recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Roland Liiv** (sündinud 9. novembril 1971 Tõrvas) on eesti ooperilaulja, tenor.

Lõpetas 1998. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia bakalaureuseõppe (dotsent Ervin Kärveti lauluklassis) ja 2007. aastal magistriõppe (professor Jaakko Ryhäneni lauluklassis). Täiendanud end Taru Valjakka, P. Molli, M. Acda, R. Piernay, L. A. Llaneza, I. Kremlingi meistrikursustel. 

Roland Liiv on laulnud rahvusooperis Estonia, Tartu Vanemuises, Pärnu Endla teatris ja ka välismaal: Inglismaal Buxtonis Gilber ja Sullivani festivalil 2001, Soomes Vaasa Ooperiteatris 2005, Prantsusmaal Baugé Opera's 2007. Olnud ka suurvormide ettekandja: Wolfgang Amadeus Mozarti „Reekviem" ja „Litaniae Lauretanae", Johann Sebastian Bachi „Jõuluoratoorium" ja kantaat nr. 82a, C. F. Gounod' „Messe solenelle oe Sante-Cecile" jne.

Repertuaar
----------

Roland Liivi lauldud rollide hulka kuuluvad Arbace Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis „Idomeneo" (Opéra de Baugé), Don Jose Georges Bizet’ ooperis „Carmen" (Pärnu Endla teater, Rahvusooper Estonia), Alfredo Giuseppe Verdi ooperis „La traviata", Virve isa Veljo Tormise ooperis „Luigelend" (Eesti Draamateater), Edoardo Milfort Gioachino Rossini ooperis „La Cambiale di Matrimonio", Polidoro Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis „La finta semplice", Don Ramiro Gioachino Rossini ooperis „Tuhkatriinu", Acis Georg Friedrich Händeli „Acis ja Galatea", Tamino Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis „Võluflööt", Naaber Tõnis Kaumanni ooperis „Mina – Napoleon!", Pinkerton Giacomo Puccini ooperis „Madama Butterfly", Bonnius Eduard Tubina ooperis „Barbara von Tisenhusen", Tšekalinski Pjotr Iljitš Tšaikovski ooperis „Padaemand", Karl/Clem/Alfred Benjamin Britteni ooperis „Väike korstnapühkija", Remendado Georges Bizet’ ooperis „Carmen", Borsa Giuseppe Verdi ooperis „Rigoletto", Max Carl Maria von Weberi ooperis „Nõidkütt", Joosep Kerge/Raadiku muusikalis „Vargamäe tõde ja õigus", Camille de Rossillion Franz Lehári operetis „Lõbus lesk", Don Gasparo Gaetano Donizetti ooperis „La favorita", Arturo Gaetano Donizetti ooperis „Lucia di Lammermoor", Mozart Nikolai Rimski-Korsakovi ooperis „Mozart ja Salieri".

Tunnustus
---------

* 2004 Eesti Teatriliidu muusikaauhind
* 2005 Klaudia Taevi nimelise rahvusvahelisel noorte ooperilauljate konkursi eripreemia parima saksa aaria ja laulu interpretatsiooni ning diktsiooni eest

Välislingid
-----------

* Teater Vanemuine - Roland Liiv
Logo
**Sussexi Ülikool** (inglise keeles *University of Sussex*) on ülikool Suurbritannias Ida-Sussexis Falmeri asulas. Maailma ülikoolide edetabeli järgi (inglise keeles *Academic Ranking of World Universities*) on Sussexi ülikool üks Inglismaa 20 parimast ülikoolist.

Ülikool on asutatud 1961. aastal. 

2004. aasta seisuga töötas ülikooli heaks 2000 inimest. 2015. aastal õppis seal 13 535 üliõpilast.

Välislingid
-----------

* Ülikooli koduleht

Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Salamanca provints** on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna edelaosas.

Kliima
------

Salamanca provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,6 °C, jaanuaris +3,7 °C, augustis +20,3 °C.

Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 36 mm ja augustis 10 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2607 tundi, sealhulgas jaanuaris 113 ja augustis 340 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Välislingid
-----------

 Salamanca provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid


Castilla-Leóni lipp
Castilla-Leóni autonoomse piirkonna provintsid

Ávila provints | Burgose provints | Leóni provints | Palencia provints | Salamanca provints | Segovia provints | Soria provints | Zamora provints | Valladolidi provints
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Ārlava valla külast; Dzelzava valla küla kohta vaata artiklit Kroņmuiža (Dzelzava vald)* |

---

**Kroņmuiža** (ka **Kroņi**) on küla (*mazciems*) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Ārlava valla keskosas.

Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel Sasmaka järve idakaldal. Kroņmuiža jääb valla keskusest Valdemārpilsist 2, piirkonna keskusest Talsist 16 ning Riiast 134 kilomeetri kaugusele.

Küla on tekkinud endise Kroņmuiža karjamõisa (*Kronhof*) keskuse juurde.

Kroņmuižas kasvab looduskaitsealune künnapuu ümbermõõduga 4,85 m. Külast lõunasse jääb looduskaitsealune Jāņis Metuzala dendraarium, selle juures asub ka Valdemārpilsi metsamuuseum.

Aastal 2017 oli külas 22 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 20.

Valdemārpilsi metsamuuseum asub endises Valdemārpilsi leprosooriumis

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze, vaadatud 29.03 2020
2. ↑   Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Ārlava valla asulad |
| --- |
| 
Ambrakas **·**  Ārlava **·**  Cunces **·**  Jaunciems **·**  Kroņmuiža **·**  Laukmuiža **·**  Lubezere **·**  Nogale **·**  Poprags |
Kähri Peaingel Miikaeli kirik 2023. aastal
**Kähri Peaingel Miikaeli kirik** on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Põlva maakonnas Põlva vallas Tännassilma külas. Kirikut kasutab Kähri Peaingel Miikaeli kogudus.

Põllukividest ja punastest tellistest kirik ehitati traditsioonilises historitsistlikus stiilis ja pühitseti 1900. aastal. Kiriku pühitses Riia ja Miitavi piiskop Agafangel (Preobraženski). Kähri Peaingel Miikaeli kirik on kolmeosaline, kellatorni ja apsiidiga ehitis, mis on kesktelje suhtes sümmeetriline. Pühakojal on kaks torni: telk-kiivriga kaheksa-tahuline kellatorn ja väike sibulkiivriga haritorn. Seest on kirik telliskivivoodriga, akendel on teravkaarsillused. 

Pärast koguduse sulgemist 1964. aastal jäi kirik tühjaks ja aastail 1988–1998 kasutas Kähri Peaingel Miikaeli õigeusu kirikut Põlva luterlik kogudus oma abikirikuna. EELK finantseeris kiriku remonti 1988. aastat alates. Õigeusu kirikuna pühitseti hoone taas 1998. aastal ja kogudus taastati 1989. aastal.

