recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Aare-Heino Raig** (sündinud 11. oktoobril 1948 Vastse-Kuuste vallas Tartumaal) on eesti jurist.

Elulugu
-------

Lõpetas 1967 Tartu 5. Keskkooli ja 1974 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastatel 1983–1987 õppis Tartu ülikooli kaugõppe aspirantuuris; kaitses 1988. aastal Moskvas Üleliidulises Nõukogude Seadusandluse Teadusliku Uurimise Instituudis õiguskandidaadi kraadi väitekirjaga "Правосубьективность и договорные отношения районного агропромышленного обьединения и его участников". Oli aastatel 1974–1975 Tartu Õigusnõuandla stažöör, 1975–1986 Paide Õigusnõuandla advokaat, 1986–1990 Tartu ülikool tsiviilõiguse ja -protsessi kateedri vanemõpetaja, 1990. aastal täiendas end Hamburgis advokaadibüroos Röhreke, Boye, Reme, von Werder, 1992. aastast advokaadipraksis tsiviilõiguse alal, aastast 1994 tegutseb advokaadibüroo pidajana ja vandeadvokaadina OÜ-s Aare Raigi Advokaadibüroo.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: juriidiliste isikute ja nende lepinguliste suhetega seonduvad üldteoreetilised probleemid. Üle 10 teaduspublikatsiooni.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Publikatsioone
--------------

* Rajooni agrotööstuskoondis kui juriidiline isik. // Nõukogude Õigus (1986) 6
* Rajooni agrotööstuskoondis ja lepingusuhted. // Nõukogude Õigus (1987) 2
* Die AG nach dem Recht Estlands und der UdSSR im Vergleich zur deutschen AG (kaasautor A. von Samson-Himmelstjerna). // Recht der internationalen Wirtschaft (1991) 2.

*Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Thorbjørn Jagland** (sünninimi **Thorbjørn Johansen** 5. novembril 1950 Drammenis) on Norra poliitik, endine Euroopa Nõukogu peasekretär.

Tema isa Helge oli keevitaja, ema Ingrid oli kokk. Ta abiellus 1975 ajakirjaniku Hanne Grofjordiga. Neil on kaks poega, Anders (sündis 1978) ja Henrik (sündis 1986). Nad elavad Drammeni lähedal Lieris.

16-aastaselt, 1966 astus ta Tööliste Noorsooliidu Lieri osakonda. 1969 lõpetas ta keskkooli ja 1975 Oslo ülikooli kraadiga majandusteaduse alal. 1973 valiti ta Buskerudi maakonna kohalikku omavalitsusse.

Alates 1981 töötas ta Norra Töölispartei sekretärina. 1986 sai ta peasekretäri kohusetäitjaks ja 1987 peasekretäriks. Ühtlasi oli ta alates 1986. aastast erakonna väliskomisjoni esimees. Mõlemat ametikohta pidas ta kuni 1992. aastani, mil ta valiti kauaaegse parteijuhi Gro Harlem Brundtlandi asemele Norra Töölispartei esimeheks. Sel ametikohal oli ta 2002. aastani.

Thorbjørn Jagland
Thorbjørn Jagland valiti 1993. aastal Stortingi liikmeks ja on pärast seda kolm korda tagasi valitud. Ta oli Norra peaminister 25. oktoobrist 1996 kuni 17. oktoobrini 1997 ja välisminister 17. märtsist 2000 kuni 19. oktoobrini 2001. Aastal 2005 valiti ta parlamendi esimeheks.

Alates veebruarist 2009 on ta Nobeli rahuauhinda välja andva Norra Nobeli komitee esimees.

29. septembril 2009 valis Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee Thorbjørn Jaglandi Euroopa Nõukogu peasekretäriks, ta oli ametis 1. oktoobrist 2009 kuni 18. septembrini 2019.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Gro Harlem Brundtland** | **Norra peaminister**1996–1997 | Järgnev**Kjell Magne Bondevik** |
**Õhupüstol** on püstoli kujuga suruõhuga toimiv õhkrelv, mida saab liigitada kolme rühma: CO2 relvad, suruõhurelvad ja vedruga relvad.

Suruõhupüstol
-------------

 Benelli 
Suruõhurelvad on pigem sportlaskmiseks ning nende väljalaskekiirus ning kineetiline energia on suurem. Suruõhurelvade hinnad on sadades eurodes ning need kasutavad ligikaudu 200 baari surve jaoks mõeldud täispumbatavaid balloone. Suruõhurelvadel on ka hästi disainitud sihikud, mis tõstavad relvade täpsust.

 4,5 mm kuul märklehte lasmiseks 
 erinevaid õhkrelvade kuule, nt teravatipulised on mõeldud näriliste laskmiseks

Süsihappegaasipüstol
--------------------

CO2 relv
Töötavad 12 g CO2 kapsli jõul ning tulistavad enamasti 4,5 mm ümaraid teras- või tinakuule. Väljalaskekiirused jäävad 90–130 m/s vahemikku, kuid on ka erandeid. CO2 relvad on koduõues märki laskmiseks või enesekaitseks.[*viide?*]

Vedru laadimisegaga õhupüstol
-----------------------------

 õhupüstol IŽ Baikal (ИЖ-55М) lahtimurtuna 
Vedruga relvad on kõige odavamad. Nende väljalaskekiirus on võrreldav CO2 relvadega, kuid relvad on ebatäpsemad. Enamik vedruga õhupüstoleid on ühelasulised (eelkõige vanemat tüüpi) ja nende laadimiseks tuleb püstolitoru pärast igat lasku alla murda ning kuul otse rauda sisestada. Mitmelasulised on samas viimastel aastatel[*millal?*] järjest rohkem levinud. Vedruga relvad on mõeldud märklauda tulistamiseks ja algajatele harjutamiseks.

Märkleht
--------

 10 m õhupüstoli märkleht

Viited
------


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Õhupüstol** |
Thorbjörn Fälldin
**Nils Olof Thorbjörn Fälldin** (24. aprill 1926 Hogsjö, Västernorrlandi lään – 23. juuli 2016 Hogsjö, Västernorrlandi lään) oli Rootsi poliitik, Rootsi peaminister 1976–1978 ja 1979–1982, Keskpartei juht aastatel 1971–1985. 

Kui ta sai 1976. aastal Rootsi peaministriks, oli ta esimene parem- ja keskjõudude bloki (tollal) suurimast parteist pärit valitsusjuht. Keskpartei sai sama aasta valimisel üldtulemuselt teise koha, kogudes 24,08% häältest ja 86 kohta 349-st.

Thorbjörn Fälldin kasvas üles talupidajate perekonnas Ångermanlandis ja hakkas ise talupidajaks. Poliitikaga hakkas tegelema 1940. aastatel. 

Ta valiti 1958 parlamendiliikmeks: Riksdagi koosseisu kuulus ta esmalt 1964. aastani ja siis uuesti aastatel 1967–1986.

Võisteldes Keskpartei juhi koha pärast Johannes Antonssoniga, sai ta 1969 Keskpartei aseesimeheks. 1971 tõusis ta erakonna esimeheks, edestades sisevalimistel Gunnar Hedlundit.

