recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Adam Lallana (2015)
**Adam David Lallana** (sündinud 10. mail 1988 St Albansis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana või keskpoolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brighton & Hove Albion ja Inglismaa jalgpallikoondises.

2000. aastal liitus ta Southamptoni noorteakadeemiaga. 2006. aastal debüteeris ta Southamptoni põhimeeskonnas. Hooajal 2007–08 mängis ta lühikest aega laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis AFC Bournemouth.

Hooajal 2009–10 lõi Lallana Southamptoni särgis Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas mängides 15 väravat. Järgmine hooaeg kindlustati pääs esiliigasse. Samal hooajal valiti ta League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Hooajal 2011–12 lõi Lallana Inglismaa esiliigas 11 väravat ja valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Oma esimesel hooajal Inglismaa kõrgliigas (2012–13) lõi ta kolm väravat. Hooajal 2013–2014 lõi ta liigas üheksa väravat ning valiti Premier League'i ja Southamptoni hooaja parimaks mängijaks.

2014. aastal siirdus Lallana Liverpooli. Ta mängis Liverpoolis kokku kuus hooaega ning võitis klubiga Premier League'i, UEFA Meistrite Liiga, UEFA Superkarika ja klubide maailmameistrivõistlused.

2020. aasta juulis liitus ta Brighton & Hove Albioniga, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.

Inglismaa jalgpallikoondises tegi Lallana debüüdi 15. novembril 2013 sõprusmängus Tšiili vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 4. septembril 2016 MM-i valikmängus Slovakkia vastu. Ta lõi samal aastal värava ka kahes järgmises koondisemängus ja valiti koondise aasta parimaks mängijaks. Lallana on Inglismaa koondisega osalenud 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Southampton
* Football League Trophy: 2009–10

Liverpool
* Premier League: 2019–20
* UEFA Meistrite Liiga: 2018–19; teine koht: 2017–18
* UEFA Superkarikas: 2019
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2019
* Football League Cup: Teine koht 2015–16
* UEFA Euroopa Liiga: Teine koht 2015–16

Viited
------

1. ↑  "Albion complete Lallana signing". Brighton & Hove Albion F.C. 27.7.2020. Vaadatud 2.8.2020

Välislingid
-----------

 Adam Lallana – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Hart
* 2 Johnson
* 3 Baines
* 4 Gerrard (c)
* 5 Cahill
* 6 Jagielka
* 7 Wilshere
* 8 Lampard
* 9 Sturridge
* 10 Rooney
* 11 Welbeck
* 12 Smalling
* 13 Foster
* 14 Henderson
* 15 Oxlade-Chamberlain
* 16 Jones
* 17 Milner
* 18 Lambert
* 19 Sterling
* 20 Lallana
* 21 Barkley
* 22 Forster
* 23 Shaw
* Treener: Hodgson

 | Inglismaa |

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Hart
* 2 Walker
* 3 Rose
* 4 Milner
* 5 Cahill
* 6 Smalling
* 7 Sterling
* 8 Lallana
* 9 Kane
* 10 Rooney (c)
* 11 Vardy
* 12 Clyne
* 13 Forster
* 14 Henderson
* 15 Sturridge
* 16 Stones
* 17 Dier
* 18 Wilshere
* 19 Barkley
* 20 Alli
* 21 Bertrand
* 22 Rashford
* 23 Heaton
* Treener: Hodgson

 | Inglismaa |
*Suanpan*. Kujutatud on arv 6 302 715 408.
***Suanpan*** ehk **hiina abakus** (hiina keeles traditsioonilises kirjas 算盤; lihtsustatud hiina kirjas 算盘; *pinyin*'is *suanpan* (*suànpán*)) on hiina seitsme kuulikesega arvutuslaud, abakuse ja arvelaua analoog. 

See võeti kasutusele 6. sajandil pKr, teistel andmetel Hani dünastia ajal. Tänapäevane variant võeti kasutusele 12. sajandil ning tuli laialdaselt käibele Yuani dünastia ajal. 

*Suanpan* on nelinurkne raam, millele on tõmmatud tavaliselt rohkem kui seitse (enamasti üheksa või rohkem) paralleelset traati või nööri. Risti selle sihiga on *suanpan* tõkke abil jaotatud kaheks ebavõrdseks osaks. Suuremas osas ("maa") on igale traadile lükitud viis kuulikest, väiksemas osas ("taevas") kaks kuulikest. Traadid vastavad kümnendkohtadele. 

Kuulikesed on enamasti ümarad ning on valmistatud kõvast lehtpuupuidust. 

Kuulikeste loendamisel liigutatakse neid mööda traati üles-alla.

Algasendi taastamiseks raputatakse *suanpan*'i järsult, nii et kuulikesed liiguvad horisontaalselt, joondudes äärtesse. 

Piklik *suanpan*
*Suanpan*'e valmistati kõikvõimalikes mõõtmetest kuni kõige miniatuursemateni välja: Jakov Perelmani kollektsioonis oli Hiinast toodud eksemplar, mille pikkus oli 17 mm ja laius 8 mm. *Suanpan'*i tavaline kõrgus on umbes 20 cm, laius varieerub olenevalt otstarbest. 

*Suanpan'*il saab arvutada nii kümnend- kui ka kuueteistkümnendsüsteemis.
**Valdeko Kangro** (8. august 1916 Tartu – 23. märts 2019) oli eesti vaimulik, viiuldaja ja muusikategelane.

Valdeko Kangro lõpetas 1934. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 1937. aastal lõpetas ta Tartu Kõrgema Muusikakooli. Kõrvuti õpingutega Tartu Kõrgemas Muusikakoolis õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. Pärast Tartu Kõrgema Muusikakooli lõpetamist siirdus ta sõjaväeteenistusse Tallinna. Sõjaväeteenistuse ajal ja pärast vabanemist jätkas ta õpinguid Tallinna Konservatooriumis muusikajuhtimise ja viiuli erialal. 1944. aastal lõpetas ta viiuliklassi ja oli Konservatooriumis ka assistendiks keelpillide alal. Ta töötas viiuldajana Riigi Ringhäälingu sümfooniaorkestris.

Sõjakeerises sattus ta 1944. aastal Rootsi, kust omakorda siirdus teoloogiastipendiaadina (1946. aastal) USA-sse, Andover Newtoni nimelisse usuteaduslikku ülikooli (Newton Center, Massachusetts), mille lõpetas 1951. aastal magistrikraadiga. Tema väitekiri käsitles montanismi. Muusikaliselt täiendas ta ennast Minnesota Ülikooli juures, New Yorgis, Aspenis ja Colorados, kus mängis sealses sümfooniaorkestris. Aastatel 1949–1952 töötas ta keelpillide ja kammermuusika instruktorina Betheli kolledžis Minnesota osariigis St. Paulis ja 1954. aastal Pennsylvania osariigis Northeastern Bible Institute'i muusikaosakonna juhatajana. Asudes elama New Yorgi osariiki sai ta Huntingtoni sümfooniaorkestri kontsertmeistriks Long Islandil ja pidas samal ajal New Yorgis jumalateenistusi.

