recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Karl Rove
**Karl Christian Rove** (sündinud 25. detsembril 1950) oli USA vabariiklaste partei- ja riigitegelane, president George W. Bushi ametiajal Valge Maja vanemnõunik.

Karl sündis pere viiest lapsest teisena. Isa jättis pere maha, kui lapsed olid alles väikesed. Ema Reba Louise (sündinud Wood) oli poejuhataja, isa Louis Claude Rove oli geoloog. Karl Rove sündis Colorado osariigis Denveris, kasvas Nevada osariigis Sparksis ja 1965 kolis pere Utah' osariiki Salt Lake Citysse. 11. septembril 1981 lõpetas ema Nevada osariigis Renos oma elu enesetapuga.

Rove astus nooruses Vabariikliku Partei noorteorganisatsiooni Teismelised Vabariiklased ja juhatas Utah' Teismeliste Vabariiklaste Föderatsiooni.

1970. aasta sügisel toimusid Illinoisi osariigi varahoidja valimised. Rove läks valenime all Demokraatliku Partei kandidaadi Alan Dixoni valimisbüroosse, varastas 1000 tühja valimiskampaania blanketti Dixoni kampaania päisega, printis nendele libakampaania, milles lubas tasuta õlut, toitu ja tüdrukuid, ning jagas neid kodutute varjupaikades ja rokk-kontsertidel, et Dixoni kampaania nurjata. Dixon võitis valimised. Hiljem Dixon andestas Rove'ile ja kui president George Bush vanem soovis nimetada Rove'i rahvusvahelise ringhäälingu nõukokku, ei blokeerinud vahepeal senaatoriks saanud Dixon tema kandidatuuri.

1971. aasta juunis lahkus Rove ülikoolist seda lõpetamata ja pühendus vabariiklaste valimiskampaaniate korraldamisele. 1973 tutvus ta isa ja poja George Bushiga ning sai nende lähedaseks toetajaks. 1977 kolis ta Texase osariiki ja korraldas seal palju valimiskampaaniaid, sealhulgas Bushide omi.

1996 juhtis ta Harold See valimiskampaaniat Alabama ülemkohtusse. Selle käigus jagas ta oma klienti Seed laimavaid anonüümseid lendlehti. Konkurendi selgitust, et temal pole asjaga midagi pistmist, ei usutud ja See valiti ülemkohtusse.

2001. aasta algul astus ametisse George Bush noorem, kes nimetas Rove'i oma vanemnõunikuks. Sellel kohal töötas Rove kuni 2007. aastani, mil selgus, et Valge Maja töötajad kasutasid ametlike kirjade saatmiseks sageli mitte ametlikke kanaleid, vaid erakonna servereid ja isiklikke nutitelefone. See rikkus nõuet, et igast saadetud e-kirjast peab jääma koopia. Kadunud e-kirjade arvu ei õnnestunud kindlaks teha, see jääb 5 ja 22 miljoni vahele. Karl Rove saatis umbes 500 e-kirja eksikombel pilasaidile www.georgewbush.org (soovis kasutada erakonna saiti georgewbush.com) ja pilasait tegi need avalikuks. Hinnanguliselt liikus 95% Rove'i kirjadest mitteametlikke kanaleid pidi. 31. augustil 2007 astus Rove tagasi.

Pärast seda tegi ta kaastööd Fox News Channelile, Newsweekile ja The Wall Street Journalile.
Franco Foda (2018)
**Franco Foda** (sündinud 23. aprillil 1966 Mainzis) on Saksamaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur.

Tema jalgpallurikarjäär kestis aastatel 1983–2001. Mängijana oli tema positsioon kaitsja. Klubikarjääri jooksul mängis ta Saksamaa klubides 1. FC Kaiserslautern, Bielefeldi Arminia, 1. FC Saarbrücken, Leverkuseni Bayer ja VfB Stuttgart, Austria klubis Grazi Sturm ning Šveitsi klubis FC Basel. Grazi Sturmiga tuli ta hooaegadel 1997–98 ja 1998–99 Austria meistriks. 1987. aastal pidas Foda kaks mängu Lääne-Saksamaa jalgpallikoondises.

Treenerina alustas Foda tööd oma viimase koduklubi Grazi Sturmi juures. Aastatel 2002–2003, 2006–2012 ja 2014–2017 on ta olnud klubi peatreener. Peatreenerina tuli ta Sturmiga Austria meistriks hooajal 2010–11. Lisaks oli ta 2012–2013 1. FC Kaiserslauterni peatreener. Alates 2018. aasta jaanuarist on Foda olnud Austria jalgpallikoondise peatreener.

| * v
* r
Austria koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 A. Schlager
* 2 Ulmer
* 3 Dragović
* 4 Hinteregger
* 5 Posch
* 6 Ilsanker
* 7 Arnautović
* 8 Alaba
* 9 Sabitzer
* 10 Grillitsch
* 11 Gregoritsch
* 12 Pervan
* 13 Bachmann
* 14 Baumgartlinger (c)
* 15 Lienhart
* 16 Trimmel
* 17 Schaub
* 18 Schöpf
* 19 Baumgartner
* 20 Onisiwo
* 21 Lainer
* 22 Lazaro
* 23 X. Schlager
* 24 Laimer
* 25 Kalajdžić
* 26 Friedl
* Treener: Foda

 | Austria |
**Värvitemperatuur** ehk **värvsustemperatuur** (tähis *T*c) on valguse (nt päikese või lambi valguse) kelvinites mõõdetav tunnussuurus, mis väljendab värvinägemisega kaasnevat soojuslikku muljet. Füüsikaliselt on värvitemperatuur  mustkiirguri selline absoluutne temperatuur, mille puhul musta keha kiirgus ühtib värvsuskoordinaatide poolest vaadeldava valgusallika valguskiirgusega. 

Värvitemperatuuriga saab iseloomustada üksnes neid värvsusi, mis on küllalt sarnased mustkiirguri võimalike värvsustega: punane, oranž, kollakasvalge, valge, sinakasvalge, sinine.

Värvitemperatuurid kelvinites Värvitemperatuurid kelvinites.

Värvitemperatuuril kuni 3300 K tundub valgus enamasti soojana, üle 5300 K külmana. Mida tugevam on valgustus, seda kõrgem võib olla silmale mugavana tunduv värvitemperatuur. 

Värvitemperatuuride näiteid:

* küünal – 1500 K
* hõõglamp 40, 60, 100 W – 2600, 2700, 2800 K
* leedlamp (sooja valgusega) – 2700–3000 K
* halogeenlamp (12 V) – 3000–3200 K
* luminofoorlamp (neutraalvalge) – 4000 K
* kuuvalgus – 4120 K
* ksenoonlamp, elektrikaar – 4500–5000 K
* keskpäevapäike – 5500 K
* päevavalgus – 6000–6500 K
* selge (sinine) taevas – vähemalt 9000 K

Vaata ka
--------

* Värvsus

Viited
------

1. ↑   Eesti standard EVS-EN 12665:202. Valgus ja valgustus: Põhioskussõnad ja valgustusnõuete valiku alused
2. ↑   Eesti entsüklopeedia, 10. kd, 1998, lk 569
|  |
| --- |
| **Poks** |
| Riik |  | Keenia |
|  |
| 2. ring | 1964 | Sulgkaal |
| Pronks | 1968 | Sulgkaal |
| Hõbe | 1972 | Sulgkaal |
|

**Philip Waruinge** (3. veebruar 1945 Murang'a – 19. oktoober 2022 Nakuru) oli Keenia poksija.

Waruinge osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas kohtumise teises ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Heinz Schulzile (SÜV).

