recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Peitelise järv** (ka **Pītelis**, **Peitelis** või **Piteļi järv**, läti keeles *Peiteļa ezers* või *Pīteļa ezers*, latgali keeles *Peiteļs*, vene keeles Питель) on järv Läti Ludza piirkonna Līdumnieki vallas ja Venemaa Pihkva oblasti Krasnogorodski rajooni Pogranitšnaja vallas.

Järv asub merepinnast 107,8 meetri kõrgusel. Selle valgla on 36,7 km². Järve pindala on 3,47 km², sellest Venemaale jääb 2 km².

Järve kaldad on soised, välja arvatud idakallas. Põhi on liivane või savine, kohati katavad seda puunotid. Järve kaldal asub Peitelise linnamägi ehk Soosaareke.

Veetaimedest esinevad seal penikeeled, osjad, pilliroog, vesikupud, kõrkjad ja kalmused. Kaladest elavad järves harilik hink, haug, koger, särg, latikas, ahven, kiisk, roosärg, koger, linask, vingerjas, nurg ja säinas.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
3. ↑  www.ezeri.lv
4. ↑  Псковское отделение ФГНУ ГосНИОРХ. Фонд водоёмов Псковской области. Государственный комитет Псковской области по лицензированию и природопользованию (2008).
Dino Bardot
**Donald 'Dino' Bardot Barr** (sündinud 8. mai 1971) on šoti muusik. 

Alates 2017. aastast on ta ansambli Franz Ferdinand kitarrist. Ta on teinud kaasa ka ansamblites V-Twin, Stinky Munchkins ja 1990s.

Aastal 2002 tuli bändil V-Twin välja esimene album "The Blues Is A Minefield", kus Bardot mängis kitarri. Bändis oli ka trummar Michael McGaughrin, kes hiljem mängis koos temaga bändis 1990s.

Ansambel Stinky Munchkins on välja andnud singli "Release The Lions", mille A-poolel on nimilugu ja B-poolel "Bad Timing". YouTube'is on kaks muusikavideot: "Release The Lions" ja "No 2 Everything".

Bardot liitus bändiga 1990s aastal 2007, kui eelmine basskitarrist lahkus bändist paar päeva enne nende maailmaturneed. 2009. aastal tuli neil välja teine album "Kicks", kus laulis ja mängis bassi Dino. Albumile kirjutas ta lood "Local Science" ja "Sparks". Koos bändiga kirjutas ta lood "I Don't Even Know What That Is", "59" ja "Balthazar". Dino laulis enamasti tausta, kuid laulus "Local Science" on tal põhilaulja roll, pluss veel enamus laulust "I Don't Even Know What That Is". Muusikavideo on laulul "59".

2017. aastal kuulutati välja bändi Franz Ferdinand uus koosseis, kus pärast Nick McCarthy lahkumist on kitarrist Dino Bardot ning klahvpillimängija ja ka kitarrist Julian Corrie. Uue koosseisuga on välja antud kolm muusikavideot: "Always Ascending", "Feel The Love Go" ja ''Glimpse Of Love (Version)''. Ansambli viies album ilmus 2018. aasta veebruaris. Bänd esines 2018. aastal Õllesummeril.

Viited
------

1. ↑  "Dino Bardot". *fandom.wikia.com/*. Vaadatud 11.12.2018.
2022. aastal tuli püsiv lumikate novembri lõpus ehkki astronoomilise talve saabumiseni jäi veel kuu
**Fenoloogilised aastaajad** on aastaaegade jaotamise viis elus- ja eluta looduses esinevate sesoonsete muutuste ehk fenofaaside järgi. Fenofaaside alguskuupäevade järgi saab moodustada fenoloogilise kalendri, mis on lähedalt seotud ilmastiku muutustega, kuid siiski ei ole fenoloogilised aastaajad päris samad mis klimaatilised aastaajad. Inglise keeles nimetatakse neid ökoloogilisteks aastaaegadeks.

Fenoloogiliste aastaaegade loend
--------------------------------

* Eeltalv algab esimese lume tulekuga
* talv saabub püsiva lumikatte tekkimisega, taimed on puhkeseisundis, loomade elutegevus aeglustub
* kevadtalv: püsiv lumikate, selged ilmad, tedre- ja metsisemängu aeg, künnivarese saabumine, tihaste laulmine, metsloomad elavnevad
* varakevad: lumi sulab, kasemahl jookseb, kask, sarapuu, sinilill õitsevad, talirukis hakkab kasvama
* kevad: algab vahtra õitsemahakkamisega, sel ajal õitseb enamik taimeliike ja puid, saabuvad rändlinnud, poegivad loomad
* suvi: algab õunapuude õitsemahakkamise, rukki loomise ja piiritaja saabumisega, lõpeb lehtede langemise ja esimeste öökülmadega
* südasuvi: algab pärast jaanipäeva pärna õitsemise ajal, kui ööpäeva keskmine temperatuur on üle 15 °C, valmivad suviõunad ja karusmarjad, lõpeb ilmade halvenemise, päevade lühenemise ja pimedate ööde tulekuga
* sügis: algab ilmade jahenemise ja öö pikenemisega. Sel ajal kogunevad ja lahkuvad rändlinnud, lehed värvuvad, koristatakse teravilju
* hilissügis: algab lehtede varisemise ning hanede ja luikede suurrändega, lõpeb talirukki kasv, koevad siig, lõhe ja meriforell, lõpeb esimese suure lume tulekuga

Erinevused Eestis
-----------------

Kui seada kindlate fenofaaside kuupäevad kaardile, ilmnevad teatud seaduspärad looduse arengus. Üldiselt liiguvad fenofaasid 3-6 päeva 100 km kohta, sõltudes muidugi ka keskmisest õhutemperatuurist. Faasid levivad lõunast põhja, kaldudes Läänemere temperatuuri või Pandivere kõrgustiku mõjul kirde või loode suunas. Kõrgustikel pidurdub fenoloogiline areng 1-3 päeva 100 meetri kohta, mida on eriti näha lume sulamise ajal. Fenoloogilise arengu kiiruse järgi eristub piirkonniti neli piirkonda: 1) Lõuna-Eesti, 2) Läänemere mõju all Lääne- ja Kesk-Eesti, 3) Lääne-Eesti saared, 4) Kirde-Eesti.

Lisaks piirkondlikele erinevustele uuritakse fenoloogiliste sündmuste muutust aastate lõikes. Nii on selgunud, et looduse kevadine ja suvine areng on viimase poolsajandi jooksul 2-5 päeva varasemaks nihkunud, kiirenedes eriti viimastel aastatel.

Vaata ka
--------

* aastaajad
* klimaatilised aastaajad
* meteoroloogilised aastaajad
* pööripäev

Viited
------

1. ↑  Rein Ahas (2002). "Eesti fenoloogiline kalender". *Eesti entsüklopeedia*. Vaadatud 18.03.2019.
2. ↑  Jüri Kamenik (09.03.2017). "Veel kord aastaaegade määratlemisest". *Maaelu*. Vaadatud 15.10.2019.
**Tõnis/Dionissi Orgusaar** (27. oktoober 1889 Võisiku vald – 30. mai 1965 Aruküla) oli eesti õigeusu vaimulik ning köster-kooliõpetaja. 

Ta sündis 27. oktoobril 1889 Võisiku vallas Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal Tõnis Orgusaare peres, õppis Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris 1901–1909, lõpetas 4 klassi ja omandas *köster-kooliõpetaja kutse*. Tõnis Orgusaar  jätkas õpinguid  Varssavi ja Tartu Ülikoolides 1914–1917, töötas Aruküla koolis õpetajana ja koolijuhatajana,  oli tegev *köster-kooliõpetajana* Aruküla Püha Kolmainu koguduses 1909–03.1913 ja Tallinna Kopli Nikolai koguduses 03.1913–1914 – töötas kooliõpetajana Tallinnas.

