recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Franz Adolf Berwald** (23. juuli 1796 Stockholm – 3. aprill 1868 Stockholm) oli rootsi helilooja.

Ta õppis viiulit isalt (Christian Friedrich) ja Jean Baptiste Édouard Du Puy juures, esinema hakkas üheksa-aastaselt. 1812–1818 oli ta Stockholmi õukonna-kapellis viiulimängija. 1819. aastast võttis ette reise Saksamaale, 1829. aastast elas Saksamaal, 1841. aastast Austrias. Ta õppis Berliinis füsioterapeudiks, asutas ortopeedia instituudi, kus töötas 1835–1844, seejärel pühendus kontsertidele ja loomingule. Tema loomingut iseloomustab julge vormilahendus, meloodiarikkus, kohati naiivne ilutsemine.

1842. aastal sai ta Stockholmi konservatooriumi õppejõuks ning Kuningliku Muusikaakadeemia liikmeks. Ta reisis 1846–1849 Pariisi, Viini, Salzburgi. Ta valiti "Mozarteumi" auliikmeks. Alates 1894 Uppsala ülikooli direktor, 1864–1867 Kuningliku Muusikaakadeemia pedagoog, 1867–1868 Stockholmi konservatooriumi professor. Muu hulgas oli ta 1850 Rootsi Sandö klaasitehase juhataja. Muusikas oli talle ideaaliks Felix Mendelssohn.

Looming
-------

11 ooperit, sh "Gustav Wasa" 1827 Stockholm, "Estrella de Soria" 1868 (lav Salzburg 1841), "Modehandlerskan" 1845 Stockholm, "Eine ländliche Verlobung in Schweden" 1847 Viin, "Colconda Printsess" 1864 Stockholm; kuus sümfooniat 1820–1845, sh nr. 1 tõsine, nr. 2 kapriisne, nr. 3 Singuliere, nr. 4 naiivne; sümfooniline poeem "Leipzigi lahing", Viiulikontsert 1820, Kontsert 2 viiulile 1820, Teema variatsioonidega viiulile 1816, Klaverikontsert 1855, Konzert-stück fagotile 1827, viis klaveritriot, kolm keelpillikvartetti, kolm klaverikvintetti, Septett keelpillidele, Kvartett puhkpillidele klaveriga, 5 kantaati.

| * v
* r
Romantism |
| --- |
| Muusika | 
Alkan **·**  Beethoven **·**  Bellini **·**  Berlioz **·**  Berwald **·**  Bizet **·**  Brahms **·**  Chopin **·**  Field **·**  Franck **·**  Glazunov **·**  Glinka **·**  Grieg **·**  Hensel **·**  Liszt **·**  Mendelssohn **·**  Mussorgski **·**  Rahmaninov **·**  Schubert **·**  Schumann **·**  Smetana **·**  Verdi **·**  Wagner **·**  Weber |
| Kirjandus | 
Blake **·**  Burns **·**  Byron **·**  Carlyle **·**  Chateaubriand **·**  Coleridge **·**  Goethe **·**  Heine **·**  Hoffmann **·**  Hölderlin **·**  Hugo **·**  Keats **·**  Krasiński **·**  Lamartine **·**  Leopardi **·**  Lermontov **·**  Macpherson **·**  Mickiewicz **·**  Nerval **·**  Novalis **·**  Oehlenschläger **·**  Poe **·**  Puškin **·**  Scott **·**  Mary Shelley  **·**  Percy Shelley **·**  Southey **·**  Słowacki **·**  Stendhal **·**  Ujejski **·**  Wordsworth |
| Kujutav kunst ja arhitektuur | 
Blake **·**  Brüllov **·**  Constable **·**  Corot **·**  Delacroix **·**  Friedrich **·**  Géricault **·**  Goya **·**  Hudsoni jõe koolkond **·**  Leutze **·**  Natsareenlased **·**  Uusgootika **·**  Palmer **·**  Turner |
| Kultuur | 
Boheemlus **·**  Ossian **·**  Rahvusromantism **·**  Maailmakirjandus |
| 

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
|  « | ValgustusajastuKlassitsism | Victoria ajastuRealism | »  |

 |
Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš
Suurvürst **Vladimir Aleksandrovitš** (**Владимир Александрович**, 22. aprill 1847 Peterburi – 17. veebruar 1909 Peterburi) oli Venemaa suurvürst, Aleksander II kolmas poeg.

1886. aasta juunis tegi suurvürst Vladimir, keisri ülesandel ringsõidu Baltimail ja külastas seoses sellega Pärnut, Kuressaaret, Liibavit, Võnnut, Riiat, Tartut, Paidet ja teisi linnu.

Tema adjutandiks oli kaardiväe polkovnik Erich Gerhard von Pistohlkors (1853–1935), kelle abikaasast Olga Valerianovnast (1865–1929) sai 1902 Vladimir Aleksandrovitši venna, suurvürsti Pavel Aleksandrovitši (1860–1919) teine abikaasa.

Vladimir Aleksandrovitš lasi Peterburi rajada Vladimiri palee.

Ta pidas tähtsaid ametikohti sõjaväes. Olles kaardiväe ja Peterburi sõjaväeringkonna ülemjuhataja, andis ta 9. jaanuaril 1905 ajaloolise käsu tulistada rahvast, kes oli kogunenud Talvepalee juurde, et anda tsaarile üle palvekiri. Seda tulistamist nimetati veriseks pühapäevaks ja see vallandas 1905. aasta revolutsiooni.

Sama aasta oktoobris läks Vladimir Aleksandrovitš erru, põhjuseks tema vanima poja Kirilli skandaalne abielu.

Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš perega, 1904. aastal

Isiklikku
---------

Suurvürst Vladimir Aleksandrovitš oli abielus Mecklenburg-Schwerini printsessi Mariega (1854–1920), keda hakati nimetama Maria Pavlovnaks. Abielust sündis viis last: 

* Aleksandr (1875–1877),
* Kirill Vladimirovitš (1876–1938),
* Boriss Vladimirovitš (1877–1943),
* Andrei Vladimirovitš (1879–1956),
* Jelena Vladimirovna (1882–1957).

Vladimiri vanema venna Aleksander III suguvõsa hukati Oktoobrirevolutsiooni ja sellele järgnenud sündmuste käigus täielikult. Sellepärast pärinevad Venemaa keisritrooni nõudlejad eksiilis kõik Vladimir Aleksandrovitšist.

Vaata ka
--------

* Romanovid

Viited
------

1. ↑  Olaf Esna: Kui suurvürst Vladimirit kostitati hõbenõudelt[*alaline kõdulink*], Pärnu Postimees, 20. juuli 2006
2. ↑  Eesti Peterburi peakonsulaadi (1922-1938) hoone ajaloost; Bolšaja Morskaja 59, Peterburi (vene keeles)

Kirjandus
---------

* К. Случевскій. *По Сѣверу Россіи. Т. III. БАЛТІЙСКАЯ СТОРОНА. ПУТЕШЕСТВІЯ Ихъ ИМПЕРАТОРСКИХЪ Высочествъ Великаго Князя ВЛАДИМІРА АЛЕКСАНДРОВИЧА и Великой Княгини Маріи Павловны въ 1886 и 1887 гг. Съ картою пути*. С.-ПЕТЕРБУРГЪ. Типографія Эдуарда Гоппе. 1888. ()
Külli Urb, 2020 september
**Külli Urb** (sündinud 9. detsembril 1950) on kultuurikorraldaja, õpetaja ja Tallinna Puuetega Inimeste Koja juht. Tegelenud erivajadustega inimeste ja omastehooldajate huvikaitsega.

