recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib endogeensetest virgatsainetest; eksogeensete neurotransmitterite kohta vaata artiklit Adrenergilised ja dopaminergilised ained* |

---

**Neurotransmitter** ehk **neuromediaator** ehk **virgatsaine** ehk **ülekandeaine** (ka *aju kemikaal*, ladina keeles *neurotransmittor*) on looduslikult kehasisene bioloogiliselt aktiivne keemiline aine, mis sünteesitakse neuronis vastavate ensüümide poolt ja mis vabastatuna vahendab närvirakkude vahelist keemilist neurotransmissiooni närvisüsteemis.

Neurotransmitter võib erituda näiteks sünapsis või erinevatest närvilõpmetest ja võetakse vastu sihtrakku (nt presünaptilisse neuronisse) ning aktiveeritakse ja/või inhibeeritakse teise neuroni (näiteks postsünatilise neuroni) retseptorite poolt.

Täpsemalt öeldes toimub ühe närviraku presünaptilises (inglise *pre-synaptic*) osas vesiikulitesse pakitud keemilise aine (neurotransmitteri) transport läbi sünaptilise pilu (inglise *synaptic cleft*) postsünaptilisse ossa, seostudes seal teise raku membraani ligandi mõjul avanevate ioonkanalitega (inglise k *ligand-gated ion channels*).

Täpne endogeensete virgatsainete definitsioon seni puudub, kuna neurotransmitteriteks võivad olla keemiliselt struktuurilt suhteliselt erinevad ained, erinev on neil ka biokeemia, ja samad ained võivad mujal kehas omada ka muid funktsioone. Virgatsained võivad toimida nii vastavate retseptorite aktiveerijate kui inhibeerijatena. Lisaks võivad virgatsained avaldada toimet ka sihtrakkudele.

Levinuimad virgatsained: 

* adenosiintrifosfaat on energia talletaja ja ülekandja
* adrenaliin on närvisüsteemi aktiveeriv mediaator;
* atsetüülkoliin on närvisüsteemi inhibeeriv ja ka aktiveeriv mediaator;
* bombesiin
* dopamiin on närvisüsteemi inhibeeriv ja ka aktiveeriv mediaator;
* dimetüültrüptamiin
* eikosanoidid
* enkefaliin
* γ-aminovõihape on närvisüsteemi inhibeeriv mediaator;
* gastriin
* glutamaat on närvisüsteemi kõige olulisem erutav mediaator;
* glütsiin on närvisüsteemi inhibeeriv mediaator;
* histamiin on füsioloogiliste ja immuunreaktsioonide regulaator
* lämmastikoksiid
* noradrenaliin on närvisüsteemi aktiveeriv mediaator;
* serotoniin on närvisüsteemi aktiveeriv mediaator;
* somatostatiin jt.

Neurotransmitterid on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse *Terminologia Histologica*.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Histologica-s, lk 34 H2.00.06.2.00006: Neurotransmittens. Neurotransmitterid
Lennuetendus. Eesti Lennupäevad 2016
**Eesti Lennupäevad** on Tartu maakonnas Eesti Lennundusmuuseumi territooriumil igal aastal toimuv lennunduspidu ja -näitus. Nendel päevadel toimuv lennuetendus on selle ala Baltikumi suurim, mis toimub aastast 2006.

Aastal 2016 oli lennupäevadel 13 000 pileti ostnud pealtvaataja ja 2017. aastal 15 000 pealtvaatajat.

2020. aasta suvel toimuma pidanud lennupäevad jäeti seoses koroonapandeemiaga ära.

Eesti Lennupäevad 2017
----------------------

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*

Viited
------

1. ↑  Eesti Lennundusmuuseum
2. ↑  Aleksander Pihlak: "FOTOD: Lennupäevadel osales rekordarv külalisi" Delfi, 7. juuni 2016
3. ↑  "FOTOD: Eesti Lennunduspäevad tõid vigurlende ja militaartehnikat uudistama üle 15 000 inimese" Maaleht, 5. juuni 2017
4. ↑  Eesti Lennupäevad 2020 Eesti Lennundusmuuseum

Välislingid
-----------

* "Tartu lennundusmuuseum tähistab 17. lennupäevi" ERR, 11. juuni 2022

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Eesti Lennupäevad** |
Braden Holtby (2018)
**Braden Holtby** (sündinud 16. septembril 1989 Lloydminsteris, Saskatchewani provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Dallas Stars.

Aastatel 2005-2009 mängis ta Western Hockey League'i klubis Saskatoon Blades.

2008. aastal valis Washington Capitals ta NHL-i *draft* '​is 93. valikuna. 2009. aastal asus ta mängima American Hockey League'i klubis Hershey Bears. NHL-i debüteeris ta Capitalsi meeskonnas 5. novembril 2010 mängus Boston Bruinsi vastu, sekkudes mängu kümme minutit enne normaalaja lõppu Michal Neuvirthi asemele. NHL-is kuulus ta esimest korda algkoosseisu kaks päeva hiljem mängus Philadelphia Flyersi vastu. Capitalsi põhiväravavahiks sai Holtby hooajal 2012–13.

2018. aastal võitis ta Capitalsiga Stanley karikas. Hooajal 2015–16 pälvis Holtby NHL-i hooaja parimale väravavahile antava Vezina Trophy. Samal hooajal valiti ta samuti hooaja sümboolsesse koosseisu (*NHL First All-Star Team*). 2017. aastal pälvis ta William M. Jennings Trophy (auhind väravavahile, kes on vähemalt 25 mänguga lasknud oma meeskonnale lüüa kõige vähem väravaid) ja valiti lisaks *NHL Second All-Star Team* '​i. Aastatel 2016–2020 valiti Holtby viiel aastal järjest NHL-i tähtede mängule.

2020. aasta oktoobris sõlmis Holtby kaheaastase lepingu Vancouver Canucksiga. 2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Dallas Starsiga.

Viited
------

1. ↑  "Holtby signs two-year contract with Canucks". nhl.com. 9.10.2020. Vaadatud 18.3.2021
2. ↑  "Stars sign Braden Holtby to one-year contract". nhl.com. 28.7.2021. Vaadatud 20.11.2021

Välislingid
-----------

* Braden Holtby NHL.com lehel
* Braden Holtby hockeydb.com lehel

| * v
* r
Dallas Stars |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jake Oettinger **·** Rémi Poirier **·** Scott Wedgewood |
| 
**Kaitsjad**: Jani Hakanpää **·** Joel Hanley **·** Miro Heiskanen **·** Esa Lindell **·** Nils Lundkvist **·** Colin Miller **·** Ryan Suter |
| 
**Ründajad**: Jamie Benn **·** Jevgeni Dadonov **·** Ty Dellandrea **·** Max Domi **·** Radek Faksa **·** Luke Glendening **·** Roope Hintz **·** Wyatt Johnston **·** Joel Kiviranta **·** Mason Marchment **·** Fredrik Olofsson **·** Joe Pavelski **·** Jason Robertson **·** Tyler Seguin |
**Jäätma** on eesti perekonnanimi.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Jäätma 17 mehel ja 28 naisel. Perekonnanimede levikult on Jäätma meeste puhul 7345. ja naiste puhul 4698. kohal.

Perekonnanime Jäätma kandja on keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus on 39). Kõige levinum on perekonnanimi Jäätma vanuserühmas 50–54, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,70. Perekonnanimi Jäätma on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 3,35.

19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Jäärmann perekonnanime Jäätma vastu. Samas, nime Jäätma mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.

