recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Imago on kujutlus, psüühiline reaalsus (Priimägi 1995), millel on järgmised omadused:

* mälulisus, st kujutlus võib olla kas minevikuline või olevikuline, toetudes psüühikas kinnitatud jalgadele;
* näitlikkus, st kujutlusel on alati mingi kuju, ta peab kandma kindlaid väärtusi;
* modaalsus, st meeltega tunnetatav, imago kandjaks on enamasti ettevõtte vaateline või kuuldeline kujund;
* hinnangulisus, st kujutlus on kokku pandud valivalt, mitte juhuslikult.
* Imagot on algul seostatud inimesega ja hiljem juba ülekantud tähenduses ka ettevõttega.

Imago on isiku või ühiskonna arvamus ettevõttest. Kaubandusettevõtte imago on kujunduslik (nii funktsionaalne kui psühholoogiline) pilt ostjate silmis, sisaldades muljeid ja tundeid, mida ettevõte ostjates äratab. See moodustab ostjate teadmistest, seisukohtadest ja uskumustest nii ratsionaalsete kui ka emotsionaalsete tegurite toimel. Imagot kujundavad ka faktid ettevõtte kohta, mida inimesed tõeseks peavad. ning asjaolu, kuidas selline uskumus ühtib nende kujutlusega tõelisest ettevõttest. Kujutlusi kaubandusettevõttest tekitavad ja mõjutavad kaup ja teenus, nende kvaliteet; trükised, märgid, logo; personali käitumine;ruumid; inimeste kogemused.

Kaubandusettevõtte imago sünnib kõigest sellest, mida klient ettevõttes näeb, kogeb või selle kohta kuuleb. Teisisõnu ostjad omandavad kujutluse esmajoones kaupluses saadudu kogemuse ja elamuse põhjal, eriti suhtluses müüjatega, teisalt kuulu järgi, vaateakendega tutvumise ja muu turukommunikatsiooni kaudu.

Kaubandusettevõtte imago on osa ettevõtte ideelisest väärtuest ja seega mängib olulist osa ostu-müügihinna kujunemisel ettevõtte ostmisel-müümisel. Imago hulka kuuluvad ettevõtte koostöösidemed, patendid, kaubamärgid, struktuur, tehnoloogia.

Kaubandusettevõtte imago tähendab eelkõige tema väärtust nii potentsiaalsete kui kaotatud klientide, samuti teiste huvigruppide seas. Imago võib muutuda sõltuvalt vaadeldavast inimgrupist ja see võib indiviiditi erineda. Siiski on ettevõttest mingi üldine kujutlus, mis võib olla kas väga selge ja tuntud või hägune ja tundmatu. Ettevõtte imago kujunemisel on suur tähtsus traditsioonidel nii potentsiaalsete ostjatekui ka lojaalsete klientide, samuti oma töötajate silmis.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Siimon, A. (2014). *Kaubandus. Põhimõisted- ja seosed*. Tartu: AS Atlex.
Wanradti-Koelli katekismus, fragment
**Wanradti ja Koelli katekismus** oli 1535 Wittenbergis välja antud eesti- ja alamsaksakeelne luterlik katekismus, kõige vanem (osaliselt) säilinud trükis, mis sisaldab eestikeelset teksti. 

Raamatu koostasid Tallinna Niguliste kiriku õpetaja Simon Wanradt ja Tallinna Püha Vaimu kiriku õpetaja Johann Koell. Viimane on ka eestikeelse osa tõlkija. Raamatut trükiti 1500 eksemplari 1535. aastal Saksamaal Wittenbergis Hans Luffti trükikojas.

Raamatu kogumaht oli umbes 140 lehekülge. See oli luterlik katekismus, mille alamsaksakeelne tekst oli trükitud raamatu vasakule ja eestikeelne tõlge paremale leheküljele. Varsti pärast raamatu Tallinna jõudmist pani Tallinna raad selle keelu alla, arvatavasti kõrvalekaldumiste pärast Lutheri katekismusest.

Eestikeelset teksti on leitud 11 lehekatkel, mille avastas Eestimaa Kirjanduse Ühingu raamatukoguhoidja Hellmuth Weiss 1929. aastal ühe koguteose kaane täitematerjali hulgast. Too raamat oli köidetud arvatavasti 1540. aastal Tallinnas. Säilinud lehtede hulgas on lõpulehekülg, millel on andmed trükkija ning trükkimise koha ja aja kohta. Raamatu autorsuse andmed on Tallinna rae kohtuotsuste raamatu 17. juuli 1537 sissekandes.

Vaata ka
--------

* Agenda parva
* Kieveli katekismus

Välislingid
-----------

* "Wanradti ja Koelli katekismus" Tartu Ülikooli vana kirjakeele uurimisrühma kodulehel
Asend Arizona osariigis
Courthouse Rock Eagletaili mägedes, La Pazi maakonna kirdeosas
**La Pazi maakond** (*La Paz County*) on maakond USA-s Arizona osariigi lääneosas. Geograafilised koordinaadid on 33°50' N, 113°56' W.

Maakonna halduskeskus on Parker, kus elas 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 3417 inimest. Teine maakonnas asuv linn on 2413 elanikuga Quartzsite.

Maakonna pindala on 11 690 km², millest 40 km² moodustab veepindala. Läänes piirneb maakond California osariigiga.

Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 16 557. Aastal 2010 oli elanikke 20 489 ja 2000. aastal 19 715.

Maakonna lääneosas asub Colorado jõe indiaanireservaat (*Colorado River Indian Reservation*), kus elavad nelja hõimu indiaanlased: mohaved, tšemehuevid, hopid ja navahod. Ka maakonna halduskeskus Parker asub reservaadis, olles korraga ka reservaadi halduskeskuseks. Indiaanireservaat jääb osaliselt ka California osariigi alale.

Naabermaakonnad
---------------

* Mohave maakond (põhjas)
* Yavapai maakond (kirdes)
* Maricopa maakond (idas)
* Yuma maakond (lõunas)
* Imperiali maakond (California) (edelas)
* Riverside'i maakond (California) (läänes)
* San Bernardino maakond (California) (loodes)

Ajalugu
-------

La Pazi maakond moodustati 1. jaanuaril 1983 Yuma maakonna põhjaosast. *La paz* tähendab hispaania keeles 'rahu'.

Kaitsealad
----------

* Bill Williams River National Wildlife Refuge (osa)
* Cibola National Wildlife Refuge (osa)
* Imperial National Wildlife Refuge (osa)
* Kofa National Wildlife Refuge (osa)

Maanteed
--------

* Interstate 10
* U.S. Route 60
* U.S. Route 95
* State Route 72
* State Route 95

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **La Pazi maakond** |

* La Pazi maakonna koduleht (*inglise keeles*)

|  | San Bernardino maakond | Mohave maakond | Yavapai maakond |  |
| Riverside'i maakond |  | Maricopa maakond |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Lääs |   **La Pazi maakond**   | Ida |

 |
|  |
| Imperiali maakond | Yuma maakond |  |

| * v
* r
Arizona maakonnad |
| --- |
| 
Apache **·** Cochise **·** Coconino **·** Gila **·** Graham **·** Greenlee **·** La Paz **·** Maricopa **·** Mohave **·** Navajo **·** Pima **·** Pinal **·** Santa Cruz **·** Yavapai **·** Yuma **·**  |  |
Wardi kast
**Wardi kast** on 1830. aastatel Suurbritannias Nathaniel Bagshaw Wardi leiutatud õhukindel klaaskast, kuhu saab paigutada taimed koos mulla ja veega, et neid kaitsta õhusaaste eest või transportida suurte vahemaade taha.