Olnud Tallinna volikogu (VIII koosseisus 2013–2017, IX koosseisus 2021) ja sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni liige, lisaks aastaid Nõmme Linnaosakogu liige, juhtinud ka Nõmme linnaosakogu sotsiaal- ja tervishoiukomisjoni.

Nõmme Vabakooli Seltsi üks asutajatest 1989, sama selts asutas Tallinna Erakooli.  Kool avati 1. septembril 1990, Külli Urb töötas seal klassiõpetajana seitse aastat.

Aastatel 1973–1978 õppis eripedagoogikat.[*viide?*]

Ta on kirjutanud 2019. aasta Riigikogu valimiste ajal: "Kuna oleme väike maa, on Eestil suur võimalus muutuda inimkeskseks riigiks, selliseks inimese ja looduse mõõtu riigiks, riigiks, kus igaüks loeb. Tuleb üles leida julgus, et muutuda. Minu arvates ongi nende valimiste põhiküsimusteks demokraatia arendamine, kodanikujulguse esiletõus, kindlasti ka nõrgemate kaitse."

Ta on 3. maist 1998 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Kuulub erakonna volikogusse (erakonna kõrgeim organ üldkogude vahelisel ajal) ja juhib Nõmme osakonda.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 202 häält ning ei osutunud valituks.

Isiklikku
---------

Külli Urbi hobid on lugemine, aiandus, fotograafia, muusika. Tal on kaks poega ja üks tütar. Poeg Aron Urb on fotograaf, tütar on kujundaja ja noorem poeg Andreas on sügava puudega.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2021. Vaadatud 12. novembril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2021. Vaadatud 12. novembril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2021. Vaadatud 12. novembril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2021. Vaadatud 12. novembril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
5. ↑
6. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. november 2021. Vaadatud 12. novembril 2021.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
7. ↑  "Külli Urb". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. november 2021. Vaadatud 11. novembril 2021.
8. ↑
9. ↑
10. ↑
11. ↑
**Kontakt** oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1983.  Ansamblit juhtis Mikk Targo ja lauljaks oli Marju Länik.

Koosseis
--------

Ansambli esimene koosseis:

* Marju Länik – vokaal
* Mikk Targo – trummid
* Aarne Saluveer – klahvpillid
* Agu Tammeorg – kitarr
* Imre Orro – kitarr
* Taago Daniel – bass

Esialgu esitas Kontakt mitmeid tuntud Lääne hittide omi versioone, näiteks Mike Oldfieldi "Moonlight Shadow" eestikeelset varianti "Varjude mäng", kuid hiljem orienteeruti omaloomingule. 1984 ilmus ansambli esimene menulugu, Mikk Targo kirjutatud "Karikakar". 

1985 ansambel lagunes, kui Marju Länik ja Mikk Targo ühinesid ansambliga Mahavok. 1987 moodustasid Länik ja Targo Kontakti uue koosseisu. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:

* Andrei Dolgihh – klahvpillid
* Tõnu Väärtnõu – klahvpillid
* Toomas Vanem – kitarr

Diskograafia
------------

* 1985 laul "Mäng"
* 1987 laul "Nüüd aitab"
* 1987 laul "Terasest südamega mees"
* ...

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 12.09.2016)

Välislingid
-----------

* Ansamblist muusika.ee andmebaasis
**Carl Friedrich Stürmer** (16. september 1748 Berliin – 19. oktoober/31. oktoober 1806 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Ta õppis Saksamaal Jena ülikoolis pärast aastat 1765 (ei immatrikuleeritud). Tuli aastal 1766 Rapla lähedale Adilasse koduõpetajaks. Ordineeriti 9. märtsil/20. märtsil 1771 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1771–1776 Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1776–1806 oli ta Harju-Madise koguduse õpetaja. Aastal 1796 sai ta Lääne-Harju praostkonna praostiks ja 15. jaanuaril/26. jaanuaril 1798 Eestimaa konsistooriumi assessoriks.

Isiklikku
---------

Stürmer oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli Anna Charlotta (neiuna Alstadius, 1753–1788), sellest abielust sündinud poeg Carl Gustav Stürmer oli Harju-Madise koguduse vikaarõpetaja. Tema teise abikaasa Christiane Charlotte isa Carl Gustav Schultz (ja ka vanaisa) olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajad, abikaasa vend Carl Gustav Schultz ja vennapoeg August Konstantin Schultz olid Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetajad.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Meelis Adamson fotograaf
**Meelis Adamson** (sündinud 23. aprillil 1960 Tallinnas) on eesti fotograaf ja harrastusnäitleja. 

Tuntud ka Mart Laari teisikuna.

Adamson osales Kanal 2 sarjas "Wremja", kus tema tegelaskujule luges hääle peale Martin Padar. Samuti mängis ta 2007. aastal Wremja uustöötluses "Sipelga 14" ning samal aastal välja tulnud filmis "Jan Uuspõld läheb Tartusse". Mis iganes, Aleksander! (2007)

Ta osales ka valimisliit MEIE Tallinn koosseisus 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel, kuid ei osutunud valituks.

Viited
------

1. ↑  Madis Jürgen: "Appi, peigmehel hambajäljed jala peal!" Eesti Ekspress, 13. august 2003
2. ↑  Regina Hansen: ""Wremja" Mart Laar - rahvamees all-linnast" Õhtuleht, 28. veebruar 2002
3. ↑  Henry Linnard: "Jan Uuspõld alias rullnokk Pets: mul pole mingit probleemi ossidega tänaval nalja visata" Õhtuleht, 19. jaanuar 2018
4. ↑  Meelis Adamson Eesti Filmi Andmebaas
5. ↑  "Külg külje kõrval kultuskangelasi kaema" Tartu Ekspress
6. ↑  Valimistulemused Delfi
7. ↑  "Mart Laari teisik rakendas valimiskampaania ette palja naise!" TV3, 26. september 2017

Välislingid
-----------

* Koduleht
Sandro Ramírez 2014. aastal FC Barcelona särgis
**Sandro Ramírez Castillo** (tuntud ka lihtsalt kui **Sandro**; sündinud 9. juulil 1995 Las Palmases) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliigaklubis Las Palmas.

Ramírez on Hispaania kõrgliigas mänginud kokku kaheksa klubi koosseisus: Barcelona, Málaga, Sevilla, Real Sociedad, Valladolidi Real, Huesca, Getafe ja Las Palmas. Hispaania kõrgliigas on kaheksa klubi koosseisus mänginud veel ainult Carlos Aranda.