Nime kandjaid
-------------

* Janar Jäätma (1984–), Eesti jurist, kohtunik
* Kadri Jäätma (1961–), Eesti kunstnik, poliitik ja näitleja

Vaata ka
--------

* Jäätmaa

Viited
------

1. 1 2  Statistikaamet. Nimede statistika. Päring andmebaasist: Jäätma.
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (algne nimekuju): Jäätma.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine. Päring andmebaasist (normaliseeritud nimekuju): Jäätma.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (uus nimekuju): Jäätma.
5. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine. Päring andmebaasist (vana nimekuju): Jäätma.
Mootorrattur jäärajal Järva-Jaanis 2017. aastal.
Jäärajal sõit Järva-Jaani järvel 2017. aastal
Jäärajasõit toimub nii autode kui ka mootorratastega, reeglina kinnikülmunud veekogudel.

Eestis korraldatakse nii karikasarju kui ka üksikuid võistlusi. Jää- ja lumerajavõistluseid sõiduautodele kui spordiala kureerib Eesti Autospordi Liidu (EAL) ülesandel rallikrossi alakomitee (ERK).

Jää- ja lumerajasõite peetakse nii eraldistartidena sprindi vormis, kui ka ühisstartidena. Kui eraldistardis osalevatele autodele pole pandud erilisi tehnilisi piiranguid, oluline on põhiliselt turvalisus ja see, et võistlusmasin ei kujutaks ohtu võistlejale ega ümbritsevale, siis ühisstartidega autodel on tingimuseks suurem turvalisus ja vastavus mõne võistlusklassi tehnilistele tingimustele.

Piikrehvidega võistlemine on lubatud ainult sportmasinatele ehk siis autod peavad omama nõuetele vastavat turvapuuri ja turvavarustust. Piigiklassides võib viia läbi nii eraldistarte kui ka ühisstarte.

Vaata ka
--------

* jäätee
* jää

Viited
------

1. ↑  "Jäärada". *Eesti Autospordiliit*. 11. november 2021.
**Mathieu Kérékou** [mati'öö kerek'uu] (2. september 1933 Kouarfa (Põhja-Dahomee, praegu Benin) – 14. oktoober 2015 Cotonou) oli Benini president aastatel 1972–1991 ja 1996–2006.

Ta teenis Prantsuse armees, kuni Benin sai 1960. aastal iseseisvaks.

Kérékou oli seotud sõjaväelise riigipöördega, mis 1967 kukutas president Hubert Maga, ja juhtis siis mõnda aega poliitiliselt rahutut riiki. 1972. aastal juhatas teist riigipööret, mille järel ta sai presidendiks ja kaitseministriks.

Mathieu Kérékou juhtimise all sai Beninist sotsialistlik riik, mis juhindus marksismist-leninismist. 28. septembril 1980 võttis ta vastu islami ja muutis oma eesnime Ahmediks. 1989. aasta lõpus hülgas marksismi ja korraldas esimesed mitmeparteilised valimised.

Kérékou jäi siiski 1990. aastal moodustatud üleminekuvalitsuse presidendiks. Mitmeparteilised valimised viidi läbi juba uue konstitutsiooni all 1991. aastal ja Kérékou kaotas Nicéphore Soglole.

Kérékou oli siis esimene Aafrika president, kes jäi demokraatlikel valimistel alla. Uus president Soglo, endine Maailmapanga majandusteadlane, viis riigis läbi vajalikud majandusreformid ja aitas riigi majanduse jalule. Kérékou oli sel ajal vaikne kõrvalseisja.

Kuid Soglo populaarsus langes ja 1996. aasta presidendivalimistel võitis Kérékou teda suurelt. Ta ei lubanud kiiret murrangut majanduses, kuigi jätkas Soglo poolt alustatud majandusreforme.

Mathieu Kérékou valis peaministriks oma kunagise rivaali Adrien Houngbédji, kellele oli kunagi määratud surmanuhtlus agiteerimise eest Kérékou revolutsiooni vastu. Ka Houngbédji osales presidendivalimistel, kuid jäi kolmandaks.

Märtsis 2006 toimunud presidendivalimistel ei saanud Kérékou kõrge vanuse tõttu ise osaleda, sest riigi põhiseadus keelab üle 70-aastaste kandidaadiks esitamise. Valimised võitis teises voorus 19. märtsil 2006 pankur Yayi Boni, kellele Kérékou ameti 6. aprillil üle andis.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Justin Ahomadegbé-Tomêtin** | **Benini president**1972–1991 | Järgnev**Nicéphore Soglo** |
| Eelnev**Nicéphore Soglo** | **Benini president**1996–2006 | Järgnev**Yayi Boni** |
Leho Tedersoo 2018. aasta märtsis
**Leho Tedersoo** (sündinud 3. aprillil 1980) on eesti mükoloog ja mullaökoloog. 

Tema uurimisvaldkonnad on mükoriisat moodustavate seente globaalne elurikkus, molekulaarne mullaökoloogia ja seente biogeograafia. Ta kuulub oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka.

Tedersoo on Eesti Noorte Teaduste Akadeemia liige.

Elulugu
-------

Ta on lõpetanud 1998. aastal Tallinna Üldgümnaasiumi ja 2002. aastal Tartu Ülikooli bioloogina *cum laude*. Kaitses 2003. aastal Tartu Ülikoolis magistriväitekirja "Fine scale distribution of ectomycorrhizal fungi and roots across substrate layers including coarse woody derbis in a mixed forest" (juhendaja Urmas Kõljalg) ning sai magistrikraadi botaanika ja mükoloogia alal.

Kaitses 2007. aastal Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Ectomycorrhizal fungi: diversity and community structure in Estonia, Seychelles and Australia" (juhendaja Urmas Kõljalg) ja sai doktorikraadi botaanika ja mükoloogia alal. Oli aastatel 2008–2011 Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi järeldoktor.

Ta töötab 2005. aastast Tartu Ülikoolis (esmalt botaanika ja ökoloogia instituudis), 1. oktoobrist 2018 on ta ökoloogia ja maateaduste instituudi mükoriisauuringute juhtivteadur, 2021. aastast mükoriisauuringute professor.

Mükoloog Leho Tedersoo räägib teadusrahastuse projektipõhisusest

Teadusartikleid
---------------

* Kaarin Parts, Leho Tedersoo, Andreas Schindlbacher, Bjarni D. Sigurdsson, Niki I. W. Leblans, Edda S. Oddsdóttir, Werner Borken, Ivika Ostonen. "Acclimation of Fine Root Systems to Soil Warming: Comparison of an Experimental Setup and a Natural Soil Temperature Gradient". Ecosystems. 2019 SpringerLink
* Rolf Henrik Nilsson, Karl-Henrik Larsson, Andy F. S. Taylor, Johan Bengtsson-Palme, Thomas S. Jeppesen, Dmitry Schigel, Peter Kennedy, Kathryn Picard, Frank Oliver Glöckner, Leho Tedersoo, Irja Saar, Urmas Kõljalg, Kessy Abarenkov. "The UNITE database for molecular identification of fungi: handling dark taxa and parallel taxonomic classifications". Nucleic Acid Research, 47. 2019 Link

Liikmesus
---------

* 2003 Eesti Loodusuurijate Selts
* 2003 Eesti Mükoloogiaühing
* 2010 Eesti Mikrobioloogide Ühing

Tunnustus
---------

* 2015 Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu Noore teadlase preemia
* 2014 Eesti Vabariigi teaduspreemia uurimuste tsükli "Seente elurikkuse ja biogeograafia globaalsed mustrid" eest

Korduvalt loetud maailma mõjukamate teadlaste sekka.

