| KiviaegSee kast: * vaata
* redigeeri
 |
| --- |
| ↑ Enne inimest (Pliotseen) |
| Paleoliitikum (Vanem kiviaeg)
Vanem paleoliitikum
Olduvai kultuur
Acheuli kultuur
Clactoni kultuur
Keskmine paleoliitikum
Moustier' kultuur
Noorem paleoliitikum
Châtelperroni kultuur
Aurignaci kultuur
Gravette'i kultuur
Solutré kultuur
Madeleine'i kultuur
Hamburgi kultuur
Mesoliitikum
Ertebølle kultuur
Maglemose kultuur
Neoliitikum (Noorem kiviaeg)
Ḩalafi kultuur (Sumer)
Hassuni kultuur (Sumer)
‘Ubaydi kultuur
Uruki kultuur
Paelkeraamika kultuur
Vaiehitiste kultuur
Nöörkeraamika kultuur |
| ↓ Pronksiaeg |

**Hamburgi kultuur** oli hilispaleoliitikumi põhjapõdraküttide kultuur umbes 13 000 – 11 000 aastat e.m.a (teisel hinnangul 15 000 – 12 000 aastat; C14-meetodil on saadud dateering 12 400 – 12 100 e.m.a) põhiliselt Põhja-Saksa madalikul (Saksamaa põhjaosa ja Taani lõunaosa aladel, samuti Hollandi, Belgia ning Poola põhjaosa aladel (Alam-Sileesias ja Suur-Poolas). Leide on ka Põhja-Prantsusmaalt.

Leidude põhiosa paigutub soojemasse Böllingi perioodi (12 700 –12 050 e.m.a), kuid ala võis olla asustatud juba 15 700 e.m.a.

Hamburgi kultuuriga seostatakse ka leide Jelsist Jüütimaal (1980. aastate algus). Arvatakse, et jäljed Möllerödist Finjasjöni järve äärest Skåne lõunaosast pärinevad jahiekspeditsioonidelt, mitte püsiasulatest.

Kultuurile pani nime 1933 Kielis töötanud esiajaloolane Gustav Schwantes leidude järgi Hamburgi ümbrusest (Meiendorf, Stellmoor, Borneck, Poggenwisch). Need leidis Alfred Rust 1920. ja 1930. aastatel.

Hamburgi kultuur oli üks esimesi pärast jääaja taandumist põhja poole levinud kultuure.

Erinevalt nooremast Ahrensburgi kultuurist, kus kasutati juba vibu ja nooli, olid Hamburgi kultuuri relvad odad ja odaheitjad (atlatlid). Ei kasutatud veel ajujahti, vaid rünnati karja üksikuid loomi.

Kasutati tulekivi. Tüüpilised kiviriistad on sälkotsad *Kerbspitzen*. Kasutati ka puuri ja uuritsat. Iseloomulikud on ka kaapenoad ja luutöötlemispeitlid. Luust ja sarvedest tehti odaotsi ja harpuune.

Kunstiesemeid oli väga vähe, ehteid harva.

Asulad on hooajalise iseloomuga. Need on küttide peatuspaigad, kus kütiti ainult põhjapõtru, metshobuseid, jäneseid ja linde. Püüti kala. Tegeldi korilusega.

Elati saamide elamuid meenutavates telkides. Mõnes asulas on leitud kiviringe; need kivid olid tipi katte raskused.

Põhja-Saksamaalt on leitud purdmaterjali kihtidega laagreid. Neis kihtides on palju sarv- ja luumaterjali, mis osutab sellele, et peamine saakloom oli põhjapõder.

Leidude jaotus asulates näitab, et asulad olid väikesed ja väikese elanike arvuga.

Asulad paiknesid mandrijää piiri läheduses. Elati väga karmis kliimas puudevaeses, põõsaste ning madalate vaevakaskede ja mändidega tundras, mis sobis hästi põhjapõtradele. 2005. aasta leiud näitavad, et suveperioodil rännati mööda Norra rannikut kaugele põhja. Sel ajal oli merevee tase tänapäevasest 50 m madalamal. Asulad meenutavad Gröönimaa inuittide asulaid 19. sajandi lõpus.

Arvatakse, et Hamburgi kultuur pärineb tuhande aasta jooksul Euroopasse tunginud inimrühmadest. Lähtekohaks peetakse Põhja-Prantsusmaad. Arvatakse, et ta sai alguse Meiendorfi jäävaheajal ning levis lühikese ajaga 127. sajandil e.m.a.

Meiendorfi leiukoha temperatuur umbes 12 600 e.m.a oli suvel +13 ja talvel −5 kraadi. Meiendorfist on leitud tuhandeid põhjapõdraluid. Stellmoorist Hamburgi lähedalt on leitud kaks asustuskihti, millest alumine kuulub külma Dryase perioodi. Rootsi vanim asula oli Hamburgi kultuuriga seostuv Mölleröd Skånes (12 000 aastat e.m.a). Hamburgi kultuur levis Põhja-Saksamaal Böllingi-Meiendorfi perioodi lõpus.

Geograafiliselt on kõige lähem Madeleine'i kultuur, kuid on ka Venemaa kütikultuuridele lähedasi leide. Arvatakse, et Hamburgi kultuuri inimesed olid pärit Solutré kultuurist ja Kostenki kultuurist.

Hamburgi kultuur on võib-olla seotud Rootsis levinud Bromme kultuuri ja Ahrensburgi kultuuriga. Hamburgi kultuurist olid mõjutatud ka Swidry kultuur ja Kunda kultuur.