recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Mason Tony Mount** (sündinud 10. jaanuaril 1999 Portsmouthis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Premier League'i klubis Chelsea.

Ta liitus Londoni Chelsea noorteakadeemiaga 2005. aastal.

Hooajal 2017–18 mängis ta laenul Hollandi kõrgliiga klubis Vitesse ning lõi liigas 29 mänguga üheksa väravat. Hooajal 2018–19 mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Derby County ning lõi sel hooajal liigas kokku kaheksa väravat.

2019. aasta juulis sõlmis Mount Chelseaga uue viieaastase lepingu. Debüüdi Chelsea meeskonnas tegi ta 11. augustil 2019 mängus Manchester Unitedi vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 18. augustil 2019 mängus Leicester City vastu. Oma debüüthooajal lõi ta Inglismaa kõrgliigas seitse väravat.

5. mail 2021 lõi ta UEFA Meistrite Liiga poolfinaali korduskohtumises Madridi Reali vastu värava, saades 22 aasta ja 15 päeva vanuselt pärast Wayne Rooneyt teiseks noorimaks Inglismaa mängijaks, kes on Meistrite Liiga poolfinaalis skoori teinud. Meistrite Liiga finaalis alistas Chelsea Manchester City tulemusega 1:0. Mount andis finaalis väravasöödu Kai Havertzi väravale. Hooaja lõpus valiti Mount Chelsea aasta mängijaks.

Suvel 2023 liitus ta ligi 64 miljoni euro eest Manchester Unitediga.

2017. aastal tuli ta Inglismaa kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Mount valiti turniiri parimaks mängijaks.

Debüüdi Inglismaa jalgpallikoondises tegi Mount 7. septembril 2019 EM-i valikmängus Bulgaaria vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 17. novembril EM-i valikmängus Kosovo vastu.

Saavutused
----------

Chelsea
* UEFA Meistrite Liiga: 2020–21

Viited
------

1. ↑  "Champions League: Chelsea into final with superb win over Real Madrid". bbc.com. 5.5.2021. Vaadatud 6.5.2021

Välislingid
-----------

 Mason Mount – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Mason Mount Chelsea FC kodulehel

| * v
* r
Chelsea FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Arrizabalaga
* 4 Badiashile
* 6 Silva
* 7 Kanté
* 8 Kovačić
* 9 Aubameyang
* 10 Pulisic
* 11 Félix
* 12 Loftus-Cheek
* 13 Bettinelli
* 14 Chalobah
* 15 Mudrõk
* 16 Mendy
* 17 Sterling
* 18 Broja
* 19 Mount
* 20 Zakaria
* 21 Chilwell
* 22 Ziyech
* 23 Gallagher
* 24 James
* 26 Koulibaly
* 27 D. Fofana
* 28 Azpilicueta
* 29 Havertz
* 30 Chukwuemeka
* 31 Madueke
* 32 Cucurella
* 33 W. Fofana
* 56 Hutchinson
* 67 Hall
* Treener: Potter

 |
**Jüri Ruus** (13. märts 1957 Tartu – 22. aprill 2013) oli eesti politoloog.

Elulugu
-------

Jüri Ruus oli Vilmar ja Maie Ruusi poeg.

Ruus lõpetas 1975 Tartu 2. Keskkooli, 1980 Moskva Ülikooli ajalooteaduskonna, 1985 samas aspirantuuri; ajalookandidaat (1987, Moskva Ülikool), väitekiri "Роль партийной печати в идеологической борьбе Компартии Эстонии в 1940–45 гг". Ta täiendas end 1988–89 Rooma, 1991–92 Cambridge'i, 1995 Groningeni, 1994–95, 1998 Budapesti Kesk-Euroopa, 1998 Connecticuti, 1999 Montreali McGilli, 1999 Bergeni (külalisõppejõud), 2004 Jena, 1990–96 Aarhusi, 1990, 1993–94, 1996, 1998 Oslo Ülikoolis. 

1980–82 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ettevalmistusosakonna assistent, 1986–88 TÜ NLKP ajaloo kateedri assistent, 1988–89 vanemõpetaja, 1989–92 filosoofia ja poliitikateaduste kateedri vanemõpetaja, 1992–2005 üldpolitoloogia lektor, samas 1999–2013 Eesti Maaülikooli majanduse- ja sotsiaalteaduskonna dotsent, 2006–2013 TÜ rahvusvaheliste sotsiaaluuringute instituudi teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: võrdlev politoloogia, pol eliidid, demokraatia. IRI Eur Otsese Demokraatia Instituudi k-.liige.

Viited
------

1. ↑  Suri politoloog ja ajaloolane Jüri Ruus, Postimees Online, 24. aprill 2013
2. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Direct Democracy. The Eastern and Central European Experience. The Case of Estonia" Ashgate, Aldershot-Burlington, USA, 2001
* Communist Continuity Among Estonian Elites. Myth or reality? // Perspectives on Democratic Consolidation in Central and East. European New York, 2001
* Continuity of Elites in Post-Communist states. The Case of Estonia (kaasautor A. Steen). // East European Politics and Society (EPSS). 16 (2002)1
* The Estonian Riigikogu and Institutionalization of its Committees. // Committees in Post-Communist Democratic Parliaments: Comparative Intitutionalization. Ohio, 2002
* The Resurgence of Professionalism: Estonian Elites between Continuity and Change Baltic Democracy at the Crossroads. An Elite Perspectives. Norway, 2003.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

Jüri Ruus Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Tyson Jost** (sündinud 14. märtsil 1998 St. Albertis Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana (keskründaja või vasak ääreründaja) NHL-i klubis Buffalo Sabres.

Aastatel 2014–2016 mängis ta British Columbia Hockey League'i klubis Penticton Vees. Hooajal 2016–17 mängis ta Põhja-Dakota Ülikooli jäähokimeeskonnas. Samal hooajal valiti ta ülikooliliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2016. aastal valis Colorado Avalanche ta NHL *Draft* '​is kümnenda valikuna. NHL-is tegi Jost debüüdi 31. märtsil 2017 mängus St. Louis Bluesi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 6. aprillil mängus Minnesota Wildi vastu.

2022. aasta märtsis kaubeldi Jost Nico Sturmi vastu Minnesota Wildi. Wildi meeskonnas Jost silma paista ei suutnud ning 2022. aasta novembris liitus ta Sabresiga.

2017. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega hõbemedali. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Kanada koondises hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  "Jost traded to Wild by Avalanche". National Hockey League. 15.3.2022. Vaadatud 4.4.2022
2. ↑  "Sabres claim forward Tyson Jost off waivers from Wild". Buffalo Sabres. 19. november 2022. Vaadatud 19. novembril 2022.

