recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**KSK Vigri** oli 1980–2000 tegutsenud Tallinna jalgpalliklubi, mis on eeskätt tuntud **FC Tevalte** nime all 1995. aasta korruptsiooniskandaali tõttu.

Kandis tegevuse vältel nimesid Vigri (1980–198?, 1991–1993, 1996–1999), Vigri/Marat (198?–1991) ja FC Tevalte (1993–1995). Kevadel 1994 diskvalifitseeriti meeskond voor enne hooaja lõppu Meistriliiga liidrikohalt väidetava korruptsiooni tõttu. Klubi süüd ei tõestatud, kuid ta jäi kindlana näinud meistritiitlist ilma. FIFA otsusega taastati hooajaks 1995/96 FC Tevalte koht Meistriliigas, mille ostis aga ära AS Marlekor. Senine Tevalte meeskond jätkas 1996. aastal tegevust, võttes nimeks taas Vigri. 1998. aastal jõuti meistriliiga üleminekumängudele, kus jäädi alla Jõhvi EP-le (0:2, 0:0).

FC Tevalte põhjal loodi 1995. aastal uus klubi Tallinna FC Lantana.

Statistika ja loendid
---------------------

### Varasemad liigahooajad

| Hooaeg | Liiga | Koht | Me | Mä | Võ | Vi | Ka | Lv | Vv | Va | Pu | Suurim väravakütt |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tallinna KSK Vigri |
| 1992 | Meistriliiga | **5.** | 14 | 10 | 6 | 0 | 3 | 20 | 22 | -2 | **6** | Andres Pasnitšenko **(5)** |
| 1992/93 | Meistriliiga | **5.** | 12 | 22 | 10 | 7 | 5 | 61 | 30 | +31 | **27** | Dmitri Ustritski **(11)** |
| Tallinna FC Tevalte1 |
| 1993/94 | Meistriliiga | **Dkv** | 12 | 22 | 15 | 4 | 3 | 70 | 9 | +61 | **34**2 | Anatoli Novožilov **(14)** |
| Tallinna KSK Vigri |
| 1997/98 | II liiga ida/põhi | **1** | 7 | 12 | 9 | 1 | 2 | 37 | 13 | +23 | **28** | Eduard Ustinov **(12)** |
| 1998 | Esiliiga | **2.** | 8 | 14 | 8 | 3 | 3 | 28 | 12 | +16 | **27** | Eduard Ustinov **(8)** |
| Tartu KSK Vigri |
| 1999 | Esiliiga | **3.** | 8 | 28 | 18 | 6 | 4 | 70 | 28 | +42 | **60** | Eduard Ustinov **(12)** |

* 1Esimesed kolm vooru mängiti veel Tallinna KSK Vigri nime all.
* 2Eesti Jalgpalli Liit eemaldas Tevalte meistrivõistlustelt 26. juunil korruptsiooni ja altkäemaksu kahtlusega.

Vaata ka
--------

* Eesti jalgpalliklubide loend
* Tallinna FC Lantana
* Tallinna FC TVMK
**Peter Andrekson** (ka **Peeter Andrekson** ja **Peter A. Andrekson**; sündinud 31. mail 1960 Göteborgis) on eesti rahvusest Rootsi tehnikateadlane.

Ta lõpetas 1973. aastal Göteborgi Eesti Algkooli ja 1984. aastal tsiviilinsenerina Göteborgis asuva Chalmersi Tehnikaülikooli magistriõppes. 1988. aastal kaitses ta samas optoelektroonika alal doktorikraadi.

Seejärel sai temast Chalmersi Tehnikaülikooli juhtteadur, 1992. aastal abiprofessor ja 2001. aastal korraline professor. Tema erialaks on mikrotehnoloogia: kiudoptika ja fotoonika. Ta töötas aastatel 1989–1992 Ameerika Ühendriikides ettevõttes AT & T Bell Laboratories (asukohaga New Jersey osariigis Murray Hillis). Ta on töötanud NASA-s[*viide?*] ja teistes USA uurimiskeskustes. 

Ta on olnud külalisteadur Jaapanis Ōsaka ülikoolis ja külalisprofessor USA-s Lehigh' ülikoolis. Temalt on ilmunud üle 300 artikli rahvusvahelistes ajakirjades, peamiselt Photonics Technology Lettersis, kus ta on ajakirja kaastoimetaja.[*viide?*]

Peter Andrekson on Chalmersi Tehnikaülikooli sihtasutuse nõukogu liige ja Alfred Otsa stipendiumifondi juhatuse liige.

25. veebruaril 2014 nimetati Peter Andrekson kolmeks aastaks Tallinna Tehnikaülikooli külalisprofessoriks.

Tunnustus
---------

* 1993 Rootsi riiklik uurimispreemia noortele teadlastele
* 2000 Norra Telenori "Väike Nobeli auhind"

Isiklikku
---------

Tema isa on sõja ajal kodumaalt põgenenud Pärnu poiss, ema rootslanna. Ta on teist korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Merike Andrekson (neiuna Varma), abielust sündisid tütar Sandra ja poeg Martin. 15. juunil 2012 abiellus ta poliitik Marianne Mikkoga.

Viited
------

1. ↑  Mart Mägi. Peter Andrekson nimetati Tallinna Tehnikaülikooli külalisprofessoriks. Eesti Päevaleht (Rootsi), 12. märts 2014.
2. ↑

Välislingid
-----------

*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on aastast 1989 tegutseva orkestri kohta; samanimeline orkester tegutses ka 1961–1976, vaata Tallinna kammerorkester (1961–1976)* |

---

**Tallinna Kammerorkester** (lühend **TKO**) on kammermuusikat viljelev orkester, mis tegutseb kontserdiasutuses Tallinna Filharmoonia.

1989. aastal asutas professor Jüri Gerretz tollase Tallinna Konservatooriumi üliõpilastest keelpilliorkestri, mille tuumikust moodustas dirigent Tõnu Kaljuste 1993. aasta aprillis Tallinna Kammerorkestri (TKO). Kahe aastakümne jooksul on sellest kujunenud üks Eesti esindusorkestreid, mis on oodatud külalisesineja paljudel kontserdilavadel Euroopas ja mujal maailmas.

TKO on äratanud tähelepanu oma kunstiliselt terviklike kavade, stiilitundliku musitseerimise ja kõrgetasemelise interpretatsioonikunstiga. Orkestri mitmekülgses repertuaaris on esindatud nii baroki-, klassitsismi- kui romantismiajastu muusika; oluliseks osaks on 20. ja 21. sajandi heliloojate looming, sealhulgas vähem tuntud teosed ja uudisteoste esiettekanded. TKO tuumiku moodustavad hinnatud keelpillimängijad, kes astuvad regulaarselt üles ka solisti ja kammermuusikuna. Alates hooajast 2014/2015 on orkestril ka oma kammermuusika kontsertide sari.

TKO tegevus on tihedalt seotud Eesti Filharmoonia Kammerkooriga – ühised esinemised ja salvestused on toonud mõlemale kollektiivile rahvusvahelist tuntust ja tunnustust. 1993. aastal salvestati nimekale plaadifirmale ECM Tõnu Kaljuste käe all Arvo Pärdi autoriplaat "Te Deum", mis pälvis kõrgeid hinnanguid maailma juhtivatelt muusikakriitikutelt ning püsis kuid plaadiedetabelite esikümnes. ECMi märgi alt on ilmunud veel Pärdi autoriplaadid "Litany", "In principio" ja "Adam’s Lament", samuti Erkki-Sven Tüüri "Crystallisatio" ning Heino Elleri "Neenia". Orkester on salvestanud ka firmadele Warner Music / Finlandia Records, Carus Verlag jt. 2014. aastal ilmus Tallinna Kammerorkestrilt plaat Joseph Haydni loominguga (solist Silver Ainomäe, dirigent Risto Joost).