2018. aastal valiti Tõnis Orgussaar aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.

Viited
------

1. 1 2  Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik. "Köstrite ja koorijuhtide andmebaas". Vaadatud 35.04.2020. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
2. ↑  Koppelmaa, Külli (5. september 2018). "Aruküla Kultuuriseltsi EV100 kingitus – kogumik „Sajandi 100 arukülalast"". *Sõnumitooja*. Vaadatud 25.04.2020.
**Pekingi Välisõpingute Ülikool** (*hiina keeles 北京外国语大学; pinyin*'is Běijīng Wàiguóyǔ Dàxué) on Pekingis asuv ülikool, mis on spetsialiseerunud eelkõige võõrkeeltele, kuigi õpetatakse ka õigust, majandust, ärijuhtimist, diplomaatiat, ajakirjandust jm (suunitlusega töötamaks asutustes ja ettevõtetes, millel on tihedad kontaktid muu maailmaga). 

Sel õppeaastal õpetatakse ülikoolis 73 keelt (eriala, lisaeriala või valikainena). Võimalik on õppida peaaegu kõiki Euroopa Liidu ametlikke keeli. Ülikooli peetakse keeleõppetasemelt parimaks Hiinas.

Eesti keel ja kultuur Pekingi välisõpingute ülikoolis
-----------------------------------------------------

Alates 2010. aastast saab Pekingi välisõpingute ülikoolis õppida valikainena ka eesti keelt. Selleks lähetab Eesti riik Pekingisse eesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi (EKKAV) raames eesti keele ja kultuuri lektori. Programmi koordineeris Eesti Instituut, 2021. aastast haldab programmi Haridus- ja Noorteamet.

Pekingi välisõpingute ülikoolis alustas esimese lektorina 2010. aastal tööd Katrin Jänese.

Peale Pekingi välisõpingute ülikooli saab eesti keelt õppida Pekingis veel ka Pekingi rahvusvaheliste suhete ülikoolis, kus töötavad ülikooli enda kutsutud eestlastest eesti keele õpetajad.

### Eesti keele lektorid

* 2010–2011 Katrin Jänese
* 2011–2014 Inga J. Isabel Adamson
* 2014–2018 Ilona Tragel
* 2018–2020 Helena Metslang
* 2020–... Külli Saia

Viited
------

1. ↑  Välisülikoolid, kus saab õppida eesti keelt. Eesti keele ja kultuuri akadeemiline välisõpe (EKKAV). Haridus- ja Noorteameti veebisait.
2. ↑  Tragel, Ilona. Eesti keele ja kultuuri õpetamisest Pekingi välisõpingute ülikoolis. Oma Keel, 1/2015.
3. ↑  Tragel, Ilona; Tian Zhang. Tulemas on eesti keele õpik hiinlastele. Oma Keel, 1/2019.

Välislingid
-----------

* Pekingi välisõpingute ülikooli eestikeelne veebisait
Friedrich Wilhelm Argelander
**Friedrich Wilhelm August Argelander** (22. märts 1799 – 17. veebruar 1875) oli Saksa astronoom. Ta on tuntud oma otsuste poolest, mis puudutavad tähe heledust, asukohti ja vahemaid.

Elu ja karjäär
--------------

Friedrich Wilhelm August Argelander sündis Memelis, Preisimaa kuningriigis (tänapäeval Klaipėda Leedus), soomlasest isa Johann Gottfried Argelanderi sakslasest ema Wilhelmina Dorotea Grünhageni pojana. Ta õppis koos Friedrich Besseliga ja omandas doktorikraadi 1822. aastal Königsbergi ülikoolis. Aastast 1823 kuni 1827 oli Argelander Soome observatooriumi juht Turus. Seejärel läks ta Bonni Saksamaal. Seal ta sõbrunes kuningas Friedrich Wilhelm IV-ga, kes rahastas Bonni ülikooli uut observatooriumi. 

Argelander paistis silma tõhusa, lihtsate ja kiirete tulemuste tõttu, mis võimaldas mõõta taevatähtede asukohti ja suurust, luues teed kaasaegsele astronoomiale. Ta mõõtis ka tähtede vahemaid heliomeetri abil. 

Argelander oli esimene astronoom, kes alustas põhjalikku uurimist muutlike tähtede juures. Ta tegi ka ootamatu otsuse ka selle kohta, mis suunas Päike liigub. 

1842. aastal ta avastas, et Groombridge 1830'l oli väga kõrge omaliikumine. Aastakümneid arvati olevat selle omaliikumine üks kõrgemaid, mis tänapäevalgi püsib kolmandal kohal. 

Koos Adalbert Krügeri ja Eduard Schönfeldiga, oli Argelander 1852. ja 1859. aastate vahel avaldatud tähekataloogi *Bonner Durchmusterung* looja, ning see andis rohkem kui 324 000 taevatähe asukoha ja heleduse, kuigi seal polnud väga palju lõunataeva tähtedest. See oli viimane avaldatud tähekaart, kus ei kasutatud fotosid.

1863. aastal asutas Argelander rahvusvahelise astronoomide organisatsiooni *Astronomische Gesellschaft*.
Bufordi silt
**PhinDeli Town Buford**, algselt **Buford**, on USA-s Wyomingi osariigis Albany maakonnas olev kohaliku omavalitsuseta asula. See asub Laramie ja Cheyenne'i linna vahel kiirtee Interstate 80 ääres.

Asula paikneb 2400 meetri kõrgusel merepinnast ning on sellega kõige kõrgemal paiknev asula kiirtee Interstate 80 ääres.

2013. aasta seisuga elas seal üks inimene. Tema pindala on 4 ha. Bufordis asuvad kauplus, bensiinijaam ja moodulmaja.

Ajalugu
-------

Buford asutati 1866. aastal seoses esimese Ameerika Ühendriikide läbiva raudtee ehitusega. Sel ajal elas asulas umbes 2000 töölist, kes aga raudtee-ehituse kaugenemisega läände suundusid. Asula sai algselt nime kodusõja kindralmajori John Bufordi järgi.

1900. aastal avati Bufordis postkontor, mis suleti 2004. aastal.

1980. aastal kolis sinna koos oma abikaasa ja pojaga elama Don Sammons. Aastal 1992 ostis ta asula. Tema abikaasa suri 1995. aastal ja tema poeg kolis mujale 2007. aastal, misjärel jäi ta Bufordi ainsaks elanikuks.

Pärast seda, kui Don Simmons kolis oma pojale lähemale, läks kinnistu müüki. Asula ostsid 5. aprillil 2012 korraldatud oksjonil 900 000 dollari eest kaks Vietnami ettevõtjat. Hiljem selgus neist ühe isik: see oli Phạm Đình Nguyên. Ta hakkas asula kaupluses müüma PhinDeli kaubamärgiga kohvi ja nimetas selle järgi asula ümber. See kohvisort on Vietnamis toodetud.

Viited
------

1. ↑  PhinDeli Town Buford: Open for business. wyomingnews.com. 4. september 2013. Vaadatud 10.12.2016
2. ↑  Rosenfeld, Everett (20. juuli 2011). Meet the Only Resident of America’s Smallest Town. TIME. Vaadatud 10.12.2016
3. ↑  Population 1: The shopkeeper who lives in a one-man town (and there are no women or children either). Daily Mail. 16. märts 2011. Vaadatud 10.12.2016
4. ↑  Spellman, Jim (5. aprill 2012). Vietnamese businessmen scoop up smallest U.S. town for $900,000. CNN. Vaadatud 10.12.2016
5. ↑  USA väikseim linn müüdi maha ja nimetati kohvibrändi järgi ümber. Forte. 22. oktoober 2013. Vaadatud 10.12.2016

Välislingid
-----------

* bufordtradingpost.com
**FIDE suurmeister probleemmales** (inglise keeles *Grandmaster of the FIDE for Chess Compositions*), ka **FIDE suurmeister maleprobleemide koostamises**, on probleemmales sportlike saavutuste eest tulemustepõhiselt antav nimetus.