Klubikarjäär
------------

Aastatel 2002–2009 kuulus ta UD Las Palmase noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta FC Barcelonaga. Hooajal 2013–14 debüteeris ta Barcelona reservmeeskonnas Hispaania esiliigas. Hispaania kõrgliigas debüteeris ta Barcelona põhimeeskonnas 31. augustil 2014 mängus Villarreali vastu ja lõi 82. minutil mängu ainsa värava. Sama aasta 21. oktoobril lõi ta UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus värava Amsterdami Ajaxi vastu. Aastatel 2014–2016 pääses ta Barcelona põhimeeskonnas väljakule kokku 32 mängus ja lõi seitse väravat.

2016. aasta juulis liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga Málaga. Hooajal 2016–17 lõi ta Hispaania kõrgliigas 14 väravat.

2017. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubis Everton. Evertonis mängides lõi ta ainsa värava 23. novembril 2017 UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus Atalanta vastu. Hooaja 2017–18 teises pooles oli ta Evertonist laenul Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla, hooajal 2018–19 Real Sociedadis ja 2019–20 Valladolidi Realis. 3. novembril 2019 lõi Sandro Valladolidi Realis mängides RCD Mallorca vastu oma esimese värava Hispaania kõrgliigas pärast kahte ja poolt aastat.

2020. aasta oktoobris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Huescaga. 2021. aasta augustis suundus ta üheks aastaks laenule Getafesse. 2022. aasta augustis läks Ramírez Huescast laenule Hispaania esiliigaklubisse Las Palmas, kellega tõusti 2023. aastal Hispaania kõrgliigasse, misjärel sõlmis ta klubiga püsiva lepingu.

Koondisekarjäär
---------------

Aastatel 2011–2017 mängis Sandro Hispaania noortekoondistes. 2017. aastal saavutas Hispaania kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel teise koha.

Saavutused
----------

Barcelona
* La Liga: 2014–15, 2015–16
* UEFA Superkarikas: 2015
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2015

Viited
------

1. ↑  "Sandro igualará el récord de Carlos Aranda con 8 clubes en Primera" (hispaania). Be Soccer. 12. august 2023. Vaadatud 19. augustil 2023.
2. ↑  "Sandro Ramirez completes Everton transfer from Malaga on 4-year contract". Bleacher Report. 3.7.2017. Vaadatud 20.1.2022
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vähiperekonnast; seeneliigi kohta vaata artiklit põleseen.* |

---

Poegiv vesikirp
*Daphnia magna* liikumine aegluubis
**Vesikirp** ehk **kiivrik** (*Daphnia*) on vesikirbuliste seltsi kuuluv väikeste vähiliste perekond. Vesikirbud moodustavad paljudes mageveekogudes suure osa zooplanktonist, olles seega tähtis lüli veeökosüsteemi toiduahelais. 

Enamik vesikirbuliike elab magevees, näiteks tiikides, jõgedes, järvedes, kuid ka happelistel sooaladel. Nende suurus on 0,2–5 mm. Vesikirpudele on omane hüplev liikumine, mille tagavad suhteliselt pikad kaheharulised tagatundlad.

Morfoloogia
-----------

Nende kehal on eristatav pea, rindmik ja tagakeha. Rindmik asub kahepoolmelises kojas. Paljudel liikidel on koda läbipaistev. Vesikirpude iseloomulikeks elunditeks on liitsilmad, pikad kaheharulised harjastega tagatundlad ja paar tagakeha harjaseid.

Eluviis
-------

Enamikul vesikirpudel on arenenud filtratsiooniaparaat, mistõttu on nad filtreerijad, kuid leidub ka röövloomi. Filtreerijate peatoiduks on ainuraksed vetikad, detriit ja bakterid, laborites on neile edukalt söödetud ka pärmseeni.

Ökoloogia
---------

Vesikirbud on tähtsad toiduobjektid paljudele suurematele veeorganismidele, näiteks kaladele. Samuti on nad asendamatuks toiduks arvukatele putukavastsetele (näiteks kiilivastsetele) ja ainuõõssete hõimkonda kuuluvatele hüdradele. Seega moodustavad nad veekogus tähtsa toiduahela lüli. 

Vesikirpe on kasutatud ka veeseisundi indikaatoritena [*viide?*].

Fotol olev vesikirp kuulub perekonda kiivrik. Lisaks on fotol näha tema haudetaskus olev embrüo

Süstemaatika
------------

Alamperekond *Daphnia*

* + *D. ambigua*
	+ *D. arenata*
	+ *D. catawba*
	+ *D. cheraphila*
	+ *D. latispina*
	+ *D. melanica*
	+ *D. middendorffiana*
	+ *D. minnehaha*
	+ *D. neo-obtusa*
	+ *D. obtusa*
	+ *D. oregonensis*
	+ *D. parvula*
	+ *D. pileata*
	+ *D. prolata*
	+ *Daphnia pulex*
	+ *D. pulicaria*
	+ *D. retrocurva*
	+ *D. tanakai*
	+ *D. tenebrosa*
	+ *D. villosa*

Alamperekond *Hyalodaphnia*

* + *D. curvirostris*
	+ Vesikirbu südamelöök*D. dentifera*
	+ *D. dubia*
	+ *D. galeata*
	+ *D. hyalina*
	+ *D. laevis*
	+ *D. longiremis*
	+ *D. mendotae*
	+ *D. thorata*
	+ *D. umbra*

Alamperekond *Ctenodaphnia*

* + *D. brooksi*
	+ *D. ephemeralis*
	+ *D. exilis*
	+ *D. lumholtzi*
	+ *Daphnia magna*
	+ *D. salina*
	+ *D. similis*

Eesti liike
-----------

* *Daphnia cucullata* – järve kiivrik, elab järvedes
* *Daphnia longispina hyalina* – suuresilmane kiivrik, elab järvedes
* *Daphnia magna* – suur kiivrik, elab lompides
* *Daphnia pulex* – lombi kiivrik ehk kammkiivrik
**Indrek Ditmann** (sündinud 11. juunil 1975) on eesti koomik, raadioajakirjanik ja ettevõtja.

Raadio 2 saate "Laupäeva hommik" saatelõigus "Ilona ja Jussineni huvitav elu" esitab ta Jussineni osa. Sellest on valminud ka eraldi etendus.

Alates 2008. aastast on ta muusikafestivali Augustibluus peakorraldaja. Teda on nimetatud kogenud kontserdikorraldajaks ja bändimänedžeriks.

Ta on olnud mänedžeriks ansamblitele Blind, Blacky, Claire's Birthday, Tanel Padar & The Sun, A-Rühm, Compromise Blue, The Tuberkuloited ja Justament.

Alates 2. juunist 2015 on ta abielus. Varem on ta olnud suhtes ka Carola Madisega .

