recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ilmar Tomberg** (23. oktoober 1921 Kalmõki ANSV Jašalta rajoon Eesti-Haginski küla – 7. veebruar 1989 Tallinn) oli eesti dirigent.

Ta õppis Svedlovski ja Tallinna Muusikakoolis. 1968. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise erialal Leopold Vigla ja Elmar Peäske õpilasena.

Võttis osa II maailmasõjast kaadrisõjaväelasena Leningradi rindel, seejärel 1. Eesti tagavarapolgus, hiljem Eesti Laskurkorpuse orkestrites ja ansamblites. Pärast sõda töötas Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadiorkestris, Eesti NSV Siseministeeriumi ja Tallinna Merekooli puhkpilliorkestris.

1975. aastast oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi muusikakateedri puhkpilliorkestri dirigeerimise õppejõud.

Ta on maetud Liiva kalmistule.

Publikatsioone
--------------

* Ilmar Tomberg. Kui muusad pidid vaikima. Tallinn: Eesti Raamat, 1977

Tunnustus
---------

* 1973 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Viited
------

1. ↑  Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lõpetajad
2. ↑  Ilmar Tomberg (nekroloog). Sirp ja Vasar, 17. veebruar 1989
**Nélson Cabral Semedo** (sündinud 16. novembril 1993 Lissabonis) on Portugali jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Wolverhampton Wanderers ja Portugali jalgpallikoondises.

Klubikarjäär
------------

### Algusaastad

2008. aastal liitus Semedo Portugali klubi Sintrense noorteakadeemiaga.

Põhimeeskonnas debüteeris ta 2011. aastal.

12. jaanuaril 2012 liitus Semedo juba Portugali kõrgliiga klubiga Benfica, sõlmides 5-aastase lepingu.

Esimese hooaja veetis ta laenul kodumaa kolmanda divisjoni klubis CD Fátima. 

Peale laenult naasmist 2012. aastal kuulus ta järgmised neli aastad Benfica B-meeskonna rivistusse. 

Esimeeskonnas debüteeris Semedo 9. augustil 2015 Sporting CP vastu, kui Benfica kaotas 0:1 Portugali superkarikas.

Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 tuli ta klubiga Portugali meistriks ning võitis 2015–16 hooajal liigakarika ja 2016–17 hooajal ka Portugali karika.

### Barcelona

13. juulil 2017 siirdus Semedo 30 miljoni euro eest Hispaania kõrgliiga klubisse Barcelona. 

Ta debüteeris klubi meeskonnas 16. augustil 2017 Hispaania superkarika korduskohtumises Madridi Realiga, mille Barcelona kaotas võõrsil 2:0.

Koondisekarjäär
---------------

Semedo tegi oma debüüdi Portugali jalgpallikoondises 11. oktoobril 2015, kui koondis alistas EM-i valikmängu raames Serbia võõrsil 2:1.

2017. aasta Konföderatsioonide karikal kuulus ta koondise koosseisu. Semedo mängis alagrupi viimases mängus Uus-Meremaaga, aidates Portugalil võita 4:0. Semedo sai taas platsile kolmanda koha mängus, kus ta sai 106. minutil punase kaardi, aga koondis suutis ikkagi alistada Mehhiko 2:1.

Saavutused
----------

### Klubid

Benfica
* Primeira Liga: 2015–16, 2016–17
* Taça de Portugal: 2016–17
* Taça da Liga: 2015–16
* Portugali superkarikas: 2016

Barcelona
* La Liga: 2017–18, 2018–19
* Copa del Rey: 2017–18
* Supercopa de España: 2018

### Rahvuskoondis

Portugal
* Pronksmedal Pronks
	+ Konföderatsioonide karikas: 2017

Viited
------

1. ↑  "Võidukad Portugal ja Mehhiko pääsesid nelja parema hulka". *ERR Sport*. 24. juuni 2017. Vaadatud 15. septembril 2017.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Nélson Semedo** |

* Profiil FC Barcelona kodulehel
**Aprikoosipuu** ehk **harilik aprikoosipuu** (*Prunus armeniaca* ehk *Armeniaca vulgaris*) on viljapuu, mis kuulub roosõieliste sugukonna toompuu perekonda.

Aprikoosipuu kasvab looduslikult Kesk-Aasias ja Hiinas. Kultiveerti Hiinas 3. aastasajal enne meie ajaarvamist. Ka Kesk-Aasias Fergana orus ja Armeenias on teda ammust ajast kasvatatud. Itaalias tunti aprikoosipuud esimesel sajandil, sinna toodi ta Armeenia ja Väike-Aasia kaudu.

Kuni 5 m kõrgune puu on vähenõudlik ja pikaealine, nõuab vähem hoolt kui mõned tuntumad viljapuud.

Aprikoosipuud kasvatatakse lähistroopikas ja ka parasvöötmes. Eestis on katsetatud aprikoosipuuga ja on selgunud et mõnel aastal võib siingi saaki saada. Kuid ebapüsiva ilmastikuga talved kahjustavad puid, mis on õrnemad kui meil rajoonitud ploomisordid. Huvilised võivad siiski katsetada aprikoosipuu kasvatamist koduaedades varjatud kasvukohas.

Nimi
----

Hariliku aprikoosipuu ladinakeelne teaduslik nimetus *Prunus armeniaca* tähendab 'armeenia ploomipuu'. Aprikoos on üks Armeenia sümboleid.

Droogina
--------

Hariliku aprikoosipuu osad kuuluvad meditsiiniliselt oluliste droogide hulka. Droogina kasutatakse vilju (*Pruni armeniacae fructus*), rasvõli, puukoort, lehti ja aprikoosi seemneid.

### Viljad

 *Pikemalt artiklis Aprikoos*
Aprikoosipuu vili on aprikoos, mis on luuvili.

Viited
------

1. 1 2  John H. Wiersema. "USDA Germplasm Resources Information Network (GRIN)". Ars-grin.gov. Vaadatud 22.06.2012.
2. ↑  Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 747, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

Välislingid
-----------

* Harilik aprikoosipuu andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Sissekanne GRIN-is
* Sissekanne ITIS-es
* Sissekanne NCBI-s
**Hashima saar** (jaapani keeles 端島 'piiri saar') on üks 505 asustamata saarest Nagasaki prefektuuris. Saar oli asustatud aastatel 1887–1974, mil seal oli söekaevandus.

Saare kohta kasutatakse ka nime **Gunkanjima** (軍艦島 'sõjalaeva saar').

Ajalugu
-------

Mitsubishi ostis saare 1890. aastal.

1916 rajati saarele Jaapani esimene suurem raudbetoonist kortermaja. See oli 9 korrust kõrge ja materjalivalik tulenes sellest, et hoone peaks vastu taifuunidele.