Aastal 1973 soovitas ta Keskpartei ja Liberaalse Rahvapartei ühinemist suureks poliitiliseks keskjõuks, mis jäi ära Keskpartei liikmete enamiku vastuseisu tõttu.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Olof Palme** | **Rootsi peaminister**1976–1978 | Järgnev**Ola Ullsten** |
| Eelnev**Ola Ullsten** | **Rootsi peaminister**1979–1982 | Järgnev**Olof Palme** |
Sikorsky X-wing
**Õhusõiduk** (ka *lennuaparaat*) on seade, mis võimaldab õhus püsida ja lennata. Õhusõiduk püsib õhus liikumisel tekkiva aerodünaamilise tõstejõu, reaktiivjõu või aerostaatilise üleslükkejõu mõjul. 

*Aerodünaamiline tõstejõud*: Kuna õhk on voolamisel võlvja profiiliga tiiva esiservast tagaserva poole erinevate teepikkuste tõttu sunnitud tiiva ülapinna kohal liikuma kiiremini kui kandepinna all, siis selliste voolamiskiiruste erinevuse tõttu tekib tiiva ülapinna kohal madalam õhurõhk kui tiiva-alusel pinnal.
Rõhkude erinevuse tõttu tiiva üla- ja alapinna vahel tekib tõstejõud. Bernoulli seadus.

*Aerostaatiline tõstejõud*: Õhust väiksema tihedusega gaasiga täidetud ruumile mõjub üleslükkejõud, mis võrdub selle gaasi poolt väljatõrjutud õhu hulgaga.

Vaata ka
--------

 Reaktiivranits (*jetpack*) 
* Archimedese seadus
* Mehitamata õhusõiduk
* Lennundus
* Elektriline õhusõiduk
* Autožiiro
* Linnuk

Viited
------

1. ↑  *Õhusõiduk* on Lennundusseadusega normeeritud termin.

Välislingid
-----------

* Lennundusseadus
Thornton Wilder mängimas oma näidendis "The Skin of Our Teeth" (Carl Van Vechteni foto, 18. august 1948)
**Thornton Niven Wilder** (17. aprill 1897 Madison, Wisconsin – 7. detsember 1975 Hamden, Connecticut) oli Ameerika Ühendriikide näite- ja romaanikirjanik. Ta võitis kolm Pulitzeri preemiat – 1927. aastal romaani "The Bridge of San Luis Rey" eest, 1938. aastal näidendi "Our Town" eest ja 1942. aastal näidendi "The Skin of Our Teeth" eest.

Elukäik
-------

Thornton Wilder lapsena koos kahe õe ja isa Amosega perekonna suvilas Maple Bluffis Wisconsinis (1900).
Thornton Wilderi isa oli USA ajalehetoimetaja ja diplomaat Amos Parker Wilder, tema ema oli Isabella Niven Wilder. Pereisa siirdus 1906. aastal Hiinasse, olles Ameerika Ühendriikide peakonsuliks algul Hongkongis, seejärel Shanghais.

Tunnustus
---------

* 1928 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

Eesti keeles ilmunud teoseid
----------------------------

* Romaan "San Luis Rey sild" ("The Bridge of San Luis Rey", tõlkinud Enn Soosaar; Loomingu Raamatukogu 7/8, 1975)
* Romaan "Märtsi iidid" ("Ides of March", tõlkinud Henno Rajandi; Tallinn: Eesti Raamat, 1983)
* Romaan "Theophilus North" (tõlkinud Victoria Traat; Tallinn: Kuldsulg, 1995)

Viited
------

1. ↑  Charles Isherwood, "A Life Captured With Luster Left Intact", New York Times, 31. oktoober 2012, C1 (vaadatud 1. novembril 2012)
2. ↑  Enn Soosaar, "Thornton Wilder (1897–1975)." Raamatus: Thornton Wilder, "Märtsi iidid", Tallinn: Eesti Raamat, 1983, lk. 272.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Thornton Wilder** |

* Thornton Wilder Family
* Thornton Wilder Society
**Eesti Rahvuspartei** (ERP) oli kavandatud linnavendade organisatsioon Eestis aastatel 1969–1970. 

Idee autor oli Villu Saarts (1942–2008). 1965. aastal karistati teda kolmeaastase vabadusekaotusega, mille ta kandis Tallinnas asunud üldrežiimiga vangilaagris. Seal leidis Saarts poliitilise mõttekaaslase Raivo Mõttuse (sündinud 1944). Vabanedes kavatsesid nad moodustada organisatsiooni nimetusega *Eesti Rahvuspartei*. 1968. aastal vabastati nad mõlemad vangilaagrist. Kuna Mõttus viibis administratiivjärelevalve all, said nad sidet pidada üksnes kirja teel. Konspiratsiooni huvides kasutati varjunimesid. Villu Saarts: "Teeme nii, et nüüdsest peale oled Sina Müller ja mina Kroon. Oma õiged nimed jätame teiste ees saladusse." Saarts võttis endale varjunimeks V. Kroon ja auastmeks kindralmajori, Mõttuse varjunimeks sai R. Müller ja auastmeks ooberst. Villu Saarts: "Sul on õigus oma meestele auastmeid jagada kuni kapteni aukraadini (kapten kaasaarvatud). Vanemohvitserid nimetan ametisse mina."

Eesti Rahvuspartei põhikiri algas sõnadega: "ERP on organiseeritud 1. III 1969 kindralmajor V. Krooni poolt." Partei eesmärgiks seati relvastatud ülestõusu organiseerimine Eesti vabastamiseks võõramaisest ikkest ja iseseisva Eesti riigi loomine. Eesti Rahvuspartei oli põhikirja kohaselt illegaalne partei, kus kehtis sõjaväeline kord. Partei üldjuht oli kindralmajor V. Kroon. Käskkirjaga nr 3 3. märtsist 1969 nimetas kindralmajor V. Kroon ERP Tallinna osakonna juhiks ooberst R. Mülleri.

Partei tegevus piirdus kirjavahetusega Saartsi ja Mõttuse vahel, kuni viimase mobiliseerimiseni Nõukogude armeesse detsembris 1969.

3. augustil 1970 arreteeris KGB Villu Saartsi ning tema ja Mõttuse vastu algatati kriminaalasi. Raivo Mõttuse elukoha läbiotsimisel Tallinnas aadressil Taara tänav 21a leiti palju partei materjale ning Saartsi ja Mõttuse kirjavahetus. Kirjavahetus koosnes peamiselt Saartsi juhenditest Mõttusele. Selle alusel mõisteti Villu Saarts 24. novembril 1970 neljaks aastaks ja kuueks kuuks vangilaagrisse. Raivo Mõttus vabastati kriminaalvastutusest puhtsüdamliku ülestunnistuse ja teenimise tõttu Nõukogude armees.

Viktor Niitsoo: *...Villu Saartsi moodustatud* Eesti Rahvuspartei *(ERP) juhtum tundub olevat tšekistide poolt kunstlikult kokkuseatud kriminaalasi. Tegelikult ei olnud mingit organisatsiooni ega vaenutegevust, mis oleks mahtunud nõukogudevastase organisatsiooni ja propaganda paragrahvi raamidesse. Ilmselt oli Eesti NSV KGB juhtidele vajalik näidata aktiivsust Moskva ülemuste silmis, et sel viisil õigustada oma olemasolu vajalikkust ja koosseisude suurust.*

Viited
------

1. ↑  Viktor Niitsoo. *Vastupanu 1955–1975*. Lk 70

Kirjandus
---------

* Viktor Niitsoo. *Vastupanu 1955–1985*. Tartu Ülikooli Kirjastus, Tartu 1997. Lk 68–72.
**Hüdroksiidid** on keemilised ained, mis annavad lahusesse hüdroksiidioone. Hüdroksiidid koosnevad metallioonidest ja hüdroksiidioonidest (OH-).

