recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liit** (ELDL; kuni 17. novembrini 2019 **Eesti Lavastajate Liit**) on 28. oktoobrist 1992 tegutsev teatrilavastajate ja dramaturgide kutseühendus ning Eesti Teatriliidu kui katusorganisatsiooni erialaliit.

Põhikirja järgi on ELDLi eesmärk "arendada Eesti teatrikunsti ja -kultuuri, seista oma liikmete palga- ja sotsiaalsete huvide eest, samuti kaitsta oma liikmete loomingulisi ja autoriõiguslikke huve, arendada ja soodustada lavastajate ja dramaturgide vahelist koostööd.".

ELDL eelkäija Eesti Lavastajate Liit (ELL) asutati 28. oktoobril 1992. Erakorralisel üldkoosolekul, mis toimus 17. novembril 2019 võeti vastu liidu uus põhikiri, mille alusel muudeti ära ka liidu nimi. Liidu uueks nimeks sai Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liit (ELDL).

Juhatus
-------

Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu juhatus valitakse üheks aastaks. 9. maist 2021 on liidu juhatuses Jaanus Rohumaa (esimees), Siret Campbell (aseesimees), Jaanika Juhanson, Margus Kasterpalu, Birgit Landberg, Mehis Pihla ja Paavo Piik.

Liidu korraldus- ja teabejuht: Kaisa Sein.

Viited
------

1. ↑  EE 12. köide, 2003: 66.
2. 1 2 3  Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liit. Eesti Teatri Agentuuri veebisait.
3. 1 2  Kontakt. Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu veebisait.

Välislingid
-----------

* Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu veebisait
**.nz** on Uus-Meremaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Aurustumissoojuse ehk -entalpia (J/mool) sõltuvus temperatuurist (K): vesi, metanool, benseen ja atsetoon (näidatud on ka kriitilised temperatuurid)
**Aurustumissoojuseks** nimetatakse soojushulka, mille peab andma keemistemperatuuril oleva vedeliku massiühikule, et muuta see sama temperatuuriga auruks.

Aurustumissoojuse mõõtühik on üks džaul kilogrammi kohta (1 J/kg). Keemias kasutatakse sageli mõõtühikut 1 kJ/kg.

Aurustumissoojus sõltub temperatuurist ja väheneb temperatuuri tõustes ning kaob aine kriitilisel temperatuuril. Reeglina määratakse aurustumissoojus aine keemistemperatuuril normaalrõhul (nimetatakse ka **keemissoojuseks**). 

Kondensatsioonisoojus ehk -entalpia on arvuliselt võrdne aurustumissoojuse ehk -entalpiaga, kuid vastupidise märgiga: aurustumissoojus on alati positiivne (aine neelab soojust) ja kondensatsioonisoojus on negatiivne (protsessis eraldub soojust).

Vaata ka
--------

* agregaatolek
* aurustumine
* sulamissoojus

Viited
------

1. 1 2  Pärtel, E. 2010. Füüsika mõisted gümnaasiumile (eesti-vene-eesti sõnastik). Tartu Ülikooli Kirjastus.
**.sb** on Saalomoni Saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1994. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kokanduse mõistest; keemiamõistest vaata artiklit Aurutamine (keemia)* |

---

Aurupott ja bambusest aurutamisnõu
**Aurutamine** on kokanduses toidu auruga töötlemine, näiteks veeaurus keetmise teel.

Aurutamine on tõenäoliselt Hiinas alguse saanud toiduvalmistamisviis. Seal, nagu ka mujal Aasias, on see aastasadu vana meetod riisi valmistamiseks. Idamaades aurutatakse riisi kas spetsiaalses bambusest arutamisnõus või vokkpanni kohale asetatud aurutamisrestil.

Veeaurus keedetakse toiduaineid aurukapis, erilistes keedupottides (aurupott) või aukudega keedurestil. Viimase puhul pannakse vett keedupotti nii palju, et see ulatuks keedurestini.

Vesi aetakse keema, toiduained asetatakse keedurestile, vajadusel raputatakse soola ja muid maitseaineid ja keedetakse kaanega suletult.

Veeaurus keetmine võtab rohkem aega kui vedelikus keetmine, kuid vitamiinide ja mineraalainete kadu on see-eest väiksem. Keeduvedelikku võib kasutada kastmete ja suppide valmistamiseks.

Auruga keedetakse tavaliselt mahlaseid köögivilju, samuti kartuleid ja kalaliha.

Viited
------

1. ↑  Eesti kirjakeele seletussõnaraamat, 2009.
**.sz** on Svaasimaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.sn** on Senegali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.sk** on Slovaki Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Oulu lään** oli lään (1. järgu haldusüksus) Soomes aastatel 1775–2009.

Maakonnad
---------

Oulu läänis oli kaks maakonda:

* Põhja-Pohjanmaa vapp Põhja-Pohjanmaa maakond (*Pohjois-Pohjanmaa*)
* Kainuu vapp Kainuu maakond (*Kainuu*)

Vallad
------

Oulu läänis oli 47 valda, millest 13 olid linnad.

Alavieska, Haapajärvi linn, Haapavesi linn, Hailuoto, Haikipudas, Hyrynsalmi, Ii, Kajaani linn, Kalajoki linn, Kempele, Kestilä, Kiiminki, Kuhmo linn, Kuusamo linn, Kärsämäki, Liminka, Lumijoki, Merijärvi, Muhos, Nivala linn, Oulainen linn, Oulu linn, Oulunsalo, Paltamo, Piippola, Pudasjärvi linn, Pulkkila, Puolanka, Pyhäjoki, Pyhäjärvi linn, Pyhäntä, Raahe linn, Rantsila, Reisjärvi, Ristijärvi, Sievi, Siikajoki, Sotkamo, Suomussalmi, Taivalkoski, Tyrnävä, Utajärvi, Vaala, Vihanti, Yli-Ii, Ylikiiminki, Ylivieska linn

2009. aastal liidetakse kokku:

* Oulu linn: Oulu linn ja Ylikiiminki
* Siikalatva: Kestilä, Piippola, Pulkkila, Rantsila

Soome läänid (1997–2009)

Ahvenamaa **·**  Ida-Soome **·**  Lapimaa **·**  Lõuna-Soome **·**  Lääne-Soome **·**  Oulu
**Eduard Kübarsepp** (8. aprill 1877 Mäksa vald, Tartumaa – u.1941) oli Eesti poliitik. 

