recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib botaanika mõistest; zooloogia mõiste kohta vaata artiklit Astel (zooloogia); minevikus kasutatud terava otsaga kepi vms kohta vaata artiklit Astel (ajalugu); mõõga kohta Tolkieni teostes vaata artiklit Astel (Keskmaa)* |

---

*Acacia collinsii* astlad
**Astel** on torkavaks moodustiseks moondunud oks, leht või abileht taime varrel. 

Astlad on taimede mehaaniline kaitse. Astel võib olla nii lihtne kui harunenud. Erinevalt ogast pole astel lihtsasti äramurtav. Astel tekib võrse sõlmel olevast pungast. See on võsu ilma tipupungata, mõnikord ka ilma külgpungadeta.

Kõnekeeles ei tehta asteldel ja ogadel vahet ning mõlemaid nimetatakse okasteks, näiteks laulus "Ilma okasteta roose pole kandnud ükski pind", kuigi botaanilises mõttes on vastupidi: just okastega roose pole olemas. Roosidel on ogad.

Astlad on mitmel roosõielisel, näiteks ka Eestis kasvaval vereval viirpuul (*Crataegus sanguinea*). Kaktustel on samuti astlad.

Enamikul taimedel on astelde eesmärk taime kaitsmine, näiteks liiga ereda päikese, ärasöömise või muude kahjustuste eest. Paljud taimed kaotavad suurema osa oma veest nii, et see aurub lehtedes olevate õhulõhede kaudu, aga kui lehed on muundunud asteldeks või ogadeks, milles puuduvad õhulõhed, vähendab see aurumist, seetõttu on astlad ja ogad kõrbetaimedel tavalised.

Mõnel taimel on astelde kõige tähtsam ülesanne kondenseerida veeauru. Ja mõnel sukulendil, näiteks vähearenenud juurestikuga kaktusel, on see koguni peamine meetod, kuidas taim endale vett hangib.

Leidub kaktusi, näiteks perekondades *Coryphanta* ja *Ferocactus*, millel on nektariastlad. Et tolmeldajaid ligi meelitada, eraldavad nende astlad nektarit.

Astelde maksimaalne pikkus kaktustel on 25 cm; nii pikad on need näiteks liikidel *Cereus jamacaru* ja *Corryocactus brevistylus*.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Astel** |
**Eerik Varrak** (kuni 1937. aastani **Erich Kustmann**; 26. oktoober 1909 – 16. aprill 1946) oli Eesti ohvitser (nooremleitnant) ja metsavendade salga juht.

Sündis Järvamaal Vahastu vallas taluniku pojana. Lõpetas 1929. aastal Järva Maakonna Paide Avaliku Ühisgümnaasiumi reaalharu. Ajateenistuses Ratsarügemendis. Õppis Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustes Tondil. 1934. aastast nooremleitnant. Teenis Kalevi jalaväepataljonis aastatel 1935–1940. 1940–1941 sõjaväepoe omanik Paides, 1941–1942 Järvamaa Omakaitse Paide piirkonna juht. 1944. aastal 1. Eesti Piirikaitserügemendi 3. pataljoni ülema adjutant.

1944. aasta sügisest metsavendade salga juht Vahastu piirkonnas. Tema eesmärgiks oli koondada Kaiu, Saarnakõrve, Särevere, Väätsa, Aela ja Võõbu metsavennad ühiseks löögiüksuseks malevkonnastaabi juhtimisel. Selleks koostas ta kavasid, ringkirju ja skeeme Peeter Kadaka varjunime all. Salajases ringkirjas sõnastati Vahastu metsavendade eesmärk järgmiselt: "Liita üksikud, laialipillatud, patriootlikult mõtlevad metsavennad aktiivseks üksuseks, et selle abil hoida alal kodanikkude vaimset erksust elujõuliseks monoliitseks tervikuks, võitluseks kultuuri ja kõikide demokraatiliste vabaduste eest teda ikestava ja rõhuva kommunistliku türannia vastu." Kavandatud metsavendade laiemat võrgustikku ei õnnestunud luua. Kirja pandud kavad sattusid 4. mail 1946 operatsiooni "Mutid" käigus Nõukogude okupatsioonivõimude kätte, need on säilinud rühma radisti Lembit Kiviselja toimikus. Varraku salgas kehtis range kord, millele ei allunud salga liige Teodor Altsoo. 

16. aprillil 1946 tekkinud tüli käigus mõrvas Altsoo Varraku. Ülejäänud salga liikmed hukkusid 4. mail 1946 haarangus, ainsana jäi ellu Lembit Kiviselg, kes saadeti vangilaagrisse.

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

2008. aastal avati Kaiu vallas Suurekivi külas Vahastu metsas Eerik Varraku salka kuulunud nelja metsavenna haual mälestuskivi.

Viited
------

1. ↑  Margit-Mariann Koppel (22. jaanuar 2009). "Reeturiks osutus Reinuvader". *Maaleht*.

Välislingid
-----------

* Eerik Varrak Eesti ohvitseride andmekogus
**Toit** on igasugune elusorganismidele söögiks ja joogiks kõlbav töödeldud või töötlemata toiduaine, mis sisaldab selliseid eluks vajalikke olulisi toitaineid nagu süsivesikud, rasvad, valgud, vitamiinid, mineraalid ning mikro- ja makroelemendid. Toit seeditakse ning omastatakse organismi ja rakkude poolt selleks, et varustada organismi eluks ja kasvuks vajalike toitainete, vee ja energiaga.

Põllumajandusloomade toitu nimetatakse tavaliselt söödaks. 

Euroopa Parlament ja Euroopa Nõukogu esitavad mõistele "toit" alljärgneva kitsama määratluse:

Mõiste "toit" tähendab töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata ainet või toodet, mis on mõeldud inimestele tarvitamiseks või mille puhul põhjendatult eeldatakse, et seda tarvitavad inimesed.

Mõistega "toit" hõlmatakse joogid, närimiskumm ja muud ained, kaasa arvatud vesi, mis on tahtlikult lülitatud toidu koostisse tootmise, valmistamise või töötlemise ajal. 

Mõiste "toit" alla ei kuulu:

* sööt;
* elusloomad, välja arvatud juhul, kui need on ette valmistatud turustamiseks inimtoiduna;
* taimed enne saagikoristust;
* ravimid;
* kosmeetikumid;
* tubakas ja tubakatooted;
* narkootilised ja psühhotroopsed ained;
* jääksaadused ja saasteained.

Inimese toit võib olla taimset (teravili, kaunvili, köögivili, puuvili, marjad, suhkur jne) või loomset (liha, kala, piim, munad) päritolu. Erinevad toidud sisaldavad inimese organismile vajalikke toitaineid ja energiat erisugusel hulgal.

Taimset päritolu toiduained
---------------------------

* Köögiviljad
* Puuviljad
* Pähklid ja seemned
* Teravili ja teraviljatooted
* Vürtsid vaata ka vürtside loendit
* Ürdid vaata ka ürtide loendit

Loomset päritolu toiduained
---------------------------

Liha ja lihatooted
* Liha ja lihatooted
* Kala ja kalatooted
* Piimatooted

Seened
------

Metsast korjatud söögiseened
Kübarseente paljusid liike ja trühvleid kasutatakse söögiks. Pärmseened on olulised leiva küpsetamisel kergitava ainena ning veini ja õlle kääritamisel. Sojakastme valmistamisel rakendatakse *Aspergillus*'e seeneperekonna liike. Pintselhalliku liigid *Penicillium roquefortii* ja *Penicillium camemberii* annavad Roqueforti ja Camemberti juustule neile omapärase lõhna ja maitse. Sama perekonna veel üht liiki kasutatakse salaami vorsti tootmisel.