Nimetuse võttis kasutusele FIDE probleemmale alaline komisjon (PCCC) 1972. aastal. Oktoobrist 2011 on nimetuse andmine PCCC-i õigusjärglase Probleemmale Maailmaföderatsiooni (WFCC) pädevuses, kes annab seda nimetust probleemmaletajatele koostöös Rahvusvahelise Maleföderatsiooniga. 

Nimetuse saamisele saab pretendeerida probleemmaletaja, kes on kogunud FIDE albumites avaldatud tööde eest vähemalt 70 punkti (avaldatud maleülesanne annab 1,0 ja etüüd 1,67 p).

Esimesi suurmeistreid probleemmales Genrihh Kasparjan
2019. aasta novembri seisuga on nimetuse saanud 94 probleemmaletajat, teiste seas Genrihh Kasparjan (1972), Lev Lošinski (1972), Vladimír Pachman (1976), Vladimir Korolkov (1976) ja Unto Heinanen (2004).

Vaata ka
--------

* Rahvusvaheline suurmeister
* FIDE suurmeister maleprobleemide lahendamises

Viited
------

1. 1 2  Statutes of the World Federation for Chess Composition. wfcc.ch
2. ↑  Grandmasters of the FIDE for Chess Compositions. wfcc.ch
Fennoskandia kilp
**Fennoskandia kilp** ehk **Balti kilp** on kilp Põhja-Euroopas.

Fennoskandia kilbil asuvad täielikult Soome ning osaliselt Rootsi, Norra ja Venemaa.

Fennoskandia kilp on osa Ida-Euroopa kraatonist.

Aastal 1992 (Kyōtos 24–28. august) langetas *Commission for the Geological Map of the World* soovitusliku otsuse nimetada seda kilpi Fennoskandia kilbiks. Varem on teda nimetatud nii Fennoskandia kui ka Balti kilbiks. Termini "Fennoskandia kilp" võttis 1909. aastal kasutusele soome geoloog Wilhelm Ramsay.

Kilbil avanevad eelkõige Arhaikumi ja Proterosoikumi, kuid piiratud ulatuses ka Fanerosoikumi kivimid. Suur osa kilbist on moodustunud Svekofenni orogeneesis (Paleoproterosoikumis). Orogeneesi käigus konsolideerunud vastavat maakoore osa nimetatakse Svekofenni kompleksiks.

Kilbi kivimiline koostis on mitmekesine. Levinud on mitut liiki moondekivimid ning neid lõikavad arvukad intrusioonid.

Samasugused kivimid, mis paljanduvad Fennoskandias, moodustavad ka Eesti aluskorra, mis on setenditega kaetud.

Kilbi ehituse kohta on saadud täiendavaid andmeid Koola ülisügava puuraugu abil.

Viited
------

1. ↑  Laitakari, I.; Koistinen, T.; Virransalo, P. 1996. Principles and sources for the basement map, Gulf of Finland and surrounding area. In: Explanation to the map of Precambrian basement of the Gulf of Finland and surrounding area 1 : 1 mill.. Geological Survey of Finland. Special Paper 21. Espoo: Geological Survey of Finland, 9-13.
2. ↑  Ramsay, W. 1909, Geologins grunder. G. W. Edlunds Förlagsaktiebolag, Helsingfors, 486p.
Mecklenburg-Schwerini hertsog Friedrich Wilhelm I
**Friedrich Wilhelm I** (28. märts 1675 – 31. juuli 1713) oli aastatel 1692–1713 valitsev Mecklenburgi hertsog Mecklenburgi hertsogkonna Mecklenburg-Schwerini osas.

Friedrich Wilhelm oli vürst Friedrich zu Mecklenburgi ja selle naise Christine Wilhelmine vanim poeg. Ta oli lastetu Mecklenburgi hertsogi Christian Ludwig I vennapoeg. Friedrich Wilhelmist sai 21. juunil 1692 oma onu järel Mecklenburgi hertsogkonna Schwerini osa valitseja. Pärast dünastia Mecklenburg-Güstrow' liini hääbumist hertsog Gustav Adolfi surmaga 1695. aastal sattus Friedrich Wilhelm vägivaldsesse pärimisvaidlusesse oma onu Adolf Friedrich II-ga, see eskaleerus kiiresti. Vaidlus viis riigi kodusõja äärele ja see lahendati võõrvõimude sekkumisega. Taani ja Norra kuningas Frederik IV loobus päranditaotlusest Mecklenburg-Güstrow' vürstkonnale vastutasuks hertsogi toetuse eest Taanile ja Norrale põhjasõjas. Vaidlus lõppes 1701. aastal Hamburgi kompromissiga. Mecklenburg jagati jälle kaheks piiratud autonoomiaga osaks. Kaks alamvürstkonda, Mecklenburg-Strelitz ja Mecklenburg-Schwerin, eksisteerisid 1918. aastani. Kompromissiga kehtestati dünastiale ka esmasündinu pärimisõigus.

1708. aastal kehtestas Friedrich Wilhelm tarbimis- ja maksustatuudi, et kõrvaldada kolmekümneaastase sõja ja põhjasõja rahanduslikud tagajärjed. Lisaks rüütlite ja vaimulike maksustamisele hõlmas see seadus pärisorjuse kaotamist, vabastades põllumehed mõisnike sõltuvusest. Endised talupojad said oma maad rentida ja sunnitöö tuli asendada palgalise tööga. See tekitas hertsogi ja mõisnike vahel terava konflikti.

Friedrich Wilhelm abiellus 2. jaanuaril 1704 Kasselis Hessen-Kasseli krahvi Karl I tütre Sophie Charlottega. Abielu oli lastetu.

Friedrich Wilhelmil oli arvukalt armukesi, kellega ta sai vähemalt 9 last, sealhulgas:

* Karl Ludwig von Mecklenburg auf Zibühl, Lübzin und Karcheez (suri 1703)
* Margaretha Dorothea Gredler (suri 1744)

Friedrich Wilhelm suri Mainzis 31. juulil 1713 tagasiteel Schlangenbadist. Tema naine Sophie Charlotte asus elama Bützow'sse, kus ta suri. Ta maeti oma mehe kõrvale Schwerini vastvalminud Püha Nikolause kiriku krüpti.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Christian Ludwig I** | **Mecklenburg-Schwerini hertsog**1692–1713 | Järgnev**Karl Leopold** |
**Chilian Rauschert** (17. oktoober 1652 Rentweinsdorf – 7. aprill/18. aprill 1717 Sangaste) oli Eesti vaimulik.

Rauschert sündis Rentweinsdorfis, Alam-Frangimaal (praeguse haldusjaotuse järgi Rentweinsdorfis, Haßberge kreisis, Alam-Frangimaa ringkonnas, Baieri liidumaal). Usuteadust õppis ta aastast 1671 Jena ülikoolis.

Aastatel 1678–1682 oli ta diakoniks Valmieras, seejärel oli ta Tartus Rootsi garnisoni kaasõpetajaks Maarja kiriku juures. Aastatel 1685–1717 oli ta Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Oli aastatel 1703–1714 venelaste poolt arreteeritud, oli Moskvasse välja saadetud. Lisaks oli ta aastatel 1685–1703 ja 1715–1717 Tartu praost.

Ta tegi väga palju ära kooliolude parandamiseks Sangastes, avades seal kihelkonnakooli. Tema surma-aastal loendati Sangastes 253 koolilast, mis oli tolle aja kohta tähelepanuväärne.

