recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Nathalie Loiseau (2016)
**Nathalie Loiseau** (sündinud 1. juunil 1964 Neuilly-sur-Seine'is) on Prantsusmaa kõrgkoolijuht, diplomaat ja poliitik, alates 2. juulist 2019 Euroopa Parlamendi liige.

Nathalie Loiseau sündis 1964. aastal Neuilly-sur-Seine'is. Ta on lõpetanud Pariisi Poliitikauuringute Instituudi ja õppinud lisaks veel Pariisi riiklikus ida keelte ja kultuuride instituudis hiina keelt.

Prantsusmaa välisteenistusega liitus ta 1986. aastal. Aastatel 1990–1992 teenis ta diplomaadina Indoneesias. Aastatel 1993–1995 oli ta Prantsusmaa välis- ja Euroopa asjade ministri Alain Juppé nõunik. Hiljem oli ta diplomaatilistel missioonidel Senegalis Dakaris ja Marokos Rabatis. Aastatel 2002–2007 töötas ta kommunikatsioonidirektorina Prantsusmaa saatkonnas Washingtonis. Aastatel 2009–2012 töötas ta Prantsusmaa Välisministeeriumis osakonnajuhatajana.

Aastatel 2012–2017 oli ta Prantsusmaa Rahvusliku Juhtimiskooli (*École nationale d'administration*) direktor. 21. juunist 2017 kuni 27. märtsini 2019 oli ta Prantsusmaa Euroopa Liidu asjade minister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja nelja lapse ema. Usutunnistuselt on ta katoliiklane; lisaks on ta feminist.

Välislingid
-----------

* Nathalie Loiseau elulugu (prantsuse keeles)


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Marielle de Sarnez** | **Prantsusmaa Euroopa Liidu asjade minister**2017–2019 | Järgnev**Amélie de Montchalin** |
Nathan Deakes peale võitu 2007. aasta MM-il Osakas.
**Nathan Deakes** (sündinud 17. augustil 1977 Geelongis Victoria osariigis) on Austraalia kergejõustiklane (käija). 

2002. aastal võitis Deakes Rahvaste Ühenduse mängudel Manchesteris 50 km käimises kuldmedali. 2004. aasta maailmakarikavõistlustel sai ta 20 km käimises kolmanda koha. Samal aastal Ateena olümpiamängudel tuli ta 20 km käimises pronksmedalile. 

2006. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Melbourne'is võitis ta kolm kuldmedalit, olles esimene 10 km, 20 km ja 50 km käimises. Ta on tulnud Austraalia meistriks 20 km käimises aastatel 2002–2006 ning 2006. aastal 30 km ja 50 km käimises. 2. detsembril 2006 käis ta Geelongis 50 km uue maailmarekordi ajaga 3:42.53.

2007. aasta maailmameistrivõistlustel Osakas tuli ta maailmameistriks 50 km käimises.

Saavutused
----------

###  Olümpiamängudel

* 2004 Ateena

pronksmedal 20 km käimine **1:20.02**

### Maailmameistrivõistlustel

* 2007 Osaka

**maailmameister** 50 km käimine **3:43.53**

### Maailmakarikavõistlustel

* 2004 Naumburg

3. koht 20 km käimine **1:19.11**

### Rahvaste Ühenduse mängudel

* 2002 Manchester

**kuldmedal** 50 km käimine **3:52.40**

* 2006 Melbourne

**kuldmedal** 50 km käimine **3:42.53**
  
**kuldmedal** 20 km käimine **1:19.55**
  
**kuldmedal** 10 km käimine **39.36**

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* Nathan Deakes Rahvusvahelise Kergejõustikuliidu kodulehel Muuda Vikiandmetes
Nathaniel Atkinson (2019)
**Nathaniel Caleb Atkinson** (sündinud 13. juunil 1999 Launcestonis, Tasmaanias) on Austraalia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Šotimaa kõrgliigaklubis Heart of Midlothian ja Austraalia jalgpallikoondises.

2016. aastal liitus ta Austraalia klubiga Melbourne City, debüteerides hooajal 2017/18 Austraalia kõrgliigas. 2021. aastal tuli ta Melbourne Cityga Austraalia meistriks. Austraalia meistrivõistluste finaalmängus võideti 27. mail 2021 Sydneyt tulemusega 3:1. Atkinson lõi seal Melbourne City esimese värava ja pälvis finaalmatši parimale mängijale antava Joe Marstoni medali.

2021. aasta detsembris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Heart of Midlothianiga.

Austraalia jalgpallikoondises tegi Atkinson debüüdi 29. märtsil 2022 MM-i valikmängus Saudi Araabia vastu. Ta kuulub Austraalia koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Austraalia olümpiavõistkonna koosseisus.

Saavutused
----------

Melbourne City
* A-League'i Premiership: 2020–21
* A-League'i Championship: 2021

Viited
------

1. ↑  "Match made in heaven for Nathaniel | Heart Of Midlothian Football Club". *www.heartsfc.co.uk*. Vaadatud 10. jaanuaril 2022.
2. ↑   (vaadatud 9.11.2022)

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan (c)
* 2 Degenek
* 3 Atkinson
* 4 Rowles
* 5 Karačić
* 6 Tilio
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Maclaren
* 10 Hrustic
* 11 Mabil
* 12 Redmayne
* 13 Mooy
* 14 McGree
* 15 Duke
* 16 Behich
* 17 Devlin
* 18 Vukovic
* 19 Souttar
* 20 Deng
* 21 Kuol
* 22 Irvine
* 23 Goodwin
* 24 King
* 25 Cummings
* 26 Baccus
* Treener: Arnold

 | Austraalia |
**Saitama prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas, Tōkyōst vahetult põhjas.

Loodus
------

Prefektuuri lääneosa on mägine.

Sümbolid
--------

Saitama prefektuuri tunnuslind on kaelus-turteltuvi (*Streptopelia decaocto*), tunnuspuu on tselkva (*Zelkova serrata*) ja tunnuslill Sieboldi priimula (*Primula sieboldii*).

Haldusjaotus
------------

Saitama prefektuur on jaotatud 63 omavalitsusüksuseks, millest 40 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Ageo
* Asaka
* Chichibu
* Fujimi
* Fujimino
* Fukaya
* Gyoda
* Hanno
* Hanyu
* Hasuda
* Hidaka
* Higashimatsuyama
* Honjō
* Iruma
* Kasukabe
* Kawagoe
* Kawaguchi
* Kazo
* Kitamoto
* Kōnosu
* Koshigaya
* Kuki
* Kumagaya
* Misato
* Niiza
* Okegawa
* Saitama
* Sakado
* Satte
* Sayama
* Shiki
* Shiraoka
* Soka
* Toda
* Tokorozawa
* Tsurugashima
* Wako
* Warabi
* Yashio
* Yoshikawa

Viited
------

1. ↑  埼玉県推計人口(月報) < 埼玉県

Välislingid
-----------

* Saitama prefektuuri koduleht

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Venemaa |
|  |
| Pronks | 1997 | Sulgkaal |
|  |
| Pronks | 1998 | Sulgkaal |

**Sajan Sančat** (tõva kirillitsas **Саян Санчат**; sündinud 27. märtsil 1974 Krasnojarskis) on Venemaa endine poksija, rahvuselt tõvalane.

Ta lõpetas 1996. aastal Novosibirskis kehakultuurikolledži.