1959. aastal jõudis saare rahvaarv 5259 inimeseni. Seega oli rahvastikutihedus 83 476 inimest km² kohta. Sealt alates hakkas rahvaarv vähenema.

1960ndatel läks Jaapan kivisöe kasutamiselt järjest enam naftale üle ning söekaevandusi hakati sulgema. 1974. aastal sulges Mitsubishi ka Hashima saarel asuva kaevanduse.

Saar on Nagasaki linna osa alates aastast 2005, varem oli saar Takashima linna osa.

Hashima on mahajäetud, seal on varemetes ning räämas kortermajad. Alates 2009. aastast lubatakse saarele turismireise.

Välislingid
-----------

 Hashima saar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ott Kadarik: Gunkanjima
**Deljatõn** (ukraina keeles *Делятин*) on alev Ukrainas Ivano-Frankivski oblastis Nadvirna rajoonis, Deljatõni valla keskus. Deljatõn asub Pruti jõe ääres.

Asulat on esmamainitud 1400. aastal. 1645. aastal ehitati Deljatõnisse loss. 17. sajandil algas asulas soolatootmine. Esimene Poola jagamise tulemusel läks asula 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla.

Esimese maailmasõja ajal oli Deljatõn aastatel 1914–1915 lühiajaliselt Vene vägede poolt okupeeritud. Austria-Ungari kokkuvarisemise järel oli asula Lääne-Ukraina Rahvavabariigi võimu all ja alates 1919. aasta maist Poola koosseisus. 1939. aasta septembris hõivas Deljatõni Punaarmee ja koos ülejäänud Lääne-Ukrainaga inkorporeeriti Deljatõn seejärel Nõukogude Liidu koosseisus. Saksa olupatsioon keskus Deljatõnis 1941. aasta juunist kuni 1944. aasta juulini.

Viited
------

1. ↑  Делятин - карта историко-культурного наследия Shtetl Routes
2. ↑  Общая информация о Делятине Inclusive Travels in Ukraine
3. ↑  Delatyn Jewish Calicia & Bukovina
Joselu 2011. aastal Madridi Reali särgis
**José Luis Mato Sanmartín** (enam tuntud lihtsalt kui **Joselu**; sündinud 27. märtsil 1990 Stuttgardis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliigaklubis Madridi Real.

Ta alustas klubikarjääri Celta de Vigos, mille noortesüsteemiga liitus ta 2002. aastal. 2009. aastal tegi ta debüüdi klubi põhimeeskonnas. 2009. aasta suvel ostis Joselu mängijaõigused Madridi Real, kuid ta jäi hooajaks 2009–10 veel laenule Celta de Vigosse. Hooaegadel 2010–11 ja 2011–12 mängis ta Madridi Reali duubelmeeskonnaga Hispaania kolmandas liigas. Hooajal 2011–12 oli ta 26 väravaga liiga suurim väravakütt. Ainsa mängu Madridi Reali põhimeeskonnas Hispaania kõrgliigas tegi ta 21. mail 2011 mängus Almería vastu.

2012. aastal suundus Joselu Saksamaale, mängides kolmel hooajal Saksamaa kõrgliigaklubides Hoffenheim, Frankfurdi Eintracht ja Hannover 96.

2015. aasta juunis suundus ta Inglismaale ja liitus sealse kõrgliigaklubiga Stoke City. Hooajal 2016–17 mängis ta laenulepingu alusel Deportivo de La Coruña meeskonnas taas Hispaania kõrgliigas.

2017. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Newcastle United. Kahe hooajaga lõi ta Inglismaa kõrgliigas kuus väravat.

2019. aasta juulis naasis ta Hispaania kõrgliigasse, liitudes Deportivo Alavésiga. Kolme hooajaga lõi ta Hispaania kõrgliigas 36 väravat. 2022. aasta juunis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Espanyoniga. Suvel 2023 siirdus ta 500 000 euro eest laenulepingu alusel tagasi Madridi Reali.

Viited
------

1. ↑  "Potters Land Joselu". Stoke City. 16.6.2015. Vaadatud 7.2.2019
2. ↑  "Joselu: Newcastle United sign Stoke's Spanish striker". BBC Sport. Vaadatud 7.2.2019

Välislingid
-----------

 Joselu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Kaksikhammas** *(Dicranum)* on kaksikhambalaadsete seltsi ja kaksikhambaliste sugukonda kuuluv sammaltaimede perekond. Euroopas on teada 29 liiki kaksikhambaid, Eestis esineb neist 14 liiki.

Levila
------

Kaksikhambad esinevad peamiselt põhjapoolkera okasmetsavööndis, aga ka arktikavööndis ning kõrgmägedes. Troopilises ja subtroopilises vööndis on leitud kaksikhamba perekonna liike vaid kõrgmägedest. Lõunapoolkeral esineb kaksikhamba perekonna asemel samasse sugukonda kuuluv väliselt sarnane perekond *Dicranoloma*.

Ehitus
------

Perekond kaksikhamba liigid on püstiste või tõusvate väheharunenud vartega, 1–15 cm kõrgused samblad, mis kasvavad hõre- kuni tihemuruselt või padjanditena.

### Vars

Lihtsad või väheharunenud varred on vähemalt alaosas, vahel ka võsu tipuni kaetud tiheda valkja kuni roostepruuni risoidvildiga.

### Leht

Lehed on lantsetja või munaja alaosaga ning enamasti ühtlaselt aheneva tipuosaga. Lehetipud on teravad, harvem tömbid. Leheservad siledad või ülemises osas saagjad. Leherood on varieeruva laiuse ja pikkusega. Rool võib lehe alaküljel esineda näsad või hambakesed.

Lehelaba alusel esineb mitmekihiliselt asetsevaid või värvunud tiivakrakke. 

Leheroo ja tiivakute vahel esineb grupp ovaalseid hüaliinseid või värvunud rakke, mis hiljem lagunevad.

Paljunemine
-----------

Kaksikhambad on valdavalt kahekojalised taimed. Ühest periheetsist võib areneda 1–5 sprofüüti. Eoskupart kandvad harjased on pikad. Eoskuprad on silinderjad, enamasti kaldu ja kõverdunud. Eoskupra kaas on pika terava või kõverdunud nokaga, tanu kapuutsjas. Suuääris kahekordse hammastereaga. Eosed peenenäsalised, läbimõõduga 12–29 µm. 

Osa kaksikhambaid levib ka murduvate lehe- või võsutippude, või sigioksakeste abil.