Wardi kasti võib lugeda tänapäeva terraariumi ja akvaariumi eelkäijaks.

Doktor Ward oli botaanikahuviline mees, kes kogus rohkem kui 25 tuhandest eksemplarist koosneva herbaariumi. Sõnajalgadele tema Londonis paiknev koduaed siiski ei sobinud, sest neid kahjustas Londoni sudu, mis koosnes kivisöesuitsust ja väävelhappe aurudest. Vastupidi oma sõnajalgade senisele kiratsemisele avastas ta 1829 oma klaaspudelitest, kus ta hoidis liblikakookoneid ja muud sellist, et sinna sattunud sõnajalaeosed idanevad ja kasvavad isegi viletsal pinnasel. Ta laskis puusepal ehitada tihedalt klaasitud puukasti, kattis selle põhja mullaga ja nägi, et sõnajalad selles vohavad. Doktor Ward avaldas oma katse ja kirjutas sellest raamatu "Taimede kasvust tihedalt klaasitud kastis".

Alates 16. sajandi lõpust olid maadeuurijad ja rändurid haruldasi taimi püüdnud Euroopasse tuua, kuid seda tuli teha seemnete, mugulate, risoomide või juurikatena. Kuid Wardi kastides sai õrnad taimed panna laeva tekile, et nad saaksid koguda päikesevalgust ja kondenseerunud niiskust, kuid oleksid kaitstud mereõhus oleva soola eest.

Esimese katse klaasitud kastidega tegi Ward 1833, kui ta toimetas meritsi 2 suurt klaasitud kasti, mis olid täis Inglismaa rohttaimi ja sõnajalgu, Sydneysse. Reis kestis mitu kuud ja saabudes olid taimed endiselt heas seisukorras. Austraaliast toimetas ta Inglismaale hulga kohalikke taimi, mis polnud kunagi varem sellist teekonda üle elanud, aga nüüd saabusid nad Inglismaale hea tervise juures, elades üle isegi Kap Hoorni juures kogetud tormi.
**Kiil** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kiil 320 inimesel: 146 mehel ja 174 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kiil meeste puhul 480. kohal ja naiste puhul 416. kohal.

Kiil oli levinumaks nimeks vanuserühmas 80–84 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,98. Nime kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune. Perekonnanimi Kiil oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 22,90 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Kodavere, Võnnu, Karja, Püha, Kihelkonna, Ambla, Hanila, Valjala, Kaarma, Pühalepa, Sangaste ja Nissi kihelkonna 16 mõisavallas perekonnanimeks Kiel ja Kiil.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kiil uueks nimeks ühel korral, kui loobuti nimest Treiberg.

Nime kandjaid
-------------

* Allan Kiil, Eesti ärijuht, poliitik, ujuja ja sporditegelane (1963–2021)
* Arnold Kiil, eesti karikaturist ja ajakirjanik (1925–1995)
* Kai Kiil, norra muusik (1947–)
* Urmas Kiil, eesti õpetaja, ajakirjanik ja suhtekorraldaja
* Virve Kiil, eesti klaasikunstnik (1973–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 27.05.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: (algne nimekuju): Kiil.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kiil.

Välislingid
-----------

* Kiil statistikaameti andmebaasis
**Wang Ximeng** (hiina keeles 王希孟; *pinyinis* *Wáng Xīmèng*; Wade'i-Giles'i transkriptsioonis ***Wang Hsi-meng***; 1096–1119) oli Songi dünastia aegne Hiina maalikunstnik. Ta oli imelaps, tema õpetaja oli Põhja-Song'i dünastia viimane keiser Huizong isiklikult. Wang oli üks kuulsamaid Põhja-Songi õukonnakunstnikke. Ta suri 23-aastaselt.

"Tuhat liid jõgesid ja mägesid"
-------------------------------

Wangi ainus säilinud töö on 11,9 meetri pikkune pildirull pealkirjaga "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (《千里江山图》). Teos valmis 1113. aastal, kui Wang oli vaid 18-aastane. Maal on suurimaid Hiina ajaloos ja seda peetakse üheks parimaks hiina kunsti teoseks. "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" asub Paleemuuseumi püsikogus Pekingis Keelatud Linnas.

"Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (fragment). Siidimaal. Paleemuuseum, Keelatud Linn, Peking.

Suurenda
"Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (fragment). Siidimaal. Paleemuuseum, Keelatud Linn, Peking.

"Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (fragment). Siidimaal. Paleemuuseum, Keelatud Linn, Peking.

Suurenda
"Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (fragment). Siidimaal. Paleemuuseum, Keelatud Linn, Peking.

"Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (kogu teos, 51,3 x 1191,5 cm; mõeldud vaatamiseks paremalt vasakule). Paleemuuseum, Keelatud Linn, Peking.

Suurenda
"Tuhat liid jõgesid ja mägesid" (kogu teos, 51,3 x 1191,5 cm; mõeldud vaatamiseks paremalt vasakule). Paleemuuseum, Keelatud Linn, Peking.

Viited
------

1. ↑  Alfreda Murck (2000). *Poetry and Painting in Song China: The Subtle Art of Dissent*. Harvard Univ Asia Center. Lk 123. ISBN 978-0-674-00782-6.
2. ↑  Dwight, Jane (2007). *The Chinese Brush Painting Bible*. North Light Books. Lk 9. ISBN 978-1845431723.
3. ↑  Barnhart: Page 124.
4. ↑  Liu, Heping (1997). *Painting and commerce in Northern Song Dynasty China, 960-1126*. Yale University. Lk 7.
5. ↑  Caradog Vaughan James (1989). *Information China: the comprehensive and authoritative reference source of new China, Volume 3*. Oxford: Pergamon Press. Lk 1114. ISBN 0-08-034764-9.

Kirjandus
---------

* Barnhart, R. M. et al. (1997). *Three Thousand Years of Chinese Painting*. New Haven, Yale University Press. ISBN 0-300-07013-6

Välislingid
-----------

* Wang Ximeng`i "Tuhat liid jõgesid ja mägesid" online-näitus Owlstand
**Tantsulavastus** on lavastaja/koreograafi loodud teos, milles väljendatakse tundeid, elamusi ja suhtumist liigutuste ja pooside kaudu. Tantsulavastuse puhul toetub lavastaja elulisusele nähtusele ja kujutlusele, tuues publiku ette kunstilise kontseptsiooni. Tantsulavastus on kõikide etenduste muutumatu ühisosa.

Tantsulavastuse loomisel on kaasatud koreograaf, tantsijad, näitlejad, kunstnikud, butafoorid, visuaal- ja valguskunstnikud, helitehnikud, muusikaprodutsent ja muusikud.

Ajalugu
-------

Tantsulavastuse kui žanri alguseks võib pidada liikumise keskseid etendusi, mis arenesid välja Vana-Kreeka teatrist Dionysose pühitsemistest (534. aastal eKr). Antiik-Kreeka ja -Rooma kutselised tantsijad – miimid – näitasid oma tantsuoskusi terves tollases tsiviliseeritud Euroopas. Professionaalne tantsukunst hakkas Euroopas arenema küll mõnevõrra hiljem – keskaja lõppedes. Renessansiajastul, 14.-15. sajandil korraldati Itaalias antiiketenduste eeskujul õukonnaetendusi. Sõna *balletto* kasutati seal sisuliselt ühendatud tantsude kohta. 17. sajandi Prantsusmaad valitsenud Louis XIV oli eriti tantsulembene kuningas, tema õukonnas oli tantsuõpetusel tähelepanuväärne koht.