Harrastajana
------------

Ta oli sulgkaalus (kuni 57 kg) Venemaa meister aastatel 1996 ja 1998. Ta oli esimene tõvalasest poksija, kes on tulnud Venemaa meistriks.

Ta sai sulgkaalus (kuni 57 kg) pronksmedali 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile István Kovácsile (Ungari) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Ramaz Palianile (Türgi) ning jäädes edasisest medaliheitlusest välja.

Elukutselisena
--------------

Ta poksis oktoobrist 2000 kuni märtsini 2004 elukutselisena. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 18 (neist 10 nokaudiga) ja kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.

Ta oli 10. novembrist 2001 kuni 13. juunini 2003 WBC maailmameister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg).

Treenerina
----------

Pärast sportlaskarjääri töötas poksitreenerina Novosibirskis, hiljem Kõzõlis.

Viited
------

1. ↑  9. maailmameistrivõistlused poksis. Budapest 1997. Tulemused inglise keeles
2. ↑  32. Euroopa meistrivõistlused poksis. Minsk 1998. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Sajan Sančat (Sayan Sanchat) lehel *BoxRec*. Inglise keeles
Vanemuise park 2012. aasta veebruaris, keskel Jakob Hurda monument
Tartu Saksa käsitööliste seltsi aed (u 1900–1910)
**Vanemuise park** (ka *Hurda park, Tiigi park*) on park Tartus Vanemuise tänava ja Tiigi tänava vahel. Pargi servas kulgeb ka Õpetaja tänav.

19. sajandi algul oli Vanemuise park ühtlasi Tartu Ülikooli botaanikaaia esimene asukoht. 

Pargis asub Vanemuise tiik, mille järgi on nime saanud Tiigi tänav.

1994. aastal valmis pargi keskel asuv Jakob Hurda monument. Mälestusmärk koosneb madalast graniitalusest ning sellel paiknevast toolil istuva ja lahtist raamatut käes hoidva keeleteadlase graniitskulptuurist. Aluse keskmisele osale on raiutud keelemehe nimi, sellest vasakule sünni- ja paremale surma-aasta. Monumendi autorid on skulptor Jaak Soans ja arhitekt Rein Tomingas.

2016. aastal püstitati Tartu linnavalitsuse otsusel parki ka mälestusmärk pikaaegsele Tartu linnapeale Karl Luigele. Büsti autor on Tõnis Paberit, monumendi arhitekt Uku Põllumaa. Mälestusmärgi kohavaliku määras Luige kunagine elukoht Tiigi tänaval hoones 12, kus hiljem on paiknenud Tartu perekonnaseisuamet.

Pargi vastas Vanemuise tänava ääres asub Tartu Ülikooli Vanemuise tänava õppehoone. Pargi ääres asub ka Vanemuise teatri väike maja.

Viited
------

1. ↑  Kertu Kula. "Tartu linna päeval avatakse kunagise Tartu linnapea auks monument" Postimees, 27. juuni 2016
2. ↑  Jüri Saar. "Tartu plaanib linnapeale ausamba püstitada" Postimees, 17. märts 2016
**Vahelduvsignaali detektor** on seade vahelduvsignaali (pinge või voolu) muundamiseks selle tippväärtusele, amplituudile, absoluutväärtuse keskväärtusele või efektiivväärtusele vastavaks alalissignaaliks.

(Märkus: siinuseliste ja teiste kindla kujuga perioodiliste signaalide puhul kehtivad nende suuruste omavahelised suhtearvud, üldjuhul aga mitte.)

Elektroonses mõõtetehnikas on vahelduvpinge või -voolu mõõtmise vahendites (voltmeetrites ja ampermeetrites) kasutatavad detektorid sisuliselt täpsed alaldid (ehk täppisalaldid). Nende toimimise täpsus tagatakse tihti tagasisidestusega lülituste kasutamisega. Paljud sellised lülitused põhinevad operatsioonvõimendite kasutamisel.

Eesti on suure hulga selliste originaalsete (patenteeritud) lülituste autor olnud Toom Pungas koos kaastöötajatega.[*viide?*]

Omaette detektorite liigi moodustavad sünkroondetektorid ehk sünkroonalaldid, milles alalduselemente juhitakse teatud signaali komponendiga sünkroonse tugisignaali abil.

Eriliste lahendustega on efektiivväärtuse detektorid. mille üheks vormiks on ruutdetektorid.
Linnuse müürid ja madal väravaava
Linnuse lääne- ja lõunamüürid
Linnuse lõunatiiva alumise korruse silindervõlvlagi
**Kalvi vasallilinnus** asub Virumaal Kalvi külas.

15. sajandil rajatud kastelli tüüpi Kalvi linnust on esmamainitud 1485. aastal. Selle rajas Lodede perekond.

Kuigi see oli Virumaa suurim läänilinnus pindalaga 586 m², on üllatav sealete müüride napp paksus – kõigest 0,8–1,25 meetrit. Ehitusmaterjalina on kasutatud nii pae- kui ka raudkivi.

Linnuse sissepääs asub lääneküljel. Kaarja väravaava kohal on säilinud väljapoole kitsenev laskeava. Väikest sisehoovi ümbritsevad kõigist neljast küljest elu- ja majandusruumid. Enamik alumise korruse lagedest on aga kaetud silindervõlviga.

Linnuse ida- ja lõunatiib kui peatiivad on 10–15 meetrit laiad ja neis on sügavuti kaks eraldi ruumi. Linnuse teised tiivad on 5–7 meetri laiused.

Linnuse sisehoovis on säilinud viie meetri sügavune kaev.

18. sajandi lõpul ehitati linnuse idatiib ümber härrastemajaks, mis hävis tulekahjus 1910. aastal. Praegune Kalvi mõisahoone asub linnusest pisut põhja pool.

Kirjandus
---------

* Kalvi Aluve. *Eesti keskaegsed linnused*. Tallinn: Valgus, 1993. Lk 56.

Välislingid
-----------

* Kalvi vasallilinnus kultuurimälestiste riiklikus registris
**Berend Johann von Schulmann** (12. veebruar (vkj 2. veebruar) 1660 – 10. oktoober (vkj 29. september) 1746 Tallinn) oli Rootsi sõjaväelane ja Eestimaa rüütelkonna peamees.

Berend Johann von Schulmann sündis Ao, Salla, Koila, Mõisamaa ja Tammiku mõisniku Berend von Schulmanni (1623–1709) ja Tõdva-Kõnnu mõisnik Otto Reinhold von Nierothi ( –1654) lese Gertrude von Baranoffi ( –1694) pojana. Gertrude oli ka Rootsi väejuhi ja riigitegelase Carl Gustaf Nieroth ema.

Ta teenis Rootsi armees kus sai majori auastme. 1713–1715 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik.

Talle kuulusid Ao, Salla, Koila ja Mõisamaa mõis

Perekond
--------

Berend Johann von Schulmann abiellus 1684. aastal Anna Elisabeth von Uexkülliga. Abielust sündis seitse last kes kõik surid noorelt.

### Sugupuu

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  **Berend Johann von Schulmann**  | Berend von Schulmann | Heinrich von Schulmann | Otto von Schulmann |
| Anna von Bremen |
| Hedwig von Taube | Wilhelm von Taube |
| Anna von Zoege |
| Gertrude Baranoff | Menschik Baranoff | Sakar Baranov |
| Anna Lugmeneva |
| Katharina von Uexküll | Claus von Uexküll |
| Gertrude Mecks |

Vaata ka
--------

* Schulmann

Välislingid
-----------

* Väljavõte Eestimaa rüütelkonna genealoogilisest käsiraamatust

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Berend Johann von Wrangell** | **Eestimaa rüütelkonna peamees**1713–1715 | Järgnev**Erich Dietrich von Rosen** |
Heinrich Schliemann
**Johann Ludwig Heinrich Julius Schliemann** (6. jaanuar 1822 Neubukow – 26. detsember 1890 Napoli) oli saksa päritolu harrastusarheoloog, Trooja linna varemete leidja.