Välislingid
-----------

* Tyson Jost NHL.com lehel
* Tyson Jost hockeydb.com lehel

| * v
* r
Buffalo Sabres |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Craig Anderson **·** Eric Comrie **·** Ukko-Pekka Luukkonen |
| 
**Kaitsjad**: Jacob Bryson **·** Kale Clague **·** Rasmus Dahlin **·** Henri Jokiharju **·** Ilja Ljubuškin **·** Lawrence Pilut **·** Owen Power **·** Mattias Samuelsson **·** Riley Stillman |
| 
**Ründajad**: Dylan Cozens **·** Zemgus Girgensons **·** Jordan Greenway **·** Vinnie Hinostroza **·** Tyson Jost **·** Peyton Krebs **·** Casey Mittelstadt **·** Kyle Okposo (*C*) **·** Victor Olofsson **·** JJ Peterka **·** Jack Quinn **·** Jeff Skinner **·** Tage Thompson **·** Alex Tuch |
Tyson Fury
**Tyson Luke Fury** (sündinud 12. augustil 1988 Manchester, Inglismaa) on Suurbritannia poksija.

Päritolu
--------

Fury on sündinud Iirimaa mustlaste järeltulijana. Ta isa pani talle nime Tyson endise raskekaalu maailmameistri Mike Tysoni järgi.

Harrastajana
------------

Fury esindas nii Iirimaad, Inglismaad kui ka Ühendkuningriiki. 2006. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta pronksmedali. 2007. aastal võitis ta Euroopa Liidu noorte meistrivõistlustel esikoha, hiljem kaotas aga tähtsas matšis kaasmaalasele David Price'ile kohtunike häältega 22-8 ning jäi seetõttu 2008. aasta Pekingi olümpiakoondisest välja. Hiljem üritas ta ebaõnnestunult pääseda ka Iirimaa koosseisus Pekingi olümpiale.

Elukutselisena
--------------

Fury tegi elukutselise poksijana debüüdi 2008. aasta lõpus Nottinghamis, alistades esimeses raundis nokaudiga Béla Gyöngyösi (Ungari). Järgmise aastaga oli Furyl kirjas juba üheksa elukutseliste matši ja 21-aastaselt tuli ta juba Inglismaa meistriks. 

Esimese suurema duelli pidas Fury 2011. aasta juulis, alistas kohtunike ühehäälse otsusega Dereck Chisora ning tuli Ühendkuningriigi ja Rahvaste Ühenduse meistriks. Aasta hiljem Põhja-Iirimaal Belfastis tõusis Fury võiduga Martin Rogani üle ka Iiri tšempioniks. 

Järgmise nelja aastaga poksis Fury end maailma tippu, alistades tähelepanuväärsemates matšides 2013. aastal USAs endise maailmameistri Steve Cunninghami, seejärel teist korda Dereck Chisora ning 2015. aasta alguses rumeenlase Christian Hammeri.

Aprillis 2015 teatati lõpuks, et Fury saab võimaluse astuda vastu raskekaalu valitsejale Volodõmõr Klõtškole. Novembris 2015 Düsseldorfis Saksamaal võitiski Fury vastupidi kõikidele ennustustele Klõtškod kohtunike ühehäälse otsusega 115:112, 115:112 ja 116:111, tõustes sellega WBA (Super), IBF, WBO, IBO ja The Ring Magazine'i tunnustatud raskekaalu maailmameistriks. Selle võidu järel lisati Fury BBC aasta sportlase valimistel üheks kandidaadiks. Samuti on Fury endine Inglismaa, Iirimaa, Ühendkuningriigi, Rahvaste Ühenduse ja EBU Euroopa raskekaalu meister.

Ta on seni (seisuga 3. detsember 2022) pidanud 34 kohtumist ning on võitnud neist 33 (neist 24 nokaudiga) kohtumist ja viigistanud 1 kohtumise.

Isiklikku
---------

Tema suguvõsas on suured poksi traditsioonid, isa "Gypsy" John Fury oli 1980ndatel elukutseline poksija, teine nõbu Andy Lee on aga WBO keskkaalu maailmameister. Tysoni onupoeg Hughie Fury on samuti lootustandev raskekaalu profipoksija (18-0, 10 KO). Mõlemat meest treenib Hughie isa Peter Fury. Nõod loodavad enda väitel raskekaalu divisjonis tõusta uuteks Klõtškodeks.

Fury ja tema naine Paris abiellusid 2009, neil on lapsed Prince ja Venezuela. Fury on sügavalt usklik. Ta on tuntud oma julgete ja paljude jaoks vastumeelsete väljaütlemiste poolest. Samuti on ta Premier League'i tippklubi Manchester Unitedi toetaja.

Välislingid
-----------

* Boxrec.com
**Punased kääbused** ehk **punased kääbustähed** on väikesed ja suhteliselt jahedad peajada tähed, mille spektriklass on K (hilisem alatüüp; oranžid kääbused) või M. Nende mass on 0,075 Päikese massi (pruuni kääbuse ülempiir) kuni umbes 0,5 Päikese massi ning pinnatemperatuur on alla 4000 K. 

Punased kääbused on Galaktika kaugelt levinuim tähetüüp, vähemalt Päikese ümbruses, kuid väikese absoluutse tähesuuruse tõttu ei ole nad hõlpsasti vaadeldavad. Maalt ei näe palja silmaga ühtki neist. Ka Päikesele lähim täht Proxima Centauri on punane kääbus (spektriklass M5, näiv tähesuurus 11,05), samuti 30 järgmist. Punaste tähtede osatähtsust Galaktika tähtede seas on hinnatud kolmveerandile.

Tähemudelitest nähtub, et punastel kääbustel, mlle mass on alla 35% Päikese massist, toimub konvektsioon kogu tähe ulatuses. Sellepärast on termotuumasünteesi käigus vesinikust tekkinud heelium pidevalt ringluses kogu tähes, nii et tuum ei saa tekkida. Sellepärast arenevad punased kääbused väga aeglaselt: teoreetiliselt võib neil olla triljonite aastate vältel sama heledus ja spektriklass, kuni neil kütus otsa saab. Et Universumi vanus ei ole kuigi suur, siis pole olemas arengus kaugele jõudnud punaseid kääbuseid.

Viited
------

1. ↑  Ken Croswell. The Brightest Red Dwarf.
2. ↑  Jason Palmer. Exoplanets near red dwarfs suggest another Earth nearer, BBC News, 6. veebruar 2013.
3. ↑  A. Reiners, G. Basri. On the magnetic topology of partially and fully convective stars. – *Astronomy and Astrophysics*, 2009, kd 496, nr 3, lk 787–790.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1939. aastal loodud vallast, varasema valla kohta vaata artiklit Väinjärve vald (Koeru kihelkond).* |

---

**Väinjärve vald** oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad

1939. aasta vallareform
-----------------------

Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Väinjärve valla maa-alast, välja arvatud Ramma küla, Pädaniku asunduse ning Huuksi metskonna Norra metsandiku kvartalite nr. 42–48 maa-alad; senise Kapu valla Puhmu ja Kaarli küla ning Kapu asunduse maa-aladest; senise Võhmuta valla Liivaku, Salu, Kuristiku, Klda, Lombi, Kivimäe, Koli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talu, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartalite nr. 196–209 maa-aladest.

Esimene Väinjärve vallavanem oli valla- ja linnavanemate esindaja Järva maavalitsuses Aleksander Aas, kes valiti tagasi 21. aprillil 1939. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Albert Suurkivi.

Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
--------------------------------------------------

1945 augustis moodustati Väinjärve vallas 4 külanõukogu: Abaja külanõukogu keskusega Abaja külas, Kapu külanõukogu keskusega Kapu asunduses, Vao külanõukogu keskusega Vao külas ja Väinjärve külanõukogu keskusega Koeru alevikus. 1950. aastal Väinjärve vald likvideeriti ja selle alad arvati Paide rajooni koosseisu.

Vaata ka
--------

* Väinjärve mõis

Viited
------

1. ↑  Väljavõte 776. Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88. Riigi Teataja, nr. 87, 14 oktoober 1938
2. ↑  Eesti NSV Teataja, 1945, 35, 544
3. ↑  Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
**Väimela põllumajandustehnikum** oli kool (tehnikum) Võru maakonnas Väimela asulas. 1999 liitusid Väimela põllumajandustehnikum ja Võru tööstustehnikum ning kahe kooli baasil asutati Võrumaa kutsehariduskeskuseks.

Kool asutati 1922 nime all *Väimela põllutöökool*. 1927 avati kooli juures karjatalitajate klass. 

1964. aastal liideti tehnikum ja Väimela sovhoos Väimela näidissovhoostehnikumiks. Näidissovhoostehnikumis tegeleti peamiselt tõuveise- ja seakasvatuse ning sordiseemnekasvatusega. Majandile kuulus 6364 hektarit maad, millest põllumaad moodustasid 4134 hektarit ja metsamaad 1334 hektarit. Tehnikumi juures töötas ka kunstliku seemenduse jaam, jõupärilikkuse katsejaam ja Võru Riiklik Sordikatsepunkt. Aastaks 1976 oli koolis õpilasi 772.

Nimed
-----

* 1922 Väimela põllutöökool
* 1927 Väimela põllutöö- ja karjatalitajate kool
* 1938 Väimela põllunduskeskkool
* 1940 Väimela põllundustehnikum
* 1941 Väimela kõrgem põllunduskool
* 1944 Väimela põllumajandustehnikum
* 1948 Väimela loomakasvatustehnikum
* 1957 Väimela zoo-veterinaartehnikum
* 1964 Väimela näidissovhoostehnikum
* 1993 Väimela põllumajandustehnikum

Viited
------
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
Vaade Veerenni tänavalt Uus-Tatari tänavale
**Uus-Tatari tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Veerenni asumis. 

Uus-Tatari ja Ravi tänava ristmik
Uus-Tatari tänav algab Tatari tänava ja Liivalaia tänava ristmikult ja kulgeb seejärel Ravi tänavaga ristudes enam-vähem põhja–lõunasuunaliselt. Invaliidi tänava ristmikul pöörab Uus-Tatari tänav lääne poole ja lõpeb Veerenni tänaval. Tänav on ligikaudu 370 meetri pikkune.

Uus-Tatari tänav 2, 4, 9/1 asuvad 20. sajandi alguses Anton Uessoni projekteeritud Lenderi tüüpi elamud.

Ajalugu
-------

Tänav sai nime 1882. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli *Neue Tatarenstrasse* ja venekeelne *Новая Татарская улица*. Tänavat on nimetatud ka **Väike-Tatari tänavaks** (saksa keeles *Kleine Tatarenstrasse*, vene keeles *Малая Татарская улица).*

1918. aastal avati Uus-Tatari 25 krundil linna suguhaiguste maja (Tallinna Linna III Haigla).

Viited
------

1. ↑  Uus-Tatari tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 04.07.2021)
2. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 122
3. ↑  Dagmar Lamp, Tallinna kuraasikad lõbunaised ronisid ahju otsa ja tahtsid suguhaiguste arsti kotti toppida, naine.postimees.ee, 23. juuli 2021

Välislingid
-----------

 Uus-Tatari tänav – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Veerenni asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Herne tänav · Hospidali tänav · Invaliidi tänav · Juhkentali tänav · Kauna tänav · Kodu tänav · Liivalaia tänav · Luku tänav · Magasini tänav · Naeri tänav · Oa tänav · Pille tänav · Puhke tänav · Pärnu maantee · Ravi tänav · Tare tänav · Tatari tänav · Tiiu tänav · Töökoja tänav · Uus-Tatari tänav · Vaikne tänav · Vana-Lõuna tänav · Vana-Veerenni tänav · Varre tänav · Veerenni põik · Veerenni tänav · Vineeri tänav · Võtme tänav · Õilme tänav · Õpetajate tänav |
**Borsbeek** on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.

* 
*

Viited
------

1. ↑  Bevolking per gemeente op 1 januari 2020

Välislingid
-----------

* Koduleht (hollandi keeles)

Antwerpeni provintsi vallad

Aartselaar **·** Antwerpen **·** Arendonk **·** Baarle-Hertog **·** Balen **·** Beerse **·** Berlaar **·** Boechout **·** Bonheiden **·** Boom **·** Bornem **·** Borsbeek **·** Brasschaat **·** Brecht **·** Dessel **·** Duffel **·** Edegem **·** Essen **·** Geel **·** Grobbendonk **·** Heist-op-den-Berg **·** Hemiksem **·** Herentals **·** Herenthout **·** Herselt **·** Hoogstraten **·** Hove **·** Hulshout **·** Kalmthout **·** Kapellen **·** Kasterlee **·** Kontich **·** Laakdal **·** Lier **·** Lille **·** Lint **·** Malle **·** Mechelen **·** Meerhout **·** Merksplas **·** Mol **·** Mortsel **·** Niel **·** Nijlen **·** Olen **·** Oud-Turnhout **·** Putte **·** Puurs-Sint-Amands **·** Ranst **·** Ravels **·** Retie **·** Rijkevorsel **·** Rumst **·** Schelle **·** Schilde **·** Schoten **·** Sint-Amands **·** Sint-Katelijne-Waver **·** Stabroek **·** Turnhout **·** Vorselaar **·** Vosselaar **·** Westerlo **·** Wijnegem **·** Willebroek **·** Wommelgem **·** Wuustwezel **·** Zandhoven **·** Zoersel **·** Zwijndrecht
Palamuse kihelkonnakooli hoone juunis 2007
**Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum** on kihelkonnakooli elu tutvustav muuseum Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 

Praeguse muuseumi asupaik, Palamuse kihelkonnakooli hoone ja köster Aleksander Georg Nieländeri eluruumid valmisid 1873. aastal, kool tegutses seal 1975. aastani. 5. jaanuaril 1987 avati seal muuseum, milles eksponeeritakse 19. sajandi lõpu kihelkonnakooli elu Oskar Lutsu jutustuse "Kevade" kaudu. 

Hoones korraldatakse praegu ka näitusi ning hoones ja selle ümbruskonnas kontserte ja teatrietendusi.

Väljapanek
----------

Vaade klassiruumi
Muuseumihoones asuvad endised köstri eluruumid; väljapanek käsitleb Oskar Lutsu elu- ja loometeed, Palamuse kihelkonna ajalugu, kultuurielu ja usuõpetust, endistes klassiruumides koos kõrvalruumidega tutvustatakse kooli ajalugu ning õuel eksponeeritakse endisaegseid säilinud ja taastatud hooneid. 

