|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tallinna linnaosast; teiste eesti linnade linnajagude kohta vaata artiklit Kesklinn* |

---

**Kesklinna linnaosa** on Tallinna halduslik linnaosa.

Seisuga 1. jaanuar 2018 oli linnaosas registreeritud 63 559 alalist elanikku. Kesklinna vanem alates 14. septembrist 2020 on Monika Haukanõmm.

Haldusala
---------

Kesklinna linnaosas on järgmised asumid: Aegna, Juhkentali, Kadriorg, Kassisaba, Keldrimäe, Vanalinn, Kitseküla, Kompassi, Luite, Maakri, Mõigu, Raua, Sadama, Sibulaküla, Südalinn, Tatari, Torupilli, Tõnismäe, Uus Maailm, Veerenni ja Ülemistejärve.

Kesklinna haldusalasse kuulub ka Aegna saar.

KaartKesklinna asumid
Linnaosa pindala on 30,6 km2, millest 9,75 km2 moodustab Ülemiste järv ja 2,9 km2 Aegna saar.

Rahvastik

| Aasta | Arvestuslikrahvaarv1. jaanuari seisuga |
| --- | --- |
| 2003 | 42 196 |
| 2004 | 44 205 |
| 2005 | 45 652 |
| 2006 | 46 180 |
| 2007 | 46 041 |
| 2008 | 47 671 |
| 2009 | 48 158 |
| 2010 | 48 646 |
| 2011 | 50 182 |
| 2012 | 51 308 |
| 2013 | 52 820 |
| 2014 | 55 750 |
| 2015 | 57 908 |
| 2016 | 59 886 |
| 2017 | 61 646 |

Kortermajad Luha tänaval
Rahvastikuregistri andmetel oli 2011. aasta 2. jaanuari seisuga Kesklinna linnaosa elanikest rahvuselt eestlasi 71,7%, venelasi 21,6%, ukrainlasi 1,7%, valgevenelasi 0,8%, soomlasi 0,9%, juute 0,7%, 0,2% tatarlasi ja teisi 2,4%.

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kesklinna linnaosas 46 494 elanikku, neist eestlasi 34 956 (75,18%).

Hobujaama trammipeatus
Elamu Tallinnas Kiriku 2, 18.–19. sajand

Ajalugu
-------

Tallinna kesklinna teadlik kujundamine algas Vene tsaariajal 19. sajandil. Kivisilla eeslinn oli siis kõige tähtsam ala, paiknedes Härjapea jõe keskjooksul; Maakri tänav oli paralleelne Härjapea jõega. 1857. aastast pärast Tallinna väljaarvamist Venemaa kindluste nimekirjast võis Tallinnas hakata ehitama kivimaju. Praegune Tallinna keskosa hakkas välja kujunema 20. sajandi alguses. Kuna Tallinna linnaelanike arv oli üle 100 000, oli linna üldplaani valmistamine vastavalt Venemaa keisririigi seadusandlusele kohustuslik.

1910. aastal korraldati ümber kesklinna peaväljak Peetri plats, 1912–1913 toimus linna üldplaani kavandite rahvusvaheline võistlus.

1927. aastal suleti seni avatud Härjapea jõgi tunnelisse ja 1936. aastal võeti vastu Tallinnas ehitusmäärus, mis kohustas koostama südalinna tänavate ruumilise mõju projekte (Estonia puiesteel, Sakala, Kaupmehe, Liivalaia, Pronksi, Imanta, Tatari ja Kentmanni tänaval).

Pärast taasiseseisvumist on Tallinna kesklinna kerkinud hulgaliselt kõrghooneid: 30-korruseline hoone aadressiga Maakri 19; 30-korruselised kaksiktornid Tornimäe 3 ja Tornimäe 7; 30-korruseline Rävala puiestee 3; 22-korruseline City Plaza; Maakri Maja, Maakri 36.

Galerii
-------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kesklinna ajaloolised kujutised** |

Vaata ka
--------

* Tallinna Kesklinna Valitsus
* Tallinna kõrghoonestik

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 11.12.2018.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 24.07.2023.
3. ↑  "Kesklinna vanemaks nimetati Monika Haukanõmm". 9. september 2020. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2020.
4. ↑  Tallinna rahvastikuregistri järgi
5. ↑  Tallinn arvudes 2011, Tallinna Linnavalitsus, Tallinn 2011
6. ↑  Päring Statistikaameti andmebaasist

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kesklinna linnaosa** |

* Tallinna Kesklinnast Tallinna kodulehel

Tallinna väike vapp
Tallinna linnaosad ja asumid

**Linnaosad:**  Haabersti linnaosa **·**  Kesklinna linnaosa **·**  Kristiine linnaosa **·**  Lasnamäe linnaosa **·**  Mustamäe linnaosa **·**  Nõmme linnaosa **·**  Pirita linnaosa **·**  Põhja-Tallinna linnaosa
**Asumid (allasumid):** Aegna **·**  Astangu **·**  Haabersti **·**  Hiiu **·**  Iru **·**  Juhkentali **·**  Järve **·**  Kadaka **·**  Kadriorg **·**  Kakumäe **·**  Kalamaja **·**  Karjamaa (Hundipea) **·**  Kassisaba **·**  Katleri **·**  Keldrimäe **·**  Kelmiküla **·**  Kitseküla **·**  Kivimäe **·**  Kloostrimetsa **·**  Kompassi **·**  Kopli **·**  Kose (Kose-Kallaste **·**  Lükati **·**  Varsaallika) **·**  Kuristiku **·**  Kurepõllu **·**  Laiaküla **·**  Lepiku **·**  Laagna **·**  Laagri **·**  Liiva **·**  Lilleküla (Lille **·**  Mooni **·**  Linnu **·**  Marja) **·**  Loopealse **·**  Luite **·**  Maakri **·**  Maarjamäe **·**  Merimetsa **·**  Merivälja **·**  Mustakivi **·**  Mustamäe **·**  Mustjõe **·**  Mõigu **·**  Mäeküla **·**  Mähe (Kaasiku **·**  Mähe aedlinn) **·**  Männiku **·**  Nõmme **·**  Pae **·**  Paevälja (Paekalda) **·**  Paljassaare **·**  Pelgulinn **·**  Pelguranna **·**  Pirita **·**  Pääsküla (Vana-Pääsküla) **·**  Priisle **·**  Pikaliiva (Vikimõisa) **·**  Raua **·**  Raudalu **·**  Rahumäe **·**  Rocca al Mare **·**  Sadama **·**  Seli **·**  Siili **·**  Sibulaküla **·**  Sõjamäe (Sõstramäe) **·**  Sikupilli **·**  Sitsi **·**  Sääse **·**  Südalinn **·**  Tatari **·**  Tondi **·**  Tiskre **·**  Tõnismäe **·**  Torupilli **·**  Tondiraba **·**  Uuslinn **·**  Uus Maailm **·**  Vismeistri **·**  Vanalinn (All-linn **·**  Toompea) **·**  Vana-Mustamäe **·**  Veerenni **·**  Veskimetsa **·**  Väike-Õismäe **·**  Väo **·**  Õismäe **·**  Ülemistejärve **·**  Ülemiste