recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on tänavast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Baker Street (täpsustus).* |

---

Baker Streeti tänavasilt
**Baker Street** on tänav Londonis Marylebone'is Westminsteri linnaosas.

Tänav rajati 18. sajandil ja sai nime ehitaja William Bakeri järgi. Kui algul rajati Baker Streetile kõrgklassi elamuid, siis tänapäeval asuvad seal peamiselt kontori- ja ärihooned. 

Baker Street on üsna tiheda liiklusega.

Baker Streetile saab sõita Londoni metrooga. Väljuda tuleb Baker Streeti peatuses. See on üsna vana peatus: ta avati juba 1863.

Väljamõeldud aadressil 221B Baker Street elas Arthur Conan Doyle'i loodud detektiiv Sherlock Holmes. Doyle valis niisuguse aadressi seetõttu, et tema ajal ei olnud Baker Streetil 100-st suuremaid majanumbreid ja ta ei tahtnud tegelike majade omanikele tekitada fännikirjade saabumisega probleemi.

Ööl vastu 11. septembrit 1971 toimus Baker Streetil asuvas Lloyds Banki harukontoris ulatuslik rööv. Mitu meest rentisid panga naabermajas äriruumid ning kaevasid maja alt panga varakambrisse käigu. Nad tekitasid pangale ligi 3 miljonit naelsterlingit kahju, sellest umbes poole moodustas sularaha ja poole hoiulaegastes olnud väärtasjad. 1973. aasta jaanuaris mõisteti beli meest varguses süüdi, neist üks sai 8 aastat ja ülejäänud 12 aastat vangistust.

1835 avati Baker Streetil esimene alaline Madame Tussaud' vahakujude näitus. Vahakujude muuseum oli seal kuni 1884. Seejärel viidi muuseum üle Marylebone Roadile, mis asub kohe ümber nurga.
**Bakersfield** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Kerni maakonna halduskeskus ja suurim linn. Asub San Joaquini oru lõunaosas Los Angelesest umbes 180 km põhjas.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 403 455. Aastal 2010 oli elanikke 347 483. See on elanike arvult California üheksas linn ja USA sisemaa linnadest kolmas. See on ka üks kõige kiiremini kasvavaid linnasid riigis.

Bakersfield on saanud nime asuniku Thomas Bakeri järgi, kes asus elama Kerni jõe kaldale 1863. aastal. Bakersfield oli linn juba aastatel 1873–1876. Bakersfield sai linnaõigused uuesti tagasi 11. jaanuaril 1898. Bakersfield on olnud Kerni maakonna halduskeskus alates 1874. aastast.

Aastatel 1970–2010 kasvas Bakersfieldi elanike arv 400% (70 000-lt 350 000-le).

Kuigi piirkonnas on palju rohelisi alasid, valitseb Bakersfieldis pikkade, kuumade ja kuivade suvede ning lühikeste, jahedate ja niiskete talvedega ariidne kliima. Sügised on pikad ja pehmed ning kevaded soojad, tänu millele on piirkonnas võimalik kasvatada paljusid erinevaid põllukultuure. Sademeid esineb aastas 164 mm. Kõige enam langeb sademeid novembrist märtsini, teistel kuudel vähem või peaaegu üldse.

Suvel võib õhutemperatuur tõusta üle 40 °C. Talvel võib õhutemperatuur langeda alla nulli, kuid sageli esineb sellega koos tihe udu. Lumesadu esineb väga harva, tavaliselt iga paarikümne aasta tagant. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Bakersfieldis on 48 °C, mis mõõdeti 28. juulil 1908. Madalaim temperatuur mõõdeti 3. jaanuaril 1908, mil oli –12 °C külma.

Truxtun Tower, mis on kõrguselt teine ehitis Bakersfieldis
Linnas on probleemis suur õhusaastatus. Ameerika Kopsuliidi hinnangul oli Bakersfield 2015. aastal õhusaastatuse poolest riigis teine linn.

Peamised majandusharud on naftatööstus ja põllumajandus.

Läbi linna kulgevad maanteed State Route 99 ja State Route 58. Linnas saab alguse maantee State Route 178. Linnast mõni kilomeeter läänes kulgeb kiirtee Interstate 5. See on üks suurimaid linnu riigis, mis ei ole otseselt ühendatud ühegi USA kiirteede süsteemi kiirteega. Läbi linna kulgevad Union Pacific Railroadi ja BNSF Railway raudteeliiniga. Linna lähedal asub Meadows Fieldi lennujaam. Linna teenindav bussiettevõte on Golden Empire Transit.

Linnas pakub kõrgharidus California osariigi ülikool Bakersfieldis.

1950. aastatel arenes Bakersfieldis välja kantrimuusika alamžanr *Bakersfield sound*, mille tegid tuntuks Buck Owens ja Merle Haggard.

Linnas tegutseb jäähokiklubi Bakersfield Condors, mis mängib American Hockey League'is.

Sõpruslinnad
------------

* Jaapan Wakayama, Jaapan (alates 1961. aastast)
* Hiina Cixi, Hiina (alates 1996. aastast)
* Mehhiko Santiago de Querétaro, Mehhiko (alates 2005. aastast)
* Lõuna-Korea Bucheon, Lõuna-Korea (alates 2006. aastast)
* India Amritsar, India (alates 2011. aastast)

Vaade Bakersfieldi kesklinnale

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.
3. ↑  "Most Polluted Cities". American Lung Association.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bakersfield** |

* Ametlik koduleht
Eurowingsi Airbus A320 ja taustal All Nippon Airwaysi lennuk ning Lufthansa lennuk
**Eurowings GmbH** on saksa odavlennufirma, mille peakontor asub Düsseldorfis; Lufthansa Groupi täielikult omatav tütarettevõte.

Eurowingsil on 105 lennukit ja 79 sihtkohta. Eurowingsi kodulennujaamad asuvad peamiselt Saksamaal, aga ka Austrias ja Hispaanias.

  


Saksamaa
Saksamaa lennufirmad

AeroLogic **·** 
Air Berlin **·** 
Air Hamburg **·** 
Avanti Air **·** 
Augsburg Airways **·** 
Bremenfly **·** 
BinAir **·** 
Cirrus Airlines **·** 
Condor Flugdienst **·** 
Contact Air **·** 
European Air Transport **·** 
Eurowings **·** 
FAI Air Service **·** 
FLN Frisia Luftverkehr **·** 
Germania **·** 
Germanwings **·** 
Hahn Air **·** 
Hamburg International **·** 
LTU International **·** 
Luftfahrtgesellschaft Walter **·** 
Lufthansa **·** 
Lufthansa Cargo **·** 
Lufthansa CityLine **·** 
Lufthansa Regional **·** 
OCA International **·** 
Ostfriesische Lufttransport **·** 
Private Wings **·** 
SunExpress Deutschland •
Sylt Air **·** 
TUI fly Deutschland **·** 
WDL Aviation **·** 
Windrose Air **·** 
XL Airways Germany
Kuru haripunkt Reschenis, vaadates lõunasse
**Rescheni kuru** (saksa: *Reschenpass*; itaalia: *Passo di Resia*) on mäekuru üle Alpide peaaheliku, mis ühendab Ülemist Inni orgu põhjas Vinschgau piirkonnaga lõunas. 1919. aastast on piir Itaalia Lõuna-Tirooli ja Austria Tirooli vahel ligikaudu veelahkmel, kuru haripunkt kõrgusel 1504 m on täielikult Itaalia territooriumil.