Isiklikku
---------

Tema poeg Gotthard Friedrich Rauschert oli pärast teda Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
2. ↑  Eesti Biograafiline Leksikon K./Ü. Loodus, Tartus, 1926–1929

Välislingid
-----------

*
"**Riskikuller 3**" on 2008. aasta film. See on järg filmidele "Riskikuller" (2002) ja "Riskikuller 2" (2005).

Frank Martin saab seekord ülesandeks endiselt USA eriüksuse ohvitserilt Johnsonilt, praeguselt Ecocorpi ülemuselt, toimetada Ukraina keskkonnaminister Leonid Tomilenko röövitud tütar, Valentina, Marseille'st alguses Budapesti, siis Bukaresti ning lõpuks Odessasse. Johnson tahab Valentinat kasutada pandina, et Tomilenko kirjutaks alla lepingule, millega lubataks Ecocorpi laev, mille lastiks on mürgised kemikaalid, Ukrainasse. Asja teeb keerulisemaks see, et nii Frankile ja Valentinale on randme ümber pandud metallvõrud, mis Franki autost (Audi A8) kaugemale kui 75 jalga (23 meetrit) sattudes plahvatab.

Näitlejad
---------

* Jason Statham – Frank Martin
* François Berléand – inspektor Tarconi
* Natalya Rudakova – Valentina
* Robert Knepper – Johnson
* Jeroen Krabbé – Leonid Vasilev
* David Atrakchi – Malcom Manville
* Eriq Ebouaney – Ice

Välislingid
-----------

* Riskikuller 3 andmebaasis Box Office Mojo (inglise)
Kuramaa hertsog Friedrich Wilhelm
**Friedrich Wilhelm Kettler** (11. juuli 1692 – 21. jaanuar (vkj 10. jaanuar) 1711 Kipen, Peterburi kubermang) oli Kuramaa ja Zemgale hertsog aastatel 1698–1711.

Friedrich Wilhelm Kettleri isa oli Kuramaa hertsog Friedrich Kasimir Kettler. Friedrich Wilhelm oli isa surma ajal ainult viieaastane ning tema täisealiseks saamiseni määrati alguses riiki juhtima ülemnõunikud. Poola kuninga toetusel sai noore hertsogi eestkostjaks ja riigi valitsejaks Friedrich Wilhelmi lell Ferdinand Kettler. Viimane aga pages pärast Poola ja Rootsi vägede vahel peetud Spilve lahingu kaotust, kus ta osales suurtükiväeülemana, Poolale kuulunud Danzigisse ning enam Kuramaale ei naasnud.

Friedrich Wilhelm Kettleri valitsemisajal käis Rootsi ja Venemaa vahel Põhjasõda, mille käigus 1701. aastal Rootsi väed hertsogiriigi vallutasid. 1705. aastal hõivasid hertsogiriigi Vene väed, kuid järgmisel aastal langes see taas Rootsi vägede kätte.

Vene väed okupeerisid Kuramaa uuesti 1709. aastal ning tsaar Peeter I sundis Friedrich Wilhelmit 1710. aastal oma vennatütre Anna Ivanovnaga abielluma.

Friedrich Wilhelm Kettleri ja Anna Ivanovna pulmad toimusid Peterburis 11. novembril (vkj 31. oktoobril) 1710, misjärel pruutpaar asus Kuramaa poole tagasiteele. Teel aga suri noor hertsog ootamatult. Friedrich Wilhelm Kettleri surnukeha toimetati Miitavisse, kus ta maeti Kuramaa hertsogite hauakabelis 4. märtsil 1711.

Tema abikaasast hertsoginna Annast sai Kuramaa tegelik valitseja, Ferdinand Kettler küll protesteeris selle vastu, aga tulutult. Anna Ivanovna valitses Kuramaad kuni 1730. aastani, mil ta kutsuti pärast keiser Peeter II surma Ülemsalanõukogu poolt Venemaa valitsejannaks.

Sugupuu
-------

|  |
| --- |
|  **Friedrich Wilhelm Kettleri esivanemad**  |
| **Kuramaa hertsogFriedrich Wilhelm Kettler(1692–1711)** | Kuramaa hertsogFriedrich Kasimir Kettler(1650–1698) | Kuramaa hertsogJakob Kettler(1610–1682) | Kuramaa hertsogWilhelm Kettler(1574–1640) |
| Preisimaa printsessSophie(1582–1610) |
| Brandenburgi printsess Luise Charlotte(1617–1676) | Brandenburgi kuurvürst ja Preisimaa hertsogGeorg Wilhelm(1595–1640) |
| Pfalzi printsessElisabeth Charlotte(1597–1660) |
| Brandenburgi printsess Elisabeth Sophie(1674–1748) | Brandenburgi kuurvürst ja Preisimaa hertsogFriedrich Wilhelm(1620–1688) | Brandenburgi kuurvürst ja Preisimaa hertsogGeorg Wilhelm(1595–1640) |
| Pfalzi printsessElisabeth Charlotte(1597–1660) |
| Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi printsessDorothea Sophie(1636–1689) | Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsogPhilipp(1584–1663) |
| Saksi-Lauenburgi printsessSophie Hedwig(1601–1660) |
**"Veneetsia karneval"** on rahvaviis, mida tavaliselt seostatakse sõnadega "**Mu mütsil on kolm nurka**" (inglise keeles "My hat, it has three corners"; saksa keeles "Mein Hut, der hat drei Ecken"). Sellest teemast on kirjutatud mitmeid variatsioone trompetile, mis võimaldavad demonstreerida virtuoossust ja kiiret tempot.

"Veneetsia karnevali" on teiste seas töödelnud Jean-Baptiste Arban, Del Staigers, Herbert L. Clarke kornetile, trompetile ja eufooniumile, Francisco Tárrega ja Johann Kaspar Mertz klassikalisele kitarrile ning Ignace Gibsone klaverile. Frédéric Chopini variatsioon "Souvenir de Paganini" on pühendatud heliloojale ja viiulivirtuoosile Niccolò Paganinile. Uuem töötlus on Allen Vizzutti "The Carnival of Venus", mida peetakse üheks raskemaks trompetipalaks selle tehnilise nõudlikkuse tõttu.

Viisi on arranžeeritud ka tuubale, selle on salvestanud John Fletcher CD-l "The Best of Fletch" ja Roger Bobo CD-l "Tuba Libera", samuti on seda esitanud Norra tuubamängija Øystein Baadsvik. Mandoliinile ja kitarrile on loo kohandanud Carlo Munier.

Viited
------

1. ↑  Kinscella, Hazel Gertrude (2005). *Music and Romance*. Kessinger Publishing. Lk 256. ISBN 978-1-4179-9594-3.

Välislingid
-----------

* Nimekiri seda viisi kasutanud heliloojatest ja nende töödest veebilehel berksweb.com
Rising Sun aastal 2009
**Rising Sun** oli Eesti rokkansambel, mis asutati Tallinnas 2007. aastal.

Ansambli asutasid Janno Klausner (kitarr), Mikk Tivas (kitarr) ja Kristjan Aasamäe (trummid). 2007. aasta suvel tuli bändi lauljaks Renek Sui, kuid ta lahkus sama aasta sügisel ning lauljna jätkas Mikk Tivas. 2008. aastal liitus bändiga Erik Öösalu (basskitarr). Esimene salvestatud lugu kandis pealkirja "Stay That Way" ja ilmus 2009. aasta suvel. Raadio 2 valis laulu suve lõpus nädala demoks. Samuti saavutas "Stay That Way" 40. koha 2009. aasta Raadio 2 Aastahiti valimisel, kogudes 85 häält. Teise R2 nädala demo tiitli sai bänd 2010. aasta alguses lauluga "Still Breathing". 2010. aastal võttis Rising Sun osa Noortebändi võistlusest ning jõudis finaali. 2011. aastal katkestas Rising Sun tegevuse. Bändi solist Mikk Tivas osales saates "Eesti otsib superstaari" ning jõudis seal poolfinaali. 