Indrek Ditmann on korraldanud ka festivale Rabarock ja Kaparock ning huumorifestivali Luige Nokk.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuni 2017. Vaadatud 27. juunil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  www.augustibluus.ee
4. ↑  Mart Niineste, Mart Niineste: klähvib, ei pure - laena mulle luupi, Vanemuine! ERR, 02. aprill 2017
5. ↑  Indrek Ditmann abiellus!, Elu24.ee, 24. juuli 2015
6. ↑  Karl Madise tütar läks peikast lahku, Õhtuleht, 16. aprill 2007
**Sorokõne** (kuni 2016. aastani *Krasnodon*) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Luhanski oblastis, Krasnodoni rajooni keskus. Linn paikneb Velõka Kamjanka jõe kallastel mõne kilomeetri kaugusel Ukraina-Vene piirist ja 50 km kaugusel Luhanskist.

Krasnodon asutati 1914. aastal *Sorokõne* (*Сорокине*) nime all. 1938. aasta 28. oktoobri ülemnõukogu otsusega sai asula linna õigused ja oma tänapäevase nime, Krasnodon. 2016. aasta 12. mai Ülemraada otsusega taastati linna esialgne nimi, Sorokõne.

Teise maailmasõja aegset põrandaalust liikumist Krasnodonis on kirjeldanud Aleksandr Fadejev oma romaanis "Noor Kaardivägi".

2011. aasta 1. jaanuaril elas linnas 44 840 inimest.

2014. aasta aprillis, Donbassi sõja ajal, võtsid valitsusvastaste relvajõudude üksused linna oma kontrolli alla.

* Velõka KamjankaVelõka Kamjanka
* 
*

Viited
------

1. ↑  Number of Present Population of Ukraine, as of January 1, 2022
2. ↑  Офіційний портал Верховної Ради України
3. ↑  UNIAN

Välislingid
-----------

 Sorokõne – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* 14. november 2014. *Ukrajinska Pravda*. Valitsus kinnitas riigi kontrolli all mitteolevate asulate nimekirja (*ukraina keeles*)
* Краснодонська міська рада
* Krasnodoni ajalugu (*vene keeles*)
* Облікова карточка Краснодонської міської ради на сайті ВРУ
* Краснодон. Информаційний сайт міста
* 14. november 2014. *Ukrajinska Pravda*. Террористы не могут поделить между собой Луганск - СНБО (*vene keeles*)
**"Lastega kodus"** ("Full House") oli USA teleseriaal, mis oli kanalil ABC eetris 22. septembrist 1987 kuni 23. maini 1995. Kaheksa hooaja jooksul toodeti kokku 192 osa. Sarja Eesti esilinastus oli 10. veebruaril 1997 telekanalis TV1, mida näidati Novembrini 1997. Sarja on näidanud ka Kanal 2.

Tänu sellele seriaalile said tuntuks Mary-Kate Olsen ja Ashley Olsen, kes jagasid sarjas pesamuna Michelle Tanneri rolli.

Osatäitjad
----------

| Näitleja | Roll | Hooajad |
| --- | --- | --- |
| John Stamos | Jesse Katsopolis | Kõik hooajad |
| Bob Saget | Danny Tanner | Kõik hooajad |
| Dave Coulier | Joey Gladstone | Kõik hooajad |
| Candace Cameron | Donna Jo Tanner | Kõik hooajad |
| Jodie Sweetin | Stephanie Tanner | Kõik hooajad |
| Mary-Kate Olsen & Ashley Olsen | Michelle Tanner | Kõik hooajad |
| Andrea Barber | Kimberly Gibbler | Osaliselt 1.–4. hooaeg, regulaarselt 5.–8. hooaeg |
| Lori Loughlin | Rebecca Donaldson-Katsopolis | Osaliselt 2. hooaeg, regulaarselt 3.–8. hooaeg |
| Scott Weinger | Steve Hale | Osaliselt 5. hooaeg, regulaarselt 6.–7. hooaeg |
| Blake Tuomy-Wilhoit & Dylan Tuomy-Wilhoit | Nicholas Katsopolis ja Alexander Katsopolis | Osaliselt 6. hooaeg, regulaarselt 7.–8. hooaeg |

Jätkuseriaal
------------

26. veebruaril 2016 näidati Netflixi striiminguportaalis sarja spin-off "Fuller House". Sarja järjes teevad kaasa kõik originaalsarja peategelased, välja arvatud Olseni kaksikud, kelle kulul tehakse sarjas palju nalja. Eriti silmas pidades nende ametit moetööstuses. Esimene hooaeg sisaldas 13 osa ning mõned päevad hiljem, pärast sarja esimest eetrisse andmist, uuendati see teise hooajani, mis linastub 9. detsembril 2016.

Välislingid
-----------

* Lastega kodus andmekogus IMDb (inglise) Muuda Vikiandmetes
Atsüülrühm
**Atsüülrühmaks** ehk **alkanoüülrühmaks** nimetatakse orgaanilises keemias rühma RC(=O)+, kus R on alküülrühm, kas funktsionaalrühmana või lihtsalt molekuli osana. 

Atsüülrühmas on alküülrühm R üksiksideme kaudu seotud karbonüülrühmaga C=O. 

Atsüülrühma sisaldavad karboksüülhapped, atsüülhaliidid (näiteks bensoüülkloriid C6H5COCl), estrid, amiidid, aldehüüdid ja ketoonid.

Atsüülimine
-----------

 *Pikemalt artiklis Atsüülimine*
Keemilist reaktsiooni, mille tulemusena viiakse molekuli atsüülrühm, nimetatakse atsüülimiseks. Üks tuntumaid atsüülimisprotsesse on Friedeli-Craftsi atsüülimine, mille käigus viiakse areeni molekuli ühe vesiniku aatomi asemele atsüülrühm.

Atsüülimisel sünteesitakse atsüülrühm tavaliselt karboksüülhappest, kuid mitte tingimata. Atsüülimisel võib kasutada isegi happeid, mis üldse süsinikku ei sisalda, näiteks sulfoonhapet H2SO3 või fosfoonhapet H3PO4.

Atsüülradikaal
--------------

 *Pikemalt artiklis Atsüülradikaal*
Iseseisvat, mitte teiste molekulide koosseisus olevat atsetüülrühma nimetatakse atsetüülradikaaliks. Selle kesksel süsiniku aatomil on üks vaba side, mis muudab ta positiivseks iooniks ja võimaldab moodustada teiste radikaalidega mitmesuguseid molekule.

Atsetüülrühm
------------

 *Pikemalt artiklis Atsetüülrühm*
Atsetüülrühm on atsüülrühma erijuhtum. Kui alküülrühmaks R on metüülrühm, siis see metüülrühm ja selle juurde kuuluv atsüülrühm moodustavad atsetüülrühma.

Atsüülligandid
--------------

 *Pikemalt artiklis Atsüülligand*
Paljude karbonüülimisreaktsioonide saaduseks või vahesaaduseks on atsüülligandid. Need molekulid sisaldavad metalli aatomit. Atsüülligandid on olulised mõnes katalüütilises reaktsioonis. Metallide atsüülid võivad tekkida vingugaasi molekuli CO viimisega metalli ja alküüli sideme vahele, samuti metallide reageerimisel atsüülkloriididega.