Vedelikud
---------

* Alkohoolsed joogid
* Mahlad
* Vesi, täpsemalt joogivesi

Tervislik toitumine
-------------------

* Toidulisaained
* Toidulisaainete loend
* Vitamiinid
* Vitamiinide loend

Vaata ka
--------

* Külmutatud toit
* Näljahäda
* Kokandus
* Toitained
* Toidutehnoloogia
* Toidujäätmed
* Toiduturism
* Ökoloogiline jalajälg

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Toit** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Toit** |
**"Nukumaja"** on norra dramaturgi Henrik Ibseni 1879. aastal ilmunud näidend kolmes vaatluses.

Tegelased
---------

* Advokaat Torvald Helmer
* Nora, tema naine
* Proua Kristina Linde
* Juristkonsult Krogstad
* Doktor Rank

Lühikokkuvõte
-------------

Advokaat Torvald Helmerist on saanud Aktsiapanga direktor. Tema naisele, näiliselt kergemeelsele ja pealiskaudesele Norale, tuleb külla lapsepõlvesõbranna leskproua Kristina Linde, kes loodab Nora abiga Aktsiapangas töökoha saada. Helmer võtabki proua Linde tööle, kuid laseb lahti juristkonsult Krogstadi. Krogstad tahab oma kohta pangas säilitada ning pöördub selles osas Nora poole, kes talle abikaasa teadmata raha võlgu on. Selgub, et Nora oli võlakirjal oma isa allkirja võltsinud (naised ei saanud sel ajal ilma abikaasa või isa nõusolekuta finantsotsuseid teha) ning ähvardas tõe paljastada ja Helmeri maine rikkuda, kui Nora ei suuda teda veenda Krogstadi mitte lahti laskma. Krogstad tunnistab Norale, et tema jäi nooruses allkirja võltsimisega vahele ning seetõttu on Aktsiapank tema ainus võimalus elus haljale oksale jõuda. Nora proovib Helmerit veenda, kuid tulutult. Krogstad kirjutab Helmerile kirja, kus ta kõik paljastab. Helmer loeb kirja ning vihastab Nora peale ja otsustab, et iga hinna eest tuleb talitada Krogstadi soovi kohaselt, et ta naise kuritegu välja ei tuleks ning ta (Helmeri) mainet ei rikuks. Samal ajal sekkub proua Linde. Krogstad armastas proua Lindet, kuid viimane pidi abielluma teise mehega, kes oli jõukas ning suutis Kristina haiget ema ja kahte nooremat venda ülal pidada. Kuna proua Linde mees ja ema on surnud ning vennad piisavalt vanad, et enda eest ise hoolitseda, otsib kedagi, kelle jaoks elada. Ta teeb Krogstadile ettepaneku kooselu alustada ning mõjutab teda võlakirja Norale tagasi saatma. Helmer põletab võlakirja ja kustutab sellega tõendid võltsimisest. Nora avastab aga, et ta on oma abielus justkui mehe mänguasi olnud ning otsustab lahkuda. Tema mees näeb seda kui reetmist ning leiab, et Nora esimene kohus on olla hea ema ja naine, Nora aga vastab, et ta on kõigepealt inimene. Nora lahkub ning Helmer jääb oma korterisse ja katab näo kätega.
Eero Böök (1938)
Eero Böök (1934)
**Eero Einar Böök** (9. veebruar 1910 Helsingi – 7. jaanuar 1990 Helsingi) oli soome maletaja ja maleliteraat, rahvusvaheline meister (1950). 

Böök oli kuuekordne Soome malemeister (1931, 1934, 1935, 1936, 1946, 1963). 

Ta mängis Ķemeris 1937. aastal tugevakoosseisulisel rahvusvahelisel turniiril, kus jagas 11.–13. koha (võitis turniiril Samuel Reshevskyt ja viigistas partii Aleksandr Alehhiniga). Kaks aastat hiljem sai ta 
Ķemeri turniiril viienda koha. 1946. aasta Helsingi turniiril jagas Böök neljandat kohta. 

1947. aastal Helsingis peetud Põhjamaade meistrivõistlustel võitis ta esikoha. Kuna need võistlused olid ühtlasi MM-i tsooniturniiriks, siis sai ta edasipääsu 1948. aastal Saltsjöbadenis peetud tsoonidevahelisele turniirile, kus ta jagas 11.–13. kohta.

Böök mängis Soome võistkonna koosseisus kuuel ametlikul maleolümpial (1935, 1937, 1950, 1952, 1958, 1960) ja 1936. aastal Münchenis mitteametlikul maleolümpial. 

Kui Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) 1950. aastal võttis kasutusele rahvusvahelise meistri nimetuse, oli Böök üks neist, kes sai selle nimetuse kohe samal aastal. 1984. aastal andis FIDE talle varasemate teenete eest ausuurmeistri nimetuse.

Välislingid
-----------

* Eero Böök – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib rühmituset Khurāsān; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Khurāsān (täpsustus)* |

---

**Khurāsān** (:khuraasaan; ka nimekuju *Khorasan*) on vähetuntud terrorirühmitus, nende eesmärgiks on korraldada terrorirünnakuid eelkõige lääneriikides. USA luure arvates eraldus see rühmitus Al-Qaida ühest allüksusest al-Nusrast. Khurāsāni kuulub võitlejaid nii Lähis-Idast, Lõuna-Aasiast kui ka Põhja-Aafrikast.

Khurāsāni juht on endine Al-Qaida liige ning maailma kunagise terroristi Osama bin Ladeni paremaks käeks olnud 33-aastane Muhsin al-Fadhli. 

Muhsin al-Fadhli on teinud al-Qaidas kiiret karjääri ning muuhulgas võidelnud Tšetšeenias Vene vägede vastu. Lisaks olla ta juhtinud al-Qaida haru Iraanis, kus ta aitas kaasa ekstremistide liikumisele Afganistani või Iraaki. Tänaseks on tema eesmärgid muutunud. Ta püüab nüüd toimetada Süüriasse saabunud pühasõdalasi tagasi Läänemaailma.

Ameerika Ühendriikide luureanalüütikute sõnul on Khurāsān ohtlik, sest nende peaeesmärgiks on terrorirünnakute korraldamine lääneriikides, eelkõige Ameerika Ühendriikides ja Euroopas.

Välislingid
-----------

* USA väljaanne: Süürias tegutseb Islamiriigist ohtlikum rühmitus Postimees 22. september 2014 (05.11.2014).
* Leht: Islamiriigist ohtlikum on al-Qaida salajane üksus, mis üritab terroriste tagasi Läände toimetada DELFI 22. september 2014 (17.12.2014).
**Woldemar Kiviaed** (ristitud **Johann Woldemar Kiviaed**; 1. aprill 1924 Pöögle vald – 10. detsember 2013 Haapsalu) oli eesti jurist, poliitik ja ühiskonnategelane, kes elas pagulasena Rootsis ajavahemikus 1945–1997.

Mobiliseeriti II maailmasõja ajal Saksa sõjaväkke ja aastal 1944 Punaarmeesse, viidi rongiga Leningradi. Põgenes tööpataljonist Soome, sealt siirdus aastal 1945 Rootsi.