Köstri saalis on avatud väljapanek Oskar Lutsu lapsepõlve- ja kooliaastatest ning tema jutustusest "Kevade". Söögitoas, kus 19. sajandi lõpul ööbisid tüdrukud, tehakse põgus sissevaade Palamuse kihelkonna ajalukku, kultuuriellu ja usuõpetuse ajalukku. Köstri köögis saab tutvuda vanema kooliajalooga ja välja on pandud kooli üle 320-aastast ajalugu käsitlevad dokumendid.

Klassituba on säilitatud traditsioonilise kantsli, tahvli, seinakella, Euroopa kaardi, keisri pildi ja pikkade pinkidega. Nurgas asub orel, mille autor on üks esimesi Eesti pillimeistreid Carl Georg Thal. Poiste magamistoas elasid omal ajal kaugemal elavad poisid. Sahvris hoitav toidukraam, mida muidu hoiti sahvris, on välja pandud riiulitele. Toa kõrval asub koolmeistri tuba.

Õuel on säilinud köstri õunaait, köstri tõllakuur ja tall on hilisemal ajal taastatud. Kiriku kaldanõlva all Kooliallika juures asub kirikumõisa rentniku saun.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseum** |

* Palamuse O. Lutsu Kihelkonnakoolimuuseumi koduleht
**Palamuse vald** oli vald Jõgeva maakonnas 1991. aastast. 2017. aastal ühines Palamuse vald Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Jõgeva vallaga.

Palamuse vallavanem oli alates 31.05.2016 Rait Persidski ja volikogu esimees alates 28.06.2016 Terje Rudissaar. Vald asus Tallinnast umbes 180 km, Tartust 40 km kaugusel. Valla pindala oli 216 km², vallas elas 2016. aastal 2177 elanikku. Palamuse vallavalitsus asus Palamuse valla suurimas keskuses Palamuse alevikus aadressil Kooli 4.

Vallas oli üks alevik (Palamuse) ja 25 küla: Eerikvere, Ehavere, Imukvere, Järvepera, Kaarepere, Kaiavere, Kassivere, Kivimäe, Kudina, Luua, Mullavere, Nava, Pikkjärve, Praaklima, Raadivere, Rahivere, Ronivere, Sudiste, Süvalepa, Toovere, Vaidavere, Vanavälja, Varbevere, Visusti ja Änkküla.

Vallas oli kaks kooli: Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasium ja Luua Metsanduskool, mis on õpetanud metsandust 1948. aastast. Vallas oli lasteaed Nukitsamees.

Viited
------

1. ↑  Maakatastri statistika, vaadatud 22.03.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Jõgeva maakonna Pajusi, Palamuse, Puurmanni, Põltsamaa, Tabivere ja Torma valla ning Põltsamaa linna, Järva maakonna Kabala ja Väätsa valla, Lääne maakonna Lihula alevi ning Ridala ja Taebla valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 12.12.1991)
**Malle Leht** (neiupõlvenimi **Arend**; sündinud 11. detsembril 1953 Tartus) on eesti botaanik; filosoofiadoktor (PhD; 1997).

Elukäik
-------

Aastal 1972 lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1977 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal. 

Aastast 1977 töötab ta EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis. Aastatel 1992–1998 oli ta Tartu ülikoolis ja 1992–1995 EPMÜs õppejõud.

Teadustöö
---------

Oma teadustöös on ta eeskätt uurinud roosõieliste (*Rosaceae*) ja liblikõieliste (*Fabaceae*) bioloogiat, eriti süstemaatikat ja morfoloogiat. 

Ta on üks 1998. aastal ilmunud "Eesti punase raamatu" autoreid, samuti osalenud teose "Balti floora" koostamisel ning 1999. ja 2007. aastal ilmunud "Eesti taimede määraja" toimetaja.

Teosed
------

* Leht, Malle 2010. *Eesti taimede määraja*. (3. parandatud trükk.) Tartu: EMÜ, Eesti Loodusfoto.

Tunnustus
---------

* 1999 – Eesti Vabariigi teaduspreemia

Isiklikku
---------

Tema isa oli meditsiiniteadlane Ülo Arend (1928–1991), ema Õie Arend (1927–2017) oli Tartu Ülikooli arstiteaduskonna lõpetanud mikrobioloog, vend Andres Arend on Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 17. märts 2017. Vaadatud 2. märtsil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Malle Leht Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
**Malle Nilson** (aastani 1960 **Malle Rüter**; sündinud 26. märtsil 1938 Tallinnas) on eesti pedagoogikateadlane.

Elulugu
-------

Malle Nilson on teenistuja tütar.

Nilson lõpetas 1957 Tallinna 21. Keskkooli, seejärel 1962 Tallinna Pedagoogilise Instituudi laulmise ja algõpetuse metoodika erialal ning sai NSV Liidu Pedagoogika Akadeemia juures pedagoogikakandidaadi kraadi väitekirjaga kahe kuu kuni ühe aasta vanuste laste muusikalist arenemisest ja kasvatamisest. Ta oli 1963–1981 Tallinna Pedagoogikakooli muusikalise kasvatuse õpetaja, 1981–1988 Tallinna Pedagoogilise Instituudi algõpetuse kateedri vanemõpetaja, 1988–1992 esteetilise kasvatuse dotsent ning 1992–1993 Tallinna Pedagoogikaülikooli muusikalise kasvatuse kateedri dotsent, 1993–1996 muusikakasvatuse lektoraadi dotsent.

Teadustöö
---------

Malle Nilson on uurinud eksperimentaalselt väikelaste muusikalist arengut, algklassiõpilaste emotsionaalse vastuvõtlikkuse dünaamikat ja mänguelementide kasutamist muusika kuulamisel. Ta on avaldanud 25 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Laste muusikaline kasvatamine ja arendamine esimesel eluaastal. // Pedagoogiliste uurimuste tulemused 1976–1980. Tallinn, 1981
* Muusika kuulamisest algklassides. // Nõukogude Kool (1984) 11
* Muusikaline kasvatus lastesõimes: met juhend. Tallinn, 1986; 2. trükk 1990
* Mänguelementide kasutamisest muusika kuulamisel. // Kooliuuenduslane. 64 (1992) 3.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Malle Rüütli** (aastani 1977 **Veeber**; sündinud 12. veebruaril 1952 Kohtla-Järvel) on eesti keeleteadlane ja vene filoloog.

Elulugu
-------

Malle Rüütli on tööliste tütar.

Ta lõpetas 1970. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli vene keele ja kirjanduse osakonna. Aastatel 1978–1980 oli ta Tartu 2. Keskkooli vene keele õpetaja ja seejärel aastatel 1980–1992 Tartu Ülikooli vene keele metoodika kateedri õpetaja. 1996. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli täienduskoolituskeskuse eesti keele osakonna. Aastatel 1992–2003 oli ta ka Tartu Ülikooli keelekeskuse vene keele sektsiooni õpetaja. Aastatel 2003–2007 oli ta Pariisi riiklikus ida keelte ja kultuuride instituudis (INALCO) eesti keele ja kultuuri lektor. Pärast seda on Malle Rüütli töötanud Tartu Ülikooli maailma keelte ja kultuuride kolledžis eesti keele õpetajana.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: keele didaktika, eesti keel kui teise keele õpetamise metoodika, erialase suhtluskeele õpetamine. Koostanud keeleõpikuid ja õppevahendeid. Umbes 20 teadustrükist.

Tunnustus
---------

* 2017 Tartu Ülikooli medal

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 6.12.2022.

Teoseid
-------

* Eesti keele vestlusõpik vene õppekeelega kooli XII klassile (kaasautor E. Viilipus). Tallinn, 1998
* Eesti keele töövihik vene õppekeelega kooli XII klassile (kaasautor E. Viilipus). Tallinn, 2000
* Vestlusõpikute metoodilised võimalused. // Konverentsi "Emakeel ja teised keeled" materjalid III, 19.–20.11.2001
* Eesti keele õpik vene õppekeelega gümnaasiumile (kaasautor E. Viilipus). Tallinn, 2002
* Eesti keele töövihik vene õppekeelega gümnaasiumile (kaasautor E. Viilipus). Tallinn, 2002.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

Malle Rüütli Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Jamaal Lascelles (2014)
**Jamaal Lascelles** (sündinud 11. novembril 1993 Derbys) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United. Ta on klubi meeskonna kapten.

Ta alustas klubikarjääri Nottingham Forestis. Esimese profilepingu sõlmis ta klubiga 2011. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas 31. jaanuaril 2012 mängus Burnley vastu. Hooaja 2011–12 lõpus mängis ta laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Stevenage. 2012. aasta augustis sõlmis ta Nottingham Forestiga uue nelja-aastase lepingu. Klubi põhikoosseisu murdis ta hooajal 2013–14.

2014. aasta augustis liitus Lascelles Newcastle Unitediga. Hooajal 2014–2015 mängis ta veel laenul Nottingham Forestis. Newcastle Unitedi meeskonnas debüteeris ta 25. augustil 2015 liigakarika mängus Northampton Towni vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi sama aasta 3. oktoobril mängus Manchester City vastu. 23. jaanuaril 2016 lõi ta mängus Watfordi vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. 2016. aasta augustis määras klubi peatreener Rafael Benítez Lascellesi Newcastle Unitedi kapteniks. Hooajal 2016–17 tuli ta Newcastle Unitedi esiliigas võitjaks, millega pääseti tagasi kõrgliigasse. Samal hooajal valiti Lascelles Inglismaa esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018. aastal valiti ta Newcastle Unitedi aasta mängijaks.

Lascelles on kuulunud Inglismaa noortekoondistesse. Ta kuulus Inglismaa kuni 20-aastaste koondisse 2013. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus langeti välja juba alagrupiturniiril.

Välislingid
-----------

 Jamaal Lascelles – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Jamaal Lascellesi profiil Newcastle Unitedi kodulehel
**Röövlikeel** on Valgete rooside salakeel Astrid Lindgreni meisterdetektiiv Blomkvisti raamatute sarjas. Esimest korda tehakse sellest juttu sarja teises raamatus "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu". 

Eva-Lotta Lisander oli saanud selle röövlikeele päranduseks oma isalt. Nii oli tema isa omal ajal sõpradega rääkinud, kui nad ei tahtnud, et teised sellest aru saaks. Õhtu otsa õpetas isa Eva-Lottat ning järgmisel päeval andis tüdruk oma teadmised Kallele ja Andersile edasi. Röövlikeele võtme väljaselgitamisest oli saanud Punaste rooside Sixten, Benka, Jonte üks peamisi sõjaeesmärke. Ise Punased roosid keele olemust välja uurida ei suutnudki, aga raamatu "Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu" lõpus õpetavad Valged roosid selle keele neile ise selgeks.

Võti: iga kaashäälik muudetakse kahekordseks ja vahele pannakse "o". Seega näiteks Kalle = kok-a-lol-lol-e ja kesklinn = kok-e-sos-kok-lol-i-non-non.

Kirjalikult röövlikeelt ei kasutata, sest nii oleks sellest liiga lihtne aru saada, aga kogenud ja järelikult kiire rääkija esitatud röövlikeelset juttu on asjasse pühendamata inimestel väga raske mõista.

Rootsis ja Norras on meisterdetektiiv Blomkvisti raamatute kaudu enamikule inimestele röövlikeel tuttav ja üsna paljud saavad selle rääkimisega hakkama.

Vaata ka
--------

* Piikeel
**Røssvatnet** (lõunasaami keeles *Reevhtse*) on järv ja veehoidla Norras Nordlandi maakonna lõunaosas Hattfjelldali ja Hemnesi vallas.

Røssvatnet on pindalalt teine järv Norras. Selle pindala on 218,61 km². Ilma paisuta oleks järve pindala 190 km² ning sellega oleks ta Femundi järel suuruselt kolmas. Järve sügavus on kuni 240 m (enne reguleerimist 231 m), maht umbes 14,8 km³ (enne reguleerimist 12,6 km³). Kaldajoone pikkus on 256,37 km.

Røssvatnet on Norra suuruselt kolmas hüdroelektrijaama reservuaar (2309 miljonit m³) Storglomvatni (3506 miljonit m³) ja Blåsjø (3105 miljonit m³) järel. Ta on Øvre Røssåga hüdroelektrijaama ja Nedre Røsskoåga hüdroelektrijaama peareservuaar.

Järve veetaset reguleeriv pais ehitati 1957. aastal. Aastal 2000 ehitati see uute ohutusnõuete tõttu ümber. Veepind paikneb 383...371 m kõrgusel üle merepinna. Reguleerimise tõttu on veetase varasemast umbes 10 m võrra kõrgem, mistõttu Tustervatnet on nüüd Røssvatnetiga ühinenud.

Väljavool toimub põhja suunas Røssåga kaudu, kust vesi läheb Kargenis Ranfjordenisse.

Vana ja uue kaldajoone vahelisest erosioonitsoonist avastati 1970ndatel kiviaegsed asulakohad. hiljuti leiti Tustervatnetist pronksiaegne kirves.

Viited
------

1. 1 2 3  Matti Seppälä (2005). "The Physical Geography of Fennoscandia" (inglise). Oxford University Press.

Välislingid
-----------

* Røssvatnet teatmikus "Store norske leksikon" (norra keeles)
Rööpkülik
**Rööpkülik** ehk **rööpnelinurk** on nelinurk, mille vastasküljed on paralleelsed.

Omadused
--------

* Vastasküljed on võrdse pikkusega.
* Vastasnurgad on võrdsed.
* Lähisnurkade summa on 180 kraadi.
* Diagonaalid poolitavad teineteist.
* Diagonaalide lõikepunkt on rööpküliku sümmeetriakeskpunkt.
* Diagonaal muudab rööpküliku kaheks võrdseks kolmnurgaks.
* Vastasküljed on paralleelsed.

Pindala arvutamine
------------------

Rööpküliku pindala valem on 

{\displaystyle S=ah,\,}
kus *a* on alus ja *h* kõrgus.
Kui a = h, siis sellise rööpküliku pindala on võrdne vastava ruudu (külg = a) pindalaga. Seda tõsiasja on kasutanud Eukleides oma raamatus Elemendid Pythagorase teoreemi tõestuses.

Rööpküliku *ABCD* pindala on antud vektorkorrutise kaudu kui

{\displaystyle S=|{\vec {AB}}\times {\vec {AD}}|,\,}
kus {\displaystyle {\vec {AB}}} ja {\displaystyle {\vec {AD}}} rööpküliku lähiskülgedest moodustatud vektorid.

Erijuhud
--------

Rööpkülikut, mille kõik küljed on võrdsed, nimetatakse rombiks. Rööpkülikut, mille kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ristkülikuks. Rööpkülikut, mille kõik küljed ja kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ruuduks.

Vaata ka
--------

* Rööptahukas
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on füüsikalisest suurusest; sotsioloogia mõiste kohta vaata artiklit Mass (sotsioloogia); teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Mass (täpsustus)* |

---

**Mass** on füüsikaline suurus, mis väljendab keha (füüsika) kahte omadust:

* mass kui **inertne mass** väljendab keha inertsi ehk võimet säilitada oma liikumise kiirust (selle muutmiseks on tarvis rakendada jõudu);
* mass kui **raske mass** väljendab keha võimet tõmmata ligi teisi kehi ehk osaleda gravitatsioonilises vastastikmõjus. Ekslikult mõistetakse mõnikord massi all ka kaalu.

Inertne mass ja raske mass on ekvivalentsed, kusjuures nende ekvivalentsus on klassikalises mehaanikas kogemuslik tõsiasi, millel puudub teoreetiline põhjendus. Oletus nende masside võrdsusest, Einsteini ekvivalentsuprintsiip, on Einsteini üldrelatiivsusteooria aluseks.

Massi tähistatakse enamasti sümbolitega *m* või *M*, mis tulenevad ladina sõnast *massa* ("mass, raskus, tainas, kamakas"); ladina sõna kasutus füüsikalises tähenduses sai alguse Isaac Newtoni 1687. aastal avaldatud teosest "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica". Massi mõõtühik SI-süsteemis on kilogramm (kg).

Inertne mass
------------

Keha (inertse) massi *m*, kiirenduse \vec a ja kehale mõjuva jõu {\displaystyle {\vec {F}}} vahel eksisteeriva seose annab Newtoni II seadus:

{\displaystyle {\vec {F}}=m{\vec {a}}}.
See seos ei võimalda siiski massi mõõtmist kui puudub sõltumatu printsiip jõu defineerimiseks ja mõõtmiseks. Kuid vastavalt Newtoni III seadusele kahe vastastikmõjustuva keha korral jõud, millega esimene keha mõjub teisele, on võrdvastupidine jõuga, millega teine keha mõjub esimesele. Järelikult absoluutväärtuselt {\displaystyle m\_{1}a\_{1}=m\_{2}a\_{2}}, mis lubab nende kehade inertsete masside suhte leida kiirenduste mõõtmise teel.

Raske mass
----------

Gravitatsioonijõud mõjub kehi ühendava sirge sihil ning tõmbab neid teineteise poole. Selle jõu moodul on 

{\displaystyle F=G{\frac {m\_{1}m\_{2}}{r^{2}}}}
kus *m*1 ja *m*2 on kehade (rasked) massid, *r* nendevaheline kaugus ja *G* gravitatsioonikonstant.

Vaata ka
--------

* Kaasmass
* Seisumass
* Päikese mass

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Mass** |

* Ilmar Ots. Mass ei sõltu kiirusest! *Horisont* 3/2008
See artikkel See artikkel räägib majandusajaloolasest.  Matemaatiku kohta vaata artiklit Otto Karma (matemaatik).  

---

**Otto Karma** (kuni 1937 **Otto Gutmann**; 13. august (vkj)/ 26. august 1915 Retla küla, Alliku vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 7. juuni 1995 Tallinn) oli eesti majandusajaloolane. 

Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi, 1936. aastal Antwerpenis kõrgema kaubandusinstituudi ja 1949. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena. 1956. aastal kaitses ta ajalookandidaadi kraadi. 

Ta töötas aastatel 1949–1985 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis, alates 1952. aastast vanemteadurina.

Töid
----

Avaldanud uurimusi Eesti tööstuse, maaparanduse, raudtee-ehituse ja mitme käitise ajaloo kohta.

* "Jooni maaparanduse arengust Eestis kuni 1917. aastani". Tallinn 1959
* "Tööstuslikult revolutsioonilt sotsialistlikule revolutsioonile Eestis". Tallinn 1963
* "100 aastat Eesti raudteed". Kaasautorid Veera Gussarova ja Georgi Lukin. Tallinn 1970
* "Tallinna Vineeri- ja Mööblikombinaat". Kaasautorid Kulno Kala ja Toomas Karjahärm. Tallinn 1977
* "Eesti NSV majandusajalugu". Kaasautorid Valner Krinal, Herbert Ligi ja Feliks Sauks. Tallinn 1979
* "Eesti Vabariigi majanduspoliitika". Tallinn 1995

Tunnustus
---------

* 1977 Eesti NSV riiklik preemia

Isiklikku
---------

Tema poeg on matemaatik Otto Karma.

Kirjandus
---------

* "Karma, Otto". // Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi biograafiline teatmik. Koostaja Marju Vilbaste. Tallinn 2000. Lk 66–67
* "Karma, Otto". // Eesti entsüklopeedia, 14. köide. Tallinn 2000. Lk 143

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Pärnamäe kalmistul
Dame **Jane Drew** (24. märts 1911 – 27. juuli 1996) oli inglise arhitekt ja linnaplaneerija, modernistliku arhitektuuristiili esindaja. Drew võttis osa CIAMi ja MARS Groupi tegevusest.

Jane Drew lõpetas Londonis Architectural Association School of Architecture'i, kus ta õppis aastail 1929–1934.

Drew projekteeris sotsiaalelamuid Suurbritannias, Lääne-Aafrikas, Indias ja Iraanis. Koos oma teise abikaasa Maxwell Fryga (abielu sõlmiti 1942. aastal) projekteeris Drew Ghanas ja Nigeerias koole ja ülikoole. Koos Fry ja Pierre Jeanneret'ga projekteerisid nad Indias Pandžabi osariigi uut pealinna Chandīgarhi.

Drew on olnud RIBA nõukogu liige 1964–1970 ja 1971–1974 ning Architectural Associationi president aastail 1969–1970.

Jane Drew sõprade seas olid ka arhitekt Alvar Aalto ja ehitusinsener Ove Arup.

Drew abikaasa Max Fry jäi pensionile 1973. aastal, Drew jätkas tööd tegevarhitektina kuni 1979. aastani. Max Fry suri 1987. aastal. Jane Drew elas 85 aasta vanuseni ja suri 1996. aastal vähki.

Seitse kuud enne oma surma ülendati Jane Drew Briti impeeriumi ordu *dame commander*'iks.

Tunnustus
---------

Kenneth Onwuka Dike Library, University of Ibadan (Nigeeria)
* 1961 – Massachusettsi tehnoloogiainstituudi *Beamis Professor*
* 1966 – Nigeeria Ibadani ülikooli audoktor (*Hon LL.D*)
* 1970 – Harvardi ülikooli külalisprofessor
* 1973 – Milton Keynesi Avatud ülikooli audoktor (*Honorary Doctorate*)
* 1976 – Utah' ülikooli *Bicentennial Professor*
* 1978 – Ameerika Arhitektide Instituudi auliige (*Honorary Fellow*)
* 1987 – Newcastle’i ülikooli audoktor (*Honorary Dlitt*)
* 1994 – Johannesburgi University of the Witwatersrandi audoktor (*Honorary DArch*)
* 1996 – Briti Impeeriumi ordu *dame commander* (DBE)
**Olfert Viggo Fischer Kampmann** (21. juuli 1910 – 3. juuni 1976) oli Taani poliitik. Ta kuulus parteisse Sotsiaaldemokraadid.

Viggo Kampmann lõpetas 1934. aastal Kopenhaageni Ülikooli poliitikateaduste kandidaadi kraadiga. Seejärel töötas ta Taani statistikaametis. 1946. aastal asus ta konsultandina tööle Taani Maksuametisse. 1947–1950 töötas ta Majandussekretariaadis. Esimest korda oli ta Taani rahandusminister 1950. aasta septembris–oktoobris. Aastatel 1950–1953 oli ta panga Kongeriget Danmarks Hypotekbank direktor. 1953. aasta aprillist kuni 1963. aasta oktoobrini oli ta Folketingi liige. Teist korda oli ta Taani rahandusminister 30. septembrist 1953 kuni 31. märtsini 1960. Viggo Kampmann oli Taani peaminister 19. veebruarist 1960 kuni 3. septembrini 1962. Viggo Kampmann oli nii praktiliselt kui ka teoreetiliselt üks moodsa heaolu- ja kasvuühiskonna rajajatest. 1962. aasta kevadel sai Kampmann infarkti ja oli halvenenud tervise tõttu sunnitud peaministriametist lahkuma. Ta oli alates 1962. aastast kuni surmani Riikliku Elukindlustusasutuse esimees. Lisaks oli ta 1965–1969 Raadionõukogu ja selle programmikomisjoni liige ja aastatel 1962–1966 sotsiaaldemokraatide ajakirja Verdens Gang toimetaja.

Viited
------

1. ↑  Viggo Kampmann, 1910-1976 Danmarks Historien
2. ↑  Viggo Kampmann Dansk Biografisk Leksikon
3. ↑  Viggo Kampmann (S) Folketinget
Porkuni lade Porkuni lähistel
**Porkuni lade** on ülemordoviitsiumi ladestiku kronostratigraafiline üksus (lade). Porkuni lademe all lamab Pirgu lade ja temal lasub Juuru lade. Koos Pirgu lademega kuuluvad nad Harju ladestiku Atla alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Hirnanti lade. Lademe moodustumise ajal leidis aset Hirnantia jäätumine.

Ladet hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt aastal 1881. Lademe stratotüüp asub Porkuni paemurrus, lademe laiendatud stratotüüp on pärit Kamariku puuraugust. Algselt peeti Porkuni ladet siluri lademeks.

Lademe vanus on 445,6...443,7 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Põhja- ja Loode-Eestis Ärina kihistu, milles on eristatud Kamariku, Siuge, Tõrevere ja Vohilaiu kihistikud, Kesk- ja Lõuna-Eestis aga Kuldiga kihistu, milles on eristatud Bernāti ja Ēdole kihistikud, ning Salduse kihistu, milles on eristatud Brocēni ja Piltene kihistikud. Eraldi stratigraafilise üksuse moodustab veel Röa kihistik. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda Glisstjärni kihistu. Glisstjärni kivimeid ja Salduse kihistut eristatakse ka Östergötlandis. Leedu eristatakse lademes Krekenava kihistut ja Vaineikiai kihistut.

Lademe paksus Eestis on 1–10 m. Põhja-Eestis on esindatud vaid selle lademe ülemised kihid, kuna jäätumisest tingitud merepinna alanemise tõttu jäi see piirkond merepinnast kõrgemale. Tolle perioodi settekivimeid on samal põhjusel säilinud väga vähestes paikades.

Lademe avamusala algab Kesk-Hiiumaalt ja lõppeb Mustvee lähistel, kulgedes läbi Taebla, Risti, Kuimetsa, Porkuni ja Paasvere. Lade on avamusalast lõunas esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal.

Lade paljandub näiteks Vohilaiul ja Porkunis.

Lademe kivimkoosseisus on palju dolo- ja lubjakivi. Läti aladel sisaldavad Porkuni lademe lubjakivid riigi lääneosas ka kohati naftat.

Viited
------

1. 1 2 3 4  EE 12. köide, 2003: 419.
2. ↑  Enli Kiipus *Mida on miele õpetanud kliimamuutused geoloogilises ajas*. Eesti Loodus. jaanuar 2018.
3. ↑
4. ↑  Porkuni Stage by L. Hints & T. Meidla. Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. 436 pp. ISBN 9985-50-185-3.
5. ↑  Ordovician of the Siljan District, Sweden Jan Ove R. Ebbestad& Anette E.S. Högström
6. ↑  *Geophysical well log-motifs, lithology, stratigraphical aspects and correlation of the Ordovician succession in the Swedish part of the Baltic Basin*. Mikael Erlström, Daniel Sopher, 2019
7. ↑  Литология поркуниского горизонта в Эстонии.Oraspõld, A. 1975. Tartu Riikliku Ülikooli Toimetised
8. ↑  Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri.
9. ↑   (vaadatud 16.02.2013)
10. ↑  VALSTS ĢEOLOĢIJAS DIENESTS LATVIJAS ĢEOLOĢISKĀKARTE MĒROGS 1:500 000

Ordoviitsiumi regionaalsed lademed Eestis

Pakerordi  **·** 
Varangu **·** 
Hunnebergi **·** 
Billingeni **·** 
Volhovi **·** 
Kunda **·** 
Aseri **·** 
Lasnamäe **·** 
Uhaku **·** 
Kukruse **·** 
Haljala **·** 
Keila **·** 
Oandu **·** 
Rakvere **·** 
Nabala **·** 
Vormsi **·** 
Pirgu **·** 
Porkuni  

vanemad lademed  nooremad lademed
|  |
| --- |
| << **Veebruar** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
|  | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 |
| 14 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 |
| 21 | 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 |
| 28 |  |  |  |  |  |  |
| **2022** |

**Veebruar** on Juliuse kalendris ja Gregoriuse kalendris aasta teine kuu, samuti aasta kõige lühem kuu. Selles on lihtaastal 28 päeva ja liigaastal 29 päeva. 

Nimetus "veebruar" on üle võetud roomlaste kalendrist, kus *Februarius* tähendas puhastuskuud; *Februa* oli puhastusjumal ning tähendas ka puhastus- ja lepituspüha. Veebruar oli Vana-Roomas aastani 154 eKr aasta viimane, kaheteistkümnes kuu.

Muud nimetused
--------------

Veebruari on vanasti nimetanud veel mitmeti, näiteks **küünlakuu** (küünlapäeva järgi), **sudenkuu** ehk **hundikuu** (huntide jooksuaja järgi), **vastlakuu** (vastlapäeva järgi), **kassikuu**, **pudrusöömise kuu**, **radokuu** (rajude aja järgi). Lisaks tuntakse nimetusi **külmakuu**, **lumekuu**, **tuisukuu**, **lihaheitekuu**.

Hundikuu nimetus tuleb sellest, et vanasti luusis veebruaris ringi ilmatu hulk näljaseid hunte. 

Saksamaal kutsuti veel mõnikümmend aastat tagasi veebruari kassikuuks. Sel kuul tuleb kiisudele ise süüa anda, sest hiiri ja rotte napib.[*viide?*]

Veelgi vanem nimetus on radokuu, mis iseloomustab tuisust ja rajust aega.

Tähtpäevi
---------

* Taarapäev – 6. veebruar
* Vanatondipäev – 29. veebruar

Vaata ka
--------

* Aasta päevad
* 30. veebruar

Viited
------

1. ↑  Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 98, 110.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **veebruar** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Veebruar** |

* Veebruar looduses

|  |
| --- |
| jaanuar - veebruar - märts - aprill - mai - juuni - juuli - august - september - oktoober - november - detsember |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib saarest; liputeaduse mõiste kohta vaata artiklit Laid (liputeadus); perekonnanime kohta vaata artiklit Laid (perekonnanimi)* |

---

**Laid** (omastav *laiu*) on väljakujunenud taimkattega väike saar. 

Pindala on harilikult paarist hektarist mõnekümne (harvem mõnesaja) hektarini. Laiud on tavaliselt asustamata.

Laiud on näiteks Hobulaid, Kesselaid, Viirelaid. Suurim laid on Vohilaid, väikseimat on raske määratleda.

Enamik Eesti laidusid asub Lääne-Eestis.

Kuna Lääne-Eestis esineb märgatav maatõus, on aja jooksul mitmetest laidudeks nimetatavaist saartest saanud poolsaared või seljandikud rannikulähedasel mandril. Sellest hoolimata võib olla laiu nimi jätkuvalt kasutusel. Näiteks on selline Puhtulaid (alates 19. sajandist tegelikult poolsaar), samuti selle lähedal (Virtsu ja Puhtu vahel) olevad vähemärgatavad künkad Jürilaid ja Peedulaid.

Vaata ka
--------

* kare
* nasv
* rahu

Viited
------

1. ↑  Tiit Leito: "Maakillud meres. Eesti väikesaared." Varrak. 2015 lk.38

Kirjandus
---------

* Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*. Tallinn 1972
Kosmoseskafander Jastreb
**Jastreb** on avakosmoses kasutamiseks loodud kosmoseskafander, mida toodeti Nõukogude Liidus kosmoselaeva Sojuz meeskondade tegevuseks avakosmoses ja Kuul.

Skafander kujutab endast pehmet tüüpi kosmoseülikonda, millesse saab siseneda eest ja millel on mahavõetav metallist kiiver. Kiivril on avatav vaatevälja klaas ning pööratav valgusfilter. Skafandri loomine algas 1965. aastal ning esimene versioon sai valmis 1967. aastal. Peamine vajadus uus skafander luua tuli sellest, et skafandril Berkut avastati puudused, mis tekkisid Aleksei Leonovi ajaloo esimesel väljumisel avakosmosesse. Uue kosmoseülikonna Jastreb loomisel oli Aleksei Leonov üks konsultantidest.

Skafandri Jastreb elutalitluse süsteem asus metallist seljapaunas ning see oli regeneratiivne. Elektritoide, side ja telemeetria toimus kosmoselaeva pardaga juhtmete abil. Elutalitluse süsteemi sai monteerida lisaks seljale ka jalgade peale, et kergendada kosmonaudi sisenemist vaid 600 mm diameetrise luugiga kosmoselaeva Sojuz pardale.

Esimene skafandri katsetamise võimalus saabus pärast kosmoselaeva Sojuz-1 katastroofi ja kosmoselaevade Sojuz-2 ja Sojuz-3 ühendamisel tekkinud probleeme. Skafandri Jastreb esimene praktiline kasutus toimus alles 1969. aasta jaanuaris kosmoselaevade Sojuz-4 ja Sojuz-5 missioonidel. Esimesed kosmonaudid, kes seda skafandrit avakosmoses kasutasid, olid Jevgeni Hrunov ja Aleksei Jeliseev üleminekul Sojuz-5 kosmoselaevast Sojuz-4 pardale. Skafandrid pandi selga Sojuz orbitaalses vahesektsioonis teise kosmonaudi abiga. See oli esimene ja viimane skafandri Jastreb kasutus kosmoses.

Skafandri Jastreb kasutamine plaaniti ka kosmoselaevade Sojuz-7 ja Sojuz-8 ühendamisel kosmoses, aga see nurjus ja skafandrit ei kasutatud.

Tehnilised andmed
-----------------

* Tootja: NPP "Zvezda"
* Missioonid: Sojuz-4 ja Sojuz-5
* Skafandri kaal: 20 kg
* Seljapauna kaal: 21,5 kg
* Rõhk skafandris: 400 hPa
* Elutalitluse süsteemi toetuse aeg: 2,5 tundi

Faktid
------

Sõna "Jastreb" on vene keelest tõlkes "kull".

Vaata ka
--------

* Berkut (skafander)
* Orlan (skafander)
* Sokol (skafander)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Isaac Abramov; Ingemar Skoog (2003). *Russian Spacesuits*. Chichester, UK: Praxis Publishing Ltd. ISBN 1-85233-732-X. `{{cite book}}`: puudub `|author1=` (juhend)

Kirjandus
---------

* Aleksejev S. M. Umanskij S. P. Kosmoseskafandrid, Masinaehitus, 1973, lk. 282

Pildid
------

* Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis MoskvasSkafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
* Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis MoskvasSkafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
* Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis MoskvasSkafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
* Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis MoskvasSkafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
* Skafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis MoskvasSkafander Jastreb Kosmonautika Memoriaaluuseumis Moskvas
**Vigevano** on linn Itaalias Lombardia maakonnas Pavia provintsis.

Majandus
--------

Vigevano on endine siiditööstuslinn. 

Tänapäeval on seal tugeval järjel jalatsitööstus. Seal asub ka Itaalia ainuke kingamuuseum. 

Vigevanos on asutatud Peroni pruulikoda.

Arhitektuurimälestised
----------------------

* Vigevano toomkirik, ehitatud 17. sajandi lõpul
* Visconti-Sforzesa kastell
* San Pietro Maritire kirik
* Santa Maria del Popolo kirik

Piazza Ducale
Vigevanos on üks Itaalia kaunemaid väljakuid (*Piazza Ducale*), mis kajastab oma ideaalilähedases 1:2 proportsioonis renessansiajastu harmooniat. Bramante kavandatud ja tugevate Leonardo da Vinci mõjutustega väljak on kolmest küljest ümbritsetud arkaadiga. Proportsioone ei riku ka see, et toomkirik on algselt väljaku suhtes viltu, sest see viga on hiljem kavalalt parandatud osavalt kaardu ehitatud barokkstiilis fassaadiga.

Viited
------

1. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

* Vigevano valla ametlik koduleht (*itaalia keeles*)
* Vigevano ingliskeelne turismiinfo