Hüdroksiide liigitatakse vees lahustuvuse järgi:

1. vees lahustuvad hüdroksiidid e. leelised – aktiivsete (I alarühma ehk leelismetallide ja II alarühma kaltsiumist allpool asuvate elementide ehk leelismuldmetallide hüdroksiidid)
2. vees lahustumatud hüdroksiidid (nõrgad alused) – enamiku metallide hüdroksiidid

Vees lahustuvate aluste elektrolüütiline dissotsiatsioon toimub astmeliselt:

* Ca(OH)2 = CaOH+ + OH- = (Ca2+ + 2OH-)

Leelisi võib saada oksiidide reageerimisel veega:

* Na2O + H2O = 2NaOH

Rasklahustuvate aluste saamiseks käsitletakse soola lahuseid leelistega:

* CuSO4 + 2NaOH = Cu(OH)2sade + Na2SO4

Alused (välja arvatud KOH, NaOH) lagunevad kuumutamisel vastavaks aluseliseks oksiidiks ja veeks:

* Ca(OH)2 = CaO + H2O
* Cu(OH)2 = CuO + H2O
* 2CuOH = Cu2O + H2O

Aluste reageerimisel happeliste oksiididega ja hapetega tekivad sool ja vesi:

* Ca(OH)2 + CO2 = CaCO3 + H2O

Amfoteersed hüdroksiidid reageerivad nii hapete kui ka alustega:

* Al(OH)3 + 3HCl = AlCl3 + 3H2O
* Al(OH)3 + NaOH = Na(Al(OH)4)

Viited
------

* H. Karik. "Üldine keemia". Tallinn: Valgus, 1984
**Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei** (lühend **ERSP**) oli 2009. aasta augustis taasasustatud rahvuslik organisatsioon, mis sama aasta novembris võttis vastu ka loodava erakonna põhikirja. 

Väidetavalt oli ERSP 1988. aastal moodustatud esimese Nõukogude aegse samanimelise rahvusliku partei õigusjärglane.[*viide?*]

Liikumise algatas oli endine vabadusvõitleja ja poliitvang Tiit Madisson, kelle eestvedamisel kujunes organisatsiooni loosungiks hüüdlause "Võtame Eesti tagasi!".

Ajalugu
-------

Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (lühend ERSP) oli esimene Eestimaa Kommunistlikust Parteist sõltumatu erakond Eestis pärast Nõukogude okupatsiooni algust ja esimene sõltumatu erakond kogu Nõukogude Liidus selle loomisest alates. Erakond tegutses aastatel 1988–1995.

ERSP programmiline eesmärk oli Eesti Vabariigi taastamine. Tollalgi oli partei üks peategelasi liikumist 2009. aastal taastada püüdnud Tiit Madisson.

Taastamiskatse
--------------

ERSP taasasutati 2009. aasta suve lõpul. Liikumise algataja Tiit Madisson korraldas 23. augustil Hirvepargis meeleavalduse, mille käigus anti avalikult teada liikumise taastamisest. Madissoni sõnul pidi meeleavaldusest saama Eesti poliitikas pöördepunkt, nagu seda oli 1987. aastal korraldatud Hirvepargi meeleavaldus.
Organisatsioon alustas samal päeval ka allkirjade kogumise kampaaniat, millega taotleti muuhulgas Eesti Vabariigi põhiseaduse muutmist.

ERSP seadis endale eesmärgiks esineda edukalt 2011. aasta Riigikogu valimistel ning propageerida rahvuslust kogu Eestis, kuid erakonda ei registreeritud.

Juulis 2011 registreeris Patendiamet Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei kaubamärgi Isamaa ja Res Publica Liidu nimele.

Viited
------

1. ↑  "Patendiamet: IRL sai ERSP kaubamärgi endale". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuli 2011. Vaadatud 29. novembril 2011.

Välislingid
-----------

* ERSP ametlik koduleht (ei tööta)
* Eve Pärnaste: "ERSP taasloomine on ebaseaduslik ja solvav!" Õhtuleht, 7. november 2009
* "Kas taasloodavast ERSPst saab uus natsipartei?" - Õhtuleht, 19.08.2009.
**Dalbergia** (*Dalbergia*) on puittaimede perekond liblikõieliste sugukonnast.

Perekonda kuulub mitusada puu-, põõsa- ja ronitaimeliiki Lõuna- ja Kesk-Ameerikas, Aafrikas, Madagaskaril ning Lõuna-Aasias.

Liike
-----

* *Dalbergia baroni*
* *Dalbergia brownei*
* *Dalbergia cearensis* – kuningdalbergia
* *Dalbergia cochinchinensis*
* *Dalbergia decipularis*
* *Dalbergia ecastaphyllum*
* *Dalbergia latifolia* – laialehine dalbergia ehk india roosipuu
* *Dalbergia melanoxylon* – must dalbergia
* *Dalbergia monetaria*
* *Dalbergia nigra* – brasiilia dalbergia
* *Dalbergia palescrito*
* *Dalbergia retusa* – kokobolo dalbergia
* *Dalbergia sissoo* – sissudalbergia
* *Dalbergia spruceana* – para-dalbergia
* *Dalbergia stevensonii* – Stevensoni dalbergia
* *Dalbergia tonkinensis*
* *Dalbergia tucarensis*
* *Dalbergia variabilis* – kirju dalbergia

Kirjeldus ja kasutamine
-----------------------

Dalbergia perekonda kuulub palju puuliike, millest saadakse väärispuitu. Dalbergia puitu on nimetatud **palisandriks**.

Paljude liikide puidu lõhn meenutab roosi lõhna, seetõttu on neid nimetatud ka roosipuudeks. Lülipuit on punakas või pruun, tumedamate vöötidega. Lülipuit on kõva ja tihe (tihedus 700–1000 kg/m³). Maltspuit on hele, mõnikord hallikas, ja suhteliselt väheväärtuslik.

Dalbergia puit kipub kuivades kergesti lõhenema, seetõttu tuleb teda kuivatada aeglaselt. Töötlemiseks vajatakse väga teravaid lõikeriistu.

Dalbergia puidust valmistatakse muu hulgas dekoratiivesemeid, parketti, luksusmööblit ja muusikainstrumente. Tänapäeval kasutatakse peamiselt dalbergia spooni.

CITES keelab brasiilia dalbergiaga kauplemise.

