recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**.pt** on Portugali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1988. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Rombauguks** (ladina *fossa rhomboidea*) nimetatakse kesknärvisüsteemiga loomadel ajutüve piirkonnas paiknevat neljanda ajuvatsakese põhja (eesseina), mis on rombikujuline.

Imetajatel
----------

Koduloomadel paikneb rombaugu rostraalne osa tagaajus ja kaudaalne osa piklikajus.

Rombaugu kohal paikneb väikeaju. 

### Inimestel

Rombauk asetseb silla ja piklikaju ülemise osa dorsaalsel pinnal ning on piiratud väikeajuvartega. Rombauk on neljanda vatsakese põhjaks. 

#### Tuumad

Selles augus paiknevad kraniaalnärvide V–XII tuumad: 

* V kolmiknärv (*nervus trigeminus*);
* VI eemaldajanärv (*nervus abducens*);
* VII näonärv (*nervus facialis*);
* VIII esiku-teonärv (*nervus cochlearis*);
* IX keele-neelunärv (*nervus glossopharyngeus*);
* X uitnärv (*nervus vagus*);
* XI lisanärv (*nervus accessorius*);
* XII keelealune närv (*nervus hypoglossus*).

#### Keskused

Seal paiknevad vereringe ja hingamise juhtimise keskused. Rombaugus paiknevad kaitsereflekside (köhakeskus, aevastamine, oksendamiskeskus jt) ja seedimisreflekside (sülje ja teiste seedenõrede eritumine) keskused.

#### Struktuurid

Rombauku ülalt vaadates võib eristada: 

* *sulcus medianus*
* *colliculus facialis*
* *striae medullares*
* *area acustica*
* *trigonum nervi hypoglossi*
* *trigonum nervi vagi*
* *area postrema*
* *obex*.

Muu
---

Rombentsefaalne (la *rhombencephalicus*) tähendab rombaju juurde kuuluvat või rombajuga seotut.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 820:2004.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 353, 2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Meeli Roosalu. "Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 195, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A14.1.05.702: Fossa rhomboidea. Rombauk

*Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Rautengrube seisuga 13.03.2014.*
**.qa** on Katari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

2019. aasta seisuga oli tippdomeeni alla registreeritud üle 21 000 saidi.

Katar oli üks esimesi riike, mis hakkas pakkuma araabiakeelset domeeni (قطر.).

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimine

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Väitlejad ja vestlusjuht
**Vestlusjuht**, ka **moderaator**, (inglise keeles *discussion moderator*) on vestlusringi, arutelu või muude selliste suuliste/sõnaliste etteastete kulgu juhtiv isik koosolekul, konverentsil, infopäeval vms üritusel.

Sünonüümid
----------

Vestlusjuhi sünonüümiks sobivad ka "arutelujuht", "jutujuht" või "väitlusjuht", kui tegu on pigem väitlusega. 2014. aasta sõnavõistlusel pakuti sõna "kõnejuht". Koosolekut juhatab "koosoleku juhataja'"

Homonüümid
----------

Tehnikavaldkonnas tähendab "moderaator" aeglustit, muusikas pilli heli reguleerijat. Moderaator (pigem "veebihaldaja" või "veebihaldur") võib olla ka eriõigustega isik, kes haldab internetifoorumit.

Vaata ka
--------

* Vestlusring

Viited
------

1. 1 2 3 4  Ann Siiman, Riina Reinsalu (06.09.2019). "Vestlusjuhist ja aeglustist". *Tartu Ülikooli ajakiri Universitas Tartuensis*. Vaadatud 08.09.2019.
2. ↑  "Sõnavõistlusel sündisid uudissõnad "nuhvel", "kõnejuht", "sujundama" ja "aasristmik"". *err.ee*. 19.01.2015. Vaadatud 08.09.2019.
**Creutzfeldti-Jakobi tõbi** on harva esinev (üks haigestumine miljoni elaniku kohta aastas) neurodegeneratiivne haigus. RHK-10-s kodeeritakse seda haigust koodiga A81.0. Dementsus, mis tekib Creutzfeldti-Jakobi tõve tagajärjel, kodeeritakse RHK-10s koodiga F02.1.

Ajalugu
-------

Haigust kirjeldas esimesena 1920. aastal Saksa neuroloog Hans Gerhard Creutzfeldt ja varsti pärast Creutzfeldti teine Saksa neuroloog – Alfons Maria Jakob. 1922. aastal nimetati haigus Creutzfeldti-Jakobi tõveks.

Tekitaja
--------

Creutzfeldti-Jakobi tõve tekitajaks peetakse priooni, mis võib edasi kanduda nii pärilikult kui ka nakkuslikult.

Sümptomid
---------

Haigusele on iseloomulikud järjest süvenevad ebakindel kõnnak, dementsus, mäluhäired, isiksuse muutused, hallutsinatsioonid, lihasetõmblused, lihasejäikus.

Võib esineda ka unehäireid, nägemishäireid, kõnehäireid, raskusi kõnest arusaamisega, peapiirkonna närvide halvatust, krambihooge.

Ravi
----

Aastal 2008 Creutzfeldti-Jakobi tõve põhjuslikku ravi ei tunta.

Prognoos
--------

Prognoos elule on halb: haigus lõpeb tavaliselt surmaga 3–12 kuud pärast haigestumist.

Kirjandus
---------

* Creutzfeldti-Jakobi tõbi
* Dementsus Creutzfeldti-Jakobi tõvest
**"Galápagos"** on Ameerika Ühendriikide kirjaniku Kurt Vonneguti üheteistkümnes romaan. 

Teose põhiküsimuseks on inimaju väärtus (pigem väärtusetus) evolutsioonilisest vaatevinklist. Raamatu pealkiri tähistab ühelt poolt Galápagose saari, millel on loos oluline koht, ja teisalt on see austusavaldus Charles Darwinile, kelle teoorial põhineb Vonneguti romaan. Romaan ilmus esimest korda 1985. aastal, eesti keeles aga Tiina Randuse tõlkes 2005. aastal.