Õppis Uppsala Ülikoolis õigusteadust ja oli aastast 1950 korporatsiooni Fraternitas Estica liige.

Ta töötas Rootsis riigiametnikuna ning oli hiljem pikalt Mälarprovinsernas Hypoteksförening ehk Mälari provintsi laenuühisuse tegevjuht.

Woldemar Kiviaed oli Rootsi Eestlaste Liidu üks asutajaid ja kuulus selle juhatusse. Aastal 1962 toimetas ta trükise "Vabadusliidu kirjavara". Ta on olnud Moderaatide Partei Eesti sektsiooni esimees.

Hiljem elas Haapsalu lähedal Topu lahe ääres.

Epp Kiviaed on Woldemar Kiviaia tütar.

Kirjandus
---------

* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion, 2011
* Jüri Estam. Stseenid Woldemar Kiviaia elust. Rahvuslik Kontakt nr 1, 2014, lk 12–19

Välislingid
-----------

*
**Toitumistüüp** (ehk **troofia** ehk **esmane toitumistüüp**) on organismide toidusaamise põhimõtteline viis. 

Üldbioloogias ja ökoloogias jaotatakse toitumistüüpe kolme üldise toidu komponendi (energiaallika, elektronidoonori ja süsinikuallika) päritolu järgi. Niisuguses klassifikatsioonis kasutatakse troofia tüüpide tähistamisel kuut eesliidet.

Kui energiaallikaks on:

* keemilised ühendid – **kemo**troofia
* valgus – **foto**troofia

Kui elektroni andjaks (doonoriks) on:

* anorgaanilised ühendid – **lito**troofia
* orgaanilised ühendid – **organo**troofia

Kui süsiniku allikaks on:

* süsihappegaas – **auto**troofia
* orgaanilised ühendid – **hetero**troofia

Selle klassifikatsiooni alusel on võimalik kaheksa erinevat toitumistüüpi, mis kõik ka erinevatel organismidel Maal esindatud on. Nende nimetamisel kombineeritakse kuut eesliidet samas (energiaallikas, elektronidoonor, süsinikuallikas) järjekorras.

Näiteks enamik rohelisi taimi on fotolitoautotroofid, loomad ja nende seas inimene kuuluvad kemoorganoheterotroofide hulka. 

Tihti kasutatakse seda klassifikatsiooni ka vaid energia- ja süsinikuallikat märkides. Siis saame neli tüüpi - kemoautotroofia, kemoheterotroofia, fotoautotroofia, fotoheterotroofia.

Leidub ka organisme, kes võivad kasutada mitut toitumistüüpi. Näiteks neid, kes on ühtaegu nii autotroofid kui heterotroofid, s.o. võivad kasutada nii orgaanilist kui anorgaanilist süsinikuallikat, nimetatakse miksotroofideks. Selline on nt silmviburlane.

  


Organismide jaotus metabolismi tüüpide alusel| Energia allikas | valgus | foto- |   | -troof |
| keemilised sidemed | kemo- |
| Elektroni doonor | orgaaniline ühend |   | organo- |   |
| anorgaaniline ühend | lito- |
| Süsiniku allikas | orgaaniline ühend |   | hetero- |
| anorgaaniline ühend | auto- |

Vaata ka
--------

* bakterite toitumine ja ainevahetustüübid
* metabolism
* toitumisviis
**Eesti 2010+** oli esimene üleriigiline planeering, mille koostamist alustati 1995. aasta aprillis. Üleriigiline planeering oli heakskiidetud ja selle tegevuskava kinnitatud Vabariigi Valitsuse 19.septembri 2000. a. korraldusega nr 770-k. See planeering kehtis kuni uue üleriigilise planeeringu Eesti 2030+ kehtestamiseni 30.08.2012.

Eesti 2010 koostamise kaks esimest etappi olid ettevalmistavad, nende tulemusena valmisid 1996. aastal Keskkonnaministeeriumi väljaantud trükised "Maailm ja Eesti, tulevikutrendid" ning 1997. aastal "Eesti tulevikustsenaariumid" Tulevikustsenaariumides analüüsiti Eesti erinevaid arenguvõimalusi, stsenaariumide koostamisse kaasati 15 Eesti tuntumat teadlast ja ühiskonnategelast. Stsenaariumid olid üheks aluseks lõpliku planeeringudokumendi koostamisel. Eelmise üleriigilise planeeringuga samal ajal koostati ka Eesti regionaalarengu strateegia (2012 aastal on asutud koostama uut regionaalarengu strateegiat). Planeeringu ettevalmistavad etapid ja esialgse planeeringukavandi koostamine toimusid Eesti Tulevikuuuringute Instituudi ja Keskkonnaministeeriumi koostöös, planeeringu lõplikku vormistamist korraldas ja juhtis Keskkonnaministeerium (hiljem viidi vastav Keskkonnaministeeriumi osakond Siseministeeriumi koosseisu ja see asub seal tänaseni).

Eelmise üleriigilise planeeringu Eesti 2010 kesksed eesmärgid olid:

1. Inimese põhivajaduste rahuldamise ruumiline tagamine.
2. Eesti asustussüsteemi- ja maastikustruktuuri väärtuste säilitamine ja edasiarendamine.
3. Asustuse ruumiline tasakaalustamine.
4. Eesti hea ruumiline sidumine Euroopaga.
5. Looduskeskkonna hea seisundi säilitamine ja parandamine.

Eelmise üleriigilise planeeringu koostamisel oli lähtutud arusaamast, et ajalooliselt väljakujunenud asustussüsteem ja maastikustruktuur olid Eesti kultuuri ja ajaloolise järjepidevuse olulised väljendused ning rahvuslikku identiteeti ja keskkonnakvaliteeti kindlustavad tegurid. Ligi kolmveerand Eesti territooriumist hõlmab metsi ja soid ning rikast ja mitmekesist looduskeskkonda peeti väärtuslikumaks kaasavaraks uude sajandisse. Looduskeskkonna hea seisundi säilitamine ja edasine parandamine oli selle planeeringu põhjal Eesti ruumilise korralduse, asustuse, maakasutuse, transpordi, energeetika ja kogu majanduse arengu üks oluline baastingimus.

Üleriigilise planeeringu Eesti 2010 lühikokkuvõte on avaldatud eestikeelse ja ingliskeelse trükisena (koopiatega on võimalik tutvuda Siseministeeriumis või Maavalitsustes).

Allikas
-------

* (vaadatud 03.09.2012)

Välislingid
-----------

* (vaadatud 03.09.2012)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Risti kihelkonna rüütlimõisast; sama kihelkonna kirikumõisa kohta vaata Risti kirikumõis* |

---

**Risti mõis** (saksa keeles *Kreuzhof*) oli rüütlimõis Risti kihelkonnas Harjumaal. 

Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne-Harju valla territooriumile.

Ajalugu
-------

Risti mõisa rajas 1622. aastal Tallinna bürgermeister Heinrich Lohn. 1640. aastal müüsid tema pärijad Risti mõisa Gotthard Hövelnile. 1710. aastal ostis mõisa Heinrich Lohni tütre pojapoeg Berend Johann von Mohrenschildt. Pärast viimase surma sai omanikuks tema poeg Berend Otto von Mohrenschildt. 

Mohrenschildtide kätte jäi Risti mõis 1887. aastani, mil Reinhold von Mohrenschildt müüs selle Hermann von Stackelbergile. Stackelbergidele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.

