recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Gemini 8** (ametlikult **Gemini VIII**) oli Gemini programmi kuues mehitatud lend. Kosmoselaev startis 16. märtsil 1966. Gemini 8 meeskonnaks olid Neil Armstrong ja David Scott. Missioonil sooritati NASA esmakordne põkkumine kuid seda varjutas esmakordne lennuaegne rike NASA kosmoselendude ajaloos, mis ohustas astronautide elusid.

Gemini 8 meeskond sattus ohtu, kui ootamatult tekkis kontrollimatu pöörlemine, mille põhjustas kinnikiilunud RCS-tõukur. Armstrong ja Scott ei saanud alguses aru mis pöörlemist põhjustab. Varsti muutus kosmoselaeva kiirenev pöörlemine ohtlikuks ja kardeti et mõlemad mehed kaotavad teadvuse. Kui meeskonnaliikmed lülitasid vigase tõukuritesüsteemi välja ja kasutasid teist RCS-tõukurite süsteemi, mis oli mõeldud atmosfääri sisenemiseks, suudeti pöörlemine peatada ning sooritada edukas hädamaandumine.

Järgmine lennuaegne rike NASA kosmoselaevaga, mis oli Gemini 8 avariist tunduvalt ohtlikum, juhtus Apollo 13 lennul kui umbes 350 000 kilomeetri kaugusel Maast plahvatas kosmoselaeva hapnikutank.
**Eesti Postimees** (ka *Eesti Postimees ehk Näddalaleht : ma- ja linnarahvale*) oli eesti ajaleht, mille väljaandmist alustas Johann Voldemar Jannsen 13. jaanuaril (1. jaanuaril) 1864. 

Kuni 1894. aastani anti ajalehte välja Tartus, aastatel 1894–1905 ilmus leht Tallinnas.

Lehe väljaandmisel abistasid Jannsenit nii tütar Lydia Koidula kui ka poeg Harry Jannsen, samuti tegid sellele kui juhtivale rahvusluse häälekandjale kaastööd ka kõik olulisemad eesti rahvusliku liikumise tegelased. Aja jooksul jäi ajaleht aga uuemate ja radikaalsemate rahvuslaste arvates liiga mõõdukaks ning hambutuks. Eriti teravalt asus Jannsenit kritiseerima Carl Robert Jakobson, kes 1878. aastal rajas oma ajalehe Sakala. 

1880. aastal haigestus Jannsen afaasiasse ning pidi lehe toimetamisest loobuma. Selleks ajaks oli Eesti Postimees juba ka Sakalale alla jäänud. 

1881. aastal oli vastutav toimetaja Ado Grenzstein, toimetamisel aitas kaasa Harry Jannsen. 

Aastail 1882–1886 toimetas lehte Karl August Hermann.

1893. aastal ostis Eesti Postimehe Jakob Tülkilt, August Busch ja tõi selle Tartust Tallinna ja kirjastas seda aastani 1904.

1904. aastal kutsuti Eesti Postimehe toimetajaks ja osanikuks Jaan Sitska. 1905. aasta revolutsiooni ajal, 1905. aasta lõpul Eesti Postimees suleti ja selle toimetajal keelati Baltimaades elamine sõjaseaduse kehtimise ajaks.

Viited
------

1. ↑
**Häälekõri** ehk **hääleaparaat** (ladina keeles *glóttis*) on paljudel organismidel kõriõõnes paiknev avaus, mis piirneb häälekurdude ja häälepiluga.

Häälekõri osaleb suure tõenäosusega ka kõriõõne kaudu toimuvas kommunikatsioonis (häälitsemine). 

Häälekõri areng, anatoomia, asend, kuju ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madudel on häälekõri ja kui maoliik *Pituophis melanoleucus* välja arvata, puuduvad neil häälekurrud. Häälitsevad nad üksnes häirimise korral ehk kaitsereaktsioonina tekitades sisinat jõuliselt läbi häälekõri sisse ja välja hingates.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Häälekõri koosneb limaskestaga kaetud pilkkõhredest, paarilisest häälekurrust ja nende vahele jäävast häälepilust ning paikneb kõriesikust kaudaalselt.

Viited
------

1. ↑  Arne Lepp. "Inimese anatoomia, I osa. Liikumisaparaat, siseelundid", Tartu Ülikooli Kirjastus, lk 386, 2013, ISBN 978-9949-32-239-8.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur, "Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 213, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.

Välislingid
-----------

* Structure and Function of the Glottis, Veebiversioon (vaadatud 05.01.2014) (*inglise keeles*)
* RICHARD M. LEVITAN,E. ANDREW OCHROCH, SCOW KUSH, MPH, FRANCES S. SHOFER, JUDD E. HOLLANDER, Assessment of Airway Visualization: Validation of the Percentage of Glottic Opening (POGO) Scale, ACADEMIC EMERGENCY MEDICINE September 1998. Volume 5, Number 9, 919 — 923, Veebiversioon (vaadatud 05.01.2014) (*inglise keeles*)
J. T. Miller (2018)
**Jonathan Tanner Miller** (sündinud 14. märtsil 1993 East Palestine'is Ohio osariigis) on Ameerika Ühendriikide jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Vancouver Canucks ründajana. Ta võib mängida nii keskründajana kui ka vasaku ääreründajana.

Aastatel 2009–2011 mängis ta United States Hockey League'is. Hooajal 2011–12 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Plymouth Whalers.

2011. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is New York Rangersi poolt 15. valikuna. Hooaja 2011–12 lõpus debüteeris ta Rangersi noorteklubis Connecticut Whale American Hockey League'is. NHL-is debüteeris ta Rangersi meeskonnas hooajal 2012–13. Esimesed kaks väravat lõi ta liigas 7. veebruaril 2013 mängus New York Islandersi vastu.

2018. aasta veebruaris siirdus Miller Tampa Bay Lightningi. Canucksiga liitus ta 2019. aasta juunis. Kuigi koroonapandeemia tõttu jäi 2019–20 põhihooaeg lühemaks, oli see ülekaalukalt Milleri edukaim NHL-is (27 väravat, 45 väravasöötu).

2011. aastal tuli Miller Ameerika Ühendriikide kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks ja 2013. aastal kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.

Välislingid
-----------

 J. T. Miller – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* J. T. Miller NHL.com lehel
* J. T. Miller hockeydb.com lehel
**Häälik** ehk **foon** on vähim kuuldeliselt eristatav suulise kõne üksus.

**Hääliku** all mõistetakse olenevalt kontekstist kas hääliku eksemplari – konkreetse kõneleja poolt konkreetsel hetkel moodustatud häälikut – või hääliku tüüpi – teatud foneetiliste tunnustega häälikueksemplaride klassi.

Häälik ja foneem
----------------

Häälikuna realiseerub suulises kõnes foneem – vähim tähendust eristav keeleüksus.

Foneem võib realiseeruda lõputute erinevate omadustega häälikutena. Realiseerumisviisi mõjutavad nii naaberhäälikud (realiseeruvad allofoonid, mis olenevad hääliku asendist) kui ka kõneleja ja olukorra eripärad.

Häälikueksemplarid
------------------

Häälikud moodustatakse kõnetraktis häälduselundite tegevuse kaudu.

