Daugavpilsi maakond Läti vabariigis
**Režitsa maakond** (läti keeles *Rēzeknes apriņķis*, vene keeles *Режицкий уезд*, aastast 1920 **Rēzekne maakond**) oli haldusüksus Poola Liivimaa vojevoodkonnas (1629−1772), Venemaa Keisririigi Polotski kubermangus (1776−1777), Polotski asehaldurkonnas (1777−1796), Valgevene kubermangus (1796−1802) ja Vitebski kubermangus (1802−1917), Venemaa Vabariigi Liivimaa kubermangus (1918), Läti Sotsialistlikus Nõukogude Vabariigis (1919), Läti Vabariigis (1920−1940), Läti NSV-s (1940−1941 ja 1944−1949) ja Läti kindralkomissariaadis (1941−1944).

Ajalugu
-------

Maakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Pihkva kubermangu koosseisu. Aastal 1776 hakkas maakond kuuluma Polotski kubermangu, 1796. aastal maakond likvideeriti ja aastal 1802 loodi see taas Vitebski kubermangu koosseisus. Maakond piirnes põhjas Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu Ludza maakonnaga, idas samuti Ludza maakonnaga, edelas aga Dünaburgi maakonnaga. Vitebski kubermangus oli maakonna pindala 4076 km².

Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Režitsa ehk Rēzekne) ja 18 valda. Lisaks oli maakonnas kaks alevit: Varakļāni ja Viļāni. Aastal 1917 kanti alevitena kaardile veel ka Ribene, Malta ja Antonopole.

Aastal 1920 läksid Režitsa maakonna alad Läti koosseisu. Maakond jäi ka Läti haldusüksuseks ja kuni aastani 1949 Läti NSV haldusüksuseks.

Aastal 1940 oli maakonna territooriumil kolm linna, lisaks Rēzeknele ka Varakļāni ja Viļāni. Toona oli maakonna koosseisus 19 valda.

Aastal 1947 eraldati maakonnast Viļāni maakond. Aastal 1949 maakond likvideeriti.

Aastal 1897 elas maakonnas 136 400 inimest. Elanikest moodustasid enamiku lätlased (57,9%), venelasi oli 23,9%, juute 7,4%, valgevenelasi 5,4%, poolakaid 4,8% ja sakslasi 1,8%.

Haldusjaotus
------------

### Viciebski kubermangu osana

Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond haldusüksusteks, mida nimetatakse volostiteks (vene keeles *Волость*), aga mille kohta lätlased on kasutanud sõna "vald" (läti keeles *pagasts*). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn (Režitsa, mis kandis aastani 1893 nime Rositten), lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 2 alevit ja 18 valda.

Alevid olid Varakļāni ja Viļāni.

|  |  |
| --- | --- |
| * Bikava vald (*Быковская*)
* Barkava vald (*Борховская*)
* Dricāni vald (*Дрицанская*)
* Gaļāni vald (*Галянская* )
* Kaunata vald, keskus Novaja Sloboda (*Ковнатская*)
* Kuļņeva vald, keskus Ilzenberga mõis (*Кульневская*)
* Makašēni vald, keskus Uvzulova (*Макашенская*)
* Ondrupine vald (*Андрупенская*)
* Teistel andmetel Andrennenskaja vald keskusega Stalīdzānis (*Андренненская*)
* Ozolmuiža vald, keskus Steķi (*Узульмуйжская*)
 | * Rozenmuiža vald, keskus Pritika (*Розенмуйжская*)
* Rozentova vald, keskus Vertukšne mõis (*Розейновская*)
* Ružina vald (*Ружинская*)
* Sakstagalsi vald (*Сакстыгальская,*)
* Silajāņi vald, keskus Krievu Balbārži (*Солуиовская*, *Солуіонская*)
* Stirniene vald (*Стернянская*)
* Vaivodi vald, keskus Buk-Myza (*Вайводовская*)
* Varakļani vald (*Варклянская*)
* Viļani vald (*Велионская*)
 |

### Haldusjaotus Läti Vabariigis

Pärast seda, kui Läti vabadussõda oli lõppenud rahulepinguga, liideti Rēzekne maakonna nime kandma hakanud maakond Lätiga. Aastal 1924 eraldati maakonnast Rudzāti vald ja liideti Daugavpilsi maakonnaga. Läti Vabariigis muudeti valdade piire korduvalt, mitu valda nimetati ka ümber.

Halduslike muudatuste tagajärjel oli maakonnas aastaks 1940 lisaks Rēzeknele veel kaks linna: Varakļāni ja Viļāni. Toona oli maakonna koosseisus 19 valda.

  


|  |  |
| --- | --- |
| * Andrupene vald (*Andrupenes pagasts*)
* Atašiene vald (*Atašienes pagasts*)
* Barkava vald (*Barkavas pagasts*)
* Bērzgale vald (*Bērzgales pagasts*)
* Dricēni vald (*Dricēnu pagasts*)
* Biķernieki vald (*Biķernieku pagasts*)
* Ezernieki vald (*Ezernieku pagasts*)
* Gaigalava vald (*Gaigalavas pagasts*)
* Galēni vald (*Galēnu pagasts*)
* Kaunata vald (*Kaunatas pagasts*)
 | * Makašēni vald (*Makašēnu pagasts*)
* Malta vald (*Makašēni*)
* Ozolaine vald (*Ozolaines pagasts*)
* Rēzna vald (*Rēznas pagasts*)
* Ružina vald (*Ružinas pagasts*)
* Sakstagalsi vald (*Sakstagala pagasts*)
* Silajāņi vald (*Silajāņu pagasts*)
* Stirniene vald (*Stirnienas pagasts*)
* Varakļāni vald (*Varakļānu pagasts*)
* Viļāni vald (*Viļēnu pagasts*)
 |

Viited
------

1. ↑
2. ↑

| * v
* r
Vitebski kubermangu maakonnad |
| --- |
| 
Botšeikovo maakond • Drissa maakond • Dünaburgi maakond • Gorodoki maakond • Lepeli maakond • Ludza maakond • Neveli maakond • Orša maakond • Polotski maakond • Režitsa maakond • Sebeži maakond • Senno maakond • Suraži maakond • Veliži maakond • Vitebski maakond |