Atsetoksüülrühm
---------------

 *Pikemalt artiklis Atsetoksüülrühm*
Atsetoksüülrühm on rühm, mis erineb atsüülrühmast täiendava hapniku aatomi olemasolu poolest atsüülrühma ja alküülrühma vahel.
**Daškaŭka** (transkribeerituna **Daškavka**) on agrolinnake ja endine alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis Mahiloŭ rajoonis, Daškaŭka külanõukogu halduskeskus. Asula asub Dnepri kaldal Mahiloŭ linnast 18 kilomeetrit lõuna pool, seal asub Daškaŭka raudteejaam.

Daškaŭkas on keskkool, muusikakool, postkontor, apteek, kino ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealne juudi kalmistu, XX sajandi alguses ehitatud apteegi, haigla ja raudteejaama hooned ning sealne mõisakompleks.

Ajalugu
-------

Kirjalikes allikates on asulat mainitud esimest korda aastal 1597. Selle asutasid Sołomereckid. Aastal 1758 sai Daškaŭkast alev.

Mõisa peahoone
Poola jagamisel läks alev aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu ja Mogiljovi maakonda. XIX sajandi alguses oli seal kaks õigeusu kirikut, sünagoog ja neli kõrtsi. Aastal 1866 oli alevis 700 elanikku. Sajandi teisel poolel rajati Dnepri kõrgele kaldale Daškaŭka mõisa hoonetekompleks.

Aastal 1885 avati Daškaŭkas kool. Aastal 1897 olid alevis õlipress, kaks sepikoda, veski, üks õigeusu kirik, kümme poodi, kaks sepikoda, kolm võõrastemaja, üks kõrts ja jõesadam. Aastal 1902 valmis alevit läbiv Peterburi-Odessa raudtee.

Aastal 1818 vallutas alevi Saksa armee. Samast aastast hakkas alev kuuluma Valgevene Rahvavabariiki, ent peagi vallutas selle Punaarmee. 3. märtsil 1924 läks alev Vene NFSV koosseisust Valgevene NSV koosseisu. Alevist sai toona külanõukogu halduskeskus, ühtlasi muudeti selle staatus külaks. Sajkslased vallutasid küla taas aastal 1941. 28. juunil 1944 ületas Punaarmee Daškaŭka kohal Dnepri ja vabastas küla.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2018. Vaadatud 3. juulil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Słownik geograficzny Królestwa Polskiego i innych krajów słowiańskich(пол.). Tom I: Aa — Dereneczna. — Warszawa, 1880. S. [е908].
3. ↑  Сядзібы Беларусі / Тэкст Лілія Чарняўская. — Мінск: Рыфтур, 2003. — Lk. 75. — 1000 ас. — ISBN 985-6700-10-7

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Daškaŭka** |

* Fotod agrolinnakesest
* Agrolinnake Valgevene fotoentsüklopeedias
**Alutaguse maakond** oli 1920. aastal luua kavatsetud Eesti maakond.

6. septembril 1920 Vabariigi Valitsuse poolt vastuvõetud seadusega Valga ja Alutaguse maakondade asutamise kohta (RT 1920, 145/146, 304) asutati Narva linnast ja tema ümbruskonna valdadest iseseisev Alutaguse maakond.

> „Ajutise valitsemise korra § 12-a põhjal vabariigi valitsuse poolt 6. septembril 1920 a. vastuvõetud seadus Valga ja Alutaguse maakondade asutamise kohta.
> 
> 
> RT 1920, 145/146, 304.
> 
> 
> § 1. Asutatakse Valga ja Narva linnadest ja nende ümbruskonna valdadest iseseisvad Valga ja Alutaguse maakonnad.
> 
> 
> § 2. Asutatavate maakondade lähemad piirid määrab kindlaks vabariigi valitsus.
> 
> 
> Peaminister: J. Tõnisson.
> 
> 
> Siseminister: Einbund.
> 
> 
> V. v. asjade valitseja: K. Terras."
> 
> 
> 

Tegelikult maakonda ei loodud ja 26. augustil 1921 muudeti seadus ära[*viide?*] Alutaguse maakonna asutamise osas.

1939. aastal taotles Narva linnavalitsus uuesti iseseisva maakonna loomist, kuhu oleks kuulunud Virumaa idaosa kuni Illuka ja Voka vallani. Maakonna keskuseks oleks olnud Narva linn, maakonna nimi oleks olnud Alutaguse või Narva. Ida-Virumaa oli oma geograafilise asendi tõttu Virumaast lahutatud olnud, seal asusid oma prefektuur ja Kaitseliidu malev. Rakveres asunud Virumaa maakonnavalitsus oli kauge ja raskesti kättesaadav. Narva tagant maakonnalinna sõitmine võttis iga kord aega kolm ööpäeva.

Ajutise valitsemise korra § 12-a põhjal vabariigi valitsuse poolt 6. septembril 1920 a. vastuvõetud

Viited
------

1. ↑  Nr. 304. Ajutise walitsemise korra § 12-a põhjal wabariigi walitsuse poolt 6. septembril 1920 a. wastuwõetud seadus Walga ja Alutaguse maakondade asutamise kohta
2. ↑  Idapiirile uus iseseisev maakond. Rahvaleht, 25. jaanuar 1939, nr. 21, lk. 5.

Kirjandus
---------

* Narva tahab maakonda. Vaba Maa, 23. november 1937, nr. 270, lk. 1.
* Idapiirile uus iseseisev maakond. Rahvaleht, 25. jaanuar 1939, nr. 21, lk. 5.
**Jaatav kõneliik** ehk **afirmatiiv** on kõneliik, mis väljendab öeldisega kirjeldatava tegevuse jaatust. 
Nt: *Isa **sõitis** laupäeval tööle.*
*Ta **olevat** eile **abiellunud**.*
***Tahaks** puhata, aga **vaja on** hoopis tööd teha.*
*Tänaval **lauldakse**, aga kusagil **peetakse** matuseid.*

Eesti keel
----------

Lause jaatava sisu märkimiseks ei kasutata tavaliselt spetsiaalseid vormivahendeid, ja kui need esinevad, siis väljaspool öeldist. 

  

Jaatust märkivad rõhumäärsõnad võivad esineda üksnes vastuses küsimusele, nt: *Kas sa tahad minuga kinno tulla? - **Jah**, tahan küll.*

  

Iseseisvas jaatavas väitlauses on öeldis harilikult lauses teisel kohal (vt V-2 sõnajärg), teemana esitatava lause moodustaja järel. 
Nt: *Seeni korjates **sattus** Lembit muistse linnuse varemete juurde.*

Vaata ka
--------

eitav kõneliik

Kirjandus
---------

* Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross. 2000. Eesti keele käsiraamat. Tallinn : Eesti Keele Sihtasutus, lk 372, 405.

Välislingid
-----------

* Eesti keele käsiraamat
**Mati Kärmas** (9. september 1941 – 19. detsember 2015) oli eesti viiuldaja. 

Mati Kärmas õppis viiulit Tallinna Muusikakoolis (lõpetas 1961) ning Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Harald Aasa ja Herbert Laane juhendamisel. 

Tema enam kui veerand sajandit kestnud töö ERSO-s algas juba konservatooriumi üliõpilasena 1964. aastal; aastail 1975–1991 oli Mati Kärmas ERSO kontsertmeister. 