Valdeko Kangro on olnud Tallinna III Evangeeliumi Kristlaste koguduse pastor ning teeninud pastorina Vancouveri Ühendatud Kogudust ja Toronto Eesti Evangeelset kogudust ning E.E.L.K. Vancouveri Peetri kogudust Kanadas. Pärast Konsistooriumi eksami sooritamist Rootsis oli ta New Yorgi Pauluse koguduse abiõpetaja. Selle kõrvalt tegutses ta New Yorgi Eesti mees- ja naiskoori juhatajana. 12. novembril 1972 ordineeriti Valdeko Kangro peapiiskop Konrad Veemi poolt Stockholmis õpetajaks.

Pärast ordinatsiooni määrati ta USA Esimese praostkonna vikaarõpetajaks. 1973. aastal määrati ta Connecticuti koguduse õpetajaks, seda kogudust teenis ta koguduseõpetajana aastatel 1973–1996. 10. novembrist 1996 oli ta sama koguduse abiõpetaja (koguduseõpetajaks sai Uudo Tari). Aastatel 1996–2010 teenis ta Lõuna-Florida Pauluse kogudust. Samuti oli ta USA Esimese praostkonna abipraost.

Viited
------

1. ↑  Eesti Kirik nr. 1. 1997, lk. 20
2. ↑  Eesti Kirik nr. 1. 1997, lk. 14

Välislingid
-----------

* Sissekanne Väliseesti isikuloolises andmebaasis (VEPER)
*
**Subačius** (Helifaili info leedu i) (poola *Subocz*, vene keeles Субочь, saksa keeles *Subotschen*) on linn Leedus Kupiškise rajoonis. Linn on Subačiuse valla halduskeskuseks. Asub Viešinta jõe ääres merepinnast 75 meetri kõrgusel. Linna läbib Radviliškise–Daugavpilsi raudtee.

Linnas on gümnaasium ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1940 ehitatud katoliku kirik. Linna ühendab Skverbai ja Stirniškiai (Paulianka) külaga kaseallee.

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda mainitud 1837. aastal, aga kasvama hakkas see aastal 1873, mil Dvariškiai küla maadele rajati Daugavpilsi ja Radviliškise vahelise raudtee äärde Subačiuse raudteejaam. Selle juurde tekkinud asula hakkas kiiresti kasvama ja sai nimeks Subačius, sellal kui endine Subačius hakkas kandma nime Senasis Subačius. Linnaõigused sai 1958. aastal, enne seda oli see asulatüübilt raudteejaam.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 2000 (1901)
* 1389 (1970)
* 1361 (1975)
* 1500 (1976)
* 1369 (1979)
 | * 1369 (1989)
* 1180 (2001)
* 1051 (2011)
* 1007 (2013)
 |

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Subačiuse elanikest leedulasi 96,86% ja venelasi 1,9%.

Pilte
-----

* Katoliku kirikKatoliku kirik
* RaudteejaamRaudteejaam
* AitAit
* SubačiusSubačius

Tuntud elanikke
---------------

* Romualdas Karazija – Leedu füüsik
* Aleksandras Vanagas – Leedu keeleteadlane
* Virgilijus Alekna – Leedu kettaheitja

Viimased kaks õppisid Subačiuse koolis.

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.
2. ↑  Субочь. Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона, Т. 31А (62) : Статика — Судоустройство. С.-Петербургъ, 1901. 877 lk.
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. august 2015. Vaadatud 26. märtsil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Subačius** |

* Linn portaalis vietoves.Lt
* Subačius poola geograafilises sõnastikus (esimene Subocz, teine sissekanne)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Eesti filosoofist; tema isa kohta vaata Valdar Parve (vanem)* |

---

**Valdar Parve** (sündinud 6. septembril 1948 Tartus) on eesti filosoof.

Elulugu
-------

Valdar Parve on Valdar Parve vanema poeg.

Lõpetas 1967 Rakvere 1. Keskkooli, 1974 TÜ arstiteaduskonna raviosakonna, 1980 TÜ aspirantuuri filosoofias, filosoofiakandidaat (1986, Läti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Философско-мировозренческие проблемы измененных состояний сознания". Täiendas end 1993 ja hiljem Saksamaal Duisburgi ja Lübecki ülikoolis, USA-s N. Y. Rootsis Linköpingis ning Inglismaal Oxfordis.

Oli 1974−1975 Tabivere jaoskonnaarst ja Vabariikliku Kliinilise Haigla arst-intern, 1975−1977 ja 1981−1988 TÜ filosoofia kateedri õpetaja, 1988−1989 vanemõpetaja, 1989−1991 dotsent, 1992−2001 filosoofia osakonna dotsent, 2002–2010 praktilise filosoofia vanemteadur. Lugenud filosoofia üldkursusi, bioeetika, arstieetika jt valikkursusi ning erikursust "Keha ja vaim".

Üliõpilaste Selts Raimla vilistlane (*coetus* 1989/II) ja selle vilistlaskogu esimees 1994/I - 1998/I.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: tunnetusteooria ja eetika. Eesti Akadeemilise Filosoofia Seltsi asutaja- ja tegevliige.

Teoseid
-------

Üle 20 teadustrükise, õppevahendeid ja aimekirjutisi.

* Antifundamentalismist. // TÜ Toim 962. Studia Philosophica I (1993) 37
* Grosses Europa und die kleine Nation. // Jb. für systematische Philosophie. 3. Münster, Hamburg 1993
* Sissejuhatus tervishoiueetika diskursusse. // Akad. (2000) 5
* Lokaalseid keelsusprobleeme filosoofia vaateväljas. // Eesti filosoofia: mis see on? Tallinn 2002
* Vaimne tervis – loomult vastuoluline mõiste. // Sotsiaaltöö (2002) 6, (2003) 2;
* Aidsiennetus kui kõlblusprobleem. // Haridus (2003) 6

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Tartu 1987. Lk 455
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 II, (käsikiri). Leht 126

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Valdar Parve Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Johannes Aarik** (7. mail 1912 Võnnu, Tartumaa – 6. veebruar 2011 Tallinn) oli eesti vaimulik, praost.

Aarik lõpetas 1930. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel teenis kaitseväes, kus sai nooremallohvitseri kraadi. Aastatel 1932–1937 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli Kullamaa koguduses Henn Unti juures. Ordineeriti õpetajaametisse 5. juunil 1938.

Algul töötas ta Pärnu praostkonnas noorsootööõpetajana. Kuna baltisakslased asusid ümberasumise korras Saksamaale, vabanes Karksi Peetri koguduse õpetaja koht, kuhu Johannes Aarik teenima asus. 1940. aastal valiti ta ametisse ja teenis Karksi kogudust 1944. aastani.

Septembris 1944 põgenes ta Saksamaale. Vikaarpiiskop Johannes Oskar Lauri ettepanekul määrati ta Saksa Idaministeeriumi poolt eestlaste usuliseks teenijaks Württembergi, kus töötas aastatel 1944–1945. Pärast põgenikelaagrite teket sai ta Geislingeni suurlaagri õpetajaks ja töötas ka Geislingeni Eesti Gümnaasiumi usuõpetuse õpetajana. Lisaks pidas ta piiblitunde ja organiseeris Berchtesgadenis noortepäevi.