Balletitantsude kõrval arenes tants kui omaette etendus publikule, milles sageli ka Louis XIV solistina ja õukondlased kaasa tantsisid. 18. sajandi teisel poolel suurenes oluliselt muusika roll tantsuetenduste sisu esiletoomisel. Tants koos muusikaga hakkas rohkem väljendama inimtundeid, samas suurenes ka pantomiimi osatähtsus. Prantsuse ballettmeistrist Jean Georges Noverre'ist (1727–1810) algas süžeelise draamaballeti tegelik ajalugu. Sestpeale tuuakse lavale ka otse kaasaegse eluga seotud probleemid. 

20. sajandil hakkas balletis arenema ka teisi uusi tantsustiile, mida hakati lavaliselt kujutama: moderntants; džässtants; nüüdistants (*contemporary*) jt.

Vaata ka
--------

* Tants
* Lavastus

Kirjandus
---------

* Ballett, Miksike, referaadid 2005
* Kreeka teater, Miksike
**Tantsutehnika** on kõikide tantsude esitamise põhialus. 

Tantsutehnikat õpitakse tantsukoolides, tantsustuudiotes ja tantsuringides. Tantsutehnika tundides keskendutakse tantsija keha ettevalmistamisele keerulisemateks tantsuelementideks. Iga tantsustiil läheneb kehale erinevalt. Mõned tantsutehnikad võtavad tugevaks aluseks inimese anatoomia (näiteks ballett, peotants jne), teised aga inimese vaimu või psüühika, kus emotsioon annab liigutusele tähenduse (näiteks Limoni tehnika, *contemporary dance* jne). Tähelepanu pööratakse õigele kehajoondumisele, tasakaalule, jõule, vastupidavusele, painduvusele jne. Lisaks õpitakse hüppeid, pöördeid ja teisi tantsutehnilisi elemente ning lihvitakse nende sooritamist. Tantsutehnika arendab üleüldist kehalist intelligentsust ja on kehale väga oluline, ennetamaks vigastuste teket. 

Enamasti on tantsutehnikad seotud lavatantsudega, sinna alla kuuluvad klassikaline ballett, karaktertantsud, estraaditantsud, rahvatantsud, vabatantsud, plastilised tantsud jne. Lavatantsudes kasutatakse tihti palju keerulisi elemente, mis tähendab, et tantsutehnika on väga olulisel kohal. Tantsutehnika abil õpib tantsija oma keha paremini tundma ja valitsema ning arendab oma füüsilist ja tehnilist võimekust.

##### Tehnika poolest erinevaid tantsustiile

* ballett
* *contemporary dance*
* moderntants
* hiphoptants
* *jazz*
* *show*
* *swing*
* *vogue*-tants
* idamaine tants ehk kõhutants
* rahvatants
* rivitants ehk *line*-tants
* ergutustants
* kontaktimprovisatsioon
* võistlustants: standard-ja ladinatantsud
* *lindie-hop*
* *charleston*

Tantsutehnikat on võimalik õppida tantsukoolides, tantsustuudiotes ja tantsuringides sõltuvalt tantsustiilist. Tänapäeval on võimalik tantsutehnilisi elemente õppida ka omal käel, õppevideote abil, mis on kättesaadavad internetis.
Tantsutehnika tunnid algavad klassikalises mõttes kehasoojendusega, mis hõlmab üldfüüsilisi jõu-, venitus- ja vastupidavusharjutusi, mille tagajärjel saavad lihased soojaks ja pulss kiireneb. Seejärel algab tantsutehnika õppimise osa, kus tantsijad õpivad tunnetama oma keha ning selle valitsemist ja kasutamist ruumis. Tund lõpetatakse olenevalt tantsutehnikast ja tantsustiilist, kuid põhieesmärk on tuua pulss tagasi alla, venitada treenitud lihasgruppe ja anda kehale rahu taastumiseks.

Vaata ka
--------

* Tants
* Kaasaegne tants

Välislingid
-----------

* (19.04.2017)
* (15.04.2017)
* (19.04.2017)
* (17.04.2017)
* (19.04.2017)
1930
**George Enescu** (Prantsusmaal tuntud kui **Georges Enesco**; 19. august 1881 – 4. mai 1955) oli rumeenia helilooja, viiuldaja, pianist, dirigent ja muusikapedagoog. Paljud peavad teda Rumeenia tähtsaimaks muusikuks.[*viide?*]

Ta sündis Kirde-Rumeenias Liveni külas, mis pärast tema surma nimetati tema järgi (küla asub praeguse haldusjaotuse järgi Botoșani maakonnas). Ta oli juba lapsena muusikas andekas ja hakkas varakult heliloominguga katsetama. Sellest ajast on säilinud mõned lühikesed palad viiulile ja klaverile. Varaseim märkimisväärse pikkusega teos on pealkirjastatud "Pămînt românesc" (Rumeenia maa) ja see on juurdekirjutuse järgi "oopus klaverile ja viiulile George Enescult, rumeenia heliloojalt, vanus viis aastat ja veerand". Varsti pärast seda viis isa ta õppima helilooja Eduard Caudella juurde. 

5. oktoobril 1888 sai temast ajaloo noorim õpilane Viini konservatooriumis. Seal olid tema õpetajad Joseph Hellmesberger noorem, Robert Fuchs ja Sigismund Bachrich. 1891. aastal andis kümneaastane George kontserdi Viini õukonnas, kohal oli ka keiser Franz Joseph I. Enescu lõpetas konservatooriumi hõbemedaliga enne oma 13. sünnipäeva. 

1895. aastal läks ta õpinguid jätkama Pariisi. 1898. aastal esitles ta Pariisis oma esimest küpset helitööd "Poema Română". 

Suur osa tema loomingust oli mõjutatud rumeenia rahvamuusikast. Populaarsemate teoste seas olid kaks rumeenia rapsoodiat, ooper "Œdipe" ja orkestrisüidid. Ta kirjutas ka viis sümfooniat (kaks neist lõpetamata) ja kammermuusikat. 

8. jaanuaril 1923 tegi ta dirigendidebüüdi Ameerikas, juhatades Carnegie Hallis Philadelphia sümfooniaorkestrit. Pärast seda külastas ta USA-d sageli. Ameerikas veendi teda 1920. aastatel salvestama oma viiulimängu. Ta juhatas mitmeid USA orkestreid. Alates 1927. aastast oli tema õpilane viiuldaja Yehudi Menuhin.

1939. aastal abiellus ta Maria Rosettiga.

Ta on maetud Père-Lachaise'i kalmistule Pariisis.
**Osterholz** on kreis (*Landkreis*) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Seda ümbritsevad (läänest ja päripäeva) Wesermarschi, Cuxhaveni, Rotenburgi ja Verdeni kreis ning Bremeni linn. Kreisi pindala on 650,73 km². 31. detsembril 2017 elas seal 113 105 inimest.

Ajalugu
-------

Algselt valitsesid praeguse kreisi ala Bremeni vürstlikud peapiiskopid. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti personaalunioonis esmalt Rootsi ja 1715. aastast Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa, oli osa Bouches-du-Weseri departemangust. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonnale, mis pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa. 1866. aastal läks Hannoveri kuningriik Preisi kuningriigi kätte, moodustati Hannoveri provints. Preisi valitsus rajas 1885. aastal kreisid, teiste hulgas Osterholzi kreisi.