Viited
------

1. 1 2  "Maailma mõjukaimate kolleegide sekka jõudis üheksa Eesti teadlast" ERR Novaator, 19. november 2019

Välislingid
-----------

* ETIS
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 4. köide: *Sar-Y. Lisa* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 700–701
* Riin Aljas. "Eesti seeneteadus on maailma tipus. Vägevaid teadlasi on kodumaal ka muudel aladel". EPL, 11. oktoober 2013
* "Leho Tedersoo: müstiline seeneteadus uurib kõike õlletegemisest kahjuritõrjeni". Postimees, 17. märts 2019

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Daugava lade** on ülemdevoni ladestiku regionaalne lade. Üleilmses standardis vastab sellele Frasnes'i lade, litostratigraafiliselt vastab sellele umbkaudu Daugava kihistu. Lademe vanus on 359...354 miljonit aastat.

Eestis on ladet leitud vaid Kagu-Eesti Parmu puuraugust. Sealseks kivimiks on lubjakivi, mis sisaldab argilliiti.

Lade avaneb Lätis 1–5 kilomeetri laiuse ribana, Läti ida- ja keskosas on avamusala aga kuni 45 kilomeetrit lai. Lademel on laiem avamusala veel Jaunjelgava ja Biržai vahel, kus see avaneb 20–25 kilomeetri laiuse ribana. Lade paljandub näiteks Daugava, Aiviekste, Ogre, Mēmele, Abava ja Venta kallastel.

Lademe kivimitest moodustab põhiosa dolomiit, esineb ka domeriiti, kipsi, savi ja lubjakivi.

Viited
------

1. 1 2  EE 12. köide, 2003: 26.
2. ↑  Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3.
3. ↑  Latvijas ģeoloģiskā karte M 1:500 000 – Latvijas Universitāte

Devoni lademed (Balti stratigraafia)

Tilžė **·** 
Ķemeri **·** 
Rēzekne **·** 
Pärnu **·** 
Narva **·** 
Aruküla **·** 
Burtnieki **·** 
Gauja **·** 
Amata **·** 
Pļaviņase **·** 
Dubniki **·** 
Daugava  

vanemad lademed  nooremad lademed
Luís Fabiano Clemente
**Luís Fabiano Clemente** (sündinud 8. novembril 1980 Campinases São Paulo osariigis) on endine Brasiilia jalgpallur (ründaja).

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Ponte Pretas. 2004. aastal siirdus ta mängima FC Portosse. Seal tegi ta kaasa 22 kohtumist ja lõi kolm väravat. 2006. aastal läks Fabiano Sevillasse, kus mängis aastatel 2005–2011. Suure osa karjäärist on ta mänginud ka Brasiilia kõrgliiga klubis São Paulo. Karjääri lõpetas ta 2017. aastal Brasiilia klubis Vasco da Gama.

Brasiilia koondises tegi Fabiano debüüdi 2003. aastal mängus Nigeeria jalgpallikoondise vastu. Kokku lõi ta Brasiilia meeskonnas aastatel 2003–2013 45 mängus 28 väravat. 2009. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel oli ta turniiri parim väravakütt. 12. augustil 2009 võitis Brasiilia Fabiano väravast sõprusmängust Eestit.

Saavutused
----------

São Paulo
* Copa Sudamericana: 2012
* Torneio Rio-São Paulo: 2001

Porto
* Intercontinental Cup: 2004

Sevilla
* UEFA karikas: 2006, 2007
* UEFA Superkarikas: 2006
* Copa del Rey: 2007, 2010
* Supercopa de España: 2007

Tianjin Quanjian
* China League One: 2016

| * v
* r
Brasiilia koondis  –  2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Júlio César
* 2 Maicon
* 3 Lúcio (c)
* 4 Juan
* 5 Felipe Melo
* 6 Michel Bastos
* 7 Elano
* 8 Gilberto Silva
* 9 Luís Fabiano
* 10 Kaká
* 11 Robinho
* 12 Gomes
* 13 Dani Alves
* 14 Luisão
* 15 Thiago Silva
* 16 Gilberto
* 17 Josué
* 18 Ramires
* 19 Júlio Baptista
* 20 Kléberson
* 21 Nilmar
* 22 Doni
* 23 Grafite
* Treener: Dunga

 | Brasiilia |
Luís Vaz de Camões
**Luís Vaz de Camões** (Euroopa portugali hääldus: [luˈiʒ ˈvaʒ dɨ kaˈmõjʃ]; 1524 või 1525 – 10. juuni 1580 Lissabonis) oli portugali luuletaja, kelle teost "Lusiaadid" (*Os Lusíadas*) peetakse Portugali rahvuseeposeks.

Ta õppis arvatavasti Coimbra ülikoolis. Seejärel teenis palgasõdurina Põhja-Aafrikas, osales avastusretkedel ning elas Macaus, Goas ja Mosambiigis. Portugali naasis ta umbes 1570. aastal. 

Ta kirjutas sonette, oode ja laule. Tema peateos "Lusiaadid", mis ilmus 1572. aastal, räägib värsseepose vormis portugallaste avastus- ja vallutusretkedest.

Tema surmapäev 10. juuni on Portugali rahvuspüha.

Tähtsaim Portugali kirjandusauhind, Prémio Camões, on tema järgi nime saanud.

Teosed eesti keeles
-------------------

* Renessansi kirjanduse antoloogia, Eesti Raamat, Tallinn 1984: katkend eepose "Lusiaadid" kuuendast laulust (lk 239–245) ja Sonett (lk 246), portugali keelest tõlkinud Ain Kaalep; Villem Alttoa kommentaarid lk 664–665
* "Lusiaadid": oktaave teisest laulust. Portugali keelest tõlkinud ja järelsõna: Enn Vetemaa – Looming 2002, nr 6, lk 879–882

Viited
------

1. 1 2  "The Lusiads". *World Digital Library*. 1800–1882. Vaadatud 1.09.2013.
Mathew Barzal 2018. aastal New York Islandersi särgis
**Mathew Barzal** (sündinud 26. mail 1997 Coquitlamis, Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis New York Islanders.

Aastatel 2013–2017 mängis ta neli hooaega Western Hockey League'i (WHL) klubis Seattle Thunderbirds. Hooajal 2016–17 tuli ta Thunderbirdsiga liiga meistriks ja ta valiti WHL-i väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks.

2015. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Islandersi poolt 16. valikuna. NHL-is debüteeris ta Islandersi meeskonnas 2016. aasta oktoobris. Esimese värava lõi ta NHL-is 19. oktoobril 2017 mängus New York Rangersi vastu. Oma debüüthooajal NHL-is lõi ta 22 väravat ja andis 63 väravasöötu. Ta pälvis sel hooajal liiga parimale uustulnukale antava Calder Memorial Trophy.

Aastatel 2019 ja 2020 on Barzal valitud NHL-i tähtede mängule.

2017. aastal võitis Barzal Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Ta kuulus Kanada jäähokikoondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Välislingid
-----------

* Mathew Barzal NHL.com lehel
* Mathew Barzal hockeydb.com lehel
**Kaits** ehk **kadiska** (ka *käred*) on lõkspüünis kalade püüdmiseks, mida kasutati juba kiviajal.