Geograafia
----------

### Asukoht

Reschen on üks peamisi kurusid Alpides, paiknedes Brenneri mäekuru (idas) ja Viamala (läänes) vahel. See on veelahkme osa Doonau (põhjas) ja Adige (lõunas) vahel.

Rescheni (*Resia*) küla paikneb otse veelahkmel, 1950. aastal ehitatud Reschensee veehoidla kaldal, ja on kuulus kellatorni poolest, mis kerkib veest Grauni valla esisel. Piir Austria Naudersiga jookseb kuru haripunktist umbes 2 km põhjas, kolmikpunkti suunas Šveitsi Valsotiga läänes.

### Kliima

Talvised maksimumid võivad ulatuda umbes 8–10 °C, kuid võib olla ka nii külm kui −10 °C. Suvel võib maksimaalne temperatuur olla 25–28 °C, või nii madal kui ühekohalised arvud. Siiski püsivad minimaalsed temperatuurid üldiselt üle 0 °C.

Ajalugu
-------

Juba enne Rooma aega ühendas nimetu ratsatee Inni jõe orgu Adige *(saksa: Etsch; ladina: Adesc)* jõe oruga. Praegune Rescheni kuru oli osa Via Claudia Augustast, mis avati umbes aastal 50 pKr. Hiljem asendas seda Via Raetia üle Brenneri mäekuru, mis ehitati keiser Septimius Severuse käsul 2. sajandil, jäädes üheks vähestest Rooma teedest, mis viisid Raetia provintsi ja Augusta Vindelicorumisse. Keskajal oli kuru alternatiiviks Graubündeni kurudele läänes, kuigi 14. sajandist alates omandas paralleelne Brenneri mäekuru tee idas Bozenist Eisacki oru kaudu üha enam tähtsust.

Erinevalt laiast ja sujuvast lõunapoolsest küljest on Rescheni kuru põhjapoolsel küljel järsk ja kitsas pudelikael Finstermünzis (1188 m). Austria ertshertsog Sigismund ehitas aastal 1472 sinna linnuse ning aastani 1854 rajati Austria Tirooli krahvkonna ja Šveitsi vaheline tollihoone kahe kindlustatud silla vahele üle Inni jõe.

Austria insenerid Carl Ritter von Ghega (kes oli juba ehitanud Semmeringi raudteeliini Viinist läbi Alam-Austria ja Steiermargi Grazi) ja Joseph Duile plaanisid uut teed Naudersi kindlusest (1394 m) Cajetansbrückeni Pfundsi juures (972 m), mis ehitati ajavahemikus 1850–1854. See tee viis Rescheni kuruni piki idapoolset, Austria-poolset Inni kallast, ühendades Austria maad Austria pinnal. Veel üks mägitee viib Inni orus Šveitsi külast Martinast (Austria: Martinsbrück) kuni Norbertshöhe ja Naudersini, pakkudes lühemat teed Šveitsist Itaaliasse võrreldes pikema teega Cajetansbrücke kaudu. Ehitati ka mitmeid struktuure kavandatud raudteeühendusele, kuid nendest plaanidest loobuti lõpuks pärast Teist maailmasõda.

Vaata ka
--------

* Loend kõrgel asuvatest sillutatud maanteedest Euroopas
* Kurude loend

Välislingid
-----------

* Profiil saidil climbbybike.com
**Reshad de Gerus** (sündinud 1. juuli 2003 Réunionil Sainte-Maries) on Réunionist pärit Prantsuse võidusõitja, kes võistleb praegu 2022. aasta European Le Mans Series Duqueine Teami meeskonnas koos Richard Bradley ja Memo Rojasega.

Karjäär
-------

### Prantsusmaa Vormel 4 meistrivõistlustel

De Gerus sõitis Prantsusmaa Vormel 4 Meistrivõistlustel aastatel 2018–2019. 2018. aastal kuulus ta juunioride kategooriasse, kus saavutas 4 võidu ja 16 poodiumikoha Théo Pourchaire'i teise koha. 2019. aastal võistles De Gerus täiseduga meistrivõistlustel, kogudes 233,5 punkti, mis viis ta 4 võiduga meistrivõistlustel 2. kohale, millest 1 sai Pau ja Spa-Francorchamps ning 2 Magny-Coursis.

### FIA motospordimängud

De Gerus esindas Team France'i ja FFSA-d 2019. aasta FIA Motospordi Mängud Vormel 4 Karikavõistlustel, kus toimub olümpiamängude stiilis võistlus erinevate võidusõidukategooriatega. De Gerus sõitis Vormel 4 Karikasarjas. Pärast kvalifikatsiooni oli De Gerus 9. tempost veidi üle 2 sekundi. Kvalifikatsioonisõiduks libises ta ühe koha võrra tagasi, mis tähendab, et Prantsusmaa meeskond alustab Pavel Bulantsevi (Venemaa meeskond) järel 10. kohalt. Võistlus ise saavutas De Geruse 5. koha, jäädes 6,7 sekundiga maha 1. kohalt Andrea Rossost (Itaalia meeskond).

### Vormel Renault Eurocup

Jaanuaris 2020 teatati, et De Gerus võistleb 2020. aasta Vormel Renault Eurocupil Briti meeskonnas Arden Motorsport koos Alex Quinni ja Ugo de Wilde'iga. Kui tema meeskonnakaaslased lõpetasid mõlemad edetabelis esikümne sees, siis de Gerusel oleks raskem kampaania, kui ta saavutas vaid kolm punkti, mis tähendab, et ta saavutab meistrivõistlustel 17. koha.

### FIA Vormel 3 meistrivõistlustel

De Gerus lõpetas Vormel 3 2021. aastal, sõites koos Logan Sargeanti ja Enzo Fittipaldiga (hiljem Hunter Yeany ja Ayrton Simmons) Charouzi Sauber Junior Team. Ta lahkus meeskonnast pärast 12 võistlussõitu ja ilma punktita. Teda asendab Zdeněk Chovanec.

### European Le Mans Series

2022. aasta veebruaris teatati, et De Gerus liitus Duqueine Team 2022. aasta European Le Mans Series kampaanias, kihutades prantslaste varustuse eest koos Richard Bradley ja Memo Rojasega.

Välislingid
-----------

* Reshad de Gerus karjääri kokkuvõte saidil DriverDB.com (inglise keeles)
**Eurütmia** (kr. εὖ *eu* 'hea', 'õige' ja ῥυθμὀς *rythmos* 'rütm', seega 'ühtlane liikumine' või 'ilus liikumine') on liikumiskunst, mis loodi 20. sajandi alguses (vahemikus 1908–1925) Saksamaal ja Šveitsis Rudolf Steineri, antroposoofia rajaja juhendamisel. Eurütmiat etendatakse eraldiseisva kujutava kunstina, aga ka lavastuste osana. Ravieurütmia on kasutusel teraapilistel eesmärkidel. Waldorfi koolides on eurütmia korraliselt õppekavas.

Eurütmias kasutatavad liigutused on seotud kõnerütmi ja -meloodia, muusika rütmi ja helidega ning tundmustega (näiteks rõõm ja kurbus). Nendest moodustuvad repertuaari elemendid, n-ö põhiliigutused, mida kasutatakse vabaks loominguliseks väljenduseks. Tähtsaks peetakse ka sirg- ja kõverjoonte vastandust, liikumise suunda ruumis (edasi, tagasi, üles, alla, vasakule, paremale), kokkutõmbumist ja paisumist ning värvusi. Värvuseelementi rõhutatakse nii kostüümide kui ka valgustuse abil.  Mitmesugustes eurütmiaharjutustes kasutatakse ka vaskkeppe ja palle.