1991. aastal kolis ta Soome, kus töötas pensionipõlveni ja Eestisse naasmiseni Kuopio Linnaorkestris.

Korduvalt esines ta ERSO ees ka solistina, tema soleerimisel on kõlanud Stravinski, Mendelssohni, Mozarti I ja Gennadi Tanieli viiulikontserdi ettekanded Vallo Järvi, Neeme Järvi, Ilmar Tõnissoni ja Arvo Volmeri juhatusel, samuti Taavo Virkhausi I viiulikontserdi esiettekanne Eestis autori juhatusel. Pikka aega oli ta ERSO keelpillikvarteti eestvedaja.

Mati Kärmas tegi kaasa mitmesugustes kammerkoosseisudes, sh Camerata Tallinn, Tallinn Barocco, trio koos Arbo Valdma ja Toomas Velmetiga, duo pianist Lilian Semperiga.
Tema esituses kõlas mitme Eesti helilooja uudisteoseid. Tema (kaas)esitatud muusikat leidub salvestistel Eesti Rahvusringhäälingu arhiivis.

Tunnustus
---------

* 1986 – Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1991 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (ansambli Camerata Tallinn koosseisus)

Viited
------

1. ↑
**Adolfo Julián Gaich** (sündinud 26. veebruaril 1999 Bengoleas) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi kõrgliigaklubis Çaykur Rizespor.

Argentina kõrgliigas debüteeris Gaich San Lorenzo meeskonnas 27. augustil 2018 mängus Unión de Santa Fe vastu. Esimese liigavärava lõi ta sama aasta 21. septembril mängus 

2020. aasta augustis sõlmis ta viieaastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Moskva CSKA. Esimese värava CSKA meeskonnas lõi ta 22. oktoobril 2020 mängus Wolfsbergeri vastu, kuid hooaja 2020/21 esimeses pooles jäi tal Venemaa kõrgliigas väravaarve avamata. Hooaja 2020/21 teises pooles oli ta CSKA-st laenul Itaalia kõrgliigaklubis Benevento, hooajal 2021/22 Hispaania esiliigaklubis Huesca ja hooaja 2022/23 teises pooles Itaalia kõrgliigaklubis Verona Hellas. 2023. aasta septembris läks ta CSKA-st laenule Çaykur Rizespori.

2019. aasta Panameerika mängude jalgpalliturniiril võitis Gaich Argentina võistkonnaga kuldmedali. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus Argentina olümpiavõistkonda, ta oli kõigis kolmes alagrupimängus algkoosseisus, kuid väravat ei löönud ning Argentina ei pääsenud alagrupist edasi.

Ta on Saksamaa päritolu.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 26.12.2023)
2. ↑  "Adolfo Gaich, el goleador que aprendió inglés de chiquito porque sueña con jugar en la Premier". *www.clarin.com*. 16. august 2019.
**Aivo Toomistu** (12. juuli 1960 Märjamaa – 29. oktoober 2020) oli eesti omavalitsus- ja seltskonnategelane, riigiametnik ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuurharidustöötajana.

Toomistu töötas Paide kultuurikeskuse asejuhatajana, Järva maavalitsuses kultuuriosakonna juhatajana, Väätsa vallavanemana, Paide linnavolikogu aseesimehena, Tallinna linnavolikogu keskfraktsiooni nõunikuna, Tallinna 32. keskkooli direktorina ja Haabersti linnaosa vanema asetäitjana.

2018. aasta jaanuarist kuni surmani oli Toomistu Eesti rahandusministeeriumi regionaalhalduse osakonna Järva maakondliku talituse juht ehk Järva maakonna kõrgeim riigiametnik. 

Ta oli ka tuntud ja tunnustatud pulmaisa ja õhtujuht.

Keskerakonda kuulunud Aivo Toomistut on tunnustatud Järvamaa teenetemärgiga tulemusliku tegevuse eest Järvamaa ja Paide kultuurielu juhtimisel ning pikaajalise aktiivse tegevuse eest Paide linnavolikogu liikmena.

2008. aastal pälvis ta ka Põhja Politseiprefektuuri teenetemärgi silmapaistvate teenete eest.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Suri Järvamaa kõrgeim riigiametnik Aivo Toomistu, Järva Teataja, 30. oktoober 2020.
**Smalavičy rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1394 km². 2012. aasta seisuga elas seal 42 800 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Aastal 1962 likvideeritud rajoon moodustati taas aastal 1965. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Aziaryckasłabadzki, Dračkava, Kurhańnie, Piekalini, Plisa, Zabałoćcie, Zialony Bori, Žodzina ja Usiaži külanõukogu.

Halduskeskus on Smalavičy linn. Rajooni territooriumil asub ka selle koosseisu mitte kuuluv Žodzina linn. Teine tähtsam asula on Zialony Bori alev. Rajooni territooriumile jääb ka Minski rahvusvaheline lennujaam. 

* VołmaVołma
* Memoriaalkompleks "Kuulsuse kurgaan".Memoriaalkompleks "Kuulsuse kurgaan".
* Małyja LadyMałyja Lady

Rajooni tähtsamad jõed on Hajna, Plisa, Vuša ja Vołma. Suurim järv on Sudable. Rajoon asub suuremalt osalt Kesk-Biarezina tasandikul, loodeosa aga Minski kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 170–200 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Karpiłaŭka küla lähistel (266 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 90,72% valgevenelased, 6,58% venelased, 1,05% ukrainlased ja 1,65% oli teistest rahvustest. 73,24% elanike emakeel oli valgevene keel, 23,78% elanikel aga vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 34,58% elanikke, vene keelt aga 58,11%.

Välislingid
-----------

 Smalavičy rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Minski oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Barysaŭ rajoon • Bierazino rajoon • Červieńi rajoon • Dziaržynski rajoon • Kapyli rajoon • Klecki rajoon • Krupki rajoon • Łahojski rajoon • Lubańi rajoon • Maładziečna rajoon • Minski rajoon • Miadziełi rajoon • Niasviži rajoon • Puchavičy rajoon • Salihorski rajoon • Słucki rajoon • Smalavičy rajoon • Staryja Darohi rajoon • Stoŭbcy rajoon • Uzda rajoon • Vałožyni rajoon • Vilejka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Žodzina |
**Eitav kõneliik** ehk **negatiiv** on kõneliik, mis väljendab öeldisverbiga kirjeldatava tegevuse eitust, nt *Kati **ei läinud** poodi*.

Eitusvormid on liitvormid, milles eitus väljendub eitussõnas *ei* või *ära*. Eitussõna *ei* kasutatakse kindlas, tingivas ja kaudses kõneviisis, nt *ei ela, ei elaks, ei elavat*, eitussõna *ära* kasutatakse käskivas ja möönvas kõneviisis, nt *ära ela, ärgu elagu*.