Ehitus
------

Kaitsa tiivad ja püüniseosa olid valmistatud kuni 2 cm jämedustest ja ligi 3,5 m pikkustest kooritud kuuse või männivarbadest, mis olid ühest otsast teritatud. Varvad ühendati kasevitstest punutisega. Kaitsa moodustas varbadest tarandik, mis oli neerukujulise põhiplaaniga ning pealt lahtine. Selle üks tiib ulatus kaldani ja teine jõe keskosani. Püünise ümber oli vaiadest tugiseade, mille peal paiknes laudadest lava. Ülesvoolu ujuv kudekala (põhiliselt haug) sisenes tarandikku läbi kitsa prao ning laudisel olev kalur ammutas saaki pikavarrelise kahvaga. Selline püünis oli kasutusel kogu suve.

Püügikohad
----------

Kaitsakujuline püünisaed on maailmas laialdaselt tuntud. Läänemere piirkonnas kasutati kaitsa rohkesti keskajal. 
Selle vanavene päritolu nimetus viitab slaavi mõjutustele. Eesti aladel oli kaits kasutusel põhiliselt Lõuna- ja Kagu-Eesti jõgedel.

Tänapäev
--------

Kadiska definitsioon kehtivas kalapüügieeskirjas on - söödastamata, kuni 1,4 m põhja läbimõõduga ja kuni 0,6 m kõrge püünis, mille neel, kustkaudu kala siseneb püünisesse, peab olema kogu kõrguse ulatuses avatud. Püünis võib olla ankurdatud ja varustatud kuni 1 m pikkuse juhtaiaga.

Vaata ka
--------

* mõrd
* kastmõrd
* silmutorbik
* silmumõrd
* vähimõrd

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat 1995. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn, AS Pakett trükikoda. Lk 45
2. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2000. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 57
3. ↑  Vabariigi valitsuse määrus. 16.06.2016. § 7.2

Välislingid
-----------

* Kaits, Eesti Rahva Muuseum
* Lõkspüünised
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Montenegro |
|  |
| 1. ring | 2012 | Poolraskekaal |
|  |
| Veerand-finaal | 2010 | Poolraskekaal |

**Boško Drašković** (serbia kirillitsas *Бошко Драшковић*; sündinud 4. jaanuaril 1987 Nikšićis) on Montenegro endine poksija.

Poksijana
---------

### Kaasaegsetel olümpiamängudel

Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

### Euroopa meistrivõistlustel

Ta osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Artur Beterbijevile (Venemaa) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Treenerina
----------

Pärast tegevsporti on ta olnud tegev treenerina oma kodulinnas Nikšićis), ühes klubis oma isaga.

Isiklikku
---------

Tema isa on siiani (seisuga 10. märts 2018) tegev Montenegro elukutseline poksija Ratko Drašković.

Viited
------

1. ↑  30. suveolümpiamängude poksivõistlus. London 2012. Tulemused inglise keeles
2. ↑  38. Euroopa meistrivõistlused poksis. Moskva 2010. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Boško Drašković veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
|
|  |
|  |
| Taksonoomia |
| Riik  | Loomad *Animalia* |
| Hõimkond  | Rõngussid *Annelida* |
| Klass  | Vöösed *Clitellata* |
| Alamklass  | Kaanid *Hirudinea* |
|

**Kaanid** (*Hirudinea*) on rõngusside hõimkonda kuuluvad loomad. Nad võivad elada mage-, merevees ja maal. Maailmas elab umbes 400 liiki kaane.

Kaanide iseloomulikuks tunnuseks on keha ees- ja tagaosas olev iminapp, millega nad kinnituvad substraadile. Kaanidel on 33 kehalüli ja hästi arenenud lihastik. 

Kaanid toituvad peamiselt väikestest selgrootutest, mõnikord langeb nende saagiks suuremaid selgrootuid, näiteks vihmaussid. Kaanidele on iseloomulik ka teiste loomade verest toitumine. Kõige sagedamini imevad nad verd kaladelt ja kahepaiksetelt, harvem veekogu kaldale tulnud suurematest loomadest. Saaklooma kehale eritavad nad vere hüübimisvastast ensüümi hirudiini.

Eestis elavatest kaanidest on levinumad hobukaan (*Haemopis sanguisuga*), pisikaan (*Helobdella stagnalis*), kalakaan (*Piscicola* (*Ichthyobdella*) *geometra*) ja lamekaan (*Glossiphonia complanata*). Eestis leidub vaid üks verd imev kaan – apteegikaan (*Hirudo medicinalis*), keda ajalooliselt – harvem tänapäeval – on kasutatud meditsiinis.

Paljunemine
-----------

Kaanid on hermafrodiitsed ehk mõlemasoolised organismid – ühel kaanil on nii emas- kui ka isassuguelundid.

Kaanid paljunevad suguliselt. Kaanide suguavad (emas- ja isassuguava) asuvad üldjuhul eespool keha keskkohta. Üks kaan toimetab oma seemnerakud teise kaani emassuguavasse, kus toimub sisemine viljastus. Seejärel munetakse viljastunud munad kookonisse, mis hiljem koos kaani vööga eraldub kehast.

Sugukondi
---------

Siin on loetletud sugukondi, mille esindajaid leidub ka Eestis.

* *Hirudinidae* (kirjukaanlased)
* *Piscicolidae* (kalakaanlased)
* *Glossiphoniidae* (lamekaanlased)
* *Erpobdellidae* (ahaskaanlased)

Pilte
-----

* 
* 
* Kaanid Tartu hansalaadal, 2013Kaanid Tartu hansalaadal, 2013
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast Jaroslavli oblastis; Lõuna-Venemaal asuva oblastikeskuse kohta vaata artiklit Rostov Doni ääres.* |

---

**Rostov** (vene *Ростов*, rööpnimi *Ростов-Ярославский*; 12.–17. sajandil *Ростов-Великий*) on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Rostovi rajooni keskus. Asub Nero järve ääres.

Ajalugu
-------

Rostov kuulub Venemaa vanimate linnade hulka. Nestor mainib teda oma kroonikas "Jutustus möödunud aegadest" kui juba aastal 862 ammu seisnud linna. 988 asutati Rostovisse piiskopkond. 10. sajandil oli ta Rostovi-Suzdali vürstkonna keskus, kuni Juri Dolgoruki viis selle 1125 Suzdalisse. 11. sajandist 13. sajandi alguseni kuulus Rostov Vladimiri-Suzdali vürstkonda, aastast 1207 oli Rostovi vürstiriigi pealinn. Sel ajal oli linnas 15 kirikut ja mitu kloostrit; linnamüüriga piiratud ala ulatus üle ruutkilomeetri.

Aastal 1238 vallutasid linna mongoli-tatari väed pärast seda, kui Batu-khaan oli purustanud Vladimiri vürsti Juri Vsevolodovitši ja Rostovi vürsti Vassilko ühendatud väe.

Aastast 1474 oli Rostov Moskva riigi koosseisus. 1589–1788 oli linn metropoliidi residents, hiljem viidi see Jaroslavli.

1608 röövisid Rostovi paljaks ja põletasid maha Rzeczpospolita väed. Varsti pärast seda ehitati linna ümber muldkindlustused ja see on viimane kord, mil võõrväed on Rostovi vallutanud.

Aastast 1777 sai Rostov maakonnakeskuseks Jaroslavli rüütelkonnas, aastast 1796 Jaroslavli kubermangus.