Noorpõlv ja tegevus kaupmehena
------------------------------

Heinrich Schliemanni noorpõlv möödus Hollandis Amsterdamis.

Noorena asus ta elama Venemaale Peterburi, et hakata seal äri tegema, sest Lääne-Euroopas toodetud kaupade kasumimarginaal oli Venemaal kõrgem. Äri alustas Schliemann indigoäriga. Kui algas Krimmi sõda, hakkas ta varustama Venemaa sõjatööstusettevõtteid püssirohu tootmiseks vajaliku salpeetriga ja kuulide valmistamiseks vajaliku seatinaga. Kuulujuttude järgi olevat kuni kolmandik salpeetrist, mida Venemaa selles sõja tarbeks kasutas, Schliemanni tarnitud[*viide?*]. Sõjavarustust müües teenis ta märkimisväärse varanduse.

Pärast abielu lahutamist 1869. aastal lõpetas Schliemann äritegevuse ning pani teenitud kapitali panka. Dividendide varal alustas ta 1870. aastatel arheoloogilisi uuringuid.

Tegevus arheoloogia alal
------------------------

Heinrich Schliemann juhtis ja finantseeris esiajalooliste asulapaikade Trooja, Mükeene ja Tirynsi väljakaevamist.

Koostöös Wilhelm Dörpfeldiga andis ta neile kaevamistele teadusliku järjekindluse. Schliemann tõestas, et seni müütiliseks peetud muinasajal oli Kreekas tegelikult kõrge kultuur.

Schliemanni kulla saatus
------------------------

Pärast Saksamaa alistamist 1945. aastal teise maailmasõja lõpus riisus Punaarmee Berliini muuseumist Schliemanni leitud mälestised ning need toimetati Nõukogude Liitu, kus neid säilitatakse A. Puškini nimelises Kujutava Kunsti Muuseumis Moskvas. Nende omandiõiguse üle toimuvad vaidlused päritolumaa Kreeka, leidja kodumaa Saksamaa ja Venemaa Föderatsiooni vahel.

Tunnustus
---------

* 1885 – Kuninglik kuldmedal

Isiklikku
---------

Pärast rikastumist abiellus Schliemann 1852. aastal venelanna Jekaterina Lõžinaga. Neil sündisid lapsed Nikolai, Natalja ja Nadežda.

Kirjelduste järgi oli Schliemann väikest kasvu, kiilastuv, ilmetu näoga ning kitsi, kuid ülirikas. Abielu oli vastastikuse armastuseta. Jekaterina Pavlovna Schliemanni vabameelne käitumine Peterburi seltskonnas avaldas masendavat mõju Schliemannile, kes eraldus seltskondlikust elust ning pühendus ajaloouuringutele.. Seoses Schliemanni sagedaste reisidega jäi side perekonnaga nõrgaks, abielu lõppes 1869. aastal lahutusega.

Hiljem abiellus Schliemann kreeklanna Sofia Estramentosega.

Vaata ka
--------

* Frank Calvert

Viited
------

1. ↑  *Antiigileksikon*, 2. köide, Tallinn: Valgus 1983, lk 163.
2. 1 2  Русская страсть немца Генриха Шлимана

Kirjandus
---------

* Heinrich Alexander Stoll, "Unistus Troojast. Romaan Heinrich Schliemanni elust" (kaanepealkiri: "Schliemann"). Saksa keelest tõlkinud Riina Mägi. Biograafiline sari. Eesti Raamat, Tallinn 1971, 520 lk
Albrecht Düreri puulõige "Der Tod und der Landsknecht", 1510
**Liivakell** on lihtne seade mõne minuti kuni tunni pikkuste ajavahemike mõõtmiseks.

Liivakell koosneb kahest ahendi kaudu ühendatud klaaskolvist, milles on peen liiv. Aega mõõdetakse ülemisest kolvist alumisse voolanud liiva hulga järgi. Aja mõõtmise alguseks pööratakse liivakell ümber, nii et liiva täis kolb on üleval. Kogu liiva ülemisest kolvist alumisse voolamise aeg on enam-vähem muutumatu ja oleneb liiva hulgast ning ahendi ava läbimõõdust. Liivakelli on kasutatud näiteks meditsiiniliste protseduuride kestuse mõõtmiseks.

Liivakella päritolu pole teada. Vanimad liivakella kujutised on ligi 2500 aastat vanadel joonistel. Liivakella tunti vanas Egiptuses. Teated liivakellade kasutamisest aja mõõtmiseks laevadel pärinevad 14. sajandist. Tänapäeval liivakelli praktiliseks ajamõõtmiseks peaaegu ei kasutata, võib-olla ainult mõni perenaine muna keetmise aja mõõtmiseks. Kujutavas kunstis on liivakell aja kulgemise sümboliks.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Liivakell** |
**Kering** kõigepealt *Établissements Pinault*, seejärel *Pinault-Printemps-Redoute* (PPR), on Prantsuse luksuskontsern, millel on mitu kaubamärki, sealhulgas Gucci, Yves Saint Laurent, Bottega Veneta, Balenciaga, Boucheron, Alexander McQueen. Kering Eyewear (30% Richemontile kuuluv ettevõte) toodab prilliraame brändidele, mis võivad gruppi kuuluda või mitte.

Grupi asutas 1962. aastal François Pinault, kes noteeris selle 1988. aastal Pariisi börsil.

Välislingid
-----------

* Kering koduleht

Pariisi börsi indeksi CAC 40 ettevõtted (november 2022)

* Air Liquide
* Airbus
* Alstom
* ArcelorMittal
* AXA
* BNP Paribas
* Bouygues
* Capgemini
* Carrefour
* Crédit Agricole
* Danone
* Dassault Systèmes
* Engie
* EssilorLuxottica
* Eurofins Scientific
* Hermès International
* Kering
* Legrand
* L'Oréal
* LVMH
* Michelin
* Orange
* Pernod Ricard
* Publicis
* Renault
* Safran
* Saint-Gobain
* Sanofi
* Schneider Electric
* Société Générale
* Stellantis
* STMicroelectronics
* Teleperformance
* Thales
* Total
* Unibail-Rodamco-Westfield
* Veolia
* Vinci
* Vivendi
* Worldline
**Ar-Raqqah** (araabia keeles الرقة‎‎) on linn Süürias, Ar-Raqqah' provintsi keskus. Asub Eufrati kirdekaldal, 160 kilomeetrit Aleppost ida pool.

Tänapäeva linna kohale rajas linna Seleukiidide riigi rajaja Seleukos I (valitses 301–281 eKr), kes andis sellele nimeks Nikephorion. Tema järeltulija Seleukos II Kallinikos laiendas linna ja nimetas selle ümber Kallinikoseks (ladina keeles *Callinicum*). Bütsantsi keiser Leo I lasi linna ümber ehitada ja andis sellele nime Leontopolis.