Waruinge sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Antonio Roldánile (Mehhiko). See oli Keenia esimene olümpiamedal poksis. Ta sai nendel olümpiamängudel ka parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.

Waruinge sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Boriss Kuznetsovile (NSV Liit).

Waruinge on seni ainuke Keenia poksija, kes on võitnud kaks olümpiamedalit.

Waruinge poksis juulist 1973 kuni veebruarini 1978 elukutselisena, peamiselt Jaapanis (sealse poksijanimega **Waruinge Nakayama**). Ta osales kokku 25 kohtumisel ning võitis neist 14 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 10 (neist 6 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.

Viited
------

1. ↑  18. suveolümpiamängude poksivõistlus. Tōkyō 1964. Tulemused inglise keeles
2. ↑  19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles
3. ↑  20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Philip Waruinge veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Philip Waruinge saidil BoxRec
Franco Vázquez (2015)
**Franco Damián Vázquez** (sündinud 22. veebruaril 1989 Tantis) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Itaalia esiliiga klubis Parma.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Belgrano, millega liitus 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas mängis ta aastatel 2007–2011.

2011. aasta lõpus siirdus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Palermo, mille meeskonnas debüteeris ta 2012. aasta jaanuaris. Hooajal 2012–2013 mängis ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Rayo Vallecano. Seejärel mängis ta veel kolm hooaega Palermos.

Aastatel 2016–2021 mängis ta Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.

2021. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Parmaga.

2015. aastal pidas Vázquez kaks mängu Itaalia jalgpallikoondises. 2016. aastal avaldas ta soovi koondises esindama sünnimaad Argentinat. Argentina jalgpallikoondises debüteeris ta 7. septembril 2018 mängus Guatemala vastu.

Saavutused
----------

Palermo
* Serie B: 2013–14

Sevilla
* UEFA Euroopa Liiga: 2019–20
**Philipp Ilus** (22. juuli 1478 – 25. september 1506) oli Saksa-Rooma keisri Maximilian I (1459–1519) ja Burgundia pärijanna Marie (1460–1481) poeg. Oma ema ootamatu surma järel sai ta Burgundia hertsogiks ja 1504 oma naise Juanaga kõrval **Felipe I** nime all Kastiilia valitsejaks. Ta oli Saksa-Rooma keiser Karl V isa.

Philipp oli seega vaid kolmeaastane, kui ta Prantsusmaast vallutamata jäänud Burgundia alade (Madalmaade ja Franche-Comté ehk Burgundia vabakrahvkonna) isandaks sai. Tema eest valitsesid esialgu Madalamaade ülikud, kes tema isa Maximiliani regentlusest midagi kuulda ei tahtnud. Hiljem sai Maximilian siiski teatud võimu Burgundia üle tagasi. 1498. aastal abiellus Philipp Kastiilia printsessi Juanaga.

Philipp Ilusa tõusu Kastiilia troonile põhjustasid riigi troonipärijate ootamatud surmad, mis tegid pärijannaks tema naise, Kastiilia Isabeli ja Aragóni Fernando tütre. Kastiilia trooni nõudis aga ka Juana isa Fernando, kes tahtis kogu hilisema Hispaania valitsejaks saada. Lõpuks jõuti kompromissile ning Philipp sai Felipe I-na Kastiilia kuningaks, seda peamiselt põhjusel, et Kastiilia ülikutele ei meeldinud Fernando ambitsioonid. 

Kuid vaid kaks aastat hiljem suri Philipp ootamatult, kahtlustatud on ka mürgitamist, ning et tema naine Juana kuulutati hullumeelseks ja poeg Karl oli vaid kuueaastane, sai seejärel Kastiilia tegelikuks valitsejaks Aragóni Fernando ja Madalmaade (Burgundia) regendiks määrati ta õde Margarethe.

Isiklikku ja järglased
----------------------

Philipp abiellus 1498. aastal Kastiilia printsessi Juanagaga, kellega tal oli 6 last:

* Austria Eleonore (1498–1558), Portugali kuninga Manuel I (1518–1521) ja Prantsuse kuninga François I naine
* Karl von Habsburg (1500–1558), Saksa-Rooma riigi valitseja 1519–1556, keiser alates 1530. aastast, Aragóni ja Kastiilia kuningas 1516–1556, Saksa kuningas 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuningas, Burgundia hertsog (1506–1555) ja Austria ertshertsog, Austria valitseja aastatel 1519–1521
* Austria Isabella (1501–1526), Taani kuninga Christian II naine
* Ferdinand von Habsburg (1503–1564), Saksa-Rooma keiser 1556–64, Austria ertshertsog 1521–64, Saksa kuningas 1531–64 ning Böömi ja Ungari kuningas 1526–64
* Austria Maria (1505–1558), Ungari ja Böömimaa kuninga Lajos II abikaasa
* Hispaania Catarina (1507–1578), Portugali kuninga João III abikaasa.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Marie** | **Burgundia hertsog**1481–1506 | Järgnev**Karl von Habsburg** |
| Eelnev**Isabel** | **Kastiilia kuningas**1504–1506koos Juanaga | Järgnev**Juanakoos Fernando V-ga** |
**Karl Theodor Saarmann** (19. jaanuar 1893 Tallinn – 2. aprill 1948 Tallinn) oli Eesti õigusteadlane, riigikohtunik.

Elulugu
-------

Karl Theodor Saarmann oli kaupmehe poeg.

1910 lõpetas Saarmann Tallinnas Nikolai Gümnaasiumi. 1911–14 õppis ta Peterburi Ülikoolis, 1918 ja 1920-22 Tartu Ülikoolis, kus 1922 lõpetas õigusteaduskonna.

1914–1917 võttis ta ohvitserina osa Esimesest maailmasõjast. 23. novembril 1918 nimetati ta Tallinnas kohtu-uurijaks. 1918–1921 oli ta Tallinnas kohtu-uurija ja kohtunik, 1921–1923 Kohtuministeeriumi nõunik, 1923–1935 Kohtupalati liige, 1925–1930 ühtlasi Tartu ülikooli kriminaalõiguse ja -protsessi õppejõud 1930–35 kriminaalõiguse professor (alates 1926. aastast erakorraline professor, alates 1931. aastast korraline) professor[*viide?*]), 1935–1940 Riigikohtu liige (riigikohtunik).

Karl Saarmann oli Rahvuskogu liige ja Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku konsistooriumi assessor.[*viide?*]

1940. aastal töötas Tallinnas Kunstsarve Tehases. 1941–1944 oli ta mobiliseerituna esialgu Eesti laskurkorpuse tagavarapataljonis, hiljem Komis õpetaja, 1944–1948 Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu osakonnajuhataja, 1946–1948 ka Eesti NSV Kohtu Rahvakomissariaadi kodifikatsiooniosakonna juhataja ja Tallinna Juriidilise Kooli õppejõud.

Saarmann avaldas töid kriminaalõiguse alalt. 2002 paigaldati ta kodumajale Tallinnas Paldiski maanteel mälestustahvel ja asutati Karl Saarmanni Selts.

