recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Edvards Treimanis
**Edvards Treimanis** (pseudonüüm **Edvards Zvārgulis**; 2. oktoober 1866 Priekuļi vald, Võnnu kihelkond, Võnnu kreis – 8. aprill 1950 Priekuļi) oli Läti poliitik, näitleja ja luuletaja. Ta valiti aastal 1907 Vene keisririigi II Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust).

Ta õppis Cēsise kreiskoolis koos läti luulele alusepanija Eduards Veidenbaumsiga. Aastast 1890 töötas ta Riia ringkonnakohtus arhivaari abilisena, teenistusastmete tabeli järgi oli kolleegiumi registraator, omas 18 tiinu maad. Avaldas luuletuste, näitemängude ja proosateoste kogumikke, esines ajakirjanikuna. Aastatel 1910–1913 andis välja "Zvārguļa Zobgala kalendāru", oli Riia läti teatri näitleja.

Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi II Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Duumas olles astus ta kadettide fraktsiooni, valiti isikupuutumatuse komisjoni, võttis sõna arupärimiste avalduste, sõjakohtute kaotamise ja töötute abistamise seaduseelnõude kohta, kirjutas alla Tõnis Jürise algatatud Eestimaa kubermangu maareformi projektile, mis esitati 13. aprillil 1907, kadettide projektile avaldusele usutunnistusest ja rahvusest tulenevate kitsenduste kaotamise kohta. Aastal 1909 avas Cēsises raamatupoe, oli aastatel 1910–1911 vangis Veidenbaumsi essee "Gabals iz tautsaimniecības" avaldamise eest.
Kunda tsemenditehas
**AS Kunda Nordic Tsement** on aastal 1992 asutatud ettevõte, mis toodab peamiselt erinevaid tsemente ja klinkrit.
Ettevõte kuulub HeidelbergCement Group'i koosseisu.

 AS Kunda Nordic Tsemendi tehas
Ettevõtte käsutuses on tsemenditehas (alates 1871. aastast on see neljas renoveeritud tehas) ja karjäärid.

Ajalugu
-------

1992. aastal kuulus ettevõttest 65% Eesti riigile ning 35% Soomes registreeritud konsortsiumile Atlas-Nordic Cement Ltd. Eesti Vabariik müüs enda osaluse 1999. aastal ja Atlas Nordic Cement 2003. aastal. Pärast seda olid AS-i omanikud HeidelbergCement Northern Europe AB (75%) ja Hollandi firma CRH Europe B.V (25%).

Ettevõttele on kuulunud ka 1994. aastal rajatud Kunda sadam, mis müüdi 2018. aastal ettevõttele Baltic Maritime Logistics Group AS.

2018. aastal teeniti kasutamata saastekvoodi müügist ja sadama võõrandamisest erakorralist tulu mahus 21,7 miljonit eurot.

2020. aasta märtsis lõpetati klinkritootmine Kundas ning koondati 80 inimest. Otsuse taga oli kasvanud CO2 hind, mis kasutusel oleva vana tootmistehnoloogia puhul muutis tootmise majanduslikult ebaotstarbekaks. Küll aga jätkatakse tsemendijahvatuse ja killustiku tootmisega.

Pilte
-----

* Lobribassein tehasesLobribassein tehases
* Ubja põlevkivikarjäärUbja põlevkivikarjäär
* Aru-Lõuna lubjakivikarjäärAru-Lõuna lubjakivikarjäär
* Kunda sadamKunda sadam
* Kundas valmistatud tsementKundas valmistatud tsement

Viited
------

1. 1 2 3   (vaadatud 08.02.2013)
2. ↑  EE 12. köide, 2003: 254.
3. ↑  "Kunda Nordic Tsement väärtustab keskkonda" Äripäev, 19. detsember 2003
4. ↑  "Kunda Nordic Tsement müüb Kunda sadama" ERR, 13. september 2018
5. ↑  "Tsemenditootja teenis saastekvoodi müügist erakordse kasumi" Postimees, 6. juuli 2019
6. ↑  "Kunda Nordic Tsement sulgeb osaliselt tootmise, koondab 80 töötajat" ERR, 17. märts 2020

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **AS Kunda Nordic Tsement** |

* Aktsiaseltsi koduleht
* Ettevõtte taustainfo - Inforegister
**Kokapõõsas** ehk **koka-punapuu** ehk **koka** (*Erythroxylum coca*) on punapuuliste sugukonda kuuluv taimeliik, mis pärineb Lõuna-Ameerika loodeosast. Kokapõõsas on tänapäeval tuntud oma alkaloidi kokaiini poolest, mida eraldatakse taime lehtedest.

Kokapõõsas meenutab laukapuud ja kasvab 2–3 meetri kõrguseks. Oksad on sirged, lehed õhukesed, rohekad ja ovaalsed. Väikestest õitest tekivad punased marjad.

Liigid
------

Kokapõõsal on kaksteist peamist liiki ja alamliiki. Kaks alamliiki – *Erythroxylum coca* var. *coca* ja *Erythroxylum coca* var. *idapu* – on fenotüüpiliselt sarnased. Nendega suguluses oleval suure kokaiinisisaldusega kolumbia punapuul on kaks alamliiki: *Erythroxylum novogranatense* var. *novogranatense* ja *Erythroxylum novogranatense* var. *truxillense*, mis on samuti fenotüüpiliselt sarnased, kuid morfoloogiliselt eristatavad.

Kasvatamine
-----------

Lehed ja marjad
Kokapõõsast kultiveeritakse madalamates kõrgustes Andide idanõlvadel. Varajasest ajast on Venezuela, Colombia, Ecuadori, Peruu, Boliivia, Brasiilia, Põhja-Argentina ja Trinidadi algasukad kasutanud kokapõõsa lehti nende ergutavate omaduste pärast.

Kokapõõsas kasvab aladel, kus toiduallikaid on vähe.

1980. aastatest on kokapõõsa kultivatsioon vastuoluline, kuna seda kasvatatakse kokaiini tootmiseks, mida kasutatakse illegaalselt mõnuainena, kuid legaalselt meditsiinis, näiteks tuimastina. 

Enamikus riikides pole kokapõõsa kasvatamine lubatud.

Kasutamine
----------

 *Pikemalt artiklis Kokalehed*
Kokalehti (*Cocae folium*) kasutatakse kas värskelt või kuivatatult droogina. Kokaiin eraldatakse kohe tootmispiirkonnas.

Droog harilikult ohtlikku mürgistust ei põhjusta, küll aga teevad seda kokapasta ja puhas kokaiin.

Kõrgustes kasutatakse kokalehte selleks, et hõlbustada hingamist. Sellel on ka religioosne ja sümboolne tähtsus. 

Töödeldud kokalehti eksporditakse, et valmistada kokateed ja maitseaineid (nt Coca-Cola tarbeks) või kasutada seda meditsiinis.

### Toimeained

Kokalehed sisaldavad mitmeid vajalikke toitaineid, valke, rasvu, süsivesikuid, kiudaineid, kaltsiumi, rauda, fosforit ja mitmeid vitamiine, nagu A-, C- ja E-, B1-, B2- ja B3-vitamiin. 

Lehtedes on kokaiini, tsis- ja transtsinnamüülkokaiini, bensüülekgoniini, kokamiini, tropakokaiini, valariini, hügroliini, kuskhügriini, nikotiini, rutiini, isokvertsetiini, kokatanniinhapet, metüülsalitsülaati, metanooli jpm.