Dirigendid
----------

Tõnu Kaljuste, 1993–1995 ja 1996–2001

Juha Kangas, 1995–1996 (peadirigent), 2001–2003 (kunstiline juht)

Eri Klas, 2004–2012 (Tallinna Filharmoonia kunstiline juht)

Risto Joost, 2013–2019

Tõnu Kaljuste, alates 1. septembrist 2019

Tunnustus
---------

* 2013 Eesti Muusikanõukogu muusikapreemia
* 2014 kaastegev Arvo Pärdi autoriplaadil "Adam’s Lament", mis tõi dirigent Tõnu Kaljustele 2014. aastal Grammy

Viited
------

1. ↑  EE 12. köide, 2003: 552.
2. ↑
3. ↑  Ajakiri Muusika (vaadatud 1.06.2016)
4. ↑  "Tallinna Kammerorkestri peadirigendiks ja Tallinna Filharmoonia kunstiliseks juhiks saab Tõnu Kaljuste". *err.ee*. 8.04.2019. Vaadatud 8.04.2019.
5. ↑  ERR 27.01.2014

Välislingid
-----------

* Tallinna Filharmoonia
HOP!-i logo
**HOP!** on Prantsusmaa regionaallennufirma, mille emaettevõtteks on Air France. HOP! opereerib regionaalseid lende Air France'i eest. 

HOP!-i lennukipark koosneb 80 lennukist ja HOP! opereerib 50 sihtkohta Euroopas.

  


Prantsusmaa
Prantsusmaa lennufirmad

Aigle Azur **·** 
Air Austral **·** 
Air Calédonie **·** 
Air Calédonie International **·** 
Air Caraïbes **·** 
Air Caraïbes Atlantique **·** 
Air France **·** 
Air Guyane **·** 
Air Loyauté **·** 
Air Méditerranée **·** 
Air Moorea **·** 
Air Saint-Pierre **·** 
Air Tahiti **·** 
Air Tahiti Nui **·** 
Air Tourisme Instruction Service **·** 
Airbus Transport International **·** 
Airlinair **·** 
Atlantique Air Assistance **·** 
Atlantique Air Lines **·** 
Blue Line **·** 
Brit Air **·** 
CCM Airlines **·** 
Chalair **·** 
Corsairfly **·** 
Europe Airpost **·** 
Hex'Air **·** 
HOP! **·** 
JDP France **·** 
Joon **·** 
L'Avion (OpenSkies) **·** 
New Axis Airways **·** 
Pan Européenne **·** 
PEAS **·** 
Rectimo Air Transports **·** 
Régional **·** 
St Barth Commuter **·** 
Transavia France **·** 
Tropic Airlines **·** 
Twinair **·** 
Twin Jet **·** 
XL Airways France **·** 
Aero Charter DARTA **·** 
Aero Services Executive **·** 
Air Antilles Express **·** 
Eagle Aviation France **·** 
Finist'air **·** 
Flandre Air **·** 
Octavia Airlines **·** 
Sud Airlines **·** 
Take Air **·** 
Wan Air
Inglise Rahvusballeti peakorter Londonis Mulryani Tantsukeskuses
Tamara Rojo tantsimas 2013. aastal peaosa balletietenduses "Korsaar"
**Inglise Rahvusballett** (inglise keeles *English National Ballet*) on kutseline balletikollektiiv Suurbritannias Londonis. 

Inglise Rahvusballeti asutasid 1950. aastal Alicia Markova ja Anton Dolin algse nimega *Gala Performances of Ballet*, mis hiljem muudeti *Festival Ballet*’ks ja seejärel **London Festival Ballet**’ks. Alates 1989. aastast kannab tantsukollektiiv praegust nime.

Tänapäeval on Inglise Rahvusballett Royal Ballet', Birminghami Kuningliku Balleti, Northern Ballet' ja Scottish Ballet' kõrval üks viiest suuremast Suurbritannia balletikollektiivist.

Kunstilisi juhte
----------------

* Anton Dolin (1950–1962)
* Tamara Rojo (2012–2022)
* Aaron S. Watkin (2023–)

Esitantsijaid
-------------

* Toomas Edur
* Age Oks

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Inglise Rahvusballett** |

* Koduleht
**Peter Carlblom** (21. november/2. detsember 1785 Haapsalu – 22. mai/3. juuni 1834 Kroonlinn) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis aastatel 1802–1805 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 11. novembril / 23. novembril 1806 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1806–1821 (kutsuti 10. septembril / 22. septembril 1806) Risti koguduse õpetaja. Jäi 1. veebruaril / 13. veebruaril 1821 tervislikel põhjustel emerituuri. Elas seejärel Kroonlinnas ja töötas Peterburis eraõpetajana.

Isiklikku
---------

Tema vanaisa Jonas Laurentii Carlblom ja isa Gustav Carlblom olid Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajad, teine vanaisa Joachim Heinrich Dahl oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja, onu Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, vend Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, vend Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, vend Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema poeg Wilhelm Gustav Johann Carlblom oli luterlik vaimulik Bessaraabias Artsize,; Alatskivi ja Kodavere Mihkli koguduse õpetaja ning Moskva Konsistooriumi superintendent ja vaimulik asepresident.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
**HSDPA** (*High Speed Downlink Packet Access*, 'kiire allalaadimisega pakettandmeside juurdepääsutehnoloogia'; ka 3.5G) on UMTS- (3G-) võrgu edasiarendustehnoloogia, mis võimaldab mobiilse interneti allalaadimiskiirust kuni 14,4 Mbit/s. Tehnoloogia võib olla kasutuses koos kiiret üleslaadimist võimaldava HSUPA-tehnoloogiaga või ilma selleta. Viimasel juhul on üleslaadimiskiiruseks tavaline UMTS-võrgu kiirus 384 kbit/s. HSDPA-d ja HSUPA-d koos nimetatakse ka HSPA-ks. On juba olemas ka HSPA+ tehnoloogia, mis võimaldab veelgi suuremaid kiirusi.

Enamik HSDPA-d toetavaid mobiiltelefone toetab siiski andmesidekiirust vaid kuni 3,6 Mbit/s, uuemad ka kuni 10,2 Mbit/s. Enamik andmesidemodemeid töötab kiirusel kuni 7,2 Mbit/s (Nokia CS-15 kuni 10,2 Mbit/s).

Eestis pakuvad HSDPA-d kõigi nelja mobiilsideoperaatori UMTS-võrgud, EMT ja Elisa Eesti pakuvad juba ka HSPA+ kiirusi. 2010. aasta aprilli seisuga võimaldasid EMT ja Elisa võrgud maksimaalset andmesidekiirust 21,6 Mbit/s ja Tele2 ja Tallinn Mobile 3G võrgud kuni 14,4 Mbit/s.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. jaanuar 2010. Vaadatud 14. märtsil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑   [*kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Ametlik HSPA veebileht
**Danzigi vabalinn** (prantsuse *Ville Libre de Dantzig*) oli pooleldi iseseisev linnriik, mille rajas Napoleon I Napoleoni sõdade ajal, ja mis kestis 9. septembrist 1807 kuni 22. jaanuarini 1813.

Ajalugu
-------

Preisimaa omandas Danzigi linna teise Poola jagamise käigus aastal 1793. Pärast Friedrich Wilhelm III lüüasaamist Jena ja Auerstedti lahingus (1806) sai Danzig Tilsiti rahu (1807) järgi vabaks linnaks, mille alad võeti Lääne-Preisimaa provintsilt. Danzigi linnriigi kontrolli alla jäi Danzigi linn (tänapäeva Poola linn Gdańsk) ja seda ümbritsevad alad.