Eurütmia eesmärk on viia esitaja liikumine ning esitaja ja publiku tajukogemused harmooniasse esituse sisuga; eurütmiat on sellepärast mõnikord nimetatud ka "nähtavaks muusikaks" või "nähtavaks kõneks". Eurütmia looja Rudolf Steiner kirjeldas eurütmiat kui "hinge kunsti". Tänapäeval esitatakse valdav osa eurütmiast Euroopa klassikalise muusika või tekstide (luule, proosa) saatel. Mõnikord esitatakse ka ilma helita eurütmiat.

Viited
------

1. 1 2 3  Carlo Willmann, *Waldorfpädogogik*, Böhlau Verlag, ISBN 341201898-8, 1998.
2. ↑  Mercurius, makers of eurythmy rods and eurythmy balls. Vaadatud 28.11.2007.
3. ↑  "About Eurythmy Therapy". *Hermes Health*. Vaadatud 28.11.2007.
Mudavool Teresópolises
**2011. aasta tulvad** Brasiilias Rio de Janeiro osariigis said alguse tugevatest vihmasadudest 11. ja 12. jaanuaril 2011. Mägede nõlvadel paiknevad linnad said kahjustusi suurte vee- ja mudavoolude ning mudalihete tõttu. Voolud purustasid autosid ja maju ning põhjustasid inimohvreid. 15. jaanuari seisuga oli hukkunud vähemalt 610 inimest, sealhulgas ka mitu päästjat.

Suurimaid kahjustusi sai Teresópolise linn, mis kuulutati looduskatastroofi piirkonnaks. Selle linna ümbrustes on mitu küla täielikult hävinenud, sinna viivad maanteed ja sillad on purunenud. Brasiilia presidendi Dilma Rousseffi sõnul on nii šokeerivate tagajärgede põhjuseks ka inimtegur, sest tegu on ebaseadusliku ehitusega. Mõnedes paikades lubasid kohalikud omavalitsused vaestele inimestele oma elamuid ohupiirkondadesse rajada.

Ohvrite arv oli seal seisuga 15. jaanuar 229 inimest. Nova Friburgos oli hukkunud 246 inimest.

Nõlvadelt evakueeriti üle 5000 perekonna, veel 3000 perekonda on kodutuks jäänud ja ööbivad kohalikes koolimajades.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Brasiilia veetulvades hukkus üle poole tuhande inimese, Postimees, 15.01.2011
2. ↑  Brasiilia uputusohvrite arv on kasvanud üle 500, err.ee, 14.01.2011
**Enna Paikre** (kuni 1962 **Landmann**; 16. september 1939 Tallinn – 19. jaanuar 2007 Tallinn) oli iluvõimleja, kergejõustiklane ja keemiatehnoloogia insener.

Elukäik
-------

Lõpetas 1958. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1963. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiatehnoloogiainsenerina.

Tegeles 1954–1964 Kalevis Ilse Mikko juhendamisel iluvõimlemisega ja 1954–1957 Spartakis kergejõustikuga.

Tuli iluvõimlemise mitmevõistluses 1957, 1960 ja 1961 Eesti NSV meistriks, võitis meistrivõistlustel 1955. 1959. ja 1963. aastal hõbe- ning 1958. ja 1964. aastal pronksmedali. Kuulus iluvõimlemises 6 aastat Eesti NSV koondisse. 

Kergejõustikus sai 1954–1957 Eesti NSV meistrivõistlustel teatejooksudes 1 kuld- (1957, 4 × 200 m) ja 4 pronksmedalit.

Töötas 1964–1999 tehases Estoplast.

Osales Eesti Naisliidu tegevuse taasloomisel 1989. aastal ja oli selle Tallinna koja juhatuse liige (1989–2007).

Tunnustus
---------

* 1959 NSV Liidu meistersportlane
* 1961 Eesti NSV aasta kunstiline võimleja

Isiklikku
---------

Enna Paikre (Landmann) vanemad olid Evald Landmann ja Ella Landmann (Kurvits), abikaasa oli Enno Paikre.

Viited
------

1. ↑  "TTÜ lõpetajad 1918–2006".
2. ↑  "Eesti spordi biograafiline leksikon".

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Haud Tallinna Liiva kalmistul
Christchurchi keskväljakul asuv anglikaani usu katedraal ehk Kristuse kirik
Maavärina intensiivsuse kaart
**Uus-Meremaa maavärin** oli 22. veebruaril 2011 toimunud looduskatastroof Uus-Meremaa Lõunasaarel.

Kell 12.51 kohaliku aja järgi tabas Canterbury piirkonda 6,3-magnituudiline maavärin. Õnnetuse epitsenter asus Lytteltoni linnast viie kilomeetri kaugusel ja maavärina kolle oli nelja kilomeetri sügavusel.

Purustused ja kahjustused tabasid ka ringkonna keskust ja suurimat linna Christchurchi. Hukkus vähemalt 113 inimest. Teadmata kadunud on umbes 228 inimest.

Oma kaastundekirja saatis ka president Toomas Hendrik Ilves.

Viited
------

1. ↑  Heikki Aasaru, Karin Koppel. Uus-Meremaal hukkus maavärinas 65 inimest. ERR Uudised, 22. veebruar 2011
2. ↑  "New Zealand Earthquake Report - Feb 22 2011 at 12:51 pm (NZDT)". GeoNet. Earthquake Commission and GNS Science. 22. veebruar 2011
3. ↑  M6.3 – South Island of New Zealand. USGS
4. ↑  65 people dead following Christchurch earthquake, 125 rescued. NATIONAL News, TVNZ
5. ↑  Scores of people killed in Christchurch quake. Radio New Zealand, 22. veebruar 2011
6. ↑  Teams enter Cathedral, 113 confirmed dead. TVNZ, 25. veebruar 2011
7. ↑  Earthquake death toll reaches 113. Stuff.co.nz, 25. veebruar 2011
8. ↑  President Ilves avaldas kaastunnet Uus-Meremaale. Vabariigi Presidendi Kantselei, 22. veebruar 2011

Välislingid
-----------

 2011. aasta Uus-Meremaa maavärin – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* New Zealand Herald Live Updates
Untsiaalis ja karolingide minusklis kirjutatud 8. sajandi käsikiri Sulpicius Severuse teosest "Vita Sancti Martini" (Püha Martini elu). Bibliothèque Nationale de France.
**Hagiograafia** (kreeka keeles ἅγιος *hagios* 'püha'ja γραφία *graphia* 'kirjutamine') on pühakuid, nende elu ja tegusid käsitlev kirjandus ning uurimistöö. See hõlmab kirjeldusi märtritest, nende kohtuotsustest ja surma üksikasjadest; pühakuks kuulutatud munkade, piiskoppide, vürstide ja neitsite elulugusid ja kirjeldusi imedest, mis on seotud pühakute haudade, reliikviate või pühakujudega.