Geograafia
----------

Kreisi lõunaosa on osa Bremeni metropolipiirkonnast. Põhjas on *Teufelsmoor* ("surnud soo"), üks suuremaid madalsoid Saksamaal. Suured sood laiuvad Hamme jõe mõlemal kaldal, mis voolab läbi kreisi põhjast lõunasse, et suubuda Wümme jõkke. Wümme moodustab lõunapiiri ja on Weseri lisajõgi; Weser moodustab Osterholzi läänepiiri.

Linnad ja vallad
----------------

Linnad ja vallad Osterholzi kreisis
Linnad:

1. Osterholz-Scharmbeck

Vabad vallad:

1. Grasberg
2. Lilienthal
3. Ritterhude
4. Schwanewede
5. Worpswede

*Samtgemeinden:*

1. Samtgemeinde Hambergen
	1. Axstedt
	2. Hambergen1
	3. Holste
	4. Lübberstedt
	5. Vollersode

1*Samtgemeinde* keskus

Viited
------

1. ↑  GeoNames
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Osterholzi kreis** |

* Kreisi veebileht

| * v
* r
Alam-Saksi haldusjaotus |
| --- |
| Piirkond | 
Hannoveri piirkond |  |
| Kreisid | 
Ammerland **·**  Aurich **·**  Grafschaft Bentheim **·**  Celle **·**  Cloppenburg **·**  Cuxhaven **·**  Diepholz **·**  Emsland **·**  Friisimaa **·**  Gifhorn **·**  Goslar **·**  Göttingen **·**  Hameln-Pyrmont **·**  Harburg **·**  Heidekreis **·**  Helmstedt **·**  Hildesheim **·**  Holzminden **·**  Leer **·**  Lüchow-Dannenberg **·**  Lüneburg **·**  Nienburg **·**  Northeim **·**  Oldenburg **·**  Osnabrück **·**  Osterholz **·**  Peine **·**  Rotenburg **·**  Schaumburg **·**  Stade **·**  Uelzen **·**  Vechta **·**  Verden **·**  Wesermarsch **·**  Wittmund **·**  Wolfenbüttel |
| Kreisivabad linnad | 
Braunschweig **·**  Delmenhorst **·**  Emden **·**  Oldenburg **·**  Osnabrück **·**  Salzgitter **·**  Wilhelmshaven **·**  Wolfsburg |
**Ossinniki** (vene Осинники) on linn Venemaal Kemerovo oblastis.

Ossinniki asub Kondoma jõe paremal kaldal. Linna läbib Novokuznetski–Taštagoli raudtee, Ossinniki–Šuštalepi–Kaltani–Malinovka maantee. Kaugus Kemerovost on 326 km ja 25 km Novokuznetskist.

Linna geograafilised koordinaadid on 53° 37′ N, 87° 20′ E.

Ajalugu
-------

  

Kuni 19. sajandini ning venelaste tulekuni oli seal šori uluss (küla).

Moodustatud: 1926 

Linna tüüpi asula alates: 1931

Kuni 1938 Ossinovka (vene Осиновка)

Linn alates: 1938

ОКАТО (vene) kood: 32434

Rahvastik
---------

Venelased,šorid. 

### Elanike arv

* 47 356 (2008)

Majandus
--------

Linnas on kaevandused: Taižina, Alardinskaja, Ossinnikovskaja, Kapitaljnaja, Lõuna-Kuzbassi EJ (Kaltanis).

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ossinniki** |

* Linna lehekülg
* Ossinniki entsüklopeedias "Minu linn"
* Ossinniki tramm
* Yury Maller, Aare Olander - Ossinniki tramm
* Aare Olander ja Evgeniy Bahctinov - Ossinniki tramm 1992-1996
Liaanid metsakoosluses
**Ronitaim** ehk **liaan** (laiemas mõttes) on taimede kasvuvorm, mida iseloomustavad rohtsed, poolpuitunud või puitunud, enamasti suhteliselt pikad väänlevad varred, mis vajavad toetumiseks teisi taimi. **Kitsamas mõttes** nimetatakse **liaanideks** poolpuitunud või puitunud varrega taimi, aga mitte rohtse varrega ronitaimi.

Kasvukohad
----------

Ronitaimed on tüüpilised troopiliste vihmametsade taimed. Nad kinnituvad mulda ja kasvavad puid või muid objekte toeks kasutades vertikaalsihis kõrgemale, valguse poole. Troopikas kasvav ronitaim on näiteks rotangpalm, mida peetakse maailma pikimaks taimeks (varre pikkus kuni 200 m, diameeter aga ainult 1–5 cm). Et ronitaimed moodustavad metsavõrastikus sageli nii-öelda sildu, on nad loomadele (arborikoolidele) oluline liikumis- ja elupaik.

Harilik humal
Ronitaimi leidub ka parasvöötme metsades, näiteks harilik luuderohi .

Ronitaimede liigitamine
-----------------------

Ronitaimede seas eristatakse horkronitaimi, juurronitaimi, köitronitaimi ja vään(roni)taimi. Köitronitaimed haarduvad toest köitrao ehk väänlaga, samas kui väänronitaim väändub ise ümber toe.

Eestis kasvavaid ronitaimi
--------------------------

Eesti taimedest on ronitaim näiteks humal. Ronitaimena võib kasvada ka harilik maavits. Eestis haruldane harilik luuderohi ei kasva siin enamasti ronitaimena, vaid roomab maapinnal.

Viited
------

1. ↑  EE 5. köide, 1990.

Välislingid
-----------

* Loodusaed: ronitaimed
Pedetsi jõgi Jaunannas
**Jaunanna** (vanasti ka **Jaunanne**, Nõukogude ajal **Meijeri**) on küla (*vidējciems*) Lätis Alūksne piirkonnas, Jaunanna valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 110 meetri kõrgusel Pedetsi jõe kaldal piirkonna keskusest Alūksnest 17 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusel. Lisaks vallamajale asuvad külas veel kunsti- ja muusikakallakuga põhikool, rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asub Jaunanna bussipeatus.

Küla kohal asus varem Jaunanna mõis, mille ehitised Teises maailmasõjas hävisid. Sõja järel rajati sinna tänapäevane asula, mis kannab aastast 1990 Jaunanna nime. Küla oli kohaliku kolhoosi keskasulaks.

Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu.

Aastal 2017 oli külas 332 elanikku, aastal 2019 aga 324 elanikku.

Viited
------

1. ↑  Läti Ruumiandmete Agentuur
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk.
4. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
5. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 25. juuni 2017

| * v
* r
Jaunanna valla asulad |
| --- |
| 
Dekšņi **·**  Gribažas **·**  Ievedne **·**  **Jaunanna** **·**  Lēģernieki **·**  Mežtekas **·**  Silaveršas **·**  Svari |
Jaume Costa 2015. aastal Villarreali särgis
**Jaume Vicent Costa Jordá** (sündinud 18. märtsil 1988 Valencias) on Hispaania jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis RCD Mallorca.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Valencia CF. Aastatel 2007–2009 mängis ta Valencia reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt neljandas ja kolmandas liigas. Valencia põhimeeskonnas debüteeris ta 4. detsembril 2008 UEFA karikavõistluste alagrupimängus Club Brugge vastu. Hooajal 2009/10 oli ta laenul Hispaania esiliigaklubis Cádiz.