Prantslased andsid linna üle 27. mail 1807, vabariik kuulutati välja 21. juulil. Preisimaa, Friedrich August I-se Saksimaa kuningriik ja Varssavi hertsogiriik pidid garanteerima riigi püsimajäämise. Napoleon määras linna juhtima komandör François Joseph Lefebvre, kes oli juhtinud linna vallutamist; tegelikult sai äsjaloodud riigi juhiks kindral Jean Rapp. Linnakodanikud pidid majutama Prantsuse sõjaväelasi ning maksma makse, kui Napoleon valmistus Venemaa vallutamiseks.

Kui prantslased Venemaalt taganema hakkasid, piiras Vene sõjavägi ka Danzigi linna; linna jäänud u 40 000 Prantsuse sõjaväelast olid sunnitud 2. jaanuaril 1814 lahkuma. Preisimaa võimud tegid Danzigist pärast Viini kongressi oma Lääne-Preisimaa provintsi pealinna, sellega oli vabalinna staatusel lõpp.

Vaata ka
--------

* Danzigi vabalinn
Sõjalaev HMS Lion
**HMS Lion** oli Briti mereväe sõjalaev. Seda ehitati aastatel 1909–1910 ja see oli esimene laev oma klassis. Laeva hüüdnimi oli "Splendid Cats". Selle klassi laevad ületasid eelnevaid oluliselt nii kiiruse, relvastuse kui ka soomuskatte poolest. Lion-klassi laevad arendasid kiirust kuni 28 sõlme tunnis (52 km/h ehk 32 mph). Selle relvastusse kuulus neli kahetorulist 343 mm kahurit, 16 102 mm kahurit ja kaks torpeedotoru.

Esimese maailmasõja ajal teenis Lion Grand Fleeti sõjalaevade hulgas lipulaevana, väljaarvatud siis, kui teda parandati. Ta uputas Saksamaa kruiisilaeva Köln Heligoland Bighti lahingu ajal ja ta teenis Doggeri kalda ja Jutlandi lahingute ajal viitseadmirali Beatty lipulaevana. Nende kahe lahingu alguses sai laev nii raskelt kahjustada, et viidi rohkem kui kaheks kuuks remonti. Jutlandi lahingu ajal ta kannatas juhisüsteemi tulekahju tagajärjel tõsiselt, kuid tänu major Francis Harveyle jäi laev vee peale. Pärast laastavat tulekahju veetis laev patrullides Põhjamerel. 

1920. aastal läks laev reservi ja müüdi vanarauaks aastal 1924 Washingtoni Sõjaväe Lepingu nõuete alusel.
**Dar es Salaam** on linn Tansaanias, riigi suurim linn. Moodustab 1. järgu haldusüksuse Dar es Salaami piirkonna, mis koosneb kolmest ringkonnast: Kinondoni põhjas, Ilala keskel ja Temeke lõunas. Asub India ookeani ääres.

Linna nimi tuleb araabia keelest, kus دار السلام‎ *Dār as-Salām* tähendab 'rahu maja'. Selle nime pani linnale Sansibari sultan 1866. aastal, varem kasutati nime *Mzizima*. 1887. aastal rajas linna oma kontori Saksa Ida-Aafrika Kompanii ja Dar es Salaamist sai Saksa Ida-Aafrika kaubandus- ja halduskeskus. 1915. aastal valmis raudtee Kigomasse. 1925. aastal elas linnas 30 000 inimest. Tänapäeval on see üks kiiremini kasvavaid Aafrika linnu. 2005. aastal oli elanike arv 2 698 600.

Dar es Salaam oli Tanganyika ja hiljem Tansaania pealinn 1996. aastani, mil pealinnaks nimetati Dodoma. Paljud valitsusasutused asuvad siiani Dar es Salaamis.

Dar es Salaami ülikool on Tansaania suurim, seal õpib umbes 12 000 üliõpilast.

* 
* 
* 
* 
* Dar es SalaamDar es Salaam

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dar es Salaam** |

* Dar es Salaami ülikooli koduleht

Tansaania piirkonnad

Arusha **·** Dar es Salaam **·** Dodoma **·** Geita **·** Iringa **·** Kagera **·** Katavi **·** Kigoma **·** Kilimanjaro **·** Lindi **·** Lõuna-Pemba **·** Lõuna-Sansibar **·** Lääne-Sansibar **·** Manyara **·** Mara **·** Mbeya **·** Morogoro **·** Mtwara **·** Mwanza **·** Njombe **·** Pwani **·** Põhja-Pemba **·** Põhja-Sansibar **·** Rukwa **·** Ruvuma **·** Shinyanga **·** Simiyu **·** Singida **·** Songwe **·** Tabora **·** Tanga
**Tallinna JS Estonia** (täisnimi **Tallinna Jalgpalliselts Estonia**) oli Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses aastail 1930–1944 Tallinnas. Klubi juhatusse kuulusid mitmed endised ja toonased tegevjalgpallurid, kes samal ajal ka klubis mängisid, nende hulgas Eduard Ellmann-Eelma ja Arnold Pihlak.

Ajalugu
-------

JS Estonia mängis oma esimesed kaks hooaega tollases esiliigas. Pärast esiliiga võitmist 1932. aastal ülendati Estonia kõrgliigasse, kus jäädi oma debüüthooajal Spordi järel teiseks, kusjuures meistriks tulek anti käest hooaja viimase mänguga. Aastail 1934–1939 tuli Estonia viis korda järjest Eesti meistriks. Viimastel ametlikel Eesti meistrivõistlustel 1939–1940 jäädi Tartu PK Olümpia järel teiseks. Klubi likvideeriti 1944. aastal.

### Hooajad

| Hooaeg | Liiga | Pos | M | Võ | Vi | K | Lö | La | Vv | P | Suurim väravalööja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1931 | 2 | — | 1 | 0 | 0 | 1 | 2 | 3 | –1 | — | ? |  |
| 1932 | 2 | 1 | 3 | 2 | 1 | 0 | 8 | 2 | 6 | 5 | ? |  |
| 1933 | 1 | 2 | 10 | 7 | 1 | 2 | 35 | 10 | 25 | 15 | Heinrich Uukkivi | 9 |
| 1934 | 1 | **1** | 10 | 7 | 3 | 0 | 22 | 3 | 19 | 17 | Eduard Ellmann-Eelma | 5 |
| 1935 | 1 | **1** | 7 | 6 | 1 | 0 | 26 | 3 | 23 | 13 | Valter Mäng | 7 |
| 1936 | 1 | **1** | 14 | 11 | 1 | 2 | 60 | 15 | 45 | 23 | Nikolai Linberg | 21 |
| 1937–1938 | 1 | **1** | 14 | 10 | 2 | 2 | 51 | 17 | 34 | 22 | Heinrich Uukkivi | 12 |
| 1938–1939 | 1 | **1** | 14 | 11 | 1 | 2 | 40 | 11 | 29 | 23 | Richard Kuremaa | 8 |
| 1939–1940 | 1 | 2 | 14 | 9 | 4 | 1 | 39 | 14 | 25 | 21 | Nikolai Linberg | 15 |

Pos – positsioon, M – mängud, Võ – võidud, Vi – viigid, K – kaotused, Lö – löödud väravad, La – sisselastud väravad, Vv – väravate vahe, P – punktid

Saavutused
----------

* Eesti meister (5): 1934, 1935, 1936, 1937–1938, 1938–1939

Viited
------

1. ↑  "JS Estonia Tallinn". Wikipedia. Vaadatud 15. detsember 2013.
2. ↑  "Estonia 1931-1940". Vaadatud 15. detsember 2013.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Vene tänaval asuvast kirikust; Kopli kiriku kohta vaata Tallinna Püha piiskop Nikolause kirik.* |

---

**Piiskop Nikolai Imetegija kirik** (ka *Püha Nikolause kirik* või *Püha Nikolai kirik*; vene keeles Церковь Святителя Николая Чудотворца) on MPEÕK õigeusu kirik Tallinna vanalinnas aadressil Vene tänav 24.

