. detsember 1859 Peterburi – 22. aprill 1940 Tartu) oli Eesti arst (oftalmoloog).

Ernst Blessig oli Frederic Johann Blessigi (1816–1887) ja Wilhelmina Amburgeri (1822–1898) noorem poeg. Ta õppis Peterburis erakoolis ning aastatel 1877–1885 Tartu Ülikoolis arstiteadust. Pärast seda töötas ta Peterburi silmahaiglas. Aastatel 1887–1888 täiendas ta ennast Saksamaal. 1888. aastast oli ta Peterburi silmahaigla kirurg ning alates 1900. aastast selle juhataja. 1918. aastal lahkus ta Peterburist ja pöördus Tartusse.

1921–1929 Tartu Ülikooli silmahaiguste professor. Blessig uuris glaukoomi ja teisi silmahaigusi. 1921. aastal oli ta üks Eesti Pimedate Hoolekande Seltsi "Pimedate abi" asutajaid.

Ernst Blessig oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Elise Augusta Moritz, kellega Blessig abiellus 1891. aastal Peterburis. Naine suri 1914. aastal tuberkuloosi. Teist korda abiellus ta 1927. aastal Tartus Dagmar Amalie Kochiga. Kummastki abielust lapsi ei sündinud.

Blessigi mälestus
-----------------

Blessigi haud Tartus Raadi kalmistul
Eesti Pimedate Muuseum paigaldas 1990. aastal tema kalmule Raadi kalmistul hauatähise: graniitkivile kinnitatud kaks pronksplaati, ühel tema nimi, ladinakeelne ametinimetus, sünni ja surma kuupäevad, teisel vähendatud koopia Tartu Ülikooli Silmakliiniku fuajees asuvast skulptor Aleksander Elleri loodud bareljeefist "Pimedat viiakse Hygieia juurde". Hauatähise kujundas kunstnik Ado Koch. 2005. aastal varastati tähiselt pronksplaadid. Eesti Pimedate Muuseum, Tartu Nägemisvaegurite Arenduskeskus ja Tartu Ülikooli Silmakliinik taastasid hauatähise 2006. aastal.

Viited
------

1. 1 2  ""A History of the Blessig Family"" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2010. Vaadatud 21. jaanuaril 2012.
2. 1 2  "Kaks üritust jõulukuises Emajõelinnas" Põhja-Eesti Pimedate Ühingu infoleht "Kuukiir", jaanuar 2007
**Mõttekeel** ehk **mentalees** (ladina keeles *lingua mentis*) on hüpoteetiline loomuliku keele eelne keel, milles toimub mõtlemine. 

Hüpotees mõttekeele olemasolust oli olemas juba Vana-Kreekas: Platon võrdles mõtlemist lugemisega hingeraamatust ning Aristoteles leidis, et kõneldud sõnad on üksnes vaimsete olekute märgid (*Zeichen für Geisteszustände*).

18. sajandil postuleerib iseennast interpreteeriva mõttekeele olemasolu Gottfried Wilhelm Leibniz.

Mõttekeelealase diskussiooni taaskäivitas Gilbert Harman oma 1973. aastal ilmunud artiklis "Mõte" (*Thought*) ja jätkas Jerry Fodor oma 1975. aastal ilmunud raamatus "Mõttekeel" (*The Language of Thought*). 

Ansgar Beckermann võtab mõttekeele hüpoteesi kokku järgmiselt:

(1) Vaimsed representatsioonid on struktureeritud (*Mentale Repräsentationen sind strukturiert*).
(2) Nende struktuuride osad on 'liigutatavad': need osad (tüpiseeritavad osad) võivad esineda erinevates representatsioonides (*Die Teile dieser Strukturen sind ‚transportierbar‘; dieselben Teile (d. h. typidentische Teile) können in verschiedenen Repräsentationen auftreten*).
(3) Vaimsetel representatsioonidel on kompositsiooniline semantika. Komplekssete representatsioonide tähendus tuleneb reeglipäraselt osade tähendustest (*Mentale Repräsentationen haben eine kompositionale Semantik; die Bedeutung komplexer Repräsentationen ergibt sich in regelhafter Weise aus der Bedeutung der Teile*).
Mõttekeel omab struktuuri, mis koosneb tähendust kandvatest osadest (nagu loomulik keel sõnadest). Need tähendust kandvad osad võivad esineda erinevates representatsioonides, nii nagu ka sõnad või lausekatkendid võivad esineda erinevates lausetes. Mõttekeel erineb loomulikest keeltest selle poolest, et ta ei ole akustiliselt või visuaalselt realiseeritav, meenutades pigem neuronaalset bitimustrit arvutimälus. 