Peategelased
------------

* Leon Trout – loo jutustaja, kruiisilaeva Bahía de Darwin kummitus, ulmekirjaniku Kilgore Trouti poeg
* Mary Hepburn – ameeriklannast lesk, kes oli kooliõpetaja Iliumi gümnaasiumis
* Roy Hepburn – Mary abikaasa, kes suri 1985. aastal ajukasvajasse
* Akiko Hiroguchi – Hisako tütar, kelle keha kattis sünnist alates karv
* Hisako Hiroguchi – ikebana õpetaja, Zenji rase naine
* Zenji Hiroguchi – Jaapani arvutigeenius, kes leiutas sünkroontõlkeaparaadi Gokubi ja selle edasiarendatud testmudeli Mandarax
* Bobby King – kruiisi "Sajandi loodusreis" korraldaja
* Andrew MacIntosh – ameeriklasest finantseerija ja seikleja
* Selena MacIntosh, Andrew 18-aastane pime tütar
* Kazakh – pimeda Selena juhtkoer
* Jesús Ortiz – andekas kelner, kes suhtub hästi rikastesse ja kuulsatesse inimestesse
* Adolf von Kleist – kruiisilaeva Bahía de Darwin kapten, kellele on plaanitud laevas esindusroll ning kes ei tea suurt midagi laeva juhtimisest ega mehaanikast
* Siegfried von Kleist – Adolfi vend, kes kannab hoolt hotelli El Dorado eest
* James Wait – ameeriklasest 35-aastane petis

Vorm
----

Jutustuse süžee kulgeb kronoloogilises järjekorras, ent autor mainib sageli tulevikus juhtuma hakkavat ja minevikus juhtunut. Samuti nimetatakse loo tegevusaastat 1985 miljon aastat tagasi olnud minevikuks. Lisaks on autor teksti sees tähistanud tegelased, kes surevad teatud ajaintervalli jooksul sel 1985. aastal.

Tsitaadid
---------

Romaan sisaldab arvukalt kuulsate autorite tsitaate. Tsiteerimist leiavad näiteks Anne Frank, Alfred Tennyson, Rudyard Kipling, lord Byron, Benjamin Franklin, Bertolt Brecht, Charles Dickens, William Shakespeare, Jean de La Fontaine, François Rabelais, Michel de Montaigne, Joseph Conrad, T. S. Eliot, Edgar Allan Poe, Edward Lear, Henry David Thoreau, Robert Frost ja Charles Darwin.

Viited
------

1. ↑  Kurt Vonnegut. "Galápagos". Tiina Randus ja Tänapäev. 2005. ISBN 9985-62-278-2
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõjaväeteenistuse lõpetanust või sõjas osalenust; õunasordi kohta vaata artiklit Veteran (õunasort)* |

---

**Veteran** (ka **sõjaveteran**) on sõjaväeteenistuse lõpetanu või sõjas osalenu.

Vana-Rooma
----------

 *Pikemalt artiklis Veteran (Vana-Rooma)*
Mõiste pärineb Rooma riigist, kus veteranideks nimetati 20-aastase sõjaväeteenistuse läbinuid, kes jäeti mõneks ajaks oma väeosa juurde. Pidulikul errulaskmisel anti neile sõjaväediplom. Pärast seda hakkasid nad elama neile eraldatud maavaldustes ja kasutama maksusoodustusi. Veteranid olid keskkihti kuuluvate villaomanike ja orjapidajate peamine tugi ja reserv ning said seega vastujõuks II sajandist tugevnenud suurmaaomanikele, kes kasutasid tööjõuna koloone.

Veteranide institutsioon kestis aastast 753 eKr kuni aastani 476. Tuntuimad juhid olid Gaius Marius, Gaius Julius Caesar ja Augustus.

Eesti
-----

Eesti kaitseväe ja Kaitseliidu veteraniks loetakse inimest, kes:

1. on kaitseväe koosseisus osalenud riigi sõjalisel kaitsmisel;
2. on kaitseväe koosseisus ja rahvusvahelise sõjalise koostöö seaduse alusel osalenud kas rahvusvahelisel või kollektiivse enesekaitse operatsioonil;
3. on kaitseväes teenistusülesannete täitmisel või Kaitseliidu tegevliikmena sõjaväelisel väljaõppel kaotanud püsivalt töövõime.

Viited
------

1. ↑  Antiigileksikon. Tallinn: Valgus, 1985. Lk 613.
**Knut Nystedt** (3. september 1915 Kristiania – 8. detsember 2014) oli norra helilooja, koorijuht ja õppejõud.

Nystedt kirjutas peamiselt orkestri- ja koorimuusikat. Suur osa tema teostest põhineb piibli ja muu vaimuliku kirjanduse teemadel.

Pärit musikaalsest kristlikust perest, sai ta muusikat õppida paljude õpetajate käe all, teiste hulgas oli ta ka USA helilooja ja dirigendi Aaron Coplandi õpilane. 

Aastatel 1946–1982 töötas Knut Nystedt Oslo Torshovi kiriku organistina ja 1964–1985 oli Oslo ülikoolis koorijuhtimise õppejõud.

Ta asutas elu jooksul mitu koori ja dirigeeris neid ise. 

Kammerkoor Ensemble 96 salvestas 2005. aastal tema loomingust koosneva CD "Immortal Nystedt", mis pälvis kaks Grammy auhinna nominatsiooni. See oli esimene kord, kui Norra helilooja teos ja kooriteose esitus on olnud Grammyle nomineeritud. 

1966. aastal löödi ta rüütliks suure panuse eest Norra muusikasse.

Tunnustus
---------

* 1978 Püha Olavi orden
* 1978 Spellemanni auhind
* 1980 Norsk Kulturråds Musikkpris
**Creuse'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas.

Departemang on saanud nime Creuse'i jõe järgi.

Departemang jaguneb halduslikult kaheks ringkonnaks:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Aubusson | 37 825 | 2539 | 129 |
| Guéret | 87 039 | 3027 | 127 |

Vaata ka
--------

* Creuse'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Kolm meelemürki** või **kolm oskamatuse juurt** (sanskriti keeles *triviṣa* või *akuśala-mūla*; paali keeles *akusala-mūla*, tiibeti keeles *dug gsum*) on budismis, džainismis ja teistes õpetustes põhilised takistajad vaimse arengu ja virgumise teel.:

Kolm meelemürki
* Taṇhā ehk iha
* Dosa ehk tigedus
* Moha ehk rumalus.

Mahajaanas on kolm meelemürki kujutatud sõltuvuslikku tekkimist sümboliseeriva olemisratta keskel maona (tigedusena), kes hoiab sabast kinni seal (rumalusel), kes hoiab kinni kukest (ihast) ning too omakorda jälle maost.

Budism
------

Meelemürgid hoiavad inimest sansaaras ja takistavad tema arengut virgumise teel.

*Itivuttaka 93* võrdleb neid meelemürke tulega: "On kirelõõm, on põlguse lõõm ja on rumaluse lõõm". 

Tulejutluses öeldakse: "Kõik põleb. Põleb kirelõõmas, põlguse lõõmas ja rumaluse lõõmas."

Osaliselt võib see loetelu kattuda teiste sarnastega:

* Iha, eelkõige meelelise iha ehk himu tähenduses,
* Olemasolu ehk sansaara tähenduses,
* Vaade arvamuse tähenduses ja
* Teadmatus (*avidyā*) rumaluse tähenduses.