Pilte
-----

* Brasiilia dalbergia puitBrasiilia dalbergia puit
* Laialehise dalbergia puitLaialehise dalbergia puit
Landsati satelliidifoto NASA-lt
**Wisła laht** (poola *Zalew Wiślany*, vene *Калининградский залив*, Kaliningradskij Zaliv; leedu keeles kutsutakse lahte kas *Aismarės* või *Aistmarės*) on Läänemere lõunasopis asuv riimveeline laht, mis on laguunne ehk madal, loodeteta ja poolsuletud. Wisła jõesuust lähtub üksikuid harusid lahte, milleks on peamiselt Nogat ja Szkarpawa, lisaks suubuvad sinna Elblągi jõgi ja Pasłęka jõgi. Kaliningradi oblastis on põhiliseks sissevooluks Pregolja jõgi, mis suubub läbi Kaliningradi. Avamerest on laht täies ulatuses eraldatud umbes 65-kilomeetri pikkuse ja võrdlemisi kitsa luitelise Wisła maasäärega. Gdański lahte pääses laevatades enne 2022. aastat vaid läbi Baltiiski väina.

Poliitiliselt jaotub Wisła laht kaheks: põhjapoolne osa kuulub Venemaale ja lõunapoolne osa Poolale.

Sügavus
-------

Laht on üsna madal, keskmise sügavusega 2,7 m, suurimaks sügavuseks peetakse 5 m.

Kaasaeg
-------

Skowronki küla lähedale, umbes 5 km kaugusele mandrist, rajati Wisła maasääre kanal aastail 2019–2022. Hetkel rajatakse kanalist ligi 5 km kaugusele kagusse täiusliku ellipsi kujuga Estia tehissaart (1932 m pikkust ja 1192 m laiust), mis on orientiirilt kagu-loodesuunaline ja saanud nime aestidelt. Poola peab kogu piirkonda 33 632 hektaril ka tähtsaks linnualaks (PL029).

Viited
------

1. ↑  "Vistula Lagoon". *BirdLife International* (2023)

Vaata ka
--------

* Kura laht

Välislingid
-----------

 Wisła laht – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Wisemani postkontor 1995. aastal. Hoone on aastate jooksul silmnähtavalt maasse vajunud.
**Wiseman** on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (*census-designated place*) USA-s Alaska osariigis Yukon-Koyukuki rahvaloenduspiirkonnas (*Yukon-Koyukuk Census Area*). Wiseman paikneb Middle Fork Koyukuki jõe juures Brooksi ahelikus 360 meetri kõrgusel merepinnast. Wiseman asub põhja pool põhjapolaarjoont.

Wisemani rajasid 1910. aastatel kullakaevurid, kes saabusid sinna Slate Creeki asulast (tänapäeva Coldfoot).

USA keskkonnaaktivist ja kirjanik Bob Marshall on oma teoses "Arctic Village" kirjeldanud aega, kui ta 1930. aastatel viibis selles asulas 15 kuud. Marshall on teoses Koyukuki jõe piirkonda nimetanud "kõige rõõmsamaks tsivilisatsiooniks, mida ta teab".

2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas asulas 14 inimest. 2000. aastal oli elanikke 21.

Wisemanis valitseb mandriline lähisarktiline kliima. Kõige soojemad kuud on juuni ja juuli, kui kõrgeim keskmine õhutemperatuur ulatub 21 ºC-ni, ning kõige külmem kuu on jaanuar, mil madalaim keskmine temperatuur langeb alla –29 ºC. Lumesadu ei esine ainult suvekuudel.

Talviti võib näha virmalisi.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  About Wiseman. channel.nationalgeographic.com. Vaadatud 9.12.2016

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Wiseman** |

* "Tõelise kullakaevandaja jälgedes". Eesti Ekspress. 24. august 2006
* "Argipäev arktilises külas". tarbija24.postimees.ee. 1. juuni 2007
* Pilte Wisemanist
**Lubjakivialpid** (saksa: *Kalkalpen*) on Alpide mäestikesüsteem Kesk-Euroopas.

Neil on majanduslik tähtsus, sealhulgas vesikonna joogiveeallikas. Seal on palju ligipääsetavaid speleoteem- ja jääkoopaid.

Geograafia
----------

Need on umbes 600 km pikad. Kaks peamist rühma, Põhja- ja Lõuna-, kulgevad paralleelselt peamiste Austria Kesk-Alpide (tuntud ka kui Kesk-Ida-Alpid) mäestikega, sellest põhjas ja lõunas. Koos Austria Kesk-Alpidega moodustavad Lubjakivialpid Ida-Alpide kõige läänepoolsema osa.

Lubjakivialpide mäeprofiilid on väga mitmekesised ning ulatuvad sakilistest tippudest ja püstloodis kaljuseintest kõrglavamaade ja ulatuslike karstimoodustisteni.

### Rühmad

Arvukad Lubjakivialpide mäestikud on kolmes mäerühmas:

* Põhja-Lubjakivialpid on Austrias ja Saksamaal Baieris. Sinna kuuluvad: Allgäu Alpid, Berchtesgadeni Alpid, Chiemgau Alpid, Ennstali Alpid, Salzburgi Kiltkivialpid, Türnitzi Alpid, Wienerwaldi eelmäestik, Ybbstali Alpid
* Lõuna-Lubjakivialpid on Austrias, Põhja-Itaalias, Sloveenias ja Šveitsis. Sinna kuuluvad: Dolomiidid, Karni Alpid, Julia Alpid, Ortleri Alpid ja Vitsentiini Alpid.
* Lääne-Lubjakivialpid on Austrias, Itaalias ja Šveitsis. Sinna kuuluvad: Albula Alpid, Bergamo Alpid, Livigno Alpid, Oberhalbsteini Alpid, Plessuri Alpid ja Reetia Alpid.

Lubjakivialpid moodustavad Alpiklubi Ida-Alpide klassifikatsioonis kolm neljast peamisest piirkonnast. Siiski ei kasutata neid kavandatud SOIUSA klassifikatsioonisüsteemis.

Geoloogia
---------

Lubjakivialpid koosnevad kergematest ja poorsematest kivimitest. Lisaks lubjakivile on seal ka dolokivi, merglit ja liivakivi. Erinevalt Kesk-Alpidest, mis koosnevad peamiselt kristallilistest kivimitest (graniit ja gneiss) või kiltkivist.

Vaata ka
--------

* Lubjakivialpide rahvuspark
* Mäerühmade loend Ida-Alpide Alpiklubi klassifikatsioonis
* SOIUSA kavandatud klassifikatsioonisüsteem
**Ehte tänav** on tänav Haapsalus.

Vaade Ehte tänavale
Ehte tänav 14, Haapsalu Linna Algkool
Tänav algab Lossiplatsilt ja Rootsiturust möödudes suundub loodesse. Peatselt pärast algust ületab tänav ringristmiku Karja tänavaga, millest edasi kulgeb ühesuunalisena (sõidusuund Lossiplatsi suunas). Ehte tänav ristub veel Mängu ja F. J. Wiedemanni tänavaga ning lõpeb Suur-Lossi tänavaga ristudes.

Tänaval asub Ehte bussipeatus.

Tänav sai Ehte tänava nime 1924, tänav on kandnud ka nimetusi Johannes Lauristini tänav; Turu tänav; *Marktstraße; Rüststraße; Бронная ул.*.

Hoonestus
---------

Ehte tänav 5 asus pagar Paul Dietrichi kohvik.

Ehte tänav 7 hoone kuulus 1787-1792 Haapsalu postmeister Gottfried Carger`ile, hiljem Napoleoni armee endisele sõdurile ning hilisemale Haapsalu hõbesepale aastatel 1818-1862. Algselt 18. sajandil ehitatud elamu lammutati 1990ndatel ning rekonstrueeriti täielikult.