Häälikutüübid
-------------

### Häälikute liigitus

Häälikud jagunevad moodustusviisi ja moodustuskoha järgi häälikurühmadeks:

* täishäälikud ehk vokaalid ehk avahäälikud (eesvokaalid ja tagavokaalid; kõrged, keskkõrged ja madalad)
* kaashäälikud ehk konsonandid
	+ sulghäälikud ehk klusiilid
	+ ahtushäälikud ehk spirandid
	+ hõõrdhäälikud ehk frikatiivid (sh sisihäälikud ehk sibilandid ja ahtushäälikud ehk spirandid)
	+ külghäälikud ehk lateraalid
	+ värihäälikud ehk tremulandid
	+ ninahäälikud ehk nasaalid
	+ poolvokaalid
	+ afrikaadid
	+ huulhäälikud ehk labiaalid
	+ hammashäälikud ehk dentaalid
	+ hambasombuhäälikud ehk alveolaarid
	+ kõvasuulaehäälikud ehk palataalid
	+ pehmesuulaehäälikud ehk velaarid
	+ kurgunibuhäälikud ehk uvulaarid
	+ neeluhäälikud ehk farüngaalid
	+ kõrihäälikud ehk larüngaalid

### Häälikute märkimine

Kõne häälikuliselt täpseks ülestähendamiseks kasutatakse foneetilist transkriptsiooni.

Häälikuid uurivad teadusharud
-----------------------------

Häälikute moodustamist, tajumist ja akustilisi omadusi uurib foneetika, foneemide uurimisega tegeleb fonoloogia. 

Häälikute korrigeerimist kõnes uurib logopeedia.

Vaata ka
--------

* häälikusüsteem
* foneem
* täht
**Bitikiirus** (inglise keeles *bit rate*, *bitrate*) on telekommunikatsioonis ja infotehnoloogias kasutatav mõõtühik, mis väljendab ajaühiku jooksul ülekantavate bittide arvu, mõõtühik
bitt sekundis, tähis (bit/s (ngl bps). Suuremad ühikud moodustatakse kümnendeesllidetega, seega näiteks 1 kbit/s = 1000 bit/s (mitte 1024 bit/s) ja 1 Mbit/s = 1000 kbit/s.

Bitikiirusega väljendatakse digitaalse andmevoo edastamise kiirust audio- ja videosignaali voogedastusel. Andmevormingutes, kus rakendatakse sageli andmete kadudega tihendamist (nt MP3, MPEG), väljendab bitikiirus tihenduse määra ja ühtlasi edastuskanali vajalikku laiust.

Bitikiirus võib olla püsiv, muutuv või keskmine:

* CBR (*constant bitrate*) – püsiv bitikiirus
* VBR (*variable bitrate*) – muutuv bitikiirus (bitikiiruse optimeerimine võimaldab parandada pildi kvaliteeti)
* ABR (*average bitrate*) – keskmistatud bitikiirus (põhineb allikmaterjali analüüsil).

Näiteid MP3-audiosignaali bitikiirustest:

* 32 kbit/s – kõlblik kõne edastamiseks
* 96 kbit/s – algtase muusika edastamiseks
* 128 kbit/s – laialt kasutusel muusika edastamiseks
* 192 kbit/s ja 256 kbit(s – kvaliteetne muusika edastus
* 320 kbit/s – suurim bitikiirus MP3 standardis

Näiteid videosignaali bitikiirustest:

* 3,5 Mbit/s – tavatelevisiooni (SD) signaal (tihendus MPEG-2)
* 4,5 Mbit/s – YouTube video lahutusvõimega 1080p
* 9,8 Mbit/s – DVD
* 40 Mbit/s – Blu-ray Disc

Kuna väikseim andmehulk on bitt, mõõdetakse ühikuga bit/s digitaaltehnikas samuti andmeedastuskiirust. Selles tähenduses kõneldakse ka kanali ribalaiusest.

Vaata ka
--------

* Andmeedastuskiirus
* Audiovorming
**Hääleõigus** (ka: *hääletamisõigus*) on õigus osaleda hääletusel. Seejuures võib erinevatel hääletustel olla hääleõigus eri inimestel/gruppidel ja eri isikud/grupid, kellel on hääleõigus, võivad omada erinevat hulka hääli.

Hääleõigus võib olla: kodanikul riigis, riigikogu liikmel riigikogus, riigil riikide ühenduses jne.

Demokraatias võimaldab hääleõigus osaleda rahvahääletustel, sealhulgas valimistel. Esindusdemokraatiaga riikides on hääleõiguse näideteks valimisõigus ja rahvahääletamisõigus – esimene on õigus osaleda valimistel, teine on õigus osaleda muudel rahvahääletustel.

Hääleõigus kindlas riigis on tavaliselt selle riigi täisealistel ja otsustusvõimelistel kodanikel.

Teatud ühiskonnaliikmetel, nagu näiteks kinnipeetavatel, võib olla hääleõigus piiratud.

Hääleõiguslike kodanike arv Eestis
----------------------------------

Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuar 2006 seisuga hääleõiguslike kodanike arv Eestis kokku 892 143, millest näiteks:

Tallinnas 239 346,
Tartus 71 774,
Pärnus 32 111,
Narvas 21 780,
Kohtla-Järvel 15 822,
Viljandis 15 739,
Rakveres 12 716,
Kuressaares 11 800
Võrus 11 105.
2003. aasta Riigikogu valimistel oli Eestis 859 714 hääleõiguslikku kodanikku.

2019. aasta Riigikogu valimistel oli hääleõiguslikke inimesi 958 571, neist 77 881 on alaliselt välisriikides elavad Eesti kodanikud.

Vaata ka
--------

* Valimisõigus

Viited
------

1. ↑  ERR (04.02.2019). "Riigikogu liikmeid saab valida ligi 958 600 inimest". Vaadatud 23.02.2019.

Välislingid
-----------

* Siseministeerium 2006: Eesti hääleõiguslike kodanike arv on tõusnud 32 429 võrra
**Julius Oro nimeline lastekirjanduse preemia** on alates 1999. aastast välja antav lastekirjandusauhind, mille eesmärk on jäädvustada Vasalemma kauaaegse kooliõpetaja, eesti õppe- ja lastekirjanduse autori, luuletaja, ajakirja Laste Rõõm tegevtoimetaja, isamaalise kasvatuse toetaja Julius Oengo mälestust ning edendada ja toetada eesti lastekirjandust.

Preemiat on välja andnud Vasalemma vallavalitsus. Esialgu tehti seda iga kahe aasta tagant. Preemia statuuti muudeti 2005. aastal ja siis otsustati hakata preemiat välja andma viie aasta tagant (Julius Oengu 0 ja 5-ga lõppevatel sünniaastapäevadel).

Preemia koosneb tänukirjast, rahalisest auhinnast ja Stina Valgma loodud keraamilisest kujust. Preemia omanikuks võib saada eesti lastekirjanik või illustraator viimase viie aasta jooksul ilmunud raamatute põhjal, keda seob loomelähedus J. Oro ja lastekirjandusega.

Võistlevaid autoreid tutvustab Vasalemma raamatukogu näitustega, vallalehes ja veebis. Lemmikkirjaniku valivad valla lapsed.

Laureaadid
----------

* 1999 – Leelo Tungal
* 2001 – Jaan Rannap
* 2003 – Heljo Mänd
* 2006 – Aino Pervik
* 2011 – Aidi Vallik
* 2016 – Mika Keränen

Viited
------

1. 1 2 3  "Julius Oro nimeline lastekirjanduse preemia. Eesti Lastekirjanduse Keskuse veebisait". Originaali arhiivikoopia seisuga 3. detsember 2013. Vaadatud 1. detsembril 2013.
2. 1 2  Julius Oro nimelise lastekirjanduse preemia statuut.

