**Lauseeitus** on üks kahest kõneliigist (jaatav ja eitav kõneliik), mida laiemalt mõistetakse ühe tegusõna grammatilise kategooriana. 

Lauseeituse kõrval eristatakse ka moodustajaeitust.

Lauseeitus mõjutab tervet lauset.

Eesti keel
----------

Tavaliselt kuulub lauseeitus eesti keeles kokku öeldisega ning eitab vormistuslikult eelkõige tegusõna: 

* *Täna vihma **ei saja.***
* *Mullu mais maasikaid **ei korjatud***.

Vahel võib lauseeitus olla suunatud ka mõnele teisele lause osale, mida märgib eraldi eitussõna *mitte*, kuid sellegipoolest ei tühista see enamasti lause eitavat kõneliiki: 

* *Seenele ei sõitnud **mitte Mari, vaid Johannes***.

### Eituse põhilised esinemisvormid

Eesti kirjakeeles kasutatakse eituse väljendamiseks muutumatut partiklit *ei*, millele järgneb eitusele omane tegusõna vorm ehk konnegatiiv (*tee, too, vii, kalpsa, kõnni jt*) või liht- ja ennemineviku puhul mineviku kesksõna (*teinud, toonud, viidud, kalpsatud, kõnnitud jt*). Kahest kokku tekib tegusõna eitav liitvorm: *ei tee, ei too, ei viinud, ei kalpsanud, ei kõnnitud*.

Tegusõnal *olema* on kaks eitavat vormi: *ei ole* ja *pole* (ajalooliselt *ep ole*), mille mineviku vormid on *ei olnud / ei oldud* ja *polnud / poldud*.

* *Koer ei ole = pole õues.*
* *Konsta ei olnud = polnud Eestist kuulnudki.*

Põhiline *olema* eitusvorm on *ei ole*. *Pole* kasutus sõltub rohkem teksti sisust – leidub kontekste, milles *pole* mõjub harjumatuna (nt lühikeses vastuslauses: *Kas sul pastakat on? – **Pole.***) ja vastupidi neid, milles *pole* on väga vajalik, vähendades eitava tegusõna tähtsust ning tõstes sellega esile mõne teise lause osa: 

* *Poes polnud **käidudki**, rääkimata söögi tegemisest.*

Ajalooliselt on partikkel *ei* endise eitustegusõna ainsuse 3. pöörde vorm. Tänapäevaks on kõik muud eitustegusõna vormid kadunud. Normaaljuhul paikneb *ei* vahetult öeldistegusõna ees: 

* *Ma **ei tule**.*

Kui rõhutatakse mõnd muud lauseliiget, võib *ei* erandlikult ka öeldistegusõnast lahus olla: 

* *Ei ma **täna** tule, tulen homme.*

### Eitus Eesti murretes

Ajaloolisi eitustegusõna vorme on säilinud soome keele eeskujul Eesti murretes. Kirderannikumurdes ja idamurde alal (Kodaveres) võib kohata soomepärast eitustarindit – muutuv eitustegusõna + konnegatiivne põhitegusõna *en*, *et/ed*, *ei*...: 

* *mia en usu, sia ed usu, tämä eb usu, meije emä usu, teije etä usu, näväd eväd usu*.

Tartu murdes esineb eitustarindit koos muutuva põhitegusõnaga: ***Me** ei söö**me***.

Võru murdes võib kohata tagaeitust: *olõ\_ei* – ´ei ole´; *olõ\_es* – ´ei olnud´.

Kihnu murrakus kasutatakse samuti tagaeitust, mille tunnuseks on mineviku kliitiline eituspartikkel *-s*: 

* *Joud **akkas** piäle enäm kellegil.* ´Jõud ei hakanud enam peale kellelgi.´

### Eitus keeldudes ja käskudes

Eitavat käsku ehk keeldu väljendab muutuv eitusabitegusõna koos põhitegusõna käskiva kõneviisi vormiga: *ära kisa, ärge kisage, ärgem kisagem, ärgu kisagu*.