Kalmistud
---------

Kähri õigeusklikke on maetud eri aegadel ka Põlva kalmistutele. Koguduse juures avati kalmistu 1846. aastal.

* Kähri vana õigeusu kalmistu
* Kähri uus õigeusu kalmistu

Vaata ka
--------

* Põlva kihelkond
* Põlva õigeusu kihelkonnakool

Viited
------

1. ↑  Kähri Peaingel Miikaeli kirik kultuurimälestiste riiklikus registris

Kirjandus
---------

* August Kaljukosk. "Õigeusukogudustes teeninud vaimulikkude nimekiri". Tallinn, 1975. Käsikiri Eesti Rahvusarhiivis
* "Eesti õigeusk X-XXI sajandil". Entsüklopeediline teatmik (vene keeles). Koostaja Vladimir Iljaševitš. Kirjastus Tarbeinfo OÜ. Tallinn, 2014; lk 469
* Andrei Sõtšov. "Eesti õigeusu piiskopkond Stalini ajal aastail 1945-53". TÜ kirjastus. Tallinn, 2004; lk 65-125
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011; lk 398- 403

Välislingid
-----------

* Kähri Peaingel Miikaeli kirik kultuurimälestiste riiklikus registris
**University of East London** (**UEL**) on ülikool Londonis East Endi linnaosas. Ülikoolil on umbes 20 000 üliõpilast, kes elavad Stratfordis ja Docklandsis paiknevas kahes ülikoolilinnakus.

Välislingid
-----------

* University of East London
* UEL 2012


Suurbritannia ülikoolid

**Inglismaa:**
Anglia Ruskin • 
University of the Arts • 
Aston • 
Bath • 
Bath Spa • 
Bedfordshire • 
Birmingham • 
UCE Birmingham • 
Bolton • 
Bournemouth • 
Bradford • 
Brighton • 
Bristol • 
Brunel • 
Buckingham • 
Cambridge • 
Canterbury • 
Central Lancashire • 
Chester • 
Chichester • 
City • 
Coventry • 
De Montfort • 
Derby • 
Durham • 
East Anglia • 
East London • 
Edge Hill • 
Essex • 
Exeter • 
Gloucestershire • 
Greenwich • 
Hertfordshire • 
Huddersfield • 
Hull • 
Imperial • 
Kent • 
Keele • 
Kingston • 
Lancaster • 
Leeds • 
Leeds Metropolitan • 
Leicester • 
Lincoln • 
Liverpool • 
Liverpool Hope • 
Liverpool John Moores • 
London *(Kolledžid: Birkbeck • Kõne ja näitlemise kool • Courtauld Institute of Art • Goldsmiths • Heythrop • Institute of Cancer Research • Institute of Education • King's • London Business School • LSE • LSHTM • Queen Mary • Royal Academy of Music • Royal Holloway • Royal Veterinary College • St George's • SOAS • School of Pharmacy • UCL; Institutes: Institute in Paris • School of Advanced Study • Marine Biological Station, Millport)* • 
London Metropolitan • 
London South Bank • 
Loughborough • 
Manchester • 
Manchester Metropolitan • 
Middlesex • 
Newcastle • 
Northampton • 
Northumbria • 
Nottingham • 
Oxford • 
Oxford Brookes • 
Plymouth •
Portsmouth • 
Reading • 
Roehampton • 
Royal College of Art • 
Salford • 
Sheffield • 
Sheffield Hallam • 
Southampton • 
Southampton Solent • 
Staffordshire • 
Surrey • 
Sunderland • 
Sussex • 
Teesside • 
Thames Valley • 
Nottingham Trent • 
Warwick • 
UWE • 
Westminster • 
Winchester • 
Wolverhampton • 
Worcester • 
York • 
York St John

**Põhja-Iirimaa:**
Queen's Belfast •
Ulster

**Šotimaa:**
Aberdeen • 
Abertay • 
Dundee • 
Edinburgh • 
Glasgow • 
Glasgow Caledonian • 
Heriot-Watt • 
Napier • 
Paisley • 
Robert Gordon • 
St Andrews • 
Stirling • 
Strathclyde

**Wales:**
Cardiff • 
Glamorgan • 
Wales
*(Aberystwyth • Bangor • Lampeter • Newport • NEWI • RWCMD • SIHE • Swansea • Trinity • UWIC)*

**Mittegeograafiline** : Avatud Ülikool
**Granada** on provints Lõuna-Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna keskel.

Kliima
------

Granada provintsi aasta keskmine temperatuur on +15,1 °C, jaanuaris +7,1 °C, augustis +24,9 °C.

Aastas sajab keskmiselt 382 mm, sealhulgas jaanuaris 47 mm ja augustis 2 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2682 tundi, sealhulgas jaanuaris 154 ja augustis 320 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Välislingid
-----------

 Granada provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Granada provintsi koduleht (hispaania keeles)

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
Svētupe Kuiķules
**Kuiķule** ( vanasti ka **Kuiķulis**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub Svētupe kaldal, valla keskusest Salatsist 10,7 ja Riiast 105,2 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Kuiķules asub Kuiķules skola bussipeatus.

Kuiķules asuv Liivi ohvrikoobas on geoloogiline kaitseala, mis on riikliku kaitse all ka arheoloogimälestisena.. Ka külas kasvavad Ķilzumi mänd, Kuiķule lehis, Kuiķule kooli allee pärnad, Kuiķule pärn, Kuiķule männid ja Kuiķule vallamaja pärn on looduskaitse all. Hiiepaigana kasutusel olnud Kuiķuļi pühade tammede salu ase on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Lībiešu Upuralas - kulta vieta
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
5. ↑  Kuiķuļu svētozolu birzs vieta - kulta vieta

| * v
* r
Salatsi valla asulad |
| --- |
| 
Avotkalns **·**  Korģene **·**  Kotlopi **·**  Kuiķule **·**  Lauva **·**  Lāņi **·**  Svētciems **·**  Šķīsterciems **·**  Zonapi **·**  Unģeni **·**  Vecsalaca **·**  Vitrupe |
**Indrek Oro** (sündinud 23. juulil 1960 Kilingi-Nõmmes) on eesti arstiteadlane ja onkoloog.

Elulugu
-------

Lõpetas 1978 Tallinna 37. Keskkooli, 1984 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Täiendas end 1985 Kiievis, 1990 Berliinis, 1996 Washingtonis. Oli 1985–1999 Eesti Onkoloogiakeskuse arst, 1999–2002 peaarst, 2002– SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla onkoloogiakeskuse kiiritusravi ülemarst. Alates 2015. aastast on ta SA Eesti Antidopingu nõukogu esimees.