Eduard Kübarsepp lõpetas Tartu linnakooli 1892. aastal ja tegi küpsuseksamid Riias, õppis Tartu ülikoolis õigusteadust ja lõpetas 1912. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna. Oli kantseleiametnikuks Tartu 1. jaoskonnas talurahvaasjade komissari juures, töötas Liivimaa talurahvaasjade komisjoni ametnikuna ja oli pikemat aega Liivimaa kubermanguvalitsuse asjaajaks. 

Eduard Kübarsepp oli Venemaa Ajutise Valitsuse Autonoomse Eestimaa kubermangu Tallinna ja Harjumaa komissar ja Eesti Asutava Kogu liige. Ta oli assamblee liige alates 24. jaanuarist 1920. Tema asemele tuli Harald Normak. 

Eduard Kübarsepp tegutses 1918. aastast siseministri abina ja seejärel ka Kohtu- ja Siseministeeriumi kohtu- ja siseministri abina ning Siseministeeriumi üldosakonna direktorina.

Viited
------

1. ↑  EESTI RAHVUSBIBLIOGRAAFIA, Kübarsepp, Eduard, 1877-u.1941. www.ester.ee
2. ↑  Tartu teated. Eduard Kübarsepp 60-e aastane, Postimees (1886-1944), nr. 93, 7 aprill 1937
3. ↑  "Juhatus ja liikmed". *Riigikogu*. Vaadatud 26. veebruaril 2021.
**Jaanus Uudmäe** (sündinud 24. detsembril 1980) on eesti kolmik- ja kaugushüppaja. 

Ta lõpetas 2007. aastal Arkansase Ülikoolis magistriõppe informaatikas.

Uudmäe töötab Tallinnas tarkvaraettevõttes Bolt.[*viide?*]

Isiklikud rekordid
------------------

* Kolmikhüpe **17.06** (Torino)
* Kaugushüpe **7.87** (Fayetteville)

Saavutused
----------

2006. aastal tuli Jaanus Uudmäe USA üliõpilaste meistriks (NCAA) kolmikhüppes tulemusega **16.57**. 

### Euroopa sisemeistrivõistlused

2009. aastal saavutas Uudmäe sisemeistrivõistlustel seitsmenda koha kolmikhüppes tulemusega **16.73** (eelvõistlustel **17.06**). 

### Euroopa meistrivõistlused

2010. aastal saavutas Uudmäe Barcelona Euroopa meistrivõistlustel 15. koha kolmikhüppes tulemusega **16.72.**

### Eesti meistrivõistlused

2005 Eesti meister kaugushüppes **7.50** ja kolmikhüppes **16.18**  
2006 Eesti meister kaugushüppes **7.60**  
2007 Eesti meister kolmikhüppes **16.20**  
2008 Eesti meister kolmikhüppes **16.60**

### Eesti sisemeistrivõistlused

2008 Eesti sisemeister kaugushüppes **7.56** ja kolmikhüppes **16.24**   
2009 Eesti sisemeister kaugushüppes **7.75**  
2011 Eesti sisemeister kaugushüppes **7.43** ja kolmikhüppes **15.89**  
2015 Eesti sisemeister kolmikhüppes **15.53**  
2016 Eesti sisemeister kolmikhüppes **15.75**

2019 Eesti sisemeister kolmikhüppes **14.87**

Isiklikku
---------

Jaanus Uudmäe isa on kergejõustiklane Jaak Uudmäe ja ema kergejõustikutreener Maie Uudmäe.

Tal on neli last.

Viited
------

1. ↑  Deivil Tserp, Juubilar Jaak Uudmäe: "Mida paremini mu lastel läheb, seda kalleimaid veine saan juua!", SL Õhtuleht, 3. september 2014

Välislingid
-----------

* Jaanus Uudmäe Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
* Biograafia ESBL-is
* Andrus Nilk, Jaanus Uudmäe: isa moodi treenides läheksin katki, EPL.ee, 13. aprill 2009
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Taani |
|  |
| 1. ring | 1924 | Kergekeskkaal |
|  |
| Kuld | 1925 | Kergekeskkaal |

**Harald Laderstoff Nielsen** (23. veebruar 1902 Kopenhaagen – 14. märts 1983 Kopenhaagen) oli Taani poksija.

Nielsen oli kahekordne Taani meister kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) aastatel 1925–1926.

Nielsen osales kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Nielsen võitis kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.

Viited
------

1. ↑  Taani meistrivõistlused poksis 1915–2000. Tulemused inglise keeles
2. ↑  8. suveolümpiamängude poksivõistlus. Pariis 1924. Tulemused inglise keeles
3. ↑  1. Euroopa meistrivõistlused poksis. Stockholm 1925. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Harald Nielsen (poksija) saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Harald Lepik** (19. mai 1926 Saarnakõrve küla, Triigi vald, Harjumaa – 22. mai 1976 Tallinn) oli eesti tõlkija, kes vahendas eesti keelde soome- ja venekeelset kirjandust.[*viide?*]

Õppinud aastatel 1934–1940 Mustla algkoolis ja 1940–1945 Paide Keskkoolis, jätkas ta haridusteed Tartu Ülikoolis eesti keele ja kirjanduse erialal 1945–1950. Seejärel töötas Lepik aastatel 1950–1955 toimetajana Eesti Riiklikus Kirjastuses ning hiljem surmani vabakutselise tõlkijana. Harald Lepik võeti vastu Eesti Kirjanike Liitu aastal 1965.[*viide?*]

Looming
-------

Harald Lepik on uurinud eesti-vene kirjandussuhteid, avaldanud kirjutisi eesti kirjandusloo ja uudiskirjanduse kohta ning tõlkekriitikat. Lepik oli keskendunud eeskätt soome kirjandusele (postuumselt on ilmunud kogumik "Soome lühiproosat Harald Lepiku eestinduses", 1977), kuid on tõlkinud ka karjala eripäraga kirjandust ning vene tuntud kirjanike loomingut.[*viide?*]

Isiklikku
---------

Harald Lepiku poeg on operaator ja režissöör Tõnis Lepik.