Teoseid
-------

* Kriminaalõigus. Üld- ja eriosa. Tartu, 1930, 1935
* Kriminaalseadustiku maksma panemise seadus. // XII õigusteadlaste päeva protokollid. Tartu, 1933
* Kriminaalseadustik koos maksmapanemise seaduse ja distsiplinaarseadustikuga (kaasautor K. Matto). Tallinn, 1934
* Kriminaalseadustik. Kommenteeritud väljaanne (kaasautor K. Matto). Tallinn, 1937
* Kutsete osa uue põhiseaduse järgi. Uus Eesti, 16. veebruar 1938, nr. 46, lk. 7.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8  "Eesti teaduse biograafiline leksikon", 3. köide
2. 1 2

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Tartu, 1994, kd II, lk 56, lk 754
* Eesti entsüklopeedia, kd 14, lk 450
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, kd III, lk 108
* Ambach, G. Eesti kriminaalõiguse korüfee Karl Saarmann (1893–1948). // Akadeemia Nord Toimetised 19 (2003) lk 47
* G. Ambach. Eesti kriminaalõiguse arenguteed. Kolmveerand sajandit esimese kriminaalseadustiku vastuvõtmisest. // Juridica (2004) 3, lk 151–160
* Ambach, G. Karl Saarmanni elu ja tegevus pärast 1940. aasta suvist pööripäeva. Karl Saarmanni juriidilise raamatukogu käekäik. // Akadeemia Nord Toimetised 28 (2005)
* Ambach, G. Karl Saarmann kui Eesti kriminaalõiguse formeerija ja arendaja. Tallinn, 2006

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Daniel Eberhard** (? Prillwitz – 5. august 1710 Riia) oli Eesti vaimulik ja Academia Gustavo-Carolina rektor.

Eberhard sündis Prillwitzis (praegu Hohenzieritzi asula osa, Mecklenburgische Seenplatte kreisis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Ta õppis (immatrikuleeriti 25. juulil 1687) Greifswaldi ülikoolis, aga ka Hamburgi, Kieli, Wittenbergi, Leipzigi, Jena, Erfurdi ja Tartu Ülikoolis (immatrikuleeriti 1. detsembril 1690). 27. juunil 1691 sai magistriks Wittenbergi ülikoolis. Aastatel 1692–1694 töötas ta Riias lütseumi konrektorina. Ordineeriti veebruaris 1694 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1694–1699 Tartu Jaani koguduse abiõpetaja. Lisaks oli ta kreeka- ja orientaalkeelte professoriks. Aastal 1700 oli ta (Pärnus) Academia Gustavo-Carolina rektoriks. Aastast 1702 oli ta Riia toomkooli inspektoriks ning Riia gümnaasiumi usuteaduse ja heebrea keele professoriks.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Daniel Sarcovius (1700)** | **Academia Gustavo-Carolina rektor (Pärnus)Daniel Eberhard**1700 | Järgnev**Olaus Moberg (1700–1701)** |
**Daniel Goleman** (sündinud 1946 Californias Stocktonis) on USA psühholoog, emotsionaalse intelligentsuse (tundetarkuse) kontseptsiooni propageerija.

Ta on saanud doktorikraadi Harvardi ülikoolist. Ta oli Harvardi ülikooli kliinilise psühholoogia õppejõud, toimetas ajakirja *Psychology Today* ning on aastaid toimetanud ajalehe *New York Times* psühholoogia ja neuroteaduste rubriiki.

Ta sai kuulsaks 1995 ilmunud raamatuga "Emotsionaalne intelligentsus". Selles rõhutab ta, et akadeemilise võimekuse (IQ) kõrval etendavad inimese toimetulekus suurt osa emotsioonidega seotud võimekused. Tähtsad on isiksuseomadused: algatusvõime, empaatia, kohanemine ja veenvus.

Goleman pakub emotsionaalse intelligentsuse mõiste propageerijana asutuste ja firmade juhtidele nõuandeid, kuidas parema suhtlemise kaudu töötulemusi parandada.

Teosed
------

* *The Meditative Mind* (1989)
* *Emotional Intelligence: Why it can matter more than IQ* (1995; eesti keeles: *Emotsionaalne intelligentsus: Miks võib EQ olla tõhusam kui IQ*, 2000, tõlkinud Inga Koppel, Mari-Ann Mändoja, Viivi Verrev ja Piret Viilu)
* *Vital Lies, Simple Truth* (1996)
* *Working with Emotional Intelligence* (1998; eesti keeles *Töö emotsionaalse intelligentsusega: Emotsionaalse intelligentsuse kasutamine*, 2001, tõlkinud Aivo Roos)
* *Primal Leadership: Realizing the Power of Emotional Intelligence* (2002; kaasautorid R. Boyatzis ja A. McKee)
* *Destructive Emotions: How We Can Overcome Them* (2003)

Välislingid
-----------

* Jüri Alliku kriitiline artikkel
**Väsimuseks** nimetatakse materjali tugevuse vähenemist vahelduva koormuse mõjul.

Vahelduvale koormusele on iseloomulik, et detail puruneb väsimusprao järkjärgulise arenemise tõttu. Termin väsimus tekkis nähtuse esimeste uurijate vääroletusest, et vahelduvate pingete mõjul halveneb metalli struktuur. Praeguseks on aga kindlaks tehtud, et struktuur vahelduval koormamisel ei muutu. Väsimuspurunemise põhjus on seotud metalli molekulaar- ja kristallstruktuuri iseärasustega. See seisneb metalli struktuuri ebaühtluses. Metalli üksikutel kristallidel on erinevates sihtides erinev tugevus, seepärast teatud pingete juures tekivad mõningates kristalliitides plastsed deformatsioonid. Korduv koormuse eemaldamine ja koormamine põhjustab nende kristallitide kalestumise koos hapruse kasvuga. Lõppude lõpuks koormuse paljukordsel kordumisel tekib mikropragu ühel kristalliitide libisemispindadest. Tekkinud pragu muutub võimsaks pingekontsentraatoriks ja suureneb järk-järgult, viies lõpuks purunemiseni.

Purunemiskohal on näha kaks selgesti eraldatavat piirkonda: sileda, lihvitud pinnaga piirkond, kus järk-järgult arenes pragu ja kareda teralise pinnaga piirkond, kus toimus lõplik purunemine.

Oluline tähtsus väsimusprao tekkimisele ja arenemisele on mitte ainult materjali struktuuridefektidel (praod, räbupesad), vaid ka detaili pinna töötlemise defektidel (kriimustused, lõiketera või lihvketta jäljed jmt.).

Uurimused näitavad, et masinadetailide purunemine toimub valdaval osal juhtudest väsimuspragude tõttu.

Vaata ka
--------

* Väsimustugevus
Oosemäe koobas 2015 mais
Oosemäe koobas 2015 septembris langetatud veetasemega
**Oosemägi** ehk **Oonega mägi** ehk **Vanakivi mägi** ehk **Rebasemägi** on paljand Ahja jõe paremkaldal Saesaare paisjärve ääres.

Oosemägi paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal. Oosemäe paljand on umbes 10 meetrit kõrge ja kuni 120 meetrit pikk Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihiline liivakivipaljand. Paljand on sälkorgudega lõhestatud ja laskub järsu seinana vette.

Oosemäe paljandis on veepiiril ümar koopaava (*oos*, *oone* – võru murdekeeles 'koobas'). Eerik Kumari järgi oli Oosemäe koobas enne Saesaare paisjärve rajamist jõetasemest 4 meetri kõrgusel, suudme läbimõõduga 2,5 meetrit ja 15 meetrit sügav, kuid veetaseme tõus paisjärve rajamisel jättis koopa peaaegu kogu ulatuses vee alla. Arvatakse, et just Oosemäe koobast mainis juba Christian Kelch oma 1702. aasta kroonikas. Kelchi kroonika järgi olevat see koobas kaevatud või laiendatud Ivan Julma valitsusajal 16. sajandil. 