Süüria kodusõja käigus hõivas linna 2013. aastal Islamiriik ning tegi sellest 2014. aastal oma keskuse Süürias. Seetõttu on linna pommitanud Süüria valitsusväed, USA, Venemaa ja mitmed teised riigid. Islamiriik on hävitanud linnas olnud šiiitide mošeed ja kristlaste kirikud. Novembris 2016 alustas Süüria opositsioon USA ja Prantsusmaa toetusel pealetungi Ar-Raqqah' vabastamiseks.

2004. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 220 488 inimest.

Viited
------



|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ar-Raqqah** |
Araabia kõrb
**Araabia kõrb** on kõrb Aafrikas Niiluse ja Punase mere vahel. Enamasti peetakse Araabia kõrbe Sahara kõrbe osaks, kuigi teda Saharasse kuuluvast Liibüa kõrbest eraldab Niiluse org; mõnikord peetakse Araabia kõrbe ka eraldi kõrbeks. 

Araabia kõrbe ei tohi segi ajada Araabia poolsaare kõrbetega (inglise keeles võidakse mõlemat nimetada väljendiga *Arabian Desert*). 

Araabia kõrb ulatub Egiptusest põhjas kuni Eritreani lõunas ning hõlmab ka osa Sudaanist ja Etioopiast.

Pinnamood
---------

Araabia kõrbe läbivad Punase mere ranniku lähedal mäed kõrgusega kuni 2187 meetrit. Niiluse orust eraldab mäestikku kohati lavamaa.

Araabia kõrbes on palju orge. Mäed ja orud raskendavad liikumist. Selle poolest erineb Araabia kõrb tugevasti Liibüa kõrbest.

Kliima
------

Araabia kõrbes on sademeid 10...20 mm aastas (võrdluseks: Liibüa kõrbes on aasta keskmine sademete hulk valdavalt 1...5 mm).

### Keskmised kuutemperatuurid

* jaanuar 12 °C
* veebruar 21 °C
* märts 34 °C
* aprill 39 °C
* mai 42 °C
* juuni 45 °C
* juuli 48 °C
* august 41 °C
* september 32 °C
* oktoober 29 °C
* november 17 °C
* detsember 15 °C

Veestik
-------

Araabia kõrbes on tihe, vettpidav kaljupinnas. Liibüa kõrbes aurub vesi kas kiiresti maapinnalt või selle lähedusest, või voolab sügavale maasse, kust inimesed ega taimed seda kätte ei saa. Seevastu Araabia kõrbe vettpidava kaljupinna ja liigestatud pinnamoe tingimustes voolab vesi mööda maapinda ja koguneb orgudesse. Seetõttu esineb Araabia kõrbes jõgede voolamist; vahel suubuvad jõed Niilusesse või Punasesse merre ja kahjustavad Niiluse paremkaldal ja Punase mere rannikul asulaid. Jõgedes voolav vesi jääb püsima nõgudesse ja kaljupragudesse, võimaldades taimede kasvu ja joogivee esinemist. 

Kuid tiheda kaljupinnase tõttu ei kogune Araabia kõrbes kusagil suuremaid põhjavee koguseid ega ole püsivaid veerohkeid allikaid, mis võimaldaksid maa niisutamist nii nagu Liibüa kõrbes.

Taimed
------

Rikkaliku vee ja taimestiku tõttu on Araabia kõrb kergemini läbitav kui Liibüa kõrb. Nimelt erinevalt Liibüa kõrbest võimaldab taimestik kariloomade elu, mistõttu Araabia kõrbes hulgub beduiine.

Vaata ka
--------

* Araabia poolsaare kõrbed
Bensüülrühm
Terminit "**bensüülrühm**" kasutatakse orgaanilises keemias, tähistamaks rühma C6H5CH2– kas asendusrühma või molekuli osa tähenduses. Terminit "**bensüül**" kasutatakse ka vastavate ebastabiilsete osakeste (intermediaatide) nagu bensüülkatiooni (C6H5CH2+), bensüülaniooni (C6H5CH2–) või bensüülradikaali (C6H5CH2•) kohta.

Bensüülrühma võib vaadelda koosnevana fenüülrühmast C6H5– ja metüleenrühmast –CH2–.

Bensüülrühma lühendina kasutatakse **Bn**, näiteks bensüülalkohol on BnOH. Seda lühendit ei tohi segi ajada lühendiga Bz, mis tähistab bensoüülrühma C6H5C(O)–. 

Vahel kasutatakse terminit "bensüülsed ühendid" ehk "bensüülset tüüpi ühendid", kui fenüülrühma asemel on muu aromaatne rühm, näiteks ArCH2Cl, ArCH2OH jt, kus Ar tähistab aromaatset rühma.

CH2-rühmaga seotud aromaatne süsteem annab funktsionaalrühmale märgatavalt suurema reaktsioonivõime, võrreldes vastava alküülderivaadiga. Bensüülrühma suurem keemiline aktiivsus tuleb sellest, et tolueeni ArCH3 molekulis on CH3-rühmas vesiniku ja süsiniku vahelise aatomi side 10–15% nõrgem kui fenüülrühmas olevad süsiniku ja vesiniku aatomi vahelised sidemed ning laguneb kergemini. Teisest küljest stabiliseerib aromaatse tsükli lähedus ka bensüülrühma.

### Võrdle

* Allüülrühm
* Allüülsed ühendid

### Vaata ka

* Arüülrühm
* Bensüülkloriid
**Karakalpaki keel** (karakalpaki keeles *Qaraqalpaq tili*, *Қарақалпақ тили*) on turgi keelte kõptšaki rühma kõptšaki-nogai alarühma kuuluv keel. Karakalpaki keele kõnelejate üldarv oli 1993. aastal ligikaudu 412 000. Karakalpaki keelt kõneldakse peamiselt Usbekistani koosseisu kuuluvas Karakalpakkias, kus see on usbeki keele kõrval ametlik keel ning ka mujal Usbekistanis. Vähesel määral kõneldakse karakalpaki keelt ka Kasahstanis ning Afganistanis, kus elab 2000 inimese suurune karakalpaki kogukond. Venemaal oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 867 karakalpaki keele oskajat.

Karakalpaki keele lähimaks suguluskeeleks peetakse kasahhi keelt.

Kuni 1928. aastani kasutas karakalpaki kirjakeel araabia kirja, seejärel mindi üle ladina kirjale ning 1940. aastal kirillitsa. 1991. aastal otsustati jälle võtta kasutusele ladina kiri.

Karakalpaki tähestik
--------------------

|  |  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | B b | C c | D d | Е е | F f | G g | H h | I i |
| J j | K k | L l | М m | N n | О о | P p | Q q | R r |
| S s | Т t | U u | V v | W w | X x | Y y | Z z | А‘ а‘ |
| O‘ o‘ | I‘ i‘ | U‘ u‘ | G‘ g‘ | N‘ n‘ | Sh sh | Ch ch |  |  |

Vaata ka
--------

* Karakalpakid
* Karakalpakikeelne Vikipeedia

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 27. jaanuar 2021. Vaadatud 8. detsembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Karakat Lüübnitsas (2018)
Karakat Varnja külas 2021. aastal
Mootorrattast ehitatud suusaga karakat 2021. aasta augustis Varnja külas
**Karakat** ehk **karakatitsa** (vene sõnast *каракатица* – 'seepia', eesti keeles kasutatakse ka mõistet "kummijuku") on jääl sõitmiseks mõeldud kolme või enama rattaga mootorsõiduk. Eestis kasutavad neid peamiselt Peipsi kalurid.