Ajaloost
--------

Hagiograafiaid on kirjutatud juba 2. sajandist peale lugejate valgustamiseks ja pühakute ülistamiseks. Keskajal oli tavaks lugeda valjult ette vastava päeva pühakute elulugusid nii tunnipalvustel kui ka õhtusöögi ajal munkade refektooriumis. Üksikute pühakute elulugude kõrval kirjutati teoseid teatud liiki pühakutest, näiteks Eusebiuselt Caesareast pärinevad teated Palestiina märtritest 4. sajandist ja paavst Gregorius I "Dialoogid" käsitlevad Benedictust ning teisi 6. sajandi munkasid. Oletatavasti kuulsaim hagiograafiline kogumik on 13. sajandist pärit Jacobus de Voragine "Legenda aurea" ("Kuldlegend"). Uusaegne kriitiline hagiograafia sai alguse 17. sajandi Flandrias jesuiidi Jean Bollandi ja tema järgijate, bollandistide tegevusega.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Hagiography. - britannica.com
3. ↑  Hagiography. - britannica.com
**Kohtufotograafia** on fotograafiavahendite ja -võtete süsteem, mida kasutatakse uurimistoimingute käigu ja tulemuste fikseerimisel, operatiiv-jälituslike ülesannete täitmisel ning kohtulike tõendite uurimisel. 

**Kohtufotograafia** on kohtueelses menetluses fotograafia võtete ja vahendite süsteem tõendite fikseerimiseks ja hilisemaks uurimiseks. 

Kohtufotograafias tehakse vahet fotografeerimise eesmärkide ja fotografeeritud ala ulatuse vahel. Sõltuvalt sellest, mida ja kuidas on pildistatud, käsitletakse kohtufotograafias järgmisi fotografeerimise üldmeetodeid.

Lähtefoto
---------

**Lähtefoto** on foto, millel on kujutatud uurimistoimingu piirkonnas olevad hooned, sissepääsuteed, piirded. Lähtefotosid võib vormistada nii joonpanoraamina kui ka ringpanoraamina. Lähtefotosid võib teha rohkem, kui ühe. Reeglina valmistatakse lähtefoto fotograafi silmade kõrguselt. Vajadusel ja võimalusel tuleks lähtefoto teha kõrgemalt haarates fotole suuremat ala ja saavutamaks fotol kolmemõõtmelist efekti. Lähtefoto tegemiseks saab kasutada edukalt drooni tehtud fotot või fotoseeriat.

Üldfoto
-------

**Üldfoto** on foto, millel on kujutatud paikkonna või ruumi see osa, kus uurimistoimingut läbi viiakse. Fotol kujutatu hõlmab uuritavate objektide paiknemist teineteise suhtes ja ruumi asjasse puutuvate detailide suhtes. Üldfotosid tehakse erinevatest pildistamispunktidest. Üldfoto mõte on anda edasi objektide paiknemine ja seisukord täpselt sellistena, nagu nad on uurimistoimingu alustamise ajal. Enne fotografeerimist midagi ei muudeta. Pärast üldfotode valmistamist paikkonnas või ruumis uurimistoimingus tähtsust omavad esemed varustatakse numbertähistega. Valmistatakse uued üldfotod.

Sõlmfoto
--------

**Sõlmfoto** on foto, millel on kujutatud menetluslikult tähtsust omav ese või asjaolu. Sõlmfoto kadreeritakse viisil, kus asjaolu või ese katab kogu pildivälja. Kui ese on tähistatud, siis tehakse sõlmfoto nii, et ese jääks fotole koos eseme tähisega. Kui tähist eseme fotografeerimise ajaks veel pole, saab tähise esemele juurde panna.

Detailfoto
----------

**Detailfotol** on kujutatud üksiku objekti detaile. Detailfotoga antakse edasi pildistatava objekti üld- ja eritunnuseid. Objekti võib liigutada, et oleksid soodsad valgustus- või töötingimused. Vajadusel tehakse objektist mõõtkavafoto.

Viited
------

1. ↑  Herbert Lindmäe (1976). *Kriminalistikatehnika*. Tallinn: Eesti Raamat. Lk 42.
**Enn Velmre** (sündinud 17. augustil 1937) on eesti tehnikateadlane.

Ta lõpetas 1955. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1960. aastal *cum laude* Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna tööstusettevõtete ja -seadmete elektrivarustuse erialal.

Ta on töötanud pooljuhtseadiste füüsikalise modelleerimise alal alates 1959. aastast.

Ta oli elektroonika kateedri dotsent ja juhataja aastatel 1983–1986, Elektroonikainstituudi professor, elektroonikadisaini õppetooli juhataja, emeriitprofessor.

Teadustöö
---------

Töös pooljuhtseadiste modelleerimise alal on tema põhiline kaastöötaja numbrilise modelleerimise alal olnud Andres Udal. Koos Harry Taniga koostas ta seni praktiliselt ainsa eestikeelse pooljuhtelektroonikat käsitleva ja ka laiemalt tutvustava raamatu, mis ilmus aastal 1967. Raamatust on ilmunud kordustrükke ning see on saadaval ka pdf-faili kujul. Seda kasutatakse jätkuvalt õppevahendina elektroonika ja sellega seotud erialade omandamisel, ja mõnedel juhtudel ka praktilises inseneritöös.

* Harry Tani, Enn Velmre. "Pooljuhtseadised ja nende kasutamine". Tallinn: Valgus, 1967

Enn Velmre on põhjalikult uurinud Eestist pärit baltisaksa füüsiku Thomas Johann Seebecki elu ja teadusalast tegevust, eriti termoelektriliste nähtuste (Seebecki efekti) osas.

* "Tallinnast võrsunud avastaja". Horisont nr 11, 1971. Lk 44–47
* "Tallinnast võrsunud avastaja Thomas Johann Seebeck (1770-1831)". 4. detsember 2001

Viited
------

1. ↑  TTÜ lõpetajad 1918–2006
2. ↑  Enn Velmre lehekülg ETISes
**Braeden Tkachuk** (sündinud 16. septembril 1999 Scottsdale'is Arizonas) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Ottawa Senators ründajana vasakäärel. Ta on klubi meeskonna kapten.

Aastatel 2015–2017 mängis ta U.S. National Development Team'is ja hooajal 2017/18 Bostoni Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2017. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i *draft* '​is neljanda valikuna. 2018. aasta augustis sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 8. oktoobril 2018 mängus Boston Bruinsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas järgmises mängus 10. oktoobril Philadelphia Flyersi vastu. Hooajal 2018/19 lõi Tkachuk NHL-is kokku 22 väravat ja andis 23 väravasöötu. Löödud väravate poolest oli ta sel hooajal Elias Petterssoni järel uustulnukatest teisel kohal. Hooaja lõpus valiti Tkachuck uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*NHL All-Rookie Team*).

2021. aasta oktoobris pikendas Tkachuk Senatorsiga lepingut seitsme aasta võrra. 2021. aasta novembris määrati Tkachuk Senatorsi kapteniks. Hooajal 2021/22 tegi Tkachuk NHL-is seni oma kõige resultatiivsema hooaja, kui lõi 30 väravat ja andis 37 väravasöötu.

Aastatel 2020 ja 2022 on ta osalenud NHL-i tähtede mängul.

2017. aastal tuli Tkachuk USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. 2018. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta USA kuni 20-aastaste koondisega pronksmedali.

Tema isa Keith Tkachuk pidas NHL-is üle 1200 mängu. Ka Brady vanem vend Matthew Tkachuk on jäähokimängija.