Vaata ka
--------

* Coca-Cola
* Kokaiin

Viited
------

1. 1 2 3  Ain Raal (2010). "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia". Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 337–338.
2. ↑  Sinikka Piippo ja Ulla Salo (2007). "Meelte ja tunnete taimed", soome keelest tõlkinud Mari Vihuri. Tallinn: Varrak, lk 34.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kokapõõsas** |
**Kilo-** (tähis **k**) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 103 = 1000 korda suurem. Näiteks teepikkus 1 kilomeeter (km) on 1000 meetrit.

Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast *chilioi* (tuhat) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikuga.

Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse samuti eesliidet kilo- (nagu ka eesliiteid mega- jt), mis aga ei väljenda enamasti mitte detsimaalset kordsust 1000, vaid binaarset kordsust 210 = 1024. Näiteks andmehulk 1 kilobait (tähis kB) on 1024 baiti. Küll aga on andmekiiruse ehk bitikiiruse ühikus "kilobitti sekundis" (tähis kbit/s) kilo- detsimaalses tähenduses: 1 kbit/s = 1000 bit/s.

Kümnendeesliited

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| jokto- | zepto- | ato- | femto- | piko- | nano- | mikro- | milli- | senti- | detsi- | deka- | hekto- | kilo- | mega- | giga- | tera- | peta- | eksa- | zeta- | jota- |
| y | z | a | f | p | n | µ | m | c | d | da | h | k | M | G | T | P | E | Z | Y |
| 10−24 | 10−21 | 10−18 | 10−15 | 10−12 | 10−9 | 10−6 | 10−3 | 10−2 | 10−1 | 101 | 102 | 103 | 106 | 109 | 1012 | 1015 | 1018 | 1021 | 1024 |
Saleh Salem (2019)
**Salem Abdulrahman Mohamed Saleh** (araabia keeles سالم صالح; sündinud 4. jaanuaril 1993 Ash-Shāriqahis) on Araabia Ühendemiraatide maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2009). 

Saleh tuli Aasia noortemeistriks 2008. aastal U16- ja 2009. aastal U18-vanuseastmes. Suurmeistriks sai ta 16-aastaselt 2009. aastal. Aasta varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 

Ta on neljakordne Araabia Ühendemiraatide (2008, 2011, 2012, 2017) ja kolmekordne Araabia maade malemeister (2008, 2014, 2018). 

Jaanuaris 2015 mängis Saleh Wijk aan Zees Tata Steeli B-grupi turniiril (13. kategooria), kus tuli viiendaks, edestades Euroopa eksmeistrit Vladimir Potkinit. 

Augustis 2015 tuli ta Abu Dhabi emiraadis Al Ainis Aasia malemeistriks.

2017. aastal pääses Saleh korraldaja nominatsooni kaudu mängima FIDE Grand Prix' sarja. Osavõtjaid oli 24. Veebruaris 2017 Ash-Shāriqahi turniiril jäi ta 15-ks 18 osavõtja seas, mais Moskva turniiril 16-ks (18-st osavõtjast) ja juulis Genfi turniiril viimaseks (18-ks). Sarja üldarvestuses sai Saleh viimase, so 24. koha. 

Kolmel korral on Saleh mänginud maailma karikaturniiril (2011, 2013, 2015), kuid avaringist edasi ei pääsenud.

Saleh on esindanud Araabia Ühendemiraate viiel maleolümpial (2008–2016; kõigil kordadel mängis ta esimesel laual).

Välislingid
-----------

* Salem Saleh – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Salem Saleh FIDE andmebaasis
Inglismaa ja Walesi rahvusparkide kaardil on Exmoor tähistatud numbriga 8.
Dunsteri linnus
**Exmoor** on Suurbritannias Edela-Inglismaal Devoni ja Somerseti krahvkonnas asuv piirkond, mis on tänapäeval rahvuspark. 

Rahvuspark asutati 1954. Selle pindala on 693 km². Rahvuspargist 71% asub Somersetis ja 29% Devonis. Exmooris elab 10 600 inimest.

Umbes kolmveerand pargist on eraomanduses. Suurimad maaomanikud Exmooris on Ajaloolise Väärtusega või Looduskaunite Kohtade Riiklik Trust (10%) ja rahvuspargi juhatus (7%). Veel on suured maaomanikud riigi metsandusamet, Suurbritannia monarh ja vee-ettevõtted. Suurim eraomanik on jahimeeste huve kaitsev Badgworthy Land Company.

Kliima
------

Exmooris on parasvöötme mereline kliima, natuke niiskem ja pehmem kui mujal Inglismaal.

Aasta keskmine temperatuur on Exmoori keskel rannikust kaugel Simonbathis +8,3 °C. Temperatuuri aastane ja päevane kõikumine on Exmooris väiksem kui mujal Inglismaal. Kõige soojemad kuud on juuli ja august, kus päeva maksimaalne temperatuur on keskmiselt +21 °C. Lund sajab sisemaal keskmiselt 23 päeva aastas, rannikul keskmiselt 6 päeva aastas. Püsivat lumikatet talvel ei moodustu.

Pilved moodustuvad sageli sisemaal, mägede lähedal, ja vähendavad sealset päikesevalgust. Keskmiselt paistab päike 1600 tundi aastas. Kõige rohkem päikest paistab juunis, kõige vähem detsembris.

Vihma sajab Exmoori idaosas 800 mm aastas, aga mägedes üle 2000 mm.

15. ja 16. augustil 1952 sadas ööpäeva jooksul 225 mm sademeid. Samal päeval toimus Lyni jõel asuvas Lynmouthi külas uputus, mille käigus Lyn tõusis üle kallaste ja hävitas üle saja maja. Hukkunuid oli 34.

Kultuuri- ja loodusmälestised
-----------------------------

Exmooris on 208 kultuuri- ja loodusmälestist. Nende seas on Dunsteri linnus, Tarr Stepsi kiviplaatsild ja Dunsteri kandehobusesild. Exmooris on 16 reservaati.

Exmoor on matkajate, mägironijate ja muidu looduses viibijate seas populaarne. Nende tarbeks on Exmooris 58 km pikkune jalgtee Colerige'i tee, mis on saanud nime 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses tegutsenud luuletaja Samuel Taylor Coleridge'i järgi ning algab tema kodu juurest. Exmoori läbivad ka 166 km pikkune Kahe Nõmme tee, mis ühendab Exmoori Dartmooriga, ja 1014 km pikkune Edelaranniku tee, mis on Suurbritannia kõige pikem jalgtee.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Exmoor** |

* Exmoor National Park
**Eestikeelsed teleuudised** on eesti keeles televisioonieetrisse edastatavad uudised.

Eesti keeles edastatakse televisioonis regulaarselt päevauudiseid saadetes "Aktuaalne kaamera" Eesti Televisioonis, "Reporter" Kanal 2-s, "Seitsmesed uudised" TV3-s ja "Täna. Uudised" Tallinna Televisioonis.

Telekanalite kirjeldus
----------------------

ETV kodulehel määratletakse "Aktuaalset kaamerat" nii: „"Aktuaalne kaamera" on mõjukuse ja usaldusväärsuse poolest Eesti tähtsaim teleuudistesaade, mis räägib olulistest sündmustest ja protsessidest operatiivselt ning tasakaalustatult."  Seega rõhub "Aktuaalne kaamera" usaldusväärsusele, tasakaalustatusele ja operatiivsusele.