Välislingid
-----------

* J. Oro nimeline lastekirjanduse preemia. Eesti Lastekirjanduse Keskuse veebisait.
**Allikapesu** on protsess, millega muudetakse teadlikult loodud libauudis usaldusväärseks tänu selle avaldamisele mõnes väärikas meediaväljaandes. Tegemist on propaganda- ja desinformatsioonivõttega, mida Nõukogude Liit kasutas juba külma sõja ajal.

Protsess
--------

Allikapesu käivitamiseks on vaja skandaalset teavet ja madala avaldamisbarjääriga väljaannet, millest saab libauudise esmase ilmumise koht. Kui interneti-eelsel ajal olid sellisteks kanaliteks nišiväljaanded (näiteks maakonnalehed), siis tänapäeval ei pea tegemist olema trükiväljaandega. Libauudiste levitamist alustatakse ka ajaveebide ja sotsiaalmeedia kaudu.

Seejärel liigub libauudis järjest mainekamatesse väljaannetesse – iga eelnev avaldaja on tõstnud uudise usaldusväärsust. Internetis võib ajaveebis avaldatud uudisest vaid minutitega saada tipptasemel kanalis avaldatud artikkel. Sageli on sellise uudise algallikat hiljem keeruline tuvastada, kuna viide esialgsele allikale protsessi käigus kaob (samas võidakse juba ka algtekstis viidata olematule allikale).

Levimise põhjused
-----------------

Enamasti skandaalse sisuga libauudis hakkab levima just oma skandaalsuse tõttu, köites madala avaldamisbarjääriga väljaannete (näiteks tabloidajalehtede) ajakirjanike tähelepanu. Kui uudis seeläbi populaarsust saavutab, hakkavad seda vahendama ka mainekamad väljaanded, tõstes seeläbi põhjendamatult avaldatava teabe usaldusväärsust. Seejuures on levimise põhjuseks väljaannete ärimudel, mis isegi mainekamate väljaannete puhul eeldab "klikkide" püüdmist ja kuumimate lugude avaldamist. Seejärel tekib infokaskaad, kus ühe mingil määral usaldusväärse allika järel avaldavad sama sisu ka teised väljaanded. Ka lugejate jaoks muutub sisu seejärel usaldusväärsemaks – seda isegi siis, kui artiklites mainitakse teabe kontrollimatut päritolu.

Vaata ka
--------

* Propaganda
* Libauudis
* Desinformatsioon

Viited
------

1. 1 2 3 4  Propagandasõnastik: allikapesu. 21.11.2016. Vaadatud 22.11.2019.
2. ↑  Andreas Ventsel, Mari-Liis Madisson. "Tõejärgne diskursus ja semiootika". Acta Semiotica Estica XIV. Tartu, 2017. Lk 111.
3. ↑  Andreas Ventsel, Mari-Liis Madisson. "Tõejärgne diskursus ja semiootika". Acta Semiotica Estica XIV. Tartu, 2017. Lk 97-98.
**Andres Jalak** (sündinud 19. märtsil 1953 Paides) on Eesti poliitik.

Andres Jalak on lõpetanud 1971. aastal Paide 1. Keskkooli ja 1976. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinseneri erialal.

Andres Jalak on olnud Paide KEKi jaoskonnajuhataja (1976–1982), Aravete KETE peainsener (1982–1986), Paide Rajooni Agrotööstuskoondise (ATK) aseesimees (1986–1987), Paide Rajooni Täitevkomitee esimees (1987–1990), Järva Maavolikogu esimees (1990–1991), Eesti Maaomavalitsuste Liidu nõunik (1992), ASi Eesti Maapank jaemüügi divisjoni ja administratiivdivisjoni direktor (1996–1998), ASi Comfort AE juhatuse esimees (1993–2003), Paide Linnavolikogu aseesimees (1996–2001) ja esimees (2001–2002).

Andres Jalak on olnud ka mitme esinduskogu liige: Järva Maavolikogu 1990–1991, Paide Linnavolikogu 1996–2005, X Riigikogu 2003–2007 ning pärast Riigikogu liikme Indrek Raudse tagasiastumist oli ta 6. detsembrist 2011 kuni 26. märtsini 2014 XII Riigikogu liige.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Riigikogu liige: Jalak, Andres". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2007. Vaadatud 5. detsembril 2011.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 5. detsembril 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "Raudse asemel tuleb Riigikokku Jalak". Riigikogu pressiteated. 05.12.2011.
**Jusuf Nurkić** (sündinud 23. augustil 1994 Tuzlas) on Bosnia ja Hertsegoviina korvpallur, kes mängib 2017. aastast NBA klubis Portland Trail Blazers.

Karjäär
-------

Enne NBA-sse siirdumist mängis Nurkić Horvaatia klubis Zagrebi Cedevita.

Nurkići valis 2014. aasta NBA *draft*'ist 16. valikuna Chicago Bulls, kes vahetas ta kohe edasi Denver Nuggetsisse. Kaks ja pool hooaega Nuggetsis mänginud Nurkić tõi selle ajaga keskmiselt 7,5 punkti ja 5,9 lauapalli mängus.

2017. aasta veebruaris vahetati Nurkić Portland Trail Blazersisse, kus ta kogus esimesel täishooajal (2017/18) keskmiselt 14,3 punkti ja 9 lauapalli mängus.

1. jaanuaril 2019 tegi Nurkić karjääri ühe parima mängu, kui tema arvele jäi 24 punkti, 23 lauapalli, 7 resultatiivset söötu, 5 vaheltlõiget ja 5 viskeblokeeringut ning Trail Blazers alistas lisaajal 113 : 108 Sacramento Kingsi.

2018/19. hooajal keskmiselt 15,6 punkti ja 10,4 lauapalli mängus toonud Nurkići hooaja lõpetas jalaluumurd 25. märtsil 2019. Ta naasis väljakule alles 31. juulil 2020, misjärel kogus kaheksa mänguga keskmiselt 17,6 punkti, 10,3 lauapalli, 4 resultatiivset söötu, 1,4 vaheltlõiget ja 2 viskeblokeeringut.

Saavutused
----------

* NBA uustulnukate teine viisik (2015)
* Horvaatia meistriliiga finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2014)

Rahvuskoondis
-------------

Nurkić debüteeris Bosnia ja Hertsegoviina korvpallikoondises 2013. aasta Euroopa meistrivõistluste valikmängudes. 2017. aasta Euroopa meistrivõistluste valikturniiril kogus ta keskmiselt 19,2 punkti ja 13,5 lauapalli mängus.

Viited
------

1. ↑  Nurkić Has Career Game in Dramatic New Year's Day Win in Sacramento NBA.com, 01.01.2019.
2. ↑  Ränk vigastus NBA-s: bosnialasest tsenter murdis mängus jalaluu Delfi Sport, 26.03.2019.

Välislingid
-----------

* Jusuf Nurkić – NBA.com
* Jusuf Nurkić – Basketball-Reference.com
David Williams 2009. aastal North Queensland Fury särgis
**David Joel Williams** (sündinud 26. jaanuaril 1988 Brisbane'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliigaklubis Perth Glory.

Ta alustas klubikarjääri 2006. aastal Austraalia kõrgliigas Queensland Roaris. Ta on suurema osa karjääri veetnud Austraalia kõrgliiga klubides, kuid on mänginud aastatel 2006–2009 Taani kõrgliigas Brøndbys ja aastatel 2016–2018 Ungari kõrgliigas Haladásis. Lisaks Queensland Roarile on ta Austraalia kõrgliigas mänginud veel kahel hooajal North Queensland Fury (2009–2011), viiel hooajal Melbourne City (2011–2016) ja ühel hooajal Wellington Phoenixi (2018–2019) meeskonnas. Hooajal 2013–14 valiti ta Melbourne City hooaja parimaks mängijaks ja samal hooajal lisaks Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.