Mõttekeele hüpoteesi eesmärk on viia kokku füsikalism ja intentsionaalne realism. Nii on võimalik selgitada, kuidas kausaalselt toimivad propositsioonilised hoiakud (*propositionale Einstellung*) (nagu soovid, veendumused jne.) füüsiliselt realiseeruvad ja eelnevad sellistele nähtustele nagu kvaalid (*Qualia*), unenäod, auditiivsed ja visuaalsed ettekujutused. 

Et selliseid propositsioonilisi hoiakuid realiseerida, eeldab mõttekeel vaimse arvutusmudeli olemasolu. See mudel postuleerib, et inimese vaim töötab teatud mõttes nagu arvuti. Mõtteid võiks võrrelda arvutuslike sammudega, mis toimivad keele osade süntaktiliste omaduste pinnal (vaata ka von Neumanni arhitektuur.

Viited
------

1. ↑  Harman, G. (1973): *Thought.* Princeton, NJ.
2. ↑  Ansgar Beckermann: *Analytische Einführung in die Philosophie des Geistes.* 2. Auflage. De Gruyter, Berlin 2001, S. 284, ISBN 3-11-017065-5
**Karl Koljo** (5. september 1897 Patküla vald, Helme kihelkond – 9. detsember 1986 Burlington, Vermont, USA) oli eesti haridustegelane.

1917. aastal lõpetas ta Tartu Õpetajate Seminari. 1924. aastal asus õppima Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda, hiljem läks üle õigusteaduskonda, mille lõpetas 1928. aastal. 1932. aastal sai eesti keele ja kirjanduse alal gümnaasiumi õpetaja kutse.

Aastatel 1917–1918 töötas Tallinnas Jaan Kirsipuu Eraprogümnaasiumis õpetajana. 1918–1919 võttis osa Vabadussõjast, teenis Omakaitses ja Tallinna kaitsepataljonis. Aastatel 1919–1934 töötas Tallinna Reaalkooli õpetajana, 1934–1935 samas inspektorina. Aastatel 1935–1936 oli ta Haridusministeeriumi teaduse ja kunsti osakonna direktor. 1936–1940 oli ta Tallinna Reaalkooli direktor, 1940–1944 Tallinna 10. Keskkooli direktor.

Ta oli ka Tallinna Meestelaulu Seltsi juhatuse liige ja Kaarli koguduse juhatuse liige.

1944. aastal emigreerus Saksamaale. Aastatel 1944–1950 oli Augsburgis Eesti gümnaasiumi õpetaja ja direktor. 1950. aastal siirdus edasi USA-sse. Aastatel 1954–1971 töötas Cornell Medical College'is.

Tunnustus
---------

* 1938 Valgetähe III klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Tallinna Reaalkool. Karl Koljo
2. ↑  Karl Koljo nimetati teaduse- ja kunstiosakonna direktoriks. Uus Eesti, 21. september 1935
3. ↑  Tallinna Nõmme Gümnaasium. Direktorid
4. ↑  TLÜAR väliseesti isikud. Koljo, Karl
5. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 15585
Raiesmik Laupa külas 2023. aastal
**Raiesmik** ehk **raiestik** ehk **kännustik** (inglise *clear cut area*) on valdavalt metsanduses kasutatav termin metsamaa kohta, mis jääb järele pärast metsa lageraiet kuni uue metsapõlvkonna võrade liitumiseni. Ka metsamaa, kus puuvõrade liitus on raietega viidud alla 30 protsendi.

Raiesmik peale lageraiet Lõuna-Soomes
Raiesmik seemnepuu-mändidega Lõuna-Soomes
Raiesmikel muutub esialgse metsaeluga võrreldes nii mikrokliima, valgusolud kui ka muldade niiskus- ja toiterežiim aga ka taimestik (näiteks Eestis metsmaasika välu) ja loomastik (näiteks Eestis harilike rästikute elupaigana). 

Raiesmiku edasine areng sõltub ka maaomaniku rahalisest olukorrast. Tavaliselt jäetakse väiksematele raiesmikele mõned üksikud puud seemnepuudeks (näiteks männiku raiesmikul männipuud).