Rostovi kreml 1911. aastal.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
**Muuksi kivikirstkalmed** (ka *Muuksi kalmistu*) on Harjumaal Kuusalu vallas Muuksi külas Kahala järve ääres asuvad kivikirstkalmed.

Muuksi kivikirstkalmete suurim kalmerühm on Hundikangrud, mis koosneb umbes 65 kalmest. Nende läbimõõt on 5–15 m ja kõrgus 4–15 dm. Neid kalmeid on korduvalt uuritud ja kokku on läbi kaevatud paarkümmend kalmet. Väljakaevamisi on juhtinud 1921–26 Artur Spreckelsen ja Adolf Friedenthal, 1936–37 Artur Vassar, 1976–82 Tanel Moora, Ardo Niinre ja Karin Jaanits ning aastast 1996 Gurly Vedru. Avastati, et kalmistut kasutati nooremast pronksiajast Rooma rauaajani. Tavaliselt ei ole kalmes üle 4 kirstu, aga maetud on kirstutagi. Hauapanuseid pole palju..

Muuksi külast kirdes asub väiksem kalmete rühm, kus on säilinud 6 kalmet (Kabelikangrud). Neist suurima läbimõõt on 12 ja kõrgus 2 m. Ühes 1921 uuritud kalmes oli 4 kirstu ja 6 surnut..

Viited
------

1. 1 2  *Eesti entsüklopeedia.* 12. köide: *Eesti A–Ü.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2003, lk 347.
Kane Tanaka 20-aastasena 1923. aastal
**Kane Tanaka** (jaapani keeles 田中カ子 *Tanaka Kane*; 2. jaanuar 1903 – 19. aprill 2022) oli jaapani ülipikaealine, kes oli teadaolevalt vanim elusolev inimene pärast 117-aastase Chiyo Miyako surma 22. juulil 2018.

Kanaka sündis enneaegsena Kazuki külas (praegu osa Fukuoka linnast). Imikuna toitsid teda ammed. Teise maailmasõja ajal ja pärast seda töötas ta poes riisikookide müüjana. 63-aastasena läks ta pensionile. 1970. aastatel külastas ta oma sugulasi Ameerika Ühendriikides.

103 aasta vanuses diagnoositi tal soolevähk, kuid ta raviti terveks. 107 aasta vanuselt kirjutas ta oma elust raamatu.

19. septembril 2020 ületas ta Nabi Tajima vanuse ja oli sellest päevast alates kõigi aegade vanim jaapanlane.

Vaata ka
--------

* Vanimate inimeste loend

Välislingid
-----------

* Kane Tanaka 2018. aastal 115-aastasena
* Kane Tanaka 2020. aastal 117-aastasena
* Apr 25, 2022, KYODO, AFP-JIJI, World's oldest person dies in Japan at 119
* Kane Tanaka - The Japan Times

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Chiyo Miyako** | **Maailma vanim elusolev inimene**alates 22. juuli 2018 | Järgnev**Lucile Randon** |
Maksõm Stepanov (2020)
**Maksõm Stepanov** (ukraina keeles *Максим Володимирович Степанов*; sündinud 18. augustil 1975 Skovorodinos Amuuri oblastis) on Ukraina poliitik. Ta oli 30. märtsist 2020 kuni 18. maini 2021 Ukraina tervishoiuminister.

Ta sündis aastal 1975 Skovorodinos Skovorodino rajoonis Amuuri oblastis. Ta lõpetas aastal 1998 Donetski Rahvusliku Meditsiiniülikooli. Aastal 1998 lõpetas ta Kiievi Rahvusliku Majandusülikooli rahvusvahelise majanduse erialal.

Aastatel 1999–2000 töötas ta Naftogazis, 2001–2003 ettevõttes "Viche" ja 2003–2004 maksuametis. 2008–2010 töötas ta Odessa oblasti administratsioonis.

Aastatel 2011–2016 juhtis ta riigifirmat Trükikoda Ukraina.

Ta oli 12. jaanuarist 2017 kuni 10. aprillini 2019 Odessa oblasti administratsiooni juht.

30. märtsist 2020 kuni 18. maini 2021 oli ta Ukraina tervishoiuminister.

2023. aastal tuvastati, et ta osales aastatel 2013–2016 skeemis, mille kaudu omistasid kurjategijad umbes 12 miljonit eurot.

Viited
------

1. 1 2  "Ukraina võimud paljastasid korruptsiooniskeemi, kahtluse all on ka Eesti firma" ERR, 22. juuli 2023
Muuksi linnamägi
Metsarada linnamäele
Vaade Kolga lahele
**Muuksi linnamägi** asub Harjumaal Kuusalu vallas Juminda poolsaarel Kolga lahe äärsel pankrannikul. Kolmnurkse kujuga linnamägi jääb tänapäeval umbes 700 m kaugusele merest. Kuna Põhja-Eesti maa tõuseb, oli muinasajal meri linnamäele lähemal.

Kirjeldus
---------

Muuksi linnamägi on rajatud looduslikult sobivate eeltingimustega neemikule. Linnuse kohal kerkib läänekülg ümbritsevast maapinnast kuni 10 m kõrgemale, tipu põhjaosas on kõrgus 13 m, lisades sellele veel laugjama kallaku, on seal kõrguseks umbes 22 m. Muuksi linnus asub 47 meetri kõrgusel merepinnast. Selle põhiülesanne oli arvatavasti rannavalve ja majakaks olemine. Linnuseala kaitses põhja poolt looduslikult järsk ja kõrge klint, kergesti rünnatavat lõunakülge aga kaarjas kivimüür. See koosnes paeplaatidest laotud kahest kuivmüürist, mille vahe oli täidetud kivide ja mullaga.

Linnuse hoovil piirab praeguseks vaid osaliselt säilinud madal kamardunud vall. See asub üksnes 100–120 m kaugusel põhjatipust ning on säilinud üksnes 20 cm kuni 1,5 m kõrguste, 0,5–4 m laiuste ning 4–6 m pikkuste katkenditena. Linnusehoovi pindala on 5300 m2.

Arheoloogilised uuringud
------------------------

Arheoloogilised kaevamised on linnamäel toimunud 1936. ja 1998. aastal. Nendega on välja selgitatud, et kultuurikiht linnuse platool on õhuke või puudub üldse. Vähesed leiud riibitud savinõukildude põhjal arvatakse, et seda kohta asustati esmalt I aastatuhandel eKr. Vallijäänustest kogutud söest tehtud analüüs näitas, et vall rajati alles muinasaja lõpul ja osa leide pärinevadki 11.–13. sajandist.

Kuna Muuksi linnamäelt kogutud leiumaterjal on napp ning kultuurikiht väga õhuke, on üsna tõenäoline, et pikemaajalist püsiasustust ei ole seal vähemalt muinasaja lõpus olnud. Esimese kasutusperioodi, I at eKr kohta on püsiasustuse olemasolu kohta raske midagi öelda, sest koha hilisem kasutus võis varasemad jäljed lihtsalt hävitada. Lisaks on tolleaegsetele asulakohtadele üldisemalt iseloomulik nõrk kultuurikiht ja vähesed leiud.

Hilisematel aegadel on linnamäe platood kasutatud põlluna, seda on jäänud meenutama mitmed madalamad kamardunud põllukivihunnikud.

I aastatuhande keskpaigast eKr on pärit ka läheduses asuv Muuksi kalmeväli Hundikangrud, Eesti suurim kivikirstkalmete leiukoht – kalmeid on seal ligi sada.