Ehte tänav 9 hoone ehitati Eesti kaitseväe Lääne-Saare Sõjaväeringkonna staabihooneks 1938. aastal, tänapäeval Haapsalu teine riigimaja.

Galerii
-------

* Karja tänava ja Ehte tänava ristmikKarja tänava ja Ehte tänava ristmik
* Karja tänava ja Ehte tänava ristmikKarja tänava ja Ehte tänava ristmik
* Ehte tänav 7Ehte tänav 7
* Ehte tänav 9, Haapsalu teine riigimajaEhte tänav 9, Haapsalu teine riigimaja

Viited
------

1. ↑  Ehte tn, www.eki.ee
2. ↑  Adressbuch der Revalischen Statthalterschaft: vom Jahre 1787, Vom Jahre 1737, seite 43

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ehte tänav (Haapsalu)** |
**Hugo Schütz** (ka **Hugo Schüts**; 23. mai 1900 Tähtvere vald – 26. oktoober 1969 Tallinn) oli eesti viiuldaja.

Ta õppis viiulit aastatel 1912–1918 Tartus Aleksander Mahkatsi juures. Aastatel 1918–1919 õppis ta Petrogradi konservatooriumis (Ovanes Nalbandjani viiuliklassis) ning lõpetas aastal 1928 Tallinna Konservatooriumi (Sofia Lemba klassis). Ta täiendas end aastatel 1936 ja 1939 Pariisis Jules Boucherit' juures.

Ta mängis aastatel 1916 ja 1919–1920 Vanemuise orkestris; 1926–1929 oli ta Raadio Ringhäälingu muusikajuht ja selle ansambli esiviiuldaja. Aastatel 1929–1969 oli ta Estonia orkestri kontsertmeister. Lisaks oli ta aastatel 1945–1947 Tallinna Õpetajate Seminari ja seejärel aastast 1947 kuni surmani Tallinna Õpetajate Instituudi (hilisema nimetusega Tallinna Pedagoogilise Instituudi) õppejõud.

Tunnustus
---------

* 1957 – Eesti NSV teeneline kunstnik

Isiklikku
---------

Tema tütar oli viiuldaja Juta Aasmets (1940–1979), poeg oli viiuldaja Juhan Schütz (1947–2012); onupoeg oli luuletaja Juhan Sütiste.
Automaatne käte sanitar ostukeskuses
Käte sanitari kasutamine
**Käte sanitar** või **käte antiseptik** on käte desinfitseerimisvahend, et täiendada või asendada kätepesu vee ja seebiga, ennetamaks bakterite ja viiruste levikut käte kaudu ning tagada üldine käte hügieen. Käte sanitari peamisteks toimeaineteks on etanool ja isopropüülalkohol (isopropanool). Abiainetena kasutatakse glütseriini, e-vitamiini ja õlisid, et kaitsta käe nahka ning jätta see pehmeks.

Etanooli baasil käte sanitarid on mõeldud mitmesuguste bakterite ja viiruste leviku vältimiseks. Tooted on saadaval vedelikuna, vahuna, pihustina, geelina. Alkoholi sisaldus toodetes varieerub 60% ja 85% vahel. Levinuim etanoolisisaldus on 62%. Tõestatult püsiv antiseptiline toime on vähemalt 60% etanoolisisaldusega käte sanitaril.

Kasutamine
----------

Käte sanitari kasutatakse enamasti juhul, kui on vaja käsi puhastada, aga vett ja seepi ei ole võimalik kasutada. Käte sanitari kasutamiseks ei ole vajalik vee, seebi ega rätiku olemasolu, mistõttu on seda hea kasutada liikudes või kohtades, kus tavaline kätepesu pole võimalik. Kui käed on nähtavalt mustad, on parema tulemuse saavutamiseks soovitav käed enne käte sanitari kasutamist pesta vee ja seebiga, kui need on kättesaadavad.

Käte sanitari kasutatakse enne söömist, enne söögi valmistamist, pärast kokkupuudet haige inimesega, enne kontaktläätsede katsumist, pärast tualeti kasutamist, mähkmete vahetamist, loomade puudutamist, köhimist kätte jne, samuti pärast potentsiaalsete nakkuskollete puudutamist, mida katsuvad pidevalt paljud inimesed, nagu sularahaautomaadid, tanklad, poekärud, ühissõidukid jne.

Etanooli baasil käte sanitari kasutamine:

1. Kanda toodet käele
2. Hõõruda käed ja sõrmed tootega kokku
3. Hõõruda käsi, kuni käed on kuivad

Regulatsioon
------------

Eestis ja Euroopa Liidus kuulub käte sanitar biotsiidide hulka. Biotsiid on mis tahes aine või segu niisuguses vormis, nagu see tarnitakse kasutajale, ning mis sisaldab või tekitab üht või enamat toimeainet ja mille eesmärk on kahjulike organismide hävitamine, tõrjumine, kahjutuks muutmine, nende toime ärahoidmine või muul viisil nende vastu võitlemine mis tahes muude vahenditega peale puhtfüüsikaliste või -mehhaaniliste toimingute.

Eestis toimub biotsiidide registreerimine ja lubade väljastamine vastavalt biotsiidiseadusele (RTI, 09.06.2009, 29, 174) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 528/2012.

Alates 1. septembrist 2013 kehtib biotsiidide turustamisele ja kasutamisele biotsiidimäärus 528/2012/EL. Biotsiidi ei tohi turul kättesaadavaks teha ega kasutada ilma käesoleva määruse kohaselt antud loata või biotsiidiseaduse kohaselt antud registreerimistunnistuseta. Kõik biotsiidid tuleb registreerida Eesti Terviseametis, kes väljastab biotsiidile turustusloa.

Biotsiidi turustamis- ja kasutamisnõuete rikkumise eest võib juriidilist isikut karistada trahviga kuni 32 000 eurot ja füüsilist isikut rahatrahviga kuni 300 trahviühikut.
**"Jõululugu"** (soome keeles "Joulutarina") on 2007. aasta Soome film, mille režissöör oli Juha Wuolijoki. 

Film räägib sellest, kuidas Nikolase-nimelisest orvust sai Jõuluvana. Filmi Soome esilinastus oli 16. novembril 2007. Film võtted toimusid enamasti Utsjokil.

Sisu
----

Palju aastaid tagasi jääb Lapimaal poiss nimega Nikolas orvuks, kui ta vanemad lumetormis juhtunud õnnetuses hukkuvad. Pärast õnnetust otsustatakse, et kuna ükski pere ei suuda tema eest pidevalt hoolitseda, hakkab ta peredes aastakaupa külakorda käima. Nikolas hakkab tema eest hoolitsenud peredele tänuks puust mänguasju tegema ja kingib need jõulude ajal peredele. Ühel aastal juhtub aga, et ükski pere ei suuda ta eest hoolitseda ja ta satub puusepp Iisakki juurde õpilaseks. Mees on ta vastu karm, aga poiss õpib kiiresti ja Iisakki hakkab poissi armastama nagu oma poega. Nikolas hakkab üha enam jõulurütmis elama ja kui ta vanaks saab, hakatakse teda Jõuluvanaks kutsuma.