"Aktuaalsele kaamera" põhisaade on eetris igal õhtul kell 21. Põhiuudistele keskendutakse 20 minutit, sellele lisanduvad spordiuudised ja ilmateade. Kokku kestab põhiuudiste saade 36 kuni 37 minutit. 

Kanal 2 määratleb  "Reporterit" järgmiselt: „Eesti populaarseim uudistemagasin, /.../." Kirjeldus rõhub populaarsusele, mille aluseks on koht vaadatavuse edetabelites minevikus.

Kanal 2 uudistesaade on eetris tööpäeviti kella 19–20. "Reporter" sisaldab lisaks uudistele, ilmateatele ja horoskoobile ka sõnumeid Politsei- ja Piirivalveametilt

TV3 annab "TV3 Play" keskkonnas oma uudistesaatele kõige pikema ja mitmekülgsema enesemääratluse:
„"Seitsmeste uudiste" trumbiks on oskus olla seal, kus sünnivad päeva kõige olulisemad
uudised. /.../. „Seitsmeste uudiste"
meeskond jälgib teadlikult, et nii mehed kui naised leiaksid saatest huvipakkuvaid teemasid.
"Seitsmesed uudised" annavad infot, ent samas lahutavad meelt ja pakuvad mõtteainet. Kui
tööpäeviti keskenduvad „Seitsmesed uudised" päevakajaliste uudiste ja teemade
kajastamisele, siis nädalavahetuse saated on suuresti rubriikidepõhised. /.../" 
Põhilised punktid: meelelahutuslik, aga samas informatiivne (mõtteainet pakkuv), alati uue infokillu pakkumine, eristab teadlikult sugusid.

"Seitsmesed uudised" on eetris iga päev kell 19.

Tallinna TV määratleb end uudisesaadet kodulehel kirjaga: „Ausad uudised igal õhtul".

Vaadatavus
----------

Vastavalt TNS Emori 2014. aasta novembri uuringule oli novembris päevauudistest kõige vaadatum "Aktuaalne kaamera" 120 tuhande vaatajaga. Teine oli "Reporteri" nädalalõpu erisaade "Reporter+", millel oli 118 tuhat vaatajat. Ülejäänud kanalite uudistesaated populaarsemate saadete edetabelisse ei mahtunud.

Viited
------

1. ↑  tsiteeritud ETV veebilehelt tsiteeritud ETV veebilehelt
2. 1 2   Räim, Sandra (2011) Teleuudiste vaatamise põhjused ja harjumused üliõpilaste hulgas. Tartu Ülikooli bakalaureusetöö
3. ↑  tsiteeritud Kanal 2 veebilehelt[*alaline kõdulink*] tsiteeritud Kanal 2 veebilehelt
4. ↑  TNS Emor uuring TNS Emori uuring
Evelina Dobrovolska (2020)
**Ewelina Dobrowolska** (2022. aastani **Evelina Dobrovolska**; sündinud 16. augustil 1988 Vilniuses) on poolakast Leedu poliitik, advokaat, sotsiaal- ja kohalike omavalitsuste aktivist. Ta on alates 11. detsembrist 2020 Leedu justiitsminister.

Ta on lõpetanud poolakeelse Johannes Pauluse nimelise Vilniuse Gümnaasiumi. Seejärel lõpetas ta õigusteaduse bakalaureusena Mykolas Romerise Ülikooli.

Seejärel asus ta tööle advokaadibüroos advokaadina. 2012. aastal sai temast Euroopa Inimõiguste Fondi jurist. Ta alustas sotsiaalset tegevust diskrimineerimise vastu võitlemise ja inimõiguste kaitse valdkonnas. Ta esindas teiste hulgas arvukad isikud kohtuprotsessides perekonnanimede esialgse õigekirja osas. 2019. aastal autasustas teda Rootsi saatkond Leedus (olulise panuse eest inimõiguste olukorra parandamisse).

Aastal 2020 valiti ta seimi liikmeks. 11. detsembrist 2020 on ta Leedu justiitsminister.

Isiklikku
---------

Lisaks poola ja leedu keelele valdab ta veel inglise ja vene keelt.
USA president George W. Bush ja Eesti president Toomas-Hendrik Ilves kohtumas Eesti Panga peahoones (2006)
**Eesti – Ameerika Ühendriikide suhted** on Eesti ja Ameerika Ühendriikide kahepoolsed suhted. Need suhted on olnud tugevad alates Eesti iseseisvumisest 1918. Riigid on omavahel liitlased ja partnerid.

USA tunnustas Eesti Vabariiki *de jure* 28. juulil 1922. Aastal 1922 avas Eesti diplomaatilise esinduse USAs. Eesti esindus tegutses USAs ka Nõukogude okupatsiooni ajal, kusjuures USA juhtkond tunnustas sel ajal seda esindust ka Eesti seadusliku esindusena. Diplomaatilised suhted kahe riigi vahel taastati 1991.

USA Globaalse Juhtkonna (inglise U.S. Global Leadership) 2012. aasta raporti sõnul toetab USA juhtkonda (inglise U.S. leadership) 31% eestlastest vastanutest, 32% inimestest ei toeta ja 37% ei oska oma suhtumist hinnata.[*viide?*]

Ameerika Ühendriikidel on suursaatkond Tallinnas (Ameerika Ühendriikide Suursaatkond Tallinnas), mida juhib Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis. Eestil on suursaatkond Washingtonis (Eesti Suursaatkond Washingtonis), mida juhib Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 01.07.2017)

Välislingid
-----------

* Eesti – Ameerika Ühendriikide suhetest Eesti Välisministeeriumi kodulehel
* Eesti – Ameerika Ühendriikide suhetest USA Riigidepartemangu kodulehel
Peenike teemantliist kaunistamas konsooli taimemotiive, Klinte kirik, Gotland
**Teemantliist**, ka **teemantlõige** (saksa keeles *Diamantierung*, prantsuse keeles *pointe-de-diamant*, inglise keeles *nailhead ornament*) on ehisliist, mis on kujundatud miniatuursete püramiiditaoliste elementide reana. Kasutusel eriti hilisromaani ja varagooti ehituskunstis.

Renessanss- ja barokkarhitektuuris on teemandimotiivi kasutatud teemantkvaadri vormis.

Eesti arhitektuuris on teemantliistu motiiv Kaarma ja Muhu kiriku koori kapiteelidel, Valjala kiriku lääneportaali kujunduses, Anseküla kiriku ristimiskivil (praegu Kuressaare Laurentsiuse kirikus). Seda on kasutatud ka historitsistlikus ehitus- ja mööblikunstis, üks näide on Tallinna toomkiriku Ferseni kabelisse viiva ukse võrevärav

Pildid
------

* Teemantliist võlviroietel. Munkade refektoorium, Maulbronni kloosterTeemantliist võlviroietel. Munkade refektoorium, Maulbronni klooster
* Teemantliist ristimiskivil Fröjeli kirikus, GotlandTeemantliist ristimiskivil Fröjeli kirikus, Gotland
* Valjala kiriku lääneportaal. Teemantliist ääristab lamereljeefset taimornamendiriba mõlemast küljestValjala kiriku lääneportaal. Teemantliist ääristab lamereljeefset taimornamendiriba mõlemast küljest
* Teemantliist konsoolil Karja kiriku põhjaseinalTeemantliist konsoolil Karja kiriku põhjaseinal
* Teemantliist kaaristul, mis ääristab portaali silluskaart. Klinte kirik, GotlandTeemantliist kaaristul, mis ääristab portaali silluskaart. Klinte kirik, Gotland
* Tallinna toomkiriku historitsistlik võreväravTallinna toomkiriku historitsistlik võrevärav