 *Pikemalt artiklis Viis takistust*

Džainism
--------

Ka džainismis tähendab meelemürk negatiivseid tegureid meeles, nagu kirg, teadmatus jne, mille voolu saab peatada õige teadmise ja eneseohjeldamisega (sanskriti keeles *saṃvara*).

Džainismi kohaselt põhjustavad maailma meelemürgid ja vabanemine (*mokṣa*) on saavutatav eneseohjeldamisega.

Vaata ka
--------

* Avidyā (teadmatus)
* Meeleplekk
* Viis takistust
* Budistlik eetika

Viited
------

1. ↑  Mūlamadhyamakakārikā of Nāgārjuna, transl. by David J. Kalupahana, p. 72. – Motilal Banarsidass, 1996. ISBN 978-81-208-0774-7. – Quote: The attainment of freedom from the three poisons of lust (raga), hatred (dvesa) and confusion (moha) by a person who is understood as being in the process of becoming conditioned by various factors (not merely by the three poisons)....
2. ↑  Mula Sutta, AN 3.69; SN 12.2 jm.
3. ↑  KN Iti 93
4. ↑  SN 35.28
5. ↑  Vrd: Gombrich, Richard F. (2006). *How Buddhism Began: The Conditioned Genesis of the Early Teachings*, lk 65. Routledge. ISBN 9781134196395.

Kirjandus
---------

* Access to Insight, *Mula Sutta: Roots* (AN 3.69 PTS: A i 201)
* Access to Insight, *Nidana Sutta: Causes* (AN 3.33 PTS: A i 134 Thai 3.34; BJT 3.34)

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
**Maire Haava** (sündinud 20. oktoobril 1962) on eesti laulja, metsosopran. 

Lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia klassikalise laulu erialal, töötas ta aastatel 1994–2003 Rahvusooperis Estonia. Alates aastast 2004 tegutseb vabakutselise lauljana.

Tema olulisemate rollide hulka kuuluvad Cherubino Wolfgang Amadeus Mozarti ooperis "Figaro pulm", Vürstinna Aleksandr Dargomõžski ooperis "Näkineid", Frugola Giacomo Puccini ooperis "Mantel", Fidalma Domenico Cimarosa ooperis "Salaabielu", Miss Todd Gian Carlo Menotti ooperis "Vanatüdruk ja varas".

Maire Haava on esinenud aldisolistina Joseph Haydni Stabat Materis, Wolfgang Amadeus Mozarti Missas C-Duur ning Franz Schuberti Missas Es-Duur. 2004. aastal osales ta Kuressaare Kammermuusika Päevade lõppkontserdil Johannes Brahmsi vokaaltsüklite "Armastuslaulud" op. 54 ja Robert Schumanni "Hispaania laulumäng" op. 74 ettekannetel.

Maire Haava on esinenud Savonlinna Ooperifestivali galakontsertidel ja teinud koostööd organistide Rolf Uusvälja ja Tiia Tennoga.

Maire Haava tegutseb ka produtsendina Pille Lille Muusikute Toetusfondi juures.
Kolmainutorn ehk Troitski torn
**Kolmainutorn**, ka **Troitski torn** (vene keeles *Тро́ицкая ба́шня*) on Moskva Kremli loodemüüri keskne väravatorn.

Kirjeldus
---------

Kolmainutorn on praegu Kremli kõige kõrgem torn. Läheduses paikneva Aleksandri aia poolt on kõrgus tipus paikneva viisnurgaga 80,1 meetrit. 

Torni värava juurde viib Troitski sild, mida kaitseb Kutafja torn. Torni värav on peamine sissepääs Kremli külastajatele ning võimaldab Kremlist väljapääsu Novõi Arbati tänavale. 

Kolmainu tornis asuvad Venemaa presidendi orkestri harjutussaal, stuudio ja teised ruumid.

Ajalugu
-------

Torn ehitati itaalia arhitekti Aloisio da Milano juhendamisel aastatel 1494–1499. Varem kandnud ka Bogojavlenskaja, Znamenskaja ja Kuretnaja nime. Praeguse nime sai 1658. aastal tsaari käsul, sel ajal oli tornis ka vangla. Tornis paiknes kell, mis eemaldati 1812. aasta tulekahju järel.

1870. aastal ehitati torn osaliselt ringi, et kohandada see keiserliku õukonna arhiivi jaoks. Ümberehituse käigus eemaldati paljud algupärased arhitektuursed detailid.

Kolmainu torni värava kohal oli Jumalaema ikoon, mis sai kannatada 1917. aastal bolševike rünnaku käigus. Ikooni asukoht on praegu teadmata. Torni tipus oli varem Tsaari-Venemaa riigivapi kahepäine kotkas, mis asendati punase viisnurgaga 1935. aastal.

Viited
------

1. ↑   Троицкая башня (Богоявленская, Ризположенская, Знаменская, Куретная)

Kirjandus
---------

* Бартенев С. П. *Московский Кремль в старину и теперь*, Мoskva. 1912
Happevihmade tõttu hukkunud kuused Tšehhis
**Happesademed** on mis tahes sademed (vihma puhul **happevihm**), mille pH on võrreldes looduslike sademete omaga madalam. Igasuguste happeliste ühendite langemist maa, vee või ehitiste pinnale nimetatakse happesadenemiseks.

Happesademed ei esine vaid vee kujul (vihm, udu, lumi jne), vaid ka õhus olevate gaasiliste ja tahkete komponentide maapinnale sadestumisena. Kuivad happesademed moodustavad umbes 30 protsenti happesademete koguhulgast.

Destilleeritud vee pH on seitse. Sellest suurema pH-ga vett nimetatakse aluseliseks ja väiksema pH-ga happeliseks. Sellise jaotuse järgi oleksid siiski peaaegu kõik sademed happesademed, sest atmosfääris oleva vee normaalne pH on umbes 5,6. See on happelise reaktsiooniga peamiselt seetõttu, et atmosfääris ringlev süsinikdioksiid on osaliselt atmosfääri veepiiskades lahustunud, moodustades süsihappe (H2CO3). Süsihappe dissotsiatsiooni käigus vabaneb vette vesinikioone, mis muudavadki sademed happelisemaks. Lisaks süsinikdioksiidile sisaldab reostamata õhk ka muid happesust mõjutavaid keemilisi ühendeid, mistõttu on vihmavee normaalseks happesuseks loetud ka arvu 5,2.

Atmosfäär ei ole homogeense koostisega, mistõttu esineb praktikas olulisi kõrvalekaldeid keskmistest väärtustest. Enamasti jääb sademete pH vahemikku 4,9–6,5. Happelisemate sademete jaotus näitab selgelt, et nende tekkes on põhisüü inimesel, sest happesademed langevad peamiselt aladele, mis jäävad suurtest tööstuspiirkondadest allatuult.