Meie-vormis (mitmuse I pöördes) on eitavat käsku ehk keeldu võimalik edastada mitmel erineval moel:

* käskiva kõneviisi (*ärgem söögem*) asemel kasutatakse enamasti kindla kõneviisi vormi: *ärme sööme*. Sealjuures liitub pöördelõpp mõlemale tegusõnale – nii eitustegusõnale kui ka põhitegusõnale: *är**me** joo**me**,* är**me** nuusi**me***;*
* kõnekeeles liitub pöördelõpp sageli ainult eitustegusõnale: *är**me** torma*.

Eitussõna *ära* on oma olemuselt iseseisvam kui *ei* ehk ta võib võrreldes partikliga *ei* esineda kergemini tegusõnast lahus.

* *Mis mõttes, et **ärme** täna õue **lähe**, õues sajab vihma!*
* *"**Ärme** oma häält nende kehkenpükside toetuseks küll **anna**," ütles Mari ja suunas pilgu pahaselt Jaani suunas.*

### Eituslause omadusi

Eitus kaotab jaatavale lausele iseloomuliku totaalsuse ehk piiritletuse (a) ja partsiaalsuse ehk piiritlematuse (b) või osa-oleku vahelduse.

* (a) *Joosepil on **õunad**. / Joosepil ei ole **õunu**.*
* (b) *Joosepil on **õunu**. / Joosepil ei ole **õunu**.*
* (a) *Ma kudusin **kampsunit**. / Ma ei kudunud **kampsunit**.*
* (b) *Ma kudusin **kampsuni**. / Ma ei kudunud **kampsunit**.*

Eituslauses on üldjuhul osastavas käändes nii olemasolu- ja omajalause alus (a) ning sihitis (b) kui ka sihitisekujuline hulgamäärus, millele lisandub eituse korral liide *-gi/-ki* tähenduses *vaevalt* (c).

* (a) *Kassil on **kirbud**. / Kassil ei ole **kirpe**.*
* (b) *Valitsus koostab **riigieelarvet** / **riigieelarve**. / Valitsus ei koosta **riigieelarvet**.*
* (c) *Ettekanne kestis **viis minutit**. / Ettekanne ei kestnud **viit minutitki**.*

On olemas eituslembeseid sõnu ja väljendeid, mis esinevad ainult või eelistatavalt eitavas lauses (Sang 1983: 119-134, viidatud Erelt 2013 kaudu): määrsõnad *veel (vs. juba), enam (vs. veel) jt* (a), tegusõnad *hoolima, parata, iitsatama, kõssama, söandama jt* (b), asesõnad ja asemäärsõnad *ükski, iialgi, sugugi, kübetki, raasugi, ivakestki, põrmugi, ühtigi jt* (c).

* (a) *Tunnid polnud **veel** alanudki (vs. Tunnid olid **juba** alanud), kui Toots juba koolimajja jõudis.*
* (b) *Vargust pealt näinud tunnistaja **ei söandanud** sellest **iitsatadagi**.*
* (c) ***Ükski** kannatanutest ei kavatsenud politseisse pöörduda.*

Vastandina eituslembestele sõnadele ja väljenditele eksisteerivad ka jaatuslembesed sõnad ja väljendid (Sang 1983: 119-134, viidatud Erelt 2013 kaudu), mis pole kunagi või on harva eitavas lauses: *juba (vs. veel), õige, üsna, üha, tublisti, jõudsalt, küllaltki, kaunikesti, päris jt.*

* *Viimase aastaga on ta **tublisti** kasvanud.*
* *Ilm on täna küllaltki hea.*
* *Poisid sammusid jõudsalt mööda teed edasi.*

Vaata ka
--------

* Öeldise jaatav vorm fokuseeritud eituse korral

Kirjandus
---------

* Erelt, Mati. Lauseeitus. Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu Ülikooli Eesti keele osakonna preprindid 4. Tartu 2013. Lk 151-153.
* Sang, Joel. Eitus eesti keeles. Keele ja Kirjanduse Instituut. Tallinn: Valgus 1983.

Välislingid
-----------

* *Kihnu murrak*. Kihnu valla koduleht.  (05.05.2015)
* Kilk, Ann. Kodavere kiil ja eesti kirjakiil.  (05.05.2015)
* Maisla, Diana 2011. *Eituslembeste sõnade kasutamine*. Eitav kõneliik eesti keele kui teise keele õppijatele. Tartu Ülikool.  (06.05.2015)