recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Eugenia Basilewsky** (sündinud **Eugenia von Wirén**; 13. detsember 1917 Sevastopol, praegune Ukraina – 1. veebruar 2006 Solna, Rootsi) oli eestirootsi päritolu tuntud Rootsi joogaõpetaja.

Ta isa Robert von Wirén oli eestirootslane, ema venelanna, kes suri varakult. Kui Eugenia oli 10-aastane, tõi isa ta Eestisse Tallinna, kus ta lõpetas Luise tänaval asunud saksa õppekeelega Tallinna V gümnaasiumi. Ta esimene abikaasa oli Vladimir von Pezold. 

Teise maailmasõja algul siirdus perekond Saksamaale, kus Eugenia DP-laagris tuberkuloosi haigestus. Sanatooriumis juhuslikult kätte sattunud joogaraamat haaras ta meeled ja mõtted. Eugenia tervenes tuberkuloosist täielikult, sooritades joogas ette nähtud hingamis-, krokodilli- ja tiigriharjutusi.

1942 sündis poeg Alexander, kellega 1951. aastal Eugenia Rootsi siirdus. 1953 abiellus ta Ivan Basilewskyga (ka Basilevski) (1898–1989), iseseisvuse ajal Eestis elanud metsainspektori ja andeka välisvene luuletajaga, kes muu hulgas võitles Sinimägedes Punaarmee vastu. 

Eugenia õppis ära sanskriti keele, õpetades seda ka muuhulgas ülikoolis, andis palju joogakursusi Rootsis ja naaberriikides, asutas Yoga Light Centeri ja oli aastaid Rootsi joogaõpetajate liidu esimees. Peale selle aitas ta kaasa sellele, et jooga lisati Rootsi koolide vabatahtlike õppeainete kavva. Ta õppis suurte meistrite käe all, eriti indialase Yesudiani juures Luganos Šveitsis. Ta valdas täiuslikult oma keha.

Teosed
------

Ta sai rahvusvaheliselt tuntuks pärast Rootsi mainekas kirjastuses Bonnier avaldatud raamatu "Slappna av med yoga" (1976) ilmumist soome keeles pealkirja "Terveyttä joogasta" (Helsingi: Otava, 1979). Seejärel anti välja ka hispaaniakeelne tõlge "Salud con yoga" (Bilbao: Mansajero, 1981). Rootsikeelse joogaraamatu kaanepildil poseerib autor ise ja näitab ka teose arvukatel fotodel, kuidas harjutusi sooritada. Ta õpilastest on paljud asunud tööle terapeutidena alternatiivmeditsiinis.

Tsitaat
-------

Tsitaat tema artiklist Rootsi ajakirjas Sökaren (nr 3, 1976): 

> "Jooga on kasulik kehale ja hingele. Tuleb muuta teadvust millegi kõrgema ja parema suunas. Alguses on vaja mõjutada alateadvust, eemaldada kõik negatiivne ja seejärel lisada pidevalt positiivseid mõtteid ja sisendusi."
> 
>

Kirjandus
---------

* Uno Schultz, "Legendaarse joogaõpetaja mälestuseks" – Avanemine, nr 1, 2007.
Hua Guofeng (1978)
**Hua Guofeng** (lihtsustatud hiina kirjas 华国锋 ; traditsioonilises hiina kirjas 華國鋒 ; *pinyin*'is Huá Guófēng ; sünninimi **Su Zhu**; 16. veebruar 1921 Jiaochengi maakond, Shanxi – 20. august 2008 Peking) oli Hiina Rahvavabariigi partei- ja riigitegelane.

1940. aastatel oli ta sõdur Hiina Punaarmees ja partei propagandist. Ta oli alates 1949. aastast juhtival parteitööl Hunani provintsis. 1969. aastal valiti ta Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee liikmeks ja 1973. aastal Keskkomitee Poliitbüroo liikmeks. 1975–1976 oli ta Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu peaministri asetäitja, 1975–1977 ühtlasi ka ühiskondliku julgeoleku minister.

7. oktoobrist 1976 kuni 29. juunini 1981 oli Hua Guofeng Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee esimees ja ühtlasi 4. veebruarist 1976 (7. aprillini 1976 kohusetäitja) kuni 10. septembrini 1980 Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu esimees (sisuliselt valitsusjuht).

Mao Zedongi surma järel kõrvaldas Hua Guofeng võimult Nelikjõugu liikmed ja laskis nad 6. oktoobril 1976 vahistada.

1980. aastate algul jäi Hua Guofeng võimuvõitluses Deng Xiaopingile alla ja oli sunnitud juhtivatelt ametikohtadelt tagasi astuma. Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee liikmeks jäi ta siiski kuni 2002. aastani.

Viited
------

1. ↑  Hua Guofeng Alpha History
2. ↑  Countries Ch rulers.org
3. ↑  What Was the Gang of Four in China? ThoughtCo.
4. ↑  Hua Guofeng Chinese Posters
5. ↑  Hua Guofeng, successor to Chairman Mao, dies The Telegraph, 20. august 2008
**Antonius Bomhower** (ka **Anton Bomhower**) oli Vana-Liivimaa katoliiklik vaimulik, Christian Bomhoweri vend.

Antonius pärines Tallinnast, esimene teade temast on 1508. aastast, kui teda on mainitud ühes Christian Bomhoweri kirjas. On teada, et Antoniusel oli magistrikraad, kuid paraku pole selge, kus ta selle omandas.

1520. aastate alguseks oli Antonius Bomhowerist saanud Riia frantsisklaste konvendi liige, kes osutus üheks kõige aktiivsemaks luterlusevastaseks võitlejaks Liivimaal. Võimalik, et ta asus juba 1521. aastal dispuuti Riia esimese reformaatori Andreas Knopkeniga. Samal aastal tegutses ta mõnda aega ka Aizpute frantsisklaskloostris.

Pärast luterlaste rünnakuid Aizpute ja Riia frantsisklaste kloostritele otsustas Bomhower tõenäoliselt Johann Blankenfeldi soovitusel minna abi otsima paavsti käest. 1523. aasta juulis asus ta Riiast koos orduvend Burchard Waldisega teele. Rooma jõuti sama aasta novembris, mis osutus väga ebasobivaks ajaks: paavst Hadrianus VI oli just surnud ning uut paavsti poldud veel valitud. Peagi sai selleks Medicite soost pärinev Clemens VII, kes püüdis aga luterlasi lepitada, et korraldada kristlaste ühist sõjaretke Türgi vastu. Seetõttu ei õnnestunud Bomhoweril ka oma suurejoonelist Liivimaa "ketserite" karistamise programmi läbi suruda.

Selle asemel siirdusid Bomhower ja Waldis 1524. aasta alguses koos paavsti legaadi, kardinal Lorenzo Campeggioga Saksamaale, kus Bomhower esitas ulatusliku katoliku kiriku reformikava, mis nägi ette vagade kommete au sisse tõstmist ning kirikuametite kuritarvitamise lõpetamist. Pärast sisemisi kirikureforme oleks olnud võimalik asuda efektiivselt võitlema ka luterlusega. Kuid Bomhoweri reformiplaanid ei äratanud siiski laiemat tähelepanu ja nõnda pidi ta viimaks pettunult Liivimaale naasma. Ta jõudis sinna sama aasta juunis, kuid Riias vangistati ta, süüdistatuna linna ja maa vastases vandenõus. Tema kaaslane Burchard Waldis vabastati, kui oli omaks võtnud luterluse. Bomhower jäi aga katoliiklusele truuks ja pidi seetõttu kuni 1525. aastani vangistuses olema, vabanedes tänu peapiiskop Blankenfeldi ja ordumeister Wolter von Plettenbergi eestkostele.