Viited
------

1. ↑  "Tkachuk signs seven-year, $57.5 million contract with Senators". NHL.com. 18.10.2021. Vaadatud 12.6.2022
2. ↑  "Senators name Brady Tkachuk 10th team captain in franchise history". NHL.com. 5.11.2021. Vaadatud 12.6.2022

Välislingid
-----------

* Brady Tkachuk NHL.com lehel
* Brady Tkachuk hockeydb.com lehel

| * v
* r
Ottawa Senators |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Anton Forsberg **·** Magnus Hellberg **·** Cam Talbot |
| 
**Kaitsjad**: Erik Brännström **·** Thomas Chabot **·** Travis Hamonic **·** Nick Holden **·** Jake Sanderson **·** Nikita Zaitsev **·** Artjom Zub |
| 
**Ründajad**: Drake Batherson **·** Derick Brassard **·** Alex DeBrincat **·** Tyler Ennis **·** Alex Formenton **·** Dylan Gambrell **·** Claude Giroux **·** Mathieu Joseph **·** Parker Kelly **·** Tyler Motte **·** Josh Norris **·** Shane Pinto **·** Tim Stützle **·** Brady Tkachuk **·** Austin Watson |
**Brainfuck** on programmeerimiskeel, mille lõi Urban Müller eesmärgiga kirjutada maailma kõige väiksem kompilaator. Loomulikult vajas selline kompilaator ka maailma väikseimat programmeerimiskeelt, milleks saigi Brainfuck.

Urban Mülleril õnnestus kirjutada Amiga OS 2.0-le kompilaator, mis oli vaid 200 baidi suurune. Brian Raiter kirjutas Linuxile kompilaatori, mis saavutas suuruse 171 baiti. Brainfucki kompilaatoreid ja interpretaatoreid on eri autorid kirjutanud paljudes keeltes. Eriti tasub ära märkida Brainfucki interpretaatoreid, mis on kirjutatud Brainfuckis. Eeskätt Daniel B. Cristofani kirjutatud imetilluke variant.

Süntaks
-------

Brainfuck on minimalistlik keel. Programmis on kesksel kohal üks globaalne viitmuutuja, mis programmi alguses viitab esimesele positsioonile suures baitide massiivis (võib olla näiteks 30 kilobaidi suurune), mis kõik on vaikimisi seatud väärtusele null. Keeles on kaheksa käsku, mis kõik koosnevad vaid ühest sümbolist:

* **>** liigutab viida ühe positsiooni võrra edasi
* **<** liigutab viida ühe positsiooni võrra tagasi
* **+** suurendab viidatavat baiti ühe võrra
* **-** vähendab viidatavat baiti ühe võrra
* **.** kirjutab viidatava baidi tähemärgina programmi väljundisse
* **,** loeb programmi sisendist tähemärgi ja kirjutab selle väärtuse viidatavasse baiti
* **[** liigub edasi vastava ']'-ni, kui viidatav bait võrdub nulliga
* **]** liigub tagasi vastava '['-ni, kui viidatav bait ei võrdu nulliga

Hello world
-----------

Hello world programm Brainfuckis:

```
++++++++[->++++>+>>++>++>>+++>+<<<<<<
<<]>[->++>+++>+++>+>+>++<<<<<<]>.>+++
++.>----..+++.>----.>.>-.<<<.+++.----
--.<-.>>>+.>>++.

```

Brainfucki interpretaator
-------------------------

Tegu on väga lihtsa C++ programmiga, mis näitab Brainfucki koodi väljundit seda kompileerimata.

```
#include <iostream>
#include <stack>
using namespace std;

int main()
{
 unsigned char buffer[30000] = {0};
 char \*ptr = "+++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++++.";
 unsigned char \*ptr2 = buffer;
 stack<char \*> pos\_stack;
 while(\*ptr && \*ptr != EOF)
 {
 if(\*ptr == '+') ++\*ptr2;
 if(\*ptr == '-') --\*ptr2;
 if(\*ptr == '>') ++ptr2;
 if(\*ptr == '<') --ptr2;
 if(\*ptr == ',') \*ptr2 = cin.get();
 if(\*ptr == '.') cout << \*ptr2;
 if(\*ptr == '[') pos\_stack.push(ptr + 1);
 if(\*ptr == ']' && \*ptr2 != 0) ptr = pos\_stack.top();
 else {
 if(\*ptr == ']' && \*ptr2 == 0) pos\_stack.pop();
 ptr++;
 }
 fflush(stdin);
 }
 return 0;
}

```

Välislingid
-----------

* Brian Raiteri Brainfucki lehekülg
* Frans Faasei Brainfucki lehekülg, kust leiab ka õpetuse
* Brainfuck development environment with integrated debugger (IDE) for Windows
* Brian Raiteri assembleris Linuxile kirjutatud Brainfucki kompilaatori lähtetekst
* **Brainfucked** kompilaator (Windows/DOS)
See artikkel See artikkel räägib silma osast; aju kõvakesta kohta vaata artiklit Aju kõvakest.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Kõvakest (täpsustus).

---

**Kõvakest** ehk **silma kõvakest** ehk **skleera** ehk **silmavalge** (ladina keeles *sclera*) on inimeste ja paljude loomade silmamuna kest. Kõvakest on silmamuna fibrooskesta välimine kest, mis eespool läheb üle sarvkestaks.

Kõvakesta areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel
----------

### Madudel

Kõvakest on ka madude silmamuna osa, mis koosneb sidekoest (kollageenikiududest).

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Kõvakest koosneb kollageenikiududest ja on sarnaselt inimese kõvakestaga läbipaistmatu. Selle välispinnale kinnituvad silmamunalihased. Kõvakest on varustatud närvilõpmete ja veresoontega, lümfisooned puuduvad. Nägemisnärvi väljumiskohal on kestas mulgukesed, seda ala nimetatakse kõvakesta-sõelväljaks (*area cribosa sclerae*).

### Inimestel

Kõvakest asub inimestel silmamuna külgedel ja taga. Kõvakest on tihedast sidekoest koosnev valge ja suhteliselt paks moodustis, nn silmavalge. See on varustatud närvilõpmete ja veresoontega, lümfisooned puuduvad. Välispinnale kinnituvad silmamunalihased. Sisepinnal paikneb koroidea (*choroidea*).

### Patoloogia

Kõvakestaga seostatakse inimestel selliseid haiguslikke seisundeid nagu skleriiti, episkleriiti ja pahaloomulisi kasvajaid. Lisaks on paljude haiguslike seisundite, näiteks tuberkuloosi, leepra, süüfilise, Lyme'i tõve, toksoplasmoosi, tsütomegaloviiruse, mumpsi, nakkusliku mononukleoosi ja mitme muu nakkushaiguse korral kaasatud ja haigustunnustega ka skleera.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 388 – 389:2004.
2. ↑  Laurie J. Vitt, Janalee P. Caldwell,Herpetology: An Introductory Biology of Amphibians and Reptiles, 4 ed, lk 70, 2014, Elsevier, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.01.2014) (*inglise keeles*)
3. ↑  The Sclera and Systemic Disorders, lk 13, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.01.2014) (*inglise keeles*)
4. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,  *Koduloomade anatoomia*, Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
5. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 393,2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.
6. ↑  The Sclera and Systemic Disorders, Google'i raamat veebiversioon (vaadatud 29.01.2014) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicass A15.2.02.002: Sclera. Kõvakest
Benjamin André 2017. aastal Stade Rennais'i särgis
**Benjamin Michel Édouard André** (sündinud 3. augustil 1990 Nice'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lille.

Ta alustas klubikarjääri AC Ajaccios, debüteerides hooajal 2008–09 Prantsusmaa esiliigas. Ajaccio meeskonnas mängis ta Prantsusmaa kõrgliigas esimest korda hooajal 2011–12.