Oosemäe koobas oli tõenäoliselt algselt loodusliku tekkega, kuid erinevatel aegadel inimkäte poolt laiendatud ja kasutatud sõjaaegadel varjupaigana. Väidetavalt laskis Oosemäe koobast süvendada Kiidjärve mõisnik.  

Koopaga on seotud mitmeid rahvajutte. On räägitud peidetud varandustest, maa-alustest käikudega ühendatud kambritest ja sadade kilomeetrite pikkustest käikudest, mis ulatunud Petserisse, Riiga ja isegi Kiievisse.

Oosemäe ees jões asus aastakümneid tagasi (enne paisjärve rajamist) suur kivi, mis aga lõhuti, sest takistas palgiparvetamist Ahja jõel.

Viited
------

1. ↑  Ürglooduse objekt: Oosemägi (Oonega mägi, Vanakivi mägi, Rebasemägi) ja Vanakivi koobas Eesti looduse infosüsteemis
2. 1 2  Eerik Kumari. Ahja jõe ürgorg. Tallinn, 1968.
3. ↑  Johannes Käis. Taevaskoja loodusest – Jaan Vahtra, Albert Ivask (toimetajad). Taevaskoja ja Valgemets. Lõuna-Eesti monograafiad nr. 1. Tartu, 1940.
4. ↑  Heino Raieste. Taevaskoja. Tallinn. Eesti Raamat, 1981

Välislingid
-----------

* Geokogude infosüsteem. Oosemägi (ID: 14163)

Kirjandus
---------

Albert Ivask. Uurimisretk "Oonega mäe" koopasse – Jaan Vahtra, Albert Ivask (toimetajad). Taevaskoja ja Valgemets. Lõuna-Eesti monograafiad nr. 1. Tartu, 1940.
|  |
| --- |
|  **Kergejõustik** |
|  |
| Riik |  | Venemaa |
|  ? koht | 1912 | Maraton |
| Riik |  | Eesti |
| 30. koht | 1924 | Maraton |

**Elmar Reiman** (ka **Reimann**; 2. jaanuar 1893 Tartu – 21. aprill 1963 Stockholm) oli Venemaa ning Eesti kergejõustiklane ja jurist.

Sportlase ja sporditegelasena
-----------------------------

Sportima hakkas 1909. aastal, järgmisel aastal alustas pikamaajooksutreeninguid.

Ta osales Venemaa eest 1912. aastal Stockholmi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel maratonis, kus sai 35. koha, teistel andmetel 24. koha või katkestas.

Oli aastatel 1921–1925 Tartu Kalevi juhatuse liige. 

Ta osales Eesti eest 1924. aastal Pariisi olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel, kus sai maratonis 30. koha.

Oli maratonis 1927. aastal Eesti meister ja 1928. aasta meistrivõistlustel kolmas ning oli 1500 m jooksus 1921. aasta meistrivõistlustel kolmas.

Osales aukülalisena 1962. aastal Stockholmi staadionil korraldatud 1912. aasta Stockholmi olümpiamängude 50-aasta juubelipidustustel.

Osavõtt sõdadest ja Kaitseliidust
---------------------------------

Võttis osa Esimesest maailmasõjast. Sai viis korda haavata. Talle anti kolm Georgi risti ja neli medalit. 

Võttis vabatahtlikuna osa Vabadussõjast, oli ratsaluuraja. 

Oli 1920. aastatel Kaitseliidu Tartu malevas üks spordijuhte.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Lõpetas 1932. aastal Tartu Õhtu-ühisgümnaasiumi, õppis aastatel 1932–1940 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Oli korporatsioon Fraternitas Estica liige.

Töötas kindlustusselts "Oma" ametnikuna Tartus, hiljem advokaadina. 

Läks 1944 Rootsi, töötas seal arhiivis ja oli 14 aastat kindlustusselts "Fylgia" ametnik. 

Ta suri 21. aprillil 1963 Bromma linnaosas Stockholmis ja maeti 21. mail 1963 Bromma kirikuaeda (kvartal EG, haud nr 221).

Viited
------

1. 1 2  Biograafia ESBL-is (vaadatud 25.12.2014)
2. 1 2 3  "Elmar Reimani sporditulemused". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. jaanuar 2017. Vaadatud 7. jaanuaril 2017.
3. ↑  Stockholmi linna kalmistute otsing. Rootsi keeles

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Elmar Reiman veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
Merepiirita riigid
**Merepiirita riik** on riik, mis asub mandri siseosas ja mida ümbritsevad teised riigid. Sellisel riigil ei ole merepiiri ega väljapääsu maailmamerele. 

Praegu on maailmas 44 merepiirita riiki. Kõige rohkem on neid Aafrikas (16 riiki) ja Euroopas (14 tunnustatud riiki ja 2 osaliselt tunnustatud riiki). Aasias on selliseid riike 12 ja Ameerikas 2.

Kaks merepiirita riiki – Usbekistan ja Liechtenstein – piirnevad ainult merepiirita riikidega.

Kolme riiki ümbritseb ainult ühe riigi territoorium. Selliseid riike nimetatakse enklaavideks. Itaalia territoorium ümbritseb San Marinot ja Vatikani. Lesothot ümbritseb Lõuna-Aafrika Vabariik.

Kaks naaberriiki on seitsmel merepiirita riigil: Mongoolial, Nepalil, Bhutanil, Svaasimaal, Liechtensteinil, Andorral, Moldoval ning tunnustamata riikidel Lõuna-Osseetial ja Transnistrial.

Suurimad merepiirita riigid rahvaarvu järgi on Etioopia (75 miljonit elanikku, 2005), Nepal (27,6 miljonit), Uganda (27,3 miljonit) ja Usbekistan (26,8 miljonit).

Suurimad merepiirita riigid pindala järgi on Kasahstan (2 724 900 km²), Mongoolia (1 566 500 km²), Tšaad (1 284 000 km²), Niger (1 276 000 km²), Mali (1 240 000 km²), Etioopia (1 104 300 km²) ja Boliivia (1 098 581 km²).

Merepiirita on suurem osa Nõukogude Liidu lagunemisel tekkinud riikidest (9 15-st). Armeenia, Aserbaidžaan, Türkmenistan ja Usbekistan paiknevad täies ulatuses sellises piirkonnas, kus on üksnes siseveekogud.

Tavaliselt seostub merepiiri puudumine majandusliku mahajäämusega, eriti kui riik paikneb mererannikust väga kaugel ning on kõrge ja mägise pinnamoega, sest see ei võimalda merekaubandust ega kalapüüki ning pärsib teiste riikidega suhete arendamist. Niisugused riigid on näiteks Afganistan, Nepal ja Bhutan.

Kui aga riik paikneb keset majanduslikult arenenud piirkonda, võib selle arengutase olla kõrge. Niisugused riigid on näiteks Šveits, Liechtenstein ja Andorra.

Merepiirita riikide loend
-------------------------

### Euroopa

* Andorra
* Austria
* Kosovo
* Liechtenstein
* Luksemburg
* Põhja-Makedoonia
* Moldova
* San Marino
* Serbia
* Slovakkia
* Šveits – Šveitsi lipu all on ligikaudu üks tuhandik maailma kaubalaevastiku tonnaažist.
* Tšehhi
* Ungari
* Valgevene
* Vatikan

### Aasia

* Afganistan
* Armeenia
* Bhutan
* Kasahstan
* Kõrgõzstan
* Laos
* Mongoolia
* Nepal
* Tadžikistan
* Türkmenistan
* Usbekistan

### Aafrika

* Botswana
* Burkina Faso
* Burundi
* Etioopia
* Kesk-Aafrika Vabariik
* Lesotho
* Lõuna-Sudaan
* Malawi
* Mali
* Niger
* Rwanda
* Sambia
* Svaasimaa
* Tšaad
* Uganda
* Zimbabwe

### Ameerika

* Boliivia
* Paraguay

Viited
------

1. ↑  SMNO > Swiss Maritime Navigation Office > Commercial ships , Federal Administration admin.ch, Federal Department of Foreign Affairs
**Shenay Perry** (sündinud 6. juulil 1984 Washingtonis) on Ameerika Ühendriikide elukutseline naistennisist. Ta resideerib Florida osariigis Coral Springsis. 