Isiklikku
---------

Nii tema ema Jane Oro (1926–2018) kui ka isa Rein Oro olid arstid.

Teadustöö
---------

Uurinud kiiritusravi meetodeid, Eesti tervishoiukorraldust ja ajalugu. Eesti Arstide Liidu asutajaliige ja 1995–1999 president, Eesti Ravikindlustusnõukogu esimees (1996–2000), Eesti esindaja Euroopa Arstide Liitude Foorumil (1994–1999), Eesti esindaja Euroopa Arstide Alalises Komitees (aastast 2000).

Teoseid
-------

* Üldarsti käsiraamat (onkoloogiapeatüki toimetaja). Medicina, 1995
* Riigihaiglate juhtimise reorganiseerimisest. // Eesti Arstide Liidu Teataja (1999) 4
* Millist arstiabi korraldust vajab Eesti. // Eesti Arstide Liidu Teataja (1999) 10
* Eesti Onkoloogiakeskus 55. // Eesti Arst (2000) 11

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Eesti Antidopingu nõukogu esimeheks valiti dr Indrek Oro, Delfi, 5. juuni 2015

Kirjandus
---------

* Eesti entsüklopeedia 14, 649
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
*Mitte segi ajada orkaan Lindaga.*

**Tugev troopiline torm Linda** (ka **taifuun Linda**, **tsükloniline torm Linda (BOB 08)** või Filipiinidel **troopiline madalrõhuala Openg**) oli Vietnami vähemalt 100 aasta kõige rängem taifuun, mille tagajärjel hukkus tuhandeid ning tekitatud kahju ulatus sadadesse miljonitesse USA dollaritesse. Taifuun tekkis 31. oktoobril 1997 Lõuna-Hiina merel, Indohiina poolsaare ja Filipiinide vahel. Läände liikudes torm tugevnes ning 2. novembril Vietnami lõunaossa jõudes oli tuule kiirus 100 km/h ning sadu väga tugev. Tai lahes tugevnes Linda taifuuniks, kuid enne Malaka poolsaart nõrgenes tagasi troopiliseks tormiks ning jõudis viimase viie aasta ainsa tormina Bengali lahte. India ookeanis kasvas Linda taas taifuuniks, kuid 9. novembriks tuul vaibus.

Torm Linda tegi kõige rohkem kahju Vietnamis, kus hukkus 3111 inimest ning vara 385 miljonit $. Vihm tõi kaasa üleujutused, mis kahjustasid või hävitasid ligi 200 000 maja ning jätsid 383 000 inimest koduta. Hävis ka suur hulk viljasaaki ja transporditaristut, mis raskendas kannatanutele abi saatmist. Mitmed riigid üle maailma saatsid Vietnamile meditsiini-, toidu- jm abi, kuid õnneks osutus kannatanute arv algselt kardetust siiski madalamaks. Tais põhjustas Linda samuti üleujutusi ning 164 inimese surma. Vähemal määral tabas torm ka Myanmari, Indoneesiat, Malaisiat ja Kambodžat.

Vaata ka
--------

* Taifuun Durian
* Troopilised madalrõhualad Wilma ja BOB 05
* Taifuun Muifa (2004)
* Taifuun Tembin

Välislingid
-----------

* JMA General Information of Severe Tropical Storm Linda (9726) from Digital Typhoon
* JMA Best Track Data (Graphics) of Severe Tropical Storm Linda (9726)
* JMA Best Track Data (Text)
* JTWC Best Track Data of Typhoon 30W (Linda)
* 30W.LINDA from the U.S. Naval Research Laboratory
**Saelindi räsaja** on tööriist, millega painutatakse saehambaid täpselt ja hoolikalt, et tekiks saelehest laiem saetee.

Saelindi räsaja painutab saehambaid saelehest eemale, enamasti painutatakse saehambaid vaheldumisi paremale ja vasakule.

Räsamine
--------

Saehammaste räsamine on oluline, et vältida tõrkeid saelehe edasi-tagasiliikumisel mööda lõigatavat pinda. Kui saetee on saelehest laiem, siis välditakse sae kinnikiilumist lõigatavasse materjali. Lisaks annab räsamine saelindi lõiketerale õige kaldenurga, mille funktsioon on saepuru saeteest välja/eemale juhtimine. Ühtasi on võimalik üpris nüri saega, millel on korrektselt räsatud saehambad, saada saagimisel paremaid tulemusi, kui terava saega, mille saehambad on räsamata.

Tehnilised näitajad
-------------------

Saelehe kogulaius peaks olema väiksem kui saelehe kahekordne paksus. Standardsed kvaliteetsed saelehed on tootja poolt korrigeeritud, et need ei oleks laiemad kui saelehe 1,6-kordne paksus. Kui saelehe kogulaius on suurem kui saelehe kahekordne paksus, ei ole saag keskelt korralikult kontaktis materjaliga ja ei tööta küllalt sujuvalt. Mida suurem on vee sisaldus puidus, seda laiem saetee on soovitatav.

Räsaja tüübid
-------------

Saelindi räsajaid on mitut tüüpi, nii improviseeritud kui ka keerukate spetsiaalselt väljatöötatud räsajateni välja. Kasutatakse haamritüüpi, väänajatüüpi ja palju muid tüüpi räsajaid, aga tuntuim neist on tangi tüüpi saelindi räsaja.

Tangi tüüpi saelindiräsaja

Viited
------

1. ↑  "The Sawset Guide". Vaadatud (10.05.2020). `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
2. 1 2  "Sharpening and Setting Sawblades". Vaadatud (10.05.2020). `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
3. ↑  "Saelindi teritaja". Vaadatud (10.05.2020). `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
4. ↑  "The saw set collectors resource". Vaadatud (11.05.2020). `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
5. ↑  Zengrain (Brian R.) (28. juuli 2012). "Image of a Stanley 42W saw set". *Own work*. Vaadatud 30.05.2020.

Välislingid
-----------

* Puiduterminoloogia sõnastik
**Edward Emerson Barnard** (16. detsember 1857 – 6. veebruar 1923) oli Ameerika Ühendriikide astronoom.

Barnardi perekond oli vaene ning seetõttu ei saanud poeg kooliharidust. Üheksa-aastaselt sai ta fotograafi abiliseks ning hiljem tekkis tal huvi astronoomia vastu. 1876. aastal ostis Barnard teleskoobi ning 1881. aastal avastas oma esimese komeedi. Barnard sai oma kodulinna Nashville'i amatöörastronoomide hulgas tuntuks ning nad kogusid piisavalt raha, et ta saaks minna õppima Vanderbilti Ülikooli. Barnard ei lõpetanud ülikooli, kuid ta sai tööle Licki observatooriumi.