2019. aasta juunis siirdus ta India kõrgliigaklubisse ATK.

2022. aasta augustis naasis ta Austraalia kõrgliigasse ja sõlmis lepingu Perth Gloryga.

Williams pidas 2008. aastal Austraalia jalgpallikoondises kaks kohtumist.

Williams on aborigeeni päritolu.

Viited
------

1. ↑  Taylor, Nick (25. august 2022). "Perth Glory bring experienced forward David Williams back to Australia as rebuild continues". *The West Australian*. Vaadatud 25. augustil 2022.
2. ↑  "David Williams becomes the first indigenous player to represent a Melbourne A-League club after singing with Heart"[*alaline kõdulink*]. Herald Sun. 23.6.2011. Vaadatud 19.2.2019
**Édouard-Philippe-Émile Cartailhac** (15. veebruar 1845 Marseille – 25. november 1921 Genf) oli prantsuse arheoloog.

Émile Cartailhac oli pärit vanast Aveyroni alamaadlisuguvõsast ja tema isa oli Lyonis tolliametnik. 

Émile Cartailhac lõpetas Lyonis keskkooli. Seejärel õppis ta Toulouse'i ülikoolis õigusteadust ning 1868 sai temast advokaat. Ta oli oma kutsealast vähe huvitatud ja suurelt jaolt oma onu Armand de Quatrefages de Bréau, tolleaegse Toulouse'i ülikooli zooloogia õppejõu ja hilisema Loodusloomuuseumi professori mõjutusel tekkis Émile'il kirg loodusloo vastu.

1864 korrastas Cartailhac koos Eugène Trutat'ga Édouard Filholi rajatud Toulouse'i Loodusloomuuseumi inimese paleontoloogia kollektsioone. Pariisi maailmanäituse ajal 1867 võttis ta Gabriel de Mortillat' ja Édouard Lartet' kõrval osa antropoloogiagalerii rajamisest. 1884. aastast korraldas ta Saint-Raymondi muuseumi ekspositsiooni Saint-Serninis. 1887 oli ta Toulouse'i põhikorraldaja. Viimaste asutuste ekspositsioon pärines suurelt jaolt Cartailhaci väljakaevamisest. 

Cartailhac oli 1867. aastast Kesk-Prantsusmaa Arheoloogiaseltsi liige ning 1914–1921 seltsi president. 

Aastast 1899 oli ta võistluse "Jeux Floraux" korraldajate seas.

1910. aastal pidas loenguid Toulouse'i ülikoolis.

Tunnustus
---------

* 1887 Auleegioni kavaler
* 1899 Toulouse'i Teaduste, Raidkirjade ja Kirjanduse Akadeemia liige
* 1912 Oxfordi ülikooli audoktor
* 1912 Auleegioni ohvitser

Välislingid
-----------

* Fotod, bibliograafia
Häädemeeste Keskkool asub aadressil Kooli 10
**Häädemeeste Keskkool** on üldhariduskool Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Häädemeeste alevikus.

Kooli direktor on Aule Kink.

2002. aastal õppis koolis 336 õpilast ja töötas 15 klassikomplekti ja 336 õpilasega. Seisuga september 2011 oli õpilaste arv 227, klassikomplekte oli 12 ja õpetajaid 32.

Kool annab keskharidust alates 1958. aastast. Praegune koolihoone valmis 1964 (arhitektid Mart Port ja Allan Murdmaa) ning see on projekteeritud 550 õpilase jaoks.

Häädemeeste keskkooli logol on kujutatud raamatut ja purjelaeva.

Kooli 300. aastapäeva puhul paigaldati kooli õuele mälestuskivi.

Pilte
-----

* Häädemeeste Keskkooli sissekäik 2012. aastalHäädemeeste Keskkooli sissekäik 2012. aastal
* 2005. aastal võitis Häädemeeste keskkool heakorrakonkursi. Alumisel sildil võib näha kooli logo raamatu ja laevaga.2005. aastal võitis Häädemeeste keskkool heakorrakonkursi. Alumisel sildil võib näha kooli logo raamatu ja laevaga.
* Häädemeeste keskkool, paremal võimlatiib.Häädemeeste keskkool, paremal võimlatiib.
* Häädemeeste keskkool, vaade söökla poolt.Häädemeeste keskkool, vaade söökla poolt.
* Kooli 300. aastapäeva mälestuskivi kooli õuel.Kooli 300. aastapäeva mälestuskivi kooli õuel.

Viited
------

1. 1 2  Ülevaade ajaloost Häädemeeste Keskkool
2. ↑  Häädemeeste Keskkool Häädemeeste vald

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
|  |
| --- |
|  |
| Tüüp 92
 |
| Tüüp 92 tehnilised andmed |
| Pikkus | 3,94 m |
| Laius | 1,62  m |
| Kõrgus | 1,86  m |
| Kaal | 3,4  t |
| Kiirus | maastikul 40 km/h |
| Käiguvaru | maanteel 200 km |
| Suurtükk | 20 mm automaatkahur või puudus |
| Kuulipildujad | 13 mm ja 6,5 mm või ainult 6,5 mm |
| Soomus | 8–12 mm |
| Mootor | Mitsubishi õhkjahutusega 4-käiguline |
| Mootori võimsus | 32 hj |
| Meeskond | 3 inimest |

**Tüüp 92 raskesoomusauto** (jaapani keeles 九二式重装甲車 *Kyūnishikijūsōkōsha*）oli Jaapani tankett.

Tanketi nimi tuli sellest, et 2592 oli Jaapani ajaarvamise järgi 1932. aasta, mil tanketi tootmist alustati. Teda nimetati soomusautoks, kuigi ta oli tankett, sest Jaapani sõjaväes kuulusid kõik tankid jalaväe haldusalasse, aga tüüpi 92 kasutas Jaapani ratsavägi.

Pärast Esimest maailmasõda hakkasid paljud riigid oma ratsaväge mehhaniseerima. Ka Jaapan proovis mitmesuguseid soomusautosid, saavutades piiratud edu. 1920-ndatel testiti Keiserliku Jaapani Armee Ratsaväekoolis, mis asus Kagu-Jaapanis Chiba prefektuuris, mitmesuguseid Euroopa kergetanke. Nii Jaapanis kui ka Mandžuurias toimunud katsed andsid üldiselt ebarahuldava tulemuse, sest kergetankid ei sobinud karmi kliimasse ega Mandžuuria teedeta maastikule.

Jaapani tankettide areng sai algtõuke Suurbritanniast pärit Carden-Loyd Mark VI-lt, mida 1929. aasta paiku vähesel arvul osteti. Jaapani konstruktorid kasutasid Carden-Loydi tanketi veermiku põhimõtteid, kuid erinevalt teiste riikide sõjavägedest ehitasid pöördtornidega tankette, mis sarnanesid pigem kergetankidega.

Esialgu valmistati 2 hübriidamfiibautot, millel olid nii rattad kui ka roomikud ja mis pidi sõitma nii vees kui ka maal nii edaspidi kui ka tagurpidi. Need katsed ei õnnestunud täielikult ja ratsavägi ei olnud vaimustuses. Edaspidi keskenduti üksnes roomikutega ja üksnes maad mööda sõitvale masinale.

Tüüp 92 tootmine algas 1932 Ishikawajima Mootorsõidukite Valmistamise Kompaniis, mis tänapäeval kannab nime Isuzu Motors. Tootmist takistasid tehnilised raskused ja kuni 1939. aastani valmis kõigest 167 tanketti. Pärast esialgseid probleeme käigukastiga osutus Tüüp 92 Hiina ja Mandžuuria raskel maastikul ja halbadel teedel ja suutis arendada kiirust kuni 40 km/h.