Märtsis 1950 siirdus ta Ameerika Ühendriikidesse, kus teenis aastatel 1950–1952 eestlasi Connecticuti osariigis ja selle ümbruses Augustana sinodi toel. 1952. aastast teenis ta eestlasi Los Angeleses. Kui 1954. aastal asutati E.E.L.K. Los Angelese Peetri kogudus, asus ta sinna õpetajaks ja töötas seal 1963. aastani. Kuna 1962. aastal oli autoõnnetuse tagajärjel surnud E.E.L.K. Adelaide'i koguduse õpetaja Oskar Juul, kutsuti sinna õpetajaks Johannes Aarik; seal töötas ta aastatel 1963–2000. 1972. aastal sai ta Austraalia praostkonna abipraostiks ja hiljem praostiks. Koguduse töö huvides toimetas ta ka koguduse ajakirja "Lõunaristi All = Under the Southern Cross", mis ilmus kord kahe kuu tagant.

Emerituuri jäi Johannes Aarik 31. augustil 2000. Kuna abikaasa Ella (1917–2001) oli pärinud Eestis Nõmmel asunud vanemate maja, pöördus ta tagasi Eestisse. Eestis andis ta välja kaks jutlustekogu. Johannes Aarik suri 6. veebruaril 2011.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Eesti Kirik nr.5. 1977
3. ↑  Tõnis Nõmmik In memoriam Johannes Aarik Eesti Kirik 9. veebruar 2011

Kirjandus
---------

* Vabaduse teedel: jutlused/ Johannes Aarik. Tallinn: J. Aarik, 2002
* [

Reformatsiooni teedel: usku reformeerivad jutlused, artiklid ja kirjad. An article and some letters in English. Johannes Aarik]. Tallinn: J. Aarik, 2003

Välislingid
-----------

* Tiiu Pikkur. Meie vanim vaimulik on olnud 70 aastat ordineeritud õpetaja. Eesti Kirik, 23. detsember 2008
**Valdeko Aalperk** (aastani 1929 **Valdeko Alberg**, aastani 1936 **Valdeku Aalberg**, 22. märts 1907 Sauevälja küla, Vao vald, Virumaa – 9. juuli 1944 Taišetlag, Taišet, Irkutski oblast) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).

Valdeko Aalperk sündis küla sepa Jüri Aalbergi pojana.

Haridus- ja teenistuskäik
-------------------------

Teenis Eesti sõjaväes aastail 1928–1940, lõpetas aastal 1929 Sõjakooli aspirantide kursused. Lõpetas aastal 1931 ohvitseride klassi nooremleitnandina suurtükiväe erialal.

Algul teenis 1. suurtükiväerügemendis rühmaülemana. Hiljem, aastail 1936–1938 oli Lahingukooli õppejõud Tondil.

Lõpetas Kõrgema Sõjakooli juunis 1940. Määrati praktikale Sõjavägede staabi 2. (luure) osakonda. Aalbergi viimane Eesti auaste oli leitnant.

Septembris 1940 viidi Aalperk üle Punaarmee 22. Eesti korpuse 180. laskurdiviisi Väike-Maarjas asunud 627. suurtükiväepolgu patareikomandöriks vanemleitnandi auastmes.

Represseerimine ja surm
-----------------------

Aalperk vangistati 12. juunil 1941 Värska suvelaagris ning küüditati Petserist ja viidi vangina Norillagi. Süüdistuse esitas Valdeko Aalperkile uurija Bõkov 27. septembril 1941. Süüdistuse kohaselt oli ta nõukogudevastaselt meelestatud, suhtus eitavalt nõukogude korra kehtestamisse Eestis ja levitas kaotusmeeleolusid enne, kui sõda oli veel alanud. 

Erinõupidamine mõistis Aalperkile 5. septembril 1942 kaheksa aastat laagrit. Aalperk viidi Norillagist 1943. aastal Taišetlagi, kus ta suri.

Viited
------

1. ↑  Jaak Pihlau. Auraamat Eesti Vabariigi kaadriohvitseridele. Tallinn: Umara 2007, lk 40.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
Adam Lowry 2014. aastal Winnipeg Jetsis mängimas
**Adam Lowry** (sündinud 29. märtsil 1993 Saint Louises) on Ameerika Ühendriikides sündinud Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Winnipeg Jets.

Aastatel 2009–2013 mängis ta Western Hockey League'i klubis Swift Current Broncos.

2011. aastal valis Winnipeg Jets ta NHL-i *draft* '​is 67. valikuna. Hooaja 2012–13 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is Jetsi tütarklubis St. John's IceCaps. Seal mängis ta kogu hooaja 2013–14. Jetsi põhikoosseisu on Lowry kuulunud alates hooajast 2014–15. Esimese värava lõi ta liigas 21. oktoobril 2014 mängus Carolina Hurricanesi vastu. Debüüthooajal sai ta NHL-is kirja 11 väravat ja 12 väravasöötu. Tema kõige resultatiivsem hooaeg on olnud 2016–17 (15+14).

Tema isa Dave Lowry on jäähokitreener ja endine mängija.

Välislingid
-----------

* Adam Lowry NHL.com lehel
* Adam Lowry hockeydb.com lehel

| * v
* r
Winnipeg Jets |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Connor Hellebuyck **·** David Rittich |
| 
**Kaitsjad**: Kyle Capobianco **·** Dylan DeMelo **·** Brenden Dillon **·** Josh Morrissey **·** Neal Pionk **·** Dylan Samberg **·** Nate Schmidt **·** Logan Stanley |
| 
**Ründajad**: Mason Appleton **·** Morgan Barron **·** Kyle Connor **·** Pierre-Luc Dubois **·** Nikolaj Ehlers **·** Sam Gagner **·** David Gustafsson **·** Axel Jonsson Fjällby **·** Karson Kuhlman **·** Adam Lowry **·** Saku Mäenalanen **·** Vladislav Namestnikov **·** Nino Niederreiter **·** Cole Perfetti **·** Mark Scheifele **·** Kevin Stenlund **·** Blake Wheeler |
**Estcoy-E** oli Eesti jalaväekompanii, mis osales NATO juhitud sõjalisel operatsioonil Afganistanis.

Jalaväekompanii Estcoy-E oli 134-liikmeline.

Estcoy-E tegutses Lõuna-Afganistanis Helmandi provintsis Ameerika Ühendriikide 2. merejalaväebrigaadi koosseisus. Kompanii oli moodustatud Scouts-pataljoni baasil. Tegemist oli sama üksusega, mis 2010. aasta esimesel poolaastal kuulus Balti riikide ühise jalaväepataljoni NRF-14 koosseisus.