Viited
------

1. ↑  Eesti arhitektuur: oskussõnastik, lk 28. 1993
2. ↑
3. ↑
Saldoks nimetatakse bilanssi või kontot tasakaalustavat jääki. [1] Panganduses ja raamatupidamises nimetatakse saldoks võlgnetavat rahasummat, mis jääb hoiukontole. Raamatupidamises on saldo erinevus aruandeperioodil kontole kantud deebetkannete summa ja krediidikannete summa vahel. [2] Aktivakontodel kantakse saldod alati deebetpoolele ja passivakontodel aga alati kreeditpoolele. [3]Kui koguarveldus ületab kogu kreediti, näitab konto deebetjääki. Vastupidine olukord tekib siis, kui kreediti kogusumma ületab koguarvelduse, sellisel juhul näitab konto kreeditsaldot. Kui deebet / krediit on kokku võrdsed, arvestatakse kontojääki nullina. Aruandeperioodil kajastab "bilanss" varade ja kohustuste netoväärtust. Raamatupidamise arvestuse tasakaalustamine viitab järgmise esmase bilansi võrrandile:

Varad = kohustused + omakapital [2]

Kasutatud allikad:
------------------

1. http://eki.ee/dict/qs/index.cgi?Q=saldo

2. 

3.

Viited
------

1. ↑  "Saldo". *EKI*. Vaadatud 20.11.2019.
2. ↑  "Balance (accounting)".
**Kassikäpp** (*Antennaria*) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede ja kääbuspõõsaste perekond. 

Kassikäpa perekonnas on umbes 45 liiki. Kuid kassikäppade paljunemisel on apomiksisel väga tähtis roll ja sellepärast erinevad teadlaste vaated sellele, kui palju liike ses perekonnas on.

Looduslikult kasvavad nad Euraasia ja Põhja-Ameerika parasvöötmes, üks liik ka Tšiili parasvöötmes.

Kassikäpad kasvavad 1–5 dm kõrgeks. Nende lehed võivad välja kasvada maapinnalt lehekodarikust, aga võivad ka varrelt kasvada. Varrel paiknevad lehed vahelduvalt. Lehed on pealt kas karvased või karvutud, altpoolt kindlasti karvased. Mõnel liigil on lehed rootsuga, mõnel ilma.

Kassikäppade õite läbimõõt on 8–20 mm. Õisikuid on mitmesuguseid: mõnel liigil paiknevad õied üksikutena, kuid esinevad ka kobarad, pöörised ja ebasarikad. Õisikus võib olla isegi 20–100 õit.

Eestikeelse nime on kassikäpp saanud ainsa Eestis pärismaise liigi hariliku kassikäpa õisiku järgi, kus mitu roosakat õit on tihedalt koos, meenutades kassi käppa varvastega. Perekonna teaduslik nimi on tulnud selle perekonna mõne teise liigi õite järgi, milles tolmukad meenutavad putukate tundlaid.

Mitut kassikäppa kasvatatakse ilutaimena, näiteks kiviktaimlas. Kassikäpad säilivad ka kuivatatuna suhteliselt hästi.

Liike
-----

* *Antennaria alpina* – alpi kassikäpp
* *Antennaria carpatica* – karpaadi kassikäpp
* *Antennaria dioica* – harilik kassikäpp
* *Antennaria magellanica* – patagoonia kassikäpp
* *Antennaria microphylla* – pisilehine kassikäpp
* *Antennaria neglecta* – väike kassikäpp
* *Antennaria plantaginifolia* – laialehine kassikäpp
* *Antennaria porsildii* – lapi kassikäpp
* *Antennaria rosea* – roosa kassikäpp

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Antennaria** |

* Perekond kassikäpp - kirjeldus aianduskeskus Hansaplant
**Kyōto sihtarv** (inglise *Kyoto target*) on ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste 1997. aastal Kyōtos vabatahtlikult võetud kohustused kasvuhoonegaasiheite vähendamiseks. 

Arenenud tööstusriigid kohustusid ühiselt vähendama oma kasvuhoonegaaside emissiooni Kyōto esimesel kohustusperioodil (aastatel 2008–2012) vähemalt 5,2% võrreldes 1990. aasta tasemega. 

Igal riigil on kindlad sihtarvud. Enamiku Euroopa Liidu liikmesriikide, sh Eesti kohustus on kasvuhoonegaasiheitmeid vähendada 8%. Eesti kasvuhoonegaaside heitkogused olid 1997. aastaks tegelikult vähenenud juba üle 40%. See oli tingitud peaasjalikult elektrienergia tootmismahtude vähenemise, tööstuse ja põllumajanduse toodangu muutuste tõttu. Seetõttu peaks Eesti endale võtma karmimad eesmärgid.

Vaata ka
--------

* Heitkogustega kauplemine
* Kyōto protokoll

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 13.11.2011)

Kirjandus
---------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 13.11.2011)
**Kassinurme mõis**, varem **Rehevere mõis** (saksa keeles *Cassinorm*, varem *Rehefer*) oli rüütlimõis Tartumaal Palamuse kihelkonnas. Tänapäeval jääb endine mõisasüda Jõgeva valda Jõgeva maakonnas. See on 2,8 km kaugusel Kaarepere raudteejaamast.

Ajalugu
-------

Kassinurme mõis kuulus järjest mitmele suguvõsale, teiste seas Wrangellidele, Ungern-Sternbergidele ja 1875. aastast Samson-Himmelstjernadele. Iseseisvaks rüütlimõisaks sai see 1663. aastal, mil Kassinurme eraldati Kudina mõisast. 1919. aastal mõis riigistati ning 1920. aastal jagati see asundustaludeks. Hiljem asus seal Jõgeva näidissovhoosi, Võidu kolhoosi, seejärel Kalevi kolhoosi keskus ja lõpuks Jõgeva Riigimajand.

Mõisaansambel
-------------

Mõisa peahoone oli ühekorruseline väiksem puitehitis, mis püstitati arvatavasti 18. sajandil ning ehitati ümber 20. sajandil. 2002. aastaks ei olnud muinsuskaitseamet mõisa veel kaitse alla võtnud, 6. augustil hävitas tulekahju mõisa peahoone aga pea täielikult. 2005. aastal lammutati ka hoone varemed. Mõisa kõrvalhoonetest on samuti säilinud vaid riismed. Piibe maanteelt suundub mõisasüdamesse 200 meetri pikkune allee.

Viited
------

1. ↑  "Kassinurme minevik ja tänapäev" Palamuse muuseumi kodulehel (vaadatud 30. novembril 2012)
2. 1 2 3  Kassinurme mõis Eesti mõisaportaalis (vaadatud 30. novembril 2012)
3. ↑  "Tuli hävitas Kassinurme mõisa"[*alaline kõdulink*] Delfi/BNS, 6. august 2002 (vaadatud 30. novembril 2012)

Kirjandus
---------

* Stryk, Leonhard von. *Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands*. Erster Teil. Der estnische District. Dorpat: Druck von C. Mattiesen, 1877. Lk 7-8 .
* *Tartumaa: maadeteadusline, majandusline ja ajalooline kirjeldus*. Peatoim. J. Rumma, toim. J. G. Granö, J. V. Veski. − Eesti I. Tartu: Eesti Kirjanduse Selts, 1925. Lk 350 .