Aastatel 2014–2019 mängis ta Prantsusmaa kõrgliiga klubis Stade Rennais. Alates hooajast 2017–18 oli ta klubi meeskonna kapten. 2019. aastal võitis ta klubiga Prantsusmaa karikavõistlused, kuid penaltiseerias alistati Paris Saint-Germain.

2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Lille'iga. Hooajal 2020–21 tuli ta klubiga Prantsusmaa meistriks. Samal hooajal valiti André liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Aastatel 2010–2011 mängis André Prantsusmaa kuni 21-aastaste koondises.

Tema isa on Senegali päritolu ja ema prantslanna.

Saavutused
----------

Rennes
* Coupe de France: 2018–19

Lille
* Ligue 1: 2020–21
* Trophée des Champions: 2021

Viited
------

1. ↑  "De Saint-Raphaël à Rennes : Itinéraire de Benjamin André, le maître à jouer du Stade Rennais". francefootball.fr. 26.1.2019. Vaadatud 22.2.2022
Olga Botner, Taani-Rootsi füüsik
Nobeli 2011. aasta füüsikaauhinna laureaatide esitlemine: ettekandja Olga Botner
**Olga Botner** (sündinud 23. aprillil 1953 Varssavis) on Taani ja Rootsi füüsik.

Ta on Uppsala Ülikooli eksperimentaalse osakestefüüsika professor.

Haridus ja töökäik
------------------

Olga Botner kaitses 1978. aastal *candidatus scientiarum*i (vastab magistrikraadile) kraadi Kopenhaageni Ülikoolis. Aastal 1985 kaitses ta samas *licentiatus scientiarum*i (vastab PhD-le) kraadi.

Uppsala Ülikool andis Olga Botnerile aastal 1990 osakestefüüsika dotsendi akadeemilise tiitli. Rootsi ülikoolides kasutatav *docent* ei ole ametikoht, vaid tiitel, mille saamiseks eeldatakse teadlaselt umbes neli aastat järeldoktori tasemel uurimusi, samuti teadustööde avaldamist retsenseeritavates teadusajakirjades. Selle tiitliga kaasneb *rätten att undervisa* ("õigus õpetada"). Botner ise liigitab selle tiitli oma *curriculum vitae'*s akadeemiliste kraadide loetelu alla.

Pärast kandidaadikraadi omandamist töötas Olga Botner Kopenhaageni Ülikooli Nils Bohri Instituudis teadurina (1978–1979), seejärel teadurina CERNis (1980–1982). Aastail 1982–1986 töötas Botner vaheldumisi nii CERNis kui ka Kopenhaagenis Niels Bohri Instituudis.

Pärast litsentsiaadikraadi edukat kaitsmist oli Olga Botner järeldoktor Uppsala Ülikooli füüsika-astronoomia osakonnas (1986–1987). Sealsamas Uppsala ülikoolis jätkus tema karjäär algul teadurina, seejärel lektorina (1992–1993), ülikoolilektorina (*universitetslektor*, 1993–1998), kaasprofessorina (*biträdande professor*, 1998–2000) ning 2000. aastast professorina.

Nobeli füüsikaauhinna komitee liige
-----------------------------------

Nobeli 2011. aasta auhindade kätteandmise tseremoonial 10. detsembril 2011 usaldati füüsikaauhinna laureaatide esitluse ettekandmine Olga Botnerile.

Olga Botner kuulub Nobeli füüsikaauhinda määravasse kuueliikmelisse auhinnakomiteesse. Liikmed komiteesse valib kolmeaastaseks perioodiks Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia.

Tunnustus
---------

* 2001 – valiti Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks

Isiklikku
---------

Olga Botner on Taani kodanik 1971. aastast.

Välislingid
-----------

* Olga Botner. Curriculum vitae Olga Botneri CV (inglise keeles)
* The Nobel Committee for Physics Nobeli füüsikaauhinna komitee koosseis Nobelprize.org kodulehel (inglise keeles)
**Asemäärsõna** e **proadverb** on muutumatu sõna, mis esineb lauses adverbiaalina ning viitab kontekstist selguvale ja tekstis täistähendusliku määrsõnaga tähistatavale tunnusele, noomenile või suuremale süntaktilisele üksusele või ka kõnesituatsiooni elemendile. Tähendus võib jääda ka konkretiseerimata. Proadverbid täidavad asendusfunktsiooni. Tegelikult on piir täistähenduslike määrsõnade ja mittetäistähenduslike proadverbide vahel hajus. Kindlad proadverbid on temporaalsetest e ajaadverbidest *siis, millal, kunas*; lokaalsetest e kohaadverbidest üldtähendusi väljendavad *sinna, sealt, siia, siin, siit, kus, kuhu, kust*; viisi- ja seisundiadverbidest üldtähendsusega *nii, nõnda, sedasi, sedaviisi, sedamoodi, kuidas*. Leidub ka kvantiteedi üldtähendust märkivaid proadverbe, nt *sedavõrd, niivõrd*; põhjust märkivaid, nt *sellepärast, seepärast, seetõttu, seeläbi, miks, mistõttu*; otstarvet märkivaid, nt *selleks, misjaoks, mistarvis, milleks*; mööndust väljendavaid, nt *kusjuures, seevastu*.

Jagunemine
----------

Enamasti konkretiseerub proadverbide tähendus kontekstis, kuid on proadverbe, mille tähendus jääbki määratlemata: 

a) umbmäärased: *kunagi, kusagil, millalgi, millegipärast*;

b) üldistavad: *kõikjal, kõikjale, alati, igati*;

c) välistavad: *mujale, mujal, mujalt, teisale, teisal, teisalt, teisiti*;

d) küsivad: *millal, kuhu, kust, kuidas, misjaoks, mistarvis, milleks*.

Vaata ka
--------

* Määrsõna
* Abimäärsõna
* Rõhumäärsõna
* Määrus

Viited
------

1. 1 2  Sõnaliigi õppevahend, TÜ vormiõpetuse kursuse õppematerjal (kasutatud kirjandus "Kirjanduse" all)

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati; Erelt, Tiiu; Ross, Kristiina, Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 2007.
* Erelt, Mati; Kasik, Reet; Metslang, Helle; Rajandi, Henno; Ross, Kristiina; Saari, Henn; Tael, Kaja; Vare, Silvi, Eesti keele grammatika I. Morfoloogia. Sõnamoodustus. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1995.
* Erelt, Mati, Ebamäärasusest sõnade liigitamisel. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 525–528.
* Hallap, Valmen, Sõnaliikide piirimailt. – Keel ja Kirjandus 1984, 1, 30–40.
* Hallap, Valmen, Omastava käände, vaegkäändsõnade ja määrsõnade vahekorrast. – Keel ja Kirjandus 1986, 4, 199–208.
* Viitso, Tiit-Rein, Sõna sõnaliikidest. – Keel ja Kirjandus 1977, 9, 529–535.
* Viitso, Tiit-Rein, Nn vaegomadussõna ja selle taust. – Keel ja Kirjandus 2007, 11, 878–887.

Välislingid
-----------

* Eesti keele käsiraamat
* Eesti keele grammatika 1. Morfoloogia. Sõnamoodustus
* Eesti keele grammatika 2. Süntaks. Lisa: kiri
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on vene teatrinäitlejast; sarnase nimega saksa filminäitlejast vaata artiklit Olga Tšehhova* |

---

**Olga Leonardovna Knipper-Tšehhova** (vene Ольга Леонардовна Книппер-Чехова; 21. september (9. september vkj) 1868 – 22. märts 1959 Moskva) oli vene teatrinäitleja.