Kirjandus
---------

* Oskar Kuningas, "Mälestusi Harald Lepikust" – Keel ja Kirjandus 1986, nr 5, lk 302–303
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 283, artikli autor Ants Haljamaa

Viited
------

1. ↑  "Tõnis Lepik". *Eesti filmi andmebaas*. Vaadatud 11.12.2022.

Välislingid
-----------

* Endel Mallene. "Eesti-Soome kirjandussuhete heitlik tee."  Soome-Ugri Rahvaste Infokeskus (SURI)/ Arhiiv
Maximilian Wöber 2019. aastal Salzburgi Red Bulli mängijana
**Maximilian Wöber** (sündinud 4. veebruaril 1998 Viinis) on Austria jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Leeds United ja Austria jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Viini Rapidis. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 25. veebruaril 2016 UEFA Euroopa Liiga mängus Valencia vastu. Austria kõrgliigas tegi ta debüüdi hooajal 2016/17.

2017. aasta augustis sõlmis Wöber lepingu Hollandi kõrgliigaklubiga Amsterdami Ajax. Hooaja 2018/19 teises pooles mängis ta Hispaania kõrgliigaklubis Sevilla.

2019. aasta augustis siirdus ta 12 miljoni euro eest Austria kõrgliigaklubisse Salzburgi Red Bull. Sellega sai Wöber kõige kallimaks Austria kõrgliigasse siirdunud mängijaks. Salzburgiga tuli ta kolm korda Austria meistriks.

2023. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja ja poole aasta pikkuse lepingu Leeds Unitediga.

Austria jalgpallikoondises tegi Wöber debüüdi 6. oktoobril 2017 MM-i valikmängus Serbia vastu.

Saavutused
----------

Salzburgi Red Bull
* Austria Bundesliga: 2019–20, 2020–21, 2021–22
* Austria karikas: 2019–20, 2019–20, 2021–22

Viited
------

1. ↑  "Offiziell: Maximilian Wöber wechselt zu Red Bull Salzburg" [Official: Maximilian Wöber joins Red Bull Salzburg]. *Sky Sport Austria* (saksa). 13. august 2019. Vaadatud 13. augustil 2019.
2. ↑  Wöber Leeds debut
3. ↑   (vaadatud 7.2.2023)
Hüdrostaatiline rõhk anuma põhjale on ühesuguse vedelikutaseme korral kõigis anumates ühesuurune (ei sõltu anuma kujust ega vedeliku hulgast)
**Hüdrostaatiline rõhk** ehk **hüdrostaatiline pinge** on rõhk, mis mõjub tasakaalus vedelikus.

Hüdrostaatilise rõhu defineerimiseks vaadeldakse tasakaalus oleva vedeliku massi {\displaystyle m}, mis on mõttelise tasapinnaga jaotatud kahte ossa. Neid osi peab hoidma koos mingi jõud {\displaystyle F\_{p}}, see on hüdrostaatiline rõhujõud ehk survejõud. Selle jõu intensiivsust tasapinna {\displaystyle A} suvalises punktis nimetatakse hüdrostaatiliseks rõhuks (ka hüdrostaatiliseks pingeks):

{\displaystyle p=\lim \_{\Delta A\to 0}{\frac {\Delta F\_{p}}{\Delta A}}={\frac {dF\_{p}}{dA}}}.
Hüdrostaatilise rõhu omadusi:

* Hüdrostaatiline rõhk mõjub pinnaga risti. Tõestuseks oletame, et see pole nii. See tähendab, et elementaarjõud {\displaystyle \Delta F\_{p}} ja sellele vastav rõhk {\displaystyle p} ei mõju pinna {\displaystyle \Delta A} suhtes täisnurga all. Siis saab {\displaystyle \Delta F\_{p}} jagada piki ja risti pinda suunatud komponentideks. Kui oleks olemas piki pinda mõjuv jõukomponent, siis hakkaks vedelik selles suunas liikuma. Et seisvas vedelikus seda ei juhtu, võib järeldada, et piki pinda olevat jõukomponenti pole olemas ning jõud mõjub pinnaga risti.

* Hüdrostaatiline rõhk vedeliku mingis punktis on kõikides suundades ühesugune.

Vaata ka
--------

* Hüdrostaatika põhiseadus
* Vedelikusamba rõhk
Kolõma jõe asukoht
**Kolõma** ehk **Halõma** (vene keeles Колыма, jakuudi keeles Халыма) on jõgi Venemaa kirdeosas. Tekib Ajan-Jurjahhi ja Kulu jõe liitumisel, suubub Ida-Siberi merre Kolõma lahte. 

Jõe pikkus on 2129 km, millest esimesed umbes 1400 km jääb Magadani oblastisse ja ülejäänu Jakuutiasse. Jõe valgla pindala on 643 000 km². Jõe vooluhulk suudmes on 3800 m³/s.

Jõgi algab Oimjakoni kiltmaalt Magadani oblasti ja Jakuutia piiri lähedalt Handõga–Magadani maantee äärest. Üsna sealtsamast lähedalt teiselt poolt Jakuutia piiri algab Indigirka jõgi.

Ülemjooksul voolab jõgi Handõga–Magadani maantee kõrval kagusse, seejärel teeb poolringi ümber Aborigeni mäe, mis on Tšerski mäestiku kaguots, ja pöördub kirdesse. Uuesti Handõga–Magadani maantee ületamise järel algab jõe keskjooks madalikul. Kui Kolõma jõgi jõuab Omsuktšani ahelikuni, pöördub ta loodesse ja voolab läbi Indigirka kiltmaa. Kiltmaal ületab ta Jakuutia piiri. Põhjapolaarjoone kandis algab jõe alamjooks, pöördub Kolõma taas kirdesse ja voolab läbi Kolõma madaliku, kuni suubub deltat moodustades Ida-Siberi merre Kolõma lahte. Jõe parem kallas on peaaegu kogu aeg, kuni suudmeni välja mägine, aga vasak kallas lauge ja soine.