Kaksikhambad Eestis
-------------------

### *Dicranum bergeri* Blandow

 *Pikemalt artiklis raba-kaksikhammas*
### *Dicranum bonjeanii* De Not.

 *Pikemalt artiklis soo-kaksikhammas*
### *Dicranum brevifolium* (Lindb.) Lindb.

 *Pikemalt artiklis keerd-kaksikhammas*
### *Dicranum drummondii* Müll. Hal.

 *Pikemalt artiklis Drummondi kaksikhammas*
### *Dicranum flagellare* Hedw.

 *Pikemalt artiklis kännu-kaksikhammas*
### *Dicranum flexicaule* Brid.

 *Pikemalt artiklis kamm-kaksikhammas*
### *Dicranum fuscescens* Sm.

 *Pikemalt artiklis madal kaksikhammas*
### *Dicranum leioneuron* Kindb.

 *Pikemalt artiklis ümaralehine kaksikhammas*
### *Dicranum majus* Sm.

 *Pikemalt artiklis suur kaksikhammas*
### *Dicranum montanum* Hedw.

 *Pikemalt artiklis kase-kaksikhammas*
### *Dicranum polysetum* Sw. ex anon.

 *Pikemalt artiklis lainjas kaksikhammas*
### *Dicranum scoparium* Hedw.

 *Pikemalt artiklis harilik kaksikhammas*
### *Dicranum spurium* Hedw.

 *Pikemalt artiklis nõmme-kaksikhammas*
### *Dicranum viride* (Sull. & Lesq.) Lindb.

 *Pikemalt artiklis roheline kaksikhammas*

Vaata ka
--------

* Brüofloora
* Eesti samblad
* Lehtsammaltaimed
* Sammaltaimed

Viited
------

1. ↑  Eesti eElurikkus[*alaline kõdulink*]15.10.2013
2. ↑  Elsa Nyholm. *Illustrated Flora of Nordic Mosses*. 1986. lk 48
3. ↑  Nele Ingerpuu. Kai Vellak. *Eesti sammalde määraja*. Tartu: EPMÜ ZBI Eesti Loodusfoto. 1998. lk 113–117
Ben Zyskowicz
**Ben Berl Zyskowicz** (sündinud 24. mail 1954 Helsingis) on Soome poliitik.

Tema mõlemad vanemad on juudid. Isa Abram oli pärit Poolast. Teise maailmasõja ajal sattus ta Sachsenhauseni koonduslaagrisse ja pärast vabanemist 1945. aastal selgus, et tal pole ainsatki sugulast elus. Abram sõitis Rootsi, kus tutvus Soomest pärit Ester Fridmaniga (1920–2002). Nad abiellusid ja neil sündis tütar Karmela. 1953 asusid nad elama Soome, kus olid Estri sugulased. 1954 sündis Ben. Perekonna kodune keel oli jidiš.

Isa soome keelt ära ei õppinudki. Ta töötas laadijana, sealhulgas sadamas. 1960 uppus ta segastel asjaoludel. Ema pidas algul juhutöid, hiljem sai koha telefonikeskjaamas.

Ben õppis algul Helsingi juudi koolis, seejärel Töölös keskkoolis. Ta lõpetas 1978 Helsingi Ülikooli juristina. Tal on magistrikraad. 1981–1989 oli tal oma õigusbüroo.

Ben Zyskowicz astus Rahvuslikku Koonderakonda juba koolis 16-aastaselt. Alates 1979 on ta olnud Eduskunna liige, sealhulgas 1993–2006 erakonna fraktsiooni esimees. Ta on esimene Eduskunda kuulunud juut. Ta on mitu korda kuulunud Helsingi linnavolikokku.

Ben Zyskowicz on muu hulgas ägedalt kritiseerinud Johan Bäckmanit ja tema Eesti kohta kirjutatud raamatut "Pronssisoturi – Viron patsaskiistan tausta ja sisältö".

1990–1993 ja alates 2007 oli Zyskowicz parlamendi aseesimees. 27. aprillist kuni 23. juunini 2011 oli ta Eduskunna ajutine esimees, kusjuures ta sai valimistel 194 häält 200-st. Ta vahetas sellel kohal välja oma erakonnakaaslase Sauli Niinistö.

Soomes on traditsioon, et parlamendi esimehe koht kuulub suuruselt teise parlamendiesindusega erakonnale. Sellepärast valiti 2011. aasta juunis Eduskunnale uus esimees. Selleks sai Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esindaja Eero Heinäluoma.

Ben Zyskowicz on kõige keerulisema nimega Soome poliitik. 2002 teatas ajaleht Ilta-Sanomat, et ainult 16,6% Soome elanikest oskas tema nime õigesti kirjutada. Kui ta valiti parlamendi esimeheks, siis saadeti igale saadikule tekstsõnum õpetusega, kuidas tema nime kirjutada, ja sellegipoolest tunnistati 2 hääletussedelit nime valesti kirjutamise tõttu kehtetuks.

Tunnustus
---------

* 2014 Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Ben Zyskowicz on alates 1982 abielus tatarlase Rahime Husnetdin-Zyskowicziga. Neil on kaks tütart Daniela (sündinud 1983) ja Dinah (1985).

Ta kannatab migreeni all ja on sellega põhjendanud muu hulgas oma keeldumist ministriametist.

Ben Zyskowicz on karsklane.

Teoseid
-------

* "Eduskunnasta menin Baakariin: nuoren kansanedustajan päiväkirja 1981–1982" (2005) ISBN 951-37-4286-5

Viited
------

1. ↑  Hannu Toivonen: *Ben Zyskowicz lähti isänsä jäljille keskitysleirille*. Seura, 2015.
2. ↑  Ilta-Sanomat. Ben Tsyskovits, Zyztgovist, Zzyzkovizzits vai Chyskowitch? 25. veebruar 2002 (soome keeles)
3. ↑  Helsingin Uutiset. Eduskunta läpäisi kirjoitustestin 1. mai 2011 (soome keeles)

Välislingid
-----------

* Tutvustus Eduskunna lehel (soome keeles)
* Helsingi südalinnas rünnati Soome parlamendi juudi rahvusest spiikrit, Õhtuleht, 2. juuni 2011
* Soome parlamendisaadik langes metroopeatuses rünnaku ohvriks, ERR, 25. märts 2023
Roheliste ubade blanšeerimise esimene etapp
Värskelt blanšeeritud pistaatsiapähklid magustoidu valmistaiseks
Blanšeeritud mandlid
**Blanšeerimine** (prantsuse keeles *blanchir* "valgendama") on toiduainete (enamasti puu- ja köögiviljade, samuti mõnda liiki kala) lühiajaline (mõnekümnest sekundist mõne minutini) töötlemine ("kuumehmatamine") keeva vee või auruga ning järgnev külma vee all kastmine keemisprotsessi kiireks peatamiseks.