> „Ma haaraksin kohe kinni võimalusest teenida tulevikus ükskõik millise Eesti üksusega ning mul on hea meel nende ligi kuue kuu üle, kui mul oli võimalus nendega õppida ja teenida."
> 
> 
>  – Merejalaväe kapten Ross Schellhaas.
> 
>

Vaata ka
--------

* Eesti NATO sõjalistes operatsioonides

Viited
------

1. 1 2  Estcoy-E alustab operatsioonidega järgmisel nädalal - Postimees, 2. september 2009
2. ↑  USA merejalaväelased kiidavad Eesti sõjakultuuri - Postimees, 15. oktoober 2009

Välislingid
-----------

* Washington Times kirjeldab Estcoy-E esimest kokkupuudet Talibaniga Postimees, 5. november 2009
* Valimisi turvanud Estcoy-E jõuab homme Afganistanist koju Postimees, 22. november 2009
* Aaviksoo ja Laaneots võtsid vastu Estcoy-E Postimees, 23. november 2009
**Ádám Hanga** (ungari keeles Hanga Ádám; sündinud 12. aprillil 1989 Budapestis) on Ungari elukutseline korvpallur, kes mängib 2017. aastast Hispaania kõrgliigaklubis FC Barcelona. Hanga valiti 2017. aastal Euroliiga parimaks kaitsemängijaks.

Karjäär
-------

Hanga alustas karjääri 17-aastaselt Székesfehérvári klubis Albacomp, kus mängis aastatel 2006–2011 ja tõi oma parimal, 2010/11. hooajal Ungari meistrisarjas keskmiselt 17,7 punkti, 4,3 lauapalli, 3,3 resultatiivset söötu ja 2,9 vaheltlõiget mängus.

2011. aasta mais siirdus Hanga Hispaania meistriliigaklubisse Baxi Manresa, misjärel liitus ta 2013. aasta suvel Saski Baskoniaga. Baskonia andis Hanga hooajaks 2014/15 laenule Itaalia kõrgliigaklubisse Sidigas Avellino. 

Hooajal 2016/17 Baskonia eest Euroliigas keskmiselt 10,5 punkti, 4,4 lauapalli, 2,4 resultatiivset söötu ja 1,3 vaheltlõiget mängus kogunud Hanga valiti 2017. aastal Euroliiga parimaks kaitsemängijaks.

2017. aastal siirdus Hanga Hispaania tippklubisse FC Barcelona, kellega on tulnud kolmekordseks karikavõitjaks.

NBA
---

San Antonio Spurs omandas 2011. aasta NBA *draft*'i 59. valikuga Hanga mängijaõigused, kuid ungarlane on otsustanud jätkata karjääri Euroopas.

Rahvuskoondis
-------------

Hanga saavutas Ungari koondisega 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel 16. koha.

Saavutused
----------

* Kolmekordne Hispaania karika võitja (2018, 2019, 2021)
* Euroliiga parim kaitsemängija (2017)
* Viiekordne Ungari parim korvpallur (2011, 2012, 2013, 2016, 2018)

Välislingid
-----------

* Ádám Hanga – Basketball-Reference.com
**Hatifnatid** (originaalis rootsi keeles *hattifnattar*) on Tove Janssoni muumilugude ühed paljudest tegelastest, kes esmakordselt ilmuvad välja raamatus "Võlukübar".

Hatifnat
Hatifnatid on pikad, kõhnad, kummituslikud olendid, kes meenutavad pisut pikki valgeid sokke. Neil on ümmargused ilma kaelata pead kahe suure silmaga. Kummalgi keha küljel asuvad neil viis sõrmetaolist moodustist. 

Olemuselt on nad vaiksed ja tõsised, nad ei kuule ega saa rääkida, ent see-eest on neil erakordselt terav tundemeel, millega suudavad tajuda ka kõige nõrgemaid maapinna võnkeid. Samuti tunduvad nad olevat üsnagi melanhoolsed. 

Hoolimata sellest, et hatifnatid meenutavad on loomuselt pigem loomi, saavad nad alguse seemnetest. Parim võimalus kellestki lahti saada ongi külvata selle kellegi koduaeda hatifnattide seemneid.

Hatifnatid reisivad meresid mööda ringi väikestes paatides, saades kord aastas kokku ühel tillukesel saarel. 

Suurimat huvi tunnevad nad ilma vastu ning neil on olemas oma ühine baromeeter. 

Erilist huvi näivad nad ilmutavat just äikesetormide suhtes. Selline kogus elektrit muudab nad pimedas helendavateks ning puudutustele ohtlikeks, kuna on elektriliselt laetud.

Hatifnatid hoolitsevad väga innukalt oma baromeetri eest. "Võlukübaras" varastab Koduvana selle nende käest ära ning nad jälitavad teda väsimatult kuni lõpuks selle tagasi saavad.

Mõnede arvates on hatifnatid ära nõiutud, kuid see on vaid üks seletus nende kummalisusele. "Nähtamatu laps" ja teisi jutte peatükis "Hatifnattide saladus" jõuab Muumipapa äratundmisele, mis on see hatifnattide müsteerium ning miks äikesetormid neid nii väga võluvad, nimelt püüavad nad välja selgitada vastuse küsimusele, mis on elu sügavam mõte.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hatifnatid** |

| * v
* r
Muumitrollid |
| --- |
| Raamatud | 
"Väikesed trollid ja suur veeuputus" (1945) • "Sabatäht" (1946) • "Võlukübar" (1948) • "Muumipapa memuaarid" (1950) • "Ohtlik jaanipäev" (1954) • "Trollitalv" (1957) • "Nähtamatu laps" ja teisi jutte (1962) • "Muumipapa ja meri" (1965) • "Hilja novembris" (1970) |
| Tegelased | 
dront Edward • Filifjonka • Fredrikson • Hatifnatid • Koduvana • Muumimamma • Muumipapa • Muumitroll • Mymla • Mymla tütar • Niru • Nuhkloom • Nuuskmõmmik • Piisamrott • Sekeldaja • Sniff • Urr • Tusklik • Tusklikupreili • Tutsik ja Lipsik • Tuu-tiki • väike My |
| Muud | 
Muumimaa • Muumimaja • Muumiorg • Muumioru lood •  "Muumitroll" (kogumik) |
**Lasnaja** on agrolinnake Valgevenes Mahiloŭ oblastis Słaŭharadi rajoonis Łapacičy külanõukogus. 

Lasnaja asub merepinnast 156 m kõrgusel. Asulas on lasteaed-algkool, kultuurimaja ja muuseum-raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on Põhjasõja Lesnaja lahingu memoriaalkompleks.

Ajalugu
-------

Aastal 1708 toimus küla all Põhjasõja Lesnaja lahing. Langenud maeti küla kalmistule, ellujäänud sõdurid ehitasid sinna nende mälestuseks aga kiriku.

Aastal 1783 läks küla Tihnovetskite valdusse, hakates kuuluma Mogiljovi kubermangu Bõhhovi maakonda. Kuna küla maad olid liivased ja väheviljakad, siis asusid paljud sealsetest elanikest Stolõpini reformide ajal ümber Siberisse.

Aastal 1908 otsustas valitsus Lesnaja all saadud võidu tähistamiseks rajada külla mälestusmärgi. See kujutas endast kivirahnu, mille tippu seati skulptuur, mis kujutas oma küünte vahel Rootsi madu hoidvat pronksist kotkast. Skulptuuri autoriks oli Artemi Ober. Külakalmistule püstitati hukkunute mälestuseks graniidist mälestuskivi ja külla ehitati kivist pühakoda. Kirik tegutses aastani 1930, seejärel anti see kohaliku kolhoosi käsutusse ja muudeti laoks.