Mõisakompleks
-------------

Mõisa peahoone rajati 18. sajandi alguses (on oletatud, et see võis valmida isegi 17. sajandil). Poolkelpkatusega puidust hoonet iseloomustasid kõrge katus ja ruudukujulised aknad.

19. sajandil ehitati hoone ümber, aknad tehti kuueruudulisteks ning esifassaadile lisati suur ehisviil.

Härrastemaja lagunes ning lammutati 20. sajandi keskel.

Säilinud on mõned tugevasti ümber ehitatud kõrvalhooned.

Risti kiriku juurest viis mõisasüdamesse pooleteisekilomeetrine sirge sihitee.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend

Kirjandus
---------

* Alo Särg, "Harjumaa mõisad ja mõisnikud" Argo, Tallinn 2006

Välislingid
-----------

* Risti mõisast Eesti mõisaportaalis

Risti kirik
Risti kihelkond

**Kirik**: Risti kirik  

**Mõisad**: Harju-Risti kirikumõis | Hatu mõis | Kurkse mõis | Kõmmaste mõis | Nõva mõis | Risti mõis | Vihterpalu mõis |
**Viini FK Austria** (ametlikult saksa keeles *FK Austria Wien*) on Austria jalgpalliklubi, mis tegutseb Viinis. Klubi mängib hooajal 2016/17 Bundesligas.

Eesti Eesti ja eestlased
------------------------

### Eesti mängijad

| Mängija | Aastad | Mänge ja väravaid liigas |
| --- | --- | --- |
| Arnold Pihlak | 1928–1929 | liigas ei mänginud |

Saavutused
----------

### Kohalikud

* **Bundesliga**

**Võitja (24):** 1923/24, 1925/26, 1948/49, 1949/50; 1952/53; 1960/61, 1961/62, 1962/63; 1968/69, 1969/70; 1975/76; 1977/78, 1978/79, 1979/80, 1980/81, 1983/84, 1984/85, 1985/86; 1990/91, 1991/92, 1992/93; 2002/03, 2005/06, 2012/13
* **ÖFB-Cup**

**Võitja (27):** 1920/21, 1923/24, 1924/25, 1925/26, 1932/33, 1934/35, 1935/36, 1947/48, 1948/49, 1959/60, 1961/62, 1962/63, 1966/67, 1970/71, 1973/74, 1976/77, 1979/80, 1981/82, 1985/86, 1989/90, 1991/92, 1993/94, 2002/03, 2004/05, 2005/06, 2006/07, 2008/09
* **ÖFB-Supercup**

**Võitja (6):** 1990, 1991, 1992, 1993, 2003, 2004
### Euroopa võistlused

* **Mitropa Cup**

**Võitja (2):** 1933, 1936
* **Euroopa Karikavõitjate Karikas**

**2. koht (1):** 1978

Viited
------

1. ↑  Raamat "Estonian Football 100 years", lk. 298

Välislingid
-----------

* Viini Austria, Bundesliga kodulehel
Tori valla lipp alates 2019
**Tori valla lipp** on Eesti haldusüksuse Tori valla lipp.

Lipu kirjeldus
--------------

Tori valla lipp on heraldiline vapilipp. Pikuti lainelõikeliselt poolitatud kollasel-punasel lipukangal on punane-valge ülalt avatud hobuseraud, mille otstes on vastavalt valge ja punane käpprist.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:8, normaalsuuruses 105x120 cm.

Põhjendus
---------

Kollane (kuldne) värvus tähistab eluandvat valgust, ülimat tõde ja edu, see on Pärnumaa ja Eesti vapivärv. Punane märgib vaprust, armastust, elujõudu ja elurõõmu, ka Püha Vaimu tegevust ning on (koos hõbedasega) Tori vallaga ühinenud Sindi linna vapivärv. Valge (hõbedane) on tarkuse, ustavuse ja hingepuhtuse tunnusvärv. Kilbi laineline jaotus tähistab jõge. Hobuseraud on muistsetest aegadest tuntud õnnemärk, viitab Torile kuulsust toonud hobusekasvandusele.

Hõbedane ja punane on ka püha Jüri tunnusvärvid ja koos ristidega sümboliseerivad Toris asuvat Eesti Sõjameeste Mälestuskirikut.

Lipu kasutamine
---------------

Valla lipp heisatakse:

1. Alaliselt vallavalitsuse hoonel.
2. Ajutiselt valla pidupäevadel ja avalikel üritustel.
3. Valla ja teiste kohalike omavalitsusüksuste ametlike delegatsioonide kohtumistel.
4. Muudel üritustel, kus on esindatud Tori vald.
5. Valla lipp heisatakse hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
6. Koos teiste lippudega kooskõlas Eesti lipu seadusega.

Valla lippu laualipuna kasutatakse volikogu ja vallavalitsuse istungitel.
Tori valla lipu kasutamise üle teostab järelevalvet vallavalitsus. Tori valla lipu kasutamist käesoleva põhimääruse nõudeid või head tava eirates käsitletakse avaliku korra rikkumisena.

Tori valla lipp 1996–2019
-------------------------

Tori valla lipp
Lipp oli kinnitatud 4. märtsil 1997 (Tori vallavolikogus 26. veebruaril 1996).

Lipu autor on Priit Herodes.

### Lipu kirjeldus

Tori valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Kangas oli jagatud vertikaalse lainelise joonega kaheks võrdseks osaks. Vardapoolne osa oli valge ja lehvipoolne roheline. Kanga keskel oli vastandvärvides hobuseraud, kaarega allapoole.

Kandelipu suurus oli 105x105 cm

### Põhjendus

Lipuvärvid viitavad Tori ajaloolisele kuulumisele Liivimaa koosseisu. Valge on valguse ja vaimsuse sümbol ning märgib ka Tori rahva vaimuerksust läbi aegade. Roheline on maa ja metsa, rahu ning heaolu tähis. Laineline jaotus viitab Pärnu jõele ning sellele, et Tori vald paikneb selle mõlemal kaldal. Hobuseraud viitab valla peamisele eripärale - hobusekasvatusele. Hobuseraud on ka õnne sümbol.

Vaata ka
--------

* Tori valla vapp

Viited
------

1. 1 2  "Tori valla sümboolika valla kodulehel". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. september 2020. Vaadatud 4. aprillil 2020.

Välislingid
-----------

* Tori valla sümboolika valla kodulehel
* Tori valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
* Selgub Tori valla sümboolika: kas rõhuda loodusele või vaprusele ja edule?
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sillast; loodusliku kaare kohta vaata artiklit London Arch.* |

---

London Bridge
**London Bridge** on sild Londonis üle Thamesi jõe. Sild ühendab City ja Southwarki linnaosa.

Niinimetatud "vana" London Bridge ("old" London Bridge) ehitati 1209. aastal ja lammutati pärast "uue" London Bridge'i ("new" London Bridge) avamist 1831. aastal.

1896. aastal oli sild Londoni kõige rahvarohkem koht, iga tund ületas silla 8000 jalakäijat ja 900 sõidukit. Sild vajus aga iga kaheksa aastaga ühe tolli (2,54 cm) võrra.

1968. aastaks hakkas sild jääma väikeseks kasvava liikluse jaoks ja Londoni linnavolikogu otsustas volikogu liikme Ivan Luckini soovitusel silla ära müüa. Silla ostis 18. aprillil 1968 2,46 miljoni USA dollari eest Saint Louise mootorsaemagnaat Robert P. McCulloch kavatsusega transportida see Arizonasse Colorado jõe äärde tema rajatud Lake Havasu City linna. Vana London Bridge võeti osadeks ja transporditi laevaga Panama kanali kaudu Long Beachi, kust edasi viidi Arizonasse. Kui selgus, et Lake Havasu Citys ei olnud veekogu, üle mille sild ulatuks, laskis McCulloch linna rajada kanali. Sillaehitus algas 1968. aastal, nurgakivi pani ise toonane Londoni ülemlinnapea Sir Gilbert Inglefield. Sild valmis Arizonas 10. oktoobril 1971.

Praegune London Bridge ehitati aastatel 1967–1972, selle avas kuninganna Elizabeth II 17. märtsil 1973.

Silla lähistel Southwarkis asub samanimeline raudteejaam London Bridge.

Vaata ka
--------

London Bridge
* Intsident Londoni sillal (2017)
* Intsident Londoni sillal (2019)

Välislingid
-----------

 London Bridge – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pilt protsessi simulatsiooni tarkvarast (DWSIM)
**Protsessi simulatsiooni** kasutatakse tehniliste protsesside kavandamisel, väljatöötlemisel, analüüsimisel ja optimeerimisel. Sellist simulatsiooni kasutatakse keemiatehastes, keemiliste protsessidel, keskkonnasüsteemidel, elektrijaamadel, keerulistel tootmistoimingutel, bioloogilistel protsessidel ja teistel sarnaste tehniliste funktsioonidega aladel.

Peamine põhimõte
----------------

Vooskeem tüüpilisest amiini töötlemise protsessist tööstusettevõttes
Protsessi simulatsioon on mudeli põhiline tarkvara, mis esindab keemiliste, füüsiliste, bioloogiliste ja teistel tehnilistel protsessidel. Põhieelduseks on puhaste komponentide ja füüsikaliste omaduste, reaktsioonide ja matemaatiliste mudelite põhjalikumad teadmised, mille kaudu on võimalik arvutada arvutites protsessi.

Protsessi simulatsiooni tarkvara kirjeldab protsesse vooskeemides, kus üksuse tööd on paigutatud ja ühendatud toote- või koolitusvoogude abil. Tarkvara peab leidma stabiilse tööpunkti lahendades massi- ja energia tasakaalu. Protsessi simulatsiooni eesmärk on leida optimaalsed tingimused uuritud protsessis. See on sisuliselt programmi optimeerimine, mis tuleb lahendada iteratiivse protsessiga.

Protsessi simulatsioon kasutab alati mudeleid, mis tutvustab ligikaudsust ja eeldusi, kuid võimaldab näha andmeid, mida reaalselt ei pruugi esile tulla. Samas võimaldavad mudelid teatud piirides interpoleerimist ja ekstrapoleerimist ning võimaldavad leida teadaolevate andmete vahemikust väljapoole jäävaid tingimusi.

Modelleerimine
--------------

Reaalsete protsesside paremaks kajastamiseks on mudelite väljatöötamine simulatsioonitarkvara edasiarendamise tuum. Protsessi simulatsioon on üks väheseid valdkondi, kus töötavad koos keemia, füüsika, arvutiteaduse, matemaatika spetsialistide ja mitme eriala inseneridega.

Uute ja täiustatud omaduste arvutamise mudelite väljatöötamiseks tehakse palju pingutusi. See hõlmab näiteks:

* Termofüüsikalised omadused nagu aururõhk, viskoossus, kalorite andmed jne.
* Eri aparaatide omadused nagu näiteks reaktorid, destilleerimiskolonnid, pumbad.
* Keemilised reaktsioonid ja kineetika.
* Keskkonna ja ohutusega seotud andmed.

Vaata ka
--------

* Arvutisimulatsioon

Viited
------

1. ↑  Rhodes, C. L. (jaanuar 1996). "The Process Simulation Revolution: Thermophysical Property Needs and Concerns". *Journal of Chemical & Engineering Data*. **41** (5): 947–950. DOI:10.1021/je960029b. ISSN 0021-9568.
2. ↑  Gani, Rafiqul; Pistikopoulos, Efstratios N (märts 2002). "Property modelling and simulation for product and process design". *Fluid Phase Equilibria*. 194–197: 43–59. DOI:10.1016/s0378-3812(01)00680-x. ISSN 0378-3812.
**Johannes Aps** (14. jaanuar 1915 Kohtla vald, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 5. juuli 1941 Virumaa) oli eesti poksija.

Ta võistles Narva Võitleja ja Sillamäe ÜENÜ eest.

Ta sai Eesti meistrivõistlustel aastatel 1934 ja 1935 kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 2. koha ning 1937. aastal sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 3. koha ja 1938. aastal 2. koha.

Ta võitis 1935. aastal I Eesti raskejõustikumängude Tallinnas poksivõistlustel Viru- ja Järvamaa võistlejana kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) esikoha ning sai 1939. aasta II Eesti mängude poksivõistlustel Tallinnas Virumaa võistlejana sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 2. koha.

Hukkumine ja ümbermatmine
-------------------------

Ta hukkus Suvesõjas Virumaal ja maeti välitingimustes. Ta maeti 15. novembril 1942 ümber Jõhvi kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Heino Prunsvelt. "Sõjasurmad 1939–1945. Tallinn 2013. Lk 26
2. ↑  Eesti Sõna nr 263, 14. november 1942. Lk 3

Kirjandus
---------

* Rein Pajur. "Poksi lugu". Tallinn 2009

Välislingid
-----------

* Johannes Apsi sporditulemused
**Protsessvärvid** (inglise keelest *process colors*) on neli standardse värvitooniga värvi, mida kasutatakse neljavärvitrükis.

Neljavärvitrüki protsessvärvid on

|  |  |
| --- | --- |
| abc | tsüaansinine (*Cyan*), kasutatakse ka nimetust tsüaan |

|  |  |
| --- | --- |
| abc | magentapunane (*Magenta*), kasutatakse ka nimetusi magenta ja fuksiinpunane |

|  |  |
| --- | --- |
| abc | kollane (*Yellow*) |

|  |  |
| --- | --- |
| abc | must (*Key*) |

Muid trükivärve, mida võidakse kasutada lisaks protsessvärvidele, nimetatakse *spot*-värvideks.

Ajaloost
--------

Enne trükiettevalmistuse siirdumist arvutitesse ja arvutiterminoloogia võidukäiku räägiti Eestis protsessi asemel triaadist, protsessvärve CMY nimetati triaadi värvideks ja neile lisatud musta ei loetud värviks. Samuti on varem olnud kombeks tsüaani siniseks ja magentat
punaseks nimetada, või öeldi "triaadi sinine" ja "triaadi punane". Väljendit "triaadi värvid" kasutab ka Eesti lipu seadus.

Vaata ka
--------

* CMYK

Viited
------

1. ↑
2. ↑  P. Marvet. Pildi tee läbi TSMÜKi. – Marvetaarium 1, 1997
3. ↑  Arvutite lisaseadned. Skanner. Värvidest. (õppematerjal)
4. ↑

Välislingid
-----------

M. Tammert. CMYK-värvid. – Värviõpetuse teooria
**Johannes Bauer** (7. jaanuar 1884 Väike-Maarja – 9. jaanuar 1946 Rotterdam) oli Eesti diplomaat.

1920. aasta juulist kuni 31.detsembrini töötas ta Berliini saatkonnas esimese sekretärina, 1922. aastal oli Petrogradi konsulaadi ametnik. 1924. aastal oli Rotterdami aukonsulaadi sekretär ja asekonsul, 1925 kuni 1939 Rotterdami aukonsulaadi sekretär ja aukonsul, 1939. aasta augustist auasekonsul Rotterdamis.

Isiklikku
---------

Ta oli abielus Amanda-Johanna Lauriga. Neil sündisid lapsed Wilhelm-Ernst ja Viktor-Alfred-Johann. Hiljem oli Johannes Bauer abielus Hilda-Katharina Schmidtiga.

Viited
------

1. 1 2 3  "Andke teada Eesti diplomaatide saatusest". Eesti Päevaleht. 18.03.2006. Vaadatud 08.01.2012.
2. ↑  "Mälestuskillud. Fragmente der Erinnerung" (PDF). Eesti Vabariigi Suursaatkond Berliinis. 2007. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 28.06.2011. Vaadatud 08.01.2012.

Kirjandus
---------

* "Hollandi ja Eesti suhted kahe maailmasõja vahel 1918–1940". Jan Brouwer, Onno Bus ja John de Jonge, Kirjastus Free Musketeers, Zoetermeer (Madalmaa) 2008.


  

  


Apple IPod Touch lahti lammutatud, et näidata selles olevat LED tagavalgustustLED-tagavalgustusega LCD-ekraan on vedelkristallkuvar, mis kasutab LED-e tagavalgustusena külmkatoodhuumlampide asemel (CCFL). LED-tagavalgustusega kuvarid kasutavad sama TFT LCD tehnoloogiat, mis ka CCFL-tagavalgustusega LCD, kuid pakuvad mitmeid eeliseid.

Kuigi tegemist ei ole LED-ekraaniga, reklaamivad mõned tootjad ja tarnijad sellist LED-taustvalgustuse ja LCD-paneeli kombinatsiooni kasutavat televiisorit *LED-televiisorina*.

Eelised
-------

Võrreldes varasemate CCFL-taustvalgustitega pakub LED-ide kasutamine taustavalgustuseks.

* laiem värvigamma (RGB-LED või QDEFga) ning suurem tumendamis skaala
* suurem kontrastsussuhe
* madal ekraanipaksus ( mõned ekraanid on vähem kui 13 mm paksud tagavalgustatud paneelidel)
* tavaliselt 20-30% madalam energiatarbimine ning pikem eluiga
* rohkem töökindlam

LED-asetused
------------

LCD LED rühm
LED-tagavalgustus asendab CCFL (fluorestsents) lambid mitmest kuni mitmesaja valge-, RGB- või sinise LED-idega. On võimalik kasutada nelja tüüpi LED-asetusi.

* **ots-valgustatud (edge-lit) (ELED)**

LEDid moodustavad joone ümber ekraani
* **otse-valgustatud (direct-lit) (DLED)**

LEDid moodustavad massiivi otse ekraani taga võrdselt asetatud intervallidega
* **lokaalse valgustuskontrolliga (local dimming)**

otse-valgustatud LED klasterid on kontrollitavad
* **täisjaotusega lokaalne valgustuskontroll (full array local dimming)**

otse-valgustatud LED-id on individuaalselt kontrollitavad
Lisaks kasutatakse erilist valgusjaotus paneeli, (light guide plate, LGP) jaotamaks valgust võrdsemalt ekraani taga.

Lokaalne valgustusekontrolli tagavalgustus lubab dünaamiliselt kontrollida valguse intensiivsuse taset konkreetsetel ekraani kohtades, tagades palju kõrgema kontrastsussuhte, mille tulemusena väikeobjektides (täheväljad ja varjulised alad) on siiski vähem detaile.

2016. aastal Berkeley ülikoolis läbi viidud uuringus selgus, et subjektiivse standardkontrastiga video vaatamisel stabiliseerus nähtava pildi parandamine 60 lokaalselt LCD kontrollitava tsooniga.

Viited
------

1. 1 2  ""LED vs LCD TV Comparison"". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. mai 2017.
2. ↑  "Practice, Advertising Standards Authority | Committee of Advertising".
3. ↑  "Dell Studio XPS 16: Highest Color Gamut Ever?".
4. ↑  "Competing display technologies for the best image performance; A.J.S.M. de Vaan; Journal of the society of information displays, Volume 15, Issue 9 September 2007 Pages 657–666;".
5. ↑  ""Driving LEDs versus CCFLs for LCD backlighting"".
6. ↑  "Dimming options for LCD brightness; J. Moronski; Electronicproducts.com".
7. ↑  ""Plasma Vs LCD vs LED TV"". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. veebruar 2022. Vaadatud 3. märtsil 2022.
8. ↑  Scott Wilkinson. "Ultimate Vizio". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. august 2009. Vaadatud 3. märtsil 2022.
9. ↑  David M. Hoffman, Natalie Stepien, Wei Xiong. "Implications of the number of local dimming zones and native LCD contrast on visual quality of HDR displays".`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Austria |
|  |
| 1. ring | 1976 | I keskkaal |
|  |
| Pronks | 1975 | I keskkaal |

**Franz Dorfer** (20. mai 1950 Waidhofen an der Ybbs, Alam-Austria liidumaa – 8. jaanuar 2012 Mödling, Alam-Austria liidumaa) oli Austria poksija.

Dorfer oli neljakordne Austria meister I keskkaalus (kuni 71 kg) aastatel 1973–1976.

Dorfer osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja

Dorfer sai I keskkaalus (kuni 71 kg) pronksmedali 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Wiesław Rudkowskile (Poola) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta on seni viimane Austria poksija, kes on saanud Euroopa meistrivõistlustelt medali.

Dorfer poksis märtsist 1977 kuni detsembrini 1986 elukutselisena. Ta osales kokku 36 kohtumisel ning võitis neist 23 (neist 19 nokaudiga), kaotas 11 (neist 5 nokaudiga) ja viigistas 2 kohtumist. Ta on olnud elukutseliste Austria meister keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) aastatel 1982–1983.

Viited
------

1. ↑  .21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles
2. ↑  21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1975. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Franz Dorfer veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Franz Dorfer saidil BoxRec
**Johannes** on mehenimi. Nime on pandud ka eestlastele.

1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Johannes 1173 mehel. Johannes oli Eestis levikult 147. mehenimi. Johannes oli keskmiselt 31 aasta vanune (mediaanvanus oli 19). Kõige populaarsem oli eesnimi Johannes vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,99 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,92.

Johannes on ladina variant nimest, mis kreeka keeles on Ιωάννης (Ioannes), mis omakorda tuleneb heebrea nimest Yochanan\*, tähendades "Jahve on armuline". Yohanan, Yochanan ja Johanan on levinuimad transliteratsioonid ladina tähestikku heebrea nimest יוֹחָנָן. Saksa levinumad nimevariandid on Johann, Hans (hellitusnimena Hänschen või Hänsel, vendade Grimmide muinasjutust "Hansel und Gretel" tuntud kui Hansel), Hannes, Jens (taani), Jan (hollandi), inglise nimevariandid on Johanan, John, Johnny, Jonny; prantsuse – Jean, hispaania – Juan; portugali – João, katalaani – Joan, vene – Иван (Ivan), leedu – Jonas, islandi – Jón, rumeenia – Ion, itaalia – Giovanni, indoneesia – Yohanes, etioopia – Yohannes. Iiri või šoti gaeli vasteks on Eoghan või Eóin, ueilsi – Ieuan või Ifan, inglispäraselt Evan. Eesti Juhan, Jaan, Jaanus, Joonas, Hannes, Juss ja Juku ning soome Juhani, Juha, Juhana, Juho, Jukka, Jussi, Janne, Hannes, Hannu, Iivana on kõik sama päritolu.