Shenay suurimateks eelisteks tennises peetakse tema tugevat ja kiiret servi. Ta eelistab mängida kõva kattega väljakutel. 

Shenay isa Ronald oli ametis tuletõrjujana, kuid kui tütrel avaldus 4-aastaselt huvi tennise vastu, pühendus ta täielikult oma tütre treenimisele. Isa oligi Shenay esimene treener. Kui Shenay oli 11-aastane, siirdus perekond Floridasse, et tütar saaks treenida tuntumates tenniseakadeemiates. 

Shenayl on vend Ronald juunior. Tema nõbu on Timothy Perry, keda peetakse meeste profitennise tõusvaks täheks.

Shenay alustas WTA karjääri 2004. aastal Aucklandi turniiril, kus ta jõudis veerandfinaali võiduga hispaanlanna Virginia Ruano Pascuali üle. 2006. aasta Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel jõudis Perry kolmandasse ringi.

Shenay Perry oli ainus Ameerika naistennisist, kes jõudis 2006. aasta Wimbledoni turniiril 16 parema hulka.

Ta lõpetas oma professionaalse tennisemängija karjääri 2010. aasta septembris. Hiljem on ta olnud Kristie Ahni treener.

Välislingid
-----------

* WTA andmed Shenay Perry kohta
Liepāja katedraal
**Liepāja Püha Joosepi katedraal** (läti keeles *Liepājas Svētā Jāzepa Romas katoļu katedrāle*) on katedraal Lätis Liepāja linnas aadressil Rakstvežu ielā 13. See kuulub katoliiklastele ja on Liepāja piiskopkonna peakirik. Tegemist on suurima katoliku kirikuga Kuramaal, hoone on nii arhitektuuri- kui ka kultuurimälestis.

Kirikuhoone
-----------

Praegune kirikuhoone ehitati Liepājasse aastail 1893–1896. Kirik on ehitatud tellistest. Sellel on kolm torni, millest kõrgeim on ühtlasi kellatorn. Praktiliselt koosneb katedraal kahest hoonest, vana barokne kirikuosa on kasutusel Jumalaema kabelina. Hoone pikkus on 33 ja laius 20 meetrit. Katedraali juures asub ka väike aed.

Hoonel on kolm löövi, neid eraldab kaks sammaste rida. Kirikus on mitu sammastele toetuvat rõdu. Peamiselt on altaril kujutatud Jeesust, Joosepit ja neitsi Maarjat. Peaaltarist paremal asub rikkalike puunikerdustega ehitud Püha Joosepi altar, vasakul aga Püha Antoniuse altar. Vasakule sammaste vahele jääb ka XVIII sajandil ehitatud kantsel, mida kaunistavad neli evangelisti. Katedraali orel restaureeriti aastal 2012 Läti Kultuurkapitali toel.

Katedraali juurde kuulub lisaks vanast kirikust kujunenud kahelöövilisele Jumalaema kabelile, kus asub neitsi Maarja altar, veel ka teine XVIII sajandil ehitatud kabel, kus asub Jeesuse Südame altar.

Katedraali orel, altar, interjöör ja kantsel on muinsuskaitsealused kunstimälestised.

Ajalugu
-------

### Varasem ajalugu

Vanim Liepāja kirik ehitati aastal 1508. Pärast reformatsiooni läks see aga luterlaste valdusse ja kohalikud katoliiklased pidid sakramentide läbiviimiseks käima Leedus. Aastal 1747 ehitati linna väike kivikirik, mis hakkas kandma Püha Joosepi nime. See osa kirikust pühitseti sisse aastal 1762. Vana ja väike palvemaja jäi aga rahvale kitsaks, nii hakati XIX sajandi lõpus Mahiloŭ peapiiskopi Roppi eestvedamisel uut kirikut rajama.

### Praegune hoone

Aastail 1893–1896 valmis praegune kirikuhoone, mis valmistati Danzigi tellistest. Uusromaani stiilis hoone arhitekt oli Louis Melville. Vana barokkstiilis palvemaja ei lammutatud, see jäi uue kiriku osaks. Aastal 1911 õnnistati uus kirikuhoone sisse.

Algselt oli tegemist tavalise kirikuga, katedraaliks sai see aastal 1938, kui rajati Liepāja piiskopkond.

Viited
------

1. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Liepāja Püha Joosepi katedraal** |

* Katedraali koduleht
* Katedraal Läti reisiportaalis
* Katedraal Liepāja turismiportaalis
* Virtuaalne katedraali külastus
* Fotod katedraalist
Prantsuse (vasakul) ja Briti (paremal) laevastik Chesapeake'i lahingus
Actiumi lahing, 31 eKr
**Meresõda** on sõda või sõja oluline osa, mis leiab aset merel, ookeanil, suurematel järvedel või jõgedel.

Eesmärgid, viisid, vahendid
---------------------------

Meresõja eesmärk on tavaliselt merelise ülemvõimu või kontrolli saavutamine vastaspoole tegevuse üle suurtel veekogudel. See aitab omakorda kaasa või toetab ka sõja õnnestumist maismaal — omades ülemvõimu merealal või kontrolli selle üle, on üldjuhul lihtsam saavutada sõjas edu ka vastaval külgneval maismaa-alal.

Meresõja pidamises osaleb tänapäeval põhiliselt merevägi, saades toetust maaväelt ja õhuväelt. Põhilised meresõja vahendid on erinevad sõjalaevad, kaldal paiknevad ja rannikuveealade mõjutamiseks mõeldud relvasüsteemid ning sõjalennukid.

Meresõda võib toimuda kas pealpool või allpool veepinda, või nii pealpool kui allpool veepinda. Olulist rolli võivad etendada ka meremiinid.

Esimesed meresõjalahingud peeti enam kui kolm tuhat aastat tagasi.

Vaata ka
--------

* Merelahing
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ettevõttest; kasutajaliidese kohta vaata artiklit Kest (informaatika)* |

---

**Shell** on hargmaine Briti naftatootmiskontsern, üks kuuest või seitsmest suurimast mitteriiklikust energiaettevõttest (ingliskeelses finantsajakirjanduses nimetatakse neid täiendsõnaga *supermajor*).

Shell loodi 1907. aastal, kui liitusid Hollandi **Royal Dutch Petroleum Company** ja Briti **The "Shell" Transport and Trading Company**. Kuni 2005. aastani, kui ühinemise teel loodi **Royal Dutch Shell**, tegutses Shell kaksikettevõttena ning nii Briti kui ka Hollandi firmad säilitasid juriidilise staatuse ja olid börsil eraldi noteeritud, kuid tegutsesid ühise partnerluse raames. Aastatel 2005–2022 omas kontsern peakorterit Haagis ja registreeritud kontorit Londonis. 2022. aasta jaanuaris kolis Shell oma peakontori täielikult ümber Londonisse ja ettevõte sai praeguse nime.

