recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Artur Talvik, 2015
**Artur Talvik** (sündinud 13. juunil 1964) on eesti poliitik, filmiprodutsent ja stsenarist. Ta oli XIII Riigikogu liige.

Näitlejana
----------

Artur Talvik lõpetas 1988. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (13.lend) ja töötas seejärel kuni 1992. aastani Nukuteatris näitlejana.

Aastal 2010 osales ta TV3 saates "Laulud tähtedega".

Poliitiline karjäär
-------------------

2011. aasta Riigikogu valimistel osales ta roheliste ja vabade kodanike nimekirjas Harju- ja Raplamaa esinumbrina. 2015. aasta Riigikogu valimistel osales ta Vabaerakonna nimekirjas ja teenis samas ringkonnas 7307 häälega isikumandaadi.

Talvik tegutses Eesti Vabaerakonna esimehena aastatel 2017–2018. 13. mail 2018 ta teatas, et lahkub Vabaerakonnast, aga mitte selle Riigikogu fraktsioonist. 2018. septembri alguses hakkas ta asutama uut, Elurikkuse Erakonda.

2019. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr. 4 (Harju- ja Raplamaa) Elurikkuse Erakonna esinumbrina. Ta kogus 821 häält, kuid ei osutunud valituks.

Filmid
------

### Produtsendina

* "Kõrbekuu" (1999, lühimängufilm)
* "Tulekummardajad" (2000, dokumentaalfilm)
* "Veepomm paksule kõutsile" (2004, kahasse Gatis Upmalisega, lastefilm)
* "Kinnunen" (2007, kahasse Aet Laiguga)
* "Detsembrikuumus" (2008)
* "Tondipoisid" (2009, dokumentaalfilm)
* "Okupeeri oma müür" (2013, dokumentaalfilm, koos Peeter Vihmaga)

### Lavastajana

* "Vene metalli ja US $ suudlus" (1993, kahasse Rein Kotoviga)
* "Ööliblika jõulud" (1994, kahasse Rein Kotoviga)
* "Vabadus või surm" (1995)
* "Baruto – tõlkes kaduma läinud" (2009, dokumentaalfilm)

Isiklikku
---------

Ta on Alice ja Mati Talviku poeg.

Viited
------

1. ↑  Valimisringkond nr 4. Harju- ja Raplamaa Riigikogu valimised 2019

Välislingid
-----------

* ARTUR TALVIK: Lubage torkida püha lehma, Eesti Päevaleht, 8. aprill 2009
* Artur Talvik: Baruto on maailmas kuulsam kui Arvo Pärt, Eesti Ekspress, 1. aprill 2010
* Liivi Šein, "Artur Talvik: ronib mäkke budistlikult", Eesti Päevaleht, 3. aprill 2010
* Teet Korsten, intervjuu Artur Talvikuga "Selleks, et maailma muuta, pead leidma mõttekaaslased" Põhjarannik, 25. jaanuar 2014
* Artur Talvik "Ringvaatele": ma ei kandideeri Vabaerakonna juhiks, ERR, 27. aprill 2018

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Artur Talvik** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib aastatel 1992–2017 eksisteerinud vallast, 1939. aastal moodustatud valla kohta vaata artiklit Nissi vald (1939).* |

---

**Nissi vald** oli vald Harju maakonna edelaosas. Vald eksisteeris aastatel 1992–2017. 2017. aastal ühines Nissi vald Saue vallaga.

Vald piirnes põhjas Harju maakonna Padise ja Vasalemma vallaga, lõunas Rapla maakonnaga, idas Harju maakonna Kernu vallaga ja läänes Lääne maakonnaga.

Nissi viimane vallavanem oli Ermil Miggur.

Asustus
-------

Vallas oli kaks alevikku, Turba ja Riisipere, kus 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli vastavalt 1094 ja 1055 elanikku, ning 17 küla: Aude (14 elanikku, 2000. aasta rahvaloendus), Ellamaa (210), Jaanika (45), Kivitammi (62), Lehetu (200), Lepaste (41), Madila (24), Munalaskme (127), Mustu (33), Nurme (53), Odulemma (60), Rehemäe (37), Siimika (28), Tabara (43), Vilumäe (58), Viruküla (22), Ürjaste (87).

Majandus
--------

Nissi valla territooriumist oli metsamaad umbes 50%. Põllumaadest oli kasutuses umbes 4000 hektarit.

Valda läbis Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Vallas lõppes elektrifitseeritud Haapsalu-suunaline raudtee (Keila–Riisipere raudtee). Ida-lääne suunal läbisid valda Riisipere–Vasalemma, Riisipere–Nurme ja Vaimõisa–Nurme tee, mis ühendavad Paldiskit Via Balticaga.

60–65% tööealistest elanikest töötas väljaspool valda, peamiselt Keilas ja Tallinnas.

Ajalugu
-------

Nissi nime on esmamainitud Taani ja Rootsi preestrite ristimisretkede kroonikaraamatutes aastaist 1219 ja 1220. Aastal 1241 on mõne Nissi ala haldaja olnud Mattis Risbiti nimeline läänimees. Tema nimest tuleneb nimekuju Riesenberg, eestistatult Riisepere ehk Riisipere. Sellenimelist rüütlimõisa mainitakse juba 14. sajandil Eesti vanemate ja jõukamate mõisate hulgas. 16. sajandi alguses olid Nissi alad Hertele-nimelise kirikukihelkonna keskuseks, kuid sajandi lõpuks Nissi kihelkond ajutiselt kaotati. Taasiseseisvumine kirikukihelkonnana toimus 1645. aastal.

Valla ajaloo aluseks võib pidada Riisipere rüütlimõisa alluvusse kuuluvat talupoegade kogukonda, mis sai valitsusliku sõltumatuse 1866. aastal Baltimaades kehtestatud vallaseaduse põhjal. Nissi vald sündis 1938/39. aastal toimunud vallauuendusega, mil liitusid Riisipere ja Laitse vallad. Kolhoosikorra kehtestamise aegu, 1950. aastal moodustati Nissi valla aladest Nissi külanõukogu, mis kuulus Keila rajooni alla. Nissi vald sai omavalitsusliku staatuse tagasi 21. mail 1992. Augustis 1993 eraldati Nissi vallast Kernu vald.

2017. aastal ühines Nissi vald Saue vallaga.

Vaata ka
--------

* Nissi tee

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 26.03.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatori muudatused, vaadatud 16.09.2018.
4. ↑  Nissi valla koduleht, vaadatud 13. mai 2017.
5. ↑  Faktiline ja alaline rahvastik valdade asulates ning eestlaste arv ja osatähtsus alaliserahvastiku hulgas
6. ↑  RT 1992, 23, 318
7. ↑  RT I 1993, 58, 805
**Piast** või **Ratassepp Piast** ( c. 740/741? – 861; ladina keeles: *Past Ckosisconis*, *Pazt filius Chosisconisu*; poola keeles: *Piast Chościskowic*, *Piast Kołodziej*) on tegelane varakeskaegses Poolas (9. sajand) ja tulevast Poola kuningriigi valitseva Piasti dünastia oletatav rajaja.