Osades
------

* Hannu-Pekka Björkman – Nikolas
* Otto Gustavsson – Noor Nikolas
* Kari Väänänen – Iisakki
* Minna Haapkylä – Kristiina
* Mikko Leppilampi – Hannus
* Mikko Kouki – Eemeli
* Laura Birn – Aada
* Antti Tuisku – Mikko
* Matti Ristinen – Einari
* Ville Virtanen – Henrik
* Matti Rasilainen – Hermanni
Tapio Rautavaara (1937)
Tapio Rautavaara (1952)
**Kaj Tapio Rautavaara** (ka **Tapsa Rautavaara**; 8. märts 1915 Nokia – 25. september 1979 Helsingi) oli soome sportlane, laulja ja näitleja.

Tapio Rautavaara oli mitmekülgne sportlane, kes võitis odaviskes kuldmedali 1948. aasta Londoni olümpiamängudel ja pronksmedali 1946. aasta Euroopa meistrivõistlustel Oslos. Lisaks tuli ta 1958. aastal vibulaskmises võistkondlikuks maailmameistriks.

Tapsa Rautavaara oli üks soomlaste armastatumaid lauljaid. Tema hiilgeaeg oli 1950. ja 1960. aastatel, kuid ta jätkas esinemist kuni oma elu lõpuni. Osa lauludest kirjutas ta ise, kuid tegi muu hulgas tuntuks paljud Toivo Kärki laulud, sealhulgas Reino Helismaa tekstidele loodud laulud. Tema tuntumate laulude hulgas on näiteks "Isoisän olkihattu" ja "Päivänsäde ja menninkäinen".

Tapio Rautavaara osales ka rohkem kui 20 filmis. Pärast seda, kui Johnny Weissmüller näitlemisest loobus, oli Rautavaata üks kandidaate Tarzani rolli.

24. septembril 1979 Tapio Rautavaara libises ja kukkus Tikkurila ujulas Vantaas lüües pea vastu põrandat. Ta viidi lähedasse tervisekeskusesse, kus tema vigastusi ei võetud tõsiselt, sest arvati, et ta on purjus. Tema pea seoti kinni ja ta saadeti koju. Ta suri järgnenud ööl ajuverejooksu tõttu oma kodus Helsingis Oulunkyläs. Ta on maetud Malmi surnuaeda.

Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Tapio Rautavaara 35. koha.

| * v
* r
Meeste odaviske olümpiavõitjad |
| --- |
| 
1908: Eric Lemming • 1912: Eric Lemming • 1920: Jonni Myyrä • 1924: Jonni Myyrä • 1928: Erik Lundqvist • 1932: Matti Järvinen • 1936: Gerhard Stöck • 1948: Tapio Rautavaara • 1952: Cy Young • 1956: Egil Danielsen • 1960: Viktor Tsõbulenko • 1964: Pauli Nevala • 1968: Jānis Lūsis • 1972: Klaus Wolfermann • 1976: Miklós Németh • 1980: Dainis Kūla • 1984: Arto Härkönen • 1988: Tapio Korjus • 1992: Jan Železný • 1996: Jan Železný • 2000: Jan Železný • 2004: Andreas Thorkildsen • 2008: Andreas Thorkildsen • 2012: Keshorn Walcott • 2016: Thomas Röhler • 2020: Neeraj Chopra |
Tallinna jõuluturg, 2010
Dresdeni Striezelmarkt, 2009
**Jõuluturg** (saksa keeles *Weihnachtsmarkt*, ka *Christkindlesmarkt*, *Adventsmarkt*; prantsuse keeles *Marché de Noël*) on jõulude tähistamisega seotud tänavaturg, mis toimub tavaliselt nelja advendinädala ajal.

Ajalugu
-------

Seda tüüpi turud pärinevad Saksamaalt, kuid tänapäeval korraldatakse neid üle kogu maailma. Saksa keelt rääkivates Euroopa maades, Ida-Prantsusmaa aladel, Šveitsis ja paljudel endistel Saksa-Rooma riigi aladel ulatub jõuluturgude ajalugu tagasi hiliskeskaega. Jõuluturgude eelkäijaks peetakse Viinis alates 1294. aastast toimunud detsembriturge. Esimesed jõuluturud toimusid Münchenis 1310. aastal, Bautzenis 1384. aastal, Frankfurdis 1393. aastal ja Augsburgis 1498. aastal. Dresdeni Striezelmarkt toimus esmakordselt 1434. aastal.

Kuulsad jõuluturud
------------------

Kuulsad jõuluturud toimuvad Augsburgis, Dresdenis, Erfurdis, Frankfurdis, Nürnbergis ja Stuttgardis, mis teeb neist jõulude ajal populaarsed turistide sihtkohad. Nürnbergi ja Dresdeni jõuluturge külastab igal aastal ligi kaks miljonit inimest, Stuttgardi ja Frankfurdi omi rohkem kui kolm miljonit. Saksamaa populaarseimad jõuluturud on enam kui kolme ja poole miljoni külastaja, 300 müügileti ja 45-meetrise jõulupuuga Dortmundi jõuluturg ning enam kui nelja miljoni külastajaga Kölni jõuluturg.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jõuluturg** |

Vaata ka
--------

* Tallinna jõuluturg
* Eesti jõuluturud ja jõululaadad

Viited
------

1. ↑  "German Christmas markets: Seasonal shopping at its finest". The Independent. (11.11.2012). Kasutatud 12. augustil 2016.
2. ↑  Weihnachtsmarkt in Bautzen -Weihnachten 2016
3. ↑  "Christmas City Nuremberg". Stadt Nümberg. Kasutatud 08.07.2007.
4. ↑  "Weihnachtsmärkte: Köln ist Publikumsmagnet". Topnews.de. Kasutatud 06.05.2013.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tänapäeva mõistest; Rooma õiguse mõiste kohta vaata artiklit Käsundusleping Vana-Roomas* |

---

**Käsundusleping** on võlaõigusseaduse (VÕS) §-i 619 kohaselt kahe osapoole vaheline leping, mille järgi üks isik (käsundisaaja) kohustub osutama teisele isikule (käsundiandja) teenuseid (täitma käsundi), käsundiandja aga maksma talle selle eest tasu, kui selles on kokku lepitud.

Käsundisaaja peab käsundi täitmisel tegutsema käsundiandjale lojaalselt ja käsundi laadist tuleneva vajaliku hoolsusega. Käsundisaaja peab täitma käsundi vastavalt oma teadmistele ja võimetele käsundiandja jaoks parima kasuga ning ära hoidma kahju tekkimise käsundiandja varale. Oma majandus- või kutsetegevuses tegutsev käsundisaaja peab lisaks sellele toimima üldiselt tunnustatud kutseoskuste tasemel.

Eeldatakse, et käsundisaaja peab täitma käsundi isiklikult. Käsundisaaja võib käsundi täitmisel kasutada kolmanda isiku abi.

Käsunduslepingu kohta kohalduvad VÕS §-id 619–634 (2017. aasta järgi).

Viited
------

1. ↑  "Võlaõigusseadus". *Riigi Teataja*. 2002. Vaadatud 26.03.2017.
Tapio Wirkkala
**Tapio Veli Ilmari Wirkkala** (2. juuni 1915 Hanko – 19. mai 1985 Helsingi) oli soome disainer ja skulptor.