Eesmärk
-------

Blanšeerimise eesmärgiks võib olla erksa värvuse ja värske maitse säilitamine (lillkapsas, aeduba, spargelkapsas), koore eemaldamise hõlbustamine (tomatid, mandlid, virskud), toiduaine pehmendamine enne praadimist, toorelt serveeritavate toiduainete osaline pehmendamine (porgand, spargel- ja lillkapsas) ning samade köögiviljade ettevalmistav pehmendamine enne sügavkülmutamist. Õunu ja pirne blanšeeritakse ka enne kuivatamist, et nad tumedaks ei muutuks.

Meetod
------

Blanšeerimiseks tuleb ajada vesi suuremas keedunõus vulinal keema, lisada vastavad toiduained ning lasta neil lühikest aega keeda (umbes 30 sekundit), kuid näiteks tomatitele piisab koore lahtilöömiseks juba 20 sekundist. Seejärel tõsta toiduained vahukulbiga sõelale ja jahutada kiiresti külma voolava vee all, et peatada edasine pehmenemine. 

Oluline on korraga panna vette vaid niipalju toiduaineid, et keemisprotsess ei katkeks. Eriti mugav on tõsta blanšeeritavad toiduained vette suure sõela või frittimisrestiga.

Külmutamiseks mõeldud köögivili tuleb enne külmutamist eriti hoolikalt kuivatada, et vältida jää tekkimist.

### Blanšeerimine kui taimekasvatuse termin

Blanšeerimiseks nimetatakse ka taimekasvatustehnikat, mille abil hoitakse taime lehed valged või välditakse nende roheliseks muutumist, kasvatades neid täielikus pimeduses. Just see tööintensiivne protsess muudab belgia endiivia hinna niivõrd kõrgeks.
Ben Street EHC Red Bull Münchenis mängimas (2022)
Ben Street 2013. aastal Calgary Flamesi meeskonnas
**Ben Street** (sündinud 13. veebruaril 1987 Coquitlamis, Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Saksamaa kõrgliigaklubis EHC Red Bull München.

Aastatel 2003–2005 mängis ta British Columbia Hockey League'i klubis Salmon Arm Silverbacks ja 2005–2010 Wisconsini Ülikooli jäähokimeeskonnas.

NHL-is debüteeris Street 9. veebruaril 2012 Calgary Flamesi meeskonnas mängus Vancouver Canucksi vastu. NHL-is on ta mänginud Colorado Avalanche'i, Detroit Red Wingsi, Anaheim Ducksi ja New Jersey Devilsi meeskonnas. Enim mänguaega sai ta hooajal 2018–19, mil ta sai kirja 21 mängu ja oma NHL-i karjääri ainsad kolm väravat.

Aastatel 2010–2021 mängis Street põhiliselt American Hockey League'is (AHL), kus ta esindas kokku seitset erinevat klubi. Tema resultatiivseim hooaeg AHL-is oli 2017–18, mil ta lõi Grand Rapids Griffinsis mängides 21 väravat ja andis 44 väravasöötu. 2017. aastal võitis ta Griffinsiga Calder Cup'i. Aastatel 2014 ja 2020 valiti ta AHL-i tähtede mängule.

2021. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu EHC Red Bull Müncheniga.

Kanada jäähokikoondise koosseisus osales ta 2022. aasta taliolümpiamängudel.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 30.11.2021)
2. ↑  "NEUE OFFENSIVKRAFT: BEN STREET WECHSELT NACH MÜNCHEN". 2.8.2021. Vaadatud 30.11.2021

Välislingid
-----------

* Ben Street NHL.com lehel
* Ben Street hockeydb.com lehel
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

Bendt Lindhardt**Bendt Lindhardt** (30. august 1804 Holckenhavenis Nyborgi lähedal – 1. veebruar 1894 Aggersvoldis Jyderupi lähedal) oli Taani pastor ja Taani parlamendi liige 1853-1854.

Lindhardt oli kaupmees Lindhardt Holgerseni poeg. Ta lõpetas 1822. aastal Nyborgis ja oli aastatel 1823-1825 koduõpetaja Faxes ja Margretelundis Faxest läänes. 1831. aastal sooritas ta teoloogilise eksami ja 1832. aastal sai temast Nyborgist läänes asuva Ørbæki koguduse kaplan. Ta sai 1836. aastal Ribe'i katekeesiks ja 1841. aastal Ribe'i lähedal asuva Farupi koguduse ning 1862-1889 Jyderupi ja Holmstrupi koguduse kirikuõpetajaks.

Ta valiti 27. mai 1853. aasta üldvalimistel Ribe maakonna 3. valimisringkonnas (Ribekredsen) parlamenti ja oli parlamendiliige kuni 1. detsembri 1854. aasta valimisteni, mil ta ei kandideerinud uuesti.

Lindhardt nimetati 1882. aastal Dannebrogi ordu rüütliks.

Perekond:
---------

Abikaasa:

Johanne Thomasine Nicoline Lauritsdatter Prom (1806-1897).

Lapsed:

Vincent Charles Lindhardt (1850-1922).

Lauritz Christian Lindhardt (s. 1842), professor ja Dannebrogi rüütel.

Lapselapsed:

Knud Hee Lindhardt, kindral ja Dannebrogi ordu rüütel.

Holger Lindhardt, hambaarst Rønne'is

Lapselapsed:

Orla Holger Lindhardt, mehaanik ja vastupanuvõitleja

elav järeltulija: 

Claes Lindhardt, lasteraamatute autor ja vibulaskja

allikad:
--------

1. Kirkebogen i Vindinge (Max Müller) https://www.sa.dk/ao-soegesider/da/geo/geo-collection/5
2. ^ Hop op til:a b c d
3. ^ Hop op til:a b Ribe Wiki: http://ribewiki.dk/da/Farup\_Pastorat#1841\_Bendt\_Holgersen\_Lindhardt\_.281804-1894.29
4. ^ Billede af Gravsten https://www.gravsted.dk/person.php?navn=knudheelindhardt
5. ^ https://slaegtsbibliotek.dk/927498.pdf Danske Tandlæger frem til 1930


1. ↑
2. ↑
3. ↑
"Blaufränkischi" viinamarjad Austrias Burgenlandis
**"Blaufränkisch"** on tume viinamarjasort, millest valmistatakse punast veini.

Seda sorti viinamarjad on hilise valmimisajaga ning neist tehtav vein on tanniinirikas ja tihti omapäraselt vürtsikas.