Tankett Tüüp 92 oli 3,94 meetrit pikk, 1,63 m lai ja 1,86 m kõrge ning 3-liikmelise meeskonnaga. Relvastuseks oli tal üks 6,5 mm kuulipilduja tornis ja 13 mm kuulipildujaga esikilbis; hiljem asendati viimane 20 mm automaatkahuriga.

Tüübi 92 soomus oli 6 mm (kerel) kuni 12 mm (tornil) paks. See oli needitud ja keevitatud. Õhuke soomus võimaldas sõiduki massi hoida 3–4 tonni kandis, kuid soomus polnud piisavalt paks isegi selleks, et harilikku püssikuuli kinni pidada. Euroopa tankettidega võrreldes oli selle soomus õhem, torni tulejõud väiksem ja isegi kiirus 40 km/h jäi Euroopa tankettidele alla.

Nende esimesed lahingud olid Harbiini lahing 1932. ja Rehe lahing 1933. aastal, hiljem tarvitati neid Guandongi armees. Maailmasõja ajal asendati need üldiselt Tüübiga 94, kuigi nii Briti kui ka USA allikad ajavad neid tihti segi ja nimetavad ka tankette Tüüp 94 vahel 92-deks.

Viited
------

1. ↑  Mati Õun, "II maailmasõja tankid", lk 16
Orange'i logo
**Orange S.A.**, endine **France Télécom S.A.**, on Prantsuse rahvusvaheline telekommunikatsiooniettevõte, Prantsusmaa endiste riiklike sideettevõtete PTT ja France Télécom järglane. Sellel on 256 miljonit klienti kogu maailmas ning see annab tööd Prantsusmaal 95 000 ja mujal 59 000 inimesele. See on maailmas suuruselt kümnes ning Vodafone, Telefónica ja VEON järel suuruselt neljas mobiilivõrgustiku operaator Euroopas. 2015. aastal oli kontserni käive 40 miljardit eurot. Ettevõtte peakorter asub Pariisi 15. linnaosas. Praegune tegevjuht on Stéphane Richard. Ettevõte on osa Euro Stoxx 50 börsiindeksist.

Kuni 1988. aastani oli Prantsusmaa riiklikuks sideettevõtteks valitsusele kuuluv Postes, télégraphes et téléphones (PTT), kuid Euroopa direktiivi tõttu see erastati, sellest eraldus Prantsusmaa postiteenistus La Poste ja uus telekommunikatsiooniettevõte France Télécom. Sellest ajast peale on see olnud iseseisev, kuigi Prantsusmaa valitsusele kuulub 27 protsenti ettevõtte aktsiatest.

Orange on olnud ettevõtte peamine mobiilside-, lauatelefoni-, Interneti- ja IPTV-teenuste kaubamärk alates 2006. aastast. See sai alguse 1994. aastal, kui Hutchison Whampoa omandas 1990. aastate alguses kontrollpaki Microtel Communicationsis ja pani sellele uue nime. See sai Mannesmanni tütarettevõtteks 1999. aastal ja selle omandas Prantsusmaa riiklik telekommunikatsiooniettevõte France Télécom 2000. aastal. Ettevõtte kaubamärgi nimi muudeti Orange'iks 1. juulil 2013.
David Tuhmanov
**David Tuhmanov** (vene keeles Давид Фёдорович Тухманов; sündinud 20. juulil 1940 Moskvas) on vene helilooja.

David Tuhmanovi isa armeenia rahvusest Fjodor Tuhmanov oli insener, ema Vera Karasjova oli muusik ja helilooja. Muusikaga hakkas David Tuhmanov tegelema juba varases lapsepõlves. Muusikakoolis õppis ta klaveriklassis. 1958. aastal astus David Tuhmanov Gnessinite-nimelisse Riiklikusse Muusikapedagoogilisse Instituuti, mille kompositsiooniklassi ta lõpetas 1963. aastal. Pärast instituudi lõpetamist kutsuti David Tuhmanov ajateenistusse, ta oli Nõukogude Armee Aleksandrovi nimelises Laulu- ja Tantsuansamblis orkestrijuht.

Laulukirjutamist alustas David Tuhmanov 1960. aastatel. Ta kirjutas nii estraadilaule kui ka patriootilisi laule. Tuhmanovi laule on esitanud paljud populaarsed lauljad, nende hulgas ka Jaak Joala ja Tõnis Mägi. 

Tuhmanovi tuntuim laul on "Võidupäev" (vene keeles "День Победы"), mis on loodud 1975. aastal Suures Isamaasõjas saavutatud võidu 30. aastapäeva puhul. Selle laulsid kuulsaks Jossif Kobzon ja Lev Leštšenko. 

Aastatel 1991–1997 elas David Tuhmanov Saksamaal, kuid pöördus seejärel Venemaale tagasi. Alates 2005. aastast elab David Tuhmanov Iisraelis.

### Tunnustus

2000. aastal sai ta Venemaa Föderatsiooni rahvakunstniku aunimetuse.

2003. ja 2020. aastal määrati Tuhmanovile Venemaa Föderatsiooni riiklik preemia. 

2010. aastal autasustati teda ordeniga Teenete eest Isamaa ees.
David Warsofsky, 2023
**David Matthew Warsofsky** (sündinud 30. mail 1990 Marshfieldis, Massachusettsi osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis ERC Ingolstadt.

Aastatel 2008–2011 mängis ta Bostoni Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2008. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i *draft* '​is 95. valikuna. 2010. aasta juunis kaubeldi Warsofsky mängijaõigused Boston Bruinsile. Hooajal 2010–11 debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Boston Bruinsi noorteklubis Providence Bruins. NHL-is debüteeris ta 19. detsembril 2013 mängus Buffalo Sabresi vastu. Esimese värava lõi ta sama aasta 28. detsembril mängus Ottawa Senatorsi vastu.

NHL-is on Warsofsky mänginud veel Pittsburgh Penguinsi, New Jersey Devilsi ja Colorado Avalanche'i meeskonnas, kuid kõikides klubides pääses ta väljakule keskmiselt 4–20 mängus hooaja jooksul. Enam sai ta mänguaega AHL-i klubides. 2017. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule. Aastatel 2018–2021 mängis Warsofsky ainult AHL-i klubides, mängides kolme hooaja jooksul vastavalt Colorado Eaglesi, Wilkes-Barre/Scranton Penguinsi ja Chicago Wolvesi ridades.

2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu Ingolstadtiga.

2010. aastal tuli Warsofsky USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta on kuulunud USA jäähokikoondisse 2016. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 11.2.2022)
2. ↑  "ERC completes defense with signing of Warsofsky". ERC Ingolstadt. 18.6.2021. Vaadatud 11.2.2022

Välislingid
-----------

* David Warsofsky NHL.com lehel
* David Warsofsky hockeydb.com lehel
**Tüümuse kooreks** (*cortex thymi*) nimetatakse paljudel selgroogsetel loomadel tüümuse sagarates eristatavat osa, mille tüümuse epiteeli retikulaarrakkude võrgustikus on võimalik hulgaliselt arenevaid tümotsüüte tuvastada ja mida eraldab tüümuse säsist veresoonte rohke tüümuse kortikomedullaarne tsoon. 

Tüümuse koore areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.

Tüümuse koor on kaetud tüümuse kihnuga ja on osa tüümuse parenhüümist. Tüümuse koore mikrokeskkonda on vähe uuritud. 