Happevihma põhjustavad eelkõige väävli- ja lämmastikoksiidid, mis veega reageerides moodustavad vastavalt väävel- (H2SO4) ja lämmastikhappe HNO3.

Happevihmad on tõsine keskkonnaprobleem, mis põhjustab probleeme kaladele ja taimestikule ning kahjustab hooneid.

Vaata ka
--------

* Aluselised sademed
* Happesadenemine

Viited
------

1. ↑  McGraw-Hill Encyclopedia of Science & Technology (10. trükk). McGraw-Hill (2007). Köide 1 (A–ANO). Lk 67–72. ISBN 0071441433
2. ↑  Likens, G. E. W. C. Keene, J. M. Miller and J. N. Galloway. 1987. Chemistry of precipitation from a remote, terrestrial site in Australia. J. Geophys. Res. 92(D11):13,299-13,314.
3. ↑  Kemling, Melissa. L. (2005). Acid Rain. Entsüklopeedias J. E. Oliver (Toim.), Encyclopedia of World Climatology (Encyclopedia of Earth Sciences Series). Springer. Lk 1–4. ISBN 1402032641
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Rapla valla kõrgendikust; Märjamaa valla rannaastangu kohta vaata Iganõmme Pakamägi; Türi valla kõrgendiku kohta vaata Pakamäe voor.* |

---

Raikküla Pakamägi (2007)
Raikküla Pakamägi (2018)
**Pakamägi** (ka *Paka mägi*) on kõrgendik Raikkülas.

Pakamägi oli Balti jääpaisjärve ajal saar, mille rannaastangud kujunesid jääpaisjärve lainete tegevuse toimel.

Kõrgus merepinnast on 62,5 m.

Kõrgendik võeti looduskaitse alla 1973. aastal ja 2022. aastast on see Raikküla-Paka maastikukaitseala koosseisus.

Koduloolased on arvanud, et Henriku Liivimaa kroonika lõigus, mis kirjeldab sündmusi 15. augustist 1216, mainitud ümberkaudse(te) rahva(ste) Eestimaa keskel Harjumaal *Raigele* külas aset leidnud iga-aastased nõupidamised ("*intraverunt proviniam Harionensem, que est in media Estonia, ubi et omnes gentes circumiacentes quolibet anno ad placitandum in Raigele convenire solebant*"), nn Raikküla kärajad, toimusid Pakamäel.

Liivimaa noorema riimkroonika teatel süüdati Harjumaa Jüriöö ülestõusu alguse märgiks mäekünkal asuv maja. On avaldatud arvamust, et see toimus Pakamäel. Kuigi ajaloolane Sulev Vahtre peab loogiliseks, et Raikküla nõupidamiskohana võiks olla kesksel kohal mässu ettevalmistamisel, siis antud juhul näitavad asjaolud, et ülestõusu aktiivsem osa oli Tallinna lähistel ja märgutuli süütati sealkandis, näiteks Saha kabeli asupaigas.

Pakamäel korraldatakse kontserte, suvelavastusi ja selle nõlvadel kelgutatakse.

Pakamägi on siluri Raikküla kihistu stratotüüpne paljand. Seal paljandub ligi 3.3 meetri ulatuses aluspõhja kivimeid, millest ülemised 1,2 meetrit moodustab massiivne korallide ja stromatopooride sisaldusega lubjakivi. Selle all paljandub 1.4 meetrit õhukese- ja keskmisekihilist lubjakivi, mille all eendub taas 0,7 meetrit massiivset lubjakivi.

Viited
------

1. ↑  "Raikküla, Pakamägi". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2010. Vaadatud 30. mail 2010.
2. ↑  Paka mägi Eesti looduse infosüsteemis, vaadatud 11.04.2013.
3. ↑  Heinrici Chronicon Livoniae. Henriku Liivimaa kroonika. 1982. Traductionem paravit Richard Kleis, Enn Tarvel textum curavit et commentatus est. Tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat, XX 2, lk 172.
4. ↑  Jüri Metssalu. Ajalookirjutuse mõjust kohapärimusele Raikküla näitel ehk katse tuvastada maa-alune tee munkade juurest muistsete vanemateni. Kogumikus *Kes kõlbab, seda kõneldakse. Eesti Rahvaluule Arhiivi toimetused 25*, 2008. Lk 323–359
5. ↑  Sulev Vahtre. Jüriöö. Tallinn: Eesti Raamat, 1980. Lk 51
6. ↑  "MATKAIDEE | Müstiline Pakamäe matkarada Raplamaal". *Reisijuht*. 5. veebruar 2023. Vaadatud 5. veebruaril 2023.
7. ↑  Eesti stratotüüpsed paljandid

Välislingid
-----------

* Pakamägi kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**"Pajupill"** on Juhan Jaigi lastejuttude kogumik, milles on 10 lühilugu, nendest 2 on värssides.

Sisu
----

Raamatu rikkalikust ainestikust, mis domineerivalt esineb muinasjutulisena, on kõige lapsepärasem pealkirjaline pajupilli-teema. Pajupilli-ainestik leiab käsitlemist raamatu esimestes lühijutukestes, mis on esitatud raamjuttudena (vanaisa jutustused pojapojale). Huvitavaim neist on esimese pajupilli leiutamise lugu Mäleti-vana poolt (kes oskas rääkida lindude-loomadega) nimijutus „Pajupill". Pajupilli-lugude tegelased Ulle ja Kulle, kes on rikkad, paksud ja upsakad, kanduvad üle kahte järgnevasse lühiloosse peategelastena. Lisaks on nendes karjapoiss Hanni, kes vaimustab kõiki pajupilli mängimisega ja saab kuningaks.

Õnnestunud lookesed on teoses raamatute ja nende tegelaste motiividel kirjutatud „Viljaaidad" ja „Lugu piltidega juturaamatust". Raamatus avaldatud värsslugudest on mõjusam patriootiline „Emake Mai". Kogumik "Pajupill" näitab autori fantaasiavõimeid ning fabuleerimisoskust.

Ilmumine
--------

* 1937. aastal ilmus raamat Tartus kirjastuselt Noor-Eesti, illustraator oli N. Mey.
* 1993. aastal ilmus kordustrükk Tallinnas kirjastuselt Koppel.
Narva tuhavälja tuulepark
**Narva tuhavälja tuulepark** on tuulepark Ida-Viru maakonnas Vaivara vallas endisel Balti soojuselektrijaama tuhaväljal nr 2. 

Tuulepark koosneb 17 nimivõimsusega 2,3 MW Enercon E82 tuulikust, mis kuuluvad Eesti Energia kontserni ettevõttele Enefit Green. Tuulepargi koguvõimsus on 39 MW ja aastane toodang umbes 90 GWh. Tuulikute kõrgus maast laba ülemise tipuni on 149 meetrit, tuulikulaba pikkus 41 meetrit ning rootori läbimõõt 82 meetrit.