2013. aasta suvel alustati taas aktiivset lindistamist. 2014. aasta kevadel valmis singel "Iialgi", mis valiti Raadio 2-s nädala demoks. Samuti saavutas "Iialgi" 15. koha Raadio 2 aastahiti valimisel 2014. Rising Suni debüütalbum "Seikluste öö" ilmus 01.09.2016.

Koosseis
--------

### Endised liikmed:

* Kristjan Aasamäe – trummid, taustavokaal (2007–2009)
* Renek Sui – vokaal (2007)
* Margus Neerut – trummid, taustavokaal (2009–2010)
* Erik Öösalu – basskitarr, taustavokaal (2008–2011)
* Kristjan Ojang – trummid, löökriistad, taustavokaal (2010–2011, 2013–2019)
* Jaan Lillepruun – kitarr (2010–2011, 2013–2018)
* Janno Klausner – kitarr, basskitarr, taustavokaal (2007–2010, 2013–2020)
* Mikk Tivas – vokaal, kitarr (2007–2011, 2013–2020)
* Jorma Tulk – kitarr (2019–2020)
* Karl Haavamägi – Trummid, löökriistad (2019–2020)

### Ajajoon

Singlid
-------

* "Stay That Way" (2009)
* "Letting Go" (2009)
* "Still Breathing" (2009)
* "Iialgi" (2014)
* "Varjuna kõnnin su ees" (2014)
* "Reeturlik pilk" (2015)
* "Kolm musta kassi" (2016)
* "Seikluste öö" (2016)
* "Nii jälle riskin" (2016)
* "Sada kurja hinge" (2019)

Albumid
-------

* "Seikluste öö" (2016)
William A. Wheeler
1876. aasta presidendivalimiste plakat
**William Almon Wheeler** (30. juuni 1819 Malone, New York – 4. juuni 1887 Malone) oli USA poliitik, asepresident 1877–1881 Rutherford B. Hayesi presidendiks oleku ajal.

Ta õppis õigusteadust Vermonti ülikoolis, kuid õpingud jäid pooleli. 1845 võeti ta advokatuuri liikmeks ning ta tegutses kodulinnas Malone'is.

Wheeler oli New Yorgi osariigi senati liige 1858–1859. 

1861–1863 ja 1869–1877 oli ta USA Esindajatekoja liige.

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide asepresidendid |
| --- |
| 

* Adams
* Jefferson
* Burr
* Clinton
* Gerry
* Tompkins
* Calhoun
* Van Buren
* R. Johnson
* Tyler
* Dallas
* Fillmore
* King
* Breckinridge
* Hamlin
* A. Johnson
* Colfax
* Wilson
* Wheeler
* Arthur
* Hendricks
* Morton
* Stevenson
* Hobart
* Roosevelt
* Fairbanks
* Sherman
* Marshall
* Coolidge
* Dawes
* Curtis
* Garner
* Wallace
* Truman
* Barkley
* Nixon
* L. Johnson
* Humphrey
* Agnew
* Ford
* Rockefeller
* Mondale
* Bush
* Quayle
* Gore
* Cheney
* Biden
* Pence
* Harris

 | USA asepresidendi pitsat |
Venemaa FSB Akadeemia embleem
**Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Julgeolekuteenistuse Akadeemia** (vene keeles *Академия Федеральной службы безопасности Российской Федерации*) on kõrgem sõjaline õppeasutus Venemaal, kus valmistatakse ette kaadriohvitsere tööks Venemaa Föderatsiooni Föderaalses Julgeolekuteenistuses või teistes Venemaa eriteenistustes, samuti Venemaa suhtes sõbralike riikide eriteenistustes.

Venemaa FSB Akadeemia asub Moskvas aadressil Mitšurinski prospekt 70.

FSB Akadeemia loeb enda asutamisaastaks 1921. aastat kui Kontrrevolutsiooni ja Sabotaaži Vastu Võitlemise Ülevenemaaline Erakorraline Komisjon lõi operatiivkaadri ettevalmistamise alalised kursused, mis 1930. aastal kujundati ümber **OGPU Juhtkooliks** (*Центральная школа ОГПУ*). 1939. aastal reorganiseeriti juhtkool siseasjade rahvakomissari Lavrenti Beria käskkirjaga **NSV Liidu NKVD Peavalitsuse Kõrgkooliks**, mis 1952. aastal nimetati ümber **NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi Kõrgkooliks** (1954. aastast **NSV Liidu KGB Kõrgkool**). 1962. aastal sai kõrgkool Dzeržinski-nimeliseks.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist (detsembris 1991) jätkas kõrgkool tegevust kuni augustini 1992, seejärel moodustati selle kõrgkooli baasil **Venemaa FSB Akadeemia**.

Vilistlasi
----------

* Juris Bojārs (1964), õigusteadlane, hilisem Läti Teaduste Akadeemia liige
* Aleksandr Bortnikov (1975)
* Vitali Fedortšuk (1960), hilisem NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimees (1982)
* Jevgeni Kasperski (1987), hilisem Kasperski Labaratooriumi asutaja
* Oleksandr Lõtvõnenko
* Dmitri Patrušev (2006)
* Vladimir Putin (1979)
* Aleksandr Zverev, hilisem riigi kaitsetööstuse juhte
* Sergei Ivanov (1976)

Vaata ka
--------

* Välisluureakadeemia
* Sõjalis-Diplomaatiline Akadeemia
* NSV Liidu Kaitseministeeriumi Sõjaline Instituut

Välislingid
-----------

* Venemaa FSB Akadeemia – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Akadeemia koduleht
Risoto valmistamine
**Risoto** on traditsiooniline Itaalia riisiroog. Pärit on risoto Põhja-Itaaliast, eeskätt Piemonte idaosast ja Lombardia lääneosast, kus laiuvad Itaalia suurimad riisipõllud. Risoto on Milano ja Torino köögi alustala.

Risoto valmistamiseks kasutatakse ümarat risotoriisi (nt Arborio või Vialone Nano), mida enne vedeliku lisamist veidi aega õlis kuumutatakse. Riisi segatakse pidevalt, vedelik lisatakse aegamisi, ja lastakse see enne järgmist lisamist pea täiesti imenduda. Sellise valmistusviisi tulemuseks on kreemjas, kuid mitte pudrune riis, sest tärklise vabanemisel muutuvad riisiterad kleepuvaks, kuid jäävad terveks.

Risoto variante on sadu vastavalt sellele, milliseid maitsekomponente kasutatakse, kuid reeglina kuulub iga risoto juurde nn *soffritto* ehk passeeritud köögiviljad, puljong, maitseained ja risotoriis. Tihti lisatakse risotole peale köögiviljade mereande, kana, seeni, juustu, vorsti ning veini ja ürte.

Kuulsaimad risotod on

* *Risotto alla Milanese* (risoto Milano moodi), mida valmistatakse lihapuljongi ja safraniga ning serveeritakse traditsiooniliselt koos Osso Bucco'ga;
* *Risotto al nero* (must risoto), kuulub Veneto kööki. Musta värvuse annab roale seepia;
* *Risotto al Barolo*, mille valmistamisel kasutatakse punast Barolo veini.