1526. aasta lõpus tuli Bomhower uuesti Riiga, et väidelda Andreas Knopkeniga. Riias võeti teda äärmiselt negatiivselt vastu ja seetõttu lahkus ta Tallinna. Kuid ka seal sattus ta oma katoliikliku meelsuse pärast raega vastuollu ja pidi linnast lahkuma. Mõnda aega viibis ta Pirita kloostris oma õe juures ja andis 1527. aastal tunnistusi Aizpute kloostrist lahkunud vennapoja asjus. See on ka viimane teave tema kohta. Leonid Arbusow on oletanud, et Bomhower võis edaspidi tegutseda mõnes Liivimaa frantsisklaste kloostris.

Kirjandus
---------

* Leonid Arbusow noorem, *Die Einführung der Reformation in Liv-, Est- und Kurland*. Riga: Deubner, 1919.
* Leonid Arbusow vanem, *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*.
* Tiina Kala, *16. sajandi perekonnatüli* – Tuna, 2002, nr 3.
Pika ajuteega laine on suure energiaga
**Laine ajutee** (inglise *fetch*) on teepikkus, mille laine läbib enne kaldale jõudmist.

Ajutee mõistet kasutatakse peamiselt geograafias ja meteoroloogias, kõige sagedamini kalda erosiooni kirjeldamisel ja uurimisel. Ta on oluline ka piki randa liikuvates settevooludes.

Ajutee koos tuule kiiruse ja tugevusega määrab lainete suuruse rannikul. Mida pikem on ajutee ja suurem tuule kiirus, seda suurem ja tugevam on laine. Näiteks lainetel, mis algavad USA idarannikult ja jõuavad Iirimaa läänerannikule, on väga pikk ajutee ning sellepärast on sealkandis lained väga suured. Seevastu Läänemere idarannikul, kus puhuvad valdavalt läänetuuled, ei ole ajutee kuigi pikk, ulatudes kõigest Rootsi rannikuni, ja sellepärast ei ole Läänemere idakaldal lained ka kuigi suured.

Ajutee määrab lainesse salvestunud kineetilise energia hulga. Mida kauem ja mida pikemat teed mööda tuul lainet mööda merd veab, seda rohkem energiat lainesse salvestub ja seda suuremad on purustused rannikul, milleni laine lõpuks jõuab.
Neeme Näripä 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal
Klassikaline filoloog Neeme Näripä tutvustab uutele tudengitele kooliaasta alguses ladina keele sõnaraamatut
**Neeme Näripä** (sündinud 12. detsembril 1980) on eesti klassikaline filoloog.

Ta lõpetas 1999. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2005. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna klassikalise filoloogia eriala. 2007. aastal kaitses ta samas Janika Pälli juhendamisel magistritöö "Hermogenese stasise-teooria Aristotelese kategooriate rakendusena" ja sai magistrikraadi. 2019. aastal kaitses Neeme Näripä Janika Pälli ja Martin Steinrücki juhendamisel doktorikraadi klassikalises filoloogias väitekirjaga "Stasis - Ein antikes Konzept".

Näripä on Jaan Poska Gümnaasiumi vanakreeka ja ladina keele õpetaja ning Tartu Ülikooli Maailma keelte ja kultuuride kolledžis vanakreeka ja ladina keele lektor. Samuti on ta üliõpilasseltsi EYS Veljesto vilistlane.

Kirjutisi
---------

* Paar sõna empaatiast. Keel ja Kirjandus nr 2, 2016
* Kui kõik on väga halvasti. Kasulik ja kasutu klassikaline filoloogia. Keel ja Kirjandus nr 4, 2017
* Sappho fragmendid (tõlkinud Carolina Pihelgas ja Neeme Näripä), Vikerkaar nr 9, 2017

Viited
------

1. ↑  Näripä, Neeme. "Stasis - Ein antikes Konzept".
2. ↑  "Tartu Ülikooli Maailma keelte ja kultuuride kolledži klassikalise filoloogia osakond, töötajad". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. oktoober 2020.
3. ↑  "EYS Veljesto liikmed". EYS Veljesto. Vaadatud 16. oktoober 2019.

Välislingid
-----------

Neeme Näripä Eesti Teadusinfosüsteemis
**Põhja suusaalade 1984. aasta maailmameistrivõistlusi** tegelikult eraldi ei peetud, sest Sarajevos toimunud 1984. aasta olümpiamängude kavas olnud põhja suusaaladel oli ka maailmameistrivõistluste väärtus.

Eraldi ainult meeskondlikud võistlused toimusid suusahüpetes ja kahevõistluses.

Tulemused
---------

### Suusahüpped

### Meeskonnahüpped


| Koht | Riik | Sportlased | Punktid |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Soome | Markku PuseniusPentti KokkonenJari PuikkonenMatti Nykänen | 618,3 |
| 2. |  Saksa DV | Ulf FindeisenMatthias BuseKlaus OstwaldJens Weissflog | 572,2 |
| 3. |  Tšehhoslovakkia | Ladislav DluhošVladimír PodzimekJiří ParmaPavel Ploc | 564,1 |

Võistlused toimusid 26. veebruaril Šveitsis Engelbergis.
  

  

### Kahevõistlus

### Meeskonnavõistlus


| Koht | Riik | Sportlased | Punktid |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norra | Tom SandbergHallstein BøgsethGeir Andersen | 1189,46 |
| 2. |  Soome | Rauno MiettinenJukka YlipulliJouko Karjalainen | 1186,32 |
| 3. |  NSV Liit | Aleksandr ProsvirninAleksandr MajorovIldar Garifullin | 1183,54 |

Võistlused toimusid 17. märtsil Soomes Rovaniemis.

Vaata ka
--------

* Põhja suusaalad 1984. aasta taliolümpiamängudel


Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1924 **·**  1925 **·**  1926 **·**  1927 **·**  1928 **·**  1929 **·**  1930 **·**  1931 **·**  1932 **·**  1933 **·**  1934 **·**  1935 **·**  1936 **·**  1937 **·**  1938 **·**  1939 **·**  (1941) **·**  1948 **·**  1950 **·**  1952 **·**  1954 **·**  1956 **·**  1958 **·**  1960 **·** 1962 **·**  1964 **·**  1966 **·**  1968 **·**  1970 **·**  1972 **·**  1974 **·**  1976 **·**  1978 **·**  1980 **·**  1982 **·**  1984 **·**  1985 **·**  1987 **·**  1989 **·**  1991 **·**  1993 **·**  1995 **·**  1997 **·**  1999 **·**  2001 **·**  2003 **·**  2005 **·**  2007 **·**  2009 **·**  2011 **·**  2013 **·**  2015 **·**  2017 **·**  2019 **·**  2021 **·**  2023 **·**  2025
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vanakreeka mütoloogia tegelasest, taevakeha kohta vaata artiklit 2060 Chiron.* |

---

"Cheiron ja Achilleus" John Singer Sargent, umbes 1922–1925 
**Cheiron** (ladinapäraselt *Chiron*) on kreeka mütoloogias kentaur. Varasemas mütoloogias on Cheironi mainitud ka kui Tessaalia jumalat, kes leiutas ravikunsti.

Hiljem tuntakse teda aga kui oma liigi kohta ebatavaliselt arukat ja õiglast kentauri. Erinevalt teistest kentauridest ei olnud ta riiuhimuline ega tõstnud kunagi kätt inimese vastu.

Cheiron oli titaan Kronose ja Philyra poeg (seepärast nimetati teda sageli ka **filüriidiks**). Nimelt oli Kronos enne Philyraga ühteheitmist võtnud hobuse kuju ja nii sündis poeg kentaurina. Ema olevat aga pärast poja nägemist niivõrd kohkunud, et muudeti ta enda palvel pärnapuuks.