Tuulepark valmis aastal 2012, elektrienergia tootmine algas 2013. aasta septembris. 

Tuhavälja suurus on 576 hektarit, selle kõrgus merepinnast 40 meetrit. Tuhaväljale püstitatud tuulikute stabiilsuse tagamiseks on iga tuuliku vundament rajatud 14 vaiale, mis ulatuvad läbi tuhakihi umbes 40 meetri sügavusele paepinnaseni. Iga tuuliku kaal koos vaiade ja vundamendiga on 2500 tonni.

Viited
------

1. ↑  Eesti Energia rajab Narva tuhaväljale tuulepargi, Ärileht.ee, 21.09.2010 (vaadatud 14.07.2019)
2. ↑  TUHAVÄLJADE TUULEPARGIST, Horisont, 12.01.2012 (vaadatud 14.07.2019)

Välislingid
-----------

* Eesti Energia avas tuhaväljal tuulepargi. Põhjarannik, 4. september 2013
* Narvas valmib maailma esimene tuhaväljale rajatud tuulepark
**Külanõukogu** (lühend **kn**) oli kõige madalama taseme haldusüksus Nõukogude Liidus.

Praegu on külanõukogud Venemaal, Ukrainas ja Valgevenes.

Külanõukogud Eestis
-------------------

Külanõukogu hõlmas piiritletud territooriumi koos sellel asuvate külade ja teiste maa-asulate ja halduspiiresse jäävate maavaldustega. Külanõukogu esindusorganiks oli 1977. aastani küla töörahva saadikute nõukogu, 1977. aastal nimetati need ümber küla rahvasaadikute nõukoguks.

Eestis moodustati külanõukogud valdade koosseisus 1945. aasta augustis ja septembris. 1945 sügisel moodustati 637 külanõukogu, enamasti 2–3 külanõukogu valla kohta. 

1950 septembris moodustati täiendavalt 4 külanõukogu väikesaartel – Prangli, Vormsi, Kihnu ja Ruhnu saarel – kus 1945 sügisel külanõukogusid ei moodustatud ja seni tegutsesid valla töörahva saadikute nõukogud.

1950 septembris likvideeriti senine haldusjaotus maakondadeks ja valdadeks. Nende asemele moodustati 39 maarajooni ning külanõukogud viidi rajoonide alluvusse, välja arvatud 5 külanõukogu (Perjatsi, Türsamäe, Auvere, Peetri ja Soldino külanõukogu), mis allutati Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.

1954 juunis viidi läbi ulatuslik külanõukogude ühendamine, nii et senise 641 külanõukogu asemel jäi alles 320 külanõukogu. Külanõukogude liitmine oli seotud kolhooside ühinemisega ja sooviga viia kolhooside piirid vastavusse külanõukogude piiridega.

1960. ja 1970. aastatel külanõukogude arv vähenes järk-järgult veelgi ühendamiste tõttu. 

1978. aasta seisuga oli Eesti NSVs 194 külanõukogu.

1990. aastate algul moodustati külanõukogudest vallad.

Leedu
-----

**Apiilinke** (leedu keeles *apylinkė*) oli Leedu NSV haldusüksus; ühtlasi väikseim haldusüksus. Apiilinkede analoogid olid Eesti NSVs ja mujal Nõukogude Liidus eksisteerinud külanõukogud. Apiilinkeid hakati moodustama 1940. aastal. Aastal 1940 oli neid 2866, aastal 1994 veel 427. 1995. aastal muudeti kõik apiilinked valdadeks (leedu keeles *seniūnija*).

Vaata ka
--------

* Eesti NSV külanõukogude loend

Viited
------

1. ↑  Eesti entsüklopeedia. 5 kd. Tallinn: Valgus, 1990, lk 327
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Prangli, Vormsi, Kihnu ja Ruhnu külanõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 115
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 115
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti NSV territooriumi administratiivne jaotus ja maa-asulad. Tallinn: Valgus, 1978
**7,5 cm Pak 40** oli kasutusel Wehrmachti standardtankitõrjekahurina.

Sellega olid relvastatud peamiselt jalaväeüksuste tankitõrjedivisjonid (Abteilung) ja üksikud tankitõrjekompaniid.

1939 said firmad Rheinmetall-Borsig ja Krupp Relvastusametilt tellimuse raske tankitõrjekahuri väljatöötamiseks. Rheinmetalli valmistatud ja Pak 40-ks nimetatud kahur sarnanes konstruktsiooni poolest väga 5 cm Pak 38-ga, omades näiteks suudmepidurit, kahekordset lafeti kaitsekilpi ja samatüübilist vedrustust. 75 mm kahur ja selle tugev laskemoon tingisid lafeti valmistamise terasest. Seetõttu suurenes märgatavalt relva kaal, mis võimaldas kasutada transpordiks ainult vedukmasinaid.

Uus Pak 40 hakkas saabuma üksustesse esimeste väiksemate partiidena enne 1941. aasta lõppu. Efektiivse laskekaugusega kuni 2000 m ja soomustläbistavusega 80 mm 1000 m pealt (südamikuga tankitõrjemürsk PzGr 40) said väeosad esmakordselt piisavalt efektiivse relva võitluseks T-34 ja teiste raskemate tankidega. Tegemist oli ka võrdväärse partneriga vene 76,2 mm põhitankitõrjekahurile ZIS-3. Pak 40-tega võidi asendada täiesti vananenud ja ebaefektiivsed 3,7 cm Pak 35/36-d ja lõpuks ka 5 cm Pak 38-d. Kahuri veoks kasutati põhiliselt kergeid poolroomikvedukeid SdKfz 10 või SdKfz 11, lintvedukeid RSO, aga ka (maastiku-) veoautosid. Kokku toodeti 1941–1945 umbes 23 000 tankitõrjekahurit Pak 40.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Pak 40** |
**Narva maakond** (vene *Нарвский уезд*) oli Venemaa tsaaririigi haldusüksus Eesti alal. See moodustati Põhjasõja ajal 1704. aastal Virumaa idaosast (ligikaudu praegune Ida-Viru maakond) ja liideti Ingerimaa kubermanguga. 

Aastal 1708. eraldati Eestimaa kubermangust Virumaa, millele liideti veel Tartumaa ja nimetati Narva maakonnaks ning liideti Ingerimaa kubermanguga. Narva provintsi staatus kinnitati tsaar Peeter I ukaasiga 1719. aastal. Pärast Uusikaupunki rahu sõlmimist taastati Rootsi-aegne haldusjaotus ning kehtestati Balti erikord. 