Ajalugu
-------

Karakatid võeti kasutusele Peipsi järve ääres 1980. aastate teisel poolel , kui järvel käimiseks ehitati esimesed mootorratastel põhinenud kolmerattalised sõidukid. See erisõiduk on sobib jääkalastuseks tänu maastikuvõimekusele ja samas ujuvusele – suured rehvid tagavad mõlemad omadused.

Üritused
--------

Kallaste vallavalitsus korraldab iga aasta Kallaste Karakatitsa , mis toimub veebruaris. Korraldatakse sõidukite paraad ning autasustatakse parimaid. Hinnatakse sõidukite tehnilist teostust, eripära ja väljanägemist. 

Kohalikud turismitalud pakuvad sõitu karakatiga Peipsi järvel, nö järvesafarit  .

Viited
------

1. 1 2  auto24.ee (25.02.2012). "Kummijukud vallutasid Kallaste".[*alaline kõdulink*]
2. ↑  "Maahommik: 164". *ERR*. Vaadatud 27.08.2021.
3. ↑  puhkaeestis.ee (26.12.2019). "Kallaste Karakatitsa". Originaali arhiivikoopia seisuga 26.12.2019.
4. ↑  postimees.ee (20.02.2016). "Karakatitsa 2016: isetehtud talvesõidukite paraad!".
5. ↑  maaleht.ee (25.02.2010). "Karakatitsad näitasid end rahvale".
6. ↑  Mesi tare (26.12.2019). "Puhkus Sibulateel".
7. ↑  Mesi Tare kodumaja videod (26.12.2019). "Karakatitsa sõit Peipsi järvel (youtube.com)".
**Auvere mõis** (saksa keeles *Ampfer*) oli rüütlimõis, hiljem poolmõis Eestimaal Vaivara kihelkonnas. Nüüdisajal jääb mõisasüda Ida-Viru maakonna Narva-Jõesuu linna Auvere küla maadele.

Mõisasüda paikneb Kõrgesoo põhjaservas oleval umbes 2 × 4 km suurusel soosaarel. Mõisal oli paarikilomeetriste vahedega kaks keskust, mida kutsuti Auvere vana- ja uuemõisaks. Vanast mõisasüdamest pole säilinud midagi peale paari vana puu, mis mõisasüdant tähistavad, uuest mõnede kõrvalhoonete müürijupid.

Ajalugu
-------

Auvere küla on ürikutes esmamainitud 1361. aastal. Mõis asutati XVII sajandi keskel (eraldati kas Kurtna või Laagna mõisa maadest). See käis korduvalt käest kätte ning mõisaomanikeks olid XVII ja XVIII sajandil zur Mühlenid, Helffreichid, Rehbinderid, Pröbstingid.

Aastatel 1687–1704 oli mõisa omanikuks Rootsi sõjaväelane Heinrich Johann von Drenteln, kes hukkus 1704. aasta Narva piiramise ajal.

1773. aastal müüdi mõis Adolph von Stackelbergile, kes mõne aasta pärast mõisa edasi müüs. Mõisa omanikeks olid veel Otto Reinhold von Yhrmann, 1781. aastast Magnus Johann von Bock ning veidi aja pärast Jürgen Heinrich Arps. 1824. aasta suvel ostis Auvere mõisa Carl Anton Seegebarth. Viimase perekonna kätte jäi mõis 1878. aastani, mil Carl Antoni poeg Georg Seegebarth selle müüs.

1878. aastal ostsid mõisa ilma inventarita 110 tuhande rubla eest eestlased Jüri Tamm ja Mihkel Zimmerman. 1913. aastal olid mõisate (vanamõis ja uuemõis) peremehed Jüri ja Villem Tamm, kelle käest ka mõis riigistati, kuid neile jäeti mõisasüda. 1990. aastal tagastati mõisasüda Aldo Tammele.

Varia
-----

1783. aastal sündis Auvere mõisas mõisavalitseja pojana Carl Friedrich Tenner, kes oli astronoom ja üks teadusliku geodeesia rajajaid Venemaal.

1806. aastal toimus Auvere mõisas talupoegade vastuhakk teorendi suurendamise vastu, kuid renti ei suurendatud ja asi vaibus.

1835. aastal said Auvere mõisas perenimed 16 perekonda, kokku 218 inimest.

1858. aastal toimus Auvere mõisas talupoegade vastuhakk vakuraamatus kirja pandud abiteo vastu, mis aga 20 sõduriga maha suruti. 5 talupoega saadeti tapiga Tallinna vangi. Ülejäänud said 80 kepihoopi kadalippu.

1864. aastal asutati Auveresse külakool, kus esimene kooliõpetaja oli Jaan Wichelmann.

Vaata ka
--------

* Eesti mõisate loend
* Auvere küla
* Vaivara kihelkond
* Auvere lahingud

Kirjandus
---------

* Orav, Virve. *Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel*. Tallinn: Olion, 1991.
* Särg, Alo. *Ida-Virumaa mõisad ja mõisnikud*. Tallinn:Argo, 2006.

Vaivara kihelkond

**Kirik**: Vaivara kirik  

**Mõisad**: Arumäe mõis | Auvere mõis | Hanelu mõis | Hermamäe mõis | Jaama mõis | Joala mõis | Juhkentali mõis | Kudruküla mõis | Laagna mõis | Meriküla mõis | Mustajõe mõis | Olgina mõis | Perjatse mõis | Puhkova mõis | Pähklimäe mõis | Repniku mõis | Siivertsi mõis | Suur-Soldina mõis | Tuulukse mõis | Türsamäe mõis | Uus-Sõtke mõis | Vaasovi mõis | Vaivara kirikumõis | Vaivara mõis | Vallisaare mõis | Vana-Sõtke mõis | Vasknarva mõis | Väike-Soldina mõis
**Neeme Russi** (sündinud 16. mail 1928 Uue-Põltsamaa vallas Viljandimaal) on Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Lõpetas 1947 Põltsamaa Keskkooli ja 1952 EPA agronoomina. Oli 1952–67 EPMÜ taimekasvatuse ja sordiaretuse kateedri assistent ja vanemõpetaja, 1967–78 rohumaaviljeluse kateedri vanemõpetaja, 1978–91 taimekasvatuse kateedri vanemõpetaja, 1992–94 sordiaretuse õppetooli dotsent, 1994–98 lektor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: valge mesika maailmakollektsiooni sobivus sordiaretuse lähtematerjaliks, mesika ja kõrreliste heintaimede kooskasvatamise võimalused, põldoa ja nisu aretus ning sordivõrdluskatsed. Avaldanud 2 õpikut ja 62 teadustrükist.

Teoseid
-------

* Sordiaretuse ja seemnekasvatuse alused. // Maaviljeluse lühikursus. Tallinn 1964
* Tabelid ja valemid põldkatsete arvutamiseks. Tartu 1965
* Sordiaretuse ja seemnekasvatuse praktikum. Tallinn 1966
* Sordiaretus ja seemnekasvatus. Tallinn 1976

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide, lk 1267

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Tartu 1981. Lk 46
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia töötajad ja vilistlased 1981–1990. Tartu 1991. Lk 38

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013, lk. 1267

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
Neeme tänav (11.05.2018)
**Neeme tänav** on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Neeme tänav algab Maleva tänavalt, ristub Neeme põiguga ning lõpeb merest 60 meetri kaugusel umbtänavana. Neeme tänav on enam-vähem lõuna-põhjasuunaline ning ligikaudu 590 meetri pikkune.

Neeme tänav on hoonestatud kahekorruseliste eramutega. Selle rajas aiandusühing Kodu, tänavale olid iseloomulikud suured aiad. Tänav lõppes paadisadamaga. Nõukogude perioodil paiknes tänava lõpus piirivalvekordon, aga tänavastidas asus aastal 1946 rajatud Neeme aiand, mis suleti aastal 1999.

Neeme tänav (11.05.2018)
Neeme tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub väikesele neemele.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 249
3. ↑  Robert Nerman, Leho Lõhmus. Tallinna asumid ja ametlikud kohanimed. Tallinn, 2013, lk. 284

| * v
* r
Kopli asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Alasi tänav · Amburi tänav · Ankru tänav · Kaevuri tänav · Kaluri tänav · Ketta tänav · Kilbi tänav · Klaasi tänav · Kopli tänav · Kopliranna tänav · 1. liin · 2. liin · 3. liin · 4. liin · 5. liin · Liinivahe tänav · Maleva põik · Maleva tänav · Marati tänav · Meeruse tänav · Neeme põik · Neeme tänav · Pardiloigu tänav · Pelguranna tänav · Pärnulõuka tänav · Sepa tänav · Sirbi tänav · Süsta tänav · Treiali tänav · Turvise tänav · Uus-Maleva tänav · Vasara tänav |
**Sotsiaaldemokraadid** (taani keeles *Socialdemokraterne*) on Taani tugevam vasaktsentristlik partei. Partei kuulub Sotsialistliku Internatsionaali ja Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse.

Ajalugu
-------

Partei asutati 1871. aastal. Partei moodustas oma esimese valitsuse pärast 1924. aasta parlamendivalimisi, kui partei võitis 36,6% kõikidest häältest. Sotsid olid tollase Thorvald Stauningi valitsuse juhtpartei. Partei oli Taani tugevam partei 1990. aastate lõpuni. Siis kaotas partei liidrirolli paremliberaalsele Venstrele.

Kaotuse põhjustas sotside juhitud Poul Nyrop Rasmusseni valitsuse maksupakett (*Pinsepakken*), millega tõsteti omandimaksu määrasid ja vähendati omandimaksu mahaarvamiste väärtust. Aastatel 2001–2011 oli partei opositsioonis. 2005. aasta valimistel sai partei 25,8% häältest ja 47 kohta 179-st. Sellega tuli Taani parlamendis (Folketingis) teiseks erakonnaks. 2007. aasta valimistel saadi 25,5% ja 45 kohta. 2011. aasta valimistel sai partei 24,9% häältest ja 44 kohta 179-st. Sellega jäädi endiselt teiseks erakonnaks Folketingis, kuid koos teiste vasakpoolsete ja vasaktsentristlike parteidega saadi parlamendis enamus. Viimastel, 2015. aasta valimistel sai parteist suurim parlamendierakond, kui kogus 26,3% häältest, mis andis 47 kohta Folketingis, kuid jäi opositsiooni, sest koalitsiooni moodustasid kodanlikud parteid.

Ideoloogia
----------

Partei seisab Taani sotsiaaldemokraatliku heaoluriigi mudeli (taani keeles *Folkehjem*, eesti keeles Rahvakodu) alustalade eest.

Partei liidrid
--------------

* 1871–1872 Louis Pio
* 1872–1873 Carl Würtz
* 1874–1875 Ernst Wilhelm Klein
* 1875 – veebruar 1877 Louis Pio
* 1877 veebruar – juuli 1878 Chresten Hørdum
* 1878 veebruar-juuli A.C. Meyer
* 1878–1879 Saxo W. Wiegell
* 1880–1882 Chresten Hørdum
* 1882–1910 Peter Christian Knudsen
* 1910–1939 Thorvald Stauning
* 1939–1955 Hans Hedtoft (Alsing Andersen oli *de facto* liider aastatel 1941–1945)
* 1955–1960 H. C. Hansen
* 1960–1962 Viggo Kampmann
* 1962–1972 Jens Otto Krag (Erling Dinesen oli *de facto* liider oktoobrist 1972 1973. aasta septembrini)
* 1973–1987 Anker Jørgensen
* 1987–1992 Svend Auken
* 1992–2002 Poul Nyrup Rasmussen
* 2002–2005 Mogens Lykketoft
* 2005–2015 Helle Thorning-Schmidt
* 2015– Mette Frederiksen

Välislingid
-----------

* Taani sotsiaaldemokraatide kodulehe ingliskeelne versioon
**Sotsiaaldemokraatlik fraktsioon** (taani keeles *Den Socialdemokratiske Gruppe*, norra keeles *Sosialdemokratisk gruppe*, rootsi keeles *Socialdemokratiska gruppen*, soome keeles *Sosiaalidemokraattinen ryhmä*, islandi keeles *Flokkahópur jafnaðarmanna*) on Põhjamaade Nõukogu sotsiaaldemokraatlik fraktsioon. 

Sellesse kuulub kaheksa parteid, millest igaüks tegutseb ühes liikmesriigis või ühel autonoomsel territooriumil. 

Fraktsiooni eesmärkide seas on Põhjamaade heaoluriigi arendamine, Põhjamaade integratsiooni edendamine ja Põhjamaade rahvusvahelise positsiooni tugevdamine. 

Fraktsiooni esimees on Sinikka Bohlin Rootsist.

Liikmesparteid
--------------

Fraktsiooni kaheksast liikmesparteist neli kuulub ka Euroopa Sotsialistlikku Parteisse (ESP). Sotsialistlikku Internatsionaali kuulub parteidest viis; Gröönimaa parteil on Internatsionaalis vaatlejastaatus. Põhjamaade Nõukogu sotsiaaldemokraadid teevad tihedat koostööd Põhjala Ametiühingute Ühisorganisatsiooniga (Nordens Fackliga Samorganisation, NSF).

* Soome: Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei (SDP)
* Island: Samfylkingin (S)
* Taani: Sotsiaaldemokraadid (S)
* Norra: Norra Töölispartei (A)
* Rootsi: Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei (s)
* Ahvenamaa: Ahvenamaa Sotsiaaldemokraadit (ÅSD)
* Fääri saared: Javnaðarflokkurin (Jvfl)
* Gröönimaa: Siumut (Si)

Viited
------

1. ↑  Sosiaalidemokraattinen ryhmä – poliittiset painopisteet[*alaline kõdulink*] (Pohjoismaiden neuvosto)
2. ↑  Sosiaalidemokraattinen ryhmä – jäsenpuolueet[*alaline kõdulink*] (Pohjoismaiden neuvosto)
3. ↑  Sosiaalidemokraattinen ryhmä – yhteistyökumppanit (Pohjoismaiden neuvosto)

Välislingid
-----------

* Sosialidemokraattinen ryhmä
Teadus.ee logo
**MTÜ TeadusTeave** oli Eesti mittetulundusühing, mis haldas veebisaiti teadus.ee ja umbes 5000 lugejaga nädalakirja Teadus.ee.

2006. ja 2007. aastal korraldas MTÜ teadusfoto konkursi. Koostöös Wikimedia Eestiga toimus kolmas teadusfoto konkurss 2011. aastal eestikeelses Vikipeedias.

MTÜ juhatuse liikmed olid teadusajakirjanik Tiit Kändler, Tiit Lepik ja Eerik Kändler.