Barnard avastas 1892. aastal Amalthea ning sai Galileo Galilei järel teiseks inimeseks, kes on avastanud Jupiteri kaaslase. Amalthea oli viimane visuaalse vaatlusega avastatud Jupiteri kaaslane (kõik hiljem avastatud kaaslased on avastatud kosmoseaparaatide, fotoplaatide jms abil).

1895. aastal asus ta tööle Chicago Ülikooli, kus sai kasutada Yerkesi observatooriumi teleskoopi. Yerkesis töötades pildistas ta Linnuteed ning avastas koos Max Wolfiga, et teatud Linnutee tumedamad piirkonnad koosnevad kosmilisest gaasist ja tolmust, mis takistavad kaugemate tähtede vaatlemist. 1916. aastal arvutas ta välja Barnardi tähe omaliikumise, mis on suurim teadaolev omaliikumine.

Barnard suri 6. veebruaril 1923 ning on maetud Nashville'i.

Viited
------

1. ↑  "Edward Emerson Barnard (December 16, 1857 - February 6, 1923)". *Messier SEDS*. Originaali arhiivikoopia seisuga 26. oktoober 2020. Vaadatud 11. september 2020.
**Taani Filmikool** (taani keeles *Den Danske Filmskole*) on 1966. aastal rajatud filmikool Taanis, mis asub Holmenis Kopenhaageni sadamas. Kool tegutseb Taani Kultuuriministeeriumi alluvuses.

Ajalugu
-------

Taani Filmikool asutati 1966. aastal Taani Filmi Instituudi toel. Selle eestvedajad olid Theodor Christensen ja Jens Christian Lauritzen; viimasest sai hiljem kooli esimene direktor. 1988. aastal sai koolist sõltumatu institutsioon ja samal aastal koliti kool praegusse asukohta Holmenis, kus see on osa Taani kunstihariduskeskusest.

Kursused
--------

Koolis on neli õppeprogrammi: film, televisioon, stsenaarium ja animatsioon. Õpilasi on 96: 60 filmi, 18 televisiooni, 6 stsenaristika ja 12 animatsiooni erialal. Kõik kursused on nelja-aastased, välja arvatud stsenaristi erialal, kus stuudium kestab kolm aastat.

Sisseastumiseksamil peab õpilane lahendama praktilisi ülesandeid ja läbima vestluse. Õppeprogramm koosneb teoreetilistest ja praktilistest osadest, sealhulgas ka lavastustest. Õpilaste lõputööks on professionaalsel tasemel loodud film, mida näidatakse rahvustelevisioonis. 

Režissöör Poul Nesgaard on olnud kooli direktor alates 1992. aastast. Töötajaid on umbes 50, sealhulgas õpetajad, tehnikud ja halduspersonal. Suur hulk külalisõpetajaid palgatakse ajutiselt. Kool korraldab kursusi ja seminare ka muudest riikidest pärit filmi- ja televisiooniinimestele.

Rektorid
--------

| Aasta | Rektor |
| --- | --- |
| 1966–1969 | Jens Christian Lauritzen |
|  ? |  ? |
| 1975—1982 | Henning Camre |
| 1992–present | Poul Nesgaard |

Vilistlasi
----------

* Bille August (operaator, 1973)
* Krass Clement (fotograaf, 1978)
* Rumle Hammerich (1979)
* Åke Sandgren (1976–1979)
* Lars von Trier (1982)
* Vladimir Oravsky (1982)
* Lone Scherfig (1984)
* Susanne Bier (1987)
* Niels Arden Oplev (1987)
* Anthony Dod Mantle (1985–1989)
* Thomas Vinterberg (1993)
* Per Fly (1993)
* Peter Flinth (1993)
* Ole Christian Madsen (1993)
* Reza Parsa (1991–1995)
* Dagur Kári (režissöör, 1999)
* Pernille Fischer Christensen (1999)
* Christoffer Boe (režissöör, 2001)
* Daniel Espinosa (režissöör, 2001)
* Eva Mulvad (režissöör, 2001)
* Anders Morgenthaler (animatsioonirežissöör)
* Anders August (stsenarist, 2007)

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

* National Film School of Denmark – ametlik koduleht
**Rozes** (vanasti ka **Rozes muiža**) on küla (*vidējciems*) Lätis Smiltene piirkonna Rauna vallas. Külast voolab läbi Lisa jõgi.

Küla asub endise Roze mõisa alal. Nõukogude perioodil oli see kolhoosi *Zelta druva* keskasulaks. Aastail 1999–2021 kuulus küla Rauna piirkonda.

Seal asuvad Rozese, Liesmase ja Jāņaskola bussipeatus.

Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,9 meetrit ja Rozese mänd ümbermõõduga 3,12 ning kõrgusega 26 meetrit on looduskaitse all.

Küla põhjaserval asuv Krieviņi keskaegne kalmistu ehk Türgi hauad on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.

2016. aastal oli külas 183 elanikku; 2021. aastale 182.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
4. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

| * v
* r
Rauna valla asulad |
| --- |
| 
Bormaņi **·**  Cimza **·**  Kauliņi **·**  Ķieģeļceplis **·**  Klinči **·**  Lisa **·**  Marijkalns **·**  Mūri **·**  **Rauna** **·**  Rozes **·**  Strīķeļi **·**  Stuķi **·**  Vieķi |
**Rucavas muiža** (tõlkes *Rucava mõis*) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.

Küla asub valla idaosas Leedu piiri ääres Šventoji jõe kaldal, endise Rucava mõisa keskuse juures. Jakob Kettler rajas sinna meriinolammaste kasvatuse. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.

Külas asuvad Leja muinaskalmed ja ohvriallikas-hiiepaik on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Varem kasvas allika juures toomingas ümbermõõduga 2,5 meetrit, selle asemele on allika juurde rajatud väike puudetukk.

Külas kasvavad männid ümbermõõtudega 3,5 meetrit ja 2,8 meetrit, valgepöögid ümbermõõtudega 2,38 meetrit, 1,72 meetrit ning 1,73 meetrit, ja pärnad ümbermõõtudega 5,35 meetrit, 3,56 meetrit, 4,91 meetrit ning 3,62 meetrit on looduskaitse all. Šventoji jõe kallas jääb Sventāja jõe oru hoiualale.