Ajalugu
-------

Kiriku remont 2002. aastal
Nikolause kirik (vene k. *Церковь Св. Николая*) ehitati aastatel 1822–1827 varem samal kohal olnud vene kaupmeeste kiriku kohale Peterburi arhitekti Luigi Rusca (1762–1822) 1807. aastal valminud projekti järgi ning on Tallinna vanim kuppelehitis. Kiriku algselt klassitsistlikud interjöörid on 19. sajandil osaliselt ümber kujundatud.

Nikolai kiriku (vene k. *Церковь Святителя и Чудотворца Николая*) juures tegutses 1878. aastast Nikolai õigeusu kirikukool (*Никольское церковно-приходское училище*), külakooli õppeprogrammi alusel.

Interjöör
---------

Sisustuses on olulisel kohal kolmeosaline ikonostaas. Suuremalt jaolt on säilinud vana, aastatel 1685–1686 Moskva tsaaride Peetri ja Joanni tellimusel Moskva Relvapalati meistrite loodud ikonostaas. Enamik sellest asub lõunapoolses külgaltaris, mõned ikoonid ka põhjapoolses külgaltaris. Ikonostaasi rajamise ettevõtjateks olid ikoonimaalija Sergei Vassiljev (Rožkov) ja puusepp Avvakum Sergejev. Ikonostaas valmistati Pihkvas ning see valmis 1686. aastal. Kokku oli ikonostaasil 45 eraldiseisvat ikooni, millest 12 on tänaseks hävinud ning kaks ei ole välja pandud.

Tallinna Püha Nikolai kogudus
-----------------------------

 *Pikemalt artiklis Tallinna Püha Nikolai kogudus*
Koguduses teeninud preestrid:

* preester/ülempreester Arseni Nikolski, Tallinna Püha Nikolai koguduses 09.02.1876–14.04.1890
* ülempreester Nikolai Tsvetikov, Tallinna Püha Nikolai koguduses 14.04.1890–01.02.1899
* ülempreester Vladimir Pokrovski, Tallinna Püha Nikolai koguduses 1940–1942

Pilte
-----

* 
* 
* 
*

Vaata ka
--------

* Tallinna Nikolai kabel
* Tallinna tornistik

Viited
------

1. ↑  Orest Kormašov, Maria Smorževskihh-Smirnova, Eesti ikoonimaal, Eesti Kunstimuuseum, 2011

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tallinna Nikolai kirik** |

* Tallinna Nikolai kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
* Artikkel
* Foto
* Venekeelne koduleht fotodega
* Kiriku ajaloost vene keeles
* Приходы Эстонской Православной Церкви Московского Патриархата. ТАЛЛИНН. Храм свт. Николая
**42 kiri** (ametliku pealkirjaga "Kirjanikud nõuavad valitsuselt otsustavaid samme") oli rea tuntud Venemaa literaatide avalik pöördumine üldsuse poole pärast 3.–4. oktoobri Jeltsini-vastase mässu mahasurumist. Kiri sisaldas ka nõudmisi Venemaa valitsusele ja Venemaa presidendile Boriss Jeltsinile. Pöördumine avaldati ajalehes Izvestija 5. oktoobril 1993. Allakirjutanute seas olid Daniil Granin, Vassili Bõkov, Bulat Okudžava, Dmitri Lihhatšov jpt.

Toimunu klassifitseeriti fašistide väljaastumiseks ja veriseks avantüüriks, mis oleks võinud paisuda kodusõjaks, kui sõjavägi ja õiguskaitseorganid poleks rahva poolele jäänud. Kiri lõppes nõudmistega:

"Me peame seekord rangelt nõudma valitsuselt ja presidendilt seda, mida nad (koos meiega) oleksid pidanud ammu tegema, kuid ei teinud:
1. Igat liiki kommunistlikud ja natsionalistlikud parteid, rinded ja ühendused tuleb laiali saata ja keelustada presidendi seadlusega.
2. Kõik sõjaväestatud, aga seda enam relvastatud ühendused ja grupeeringud tuleb välja selgitada ja laiali saata (kriminaalvastutusele võtmisega, kui selleks kohustab seadus).
3. Seadusandlus, mis näeb ette ranged sanktsioonid fašismi, šovinismi, rassilise vihkamise, vägivallale ja julmusele üleskutsumise eest, tuleb lõpuks välja töötada. Prokurörid, uurijad ja kohtunikud, kes soosivad seda laadi ühiskondlikult ohtlikke kuritegusid, tuleb viivitamatult töölt vallandada.
4. Pressiorganid, mis päevast päeva õhutavad viha, kutsuvad üles vägivallale ja on meie arvates ühed peamistest toimunud (ja paljude tulevaste potentsiaalsete) tragöödiate organisaatoritest ja süüdlastest, sellised nagu Den, Pravda, Sovetskaja Rossija, Literaturnaja Rossija (aga ka telesaade "600 sekundit") ning rida teisi, tuleb edaspidi kuni kohtumenetluseni sulgeda.
5. Venemaa seaduslikule võimule allumisest keeldunud nõukogude võimuorganite tegevus tuleb peatada.
6. Me kõik ühiselt ei tohi lubada, et kohus Moskva verise draama organisaatorite ja osavõtjate üle saaks samasuguseks häbiväärseks farsiks, nagu "kohus GKTšP üle".
7. Tunnistada ebalegitiimseks mitte ainult rahvasaadikute kongress, Ülemnõukogu, vaid ka kõik nende poolt moodustatud organid (sh Konstitutsioonikohus)."

Vastukajad
----------

Kolm nõukogudeaegset vasakpoolse suunitlusega dissidenti (Andrei Sinjavski, Vladimir Maksimov ja Pjotr Abovin-Jegides), kes ei pooldanud Jeltsini poliitikat, avaldasid Pravdas avaliku kirja, kus kutsusid Jeltsinit üles erru minema. 8. oktoobril 1993 avaldati "Moskva demokraatliku üldsuse koosoleku pöördumine Venemaa presidendi B. Jeltsini poole", kus pooldati 42 kirja põhiseisukohti, lisaks kutsuti üles asuma ette valmistama Nürnbergi moodi rahvusvahelist protsessi "NLKP ja KGB kuritegeliku tegevuse" üle.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Jared Corey Kushner** (sündinud 10. jaanuaril 1981) on Ameerika Ühendriikide juudi päritolu investor, kinnisvaraarendaja ja kirjastaja, kes on oma äia, USA presidendi Donald Trumpi, vanemnõunik. 

Jared Kushner on kinnisvaraarendaja Charles Kushneri vanem poeg ning on abielus president Trumpi tütre ja nõuniku Ivanka Trumpiga. Varem on ta olnud kinnisvaraettevõtte Kushner Companies ja ajalehe New York Observer kirjastaja Observer Media tegevjuht. Ta on veebipõhise kinnisvarainvesteeringute platvormi Cadre kaasasutaja ja osanik.

2016. aastal aitas Kushner Trumpi kampaaniameeskonnal luua ja teostada meediastrateegiat, 9. jaanuaril 2017 nimetati ta presidendi vanemnõunikuks. Pärast seda astus ta tegevjuhi ja kirjastaja kohalt tagasi.

Kushner on väitnud, et kohtus enne Trumpi presidendiks saamist neljal korral Vene ametnikega ning et ükski kohtumistest ei läinud USA valitsuse eesmärkidega vastuollu. Ta töötab Valges Majas ajutise turvaloa alusel, kuna tema taustakontroll seoses kohtumistega pole veel lõppenud.