Teise maailmasõja ajal hävis küla täielikult, pärast sõda ehitati vanade majade asemele uued. Lahingutes küla pärast hukkus 780 Nõukogude sõdurit.

Aastal 1958, Lesnaja lahingu 250. aastapäeval, muudeti kirik muuseumiks. Muuseum suleti 1990ndatel ja hoonest sai taas kirik. Aastal 2008, lahingu 300. aastapäeval, võeti ette kirikuhoonete ja mälestusmärkide rekonstrueerimine.

* Langenud sõdurite hauasammas küla kalmistulLangenud sõdurite hauasammas küla kalmistul
* Lesnaja lahingu mälestusmärkLesnaja lahingu mälestusmärk
* Lasnaja kirikLasnaja kirik

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2018. Vaadatud 28. juulil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2015. Vaadatud 28. juulil 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  Памяць: Гісторыка-дакументальная хроніка Слаўгарадскага раёна, Mінск, БелTa, 1999, lk.573
4. ↑  Борисенко Н. С. Могилёвщина — мой любимый Приднепровский край (сборник экскурсий). Части 1-11. — Могилёв: Могилёв. обл. укруп. тип. 2007. — 832 lk. — ISBN 978-985-6848-05-9.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lasnaja** |

* Fotod Lasnajast
**Dementorid** olid J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" võlurite vangla Azkabani valvurid kuni 1998. aasta suveni. Peale seda eemaldas uus võlukunstiminister Kingsley Shacklebolt nad sealt.

Tutvustus
---------

Dementorid on armutud olendid. Nad äratavad inimestes ellu nende halvimad mälestused ja seetõttu paljud inimesed minestavad. Mugud neid ei näe, kuid tajuvad küll. Dementorid ei tee vahet nendel, keda nad jahivad ja nendel, kes neile ette jäävad. Dementor võib imeda ohvrist kõik õnneliku välja ja lõpuks teda "suudelda". Kui suudlus on sooritatud, ei ole ohvril enam hinge.

Ustavus
-------

Dementorid on ustavad neile, kes suudavad rohkem hüvesid ehk rohkem inimesi neile pakkuda. Harry Potteri romaanisarja alguses valvasid nad võlurite vanglat, kuid hiljem liitusid Lord Voldemortiga, kuna too lubas neil rohkem hävingut korraldada.

Dementoritega võitlemine
------------------------

Dementoreid suudab tõrjuda ainult patronus, mille esile kutsumisega enamik võlureid ja nõidu jäävad hätta.
Saturni kuu Hati pildistatuna Cassinilt (1. märts 2011)
**Hati** ehk **Saturn XLIII** (esialgne tähis **S/2004 S 14**) on üks Saturni kaaslastest. Selle avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid kuu olemasolust 4. mail 2005 vaatlusandmete põhjal, mida koguti ajavahemikul 12. detsembrist 2004 kuni 11. märtsini 2005. 2007. aasta aprillis sai taevakeha nime skandinaavia mütoloogiast pärit suure hundi Hati järgi, kes on Fenrisúlfri poeg ja Skölli kaksikvend.
  
Hati läbimõõt on umbes 6 km.[*viide?*]

Programmi Celestia koostatud pilt Hatist

Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
**EstWin** on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning telekomiettevõtete ühisprojekt, mille eesmärk on katta 2015. aasta lõpuks Eesti maapiirkonnad kiudoptilistel kaablitel põhineval uue põlvkonna lairibaühendusega. See peab võimaldama kõikidele Eesti elanikele ja asutustele asukohast sõltumata ligipääsu internetiühendusele kiirusega kuni 100 Mbit/s.

Esimese etapina peab 2012. aasta lõpuks olema valmis kiudoptiliste kaablite võrk, mis jõuab kõikide asulateni Eestis. Selle tulemusena saavad 98% Eesti majapidamistest, ettevõtetest ja asutusest olema võrgule lähemal kui 1,5 km. Selleks ehitatakse 6640 kilomeetrit kiudoptilist kaablit ja 1421 võrguühenduskohta (millest 884 uued) hõlmav side alusvõrk (baasvõrk). See võrk ehitatakse välja maapiirkondades ning asulates, kus on vähem kui 10 000 elanikku. Ehitatav sidevõrk ühendatakse Elioni ja Televõrgu AS-i olemasolevate magistraalvõrkude külge, tagades erinevatele sideettevõtjatele kuuluvate sidevõrkude terviklik toimimine.

Projekti teises etapis ehitavad operaatorid alusvõrgule juurdepääsuvõrgu tarbijatele, kasutades selleks kaasaegseid tehnoloogiaid nagu näiteks PON või VDSL2.

Kolmanda etapi, projekti EstWIN 2 eesmärk on 2015. aasta lõpuks välja ehitada juurdepääsuvõrgud turutõrkepiirkondades, ehk seal kus sideettevõtjad ei ole selleks ajaks alustanud juurdepääsuvõrkude rajamist ning teenuste pakkumist.

EstWini projekti käigus ei paigaldata kiudoptilise võrgu seadmeid. Tegemist on füüsilise baasinfrastruktuuriga, mida kõik sideettevõtjad saavad rentida võrdsetel tingimustel ning mille jaoks nad ise paigaldavad kõik vajalikud seadmed.

Projekti teostab just selleks otstarbeks asutatud sihtasutus ELASA. Projekti hinnanguliseks maksumuseks on 6 miljardit krooni, millest 1,5 miljardit plaanitakse katta Euroopa Liidu erinevatest struktuurifondidest.

Välislingid
-----------

* Majandus- ja kommunikatsiooniminister ja telekomiettevõtted algatasid 6 miljardit krooni maksva uue põlvkonna internetiühenduse arendamise projekti EstWin Riigi infosüsteemid
* "Avagong ülikiirele interneti projektile EstWin" Äripäev, 16. märts 2010
* Andmeside projekt EstWin kogub omavalitsuste ja ettevõtjate vajadusi Kultuuri.net
* Eesti uue põlvkonna lairibavõrgu arendusvisioon Eesti Infotehnoloogia- ja Telekommunikatsiooni Liit
* "Üks kilomeeter EstWin võrku maksab ca 125 000 krooni" e24.ee, 7. mai 2010
* "Kogu Eestisse ülikiire internetivõrgu rajamisele anti avalöök" ERR, 23. august 2010
* "EstWini kaabliprojektist kujunes suurtegijate mängumaa" Postimees, 12. august 2013
* "EstWini juht paneb ameti maha: Eestis luuakse maksumaksja raha eest suurfirmadele võrku" Postimees, 27. oktoober 2015
* 23. oktoober 2017, Pressiteade: Konkurentsiamet nõuab EstWin baasvõrgule ligipääsu tingimuste leevendamist
OlümpiarõngadOlümpiarõngad
LaskesuusatamineLaskesuusatamine
**Laskesuusatamine** on **taliolümpiamängudel** alates 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys, kus mehed võistlesid 20 km individuaaldistantsil. Enne seda on taliolümpiamängude kavas mitu korda olnud laskesuusatamise eelkäija patrullsuusatamine. 