Tüümuse koor koosneb tümotsüütidest (lümfotsüüdid), sh T-tüvirakud, T-eelrakud, T-naiivsed rakud, makrofaagid, tüümuse dendriitrakud, tüümuse müoepiteelrakud (rakkudel oluline roll haigusliku seisundi müasteenia väljakujunemisel).

Tüümuse koore epiteelirakud (cTECs) edastavad diferentseerumissignaale, reguleerivad T-lümfotsüütide migratsiooni ja populatsiooni kasvu ning sooritavad CD4+CD8+ tümotsüütide positiivse selektsiooni jpm.

Väiksemal hulgal sisaldab tüümuse koor ka kattekoerakke ja algtugikoerakke. Kuigi arvuliselt vähemuses, moodustavad kattekoerakud koos algtugikoerakkudega tüümuse T-rakkude eluvõrgustiku.

Tüümuse koore rakud sisaldavad ja komplekteerivad koos ülejäänud organismi mikrokeskkonnaga määramatul hulgal mobiilseid osakesi, mis sisaldavad tsütokeratiini ja komplekteerivad desmosoomi võrgustiku, millesse on T-rakud tihedalt pakitud, eritavad: tümotaksiini tõmbamaks luuüdist T-tüvirakke tüümusesse ja tümosiini, seerumi tüümuse faktorit ja tümopoietiini, kõik need komplekteeritakse naiivsetest T-rakkudest valmis T-rakkudeks. 

Tüümuse koort eraldab tüümuse säsist veresoonte rohke tüümuse kortikomedullaarne tsoon - tsooni ühenduskohtadel ühinevad tüümuse koore kapillaarid veenidega ning moodustavad koores vere-tüümuse barjääri (säsis tõke puudub).

Tümotsüütide migratsiooni tsoonist tüümuse koorde reguleerivad kemokiinid.

Viited
------

1. ↑  Corrado Lavini, Cesar A. Moran, Uliano Morandi, Rudolf Schoenhuber, "Thymus Gland Pathology: Clinical, Diagnostic and Therapeutic Features", Corrado Lavini,1. Peatükk: The thymus from antiquity to the Present Day: the History of a Mysterious Gland, lk 16, Springer - Verlag Italia, 2008, Google'i raamatu veebiversioon (vaadatud 12.09.2014)(*inglise keeles*)

Välislingid
-----------

* Ernst Kallenbach, DNA SYNTHESIS IN THE CELLS OF THE THYMIC CORTEX OF THE RAT AS SHOWN IN RADIOAUTOGRAPHS AFTER ADMINISTRATION OF THYMIDINE-H3, Department of Anatomy, McGill University, Montreal, august 1960, veebiversioon (vaadatud 15.12.2014.a.)(*inglise keeles*)
* Adrian Liston, Katherine M. Nutsch, Andrew G. Farr, Jennifer M. Lund, Jeffery P. Rasmussen, Pandelakis A. Koni, ja Alexander Y. Rudensky, Differentiation of regulatory Foxp3� T cells in the thymic cortex, doi10.1073pnas.0801506105, PNAS, 19.august 2008, 105. väljaanne, nr 33, lk 11903–11908, veebiversioon (vaadatud 04.02.2015)(*inglise keeles*)
* Sissekanne Terminologia Anatomicas A13.1.02.004: Cortex thymi. Tüümuse koor
* Tüümuse koore histoloogiline kujutis
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Suveolümpiamängud |
| **Pronks** | 2020 | jalgpall |

**Érick Germáin Aguirre Tafolla** (sündinud 23. veebruaril 1997 Felipe Carrillo Puertos, Michoacáni osariigis) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib kaitsjana Mehhiko kõrgliigaklubis Monterrey ja Mehhiko jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Morelias, debüteerides Mehhiko kõrgliigas 2014. aasta augustis.

Aastatel 2016–2021 mängis ta Mehhiko kõrgliigaklubis Pachuca. 2017. aastal võitis ta klubiga CONCACAF-i Meistrite Liiga.

2021. aasta juulis liitus ta Monterreyga. Samal aastal võitis Aguirre Monterreys mängides teist korda oma karjääri jooksul CONCACAF-i Meistrite Liiga.

2013. aastal saavutas ta Mehhiko kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistrivõistlustel teise koha. Mehhiko jalgpallikoondises debüteeris ta 11. septembril 2018 sõprusmängus USA vastu. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis ta Mehhiko olümpiavõistkonnaga pronksmedali. Mehhiko olümpiakoondises osales ta 2016. aasta suveolümpiamängudel.

Saavutused
----------

Morelia
* Supercopa MX: 2014

Pachuca
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2016–17

Monterrey
* CONCACAF-i Meistrite Liiga: 2021
|  |  |
| --- | --- |
| Suuruse nimi | Reaktiivvõimsus |
| Suuruse tähis | *Q* |
| SI ühiku nimi | varr |
| SI ühiku tähis | var |

**Reaktiivvõimsus** on elektrotehnikas suurus, mis iseloomustab vahelduvvoolu elektriahela elementide vahelist võnkuvat energiavahetust, kui seejuures ei toimu elektrienergia muundamist muud liiki energiaks.

Reaktiivvõimsus seondub ahelaelemendi pinge ja voolu vahelise faasinihkega {\displaystyle \varphi }.

Ühefaasilise vahelduvvooluahela reaktiivvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi:

{\displaystyle Q=U\,I\sin \varphi .}
Kolmefaasilise vahelduvvooluahela puhul reaktiivvõimsus

{\displaystyle Q={\sqrt {3}}\,U\,I\sin \varphi .}
Neis valemeis 

{\displaystyle Q\!} ‒ vahelduvvooluahela reaktiivvõimsus (var),
{\displaystyle U\!} ‒ pinge efektiivväärtus (V),
{\displaystyle I\!} ‒ voolutugevuse efektiivväärtus (A).
Reaktiivvõimsus iseloomustab harmoonilist energiavahetust elektri- ja magnetvälja tekitavate mahtuvuslike ja induktiivsete ahelaelementide vahel. Kui seejuures on faasinihe positiivne, s.t kui voolu muutus jääb pinge muutusest maha (vool muutub hilinemisega), loetakse element reaktiivvõimsuse tarbijaks, negatiivse faasinihke korral on tegemist reaktiivvõimsuse allikaga. Reaktiivvõimsuse tarbijateks on induktiivsusega ahelaelemendid (nt elektrimootor) ja allikateks mahtuvusega elemendid (peamiselt kondensaatorid).

Reaktiivenergiat edasikandev elektrivool tekitab ülekandeliinides lisakadusid, seepärast võetakse meetmeid selle tarbimist vähendada (reaktiivvõimsust kompenseerida), näiteks elektritarviti juures reaktiivvõimsuse allika abil.

Vaata ka
--------

* Võimsustegur
* Aktiivvõimsus
* Näivvõimsus
* Hetkvõimsus

Viited
------

1. 1 2  ENE 8. köide, 1995
ReactOS 0.4.7
**ReactOS** on projekt, mis püüab luua avatud lähtekoodiga vabatarkvaralist Windows NT ja Windows 2000 draiverite ja programmidega ühilduvat operatsioonisüsteemi.

Nõuded riistvarale
------------------

* IA-32-ühilduv protsessor (i486 või hilisem versioon)
* 32 MB mälu
* IDE (PATA) kõvaketas
* FAT16/FAT32 ketta sektsioon
* VGA-ühilduv videokaart
* Klaviatuur
* PS/2 ühilduv hiir

Poleemika
---------

17. jaanuaril 2006 süüdistas Hartmut Birr, et osa ReactOS-i koodist on saadud Microsoft Windowsi dekompileerimisest. Süüdistuste tõttu otsustasid projekti arendajad katkestada süsteemi juurdepääsu mittearendajatele.