Viited
------

1. ↑  "Meedia: Trump nimetab väimehe ilmselt kõrgeks nõunikuks". Postimees. 9. jaanuar 2017. Vaadatud 5. märts 2018.
2. ↑  "USA meedia: Trumpi väimees soovis salajast suhtluskanalit Kremliga". Postimees. 27. mai 2017. Vaadatud 5. märts 2018.
3. ↑  "Video: Trumpi väimees kaotas juurdepääsu ülisalajastele andmetele". Postimees. 28. veebruar 2018. Vaadatud 5. märts 2018.
Mustakivi peatuses
**58** on Tallinna bussiliin, mis ühendab Priisle asumit Sikupilli asumiga Lasnamäe linnaosas mõlemas suunas. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS (TLT Lasnamäe osakond/3. veokorralduse osakond). Liin töötab iga päev intervalliga ~15 minutit, sõiduaeg ühes suunas on 20 minutit. Liinil kehtivad tavalised sõidupiletid. Peamiselt sõidavad sellel liinil 12-meetrised bussid (mahutavusega 60–70 inimest), on ka madalapõhjalisi busse.

Marsruut
--------

### Priisle → Majaka põik

Buss nr 58 alustab oma teed Kärberi tänaval asuvast puhkepeatusest Priisle ning läheb Mahtra tänava kaudu Laagna teele, läbides Kärberi tänaval asuvad bussipeatused. Laagna teelt tõuseb liin Varraku sillale ja pöörab Punasele tänavale. Pae asumis läbib liin Paekaare tänava Pae sillani, siis pöörab Pae tänavale ja sõidab ristmikuni Majaka tänavaga. 

### Ümberpööramisring

Majaka tänav ja Majaka põik moodustavad bussiliinile 58 ümberpööramisringi Pae gümnaasiumi ümber kellaosuti liikumise suunas. Ümberpööramisring liinil 58 lõpeb Majaka põigu ja Pae tänava ringristmikul. 

### Majaka põik→ Priisle

Pärast lõpp-peatusest lahkumist läbib liin Pae, Paekaare, Punase ja Varraku tänava, peatudes kõigis ühissõidukipeatustes. Varraku tänavalt laskub liin Laagna teele, kus asuvad peatused Taevakivi ja Mustakivi. Pärast Mustakivi peatust tõuseb liin Raadiku sillale ja pöörab Kärberi tänavale.

### Asutused teekonnal

Bussiliini 58 teekonnal asuvad: 

* Mustakivi kaubanduskeskus
* Lasnamäe Centrum
* Tähesaju kauplused Laagna tee küljel
* Lasnamäe Muusikakool
* Lasnamäe polikliinik
* Lasnamäe politseiprefektuur
* Lasnamäe Gümnaasium
* Pae gümnaasium
* Lasnamäe turg
* Tallinna Kuristiku Gümnaasium

Välislingid
-----------

* Tallinna busside sõiduplaanid

| * v
* r
Tallinna bussiliinid |
| --- |
| 1–9 | 
1 **·**  2 **·**  3 **·**  4 **·**  5 **·**  6 **·**  7 **·**  8 **·**  9 |
| 10–19 | 
10 **·**  11 **·**  12 **·**  13 **·**  14 **·** 15 **·**  16 **·**  17 **·**  17A **·**  18  **·**  18A |
| 20–29 | 
20 **·**  20A **·**  21 **·**  21A **·**  21B **·**  22 **·**  23 **·**  24 **·**  26 **·**  26A **·**  27 **·**  28 **·**  29 |
| 30–39 | 
30 **·**  31 **·**  32 **·**  33 **·**  34 **·** 35 **·**  36 **·**  37 **·**  38 **·**  39 |
| 40–49 | 
40 **·**  41 **·** 41B **·** 42 **·** 43 **·** 44 **·**  45 **·**  46 **·**  47 **·**  48 **·**  49 |
| 50–59 | 
50 **·**  51 **·** 54 **·** 55 **·** 57 **·**  58 **·**  59 |
| 60–69 | 
60 **·**  61 **·**  62 **·**  63 **·**  64 **·**  65 **·**  66 **·** 67 **·** 68 |
| 70–79 | 
72 **·**  73 |
| Muud bussiliinid | 
52 **·**  81 |
Tallinna Pelgulinna Rahvamaja
**Tallinna Pelgulinna Rahvamaja** on Tallinna Kultuuriameti hallatav asutus Põhja-Tallinna linnaosas Tallinnas aadressil Telliskivi 56. 

Rahvamaja asutati aastal 1948, see asus aadressil Niine 11 ja kandis Kalinini Rajooni Kultuurimaja nime. 1957. aastal kolis see praegusesse asukohta. 1990. aastal nimetati kultuurimaja ümber Pelgulinna Rahvamajaks.

Hoone ajalugu
-------------

1931. aastal omandas Seitsmenda Päeva Adventistide Koguduste Eesti Liit aadressil Telliskivi 56 maa suurusega 1009,35 m² ja ehitas sinna palvela.

1940. aasta lõpus palvela natsionaliseeriti. Tallinna Linna TSN otsusega nr 72 14.02.1950 anti endise palvela hoone Tallinna Keskraamatukogule. 1957. aastal kolis Kalinini Rajooni Kultuurimaja Telliskivi 56 asuvasse hoonesse ja jätkas seal tegevust. Rahvamaja nimetati 1990. aastal ümber.

Vabariigi Valitsus otsustas oma korraldusega nr 497k 19. maist 1995 Tallinnas aadressil Telliskivi 56 asuvat õigusvastaselt võõrandatud vara õigusjärgsele omanikule mitte tagastada. 1996. aastal otsustas ka Riigikohus lugeda Telliskivi 56 hoone tagastamisele mittekuuluvaks.

Viited
------

1. 1 2 3  "Pelgulinna Rahvamaja: Rahvamajast". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. aprill 2016. Vaadatud 1. juunil 2016.

Välislingid
-----------

* Tallinna Pelgulinna Rahvamaja põhimäärus Riigi Teataja IV, 25.06.2013, 10
* Pelgulinna Rahvamaja koduleht
**Tallinna Puuetega Inimeste Koda** (lühend **TPIK**) on katusorganisatsioon, mis ühendab Tallinna ja Põhja-Eesti puuetega inimestega tegelevaid ühinguid. Koda tegutseb mittetulundusühinguna ja asutati aastal 1997.

TPIK eesmärgiks on esindada ja kaitsta puuetega inimeste huve Tallinna tasandil. TPIK seisab selle eest, et tagada puuetega inimestele Tallinnas kvaliteetsed, vajaduspõhised, kättesaadavad ja taskukohased teenused, suurendada puuetega inimeste ühiskondlikku teadlikkust ja osalust, muuta tallinlaste hoiakuid puuetega inimeste suhtes positiivsemaks.

TPIK peamisteks tegevusvaldkondadeks on invapoliitika kujundamine Tallinna tasandil, liikmesorganisatsioonide toetamine, informatsiooni edastamine ja esmatasandi nõustamine, Tallinna Puuetega Inimeste Tegevuskeskuse haldamine ning puuetega inimestele suunatud projektide ja teenuste korraldamine ja pakkumine.

TPIK liikmeteks on Tallinnas tegutsevad puuetega inimeste organisatsioonid. 2018. aasta seisuga kuulub TPIK-sse 23 ühingut, milles liikmeid kokku üle 4600.

TPIK juhatuse esimees on Külli Urb.