Tapio Wirkkala õppis Helsingis Töölö koolis ja aastatel 1933–1936 kunstitööstuskoolis. Skulptorina tegi ta algul peamiselt tellimustöid, sealhulgas sõjajärgseid langenute mälestusmärke. Ta tegutses ka graafikuna.

1946. aastal võitis Tapio Wirkkala Iittala klaastoodete ja 1947, aastal Soome Panga rahatähtede kujundamise võistluse. 1955. aastal käibele lastud Soome margad olidki Wirkkala kujundatud.

Ta kasutas väga erinevaid materjale: klaasi, puitu, portselani, metalli, plasti. Juba 1940. aastatel hakkas kasutama lennukivineeri, millest sai hiljem üks tema lemmikmaterjale. Tema suurim vineerskulptuur on 1967. aasta Montréali maailmanäituse jaoks valmistatud üheksa meetri kõrgune "Ultima Thule".

1972. aastast oli ta Soome Akadeemia liige.

Tapio Wirkkala oli abielus keraamik Rut Brykiga. Nende poeg Sami Wirkkala on sisekujundaja ja tütar Maaria Wirkkala maalikunstnik.

Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Näitus Espoo moodsa kunsti muuseumis
* Pilte
**Jõuväli** on füüsikaline väli, mille igas ruumipunktis mõjub proovikehale kindla suuruse ja suunaga jõud (jõuvektor). Jõud oleneb proovikeha asukohast \vec r väljas (näiteks kaugusest koordinaatide alguspunktist) ning proovikeha ja mõjuva välja vastastikmõjust.

Proovikeha on idealiseeritud punktikujuline keha, millele väli toimet avaldab, kuid mis ise välja ei mõjuta. Jõuväljas, mille tekitab elektromagnetiline vastastikmõju, on proovikehaks proovilaeng, gravitatsioonivälja korral nimetatakse proovikeha proovimassiks.

Matemaatiliselt on välja poolt proovikehale avaldatav jõud koha \vec r vektorfunktsioon, näiteks elektrivälja korral

{\displaystyle {\vec {F}}({\vec {r}},q)=q\cdot {\vec {E}}({\vec {r}})},
kus {\displaystyle {\vec {E}}({\vec {r}})} on elektrivälja tugevus ja {\displaystyle q} on elektrilaeng.

Kui jõuvälja töö proovikeha ümberpaigutamiseks ei sõltu keha trajektoorist, vaid ainult selle alg- ja lõppasendist, siis on tegemist potentsiaaliväljaga. Niisugust välja saab iseloomustada selles väljas oleva keha potentsiaalse energiaga, kusjuures töö keha ümberpaigutamiseks ühest kohast teise sõltub ainult potentsiaalse energia väärtuste erinevusest nendes punktides.

Potentsiaaliväljas proovikehale mõjuv jõud avaldub potentsiaalse energia {\displaystyle W} gradiendina: 

{\displaystyle {\vec {F}}=-\mathrm {grad} \ W}.
Jõuvälju visualiseeritakse (näitlikustatakse) jõujoontega.

Jõuväljade võrdlus| Füüsikaline suurus | Gravitatsiooniväli | Elektriväli | Magnetväli |
| --- | --- | --- | --- |
| Väljatugevus | Gravitatsioonivälja tugevus  {\displaystyle {\vec {g}}={\frac {\vec {F}}{m}}\;({\vec {g}}\parallel {\vec {F}})} | Elektrivälja tugevus  {\displaystyle {\vec {E}}={\frac {\vec {F}}{q}}\;({\vec {E}}\parallel {\vec {F}})} | Magnetinduktsioon  {\displaystyle {\vec {B}}={\frac {\vec {F}}{g\cdot {\vec {v}}}}\;({\vec {B}}\perp {\vec {F}}\perp {\vec {v}})} |
| Füüsikakonstant | Gravitatsioonikonstant | Elektriline konstant | Magnetiline konstant |
| Potentsiaal | {\displaystyle \varphi =-G\cdot {\frac {M}{r}}} | {\displaystyle \varphi ={\frac {q}{r}}} | {\displaystyle -} |
| Jõud | Kahe keha vahel:  {\displaystyle F=G\cdot {\frac {m\_{1}m\_{2}}{r^{2}}}} | Kahe laengu vahel:  {\displaystyle F=G\cdot {\frac {q\_{1}q\_{2}}{r^{2}}}} | {\displaystyle -} |
| Energia | {\displaystyle -} | Kondensaatoris mahtuvusega {\displaystyle C}:  {\displaystyle E={\frac {1}{2}}C\cdot U^{2}} | Induktiivpoolis induktiivsusega {\displaystyle L}:  {\displaystyle E={\frac {1}{2}}L\cdot I^{2}} |
| Toime | Avaldab jõudu kõigile kehadele vastavalt nende massile; ei põhjusta kehas tõendatavaid muudatusi | Avaldab mõju elektrilaenguga kehadele ja osakestele; põhjustab laengute eraldumist või nihet | Avaldab jõudu liikuvatele laengukandjatele ja vooluga juhtmetele, magneedib magnetmaterjale |

Vaata ka
--------

* Väljatugevus
Ehalkivi on Eesti suurim hiidrahn
**Hiidrahn** on rändrahn ümbermõõduga 25 või enam meetrit või ühe läbiva mõõtmega, mis on 10 või rohkem meetrit. Hiidrahnude maht jääb vahemikku 100 kuni 1200 m3, kuid nende allapoole maapinda või merepõhja jäävat osa on raske määratleda. 

Eesti ala suurim hiidrahn on Toodrikivi Keibu lahes Läänemaa põhjaranniku lähedal, kuid see jääb tervenisti allapoole merepinda ja selle täpsed mõõtmed pole teada. Hiidrahne on Eestis umbes 150, kogu ülejäänud Euroopa jäätumisalal aga vaid kümmekond.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Suuroja, Martin; Suuroja, Kalle (2022). "Mitu hiidrahnu on Eestis?". *Eesti Loodus* (2): 20–23.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Kirjandus
---------

* Kalle Suuroja, "Hiidrahnud". Kirjastus Geotrail, Tallinn 2008, 192 lk
* Enn Pirrus, "Eestimaa suured kivid". Teaduste Akadeemia kirjastus, Tallinn 2009, 120 lk

Välislingid
-----------

* Rändrahnudelt rikkaim maa Euroopas Loodus, 1/2006
* "Mitu hiidrahnu on Eestis?" Eesti Loodus, 28. veebruar 2022
**.cy** on Küprose Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Seejuures kasutab rahvusvaheliselt tunnustamata *de facto* eksisteeriv Põhja-Küprose Türgi Vabariik domeeni .nc.tr, mis on Türgi domeeni .tr alamdomeen.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.eg** on Egiptuse Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.