Leja ohvriallikas

Viited
------

1. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
2. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Rucava valla asulad |
| --- |
| 
Bajāriņciems **·**  Ģeistauti **·**  Ģigas **·**  Jūči **·**  Ķāķišķe **·**  Katuži **·**  Līkuma ciems **·**  Meirišķe **·**  Mikņu ciems **·**  Nida **·**  Palaipe **·**  Pape **·**  Peši **·**  Pirkuļi **·**  **Rucava** **·**  Rucavas muiža **·**  Sviļu ciems **·**  Zīrnāja |
Henry George
**Georgism** on majanduslik ideoloogia, mis põhineb Ameerika majandusteadlase Henry George'i kirjutistel. Georgistid väidavad, et indiviidid peaksid omama väärtust, mida nad ise loovad, kuid maa (sh loodusvarade) majanduslik väärtus peaks kuuluma võrdselt kõigile ühiskonna liikmetele.

Põhiline georgistlik poliitikasoovitus on maamaks. Selle maksu tulu kasutataks ebaõiglaste ja ebaefektiivsete olemasolevate maksude (näiteks sissetuleku, kaubanduse või ostude maksude) vähendamiseks või kaotamiseks.

Henry George populariseeris ideed avalike tulude saamiseks maast ja loodusvarade privileegidest oma raamatus "Progress ja vaesus" (1879). Georgismi filosoofiat on mõjutanud varasemad mõtlejad nagu John Locke, Baruch Spinoza ja Thomas Paine. Paljud majandusteadlased, alates Adam Smithist ja David Ricardost kuni Milton Friedmani ja Joseph Stiglitzeni, on märkinud, et maamaks on majanduslikult tõhus võrreldes teiste maksudega.

Maaväärtusmaksu pooldajad väidavad, et see vähendaks majanduslikku ebavõrdsust, suurendaks majanduslikku tõhusust, hoiaks ära maaspekulatsiooni ja soodustaks maa optimaalset kasutamist. Georgism omandas suure populaarsuse ja mõju 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses, mis viis poliitiliste parteide, institutsioonide ja kogukondade loomiseni, mis põhinesid selle põhimõtetel.

Viited
------

1. ↑  "Introduction to Georgist Philosophy and Activity". *web.archive.org*. 29. aprill 2019. Originaali arhiivikoopia seisuga 29. aprill 2019. Vaadatud 6. augustil 2023.
2. ↑  "Wealth of Nations — Bk 5 Chpt 02 (Part II p.1)". *www.marxists.org*. Vaadatud 6. augustil 2023.
3. ↑  "The Forgotten Idea That Shaped Great U.S. Cities | On the Commons". *onthecommons.org*. Vaadatud 6. augustil 2023.
**Lautere** on küla (*vidējciems*) Lätis Madona piirkonnas Arona vallas.

Lautere asub valla keskosas merepinnast 210 meetri kõrgusel Lautere järve kaldal. Asula jääb valla keskusest Kusast 5, piirkonna keskusest Madonast 13 ja Riiast 152 kilomeetri kaugusele.

Külas on rahvamaja, seal asub Viesiena raamatukogu. Sinna jääb Lautere bussipeatus.

Lautere on tekkinud endise Lautere mõisa (*Lauternsee*) keskuse juurde. Küla ehitati välja nõukogude perioodil kui kohaliku kolhoosi, hiljem aga kui Viesiena sovhoosi keskasula.

Küla jääb osaliselt Vestiena maastikukaitsealale. Seal kasvav Euroopa lehis ümbermõõduga 3,24 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2019 oli külas 109 elanikku, aastal 2022 oli elanikke aga 98.

Lautere mõisa häärber aastal 2001

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 70. lk. ISBN 9984-00-412-0.
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
5. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Arona valla asulad |
| --- |
| 
Ciskāni **·**  Kaļvi **·**  Kaniņas **·**  **Kusa** **·**  Lautere **·**  Liepa **·**  Līdēre **·**  Lode **·**  Oļi **·**  Pavasaris **·**  Pumpi **·**  Rosme **·**  Šķūri **·**  Zelgauska **·**  Teiļi **·**  Viduči **·**  Viesiena |
See artikkel See artikkel räägib Kuldīga piirkonna asulast.  Smiltene piirkonna asula kohta vaata artiklit  Rudbārži (Smiltene piirkond).  

---

**Rudbārži** on küla (*vidējciems*) Lätis, Kuldīga piirkonnas, Rudbārži valla halduskeskus. 

Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel. Asulat läbib maantee A9.

Esimesed teated 16. sajandist. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.

Asulas asuvad Rudbārži mõisa (*Rudbahren*) keskus, kool, kultuurimaja, kirik. Külas on ka raamatukogu. Sealne Teises maailmassõjas hukkunute vennaskalmistu on tähistatud mälestusmärgiga.

Küla piirneb Rudbārži parkmetsaga. Seal kasvav pensilvaania saar ümbermõõduga 3,82 ja kõrgusega 30 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2005 oli külas 478 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 351.

*

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑
3. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Rudbārži valla asulad |
| --- |
| 
Birži **·**  Internātskola **·**  Jaunsieksāte **·**  Kandeļi **·**  Kokapuze **·**  Laukmuiža **·**  Ļūdikas **·**  Marijas muiža **·**  Pelči **·**  **Rudbārži** **·**  Sieksāte **·**  Zaļumi **·**  Vecsieksāte **·**  Vidsmuiža |
Gerhard I pitser, mida ta kasutas aastatel 1254-1287
**Gerhard I** (1232 – 21. detsember 1290) oli ainus Holstein-Itzehoe krahv.

Elu
---

Ta oli krahv Adolf IV ja selle naise Heilwigi teine poeg.

Kui tema isa 1238. aastal kloostrisse taandus, valitses ta Holsteini koos oma vanema venna Johann I, esialgu Schleswigi hertsogi Abeli eestkoste all. Kui vennad täisikka jõudsid, võtsid nad valitsemise üle ja jätkasid seda ühiselt. 1255. aastal sõlmisid nad kaubanduslepingu Lübeckiga.

Kui nende isa 1261. aastal suri, jaotasid Johann ja Gerhard Holsteini. Gerhard sai Holstein-Itzehoe, kuhu kuulusid Stormarni, Plöni ja Schaumburgi ringkonnad, keskusega Itzehoes. Johann sai Holstein-Kieli, kuhu kuulusid Kieli, Wagria ja Ostholsteini ringkonnad, keskusega Kielis. Johann võitis hiljem Rendsburgi Taanilt tagasi ja vahetas selle Gerhardiga Segebergi vastu.

Gerhard asutas mitu küla, et arendada Holsteini ja kontrollida piirkonda. Ta arendas ka krahvkonna haldust. Ta võitles Bremeni peapiiskopkonna, Lübecki linna ja oma krahvkonna maa-aadliga. 1262. aastal võitis ta Loh Moori lahingu. 1263. aastal Johann suri ning Gerhardist sai Kieli ja Segebergi regent Johanni poegadele.