TPIK liikmesühingud
-------------------

* Tallinna Liikumispuudega Inimeste Ühing
* Tallinna Invaspordiühing
* MTÜ Kohanemiskeskus Danko (vähihaigeid koondav ühing)
* Põhja-Eesti Pimedate Ühing
* Põhja-Eesti Neeruhaigete Ühing
* Tugiühendus Võimalus (vaimupuudega inimeste ja perede ühendus)
* Tallinna Arengupuudega Inimeste Tugiühing
* Tallinna Suhkruhaigete Selts
* Tallinna Epilepsiaühendus
* Merimetsa Tugikeskus (psüühikahäiretega inimeste töökeskus)
* Nõmme Vaegkuuljate Selts
* Tallinna ja Harjumaa Kurtide Ühing
* Tallinna ja Harjumaa Kutsehaigete Ühing
* Sclerosis Multipleksi Tallinna Ühing
* Tallinna Parkinsonihaiguse Selts
* MTÜ Pimedate Töökeskus Hariner
* Tallinna Reumaühendus
* Tallinna ja Harjumaa Vaegkuuljate Ühing
* Põhja-Eesti Autismi Liit
* Tallinna ja Harjumaa Autismiühing
* Tallinna ja Harjumaa Puuetega Naiste Ühing
* Nõmme Puuetega Laste Vanemate Tugiühing (hetkel väheaktiivne)

  

Tallinna Puuetega Inimeste Koda on Eesti Puuetega Inimeste Koja liige.

Välislingid
-----------

* TPIK koduleht
**Līksna mõis** (*Līksnas muiža*) on endine mõis Lätis Daugavpilsi piirkonnas Līksna vallas Līksnas. Poola keeles *Liksno*, saksa keeles *Lixten*.

Līksna mõis sai XIV sajandil kui Daugavpilsi komtuuride valdus. Hiljem kuulus see Wolffidele, seejärel Liivimaa vojevoodile Józefat Zybergile. Tema kaudu sai mõisast Plater-Zybergide suguvõsale kuuluv mõis. XIX sajandi alguses allus mõisale ligi 15 000 pärisorja.
Plateritele kuulus mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920. Toona kuulus mõisale 1391 hektarit maad.

Mõisa peahoone valmis 1770. aastal ja selle lasi rajada Józef Zyberg. XIX sajandi alguses kujundati see uusgooti stiilis ehitiseks. Hoonet renoveeriti veel aastail 1878–1880 Wilhelm Neumanni projekti järgi. Esimese maailmasõja ajal jäi mõis aga rindele ning Saksa suurtükivägi hävitas peahoone. Hiljem seda enam üles ei ehitatud.

Lisaks häärberi juppidele on mõisakompleksist säilinud veel 1770. aastal ehitatud kabel, mida on samuti ümber ehitatud. Mõisakompleksi juurde kuulub ka aastail 1908–1912 valminud uusgooti stiilis katoliku kirik. Samuti on säilinud ka mõisa park.

1815. aastal peatus mõisas oma ema pool Leedu, Poola ja Valgevene rahvuskangelane Emilia Plater. 1999. aastal püstitati talle sinna mälestusmärk.

Viited
------

1. ↑  831 Metų Sukilimo Didvyrė Grafaitė Emilija Pliaterytė. lk. 7–9. ISBN 978-609-412-013-8.
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* Sissekanne Läti mõisate saidil; fotod (*läti keeles*)
**Hastings Kamuzu Banda** (1896? – 25. november 1997) oli Malawi diktaator aastatel 1964–1994.

Noorpõlv
--------

Kamuzu Banda sündis Kasungu lähistel Malawis (siis Briti Kesk-Aafrika). Tema isa oli Mphonongo Banda ja ema Akupingamnyama Phiri. Tema täpne sünniaeg on teadmata, kuna tolajal Malawis sünde ei registreeritud. Hastings Kamuzu Banda biograafi Philip Shorti arvates sündis ta veebruaris 1898. Hastings Kamuzu Banda ise pidas oma sünnipäevaks 14. maid 1906 ning seda kuupäeva on kasutatud ka mitmetes tema elulookirjeldustes. Siiski Hastings Kamuzu Banda surmatunnistusel seisab, et ta suri 99-aastaselt, kuigi liigub kuulujutte, et ta võis ta surra 101-aastaselt. 

Hastings Kamuzu Banda
Umbes 1915–1916 ta lahkus kodust koos õpetaja Hanock Msokera Phiriga. Nad läksid jala Lõuna Rodeesia linna Hartlisse (tänapäeval Chegutu Zimbabwes), kus asus Hanock Msokera Phiri kool. 1917 läks Hastings Kamuzu Banda jalgsi Lõuna-Aafrikasse Johannesburgi. Ta töötas seal erinevatel töökohtadel kaevandustes ja raudteel. 1925. aastal läks Banda New Yorki, teda toetas Bishop W.T Aafrika Metodistide kirikust.

1925–1958
---------

Banda õppis Wilberforci instituudis (praegu Central State University), mis asub USA Ohio osariigis Wilberforce'is, ja lõpetas selle 1928. aastal. Seejärel õppis ta Indiana Ülikoolis neli semestrit meditsiini ning läks Chicago Ülikooli ajalugu õppima. 1931. aastal lõpetas Banda Chicago Ülikooli ja õppis edasi Mehhary meditsiinikolledžis Tennessee osariigis, mille lõpetas 1937. aastal.
**Vsevolod Suurpesa** ehk **Vsevolod III Jurjevitš** (vene keeles *Всеволод III Юрьевич Большое Гнездо*) (1154–15. aprill 1212) oli Rjurikovitšite dünastiast Vladimiri suurvürst 1176–1212. 

Vsevolod Jurjevitši noorus, vanema venna Vladimiri suurvürsti (1168–1174) Andrei Bogoljubski valitsusajal möödus pagenduses koos ema, valitseva Bütsantsi Komnenoste dünastia esindaja ja vendadega, Ida-Rooma keisririigis. 

Vladimiri-Suzdali vürstiriigi, vanad keskused Rostov ja Suzdal ning Vladimiri linnad ja Vene alad 1113–1194
Juri Dolgoruki vanima poja Rostislavi poegade, Mstislav Rostislavitši ja Jaropolk Rostislavitši ning nooremate poegade Mihhail Jurjevitši ja Vsevolod Jurjevitši vahel 1174–1177 toimunud kodusõja tulemusel jaotati Vladimiri ja Perejaslavl-Zalesski alad Mihhail Jurjevitši ja Vsevolod Jurjevitši vahel. Andrei Bogoljubski tapmise järel kutsusid Vladimiri-Suzdali vürstiriigi vanade keskuste Rostovi ja Suzdali esindajad vürstiks Mstislav Rostislavitši ja Jaropolk Rostislavitši, Andrei Bogoljubski poolt arendatud Vladimiri esindajad kutsusid vürstiks aga Vsevolod Jurjevitši vanema venna Mihhail Jurjevitši.

1176. aastal, Mihhail Jurjevitši surma järel ühendas Vsevolod Jurjevitš Kirde-Venemaa alad taas Vladimiri suurvürstina oma valitsemise alla, alistades seejuures Rostovi vürsti Mstislav Rostislavitši väed.

Valitsemises toetus Vsevolod Jurjevitš väljaarenemata bojaaridekihita linnadele: Vladimir, Pereslavl-Zalesski, Dmitrov, Gorodets, Kostroma, Tverile.

Isiklikku ja järglased
----------------------

Vsevolod Jurjevitš oli Kiievi suurvürst Juri Dolgoruki (1149–1151, 1155–1157) ja 2. abielust Bütsantsist pärit Helenaga, kelle päritolu kohta Vene ajaloolane Nikolai Karamzin esitas teooria, et ta oli valitseva Bütsantsi Komnenoste dünastia esindaja, poeg.