Vaata ka
--------

* raie
* raiefond
* raiepilet
* raiering
* raievanus

Viited
------

1. ↑  Eesti nõukogude entsüklopeedia. 6. köide: PAIS-RUMO. Tallinn: Valgus, 1974, lk 399.
2. ↑  Sissekanne Eesti entsüklopeedias
3. ↑  Vabariigi valitsuse määrus, Kõlvikute kaardi ning maa kvaliteedi ja hindamise kaardi koostamise korra kinnitamine,120. Veebiversioon (vaadatud 06.12.2013)

Välislingid
-----------

* Urmas Peterson, Kümne aasta raiesmikud satelliidipiltidel Eesti Loodus, 04/2003
**Gonzalo Jordy Plata Jiménez** (sündinud 1. novembril 2000 Guayaquilis) on Ecuadori jalgpallur, kes mängib äärepoolikuna Hispaania kõrgliigaklubis Valladolidi Real ja Ecuadori jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Ecuadori klubis Independiente del Valle, debüteerides Ecuadori kõrgliigas 2018. aastal.

2019. aastal liitus ta Portugali kõrgliigaklubiga Lissaboni Sporting. 2021. aasta augustis läks ta Sportingust laenule Valladolidi Reali. Hooajal 2021/22 lõi Plata Hispaania esiliigas kuus värvat ja kindlustas klubiga pääsu Hispaania kõrgliigasse. 2022. aasta juulis sõlmis ta Valladolidi Realiga püsiva viieaastase lepingu.

2019. aastal saavutas Plata Ecuadori kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Plata lõi turniiril kaks väravat ja pälvis Pronkspalli auhinna. Ta lõi turniiril kaks väravat: esimese viimases alagrupimängus Mehhiko vastu (see oli seejuures ainus Ecuadori mängija löödud värav alagrupiturniiril; teine värav tuli omaväravast) ja teises kaheksandikfinaalis penaltist Uruguay vastu. Ecuadori jalgpallikoondises tegi Plata debüüdi 5. septembril 2019 sõprusmängus Peruu vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus viis päeva hiljem sõprusmängus Boliivia vastu. 2021. aasta Copa América teises alagrupimängus lõi ta värava Venezuela vastu.

Saavutused
----------

Sporting CP
* Primeira Liga: 2020–21
* Taça da Liga: 2020–21

Viited
------

1. ↑  "Oficial: Plata em definitivo no Valladolid (Espanha)". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuli 2022. Vaadatud 20. novembril 2022.
2. ↑   (vaadatud 20.11.2022)

| * v
* r
Ecuadori koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Galíndez
* 2 Torres
* 3 Hincapié
* 4 Arboleda
* 5 Cifuentes
* 6 Pacho
* 7 Estupiñán
* 8 Gruezo
* 9 Ay. Preciado
* 10 Ibarra
* 11 Estrada
* 12 Ramírez
* 13 Valencia (c)
* 14 Arreaga
* 15 Mena
* 16 Sarmiento
* 17 Án. Preciado
* 18 Palacios
* 19 Plata
* 20 Méndez
* 21 Franco
* 22 Domínguez
* 23 Caicedo
* 24 Reasco
* 25 Porozo
* 26 Rodríguez
* Treener: Alfaro

 | Ecuador |
**Tärpentin** ehk **puhastatud tärpentiniõli** on osade okaspuude vaigust valmistatav õline vedelik.

Seda saadakse vaigukäikudest kogutud okaspuuvaigust veeaurdestillatsiooni abil ning puidust ekstraheerides või uttes, samuti puidu keemilise töötluse kõrvalsaadusena. Tärpentini nimi tuleneb tärpentinipistaatsia ehk õlipistaatsia kreekakeelsest nimetusest *τερεβινθίνη*.

Tärpentini tunti juba antiikajal. Toona valmistati seda okaspuude, eelkõige kuuse ja männi vaigust utmise teel.

Hiljem õpiti puidu utmisel lisaks tõrvale koguma ka lenduvat ja tugevasti haisvat tärpentinifraktsiooni. Sel moel toodetud tärpentinil oli oksüdeerivaid omadusi, mil oli oluline osa õlimaalitehnika arengus. Värvipigment segati värnitsa ja tärpentiniga. Tärpentini oksüdeeriva mõju tõttu värv kuivas kiiremini.

Herty süsteem okaspuult tärpentini kogumiseks, Põhja-Floridas USA-s u 1936
Tärpentini toodetakse ka järgmistelt männipuu liikidelt kogutavat vaigust: harilik mänd, mägimänd, must mänd, merimänd ja pikaokkaline mänd (*P. palustris*).