Ta elas Pelioni mäe koopas ja õpetas paljudele kreeka kangelastele ravikunsti, jahipidamist, ratsutamist, relvade valmistamist ja muusikat (ta oli ka lüüra leiutaja).

Cheironi õpilased olid muuhulgas ka Achilleus, Asklepios, Iason ja Phoinix. 

"Cheiron Achilleust õpetamas" Delacroix, 1862
Cheiron päästis ka Peleuse, kelle Akastos oli metsa relvitult maha jätnud, et kentaurid ta tapaksid. Cheiron andis Peleusele tema mõõga tagasi.

Kui Cheironi tabas Heraklese mürgine nool, mis tekitas ravimatu haava, eelistas ta suremist valule ja loovutas ta oma surematuse Prometheusele.

Pärast surma sai Cheironist Amburi tähtkuju.

Cheironi järgi on nimetatud väikeplaneet 2060 Chiron.

Vaata ka
--------

* 2060 Chiron

Välislingid
-----------

* Theoi project: Kheiron
**Cheb i Sabbah** (7. august 1947 – 6. november 2013) oli DJ ja produtsent, keda tunti kui Aasia, Araabia ja Aafrika muusika kokkumiksijat. 

Sabbah oli pooleldi juudi ja pooleldi berberi päritolu. Ta sündis Alžeerias ja kasvas üles muusikute perekonnas. Kui Sabbah oli teismeline, kolis ta Pariisi. Aastal 1964 alustas ta tööd Ameerika Ühendriikide soulmuusika DJ-na. 

Aastal 1964 asus ta San Franciscosse lootuses edendada oma DJ-karjääri. 1989 hakkaski ta kasutama esinejanime Cheb i Sabbah, mis tähendab tõlkes 'hommiku noorus'. Sabbah on koostöös plaadifirmaga Six Degrees Records andnud välja seitse plaati. Tema kontserdid sisaldasid *live*-muusikuid, tantsijaid ja suuri projekteeritud visuaale, mis toetasid ning elavdasid tema elektroonilist muusikat. 

Sabbah oli nomineeritud 2006. aasta BBC muusikaauhindade BBC Award for World Music valimisel auhinnale kategoorias "Club Global". Tema laulu "Toura Toura: Nav Deep Remix" võis kuulda Fifa 08 ja Cricket 07 heliribal. 

Sabbah sai neljanda staadiumi maovähi diagnoosi 2011. aasta mais. Ta suri 6. novembril 2013 San Franciscos.

Diskograafia
------------

* "Shri Durga" (1999)
* "Maha Maya-Shri Durga Remixed" (2000)
* "Krishna Leela" (2002)
* "Krishna Leela Select (Bhajans)" (2002)
* "La Kahena" (2005)
* "La Kahena Remixed-EP" (2005)
* "La Ghriba-La Kahena Remixed" (2006)
* "Devotion" (2008)
* "Samaya: A Benefit Album For Cheb i Sabbah" (2012)
Chavdar 141
Chavdar B 13-20
Chavdar 11-M3

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Chavdar** |

**Chavdar** (Чавдар) oli Bulgaaria autobussimark.

1924. aastal Sofiast 50 kilomeetri kaugusel asuvas Botevgradi (tollal Orhanie) linnas Račo Džambovi (1894–1983) asutatud töökojas valmistati esimene autobussikere Fiati šassiil aastal 1928, vahemikus 1928–1948 toodeti töökojas erinevate automarkide (Ford, Fiat, Fargo, Dodge jne) alusel kokku ligi 200 autobussikeret. 1947 tehas natsionaliseeriti, uueks nimeks sai Georgi Dimitrovi nimeline autokeretehas. Džambov jätkas tehases tehnilise juhi ametikohal.

1948. aasta 1. mail tutvustati rahvale esimest Tšehhoslovakkia päritolu veoauto Škoda 706 alusvankril põhinevat autobussi, mis läks peagi ka seeriatootmisse, 1950. aastatel toodeti busse ka Praga, MAN-i ja Austro-Fiati veokite šassiidel. 1956 anti töökollektiivi soovil tehasele nimi "Chavdar" (bulgaaria keeles Чавдар; Bulgaaria müütilise rahvuskangelase järgi). Tollane tehase võimsus oli ca 100 autobussi aastas. 1962 tutvustati avalikkusele uusi, Škoda agregaatidel põhinevaid autobusse Chavdar M65 ja M66. Samuti toodeti 1960. aastate esimesel poolel ka Nõukogude veoauto GAZ-51 alusel keskmise suurusega autobusse Chavdar Pioner. Tehase aastatoodang suurenes sel perioodil 500–600 sõidukini.

1966 liideti Botevgradi tehas riikliku tööstusgrupiga DSO Avtoprom, mis hõlmas 15 Bulgaaria autoala ettevõtet. 1968 esitleti toona uusimat sõna Bulgaaria autoehituses: LIAZi agregaate kasutanud autobusse M80 ja M81. Nende mudelite täismetallkere oli valmistatud juba SLV tuntud bussitootja Karl Kässbohrer AG (kaubamärk Setra) litsentsi alusel. Seeriatootmisse läksid need mudelid indeksite Chavdar 11 M3 (turismibuss) ja 11 G5 (linnabuss) nimede all.

1970. aastate teises pooles toodeti aastas ca 3000 autobussi; 1977 võeti tootmisse moderniseeritud linnabuss Chavdar 11 M4, mille välimus meenutas Setrat ning jõuallikaiks olid kas LIAZ-i või Raba-MANi diislid. Mudel 11 M4 võitis 1978 nii Brno kui ka Plovdivi messidelt kuldmedali.

Suurte linna- ja reisibusside kõrval toodeti ka teisi mudeleid, mainimist väärivad GAZ-66 šassiil nelikveoline väikebuss Chavdar 5C ning 20-kohaline Avial baseeruv midibuss Chavdar LC-51. 1984 osteti Austria firmalt Steyr-Daimler-Puch uue bussipõlvkonna litsents, 1988. aastast läksid tootmisse LIAZ-i agregaate kasutavad mudelid Chavdar 130 (linnabuss), Chavdar 140 (liigendbuss) ja Chavdar 330 (kaugbuss). Nendega asendati tollal juba vananenud mudelid 11 M4 ja 11 G5. 1980. aastate lõpus valmistati ka väikepartii uusi reisibusse Chavdar 410, 420, 430 ja 530.

1993 sõlmiti koostööleping MAN-iga, mille viljaks oli moderniseeritud liigendbuss Chavdar 141. 1999 sattus tehas majandusraskustesse ning lõpetas pankrotiga, see oli ka lõpp Botevgradi autobussiehitusele.

Välislingid
-----------

* Tehase ajalugu bulgaaria keeles
**Hartius-Gerhard Abraham** **Möller** (22. jaanuar 1885 Hellemäe talu, Tõrma, Virumaa – 19. veebruar 1942 Uhtižemlag'i vangilaager, Komi ANSV, Venemaa) oli eesti näitleja.

Möller õppis Rakvere linnakoolis, Peterburi kunstikoolis, ja Stieglitzi kunstikoolis.

Pärast õpinguid näitles ta Vanemuise trupis, mida juhtis Karl Menning. 1910. aasta 23. juulil Hellemäe talus abiellus Möller Vanemuise näitleja Elviine Annukiga, kelle hilisem näitlejanimi oli Mari Möldre; abielu lahutati Eesti Vabariigi ajal. Esimese maailmasõja ajal töötas Möller Soomes sõjaväe varustajana, hiljem mängis Estonias ja lavastas provintsiteatrites sealhulgas Saaremaa suveteatris. Ta oli tuntud eeskätt komöödianäitlejana.