Veebisaite saab registreerida nii otse dippdomeeni alla (nt nic.eg, bibalex.eg, coke.eg, orange.eg, nile.eg) kui ka teise taseme domeeni alla. Teise taseme domeenid on:

* .ac.eg
* .adn.eg
* .com.eg
* .edu.eg
* .eun.eg
* .gov.eg
* .info.eg
* .mil.eg
* .name.eg
* .net.eg
* .org.eg
* .sci.eg
* .sport.eg
* .tv.eg

Egiptuses kasutatakse ka 2010. aastal kasutusele võetud araabiakirjalist tippdomeeni.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Lev Bakst. Andrei Belõi portree
**Andrei Belõi** (kodanikunimega **Boriss Nikolajevitš Bugajev**, 26. oktoober (vkj 14. oktoober) 1880 Moskva – 8. jaanuar 1934 Moskva) oli vene kirjanik.

Tema meistriteoseks peetakse sümbolistlikku romaani "Peterburg".

Ta sündis matemaatik Nikolai Bugajevi (1837–1903) peres. Kuni 26. eluaastani elas Belõi Moskva kesklinnas Arbatil ja tema tollases kodus on tänapäeval tema mälestuskorter.

Aastatel 1891–1899 õppis ta Polivanovi gümnaasiumis, kus viimastes klassides hakkas huvituma budismist, okultismist ja kirjandusest. Erilist mõju avaldasid talle Henrik Ibsen, Fjodor Dostojevski ja Friedrich Nietzsche. Noorpõlves püüdis ta kunstilis-müstilisi suundumusi ühendada positivismi ja täppisteadustega. Ta astus Moskva ülikooli matemaatikateaduskonda, aga õppis ka Darwini töid ja keemiat ning töötas selgrootute zooloogia alal. Belõi lõpetas 1903 ülikooli kiitusega.

Aastal 1903 alustas Belõi kirjavahetust Aleksandr Blokiga. 1904 kohtusid nad ka isiklikult. Blok tutvustas talle ka oma abikaasat, Dmitri Mendelejevi tütart Ljubovi, keda Blok väga ei hinnanud, vaid eelistas aega veeta kergemeelsete naistega. Belõi lõi Blokilt naise üle, kuid jäi temaga endistviisi sõbraks. Aastal 1906 avaldas Belõi sellest armastuskolmnurgast poeemi, mis ehmatas Mendelejeva ära ja naine läks oma mehe juurde tagasi. Belõi oli naise kaotamisest masenduses, mõtles isegi enesetapust, aga sõitis siis kaheks aastaks välismaale, kus jätkas luuletamist.

Pärast Venemaale naasmist abiellus Belõi Asja Turgenevaga ning 1911 käisid nad pulmareisil Sitsiilias, Tuneesias, Egiptuses ja Palestiinas.

Aastal 1912 kohtus Belõi Berliinis Rudolf Steineriga ja hakkas tema õpilaseks. Sõja puhkedes 1914 kolis Steiner koos oma õpilastega Šveitsi, kus Steineri õpilased ja järgijad püstitasid oma kätega Goetheanumi.

Aastal 1916 kutsuti Belõi Venemaale sõjaväe tervisekontrolli. Belõi sõitiski, jättes oma naise välismaale maha. Sõjaväkke siiski Belõid ei võetud. Ta kirjutas proosaraamatuid ja lävis tihedalt Proletkulti noorte proletaarsete kirjanikega (Proletkult moodustati alles järgmisel aastal).

Aastal 1917 sõitis Belõi Šveitsi tagasi, kuid vahepeal oli ta Asjale võõraks jäänud. Naine pühendas ennast Steineri organisatsioonile ja teda nimetati antroposoofiliseks nunnaks. Asja oli väljapaistev kunstnik ja eriti graafik, kelle töödega olid illustreeritud paljud antroposoofilised väljaanded.

Belõi naasis Venemaale ja tutvus seal Klavdijaga, kellest sai tema kolmas abikaasa. Klavdija oli abielus ja sai alles 1929 oma mehe juurest ära tulla. Mõni kuu hiljem abiellus ta Belõiga.

Alates aastast 1978 antakse Venemaal välja autoriteetse kirjandusauhinnana Andrei Belõi preemiat.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Andrei Belõi** |
Lynyrd Skynyrd (1975)
**Lynyrd Skynyrd** on USA-s Floridas Jacksonville'is 1964. aastal asutatud rokkansambel. Ansambel on tuntud *southern rock* '​i populariseerimise poolest 1970. aastatel. Ansambel tegutseb tänapäevani.

Ansambli asutasid 1964. aastal Ronnie Van Zant, Bob Burns, Allen Collins, Gary Rossington ja Larry Junstrom. Ansambel sai nime muusikute kooliaegse võimlemisõpetaja Leonard Skinneri (eluaastad 1933–2010) järgi, kes ei lubanud neil kanda pikki juukseid.

Kolm ansambliliiget, Ronnie Van Zant, Steve Gaines ja Cassie Gaines hukkusid 20. oktoobril 1977 Mississippi osariigis Gillsburgis toimunud lennuõnnetuses, ülejäänud pääsesid tõsiste vigastustega. Pärast lennuõnnetust peatus ansambli tegevus.

1987. aastal tuli Lynyrd Skynyrd uuesti kokku, esilauljaks sai Van Zanti noorem vend Johnny.

13. märtsil 2006 võeti Lynyrd Skynyrd Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.

Ansambli tuntumad lood on "Sweet Home Alabama", mis esineb filmide "Forrest Gump" (1994) ja "Vanglaekspress" ("Con Air"; 1997) filmimuusikas, ja "Free Bird".

Praegune koosseis
-----------------

* Johnny Van Zant – laul
* Gary Rossington – kitarr
* Rickey Medlocke – trummid
* Mark Matjeka – kitarr
* Michael Cartelonne – trummid
* Pete Keys – süntesaator
* Johnny Colt – basskitarr

Diskograafia
------------

* 1973 – "(Pronounced 'Lĕh-'nérd 'Skin-'nérd)" (MCA)
* 1974 – "Second Helping" (MCA)
* 1975 – "Nuthin' Fancy" (MCA)
* 1976 – "Gimme Back My Bullets" (MCA)
* 1977 – "Street Survivors" (MCA)
* 1991 – "Lynyrd Skynyrd 1991" (Atlantic)
* 1993 – "The Last Rebel" (Atlantic)
* 1994 – "Endangered Species" (Capricorn)
* 1997 – "Twenty" (CMC)
* 1999 – "Edge Of Forever" (CMC)
* 2000 – "Christmas Time Again" (CMC)
* 2003 – "Vicious Cycle" (Sanctuary)
* 2009 – "God & Guns" (Roadrunner)
* 2012 – "Last of a Dyin' Breed" (Roadrunner)

Viited
------

1. ↑  Lynyrd Skynyrd. allmusic.com. Vaadatud 10.3.2017
2. ↑  "Name Changes and Ten Dollar Gigs". lynyrdskynyrdhistory.com. Vaadatud 10.3.2017
3. ↑  "Suri rokkbänd Lynyrd Skynyrdile nime andnud õpetaja". Õhtuleht. 21.10.2010. Vaadatud 10.3.2017
4. ↑  Lynyrd Skynyrd. Rock and Roll Hall of Fame. Vaadatud 10.3.2017

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* The Official Lynyrd Skynyrd History Website
**.ge** on Gruusia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.

Kasutusel on ka teise taseme domeenid .com.ge, .edu.ge, .gov.ge, .org.ge, .mil.ge, .net.ge, .pvt.ge.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр