recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Abdullah Telman Ališajev** (vene keeles *Абдулла Тельман Алишаев*; suri 3. septembril 2008) oli vene Dagestani ajakirjanik ja kirjanik. Ališajev oli populaarse islami telejaama telesaatejuht Dagestani Vabariigis.

Karjäär
-------

Ališajev juhtis populaarset islamiteemalist telesaadet *Rahu sinu koju*, mis oli eetris TV-Chirkei's, mis on moslemitele suunatud vene telekanal. Ta oli Dagestanis ja Venemaal tuntud fundamentalistliku islami vastane. Ta oli hiljuti TV-Chirkei's eetrisse lasknud dokumentaalfilmi, mis kritiseeris islami radikaalseid vorme. Ališajev oli eriti kriitiline naaberriigis Tšetšeenias juurdunud vahhabismi suhtes ja propageeris aktiivselt islami mõõdukamaid vorme.

Surm
----

2. septembri õhtul 2008 tulistasid kaks tundmatut ründajat teda sõidu pealt pähe ja õlga. Rünnak toimus Dagestani pealinnas Mahhatškalas. Ta viidi kiirkorras Mahhatškala keskhaiglasse, kus talle tehti operatsioon. Ališajev suri 3. septembril 2008, kell 5.00. Tema matustel osales üle 1000 inimese. 

Ališajevi tapmine leidis aset vähem kui kolm päeva pärast seda, kui politsei tulistas lähedalasuvas Inguššia Vabariigis veebilehe Ingushetiya.ru omanikku ajakirjanikku ja ärimeest Magomed Jevlojevi.

Viited
------

1. ↑  "Two Russian Journalists Killed". Voice of America. 5. mai 2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2008. Vaadatud 15. septembril 2008.
2. ↑  "Telman (Abdulla) Alishayev". Committee to Protect Journalists. 2. september 2008. Vaadatud 14. märtsil 2013.
3. 1 2 3 4 5 6  "Anti-radical Islam reporter killed in south Russia". *The Independent*. Reuters. 3. mai 2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 3. september 2008. Vaadatud 15. septembril 2008.
4. ↑  "Dagestan, Journalist for "Official" Islam Killed". Agenzia Giornalistica Italia. Reuters. 3. mai 2008. Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2011. Vaadatud 15. septembril 2008.
5. ↑  Jürgen Tamme (3. september 2008, 09:34). "Lõuna-Venemaal tapeti taas ajakirjanik". *Postimees*. Vaadatud 11.10.2023.
6. ↑  Belton, Catherine (3. mai 2008). "Tension in Ingushetia after journalist's death". *Financial Times*. Vaadatud 15. septembril 2008.
**Andres Kurg** (sündinud 20. septembril 1975) on eesti kunstiteadlane. 

Andres Kurg on õppinud kunstiajalugu Eesti Kunstiakadeemias ja arhitektuuri ajalugu Londoni Ülikoolis.

Ta on Eesti Kunstiakadeemia professor ja Kunstiteaduse ja visuaalkultuuri instituudi vanemteadur, kes on uurinud 1960. ja 1970. aastate lõpu Nõukogude Liidu arhitektuuri ja disaini, keskendudes tehnoloogia ja igapäevaelu muutustele, samuti nende kokkupuutepunktidele alternatiivsete kunstivooludega.

Tema artikleid on ilmunud väljaannetes AA Files, ArtMargins, Journal of Architecture, Home Cultures ning kogumikes ja näitusekataloogides. 2008. aastal ilmus tema kaastoimetamisel raamat "Keskkonnad, projektid, kontseptsioonid. Tallinna kooli arhitektid 1972–1985".

2012. aastal kureeris ta näitust "Me metamorfne tulevik. Disain, tehniline esteetika ja eksperimentaalne arhitektuur Nõukogude Liidus 1960–1980" Vilniuse Rahvusgaleriis ja Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis. 2015. aastal töötas ta külalisteadurina Getty Instituudis, 2017. aasta kevadel töötas ta Euroopa uuringute külalisvanemteadurina Yale'i Ülikooli MacMillani keskuses.

Teosed
------

* Andres Kurg, Mari Laanemets (2008). *Keskkonnad, projektid, kontseptsioonid. Tallinna kooli arhitektid 1972–1985*. Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum.. ISBN 9789985982822
Noah Dobson (2019)
**Noah Dobson** (sündinud 7. jaanuaril 2000 Summerside'is Prints Edwardi saarel) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New York Islanders.

Aastatel 2016–2019 mängis ta noorteliigas Quebec Major Junior Hockey League (QMJHL), esimesed kaks ja pool hooaega Acadie–Bathurst Titanis ja viimase hooaja teises pooles Rouyn-Noranda Huskiesis. 2018. ja 2019. aastal tuli ta vastavalt Titani ja Huskiesiga QMJHL-i võitjaks, lisaks võitis ta samadel aastatel vastavate klubidega ka Memorial Cup'i. Hooajal 2018/19 pälvis Dobson QMJHL-i väöjalangemismängude väärtuslikumale mängijale atava Guy Lafleur Trophy.

2018. aastal valis New York Islanders ta NHL-i *draft* '​is 12. valikuna. Sama aasta augustis sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris Dobson 8. oktoobril 2019 mängus Edmonton Oilersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 14. jaanuaril 2020 mängus Detroit Red Wingsi vastu.

Hooajal 2021/22 tegi Dobson NHL-is seni oma resultatiivseima hooaja, kui lõi 13 väravat ja andis 38 väravasöötu. 2022. aasta augustis sõlmis ta Islandersiga uue kolmeaastase lepingu.

Viited
------

1. ↑  "Dobson Agrees to Terms on Three-Year, Entry-Level Contract". *NHL.com*. 13. august 2018. Vaadatud 13. augustil 2018.
2. ↑  "Islanders Sign Dobson". *NHL.com*. 22. august 2022. Vaadatud 8. novembril 2022.

Välislingid
-----------

* Noah Dobson NHL.com lehel
* Noah Dobson hockeydb.com lehel

| * v
* r
New York Islanders |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Ilja Sorokin **·** Semjon Varlamov |
| 
**Kaitsjad**: Sebastian Aho **·** Noah Dobson **·** Scott Mayfield **·** Adam Pelech **·** Ryan Pulock **·** Aleksandr Romanov **·** Robin Salo **·** Parker Wotherspoon |
| 
**Ründajad**: Josh Bailey **·** Mathew Barzal **·** Casey Cizikas **·** Cal Clutterbuck **·** Pierre Engvall **·** Hudson Fasching **·** Simon Holmström **·** Bo Horvat **·** Ross Johnston **·** Otto Koivula **·** Anders Lee **·** Matt Martin **·** Brock Nelson **·** Jean-Gabriel Pageau **·** Kyle Palmieri **·** Zach Parise **·** Oliver Wahlstrom |
Puiestee kalmistule (2014)
Kalmistu kabel (2014)
Hauatähised kalmistul (2014)
Hauatähised ja kabel (2014)
Kabeli sisevaade (2014)
**Kuksema mõisa kalmistu** on kalmistu Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kuksema külas Järva vallas Järva maakonnas.

Kirjeldus
---------

Kalmistu jääb Kuksema mõisa südamest linnulennult umbes 750 meetri kaugusele edelasse. Selle rajasid mõisa tollased omanikud Stackelbergid umbes 19. sajandi algul, sest teadaolevalt toimus esimene matus seal 1803. aastal. Hiljem on kalmistu tuntud uute omanike (aastast 1867) kui Schillingite kalmistu.

Ajalugu
-------

Kalmistu idaosas paikneb matusekabel, mis on 2014. aasta seisuga veel küllaltki heas seisukorras. Kalmistule on olemasolevate hauatähiste järgi maetud 23 lahkunut, teiste allikate järgi on sinna maetud 18 lahkunut. 2014. aastaks oli kalmistul säilinud 8 hauatähist.

Kalmistule maetuid
------------------

* 1902 – Georg Walter von Schilling (1834–1902)
* 1927 – Georg Heinrich von Schilling (1874–1927), Georg Walteri poeg
* 2004 – Rosemarie Margarethe Nora Johanna Wallbaum (sündinud von Schilling; 1924–2004), Georg Heinrichi tütar

Viited
------

1. 1 2  Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013. Leht 60

Kirjandus
---------

* Alo Särg. "Kuksema (*Jürgensberg*)". Järvamaa mõisad ja mõisnikud. Argo. Tallinn 205. Lk 62-63
* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002

Välislingid
-----------

* Kuksema mõisa kalmistu Veljo Ranniku kogus. Muinsuskaitseameti fotokogu
* Kuksema mõis ja mõisa kalmistu Eesti mõisaportaalis
* "Park ärkas uuele elule". Järva Teataja, 14. aprill 2005
* Ketlin Sirge. Eesti mõisakalmistud. // Magistritöö Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usuteaduse õppetoolis. Tartu 2013
**Arnold Jürimäe** (kuni 1937 **Arnold Jürjenson**; 20. november 1919 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 2. aprill 2004 Tartu) oli eesti metsateadlane.

Elulugu
-------

Ta lõpetas 1938. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi humanitaarharu ja astus 1939. aastal Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonda. Ta lõpetas 1945. aastal Tartu Riikliku Ülikooli metsanduse eriala.

Ta oli aastatel 1946–1949 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsakasvatuse kateedri aspirant. Ta kaitses Eesti Põllumajanduse Akadeemias 1958. aastal väitekirja "Ельники Эстонской ССР и мероприятия по улучшению их санитарного состояния" (Eesti NSV kuusepuistud ja abinõud nende sanitaarse seisukorra parandamiseks) ning sai põllumajanduskandidaadi kraadi.

Ta oli aastatel 1945–1946 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas metsakasvatuse kateedri vanemlaborant, aastatel 1949–1950 metsatakseerimise kateedri vanemtehnik ning aastatel 1950–1951 metsakultuuride kateedri assistent ja vanemõpetaja.

Ta töötas aastatel 1953–1957 Eesti Põllumajandusprojektis tehniku ja insenerina.

Ta oli aastatel 1951–1953 Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsakultuuride kateedri assistent ja vanemõpetaja, aastatel 1957–1958 maaparanduskateedri assistent, aastatel 1958–1963 vanemõpetaja ning aastatel 1963–1965 dotsendi kohusetäitja ja alates 1965. aastast dotsent.

Teoseid
-------

* 1966 – "Metsamaade kuivendamine". Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Tartu 1966.
* 1969 – "Veemajanduse ökonoomika maaparanduse osakonna üliõpilastele". Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Tartu 1969.
* 1982 – "Maaparandus. Õpik sovhoostehnikumidele ja EPA üliõpilastele". Valgus. Tallinn 1982.

Isiklikku
---------

Tema poeg oli spordipedagoog Toivo Jürimäe ja teine poeg on sporditeadlane ja -pedagoog ning Tartu Ülikooli professor Jaak Jürimäe.

Viited
------

1. ↑  Gümnaasiumid, progümnaasiumid ja kutsekoolid saatsid noori ellu. Sakala nr 65, 3. juuni 1938, lk 5.

Kirjandus
---------

* 1994 – *Album Academicum Universitatis Tartuensis*. III köide. Tartu 1994, lk 361.
* 2000 – "Jürimäe, Arnold". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. I kd, A-Ki. Tallinn 2000, lk 499.

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis* 1918–1944

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Gordan Grlić Radman (2021)
**Gordan Grlić Radman** (sündinud 6. juunil 1958 Prisojes Tomislavgradi lähedal) on Horvaatia poliitik ja diplomaat. Ta on 22. juulist 2019 Horvaatia välis- ja Euroopa asjade minister.

Ta on sündinud 1958. aastal Prisojes Tomislavgradi lähedal (asub praeguse haldusjaotuse järele Hertseg-Bosnia kantonis Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis). Ta lõpetas 1982. aastal bakalaureusekraadiga Zagrebi ülikooli põllumajandusteaduskonna. 1991. aastal lõpetas ta kaheaastase kraadiõppe Institut für Kaderschule juhtimiskoolis Šveitsis Bernis. 2002. aastal lõpetas ta rahvusvaheliste suhete alal Zagrebi ülikooli politoloogia teaduskonna, kus 2007. aastal sai doktorikraadi väitekirjaga "Neutraalsus ja uus Euroopa julgeolekuarhitektuur".

Aastatel 1984–1991, kui ta töötas Šveitsis Melior-Haefliger AG-s, oli ta aktiivne Horvaatia diasporaas Šveitsi Horvaatia kultuurikogukonna presidendina (1984–1988) ja kaassponsorina koos Horvaatia-Šveitsi ärikonsultandi esindaja Davor Pavunaga.

Aastatel 1991–1992 töötas ta Zagrebi ülikooli arstiteaduskonna ärisekretärina (juhataja Mate Granić, kellega ta sõbrunes) ning oli Horvaatia valitsuse põgenike ja ümberasustatud isikute ametis vabatahtlikuna (töötades diasporaaga) ja Horvaatia tervishoiuteenistuse jaoks (humanitaarabi).

1992. aastal ja hiljem aitas ta taasiseseisvunud Horvaatia diplomaatiliste ja konsulaaresinduste asutamisel Bernis, Genfis ja Zürichis.

Seejärel teenis ta Horvaatia saatkondades Bulgaarias (1994–1996) ja Ungaris. Aastatel 1997–2012 töötas ta koos Mate Granićiga Horvaatia välisministeeriumis, muu hulgas Kesk-Euroopa osakonna juhatajana (2004–2009) ja Doonau komisjoni sekretärina (2011–2014). Aastatel 2010–2012 juhtis ta rahvusvaheliste uuringute keskust.

Aastatel 2012–2017 oli ta Horvaatia suursaadik Ungaris, aastatel 2017–2019 oli ta Horvaatia suursaadik Saksamaal.

22. juulist 2019 on ta Horvaatia välis- ja Euroopa asjade minister (Marija Pejčinović Burići asemel).

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on kolm last. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane. Ta räägib vabalt saksa, inglise, bulgaaria ja ungari keelt.
**B2B Games** on videomängude arendaja, mille peakorter asub Lyonis. Ettevõte tegutseb kolmes põhivaldkonnas: tõsised mängud, turustusmängud ja mängude väljaandmine.

Tõsised mängud
--------------

Mais 2009 arendas B2B Games koos ettevõttega Persistant Studios harivate mängude võrgustikust välja 3D võrgustiku, mis põhines nende mängumootoril HellHeaven. See tõsine mäng loodi selleks, et treenida ja teavitada avalike töödega tegelevaid inimesi ning ennetada ohte avalike (kaeve)tööde piirkonnas. Rhône-Alpe’i Avalike Tööde Föderatsioon on esimene föderatsioon Prantsusmaal, mis kasutab Tõsist Mängu sel otstarbel. Föderatsioon ja selle liikmed esitlevad seda hiiglaslikel ekraanidel amaetialastel ja tarbijaüritustel.

7. detsembril 2006 andis B2B Games välja mängu "Velo'v Racing" Lyoni linna jaoks. Mängu on loonud ettevõtted B2B Games ja Coyote Software, et reklaamida Lyoni valgusfestivali (*Fête des lumières*). Kasutades virutaalset Vélo'v jalgratast, Lyoni sümboolset transpordivahendit, muutuvad külastajad mängijateks ja on kutsutud üles korjama küünlaid, läbides selleks festivali kestuse ajal märgistatud kohti. Tõsist mängu esitleti hiiglaslikul ekraanil Vabariigi väljakul.

Turundusmängud
--------------

B2B Games on teinud koostööd selliste ettevõtetega nagu McDonald's, Coca Cola, Ferrero, Nestlé jne.

Viited
------

1. ↑  B2B Games serious gaming lehelt Game education network
2. ↑  HellHeaven Engine – Persistant Studio
3. ↑  Serious Game for Public works leheküljelt Ludovia.com
4. ↑  Velo'v Racing lehelt Whytraveltofrance.com

Välislingid
-----------

* B2B Gamesi veebileht
* B2B Gamesi profiil Prantsuse Videomängude Assotsiatsioonis
Jõgeva valla vapp aastast 2017.
**Jõgeva valla vapp** on Jõgeva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõgeva valla vapp.

Vapp oli kinnitatud 14. detsembril 2017.

Vapi kirjeldus
--------------

Jõgeva valla vapil on hõbedane müürihambuline päis ja sinisel kilbil hõbedane kuueharuline jääkristall, mille harud on ristikulehe kujulised.

Põhjendus
---------

Müürihambuline piit märgib Jõgeva vallas asuvat Laiuse lossi kui omaaegset tähtsat Venemaa-tee äärset vaenlaste vastu rajatud kindlustust. Lumehelves märgib Jõgevat kui Eesti külmalinna, kus 1940. aastal mõõdeti Eesti kõigi aegade madalaima õhutemperatuur miinus 43,5 kraadi. Lumehelbe kiirte otsad viitavad Jõgeva linna, Palamuse ning Torma valla vappidel olnud ristikheinalehtede kujutisele. Sinine värv tähistab Jõgeva valla territooriumile jäävaid Vooremaa järvi.

Sümboolika autor on Marju Pottisepp.

Jõgeva valla vapp aastani 2017
------------------------------

Jõgeva valla vapp aastani 2017
Vapp oli kinnitatud 9. veebruaril 1995.

### Vapi kirjeldus

Rohelisel kaarlõikelise päisega kilbil viie kroonlehega kartuliõis ja selle all kaks langetatud lainelõikelist varrast – kõik hõbedased. Õie südamik on punane.

### Põhjendus

Kaarlõikeline vapipäis sümboliseerib Laiuse voort, mis on Vooremaa kõrgeim. Kartuliõis tähistab üht Eesti tähtsamat sordiaretuse ja eriti kartulikasvatuse keskust ning punane õiesüdamik sellealast rahvusvahelise tunnustusega teadustööd. Lainelõikelised vardad kujutavad valla maa-ala läbivaid Pedja ja Kaave jõge. Vapikilbi roheline viitab valla elanike looduse ja põllumajandusega tihedalt seotud elamisviisile.

Vapi kasutamise kord
--------------------

Valla vappi kasutatakse:

1. Vallavolikogu, vallavalitsuse dokumentidel, trükistel.
2. Valla pidulikel ürikutel, autasudel, meenetel, ametimärkidel, suveniiridel.
3. Vallavalitsuse hoonel ja valla piiritähistel.
4. Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes vallavalitsuse loal.

Valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on valla vapp ja äärel kasutaja nimi.

Vaata ka
--------

* Jõgeva valla lipp

Välislingid
-----------

* Jõgeva valla sümboolika valla kodulehel
* Endise Jõgeva valla sümboolika valla kodulehel
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel - Jõgeva vald.
* Eili Arula: "Lumehelbekesega vapp tekitas vallarahvas nördimust" Tartu Postimees, 19. detsember 2017
D-vitamiini on sekosteroidse hormooni aktiivne vorm, mis omab organismis väga mitmekülgset toimet.

### Puuduse põhjused

Umbes 90% inimkehas olevast D-vitamiinist toodetakse päikese käes olles, sellest tulenevalt nimetatakse seda rahvakeeli "päiksepaiste vitamiiniks". D-vitamiini toodetakse spontaanselt nahas päiksest tulevate UVB kiirte toimel. Suvel piisab kehas loomulikult toodetavast D-vitamiinist vajaliku normi saavutamiseks. Talvel ja kevadel on vaja leida lisaallikas.

D-vitamiini puudust põhjustab vähene päikesevalgus, rinnaga toitmine, rasedus, rasvumine, alkoholi liigne tarvitamine ja väga kitsas toiduvalik. Vahel on probleemiks olla see, et imendumisprobleemide tõttu ei suuda keha vitamiini piisavalt omandada. Selle imendumist takistavateks teguriteks võivad olla liigne suitsetamine, alkoholi ja mõningate ravimite tarbimine, ülekaalulisus ning vanus.

### Puudusel tekkivad probleemid

D-vitamiin aitab stabiliseerida vererõhku ning tagab normaalse verehüübimise ja südametegevuse. Üks D-vitamiini peamisi rolle kehas on kaltsuimi ainevahetuse reguleerimine. D-vitamiini puudus vähendab kaltsiumi imendumist sooltes. Kaltsiumi puudusest tulenevalt võib tekkida palju erinevaid probleeme, nagu luude hõrenemine, nende mineraalse tiheduse kadumine, hammastel tugevuse kadumine ja lagunemine ning lihastes funktsioonide halvenemine. Täiskasvanutel võivad luudemuutused põhjustada osteoporoosi ja soodustada luumurdude teket. Lastel soodustab D-vitamiini puudus luustiku arenguhäirete väljakujunemist.

D-vitamiini madal tase võib põhjustada osteomalaatsiat, rahhiiti, Osgood-Schlatteri tõbe, Sinding-Larsen-Johansseni tõbe, Schauer-manni tõbe, idiopaatilist juveniilset osteoporoosi ja Perthese tõve teket. D-vitamiin on oluline lihase kontraktsioonijõu normaalsena hoidmiseks. Seetõttu võib sportlastel sooritusvõime langeda ja vanematel inimeste seas esineda rohkem kukkumisi ja luumurde.

Liigne D-vitamiini tarvitamine on tervisele kahjulik, kuna see võib põhjustada kaltsiumi üleküllust. Liigne kaltsium veres võib põhjustada südamekloppimist, segasustunnet, kõhukinnisust ja iiveldust.

### Viited

1. 1 2 3 4  "D-vitamiinist". *Tartu Ülikooli Kliinikum*. Vaadatud 21. aprillil 2023.
2. 1 2 3 4  "Üllatavad sümptomid, mis viitavad D-vitamiini puudusele". *www.virtuaalkliinik.ee*. Vaadatud 21. aprillil 2023.
**Manivald Noor** (16. juuli 1923 – 6. august 2009) oli eesti arhitekt.

Noor lõpetas 1943. aastal Tallinna Tehnikumi ehitustehnika erialal ning 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuri erialal. Töötas arhitektina RPI Eesti Põllumajandusprojektis (1951–1969) ning RPI Eesti Maaehitusprojektis tüüpprojekteerimise osakonna peaarhitektina (1969–1988). 

Pärast Tallinna Tehnikumi lõpetamist põgenes Saksa mobilisatsiooni eest Soome, kus osales soomepoisina Jätkusõja lahingutes.

Hooneid
-------

* Narva-Jõesuu põllumajandustöötajate sanatoorium (1961, koos Nikolai Kusminiga)
* Spordiklubi "Dünamo" suusabaas Otepääl (1963)
* kaubanduskeskus Õisus (1969)
* postkontor Kuressaares (1972)
* ridaelamu Pääskülas (1991)

Noore oluliste tööde hulka kuuluvad ka koostöös Boris Miroviga tehtud maaelamute tüüpprojektid, mis olid iseäranis laialt kasutusel 1960. aastatel, ning mitmed kolhoosiasulate planeeringud.

Viited
------

1. 1 2 3  Suri arhitekt Manivald Noor. – **Postimees Online**, 11. august 2009
2. ↑  Manivald Noor : nekroloog. – **Sirp**, 21. august 2009, lk 20.
Nazim Azman 2022. aastal Austrias
**Nazim Azman** (sündinud 17. augustil 2001 Kuala Lumpuris) on Malaisia võidusõitja, kes osales viimati FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel Hitech Grand Prix'ga.

Karjäär
-------

### Karjäär kardispordis

Azman alustas kardisõitu 2012. aastal. Sel aastal võitis ta Rotax Max Challenge Malaysia MicroMaxi kategoorias ja saavutas Rotax Max Challenge Asia kolmanda koha. Ta liikus Euroopa võistlustele 2013. aastal, saavutades Itaalias ROK Cupi rahvusvahelises finaalis kolmanda koha, edestades tulevase Indy Lightsi pilooti Antonio Serravalle'i.

### Euroformula Open

2021. aastal siirdus Azman Euroformula Open Meistrivõistlustel, partneriks endise Briti Vormel 3 rivaali Louis Fosteri ja Filip Kaminiarziga CryptoTower Racingul. Ta alustas oma hooaega positiivselt, saavutades sarjas esimese poodiumikoha, saavutades Algarve rahvusvahelisel ringrajal teisel võistlusel teise koha. Kolmandas voorus Spa-Francorchampsis saab Azman oma hooaja parima nädalavahetuse, lõpetades tribüünil kõigil kolmel võistlusel, millele järgnes malaisialane, saavutades järgmises voorus veel ühe poodiumipaari.

### FIA Vormel 3 meistrivõistlustel

Azman osales FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel hooajajärgsel katsel Valencias, sõites Šveitsi varustuses Jenzer Motorsport ja Sauber Junior Team by Charouz koos Roberto Faria (hiljem Enzo Trulli), Filip Ugrani (hiljem William Alatalo), Nicola Marinangeli ja László Tóthiga, vastavalt. Vahetult enne hooajaeelset testi Bahreinis teatas Azman, et ühineb 2022. aasta kampaaniaks Hitech Grand Prix'ga, tehes koostööd Red Bull Junior Teami liikme Isack Hadjari ja 2020. aasta Briti Vormel 3 tšempioni Kaylen Frederickiga. Seda tehes sai Azmanist esimene Malaisia sõitja, kes osales FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel. Azmanit edestaksid Hadjar ja Frederick kogu hooaja jooksul tohutult. Azman lõpetas meistrivõistluste üldarvestuses punktideta 32. kohal, olles saavutanud kolm korda parima 16. koha.

Välislingid
-----------

* Nazim Azman karjääri kokkuvõte saidil DriverDB.com (inglise keeles)
Rainis Haller 2020. aastal Arvamusfestivali teadusalal (temast paremal Oliver Laas ja Kalevi Kull)
**Rainis Haller** (sündinud 17. augustil 1975) on eesti matemaatik. 

Ta on lõpetanud 1992. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli. Doktorikraadi sai ta väitekirjaga "M(r,s)-inequalities" 2002. aastal Tartu Ülikooli matemaatika-informaatikateaduskonnas.

Ta on Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi funktsionaalanalüüsi kaasprofessor, matemaatilise analüüsi professor ja Eesti Matemaatika Seltsi president. Tema peamine uurimissuund on matemaatika funktsionaalanalüüs.

Tunnustus
---------

* 2002 Arnold Humala preemia
* 2015 Parim õppejõud, matemaatikute valik
* 2017 Tartu Ülikooli aumärk

Viited
------

1. ↑  Ladva, Asso (7. detsember 2020). "Õpetajad: digiõppematerjalid on vajalikud, aga ei asenda koolitundi". *Õhtuleht*. Vaadatud 28.01.2021.
2. ↑  "Rainis Haller, TÜ". Vaadatud 28.01.2021.
3. ↑  Kukin, Kelly (19. juuni 2019). "Eesti matemaatika seltsi president: põhikoolieksamite kaotamine kahjustaks Eesti arengut". *Postimees*. Vaadatud 28.01.2021.
4. ↑  "Tartu Ülikooli aumärgi kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 9.12.2022.

Välislingid
-----------

* Rainis Haller Eesti Teadusinfosüsteemis
Jaapani **rangaku** (Kyūjitai: 蘭學 /Shinjitai: 蘭学. Sõna-sõnalt "Hollandi tundmaõppimine", mis sisuliselt tähendas Lääne tundmaõppimist.) oli esialgu läbi Dejimas asunud Hollandi enklaavi esindajatega toimunud kontaktide teadmiste saamine ja kogumine Läänes toimuvatest arengutest. Selle lisandusid järk-järgult tehniliste leiutiste näidiste saamine (valdavalt kõrgametnike tellimuste läbi), raamatute tõlkimine, koolide rajamine ja lõpuks ka õpilaste vahetamine.

Rangaku võimaldas Jaapanil olla kursis Lääne teaduse ja tehniliste saavutustega ning pidada mõneti sammu Lääne tehnoloogia ja meditsiiniga perioodil kui maa oli 1641.–1853. aastatel välismaalaste jaoks Tokugawa shogunaadi (1603.-1867.) rahvusliku isolatsiooni poliitika (sakoku) tõttu suletud. Seeläbi tekkinud baas sai omakorda aluseks maa edasisele arengule teoreetilistes ja tehnoloogilistes teadustes. Toimunu võib osaliselt seletada Jaapani edu ta radikaalses ja kiires moderniseerimises peale maa avamist väliskaubandusele 1854. aastal. Peale 1867.-68. aasta kodanlikku revolutsiooni algas seal hoogne industrialiseerimine ja 1894. aastal koloniaalne laienemine (Taiwani hõivamine). 20 sajandi esimesel poolel püüdis Jaapan juba ülemaailmses Viiekümne aastases sõjas (1904.-1954.), mis oli muuhulgas ka esimeseks Lääne- ja Idamaailma vaheliseks osutunud sõda, etendada isegi Ida poole juhti. (Korraldas 1943. aastal Tokyos Suur-Ida-Aasia Rahvaste Konverentsi, andis samal aastal iseseisvuse Birmale ja Filipiinidele ning lubas seda ka Indiale ja Indoneesiale.)
Helena Dalli
**Helena Dalli** (sünninimega **Abela**; sündinud 29. september 1962) on Malta poliitik ja alates 1. detsembrist 2019 Euroopa Komisjoni võrdõiguslikkuse volinik von der Leyeni komisjonis.

Tal on Nottinghami Ülikoolist doktorikraad poliitsotsioloogias ja ta on pidanud loenguid Malta Ülikoolis majandus- ja poliitsotsioloogia, avaliku halduse ja õigussotsioloogia vallas.

Enne poliitikasse minekut töötas ta modelli ja näitlejana. Ta võitis 17aastaselt Miss Malta tiitli ja esindas Maltat 1979. aasta Miss Worldil. Seejärel mängis ta 1985. aasta filmis "Final Justice" politseinikku, kes oli ka peategelase partner. Pärast filmi ebaõnnestumist loobus ta näitlemisest ja astus poliitikasse. Ta on Malta Tööpartei liige.

1996. aastal valiti ta esimest korda Malta parlamenti. Pärast seda oli ta veel viie järgmise parlamendikoosseisu liige. Aastatel 2013–2017 oli Dalli sotsiaalse dialoogi, tarbijaõiguste ja kodanikuvabaduste minister. Malta 2017. aasta üldvalimistel valiti ta tagasi ja ta jätkas tööd Euroopa asjade ja võrdõiguslikkuse ministrina. Tema juhtimisel võttis Malta valitsus vastu mitu seadust, mis tugevdasid võrdõiguslikkust ja inimõigusi ning laiendasid kaitset sooidentiteedi ja seksuaalse sättumuse põhise diskrimineerimise vastu.

Pärast 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimisi nimetas Malta valitsus ta järgmise Euroopa Komisjoni volinikukandidaadiks. 1. detsembril 2019 sai Helena Dallist Euroopa Komisjoni võrdõiguslikkuse volinik von der Leyeni komisjonis.

Viited
------

1. 1 2 3  Helena Dalli CV. Euroopa Komisjoni veebisait.

| * v
* r
Von der Leyeni komisjon (2019–2024) |
| --- |
| President | 
Saksamaa Ursula von der Leyen | Euroopa Liidu lipp |
| Juhtivad asepresidendid | 

* Läti Valdis Dombrovskis
* Holland Frans Timmermans (kuni 22. augustini 2023)
* Slovakkia Maroš Šefčovič (juhtiv asepresident alates 22. augustist 2023, varem asepresident)
* Taani Margrethe Vestager (puhkusel alates 5. septembrist 2023)

 |
| Asepresidendid | 

* Hispaania Josep Borrell
* Tšehhi Věra Jourová
* Kreeka Margarítis Schinás
* Horvaatia Dubravka Šuica

 |
| Volinikud | 

* Prantsusmaa Thierry Breton
* Malta Helena Dalli
* Portugal Elisa Ferreira
* Bulgaaria Marija Gabriel (kuni 15. maini 2023)
* Itaalia Paolo Gentiloni
* Austria Johannes Hahn
* Iirimaa Phil Hogan (kuni 26. augustini 2020)
* Rootsi Ylva Johansson
* Küpros Stélla Kyriakídou
* Sloveenia Janez Lenarčič
* Iirimaa Mairead McGuinness (alates 12. oktoobrist 2020)
* Belgia Didier Reynders
* Luksemburg Nicolas Schmit
* Eesti Kadri Simson
* Leedu Virginijus Sinkevičius
* Soome Jutta Urpilainen
* Rumeenia Adina Vălean
* Ungari Olivér Várhelyi
* Poola Janusz Wojciechowski

 |
**Taki provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi põhjaosas, piirneb läänes Birmaga.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 676 583. Provintsis on mitu põgenikelaagrit, kus elavad Birma põgenikud, peamiselt karenid.

Provints jaguneb 9 ringkonnaks (*amphoe*).

Taki provintsis on 4 rahvusparki.

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Taki provints** |

* 

Tai provintsid

Amnat Charoeni • Ang Thongi • Ayutthaya • Bangkok • Bueng Kan • Buri Rami • Chachoengsao • Chai Nati • Chaiyaphumi • Chanthaburi • Chiang Mai • Chiang Rai • Chon Buri • Chumphoni • Kalasini • Kamphaeng Pheti • Kanchanaburi • Khon Kaeni • Krabi • Lampangi • Lamphuni • Loei • Lop Buri • Mae Hong Soni • Maha Sarakhami • Mukdahan Nakhon Nayoki • Nakhon Pathomi • Nakhon Phanomi • Nakhon Ratchasima • Nakhon Sawani • Nakhon Si Thammarati • Nani • Narathiwati • Nong Bua Lam Phu • Nong Khai • Nonthaburi • Pathum Thani • Pattani • Phangnga • Phatthalungi • Phayao • Phetchabuni • Phetchaburi • Phichiti • Phitsanuloki • Phrae • Phuketi • Prachin Buri • Prachuap Khiri Khani • Ranongi • Ratchaburi • Rayongi • Roi Eti • Sa Kaeo • Sakon Nakhoni • Samut Prakani • Samut Sakhoni • Samut Songkhrami • Saraburi • Satuni • Sing Buri • Si Sa Keti • Songkhla • Sukhothai • Suphan Buri • Surat Thani • Surini • Taki • Trangi • Trati • Ubon Ratchathani • Udon Thani • Uthai Thani • Uttaraditi • Yala • Yasothoni
**Salitsiin** on fenoolglükosiidide hulka kuuluv orgaaniline ühend, milles glükoos ja salitsüülalkohol ehk saligeniin on ühendatud O-glükosiidsidemega.

Omadused
--------

Molaarmass on 286,28 g/mol. Keemistemperatuur on 199–201 °C.

Leidumine looduses
------------------

Hõberemmelga lehed.
Salitsiini ja muid salitsüülhappe derivaate esineb looduses pajudes (näiteks hõberemmelgas), aaskannikeses, harilikus angervaksas, lamavas taliharjas ja paplites (hõbehaab, *Populus candicans*, must pappel, harilik haab).

Farmakoloogiline toime
----------------------

Salitsiinil on põletikuvastane ja palavikuvastane toime.

Salitsiin ja muud salitsüülalkoholi glükosiidid (salireposiid, salikortiin, fragiliin, pitseiin jt) lõhustatakse sooles salitsüülalkoholiks ja glükoosiks. Salitsüülalkohol muundatakse maksas salitsüülhappeks. Salitsüülhape pärsib prostaglandiinide sünteesi, blokeerides tsüklooksügenaasi (COX) ensüümi.

Ajalugu
-------

Salitsiini eraldas esimesena pajukoorest 1828 Müncheni ülikooli farmaatsiaprofessor Johann Andreas Buchner. Tal õnnestus saada väike kogus kollast ainet.

Välislingid
-----------

* PubChem
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib märgist; perekonnanime kohta vaata artiklit Ätt (perekonnanimi)* |

---

@-märk
**@** (**kommertsmärk**, **ätt**, **kommerts-a**, **kommerts-A**, **at**, **ätt-märk**, **kassisaba, kapsas**) on kirjamärk, mida tänapäeval kasutatakse peamiselt e-posti aadressis kasutajanime ja domeeninime eraldamiseks.

Ajalugu
-------

Sümboli päritolu on ebaselge, selle tekke kohta on mitu teooriat. 

Tegu võib olla keskaegse käsikirjalise ligatuuriga tähtedest *a* ja *d*, mis moodustavad ladina keeles eessõna *ad*.

Märki @ olevat seda kasutatud 16. sajandi Itaalias ühe õõnesmõõdu (tollaste standardmõõtmetega terrakotaamfora) tähisena.

@-märgi võimalik teke
Märk @ võis tekkida ka prantsuse sõnast *à*, mida hakati niimoodi kirjutama, kui selle tähendus oli selline nagu fraasis "2 kommi *à* 2 senti". Tüpograafias on see märk teada Inglismaal 19. sajandil. Seda nimetati *commercial a*. 1880. aastatel hakati seda kasutama ka Inglismaa kirjutusmasinatel.

Märgi @ tõid Pürenee poolsaarele maurid ühe mahumõõdu tähisena. Seda on näha vanadel veini- ja oliiviõlianumatel. Hispaania, portugali ning hiljem ka prantsuse kaupmehed, kes kauplesid härgade ja veiniga, kasutasid mahumõõtu *arroba*, mis vastas umbes 15 liitrile. Sõna tuleb araabiakeelsest sõnast الربع (*ar-rubʿ*), mis tähendab 'veerand', ning @ oli selle tähis. Hispaania, portugali, katalaani, oksitaani, galeegi, aragoni ja mõnes teises keeles ongi @-märgi kohta kasutusel see sõna või mõni selle teisend.

Saksa-Rooma riigi kõrgeima kohtu (Reichskammergericht) aktides kasutati märki @ tähenduses 'vastu' (*contra*), näiteks "Maier @ Müller".

Sisestamine
-----------

Eestikeelsel arvutiklaviatuuril asub märk tavaliselt ülemise numbrite rea vasakpoolses osas ning @ märgi sisestamiseks tuleb vajutada korraga Ctrl- ja Alt-klahvile (või AltGr-klahvile) ja @-märgile (sama tulemuse annab parempoolselt numbriklahvistikult "064" tippimine, samal ajal Alt-klahvi all hoides).

| * v
* r
Eesti klahvipaigutusega klaviatuur |
| --- |
| Esc |  | F1 | F2 | F3 | F4 |  | F5 | F6 | F7 | F8 |  | F9 | F10 | F11 | F12 |  | PrtScn/SysRq | ScrollLock | Pause/Break |  | ⇭ |  | ⤓ |  |
|  |  |  |  |  |
|  |  | Insert | Home | PgUp |  | NumLock | ∕ | ∗ | − |
| Delete | End | PgDn | 7 | 8 | 9 | + |
|  |  |  | 4 | 5 | 6 |
|  | ↑ |  | 1 | 2 | 3 | Enter |
| ← | ↓ | → |    0   Ins |  , Del |

Viited
------

1. 1 2  Annette Kögel. *Das @ ist museumsreif*. zeit.de, 17. juuni 2010.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **kommertsmärk** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **@** |
Igeli sammas
**Igeli sammas** on Saksamaal Trieri lähedal Moseli ääres Igelis asuv rooma hauamonument, mis pärineb 3. sajandist. See kuulub alates 1986. aastast osana Trieri rooma-aegsete mälestiste, toomkiriku ja Liebfrauenkirche kompleksist UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Mainzis asuva Drususe kenotaafi kõrval on tegemist ainsa algupärasel kohal säilinud maapealse rooma hauamonumendiga Alpidest põhja pool. See pääses hävingust, sest hauamonumendi lõunaküljel asuval reljeefil arvati keskajal olevat kujutatud Constantinus Suure ema Helena abiellumist Constantius I Chlorusega.

Hauamonument on 23 meetri kõrgune ja see on valmistatud punasest liivakivist. Selle püstitasid endale ja oma surnud sugulastele 250. aasta paiku vennad Lucius Secundinius Aventinus ja Lucius Secundinius Securus. Tegemist on neljakorruselise monumendiga, mille püramiidjas tipus on laialisirutatud tiibadega kotkas (tänapäeval osaliselt hävinud). Monument on ohtralt kaunistatud reljeefidega, millel kujutatakse stseene argielust ja müütidest. Algselt oli sammas koloreeritud; värvitud rekonstruktsioon asub tänapäeval Trieris Rheinisches Landesmuseumis.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Igeli sammas** |

* Igeli sammas Trieri maailmapärandi lehel
**Arno Niitov** (sündinud **Arno Niitof**; 2. detsember 1904 Tilsi veski, Põlva kihelkond – 17. oktoober 1989 Montréal, Kanada) oli eesti laulupedagoog, ooperi- ja kontserdilaulja, bariton.

Ta õppis Tartu Aleksandri gümnaasiumis ja I Kommertsgümnaasiumis. Varem Tartu Muusikakoolis viiulit õppinud Niitovi käsi jäi villamasina vahele, kui ta oli 14-aastane, mistõttu ta vahetas viiulimängu laulmise vastu. Niitov õppis laulmist Tartu Kõrgemas Muusikakoolis 1924–1927. Esinemist alustas ta üsna varakult, Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilasena, esinedes üliõpilaskooride solistina.

1930. aastal lõpetas ta Belgias Liege'i Kuningliku konservatooriumi laulu alal maestro François Malherbe'i õpilasena. Kaks aastat hiljem lõpetas ta Liege'i Ülikooli majandusteaduskonna. 

Aastatel 1932–1939 töötas ta eralauluõpetaja ja muusikaõppejõuna, Tartu Meestelaulu Seltsi koori ning Gustav Ernesaksa kutsel ka Tallinna Meeskoori hääleseadjana. Tema laulustuudio õpilaste seas olid ka Andrei Christiansen, Jaan Haabjärv ja Naan Põld. Samuti laulis ta Vanemuises ning õpetas laulu Põlva Rahvahariduse Seltsis, kus oli ühtlasi juhatuse esimees. 

Aastatel 1935–1939 töötas Arno Niitov õpetaja või õppejõuna Valga Muusikakoolis, Tallinna Pedagoogikumis ja Tallinna Õpetajate Seminaris. 1940–1941 oli ta Tallinna Konservatooriumi lauluosakonna juhataja.

1944. aastal siirdus Saksamaale ja sealt Austriasse, 1952 Kanadasse. Montréalis juhatas ta eesti meeskoori.

Viited
------

1. 1 2 3  Laulukunstnik Arno Niitof. - Olion, nr 9, 1931, lk 240.

Välislingid
-----------

* Rein Vill "Kuulus bariton ja häälemeister" Eesti Päevaleht, 1. detsember 1999
Tsipi Livni
Tsipi Livni
**Tsipi Livni** (kasutatakse ka nimekuju ***Tzipi** Livni*; täisnimega **Tsipora Livni**, heebrea: ציפי לבני; sündinud 8. juulil 1958 Tel Avivis) on Iisraeli paremtsentristlik poliitik, alates 31. märtsist 2009 opositsioonijuht. Aastail 2006–2009 oli ta Iisraeli välisminister ja ühtlasi peaministri kohusetäitja (täitis peaministri kohustusi tema äraolekul). 

Tsipi Livni isa Eitan Livni sündis Hrodnas (praegu Valgevene) ja kuulus pärast Iisraeli asumist sionistlikku rühmitusse ETZEL. Ta oli lühikest aega ka Iisraeli parlamendi Knesseti liige erakonna Likud nimekirjas.

Tsipi Livni teenis Iisraeli armees, kust läks erru leitnandi auastmes. Seejärel oli ta 4 aastat riikliku luureagentuuri Mossad teenistuses (analüütika osakond). Ta on lõpetanud Bar Ilani Ülikooli juristina ning töötas aastaid avaliku ja äriõiguse alal.

Poliitikas oli Livni aastaid Likudi liige, mille liikmena valiti ta 1999 esimest korda Knessetisse. Ta toetas tollase peaministri Ariel Sharoni otsust Likudist lahku lüüa ja astus 20. novembril 2005 Sharoni uude parteisse Kadima.

2001. aastast on ta olnud eri ametikohtadel Iisraeli valitsuses: regionaalse koostöö minister, põllumajanduse ja maapiirkondade arengu minister, immigratsiooniminister ja ehitusminister. Oktoobrist 2005 maini 2006 oli ta justiitsminister ja alates jaanuarist 2006 ühtlasi välisminister. 4. mail 2006 sai temast ühtlasi asepeaminister Ehud Olmerti uues valitsuses.

Tsipi Livni on Golda Me'iri järel teine naisvälisminister Iisraeli ajaloos.

17. septembril 2008 valiti ta Ehud Olmerti tagasiastumise järel Iisraeli valitseva Kadima partei esimeheks, mis avas talle ühtlasi tee peaministri ametikohale. 22. septembril tegi president Shimon Peres Livnile ülesandeks valitsus moodustada. Edu korral oleks Livnist saanud Iisraeli ajaloo teine naispeaminister. Et Livnil ei õnnestunud valitsust moodustada, soovitas ta 25. oktoobril korraldada ennetähtaegsed parlamendivalimised, kus Kadima kaotas parempoolsele Likudi parteile.

27. märtsil 2012 kaotas ta erakonna esimehe koha sisevalimistel endisele kaitseministrile Shaul Mofazile. Sama aasta 1. mail teatas ta ka oma lahkumisest parlamendiliikme ametikohalt, kuid kinnitas, et jääb edasi poliitikasse. Novembris teatas ta, et naaseb poliitikasse uue vasaktsentristliku partei Hatnua (Liikumine) juhina.

Ta on abielus advokaat Naftali Schnitzeriga ja kahe täiskasvanud lapse ema.

Viited
------

1. ↑  Tzipi Livni naasis Iisraeli poliitikasse, ERR, 27. november 2012

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ehud Olmert** | **Iisraeli välisminister**2006–2009 | Järgnev**Avigdor Lieberman** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liigist; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Gepard (täpsustus)* |

---

See video näitab gepardit jooksmas.
**Gepard** (*Acinonyx jubatus*) on kaslaste sugukonda kuuluv imetaja.

Kirjeldus
---------

Gepardi kehapikkus on 150 cm, sellele lisandub saba pikkusega 70 cm. Kaal on umbes 70 kg. Selle kaslase keha on otsekui jooksmiseks loodud. Gepard ei saa oma küüniseid täies ulatuses sisse tõmmata.

Eluviis
-------

Emasloomad elavad kas üksi või koos poegadega nende kasvamise ajal. Isased elavad karjas, mille juht langetab kõik otsused. Kohtutakse ainult paaritumiseks.

Gepard on kiireim maismaaloom. Ta võib lühikesel distantsil (kuni 400 m) saavutada kiiruse 120 km/h,[*viide?*] mis võimaldab tal jahtida ka nii väledaid saakloomi nagu gasellid. Siiski lõpeb rekordkiiruse omaniku jaht üheksal juhul kümnest läbikukkumisega. Jahti peab gepard päeval.

Paljunemine
-----------

Gepard saavutab suguküpsuse umbes kolmeaastaselt. Tiinus kestab umbes 95 päeva. Kui gepard parajasti jahti ei pea, siis viibib ta koopas, kus emasloom toob ilmale 4-6 pisikest, kes ei kaalu palju rohkem kui apelsin. Suurem osa neist langeb teiste kiskjate saagiks. Pojad lahkuvad ema hoole alt umbes pooleteise aasta vanuselt, kuid elavad koos vendade ja õdedega, kuni neist on saanud väga head jahimehed. Vabas looduses võib gepard elada 15 aastaseks.

Leviala
-------

Gepard oli varem levinud kogu Aafrikas ja Lõuna-Aasias, viimasel jääajal ka Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Tänapäeval on gepard levinud Aafrikas peamiselt Saharast lõuna pool. Iisraelis, Indias, Pakistanis ja Afganistanis on gepard välja surnud. Iraanis on säilinud vabas looduses 50...200 looma, kuid sealne alamliik sureb asurkonna väiksuse tõttu ilmselt välja hoolimata rangetest kaitsemeetmetest. Hinnanguliselt elab kogu maailmas 9000 – 12 000 gepardit.

Alamliigid
----------

* *Acinonyx jubatus venaticus*; elutseb Aasias
* *Acinonyx jubatus hecki*; elutseb Põhja-ja Lääne-Aafrikas
* *Acinonyx jubatus raineyii*; elutseb Ida-Aafrikas
* *Acinonyx jubatus jubatus*; elutseb Lõuna-Aafrikas
* *Acinonyx jubatus soemmeringii*; elutseb Kesk-Aafrika
* *Acinonyx jubatus velox*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Gepard** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Gepard** |

* Gepardi Säilitamise Fond *(inglise keeles)*
* Teadlastel õnnestus pildistada haruldast gepardit, 25.02.2009
Sitsi trammipeatus (Kopli tänav)
**Sitsi mägi** on Keskkõrgendiku loodepoolne ots Põhja-Tallinnas Karjamaa ja Sitsi asumis Tööstuse, Sitsi, Kopli ja Sõle tänava piirkonnas, läänest ja põhjast piirab seda lauge nõlv. Absoluutne kõrgus on umbes 10–11 meetrit. Koosneb Alam-Kambriumi Tiskre kihistu purdkivimeist. Meresetteist pinnakatte paksus on kuni paar meetrit.

Ajalugu
-------

Sitsi mägi on saanud praeguse nime selle järgi, et 19. sajandi lõpus rajati kõrgendikule Balti Puuvillavabrik (rahvasuus *Sitsivabrik*). 

Sitsi mäe loodeservas (praegusest Sitsi tänavast veidi loode pool) oli keskajal ja hiljemgi muldvall ning piirdeaed, mis oli ühtlasi Kopli mõisa lõunapiiriks. Tänapäevasel Kopli tänaval, Sitsi mäelt orgu suunduval teel, oli värav, mille juures asus kõrts (paekivist varemed olid veel 20. sajandi algul säilinud).

Vaade Sitsi mäelt Kopli suunas. Umbes foto keskel oli 19. sajandil värav ja kõrts
1926. aastal ehitati Sitsi mäele Tallinn-Kopli rannaraadiojaam. Raadiosaatejaam asus seal kuni 1980. aastateni. 
Ilmselt just Sitsi mäelt on jäädvustatud Tallinna gravüürid 17. sajandil. Nendel avaneb vaade vanalinnale, Toompeale ja sadamale. Autorid Olearius, Goetheeris, Merian jt.

Galerii
-------

* Sitsi trammipeatus (Kopli tänav)Sitsi trammipeatus (Kopli tänav)
* Vaade Sitsi mäelt Kopli suunas. Umbes foto keskel oli 19. sajandil värav ja kõrtsVaade Sitsi mäelt Kopli suunas. Umbes foto keskel oli 19. sajandil värav ja kõrts
* Tramm Sitsi mäelTramm Sitsi mäel
* Endine Balti Puuvillavabriku koolihoone (Sitsi tänav 1)Endine Balti Puuvillavabriku koolihoone (Sitsi tänav 1)
* Kiosk Sitsi tänavalKiosk Sitsi tänaval

Viited
------

1. ↑  Jaan Tamm, toim (2004). *Tallinna entsüklopeedia*. Kd 2. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 174. ISBN 9985701690.
2. ↑  Robert Nerman, Karin Paulus (2006). *Jalutaja teejuht. Põhja-Tallinn*. Tallinn: Solnessi Arhitektuurikirjastus. Lk 52.
3. ↑  "Kopli asumi ajaloost". *Tallinna koduleht*. Originaali arhiivikoopia seisuga 5.12.2017. Vaadatud 10.12.2017.
**Ravimiamet** (**RA**) on valitsusasutus, mille tegevuse on tagada, et Eestis inimeste ja loomade haiguste ennetamisel, ravis ja diagnostikas kasutamiseks lubatud ravimid on tõestatult efektiivsed, kvaliteetsed ja ohutud, soodustada ravimite otstarbekohast kasutamist ning tagada, et Eestis läbiviidavate ravimite kliiniliste uuringute puhul on tagatud uuringus osalejate ohutus ja nende õiguste kaitse. Ravimiamet kuulub Sotsiaalministeeriumi haldusalasse.

Asutuses on seitse osakonda (sh ravimiohutuse ja järelevalve osakonnad) ja ca 100 ametikohta. Enamik neist asub Tartus, kuid esindus on ka Tallinnas. Ameti peadirektor on Katrin Kiisk. Ravimiameti aadress on Nooruse 1, Tartu.

Ravimiamet loodi 1991. aasta 11. aprillis asutatud Eesti Ravimikeskuse registreerimis- ja kontrolliosakondade ning riikliku ravimifirma Eesti Farmaatsia kontrollanalüüsi laborite ja apteegiosakonna põhjal valitsuse määrusega 15. septembrist 1993 nr 282 Riigi Ravimiameti nime all. Selle esimene peadirektor oli Lembit Rägo.