"Blaufränkischit" kasvatatakse üle Kesk-Euroopa, mistõttu on seda kutsutud ka "Ida Pinot Noiriks". Sorti kasvatatakse näiteks Austrias, Tšehhis (eriti Moraavia lõunaosas), Saksamaal, Slovakkias, Horvaatias, Serbias, Sloveenias ja Itaalias. Samuti Ungaris ja selle veinipiirkondades nagu Sopron, Villány, Szekszárd ja Eger. Lisaks Euroopale kasvatatakse "Blaufränkischit" ka Ameerika Ühendriikides, kus see on tuntud kui "Lemberger", "Blauer Limberger" või "Blue Limberger". Kasvandusi leidub näiteks USA Pennsylvania, Washingtoni, Michigani, New Jersey, Idaho, New Yorgi, Colorado, Ohio, Virginia ja California osariigis.

DNA tüpiseerimise kaudu on kindlaks tehtud, et "Blaufränkischi" sort aretati "Gouais blanci" (isastaim) ja "Blaue Zimmettraube'i" (emastaim) ristamisel. Sordi päritolukoht on Alam-Stüüria (tänapäeval Štajerska Slovakkias). Esimesed konkreetsed kirjalikud märkmed sordi kohta pärinevad 1862. aastast, mil seda eksponeeriti Austria keisririigi pealinnas Viinis toimunud viinamarjakasvatusnäitusel. Samas arvatakse, et tegelikult võib sort olla palju vanem: seda võidi kasvatada juba keskajal.

Viited
------

1. ↑  Mauel, E.; Röckel, F; Töpfer, R. (2016). "The "missing link" 'Blaue Zimmettraube' reveals that 'Blauer Portugieser' and 'Blaufränkisch' originated in Lower Styria". *Vitis*. **55**: 135–143. DOI:10.5073/vitis.2016.55.135-143. Originaali arhiivikoopia seisuga 7. veebruar 2017. Vaadatud 24. novembril 2016.

Välislingid
-----------

* Blaufränkisch – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Isamaaliit** oli organisatsioon Eesti Vabariigis aastatel 1935–1940. 

Isamaaliit loodi aastatel 1934–1940 kogu riigis kestnud kaitseseisukorra kehtimise ajal, pärast erakondade ja teiste poliitiliste ühingute tegevuse seismapanekut. Seetõttu ei ole tegemist erakonnaga, kuigi teda tihti nii nimetatakse. 

Isamaaliidu struktuur: täiskogu ja keskjuhatus; maakonnakomiteed ning Tallinna ja Tartu linnakomiteed; osakonnad (u 400). Juhtivateks organiteks olid keskkomitee täiskogu, keskjuhatus ja kesk-revisjonikomisjon. Põhimõtete ja kavade arutamiseks kutsuti kokku üleriiklik kongress.

Isamaaliit oli kavandatud Kaarel Eenpalu ja tema pooldajate poolt vastukaaluks Konstantin Pätsi asutatud kutsealastele omavalitsustele. Ühing "Isamaaliit" kanti Siseministeeriumi ühingute, seltside ja nende liitude registrisse 22. veebruaril 1935 (RTL 1935, 26) nr. 4571 all (nr. 4569 oli Rakke Turbaühisus ja nr. 4572 Evangelisatsiooni selts "Tänavmisjon"), juhatuse asukohaga Tallinnas. Asutajatena kirjutasid põhikirjale alla Hans Oidermaa, Hugo Kukke ja Edgar Kigaste. Juhtivad tegelased: Kaarel Eenpalu, Jüri Uluots, Ants Oidermaa, August Jürima jt. 

> „"
> 
> 
>  – *"Isamaaliit" on ühing, mille sihiks on sisemiselt kui ka väliselt tugev Eesti riik ja Eesti isamaa.*
> *"Isamaaliit" sihi saavutamiseks arendab kogu Eesti rahva kooskõlalist edenemist ja ühtekuuluvuse vaimu, kõikide rahvakihtide kindlat koostööd, üksmeelsust ja riiklikku mõtlemisviisi, et ühendada Eesti rahvast Eesti isamaa eesmärkide teenimisele, oma riikliku võimu kaitsel ning juhtimisel.* .
> 
> 

15. märtsil 1935 ütles Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoner kohtumisel diviisiülematega: "On asutatud uus liit: "Isamaaliit". Kuidas peavad sellele suhtuma sõjaväelased. Mina arvan, et sõjavägi on juba patriootiline liit, nii et Isamaaliit enam seda rohkem olla ei saa. Liidu põhikirjas tähendatud ülesanded on meie ülesanded. Seepärast ei soovita ka sõjaväelasile astuda selle liidu liikmeteks."

### Vaata ka

* Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinne

Viited
------

1. ↑  (Isamaaliidu Põhikirja § 1)
2. ↑

### Kirjandus

* Asutati Isamaaliit. Kaja, 7. märt 1935, nr. 57, lk. 1.
* "Isamaaliidu" lähemaid ülesandeid. Kaja, 9. märts 1935, nr. 59, lk. 7.
* L. Isamaa liit ja seniste erakondade tegevuse lõpetamine. Vaba Maa, 13. märts 1935, nr. 62, lk. 2
Blas Riveros 2019. aastal FC Baselis mängimas
**Blas Miguel Riveros Galeano** (sündinud 3. veebruaril 1998 Itauguás) on Paraguay jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Taani kõrgliigaklubis Brøndby ja Paraguay jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Paraguay klubis Club Olimpia, debüteerides Paraguay kõrgliigas 2015. aastal. Kohe esimesel aastal tuli ta klubiga Paraguay meistriks.

2016. aasta mais sõlmis ta viieaastase lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga FC Basel. Hooajal 2016/17 tuli ta klubiga Šveitsi meistriks. 27. septembril 2017 lõi ta UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril värava Lissaboni Benfica vastu.

2020. aasta oktoobris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brøndbyga. Hooajal 2020/21 tuli ta klubiga Taani meistriks.

Paraguay jalgpallikoondises debüteeris ta 28. mail 2016 mängus Mehhiko vastu. Samal aastal kuulus ta Paraguay koondisse Copa América Centenariol, kuid seal üheski mängus väljakule ei pääsenud.

Saavutused
----------

Olimpia
* Paraguay Primera División: 2015 Clausura

Basel
* Šveitsi Super League: 2016–17
* Šveitsi karikas: 2016–17, 2018–19

Brøndby
* Taani Superligaen: 2020–21
Matemaatikas nimetatakse **lineaarkujutuseks** ehk **lineaarseks operaatoriks** vektorruumide homomorfismi. Vektorruumide endomorfismi nimetatakse vektorruumi **lineaarteisenduseks**.