Hartius Möller mängis ka 1925. aastal valminud filmis "Esimese öö õigus" ja 1929. aasta salongidraamas "Dollarid". Viimase üldiselt laitvas arvustuses suhtus Karl August Hindrey siiski näitlejatesse positiivselt.

22. novembril 1940 Möller arreteeriti NKVD poolt Tallinnas ja küüditati, süüdistatuna nõukogudevastases propagandas. § 58 p. 13 alusel mõisteti talle 10 aastat paranduslikku töölaagrit. Tallinna vanglast saabus Uhtižemlag’i vanglilaagrisse 22.05.1941. Teda süüdistati ka Kaitseliitu kuulumises ja 1. detsembri 1924 mässukatse mahasurumises. Ta suri 19. veebruaril 1942

Viited
------

1. 1 2 3 4  Pulver, Andres (22. jaanuar 2023). "Omaaegne filmistaar tegi neiu Elviinest Mari Möldre". *Lääne-Virumaa Uudised*. Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2023. Vaadatud 22. jaanuaril 2023.
2. ↑  Eesti kommunismiohvrid
3. 1 2 3 4  Tõnis Erilaid "Kuidas tasub meenutada ka unustatud näitlejaid" Õhtuleht 22.01.2014, lk 14
4. ↑  Süütult surma. Eesti Sõna, 4. juuli 1943, nr. 150, lk. 2.
5. ↑  Eesti kommunismiohvrid

Kirjandus
---------

* Tõnis Erilaid "Kuidas tasub meenutada ka unustatud näitlejaid". Õhtuleht, 22. jaanuar 2014. Lk 14
Alekseev (2018)
**Mõkõta Volodõmõrovõtš Aljeksjejev** (ukraina keeles Микита Володимирович Алєксєєв; esinejanimega **Alekseev**; sündinud 18. mail 1993 Kiievis) on Ukraina laulja.

Ta sai tuntuks 2014. aastal Ukraina talendisaate "Голос країни" (*Golos krajinõ* 'maa hääl') neljandal hooajal, mil jõudis seal poolfinaali.

2015. aastal andis ta välja singli "Пьяное солнце" (*Pjanoje solntse* 'purjus päike'), mis jõudis edetabelite tippu nii Ukrainas kui ka Venemaal. 2016. aasta detsembris ilmus tema debüütalbum.

2018. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Lissabonis esindas ta Valgevenet lauluga "Forever". Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.

| * v
* r
Valgevene esindajad Eurovisiooni lauluvõistlusel |
| --- |
| 

* 2004: Aleksandra & Konstantin
* 2005: Anželika Agurbaš
* 2006: Polina Smolova
* 2007: Dima Koldun
* 2008: Ruslan Alehno
* 2009: Pjotr Jalfimau
* 2010: 3+2 ja Robert Wells
* 2011: Anastassija Vinnikova
* 2012: Litesound
* 2013: Aljona Lanskaja
* 2014: TEO
* 2015: Uzari ja Maimuna
* 2016: IVAN
* 2017: NAVI
* 2018: Alekseev
* 2019: ZENA
* ~~2020: VAL~~
* ~~2021: Galasy ZMesta~~

 |
Meteoroloog Ain Kallis selgitamas Tõravere ilmajaama burromeetri tööpõhimõtet
**Burromeeter** (< hispaania *burro* 'eesel' + kreeka *metreō* 'mõõdan') on multifunktsionaalne instrument, mille eesmärk on heita nalja meteoroloogiliste vaatluste üle.

Burromeetrit kujutav USA postkaart (1951)
Burromeetri põhiosaks on puust, metallist või mõnest muust materjalist eesel. Eesli sabaks võib olla näiteks pikk nöör. Saba on eriti oluline, sest selle järgi valitsevaid ilmastikutingimusi määrataksegi. Ühe kirjelduse järgi on instrumendi ehituse juures tähtis, et teivas, mille otsa "eesel" kinnitatakse, oleks täpselt 71 cm sügavusele maa sisse löödud ning eesli kõrvad peavad olema 59,5 cm kaugusel teiba ülemisest otsast.

Tööpõhimõte
-----------

* Saba liikumine annab tunnistust tuulisest ilmast.
* Tuulevaikuse korral saba ei liigu.
* Vihma korral hakkab saba otsast vett tilkuma.
* Päikesepaistelise ilma korral heidab saba varju.
* Kui saba on härmas, on õhutemperatuur alla 0 °C.
* Udu korral pole saba näha.

Ajalugu
-------

1948. aastal kirjastuselt Prentice-Hall ilmunud raamatus Neuberger, H.H. ja Stephens, F.B. "Weather and Man" kirjeldatakse burromeetrit kui hästi tuntud meteoroloogilist instrumenti.

Vaata ka
--------

* Ilmakivi

Viited
------

1. ↑  Eeselmeeter mõõdab oma sabaga ilma. Vallo Nuust, Tartu Postimees, 21. märts 2002.
2. ↑  Burromeetri valmistamisõpetus
**Bursa provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Loode-Türgis. Provints asub Marmara mere ääres. Provintsi keskus on Bursa.

Haldusjaotus
------------

* Büyükorhani ringkond
* Gemliki ringkond
* Gürsu ringkond
* Harmancıki ringkond
* İnegöli ringkond
* İzniki ringkond
* Karacabey ringkond
* Kelesi ringkond
* Kesteli ringkond
* Mudanya ringkond
* Mustafakemalpaşa ringkond
* Nilüferi ringkond
* Orhaneli ringkond
* Orhangazi ringkond
* Osmangazi ringkond
* Yenişehiri ringkond
* Yıldırımi ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Bursa provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Eesti Skautide Ühing** (lühend **ESÜ**) on ainuke skautide organisatsioon Eestis. Ühing loodi 10. juunil 1995 Pärnu 
lähedal. 1996. aasta jaanuarist on ESÜ ainsa Eesti skautide organisatsioonina Skautide Maailmaorganisatsiooni liige.

ESÜ eesmärk on luua Eestis elavatele noortele mitmekülgne ning sobiv keskkond, mis julgustab end proovile panema, aitab üles leida oma tugevused ja kasvada aktiivseteks, hästi toimetulevateks ning sallivateks kogukonna liikmeteks.

Eesti skaudiliikumine
---------------------

 *Pikemalt artiklis  Eesti skaudiliikumine*

Noorteprogramm
--------------

ESÜ noorteprogramm lähtub järgnevatest põhiprintsiipidest:

* skautliku meetodi kasutamine;
* kaasamine planeerimisprotsessi;
* kogemuse saamine ning personaalne areng.

Programm tugineb kolmel olulisel sammul: planeeri, teosta ja hinda. Väga oluline on analüüs, mis aitab noortel näha ja kinnistada uued teadmised ning oskused, mida võtta endaga järgmisele seiklusele kaasa. Programmi läbimisel on noortele abiks ja toeks skaudijuht, kelle peamine ülesanne on olla eeskujuks.

Programmi läbides on võimalik omandada kolme sorti märke:

* lubaduse/tõotuse märk;
* isikliku arengu märgid;
* skaudioskuste märgid.

Noorteprogrammist on võimalik osa saada kõigil noortel alates 6. eluaastast kuni 26. eluaastani. Edasi on võimalik jätkata vabatahtlikuna piiramatu ajaperioodi vältel.

Vanusegrupid jaotuvad neljaks:

* hundud;
* skaudid;
* vanemskaudid;
* rändurid.