Gerhard I suri 1290. aastal. Pärast tema surma jaotasid pojad Holstein-itzehoe osadeks: Holstein-Plön, Holstein-Pinneberg ja Holstein-Rendsburg.

Abielud ja järglased
--------------------

Ta abiellus 1250. aasta paiku Mecklenburgi Johann I tütre Elisabethiga ja nad said järgmised lapsed:

* Liutgard, (u.1251 – pärast 1289)
* Johann (1253 – u.1272)
* Gerhard II (1254–1312)
* Adolf VI (1256–1315)
* Heinrich I (1258–1304)
* Elisabeth (suri enne 1284)
* Albrecht (1272–1281)
* Bruno
* Otto
* Mechthild
* Helvig (enne 1264 – u.1325)

1280. aasta paiku abiellus ta Montferrat' markii Bonifatius II tütre Adelheidiga (Alessinaga). See abielu jäi lastetuks.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Adolf IV** | **Holsteini krahvkoos venna Johann I**1238–1261 | Järgnev:**Holsteini jaotamine** |
| **Schaumburgi krahvkoos venna Johann I**1238–1290 | Järgnev:**Adolf VIkui Schaumburgi krahv** |
| Eelnev:**Eraldatud Holsteinist** | **Holstein-Itzehoe krahv**1261–1290 | Järgnev:**Adolf VIkui Holstein-Pinnebergi krahv** |
| Järgnev:**Gerhard IIkui Holstein-Plöni krahv** |
| Järgnev:**Heinrich Ikui Holstein-Rendsburgi krahv** |
**Mare Erik** (sünninimi **Mare Roosiväli**) (26. märts 1936 — 3. detsember 1995) oli eesti muusikaõpetaja ja kooridirigent.

Ta oli pärit muusikalembesest Tudulinnast. Ta lõpetas Tartu Muusikakooli (praegune Heino Elleri nimeline Tartu Muusikakool) koorijuhtimise eriala 1957. aastal (prof. Richard Ritsing) ja õppis lühemat aega Tallinna Konservatooriumi kaugõppes.[*viide?*]

Mare Erik oli Suure-Jaani segakoori Ilmatar dirigent alates koori taasloomisest 1959. aastal kuni 1963. aastani, koos Jaan Joandiga (dirigent kuni 1970). Töötas Suure-Jaanis ja Jõgeval muusika- ja klaveriõpetajana. J. Järv Jõgevalt: "*Õhkkond oli muusikakoolis meeldivas mõttes akadeemiline." --- Tolle aja õpetajatest meenutab ta sooja tundega veel Ilmar Läänet ja Mare Erikut, kumbagi pole enam elavate kirjas. "Mare Erik oli nagu tulesäde, selline südamlik, siiras ja naerusuine."*" Hiljem töötas ta Tartu II Lastemuusikakoolis.[*viide?*]

Mare Eriku abikaasa oli metsandustegelane Ain Erik.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  Evi Ostrak, Bruno Uustal. Kultuurihuvilised tudulinlased läbi sajandi. (13. Hansura, lk. 22-25)
2. ↑   (vaadatud 29.08.2016)
3. ↑  "Ilmatar 115. (vaadatud 28.08.2016)". Originaali arhiivikoopia seisuga 20.09.2016. Vaadatud 28.08.2016.
4. ↑  Foto: FOTIS. M. Erik klaveritundi andmas.(vaadatud 28.08.2016)
5. ↑  Vaike Käosaar. Lisaväärtus muusikakoolist.(vaadatud 28.08.2016)
**Rude** on küla (*mazciems*) Lätis Kuldīga piirkonnas Laidi vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 65 meetri kõrgusel. See jääb valla keskusest Laidist 5,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 35 ja Riiast 168 kilomeetri kaugusele.

Rude küla kujunes Rude mõisa (*Rudden*) juurde. Külas asuvad Dižstrauti muinaskalmed ehk Kalmeküngas on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.

Külas kasvav hobukastan ümbermõõduga 4,19 meetrit, saar ümbermõõduga 5,7 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,25 meetrit ning pärnad ümbermõõtudega 4,4 ja 5,24 meetrit on looduskaitse all.

* Rude mõisahooneRude mõisahoone
* Mõisahoone renoveerimineMõisahoone renoveerimine

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
3. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Laidi valla asulad |
| --- |
| 
**Laidi** **·**  Rude **·**  Sermīte **·**  Valtaiķi **·**  Vanga |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rude (Laidi vald)** |
Peet Peters 2003. aastal  
Foto: Jaan Künnap
Peet Peters 1984. aastal  
Foto: Jaan Künnap
**Peet Peters** (kodanikunimi **Peet Väinastu**; 9. juuli 1937 Tallinn – 20. aprill 2011 Moskva) on eesti päritolu Venemaa filmirežissöör-dokumentalist ja alpinist. 

Ta on alpinistina tõusnud NSV Liidu kõrgeima mäe tippu (1970) ja osalenud kuuetuhandelise mäetipu esmavallutuses (1984).

Haridus ja töökäik
------------------

Ta lõpetas Tallinna 2. keskkooli ja Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi režiiteaduskonna.

Ta on töötanud Kirgizfilmis, Kaug-Ida, Ukraina, Kuibõševi, Irkutski ja Rostovi dokumentaalfilmide stuudiotes, Populaarteaduslike Filmide Keskstuudios, Dokumentaalfilmide Keskstuudios, Kesktelevisiooni filmikoondises "Ekran".

Alpinism
--------

1967. aastal tõusis ta koos Vello Vetsi ja Andres Söödiga Pamiiris Lenini tippu.

1970. aastal tõusis ta Donetski kaevurite meeskonna koosseisus Kommunismi tippu. Tipputõus pälvis Ukraina alpinismi meistrivõistlustel hõbemedali.

1984. aastal võttis ta osa eestlaste ekspeditsioonist Pamiiri, et seal esmavallutada seni nimetu kuuetuhandeline mäetipp. 6047 m kõrguse tipu esmavallutusi tehti kolme grupiga, kolme erinevat teed mööda. Väinastu tõusis tippu kolmandas grupis 19. augustil Ivo Goldi juhtimisel. Tipp sai nimeks Tallinna mäetipp.