1968. aasta taliolümpiamängudel Grenoble'is oli esimest korda kavas meeste 4 × 7,5 km teatevõistlus, millele järgnes 10 km sprindivõistlus Lake Placidis 1980. aasta taliolümpiamängudel. 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is, osalesid esimest korda naised 15 km individuaaldistantsil, 3 × 7,5 km teatevõistluses (4 × 7,5 km ajavahemikul 1994–2002 ja 4 × 6 km 2006. aastal) ning 7,5 km sprindivõistluses. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys lisati taliolümpiamängude programmi jälitussõit (meestel 12,5 km ja naistel 10 km). Jälgitussõitu kvalifitseeruvad sprindivõistluse 60 parimat finišeerijat (meestel 10 km ja naistel 7,5 km). Sprindivõistluse võitja alustab võistlust, millele järgneb järgmine laskesuusataja sama ajavahega, mis ta kaotas sprindivõistluses võitjale. Torinos 2006. aasta taliolümpiamängudel viidi esimest korda läbi ühisstardigavõistlus (meestel 15 km ja naistel 12,5 km), kus 30 parimat varasemate startide põhjal välja valitud sportlast startisid koos. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis lisandus 2x6+2x7,5 km segateatesõit (kaks naist ja kaks meest). Seega on tänapäeval OM-il kavas kokku 5 sõitu meestele ja 5 sõitu naistele ning segateatevõistlus.

Kõige edukam laskesuusataja on olnud norralane Ole Einar Bjørndalen, kes on kaheksa korda tulnud olümpiavõitjaks.

Vaata ka
--------

* Laskesuusatamise olümpiamedalivõitjate loetelu

| * v
* r
Laskesuusatamine olümpiamängudel |
| --- |
| 

* 1960
* 1964
* 1968
* 1972
* 1976
* 1980
* 1984
* 1988
* 1992
* 1994
* 1998
* 2002
* 2006
* 2010
* 2014
* 2018
* 2022

 |  |

| * v
* r
Spordialad olümpiamängudel |
| --- |
| Suveolümpia spordialad | 

* Aerutamine
* Golf
* Jalgpall
* Jalgrattasport
* Judo
* Kergejõustik
* Korvpall
* Kujundujumine
* Käsipall
* Laskesport
* Lauatennis
* Maadlus
* Maahoki
* Moodne viievõistlus
* Poks
* Purjetamine
* Ragbi
* Ratsasport
* Sulgpall
* Sõudmine
* Taekwondo
* Tennis
* Triatlon
* Tõstmine
* Ujumine
* Vehklemine
* Veepall
* Vettehüpped
* Vibulaskmine
* Võimlemine
* Võrkpall*Lisatud 2020. aasta olümpiamängude kavva*: Karate **·**  Pesapall/Pehmepall **·**  Rulasõit **·**  Sportronimine **·**  Surfamine

 |
| Taliolümpia spordialad | 

* Bobisõit
* Jääkeegel
* Iluuisutamine
* Jäähoki
* Kahevõistlus
* Kelgutamine
* Kiiruisutamine
* Laskesuusatamine
* Lumelauasõit
* Lühirajauisutamine
* Murdmaasuusatamine
* Mäesuusatamine
* Skeleton
* Suusahüpped
* Vigursuusatamine

 |
| Endised olümpia spordialad | 

* *Jeu de paume*
* Kriket
* Kroket
* Köievedu
* Lakross
* Mootorpaatide võidusõit
* Pelota
* Polo
* *Rackets*
* *Roque*

 |
Demba Savage HJK-i särgis (2017)
**Demba Savage** (sündinud 17. juunil 1988 Banjulis) on Gambia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Soome kõrgliiga Veikkausliiga klubis FC Honka.

Ta alustas klubikarjääri Gambia klubis Gambia Ports Authority FC. Hooajal 2003–04 lõi ta 12 väravaga Gambia kõrgliiga suurim väravakütt.

2005. aastal siirdus ta Soome, liitudes Soome esiliiga klubiga Kokkolan Palloveikot. 2008. aasta augustis liitus ta esmakordselt Honkaga. Aastatel 2012−2015 mängis ta Soome kõrgliigas HJK-i koosseisus. Aastatel 2011–2014 lõi ta igal hooajal Soome kõrgliigas vähemalt 11 väravat ja kõige enam 2011. aastal (15 väravat). 2016. aastal mängis Savage Rootsi kõrgliiga klubis BK Häcken, kuid naasis aasta hiljem HJK-i. Ta on HJK-iga tulnud neli korda Soome meistriks ja võitnud kaks korda karika.

Hooaja 2017−2018 teises pooles mängis Savage Türgi esiliiga klubis Erzurumspor, lüües 12 liigamänguga kaks väravat. Pärast seda naasis ta Soome, sõlmides lepingu Honkaga.

Gambia jalgpallikoondises debüteeris ta 2008. aastal.

Saavutused
----------

Honka
* Liigacup: 2010, 2011

HJK
* Veikkausliiga: 2012, 2013, 2014, 2017
* Suomen Cup: 2014, 2017
* Liigacup: 2015
5 franki, 1850. Prantsusmaa Teine Vabariik. Hõbe 900.
**Prantsuse frank** oli Prantsusmaa valuuta alates 1795. aastast kuni euro kasutuselevõtuni aastal 1999 (sularahana 2002). Prantsuse frank kehtis ka Monacos ja Andorras.

Mündid
------

* 5 santiimi (messing)
* 10 santiimi (messing)
* 20 santiimi (messing)
* 1/2 franki (nikkel)
* 1 frank (nikkel)
* 2 franki (nikkel)
* 5 franki (nikkel)
* 10 franki (bimetalne; keskel nikkel, väljaspool messing)
* 20 franki (bimetalne; keskel punkt messingist, selle ümber rõngas niklist ja siis omakorda rõngas messingust); väga harva

Varem olid ka 1- ja 2-santiimised mündid, mis võeti juba ammu enne euro käibelevõttu käibelt ära. Prantsusmaa pank (Banque de France) lõpetas 17. veebruaril 2005 müntide vahetamise eurodeks, st Prantsuse frangi ja santiimi münte enam ümber ei vahetata.

Rahatähed
---------

Enne euro kasutuselevõttu olid Prantsusmaal käibel järgmised rahatähed:

* 20 franki (Claude Debussy; vanast seeriast)
* 50 franki (Antoine de Saint-Exupéry)
* 100 franki (Paul Cézanne)
* 200 franki (Gustave Eiffel)
* 500 franki (Marie Curie ja Pierre Curie)

Ülalnimetatud pangatähti vahetas Prantsusmaa pank (Banque de France) kuni 17. veebruarini 2012 eurodeks ümber.

Vaata ka
--------

* Luidoor
* Napoleondoor
**Philadelphia 76ers** on Põhja-Ameerika korvpalliliiga NBA klubi. Meeskond mängib idakonverentsi Atlandi divisjonis. Oma kodumänge peab klubi Wells Fargo Centeris.