Edutused ja teenetemärgid
-------------------------

Kõiki tublisid ja eeskujulikke skaute on võimalik ESÜs edutada. Edutuste väljaandmise otsustab ESÜ juhatus.

Hundude edutused:

* Hoolas hundu;
* Eeskujulik hundu.

Skautide edutused:

* Hoolas skaut;
* Eeskujulik skaut.

Skaudijuhile antavad edutused:

* Nooremskautmaster;
* Skautmasteri väitekirja kaitsmise õigus;
* Skautmaster.

Samuti antakse välja erinevaid teenetemärke täiskasvanutele ja juhtidele.

* Rajatäht;
* Põhjatäht;
* Tammetäht;
* Skaudisõber.

Lisaks tunnustab ESÜ auliikmeid ning aasta skaudijuhti.

Peavanemad
----------

* 1995–1996 Joel Luhamets
* 1996–2008 Tunne Kelam
* 2008–2012 Andres Haamer
* 2012–2016 Chris Holtby

Peaskaudid
----------

* 1995–1997 Tõnu Aavasalu
* 1997–2006 Kristjan Pomm
* 2006–2010 Siimon Haamer
* 2010–2012 Jüri Ehandi
* 2012–2019 Kristjan Pomm
* 2021–praeguseni Siim Maripuu

Vaata ka
--------

* Eesti Gaidide Liit
* Eesti Skautide Malev

Välislingid
-----------

* Eesti Skautide Ühingu koduleht
* Skautide Maailma Skautide Organisatsiooni koduleht

Viited
------

1. ↑  "Eesti Skautide Ühing". *Skaut*. Vaadatud 9. jaanuaril 2023.
2. ↑  "Noorteprogrammi ülevaade". *Skaut*. Vaadatud 9. jaanuaril 2023.
3. ↑  "Vanusegrupid". *Skaut*. Vaadatud 9. jaanuaril 2023.
4. ↑  "Edutused ja teenetemärgid". *Skaut*. Vaadatud 9. jaanuaril 2023.
**Eesti Sotsiaalpank** oli 1991–1995 tegutsenud Eesti aktsia-kommertspank. 

Eesti Sotsiaalpanga asutas määrusega nr 50 Eesti NSV Valitsus 5. märtsil 1990 NSV Liidu Elamu-Sotsiaalpanga Eesti Vabariikliku Panga ja kõigi tema allasutuste baasil.

Eesti Sotsiaalpank sai Eesti Pangalt tegevuslitsentsi 22. jaanuaril 1991.

1994. aasta alguses alustas Rahandusministeerium riigiraha väljaviimist Sotsiaalpangast ning 500 miljonit krooni pankades olevat riigi eelarveraha jaotati peaaegu võrdselt Hansapanga, Ühispanga ja Põhja-Eesti Panga vahel.

Tartu mnt 17
Eesti Pank kehtestas Eesti Sotsiaalpanga tegevusele määrusega 15.08.1994-21.09.1994 moratooriumi. 16. augustil käskis Eesti Panga nõukogu peatada pangast kõik väljamaksed, moratooriumi tulemusel külmutati ka Sotsiaalpanga kreeditorideks olnud eelarveliste asutuse vahendid

17. novembril 1994 ühines Eesti Sotsiaalpangaga Eesti Tööstuse ja Arengu Pank (algselt Esttexpank), ostes üle poole Sotsiaalpanga aktsiatest. Esttexpank jäi tegevuslitsentsist ilma 17. novembril 1994 pärast ühinemist Eesti Sotsiaalpangaga.

Pärast tegevuslitsentsi tühistamist reorganiseerus Sotsiaalpank ESB Finantskontori AS-ks, mille pankrot kuulutati välja 26. augustil 1996.

Viited
------

1. ↑  Peeter Raidla, Pankade kadumise aeg on lõppenud, www.ohtuleht.ee, 18. august 2000
2. ↑  Pankade kadumine Eesti pangandusturult 1990-2009. 36. Eesti Sotsiaalpank 22.01.91–09.05.95, www.eestipank.ee (vaadatud 02.01.2023)
3. ↑  Vabariigi Valitsuse 12. novembri 1993. a korraldus nr 666-k, RT I 1993, 74, 1074
4. ↑  Eesti Maapanga ja Eesti Sotsiaalpanga moodustamise kohta, Vabariigi Valitsuse määrus, 05.03.1990
5. ↑  Aastaaruanne 1994. Pangajärelevalve, www.eestipank.ee, (vaadatud 02.01.2023)
6. ↑  Vabariigi Valitsuse 27. oktoobri 1994. a korraldus nr 847-k. Asutuste loetelu, kelle nõudeõiguse Eesti Sotsiaalpanga vastu võtab üle Rahandusministeerium, RT I 1994, 79, 1340
7. ↑  Eesti suurima panga ? Sotsiaalpanga lõpp, www.aripaev.ee, 28. jaanuar 2004
"Kristus ristil". Francisco de Zurbaráni maal, 1627
**Ristilöömine** on ajalooline hukkamisviis, mille puhul ohver seotakse või naelutatakse suure puust risti või T- kujulise põikpuuga posti külge ning jäetakse sinna rippuma, kuni ta sureb. See oli tavaline hukkamisviis 6. sajandist eKr kuni 4. sajandini pKr, eriti Pärsias, Egiptuses, Kartaagos ja Roomas. Risti külge sidumist on nimetatud ka *ristipoomiseks*.

Ristilöömine omandas suure tähenduse kristluses, kuna seda meetodit kasutasid roomlased Jeesuse hukkamiseks. Rist on tähtsaim kristluse sümbol, mis on andnud sellele ka rahvapärase nimetuse *ristiusk*.

Vähemal määral on ristilöömist kasutatud ka kristlikes maades, näiteks kajastab seda iiri folkloor. Ristilöömise analoogiat on nähtud skandinaavia mütoloogia kirjelduses sellest, kuidas Odin ennast ilmapuu Yggdrasili otsa poos, et omandada teadmisi maagilistest ruunidest.

Kristlus
--------

Kristlikel ikoonidel on ristilöödu naelutatud risti külge peopesadest läbi löödud naelte abil. Ajalooliselt ja tehniliselt ei saanud selline variant olla reaalne, kuna peopesadest läbi löödud naelad ei saa rippuvat keha üleval hoida, sest kämbla luude vaheline sidekude lihtsalt rebeneks ja ristilöödu kukuks alla.

Tegelikult toimus ristilöömine naelte abil, mis olid löödud randme tagant, küünarluu ja kodarluu vahelt.

Sellest hoolimata on kristlikus ikonograafias kujutatud ristilöödut nii, et naelad on löödud läbi peopesade. Paljud kristlikud pühakud, näiteks padre Pio, on Kristuse kannatusi ette kujutades saanud endale samasugused haavad (stigmad), nagu Kristus pärimuse kohaselt sai. Kätel olevad haavad asuvad sellisel puhul alati peopesades, vastavalt kristlikule ikonograafiale.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ristilöömine** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ristilöömine** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jumalusest; Perkūnas on ka Krzysztof Mikołaj Radziwiłłi hüüdnimi* |

---

Legendide kohaselt on Perkūnast selle Stelmužė külas asuva tamme juures kummardatud juba 1500 aastat
**Perkūnas** (ka Diviriks, Dundulis, Bruzgulis, Dievaitis, Grumutis, Dundutis, Dūdų senis, Tarškulis, Tarškutis, Blizgulis) on leedu mütoloogias äikese, vihma ja viljakuse jumalus, ka sõjajumal, taevane õigluse kaitsja ja kurjade vaimude hävitaja.