Definitsioon
------------

Olgu *K* korpus ja *V* ning *W* vektorruumid üle *K*. Kujutust *f*, mis kujutab ruumi *V* elemendi mõnele ruumi *W* elemendile, nimetatakse (vektorruumide) homomorfismiks ehk **lineaarkujutuseks**, kui

* {\displaystyle f(\mathbf {v} +\mathbf {u} )=f(\mathbf {v} )+f(\mathbf {u} )},
* {\displaystyle f(c\mathbf {v} )=cf(\mathbf {v} )},

kus *c* ∈ *K* on skalaar. 

Kui ruumid *V* ja *W* ühtivad, siis nimetatakse teisendust *f* *lineaarteisenduseks*.

Tähistus
--------

Lineaarkujutuse jaoks kasutatakse mitmesuguseid tähistusi. Seda võib tähistada väikese ladina või kreeka tähega, näiteks *f*, nagu tähistatakse funktsioone. Levinud on ka tähistus suure ladina tähega *A*, kusjuures lineaarkujutuse väärtust punktis **v**, tähistatakse kui *A***v** (mitte *A*(**v**)).

Kõikide lineaarkujutuste hulka vektorruumist *V* (üle *K*) vektorruumi *W* (üle *K*) tähistatakse Hom*K*(V,W). Vektorruumi *V* (üle *K*) lineaarteisenduste hulka tähistatakse End*K*(V).

Omadused
--------

Lineaarteisenduste *A* ja *B* vahel saab defineerida liitmise

{\displaystyle (A+B)\mathbf {v} =A\mathbf {v} +B\mathbf {v} }
ja korrutamise

{\displaystyle A(B\mathbf {v} )=(AB)\mathbf {v} }.
Saab näidata, et End*K*(V) on nende tehete suhtes assotsiatiivne ühikelemendiga ring.

Näited
------

* Näiteks *m*×*n*-järku maatriks kujutab endast lineaarset operaatorit *m*-mõõtmelisest vektorrruumist *n*-mõõtmelisse vektorruumi.

Viited
------

1. ↑   M. Kilp, Algebra I (1998), lk 70
**Kaklased** (*Strigidae*) on lindude klassi kakuliste seltsi kuuluv röövlindude sugukond.

Kaklased on üks kahest kakuliste seltsi kuuluvast sugukonnast (teine on loorkaklased). Kaklaste sugukonda kuulub 123 liiki, kes on levinud kogu maailmas peale Antarktika ja mõne ookeanisaare.

Sellesse sugukonda kuulub enamik öökulle. Eesti faunas on kaklasi 11 liiki. Eesti kaklastest on suurim kassikakk, kelle üldpikkus on 62–72 cm ja tiibade siruulatus 150–180. Väikseim on värbkakk, kelle üldpikkus on 17–20 cm ja tiibade siruulatus 40–45 cm. Suuruse erinevusest hoolimata on nad võrdlemisi sarnased .

Kaklasi iseloomustavad jässakas keha, lai ümar pea ja lühike jookse. Keskmise varba küünis on ilma hambulise servata ja keskmine varvas on sisemisest varbast märksa pikem. Paljudel liikidel on kõrvadel suletutid, et paremini kuulda. Kõrvad paiknevad paljudel liikidel ebasümmeetriliselt, eri kõrgusel, et paremini heli asukohta kindlaks määrata. 

Kaklastel väljendub suguline dimorfism nõrgalt. Emaslinnud on isastest pisut suuremad nagu röövlindudel üldiselt, erinevalt enamikust teistest linnurühmadest, kus kipub vastupidi olema. Sulestik on kaitsevärvi ja üldiselt mõlemast soost lindudel ühesugune, mis tuleb sellest, et nad on öölinnud.

Pojad kannavad pärast udusulestikku ja enne täiskasvanud linnu sulestikku veel vahesulestikku. 

Munad on ümmargused. Mune haub emaslind, mõnel liigil mõlemad vanemad. 

Kaklased on üldiselt paigalinnud, vahel hulgu- või rändlinnud. Nad tegutsevad üldiselt öösiti või hämarikus. Vastupidi levinud arvamusele ei näe kaklased täiesti pimedas midagi, seevastu päevavalges näevad nad suurepäraselt.

Perekonnad
----------

* *Ciccaba*
* *Grallistrix* (väljasurnud)
* Haugaskakk *Ninox*
* Hiidpäll *Mimizuku*
* Jamaika räts *Pseudoscops*
* Kakk *Strix*
* kaktusekakk *Micrathene*
* karvasjalg-kakk *Aegolius*
* Kassikakk *Bubo*
* Kivikakk *Athene*
* Kuuba päll *Gymnoglaux*
* Kroonkakk *Jubula*
* *Mascarenotus* (väljasurnud)
* *Megascops*
* Naerukakk *Sceloglaux* (väljasurnud)
* *Ornimegalonyx* (väljasurnud)
* Paguräts *Nesasio*
* Palau päll *Pyrroglaux*
* Prillkakk *Pulsatrix*
* Päll *Otus*
* Räts *Asio*
* Sale-haugaskakk *Uroglaux*
* Savannipäll *Ptilopsis*
* Tuttkakk *Lophostrix*
* Udekakk *Xenoglaux*
* Värbkakk *Glaucidium*
* Vöötkakk *Surnia*

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Loomade elu", 6. kd. lk. 283-284
***Graphium sarpedon*** on ratsulibliklaste (*Papilionidae*) sugukonda kuuluv päevaliblikas. Elab Lõuna- ja Kagu-Aasias ning Ida-Austraalias. Eri piirkondades esinevad erinevad alamliigid, mida on kokku umbes kuusteist.

Kirjeldus
---------

Tiibade ülakülg must, üle esi-ja tagatiibade kulgeb tiiva tipust algav ja tagatiiva siseserval lõppev kahvatusinine-rohekas poolklaasjas keskel laienev vööt, mis tiivatipu suunas jaguneb väiksemateks laikudeks, tagatiival valged kitsad poolkuulaigud. Alumine pruuni põhivärviga külg sarnane. Tundlad, pea, rindmik ja tagakeha pruunid, peal ja rindmikul rohekashalli, tagakeha kahe valkja külgjoonega.