Täis-, enne- ja üldmineviku vormide korral, mis koosnevad abisõna *olema* vormist ja põhisõna mineviku kesksõnast, võib eitussõna *ei* liituda abisõna ette eitavaks eesliiteks *p*, nt *ei ole elanud ~ pole elanud, ei ole elatud ~ pole elatud, ei olnud elanud ~ polnud elanud, ei oleks elanud ~ poleks elanud, ei olevat elanud ~ polevat elanud*. Niisugust eesliitelist eitusvormi võib käsitleda omaette vaegmuutelise tegusõnana.

Ka eitussõna *ära* võib vaadelda vaegmuutelise pöördsõnana, sest olenevalt kõneviisist ja pöördest liidab ta endaga kõneviisi- ja pöördetunnuse. Käskiva kõneviisi mitmuse 1. pöördes on kõnekeeles tavalisem (ja ka stiililt neutraalsem) ilma kõneviisitunnuseta eitusvorm (*är/me ela/me*); veelgi kõnekeelsema kasutuse korral võib põhivormis puududa ka pöördetunnus (*är/me ela*).

Eitusvormi teiseks osaks võib olla kas vastav jaatusvorm (*ela/vat : 'ei ela/vat*), tunnuseta tüvi (*ela/n : 'ei ela*), kõneviisitunnusega tüvi (*ela/ksi/n : 'ei ela/ks*), umbisikulise tegumoe tunnusega tüvi (*ela/takse : 'ei ela/ta*) või mineviku kesksõna (*ela/si/n : 'ei ela/nud, ela/t/i : 'ei ela/tud*).

Vaata ka
--------

* eitus
* [[jaatav kõneliik}}
Óscar Romero 2018. aastal Paraguay koondises
**Óscar David Romero Villamayor** (sündinud 4. juulil 1992 Fernando de la Moras) on Paraguay jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Argentina kõrgliigaklubis Boca Juniors ja Paraguay jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Paraguay klubis Cerro Porteño, debüteerides Paraguay kõrgliigas 2011. aastal.

2015. aasta jaanuaris liitus ta Argentina kõrgliigaklubiga Racing Club.

2017. aastal sõlmis ta lepingu Hiina kõrgliigaklubiga Shanghai Shenhua, kuid 2017. aastal mängis ta laenul Hispaania kõrgliigaklubis Deportivo Alavés.

Aastatel 2019–2021 mängis ta Argentina kõrgliigaklubis San Lorenzo. 2022. aasta veebruaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Boca Juniorsiga.

Paraguay jalgpallikoondises debüteeris Romero 14. augustil 2013 sõprusmängus Saksamaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 29. mail 2014 sõprusmängus Kameruni vastu. Alates 2015. aastast on ta kuulunud Paraguay koondisse neljal Copa América turniiril.

Tema kaksikvend Ángel Romero on samuti jalgpallur.

Saavutused
----------

Boca Juniors
* Copa de la Liga Profesional: 2022

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 2.6.2022)
2. ↑   (vaadatud 2.6.2022)
**Minski rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1903 km². 2009. aasta seisuga elas seal 159 569 inimest.

Rajoon moodustati 1934. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Astrašycki Haradoki, Baraŭlany, Chaciežyna, Harani, Juzufova, Kałodziščy, Krupica, Łašany, Łuhavaja Słabada, Mačuliščy, Michanavičy, Novy Dvori, Papiernia, Piatryški, Rahava, Samachvałavičy, Sienica, Ščomyślica ja Ždanovičy külanõukogu.

Halduskeskus on Minski linn, kuigi see ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Teised tähtsamad asulad on Zasłaŭje linn ja Mačuliščy alev.

* RaŭbičyRaŭbičy
* Siomkaŭ HaradokSiomkaŭ Haradok
* Zasłaŭje veehoidlaZasłaŭje veehoidla
* PryłukiPryłuki

Rajooni tähtsamad jõed on Pcič ja Svisłači jõgi. Rajoonis asub Zasłaŭje veehoidla.

Minski rajoon asub suuremalt osalt Minski kõrgustikul, kaguosa Kesk-Biarezina tasandikul, kirdeosa aga Łahojski kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 180–250 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Łysaja Hara ja Lekaraŭka küla vahel (Valgevene kõrguselt teine punkt Łysaja mägi, 342 meetrit).

Rajooni territooriumil asub Valgevene vabaõhumuuseum.

2009. aasta seisuga olid elanikest 84,58% valgevenelased, 9,23% venelased, 1,56% ukrainlased ja 4,63% oli teistest rahvustest. 56,14% elanike emakeel oli valgevene keel, 36,88% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 16,62% elanikke, vene keelt aga 73,27%.

Välislingid
-----------

 Minski rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Minski oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Barysaŭ rajoon • Bierazino rajoon • Červieńi rajoon • Dziaržynski rajoon • Kapyli rajoon • Klecki rajoon • Krupki rajoon • Łahojski rajoon • Lubańi rajoon • Maładziečna rajoon • Minski rajoon • Miadziełi rajoon • Niasviži rajoon • Puchavičy rajoon • Salihorski rajoon • Słucki rajoon • Smalavičy rajoon • Staryja Darohi rajoon • Stoŭbcy rajoon • Uzda rajoon • Vałožyni rajoon • Vilejka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Žodzina |
**Kapyli rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1608 km². 2009. aasta seisuga elas seal 32 818 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Baboŭnia, Bleŭčycy, Bratkava, Bučacina, Cimkavičy, Doktaravičy, Hrozava, Kamsamolskaja, Kapyli, Paciejki, Siemiežava, Słabada-Kučynka ja Vialikaja Rajoŭka külanõukogu. Halduskeskus on Kapyli linn, teine huvipakkuvam asula on Siemiežava.

* HrozavaHrozava
* CimkavičyCimkavičy
* SavičySavičy

Rajooni põhjapiiril voolab nelja kilomeetri ulatuses Nemunas. Teine tähtsam jõgi on Morač. Rajooni territooriumil asub Kapyli kõrgustik. Kõrgused jäävad valdavalt vahemikku 160–200 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Nizkavičy küla juures (243 meetrit), madalaim koht Makrany küla juures (152 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 95,48% valgevenelased, 3,17% venelased ja 1,35% oli teistest rahvustest. 92,74% elanike emakeel oli valgevene keel, 6,23% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 81,46%, vene keelt aga 15,96% elanikke.

Välislingid
-----------

 Kapyli rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajoon Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Minski oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Barysaŭ rajoon • Bierazino rajoon • Červieńi rajoon • Dziaržynski rajoon • Kapyli rajoon • Klecki rajoon • Krupki rajoon • Łahojski rajoon • Lubańi rajoon • Maładziečna rajoon • Minski rajoon • Miadziełi rajoon • Niasviži rajoon • Puchavičy rajoon • Salihorski rajoon • Słucki rajoon • Smalavičy rajoon • Staryja Darohi rajoon • Stoŭbcy rajoon • Uzda rajoon • Vałožyni rajoon • Vilejka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Žodzina |
**Eesti Teaduste Asutus** oli 27. mail 1920 Asutava Kogu poolt vastuvõetud seaduse (RT 1920, 87/88, 223) järgi Eesti teadust ja teaduslikke püüdeid edendav institutsioon.