### Kõrgtõusud

* 1967 – Lenini mäetipp (7134 m)
* 1970 – Kommunismi mäetipp (7495 m)
* 1984 – Tallinna mäetipp (6047 m)

Tunnustus
---------

Tema spordi- ja mäefilme on auhinnatud Cortina d'Ampezzo spordifilmide festivalil ja Trento filmifestivalil.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Peet Väinastu. efis.ee
2. 1 2 3  Ülevaade Eesti alpinismi ajaloost. jkalpiklubi.ee

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Peet Peters** |

* Filmograafia. efis.ee
**Rumbula** (vanasti ka **Gaisma**) on küla (*skrajciems* ehk hajaküla) Lätis Ropaži piirkonna Stopiņi vallas. Küla asub valla lõunaosas merepinnast 15 meetri kõrgusel Riia–Daugavpilsi raudtee ja maantee A6 ääres.

Rumbula jääb nii piirkonna keskusest Ulbrokast kui ka Riia keskusest 13 kilomeetri kaugusele. Küla piirneb Riia Rumbula linnaosaga. Seal asub Rumbula raudteepeatus. Külla jäävad bussipeatused Gaismas internātpamatskola, Rožkalni ja Veldres iela.

Rumbulal puudub ühtne keskus. Asula põhjaosa on tööstuspiirkond, maantee ääres asuvad kütusefirmad ja toitlustusettevõtted. Rumbula kagupiiril asuvad väikesed aianduskooperatiivid. Rumbula idaosas asub Getliņi prügimägi, mille tipp asub 40 meetrit üle merepinna.

Külas kasvav männid ümbermõõtudega 2,55 meetrit ja 2,58 meetrit on looduskaitse all.

Aastal 2021 oli külas 473 elanikku.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑  Autotransporta direcija
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Stopiņi valla asulad |
| --- |
| 
Cekule **·**  Dreiliņi **·**  Dzidriņas **·**  Līči **·**  Rumbula **·**  Saurieši **·**  **Ulbroka** **·**  Upeslejas **·**  Vālodzes |
Schumani paraad (2008)
**Schumani paraad** on igal aastal Poola pealinna Varssavi tänavatel toimuv rongkäik, millega tähistatakse Euroopa päeva. See on mai alguses toimuvate Poola Euroopa kohtumiste viimane üritus. 

Schumani paraad toimub alates 1999. aastast reeglina 9. mail tähistatavale Euroopa päevale järgneval laupäeval. Paraadi korraldab Euroopa Liidu toetajate ja entusiastide valitsusväline ja mittepoliitiline organisatsioon Poola Robert Schumani fond koos partneritega.

Rongkäik liigub Lossiväljakul, Krakowskie Przedmieście tänaval ja Nowy Świati tänaval. Pärast rongkäigu lõppu on võimalik külastada Lossiväljakult Hooveri väljakuni ulatuvat "Euroopa küla", kus Robert Schumani fond ja teised institutsioonid teavitavad külastajaid Euroopaga seotud teemadel. On võimalik vestelda asjatundjatega ning osaleda Euroopa Liidu teemalistel võistlustel ja viktoriinidel.

Paraad propageerib Euroopa Liidu integreerimist, tutvustab sellega seotud teemaderingi ning esitleb atraktiivsel kujul eelkõige seda, mis on ühine kõigile Euroopa Liidu liikmesriikidele ja rahvastele. Paraad on populaarne Varssavi ja kogu Poola elanike ning teistest Euroopa Liidu riikidest pärit turistide hulgas. 2013. aasta paraadist võtsid osa poolakast Euroopa Komisjoni eelarvevolinik Janusz Lewandowski ning endine Poola peaminister Tadeusz Mazowiecki.

2013. aasta paraadi keskne teema oli eurole üleminek Poolas, mida küsitluste järgi enamik Poola elanikke ei poolda.

Viited
------

1. 1 2 3  Schuman’s Parade (May), en.poland.gov.pl, vaadatud 21.02.2014
2. ↑  Hello, Europe! The Schuman Parade, 12. mai 2012, vaadatud 06.04.2014.
3. 1 2  14th Schuman Parade takes place in Warsaw, 11. mai 2013, vaadatud 21.02.2014

Välislingid
-----------

* Poola Robert Schumani fond
**"Ihu ja hingega internetis: kuidas mõista sotsiaalmeediat"** on 2017. aastal Tallinna Ülikooli Kirjastuse avaldatud esimene eestikeelne raamat interneti- ja sotsiaalmeediauuringutest. Raamatu autor on Katrin Tiidenberg.

Sisu
----

Raamat selgitab võrgutehnoloogiast vahendatud inimsuhtluse ja minaloome erinevaid tahkusid sidudes originaaluurimuste andmeid rahvusvaheliste uuringute tõlgendustega. "Ihu ja hingega internetis" on mõeldud kõigile, keda huvitab inimeseks olemine tänases digitaalselt rikastatud elukeskkonnas. Raamat juhatab lugeja selgelt ja mõistetavalt läbi digielu võtmemõistete, arutledes platvormilubavuste, muutuvate kultuurinormide, visuaalse eneseväljenduse, digitaalse minaloome, online-kogukondade, digitaalse kehalisuse ning kehtivaile tavadele vastuhakkamise üle.

Ehkki sellele, kuidas ja miks inimesed sotsiaalmeediat kasutavad, ei ole võrgutehnoloogiast palistatud ja kiirelt muutuvas maailmas ajatut ja universaalset vastust, pakub autor vajaliku ülevaate viimaste aastate teemakohastest teadusuuringutest, soovitab keeruka situatsiooni mõistmiseks sobivaid analüütilisi raamistikke ning illustreerib seda kõike empiiriliste andmetega. "Ihu ja hingega internetis" on inimkeskne, sotsiaalteaduslik käsitlus võrgustatud maailmas inimeseks olemise, suhtlemise ja suhestumise kogemustest ja tulemustest.

Autor
-----

Dr. Katrin Tiidenberg on Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudi sotsiaalmeedia ja visuaalkultuuri dotsent, järeldoktorant Taanis Aarhusi Ülikooli Kommunikatsiooni ja Kultuuri instituudis ning Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige. Tema teadustöö keskendub digitaalselt rikastatud suhtluse, visuaalse eneseesitluse ja mõlemaga seotud kultuuriliste normide uurimisele.

Välislingid
-----------

* Ihu ja hingega internetis: kuidas mõista sotsiaalmeediat? Tallinna Ülikool

Meedias
* Katrin Tiidenbergi raamat kummutab sotsiaalmeedia kohta levivaid müüte, ERR
* Ihu internetis + On see tempel, vangla või lõbustuspark? Katrin Tiidenberg, Sirp
* Gutenbergist ja Zuckerbergini ehk kuidas kommunikatsioonitehnoloogiad inimest ja ühiskondi muudavad. Mihkel Kunnus. Postimees
* Lagunevas armastuses pole süüdi arvuti. Madis Jürgen. Eesti Ekspress.
* Vikerkaar loeb. Sotsiaalmeedia kasutusväärtus. Aro Velmet. Postimees.
**Liepupe** on küla (*vidējciems*) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas. Ajalooliselt jäi asula Liepupe kihelkonda.