Legend
------

 Inglid külastavad Ratassepp Piasti kodu (litograafia, c. 1860)
Piasti mainitakse Gallus Anonymuse kroonikas *Gesta principum Polonorum*  koos oma isa Chościsko ja Piasti naise Rzepichaga.

Kroonika räägib kahe võõra inimese ootamatust külaskäigust Piasti koju. Nad paluvad liituda Piasti perega, et tähistada Piasti poja Siemowiti 7. sünnipäeva (paganlik üleminekuriitus noortele poistele). Vastutasuks külalislahkuse eest loitsivad külalised, et Piasti kelder oleks alati küllust täis. Seda nähes kuulutavad Piasti kaasmaalased ta oma uueks printsiks, kes asendab kadunud prints Popieli.

Kui Piast oleks tõesti olemas olnud, oleks ta olnud Poola esimese ajaloolise valitseja prints Mieszko I (u 930–92) vanavanavanavanaisa ja esimese Poola kuninga Bolesław I Vapra vanavanavanavanaisa (967). –1025).

Legendaarsed Piastid olid pärit Gnieznost, hästi kindlustatud linnast, mis asutati kaheksanda ja üheksanda sajandi vahel polaanide hõimude territooriumil. 

Legendi järgi suri ta 861. aastal 120 aasta vanusena.

Pärand
------

 Piasti monument Złotówis
Rohkem kui 1000 aasta pikkuse Poola ajaloo jooksul ei kandnud keegi teine nime Piast. 

Sõna *Piast* etümoloogiat selgitavad kaks teooriat. Esimene annab nimejuure sõnale *piasta* (poola keeles "rumm"), mis viitab tema elukutsele. Teine seostab Piasti *piastuniga* ("hooldaja" või "hoidja"). See võib vihjata Piasti esialgsele positsioonile majordoomina ehk "majaülemana" teise valitseja õukonnas ja sellele järgnenud võimu ülevõtmisele Piasti poolt. See oleks paralleelne varakeskaegse Frangi dünastiate arenguga, kus Merovingide kuningate majaülemad võtsid järk-järgult poliitilise kontrolli.

Viited
------

1. ↑  *Badania krytyczno-historyczne i literackie* by Jozafat Bolesław Ostrowski, 1870 (Polish)
2. ↑  Norman Davies (23. august 2001). *Heart of Europe: The Past in Poland's Present*. Oxford University Press. Lk 249. ISBN 978-0-19-280126-5. Vaadatud 29. veebruaril 2012.
3. ↑   `{{citation}}`: tühi viide (juhend).
4. ↑  Dzięcioł, W. (1966).
5. ↑   No person bore the name Piast
**Ester Luiga** (kuni 1964 **Käppa**; 23. oktoober 1928 Haapsalu – 9. aprill 2009 Tallinn) oli Eesti arstiteadlane ja purjesportlane.

Ta õppis aastatel 1942–1944 Haapsalu 1. Keskkoolis ja lõpetas aastal 1947 Tallinna 8. Keskkooli. Aastal 1953 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, aastal 1966 kaitses ta meditsiinikandidaadi väitekirja.

Töötas aastatel 1953–1956 Vabariiklikus Arstlikus Kehakultuuri Dispanseris ja 1956–1961 Tallinna Lastehaiglas. Ta oli Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudis aastatel 1962–1964 aspirant, 1964–1983 noorem- ja vanemteadur. Aastatel 1984–1997 oli ta Eesti Kardioloogia Instituudi laste profülaktilise kardioloogia osakonna vanemteadur.

Teoseid
-------

* Ingrid Laan, Ester Luiga, Saima Tamm. "Lastehaigused. Õpik meditsiinikoolidele". Valgus. Tallinn 1975
* Ingrid Laan, Ester Luiga, Saima Tamm. "Kui laps on haige. Käsiraamat lastevanematele". Valgus. Tallinn 1983
* Ingrid Laan, Ester Luiga, Saima Tamm. "Majja tuleb laps". Valgus. Tallinn 1992

Purjetajana
-----------

Hakkas purjetama 1938. aastal Haapsalus isa ja ema juhendamisel. Oli 1945. aastast Vabariikliku Jahtklubi ja 1948. aastast Kalevi Jahtklubi liige. Võistles aastatel 1947–1958, tuli 1949–1957 kuuel korral eri paadiklassides Eesti NSV meistriks. NSV Liidu meistrivõistlustel võitis ta L3- ja Draakoni klassis 4 kulda (1951, 1954, 1956 ja 1957) ja 2 hõbedat (1948 ja 1953), 1951. aastal oli ta ka ametiühingute üleliiduline meister L3-klassis.

Tunnustus
---------

* 1952 NSV Liidu meistersportlane
* 1963 Kalevi auliige

Isiklikku
---------

Tema ema Erika Käppa, isa Eduard Käppa ja vend Albert Käppa olid purjesportlased.

Tema abikaasa oli keemik Peeter Luiga.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Haud Tallinna Aleksander Nevski kalmistul
**Nowy Targi maakond** (poola *powiat nowotarski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Väike-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Piirneb läänes ja lõunas Slovakkiaga. Maakonna keskus asub Nowy Targi linnas.

Nowy Targi maakond moodustati 1867. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti. Nowy Targi maakond taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on neli linna: Czarny Dunajec, Nowy Targ, Rabka-Zdrój ja Szczawnica.

Nowy Targi maakonnas on 13 valda:

* Czarny Dunajeci vald
* Czorsztyni vald
* Jabłonka vald
* Krościenko nad Dunajcemi vald
* Łapsze Niżne vald
* Lipnica Wielka vald
* Nowy Targi vald
* Ochotnica Dolna vald
* Raba Wyżna vald
* Rabka-Zdrój vald
* Spytkowice vald
* Szaflary vald
* Szczawnica vald

Viited
------

1. ↑  nowotarski, powiat z-ne.pl. Vaadatud 13. septembril 2023
2. ↑  Nowy Targ County Karpaty Info. Vaadatud 13. septembril 2023

Väike-Poola vojevoodkonna vapp
Väike-Poola vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Kraków |
Nowy Sącz |
Tarnów  

**maakonnad:**
Bochnia |
Brzesko |
Chrzanów |
Dąbrowa Tarnowska |
Gorlice |
Kraków |
Limanowa |
Miechów |
Myślenice |
Nowy Sącz |
Nowy Targ |
Olkusz |
Oświęcim |
Proszowice |
Sucha Beskidzka |
Tarnów |
Tatra |
Wadowice |
Wieliczka
**Kaljo Polli** (30. jaanuar 1928 Raadivere – 26. jaanuar 2004) oli eesti maalikunstnik.

Ta õppis Tartu Õpetajate seminari algkoolis ning Hugo Treffneri poeglaste eragümnaasiumis, kus tema joonistusõpetaja oli Eduard Ahas. Sõja-aastatel viibis tulevane kunstnik Nõukogude tagalas Arteki pioneerilaagris, kust naasnult astus 1945. aastal Tartu Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas maali erialal 1951 Johannes Võerahansu õpilasena. Pärast seda töötas Tartu Kunstikoolis ja ERKI-s õppejõuna, alates 1953. aastast kuulus Kunstnike Liitu.