2010. aasta suvel liitus ta Villarrealiga. Esimesel kahel hooajal mängis ta põhiliselt Villarreali reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Villarreali põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2012/13. Hooajal 2019/20 oli ta Villarrealist laenul Valencias.

2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu äsja Hispaania kõrgliigasse tõusnud Mallorcaga.

Aastatel 2004–2005 mängis Costa Hispaania kuni 16-aastaste ja kuni 17-aastaste koondistes.

Saavutused
----------

Villarreal
* UEFA Euroopa Liiga: 2020–21
**Marella Discovery** (kuni 2016 **Splendour of the Seas**, **TUI Discovery**) on teine Vision-klassi ristluslaev. See kuulub ettevõttele UK Cruise Charter 1 ja seda opereerib laevakompanii Thomson Cruises.

Ehitamine
---------

Laev telliti 1. märtsil 1993. Kiil pandi laevale tehasenumbriga B31 Prantsusmaal Saint-Nazaire'is Chantiers de l’Atlantique'i laevatehases 4. septembril 1994. Vettelaskmistseremoonia toimus 17. juunil 1995. 15. märtsil 1996 sai laev valmis ja anti omanikele üle. Laev ristiti 29. märtsil 1996 Southamptonis, ristiemaks sai Lisa Wilhelmsen. Laev asus esmareisile 31. märtsil 1996 Southamptonist Barcelonasse.

Splendour of the Seas moderniseeriti tublisti 2001 ja 2011. Viimase remondi ajal tehtud muudatustest on väljast vaadates kõige silmatorkavam uute rõdude paigaldamine.

Tehnilised andmed
-----------------

Marella Discovery on 264 m pikk, 32 m lai, 50 m merepinnast kõrge ja tema süvis on 7,9 m. Laeva kogumahutavus on 69 130 ja veeväljasurve 35 396 t. Laeva suurim kiirus on 24 sõlme ning sellelt kiiruselt täieliku seismajäämiseni kulub 6 minutit ja 45 sekundit, selle ajaga sõidab laev 1,892 km.

Laeva peamasina moodustavad 5 Wärtsilä Vasa 12 V 46B mootorit, millest igaühe võimsus on 11,7 MW ehk kokku 58,5 MW. Laeva sõuseadme moodustavad 2 fikseeritud propellerit, millest kummagi läbimõõt on 5,8 m. Peale selle on laeval kaks 1,5 MW vööripõtkurit ja 1,728 MW ahtripõtkur. Laevale on paigaldatud ka kaks 6,1 m pikka ja 10,8 m² pindalaga stabilisaatorit.

Reisijate ala
-------------

Laeval Marella Discovery on 11 tekki, millest reisijate kasutada on 2.–7. tekk. Laeval on 902 kajutit, kus on kohti 2074 reisijale. Laevapere suurus on 720–750 liiget. 9. ja 10. tekil asuvad laeva peaujula, solaarium, üheksaauguline minigolfirada ja mägironimissein. Kõige ülemisel, 11. tekil asub restoran. Laevapere kajutid on 1. tekil. Laeval on teater, kasiino ning mitmesugused kauplused ja söögikohad.

Kõigis kajutites on seif. Kuna laev on mõeldud sõitmiseks Euroopa ja Ameerika vahet, on igas kajutis nii 110 W kui ka 220 W pistikupesa. Kõigis kajutites on telefon, millega saab teha nii sisekõnesid teistesse kajutitesse kui ka väliskõnesid satelliitside kaudu mandrile. Laeval on internetikohvik ja mitu traadita interneti ala. Internetti saab kasutada ükskõik mis kellaajal, kaasa arvatud merel, kuid see on tasuline.

Laeval olevad seadmed suudavad valmistada iga päev 1100 m³ magevett, aga keskmiseks tarbimiseks hinnatakse 600 m³ magevett päevas.

Reisid
------

Talviti korraldati laevaga TUI Discovery 3–12 päeva pikkusi reise Lõuna-Ameerikas, need väljusid Brasiiliast. Suviti korraldati temaga 7 ööd kestvaid reise Vahemere idaosas ja need väljusid Veneetsiast.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  DNV-GL
2. ↑  "Fakta om fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 1.08.2012. Vaadatud 3.08.2013. (rootsi keeles)
3. ↑  Laevade ristiemad (inglise keeles)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Marella Discovery** |

* Laeva andmed Thomson kodulehel (inglise keeles)
**Mouscron** (prantsuse [mukʁɔ]) on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis Tournai-Mouscroni ringkonnas. Mouscron sai linnaõigused 1986. aastal.

Asulad
------

Mouscron jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rooma numbritega on tähistatud osavallad. Kollakaks toonitatud alad tähistavad linnastunud piirkondi. | 

| # | Nimi | Pindala(km²) | Elanikke(31.12.2005) |
| --- | --- | --- | --- |
| I | Mouscron | 13,97 | 34 371 |
| II | Luingne | 5,65 | 3347 |
| III | Herseaux | 6,74 | 7978 |
| IV | Dottignies | 14,27 | 7130 |

 |

* 
* 
* 
*

Sõpruslinnad
------------

* Suurbritannia – Barry
* Prantsusmaa – Tourcoing
* Prantsusmaa – Fécamp
* Saksamaa – Rheinfelden
* Prantsusmaa – Liévin

Viited
------

1. ↑  Wettelijke Bevolking per gemeente op 1 januari 2018, vaadatud 9.03.2019.

Kirjandus
---------

* Alphonse-Marie Coulon, *Histoire de Mouscron : d'après les documents authentiques*, t. 1, Courtrai, Typographie de Veuve Nys & Fils, 1890, 453 p.
* Alphonse-Marie Coulon, *Histoire de Mouscron : d'après les documents authentiques*, t. 2, Courtrai, Typographie de Veuve Nys & Fils.

Välislingid
-----------

 Mouscron – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (prantsuse keeles)
* Résistance 1940-1945 : Mouscron et le War Office

Hainaut' provintsi vallad

Aiseau-Presles **·** Anderlues **·** Antoing **·** Ath **·** Beaumont **·** Belœil **·** Bernissart **·** Binche **·** Boussu **·** Braine-le-Comte **·** Brugelette **·** Brunehaut **·** Celles **·** Chapelle-lez-Herlaimont **·** Charleroi **·** Châtelet **·** Chièvres **·** Chimay **·** Colfontaine **·** Comines-Warneton **·** Courcelles **·** Dour **·** Écaussinnes **·** Ellezelles **·** Enghien **·** Erquelinnes **·** Estaimpuis **·** Estinnes **·** Farciennes **·** Fleurus **·** Flobecq **·** Fontaine-l'Evêque **·** Frameries **·** Frasnes-lez-Anvaing **·** Froidchapelle **·** Gerpinnes **·** Ham-sur-Heure-Nalinnes **·** Hensies **·** Honnelles **·** Jurbise **·** La Louvière **·** Le Rœulx **·** Lens **·** Les Bons Villers **·** Lessines **·** Leuze-en-Hainaut **·** Lobbes **·** Manage **·** Merbes-le-Château **·** Momignies **·** Mons **·** Mont-de-l'Enclus **·** Montigny-le-Tilleul **·** Morlanwelz **·** Mouscron **·** Pecq **·** Péruwelz **·** Pont-à-Celles **·** Quaregnon **·** Quévy **·** Quiévrain **·** Rumes **·** Saint-Ghislain **·** Seneffe **·** Silly **·** Sivry-Rance **·** Soignies **·** Thuin **·** Tournai
Marek Kolk
Marek Kolk tegeleb vabal ajal fotograafiaga – pilt tema loodusfotode kogust
**Marek Kolk** (sündinud 27. novembril 1978 Viljandis) on eesti matemaatik. Ta töötab Tartu Ülikooli matemaatika-informaatika teaduskonnas matemaatika instituudis arvutusmeetodite lektorina. Marek Kolk on tuntud nii malekohtuniku kui ka maletajana. Sai FIDE-lt 2014. aastal rahvusvahelise arbiitri nimetuse.