Palamuse kirik
Palamuse kihelkond

**Kirik**: Palamuse  

**Mõisad**: Ehavere mõis | Imukvere mõis | Järvepera mõis | Kassinurme mõis | Kaarepere mõis | Kilbavere mõis | Kuremaa mõis | Levala mõis | Luua mõis | Mooritsa mõis | Nava mõis | Olukvere mõis | Palamuse kirikumõis | Pikkjärve mõis | Prossa mõis | Roela mõis | Soomevere mõis | Võikvere mõis
Emane teelehe-mosaiikliblikas
**Teelehe-mosaiikliblikas** (*Euphydryas aurinia*) on koerlibliklaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).

Ta on kogu Eestis levinud, lokaalne, kuid mitte haruldane. Valmikuid võib näha mai lõpust juuni keskpaigani.

Eestis esinev alamliik on *Euphydryas aurinia estonica* Pet, selle kirjeldas Wilhelm Petersen aastal 1902.

Teine sama perekonna liik – suur-mosaiikliblikas – on teelehe-mosaiikliblikast suurem ja eelistab metsamaastikku. 

Teelehe-mosaiikliblika peamiseks toidutaimeks Eestis on peetrileht.

Teelehe-mosaiikliblikas valiti Eesti aasta liblikaks 2020.

* Teelehe-mosaiikliblikas (dorsaalne külg)Teelehe-mosaiikliblikas (dorsaalne külg)
* Teelehe-mosaiikliblikas (ventraalne külg)Teelehe-mosaiikliblikas (ventraalne külg)

Viited
------

1. 1 2 3  Viidalepp, J. & H. Remm, 1996. Eesti liblikate määraja. Tallinn: Valgus. Lk 214
2. ↑  Mati Martin 2007. Suur-mosaiikliblikas ja teelehe-mosaiikliblikas. Eesti Loodus 5. vt.
3. ↑  Tammaru, Toomas; Meister, Hendrik; Lindman, Ly 2020. Teelehe-mosaiikliblikas. *Eesti Loodus* 1: 30–32.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Teelehe-mosaiikliblikas** |

* Teelehe-mosaiikliblikas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* Hendrik Meisteri magistritöö teelehe-mosaiikliblikast
Atmosfääri ehitus
**Kármáni joon** on Maa atmosfääris meretasemest 100 km kõrgusel asuv tinglik piir, millest kõrgemal algab Rahvusvahelise Lennuspordiföderatsiooni määrangu järgi kosmos.

Joon sai nime Ungari päritolu Ameerika Ühendriikide inseneri ja füüsiku Theodore von Kármáni (1881–1963) järgi. Ta tegi kindlaks, et sellel kõrgusel on Maa atmosfäär nii hõre, et aerodünaamika seaduste alusel lendamine umbes sellest kõrgusest alates lõpeb, sest vajalik kiirus lennuki tõstejõu saavutamiseks õhus ületab esimese kosmilise kiiruse. Esimese kosmilise kiiruse saavutamisel pole aerodünaamiline tõstejõud enam vajalik, sellel kiirusel jääb keha Maa orbiidile tiirlema.

Viited
------

1. ↑  "100km Altitude Boundary for Astronautics". *FAI ICARE*. Vaadatud 26. september 2021.
2. ↑  "The Kármán Line: Where does space begin?". *Astronomy.com*. Vaadatud 26. september 2021.

| * v
* r
Maa atmosfäär |
| --- |
| 
Troposfäär  **·**  Stratosfäär  **·**  Mesosfäär  **·**  Termosfäär  **·**  Eksosfäär |  |
| 
Tropopaus  **·**  Stratopaus  **·**  Mesopaus  **·**  Termopaus  **·**  Eksobaas |
| 
Osoonikiht  **·**  Kármáni joon  **·**  Homosfäär  **·**  Turbopaus  **·**  Heterosfäär |
| 
Ionosfäär  **·**  D-kiht  **·**  Appletoni kiht  **·**  Kennelly-Heaviside'i kiht |
**Kassinaerilaadsed** (*Malvales*) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist.

Seltsi kuuluvad peamiselt põõsad ja puud. Enamik sugukondi on kosmopoliitse levilaga troopikas ja subtroopikas. Parasvöötmes on esindatud vähesed liigid. Omapärase faktina tasub märkida, et Madagaskaril on tervelt kolm endeemset kassinaerilaadsete seltsi kuuluvat sugukonda: *Sphaerosepalaceae*, *Sarcolaenaceae* ja *Diegodendraceae*.

Mitmed kassinaerilaadsete seltsi kuuluvad puud on tuntud puidu poolest. Balsapuu puit on näiteks erakordselt kerge, samas kui pärna puit on hinnatud puutöömeistrite seas. Hariliku kakaopuu viljadest saadakse kakao toorainet, koolapähklipuu perekonna esindajate viljad sisaldavad märkimisväärsel hulgal kofeiini.

Kassinaerilaadsete morfoloogia on mitmekesine ning sugukondadel on vähe ühiseid tunnusjooni. Kõige sagedamini esinevateks sarnasteks tunnusteks on sõrmjad lehed ning seemnete spetsiifiline ülesehitus ja keemiline koostis.

Süstemaatika
------------

APG III süsteemi (2009) järgi kuulub seltsi 9 sugukonda umbes 6000 liigiga. 

* *Bixaceae*
* *Cistaceae* – kuldkannilised
* *Cytinaceae*
* *Diegodendraceae*
* *Dipterocarpaceae* – kaksiktiibviljalised
* *Malvaceae* – kassinaerilised
* *Muntingiaceae*
* *Neuradaceae*
* *Sarcolaenaceae*
* *Sphaerosepalaceae*
* *Thymelaeaceae* – näsiniinelised
**Valentõn Nalõvaitšenko** (ukraina keeles *Валенти́н Олекса́ндрович Налива́йченко*; sündinud 8. juunil 1966 Zaporižžjas) on Ukraina diplomaat, poliitik ja riigitegelane. 2014. aasta 24. veebruari määras Ülemraada ta Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) juhiks. 450-liikmeline Ülemraada vabastas ta 248 poolthäälega ametist 18. juunil 2015.

Valentõn Nalõvaitšenko alustas tööd Ukraina välisministeeriumis 1994. aastal. 2004. aastal sai temast välisministri asetäitja, 2005. aasta detsembris Ukraina erakorraline ja täievoliline saadik Valgevenes.

2006. aasta mai lõpus lahkus Nalõvaitšenko Ukraina Valgevene saadiku ametikohalt, et asuda tööle Ukraina Julgeolekuteenistuse (SBU) juhi esimese asetäitjana. 2006. aasta detsembris sai temast SBU juhi kohusetäitja, 2009. aasta märtsis kinnitati ta SBU juhiks. Ta töötas sellel ametikohal kuni 2010. aasta märtsini (vahetati välja pärast Viktor Juštšenko kaotust 2010. aasta Ukraina presidendivalimistel).

2012. aastal valiti ta Ülemraada liikmeks. 2012. aasta 12. detsembrist kuni 2014. aasta 24. veebruarini oli ta Ülemraada Välisasjade komitee esimehe asetäitja, Ukraina Ülemraada alalise esinduse liige Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni Parlamentaarses Assamblees.

Nalõvaitšenko on lõpetanud Kiievi ülikooli kiitusega. Aastatel 1994 kuni 1997 töötas ta Ukraina saatkonna teise ja esimese sekretärina Soomes, Taanis ja Norras. Ta valdab inglise ja soome keelt.