Tsitaat
-------


|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| „ | „ ... tänane Atlandi kõlbulik risoto kleepus kaussi isegi siis, kui kauss oli tagurpidi keeratud" | "|  p/j Stella-Marise logiraamat ARC 2012  |

Viited
------

1. ↑  6. detsember 2012 sailing.ee, p/j Stella-Marise logiraamat ARC 2012

Välislingid
-----------

* Risoto ajalugu ja valmistamisõpetus inglise keeles
**Eemaldajanärv** ehk **VI peaajunärv** ehk **kuues kraniaalnärv** (ladina keeles *nervus abducens [VI]*; *nervus abducens*) on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud peamiselt motoorne närvide paar.

Eemaldajanärvide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Enamikul imetajatel lähtuvad eemaldajanärvid ajusillas paiknevast motoorsest tuumast. Eemaldajanärv innerveerib silmamunataandurit ja lateraalset silmasirglihast.

Inimestel lähtuvad eemaldajanärvid ajusillas asuvast tuumast. Kuues kraniaalnärv väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu ja siseneb silmakoopasse. Eemaldajanärv innerveerib silmamuna silmasirglihast.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 159:2004.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 370,2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 222, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.2.01.098: Nervus abducens [VI]. Eemaldajanärv
* Sissekanne *Nomina Anatomica Veterinarias*: Nervus abducens. Eemaldajanärv, lk 129, 5th ed, 2012
* Sissekanne Encyclopaedia Britannicas
Paavst Aleksander III
Friedrich I Barbarossa 13. sajandi kroonikas
**Veneetsia rahu** ehk **Veneetsia leping** on 1177. aastal paavstivõimu ja selle liitlaste (Lombardia Liigasse kuulunud Põhja-Itaalia linnriigid) ning Rooma keisri Friedrich I Barbarossa vahel sõlmitud rahuleping. Läbirääkimistest võttis osa ka normannide Sitsiilia kuningriik ja rahu määras seeläbi mitmeks järgmiseks aastaks ära kogu Itaalia poliitilise suuna.

Tagamaad
--------

Rahuleping järgnes aasta varem, 1176. aasta 29. mail, toimunud Legnano lahingule, mille keiser Friedrich I Barbarossa väed kaotasid. Keiser saatis peale kaotust kiiresti saadikud paavst Aleksander III juurde Anagni linna, soovides paavsti ja Friedrichi vastupaavsti Calixtus III vahelise kirikulõhe lõpetamist.

Lepingu sõlmimine
-----------------

Peale seda kui esialgne kokkulepe oli saavutatud, kavandati suurem nõupidamine 1177. aasta juulikuusse. Vahepealsel ajal sekkus Friedrich Veneetsia sisemistesse võitlustesse, lootes kindlustada paavstiga vastamisi seismise ajaks võimu keisririigi toetajatele.

24. juulil saatis paavst Püha Markuse basiilikast teele kardinalide delegatsiooni Veneta laguuni suudmes oleval Lido di Venezia saarel viibiva keisri juurde. Keiser tunnustas ametlikult Aleksandrit paavstina ja hülgas oma vastupaavsti. Seepeale võtsid kardinalid ka keisrilt kirikuvande, mille alla Friedrich I oli pandud.

Seejärel eskortisid Veneetsia doodž Sebastian Ziani ja Aquileia patriarh Ulrich II von Treven keisri Veneetsiasse. Sitsiilia kuninga saadikutena olid kohal Salerno peapiiskop ning kroonik Romualdo, kes sündmuse pealtnägijana kirja pani, ja krahv Andria Roger.

Sõlmitud lepinguga tunnustas keiser küll paavstide ilmalikke õigusi Rooma linnale, kuid linn ise ei alistunud paavstile ja viimane sunniti sealt 1179. aastal lahkuma.

Keiser Friedrich I ja Sitsiilia kuninga Wilhelm II vahel sõlmiti 15-aastane rahu, mis sillutas teed Sitsiilia kuldsetele rahu- ja õitsenguaastatele. Samamoodi sõlmiti Lombardia Liigaga kuueaastane rahu, ent need läbirääkimised jätkusid hiljem ja keiser tunnustas Lombardia linnade sõltumatust lõpuks 1183. aasta Konstanzi rahuga.

Vaata ka
--------

* Rahulepingute loend

Allikad
-------

* Norwich, John Julius. *The Kingdom in the Sun 1130-1194*. Longman: London, 1970.

Välislingid
-----------

* Veneetsia rahu tekst
**Will Vandom** (**Wilhelmina Vandom**) on väljamõeldud koomiksitegelane. 

Ta on 15-aastane Heaterfieldi tüdruk. Ta on sündinud 19.jaanuaril Faddenhillsis. Sealt kolis ta Heaterfieldi, kus ta hakkas seal koolis käima. Tolles linnas sai ta sõpradeks Irma Lair'iga, Taranee Cook'iga, Cornelia Hale'iga ja Hay Lin'iga. Nendest moodustub W.I.T.C.H. ' kamp. Neil on fantastilised võimed. Willi omaduseks on elektroonika; sellega seoses saab ta rääkida elektroonikaga ja vaenlasi elektriga kõrvetada. Veel on tema kätes Kandrakari süda ja tema abil saavad kõik nõiaks muutuda.

Tal on lühikesed punased juuksed. Nõia küstuumis on tal lühike lilla pluus millel on alt laiad varukad. Seal on veel lillad pikad saapad, lühike ja liibuv tumeroheline seelik ning sianise ja helerohelisega sukapüksid. Tal on ka tiivad, aga lennata saab tiibadega ainult Hay Lin, sest tema elemendiks on õhk. Willile meeldib sõita rattaga ja kanda oma roosat kotti. Tema lemmik loom on konn ja tal on väga palju konna-asju. Ta käib Corneliaga ühes klassis ja nad on aasta vanemas klassis, kui Taranee, Irma ja Hay Lin.
**Venemaa Ehituse ja Arhitektuuri Akadeemia** (vene keeles *Российская академия архитектуры и строительных наук*; akronüüm **RAASN**) on Venemaa Föderatsiooni riiklik harukondlik teaduste akadeemia, ühtlasi riigi kõrgeim teadusorganisatsioon arhitektuuri, linnaplaneerimise ja ehitusteaduste valdkonnas. RAASN koordineerib ka alusuuringuid neis valdkondades.

Akadeemia struktuuri kuulub viis teadusuurimisinstituuti.

Akadeemia president Dmitri Švidkovski

Akadeemia president
-------------------

Alates 2019. aastast juhib akadeemiat arhitektuuriajaloolane Dmitri Švidkovski, kes on RAASN-i liige 1998. aastast. Lisaks on ta valitud Venemaa Kunstide Akadeemia akadeemikuks ja Briti Akadeemia välisliikmeks.

Akadeemia liikmeskond
---------------------

Akadeemia valib enda koosseisu personaalliikmeid. 2014. aastal kuulus akadeemiasse 60 tegevliiget, 115 kirjavahetajaliiget ja 90 välisliiget.