Nime kandjaid
-------------

* Johannes Aavik, eesti filoloog
* Johannes Brenner, eesti jalgpallur
* Johannes Käbin, Eesti NSV poliitik
* Johannes Lello, eesti jalgpallur
* Johannes Niks, eesti jalgpallur
* ...

Viited
------

1. ↑
Rauaaegne pronksist ja hõbedast profileeritud kaarsõlg Järnåldernist, Västergötlandist
Kullatud hõbedast langobardi sõrmiksõlg 7. sajandist
**Kaarsõlg**, ka **fiibula** (ladina keeles *fibula* 'nõel', 'okas') on haaknõela põhimõttel funktsioneeriv ja pronksiajast keskajani kasutusel olnud sõletüüp, mis koosneb kaaretaolisest sõlekehast ja selle alla kinnitatud nõelast.

Ajaloost
--------

Kaarsõle dekoratiivseks osaks on sõle kaar, mis võib olla väga erineva kujuga, isegi kettakujuline (ketassõlgedel). Kaarsõled arenesid välja rõivakinnitusnõeltest juba I aastatuhandel eKr. Eesti alal võeti need kasutusele rooma rauaaja algul.

Eesti ala kaarsõlgedest moodustavad kõige arvukama rühma ambsõled, mis on peamiselt rahvasterännuajale iseloomulik sõlevorm. Enamasti on Eestist leitud ambsõlgede eeskujud lõunapoolse Baltikumi ja Ida-Preisi alade sõled. Samlandi poolsaart peetaksegi Eesti ambsõletüüpide lähtealaks. Läti ja Eesti ambsõlgede tüpoloogia sõle jala kuju alusel esitas Harri Moora 1938. a oma doktoriväitekirjas ja see käibib praeguseni. Eesti ambsõlgesid on põhjalikumalt uurinud Mari-Liis Rohtla.

### Jaotus

Eesti 2.–10. sajandi arheoloogilises materjalis leiduvad kaarsõled jagatakse kaare ja jala kuju ning kaunistuste järgi järgmistesse tüüpidesse:

* silmiksõlg
* kärbissõlg
* pahksõlg
* vähksõlg
* öökullsõlg
* ambsõlg
* peakilpsõlg
* profileeritud sõlg
* sõrmiksõlg
* loomapeakujulise jalaga sõlg
* seondsõlg
* sümmeetriline kaarsõlg

### Kaarsõlg kinnitusvahendina riietel

Kuigi arheoloogilisei leide kujutavatele illustratsioonidele on fiibula tavaliselt paigutatud laiema osaga kõrgemal (nii-öelda ristikujuliselt), võib kaasaegsetel kujutistel näha kandmist nõnda, et laiem osa on ette- ja allapoole suunatud ning pikk sõlejalg suunaga taha ja üles.

* Väepealik Stilicho kannab ambsõlega kinnitatud mantlit. Detail Monza diptühhoniltVäepealik Stilicho kannab ambsõlega kinnitatud mantlit. Detail Monza diptühhonilt
* Justinianuse kaaskond. Ilmalikud võimukandjad on kaarsõlgedega kinnitatud mantleis. Mosaiik RavennasJustinianuse kaaskond. Ilmalikud võimukandjad on kaarsõlgedega kinnitatud mantleis. Mosaiik Ravennas
* Väepealik Belisarius, detail eelmiseltVäepealik Belisarius, detail eelmiselt

Vaata ka
--------

* ketassõlg
* ovaalsõlg
* hoburaudsõlg

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  A. Tvauri. Rahvasterännuaeg, eelviikingiaeg ja viikingiaeg Eestis. Tartu, 2012. lk 101
4. ↑  A. Tvauri. Rahvasterännuaeg, eelviikingiaeg ja viikingiaeg Eestis. Tartu, 2012. lk 101
5. ↑
6. ↑
**Madhya Pradesh** [m`adhja prad`eeš] (hindi keeles 'keskosariik') on India osariik.

Loodus
------

### Pinnamood

Osariik asub Dekkani kiltmaa põhjaosas. Pinnamoelt valdavalt lainjas tasandik. Kõrgeimad on Vindhya mäed (suurim kõrgus 1350 m) ja Malwa platoo.

### Kliima

Valitseb troopiline kliima. Sademeid 750–1500 mm aastas.

### Taimkate

Üle 30% pindalast katavad metsad.

Majandus
--------

### Põllumajandus

Suur osa rahvastikust töötab põllumajanduses. Kasvatatakse nisu, riisi, hirssi, suhkruroogu, tubakat, puuvilla, maapähklit.  

### Mäendus

Kaevandatakse kivisütt, rauamaaki, mangaanimaaki, boksiiti ja teemante.

### Tööstus

Esikohal on tekstiilitööstus, kiiresti areneb metallurgia, masinatööstus, ehitusmaterjalitööstus ja toiduainetetööstus.

Rahvastik
---------

Peamisteks keelteks on hindi (ametlik keel), urdu, marathi, sindhi, pandžabi, gudžarati ja inglise keel.

### Rahvad

Osariigi rahvastiku enamuse moodustab hindikeelne rahvastik. Bhopalist läänes jäävad osariiki hindude ja radžastanlaste segaasustusega alad. Äärmises lääneosas elavad bhilid. Lõunaossa ulatuvad marathite, gondide ja korkude asualad. Viimased kaks elavad saartena marathite ja hindude seas.

Ajalugu
-------

Osariik moodustati 1956 Madhya Bharati, Bhopali, Vindhya Pradeshi ja Madhya Pradeshi osariigist.

1. novembril 2000 eraldus temast Chhattisgarhi osariik.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Madhya Pradesh – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

India 1. järgu haldusüksused

**Osariigid**: Andhra Pradesh **·**  Arunachal Pradesh **·**  Assam **·**  Bihar **·**  Chhattisgarh **·**  Goa **·**  Gujarat **·**  Haryana **·**  Himachal Pradesh **·**  Jharkhand **·**  Karnataka **·**  Kerala **·**  Lääne-Bengal **·**  Madhya Pradesh **·**  Maharashtra **·**  Manipur **·**  Meghalaya **·**  Mizoram **·**  Nagaland **·**  Odisha **·**  Pandžab **·**  Rajasthan **·**  Sikkim **·**  Tamil Nadu **·**  Telangana **·**  Tripura **·**  Uttarakhand **·**  Uttar Pradesh