Vsevolod Jurjevitš oli 1. abielus Mariaga, kellega järglased:

* Sbõslava (sünd. 1178)
* Verhuslava (1181– pärast 1189), abielus 1189 Kiievi suurvürsti Rjurik II Rostislavitši poja, Kiievi suurvürsti (1204–1205), Võšgorodi vürsti (1205–pärast 1218), Galiitsia vürsti (1210) Rostislav Rjurikovitšiga
* Konstantin Vsevolodovitš (1186–1218), Novgorodi vürst (1205–1207), Rostovi vürst (1207–1218), Kiievi suurvürst Vladimiris (1216–1218).
* Vseslava (surn. pärast 1206), abielus Snovski vürsti Rostislav Jaroslavitšiga
* Boriss Vsevolodovitš (surn. 1188)
* Gleb Vsevolodovitš (surn. 1189)
* Juri Vsevolodovitš (1188–1238), Vladimiri suurvürst (1212–1216, 1218–1238), Gorodetsi vürst (1216–1217), Suzdali vürst (1217–1218)
* Jelena (surn. 1203/1205)
* Jaroslav Vsevolodovitš (1191–1246), Perejaslavli vürst (1200–1206), Pereslavl-Zalesski vürst, Kiievi suurvürst, Vladimiri suurvürst (1243–1246), Novgorodi vürst (1215–1216, 1221–1223, 1224–1228 ning 1230–1236)
* Vladimir Vsevolodovitš (1192–1227), Perejaslavli osastisvürst, Starodubi vürst
* Svjatoslav Vsevolodovitš (1196–1252), Vladimiri suurvürst, Novgorodi vürst, Jurjev-Polski vürst
* Ivan Vsevolodovitš (1197–1247), Starodubi osastisvürst


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Mihhail Rostislavitš** | **Vladimiri suurvürst**1176–1212 | Järgnev**Juri II Vsevolodovitš** |
***Samtgemeinde*** ehk **ühisvald** on haldusüksus Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle ekvivalendid on *Amt* (Schleswig-Holsteinis, Mecklenburg-Vorpommernis ja Brandenburgis) ja *Verbandsgemeinde* (Rheinland-Pfalzis). See on omavalitsuste ühendus, mis teostab haldusülesandeid oma liikmesvaldadele. *Samtgemeindes* peab olema vähemalt 7000 elanikku.

*Samtgemeinde* ülesanded võivad olla maakasutuse planeerimine, reovee ärajuhtimine, sotsiaalkindlustus või kalmistute ja tuletõrjedepoode organiseerimine. Samuti võtab see üle algkoolide sponsoreerimise, kohalike ühendusteede ehitamise, raamatukogude sisseseade ja kasutamise, spordiplatsid ja muude üldkasutatavate rajatiste loomise ning võib võtta üle teisi kohalike omavalitsuste ülesandeid, näiteks turismi. 

Suur osa (ligikaudu 80%) Alam-Saksimaa valdu on ühinenud *Samtgemeindedesse*.

Organid
-------

*Samtgemeindel* on kolm organit:

* *Samtgemeinde* linnapea (*Samtgemeindebürgermeister*), valitakse otse viieks aastaks
* *Samtgemeinde* volikogu, (*Samtgemeinderat*) valitakse viieks aastaks
* *Samtgemeinde* komitee (*Samtgemeindeausschuss*).

*Samtgemeinde* komitee koosneb *Samtgemeinde* linnapeast (komitee esimees) ja vastavalt volikogu suurusele neljast kümne abini ja volikogu võib otsustada suurendamise kahe võrra. Need kohad jagunevad volikogu fraktsioonide ja rühmade vahel vastavalt suurimate ülejääkide meetodile.

Ajalooline
----------

Preisimaal olid aastatel 1850–1853 ka *Sammtgemeinden* (tol ajal kirjutati 2 m-ga).

Märkused
--------

*Samtgemeinde* (mitmuses: *Samtgemeinden*) on kunstlikult loodud sõna, mis koosneb omadussõnast *gesamt* (kogu) või *zusammen* (üheskoos, **ühiselt**) ja nimisõnast *Gemeinde* (vald). Kuna üksühene tõlge on vaevalt võimalik, võib tunduda kõige paremana tõlge *Ühendatud või ühine munitsipaalorganisatsioon*.

Viited
------

1. ↑  Jarno Laur, Kohalike omavalitsuste ühisasutused kui lahendus regionaaltasandi halduses: Järvamaa näide[*alaline kõdulink*], Narva 2008
Piirkonna asend Sardiinias
**Sassarese** ehk **Turritano** on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare loodeosas. Sassarese (omastav sõnast 'Sassari') hõlmab provintsi keskust Sassarit. Teised olulisemad keskused on Porto Torres ja Ittiri.

Piirkonnas on 16 Sassari provintsi valda: Cargeghe, Codrongianos, Florinas, Ittiri, Muros, Osilo, Ossi, Ploaghe, Porto Torres, Putifigari, Romana, Sassari, Tissi, Uri, Usini ja Villanova Monteleone. Sassarese piirneb Monteacuto, Anglona, Romangia, Nurra, Planargia ja Meilogu piirkonnaga.

* SassariSassari
* Sassari, Porto Palmase randSassari, Porto Palmase rand

Kirjandus
---------

* Manlio Brigaglia, Salvatore Tola (a cura di), *Dizionario storico-geografico dei Comuni della Sardegna, 4 (O-S)*, Sassari, Carlo Delfino editore, 2006. ISBN 8-871-38430-X.

Sardiinia ajaloolised piirkonnad (*subregioni*) 

Anglona **·** Barbagia di Belvì **·**  Barbagia di Nuoro **·** Barbagia di Ollolai **·** Barbagia di Seùlo **·** Barigadu **·** Baronie **·** Campidano di Cagliari **·** Campidano di Oristano **·** Gallura **·** Goceano **·** Guilcer  **·** Guspinese **·** Iglesiente  **·** Logudoro **·** Mandrolisai **·** Marghine **·** Marmilla **·** Meilogu **·** Monreale **·** Monteacuto **·** Montiferru **·** Nurra **·** Ogliastra **·** Parteòlla **·** Planargia **·** Quirra **·** Romangia **·** Sarcidano **·** Sarrabus-Gerrei **·** Sassarese **·** Sulcis **·** Sulcis-Iglesiente **·** Trexenta
**Lootsi tänav** on Kuressaare linna Tori linnaosas asuv tänav.

Tänav algab Abaja ja Suur-Sadama tänava ristmikult. Tänav ületab Tori jõe (Põduste jõe vasakpoolse haru) silla ja lõpeb Põduste jõe sillal, jätkudes pärast seda juba Tuulte Roosi linnaossa viiva Ranna tänavana.

Tänava tekkelugu
----------------

Endise Tori kõrtsi eest, Suur-Sadama ja Abaja tänava ristmikult algav Lootsi tänav (*Pilot Gasse*) ja Tori sild rajati koos Saaremaa Rüütelkonna haigemaja ehitamisega Tori laiule 19. sajandi algul. Lootsi tänav rajas otseühenduse maapinna tõusu eest loodesse liikunud kaubasadamaga ja elavdas Loode tammiku kultuurielu. Silla juures seisis nn Kopikamaja (sillamaksu kogumise majake). Kuna varem pääses linnast Sõrve ainult ringiga Suuresillalt, loos Lootsi tänava läbimurre olulise liiklussõlme Sõrve poolsaare ja Kuressaare vahel, etendades seda ainulaadset rolli tänapäevalgi. Kuressaarele kingitud 1930. aastatest pärineval linnakaardil kannab tänav Lootsmanni nime.

Lootsi tänava seotus piirkonna ajalooga
---------------------------------------

Endise Tori kõrtsi (praegu elamu aadressil Suur-Sadama 57) ja kalaranna ümber tekkis küla, kus elasid lootsid, kalurid, meremehed, sadamatöölised, kümnikud, laevaehitajad, kaptenid jt. Piirkonnas on veelgi mere ja merendusega seonduvaid tänavanimesid: Mere, Suur-Sadama, Ranna, Abaja, Suur-Sadama põik, Kaluri tee jne. Ristmikust suunaga Sadamaaida poole on koha leidnud ka STÜ Ranna kauplus (Abaja 12). Maapinna pideva tõusu tõttu oli Tori abajas asunud kaubasadam 19. sajandi lõpuks sunnitud kolima lõuna poole Loodesse, 1894 aga Roomassaarde. 
1913. aastal elas majas nr 2 loots Eduard Melkert. Tänapäeva mõistes küllalt kitsaks jäänud majadega palistatud tänava liikluskoormust püütakse hajutada planeeritava Aia tänava pikendusega.