### Akadeemia välisliikmeid

* Santiago Calatrava (Hispaania)
* Vukan Vuchic (Ameerika Ühendriigid)

Vaata ka
--------

* NSV Liidu Ehituse ja Arhitektuuri Akadeemia

Välislingid
-----------

* Koduleht
| Eoon | Aegkond | Ajastu | Algus  MAT |
| --- | --- | --- | --- |
| **Fanerosoikum** |
| **Kainosoikum***Uusaegkond* Kestis: 65,5 Ma | **Kvaternaar** | 2,588 |
| **Neogeen** | 23,03 |
| **Paleogeen** | 65,5   |
| **Mesosoikum** *Keskaegkond*Kestis: 185,5 Ma | **Kriit** | 145,5   |
| **Juura** | 199,6   |
| **Triias**  | 251,0   |
| **Paleosoikum** *Vanaaegkond*Kestis: 291 Ma | **Perm** | 299,0   |
| **Karbon** | 359,2   |
| **Devon** | 416,0   |
| **Silur** | 443,7   |
| **Ordoviitsium** | 488,3   |
| **Kambrium** | 542,0   |
| **Proterosoikum** |
| **Neoproterosoikum**Kestis: 458 Ma | **Ediacara** | 630     |
| **Krüogeen** | 850     |
| **Ton** | 1000     |
| **Mesoproterosoikum** Kestis: 600 Ma | **Sten** | 1200     |
| **Ectas** | 1400     |
| **Calymm** | 1600     |
| **Paleoproterosoikum**Kestis: 900 Ma | **Stather** | 1800     |
| **Orosir** | 2050     |
| **Rhyac** | 2300     |
| **Sider** | 2500     |
| **Arhaikum** | **Neoarhaikum**Kestis: 300 Ma |  | 2800     |
| **Mesoarhaikum**Kestis: 400 Ma |  | 3200     |
| **Paleoarhaikum**Kestis: 400 Ma |  | 3600     |
| **Eoarhaikum** |  |  |

**Eelkambrium** on geoloogilise ajaarvamise ajavahemik, mis hõlmab Arhaikumi ja Proterosoikumi eooni.

Eelkambrium moodustab umbes 88% Maa ajaloost.

Nimetus tuleneb sellest, et see ajavahemik eelneb Kambriumi ajastule. Eelkambrium algas Maa tekkega umbes 4,55 miljardit aastat tagasi ja lõppes Fanerosoikumi algusega umbes 542 miljonit aastat tagasi.

Kambriumi ajastul tekkisid toesega organismid. Seetõttu on eelkambriumist teada suhteliselt vähe kivistisi, sest pehme kehaga organismide fossiliseerumisvõimalused on väga väiksed. Termin "eelkambrium" on kasutusel siiski mitte ainult paleontoloogias, vaid ka teistes geoloogia harudes. 

Eelkambriumi jooksul tekkinud kivimid on enamasti moondunud ja neis on säilinud väga vähe kivistisi. Eelkambriumi kivimid paljanduvad näiteks Põhja-Kanadas ja Skandinaavias ehk Balti kilbil.

Eelkambrium ei ole geokronoloogilise skaala ametlik ühik.

Välislingid
-----------

* Evolving Planet - Tour through time
**Eeluuendus** on alusmetsas kasvavad puud, mis ei vasta üldiselt järelkasvu nõuetele, aga mis näiteks peale lageraiet võivad jõuda koos järelkasvupuudega puistu põhirinnetesse. Eestis on tavaliseks eeluuenduseks alusmetsakuused, mille kõrguskasv on valguse puuduse tõttu väiksem külgvõrsete kasvust. 

Eeluuenduse säilitamine raiete tegemisel on kasulik nii majanduslikult kui ka tulevase puistu elurikkuse suurendamiseks. Eeluuenduse kuuskede kohastumine peale raiete toimub mõne aasta jooksul, mil uutele võrsetele tekivad suurenenud valgustugevuse tingimustes tõhusalt fotosünteesivad okkad.

Viited
------

1. ↑  U.S. Forest Service (2020). "Reforestation Glossary" (HTML) (inglise). Advance Regeneration (also called advance reproduction or advance growth) - Seedlings or saplings that develop or are present in the understory. `{{netiviide}}`: `|format=` nõuab parameetrit `|url=` (juhend); eiran teksti "" (juhend); parameeter `|vaadatud=` nõuab parameetrit `|url=` (juhend); puuduv või tühi `|url=` (juhend)
OlümpiarõngadOlümpiarõngad
BaseballBaseball
**Pesapall 2020. aasta suveolümpiamängudel** Tokyos toimub 29. juunist kuni 8. augustini. Pesapallis võistlevad meeste võistkonnad. Pesapall osaleb Tokyos 2020. aasta suveolümpiamängudel esimest korda pärast 2008. aasta suveolümpiamänge. 

Turniiril võistleb kuus rahvusmeeskonda. Iisrael, Jaapan (võõrustaja), Mehhiko ja Lõuna-Korea on seni kvalifitseerunud. Pesapall on üks viiest spordialast, mis lisati ainult 2020. aasta suveolümpiamängude kavasse; pole garantiid, et see naaseb 2024. aastal.

Võistluste formaat
------------------

Kuus võistkonda jagunevad kaheks alagrupiks. Esialgsetes etappides mängib iga meeskond ühe matši kahe teise alagrupi meeskonna vastu. Taandamise mängud algavad alagruppide teise koha saanud võistkondade vahel (matš nr 2) ning alagruppide kolmanda koha saanud võistkondade vahel (matš nr 1). Viimase matsi kaotaja on turniiril kuues. Nende kahe matši võitjad lähevad vastamisi (matš nr 4), kus võitja kohtub alagrupi võitjate vahelise matsi (matš nr 3) võitjaga. Selle matši (matš nr 6) võitja pääseb otse finaali. Finaali teine ​​meeskond määratakse kaotajate turniiritabeli järgi väljalangemismängudelle. Kaotajate turniiritabeli esimeses voorus minnakse vastamisi grupivõitjate matšis kaotajatega (# 3) ja meeskondade kaotajatega, kes on grupis teisel kohal (# 2). Selle matši võitja kohtub matši nr 4 kaotajaga. Selle matši võitja kohtub matši nr 6 kaotajaga ja kaotaja mängib pronksimatšis. Selle matši võitja pääseb finaali ja kaotaja mängib pronksimatšis.

Välislingid
-----------

* Pesapalli/softballi ametlik veebileht Tokyo OM-il

| * v
* r
Spordialad 2020. aasta suveolümpiamängudel (Tōkyō) |
| --- |
|  | 
Aerutamine • Golf • Jalgpall • Jalgrattasport • Judo • Karate • Kergejõustik • Korvpall • Kujundujumine • Käsipall • Laskmine • Lauatennis • Maadlus • Maahoki • Moodne viievõistlus • Pesapall • Pehmepall • Poks • Purjetamine • Ragbi • Ratsutamine • Rulasõit • Sportronimine • Sulgpall • Surfamine • Sõudmine • Taekwondo • Tennis • Triatlon • Tõstmine • Ujumine • Veepall • Vehklemine • Vettehüpped • Vibulaskmine • Võimlemine • Võrkpall |
**Etnotsentrism** on teiste kultuuride üle otsustamine oma kultuuri vaatepunktist, lähtudes oma kultuuris levinud väärtustest. See tähendab tavaliselt tendentsi pidada enda ja samast kultuurist inimeste keelt, käitumist, kombeid-tavasid, religiooni jms paremaks või õigemaks teiste etniliste rühmade omast. Kuigi etnotsentrism on inimese loomulik psühholoogiline soodumus, on see mõiste tänapäeval omandanud negatiivse konnotatsiooni.

Antropoloogias nähakse etnotsentrismi vastandina kultuurirelativismi.

Etnotsentrismi tugevust mõjutab etniliste rühmade vaheliste suhete iseloom ning nendevahelise suhtlemise intensiivsus.

Uurimislugu
-----------

Sõna "etnotsentrism" võttis kasutusele Ludwig Gumplowicz teoses "Der Rassenkampf" (1883). 

William Graham Sumner rääkis teoses "Folkways" (1906) inimese kalduvusest tajuda nähtusi ja otsustada nende üle oma etnilise rühma stereotüüpide järgi. Sumneri järgi valitsevad etnilise rühma sees seltsimehelikkus ja solidaarsus, etniliste rühmade vahel aga umbusk ja vaenulikkus. Etnotsentrism peegeldab ja loob etnilise rühma ühtsust.

Sigmund Freud ja Erich Fromm seostasid etnotsentrismi nartsissismiga.

Sotsiaalpsühholoogias seostatakse etnotsentrismi kategoriseerimisega.