Kaljo Polli loomingu silmapaistev periood langes 1950.–1960. aastaisse, mil ta lõi suuri figuraalseid kompositsioone. Ta on portreteerinud ka selliseid silmapaistvaid rahvuskultuuri tegelasi nagu Anton Starkopf, Einari Koppel, Kaarel Karm ja loonud 1970.–1980. aastail meeleolukaid põhjamaises koloriidis maastikuvaateid ja natüürmorte. 1956. aastast kujundas ta ka raamatuid ning lõi toodedisaini kombinaadile Koit.

Isiklikku
---------

Kaljo Polli abikaasa oli maalikunstnik Ellen Polli. Tema poeg on kunstnik Heitti Polli, minia tekstiilkunstnik Helgi Polli ning lapselapsed akvarellisti ja teabegraafik Eeli-Ethel Polli ja maalikunstnik Üüli-Heivi (Uuvi) Moran.

Viited
------

1. ↑  Kaljo Polli e-kunstisalongis
**Bydgoszczi maakond** (poola *powiat bydgoski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Bydgoszczi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Bydgoszczi maakond moodustati 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Koronowo ja Solec Kujawski.

Bydgoszczi maakonnas on kaheksa valda:

* Białe Błota vald
* Dąbrowa Chełmińska vald
* Dobrczi vald
* Koronowo vald
* Nowa Wieś Wielka vald
* Osielsko vald
* Sicienko vald
* Solec Kujawski vald

Viited
------

1. ↑  Starostwo Powiatowe w Bydgoszczy zmieni siedzibę Portal Samorządowy, 20. märts 2023. Vaadatud 30. septembril 2023

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on luteriusu kirikust; endise õigeusu kiriku kohta vaata Elva Peetri ja Pauli kogudus* |

---

Elva kirik
**Elva kirik** on luteriusu kirik Elva linnas Pargi tänaval. Kirikut kasutab EELK Elva kogudus, hoone projekteeris Tartu linnaarhitekt Arved Eichhorn (1879–1922).

Arhitekt Arved Eichhorni projekti järgi valminud kirik sai katuse alla enne Esimest maailmasõda, sisetööd lõpetati 1920. Gootikast inspireeritud väikest punastest tellistest hoonet ilmestab väheldane oktagonaalne telkkiivriga konsooltorn. Peasissepääsu ehisviiluga kroonitud
teravkaarse portaali kaarevälja kaunistab roosakna imitatsioon. Pikiseinu liigendavad teravkaarsed aknad ja nendevahelised liseenid. Lõunaosas liitub pikihoonega väheldane ristkülikukujuline koor, mille kahel pool tillukesed abiruumid. Silindervõlvilise puitlaega ülilihtsa interjööri aktsendiks on vitraaž altariosas.

Eesti-saksa päritolu vitraažikunstnik Dolores Hoffmann (sündinud 1937) on spetsiaalselt Elva kirikule valmistanud vitraažakna 1995. a.
Valgustatud vitraaž asub altari tagaseinas. Vitraažil kujutatakse kuningate kummardamist vastsündinud Kristuse ees. Pildi allosas on kujutatud Elva kirikut.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Elva kirik** |

* EELK Elva kirik
* Elva kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
Kryscijan Chienkiel 2020. aastal Valgevene U20 koondises
**Kryscijan Andrejevič Chienkieĺ** (valgevene keeles Крысціян Андрэевіч Хенкель; sündinud 7. novembril 1995 Minskis) on Valgevene jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Kaasani Ak Bars.

Hooajal 2012–13 debüteeris ta Valgevene kõrgliigas Minski Junosti meeskonnas. Hooajal 2013–14 mängis ta Põhja-Ameerikas Western Hockey League'i klubis Lethbridge Hurricanes, seejärel naasis Valgevenesse. 2016. aastal tuli ta Junostiga Valgevene meistriks. Hooajal 2015–16 valiti Chienkieĺ Valgevene kõrgliiga hooaja parimaks kaitsemängijaks.

KHL-is debüteeris Chienkieĺ HK Minski Dinamo meeskonnas hooajal 2016–17. 2019. aasta mais siirdus ta Ak Barsi.

Aastatel 2019 ja 2020 oli ta valitud KHL-i tähtede mängule.

Valgevene jäähokikoondise koosseisus osales Chienkieĺ maailmameistrivõistlustel esimest korda 2016. aastal.

Viited
------

1. 1 2 3 4   (vaadatud 31.5.2021)

Välislingid
-----------

* Kryscijan Chienkieĺ KHL.ru lehel
* Kryscijan Chienkieĺ hockeydb.com lehel
Mārtiņš Brauns 2015. aastal
**Mārtiņš Brauns** (17. september 1951 Riia – 24. november 2021 Riia) oli läti helilooja.

Ta sündis Riias arstide pojana ja tema lapsepõlv möödus Aluksnes. Ta õppis Emīls Dārziņši Muusikakeskkoolis klaverit ja koorijuhtimist Gederts Ramani käe all. Ta lõpetas 1975. aastal Jāzeps Vītolsi nimelise Läti Konservatooriumi, kus oli õppinud Ādolfs Skulte kompositsiooniklassis.

Ta töötas Draamateatri muusikaosakonna juhatajana (1975–1982) ning oli rokkansambli Sīpoli juht, klahvpillimängija ja helilooja (1978–1986). Alates 1986. aastast oli ta Läti Kinematografistide Liidu liige ja Läti Heliloojate Liidu liige.

Ta oli kammerkoori "Sindi putnu dārzs" kunstiline juht (aastatel 1985–1992). 1995. aastast oli ta helisalvestusstuudio Mārtiņš omanik ja direktor.

2021. aastal, varsti pärast "Mowgli" uuslavastuse esilinastust 15. oktoobril, sattus Mārtiņš Brauns müokardiinfarktiga haiglasse, kus ta tõenäoliselt haigestus koroonasse. Ta suri 24. novembril 2021.
**Grudziądzi maakond** (poola *powiat grudziądzki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna kirdeosas. Maakonna keskus asub Grudziądzi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Grudziądzi maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taasloodi 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Łasin ja Radzyń Chełmiński.

Grudziądzi maakonnas on kuus valda:

* Grudziądzi vald
* Gruta vald
* Łasini vald
* Radzyń Chełmiński vald
* Rogóźno vald
* Świecie nad Osą vald

Viited
------

1. ↑  Grudziądz Encyklopedia PWN. Vaadatud 30. septembril 2023

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
Уничтожить полицаев их киц киц, форму отобрать и одеть в них бомжей, автотехнику взорвать, дпс\_никам выбить зубы, проколоть глаза и порезать шею. Денег не давать, наручники и пистолеты отобрать, пенсии тоже, расстрелять атомными бомбами. ж\_и\_д\_о\_в размазать гусеницами танков. =мурашова, ковтун, гапеева, кувырталов, зверев, багаутдинов, смородина, дмитриева, потапова, салтанова, калобанов, мамонов=.