Olga Knipper oli abielus Anton Tšehhoviga 1901–1904, kuni viimase surmani.

Ta oli Moskva Kunstiteatri esinäitleja. Oma näitlejadebüüdi tegi ta Aleksei Tolstoi tragöödias "Tsaar Fjodor Joannovitš", mille lavastas Konstantin Stanislavski.

Perekond ja suguvõsa
--------------------

Tema ema oli tuntud laulja ja muusikapedagoog Anna Knipper. Olga vanem vend Konstantin oli insener ja noorem vend Vladimir oli tuntud ooperilaulja.

Tal oli vähemalt kaks last: tütar Olga oli saksa filminäitleja ja poeg Lev oli helilooja.

Tunnustus
---------

* Stalini preemia 1943

Vaata ka
--------

* Knipper

Välislingid
-----------

* Olga Knipper-Tšehhovast Tšehhovi elule ja loomingule pühendatud kodulehel *(vene keeles)*
**Kõu Timpmann** (sündinud 28. mail 1952 Viljandis) on eesti füüsik.

Elukäik
-------

Ta lõpetas 1970. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemia teaduskonna füüsika osakonna füüsik-teoreetikuna. Ta oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudis aspirant, kaitses 1986. aastal väitekirja "Изучение релаксации в некоторых многоатомнх молекулах в твердых матрицах и молекулярных комплексах методом пикосекундной спектрохронографии" ("Relaksatsiooni uurimine teatud mitmeaatomilistes lisandimolekulides ja molekulaarkompleksides pikosekundilise spektrokronograafia meetodiga") ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.

Ta töötas aastatel 1975–2007 Füüsika Instituudis teadurina. Aastatel 2007–2010 oli ta Bayreuthi Ülikoolis (Saksamaa) külalisteadur. Ta on 2011. aastast Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi biofüüsika labori vanemteadur.

Teadustöö
---------

Kõu Timpmanni peamine uurimisvaldkond on fotobiofüüsika (fotosünteesi esmaste protsesside uurimine laserspektroskoopiliste meetoditega).

Tunnustus
---------

2012 Tartu Ülikooli medal

2022 Tartu Ülikooli medal

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 4. köide, lk 777-778.
2. 1 2  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 4. köide: *Sar-Y. Lisa* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 777-778

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Olga Preobraženskaja (1909)
**Olga Jossifna Preobraženskaja**, ka **Olga Preobrajenska**, ka *Olga Preobrajenskaïa* (vene keeles Ольга Иосифовна Преображенская; 2. veebruar (vkj 21. jaanuar) 1871 Peterburi – 27. detsember 1962 Saint-Mandé, Île-de-France) oli vene balletitantsija ja balletipedagoog ning Prantsusmaa balletipedagoog. 

1879. aastal alustas Preobraženskaja balletiõpinguid Peterburi keiserlikus teatrikoolis. Pärast selle lõpetamist töötas ta Maria teatris, kus 1900. aastal edutati ta priimabaleriiniks. Lavakarjääri lõpetas ta 1920. aastal.

Balletipedagoogi tegevust alustas ta 1914. aastal. 1910. aastate teisel poolel oli ta ka Petrogradi keiserliku teatrikooli pedagoog.

Emigratsioonis
--------------

1921. aastal emigreerus Preobraženskaja Nõukogude Venemaalt. Samal aastal sai ta Milanos taasavatud La Scala balletikooli direktrissiks.

1923. aasta asus ta elama Pariisi, kus avas balletistuudio. Balletipedagooginia tegutses ta 1960. aastani. Tema juures õppisid näiteks Maurice Béjart ja Margot Fonteyn.

Preobraženskaja suri detsembris 1962. Ta maeti Sainte-Geneviève-des-Bois' kalmistule.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Olga Preobraženskaja** |
**Kohtulingvistika** on rakenduslingvistika haru, mis käsitleb õigusvaldkonna keelekasutuse ja lingvistiliste tõendusmaterjalidega seotud küsimusi. Kohtulingvistikal on kolm peamist valdkonda:

* seaduste keel
* kohtukeel
* keelelised asitõendid kohtus

Täpsemalt kuuluvad kohtulingvistika käsitlusalasse nii kirjapandud seadused, suuline keel õigusvaldkonnas, eriti kohtumenetlused ja ülekuulamised. Samuti autori tuvastamise ja identifitseerimisega seotud asitõendid kohtus, kirjaliku ja suulise õiguskeele õpetamine ning kirjalik ja suuline õigustõlge.

Seaduste keel
-------------

Seaduste keele uurimise alla kuulub suur hulk väga erinevaid tekste. Igast kirjalikust või suulisest tekstist võib saada kohtulingvistika objekt, kui seda kasutatakse seaduste või kohtuga seotud kontekstis.

Viited
------

1. 1 2  Gibbons, John M ja Turell, Teresa 2008. Dimensions of Forensic Linguistics.
2. ↑  Olsson, John 2004. *An Introduction to Language Crime and the Law*.

Välislingid
-----------

* Germanic Society for Forensic Linguistics
* Aston University Centre for Forensic Linguistics
* International Association of Forensic Linguistics
Olga Rubtsova
Esimesel naiste maleolümpial võitjaks tulnud Nõukogude Liidu kaheliikmelise naiskonna liikmed Kira Zvorõkina ja Olga Rubtsova (1957)
Naiste maleolümpial Emmenis 1957. aastal
**Olga Nikolajevna Rubtsova** (vene keeles Ольга Николаевна Рубцова; 20. august 1909 Moskva – 13. detsember 1994 Moskva) oli Nõukogude Liidu maletaja, maailmameister (1956–1958), rahvusvaheline arbiiter (1964), naiste suurmeister (1976).

Rubtsova oli 1940. aastate teisel poolel tugevamaid vene maletajaid (tuli aastavahetusel 1948/1949 NSV Liidu naiste malemeistriks) ja pääses aastavahetusel 1949/1950 Moskvas naiste maailmameistrivõistluste turniirile uue maailmameistri selgitamiseks. Ta saavutas 16 osavõtjaga turniiril teise koha võitjaks tulnud Ljudmõla Rudenko järel, edestades seejuures hilisemat maailmameistrit Jelizaveta Bõkovat. 

1952. aastal Moskvas toimunud pretendentide turniiril jagas Rubtsova 8.–10. kohta. Järgmises MM-tsüklivõitis ta 1955. aastal Moskvas pretendentide turniiri (Larissa Volperti ees) ja pidanuks mängima tiitlimatši maailmameistri Bõkovaga, kuid ootamatult otsustas FIDE MM-tiitlimatši asemel korraldada 1956. aastal matšturniir maailma kolme tugevaima maletaja vahel (Bõkova, Rudenko, Rubtsova). Selle matšturniiri võitis Rubtsova (edestas poole punktiga Bõkovat) ja tuli uueks maailmameistriks. 

1958. aastal Moskvas toimunud MM-revanšmatšis sai Bõkova tiitli tagasi, võites Rubtsovat tulemusega 8½:5½. Rubtsova osales veel järgmises MM-tsüklis – 1959. aastal Moskvas toimunud pretendentide turniiril (võitis Kira Zvorõkina), kus ta jäi 9. kohale.

Ta sai FIDE-lt 1950. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1956. aastal rahvusvahelise meistri ja 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse.