Kolõma suurimad lisajõed on Bahhaptša, Balõgõtšan, Sugoi, Korkodon (kõik paremalt), Popovka, Ožogina, Sededema (kõik vasakult), Omolon ja Suur-Anjui (mõlemad paremalt).

Jõgi jäätub septembris: ülemjooksul kuu lõpus, alamjooksul esimesel poolel või isegi alguses. Jääkattest vabaneb Kolõma mais, suudmes kuu lõpul. Suudmes on Kolõma keskmiselt 268 päeva aastas jääs. Jääsulamisega kaasnevad suured üleujutused.

Jõgi on laevatatav alates suudmest kuni Korkodoni suudmeni keskjooksul. Sellest allapoole on vesi faarvaatris alati vähemalt 3–4 meetrit sügav, kohati kuni 8–10 meetrit. Keskjooksul on jõgi pool kilomeetrit lai, alamjooksul terve kilomeetri, alates suurima lisajõe Omoloni suudmest isegi 2–3 kilomeetrit.

Suvel on jões veetase madalam. Karmist kliimast hoolimata tõuseb jõe temperatuur suvel 10–15 kraadini, aga vaiksetes jõesoppides võib juulis-augustis kerkida isegi 20–22 kraadini.

Kolõma on kalarikas. Siin elavad sterlet, valgesiig, muksun, lenok ja teised kalad, sügavikes omulid, heeringad ja siiad, alamjooksule tulevad isegi beluugad.

Kolõma avastati venelaste jaoks peatselt pärast seda, kui kasakad 1638–1639 avastasid Indigirka ja Alazeja jõe: nende jõgede valgla piirneb idas Kolõma valglaga. Juba 1644 rajas kasakas Mihhail Staduhhin Nižnekolõmskoje talvituskoha (tänapäeval Kolõmskoje) ja kohtus esimesena sõjakate tšuktšidega. Kaitseks tšuktšide rünnakute vastu talvituskoht kindlustati. Sellest kindlusest algasid paljud maadeavastusreisid alates aastast 1647. 1741 püstitas maadeuurija Dmitri Laptev Kolõma deltasse suurima suudmeharu Kamennaja Kolõma äärde algelise majaka.

Jõele on ehitatud Kolõmskaja hüdroelektrijaam ja ehitamisel on Ust-Srednekamskaja hüdroelektrijaam.
**Mayenne'i departemang** [maj'enn] on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas.

Departemang on nime saanud Mayenne'i jõe järgi. Lisaks asub departemangus Mayenne'i vald.

Departemangu kõrgeim punkt on 416 meetri kõrgune Les Avaloirsi mägi.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Château-Gontier | 63 273 | 1270 | 76 |
| Laval | 152 617 | 1812 | 34 |
| Mayenne | 89 194 | 2094 | 132 |

Vaata ka
--------

* Mayenne'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
|  |
| --- |
| **Pfalz-Lautern** |
| **1576–1592** |
|  |
| **PealinnRingkondHaru** | KaiserslauternÜlem-ReiniVürstide nõukogu |
|  |
| Eraldati Pfalzi kuurvürstkonnast | 1576 |
| Läks Pfalzi kuurvürstkonnale | 1592 |
|

**Pfalz-Lautern** oli Saksa-Rooma riigi osariik ümber Kaiserslauterni ja Neustadt an der Weinstrasse tänapäeva Rheinland-Pfalzi lõunaosas, Saksamaal.

Pfalz-Lautern eraldati aastal 1576 pärast Friedrich III surma Pfalzi kuurvürstkonnast tema nooremale pojale Johann Kasimirile. Johann Kasimir võttis vastu hugenottidest põgenikud Prantsusmaalt ja kalvinistlikud pagulased Pfalzist, tehes sellest kalvinistliku tugiposti. Johann Kasimiri veendi Inglismaa kuninganna Elizabeth I poolt looma Saksamaal Protestantlikku Uniooni katoliiklike riikide ja Saksa-Rooma keisri vastu, tehes sellest ühe kõige mõjukama riigi sel ajal. Johann Kasimir suri aastal 1592 pärijateta, nii läks Pfalz-Lautern Pfalzile tagasi.

| Nimi | Märkused |
| --- | --- |
| Johann Kasimir | 1576–1592 |
|
**Endrik Tamm** (29. august 1894 Tõlliste vald Tartumaa – 2. veebruar 1988 Lakewood Ameerika Ühendriigid) oli eesti sõjaväelane (kapten) ja metsateadlane.

Endrik Tamm sündis 1894. aastal Tartumaal Tõlliste vallas Plindsi talus. Ta osales Esimeses maailmasõjas jalaväeohvitserina.

1918. aastal alanud Eesti Vabadussõjas osales ta algul jalaväeüksustes, 26. juulist 1919 nimetati Kitsarööpmelise soomusrongi nr. 4 ülemaks, kellena teenis kuni Vabadussõja lõpuni, ja 1920. aasta mais läks sõjaväeteenistusest erru.

Pärast Vabadussõda töötas E. Tamm Tarvastus riigimaade valitsejana, pidas talu ning lõpetas 1938. aastal Tartu Ülikooli metsaosakonna.

1940. aastal toimunud Eesti okupeerimise järel varjas E. Tamm end metsavennana. Teise maailmasõja ajal Saksa okupatsioonivõimude poolt piirirügementide formeerimise ajal 1944. aastal oli E. Tamm Eesti 1. Tagavararügemendi adjutant. 1944. aasta sügisel evakueerus Saksamaale, kus pärast sõja lõppu kaitses 1948. aastal doktoritöö kaskede kasvatamisest.

1948. aastal asus E. Tamm Ameerika Ühendriikidesse, kus elas kuni surmani 2. veebruaril 1988 Lakewoodis.
|  |
| --- |
| **Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld** |
|  |
| **1569–1731** |
|  |
| **PealinnRingkondHaru** | BirkenfeldÜlem-ReiniVürstide nõukogu |
| Eraldati Pfalz-Zweibrückenist | 1569 |
| Jaotati | 1600 |
| Läks Pfalz-Birkenfeld-Zweibrückenile | 1731 |
|

**Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld** oli Saksa-Rooma riigi osariik Birkenfeldi ümbruses tänapäeva Rheinland-Pfalzis, Saksamaal.

Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld loodi aastal 1569 pärast Wolfgangi surma Pfalz-Zweibrückeni jaotamisega tema noorimale pojale Karl I-le. Pärast Karli surma aastal 1600 jaotati tema riik tema poegade poolt iseendaks ja Pfalz-Birkenfeld-Bischweileriks, kus Georg Wilhelm sai Birkenfeldi. Aastal 1635 tungiti riiki ja laastati seda Kolmekümneaastase sõja ajal ja samal aastal tekkis ka katkupuhang. Georg Wilhelm suri aastal 1669 ja talle järgnes tema poeg Karl II Otto. Kaks aastat hiljem ta suri ja koos temaga meesliin, nii läks riik Pfalz-Birkenfeld-Bischweileri Christian II kätte. Christian II suri aastal 1717 ja talle järgnes tema poeg Christian III. Aastal 1731 päris Christian Zweibrückeni hertsogkonna ja tema koha Riigipäeval ning nimetas oma territooriumid Pfalz-Birkenfeld-Zweibrückeniks.

| Nimi | Valitsemine | Märkused |
| --- | --- | --- |
| Karl I | 1569–1600 |  |
| Georg Wilhelm | 1600–1669 |  |
| Karl II Otto | 1669–1671 |  |
| Christian II | 1671–1717 | Birkenfeld-Bischweileri pfaltskrahv |
| Christian III | 1717–1731 | Birkenfeld-Zweibrückeni pfaltskrahv |
|
**Maximilian Maksolly** (õieti **Feichter**, eesnimi kirjapildis ka **Maksimilian**; 19. august 1880 Tallinn – 9. september 1968 Rio de Janeiro) oli Eesti kunstnik, batalist (lahingumaalija).

Elulugu
-------

Sündis 1880. aastal Tallinnas ungarlasest isa ja eestlannast ema perekonnas. Üldhariduse omandas Tallinnas Peetri Reaalkoolis ja kunstihariduse Alexander von Stieglitzi kunsttööstuskoolis Peterburis, mille lõpetas 1909. aastal. Töötas seejärel kunstnikuna Venemaal ning aastatel 1910–1911 Saksamaal. Abiellus 1912. aastal Peterburis Klikeria Taigatšovaga. Elas aastatel 1917–1923 Venemaal, restaureeris seinamaalinguid ja maalis portreid.

1923. aastal naasis Maksolly Poola kaudu Eestisse, kus hakkas 1926. aastal tegelema batalistikaga, kuna Kultuurkapitali kaudu anti kunstnikkonnale ulatuslik temaatiline tellimus muinasmütoloogiast muistse vabadusvõitluse ja Eesti Vabadussõjani. Maksolly maaliski Vabadussõda ja selle silmapaistvaid tegelasi, samuti Eesti riigitegelasi, osaledes oma maalide ja portreedega aastatel 1924–1929 mitmetel näitustel. Ta maalid kaunistasid sõjaväe- ja riigiasutusi, väeosi ja Vabadussõja muuseumi; nende maalide reproduktsioone levitati piltpostkaartidel, ajakirjanduses ja raamatutes.

Maksolly tuntuimad maalid on "Paju lahing 31. jaanuaril 1919. a." ja "Need, kes vabastasid isamaa". Maksolly maale on kiidetud nende dünaamilise ülesehituse, efektsuse, detailide ja situatsioonide tõepära pärast, kuid laidetud nende pealiskaudsuse, värvivahekordade robustsuse ja fotolikkuse pärast. Enamik Maksolly sõjamaale hävitati Nõukogude Liidu poolt okupeeritud Eestis.

Maksolly lahkus 1929. aastal Eestist Prahasse, töötas kunstnikuna mitmel pool Euroopa riikides ja USA-s ning asus pärast Teist maailmasõda 1948. aastal elama Brasiiliasse.

Maximilian Maksolly suri 9. septembril 1968 Rio de Janeiros, ta on maetud sealsele São João Batista kalmistule.

Teoseid
-------

* "Neiu rahvariides" (1920. aastad)
* "Eesti Vabariigi väljakuulutamine 24.II.1918" (1925/1926)
* "Tapa vallutamine 9. jaanuaril 1919" (1926)
* "Paju lahing 31. jaanuaril 1919. a." (1926)
* "Need, kes vabastasid Isamaa"
* "Pohjan Pojat"
* "Narva põlemine 25. aprillil 1919"
* J. Laidoneri portree
* J. Kuperjanovi portree
* J. Pitka portree
* K. Partsi portree
* A. Irve portree

Viited
------

1. 1 2 3  Õun, M (1998). *Eesti ohvitserid ja sõjandustegelased. I kogumik.* Tallinn: Tammiskilp, lk 119
2. ↑  Arjakas, K: Liiga ilus pilt, et olla tõsi. Kesknädal, 21. veebruar 2007

Välislingid
-----------

* Eesti Vabariigi väljakuulutamine 24.II.1918
* Paju lahing 31. jaanuaril 1919
**Hülgvara** või **vanavara**[*viide?*] (inglise keeles *abandonware* 'hüljatud vara/kaup') on tarkvara, mida levitatakse selle moraalse vananemise tõttu vabalt, kuigi sellise tegevuse seaduslikkus on sageli kaheldav.

Iseloom ja juriidiline staatus
------------------------------

Internetis on palju saite, kust saab hülgvara alla laadida, eriti hülgvara staatuses arvutimänge, aga ka rakendustarkvara, utiliite ning isegi operatsioonisüsteeme. Paljudel juhtudel on hülgvara kvaliteetsem kui suurem jagu vabavara, sest seda on kunagi rahastatud kommertsproduktina ning see vastab seega minimaalsetele kvaliteedistandarditele. Samas on hülgvara moraalselt niivõrd vananenud, et lisaks vähesele kasutusmugavusele võib tekkida sobivusprobleeme ka tänapäevase riistvara ja tarkvaraga. Seetõttu kasutatakse hülgvara jooksutamisel arvutis sageli mitmesuguseid emulaatoreid.