Ajalugu
-------

Klubi esialgne nimi oli **Syracuse Nationals**, kuid 1963. aastast tegutseb see praeguse nime all Philadelphias. Nimi 76ers tuleneb sellest, et Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioon allkirjastati Philadelphias aastal 1776.

Philadelphia 76ersi eest on mänginud paljud NBA staarid, teiste seas näiteks: Wilt Chamberlain, Julius Erving, Moses Malone, Charles Barkley ja Allen Iverson. Meeskond on tulnud NBA meistriks kolmel korral – 1955. 1967. ja 1983. aastal.

Pärast 1983. aasta tiitlivõitu on Philadelphia 76ers mänginud NBA finaalis vaid korra, kui Allen Iversoni juhtimisel kaotati 2001. aastal Los Angeles Lakersile 1 : 4. Pärast sellele järgnenud mõõna-aastaid on 76ers tänu uutele liidritele Joel Embiidile ja Ben Simmonsile tõusnud viimastel aastatel taas kindlaks *play-off'*i tiimiks.

Mängijad hooajal 2020/2021
--------------------------

* Tony Bradley
* Seth Curry
* Joel Embiid
* Terrance Ferguson
* Danny Green
* Tobias Harris
* Dwight Howard
* Isaiah Joe
* Furkan Korkmaz
* Tyrese Maxey
* Shake Milton
* Vincent Poirier
* Mike Scott
* Ben Simmons
* Matisse Thybulle

Endised tuntumad mängijad
-------------------------

* Wilt Chamberlain
* Julius Erving
* Moses Malone
* Charles Barkley
* Allen Iverson
* Andre Iguodala
* Elton Brand

Välislingid
-----------

* Philadelphia 76ers
Demetrios III Eukairose münt
**Demetrios III Eukairos Theos Philopator Soter** (kreeka keeles Εύκαιρος, ′õigeaegne′, ilmselt moondunud vorm halvustavast hüüdnimest *Akairos*, ′enneaegne′, ὁ Θεός, ′jumal′, Φιλοπάτωρ, ′isaarmastaja′, ja Σωτήρ, ′päästja′) (suri 88 eKr) oli Seleukiidide soost kuningas (95−88 eKr).

Elulugu
-------

### Valitsusaja algus

Kolmeks jagunenud Seleukiidide riik 92. aasta paiku eKr
Ta oli kuningas Antiochos VIII Grypose (suri 96 eKr) ja tema abikaasa Tryphaena (u 141−111 eKr) poeg. Aastal 95 eKr elas ta Väike-Aasia edelaosas Knidoses, kui Egiptusest minema aetud ja Küprosel valitsev Ptolemaios IX Soter Lathyros pakkus talle oma vägesid, et Süürias võimu haarata. Demetriosel õnnestus end kehtestada Kesk-Süürias ja ta tegi oma pealinnaks Damaskuse. Seega oli Seleukiidide riik jagunenud kolmeks eraldi kuningriigiks: tema vend Philippos I Philadelphos valitses Süürias Aleppo (tollal Beroea) ümbrust ning Antiochos X Eusebese võimupiirkonda kuulusid Kiliikia Väike-Aasias, Põhja-Süüria ja Vahemere rannikuala. Hiljem õnnestus Demetriosel laiendada oma valdusi Antiookiani.

### Sõda Juudaga

Demetrios III oli viimane Seleukiidide soost valitseja, kes sekkus Juuda asjadesse. Temalt otsisid abi juudid, kes olid rahulolematud oma kuninga Alexander Jannaeusega. Demetrios tungis Juudasse aastal 88 eKr ja lõi Sekemi lahingus juutide kuninga vägesid, kuid kohalike elanike vaenulikkuse tõttu tõmbus peagi tagasi Süüriasse.

### Kodusõda, vangilangemine ja surm

Aastal 88 eKr puhkes Demetriose ja tema venna Philippose vahel sõda. Viimane astus liitu Stratoniga, kes valitses väikest vürstiriiki Beroea linna ümbruses. Demetrios asus linna piirama. Straton otsis aga abi kohalike araablaste hõimupealikult Azizilt ja Partia Mesopotaamia asehaldurilt Mithridates Sinaceselt. Viimased tõttasid Stratonile appi ja piirasid omakorda Demetriose väed ümber. Kuna viimane lõigati ära olulisest veevarustusest, oli ta sunnitud kapituleeruma. Tema sõjalaagri antiooklased vabastati lunarahata, kuid Demetrios ise viidi vangina Partia õukonda. Kummatigi kohtles Partia kuningas Mithridates II Suur teda lugupidavalt. Demetrios suri peagi. Pärast tema vangistamist haaras Philippos enda kätte Antiookia ja tema noorem vend Antiochos XII Dionysos Damaskuse.

Vaata ka
--------

* Seleukiidide riik

Kirjandus
---------

* Bevan, Edwyn Robert. *The House of Seleucus*. Vol. II. London: Edward Arnold, 1902. Lk 260-261 .

Välislingid
-----------

* Demetrios III Eukairos teoses Encyclopædia Britannica (1911)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Seleukos VI Epiphanes** | **Seleukiidide riigi kuningas95 eKr**Demetrios III Eukairos**,** Antiochos X Eusebes **ja** Philippos I Philadelphos | Järgmine**Philippos I Philadelphos**, **Antiochos XII Dionysos** |
Maantee Veľký Kýri lähedal
4.–7. novembrini 1938 küüditati Slovakkiast tuhandeid juute Slovakkia-Ungari piiril asunud eikellegimaale. Ungari oli 2. novembril toimunud Esimesest Viini vahekohtust saanud territooriumi juurde ning Slovakkia juute hakati süüdistama Ungari toetamises. Juutide küüditamise organiseeris Adolf Eichmanni abil Slovaki Rahvapartei ning selle viis läbi kohalik politsei koostöös paramilitaarse Hlinka kaardiga. Kuna erinevatest allikatest anti käske välja saata kas vaeseid või kodakondsuseta juute, tekkis korraldajate seas kaos.

Paljud küüditatud said juba paar päeva hiljem koju naasta, kuid üle 800 ohvri jäi eikellegimaale Miloslavovi, Veľký Kýri ja Šamoríni lähedale telklaagritesse mitmeteks kuudeks, osad kuni 1939. aasta veebruarini. Eikellegimaale saadeti mõnisada juuti ka Ungarist. Ohvrid jäeti talvekülma kätte abita, leevendust pakkusid vaid Bratislava heategevusorganisatsioonid. Küüditamisaktsioon läks valitsusele kalliks maksma, kuna Slovakkia maine sai rahvusvahelisel tasandil kannatada ning juudid hakkasid koos enda varadega maalt põgenema.