Pildid
------

* Liblikas looduses Keitakueni aias ŌsakasLiblikas looduses Keitakueni aias Ōsakas
* Video: Kanagawas Jaapanis
* Tiiva allkülg punaste joontegaTiiva allkülg punaste joontega
* Alamliik Graphium sarpedon milonAlamliik *Graphium sarpedon milon*
* Alamliik Graphium sarpedon nipponumAlamliik *Graphium sarpedon nipponum*
* Alamliik Graphium sarpedon luctaciusAlamliik *Graphium sarpedon luctacius*
* Alamliik Graphium sarpedon choredonAlamliik *Graphium sarpedon choredon*
* RöövikRöövik

Viited
------
**Lineaarne diferentsiaalvõrrand** on diferentsiaalvõrrand, mis on lineaarne otsitava funktsiooni ja selle kõigi tuletiste (või osatuletiste) suhtes. 
Üldiselt saab iga lineaarse diferentsiaalvõrrandi esitada kujul

{\displaystyle Ly=g\,},
kus diferentsiaaloperaator *L* on lineaarne, *y* on otsitav funktsioon (või funktsioonidest moodustatud vektor) ja *g* on *y*-st sõltumatu funktsioon (või funktsioonidest moodustatud vektor), mida nimetatakse vabaliikmeks. Operaatori *L* lineaarsus tähendab, et {\displaystyle L(\alpha y+\beta z)=\alpha L(y)+\beta L(z)}, kus {\displaystyle \alpha } ja {\displaystyle \beta } on arvud ja {\displaystyle y} ning {\displaystyle z} funktsioonid. Lineaarsusest järeldub, et otsitav funktsioon (otsitavad funktsioonid) ja kõik selle tuletised (või osatuletised) esinevad võrrandis esimeses astmes.

Lineaarsed diferentsiaalvõrrandid jagunevad omakorda homogeenseteks diferentsiaalvõrranditeks, millel vabaliige puudub (g = 0), ja mittehomogeenseteks dinferentsiaalvõrranditeks, millel on vabaliige olemas (g ≠ 0).

Näide
-----

Näideteks hariliku ühe otsitava funktsiooniga *y* *n*-järku lineaarse diferentsiaalvõrrandi üldkuju on

{\displaystyle f\_{0}(x)y+f\_{1}(x)y'+\ldots +f\_{n}(x)y^{(n)}=g(x)\,},
kus funktsiooni {\displaystyle f\_{0}(x)}, {\displaystyle f\_{1}(x)},...{\displaystyle f\_{n}(x)} ja {\displaystyle g(x)} on tuntud funktsioonid. Viimasele võrrandile vastav diferentsiaaloperaator on

{\displaystyle L=f\_{0}(x)+f\_{1}(x){\frac {d}{dx}}+f\_{1}(x){\frac {d^{2}}{dx^{2}}}+\ldots +f\_{n}(x){\frac {d^{n}}{dx^{n}}}},
kus {\displaystyle d/dx} on tuletise võtmise operaator, st {\displaystyle dy/dx=y'}, {\displaystyle d^{2}y/dx^{2}=y''} jne.

Omadused
--------

Lineaarsete diferentsiaalvõrrandite oluliseks omaduseks on, et nende lahendid moodustavad mõne sobiva funktsioonide ruumi afiinse alamruumi. 

Homogeensete lineaarsete võrrandite lahendid moodustavad vektorruumi, st lahendite liitmisel ja nende arvuga korrutamisel saadav funktsioon on samuti lahend. Tõepoolest, olgu {\displaystyle y\_{1}} ja {\displaystyle y\_{2}} homogeense võrrandi {\displaystyle Ly=0} lahendid. Vastavalt lineaarsuse tingimusele kehtib {\displaystyle L(\alpha y\_{1}+\beta y\_{2})=\alpha Lx+\beta Ly=0}, st ka {\displaystyle y=\alpha y\_{1}+\beta y\_{2}} lahendab võrrandi {\displaystyle Ly=0}. 

Kui {\displaystyle y} on mittehomogeense võrrandi {\displaystyle Ly=g} ja {\displaystyle y\_{1}} on vastava homogeense võrrandi {\displaystyle Ly=0} mõni vabalt valitud lahend, siis {\displaystyle y+y\_{1}} on samuti mittehomogeense võrrandi lahend, st {\displaystyle L(y+y\_{1})=Ly+Ly\_{1}=g+0=g}.

Vaata ka
--------

* Fourier' teisendus
* Laplace'i teisendus
* mittelineaarne diferentsiaalvõrrand

Viited
------

1. ↑   Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)

Välislingid
-----------

* EqWorld, Linear Partial Differential Equations of Mathematical Physics (Lahendusi lineaarsetele osatuletistega diferentsiaalvõrranditele matemaatilises füüsikas, inglise keeles)
Jozef Tiso (1936)
**Jozef Gašpar Tiso** (13. oktoober 1887 Bytča – 18. aprill 1947 Bratislava) oli Slovakkia poliitik ja katoliku preester.

Jozef Tiso lõpetas Žilinas gümnaasiumi, õppis seejärel vaimulikus seminaris Nitras. Andeka õpilasena võimaldati tal õppida Viini Ülikoolis, mille ta lõpetas 1910. aastal. Ülikooli lõpetamise järel teenis ta katoliku preestrina. 1915. aastal sai Jozef Tiso Nitra Teoloogilise Seminari rektoriks. Aastatel 1921–1923 oli ta Slovakkia peapiiskopi sekretär. Alates 1924. aastast kuni 1945. aastani oli ta katoliku preester Bánovce nad Bebravous.

1918. aasta lõpus astus Tiso klerikaalsesse autonomistlikku Slovakkia Rahvaparteisse. Esimest korda kandideeris ta Tšehhoslovakkia parlamenti 1920. aastal, valituks osutus 1925. aastal. Tšehhoslovakkia parlamendi liikmeks jäi ta kuni 1938. aastani. 1927–1929 oli ta Tšehhoslovakkia tervishoiu- ja spordiminister. Pärast Andrej Hlinka surma 1938. aasta augustis sai Tiso faktiliselt Slovakkia Rahvapartei liidriks.

1938. aasta oktoobris saavutas Slovakkia autonoomia ning Tiso sai 7. oktoobril 1938 Slovakkia peaministriks. 1939. aasta veebruaris hakkasid Saksa poliitikud veenma Slovakkia poliitikuid, et need kuulutaksid välja iseseisvuse. Vastukaaluks sellele hõivasid Tšehhoslovakkia väed 9. märtsil Slovakkia ja eemaldasid Tiso võimult. 13. märtsil 1939 kohtus Jozef Tiso Berliinis Adolf Hitleriga. Hitler sisuliselt sundis teda Slovakkia iseseisvust välja kuulutama. 14. märtsil 1939 kuulutas Slovakkia parlament välja Slovaki Vabariigi iseseisvuse. Tisost sai peaminister ja 26. oktoobril 1939 president.

Slovaki Vabariigi presidendina püüdis Tiso ajada suhteliselt mõõdukat poliitikat. Tal oli korduvalt konflikte natsionaalsotsialistliku peaministri Vojtech Tukaga.