Üldandmed
---------

* 1985–1994 – Puiatu Põhikool
* 1994–1997 – Viljandi C. R. Jakobsoni nimeline Gümnaasium
* 1997–2010 – Tartu Ülikool matemaatika erialal
* Alates 2010. aastast töötab Tartu Ülikoolis lektorina

Teadustegevus
-------------

2008–2010 oli Marek Kolk Tartu Ülikooli matemaatika-informaatika teaduskonnas matemaatika instituudi teadur. Tema peamine uurimisvaldkond oli efektiivsed numbrilised meetodid integraal- ja integro-diferentsiaalvõrrandite ligikaudseks lahendamiseks.

Vaba aeg
--------

Marek Kolk tegutseb FIDE poolt tunnustatud malekohtunikuna ja mängib ka ise malet. Tema maletajapagasis on Viljandimaa meistri tiitel 2003. aastast, Eesti kirimale meistri tiitel 2005. aastast ning Tartu kiirmale meistri tiitlid 2011. ja 2012. aastast. Marek Kolgile meeldib tegeleda male- ja loodusfotograafiaga.

Viited
------

1. ↑  Marek Kolgi profiil malekohtunikuna
2. ↑  "Viljandimaa meistrid males 1927–2005". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 15. mail 2013.
3. ↑  "V Eesti kirimale MV". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 15. mail 2013.
4. ↑  "Tartu kiirmale meistrid 2004–2012". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 15. mail 2013.

Välislingid
-----------

* Marek Kolk Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Marek Kolgi blogi
Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumi hoone, vaade Paasiku tänavalt
Kooli endine hoone Tartu mnt 23
**Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium** on Eesti suurim täiskasvanute gümnaasium, mis tegutseb Tallinnas aadressil Katleri tänav 2a. 

Alates 1. juulist 2021 on kooli direktori kohusetäitja Robert Ossipov.

Ajalugu
-------

Aastatel 1940–1946 tegutses Tallinna kesklinnas Tallinna 9. Keskkool, mis oli loodud Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledži ja Riikliku Inglise Kolledži likvideerimise tulemusel. 1940. aastal oli Tallinna 9. Keskkooli direktori kohuste täitjaks Oskar Peters. 

Pärast Tallinna 9. Keskkooli likvideerimist 1946. aastal loodi selle asemele kaks uut kooli: Tallinna 1. Töölisnoorte Kool (kannab alates 1996. aastast nime Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium) ja *Tallinna 9. Täiskasvanute Keskkool* (kannab alates 2001. aastast nime **Tallinna Täiskasvanute Gümnaasium**).

Varem on kool asunud majades Gildi tänav 4 ja Tartu maantee 23. Kuna mõlemad hooned olid väikesed, toimusid kooli aktused Projekteerijate majas (Rävala puiestee 8).

Viited
------

1. ↑  Kontaktid. Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumi veebisait.
2. ↑  1103. Vabariigi Presidendi käskkiri nr. 261. Riigi Teataja, nr. 108, 23 august 1940
3. ↑  Kooli ajaloost. Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumi veebisait.

Välislingid
-----------

* Tallinna Täiskasvanute Gümnaasiumi veebisait
Anna Gavalda
**Anna Gavalda** (sündinud 9. detsembril 1970) on prantsuse kirjanik.

Tema esikteos "Ma tahan, et keegi mind kusagil ootaks" ("Je voudrais que quelqu'un m'attende quelque part") ilmus 1999, ajal, mil ta töötas prantsuse keele õpetajana. See teos teenis kohe nii kriitikute kiitust kui müügiedu. Seda müüdi Prantsusmaal üle kolmveerand miljoni eksemplari ja see võitis 2000. aastal auhinna *Grand Prix RTL-Lire*. See jutukogumik on tõlgitud vähemalt 27 keelde.

Tema esimene romaan "Ma armastasin teda" ("'Je l'aimais") avaldati 2002. aasta veebruaris. See teos oli inspireeritud tema enese ebaõnnestunud abielust.

Sellele järgnes 96-leheküljeline noortele mõeldud lühiromaan "*35 kilos d'espoir*", mille Gavalda kirjutas oma õpilastest, kes on koolis puupead, aga muidu täiesti uskumatud inimesed.

2004 ilmus tema kolmas romaan "Koos, see on kõik" ("Ensemble c'est tout"), mis räägib neljast kortermajas elavast inimesest. Üks neist on edasipüüdlik noor kunstnik, kes öösiti töötab kontorikoristajana, teine on noor aristokraat, kolmas on kokk ja neljas on vanaema. See 600-leheküljeline raamat sai kiiresti müüvikuks.

Eesti keeles ilmunud teosed:

* "Ma tahan, et keegi mind kusagil ootaks" (eesti keeles ilmunud 2005 kirjastuses Pegasus; tõlkija Mariliin Vassenin, 2019 kirjastuses Rahva Raamat)
* "Ma armastasin teda" (eesti keeles ilmunud 2006 kirjastuses Pegasus; tõlkija Triinu Tamm; 2019 kirjastuses Rahva Raamat)
* "Koos, see on kõik" (eesti keeles ilmunud 2008 kirjastuses Pegasus; tõlkija Pille Kruus)
* "Näpatud tunnid" (eesti keeles ilmunud 2010 kirjastuses Pegasus; tõlkija Pille Kruus)
* "Lohutaja" (eesti keeles ilmunud 2011 kirjastuses Pegasus; tõlkija Stella Timmer)

Aastal 2007 valmis romaani "Koos, see on kõik" põhjal samanimeline film, mille peaosi mängivad Audrey Tautou ja Guillaume Canet. Aastal 2009 ekraniseeriti ka Gavalda romaan "Ma armastasin teda" ning selles filmis mängivad peaosi Daniel Auteuil ja Marie-Josée Croze.

Gavalda elab Seine-et-Marne'i departemangus Melunis Pariisist umbes 50 km kagus. Ta on lahutatud ja kahe lapse ema. Lisaks romaanide kirjutamisele teeb ta kaastööd ajakirjale Elle.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Anna Gavalda** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kabareest; 2001. aasta filmi kohta vaata artiklit Moulin Rouge!; teiste samanimeliste asjade kohta vaata lehekülge Moulin Rouge (täpsustus)* |

---

Moulin Rouge (2005)
Henri de Toulouse-Lautrec: *La danse au Moulin Rouge* (1890)
**Moulin Rouge** (prantsuse keeles 'punane veski') on kabaree Pariisis 18. linnaosas Montmartre'il.

See asutati 6. oktoobril 1889. See oli Prantsusmaal üldise rahu ja optimismi ajastu, mida tagantjärele nimetatakse kunstilise õitsengu ajaks (*Belle époque*). Samal aastal rajati Eiffeli torn ja toimus maailmanäitus. Seda perioodi iseloomustasid tööstuse kiire areng ja rikas kultuurielu.