Kirjandus
---------

* Frankl, Michal (2021). "Cast Out of Civilized Society: Refugees in the No Man's Land between Slovakia and Hungary in 1938". *Places, Spaces, and Voids in the Holocaust*. Wallstein Verlag. Lk-d 55–86. ISBN 978-3-8353-3952-1.
* Nižňanský, Eduard (1998). "Deportácie Židov v novembri 1938 zo Slovenska v hláseniach styčných dôstojníkov". *Studia Historica Nitriensia* (slovaki). **7**: 259–285. ISBN 80-8050-227-7.
* Nižňanský, Eduard (1999). "Prvé deportácie židov z územia Slovenska v novembri 1938 a úloha Jozefa Falátha a Adolfa Eichmanna". *Židovská komunita na Slovensku medzi československou parlamentnou demokraciou a slovenským štátom v stredoeurópskom kontexte* (slovaki). Prešov: Universum. ISBN 978-80-967753-3-0.
* Waters, Leslie (2020). *Borders on the Move: Territorial Change and Ethnic Cleansing in the Hungarian-Slovak Borderlands, 1938-1948* (inglise). Boydell & Brewer. ISBN 978-1-64825-001-9.

Välislingid
-----------

* Ruumipäringud ja esimesed küüditamised Slovakkiast, Euroopa holokaustiuuringute infrastruktuur
|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 

|  |
| --- |
|  |
|  | 

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |
|  |  |  |  |  |  |  |  |

 |  |
|  |

 |
| Philidori kaitse |

**Philidori kaitse** on maleavang, mis algab käikudega 1.e4 e5 2.Rf3 d6.
**Kallaspapp** oli kogenud kalur, kes kõrgelt kaldalt kalaparvi jälgis ja kalastamist juhtis.

Kallaspapid tegutsesid Virumaa pankranniku piirkonnas kevadise noodapüügi juhtidena. Nende ülesanne oli jälgida paekalda servalt loodusmärkide järgi räimeparvede liikumist meres, anda kalda all viibivale nootkonnale märku püügi alustamiseks nooda vettelaskmisega ning sobivas kohas ka nooda tõmbamiseks. Ta suunas püüdjate tegevust žestidega hoides käes mütsi, valget lippu vms. Õhtupimeduses tähistas tulega randumispaiga. Püügijuht sai suurema püügiosa kui teised nootkonna liikmed. Mõnikord oli suurt kogemust nõudev kallaspapi töö päritav. Kallaspapiga noodapüük hääbus 20. sajandi alguseks.

Läänerannikul oli sama ülesanne *räimetundjatel* ehk -*vaatajatel*, kes kõndisid kaldal või sõudsid merel, et merevee värvuse, lindude lennu vms järgi kalaparvi leida.

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 26.07.2020
2. ↑   Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 47
3. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 61

Välislingid
-----------

* Kallaspappide mälestusi, Postimees 23.10.1938
Nana Dzagnidze (2013)
**Nana Dzagnidze** (gruusia keeles ნანა ძაგნიძე; sündinud 1. jaanuaril 1987 Khuthaisis) on gruusia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2008).

Dzagnidze on kolmekordne Gruusia naiste malemeister (2003, 2004, 2008). Ta on tulnud kolmel korral noorte maailmameistriks neidude seas: 1999. aastal U12-, 2001. aastal U16- ja 2003. aastal U18-vanuseastmes. 2003. aastal võitis ta Nahhitševanis naisjuunioride maailmameistrivõistlused. 2017. aastal tuli ta Riias Euroopa naiste malemeistriks. 2018. aastal võitis ta Vysoké Tatrys Euroopa naiste meistrivõistlustel hõbemedali. 

2004. aastal mängis ta naiste maailmameistrivõistluste turniiril Elistas (64 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 15. asetuse. Ta jõudis teise ringi, kus kaotas Nino Hurtsidzele.

Dzagnidze on võitnud Gruusia võistkonna koosseisus naiste maleolümpiatel kuldmedali (2008; mängis teisel laual) ja kaks pronksmedalit (2010, 2018). Naiste võistkondlikel maailmameistrivõistlustel võitis ta kaks pronksmedalit (2011, 2017).

Ta sai FIDE-lt 2001. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2003. aastal naiste suurmeistri, 2004. aastal rahvusvahelise meistri ja 2008. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. 

Fail:Нана Дзагнидзе - обладатель и победитель почетной премии ФИДЕ Caissa award 2017.jpgFIDE Caissa auhind

Tunnustus
---------

* 2017 – FIDE Caissa auhind

Välislingid
-----------

* Nana Dzagnidze – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Nino Dzagnidze FIDE andmebaasis
See artikkel See artikkel räägib võnkumise faasist.  Teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Faas (täpsustus).

---

**Faas** ehk **võnkefaas** on füüsikas harmoonilist võnkumist kirjeldava funktsiooni argument (sõltumatu muutuja), mida loetakse kokkuleppelisest alghetkest ehk nullpunktist. Näiteks harmooniliselt muutuva suuruse

{\displaystyle s(t)=A\,\sin \,(\omega t+\psi )}
faas (funktsiooni argument) on {\displaystyle \omega t+\psi ,}

kusjuures

{\displaystyle \omega =2\pi f} on ringsagedus;
{\displaystyle \psi } on algfaas, mis iseloomustab võnkuvat suurust aja mõõtmise alghetkel (*t* = 0);
{\displaystyle f} on sagedus;
{\displaystyle A} on võnkumise amplituud.
Faasi väljendatakse tavaliselt nurgaühikutes, kusjuures funktsiooni perioodile vastab vahemik 2π radiaani ehk 360°.

 Kaks perioodilist võnkumist on omavahel faasis nihutatud nurga *θ* võrra

Faasinihe
---------

Kahe ühesuguse sagedusega vahelduvsuuruse faaside vahet nimetatakse faasinihkeks. Vahelduvvooluahelate talitlusnäitajana kasutatakse sageli pinge ja voolu vahelist faasinihet, mida iseloomustatakse tema trigonomeetrilise funktsiooniga cos φ (vt võimsustegur).

Kui kahe sama sagedusega võnkumise omavaheline faasinihe on pool võnkeperioodi (π radiaani ehk 180°), siis öeldakse, et võnkumised on vastandfaasis.

Vaata ka
--------

* Sagedus
* Faas (elekter)
Hertsegoviina ligikaudne territoorium
**Hertsegoviina** (bosnia, horvaadi ja serbia keeles *Hercegovina*, kirillitsas *Херцеговина*) on ajalooline piirkond Balkani poolsaarel, Bosnia ja Hertsegoviina lõunapoolne osa, põhjapoolset suuremat osa kutsutakse Bosniaks. 

Hertsegoviina ei moodusta tänapäeval iseseisvat haldusüksust.

Mõlemad ajaloolised piirkonnad, Bosnia ja Hertsegoviina, on moodustanud keskajast peale geopoliitilise terviku ja sageli kasutatakse nime Bosnia mõlema jaoks koos. Nimi Bosnia ja Hertsegoviina tuli kasutusele alles Osmanite valitsemisaja lõpus.

Hertsegoviina tähendab 'hertsogi maa'. Hertsegoviina on saanud nime 15. sajandil elanud hertsogi Stjepan Vukčić Kosača järgi, kes piirkonda valitses.

Hertsegoviina suurim linn ja ajalooline keskus on Mostar. Teised tähtsamad linnad on Stolac, Trebinje, Čapljina ja Ljubuški.

Vaata ka
--------

* Bosnia

Viited
------

1. ↑  Medieval Fort in Blagaj (Stjepan Grad), Blagaj Tekija & Vrelo Bune sanjindumisic.com
2. ↑  Mostar Marzito