**Liiduterritooriumid**: Andamanid ja Nicobarid **·**  Chandigarh **·**  Dadra ja Nagar Haveli ja Daman ja Diu **·**  Delhi **·**  Jammu ja Kashmir **·**  Ladakh **·**  Lakshadweep **·**  Puducherry
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Lesbid, geid, biseksuaalsed ja transsoolised inimesed (LGBT)
VikerkaarelippVikerkaarelipp |
| Seksuaalne sättumus |
| 
* Aseksuaalsus
* Biseksuaalsus
	+ Panseksuaalsus
	+ Polüseksuaalsus
* Homoseksuaalsus
* Statistika
* Bioloogia
* Keskkond

 |
| Ajalugu |
| 
* LGBT ajalugu
* Sotsiaalne liikumine
	+ Eestis
* Kronoloogia
* LGBT ja intersoolisus

 |
| Kultuur |
| 
* LGBT-kogukond
* Kapist välja tulemine
* LGBT uhkus
* Sümbolid
* Geiküla
* Samasooliste suhe

 |
| Õigused |
| 
* Seadused üle maailma
* Abielu
* Tsiviilpartnerlus
* Lapsendamine
* Lapsevanemana
* Sõjaväeteenistus
* Transsooliste õigused
* Intersooliste õigused

 |
| Ühiskondlik suhtumine |
| 
* Heteronormatiivsus
* LGBT-stereotüübid
* *Queer*
* Seksuaalne mitmekesisus
* Homoseksuaalsus ja religioon
* Transsoolised inimesed ja religioon

 |
| Eelarvamused/Vägivald |
| 
* AIDSi stigma
* Antiintersoolisus
* Genderism
* Heteroseksism
* Seksualism
* Kapis olemine
* Bifoobia
* Homofoobia
* Lesbofoobia
* Transfoobia
* Vägivald LGBT-inimeste vastu
* LGBT-kiusamine
* LGBT-noorte enesetapud
* Koduvägivald samasooliste paaride hulgas

 |
| Teadusharud ja diskursus |
| 
* *Queer*-uuringud
* Lesbifeminism
* *Queer*-teooria
* Transfeminism

 |
| * v
* r
 |

**LGBT-kogukond** või **GLBT-kogukond** (ka: **geikogukond**) on lõdvalt defineeritud lesbide, geide, biseksuaalsete ja transsooliste inimeste (LGBT) ning LGBT-inimesi toetavate inimeste, organisatsioonide ja subkultuuride grupeering, mida ühendab ühine kultuur ja sotsiaalsed liikumised. Need kogukonnad tähistavad LGBT uhkust, mitmekultuurilisust, individuaalsust ja seksuaalsust. LGBT-aktivistid ja sotsioloogid näevad LGBT-kogukondade ehitamises vastukaalu laiemas ühiskonnas olevale heteroseksismile, homofoobiale, bifoobiale, transfoobiale, seksualismile ja survele kohaneda ühiskonnaga. Mõistet LGBT uhkus kasutatakse, et väljendada LGBT-kogukonna identiteeti ja ühist jõudu. LGBT-paraadid on üheaegselt parim näide sõna kasutusest ja demonstratsioon selle laiemast tähendusest. LGBT-kogukond on mitmekesine poliitiliselt kuuluvuselt. Kõik LGBT-isikud ei pea end osaks LGBT-kogukonnast.

LGBT-kogukonnad võivad tekkida erinevates maailma kohtades. Nende loomisel võib olla erinevaid motiive. Näiteks luua LGBT-inimestele kogukond või toetada LGBT õigusi.

Vaata ka
--------

* LGBT+
**aadu sitapea V Kolonn** (nimi esinenud ka kujul **Aadu Sitapea V Kolonn** ) on Pärnu punkansambel.

Ansambel esitab peamiselt kollektiivi The ShitheadS loomingut. Lisaks sellele on esitatud lugusid mitmetelt teistelt ansamblitelt, milles on olnud tegev Aadu Sitapea.

Aadu Sitapea on väitnud, et kolonn on vahelüli ansamblite OTK ja I.Q.Zero vahel.

2009. aasta sügisel tuuritas ansambel koos Pööloy Gläänzi ja Contraga mööda Eestit, esinedes Tallinnas, Tartus, Jõhvis ja Viljandis. Tuuriga tähistati Aadu Sitapea ja kahe ülejäänud osaleja 20-aastast loomeperioodi.

Nimi
----

V ansambli nimes võib tähendada nii viiendat kui viimast.
Bandi nimi on päriselt ikkagi kirjapildis:
aadu sitapea V Kolonn

Viited
------

1. 1 2 3  Project Dekadenz, aadu Sitapea, ZLO, Shitflowers, Huiabella Fantastica ja paljud teised panevad Valgas peo püsti! kroonika.delfi.ee, 19. august 2014.
2. 1 2  PÄRNU PUNK HAUA-PLAAT Pärnu Postimees, 12. november 2016.
3. 1 2  Andris Tammela. Punkbänd I.Q.Zero tähistab aastapäeva Pärnu Postimees, 6. jaanuar 2012.
4. ↑  Kontsert-tuur 20: Pööloy Gläänz, Contra, Aadu Sitapea V Kolonn Õhtuleht, 10. oktoober 2009.

Välislingid
-----------

* aadu sitapea V Kolonni diskograafia
**Madis-Juhani talu kalmistu** on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kagavere külas Järva vallas Järva maakonnas.

Kalmistu rajati Madis-Juhani nr 36 talu maadele (tänapäeval Korni talu maadel), selle omanik oli perekond Mathiesen. Taluperemees Hans Mathiesen (1891–1943) kavandas vähemalt juba kevadel 1932 kalmistu asutamist, kuid see taotlus kinnitati alles 1934. aastal.

Tähelepandav on, et linnulennult umbes 1,9 km kaugusel läänes asub Kensa talu kalmistu. Ka kihelkonnakalmistud Järva-Jaanis on umbes 3–4 km kaugusel. Seega pole siin erakalmistu rajamises arvatav põhjus mitte kaugus kihelkonnakalmistust, vaid isikutevahelised vastuolud ja omavaheline rivaliteet.

Kalmistule maetutest ei ole kindlaid teateid. Võimalik, et hoolimata rajatud kalmistust polegi teadmata põhjustel sinna kedagi maetud.

Kirjeldus
---------

Kalmistu paikneb talu südamest umbes 200 m kaugusel idas, Valasti–Järva-Jaani tee äärest umbes 5 m kaugusel lõunas. Arvatavasti kavandati teed ääristama lühike puiestee. Kalmistu on trapetsikujuline (küljepikkusega umbes 17 ja 25–30 m), selle pindala on umbes 0,05 ha.

Rajamise aegu oli sellel maa-alal põõsastega karjamaa. Tänapäeval on alal lageraiejärgne võsastik.

Viited
------

1. ↑  Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.40.1.6488, leht 87
2. ↑  Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.40.1.6489, leht 108
3. ↑  Eesti Rahvusarhiiv, RA ERA.40.1.6489, leht 109

Kirjandus
---------

* Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 44–45

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Madis-Juhani talu kalmistu" (255:HAU:003) Eesti looduse infosüsteemis
The LAMP software bundle (here additionally with Squid). A high performance and high-availability solution for a hostile environment
**LAMP** (või **L.A.M.P.**) on lühend, mis tähistab komplekti operatsioonisüsteemist ja kolmest vabavaralisest komponendist, mis võimaldavad luua dünaamilisi veebilehti või servereid:

* **L**inux – operatsioonisüsteem;
* **A**pache – veebiserver;
* **M**ySQL – andmebaas (või andmebaasi server);
* **P**erl, **P**HP, **P**ython, ja/või **P**rimate (mod mono) – programmeerimiskeel.

Täpsemalt on see avatud lähtekoodiga veebiplatvorm.

AMP paketid on kombineeritud installpaketid, mis koosnevad Apache, MySQL ja PHPst.

Sarnaselt LAMP-iga võib komplekteerida ka teistuguseid kooslusi OS+Veebiserver+AndmeBaasiMootor+PaindlikProgrammeerimiskeskkond,
n.t FreeBSD+Apache+PostgreSQL+PHP.

Välislingid
-----------

* ONLamp, from O'Reilly & Associates

### Populaarsemad (L)AMP-paketid

* XAMPP *(Windows & Linux & Mac)*
* EasyPHP *(Windows)*
* Apache2Triad *(Windows)*