Moulin Rouge'i asutasid totalisaatori leiutaja Joseph Oller ja Charles-Joseph Zidler, kes suutsid tabada publiku maitset, mistõttu ettevõte sai kiiresti maailmakuulsaks. Nende eesmärk oli rajada lõbustuskoht, kuhu tuleksid kokku kõik inimesed: nii rikkad kui vaesed, nii kohalikud kui välismaalased. Selleks loodi ekstravagantne õhustik, mis algas juba sellest, et aeda pandi üles hiiglasliku elevandi kuju. Arhitektuurilised täiustused võimaldasid kulisse kiiresti vahetada

Moulin Rouge'is esinesid paljud kuulsad tantsijad, nende seas Jane Avril, Josephine Baker ja Mihhail Barõšnikov. Moulin Rouge'is loodi ka täiesti uus tants, kadrillist välja kujunenud kankaan. Esialgu oli see mõeldud võrgutavaks tantsuks, mida tantsisid seal tegutsevad kurtisaanid, kuid pärastpoole arenes ta omaette revüütantsuks, mille esialgne tähendus tugevasti nõrgenes.

Moulin Rouge oli kunstnike seas armastatud. Eriti oli Moulin Rouge'iga seotud Henri de Toulouse-Lautrec, kes joonistas hulgaliselt Moulin Rouge'i reklaamplakateid.

Moulin Rouge'ist on tehtud hulgaliselt mängu- ja dokumentaalfilme, millest esimene valmis juba 1898 USA-s. Mitu neist on valminud ka 21. sajandil.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Moulin Rouge** |
Tallinna Lilleküla Gümnaasium Valdeku tänava hoones, mai 2009
Map
**Tallinna Valdeku Gümnaasium** (algselt **Tallinna 30. Keskkool**, hiljem **Tallinna Valdeku Keskkool** ja **Tallinna Valdeku Põhikool**; vene: Таллиннская Валдекуская основная школа) oli kool Tallinnas Nõmmel, aadressil Valdeku tänav 13. Venekeelset haridust andnud Tallinna 30. Keskkool alustas Valdeku tänaval koolitööd 1. septembril 1951, seni olid venekeelsed klassid töötanud Hiiu koolimajas (praegune aadress Raudtee 55).

31. augustist 2006 kujundati kool ümber **Tallinna Valdeku põhikooliks** .

Tallinna Linnavolikogu otsusega 22. veebruarist 2007 liideti Tallinna Valdeku põhikool Tallinna 53. Keskkooliga ning kooli tegevus Valdeku tänava hoones lõpetati 1. septembrist 2007.

Põhikoolis õppis viimasel õppeaastal 2006/2007 148 õpilast ja töötas 30 töötajat, neist 19 pedagoogid (15 põhikohaga ja 4 tähtajalise töölepinguga). Valdeku 13 hoone ehituslik mahutavus oli 650 õpilast. 

Järgnenud aastatel oli hoone kasutusel manööverpinnana: 1. septembrist 2007 kasutas ruume Tallinna Ühisgümnaasium ja 2009. aasta jaanuarist juunini Tallinna Lilleküla Gümnaasium.

2012. aastal valmis Nõmme Linnaosa Valitsuses plaan Valdeku tänava koolihoone ümberehituseks Nõmme põlvkondade majaks, kuhu koliksid kokku linnaosavalitsuse ametid ja sotsiaalkeskus.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. detsember 2007. Vaadatud 30. augustil 2008.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑  Tallinna Lilleküla Gümnaasiumi koduleht õppetöö korraldusest
5. ↑
6. ↑


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Nõmme***  |
Anna Fotyga (2007)
Anna Fotyga (2007)
**Anna Elżbieta Fotyga** (neiupõlvenimi **Kawecka**; sündinud 12. jaanuaril 1957 Lęborkis) on Poola poliitik, esimene naine, kes töötanud Poola välisministrina.

Fotyga lõpetas Gdański ülikooli ja Taani Haldusjuhtimise Kooli. Seejärel töötas ta USA-s tööministeeriumis, New Yorgis asuvas Cornelli ülikoolis ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangas.

Fotyga töötas 1981 ja uuesti pärast 1989 Gdańskis Solidaarsuse peakorteris välisosakonna juhatajana ning oli Lech Kaczyński lähedane liitlane. 2000 oli ta tollase Poola peaministri Jerzy Buzeki välisasjade nõunik. Seejärel oli ta sotsiaalhoolduse haldamise järelevalvenõukogu aseesimees, sest tal oli kogemus Rahvusvahelises Tööorganisatsioonis ja Maailmapangas. 2002–2004 oli ta Gdański aselinnapea.

13. juunil 2004 toimunud Euroopa Parlamendi valimised olid esimesed Euroopa Parlamendi valimised Poolas. Fotyga kogus Pomorze vojevoodkonnas Õiguse ja Õigluse partei kandidaadina 25 994 häält, mis oli vojevoodkonnas suuruselt teine häälte arv. Tema erakond sai valimistel kolmanda koha ning ta valiti Euroopa Parlamenti ühena Õiguse ja Õigluse 7 saadikust.

Ta ei olnud europarlamendis ametiaja lõpuni. 31. oktoobrist 2005 9. maini 2006 oli ta Poola riigisekretär. Poola president Lech Kaczyński määras ta 9. mail 2006 Stefan Melleri asemele Poola välisministriks. Fotyga seisukohad välispoliitikas langesid kokku Õiguse ja Õigluse põhimõtetega. Need tulenesid kontseptsioonist, et Poola on tugev ja sõltumatu riik, mis on vajaduse korral valmis vastu astuma Saksamaale või Venemaale. Ta jätkas ka USA-meelset poliitikat. Vasakpoolne opositsioon kritiseeris tema ministeeriumi isolatsionistliku poliitika eest suhetes Saksamaa ja Venemaaga.

2007. aasta juunis hakkas Kodanikeplatvorm ette valmistama umbusaldushääletust Fotyga suhtes. Selle vältimiseks vabastasid president ja peaminister, kaksikvennad Lech ja Jarosław Kaczyński Fotyga 7. septembril 2007 ametist, aga määrasid ta juba samal päeval välisministriks tagasi. Kuid pärast Jarosław Kaczyński valitsuse langemist 15. novembril 2007 sai Poola uueks välisministriks Radosław Sikorski.

29. novembrist 2007 kuni 20. augustini 2008 oli Fotyga Poola presidendi Kaczyński kantselei ülem.

Tunnustus
---------

* 2022 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Anna Fotyga on abielus ja tal on kaks last. Ta oskab vabalt inglise ja vene keelt.
Ty Rattie (2018)
**Ty Rattie** (sündinud 5. veebruaril 1993 Calgarys) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Rootsi kõrgliiga klubis Timrå ründajana paremäärel.

Aastatel 2008–2013 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Portland Winterhawks. 2013. aastal tuli ta Winterhawksiga WHL-i võitjaks. Samal hooajal oli ta WHL-i väljalangemismängude resultatiivseim mängija (36 punkti) ja suurim väravakütt (20 väravat) ning valiti väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks.

2011. aastal valis St. Louis Bluesi ta NHL-i *draft* '​is 32. valikuna. NHL-is debüteeris ta Bluesi meeskonnas 11. aprillil 2014 mängus Dallas Starsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 12. jaanuaril 2016 mängus New Jersey Devilsi vastu. Aastatel 2013–2017 mängis ta põhiliselt American Hockey League'i (AHL) klubis Chicago Wolves. 2015. aastal valiti Rattie AHL-i tähtede mängule.