Suuremõõduline tärpentinitootmine algas tselluloositööstuse arenedes, kui seda hakati tootma puidujäätmeist. Tärpentini kasutati peamiselt värvitööstuses lahusti ja vedeldajana. Tänapäeval tarvitatakse puutärpentini keemia- ja kosmeetikatööstuses, näiteks kampri, määrdeõlide, lõhnaainete ja vaikude valmistamiseks.

Vaata ka
--------

* kampol
* tõrv

Viited
------

1. ↑  Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 706,Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010
2. ↑  Ain Raal,"Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 707,Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

Välislingid
-----------

* Sissekanne Eesti Entsüklopeedias
Keskuse käiseembleem
**NATO Strateegilise Kommunikatsiooni Kompetentsi Keskus** (NATO StratCom COE – NATO Strategic Communications Centre of Excellence) on mitut riiki hõlmav, NATO poolt akrediteeritud rahvusvaheline organisatsioon, mis ei ole osa NATO struktuurist ega allu ühelegi NATO üksusele.

Riias, Lätis asuv NATO StratCom COE aitab kaasa alliansi ja liitlaste riikide strateegiliste kommunikatsiooni võime parandamisele. Strateegiline kommunikatsioon on alliansi poliitiliste ja sõjaliste eesmärkide saavutamiseks tehtavate jõupingutuste lahutamatu osa, seetõttu on järjest olulisem, et allianss suhtleks asjakohaselt, õigeaegselt, täpselt ja kindlalt oma muutuvatest rollidest, eesmärkidest ja missioonidest.

Keskuse ülesanne on anda panus NATO, NATO liitlaste ja NATO partnerite strateegilistesse kommunikatsiooni võimekuste arendamisse. Keskuse tugevus põhineb rahvusvahelise ja sektoritevahelise võimekuse, nii tsiviil- kui ka militaar-, era- kui ka akadeemiliste kogemuste sidumine tänapäevaste tehnoloogiate kasutamisega, sealhulgas virtuaalsete vahendite kasutamine analüüsiks, uuringuteks kui ka järelduste tegemiseks.

NATO StratCom COE keskuse moodustavad mitmekülgse taustaga rahvusvahelised eksperdid, kelle hulgas on nii sõjaväe, valitsuse kui ka akadeemilise taustaga asjatundjaid: koolitajaid, õpetajaid, analüütikuid ja teadlasi.

Keskust mehitavad ja rahastavad selles osalejad riigid ja ka partnerid. NATO StratCom COE asutajaliikmed on Läti, Eesti, Saksamaa, Itaalia, Leedu, Poola ja Ühendkuningriik. Holland, Soome, Rootsi ja Kanada ühinesid hiljem, lisaks on Prantsusmaa ja Slovakkia lõpetamas keskusega liitumise protseduuri.

Välislingid
-----------

* NATO Strategic Communications Centre of Excellence
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib pedagoogist ja kirjastajast; TASS-i korrespondendi kohta vaata Ants Lang (jurist).* |

---

**Ants Lang** (22. november 1938 Tartu – 22. jaanuar 2014) oli eesti pedagoog ja kirjastaja.

Ta lõpetas 1957. aastal Tartu 3. Keskkooli ja seejärel 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.

Ta töötas aastatel 1962–1968 Eesti NSV Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudis vanemteadurina. Aastatel 1968–1991 töötas ta kirjastuses Valgus peatoimetaja asetäitja ja peatoimetajana, 1991–2004 kirjastuses Koolibri juhatuse esimehe, tegevjuhi ja nõukogu esimehena. Lisaks töötas ta 1962–1992 füüsikaõpetajana mitmes üldhariduskoolis (sealhulgas Tallinna 21. Keskkoolis ja Tallinna Reaalkoolis). Ta on tõlkinud õpikuid.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. veebruar 2014. Vaadatud 28. jaanuaril 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Postimees, 28. jaanuar 2014. lk 4 (nekroloog)

Välislingid
-----------

*
**Arne Pilvet** (sündinud 16. septembril 1943 Saarde vallas Pärnumaal) on eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Arne Pilvet on talupidaja poeg.