Hooneid Lootsi tänaval
----------------------

Endine **Tori kõrts** jääb küll fassaadiga Lootsi tänavale, kuid aadress on tal Suure-Sadama tänava järgi. Praegu kasutusel elamuna.

* Lootsi 14 – 18. sajandist pärinevas elamus on säilinud roovialune köök, väikesed kuue ruudu ja luukidega aknad ning erakordselt lai laudvooderdis. 1885. aastal elas seal Lydia Koidula.
* Lootsi 21 – endine Saaremaa maakonnahaigla (kuni 1940).

Fotosid
-------

* Endine Tori kõrts
* Lootsi 1
* Lootsi 2
* Lootsi 14
* Endine maakonnahaigla, Lootsi 21

Vaata ka
--------

* Tori linnaosa
* Kuressaare tänavate loend

Välislingid
-----------

* Lootsi poolsaarele plaanitakse Kuressaare suurimat elamuehitust (Lootsi 23, 25 ja 27)
* 2009-2010: Parim ehitis on Lootsi 11a eramu Kuressaare Sõnumid 1/2011 (pdf).
* Tori hospidalist Aia tänava haiglasse (Lootsi 21)
* Lootsi tänava vaateid (Fotod 2011)
**Vukovari-Srijemi maakond** on 1. järgu haldusüksus Horvaatia idaosas Slavoonias. Piirneb Serbia ning Bosnia ja Hertsegoviinaga.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on 5 linna ja 25 valda.

### Linnad

* Vukovar
* Vinkovci
* Ilok
* Županja
* Otok

### Vallad

* Andrijaševci
* Babina Greda
* Bogdanovci
* Borovo
* Bošnjaci
* Cerna
* Drenovci
* Gradište
* Gunja
* Ivankovo
* Jarmina
* Lovas
* Markušica
* Negoslavci
* Nijemci
* Nuštar
* Privlaka
* Stari Jankovci
* Stari Mikanovci
* Tompojevci
* Tordinci
* Tovarnik
* Trpinja
* Vođinci
* Vrbanja

Horvaatia maakonnad

Bjelovari-Bilo gora **·**  Brodi-Posavina **·**  Dubrovniki-Neretva **·**  Istra **·**  Karlovaci **·**  Koprivnica-Križevci **·**  Krapina-Zagorje **·**  Lika-Senji **·**  Međimurje **·**  Osijeki-Baranja **·**  Požega-Slavoonia **·**  Primorje-Gora **·**  Sisaki-Moslavina **·**  Spliti-Dalmaatsia **·**  Šibeniki-Knini **·**  Zadari **·**  Zagrebi linn **·**  Zagrebi maakond **·**  Varaždini **·**  Virovitica-Podravina **·**  Vukovari-Srijemi
*Siin on loetletud vulkaane. Tegevvulkaanid on eraldi loetletud ka tegevvulkaanide loendis.*



---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

A
-

Albemarle – 
Alcedo –
Agung – 
Amargura –
Ampato –
Anatahan – 
Apo –
Aragats –
Ararat - 
Arenal -
Asama – 
Askja – 
Aso –
Asuncion –
Aždahak -
Augustine -
Avatša – 
Awoe

B
-

Baker – 
Bandai – 
Bárðarbunga – 
Barren – 
Batur – 
Beerenberg – 
Bezõmjannõi – 
Bisoke -
Bogoslov – 
Bromo – 
Bulusani vulkaan – 
Burney

C
-

Capelinhos –
Cayambe –
Cerro Azul (Galápagose saared) – 
Chimborazo – 
Chupiquiña – 
Citlaltépetl –
Clevelandi vulkaan -
Colima – 
Corcovado – 
Cosigüina – 
Cotopaxi

D
-

Dabbahu -
Daisen – 
Dallo – 
Damāvand – 
Dempo

E
-

Ebeko –
Egon – 
Eldfell – 
Emi Koussi – 
Empung - 
Epi – 
Erebus – 
Erta Ale – 
Etna –
Eyjafjallajökull

F
-

Fagradalsfjall –
Faiali vulkaan – 
Fogo –
Fourpeaked –
Fuji – 
Fuego

G
-

Gahinga -
Galerase vulkaan – 
Galunggung – 
Gamalama – 
Gamkunorra – 
Gede – 
Ghaie

H
-

Hakkodake – 
Hallasan – 
Hekla – 
Hualālai

I
-

Irazú – 
Irruputuncu –
Izalco –
Iztaccíhuatl

J
-

Jorullo

K
-

Kameruni vulkaan – 
Karangetang –
Karisimbi – 
Karõm – 
Kasatochi vulkaan –
Katla – 
Katmai – 
Kelud – 
Keenia mägi –
Kerinci – 
Kilauea – 
Kilimanjaro – 
Kizimen –
Kljutševskaja Sopka – 
Kohala –
Komagatake – 
Korjaki sopka –
Krakatau

L
-

Landmannalaugar - 
Lars Christenseni mäetipp – 
Llaima – 
Laki – 
Lamington – 
Lanzarote – 
Lassen Peak – 
Leirhnukhur – 
Llaima – 
Llullaillaco –
Lokon - 
Longonot

M
-

Maipo – 
Mazama vulkaan - 
Matavanu – 
Mauna Kea – 
Mayon – 
Mendelejev – 
Merapi – 
Meru – 
Mikeno -
Misti – 
Momotombo - 
Mount Liamuiga –
Mount Ritter – 
Muhabura -
Mutnev – 
Myosin-syo

N
-

Nyamuragira – 
Nyiragongo –
Nevado del Tolima – 
Ngauruhoe – 
Ngorongoro

O
-

Ojos del Salado –
Okmok -
Ol Doinyo Lengai – 
Omate – 
Ontake – 
Orizaba – 
Orosi – 
O-shima – 
Osorno vulkaan

P
-

Paektu-san – 
Pagan (vulkaan) – 
Papandayan – 
Paricutín – 
Pavlov – 
Pelée –
Pichu Pichu – 
Pico de São Tomé –
Pico Viejo -
Piibu vulkaan - 
Pinatubo – 
Piton de la Fournaise – 
Popocatépetl – 
Popomana – 
Puracé – 
Puy de Sancy -
Puyehue vulkaan

R
-

Rainier – 
Raoul – 
Ruapehu – 
Ruiz

S
-

Sabancaya – 
Sabyinyo -
Saint Augustine – 
Saint Benedicto – 
Saint Helens (vulkaan) – 
Saint Kartala – 
Sajama – 
Sakurashima – 
Sangay – 
Santa Maria (vulkaan) – 
San Miguel – 
Santorin – 
Shiga mägi –
Shinmoe-dake - 
Sinabung –
Sinarka – 
Sitkin – 
Soputan – 
Soufrière Hills – 
Stromboli – 
Surtsey

Š
-

Šišaldin – 
Šivelutš

Z
-

Zaō vulkaan

T
-

Taali vulkaan – 
Tacune –
Tambora – 
Tanaga vulkaan – 
Tapungato – 
Taranaki –
Tarawa – 
Tarawera –
Teide – 
Teleki – 
Telica vulkaan - 
Tinakula – 
Torishima – 
Toussidé – 
Tristan da Cunha vulkaan – 
Tumaran – 
Tungurahua –
Turrialba vulkaan

U
-

Ubinas

V
-

Vesuuv – 
Vulcano

W
-

Wāw an-Nāmūs

Ö
-

Öræfajökull

Y
-

Yasur

Vaata ka
--------

* Tegevvulkaanide loend