Terminil "hülgvara" pole juriidilist tähendust. Sisuliselt võiks käsitleda hülgvarana tarkvara, millele kuuluvatest õigustest on nende omanik loobunud, kuid niimoodi hülgvara levitajad tegelikult ei tee. Sestap tähendab hülgvara nimi praktikas, et tegemist on tarkvaraga, mida enam avalikult **ei müüda**. Mõnikord palutakse sellise tarkvara levitamiseks õiguste omaniku luba ning mõned neist on tasuta levitamisega nõus. Enamasti aga omanike poole ei pöörduta.

Levitamise õigustatus
---------------------

Hülgvara levitajad põhjendavad oma tegevuse õigustatust sellega, et sellisel tarkvaral on esiteks ajalooline väärtus, mistõttu hülgvara kogujaid võib võrrelda muuseumitöötajate või vanavara kogujatega, teiseks ei tekita hülgvara levitamine õiguste omanikule kahju, kuna see ei vähenda mingil viisil müügist saadavaid tulusid. Hülgvara levitajad võivad endid käsitleda kultuuri- ja intellektuaalse väärtuse säilitajate ning edasikandjatena, mis annab nende tegevusele üldsuse heakskiidu. Kui aga õiguste omanik leiab, et tema tarkvara sellisel kujul levitamine ja kasutamine on talle kahjulik, siis pole levitajal ühtki tõsist juriidilist õigustust.
**Endogaamia** on sotsiaalne norm, mille järgi abielud sõlmitakse ainult sama fraatria, hõimu, Kasti, seisuse vms sotsiaalse rühma liikmete vahel.

Kitsamas mõttes peetakse **endogaamia** all silmas normi, mille järgi abielud sõlmitakse sama fraatria piires. Võrreldes eksogaamiaga on selline endogaamia vähem levinud.

Levinuim on endogaamia loodusrahvaste seas ning neil on see sageli religioosselt põhjendatud. 

Tihtipeale mõeldakse endogaamia all religioosselt põhjendatud verepilastuslikku abielu (nagu näiteks Vanas-Egiptuses), samas mõeldakse endogaamia all ka abiellumiskohustust näiteks sama klassi, rassi vms sotsiaalse grupi siseselt. Selles mõttes võib endogaamia alla liigitada ka ajaloos kõikjal esinenud kombe abielluda ainult samast sotsiaalsest/varanduslikust grupist pärit inimesega. Ka tava abielluda samast rassist inimesega, mis oli Läänes ainuvõimalik 20. sajandi keskpaigani, käib samuti endogaamia nimetuse alla.

Endogaamiat eristab lihtsalt heast tavast abielluda samast sotsiaalsest grupist inimesega aga see, et endogaamia on religioosselt väga rangelt järgitud ja põhjendatud. Näiteks juutide või parside kohustus abielluda ainult samast etnosest inimestega, hindude kastisüsteem jne.

Vaata ka
--------

* Eksogaamia
**Endrik Nõges** (5. aprill 1927 Mõisaküla – 6. juuni 2006 Seattle, USA) oli eesti päritolu USA tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Endrik Nõges põgenes Nõukogude okupatsiooni eest 1944. aastal Saksamaale. Ta lõpetas 1946. aastal Geislingeni Eesti Gümnaasiumi, õppis aastatel 1946–1948 Karlsruhe Kõrgemas Tehnikakoolis, kust sai stipendiumi õpinguteks USA-s. Õppis aastatel 1949–1951 Denisoni Ülikoolis (Granville, Ohio), lõpetas 1954. aastal Northwesterni Ülikooli (Evanston, Illinois) elektrotehnika alal, tehnikamagister (1956, Northwesterni Ülikool), tehnikadoktor (1959, samas).

Nõges oli aastatel 1954–1957 Northwesterni Ülikooli assistent, 1958–1969 Washingtoni Ülikooli (Seattle, Washington) abiprofessor ja dotsent, aastast 1969 professor, ühtlasi 1965–1971 tehnikateaduskonna abidirektor, täitis aastatel 1966–1971 dekaani abi, 1986–1988 ja 1990–1992 prodekaani, 1988–1990 dekaani kohuseid. Oli 1982–1985 telekursuste programmi asutaja ja direktor. Töötas samuti külalisõppejõuna Helsingi Tehnikaülikoolis (1963–1964), Karlsruhe Kõrgemas Tehnikakoolis (1972–1973) ja TTÜ-s (1993). Emeriteerus 1992.

Teadustöö
---------

Endrik Nõgese uurimistöö oli peamiselt seotud mittelineaarsete juhtimissüsteemide analüüsi ja sünteesi ning rakendustega lennukitööstuses, sh ülemaailmse asukoha määramise süsteemiga GPS, intertsiaalnavigatsiooni ja kujutuvastuse algoritmidega. Töid sagedusmoduleeritud juhtimissüsteemidest ja mittelineaarsetest diskriminantsetest funktsioonidest. Olnud mitme Ameerika Riikliku Teadusfondi rahastatava uurimisprojekti põhitäitja; juhendanud üle 40 doktorandi ja magistrandi, nõustanud konsultandina firmasid Boeing Company, Bell Telephone Laboratories jt. Aastast 1972 teinud koostööd TTÜ-ga, pidanud siin loenguid ning juhendanud magistrante ja doktorante. Ameerika Elektriinseneride Instituudi, Ameerika Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi, Ameerika Tehnikahariduse Seltsi, Sigma Xi ja Association for the Advancement of Baltic Studiese liige, aastast 1995 Eesti TA välisliige automaatjuhtimise alal.

Teoseid
-------

* Controllability aspects of fixed time pulse freguency modulated control systems (kaasautor M. Lermontov). Rio de Janeiro, 1971
* Suboptimal control of nonlinear dynamical systems via linear approximation. // Int. J. Control 13 (1971)
* Pulsfrequenzmodulierte Regelungssysteme (kaasautor P. M. Frank). München, Wien, Oldenbourg, 1975
* Kas parkimisplats peabki laupäeval tühi olema? // Tehnika ja Tootmine (1994) 3

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 24

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
* Eesti teadlased väljaspool kodumaad: biograafiline teatmik = Estonian scholars and scientists abroad: biographical directory. Stockholm, 1984, 82
* Eesti entsüklopeedia 14, 331
* Eesti TA liikmeskond 1938–1998. Tallinn, 1998, 147
* Akadeemia välisliige Endrik Nõges. – In memoriam. // Eesti TA aastaraamat 2006, 238–239

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Suure-Jaani Kooli Sürgavere õppekoht** (endise nimega **Sürgavere Põhikool**) on Suure-Jaani Kooli õppekoht Sürgavere külas vanas mõisamajas. 2014. aastani oli see iseseisev põhikool.