1722. aastal eraldati Narva maakond Peterburi kubermangust ning liideti Tallinna kubermanguga, kuid Narva linn jäi Peterburi kubermangu Jamburgi maakonda, kuni 1917. aastani. Tartumaa liideti Riia kubermanguga.

Vaata ka
--------

* Narva piiramine (1704)
* Narva provints

Viited
------

1. ↑  Полное собрание законов Российской Империи. Собрание Первое. Том V. 1713 — 1719 гг. стр. 702
Harald Perlitz
**Harald Gottfried Perlitz** (12. juuni 1889 Tallinn – 4. juuli 1972 Stockholm) oli eesti füüsik, Tartu Ülikooli teoreetilise ja tehnilise füüsika professor.

1912. aastal lõpetas ta Peterburi ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonna.

Võttis osa Esimesest maailmasõjast sideohvitserina Prantsuse rindel Tsaari-Venemaa sõjaväeatašee juures.

Iseseisvuse algusaastatel töötas ajalehe Postimees toimetuses.

Töötas füüsikaõpetajana Treffneri gümnaasiumis.

Seejärel oli Tartu ülikooli juures teoreetilise füüsika dotsendiks.

1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Abstandsänderungen nächster Nachbaratome in einigen Elementen und Legierungen bei Umordnung aus der kubischen Flächenzentrierten Anordnung in die kubische Raumzentrierte, oder, Die Hexagonale dichteste Anordnung".

1935. aastal valiti Tartu Ülikoolis professoriks ja teaduskonna dekaaniks ning hiljem Tartu ülikooli prorektoriks (majanduse alal).

Esimesest maailmasõjast võttis professor Perlitz osa Inglise sõjaväe ridades, omandades koloneli auastme.

Paguluses Rootsis oli ta Eesti Komitee abiesimees, Liberaaldemokraatliku Koondise esimees, liige Rahvusnõukogu revisjonikomisjonis ja saadik Rahvusfondi Esinduskogus. Oli ka Eesti majandusühingu "Produkt" esimees.

1. märtsil 1945 valiti ta Göteborgi eesti pihtkonna juhatuse esimeheks[*viide?*].

Isiklikku
---------

24. detsembril 1929 abiellus Harald Perlitz Anna Luht'iga (7. juuli 1897 Põltsamaa – 28. september 1999 Stockholm), kes oli tuntud proviisori, ärimehe ja poliitiku Heinrich Luhti tütar.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "PROFESSOR HARALD PERLITZ 60 AASTANE". Välis-Eesti : sõltumatu informatsiooni, kultuuriküsimuste ja majanduse ajaleht. 12.06.1949. Lk 3. Vaadatud 02.01.2019.
2. 1 2 3 4 5  "Nädala jutuajamine. Professor Harald Perlitz". Välis-Eesti : sõltumatu informatsiooni, kultuuriküsimuste ja majanduse ajaleht. 06.03.1949. Lk 5. Vaadatud 02.01.2019.
3. ↑  Dotsent H. Perlitz'i promotsioon. Postimees, 2. veebruar 1932

Välislingid
-----------

*
**Narva piiramine** oli Moskva tsaaririigi vägede poolt 1558. aasta kevadel toimunud Liivimaa ordu piirikindluse Narva linnuse sõjaline piiramis- ja vallutusoperatsioon.

Narva pommitamine Moskva vägede poolt Jaanilinnast algas 1. aprillil 1558. 

11. mail puhkes Narvas suur tulekahju, Vene väed kasutasid segaduse ära ja vallutasid linna, kuid linnust vallutada ei suutnud. 

Sissepiiratud kindlusest saadeti abipalve koadjuutor Gotthard Kettlerile, kes pidi Harju- ja Virumaa vasallide (*Landseten, Landsassen*) ning Riia linna sõjasulastega täiendama Narva linnuse garnisoni, kuid need jäid laagrisse 3 miili Narvast eemal.

Piiramine lõppes, kui linnuse kaitsjatega saavutati kokkulepe ja linnuse kaitsjatel lubati vabalt lahkuda.

| * v
* r
Vene-Liivi sõda (1558–1561) |
| --- |
| 
Narva piiramine **·**  Vastseliina piiramine **·**  Tartu piiramine **·**  Paide piiramine **·**  Rõngu piiramine **·**  Tartu piiramine **·**  Laiuse piiramine **·**  Härgmäe lahing **·**  Viljandi piiramine **·**  Paide piiramine **·**  Jeruusalemma mäe lahing |

Aastatel 1558–1581 olid Virumaa ja Narva Vene tsaaririigi võimu all ning järgmisel aastakümnel muutus Narva tähtsaks kaubalinnaks. Narva kujunes Vene riigi ainukeseks väliskaubandussadamaks. Sõja tulemusel jäid Venemaa tsaaririigi valdusse Narva, Tartu ja Alutaguse, mõningad Järvamaa ja Virumaa maakonnad ning Venemaaga piirnevad alad. 1559. aasta suvel andis Vene tsaar oma kaupmeestele korralduse tuua kaubakontor Viiburist üle Narva. Samal aastal alustasid kaubavahetust Narva kaudu Lübecki kaupmehed. Inglise kaupmehed jõudsid Narva 1560 ja transiitkaubandus Venemaaga kandus Tallinnast üle Narva.

Vaata ka
--------

* Paide piiramine (1558)
* Tartu piiramine (1558)
* Vastseliina piiramine (1558)
* Laiuse ordulinnus
* Narva ajalugu
**Sarruse distantskandur** ehk **armatuurikandur** *(kõnekeeles ka armatuuri konn, torn, seen, tugi)* on ehituses abivahend, mille abil saab nihutada ning fikseeritult hoida raudbetoonist konstruktsioonide sarrust enne betoonivalu ja betoonivalu ajal. Kandurid jäetakse betoonivalu ajaks konstruktsiooni sisse, et sarrusvõrk paigal püsiks, ning kandurid saavad valminud struktuuri osaks.

Armatuuri betoonist punkt-distantskandur

Kandurite jaotus
----------------

Distantskandurid jaotatakse kaheks kategooriaks **kuju järgi**:

* Lineaarsed (piklikud) distantskandurid
* Punkt-distantskandurid

Sarruse distantskandurid liigitatakse **toormaterjalide järgi** kolmeks: 

* Betoonkandurid
* Plastikkandurid
* Metallkandurid

Lineaarne plastikust distantskandur

Distantskandurite erinevused
----------------------------

**Betoonkanduri** eeliseks on tugevam ning veetihedam lõpptulemus, kuna nii kandur kui ka materjal on mõlemad betoonist. Kuna betoonkanduri ja raudbetooni vahelt ei saa palju niiskust läbi imbuda, siis on väiksem võimalus, et raudbetooni sarrus hakkab korrodeeruma. Kuna materjal on sama, siis on ka materjali temperatuurist tulenev deformatsioon sama. Viimane tähendab, et materjali temperatuuri muutusel on mahukahanemine või -suurenemine sama.