Hooajal 2016–17 mängis ta NHL-is mõnda aega Carolina Hurricanesis. 2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Edmonton Oilersiga. Hooajal 2017–18 mängis ta põhiliselt AHL-is Oilersi noorteklubis Bakersfield Condors ning ta valiti 2018. aastal ka AHL-i tähtede mängule. Samal hooajal 2017–18 sai Rattie mängida ka NHL-is, lüües 14 mänguga liigas viis väravat. Hooajal 2018–19 sai ta oma senise NHL-i karjääri jooksul liigas enim mänguaega (50 mängu, 4 väravat ja 7 väravasöötu).

2019. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Jaroslavli Lokomotiv. 2019. aasta oktoobris siirdus ta Nižni Novgorodi Torpedosse.

2021. aasta jaanuaris sõlmis ta üheaastase lepingu klubiga Soome kõrgliiga klubiga Pori Ässät. 2021. aasta juunis liitus ta Timråga.

Viited
------

1. ↑  Ty Rattie. eliteprospects.com. Vaadatud 5.2.2021
2. ↑  "Ässille mielenkiintoinen pelaajahankinta – kuutena kautena NHL:ssä pelannut Ty Rattie matkustaa Poriin". yle.fi. 21.1.2021. Vaadatud 5.2.2021
3. ↑  "Ty Rattie ansluter till Timrå IK". timraik.se. Vaadatud 13.8.2021

Välislingid
-----------

* Ty Rattie KHL.ru lehel
* Ty Rattie NHL.com lehel
* Ty Rattie hockeydb.com lehel
WestJeti Boeing 737-800 lennuk
**WestJet Airlines Ltd.** on 1996. aastal asutatud Kanada odavlennufirma. Lennufirma alustas odavate alternatiividega riigi konkureerivatele suurtele lennufirmadele. WestJet pakub regulaarset ja tellimuslendude teenust 100 sihtkohta Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Euroopas, Mehhikos, Kesk-Ameerikas ja Kariibi mere piirkonnas.

WestJet on Kanada suuruselt teine lennufirma Air Canada järel, tehes keskmiselt 425 lendu ja teenindades üle 45 000 reisija päevas.

Kanada
 Kanada lennufirmad

**A** **·** Adlair Aviation **·** 
Aeropro **·** 
Air Canada **·** 
Air Canada Jazz **·** 
Air Canada Jetz **·** 
Air Creebec **·** 
Air Georgian **·** 
Air Inuit **·** 
Air Labrador **·** 
Air Mikisew **·** 
Air Montmagny **·** 
Air North **·** 
Air Nunavut **·** 
Air Saguenay **·** 
Air Satellite **·** 
Air Southwest **·** 
Air Tindi **·** 
Air Transat **·** 
Aklak Air **·** 
Alberta Citylink **·** 
Alkan Air **·** 
Alta Flights **·** 
Arctic Sunwest Charters **·** 
**B** **·** Bar XH Air **·** 
Bearskin Airlines **·** 
Brock Air Services **·** 
Buffalo Airways **·** 
**C** **·** Calm Air **·** 
Canadian Helicopters **·** 
Canadian North **·** 
CanJet **·** 
Cargojet Airways **·** 
Central Mountain Air **·** 
CHC Helicopter **·** 
Cougar Helicopters **·** 
**E** **·** Enerjet **·** 
**F** **·** First Air **·** 
Flair Airlines **·** 
**H** **·** Harbour Air **·** 
Hawkair **·** 
Helijet **·** 
**I** **·** Innu Mikun Airlines **·** 
Integra Air **·** 
Island Express Air **·** 
**K** **·** KD Air **·** 
Keewatin Air **·** 
Kelowna Flightcraft Air Charter **·** 
Kenn Borek Air **·** 
Keystone Air Service **·** 
Kivalliq Air **·** 
Kootenay Direct Airlines **·** 
**M** **·** Maritime Air Charter **·** 
Morningstar Air Express **·** 
**N** **·** Nakina Air Service **·** 
Nolinor Aviation **·** 
Nor-Alta Aviation **·** 
North Cariboo Air **·** 
Northern Thunderbird Air **·** 
Northwestern Air **·** 
North-Wright Airways **·** 
**O** **·** Orca Airways **·** 
**P** **·** Pacific Coastal Airlines **·** 
Pascan Aviation **·** 
Perimeter Aviation **·** 
Porter Airlines **·** 
Prince Edward Air **·** 
Pronto Airways **·** 
Provincial Airlines **·** 
**R** **·** Regional 1 **·** 
**S** **·** Salt Spring Air **·** 
Seair Seaplanes **·** 
SkyLink Aviation **·** 
SkyNorth Air **·** 
Skyservice BAS **·** 
Skyxpress Airline **·** 
Summit Air **·** 
Sunwest Aviation **·** 
Sunwing Airlines **·** 
Superior Airways **·** 
**T** **·** Thunder Airlines **·** 
Tofino Air **·** 
Transwest Air **·** 
**U** **·** Universal Helicopters **·** 
**V** **·** Vancouver Island Air **·** 
Voyageur Airways **·** 
**W** **·** Wasaya Airways **·** 
West Coast Air **·** 
WestJet **·** 
West Wind Aviation **·** 
Wilderness Air
Lauri Kärk 1999. aastal
**Lauri Kärk** (sündinud 14. septembril 1954 Tartus) on eesti filmiajaloolane ja -kriitik.

Kärk lõpetas 1973. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1979. aastal Üleliidulise Kinematograafia Instituudi Moskvas filmiteaduse erialal. 

1977. aastast alates on ta avaldanud kokku üle 500 filmialase kirjutise. Neid on ilmunud nii ajakirjas Teater. Muusika. Kino kui ka ajalehtedes Sirp ja Postimees (nendest on ilmunud artiklikogumik "Pildi sisse minek. Filmikirjutisi Tšehhovist *virtual reality*’ni 1977–1999"). Ta on teinud kaastööd Eesti entsüklopeediale (50 märksõnaartiklit). Kirjatööd on olnud fokuseeritud nii eesti nüüdisfilmi arengule kui ka maailma filmikunsti suurkujude loomingule. Lauri Kärk õpetab filmiajalugu süstemaatiliselt Kärk Tartu Ülikoolis alates 1990/91. õppeaastast.

Kärk on töötanud stuudios Tallinnfilm mängu- ja animafilmide toimetajana, näiteks on ta Leida Laiuse ja Arvo Iho "Naerata ometi" (1985), Sulev Keeduse filmi "Ainus pühapäev" (1990) ja Riho Undi animafilmi "Kapsapea" (1993) toimetaja.

2013. aastal valiti Kärk Eesti Filmi Instituudi nõukogu aseesimeheks.

Tunnustus
---------

* 1995 aasta filmiajakirjanik
* 1995 Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (filmikriitika preemia)
* 2014 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Tartu Tamme Kooli vilistlased. Vaadatud 02.03.18.
3. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Kirjandus
---------

* Lauri Kärk "Stsenaristi lugu" (retsensioon Olev Remsu filmidraamatehnika kohta), Teater. Muusika. Kino, jaanuar 2017
* Olev Remsu "Urineerib vales kohas", Teater. Muusika. Kino, märts 2017