Lõpetas 1964 Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumi, 1972 Eesti Põllumajanduse Akadeemia insener-mehaanikuna, 1980 Leningradi Põllumajanduse Instituudi aspirantuuri, tehnikakandidaat (1980, samas), väitekiri käsitles põllumajanduses autoveeremite töökindluse tõstmise ja tehnohoolduse täiustamise küsimusi. Oli 1968–1972 Tartu Autovedude diagnostikaseadmete operaator, 1972–1975 Tartu Autokolonni nr 3053 ja 1975–1977 Tartu EPT vaneminsener, 1977–1982 EPA mehaanikakateedri assistent, 1983–1985 Tartu rajooni Lenini-nimelise Näidissovhoosi asedirektor, 1985–1987 Saadjärve kolhoosi aseesimees, 1987–1992 Jõgeva Maavalitsuse peaspetsialist. Luges EPA-s masinaelementide, tõste-transpordimasinate ja rakendusmehaanika kursusi. 1995 - 2000 Riigikontrolli energeetika valdkonna kontrolör. 2000 - 2008 Maksu- ja Tolliameti peaaudiitor. Aastatel 2005 - 2021 luges EMERA-s teoreetilise mehaanika, tugevusõpetuse, tõste-transpordimasinate ja rakendusmehaanika kursusi. Aastast 2003 MTÜ Loodusteaduse ja tehnoloogia ühenduse "Ööbik" juhatuse liige.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: ettevõtte optimaalse autopargi määramine, autode diagnostika ja töökindlus, Eestis ratsionaalse autode kapitaalremondi võrgu loomine. Rajas esimesed diagnostikaliinid Tartu EPT-s, hiljem evitas profülaktikakompleksid ja diagnostikaliinid Mäksal, Adaveres, Rannus ja Saadjärvel. Tutvustas oma uurimistulemusi ja nende rakendamist 18 teaduslikus ettekandes. 12 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Autode diagnostikast autokolonnis nr 3053. // Autotransport ja Maanteed (1972) 10
* Autoveeremi töövõime tagamine koristusperioodil. // EPA tead tööde kogumik 120 (1978)
* Autopargi liikuvkoosseisu profülaktiliste tööde kompleks. // Põllum. Mehhaniseerimine ja Elektrifitseerimine (1979) 8.
* Transpordivahendite alternatiivkütuste ning nende kasutamise tehniliste lahenduste uurimine ja propageerimine // KIK-i aruanne, (2009)

Viited
------

1. 1 2 3 4  *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 146
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Trt, 1991, II, 174–175.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

* Arne Pilvet Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
1770. aasta kaart, millel *Totes Moor* ja *Steinhuder Meer*
**Hannoveri rabaliivik (geest)** (saksa: *Hannoversche Moorgeest*) on õrnalt lainjas maastik Hannoveri ja Nienburgi vahel Saksamaa Alam-Saksi liidumaal, mis katab umbes 800 km² pindala.

See kuulub Loode-Saksamaa rabapiirkonda, mis katab jääajal moodustunud geestimaastiku ja mis ulatub Hollandist Alam-Saksimaa idapiirini. Geestiala Hannoveri rabaliivikul koosneb pinnamoreeni lavamaast kõrgusega 50–85 m üle merepinna, millel domineerib soo. Selle looduslikud piirid on Alleri ruhiorg põhjas ja Burgdorf-Peine geest idas.

Sellel geestimaastikul, koos väikeste küladega, on selgelt maaline iseloom. Erandiks on Neustadt am Rübenberge linn. Piirkonna piirides asub Steinhuder Meer, madalas sängis 30 km² pindalaga järv. Algselt oli see siseveekogu kolm korda suurem, nagu võib näha selle soistest servadest läänes ja edelas.

Suur osa ülejäänud alast koosnes rabadest. Siiski lõigati neist sageli turvast ja hariti põllumajanduslikel eesmärkidel. Suurem osa säilinud rabadest on palju väiksemad, nagu Altwarmbüchen Moor, Bissendorf Moor, Helstorf Moor, Schwarzes Moor, Totes Moor ja Otternhagen Moor. Turba lõikamine on toonud kaasa kunstliku põllumaa, millel on soine iseloom. See muudab nende põllumajandusliku kasutamise üsna piiratuks. Metsades on peamiselt männid, mida kasutab metsatööstus. Heitlehiseid metsi esineb mõnikord otsamoreenidel. Talunikud kasutavad nõgusid laialdaselt rohtlana. Kuigi enamus rabast on tänapäeval kaitse all, kasutatakse Totes Moori Neustadti lähedal tööstusliku turba kogumiseks suurtes kogustes kuni umbes 2019. aastani.

Hannoveri regioonis viidi aastatel 2006–2016 ellu Hannoveri rabaliiviku looduskaitseprojekti, mille eesmärk on kaitsta püsivalt nelja raba rabaliiviku piirkonnas.

Välislingid
-----------

* Maastiku faktifail ja kaart, Bundesamt für Naturschutz
* Kirjeldus aadressil hannover.de