Viited
------

1. 1 2  "Rada Appoints Nalyvaichenko As SBU Chairman". Ukrainian News. 6. märts 2009. Vaadatud 1. aprillil 2012.[*alaline kõdulink*]
2. ↑
3. ↑  "Rada appointed Nalyvaichenko with authority for the actions of the SBU". *Lb.ua*. Vaadatud 22. veebruar 2014.
4. ↑  "Ukrainian Security Service Chief Fired" (inglise). Vabadusraadio. 18. juuni 2015. Vaadatud 18. juunil 2015.
5. ↑  "Rada dismisses SBU chief Nalyvaichenko". UNIAN. 18. juuni 2015. Vaadatud 18. juunil 2015.
6. ↑  "Ukraine replaces ambassador to Belarus". Ukrinform. 29. mai 2006. Vaadatud 1. aprillil 2012.
7. 1 2 3  Interfax-Ukraine (6. märts 2009). "Nalyvaichenko appointed chief of Ukrainian Security Service". Kyiv Post. Vaadatud 1. aprill 2012.
8. ↑  Korduban, Pavel (22. märts 2009). "NEWS ANALYSIS: Nalyvaichenko becomes SBU chief after two years in legal limbo". The Ukrainian Weekly. Vaadatud 1. aprillil 2012.
9. ↑  Klitschko’s UDAR approves party ticket, Interfax-Ukraine (1. august 2012)
10. ↑  Список депутатів нової Верховної Ради, Ukrayinska Pravda (11. november 2012)

Välislingid
-----------

* Chairman of the Security Service of Ukraine, VALENTYN NALYVAICHENKO elulugu SBU kodulehel (*inglise keeles*)
* "Valentin Nalyvaichenko - People's Deputy of Ukraine". *nalyvaichenko.org*. Vaadatud 11. märts 2014.
**Laiuti otsing** (ka **laiutiotsing**) on graafi läbimise algoritm. Algoritm alustab etteantud tipust, läbib kõik selle tipu naabrid, siis naabrite naabrid jne. Algoritm lõpetab töö, kui kõik võimalikud teed on läbitud või kui otsitav tipp on leitud.

Laiuti otsing Pythonis
----------------------

Järgnevas Pythoni koodis läbib meetod `bfs` graafi G alustades tipust s.

```
def bfs(G, s):
    queue = [s]             # tippude järjekord
    visited = set(s)        # juba külastatud tipud
    while queue:            # kuni järjekorras on tippe
        v = queue.pop(0)        # võta esimene tipp järjekorrast
        yield v                 # tagasta see
        for u in G[v]:          # iga naabertipu kohta
            if u not in visited:    # kui tippu pole külastatud
                queue.append(u)     # lisa see järjekorda
                visited.add(u)      # ja märgi külastatuks

T = {'1': ['2', '3', '4'],
     '2': ['5'],
     '3': ['6', '7'],
     '4': ['8'],
     '5': ['9'],
     '6': ['10'],
     '7': [], '8': [], '9': [], '10': []}
G = {'A': ['B', 'C','E'],
    'B': ['A','C', 'D'],
    'C': ['D'],
    'D': ['C'],
    'E': ['F','D'],
    'F': ['C']}

>>> list(bfs(T, '1'))
['1', '2', '3', '4', '5', '6', '7', '8', '9', '10']
>>> list(bfs(G, 'A'))
['A', 'B', 'C', 'E', 'D', 'F']

```

Vaata ka
--------

* Sügavuti otsing
**Kárpathos** (kreeka keeles *Κάρπαθος*) on Kreekale kuuluvate Dodekaneeside suuruselt teine saar, mis asub Egeuse mere kaguosas. Koos lähedal asuva väiksema Saría saarega moodustab ta Kárpathose valla, mis on Kárpathose piirkonnaüksuse osa. Selle kauge asukoha tõttu on Kárpathose saarel säilinud paljud omapärased riietumistavad, kombed ning Kreeta ja Küprosega sarnane murre. Ladina keeles on saare nimi *Carpathus*, itaalia keeles *Scarpanto* ja türgi keeles *Kerpe*.

Giacomo Franco koostatud Kárpathose saare kaart (1597)
Saar paikneb Rhodose saarest umbes 47 km edelas, Vahemere osas, mida nimetatakse Kárpathose mereks (ladina keeles *Carpathium Mare*). Kárpathose saar on Kreeta mere idapiir.

Kárpathose saare kõrgeim koht on Lástose mägi (1220 m). Saarel on kümme küla. Pealinn ja peamine sadam Pigadia (ametlik nimi *Kárpathos*) asub saare kaguosas. Selle ümbruses on Menetési, Arkása, Apéri, Voláda, Óthose ja Pylési küla. Saare põhjaosas paiknevad Mesochóri, Spóa ja Ólympos. Ólympose küla on huvipakkuv folkloori ja arhitektuuri poolest. Saarel on kaks sadamat: Kárpathos ja Diafáni saare põhjaosas.

Varem oli Saría saar Kárpathose saarega ühendatud, aga maavärina tagajärjel on nad nüüd lahutatud. Saarel on säilinud palju olulisi antiikmälestisi.

Kárpathose saare ilmajaamas ja Ierápetra ilmajaamas on mõõdetud Kreeka aasta keskmise temperatuuri rekord 20,1 °C (1950–1960, 1970–1975).

2011. aasta vallareformiga moodustati Kárpathose ja Ólympose vallaüksusest nüüdne Kárpathose vald.

* Diafáni külaDiafáni küla
* Menetése külaMenetése küla
* LennujaamLennujaam
* Apella randApella rand

Viited
------

1. ↑  Peter Saundry, C.Michael Hogan & Steve Baum. 2011. *Sea of Crete*. Encyclopedia of Earth. Eds.M.Pidwirny & C.J.Cleveland. National Council for Science and Environment. Washington DC.
2. ↑  "The Climate of Magouliana of Arcadia" (PDF). *The Climate of Magouliana of Arcadia (in Greek). See table 4, page 19*. Academy of Athens, Research centre for Atmospheric Physics and Climatology. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 21.07.2011. Vaadatud 15.02.2011.
**Kehtna Peetri kirik** (endine **Järvakandi Peetri kirik**) asub Kehtna vallas Lellapere külas.

Ajalugu
-------

Kuna Rapla kihelkonna kogudus oli suur (~12 000 liiget) ja vana Rapla kirik mahutas ainult 4000 inimest, otsustati ehitada kihelkonda veel üks kirik. Kiriku ehituse võttis ette Järvakandi mõisa omanik, kes andis kirikule krundi mõisa maadel ning püstitas mõisa vahenditest kirikuhoone.

1854. aastal valmiski õlgkatusega puithoone, mis välimuselt meenutas rohkem vennaste- või vabakoguduse palvelat. Kirikuhoone õnnistas 20. juunil 1854 sisse Eduard Pontus Haller. 

1887. aastal valmis torn ja hoone sai sindlikatuse.

Kirikus on orelimeister August Terkmanni 1914. aastal valmistatud orel. Altariseinal on V. Ole tehtud koopia Bertel Thorvaldseni skulptuurist "Õnnistav Kristus".

10. detsembril 1922 pühitseti kiriku juurde rajatud kalmistu.

Kogudused
---------

Kirikus tegutses aastani 1996 Järvakandi Peetri kogudus. Seoses Järvakandi Pauluse kiriku valmimisega läks Järvakandi Peetri kogudus Järvakandi Pauluse kirikusse ja kogudus nimetati 2009. aastal konsistooriumi otsusega Järvakandi Pauluse koguduseks. Kirik nimetati Kehtna Peetri kirikuks ja ta muutus Rapla kiriku abikirikuks ja kogudus Rapla Maarja-Magdaleena koguduse filiaaliks.