Ta oli leedu eelkristliku rahvausundi panteoni keskne kuju, Pikker, piksejumal, ka sõja- ja viljakusjumal, õigluse ja moraali kaitsja, "jumala vits". Hall vanamees, käes sarv või vasar; elab mäel või taevas, sõidab tulise kaarikuga ja heidab välgunooli, abiliseks sepp Kalvis. Ka teda ennast on kujutatud sepana; taevaseks sepaks oli ka Perkūnase antipood ja vastane Teliavelis, kelle puhul võib tugevaid ühisjooni leida hiljem kristlikuks kuradiks moondunud vembuka kurivaimu Velniasega, kellega Perkūnas paljudes müütides võitleb. Perkūnase naine oli Perkūnija; mõnedel andmetel oli neil neli poega – neli aastaaega. Ühes müüdis kavatseb Perkūnas abielluda, aga Velnias röövib tema pruudi Žemyna, kellest saab Vaiva – vikerkaar. Perkūnas ajab naise minema ja Dievas pagendab ta taevast mäe otsa, kus kasvab kõrge tamm. Tamme otsa varjub kurat, kelle pihta Perkūnas välke heidab. Mõnes müüdis on Perkūnase abikaasaks Päike, kes petab teda Kuuga, mille järel Perkūnas lööb Kuu mõõgaga pooleks. Teistes lugudes Kuu hülgab Päikese ja Perkūnas karistab teda. Perkūnas on muuhulgas madude vaenlane.

Vaata ka
--------

* Perkons
* Pērkons
**Perl** on üldotstarbeline interpreteeritav programmeerimiskeel, mille avaldas 18. detsembril 1987 Larry Wall. Algselt oli tegu protseduraalse keelega, viimastes versioonides on lisandunud ka objektorienteeritud programmeerimise toetus.

Larry Wall annab nimele Perl kaks tõlgendust:

* *Practical Extraction and Report Language*
* *Pathologically Eclectic Rubbish Lister*

Ülevaade
--------

Tänapäeval kasutatakse Perli muuhulgas süsteemiadministratsiooni, võrguprogrammeerimise ja veebiarenduse alal. Selle võimsus ning lihtsus on tinginud ka Perli suure kasutajaskonna.

Perl pakub mitmeid mugavaid ja kasulikke võimalusi nagu assotsiatiivsete massiivide kasutamine, nimekirjad ja regulaaravaldised. Regulaaravaldiste käsustik on Perlis väga arenenud, seetõttu on seda mugav kasutada automaatselt tekstitöötlusel (*text parsing*). Tänu sellele on Perl laialt levinud arvutilingvistide seas.

### Hello world

Hello world näeb Perlis välja nii:

```
print "Tere, maailm!\n";
```

Vaata ka
--------

* CGI veebitehnoloogia
* PHP programmeerimiskeel

Viited
------

1. ↑  Marjorie Richardson. "Larry Wall, the Guru of Perl". *Linux Journal*.

Välislingid
-----------

* Comprehensive Perl Archive Network
Smbat Lputjan (2007)
**Smbat Lputjan** (armeenia keeles Սմբատ Լպուտյան; sündinud 14. veebruaril 1958 Jerevanis) on armeenia maletaja, maletreener ja malefunktsionäär, rahvusvaheline suurmeister (1984), FIDE vanemtreener (2004). 

Lputjan on alates 2008. aastast Armeenia Maleföderatsiooni esimene asepresident. Enne seda oli üks asepresidentidest (2004–2008). Ühtlasi on ta 2002. aastast Armeenia Maleakadeemia president. Tegutseb ka treenerina. 

Maletajana sai Lputjan 1982. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 26-aastaselt 1984. aastal. Armeenia malemeistriks on ta tulnud neljal korral (1978, 1980, 1998, 2001).

Aastavahetusel 1986/1987 tuli Lputjan kaasvõtjaks Hastingsi turniiril. 1999. aastal võitis ta Hoogovensi B-turniiri (11. kategooria turniir).

Juulis 1993 Bielis peetud FIDE MM-i tsoonidevaheliselt turniirilt (74 osavõtjat) kvalifitseerus FIDE pretendentide turniirile 10 paremat. Lputjan sai sel turniiril 12. koha. 2000. aastal pääses mängima New Delhis peetud FIDE MM-turniirile nokautsüsteemis, kus võitis teises ringis Sergei Rublevski, kuid kaotas kolmandas ringis Viswanathan Anandile.

Võistkondlik esinemine
----------------------

Lputjan on mänginud Armeenia võistkonna koosseisus 8 maleolümpial (1992–2006), võitnud võistkonnaga kuldmedali (2006) ja kolm pronksmedalit (1992, 2002, 2004). Võistkondlikel maailmameistrivõistlustel on ta võitnud kaks pronksmedalit (1997, 2001) ning Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel kuld- (1999), hõbe- (2007) ja pronksmedali (1997).

Tunnustus
---------

* valiti Armeenia Riikliku Kehakultuuri Instituudi auprofessoriks

Välislingid
-----------

* Smbat Lputjan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Smbat Lputjan FIDE andmebaasis
**Ajatu muusika festival**, 2013. aastani **Kuressaare laste ja noorte vanamuusikafestival** või **Kuressaare vanamuusikafestival**, on Kuressaares toimuv laste ja noorte vanamuusikaansamblite festival. Selle peakorraldaja on Kuressaare Muusikakool, festivali kunstiline juht on Tiiu Maripuu.

Festivali kontserdid toimuvad eelkõige Kuressaare piiskopilinnuses, kuid ka Kuressaare raekojas, Kuressaare linnateatris, Laurentiuse kirikus, koolides, samuti kihelkonnakirikutes ja muudes paikades Saaremaal väljaspool Kuressaaret. Repertuaari ajalised piirid on keskaja muusikast barokkmuusikani. Aastate jooksul on festivali sündmustel tutvustatud ka muud keskaja ja varauusaja olustikuga seotut, nagu rõivaajalugu, renessansstantsud ja käitumisnormid.

Ajaloost
--------

1996. aastal toimus Kuressaares plokkflöödi metoodika laager muusikakoolide plokkflöödiõpetajatele, mille korraldas tollane riikliku ainekomisjoni esimees Tõnu Sepp. Trükist ilmunud "Plokkflöödi õpiku" esimesed osad vajasid laiemat testimist ja laagris vahetati kogemusi, nii kasvas huvi niihästi plokkflöödi mängutehniliste võimaluste kui ka vanamuusika vastu. Asuti otsima kohta, kus suurem seltskond kokku võiks saada ja seminari lõppedes kontserte anda, sõelale jäi Kuressaare ja samal aastal toimuski esimene **Kuressaare laste ja noorte vanamuusikafestival**.

1997. aasta festival koondas sadakond mängijat mitmelt poolt Eestist, kontserdid toimusid piiskopilinnuses ja barokses raekojas. Vanamuusika tundus noorte esituses nii Kuressaare linnavõimudele kui ka osavõtjaile nii huvitav, et leidsid aset ka järgmised festivalid, igal aastal veidi erinevalt. 1998. aastal tutvustas Eesti Muusikaakadeemia õppejõud Neeme Punder oma meistriklassis Jacob van Eycki plokkflöödivariatsioonide esituspraktikat, festivalil esines esitatud renessansstantsuviiside saatel kohalike täiskasvanute tantsurühm. 1999. aasta festivali repertuaari lisandus vaimulik muusika. Osavõtjate ring laienes, esines noorterühm Gotlandilt ja Helsingi plokkflöödiõpetajatest koosnev Sansonetta. 2000. aasta festivali eripära oli teatraliseeritus: renoveeritud Kuressaare Linnateatris toimus koos Saaremaa Ühisgümnaasiumi luuleteatri Kreveraga kontsertetendus, osales ka lasterühm Staccato Helsingist. Toimus van Eycki variatsioonide võistumängimine.