Samas hoones asub ka Sürgavere lasteaed Vembu.

Ajalugu
-------

Kool moodustati 1921. aastal Lõhavere ja Kookla kooli liitmisel. Mõisa härrastemajas alustati tööd kolmeklassilisena, 1944. aastaks oli kasvatud seitsme- ja 1988. aastaks üheksaklassiliseks. 2005. aasta suvel remonditi koolimaja põhjalikult.

| Aasta | Õpilasi | Õpetajaid |
| --- | --- | --- |
| 1921 | 108 | 4 |
| 1931 | 116 | 4 |
| 1941 | 128 | 4 |
| 1951 | 112 | 6 |
| 1961 | 115 | 14 |
| 1971 | 109 | 13 |
| 1981 | 95 | 13 |
| 1991 | 100 | 14 |
| 2001 | 105 | 13 |

### Koolijuhid

* 1899–1933 Juhan Adamson
* 1934–1941 August Kümnik
* 1944–1947 Juhan Jõgi
* 1947–1953 Ilmar Aver
* 1953–1962 Alfred Pukk
* 1962–1968 Paul Raadik
* 1968–2000 Endla Reimann
* 2000– Aires Põder

Välislingid
-----------

* Sürgavere kooli koduleht
* Sürgavere mõis Eesti mõisaportaalis
**Ia Remmel** (sündinud 14. jaanuaril 1965 Tallinnas) on eesti muusikaajakirjanik, -kriitik ja -pedagoog, ajakirja Muusika peatoimetaja 2004. aastast.

Ta on õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis ja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (tänapäeval Eesti Muusikaakadeemia) Helju Aguri ja Lilian Semperi juures. Lilian Semperi juhendamisel kaitses ta EMA-s muusikamagistri kraadi tööga "Bach WTK I – kolme klaveriinterpretatsiooni võrdlus".

Ia Remmel on töötanud õpetajana Tallinna Georg Otsa nimelises muusikakoolis, koostanud Eesti Kontserdile annotatsioone, kirjutanud hulgaliselt arvustusi ja artikleid ning teinud Klassikaraadios autorisaateid.

Remmel on Eesti Klaveriõpetajate Ühingu juhatuse liige ning EKÜ ajakirja Klaver vastutav toimetaja.

Tunnustus
---------

* 1985 - Leedu Čiurlionise konkurss
* 1987 - Eesti üleriiklik konkurss
* 1989 - vabariikidevaheline konkurss
* 2002 - Sirbi preemia muusikakriitika eest
* 2019 - Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia (viljakas töö eesti muusikaajakirjanduses)

Kirjutisi
---------

* President Kersti Kaljulaid: "Suured ja olulised asjad kasvavad ise, ilma et peaks midagi välja mõtlema" Muusika, 6. juuli 2019
* Alfred Karindi saatusest ERR, 07.03.2018
* Järjekordne surm muusikaajakirjandust veel ei ähvarda Sirp, 12.05.2017 (vestlus helilooja Jüri Reinverega)
* Eesti klaverite fenomen ERR, 14.07.2016 (Alo Põldmäe raamatu "Eesti klaver. Estonian pianos") arvustus

Välislingid
-----------

* Ia Remmel Eesti Klaveriõpetajate Ühingu kodulehel
Suure-Jaani Vabadussõja mälestussammas (aprill, 2008)
**Suure-Jaani Vabadussõja mälestussammas Lembit** on mälestussammas Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis. See on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Mälestussammas avati 24. juunil 1926. aastal, skulptuuri autor on Amandus Adamson. Sambal kujutatakse muinaseestlaste vanemat Lembitut, kes on haavatud, kuid hoiab veel mõõka kõrgel. Sammas purustati esimest korda 1941. aastal ja teist korda 1949. aastal. Skulptuur "Lembit" leidis pärast mitmeid eksirännakuid tee Viljandi muuseumi ning 2004. aastal tagasi Suure-Jaani, kus asus algul Suure-Jaani raamatukogu lasteosakonnas ning on 23. veebruarist 2012 Suure-Jaani koolis. 

Sammas taastati ja taasavati 23. juunil 1990. aastal, selle kuju modelleerisid originaali järgi Matti Varik ja Edgar Viies.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Suure-Jaani Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015)

Välislingid
-----------

* Suure-Jaani Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
OlümpiarõngadOlümpiarõngad
FRA

FRA

| Kuldmedalid | Hõbemedalid | Pronksmedalid |
| --- | --- | --- |
| 10 | 12 | 11 |

**Prantsusmaa** osales **2020. aasta suveolümpiamängudel** Tōkyōs 398 sportlasega. Prantsusmaa sportlased võistlesid kõigil spordialadel peale pesapalli ja pehmepalli, maahoki ning veepalli.

Avatseremoonial olid Prantsusmaa lipukandjad judoka Clarisse Agbegnenou ja võimleja Samir Aït Saïd.

Olümpiavõitjateks tulid meeste ja naiste käsipallikoondised, meeste võrkpallikoondis, judo segavõistkond, Romain Cannone meeste epeevehklemise individuaalvõistlusel, Erwann Le Péchoux, Enzo Lefort, Julien Mertine ja Maxime Pauty meeskondlikus floretis, Clarisse Agbegnenou naiste judos kehakaalus kuni 63 kg, Matthieu Androdias ja Hugo Boucheron sõudmises meeste paarisaerulises kahepaadis, Jean Quiquampoix olümpiakiirlaskmises 25 meetrilt ning Steven Da Costa karates kehakaalus kuni 67 kg.