Ehkki Hartmut Birri süüdistust pole tõestatud, otsustas ReactOS-i arenduskogukond panna ise peale auditi sellele lähtekoodile, mis teeb selle ühilduvaks Windowsi tarkvaraga.

ReactOS-i arendajad nendivad, et auditiprotsess ei takista tarkvara arendamist või hooldamist tulevikus ning et audit on võimalik läbi viia projekti arendamisega samal ajal.

Muuhulgas otsustati teha laialdasem läbivaatus, et leida sellist koodi, mis ei olnud "puhta toa" pöördprojekteerimine (inglise keeles *reverse engineering*). See läbivaatusprotsess eeldab projekti aeglustumist mõjutatud lähtekoodi ümberkirjutamise pärast ning kontroll viiakse läbi "mittepuhta" koodi lukustamisega seni kuni selle audit möödas on.

Seisuga 27. aprill 2006 oli audit 83,6% ulatuses valmis ning oli järjekindlal lõpuleviimise suunal. Kui 90% auditist on teostatud, aeglustub läbivaatus märgatavalt.

Välislingid
-----------

* ReactOS koduleht
* ReactOS projekti leht SourceForges

| * v
* r
Operatsioonisüsteem |
| --- |
| Tuum | 

|  |  |
| --- | --- |
| Arhitektuurid | 
Eksotuum  • Hübriid  • Mikrotuum  • Tervik |
| Komponendid | 
Kasutajaruum  • Laaditav tuumamoodul  • Seadmedraiver |

 |
| Tegumihaldus | 

|  |  |
| --- | --- |
| Mõisted | 
Katkestus  • Kontekstivahetus  • Lõim  • Plaanur  • Rakendus  • Tegum |
| Ressursijaotus | 
Järjestikplaanur  • Multitegumtöö  • Shortest Job Next |

 |
| Mäluhaldus ja -kaitse | 
Lehekülgede saalimine  • Mälukaitse  • Turvatasemed  • Segmenteerimisviga  • Virtuaalmälu |
| Loend | 
AmigaOS  • BSD  • FreeBSD  • Hurd  • HP-UX  • IRIX  • Ketta-opsüsteem  • Linux  • Mac OS  • MINIX  • MorphOS  • OS/2  • Solaris  • UNIX  • Windows |
| Mitmesuguseid mõisteid | 
Alglaadur  • Live CD  • Live USB  • PXE  • Rakendusliides  • Virtuaalne failisüsteem  • Arvutivõrk  • Kest (Käsurida  • Tekstipõhine kasutajaliides  • Graafiline kasutajaliides  • Häälkasutajaliides)  • Riistvara abstraktsioon  • Reaalaja OS |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib päriselt olemasolemisest vastandina virtuaalsusele ja fiktiivsusele; võimalikkuse vastandi kohta vaata artiklit Tegelikkus; reaalsuse all võidakse mõista ka teostatavust* |

---

**Reaalsuseks** ehk **realiteediks** ehk **tõeluseks** nimetatakse omadust päriselt olemas olla ja kõige päriselt olemasoleva kogusummat. See, mis on reaalne, on olemas päriselt, mitte näiliselt, mitte mängult, mitte välja mõelduna, mitte ainult vaimus (mõtetes, kujutlustes, unistustes, luuludes, meelepetetes, unenägudes).

Reaalsus ei pea olema tajutav ega arusaadav, aga ta võib ka selline olla. 

Aristoteles, Platon, Gottlob Frege, Ludwig Wittgenstein ja Bertrand Russell on teinud vahet reaalsusele vastaval mõttel (*thought corresponding to reality*), koherentsel abstraktsioonil (*coherent abstraction*) ehk mõtetel asjadest, mis on ettekujutatavad, aga mitte reaalsed (*thoughts of things that are imaginable but not real*), ning sellel, mida pole võimalik isegi ratsionaalselt mõelda (*which cannot even be rationally thought*). Seevastu olemasolu all mõistavad nad ainult füüsilist olemasolu või seda, mis otseselt põhineb füüsilisel olemisel, nagu näiteks ajus sündivad mõtted.[*viide?*]

Reaalsust võidakse vastandada ka abstraktsioonile. Samal ajal mängib abstraheerimine rolli nii igapäevaelus kui ka näiteks akadeemilises uurimuses. Näiteks keeruliselt määratletavaid abstraktseid mõisteid (*concept*) nagu 'kausaalsus' (*causality*), 'voorus' (*virtue*), 'elu' (*life*) ning 'õiglus' (*distributive justice*) on harva peetud puhasteks ettekujutusteks (*delusion*). Abstraktsioonide puhul käib vaidlus kahe leeri vahel: ühed leiavad, et abstraktsioonid on vaid sõnad ning teised suhtuvad neisse kui kõrgematesse tõdedesse, mitte kui abstraktsetesse mõistetesse. See vastuolu on ka üks universaalide probleemi (*problem of universals*) põhjuseid. 

Üldiselt ollakse ühel meelel, et tõde (*truth*) vastab sellele, mis on reaalne, ning väär (*falsity*) sellele, mis ei ole reaalne.

Laiemas mõttes tähendab reaalsus kõike (*everything*), mis on olemas ja on olemas olnud (*is and has been*). Veelgi laiemas tähenduses on reaalsus kõik (*everything*), mis on olnud olemas, on olemas või saab olemas olema (*has existed, exists, or will exist*). Selles mõttes on ka meie ettekujutused, eelarvamused ja ekslikult tajutud kogemus reaalsus, sest midagi reaalset toimub meie ajus, kehas, mille tagajärjeks meie (n-ö mittereaalsed) ettekujutused on.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Reaalsus** |

* Fakt
* Liitreaalsus
* Realism
* Realiseeritavus
* Tegelikkus
* Virtuaalreaalsus

Välislingid
-----------

* Eisler, Rudolf 1904. Realität – *Wörterbuch der philosophischen Begriffe*
|  |  |
| --- | --- |
| Suuruse nimi | Reaktiivtakistus |
| Suuruse tähis | *X* |
| SI ühiku nimi | oom |
| SI ühiku tähis | Ω (oomega) |

**Reaktiivtakistus** ehk reaktants on näivtakistuse komponent, mis iseloomustab perioodilist (võnkuvat) energiavahetust elektriahela elementide vahel.

Reaktiivtakistus on induktiivsust omavatel ahelaelementidel, näiteks induktiivpoolil, ja mahtuvuslikel elementidel, näiteks kondensaatoril. Need takistused on toimelt vastassuunalised; kokkuleppeliselt loetakse induktiivtakistus *XL* positiivseks ja mahtuvustakistus *XC* negatiivseks. Induktiivsete ja mahtuvuslike elementide jadaühenduse korral seega reaktiivtakistus

*RLC*-jadaahela   
 *U*(*I*)-vektordiagramm
{\displaystyle X=X\_{L}-X\_{C}.}
Ahelaelementide reaktiivtakistus sõltub sagedusest: induktiivtakistus on sagedusega võrdeline, mahtuvustakistus pöördvõrdeline.

Induktiivtakistus

{\displaystyle X\_{L}=\omega L=2\pi fL.}
Mahtuvustakistus

{\displaystyle X\_{C}=-{\frac {1}{\omega C}}=-{\frac {1}{2\pi fC}}.}
Neis valemeis on {\displaystyle \omega =2\pi f} nurksagedus (radiaani sekundis) ja {\displaystyle f} ‒ sagedus (hertsides).