2012. aasta vanamuusikafestival tutvustas klavessiini võimalusi eri koosseisudes ja noortefestivali Mängime barokki jälgedes barokkmuusikat.

2014. aasta vanamuusikafestival kandis juba nime **ajatu muusika festival**.

Viited
------

1. ↑  T. Maripuu. Laste ja noorte vanamuusikafestival Kuressaares. - Sirp, 14 juuni 2002
2. ↑  Kuressaare vanamuusikafestival tutvustab klavessiini. - turismiweb.ee, 30.05.2012
3. ↑  K. Kalmus. Vanamuusika festivalist saab Ajatu muusika festival. - Saarte Hääl, 23. aprill 2014
**Sotsiaalkorter** on omavalitsusüksuse munitsipaalomandis olev eluruum, mis antakse üürile sotsiaalteenusena eluaset hädasti vajavale isikule või perekonnale, kes ise ei ole suuteline ega võimeline seda endale tagama.

Eestis
------

Eestis reguleerib sotsiaalkorteri üürileandmist kohaliku omavalitsuse korralduse seadus, sotsiaalhoolekande seadus ja elamuseadus. Iga omavalitsusüksus, kelle valduses on sotsiaalkortereid, saab nende seaduste alusel kehtestada sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise korra, arvesse võttes konkreetse omavalitsusüksuse eripära.

Näiteks Abja Vallavolikogu määruse "Sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise korra" alusel võib sotsiaaleluruume üürile anda sotsiaalkorteri tubade kaupa juhul, kui toad on mitteläbikäidavad ja lukustatavad. Ka on seal öeldud, et vabanenud sotsiaaleluruumi üürileandmise otsustamisel kaalub vallavalitsus selle üürileandmist kõigile eluasemeteenuse vajajana arvele võetud isikutele ja arvestab otsuse langetamisel iga isiku arveloleku aega, arvelevõtmise põhjuseid, eluasemeprobleemi tõsidust, vabanenud eluruumi vastavust isiku vajadustele ja muid olulisi asjaolusid.

Vaata ka
--------

* Sotsiaalmaja

Viited
------

1. ↑  Sotsiaalkorteri üürile andmise ja kasutamise kord. riigiteataja.ee
"**Pommeri aed**" on algselt Loomingus 1972. aastal (nr. 6 ja 7) ja raamatuna 1973. aastal ilmunud Mats Traadi romaan, mis on esimene osa lõdvalt seotud "Õpetajate triloogiale", millesse kuuluvad veel "Inger" ja "Umbsõlm".

2. veebruaril 1985 esietendus Draamateatris romaani põhjal samanimeline näidend. Romaani dramatiseeris autor ja lavastas Mikk Mikiver.

Sisu
----

Romaani peategelane Jaan Pommer on külakooliõpetaja väikeses Lõuna-Eesti kohakeses 1890. aastate algupoolel. Romaani sündmuskohal on teatavaid paralleele Traadi sünnikoha Paluperaga. Teose põhiprobleemid on seotud valla asjaajamise, venestamise ja rahvuslusega, samuti kuritegevuse, alkoholismi, missioonitunde vajalikkuse, rahvahariduse problemaatikaga ning isiksuse rolliga kõige nimetatu keskel.

Tähendus
--------

Romaanis on olulisel kohal sümbolid. ""Pommeri aed" otsekui algaks "Candide'i" lõpusoovist, et haritagu oma aeda. Romaani esimeseks lauseks on "Mis Pommer teeb?" Ja kogu romaan on vastus. Pommer harib oma aeda - - Mis olen ma oma elust saanud? küsib Pommer endalt. Ja vastus on: ei midagi. Aga saanud pole ju keegi, mõtleb Pommer, riik, mis ma oma ja võõrastele lastele jätan, on neis endis, ja kui nad tema ära puistavad, on nad ise süüdi." Oma aja sotsiaalsete ja bürokraatlike suhete süsteemis ei saa Pommer "niisama lihtsalt oma aeda harida: ta peab seda kaitsma. On alternatiiviks, kas kaevata vana suislepa alt välja rahapada, millest suislepp kipub kiduma või püüda suislepp säilitada." Pommeri elu möödub arginääkluses ja argitöös, "aga ta säilitab suislepa ja suislepp läheb õitsele ning kogu aias pole ehteta, ükskõikset puud. Selles on Pommeri pide. Ja pideme esiletoomises romaani väärtus. Näib, et teos ei kujuta olude kiuste püsimist või inimese ja ühiskonna suhete reguleerimatust, vaid et see on filosofeeriva kallakuga probleemromaan tegude mõtestamisest keerukas ja raskes elus, kus sotsiaalsete rollide etendamine iseendast kohe mõtestavaks ei pruugi kujuneda. Peab olema midagi, mis aitab inimesel end nendes rollides tajuda pideva, püsiva ja terviklikuna: kultuur, mis on nende sotsiaalsete rollide, töö, Pommeri rahvavalgustamise sisemine olemus, ütleb romaan."

Viited
------

1. ↑   Kalle Kurg. "Proosaline 1972." – Looming 1973, lk. 1016.

Välislingid
-----------

* Uno Roosvalti illustratsioonid "Pommeri aiale"
Tahkunud polüuretaanvaht
**Polüuretaanvaht** on materjal, mis koosneb kahest omavahel reageerivast keemilisest elemendist (isotsüonaat ja polüool). Täpsemalt on tegemist **polüuretaansoojustuse** ehk **PUR-iga**, millega täidetakse seintes olevad õhuvahed ning muudetakse maja õhukindlaks.

PUR-isolatsioonivahud soojustavad hoone külmasildadeta ning aitavad säästa nii kütte- kui ka jahutuskulutuste pealt, olles seega väga hea lahendus näiteks passiivmaja ehitajatele.

**Polüuretaansoojustust** saab kasutada nii seinte kui ka katuste soojustamiseks, nii maa peal kui ka maa all, sõltumata aastaajast. Polüuretaanvaht pihustatakse soojustatavale seinale või süstitakse seintesse läbi pisikeste puuritud augukeste. Pihustatud või süstitud vaht vajub vedeliku kujul augu põhja; seejärel paisub ning täidab järk-järgult tühimikud ja õhuvahed.

Vahuliigid
----------

**PUR-isolatsioonivahud** jagunevad kahte põhilisse gruppi: suletud rakkudega ja avatud rakkudega vahud. Mõlema isolatsioonivahu eeliseks võrreldes üldtuntud isolatsioonimaterjalidega on võime reaktsiooni tulemusel paisudes täita ka praod ja ebatihedused. Vaht nakkub väga hästi erinevate pindadega.

**Suletud rakkudega vahu** eeliseks avatud rakkudega vahu ees on veekindlus. Materjal ei ima vett, samas laseb veeaurul difusiooni teel liikuda. Mõlemad materjalid sisaldavad hallituse ja seente teket tõrjuvaid lisandeid. Kuna suletud pooridega vaht ei lase tuult läbi, ei vaja see eraldi tuule- ja aurutõkke paigaldamist, mis omakorda aitab hoida kokku ehituskuludelt, kuid siiski on suletud rakkudega vaht kallim kui avatud pooridega.

**Avatud rakkudega vaht** ei vaja tuuletõket näiteks pööningu vahelaes, samuti on selle tuulekindlus oluliselt suurem mineraalvilla omast.