  

  

  

```
*Siseministeerium'* on riigi täitevvõimu ja haldussüsteemi keskasutus, mis traditsiooniliselt korraldab ja koordineerib korrakaitse, riikliku julgeoleku ja siseriikliku turvalisuse, isikute põhiõiguste kaitse, piirkondlike haldusorganite, riigipiiri valvamise, kinnipidamisasutuste, pääste- ja tuletõrjealast tööd.
```

Eri riikides lähtudes nende poliitilistest suunistest on põhiülesandelt siseriikliku heakorra ja turvalisuse eest hoolt kandva, kuid mõnikord ka erinevaid nimetusi, kuid analoogseid ülesandeid täitvatel asutuse süsteemis orienteerumiseks alljärgnev tabel riigiti tegutsevatest ja tegutsenud organisatsioonidest.

* Ameerika Ühendriigid
	+ Ameerika Ühendriikide Siseministeerium
		- Ameerika Ühendriikide Sisejulgeolekuministeerium
* Eesti Vabariik
	+ Kohtu- ja Siseministeerium
	+ Siseministeerium
* NSV Liit
	+ NSV Liidu Siseministeerium
	+ Eesti NSV Siseministeerium
	+ Eesti NSV Tsiviilkaitse
	+ Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat
* Saksa Kolmas Riik,
	+ Siseministeerium
		- Riigi Julgeoleku Peaamet, RSHA
* Suurbritannia
	+ *Home Office*
* Venemaa Föderatsioon
	+ Venemaa Siseministeerium
	+ Venemaa Eriolukordade Ministeerium
* Venemaa Keisririik
	+ Venemaa Keisririigi Siseministeerium
Alfrēds Kalniņš
**Alfrēds Kalniņš** (23. august 1879 Cēsis – 23. detsember 1951 Riia) oli läti helilooja, organist ja dirigent; esimese läti ooperi "Baņuta" autor.

Hariduskäik
-----------

1888. aastani õppis ta Cēsises progümnaasiumis (kus õppis ka klaverit ja viiulit). 1892. aastani õppis ta Cēsise lähedal asuvas Bērzaine Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden). Seejärel õppis ta Milleri reaalkoolis.

Õppis aastatel 1886–1894 klaverit ja viiulit Cēsise progümnaasiumis, Bērzaine Maagümnaasiumis *(Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden)* ja Milleri reaalkoolis. Peamiseks muusikaõpetajaks oli helilooja R. Štarke. Kümneaastaselt hakkas Kalniņš harjutama orelimängu Cēsise Jaani kirikus. Aastail 1897–1901 jätkas õpinguid Peterburi konservatooriumis Friedrich Homiliuse (orel) ja Anatoli Lja­­­­dovi (kompositsioon) juhendamisel.

Töö Eestis ja Lätis
-------------------

1903. aastal asus elama Pärnusse, kus töötas Nikolai kirikus organistina ning koorijuhi ja muusikaõpetajana Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis. Naasnud Lätisse, töötas organistina Liepaja St. Anna kirikus ning juhendas Liepaja laulu- ja muusikaseltsi koori. 1920. aastal sai Riias Haridusministeeriumi muusikaosakonna juhataja ja muusikanõukogu esimehe koha. Töötas samal ajal ka organistina St. Jakobi kirikus ning tegutses muusikakriitikuna. Oli Läti Ülikooli üliõpilaskoori Dziesmuvara dirigent.

Kalniņš oli üks Läti Rahvus­ooperi asutajaid. 1920. aastatel ooperi dirigent ja selle direktoraadi liige. 1926. aastal oli Läti VI üldlaulupeo peadirigent. 1927–1933 töö­tas New Yorgis, kus paistis silma konstruktivistliku koori- ja orkestrimuusika loojana. Töötas seal organistina, andis eratunde, komponeeris ja esines kontsertidel. Kodumaale naasnult töötas ta Riia toomkirikus organistina, oli Läti konservatooriumi professor ja 1944–1948 konservatooriumi rektor.

Looming
-------

Kalniņšit peetakse läti rahvuslike ooperiheliloojate koolkonna rajajaks.

Komponeeris esimese läti rah­vus­liku ooperi "Baņuta" (Riia, 1920). Ajaloolis-müto­loogilisel ainestikul põhinev teos on tugeva rahvusliku koloriidiga, lüüriline ja selgete Wagneri mõjutustega. 

1920. aastate alguses hakkas komponeerima ooperit Jānis Rainise tragöödia "Indulis un Ārija" ainetel, mis kujutab endast lätlaste Romeo ja Julia lugu. Valmis ooperi esimene vaatus. Tutvustas seda Rainisele, kuid teos jäi lõpetamata. 

Muusikaline draama "Salinieki" (Riia, 1926) käsitleb rahva ennastohverdavat vabadusvõitlust rõhu­jatega. 

Kirjutas ka üle 100 romantilises stiilis koorilaulu, balletimuusikat, oreli- ja orkestrikompositsioone ning arranžeeris üle 120 rahvalaulu häälele ja klaverile.
**Toivo Õunap** (kuni 1936 eesnimi **Hildebert**; 23. mai 1913 Paistu kihelkond, Viljandimaa – 17. juuni 2000 Viljandi) oli eesti sportlane (kergejõustiklane) ja sporditegelane. 

Ta õppis Viljandis Kantreküla algkoolis ja Viljandi II algkoolis. Lõpetas Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi 1932. Sõjakooli aspirant.

Tartu Ülikoolis õppis ta majandust 1932–1938, siis Poola kehalise kasvatuse ülikoolis 1936 ning Tartu Ülikoolis kehalist kasvatust 1939–1942, mil lõpetas. Akadeemiliselt oli ta algul Korporatsioon Vironia, siis 1932 Üliõpilasselts Liivika liige. 

Töötas aastatel 1941–1945 muu hulgas ka Põltsamaa Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana.

Oli pärast II maailmasõda vangis Venemaal, sundasumisel Sverdlovski oblastis Krasnoturinskis, naasis Eestisse.

Sportlasena
-----------

Eesti meister 1939. aastal kolmikhüppes (14.11) ja kümnevõistluses (6179 punkti).

Isiklikku
---------

Tema isa oli metsatööstur Johan Õunap ja ema oli Alide Õunap (sündinud Kõre).

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Biograafia ESBL-is
* Toivo Õunapu sporditulemused
* Eesti kommunismiohvrid 1940–1991
* Haud Viljandi vanal kalmistul
**Lipno maakond** (poola keeles *powiat lipnowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonna idaosas. Maakonna keskus asub Lipno linnas.

Lipno maakond moodustati 1793. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taasloodi 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Dobrzyń nad Wisłą, Lipno ja Skępe.

Lipno maakonnas on kaheksa valda:

* Bobrowniki vald
* Chrostkowo vald
* Dobrzyń nad Wisłą vald
* Kikółi vald
* Lipno vald
* Skępe vald
* Tłuchowo vald
* Wielgie vald

Viited
------

1. ↑  Lipno Encyklopedia PWN. Vaadatud 29. septembril 2023

Kujawy-Pomorze vojevoodkonna vapp
Kujawy-Pomorze vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Bydgoszcz |
Grudziądz |
Toruń |
Włocławek  

**maakonnad:** Aleksandrów Kujawski |
Brodnica |
Bydgoszcz |
Chełmno |
Golub-Dobrzyń |
Grudziądz |
Inowrocław |
Lipno |
Mogilno |
Nakło |
Radziejów |
Rypin |
Sępólno |
Świecie |
Żnin |
Toruń |
Tuchola |
Wąbrzeźno |
Włocławek
**Jonatan Ramón Maidana** (sündinud 29. juulil 1985 Adrogués) on Argentina jalgpallur, kes mängib keskkaitsja, paremkaitsja või parempoolkaitsjana Argentina kõrgliiga klubis River Plate.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Los Andes. Aastatel 2005–2008 mängis ta Boca Juniorsis, kellega tuli kaks korda Argentina meistriks.

2008. aastal liitus Maidana Ukraina kõrgliiga klubiga Harkivi Metalist.

2010. aastal liitus Maidana River Plate'iga. Aastatel 2019–2020 mängis ta Mehhiko kõrgliiga klubis Toluca ja naasis 2021. aastal River Plate'i. River Plate'iga on ta tulnud üks kord Argentina meistriks ning võitnud veel mitu Lõuna-Ameerika ja rahvusvahelisi klubiturniiri, sealhulgas kaks korda Copa Libertadorese.

Argentina jalgpallikoondises debüteeris Maidana 2011. aastal. 2016. aastal kuulus ta Argentina koondisse Copa América Centenariol.

Saavutused
----------

Boca Juniors
* Copa Sudamericana (1): 2005
* Recopa Sudamericana (1): 2006
* Argentina Primera División (2): 2006 Clausura, 2008 Apertura
* Copa Libertadores (1): 2007

River Plate
* Primera B Nacional (1): 2011–12 Primera B Nacional
* Argentina Primera División (1): 2014 Final
* Copa Campeonato: 2013–14
* Copa Sudamericana (1): 2014
* Recopa Sudamericana (2): 2015 2016
* Copa Libertadores (2): 2015, 2018
* Suruga Bank Championship (1): 2015
* Copa Argentina (2): 2016, 2017
* Supercopa Argentina (2): 2017, 2019
Johan Motin 2011. aastal Oklahoma City Baronsis mängimas
**Johan Motin** (sündinud 10. oktoobril 1989 Karlskogas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Soome kõrgliigaklubis HIFK.

Hooajal 2006–07 debüteeris Motin Rootsi kõrgliigas Färjestadi meeskonnas. 2009. aastal tuli ta Färjestadiga Rootsi meistriks.

2008. aastal valis Edmonton Oilers ta NHL-i *draft* '​is 103. valikuna. 2009. aasta mais sõlmis ta Oilersiga kolmeaastase lepingu. Suurem osa hooajast 2009–10 mängis ta American Hockey League'i (AHL) klubis Springfield Falcons. NHL-is sai ta Oilersi meeskonnas hooajal 2009–10 kirja vaid ühe mängu. Hooajal 2010–11 mängis Modin AHL-i klubis Oklahoma City Barons ja ECHL-i klubis Stockton Thunder.

2011. aasta novembris naasis Motin Rootsi, liitudes kõrgliigaklubiga Timrå IK. Aastatel 2012–2017 mängis ta Örebro HK ridades.

Hooajal 2017–18 mängis ta Soome kõrgliigaklubis Lukko. Alates järgmisest hooajast on ta mänginud HIFK-is.

2008. aasta võitis Motin Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Ta on isa kaudu Soome päritolu.

Viited
------

1. ↑  "Ruotsalainen SM-liigapelaaja löysi sukulaisia Suomesta - nuohousfirmasta tuli kummiyritys". iltalehti.fi. 10.10.2017. Vaadatud 6.5.2021

Välislingid
-----------

* Johan Motin hockeydb.com lehel
**Grójeci maakond** (poola *powiat grójecki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Grójeci linnas.

Grójeci maakond moodustati 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on neli linna: Grójec, Mogielnica, Nowe Miasto nad Pilicą ja Warka.

Grójeci maakonnas on kümme valda:

* Belsk Duży vald
* Błędówi vald
* Chynówi vald
* Goszczyni vald
* Grójeci vald
* Jasienieci vald
* Mogielnica vald
* Nowe Miasto nad Pilicą vald
* Pniewy vald
* Warka vald

Viited
------

1. ↑  Powiat grójecki - Informacje Info-Polska. Vaadatud 17. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Legionowo maakond** (poola *powiat legionowski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist põhjas. Maakonna keskus asub Legionowo linnas.

Legionowo maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Legionowo ja Serock.

Legionowo maakonnas on neli valda:

* Jabłonna vald
* Nieporęti vald
* Serocki vald
* Wieliszewi vald

Viited
------

1. ↑  Historia Powiat legionowski. Vaadatud 16. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
Justin Azevedo (2012)
**Justin Azevedo** (sündinud 1. aprillil 1988 West Lorne'is, Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängis keskründajana viimati Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions.

Aastatel 2004–2008 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Kitchener Rangers. Hooaja 2007–08 põhiturniiril oli Azevedo liiga resultatiivseim mängija (43+81). Samal hooajal tuli ta Rangersiga OHL-i meistriks. Azevedo oli resultatiivseim mängija samuti väljalangemismängudes (10+26). Azevedo pälvis sel hooajal sellised auhinnad nagu Red Tilson Trophy (OHL-i kõige silmapaistvam mängija), Eddie Powers Memorial Trophy (põhiturniiri kõige resultatiivsem mängija), Wayne Gretzky 99 Award (väljalangemismängude kõige väärtuslikum mängija), Ed Chynoweth Trophy (Memorial Cup'i kõige resultatiivsem mängija) ja Canadian Hockey League'i hooaja parima mängija auhind.

2008. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i *draft* '​is 153. valikuna. Aastatel 2008–2012 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Kingsi tütarklubis Manchester Monarchs, kuid NHL-is jäi tal vaatamata soliidsetele esitustele AHL-is debüüt tegemata.

2012. aasta juunis sõlmis ta lepingu Soome kõrgliigaklubiga Lukko. Põhiturniiril jäi ta arvele 20+38. Hooaja 2012–13 väljalangemismängudes oli Azevedo resultatiivseim mängija (10+8).

2013. aasta aprillis liitus ta KHL-i klubiga Praha Lev. 2014. aasta juulis siirdus ta samas liigas mängiva Kaasani Ak Bars, kus ta mängis kokku seitse hooaega. Hooaegadel 2013–14 ja 2017–18 valiti Azevedo KHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu. 2015. aastal osales ta KHL-i tähtede mängul. 2018. aastal võitis ta Kaasaniga Gagarini karika. Sama hooaja väljalangemismängudes oli ta resultatiivseim mängija (9+15) ja valiti väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks.

2021. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga ZSC Lions.

Tema ema on Portugali päritolu. Azevedol on samuti Portugali kodakondsus.

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 14.4.2022)

Välislingid
-----------

* Justin Azevedo hockeydb.com lehel
Harold II Bayeux' vaibal
**Harold II** ehk **Harold Godwinson** (umbes 1022 – 14. oktoober 1066) oli Inglismaa kuningas aastal 1066.

Harold oli Taani päritolu võimuka üliku Godwini poeg. 1053. aastal sai temast isa surma järel Wessexi krahv ehk kuninga järel mõjukuselt teine mees riigis. Ta paistis silma eduka sõjamehena, lüües aastatel 1062–1063 Walesi valitsejat. 1064. aastal saabus Harold Normandiasse, kus asus hertsog Williami teenistusse, kus sõdis edukalt Bretagne'i vastu. Normanni allikate kohaselt lubanud Harold aidata Williamile hankida Inglismaa trooni, ent tõenäoliselt on see hilisem fiktsioon, et õigustada Inglismaa vallutamist. Lastetu kuningas Edward Usutunnistaja plaanis trooni jätta hoopis oma sugulasele Edgar Æthelingile, kuid too oli vana kuninga surres liialt noor. Et Inglismaad ähvardasid korraga kaks invasiooni, nii Norrast kui ka Normandiast, otsustas inglise ülikute kogu Witenagemot kuningaks valida hea sõjamehena tuntud Haroldi.

1066. aasta lõpus tungisidki norrakad ja normannid korraga maale. Norra kuningas Harald Hardråde oli sõlminud liidu Haroldi venna Tostigiga ning võitis Yorkshire'is inglasi. Ent 25. septembril toimunud Stanfordi silla lahingus saavutas Harold oma peaarmeega Haraldi üle otsustava võidu, viimane langes lahingus. Ent samal ajal olid normannid juba Lõuna-Inglismaal maabunud. Nõnda pidid Haroldi väed kiirmarsile asuma, et taas ruttu teisele poole riiki jõuda. 14. oktoobril toimunud Hastingsi lahingus Harold langes ning William Vallutaja võis end peagi Inglismaa kuningaks kroonida.

Haroldi surma täpsed asjaolud pole teada ning kohe pärast tema surma tekkis selle kohta hulgaliselt legende. Tavaliselt usutakse, et talle lasti ammunoolega silma, ent see pole sugugi kindel. Osa legende väidab ka, et ta pääses lahingust eluga, ravis aastaid haavu ja lahkus maalt, naasis aastakümneid hiljem vana mehena ning elades viimased eluaastad Doveris erakuna.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Edward Usutunnistaja** | **Inglismaa kuningas**1066 | Järgnev**Edgar Ætheling** |
**Lipsko maakond** (poola *powiat lipski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Lipsko linnas.

Lipsko maakond moodustati 1956. aastal. 1975. aastal maakond likvideeriti, kuid taasloodi 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Lipsko ja Solec nad Wisłą.

Lipsko maakonnas on kuus valda:

* Chotcza vald
* Ciepielówi vald
* Lipsko vald
* Rzeczniówi vald
* Sienno vald
* Solec nad Wisłą vald

Viited
------

1. ↑  Powiat lipski. Rys historyczny samorzad.gov.pl Vaadatud 15. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Lääne-Varssavi maakond** (poola *powiat warszawski zachodni*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna keskosas, Varssavist läänes. Maakonna keskus asub Ożarów Mazowiecki linnas.

Lääne-Varssavi maakond moodustati 1999. aastal. Kuni 31. detsembrini 2005. asus maakonna keskus Varssavis.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Błonie, Łomianki ja Ożarów Mazowiecki.

Lääne-Varssavi maakonnas on seitse valda:

* Błonie vald
* Izabelini vald
* Kampinose vald
* Leszno vald
* Łomianki vald
* Ożarów Mazowiecki vald
* Stare Babice vald

Viited
------

1. ↑  Powiat warszawski zachodni - Informacje Info-Polska. Vaadatud 16. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
**Ahto Levi** (kodanikunimi **Levi Lippu**; 18. juuni 1931 Kuressaare – 20. jaanuar 2006 Moskva) oli eesti päritolu vene kirjanik.

Ta õppis aastatel 1938–1944 Kaali ja Kuressaare algkoolis. Aastal 1944 jooksis ta kodust ära ja põgenes Saksamaale, kus seikles Flensburgis ja Augsburgis; 1944–1945 oli ta Saksa lennuväe abiteenistuses. Ta istus pisikuritegude eest Brandenburgi vanglas

Ta repatrieerus aastal 1947 Eesti NSV-sse. Kuid jõudes tagasi Saaremaale, selgus, et tema pere oli põgenenud 1944. aastal Rootsi (ema Helmi Lippu 1908–1993, vend Eino Lippu 1936–2021, õde Tiiu Lippu sündinud 1942; elasid Boråsis). Ta sattus uuesti kuritegelikule teele.

Aastad 1948–1963 möödusid tal vanglates ja vangilaagrites, oli Tomski, Kaluga ja Kirovogradi jm vanglates ja laagrites. Ta põgenes korduvalt, oli 1950. aastate keskel illegaalina Eesti NSV-s, tabamisel lisati talle põgenemiste eest karistusaega juurde.

Pärast vabanemist elas ta Moldaavia NSV-s. Aastatel 1965–1967 töötas ta geoloogiaekspeditsioonidel Karpaatides ja 1967–1968 kalurina Sahhalinil.

Looming
-------

Aastast 1968 oli ta kutseline kirjanik Moskvas; samal aastal ilmus tema autobiograafiline romaan Записки Серого Волка (Moskva 1968, kirjutatud vangilaagris; eesti keeles "Halli hundi päevik", mis ilmus ka eesti (aastal ja 1973), läti, soome, saksa, gruusia, slovaki, ungari, tšehhi, ukraina, bulgaaria, poola, moldova ja muudes keeltes (kokku 16 keeles). Aastal 1971 valmis Mosfilmis selle romaani põhjal film "[[]]" (eesti keeles 'Tagasipöördumine ellu', peaosas Leonhard Merzin).

Järgnesid romaanid "Fortuuna naeratus" (1973), "Põgeneda oma varju eest" (1979; läti keeles Riias 1989) ja Tartu-aineline "Poolel teel" (1988); kaks viimast teost valmisid Tartus. Lapsepõlvest jutustab romaan "Niisugune naljakas kuningas" (1988). Kõik need teosed on kirjutatud vene keeles. Aastal 1996 ilmus Tallinnas "Valdemor: lugu varaste elust".

Ahto Levi elas elu lõpus vaheldumisi Tartus ja Moskvas.

Kirjandus
---------

* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011
* Olev Remsu. "Meie absoluutselt kordumatu Ahto Levi". Eesti Päevaleht, 21. september 2023 (digis 19. september 23)
Keila Keskväljaku tänav 2001. aastal
Kaart
**Keskväljak** (ka **Raekoja plats**) on tänav Keilas.

Aadressil Keskväljak 1 asuvad Keila kirik, Keskväljak 8a politseijaoskond, Keskväljak 11 Keila linnavalitsus, Keskväljak 12 Keila Kultuurikeskus ja Keskväljak 15 Waldorfkool Läte.

Tänav sai nime 1987. aastal.

Ajalugu
-------

Keila Keskväljak on saanud suures osas oma praeguse väljanägemise Nõukogude ajast. 1950. aastatel planeeriti Keskväljak lähtudes stalinistlikest linnaplaneerimise põhimõtetest nelinurkseks, ümber selle sümmeetriliselt paigutatud hoonetega pidulikuks väljakuks. Väljaku dominandiks ehitati 1956. aastal endise köstrimaja asemel sammastega kultuurimaja. Teisele poole keskväljakut (Keskvälja 15) ehitati sümmeetriliselt kommunistliku partei Keila rajoonikomitee hoone. 1963. aastal kolis hoonesse Keila haigla, praegu asub seal Waldorfkool Läte. Stalinistlikus uusklassitsistlikus ehitusstiilis on ehitati ka 1952. aastal kino Saluut (Keskväljak 10) mis praeguseks on tundmatuseni ümber ehitatud. 1966. aastatel ehitati Keskväljaku lääneserva kauplus Keila, mis ehitati arhitekt Koidu Lassmanni tüüpprojekti (56-116) järgi. Nüüdseks on 1950. aastatele iseloomulik väljakustruktuur kadunud. Väljakul asus ka 1904. aastal ehitatud Georg Sarmo puidust pudukauplus ja apteek (Keskväljak 8a hoone kõrval). Aastal 1940 riigistatud apteek püsis samas hoones 1950. aasta kevadeni, kui anti käsk vabastada ruumid Keila Rajooni Täitevkomiteele. Sama aasta maikuus põles tulekahjus pool maja maha. Apteegirahvast kahtlustati koguni süütamises. Allesjäänud majaosast ehitati 1950. aastatel ümber korteriteks, mida kasutasid kooliõpetajad. Nn õpetajate maja lammutati 1986. aastal.

Galerii
-------

* Vaade Keila Keskväljakule Keila Kultuurikeskuse katuseltVaade Keila Keskväljakule Keila Kultuurikeskuse katuselt
* Keila Kultuurikeskus – Keskväljak 12Keila Kultuurikeskus – Keskväljak 12
* Keila kirik – Keskväljak 1Keila kirik – Keskväljak 1
* Endine kino Saluut – Keskväljak 10Endine kino Saluut – Keskväljak 10
* Ajalooline foto Keila kirikust Keskväljakule, suunaga Haapsalu pooleAjalooline foto Keila kirikust Keskväljakule, suunaga Haapsalu poole
* Ajalooline foto Keila Keskväljaku ristmikult, vasakul Keila Tarbijate Kooperatiivi kahekorruseline kaubamaja (Keskväljak 12) ja taamal Keila kirikAjalooline foto Keila Keskväljaku ristmikult, vasakul Keila Tarbijate Kooperatiivi kahekorruseline kaubamaja (Keskväljak 12) ja taamal Keila kirik
* Ajalooline foto Keila Keskväljak, linnavalitsuse maja kohtAjalooline foto Keila Keskväljak, linnavalitsuse maja koht
* Ajalooline foto matuserongkäigust Keila Keskväljakul 1950. aastatelAjalooline foto matuserongkäigust Keila Keskväljakul 1950. aastatel
* Ajalooline foto Keila Keskväljakust vaatega Kultuurikeskusele (endine Köstrimaja). Esiplaanil Sarmo majaAjalooline foto Keila Keskväljakust vaatega Kultuurikeskusele (endine Köstrimaja). Esiplaanil Sarmo maja
* Ajalooline foto (Sarmo maja) - Õpetajate majaAjalooline foto (Sarmo maja) - Õpetajate maja

Viited
------

1. ↑  "Enne ja nüüd: Sarmo maja 1935. aastal ja tühi plats 2012. aastal". *Maaleht*. 28. oktoober 2012.
**Przasnyszi maakond** (poola *powiat przasnyski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Masoovia vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Szydłowieci linnas.

Przasnyszi maakond moodustati 1799. aastal. 1975. aastal Przasnyszi maakond likvideeriti kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Chorzele ja Przasnysz.

Przasnyszi maakonnas on kuus valda:

* Chorzele vald
* Czernice Borowe
* Jednorożec
* Krasne vald
* Krzynowłoga Mała vald
* Przasnyszi vald

Viited
------

1. ↑  Powiat Przasnyski. Rys historyczny samorzad.gov.pl Vaadatud 16. septembril 2023

Masoovia vojevoodkonna vapp
Masoovia vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Ostrołęka |
Płock |
Radom |
Siedlce |
Varssavi (Warszawa)   

**maakonnad:** Białobrzegi |
Ciechanów |
Garwolin |
Gostynin |
Grodzisk Mazowiecki |
Grójec |
Kozienice |
Legionowo |
Lipsko |
Łosice |
Lääne-Varssavi maakond |
Maków |
Mińsk |
Mława |
Nowy Dwór Mazowiecki |
Ostrołęka |
Ostrów Mazowiecka |
Otwock |
Piaseczno |
Płock |
Płońsk |
Przasnysz |
Przysucha |
Pruszków |
Pułtusk |
Radom |
Siedlce |
Sierpc |
Sochaczew |
Sokołów |
Szydłowiec |
Żuromin |
Zwoleń |
Żyrardów |
Węgrów |
Wołomin |
Wyszków
Damien Fleury 2014. aastal Vaasa Spordis mängimas
**Damien Fleury** (sündinud 1. veebruaril 1986 Caenis) on Prantsusmaa jäähokimängija, kes mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Brûleurs de Loups.

Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris Fleury hooajal 2005/06 Drakkars de Caeni meeskonnas ning valiti samal hooajal liiga parimaks noormängijaks. Hooajal 2006/07 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigas Ours de Villard-de-Lansi ja aastatel 2007–2010 Brûleurs de Loupsi meeskonnas. Brûleurs de Loupsis on ta mänginud taas alates hooajast 2018/19. Brûleurs de Loupsiga on ta tulnud Prantsusmaa meistriks aastatel 2009, 2019 ja 2022. Hooaegadel 2009/10, 2019/20 ja 2021/22 on Fleury valitud Prantsusmaa kõrgliiga hooaja parimaks prantsuse mängijaks. Hooajal 2021/22 oli ta Prantsusmaa kõrgliigas resultatiivseim mängija (31+38).

Väljaspool Prantsusmaad on Fleury mänginud Rootsi esiliigaklubides VIK Västerås HK (2010/11) ja Södertälje SK (2012–2014), Rootsi kõrgliigaklubides Luleå HF (2011/12), Timrå IK (2011/12) ja Djurgårdens IF (2015), Šveitsi kõrgliigaklubis Lausanne HC (2014), Soome kõrgliigaklubis Vaasa Sport (2014/15) ja Lukko (2017), KHL-i klubis Kunluni Red Star (2016/17) ning Saksamaa kõrgliigaklubis Schwenninger Wild Wings (2015/16 ja 2017/18).

Maailmameistrivõistlustel osales Fleury Prantsusmaa jäähokikoondise koosseisus esmakordselt 2009. aastal.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 12.5.2022)

Välislingid
-----------

* Damien Fleury hockeydb.com lehel
**Adavere** on alevik Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.

See asub Põltsamaa linnast 7 km loodes Tallinna–Tartu maantee ääres. Asula järgi on nime saanud siluri Adavere lade, sealne nüüdseks hävinud paemurd oli ka lademe algne stratotüüp.

Adaveret on esmamainitud 1583. aastal.

1920. aastatest oli Adavere **asundus**, 1970. aastatel **asund** ja aastast 1977 alevik.

Adaveres on lasteaed, Põltsamaa Ühisgümnaasiumi õppekoht, raamatukogu ja mõisa süda, Mariana kodu ja Adavere Circle K. 

Alevikus tegutseb AS Adavere Agro. Adaveres on ka kauplus ja tankla. Varem tegutsenud Adavere Lihatööstus ja Adavere Liha on pankrotistunud.

Adaveres asub Eesti ainuke kiiruisutamiseks mõeldud (250 m) jääovaal. Peaaegu kõik praegused Eesti kiiruisutamise meistrid on pärit Adaverest ja treenivad seal. Seal on treeninud kiiruisusportlased Saskia Alusalu, Mart Markus ja Marten Liiv. Kiiruisutajate treener on jäämeistri ja Eesti kiiruisuisana tuntud Väino Treiman.

Adaverest on pärit ka Eesti koondislane jalgpallis Mariana Kees.

Adavere nimega seotud kohad
---------------------------

Adavere ümbruses on kohti, mis on tuntud küll Adavere nime järgi, kuid ei asu Adavere alevikus.

Kalme külas asub Adavere mõisa tuulik, kus on tuntud söögikoht. Samuti paikneb külas Adavere mõisa kalmistu.

Ka Mandri-Eesti geograafilise keskpunkt paikneb Kalme külas. Selle lähedale Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee äärde Kalme Hiiekohta on püstitatud seda tähistav kivi.

* Adavere kortermajadAdavere kortermajad
* Adavere mõisa kalmistuAdavere mõisa kalmistu
* Adavere vallamajaAdavere vallamaja
* Adavere mõisa parkAdavere mõisa park
* Mandri-Eesti keskpunkt AdavereMandri-Eesti keskpunkt Adavere

Vaata ka
--------

* Adavere näidissovhoos

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑
4. ↑
5. ↑  Jõgevamaa. Kuninglik väärikus, Kalevipoja jõud!, Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2009, lk 118
6. ↑  Marja Kallasmaa: artikkel "Adavere" Eesti kohanimeraamatus. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2016.

| * v
* r
Põltsamaa valla asulad |
| --- |
| Linn | 
Põltsamaa |
| Alevikud | 

* Adavere
* Kamari
* Puurmani

 |
| Külad | 

* Aidu
* Alastvere
* Altnurga
* Annikvere
* Arisvere
* Esku
* Jüriküla
* Kaavere
* Kablaküla
* Kalana
* Kaliküla
* Kalme
* Kauru
* Kirikuvalla
* Kose
* Kuningamäe
* Kursi
* Kõpu
* Kõrkküla
* Laasme
* Lahavere
* Lebavere
* Loopre
* Luige
* Lustivere
* Mõhküla
* Mõisaküla
* Mõrtsi
* Mällikvere
* Neanurme
* Nurga
* Nõmavere
* Pajusi
* Pauastvere
* Pikknurme
* Pilu
* Pisisaare
* Pudivere
* Puduküla
* Puiatu
* Rõstla
* Räsna
* Sopimetsa
* Sulustvere
* Tammiku
* Tapiku
* Tõivere
* Tõrenurme
* Tõrve
* Umbusi
* Uuevälja
* Vitsjärve
* Vorsti
* Võhmanõmme
* Võisiku
* Vägari
* Väike-Kamari
* Väljataguse

 |
Ado Birk
**Ado Birki valitsus** oli Eesti Vabariigi Valitsus 1920. aasta 28. juulist kuni 30. juulini.

Ado Birki valitsus oli vormiliselt ametis 28.–30. juulini 1920. Sisuliselt oli Birki valitsus tegev aga vaid 40 minutit: Asutava Kogu hääletamisest kuni Birki teateni, et valitsus ei saa töötada ja soovituseni Tõnissonil uus valitsus teha. Ametlikult anti Tõnissonile korraldus valitsus moodustada järgmisel päeval.

Ajalugu
-------

1. juulil tegid Asutava Kogu sotsiaaldemokraadid otsuse oma liikmed valitsusest ära kutsuda. Peaminister Jaan Tõnisson üritas küll uusi ministreid leida, kuid see ei õnnestunud. Siis üritas uut valitsust moodustada tööerakondlane Ado Anderkopp, siis Juhan Kukk, kuid kumbki ei saanud ministreid kokku ja siis tehti ettepanek rahvaerakondlasele Birkile. 22. juulil võttis välisminister Ado Birk pakkumise vastu. 

28. juuli Asutava Kogu istungil teatasid mitu erakonda, et nemad uue valitsuse poolt ei hääleta. 120-liikmelise Asutava Kogu hääletusel sai uus valitsus 18 poolhäält (rahvaerakond ja kristlased) ja 3 vastuhäält (iseseisvad sotsialistid), teised jäid erapooletuks. Pärast 40-minutilist istungivaheaega teatas Birk, et valitsus ei saa töötada, ja soovitas Tõnissonil uus valitsus teha. Pärast uut vaheaega tegi rahvaerakond ettepaneku Tõnissoni valitsuse jäämiseks, aga see ei läinud hääletusele ja Birki valitsus jäi püsima. Asutava Kogu 29. juuli istungil anti Tõnissonile siiski voli riigi asju kuni kriisi lõpuni edasi ajada. 30. juulil tegi Tõnisson teatavaks uue valitsuse koosseisu.

Valitsuse koosseis
------------------

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Amet** | **Nimi** | **Erakond** |
| Peaminister | Ado Birk | Eesti Rahvaerakond |
|
| Välisminister | Kaarel Robert Pusta |  |
| Sõjaminister | Aleksander Tõnisson |  |
|
| Siseminister | Karl Einbund |  |
|
| Kohtuminister | Jüri Jaakson | Eesti Rahvaerakond |
|
| Rahaminister | Tõnis Vares |  |
|
| Kaubandus-tööstusminister | Viktor Pihlak |  |
|
| Teedeminister | Aleksander Bürger |  |
|
| Põllutööminister | Theodor Pool | Eesti Tööerakond |
|
| Töö- ja hoolekande minister | Adam Bachman |  |
|
| Haridusminister | Nikolai Kann | Kristlik Rahvaerakond |
|
| Toitlustusminister | Gustav Viard |  |
|

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Jaan Tõnissoni esimene valitsus** | **Eesti Vabariigi valitsus**1920 | Järgnev**Jaan Tõnissoni teine valitsus** |