Alates 4. oktoobrist 2021 on ameti peadirektor Katrin Kiisk, kes oli kohusetäitjana ametis olnud sama aasta 21. augustist. Enne teda oli peadirektoriks Kristin Raudsepp.

Viited
------

1. ↑  Marko Tooming (1. veebruar 2022). "Valitsus liidab terviseameti ja ravimiameti". *ERR*. Vaadatud 16. august 2022.
2. ↑  "Siseturvalisuse arengukava 2020-2030 (PDF; lk 47)". Siseministeerium. Vaadatud 16. august 2022.
3. ↑  "Ravimiameti peadirektoriks sai senine asetäitja". *ERR*. 4. oktoober 2021. Vaadatud 16. august 2022.

Välislingid
-----------

* Ravimiameti koduleht

| * v
* r
Eesti riigiametid |
| --- |
| 
Haridus- ja Noorteamet • Kaitsepolitseiamet • Kaitseressursside Amet • Keeleamet • Keskkonnaamet • Konkurentsiamet • Maa-amet • Maksu- ja Tolliamet • Muinsuskaitseamet • Patendiamet • Politsei- ja Piirivalveamet • Põllumajandus- ja Toiduamet • Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet • Päästeamet • Ravimiamet • Riigi Infosüsteemi Amet • Sotsiaalkindlustusamet • Statistikaamet • Tarbijakaitse ja Tehnilise Järelevalve Amet • Terviseamet • Transpordiamet • Välisluureamet |  |
**Euroopa Kohus** ehk **Euroopa Ühenduste Kohus** on Euroopa Liidu kõrgeim kohus, mis tagab seaduste järgimise lepingute kohaldamisel ja tõlgendamisel. 

Euroopa Kohus koosneb 28 kohtunikust ja 11 kohtujuristist. Kohtunikud ja kohtujuristid nimetatakse ametisse liikmesriikide valitsuste ühisel kokkuleppel pärast konsulteerimist komiteega, mille ülesanne on anda arvamus nende ülesannete täitmiseks esitatud kandidaatide sobivuse kohta. Nende ametiaeg on kuus aastat, võimalusega seda pikendada. Nad valitakse isikute hulgast, kelle sõltumatus on väljaspool kahtlust ning kellel on oma riigi kõrgeimatesse kohtunikuametitesse nimetamiseks nõutav kvalifikatsioon või kes on tunnustatud ja pädevad juristid. 

Euroopa Kohut ei tohi segi ajada Haagi Rahvusvahelise Kohtuga, mis on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni institutsioon, ega Euroopa Inimõiguste Kohtuga Strasbourgis, mis kuulub Euroopa Nõukogu juurde.

Euroopa Kohus ja Üldkohus kokku moodustavad Euroopa Liidu Kohtu, mis omakorda on üks seitsmest Euroopa Liidu institutsioonist. 2004–2016 tegutses Euroopa Liidu Kohtu koosseisus nende kõrval ka Avaliku Teenistuse Kohus.

Kohtuasju
---------

* C-619/18

Viited
------

1. ↑  "Court of Justice: Presentation".
2. ↑  Avaliku Teenistuse Kohus: Üldkirjeldus Euroopa Liidu Kohtu kodulehel (vaadatud 04.05.2018)

Välislingid
-----------

* Euroopa Kohtu koduleht
* Protokoll Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta (*eesti ja inglise keeles*)
**Euroopa Liidu Lennundusohutusamet** (inglise *European Union Aviation Safety Agency*, lühendatult **EASA**) on Euroopa Liidu lennundusohutuse strateegia keskne juhtagentuur. Amet on asutatud 2002. aastal ja see asub Saksamaal Kölnis.[*viide?*]

Töötajaid on ligikaudu 500. Ameti eesmärgiks on edendada Euroopa Liidu tsiviillennunduses ühtseid ning parimaid ohutus- ja keskkonnakaitsenorme.[*viide?*]

Amet arendab ühiseid ohutus- ja keskkonnaeeskirju Euroopa Liidu tasemel, jälgib normide kohaldamist liikmesriikides tehtavate kontrollkäikudega ning pakub vajalikke tehnilisi eriteadmisi, väljaõpet ja uuringuid.[*viide?*]

Euroopa Liidu Lennundusohutusameti pädevuses on tüübisertifikaatide väljastamine nendele lennuki-, mootori- ja osamudelitele, mis on Euroopa Liidus kasutamiseks heaks kiidetud. See pakub lennundusele kui majandusharule eeliseid, ühtlustatud tehnilisi nõudeid, teenuste soodsamat hinda ja keskset teavet.[*viide?*]

Kokkuvõttes on ameti põhiülesanded järgmised:

* aidata Euroopa Liidu Komisjonil ja liikmesriikidel koostada lennundusohutuse õigusakte ning pakkuda neile tehnilisi eriteadmisi;
* kontrollkäigud, väljaõpe ja standardimisprogrammid Euroopa Liidu lennundusohutuse õigusaktide kohaldamiseks kõigis liikmesriikides ühetaoliselt;
* lennukite, mootorite ja osade ohutus- ja keskkonnakõlblikuse tüübisertifikaatide väljastamine;
* kolmandate riikide lennukiprojekteerimis, -ehitamise ja hooldusfirmade heakskiitmine ja järelevalve;
* andmete kogumine ja analüüsimine ning uuringud lennundusohutuse suurendamiseks.[*viide?*]

Välislingid
-----------

* EASA koduleht
**Eurasianism** (ka **eurasiaanlus**) on 1920. aastatel vene emigrantlikes ringkondades välja töötatud ideoloogia, mis peab ebasoovitavaks Venemaa integreerumist Lääne-Euroopaga, tähtsustades selle asemel Venemaa loomulike liitlastena Ees-Aasia ja Kesk-Aasia riike.

Eurasianismi juured peituvad 19. sajandi slavofiilias ja see ideoloogia on tugevalt mõjutatud geopoliitilistest arusaamadest. See rajaneb suures osas kindlatel väärtustel põhineva, hierarhiat, kollektivismi ja universaalseid ideid tähtsustava süsteemi (ideokraatia) ning paindlikke väärtusi, vabadust, individualismi ja moraalset relativismi väärtustava süsteemi (demokraatia) vastandamisel. Venemaa roll on selle ideoloogia kohaselt olla ideokraatlik kontinentaalimpeerium, millel on juhtiv roll sarnaseid väärtusi tunnistavate rahvaste ja riikide liidus. Venemaa mõjusfääri kuuluvana näevad eurasianistid tavaliselt endise Venemaa keisririigi ja Nõukogude Liidu äärealadel tekkinud riike, samuti õigeusklike ja slaavi riikide rühma Kagu-Euroopas ning mitmeid Ees-Aasia islamiriike (Iraan, Türgi).

Venemaa strateegiline liitlane läänes nii väärtuste kui ka kontinentaalse orientatsiooni poolest on eurasianismi ideoloogia kohaselt Saksamaa. Venemaa ja Saksamaa ajaloolisi konflikte nähakse mõlemale poolele hukatuslike tragöödiatena.

Eurasianismi algsed ideoloogid olid Nikolai Trubetskoi, Pjotr Savitski ja Pjotr Suvtšinski. Liikumine hääbus 1930. aastate teisel poolel. Oma töödes on eurasianismi ideid kajastanud ka Lev Gumiljov, keda on sageli nimetatud uuseurasianismi alusepanijaks. Eurasianistlikud ideed omandasid uue populaarsuse 20. sajandi lõpu ja 21. sajandi alguse Venemaal, kus need on mõjutanud ka Venemaa välispoliitikat ja sõjalist doktriini. Kaasaegse eurasianismi silmapaistvaim ja mõjukaim teoreetik on filosoof Aleksandr Dugin.