Vahu paigaldus

Ohutus
------

Polüuretaanisolatsioonivahud on inimesele ja keskkonnale ohutud. Nende valmistamisel ei ole kasutatud formaldehüüde, CFC-sid ega HCFC-sid ning polüuretaanvahtu ei söö närilised. Siiski soovitatakse hoonet, kuhu vaht on paigaldatud, esimese 24 tunni jooksul aktiivselt tuulutada.

Viited
------

1. ↑  "Spray Polyurethane Foam (SPF) Basics". *www.spraypolyurethane.org*. Vaadatud 2.05.2019.
2. ↑  "Types of Foam". *www.sprayfoaminsulationindianapolis.com*. Vaadatud 2.05.2019.
3. ↑  "Closed cell foam". *www.sprayfoaminsulationindianapolis.com*. Vaadatud 2.05.2019.
4. ↑  "Open Cell foam". *www.sprayfoaminsulationindianapolis.com*. Vaadatud 9.05.2019.
5. ↑  "Is Spray Foam Insulation Safe? foam". *www.cbc.ca*. Vaadatud 9.05.2019.
Pomoorid (20. saj algus)
Malõje Korelõ muuseum Arhangelski oblastis
**Pomoorid** (vene keeles поморы 'mereäärsed') on Valge mere kallastel elav venelaste subetnos.

Venemaa 2002. aasta rahvaloendusel määratles end pomoorina 6571 inimest, neist 6295 Arhangelski oblasti elanikud, sealhulgas oblasti kuberner Anatoli Jefremov, ja Murmanski oblastis 127 inimest. Venemaa 2010. aasta rahvaloendusel nimetas end pomooriks 3113 inimest, sealhulgas Arhangelski oblastis 2015.

Pomooride nimetus on tulnud Pomorje järgi. Pomorje on Valge mere edelarannik Kemi ja Onega jõe vahel.

Pomoorid räägivad vene keele pomoori murret. Sellele on omane rõhuta o selge hääldamine o-na, mitte a-na nagu vene keeles tavaliselt.[*viide?*] Täishäälikute pikkus reedab soome-ugri keelte mõju. Sõnavaras pärineb palju sõnu vanavene keele novgorodi murdest, aga arvukalt on ka omasõnu, eriti looduse ja majapidamise kohta. Sõnu on veel laenatud soome-ugri ja skandinaavia keeltest. Pomoori murdes on säilinud aorist, mis eksisteeris vanavene keeles, aga mis tänapäeva vene keelest on kadunud.

12.–15. sajandil oli Pomorje Veliki Novgorodi koloonia. Pomoorid on sel perioodil Novgorodi kandist välja rännanud asunike järglased, kes osaliselt assimileerisid soome-ugri põliselanikkonna.

Vene kroonikates mainitakse nimetust pomoor esimest korda 1526. aastal.

Pomooride traditsioonilised elatusallikad olid kalapüük, vaalapüük, jahipidamine ja põhjapõdrakasvatus. Oluline oli merekaubandus Põhja-Norraga, kuhu müüdi teravilja ja kala (pomoorikaubandus).

Pomooride seas oli levinud laevaehituskunst. Nad kasutasid purjelaevu, mida nimetatakse kotšideks. Nendega seilasid nad mitte üksnes ümber Koola poolsaare ja Kanini Kolgujevi saarele, vaid koguni Novaja Zemljale ja Teravmägedele, mida nad tundsid nimega Grumant. Teravmägedele võisid nad jõuda juba 12. sajandil.

Pomoorid asutasid 1572 Tazi jõele Mangazeja, millest sai Venemaa esimene põhjapolaarjoone taga asunud linn (1662 jäi tühjaks ja 1677 jäeti ametlikult maha).

Pomoorid on peamiselt õigeusklikud. Nende hulgas on ka palju vanausulisi.

Kuulsaid pomoore
----------------

* Semjon Dežnjov (Семён Дежнёв)

Viited
------

1. ↑  Suur maailma atlas, lk. 67
2. ↑  Art Leete: Hämaruse rahvad – Pomoorid, isamaa näppajad. Sirp, 08. juuli 2016.
3. ↑  Кочи на Поморье

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pomoorid** |

* Pomormuseet i Vardø / Поморский музей в Вардё
* Malõje Korelõ muuseum
* Кочи на Поморье
* 19 июня 2013, Татьяна Нефедова, Лоция Белого моря: 100 лет спустя, В Архангельске стартует экспедиция на шняке – судне, построенном по подобию традиционной поморской лодки. Русское географическое общество, РГО
Domodedovo terminal (2007)
**Terrorirünnak Domodedovo lennujaamas** toimus 24. jaanuaril 2011 kell 16.32 (kell 15.32 Eesti aja järgi).

Saabuvate lendude sektsiooni pagasisaali lähedal toimunud plahvatuses hukkus esialgsetel andmetel vähemalt 35 ja viga sai 180 inimest, kellest 86 vajas haiglaravi. 2. veebruaril suri haiglas üks inimene ja 24. veebruaril veel üks, nii et kokku hukkus 37 inimest.

Esialgu teatati, et hukkunute seas oli 1 Kõrgõzstani, 1 Tadžikistani, 1 Usbekistani, 2 Suurbritannia, 1 Saksamaa ja 2 Austria kodanikku.. Lõplikel andmetel hukkus 37 inimest, neist 29 Venemaalt, 2 Tadžikistanist ja Austriast ning 1 Saksamaalt, Suurbritanniast, Ukrainast ja Usbekistanist. Vigastada sai 117 inimest, neist 57 Venemaalt, 8 Tadžikistanist ja teistest riikidest mitte üle 2, kuid 41 inimese päritolu oli teadmata.

Hukkunute seas oli 29-aastane ukraina näitekirjanik ja luuletaja Anna Jablonskaja, kes saabus Moskvasse vastu võtma ajakirja Iskusstvo kino preemiat. Haavatute seas oli slovaki näitleja Zuzana Fialová.

Terroriakti korraldamisega seostatakse kümmet inimest.

Kavkaz Centeri kodulehele veebruaris üles riputatud videos võttis vastutuse selle terroriakti eest Doku Umarov. Video avaldati 4. veebruaril ja selles oli Umarovi kõrval 20-aastane enesetaputerrorist Magomed Jevlojev, kes selles pommiplahvatuses ka ise hukkus.

Eesti president Toomas-Hendrik Ilves avaldas vene rahvale seoses terroriaktiga kaastunnet veel samal päeval.

Viited
------

1. ↑  bbc.co.uk vaadatud 27.02.11
2. ↑  Rbc ohvrite nimekiri (vene keeles)
3. ↑  Domodedovo pommiplahvatuses hukkus kaks Briti kodanikku Postimees, 24. jaanuar 2011
4. ↑  Rbc ohvrite nimekiri (vene keeles)
5. ↑  Скончалась 37-я жертва теракта в «Домодедово» Lenta.ru, 24. veebruar 2011
6. ↑  "МЧС России: Список госпитализированных в ЛПУ г. Москвы, Московской области и федеральные медицинские учреждения". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2011. Vaadatud 15. augustil 2012.
7. ↑  Kahtlustatavate ring Domodedovo rünnakus hõlmab ligi kümmet inimest Postimees, 27. jaanuar 2011. Vaadatud 27.01.11
8. ↑  Umarov võttis vastutuse Domodedovo plahvatuse eest omale Postimees, 8. veebruar 2011, vaadatud 08.02.2011
9. ↑  Ильвес выразил соболезнования российскому народу в связи с терактомдополнено delfi.ru, 24. jaanuar 2011. Vaadatud 15. augustil 2012

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pommiplahvatus Domodedovo lennujaamas** |

* Postimees Online
* Domodedovo Bombing
* Hukkunute ja vigastatute nimekiri (vene keeles)
* Domodedovo terroriakti ohvrite arv kerkis 37ni