Välislingid
-----------

* Muuksi linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ökoloogia mõistest; majanduse mõiste kohta vaata artiklit Mutualism (majandus)* |

---

Tolmeldamine on klassikaline näide mutualismist
**Mutualism** on kahe eri liiki organismi vaheline suhte tüüp ökosüsteemis, millest mõlemad liigid saavad kasu (näiteks suureneb nende elumus).

Sarnane organismidevaheline suhe on ka protokooperatsioon, kus liikidevaheline suhe on ajutine ja fakultatiivne.

Mutualism mängib võtmerolli ökoloogias ja evolutsioonibioloogias. Näiteks on mutualistlikud suhted olulised maismaaökosüsteemi talitlemiseks, sest 90% taimedest sõltub suhtest seente mükoriisaga, kuna see varustab taime anorgaaniliste ühendite ja mitmete mikroelementidega. Vaatamata selle suhte tüübi olulisusele on see võrreldes teiste liikidevaheliste suhetega (näiteks kiskluse ja parasitismiga) pälvinud ajalooliselt märksa vähem tähelepanu.

Vaata ka
--------

* bioloogilised interaktsioonid
* protokooperatsioon

Bioloogilised interaktsioonid

Ainult ühele osalisele kasulikud või kahjulikud suhted: kommensalism **·**  amensalism **·**  antibioos **·**  kisklus **·**  parasitism

Mõlemale osalisele kasulikud suhted: sümbioos **·**  protokooperatsioon **·**  mutualism

Mõlemale osalisele kahjulikud suhted: konkurents

Mõlemale osalisele indiferentsed suhted: neutralism
**"Saatanlik Piibel"** ("*The Satanic Bible*") on teos, mille kirjutas Anton Szandor LaVey aastal 1969 ning mis on üks tänapäevase ehk ratsionaalse satanismi alustekste.[*viide?*]

Raamatusse on kogutud tähelepanekuid, esseesid ning põhilisemate satanistlike rituaalide kirjeldusi. Samuti on seal visandatud LaVey algupärane satanistlik filosoofia, mida on mõjutanud teiste seas Aleister Crowley, Friedrich Nietzsche ja Ragnar Redbeard.

"Saatanliku Piibli" tõlkimist eesti keelde alustas Musta Veenuse Ordu asutaja Jason 1999. Tõlke esimene trükk ilmus 2001 Burton H. Wolfe'i eessõnaga ning Musta Veenuse Ordu juhatuse esimehe Jasoni järelsõnaga. Aastal 2005 tuli müügile teine, veidi suuremas formaadis ja kvaliteetsem trükk, millele on lisatud eessõna Kalle Kulbokilt ning mille järelsõna on kirjutanud taas üks Musta Veenuse Ordu liikmetest. Kolmas trükk ilmus 2008. aastal kirjastuselt Algol. Sissejuhatuse on kirjutanud CoSi ülempreester Peter H. Gilmore. Lisalehele on kaassõna kirja pannud Sven Kivisildnik.

Vaata ka
--------

* Saatan kõneleb
* Saatanlikud pühakirjad
* Saatanlik nõid
* satanism
**MERL** oli Eesti vokaalansambel, mis tegutses aastatel 1971–1973.

MERL-i kokkukutsujaks oli Marju Kuut, kes tegi ettepaneku Elle Kalmole ja Lagle Alpiusele kui taustalauljatele koos ansamblina jätkata. Neljandana lisandus Reet Linna. Nimi MERL pandi ansambli liikmete esitähtedest (Marju, Elle, Reet, Lagle). 

MERL laulis eesti keeles 1970. aastate alguse kuumimaid hitte, saavutades sellega suure populaarsuse. Lauldi ka Eesti heliloojate Uno Naissoo ja Andres Valkoneni loomingut, mis oli kirjutatud just seda nelikut silmas pidades.

2006. aastal tuli ansambel triona (Marju, Reet ja Lagle) lühikeseks ajaks uuesti kokku.

29. juunil 2023 toimus ansambli MERL plaadiesitlus "Saagu nüüd mis saab…", plaat oli pühendatud Marju Kuudile. Teadaolevalt pole ühtegi teist ansamblit, kelle esikplaat ilmus pool sajandit pärast ansambli tegevuse lõppu. Plaadiesitlusel viibisid ka MERL-i liikmed Elle Kalmo, Reet Linna ja Lagle Alpius.

Koosseis
--------

Ansamblis tegid kaasa:

* Marju Kuut – laul
* Elle Kalmo – laul
* Reet Linna – laul
* Lagle Alpius – laul
* Ele Kõlar – laul (pärast Elle Kalmot)

Diskograafia
------------

* Chirpy-Chirpy
* Saagu nüüd mis saab…
* Sacramento
* Väike narr
* Terve päev
* Armastus kõigepealt
* Tundeist sünnivad laulud
* Kui Julie tuleb koju
* Armastuse lugu
* Heinaveol
* Kes kuuleb ja näeb
* Kassipoja unenägu
* Moonika
* Istun aknal (Gunnar Graps ja MERL)

Viited
------

1. 1 2  ANSAMBEL MERL ESITLEB.... muusikaplaneet.ee.
2. ↑  70-.ndate menubänd MERL täna taas laval Õhtuleht, 8. juuni 2006.
3. ↑  Ansambli MERL esikplaat ilmus pool sajandit pärast tegevuse lõppu. Õhtuleht, 29. juuni 2023
4. ↑  MERL. Vaadatud 1. juuli 2023.

Välislingid
-----------

* Taasühinenud MERL lubab rõõmsat õhtut. Postimees, 8. juuni 2006.
Makuuchi võitlus, kus 69. *yokozuna* Hakuhō võidab oma vastase. 68. *yokozuna* Asashōryu vaatab taustal
***Makuuchi*** (jaapani 幕内) või ***makunouchi*** (幕の内) on profisumo kõrgeim liiga. Selle suurus on täpselt 42 võitlejat (*rikishi*), kes on järjestatud viiele astmele sõltuvalt nende eelnevate turniiride tulemustest.

*Makuuchi* tähendab 'kardinate sees'. Sõna pärineb profisumo algaegadest, mil tippvõistlejatel oli omaette piiratud istumisala, kus nad ootasid oma etteastet.

Tippastmeks on *yokozuna* ja sel astmel võin olla 1–2 *rikishi'*d. Järgnevad *sanyaku*-astmed on *ōzeki*, *sekiwake* ja *komusubi*. Kõige madalamal paiknevad *maegashira rikishi*'d, keda on üle 30 ja kelle täpne arv sõltub hetke *yokozuna*'de ja *ōzeki*'de arvust.

Võistlejaid ülendatakse või alandatakse auastmelt enne turniiri sõltuvalt eelmise turniiri tulemustest. Üldjuhul, kui võitude arv ületab kaotusi (*kachikoshi*), minnakse üks või mitu astet kõrgemale, vastupidine (*makekoshi*) viib astme alandamiseni. Kahe tippastme (*yokozuna* ja *ōzeki*) saamise reeglid on karmimad. *Yokozuna*'ks saamiseks kindlaid reegleid ei ole, selle otsustab iga kord vastav komisjon. Enamasti on selleks tarvis kaht turniirivõitu *yūshō*'d ja püsivalt kõrge kvaliteediga maadlust.