Shell on üks suuremaid firmasid maailmas ning oli aastatel 2001–2019 iga aasta esikümnes suurima müügituluga firmade nimekirjas Fortune Global 500. Kontsern tegutseb 2020. aasta seisuga 99 riigis.

Viited
------

1. ↑  "Shell". *Fortune* (inglise). Vaadatud 10. juuni 2022.
2. ↑  "Tax Contribution Report" (PDF). *Shell* (inglise). 2020. Vaadatud 10. juuni 2022.

Välislingid
-----------

* Shelli koduleht

Suurbritannia
Londoni börsi indeksi FTSE 100 ettevõtted

3i
– Admiral Group
– Anglo American
– Antofagasta
– Ashtead Group
– Associated British Foods
– AstraZeneca
– Auto Trader Group
– Aviva
– BAE Systems
– BHP
– BP
– Barclays
– Barratt Developments
– Berkeley Group Holdings
– British American Tobacco
– British Land
– BT Group
– Bunzl
– Burberry
– Carnival
– Centrica
– Coca-Cola HBC
– Compass Group
– CRH
– Croda International
– DCC
– Diageo
– Direct Line Group
– easyJet
– Evraz
– Experian
– Ferguson
– Fresnillo
– GlaxoSmithKline
– Glencore
– Halma
– Hargreaves Lansdown
– Hikma Pharmaceuticals
– Hiscox
– HSBC
– Imperial Brands
– Informa
– InterContinental Hotels Group
– International Airlines Group
– Intertek
– ITV
– Johnson Matthey
– Just Eat
– Kingfisher
– Land Securities
– Legal & General
– Lloyds Banking Group
– London Stock Exchange Group
– Marks & Spencer
– Melrose Industries
– Micro Focus International
– Mondi
– Morrisons
– National Grid
– Next
– NMC Health
– Ocado
– Paddy Power Betfair
– Pearson
– Persimmon
– Phoenix Group
– Prudential
– Royal Bank of Scotland
– Reckitt Benckiser
– RELX
– Rentokil Initial
– Rightmove
– Rio Tinto Group
– Rolls-Royce
– Royal Dutch Shell
– RSA Insurance Group
– Sage Group
– J Sainsbury
– Schroders
– Scottish Mortgage Investment Trust
– Segro
– Severn Trent
– Smith, D.S.
– Smith & Nephew
– Smiths Group
– Smurfit Kappa
– Spirax-Sarco Engineering
– SSE
– Standard Chartered
– Standard Life Aberdeen
– St. James's Place
– Taylor Wimpey
– Tesco
– TUI
– Unilever
– United Utilities
– Vodafone
– Whitbread
– WPP

(19. aprill 2019)


Maailma suuremad naftaettevõtted

BP
– Chevron
– ConocoPhillips
– ExxonMobil
– Royal Dutch Shell
– Total
Poola kontaktmiin
**Meremiin** on laevatatavasse veekogusse (merre, samuti siseveekogusse) paigutatav lõhkeseadeldis, mis on mõeldud seal liikuvate laevade hävitamiseks.

Kirjeldus
---------

Meremiinid veesatakse miinitõketena laevateedele, ranniku lähedale või sadamate ümbrusse, varitsemaks või takistamaks vastase laevaliiklust või sõjalaevade tegevusvabadust. Meremiinid on peamiselt kontaktmiinid või põhjamiinid.

Miinide paigaldamiseks on mitu viisi. Miine veesatakse selleks kohandatud peavee- või allveelaevalt, samuti spetsiaalselt miiniveeskjalt. Miine on võimalik paigaldada ka lennukilt. Meremiinid jäävad pärast paigaldamist ehk veeskamist ootama laeva, mis aktiveeriks lähenedes või kontakti sattudes miini.

Meremiinide hinnad algavad 1000 USA dollarist ja võivad küündida mitme miljoni dollarini. Kõrgtaseme miinil võib olla mitu sensorit.

Meremiinide tüüpe
Meremiine on mitut tüüpi. Üks enim kasutatud meremiin on sarvedega miin, mis plahvatab kontaktil laevaga. Meremiinil on mitmeid sarvi, mis sisaldavad elektrolüüti. Kui laev puutub sarve vastu, siis elektrolüüt läheb laiali ja tekitab vooluringi. Vooluringi tekkimisel miin aktiveerub ning plahvatab. 

On olemas ka sensoritega miine, mis tajuvad laeva füüsikalisi välju. See tähendab, et miin aktiveerub siis, kui sensorid tajuvad näiteks magnetvälja.

Mõned miinid, millel on väike lõhkelaeng, on mõeldud ainult väikeste paatide hävitamiseks. Suurte lõhkelaengutega miinid võivad hävitada või kahjustada enamikku suuri laevu. Mõned miinid on mõeldud ainult allveelaevade kahjustamiseks.

Meremiine võib kasutada ründe- või kaitserelvana. Ründeotstarbel võib neid paigutada vastase veekogudesse ja sadamatesse. Üldiselt on vastane teadlik, et nende veekogudes võivad olla miinid. Miinide tõrjumiseks tuleb kasutada miinitõrje vahendeid, mis on kulukas. See tekitab viivitusi laevade liikumisel ning sunnib neid kasutama alternatiivseid marsruute. Kaitsena võib miine paigaldada enda sadamate ja tähtsate objektide lähedale, et tõrjuda vastaste laevade liikumist nendes veekogudes.

Vaata ka
--------

* Süvaveepomm
* Torpeedo

Viited
------

1. ↑  Naval Anti-ship Mines (vaadatud 21. mail 2015)
2. ↑  Mines (vaadatud 21. mail 2015)
3. ↑  A TERRIBLE THING THAT WAITS (UNDER THE OCEAN) (vaadatud 21. mail 2015)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Meremiin** |

* ERR: Mereväelased leidsid haruldase miini ERR, 5. september 2009
**OceanGate** on Ameerika Ühendriikides tegutsev eraettevõte, mis pakub mehitatavaid sukelaparaate nii tööstusele, turismiks, teadusuuringuteks kui järeleuurimisteks. Selle asutasid 2009. aastal Stockton Rush ja Guillermo Söhnlein, see opereerib Washingtoni osariigi suurima linna Seattle'i lähistel Everettis.

2021. aastal alustas OceanGate sukelaparaat Titaniga tasuliste reisidega, mille käigus oli turistidel võimalik vaadelda Titanicu vrakki ja rususid. Pilet reisile maksis umbes 250 000 dollarit. 18. juunil 2023 Titan purunes ning kõik viis pardalolijat said silmapilkselt surma. Ameerika Ühendriikide rannikuvalve leidis Titani rusud neli päeva hiljem umbes 500 meetri kaugusel Titanicu vrakist.

Firma sulges hiljem oma peakontori määramata ajaks.

Märkused
--------

* **^a** Hukkus allveeaparaadi Titani implosioonis 18. juunil 2023.

Vaata ka
--------

* Titani hukk

Viited
------

1. ↑  "Cyclops Submersible Brings Deep-Water Exploration to the 21st Century" (inglise). NBC News. Vaadatud 13. aprillil 2022.
2. ↑  Ghosh, Shona. "OceanGate cofounder: Titanic sub passengers can survive past the time their oxygen is meant to run out". *www.insider.com*. Insider. Vaadatud 22. juunil 2023.
3. ↑  "Imploded Titan submersible found near Titanic". *Deutsche Welle*. Vaadatud 29. juunil 2023.
Florida Tšanturija ja Sergei Šnurov esinemas Leningradi koosseisus Kaliningradis (2019)
**Florida Tšanturija** (vene keeles Флорида Чантурия; sündinud 30. märtsil 1990 Beloretskis Baškiiri ANSV-s) on vene laulja, rokkansambli Leningrad vokalist.