Tema ülesandeks oli teaduslikkude ettevõtete ja uurimiste toimetamine, algatamine, korraldamine, juhtimine, koondamine ja toetamine, eriti Eestisse puutuvail aladel.

Asutuse juhatus asus Tartus, tema liikmeteks pidid olema Eesti kõrgemate koolide teaduslikud õppejõud, kaasliikmed, teaduslikud asutused, organisatsioonid ja seltsid, kirjasaatjad liikmed ja auliikmed.

Tegelikult asutust ei loodud ja ta asendati 1938. aastal asutatud Eesti Teaduste Akadeemiaga.

1. Eesti teaduste asutuse seadus
--------------------------------

võetakse kolmandal lugemisel ilma vaielusteta vastu: poolt 29 häält ja vastu 28 häält.

Komisjoni aruandja Ernits (s.-d.) paneb ette vastuvõetud seadusele edasilükkamatuse iseloomu anda (saalis üleüldine naer). Ettepanek lükatakse tagasi.

Viited
------

1. ↑  *Kaja*, 28. mai 1920, nr. 114, lk. 1.
Salose mõisa peahoone
**Salose mõis** (*Salų dvaras*) on endine mõis Leedus Rokiškise rajoonis Kamajai vallas Saloses. Mõisakompleks asub Dviragise järve saarel.

Mõisa on esimest korda mainitud XVI sajandil, mil selle omanikeks olid Radziwillid (Nesviži suguvõsaliinist). Nemad kasutasid mõisa jahilossina (peahoone oli tellistest vundamendil asunud puidust hoone). Hiljem oli see Morikoniste (aastast 1554), Sieniauskiste ja taas Radziwillide valduses. Aastail 1589–1631 oli mõisa omanikuks Motiejus Konopackis, seejärel aga Radziwillid. Omanike seas olid veel Kaminskid, Petkevičiused, Jablonskid, Kušelevičiused, kellelt aastal 1762 said mõisa Moriconid. See suguvõsa rajaski XVIII sajandil Salose mõisa hoonetekompleksi. Hiljem (aastal 1855) läks mõis Tiesenhausenite valdusse. Tiesenhausenid tegid sellest kultuurikeskuse – seal toimusid uhked banketid ja tegutses suveteater. Viimaseks omanikuks (aastast 1924) oli A. Čeičus (toona oli mõisa pindalaks 94 hektarit).

Mõisa peahoone projekteeris Pietro de Rossi. XX sajandil on seal tegutsenud muusikakool, tütarlaste majapidamiskool, põllumajanduskool. Aastal 1977 restaureeriti hoone koos ülejäänud mõisakompleksiga, ühtlasi sai hoonest arhitektuurimälestis. Aastast 2003 asub seal Salose põhikool.

Peahoone läheduses asuvad veel sepikoda, kaks teenijatemaja, ait-jääkelder, ladu, laut, vahimajake ja saun. Veidi maad eemal on samuti mõisakompleksi kuuluvad Salose kirik ja selle kellatorn.

Saloses olevat kabel asunud juba aastal 1775. Kabeli, millest sai hiljem kirik, lasi krahv Moriconi rajada aastal 1781. Praegune uusgooti stiilis kirikuhoone valmis aastail 1887–1888 arhitekt Georg Werneri projekti järgi.

Mõisa park on üks vanemaid parke Leedus. Selle rajasid Salosesse Radziwillid, seal asus ka loomaaed. Hiljem rajati sinna puuviljaaed ja metsapark muudeti korrapärase põhiplaaniga pargiks. Pargis kasvab 1,9-meetrise läbimõõduga pappel, seal on ka teisi 150–200 aastat vanu papleid.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. august 2010. Vaadatud 12. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2016. Vaadatud 12. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. november 2018. Vaadatud 12. mail 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑

Välislingid
-----------

* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; fotod (*leedu keeles*)
* Sissekanne Leedu mõisate veebisaidil; kaart (*leedu keeles*)
* Video mõisast
**Bierazino rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1941 km². 2009. aasta seisuga elas seal 25 031 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Bahuševičy, Bierazino, Dźmitravičy, Kapłancy, Mačaski, Pahosti, Papłavy, Sialiba ja Ŭša külanõukogu. Halduskeskus on Bierazino linn.

* ByčynByčyn
* BahuševičyBahuševičy
* SialibaSialiba

Rajooni tähtsamaks jõeks on Biarezina. Rajoon asub Kesk-Biarezina tasandikul, kõrgused ulatuvad valdavalt 160–180 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Mikuličy küla lähistel (190,3 meetrit).

2009. aasta seisuga olid elanikest 94,46% valgevenelased, 3,96% venelased ja 1,58% oli teistest rahvustest. 88,22% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 10,74% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 54,95% elanikest ja vene keelt 44,21%.

Välislingid
-----------

 Bierazino rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Minski oblasti täitevkomitee kodulehel (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Minski oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Barysaŭ rajoon • Bierazino rajoon • Červieńi rajoon • Dziaržynski rajoon • Kapyli rajoon • Klecki rajoon • Krupki rajoon • Łahojski rajoon • Lubańi rajoon • Maładziečna rajoon • Minski rajoon • Miadziełi rajoon • Niasviži rajoon • Puchavičy rajoon • Salihorski rajoon • Słucki rajoon • Smalavičy rajoon • Staryja Darohi rajoon • Stoŭbcy rajoon • Uzda rajoon • Vałožyni rajoon • Vilejka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Žodzina |
**Automated Transfer Vehicle** (algselt **Ariane Transfer Vehicle** või **ATV**) oli Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) mehitamata kosmoselaev. ATV viis alati orbiidile kanderakett Ariane 5 ja kuigi selle ülesanded olid samad, mis Venemaa Progressidel, oli ATV kandevõime suurem.

ATV-d teenindasid ISS-i varustusmissioone ja neid ehitati viis: *Jules Verne*, *Johannes Kepler*, *Edoardo Amaldi*, *Albert Einstein* ja *Georges Lemaître*. Esimene ATV startis märtsis 2008. ATV-d viisid ISS-i kütust, vett, hapnikku, toitu ja teadusseadmeid ning viisid jaama kõrgemale orbiidile. Laevad olid alati mehitamata ning need olid suures osas automaatsed. 2. aprillil 2012 teatas ESA, et ATV-de programm lõpetatakse 2014. aastal, pärast viienda ATV starti.

2012. aastal otsustasid ESA liikmesriigid, et ATV arendatakse edasi NASA Orioni kosmoselaeva teenindusmooduliks.

Viited
------

1. ↑  "This Is The Last Journey For ESA's Cargo-Carrying Space Tugs". *Gizmodo*. Vaadatud 2. juuli 2018.
2. ↑  "Uued taevased tööhobused". *Tehnikamaailm*. Originaali arhiivikoopia seisuga 2. märts 2018. Vaadatud 2. juuli 2018.
3. ↑  "ATV production terminated as decision on follow-on nears". *Spaceflight Now*. Vaadatud 2. juuli 2018.
4. ↑  "NASA creates working group to get Orion ESM back on schedule". *NASA Spaceflight*. Vaadatud 2. juuli 2018.