Välislingid
-----------

* Japan Sumo Association
**MBLAQ** (korea keeles 엠블랙; täisnimega **Music Boys Live in Absolute Quality** – eesti keeles 'muusikapoisid, kes elavad absoluutses kvaliteedis') on viieliikmeline Lõuna-Korea ansambel, mille lõi Lõuna-Korea meelelahutaja Rain agentuuris J.Tune Camp. Ansambli liikmed olid Seungho, G.O, Lee Joon, Thunder ja Mir. Debüütetteaste tehti 2009. aasta 9. oktoobril kontserdil "Rain's Legend of Rainism".

2009. aasta 14. oktoobril avaldati debüütsingel "Just BLAQ", mis vallutas erinevaid Korea edetabeleid. Esimene album "Y" ilmus 2010. aasta 19. mail ja 10. jaanuaril aastal 2011 avaldas MBLAQ oma esimese stuudioalbumi "BLAQ Style".

16. detsembril 2014 teatasid Lee Joon ja Thunder, et lahkusid MBLAQ-i koosseisust. Pärast 2015. aastat pole MBLAQ enam tegutsenud.

Viited
------

1. ↑  "Rain's MBLAQ Makes Broadcasting Debut". *The Korea Times* (inglise keeles). 15. oktoober 2009. Vaadatud 18. august 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  "Lee Joon and Cheon Dung Release Official Statement on Ending Promotions as MBLAQ". *Mwave* (inglise keeles). 16. detsember 2014. Originaali arhiivikoopia seisuga 16. detsember 2014. Vaadatud 18. august 2022.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

Välislingid
-----------

* MBLAQ – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
MAN-i linnaliinibuss
**MAN SE** (algselt *Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg*) oli saksa tööstuskontsern, mille peakontor asus Münchenis. Selle peamiseks toodanguks olid MAN Truck & Busi ja MAN Latin America osakondade kaudu tarbesõidukid ja diiselmootorid ning osalus ka Hongkongi veokitootmisettevõttes Sinotruk.

MAN SE enamusosalus kuulus autotootja Volkswagen AG raskete tarbesõidukite tütarettevõttele Tratonile kuni 2021. aasta augustini, mil Traton ühendas MAN SE ametlikult Traton SE-ga.

Ajalugu
-------

Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1758, kui Oberhausenis alustas tööd Püha Antoni rauatöökoda, esimene rasketööstusettevõte Ruhri piirkonnas.

Aastal 1808 liitusid kolm rauatöökoda: St. Anton, Gute Hoffnung ja Neue Essen. Uue ettevõtte nimeks sai Hüttengewerkschaft und Handlung Jacobi, mis hiljem võttis endale nimeks Gute Hoffnungshütte (GHH).

1921 ostis GHH ära Lõuna-Saksamaa ettevõtte M.A.N. kuid võttis endale tolle nime, jättes sellest ära punktid.

Nime MAN ajalugu algab aastatest 1840 ja 1841, kui Augsburgis asutati vastavalt Maschinenfabrik Augsburg AG ja Nürnbergis Maschinenbau-AG Nürnberg. 1898. aastal need ettevõtted liitusid ja võtsid uueks nimeks Vereinigte Maschinenfabrik Augsburg und Maschinenbaugesellschaft Nürnberg A.G. 1908. aastal sai ettevõtte nimeks Maschinenfabrik Augsburg Nürnberg AG, lühendatult M.A.N.

2008. aastal oli ettevõtte käive 15 miljardit eurot.

Ülevõtmine Volkswageni poolt
----------------------------

2011. aasta juulis omandas Volkswagen AG 55,9% häältest ja 53,7% MAN SE aktsiakapitalist. Oodates regulatiivset heakskiitu, kavatses Volkswagen ühendada MAN ja Scania AB, et luua Euroopa suurim veoautotootja. Veoautode kontsern kavatseb säästa umbes 400 miljonit eurot aastas. Regulatiivne luba anti ja ülevõtmine viidi lõpule 2011. aasta novembris.

2012. aasta aprillis teatas MAN SE, et Volkswagen on suurendanud oma osalust 73,0% häältest ja 71,08% aktsiakapitalist.

6. juunil 2012 teatas Volkswagen AG, et on suurendanud oma hääleõiguse osalust ettevõttes MAN SE 75,03%-ni.

Alates 2019. aasta jaanuarist müüdi MANi energeetikaosakond, kuhu kuuluvad MAN Energy Solutions (endine MAN Diesel ja Turbo) ja MAN SE 76% osalus RENK AG-s, Volkswageni kontsernile, jättes MAN SE tarbesõidukite üksuste valdusettevõtteks. MAN Truck & Bus ja MAN Latin America eest vastutab Volkswageni tütarettevõte Traton SE.

2019. aasta märtsis teatas MAN SE, et 94,36% tema aktsiatest kuulub Tratonile.

2020. aasta veebruaris teatas Traton, et kavatseb liita MAN SE Tratoniga, et lihtsustada ettevõtte struktuuri. Ühinemise tulemusena saavad MAN Truck & Bus, Scania AB ja Volkswagen Caminhões e Ônibus täielikult Tratoni otsesteks tütarettevõteteks.

2020. aasta septembris teatas ettevõte, et kaotab koroonapandeemia majandusmõjude tõttu oma MAN Truck & Busi divisjonis üle 9500 töökoha. Ettevõte eesmärgiks on 2023. aastal saavutada 1,8 miljardi euro suurune kulude kokkuhoid.

Välislingid
-----------

* MAN SE koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **MAN SE** |
Thalese teoreem. Sirge {\displaystyle AC} on ringi diameeter. Piirdenurk {\displaystyle B} on alati täisnurk.
**Thalese teoreemi** kohaselt on ringjoone diameetrile toetuv piirdenurk alati täisnurk.

Ajalugu
-------

Thalese teoreem on nime saanud Thalese järgi Mileetosest (umbes 625 – 547 eKr). Thalese teostest ei ole midagi säilinud. Vana-Kreekas oli kombeks avastused omistada eriti tarkadeks peetavatele meestele, hoolimata sellest, kes need avastused õigupoolest tegi. Eriti kehtib see pütagoorlaste kohta, kelle hulka Thales küll ei kuulunud: tema oli varasem mees. Thalesele omistavad selle teoreemi Proklos ja Diogenes Laertios, nende eeskujul ka kõik hilisemad allikad.

Thales polnud esimene, kes seda teoreemi teadis. Vana-Egiptuses ja Babüloonias tunti seda empiiriliselt, kuid pole teada, et nad oleksid suutnud seda tõestada. Thales väidetakse olevat esimene, kes selle teoreemi tõestas. Selleks jagas ta uuritava kolmnurga ABC kaheks võrdhaarseks kolmnurgaks ABO ja BOC ning kasutas oma varasemat avastust, et võrdhaarse kolmnurga alusnurgad on võrdsed. Samuti teadmist, et kolmnurga nurkade summa võrdub kahe täisnurgaga. (Tõestuse videomaterjali saab vaadata arutelu lehelt)

Pöördteoreem
------------

Tõene on ka Thalese teoreemi pöördteoreem: Täisnurkse kolmnurga hüpotenuus on ühtlasi selle kolmnurga ümberringjoone diameetriks.

Kui kombineerida Thalese teoreem ja tema pöördteoreem, siis saame järgmise tõese lause: Kolmnurga ümberringjoone keskpunkt asub ühel kolmnurga külgedest siis ja ainult siis, kui see kolmnurk on täisnurkne.