Pärast Peterburi Riikliku Kultuuri- ja kunstiinstituudi estraadi- ja džässiosakonna lõpetamist sai Tšanturija ühe Peterburis tegutseva kaveransambli solistiks. 2016. aastal võeti ta *casting*'u põhjal ansambli Leningrad vokalistiks. 2017. aastal sai Leningradi juhtivaks solistiks.

Tšanturija võttis osa laulude "Kolštšik" («Кольщик»), "Ekstaz" («Экстаз»), "Tš.P.H" («Ч.П.Х.»), "Kandidat" («Кандидат»), "Vojaž" («Вояж») ja mitme teise laulu salvestamisest.

Eurovisioon
-----------

2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel pidi Rotterdamis Venemaad esindama lauluga "Uno" reivibänd Little Big, kes kutsus Eurovisiooni ajaks oma koosseisu ansambli Leningrad laulja Florida Tšanturija. Üritus jäi aga ära 2019.–2020. aasta koroonapandeemia puhangu tõttu.

Muud tegevusalad
----------------

2019. aastal avas Tšanturija Peterburis omaenda vokaalstuudio "Leningradnost".

Viited
------

1. 1 2 3 4  Флорида Чантурия. vokrug.tv
2. ↑  Первый канал покажет шоу «Евровидение: Europe Shine A Light». vokrug.tv

Välislingid
-----------

 Florida Tšanturija – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Võõpsu külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogude moodustamisel septembris 1945 loodi Võrumaal kaks Võõpsu külanõukogu: üks Mäe vallas, keskusega Võõpsu alevikus, ja teine Räpina vallas, keskusega Võõpsu külas. Hiljem tähistati neid üksteisest eristamiseks Rooma numbritega, vastavalt *Võõpsu I külanõukogu* ja *Võõpsu II külanõukogu*.

Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati nii Võõpsu I kui ka Võõpsu II külanõukogu septembris 1950 Räpina rajooni koosseisu.

Juunis 1954 liideti Võõpsu I ja Võõpsu II külanõukogu Võõpsu külanõukoguks, mille keskus asus Toomasmäe külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Noorte Tahe", "Rahu Võit" ja kalurikolhoos "Pobeditel". 1958. aastal kolhoosi "Rahu Võit" tegevus lõpetati ja moodustati Räpina sovhoos.

Oktoobris 1960 Võõpsu külanõukogu likvideeriti. Kolhoosi "Noorte Tahe" territoorium läks Alaküla külanõukogu ja Räpina sovhoosi territoorium Mikitamäe külanõukogu koosseisu.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlus Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta. Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 519
2. ↑  Eesti nõukogude entsüklopeedia, nr 8, 1976: 499
3. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
4. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlus "Eesti NSV külanõukogude ühendamisest". Eesti NSV Teataja, 1954, 10, 104
5. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960 seadlus "Mõnede Eesti NSV külanõukogude likvideerimise ning mõnede külanõukogude ja rajoonide piiride muutmise kohta". Eesti NSV Ülemnõukogu Teataja, 1960, 29, 83
Max Beerbohm 1901 aastal
**Sir Henry Maximilian Beerbohm** (sündinud 24. august 1872 London – 20. mai 1956 Rapallo) oli inglise karikaturist, kirjanik ja satiirik, pseudonüümiga **"Max"**.

Beerbohm sündis Londonis. Ta oli Leedus sündinud teraviljakaupmehe Julius Ewald Edward Beerbohmi (1811–1892) üheksast lapsest noorim laps ning näitleja Herbert Beerbohm Tree noorem vend, kes oli juba siis kuulus, kui Henry sündis. Ta õppis Mertoni kolledžis Oxfordis. Juba koolis hakkas ta kirjutama ja tema artikkel "*In Praise of Cosmetics*" ("Kiitust kosmeetikale") ilmus väljaande The Yellow Book esimeses numbris. Noore mehena tegi Beerbohm oma venna pressiesindajana ringreise USA-s.

Tema esimene raamat *The Works of Max Beerbohm* ("Max Beerbohmi teosed") ilmus aastal 1896. Temast sai laupäevase ülevaate draamakriitik pärast George Bernard Shawd, kelle töötajaks ta jäi kuni aastani 1910. Alates 1935. aastast oli ta aeg-ajalt populaarne raadioajakirjanik, kes rääkis autodest, vankritest ja muusikasaalidest BBC-le. Tema tuntumate teoste hulka kuuluvad *A Christmas Garland*, Charles Dickensi jõululaulu paroodia ja *Seven Men*, sealhulgas *Enoch Soames*, lugu luuletajast, kes sõlmib kuradiga kokkuleppe, et teada saada, kas järeltulijad teda ikka mäletavad. 1911. aastal kirjutas ta oma ainsa romaani *Zuleika Dobson*, see oli satiir üliõpilaste elust Oxfordis, kuigi see oli tema ainus romaan, oli see siiski väga edukas.

Tema karikatuurid, mis olid tavaliselt joonistatud pliiatsi või koos summutatud akvarelltoonides pintsliga, leidub paljudes avalikes kogudes.

Beerbohm abiellus 1910. aastal näitleja Florence Kahniga. George VI lõi ta rüütliks 1939. aastal.

Ta suri 83 aasta vanusena Itaalias Rapallos 1956. aastal pärast abiellumist oma endise sekretäriga.

Max Beerbohmi raamatud
----------------------

### Kirjutatud raamatud

* *The Works of Max Beerbohm* (1896)
* *More (1899)*
* *Yet Again (1909)*
* *Zuleika Dobson* (1911)
* *A Christmas Garland* (1912)
* *Seven Men* (1919)
* *Herbert Beerbohm Tree: Some Memories of Him and of His Art* (1920)
* *And Even Now* (1920)
* *A Peep into the Past* (1923)
* *Around Theatres* (1924)
* *A Variety of Things* (1928)
* *The Dreadful Dragon of Hay Hill* (1928)
* *Lytton Strachey* (1943)

### Kogud ja karikatuurid

* *Caricatures of Twenty-Five Gentlemen* (1896)
* *The Poets' Corner* (1904)
* *A Book of Caricatures* (1907)
* *Cartoons: The Second Childhood of John Bull* (1911)
* *Fifty Caricatures* (1913)
* *A Survey* (1921)
* *Rossetti and His Circle* (1922)
* *Things New and Old* (1923)
* *Observations* (1925)
* *Heroes and Heroines of Bitter Sweet* (1931)

Galerii
-------

* Oscar Wilde
* Kipling and Britannia
Vapp.
**Stanisław Wojciechowski** (15. märts 1869 Kalisz – 9. aprill 1953 Varssavi) oli poola poliitik ja teadlane, Poola president detsembrist 1922 kuni maini 1926.

Stanisław Wojciechowski pärines aadliperekonnast. Aastatel 1888–1891 õppis ta Varssavi ülikoolis matemaatikat ja füüsikat. Poola iseseisvust pooldavas sotsialistlikus liikumises osalemise eest vahistati ta 1891. aastal. Varsti ta vabastati ning 1892. aastal asus ta elama Pariisi. Ka välismaal võttis ta osa Poola poliitilisest tegevusest, ta kuulus Poola Sotsialistliku Partei asutajate hulka. 1899. aastal oli ta sunnitud Prantsusmaalt lahkuma ning kolis Londonisse, kus õppis kooperatsiooniliikumist ja tegutses publitsistina.