Küla nimi on tekkinud Liepupe jõe vana liivikeelse nime *Pernigele* (moonutus sõnadest pārn — pärn, joug — jõgi), tähendades läti keeles samuti Pärnajõge. XVII sajandil hakkas Liepupet läbima Tallinna–Pärnu–Riia postimaantee vana trass, seal oli ka hobupostijaam. XVIII sajandi lõpus postijaam suleti ja avati postimaantee uus trass. Nüüdisaegne asula on endisaegse Liepupe mõisa (Pernigal) keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.

Liepupes on raamatukogu. Seal asub Liepupe bussipeatus.

Külas kasvavad Armastuse tamm (kõrgus 23 m) ja Liepupe tamm (ümbermõõt 4.1 m) on looduskaitse all. Liepupe mõisakompleks, sealsed park ja eluhoone ning eluhoone kaheksa toa laed, fassaadi dekoratiivsed reljeefid ja uksed, suur moonakamaja ja tõllakuur on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.

Aastal 2013 oli külas 367 elanikku, aastal 2017 oli elanikke 326.

Liepupe kirik jääb Jelgavkrasti külla.

Vaata ka
--------

* Liepupe kihelkond
* Liepupe mõis (Pernigel)

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Salacgrīvas novads
3. ↑
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
6. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts

| * v
* r
Liepupe valla asulad |
| --- |
| 
Augštūja **·**  Dunte **·**  Duntes skola **·**  Jelgavkrasti **·**  Kumpani **·**  Ķurmrags **·**  Lembuži **·**  Liepupe **·**  Melbārži **·**  Mētagmuiža **·**  **Mustkalni** **·**  Porkas **·**  Prinkas **·**  Zaķi **·**  Tūja **·**  Tūjasmuiža |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Liepupe** |
**Füüsikaline suurus** on füüsikalise objekti mõõdetav omadus või olek, mida saab matemaatiliselt tõlgendada suurusena ning mis võimaldab antud objekti tähise ja mõõtühiku abil arvuliselt kirjeldada. Näiteks mõõtes mingi keha massiks 13 kg on 13 füüsikalise suuruse – massi – arvväärtus ja kg mõõtühik, milles massi mõõdeti.

Füüsikalised suurused on näiteks skalaarsed suurused, vektorsuurused või üldiselt tensorsuurused.

Suurust väljendatakse selle arvväärtuse ja mõõtühiku korrutisena. Kuigi mõõtmisel saadakse suuruste väärtuseks alati ratsionaalarvud, vaadeldakse füüsikateooriates suurusi tavaliselt reaalarvulistena.

Ühikud ja dimensioonid
----------------------

### Ühikud

 *Pikemalt artiklis Mõõtühik*
Üldiselt eelistatakse ja eeldatakse tänapäeval SI-süsteemi ühikute kasutamist nende laialt levinud rakendatavuse ja hõlpsa kasutuse tõttu.

### Dimensioonid

 *Pikemalt artiklis Dimensionaalanalüüs*
Dimensiooni mõiste füüsikas võttis esimesena kasutusele Joseph Fourier 1822. aastal. Tava kohaselt rühmitatakse füüsikalised suurused dimensioonide alusel vastavalt põhisuurustele, millel igaühel on oma dimensioon.

Põhisuurused
------------

 *Pikemalt artiklis Rahvusvaheline suuruste süsteem*
Põhisuurusteks on suurused mis on looduses eristatavad ja mida ei saa avaldada läbi teiste suuruste. Seega saab kõiki teisi suurusi esitada erinevate põhisuuruste kombinatsioonidena. Seitse põhisuurust on loetletud Rahvusvahelises suuruste süsteemis (ISQ) ja neile vastavad SI-süsteemi ühikud.

Vaata ka
--------

* Rahvusvaheline suuruste süsteem
* Füüsikaliste suuruste loend
* Dimensioonita suurus
* Füüsikaline konstant

Viited
------

1. ↑  Fourier, Joseph. *Théorie analytique de la chaleur*, Firmin Didot, Paris, 1822. (In this book, Fourier introduces the concept of *physical dimensions* for the physical quantities.)
**Lizdēni** on küla (*vidējciems*) Lätis Valmiera piirkonnas Rencēni vallas. Külast voolab läbi Buļļupe.

Külast läheb läbi maantee V231. Seal on Lizdēni bussipeatus. Külas on raamatukogu.

Küla asub endise Lizdēni mõisa alal. 1907. aastal rõngastas sealne mõisnik Harald von Loudon seal sinikael-pardi; tegemist oli esimese lindude rõngastamisega toonase Venemaa aladel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.

Looduskaitse all on Lizdēni pärn ümbermõõduga 6,88 meetrit, Lizdēni allee lehis ümbermõõduga 3,12 ja kõrgusega 27 meetrit ning Lizdēni lehiseallee.

2015. aastal oli külas 207 elanikku, 2021. aastal 190.

Viited
------

1. ↑  Läti Ruumiandmete Agentuur
2. ↑  Autotransporta direcija
3. ↑
4. ↑  Latvijas Universitāte
5. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
6. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Rencēni valla asulad |
| --- |
| 
Baloži **·**  Buka **·**  Lizdēni **·**  **Rencēni** **·**  Rencēnmuiža  **·**  Sauļi **·**  Sauļi |
**Saule** (vanasti ka **Lauku Jaunāmuiža** või **Jaunlauki**) on küla (*vidējciems*) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas. 

Küla asub merepinnast 95 meetri kõrgusel valla keskosas. Saule jääb vallakeskusest Jaunpilsist 5 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusele.

Küla kujunes endise Lauku Jaunāmuiža karjamõisa (*Neuhof*) keskuse juurde. Nõukogude perioodi algusaastatel asus seal Saule kolhoosi keskasula, hiljem kolhoosi *Dzirkstele* osakonnakeskus. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.

Külas asub Saules centrsi bussipeatus..

Külas kasvav hõberemmelgas ümbermõõduga 6.34 m on looduskaitse all.

Aastal 2014 oli külas 159 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 55, aastal 2020 aga 57.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 404. lk. ISBN 9984-00-412-0.
3. ↑  IS Mantojums
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS

| * v
* r
Jaunpilsi valla asulad |
| --- |
| 
Brandavas **·**  **Jaunpils** **·**  Jaunsēži **·**  Josti **·**  Jurģi **·**  Leveste **·**  Saule **·**  Strutele **·**  Struteles muiža **·**  Veclauki |