Jalgpall
--------

Prantsusmaa võistkond 2020. aasta suveolümpiamängudel meeste jalgpalliturniiril:

Paul Bernardoni, Pierre Kalulu, Melvin Bard, Timothée Pembélé, Niels Nkounkou, Lucas Tousart, Arnaud Nordin, Enzo Le Fée, Nathanaël Mbuku, André-Pierre Gignac, Téji Savanier, Alexis Beka Beka, Clément Michelin, Florian Thauvin, Modibo Sagnan, Stefan Bajić, Anthony Caci, Randal Kolo Muani, Ismaël Doukouré, Isaac Lihadji, Dimitry Bertaud

Korvpall
--------

Prantsusmaa korvpallikoondis 2020. aasta suveolümpiamängudel meeste korvpalliturniiril:

Frank Ntilikina, Timothé Luwawu-Cabarrot, Thomas Heurtel, Nicolas Batum, Guerschon Yabusele, Evan Fournier, Nando de Colo, Vincent Poirier, Andrew Albicy, Rudy Gobert, Petr Cornelie, Moustapha Fall

Prantsusmaa naiste korvpallikoondis 2020. aasta suveolümpiamängudel naiste korvpalliturniiril:

Marine Fauthoux, Endéné Miyem, Alexia Chartereau, Sandrine Gruda, Héléna Ciak, Sarah Michel, Valériane Vukosavljević, Iliana Rupert, Gabby Williams, Marine Johannès, Alix Duchet, Diandra Tchatchouang
**Melchior von Galen** (surnud arvatavasti 1552) oli Liivi ordu liige, viimane Karksi foogt.

Melchiori vanemaid pole täpselt teada, kuid Johann von Lünenit on 1538. aastal nimetatud tema just surnud ema vennana. Tema kodukoht oli ilmselt Marki krahvkonnas Vestfaalis.

Melchior saabus 16. sajandi alguses Liivimaale ning oli aastatel 1514–1534 Karksi foogt. 1521. aastal, kui toimusid rahuläbirääkimised Saksa ordu kõrgmeistri Albrecht von Hohenzollerni ja Poola kuninga Zygmunt I vahel, viibis ta Preisimaal. 1534. aastal liideti Karksi foogtkond ordumeistri valdustega. Võimalik, et see sai teoks just seetõttu, et Galen oli jätkuvalt tihedates suhetes Liivi ordu üheks suuremaks vaenlaseks muutunud enidse kõrgmeistri ja toonase Preisimaa hertsogi Albrechtiga. 

Samas võis tegu olla ka lihtsalt ordumeistri kavaga oma võimu ja sissetulekuid kasvatada.

Melchiorit on aastail 1538–1561 mainitud endise Karksi foogtina. Tõenäoliselt suri ta aga 1552. aastal, sest Pärnu kodanikeraamatus on tema surma tolle aasta sügisel märgitud. Üks eraldiseisev teade on tõepoolest ka 1561. aastast, kuid siis võidi teda vaid meenutada või mainida tema samanimelist poega.

Melcior von Galeni kohta on ka teada, et ta elas koos Margareta von dem Bergega, kellele ta 1524. aastal Uus-Pärnusse maja ostis. Tõenäoliselt oli Galen tugev luterluse pooldaja, mistõttu ta tsölibaadivandest ei hoolinud. Samuti luterlust toetav ordumeister Hermann von Brüggenei kinnitas 14. veebruaril 1536 majaostu ning 1550. aastal on Pärnu kodanikeraamatus nimetatud Margareta ja endise Karksi foogti poega, kelle nimeks oli samuti Melchior. Galen oli üks Pärnu rikkamaid ja mõjukamaid mehi, kes andis 1540. aastatel linnale korduvalt laenu ning omas mitmeid lääne linna ümbruses. Ordu keskvalitsuse ja linnaga sai ta ilmselt kuni oma surmani väga hästi läbi. Tema elukaaslane Margareta suri 1550. aastal ja pärandas oma varanduse Melchior vanemale. Tema pärandas kogu oma vara järgmisel aastal omakorda pojale.

Viited
------

1. ↑  Walther Hubatsch. *Albrecht von Brandenburg-Ansbach*. Heidelberg, 1960, lk 97.
2. ↑  Melchior von Galeni tegevusest Pärnus lähemalt: Inna Põltsam-Jürjo. Liivimaa väikelinn varajase uusaja lävel. Uurimus Uus-Pärnu ajaloost 16. sajandi esimesel poolel. Lk-d 65 jj.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 284 (lk 249–250).

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Hermann Ovelacker von Wischlingen** | **Karksi foogt**1514–1534 | Järgnev**foogtkond likvideeriti**

 |
**Ramsari konventsioon** (ka **veelinnuelupaikadena rahvusvaheliselt tähtsate märgalade kaitse konventsioon**) on rahvusvaheline leping, mille eesmärgiks on märgalade säilitamine ja nende jätkusuutlik kasutamine. Lepinguga tunnistatakse märgalade ökoloogilist tähtsust ja püütakse piirata nende kadu.

Konventsiooni täielik nimetus on "Rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsioon". Konventsioon sõlmiti Ramsaris Iraanis 2. veebruaril 1971 ning see jõustus 21. detsembril 1975. Konventsiooni teksti muudeti Pariisi protokolliga 3. detsembril 1982 ja konventsiooni osapoolte erakorralisel konverentsil 28. mail 1987. Eesti suhtes jõustus konventsioon 29. juulil 1994.

2014. aasta septembri seisuga on konventsiooniga ühinenud 168 riiki ja territooriumi. Ramsari märgalade nimekirja on kantud kokku 2186 kaitstavat märgala.

Ramsari konventsiooni sõlmimise päeval, 2. veebruaril, tähistatakse ülemaailmset märgalade päeva.

Vaata ka
--------

* Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad
* Rahvusvaheline märgalade päev

Viited
------

1. ↑  Rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsioon
2. ↑  The List of Wetlands of International Importance. 11 September 2014
3. ↑  "Keskkonnaministeerium. 2. veebruaril tähistatakse ülemaailmset märgalade päeva". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 16. detsembril 2014.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ramsari konventsioon** |

* Ramsari konventsiooni lehekülg, mida haldab lepingu sekretariaat.
* Ramsari märgalade nimekiri
* Rahvusvahelise tähtsusega märgalade, eriti veelindude elupaikade konventsiooni täitmise riiklik programm