Teadus.ee suvekool 2012. aastal

Suvekool
--------

TeadusTeave korraldas igal aastal Käsmus peetavat suvekooli, kus teadlased esinesid populaarteaduslike ettekannetega. 2014. aastal toimus suvekool kümnendat korda, teemaks oli "Igaüks on teadlane". Varem on teemadeks olnud "Lummavad arvud" (2013), "Teaduse keel" (2012), "Elust elusalt" (2011), "Energiliselt energiast" (2010), "Eeter: nähtamatust nähtavaks" (2009) ning 2005–2008 ürgelemendid nagu maa, tuli, vesi ja õhk.

Välislingid
-----------

* "Algas teadusfoto võistlus" Universitas Tartuensis, 12. november 2007
* "Vikipeedia otsib teadusfotot" ERR, 2. august 2011
**Teaduse ja religiooni kolleegium** on Tartu Ülikooli usuteaduskonna juurde asutatud teadlaste ühendus, mis tegeleb teaduse ja religiooni kokkupuutepunktide uurimisega.

Kolleegium on asutatud 27. veebruaril 2002, selle asutaja ja juhataja on professor Anne Kull.

Eesmärgid
---------

Teaduse ja religiooni kolleegiumi eesmärgid on:

* edendada looduse, inimese, ühiskonna uurimist interdistsiplinaarse foorumi loomise kaudu;
* edendada teaduse ja religiooni dialoogi abil avalikku filosoofiat, ratsionaalset argumentatsiooni ja sotsiaaleetikat õiglase ja jätkusuutliku maailma tarbeks;
* tutvustada teaduse, religiooni ja sotsiaalteaduste alaseid uurimusi laiemale üldsusele (avalikud loengud, publikatsioonid jmt) faktide, väärtuste ja kõlbeliste hoiakute toomiseks ühisele pinnale;
* aidata religioossetel institutsioonidel ja nende juhtidel teadvustada asjaolu, et nende liikmeskonna maailmavaade on muutunud ja muutuv ning julgustada selliseid religioosseid praktikaid, mis on ühtaegu ustavad oma algvisioonile ja samas usutavad selle valgusel, mida me teame maailmast teaduste abil;
* viia läbi interdistsiplinaarset teadustööd ja hankida selleks vahendeid.

Liikmed
-------

Kolleegiumi asutajaliikmed on Jaak Järv, Toomas Jürgenstein, Ken Kalling, Anne Kull, Kalevi Kull, Tõnu Lehtsaar, Jaanus Noormägi, Karl Pajusalu, Jaan Ross, Andres Soosaar, Kalev Tarkpea ja Heiki Valk.

Hiljem on kolleegiumiga nimekatest teadlastest liitunud Meelis Friedenthal, Roland Karo, Enn Kasak, Ain Riistan, Erki Tammiksaar, jpt.

Tegevus
-------

Alates 2003. aastast korraldab teaduse ja religiooni kolleegium igal aastal Põltsamaa kiriklas teaduse ja religiooni kevadkooli. 

Kolleegiumi liikmed on Tartu Ülikoolis ja ka teistes Eesti kõrgkoolides ette valmistanud ning läbi viinud teaduse ja religiooni seoseid käsitlevaid loengukursusi, nt "Teadus ja religioon", "Meditsiin ja religioon", "Teaduse kui religioosse nähtuse lühilugu", jms.

Aastatel 2004–2007 korraldati gümnasistidele mõeldud esseevõistlusi teaduse ja religiooni teemadel.

Kolleegium on organiseerinud ka mitmeid interdistsiplinaarseid seminare ja konverentse, näiteks 8.–11. novembrini 2007 Tartu Ülikoolis toimunud konverentsi "Teadus, filosoofia, religioon: uusi probleeme".

Viited
------

1. ↑  Teaduse ja religiooni kolleegium Tartu Ülikooli usuteaduskond (vaadatud 19.05.2014)

Välislingid
-----------

* Teaduse ja religiooni kolleegiumi veebileht
* Kolleegiumist Tartu Ülikooli usuteaduskonna veebilehel
**Teadus- ja hariduskeskus Holocaust** (vene keeles Научно-просветительный центр «Холокост») on Venemaa regioonidevaheline ühiskondlik organisatsioon. Esimene organisatsioon postsovetlikus ruumis, mis seadis eesmärgiks holokaustiohvrite mälestuse jäädvustamise; muuseumide ja dokumentaalnäituste loomise; teema kaasamise koolide ja ülikoolide haridusprogrammidesse; mälestusõhtute pidamise; ohvrite mälestusmärkide, dokumentide, tunnistuste ja mälestuste kogu loomise.

Keskus asutati Moskvas 1. aprillil 1992. Esimene president oli juudi rahvusest Venemaa ajaloolane ja filosoof, teises maailmasõjas osalenud Mihhail Gefter (1918–1995). Praegu on juhatuse liikmed kirjanik ja publitsist Alla Gerber ning ajaloolane-arhivist Ilja Altman.

1997. aastal asutati holokaustimuuseumi loomiseks regioonidevaheline fond. Fondi ruumid Moskva kesklinnas eraldati Venemaa Föderatsiooni valitsuse korraldusega. Keskuse filiaalid asuvad Peterburis, Vladimiris, Doni-äärses Rostovis, Smolenskis, Taganrogis, Brestis.

Igal aastal korraldavad fond ja keskus holokausti ohvrite ja vastupanu kangelaste mälestusõhtuid, millest võtavad osa Venemaa valitsuse juhid. Need õhtud tekitavad ühiskonnas ja meedias suurt vastukaja.

Auschwitzi vabastamise aastapäeva ja rahvusvahelist holokaustiohvrite mälestuspäeva (27. jaanuar) tähistavaid õhtuid ja mälestustseremooniaid peetakse igal aastal (alates 1995. aastast). Venemaa holokaustiraamatukogu sarjas on ilmunud üle 30 raamatu.

Keskuses töötavad igal aastal vabatahtlikud Saksamaalt (Aktion Sühnezeichen Friedensdienste) ja Austriast (Gedenkdienst).

Välislingid
-----------

* Koduleht
Kaardid, mis näitavad erinevatel aegadel Gröönimaal, Labradoris, Newfoundlandil ja Kanada arktilistel saartel elanud kultuure. Punasega on tähistatud vanapõhjala kultuuri esindajad.

***Skrælingjar*** (eesti keeles **skräälingid** või **skreelingid**) on vanapõhja ja vanaislandi keelte mitmusevormis nimetus pärismaalastest inimestele ("metslastest olenditele"), keda muinaspõhjala kultuuri esindajad ehk viikingid kohtasid enda jaoks tundmatus Põhja-Ameerikas. Teadaolevalt ei olnud nad algul agressiivsed ega vaenulikud, vaid kergesti ehmatavad. Neid nähti enda mõõdupuu järgi võrdlemisi primitiivsetena. 

Atlandi ookeani rannikuäärsete küttijatest-korilastest põlisasukate puhul oli tegu: 

* Labradori poolsaare kirdeosa innude eelkäijatega,
* Newfoundlandi saare väljasurnud beotukide eelkäijatega,
* Kanada mereprovintside asunike mikmakide eelkäijatega.

Saagade järgi tehti nendega kaupa ning neile meeldisid eriti viikingite valmistatud piimatooted ning punane kangas. Kõige juures ei osanud nad kirvega ümber käia ja seda hinnata. Hiljem sattusid vähemuses uustulnukad põlisameeriklastega vaenujalale, kirjapandu järgi toimusid lahingud, mis päädiski tõrjutud maadeuurijate lahkumisega. Viikingid ise kutsusid avastatud alasid Vínlandiks ("viinapuude maaks"), Marklandiks ("metsamaaks") ja Hellulandiks ("kaljumaaks").