Viited
------

1. ↑  Endel Jürimäe, Kalle Velsker. "Matemaatika käsiraamat IX–XI klassile". Tallinn, "Valgus" 1987, lk. 213
2. ↑  Endel Jürimäe, Kalle Velsker. "Matemaatika käsiraamat IX–XI klassile". Tallinn, "Valgus" 1987, lk. 160

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Thalese teoreem** |
Õis
**Kollane ülane** (*Anemone ranunculoides*) on ülase perekonda kuuluv taimeliik. 

Tegemist on mitmeaastase taimega, mis on levinud Mandri-Euroopas ja Väike-Aasias, veidi vähem Vahemere aladel. Kasvab leht- ja segametsades, metsaservadel, põõsastikes jõe- ja ojakallastel. Levikut takistavad varisevad lehed ja tihe samblakiht.

Kirjeldus
---------

Taim kasvab 5–15 sentimeetri kõrguseks, õie läbimõõt võib olla kuni 1,5 sentimeetrit. Kroonlehed õiel puuduvad, selle asemel on viis kuni kaheksa tupplehte. Taimel leidub palju tolmukaid ja emakaid. Kollane ülane õitseb märtsist kuni maini.

Õiest pisut allpool asuvad ainsad varrelehed. Kollase ülase lehed on peaaegu ilma kaitsekihtideta, kuna taim vajab neid vaid paaril kuul – lehed on suureks ahvatluseks putukatele ja seentele. Vili on kollasel ülasel kõvera nokaga, karvane, umbes 4 mm pikkune pähklike.

Kollane ülane paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt – risoomi abil. Seemnete peamiseteks levitajateks võib lugeda sipelgaid. Risoomi külgharudest arenevad uued taimed, kuid vaid juhul, kui risoomiharu kaotab ühenduse emataimega.

Mürgisus
--------

Kollane ülane on mürgine taim ning pärast taime korjamist ei tohiks kindlasti käega silmi või nägu hõõruda. Mürgistuse võib saada isegi sellest, kui taime kaua käes hoida, kuna taimemahl pääseb kätele. Peamiselt põhjustavad nad nahal vesiville, mis lõhkevad mõne aja pärast ja tekitavad väga raskesti paranevaid haavu. Eriti mürgine on risoom, millega kunagi surmati isegi loomi.

Kasutus rahvameditsiinis
------------------------

Kollase ülase mürke on kasutatud juba mõnda aega. Eestlased on ravinud nende mürkidega eelkõige reumat ja peavalu – pannes välispidiselt nahale värskeid taimeosi. Kollane ülane on väidetavalt aidanud ka teisi haigusi ületada nagu näiteks: astma, rahhiit, silmahaigused, läkaköha, halvatus, vesitõbi, süüfilis jt. Samuti on kollase ülase lehti tarvitatud higistamist soodustava vahendina ning neerude ja kopsude töö tugevdajana.

Ravimisega peab olema muidugi ettevaatlik, sest mürgise taimega võib endale kasu asemel ka suurt kahju tekitada.

Viited
------

1. ↑  "Wikipedia".
2. ↑  "Kollane ülane".

Välislingid
-----------

* Kollane ülane andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
**Kollapalavik** (ladina keeles *febris flava*) on kollapalaviku viiruse põhjustatud äge viirushaigus, mida levitavad emased pistesääsklased (*Aedes aegypti* ja *Haemagogus*) Lõuna-Ameerika ja Aafrika troopilistel ja lähistroopilistel aladel.

Haigus on pärit ilmselt Aafrikast, kust see kandus Lõuna-Ameerikasse 16. sajandil sinna veetud orjadega. Alates 17. sajandist on Ameerikas, Aafrikas ja Euroopas olnud mitmeid tõsiseid kollapalaviku epideemiaid. 19. sajandil arvati see kõige ohtlikumate nakkushaiguste hulka.

Kollapalaviku põhilised sümptomid on palavik ja iiveldus. Haigus möödub tavaliselt mõne päeva jooksul. Mõnedel patsientidel võib järgneda toksiline faas koos kollatõve ja maksakahjustusega, mis võib põhjustada surma. Kollapalavik muudab naha kollaseks.

Igal aastal on maailmas hinnanguliselt 200 000 haigestumisjuhtu, neist 30 000-60 000 surmavat. Umbes 90% nakkusjuhtudest esineb Aafrikas.

20. sajandi keskel töötati välja efektiivne vaktsiin. Kuna kollapalavikule ei ole leitud ravi, on vaktsineerimine ja viirust kandvate sääskede hulga vähendamine tähtsad meetmed haigusega võitlemisel. Alates 1980. aastatest on haigestumised sagenenud.

Viited
------

1. 1 2  This May Be the Deadliest Creature on Earth, National Geographic.
2. ↑  CDC Yellow Fever (vaadatud 13. märts 2010)
3. ↑  Oldstone, Michael B. A. (2000). Viruses, Plagues, and History (1st ed.). Oxford University Press. pp. 45. ISBN 0195134222.
4. ↑  Yellow fever fact sheet (vaadatud 18. aprill 2006
Thamar Berutšašvili (19. novembril 2014 Londonis)
**Thamar Berutšašvili** (gruusia keeles თამარ ბერუჩაშვილი; sündinud 9. aprillil 1961 Thbilisis) on Gruusia poliitik, diplomaat ja kõrgkoolipedagoog. Ta oli 11. novembrist 2014 kuni 1. septembrini 2015 Gruusia välisminister.

Ta õppis aastatel 1978–1985 Patrice Lumumba nimelises Rahvaste Sõpruse Ülikoolis ja lõpetas selle keemia erialal, samuti õppis ta seal prantsuse keelt. Aastatel 1996–1998 õppis ta USA-s Bloomingtonis Indiana Ülikoolis rahvusvaheliste suhete võrdlevate uuringute alal ja sai aastal 1998 MPA kraadi (*Master of Public Administration*). Aastatel 2002–2006 õppis ta Thbilisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonnas kraadiõppes ja sai majandusteaduste doktori kraadi.

Ta töötas aastatel 1998–2000 Gruusia väliskaubandusministrina ja aastal 2004 Gruusia euroatlantilise integratsiooni ministrina. Aastatel 2000–2003 ja 2013–2014 oli ta Gruusia asevälisminister. Lisaks oli ta aastatel 2000–2010 Thbilisi Riikliku Ülikooli õppejõud. 11. novembrist 2014 kuni 1. septembrini 2015 oli ta Gruusia välisminister.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tähetüübist; Venemaa 2001. aasta filmi kohta vaata artiklit Kollane kääbus (film).* |

---

Päike, tüüpiline kollane kääbus
**Kollane kääbus** on spektriklassiga G ja heleduselt V klassi kuuluv peajada täht. Sellise tähe mass on 0,8–1,2 Päikese massi ja pinnatemperatuur 5300–6000 kelvinit. Nagu ka teised peajada tähed, sünteesivad kollased kääbused termotuumareaktsioonides vesinikust heeliumi. Hea kollase kääbuse näide on Päike, kus ühes sekundis muutub 600 miljonit tonni vesinikku heeliumiks.

Termin kollane kääbus ei ole G V klassi kirjeldamisel täpne, kuna tähtede värvus selles varieerub valgest kuni ainult heleda kollaseni. Näiteks Päike on värvuselt valge, aga atmosfääri läbides valguskiired murduvad ja seetõttu näeme teda kollakana.

G V klassi tähtede normaalne eluiga on 10 miljardit aastat, kütuse lõppedes paisub täht punaseks hiiuks ning lõpuks hajuvad selle välimised kihid laiali tekitades planetaarudu. Tuuma jahtudes jääb tähest alles tihe ja ruumalalt väike valge kääbus.