**Plastikkanduri** eeliseks on soodne hind ning kiire paigaldus. Plastikkanduri puudus on, et seondub betooniga väga vähe, mistõttu võib betooni ja kanduri vahelt niiskus läbi pääseda. Plastikkandur betooni struktuurilisi omadusi ei paranda. Betooni ja plastmassi deformatsiooni suurused temperatuuri mõjul on erinevad, mistõttu võib plastikkandur kõrgemal temperatuuril sulama hakata. 

**Metallkandurit** kasutatakse armatuurvõrkude sidumiseks raudbetooni siseselt. Eeliseks on kanduri tugevus ja jäikus, kuid metallkandureid kasutades peab olema ettevaatlik, et kandur betooni servale liiga lähedale ei satuks. Vastasel juhul hakkab betooni servas olev kandur korrodeeruma väliskeskkonnast tuleva niiskuse tõttu.

Kuna plastikkandurid on palju väiksema koormustaluvusega kui betoonkandurid, tuleb plastikkandureid tihedamalt paigutada. Üldiselt on vahekord 1:2 (ühe betoonkanduri asemel tuleb kasutada kahte plastikkandurit), kuid kui armatuurvõrk tehakse suurem ja raskem, siis on vahekord 1:3 või enamgi.

Viited
------

1. ↑  Moment Solutions (3. detsember 2018). "The Guide to Select the Right Concrete & Plastic Spacer". *moment-solutions.com*. Vaadatud 10.03.2022.
2. ↑  Rostam, Steen (2005), "Design and Construction of Segmental Concrete Bridges for Service Life of 100 to 150 Years" leheküljed 24-25
3. ↑  "Why we choose to use concrete spacers over those made of plastic, granite stone...?"ngoclamsaigon.com.vn 2016
**Distsiplinaarkaristus** on sõjaväelase suhtes vastavalt õigusaktidele rakendatud karistusmeede. 

Distsiplinaarkaristuse eesmärk on sõjaväelase karistamine toimepandud distsiplinaarsüüteo eest ja uute distsipliinirikkumiste ärahoidmine.

Distsiplinaarkaristused Eesti kaitseväes
----------------------------------------

Karistuse määramise õigus (alluvate kaitseväelaste suhtes) on otsesel ülemal, tema asetäitjal ja abil ning garnisoniülemal ja -komandandil oma teenistuskohustuste täitmisel. Kaitseväelase võtmine haldus-, kriminaal- või tsiviilvastutusele ei välista sama süüteo eest distsiplinaarkaristuse määramist. 

**Eesti kaitseväelaste suhtes kohaldatavad distsiplinaarkaristused:** 

1. noomitus;
2. distsiplinaartoimkond;
3. distsiplinaararest;
4. rahatrahv;
5. põhipalga vähendamine;
6. Kaitseväe teenetemärgi äravõtmine;
7. tegevteenistusest vabastamine.

Erineva auastmega kaitseväelastel ja kaitseväelastele on võimalik määrata loetelust vastavalt erinevaid distsiplinaarkaristusi.
Tuttvardi munad
**Tuttvart** (*Aythya fuligula*) on keskmise suurusega sukelpart.

Välimus
-------

Hundsulestikus isaslinnul on pea ja kael mustad ja metalliläikelised. Peas on madal tutt, mille järgi lind ongi nimetuse saanud. Tutt liibub isasel aga tihti nii tihedalt vastu kukalt, et seda pole võimalik eristada. Isaslinnud sulgivad juulis.

Emased on partidele tüüpiliselt tumepruunid.

Levik
-----

Tuttvart on levinud Euraasia põhja- ja parasvöötmelises osas. Põhja-Ameerikas võib teda kohata suhteliselt harva.

Eestis on tuttvardi levilaks Lääne-Eesti saared, Põhja-Eesti rannik ja Emajõe jõgikond. Tuttvart on Eesti arvukamaid sukelparte. Lisaks paiksetele lindudele, kes viibivad siin aprillist novembrini, on palju ka läbirändajaid. Vaid üksikud tuttvardid veedavad Eestis talve.
Tuttvardi pesitsusaegset arvukust hinnatakse 4000–6000 paarile, talvist arvukust 200–2000 isendile.

Tuttvardipaar Muhu põhjarannikul

Toitumine
---------

Madalas vees otsivad tuttvardid põhjamudast selgrootuid. Nad söövad ka veekogu põhjas kasvavaid taimi, eriti nende hapramaid osi.

Pesitsemine
-----------

Tuttvart teeb pesa maapinnale kõrreliste puhmastest. Selle vooderdab ta kuivanud kulu ja udusulgedega. Pessa muneb emane tavaliselt 7–11 muna. Mõnikord muneb mitu tuttvarti samasse pessa. Munad on valkjas-oliivipruunid ning rohekas-sinakamad kui rohukoskla omad.

Tuttvardid pesitsevad harilikult tihedate kogumikena, sest nii on iga üksiku isendi võimalus röövlooma või -linnu ohvriks langeda väiksem. Pesa tegemisel otsitakse naerukajakate kaitset, et pääseda suuremate kajakate rüüstetegevuse eest. Isased seltsivad sulgimise ajal juulis punapea-vartidega.

Pojad hakkavad kooruma juuni lõpus, lahkudes enamasti merele. Tuttvardipojad muutuvad lennuvõimeliseks alles augustis.

Kaitse
------

Tuttvart ei kuulu looduskaitse alla. Talle peetakse augustist novembrini jahti.

Viited
------

1. ↑

Kirjandus
---------

* Haide-Ene Rebassoo. Laidude raamat. Tallinn 1972, lk 61.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tuttvart** |

* Tuttvart andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Liigikirjeldus
* Tuttvart YouTube'is
* Tuttvardi häälitsustega helifail
**Ruhnu Põhikool** on põhikool Saare maakonnas Ruhnul.

Ajalugu
-------

Ruhnu kool kasutab 1875. aastal ehitatud Ruhnu pastoraat-koolimaja. Et saarel oli palju rannarootslasi, siis algusest kuni 1944. aastani käis õppetöö koolis rootsi ja kohalikus ehk ruhnu keeles.

1945. aastal muudeti kool 7-klaasiliseks ja selle nimeks sai *Ruhnu Mittetäielik Keskkool*. 1962. aastal muudeti kool 8-klassiliseks. 1963. aastal sooviti kooli muuta 4-klassiliseks, sest õpilasi oli ainult 14 ja valmis oli saanud Pärnu Internaatkool. Regulaarse lennuühenduse puudumise tõttu jäi muudatus teostamata.