Kirjandus
---------

* M. J. Herskovits. Man and his Works, 1949.
* H. C. J. Duijker, N. H. Frijda. *National Character and National Stereotypes, 1960.*
* W. E. Lambert, O. Klineberg. Children's Views of Foreign Peoples: A Cross National Study, 1967.
* T. Shibutani, K. M. Кwan К. М. *Ethnic Stratification: A Comparative Approach, 1968.*
* R. Le Vine, D. Campbell. *Ethnocentrism: Theories of Conflict, Ethnic Attitudes and Group Behavior*, 1971.
* H. Tajfel (toim). *Differentiation between Social Groups: Studies in the Social Psychology of Intergroup Relations*, 1978.
**Peeter Metsar** (15. aprill 1940 Narva – 16. detsember 2003 Tallinn) oli eesti korvpallur.

Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna. Peeter Metsari pikkus oli 190 cm, tema treenerid olid Märt Sepik ja Heino Krevald. 

Peeter Metsar võitis NSV Liidu koolinoorte spartakiaadil 1957. ja 1958. aastal Eesti võistkonna koosseisus pronksmedali. Ta mängis aastatel 1959–1971 Eesti korvpallikoondises ja 1963–1972 NSV Liidu meistrivõistlustel Tartu Kalevi (Eesti esindusmeeskond) koosseisus, kellega võitis mitu 6. kohta. NSV Liidu rahvaste spartakiaadil 1967. aastal sai ta Eesti meeskonnaga hõbemedali, 1969. aastal tuli NSV Liidu ametiühingute meistriks, meistersportlaseks sai 1961. aastal.

Peeter Metsar tuli Eesti meistriks kolmel korral, lisaks võitis viiel korral hõbemedali. Ta oli ka Eesti meister käsipallis (1960). Hiljem osales ta kahel korral veteranide maailmamängudel, saavutades kahel korral 2. koha. Juhendas "Ehitaja" ja "Standardi" korvpallimeeskondasid ning tuli treenerina neljal korral Eesti meistriks.

Lisaks töötas Metsar Tallinna Merekoolis kehalise kasvatuse õpetajana, oli Tallinna Pedagoogilises Instituudis õppejõud (1967-1973) ning aastaid mööblivabrikus Standard peainseneri asetäitja ohutustehnika alal.

Viited
------

1. ↑  Peeter Metsar, ESBL

Välislingid
-----------

* Peeter Metsar, šarž Eesti Spordi- ja Olümpiamuuseum
* Peeter Metsar – korvpalli Meistriliigas
**Peeter Luksep** (29. jaanuar 1955 Hammarby – 8. september 2015 Stockholm) oli eesti päritolu Rootsi majandustegelane ja poliitik.

Ta lõpetas 1981. aastal Stockholmi kaubanduskõrgkooli.

Peeter Luksep oli moderaatide esindajana aastatel 1991–1994 Riksdagi liige ja 1979–1988 Stockholmi linnavolikogu liige. Aastatel 1979–1992 kuulus ta Eesti Rahvusnõukogu juhatusse ja oli 1990–1992 Eesti eksiilvalitsuses finantsminister. Ta oli Eesti Kongressi liige.

Peeter Luksep oli Rootsi Eestlaste Esinduse (REE) ja Rootsi Eestlaste Liidu (REL) X–XV Esinduskogu saadik aastatel 1990–2014. 

1990. aastast oli ta Rootsi Eestlaste Esinduse esimees. 1993. aastal reorganiseeriti REE REL-iks. Luksep oli aastaid REL-i juhatuse esimees, hiljem REL-i auliige. 

Ta oli üks Baltimaade iseseisvuse toetuseks korraldatud Stockholmi esmaspäevamiitingute algatajaid. 

Ta oli muu hulgas konsultatsioonifirma Kreab asedirektor ja Rootsi alkoholitootja Vin & Sprit AB asepresident ning Pernod-Ricard Grupi asepresident ühiskonnasuhete alal.

Isiklikku
---------

Tema isa oli arst Friedrich Luksep (1920–2013).

Tunnustus
---------

* 1999 Valgetähe III klassi teenetemärk

Teoseid
-------

* "Om Republiken Estlands existens" 1990

Viited
------

1. ↑  "Vabariigi Valitsus 20.06.1990 - 07.10.1992". Originaali arhiivikoopia seisuga 15.04.2012. Vaadatud 3.04.2012.

Välislingid
-----------

* Peeter Luksep Riksdagi lehel, viimati vaadatud 12. august 2018
* Peeter Luksep Riksdagi lehel, veebiarhiiv, viimati vaadatud 12. august 2018
* Mart Laar. Lahkus Peeter Luksep
**Konstantin Wilcken** oli Eesti arhitekt ja ehitusmeister.

Konstantin Wilcken oli ehituskontori juhataja, kes ehitas eelkõige historitsistlikke puitmaju. Ta võttis ehitada ka muid hooneid, ka neid, mille projekt toodi kusagilt väljastpoolt (näiteks Riiast). 1890. aastate lõpus – 1900. aastate alguses tegi Wilcken järelevalvet rohkem kui sajale eraehitusele aastas, nende seas oli ka hulk suuremaid kivist elamuid (Sakala 9, Narva mnt 20, Tartu mnt 31, Toompuiestee 7 jt).

1902. aastal valmis Wilckeni arhitektitööna kahekorruseline klombitud paekivist
Baptistide Kalju-koguduse palvela Tallinnas Kalamaja linnaosas Soo ja Kalju tänava nurgal.

Vasalemma mõisa peahoone
------------------------

Renoveeritud Vasalemma mõisa peahoone
Arhitektuuriajaloolase Juhan Maiste andmeil oli arhitekt Wilcken projekteerinud uusgootika silmapaistvamaid ja hilisemaid näiteid Eesti mõisaarhitektuuris Vasalemma mõisa peahoone (ehitusaastad 1890–1893).

Arhitektuuriajaloolane Karin Hallas-Murula leiab, et Wilckeni autorsus on küllaltki oletuslik ning põhineb analoogsete hoonete võrdlemisel, mis ei ole siiski ammendav tõestus.

Tõnismägi 10
------------

Läti saatkonna maja Tallinnas Tõnismägi 10. Valminud 1888. aastal, osaliselt ümber ehitatud Karl Burmani poolt 1930. aastal
1888. aastal valmis Karin Hallase andmeil Wilckeni tööna Tallinnas Tõnismägi 10 eramu (hilisem Läti saatkonna maja) – 19. sajandi lõpu historitsismi näide, iseloomuliku vabamahulise kompositsiooniga.

Hiljem leidis Hallas (nüüd Hallas-Murula), et kuigi projekt kannab Wilckeni allkirja, ei pruugi see tähendada tema autorsust, sest projektile ei pidanud alla kirjutama arhitekt, vaid ehitusjärelevalve eest vastutaja.

Viited
------

1. 1 2 3  Karin Hallas-Murula. "101 Eesti arhitektuuriteost". Kirjastus Varrak, 2012. Lk 78.
2. ↑  1080 Baptistide Kalju-koguduse palvela. register.muinas.ee.
3. ↑  "Eesti arhitektuur" 3. kd. Kirjastus Valgus, 1997. Lk 60.
4. ↑  "Eesti arhitektuur" 1. kd. Kirjastus Valgus, 1993. Lk 253.

Välislingid
-----------

* Estonian Real Estate taaselustab arhitekt Konstantin Wilckeni pärandi. eestiareng.ee
* Liis Kibuspuu (2009). "Eesti 20. sajandi arhitektuuri inventeerimine: Tallinn 1870–1940". register.muinas.ee
* Eriti väärtuslik miljööväärtuslik hoone. koiduarendus.ee (inventeeriti 14 Wilckeni tööd)