Viited
------

1. ↑  *"Ehstlands Kirchen und Prediger seit 1848. Im Anschluss an "Ehstlands Geistlichkeit von H. R. Paucker" zusammengestellt von E. P. H. Paucker"*. Reval 1885. Lk 9

Kehtna Peetri kirik

Välislingid
-----------

* Valla Vaatleja 03.07.1999
* Video YouTube'is
Valentina Kozlovskaja (1968)
**Valentina Jakovlevna Kozlovskaja** (vene keeles Валентина Яковлевна Козловская; sündinud 18. aprillil 1938 Jessentukis) on vene maletaja, naiste suurmeister (1976).

Kozlovskaja tuli 1965. aastal NSV Liidu naiste malemeistriks. Viiel korral tuli ta naiste meistrivõistlustel nelja parema hulka (1963, 1966, 1972, 1973, 1974). 

Ta mängis maailmameistrivõistlustel. Parima tulemuse sai ta 1967. aastal Suboticas MM-i pretendentide turniiril, kus jagas 2.–3. kohta. Turniiri võitnud Alla Kušnirist jäi ta maha ühe punktiga.

1973. aastal võitis Kozlovskaja MM-i tsoonidevahelisel turniiril Menorcas esikoha ja pääses 1974. aastal 4 osavõtjaga pretendentide matšturniirile, kus kaotas poolfinaalis Irina Levitinale. 1976. aastal jagas ta tsoonidevahelisel turniiril Thbilisis 2.–3. kohta ja pääses 1977. aastal 8 osavõtjaga pretendentide matšturniirile, kus kaotas veerandfinaalis Jelena Fatalibekovale. 1979. aastal mängis ta veel tsoonidevahelisel turniiril Rio de Janeiros (6.–7. koht).

Ta võitis 1966. aastal naiste maleolümpial Nõukogude Liidu naiskonna koosseisus kuldmedali.

Kozlovskaja sai FIDE-lt 1965. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse. 

Ta oli abielus malesuurmeister Igor Bondarevskiga (suri 1979. aastal).

Välislingid
-----------

* Valentina Kozlovskaja – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Valentina Kozlovskaja FIDE andmebaasis
Illustratsioon KMI kategooriatest. Vasemal vähem kui 25: normaalne, keskel kuni 29: ülekaal; paremal üle 30: rasvunud.
**Kehamassiindeks** (lühend **KMI**; inglise keeles *body mass index*, lühend **BMI**) on suurus, mis väljendab inimese kehakaalu ja pikkuse suhet. Kehamassiindeksi leidmiseks jagatakse kehakaal kilogrammides pikkuse ruuduga meetrites. Näiteks 170 cm pika ja 65 kilo kaaluva inimese kehamassiindeks on 65 : (1,7 × 1,7) = 22,5 (kg/m2).

Inimese kehakaalu/kehamassi loetakse tema pikkuse kohta normaalseks, kui kehamassiindeks on vahemikus 19–25. Kehamassiindeks alla 17,5 võib viidata anoreksiale. Kehamassiindeks üle 25 tähistab ülekaalu, üle 40 aga tervisele ohtlikku ülekaalu. KMI üle 25 ehk ülekaal võib viidata rasvumusele või suurele lihasmassile; kummaga tegu, seda aitab selgitada organismi rasvaprotsent.

Kehamassiindeksi arvutamine ei sobi laste, rasedate ega tegevsportlaste seisundi hindamiseks, kuna rasvaprotsendi norm on nende puhul suhteline või ei ole teada.

Indeksi puudused
----------------

Graafika KMI kategooriate jagunemisest kaalu ja pikkuse suhtes
Kuna indeksi arvutamisel arvestatakse vaid pikkust ja kaalu, aga mitte isiku muid eripärasid, näiteks lihasmassi, siis näitab see vaid osaliselt inimese üle- või alakaalu. Ligi kolmandik sel moel arvutatavaid indekseid on valed. Täpsema tulemuse annab kehamassi mõõtmine, kus lisaks pikkusele ja kaalule tehakse vereteste ning arvestatakse selle tulemuste ja isiku geneetilise soodumusega.

Lisaks on tuvastatud, et kehamassiindeksi abil määratud mõõdukas ülekaal ei tähenda automaatselt terviseprobleemi, pigem on sellistel inimestel väiksem suremusoht kui indeksi kohaselt tervislikus kaalukategoorias olevatel inimestel, mis tähendab, et üldlevinud KMI määratluse kohaselt on tervisliku kaalu lävend liiga madalal.

8 naiskeha KMI-ga 30

Välislingid
-----------

* Kehamassiindeks. Põhjalik ülevaade koos kalkulaatori ja tabeliga
* Kehamassiindeks – mida see näitab ja mida see ei näita? Tabel, kalkulaator
* Kehamassiindeksi kalkulaator
* Androidi KMI kalkulaator
* WHO KMI klassifikatsioon

Viited
------

1. ↑  Watanabe, Kengo; Wilmanski, Tomasz; Diener, Christian; Earls, John C.; Zimmer, Anat; Lincoln, Briana; Hadlock, Jennifer J.; Lovejoy, Jennifer C.; Gibbons, Sean M.; Magis, Andrew T.; Hood, Leroy; Price, Nathan D.; Rappaport, Noa (20. märts 2023). "Multiomic signatures of body mass index identify heterogeneous health phenotypes and responses to a lifestyle intervention". *Nature Medicine*: 1–13. DOI:10.1038/s41591-023-02248-0. ISSN 1546-170X. Vaadatud 21. märtsil 2023.
2. ↑  Wilson, Clare (5. juuli 2023). "Having an 'overweight' BMI may not lead to an earlier death". *New Scientist*. Vaadatud 17. juulil 2023.
Logo
**Krimmitatarikeelne Vikipeedia** (krimmitatari keeles *Qırımtatarca Vikipediya*) on Vikipeedia krimmitatarikeelne versioon.

Krimmitatarikeelne Vikipeedia sai alguse 12. jaanuaril 2008.

Seal on 19 076 artiklit, millega see on artiklite arvult 123. keeleversioon, ja 38 584 lehekülge. Seal on 17 590 registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on 45) ja 2 administraatorit.

33% krimmitatarikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud. 

Alates 2018. aasta veebruarist saab krimmitatarikeelses Vikipeedias ümber lülituda ladina tähestikult kirillitsale ja vastupidi.

Krimmitatarikeelse Vikipeedia probleemiks on kaastööliste vähesus. Enamiku püsiautorite emakeeleks ei ole krimmitatari keel.

Viited
------

1. ↑  All Wikipedias ordered by number of articles
2. ↑  Левон Азизян: Крымскотатарская Википедия призвана помочь коренному народу Крыма сохранить свой язык Крым.Реалии, 28. juuli 2015

Välislingid
-----------

* Krimmitatarikeelne Vikipeedia
**Laiuse Jaan Poska Põhikool** on üldhariduskool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse alevis.

Laiusel tegutsenud kooli on esmamainitud 1677. aastal. 1686. aastal alustas seal tööd õpetajana Rainer Brockmann. 1822 alustas tööd Laiuse kihelkonnakool. Uus koolimaja avati 1915. aastal. 1922. aastal muudeti kool Laiuse 6-klassiliseks algkooliks. 1944 nimetati see Laiuse Mittetäielikuks Keskkooliks, koolis oli 7 klassi. 1961. aastal muudeti kool 8- ja 1988. aastal 9-klassiliseks. 1991. aastal sai kooli nimeks Laiuse Põhikool. 2010. aastal liideti kooliga Laiuse lasteaed.