1978 oli kool õpilaste puuduse tõttu suletud. 1979. aastal avati 3-klassiline algkool ja kool tegutses nime all *Ruhnu Algkool.* 1987. aastal muudeti kool 8-klassiliseks (*Ruhnu 8-klassiline Kool*) ja 1988. aastal 9-klassiliseks (Ruhnu 9-klassiline Kool). Alates 1. septembrist 1990 kannab kool nime **Ruhnu Põhikool**.

Kooli hoone renoveeriti aastatel 2016-2017. Koolil puudub spordisaal, mistõttu ei ole võimalik täielikult täita riiklikku õppekava.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7   (vaadatud 07.09.2015)
2. 1 2 3  Ruhnu Põhikooli arengukava 2018-2022. Ruhnu Põhikooli veebisait.

Välislingid
-----------

* Kooli koduleht
**I Wear\* Experiment** (lühendatult IWE) on Tallinnast pärit eesti *post-rock*'i/elektroonilise muusika kollektiiv.

Triosse kuuluvad Johanna Eenma (vokaal/klahvpillid), Mikk Simson (trummid) ja Hando Jaksi (kitarr, klahvpillid,sämpler).

I Wear\* Experiment avaldas 2013. aastal kaks EP-d: "Crickets Empire I" ja "Crickets Empire II".

Crickets Empire I esisingel "Memories" valiti 2013. aasta sügisel The Indie Rock Playlisti koos maailmanimede Franz Ferdinandi, Bloc Party ja Lorde’ga.

Koos teise EP-ga "Crickets Empire II" avaldas bänd ka Tallinna Lauluväljakul filmitud live videote seeria "Live At\* Rehearsals".

Laiema kõlapinna saavutas I Wear\* Experiment 2013. aasta Tallinn Music Weekil, kus ansambli kontserti iseloomustati kui võluvat elektroonilist helimaastiku, kus vokaal annab ruumi instrumentaalsele filmimuusikale. 

2013. aasta suvel esines I Wear\* Experiment Baltikumi suurimal festivalil Positivus. Eesti press valis bändi "Top 5 must see" artisti hulka koos brittide The xx ja Islandi Sigur Ros’iga.

Diskograafia
------------

"Crickets Empire I" ja "Crickets Empire II" (EP-d, 2013)

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. mai 2021. Vaadatud 16. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑
7. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. juuli 2013. Vaadatud 16. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
8. ↑

Välislingid
-----------

* I Wear\* Experimenti koduleht
* I Wear\* Experiment Music Export Estonia veebilehel
* I Wear\* Experiment Twitteris
**Ernestas Galvanauskas** (20. november 1882 Zizonys – 24. juuli 1967 Aix-les-Bains) oli Leedu poliitik.

Ta sündis aastal 1882 Zizonyses (asub praeguse haldusjaotuse järele Biržai rajoonis) Kaunase kubermangus. Aastal 1902 lõpetas ta Miitavi gümnaasiumi. Aastatel 1902–1904 ja 1906–1908 õppis ta Peterburi riiklikus mäeinstituudis. 1912. aastal omandas ta Belgias mäeinseneri eriala, aastal 1913 sealsamas elektriinseneri diplomi.

1905 osales pöördelistel sündmustel Leedus, Leedu Talurahvaliidu (*Lietuvos valstiečių sąjunga*) asutaja. Osales Vilniuse Suurel Seimil. 1906. aastal elas Soomes. Teinud kaastööd väljaannetele "Leedu põllumees", "Vilniuse uudised" jm. 1910. aastal korraldas koos teiste leedukatega Pariisis teabebüroo.

1913. aastal töötas ta Serbias Prantsuse pankade konsortsiumis.

1919. aastal nimetati Leedu valitsuse delegatsiooni liikmeks Pariisi rahukonverentsil.

7. oktoobrist 1919 kuni 19. juunini 1920 oli ta Leedu peaminister ning samal ajal Leedu rahandus-, kaubandus- ja tööstusminister. 19. juunist 1920 kuni 2. veebruarini 1922 kuni 2. veebruarini 1922 oli ta Kazys Griniuse valitsuses Leedu rahandus-, kaubandus- ja tööstusminister ja transpordiministri kohusetäitja. 2. veebruarist 1922 kuni 17. juunini 1924 oli ta teist korda Leedu peaminister, olles 29. septembrist 1922 kuni 17. juunini 1924 ka Leedu välisminister. Lisaks oli ta 23. veebruarist 1923 kuni 17. juunini 1924 veel Leedu valgevenelaste asjade minister.

Tema peaministriks oleku ajal asutati Kaunases 1922. aastal Vytautas Magnuse Ülikool, millest sai pärast Poola okupatsiooni Leedu "ajutine pealinn", mida *de facto* tunnustas Rahvasteliit. 24. märtsil 1923 annekteeris Leedu omalt poolt Memeli piirkonna, Memelist põhja pool asuva Ida-Preisimaa osa koos Memeli sadamaga, praeguse Klaipėdaga, mis oli Rahvasteliidu halduses alates Esimese maailmasõja lõpust.
Ernst Andreas Reissner
**Ernst Andreas Reissner** (12. september 1824 Riia – 4. september 1878 Rundāle, Kuramaa) oli baltisaksa arstiteadlane ja anatoom.

Elulugu
-------

Ernst Andreas Reissner oli baltisakslasest kaupmehe poeg.

Lõpetas Riia kubermangugümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis 1845–1851, meditsiinidoktor (1851, TÜ), doktoriväitekiri "De auris internae formatione". Oli 1851–1853 Tartu Ülikooli anatoomia õppetooli prosektor, anatoomia ja kohtumeditsiini eradotsent, 1853–1857 erakorraline professor ja 1857–1875 professor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: närvisüsteemi võrdlev anatoomia, sisekõrva embrüoloogia ja võrdleva anatoomia uuringud. Avastas kõrva vestibulaarmembraani (*membrana vestibularis* Reissneri). Alustas 1858. aastal esimesena Tartus praktilisi harjutusi histoloogias.

Teoseid
-------

* Nonnula de hominis mammaliumque pilis. Dorpat, 1853
* Beitrag zur Kenntnis der Haare des Menschen und der Säugetiere. Breslau, 1854
* Der Bau des centralen Nervensystems der ungeschwänzten Batrachier. Dorpat, 1864.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑   TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918

Kirjandus
---------

* Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat, 1889, 348
* DbL, 618
* Die Aerzte Estlands (1922), 504
* Левицкий II, 20
* TÜ ajalugu II, 233, 235
* Toomsalu, M. 51
* Leiutisi ja avastusi Keiserlikus Tartu Ülikoolis. Arstiteadus. Tartu, 2004, 4–5.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*