Vaata ka
--------

* Takistus
* Aktiivtakistus
* Näivtakistus
**React Native** on avatud lähtekoodiga mobiilirakenduste raamistik, mille on loonud Facebook. Sellega on võimalik luua mobiilirakendusi platvormidele Android, iOS, Web ja UWP ning arendajatel on võimalik kasutada Reacti ja Native'i programmeerimiskeele funktsioone. Samuti eksisteerib ka Qt jaoks mittetäielik port.

Ajalugu
-------

Aastal 2012 kommenteeris Mark Zuckerberg: "HTML5 eelistamine Native keelele oli suurim viga, mida tema firma tegi." Ta lubas, et Facebook annab välja parema lahenduse mobiilsete kasutajakogemuste jaoks.

Facebookis töötav Jordan Walke leidis mooduse, kuidas taustal töötavast JavaScripti lõimest genereerida iOS-i jaoks kasutajaliidese elemente. Facebook otsustas korraldada firmasisese häkatoni, et täiustada oma prototüüpi, millel oleks võimekus ehitada Native'i rakendusi.

Pärast kuudepikkust arendust andis Facebook välja esimese React Native'i versiooni aastal 2015. Tehnilise tutvustuse ajal  selgitas Christopher Chedeau, et Facebook kasutab React Native'it oma grupi rakenduses ja Ads Manageri rakenduses.

Teostus
-------

React Native töötab väga sarnaselt Reactiga. Erinevus seisneb selles, et React Native ei kontrolli DOM-i virtuaalse DOM-i kaudu, vaid jookseb tausta protsessis otse lõppseadmesse ja suhtleb selle seadme Native platvormiga.

See võimaldab kirjutada oma rakenduse ning käitada seda eri platvormidel (Android, iOS). Selle kaudu on võimalik kirjutada rakendusi palju kiiremini, õppides ära ainult React Native'i, mitte mitut erinevat Native'i keelt.

React Native ei kasuta üldse HTML-i. Selle asemel kasutatakse ära info liikumisi JavaScripti lõimes, et kontrollida Native vaateid. Võrreldes Native rakendustega on väikeste muudatuste tegemine ja projekti uuesti ehitamine React Native'is muutunud palju kiiremaks.

Piisab ainult koodifaili salvestamisest ja uuendamisest ning muudatused saadetakse kohe Native'i platvormile. Komponente ja kasutajaliidese elemente on võimalik vastavalt platvormile visuaalselt isikupärastada.

"Hello, world!"
---------------

Programmi "Hello, world!" näide:

Viited
------

1. ↑  Christina Warren (12. september 2012). "Zuckerberg's Biggest Mistake? 'Betting on HTML5'". *mashable.com/*. Vaadatud 30. jaanuaril 2020.
2. ↑  "React(JavaScript library)".
3. ↑  Christopher Chedeau (29. jaanuar 2015). "Christopher Chedeau. "A Deep Dive into React Native"". *youtube.ee*. Vaadatud 30. jaanuar 2020.
4. ↑  Tom Occhino (26. märts 2015). "React Native: Bringing modern web techniques to mobile". *engineering.fb.com/*.
5. ↑  Tadeu Zagallo (14. oktoober 2015). ""Bridging in React Native"". *tadeuzagallo.com/*.
6. ↑  "React Native vs Flutter". *parsed.io*. Originaali arhiivikoopia seisuga 14. mai 2019.
Marina Stepnova (2013)
**Marina Stepnova** (neiupõlvenimi **Marina Rovner**, esimesest abielust **Marina Konetskaja**; vene keeles *Степнова, Марина Львовна*; sündinud 2. septembril 1971 Jefremovis Tula oblastis) on vene kirjanik, toimetaja ja tõlkija.

Ta sündis Jefremovis Tuula oblastis sõjaväelase ja arsti tütrena. 1981. aastal asus perekond ümber Chișinăusse, kus ta lõpetas Kišinjovi 56. Keskkooli. Seejärel õppis ta kolm aastat Chișinău ülikooli filoloogiateaduskonnas, kuid lõpetas Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi. Kirjandusinstituudis aspirantuuris olles uuris ta Aleksandr Sumarokovi loomingut: "Масонские мотивы в переложениях псалмов А. П. Сумарокова" ("Vabamüürlaslikke motiive A. P. Sumarokovi psalmide ümberjutustustes"), mis avaldati 2000. aastal raamatus "Масонство и русская литература ХVIII — начала ХIХ в.".

Ta on rumeenia keele tõlkija. Tema lühiproosat on avaldanud ajakirjad Naša Ulitsa, Novõi Mir, Zvezda ja Snoob. 

2005. aastal ilmus tema esikromaan "Kirurg". 

2011. aastal ilmunud romaan "Lazari naised" on 2012. aastal välja antud ka eesti keeles: kirjastuse Tänapäev raamatusarjas "Punane raamat".

Isiklikku
---------

Tema vend Vjatšeslav Rovner on väljaande XXL peatoimetaja. Tema esimene abikaasa Arseni Konetski on kirjanik. 

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Marina Stepnova** |
**Reaalarvude hulk** on hulk, mille elementideks on kõik reaalarvud. Reaalarvude hulga tähis on {\displaystyle \mathbb {R} } või **R**.

Reaalarvude hulgaga seatakse üksühesesse vastavusse arvsirge. Reaalarvude hulka ennast koos sellele iseloomulike loomulike struktuuridega vaadeldakse reaalsirgena ja reaalarvude korpusena.

Võimsus
-------

Reaalarvude hulga {\displaystyle \mathbb {R} } võimsus on kontiinuumi võimsus {\displaystyle {\mathfrak {c}}}. See on suurem kui naturaalarvude hulga võimsus (loenduva hulga võimsus) {\displaystyle \aleph \_{0}}, mis on vähim lõpmatu võimsus. Seega on reaalarvude hulk mitteloenduv hulk. Seda tõestab Cantori diagonaaltõestus. Mitteloenduvus tähendab, et iga reaalarvude nimekiri {\displaystyle x\_{1},x\_{2},x\_{3},\ldots }, mis on nummerdatud naturaalarvudega, on mittetäielik. 

Et reaalarvude hulk on võrdvõimas naturaalarvude hulga astmehulgaga, tähistatakse tema võimsust ka {\displaystyle 2^{\aleph \_{0}}}.

Ratsionaalarvude hulk ja isegi algebraliste arvude hulk on võrdvõimsad naturaalarvude hulgaga, seega loenduvad. Esimest tõestab Cantori esimene diagonaaltõestus. Mitteloenduvuse tekitab niisiis alles transtsendentsete arvude juurdevõtmine. 

Hulgateoorias otsiti pärast Georg Cantori avastusi vastust küsimusele, kas on olemas loenduva hulga võimsuse {\displaystyle \aleph \_{0}} ja reaalarvude hulga võimsuse vahepealne võimsus või kas iga reaalarvude hulga mitteloenduv alamhulk on võrdvõimas kõigi reaalarvude hulgaga. Oletust, et vastus esimesele küsimusele on eitav ja teisele jaatav, nimetatakse kontiinuumihüpoteesiks. Lühidalt ütleb see, et {\displaystyle 2^{\aleph \_{0}}=\aleph \_{1}}.

Osutus, et tavalistest hulgateooria aksiomaatikatest, sealhulgas valikuaksioomiga Zermelo-Fraenkeli aksiomaatikast, on kontiinuumihüpotees sõltumatu, st teda ei saa nende süsteemide raames tõestada ega ümber lükata.