2012. aasta novembri seisuga oli Laiuse Põhikooli direktor Siiri Rahn, õppeaastal 2012/2013 oli koolis 7 klassikomplekti 67 õpilasega ning 16 õpetajat. 1999. aastal valminud juurdeehitises tegutsevad ka kohalik kultuuriselts "Püüe" ja Laiuse külaraamatukogu.

Kooli muuseum
-------------

Koolis tegutseb oma muuseum.

Viited
------

1. 1 2
2. ↑
3. ↑   (vaadatud 30.07.2013)

Välislingid
-----------

* Laiuse Põhikool
Hachberg-Sausenbergi markkrahv **Otto I** (1302–1384) oli Zähringite koja liige. Ta oli Röttelni ja Sausenbergi valitsev markkrahv 1318. aastast kuni oma surmani.

Elu
---

Otto oli Hachberg-Sausenbergi markkrahvi Rudolf I ja Röttleni Agnese poeg. Pärast oma venna Heinrichi surma 1318. aastal valitses Otto Röttelnit ja Sausenbergi. Esialgu valitses ta koos oma venna Rudolf II-ga. Ta kolis perekonna residentsi Sausenburgi linnusest Röttelni linnusesse.

1332. aasta sügisel piirasid Baseli väed Röttelni, kuna Otto (või tema vend) oli pussitanud Baseli linnapead. See konflikt lahenes pärast Baseli ja Sausenbergi aadlike vahendust.

Pärast Rudolf II surma 1352. aastal oli ta oma vennapoja Rudolf III eestkostja. 1358. aastal andis ta eestkoste üle Walram von Thiersteinile. 1364. aastast valitses Otto I koos oma vennapoja Rudolf III-ga. 1366. aastal annetasid Otto ja Rudolf Sitzenkirchi kirikule altari.

Otto I on maetud Sitzenkirchi kirikusse. Sitzenkirch on täna Kanderni osa ja kirik on nüüd evangelikaalne kirik.

Otto oli kaks korda abielus: esiteks Katharina von Grandsoniga ja pärast selle surma Elisabeth von Strassbergiga (suri 1352). Mõlemad abielud jäid lastetuks.

Otto I pitserid
---------------

* 
* 
*

Vaata ka
--------

* Badeni valitsejate loend

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Heinrich** | **Hachberg-Sausenbergi markkrahv**1318-1384koosRudolf II (aastani 1352)ja Rudolf III (aastast 1352) | Järgnev**Rudolf III** |
**Kehatemperatuur** ehk **kehasoojus** (inglise *body temperature*) on kontseptsioon mille kohaselt on elusorganismidel võime kontrollida nii keha soojuskadu kui ka soojusteket, ka füsioloogiline näitaja. 
Arvatakse, et kehatemperatuuri tingivad kehas toimuvad ainevahetusprotsessid.

Kehatemperatuur võib varieeruda nii liigiti, indiviiditi ja on sõltuvuses nii elueast, keha asendist, organismi tervislikust ja/või haiguslikest seisunditest, toitumisest ning ka pärilikkusest, aastaaegadest, ööpäeva rütmist jpm teguritest.

Poikilotermsetel organismidel nagu selgrootud ja selgroogsetest kalad, roomajad ja kahepaiksed termoregulatsioon puudub ja nende kehatemperatuur muutub koos ümbritseva keskkonna temperatuuriga.

Püsisoojastel organismidel nagu selgroogsetest linnud ja enamik imetajaid püütakse termoregulatsiooni käigus kehatemperatuuri hoida sõltumatuna ümbritseva keskkonna temperatuurist.

Roomajad
--------

### Maolised

Madude kehatemperatuur muutub koos ümbritseva keskkonna temperatuuriga. Hariliku rästiku kehatemperatuur kõigub looduses vahemikus 9–31 °C. Optimaalne kehatemperatuur on isastel ligi 25 °C, tiinetel emastel 28 °C. Rästikute jaoks surmavad kehatemperatuurid on 37 °C, mis toob kaasa soojakangestuse ja välistemperatuur -4 °C..

Imetajad
--------

### Inimesel

 *Pikemalt artiklis Inimese kehatemperatuur*
Inimese kehatemperatuuri reguleerib hüpotalamuses paiknev soojusregulatsioonikeskus.

Inimese keskmine kehatemperatuur on 36,0–36,8 °C.

Vaata ka
--------

* kalor
* talveuni
* vererõhk

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 337:2004.
2. ↑  , Veebiversioon (vaadatud 06.12.2013) (*inglise keeles*)
3. ↑  Sissekanne Eesti entsüklopeedias
4. ↑  Andersson S, Johansson L. *Cold hardiness in the boreal adder, Vipera berus*, Cryo Letters. 2001 May-Jun;22(3):151-6. Veebiversioon (vaadatud 08.10.2013) (inglise keeles)
**Otto I** (24. august 1390 – 5. juuli 1461) oli Mosbachi pfaltskrahv aastatel 1410–1448 ja Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv aastatel 1448–1461.

Elulugu
-------

Otto hauakivi, selle taga seinamonument tema pojale Johannile, Reichenbachis.
Otto sündis 1390. aastal Mosbachis Saksa kuninga Ruprechti noorima pojana. Aastal 1410 pärast isa surma jaotati Pfalzi territooriumid tema nelja poja vahel; Otto sai territooriumi Mosbachi ja Eberbachi ümbruses. Ta tegi Mosbachi oma pealinnaks ja hakkas sinna uut residentsi ehitama. Otto sai Pfalzi kuurvürstkonna regendiks ja oma vennapoja Ludwig IV eestkostjaks pärast seda, kui tema vend Ludwig III tuli palverännakult Jeruusalemma tagasi raskelt haigena ja varsti pärast seda suri. Ta valitses regendina aastani 1442.

Aastal 1448 päris ta poole hääbunud Pfalz-Neumarkti liini territooriumist ja ostis teise poole oma vennalt Stefanilt, ning ta rajas ka residentsi Neumarkti. Otto suri aastal 1461 Reichenbach am Regenis ja maeti benediktlaste Reichenbachi kloostrisse.

Abielu
------

Otto abiellus jaanuaris 1430 Baieri-Landshuti hertsogi Heinrich XVI tütre Johannaga ja nad said järgmised lapsed:

1. Margarethe (2. märts 1432 - 14. september 1457)
2. Amalie (22. veebruar 1433 - 5. detsember 1488)
3. Otto (26. juuni 1435 - 8. juuni 1499)
4. Ruprecht (25. november 1437 - 1. november 1465)
5. Dorothea (24. august 1439 - 15. mai 1482)
6. Albrecht (6. september 1440 - 20. august 1506)
7. Anna (1441 - ?)
8. Johann (1. august 1443 - 4. oktoober 1486)
9. Barbara (juuli 1444 - ?)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Ruprecht III** | **Mosbachi pfaltskrahv**1410–1448 | Järgnev:**Tiitel ühendati: Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv** |
| Eelnev:**Christoph** | **Neumarkti pfaltskrahv, koos Stefaniga**1448
 |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**uus tiitel (Mosbachi ja Neumarkti pfaltskrahvkondade ühendamine)** | **Mosbach-Neumarkti pfaltskrahv**1448–1461 | Järgnev**Otto II** |