Nimetuse etümoloogia
--------------------

Arvatakse, et seda terminit kasutas Ari Þorgilsson esimest korda oma töös Íslendingabók, mida teatakse kui "Islandlaste raamatut". Raamat kirjutati pärast seda, kui vanapõhjala maadeuurijad olid Ameerika põlisrahvastega esimesed kontaktid juba loonud. Ajal, mil neid allikaid talletati, tähistas *skræling* üldisemat mõistet, millega Gröönimaa viikingid nimetasid rannikualade Thule inimesi, kaasaegsete lääneeskimote esivanemaid. Thule kultuur jõudis Põhja-Ameerika maismaalt esimest korda Gröönimaa saarele 13. sajandil ja nad olid sealtpeale kontaktis grööni viikingitega. Samal sajandil kirjutatud "Islandlaste saaga" ja "Gröönlaste saaga" kasutavad terminit kõigi nii-nimetatud Vínlandi põliselanike kirjeldamiseks, keda oldi juba 11. sajandi algusest peale teatud.

Sõna *skræling* on ainus sõna, mis on säilinud vanagrööni keelest, vanapõhja keele dialektist, mida rääkisid keskaegsed grööni viikingid. Tänapäevases islandi keeles on *skrælingi* tähendus "barbar", samas kui taani keeles kannab sõna *skrælling* tähendust "nõrgake". Sõna päritolu ei ole kindel. 

William Thalbitzer väidab, et *skræling* võis tuletuda vanapõhja sõnast *skrækja*, mis tähendab röögatust, hüüatust või kisa. Michael Fortescue tegi ettepaneku, et islandi sõna *skrælingi* võib olla seotud sõnaga *skrá*, mis tähendab "kuivatatud nahka". Inuitid on läbi sajandite kasutanud loomanahkadest kehakatteid.

Vaata ka
--------

* Ameerika koloniseerimine skandinaavlaste poolt
* Põlisameeriklased
* Atlandi-Kanada
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Saturni kaaslasest; müütilise hundi kohta vaata artiklit Sköll* |

---

**Skoll** (ka **Saturn XLVII**, esmase tähistusega **S/2006 S 8**) on Saturni kaaslane, mis tiirleb ümber planeedi retrograadsel orbiidil. 

Selle avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt ja Jan Kleyna, kes teatasid avastusest 26. juunil 2006 vaatluste põhjal, mis tehti 2006. aasta 5. jaanuarist kuni 30. aprillini.

Skolli diameeter on umbes 6 km. Ühe tiiru ümber Saturni teeb ta 878,3 ööpäevaga (eeldusel, et albeedo on 0,04). Skoll tiirleb ümber Saturni sellest keskmiselt 17 665 000 km kaugusel.

Nime sai ta aprillis 2007 skandinaavia mütoloogia tegelase hiidhunt Skölli, Fenriri poja ja Hati venna järgi.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9  Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 21.04.2014.

Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
**Skrypin.ua** on Ukrainas tegutsev internetitelevisioon ja meediaprojekt.

Tegevus
-------

Skrypin.ua stuudio Kiievis aprillis 2019
YouTube'is videoid edastavale projektile pani 2016. aastal aluse ajakirjanik Roman Skrõpin. Esimene saade läks eetrisse sama aasta 14. mail.

Järgnevate aastate jooksul on Skrõpin koos projekti kaasatud kolleegidega edastanud mitu saatesarja, mida kantakse otseeetris üle YouTube'is või lisatakse sinna videoklippidena. Peaaegu kõik saated on filmitud Kiievis asuvas stuudios, välja arvatud reisivideod.

Saatesarjad
-----------

* "UMN" – regulaarne aktuaalseid sündmusi käsitlev saade
* "Фронт" – Ida-Ukrainas toimuvaid sõjasündmusi ning sõjaväega seonduvaid teemasid käsitlev saade
* "Редколегія" – nädalasündmusi kokku võttev saade, milles saatekülalisteks projektivälised ajakirjanikud
* "16+" – jutusaade avaliku elu tegelastega, peamiselt poliitikutega
* "Історія з м'ясом" – ajalooteemaline jutusaade, mida juhib ajaloolane ja ajakirjanik Danõlo Janevskõi
* "ЛАМПА" – jutusaade, mille külalisteks peamiselt kultuuritegelased

Ukrainian Media Network
-----------------------

Skrypin.ua on tihedalt seotud Danõlo Janevskõi juhitud meediaprojektiga Ukrainian Media Network, mille saateid kantakse samuti üle Skrypin.ua Youtube'i kanalil ning mida filmitakse samas stuudios.

Rahastus
--------

Projekti käivitamise järel ei avaldanud Skrõpin, milliste rahastusallikate toel see võimalikuks sai. Edaspidi on projekti osalised järjepidevalt rõhutanud, et see on jätkuvalt käigus tänu vaatajate annetustele.

Viited
------

1. ↑  Скрипін запустив новий проект skrypin.ua detector.media, 14. mai 2016.
2. ↑  Роман Скрипін не розголошує інвесторів нового проекту skrypin.ua detector.media, 19. mai 2016.

Välislingid
-----------

* Skrypin.ua kanal Youtube'is
Steve Morison (2012)
**Steven William Morison** (sündinud 29. augustil 1983 Londonis) on Inglismaal sündinud Walesi jalgpallitreener ja endine jalgpallur (ründaja).

Kogu klubikarjääri jooksul mängis Morison Inglismaa klubides: aastatel 2001–2004 Northampton Townis, 2004–2006 Bishop's Stortfordis, 2006–2009 Stevenage Borough's, 2009–2011 Millwallis, 2011–2013 Norwich Citys, 2013–2015 Leeds Unitedis, hooajal 2013–14 (Leeds Unitedist laenul) ja aastatel 2015–2019 Millwallis ning 2019. aastal Shrewsbury Townis. Aastatel 2007 ja 2009 võitis ta Stevenage Borough'ga FA Trophy. 2008. aastal valiti Morison Stevenage Borough' ja 2017. aastal Millwalli aasta mängijaks. Inglismaa kõrgliigas mängis ta kahel hooajal Norwich City meeskonnas. Hooajal 2011/12 lõi Morison Inglismaa kõrgliigas üheksa väravat. Millwalli meeskonnas mängis Morison kokku seitse hooaega, mille jooksul lõi ta 92 väravat – sellega on ta Millwalli läbi aegade paremuselt kolmas väravalööja.

Walesi jalgpallikoondises mängis Morison aastatel 2010–2012 kokku 20 korda. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 2. septembril 2011 EM-i valikmängus Montenegro vastu.

2020. aasta veebruaris asus Morison juhendama Walesi klubi Cardiff City kuni 23-aastaste võistkonda. Pärast seda, kui Cardiff City esindusvõistkonna peatreener Mick McCarthy 2021. aasta oktoobris vallandati, sai Morison Cardiff City ajutiseks peatreeneriks. 2021. aasta novembris määrati ta ametlikult Cardiff City peatreeneri kohale ning 2022. aasta märtsis pikendas ta klubiga lepingut kuni 2023. aasta suveni.

Viited
------

1. ↑   "Morison signs extension to City contract". *www.cardiffcityfc.co.uk*. 2. märts 2022.