Kirimale
--------

Rubtsova võitis esimesed kirimale naiste maailmameistrivõistlused (1968–72) ja sai maailmameistriks. Teisel kirimale naiste MM-il (1972–1977) kogus ta võitja Lora Jakovlevaga sama palju punkte, kuid Bergeri süsteemi alusel sai hõbemedali (pronksmedali sai Merike Rõtova). Kolmandal kirimale naiste MM-il (1978–1984), jagas ta Ljuba Kristoli ja Merike Rõtova järel 3.–5. kohta. 

Ta sai ICCF-ilt 1972. aastal kirimale naiste rahvusvahelise meistri ja kirimale rahvusvahelise meistri nimetuse (kirimale naiste suurmeistri nimetus võeti kasutusele pärast Rubtsova surma).

Tunnustus
---------

* 1952 – teeneline meistersportlane

Viited
------

1. ↑  ICCF - 2st Ladies CC World Championship Final. tables.iccf.com
2. ↑  ICCF - 3st Ladies CC World Championship Final. tables.iccf.com

Välislingid
-----------

 Olga Rubtsova – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Virumaa valdade piirid enne ja pärast 1939. aasta vallareformi
**Kohtla vald** oli vald Viru maakonnas aastail 1939–1949 ja Jõhvi maakonnas aastail 1949–1950.

Vald moodustati senise Kohtla valla maa-alast; senise Järve valla maa-alast, välja arvatud Uikalu asunduse maa-ala; senise Mäetaguse valla Ereda mõisa järgi olevate talude nr. A-66, A-67, A-69–A-71, A-74–A-77, A-80 ja A-83–A-86 juurdelõigete maa-aladest.

Kohtla valda kuulusid: Järve küla, Järve asundus, Sinivoore asundus, Käva-Mõisamaa küla, Sutermaa asundus, Saka küla, Saka asundus, Ontika-Saka küla, Saka ja Ontika-Saka vabatkülad, Ontika ja Kaasikvälja asundused, Valaste küla, Valaste vabatküla, Kukruse küla, Kukruse kaevandus, Kukruse asundus ja Riimasti metsavahi talu, Kohtla-Järve kaevandus (Lilleküla, Sikupill, Suitsuküla, Pavanduküla, Hädaküla, Kooliküla, Siidisuka küla) ja Kohtla alevik Laagna majast Martina majani ja Undi maja, Roodu-Nõmme ja Kohtla raudteejaama alevikud, Käva asundus, Käva kaevandus (Vaheküla), Võrnu-Sala küla, Võrnu küla, Ridaküla, Uuenurme küla, Ereda asundus, Kohtla-Rutike küla, Kohtla küla, Vitsiku küla ja Kohtla asundus.

1. aprillil 1939 oli vallas 7844 elanikku.

Vald kuulus Riigivolikogu 72. valimisringkonda, kust valiti Hugo Kukke.

15. juunil 1946 muudeti Kohtla-Järve asula maakondliku alluvusega linnaks ja 4. aprillil 1947 vabariikliku alluvusega linnaks.

Viited
------

1. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
2. ↑  590. Viru Maavanema otsus Viru maakonna vallavolikogude valimisringkondade arvu ja nende piiride kohta. Riigi Teataja, nr. 75, 9 september 1939
**Olga Kistler-Ritso** (aastani 1939 **Olga Ritson**, seejärel **Olga Ritso**, abielus **Olga Kistler**; 26. juuni 1920 Kiiev – 18. november 2013 Redmond, Washingtoni osariik) oli eesti arst ja Okupatsioonide muuseumi asutaja.

Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Tütarlaste Kommertskooli ja 1944. aastal Tartu Ülikooli, kus oli õppinud arstiteadust.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kus töötas põgenikelaagris silma- ja lastearstina. 1949. aastal emigreerus ta USA-sse, kus tal õnnestus sihikindla töö tulemusena avada oma silmakirurgiapraksis; ta oli oma eriala tunnustatud spetsialist.

Ta hoidis ennast Eestis toimuvaga pidevalt kursis. Esimest korda pärast 1944. aastat külastas ta Eestit 1976. aastal. 1990. aastatel tekkis perekond Kistleril soov Eesti heaks midagi teha. 1998. aastal loodi nii USA-s kui ka Eestis Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus Eesti lähiajaloo uurimiseks ja sündis idee asutada muuseum. Okupatsioonide Muuseum avati juulis 2003. Muuseum on eriline selle poolest, et on esimene spetsiaalselt muuseumiks ehitatud hoone Eestis ja selle rajamist rahastati ainult eraannetuse toel.

Tunnustus
---------

* 2001 Eesti Punase Risti teenetemärk Eesti kultuuri toetamise eest
* 2005 Tallinna vapimärk

Isiklikku
---------

Tema vend oli tehnikateadlane Aadu Ritso, nende isa oli arst.

Välislingid
-----------

* In Memoriam Olga Kistler-Ritso
* Okupatsioonide Muuseum PRESSITEADE
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| FIFA konföderatsioonide karikaturniir |
| **Kuld** | 2017 |  |
| Euroopa U-21 meistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Benjamin Paa Kwesi Henrichs** (sündinud 23. veebruaril 1997 Bocholtis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib kaitsja või poolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja Saksamaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Leverkuseni Bayeris, debüteerides Saksamaa kõrgliigas 2015. aasta septembris.

2018. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Monaco. 2020. aasta juulis läks ta Monacost laenule Leipzigi, kellega sõlmis 2021. aasta aprillis püsiva lepingu.

Saksamaa jalgpallikoondises tegi Henrichs debüüdi 2016. aasta novembris MM-i valikmängus San Marino vastu. Ta võitis Saksamaa koondisega 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri. 2020. aasta suveolümpiamängudel osales ta Saksamaa olümpiavõistkonna koosseisus.

Tema isa on sakslane ja ema Ghana päritolu.

Viited
------

1. ↑  Mitatselis, Christiane (9.8.2016). "UEFA.com's weekly wonderkid: Benjamin Henrichs". *Kölner Stadt-Anzeiger*. Vaadatud 14.4.2022.
Šāriputra kuju (Birma, 19. sajand
**Šāriputra** (sanskriti keeles *Śāriputra*; paali keeles *Sāriputta*) on budismi pärimuse järgi üks kahest peamisest Šākjamuni õpilasest Maudgaljājana kõrval.

Ta olevat olnud päritolult braahman, kuid ühinenud Buddha sanghaga varsti pärast seda, kui kuulis seadmust, ning jõudis peagi arhati seisundisse. 

Buddha ise hindas teda väga kõrgelt ja pidas tarkuse poolest endast järgmiseks. Anupada Suttas iseloomustab Buddha teda targa, suure, sügava, avara ja lõbusana ning kirjeldab siis üksikasjalikult *jhānade* tasemeid vastavalt Šāriputra kogemustele. Mitmes paali kaanoni tekstis kuulutab Šāriputra seadmust Buddha asemel ja tema heakskiidul.

Hinajaanas on Šāriputrale omistatud ülim mõistmisvõime (sanskriti keeles *prajñā*), kuid mahajaanas jääb ta selles osas alla Subhūtile.

Teda peetakse abhidharma traditsiooni rajajaks.

Šāriputra, kes oli ea poolest Buddhast vanem, suri mõni kuu enne teda.

Viited
------

1. ↑  Majjhima-nikāya 111.
2. ↑  Ida mõtteloo leksikon: Šāriputra