1905. aastal lahkus Wojciechowski erimeelsuste tõttu Poola Sotsialistlikust Parteist ning pöördus 1906. aastal Varssavisse tagasi. Poolas osales ta kooperatsiooniliikumises, tema poliitilised vaated muutusid vasakpoolsetest tsentristlikumaks. Aastatel 1919–1920 oli ta Poola siseminister, samuti osales ta Poola põhiseaduse väljatöötamisel. 

1922. aastal valiti ta Poola Rahvapartei Piast nimekirjas seimi. President Gabriel Narutowiczi mõrvamise järel valis rahvuskogu ta 20. detsembril 1922 Poola presidendiks. Wojciechowski ametiaega iseloomustasid majanduslikud raskused ja sisepoliitiline ebastabiilsus. Wojciechowski jäi aga parlamentaarse demokraatia veendunud pooldajaks.

12.–14. mail 1926 pani Józef Piłsudski toime võimupöörde. 15. mail 1926 astus Stanisław Wojciechowski presidendiametist tagasi. Seejärel töötas Wojciechowski Varssavis kõrgkooliõppejõuna.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
Max Brod, 1914
Max Brod (1965)
**Max Brod** (27. mai 1884 Praha – 20. detsember 1968 Tel Aviv) oli saksakeelne Austria juudi kirjanik, tõlkija ja helilooja.

Max Brod on tuntud kui Franz Kafka käsikirjalise pärandi toimetaja ja avalikustaja. Franz Kafka palus Brodil oma järelejäänud käsikirjad hävitada, kuid Brod võttis endale vastutuse seda palvet ignoreerida. 1937. aastal avaldas ta Kafka biograafia. Tänu Brodile saavutas laiema tuntuse tšehhi helilooja Leoš Janáček, kelle ooperite libretod ta saksa keelde tõlkis.

Ta sündis Prahas pangaametniku pojana. Lapsepõlve mõjutasid tema halb tervis ja ema psüühilised häired. Tema vanemad olid suured ooperihuvilised. See pani aluse ka Maxi muusikahuvile.

Brod astus Praha Karl-Ferdinandi ülikooli õigusteadust õppima. 23. oktoobril 1902 tutvus ta Franz Kafkaga, kellega ta sai lähedaseks sõbraks. 

Pärast ülikooli lõpetamist 1907. aastal asus Brod tööle Praha postivalitsusse, kuna sealne suhteliselt lühike tööpäev jättis talle aega kirjandusliku loominguga tegelemiseks.

Brodi esimest, 1908. aastal ilmunud romaani "Schloss Nornepygge" ('Nornepygge lossi'), peeti ekspressionismi meistriteoseks.

Martin Buberi mõjul hakkas ta 1912. aastal sionistiks ja põgenes 1939. aastal Palestiinasse. Tel-Avivis elades töötas teatri Habimah dramaturgina.

Looming
-------

Heliloojana on ta kirjutanud kammermuusikat, sealhulgas 14 laulutsüklit.

### Kirjandusteosed

* "Tod den Toten" (novellid, 1906)
* "Schloss Nornepygge" (romaan, 1908)
* "Ein tschechisches Dienstmädchen" (romaan, 1909)
* "Die Erziehung zur Hetäre" (novellid, 1909)
* "Jüdinnen" (romaan, 1911)
* "Weiberwirtschaft" (novellid, 1913)
* "Anschauung und Begriff" (koos Felix Weltschiga, 1913)
* "Die Höhe des Gefühls" (luuletused, 1913)
* "Ein Kampf um Wahrheit" (romaanitriloogia)
	+ "Tycho Brahes Weg zu Gott" (1915)
	+ "Reubeni, Fürst der Juden" (1925)
	+ "Galilei in Gefangenschaft" (1948)
* "Die Frau, nach der man sich sehnt" (1927)
* "Die Frau, die nicht enttäuscht" (1934)
* "Novellen aus Böhmen" (1936)
* "Annerl" (1937)
* "Unambo" (1949)
* "Der Meister" (1952)
* "Beinahe ein Vorzugsschüler oder Pièce touchee" (1952)
* "Das Schloß" (näidend Franz Kafka romaani järgi, 1953)
* "Armer Cicero" (1955)
* "Rebellische Herzen" (1957)
* "Prager Tagblatt" (1957)
* "Mira" (1958)
* "Jugend im Nebel" (1959)
* "Streitbares Leben" (1960)
* "Die Rosenkoralle. Ein Prager Roman" (1961)
p-ksüleendiammoniumi ja kukurbituriili võõrustaja-külaline kompleks, see on sulgühend (Freeman in Acta. Crystallogr. B, 1984, 382-387)
Supramolekulaarkeemias on **võõrustaja-külalise kompleks** (*host-guest complex*) selline kahe (või enama) molekuli või iooni ühendus, mille osapooled on seotud spetsiifilistest struktuursetest (3D) iseärasustest tulenevate interaktsioonidega, aga mitte kovalentsete keemiliste sidemetega.

Kasutatud on ka nimetusi peremees-külaline või külaline-võõrustaja kompleks ja sulu- või sulgühendid.

Võõrustaja-külaline kompleksi moodustumisel on olulised mittekovalentsed sidemed nagu vesinikside, iooniline side, van der Waalsi jõud ja hüdrofoobsed interaktsioonid.

*Võõrustajamolekulide* korral on üldiselt tegu suurte molekulidega. Suured proteiinide molekulid osalevad paljudes bioloogilistes protsessides seondudes üksteisega spetsiifiliselt kuid pöörduvalt, näiteks substraat-ensüüm kompleks. Makroheterotsüklid nagu tsüklodekstriinid, kaliksareenid, porfüriinid, kukurbituriilid, krooneetrid jmt moodustavad oma õõnsusesse sobiva külalismolekuliga sulgühendeid. 3D võrestikstruktuuriga ainete (tseoliidid, teatud polümeerid ja karbamiid, mis võib moodustada poorse struktuuri) komplekse õõnsustesse seotud külalismolekulidega nimetatakse klatraatideks. Spetsiaaltehnikatega sünteesitakse rotaksaanid, milles läbi makrotsüklilise molekuli õõnsuse on "lukustatud" teine molekul. Dendrimeeride suurte sfääriliste molekulide välimised hargnenud struktuuriga rühmad kapseldavad väiksema hüdrofoobse molekuli või selle haru moodustades kompleksi.

Seondumata võõrustaja (*H*) ja külalise (*G*) ning nende mittekovalentselt seotud kompleksi (*HG*) vahel saavutatakse põhimõtteliselt tasakaalu olukord:

{\displaystyle H+G\rightleftharpoons \ HG}
Kompleksi teket soodustab süsteemi stabiilsemaks muutumine, nagu Gibbsi vabaenergia (ΔG0) vähenemine jm termodünaamilised faktorid.

Võõrustaja-külalise kompleksi koostisosana näitavad *külalismolekulid* oluliselt modifitseerunud keemilisi ja füüsikalisi omadusi võrreldes aine vabade molekulidega. Muutuvad näiteks lahustuvus, efektiivne kontsentratsioon, lenduvus, bioloogiline aktiivsus, selektiivsus keemilises reaktsioonis, spektraalnäidud jm. Kõik see võimaldab neid komplekse kasutada paljudes valdkondades nagu farmaatsia, keskkonnakaitse, toidutööstus, keemiline analüüs ja süntees jne.

Vaata ka
--------

* Makromolekul
* Heterotsüklid
* Supramolekulaarkeemia