Kui Punaarmee hõivas 1945. aasta aprillis kogu Slovakkia territooriumi, siis põgenes Tiso Austria kaudu Saksamaale. 6. juunil 1945 vahistasid Ameerika sõjaväelased ta Baieris ning ta anti Tšehhoslovakkia võimudele välja. Talle esitati süüdistus riigireetmises ning 15. aprillil 1947 mõisteti ta surma. Ta poodi üles 18. aprillil 1947.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. jaanuar 2008. Vaadatud 7. augustil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2009. Vaadatud 7. augustil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Tootmine** ehk **produktsioon** on inimtegevus, mille tulemusel valmib toode. Tootmise põhjuseks on enamasti tarbija vajaduste rahuldamine.

Tootmine tänapäeval
-------------------

Tänapäeval on tootmises tähtsal kohal robotid ja robotsüsteemid. Automaattööpinkide, automaattranspordiseadmete
ja -ladude kõrval on need automaattootmise põhilisteks komponentideks.

Tootmise paindlikkuse seisukohalt vastandatakse raskesti ümberkorraldatavat jäika
automaattootmist ja paindtootmist, mida saab kiiresti kohandada muutuvate tootmistingimustega ning lihtsalt ümber seadistada uute toodete valmistamiseks. Esimene põhineb
funktsionaalselt jäikadel üheotstarbelistel tootmisliinidel, mis sobivad eelkõige
masstootmiseks. Paindtootmise aluseks on universaalsed, mitmeotstarbelised seadmed ja masinad ning võime reageerida kiiresti turumuutustele. Niisuguste masinate hulka kuuluvad ka robotid.

Puhtam tootmine
---------------

 *Pikemalt artiklis Puhtam tootmine*
Tänapäeval on paljude ettevõtete tootmisprotsessides ja -tehnoloogiates hakatud tähelepanu juhtima ka keskkonnahoiule ja ökoefektiivsusele; seda nimetatakse sageli terminiga "puhtam tootmine". Mitmes riigis, näiteks Rootsis, toetab riik majandushoobade kaudu jätkusuutlikkusele orienteeritud ettevõtteid.

Vaata ka
--------

* Abitootmine
* Muusikaproduktsioon
* Puhtam tootmine
* Timmitud tootmine
**"Intertüdruk"** on 1989. aastal Nõukogude Liidu ja Rootsi koostöös valminud mängufilm.

Süžee
-----

Leningradi meditsiiniõde Tanja Zaitseva on lisaks oma põhitööle ka valuutaprostituut. Tema rootslasest klient Ed Larsen teeb talle abieluettepaneku. Tanja nõustub, kuna ta tahab Läände pääseda, et elada jõukat elu ja maailma näha. Kuid välismaale pääsemiseks tuleb ületada mitmed bürokraatlikud takistused. Tanja peab tooma tõendi oma isalt, et sel pole tema suhtes mingeid pretensioone. Tanja pole oma isa juba 20 aastat näinud. Viletsas materiaalses seisus isa nõuab Tanjalt selle tõendi eest 3000 rubla. Tanjal pole seda raha kusagilt võtta ning ta on sunnitud selle summa teenima prostitutsiooniga.

Esialgu meeldib Lääne elu Tanjale väga, kuid varsti saabub pettumus. Rootsi "sõbrad" ei unusta hetkekski, millega Tanja Nõukogude Liidus raha teenis. Tanja mees Ed Larsen armastab teda, kuid teeb talle tema harjumuste kohta pidevalt märkusi. Tanja saab aru, et ta on täiesti võõras inimene tundmatus maailmas. Tanja tahab oma ema külastada. Siis teatab üks Tanja sõbranna talle telefoni teel, et tema suhtes on Nõukogude Liidus algatatud kriminaalasi valuutaspekulatsioonide süüdistusega. Uurijad käivad Tanja ema juures ja räägivad talle, et ta tütar on tegelenud prostitutsiooniga. Tanja õpetajannast ema on vapustatud ja keerab gaasikraani lahti, soovides lõpetada elu enesetapuga. Naabrid tunnevad gaasilõhna, murravad korterisse sisse ja päästavad ta. Samal ajal tunneb Tanja kuuenda meelega, et juhtunud on midagi hirmsat. Ta istub autosse ja kihutab lennujaama, sattub aga liiklusõnnetusse ja hukkub.

Osatäitjad
----------

* Jelena Jakovleva – Tanja Zaitseva-Larsen
* Tomas Laustiola – Ed Larsen, Tanja mees
* Larissa Malevannaja – Alla Zaitseva, Tanja ema
* Anastassia Nemoljajeva – Ljalka
* Ingeborga Dapkūnaitė – "Kissulja"
* Ljubov Polištšuk – Zina Meleiko
* Irina Rozanova – Siima hüüdnimega Gulliver
* Martiņš Vilsons – Viktor
* Torsten Wahlund – Grünwald
* Vsevolod Šilovski – Tanja isa
* Zinovi Gerdt – Boriss Semjonovitš, haigla peaarst
* Valeri Hromuškin – Volodja, osakonna ametiühingu allorganisatsiooni juht
* Igor Vetrov – Anatoli Andrejevitš, miilitsakapten
* Gennadi Sidorov – Ženja, militsionäär
* Tatja Agafonova – Verka
* Maria Vinogradova – medõde
* Igor Sidorenko – Tanja ema klassi õpilane
* Sergei Behterev – kelner
* Boriss Velšer – Luigi
* Marina Gaizidorskaja – Nefjodova
* Natalja Drožžina – Ljalka ema
* Igor Jefimov – šveitser
* Sergei Košonin – taksojuht
* Vladimir Rožin – Albert Ivanovitš, koolidirektor
* Jevgenia Taimanova – hotelli korrapidaja
* Sverre Anker Ousdal – Edi ülemus
* Mentai Utepbergenov – jaapanlane
* Natalja Štšukina – koolitüdruk Natalja

Varia
-----

1989. aastal käis Nõukogude Liidu kinodes filmi vaatamas 44 miljonit inimest.

Viited
------

1. ↑
**Interregnum** ehk ***Sede vacante*** ("vaba tool") tähistab roomakatoliku kirikus perioodi, mil diötseesi või osakiriku piiskopipositsioon on täitmata.

Rooma piiskoppide puhul
-----------------------

Kõige sagedamini tarvitatakse seda terminit Rooma piiskopi ehk paavsti surma või tagasiastumise järel, mil kirikuvalitsuse ülesanded on üle kantud kardinalide kolleegiumile, ehkki nende tegevusvabadus on piiratud. ''***Sede vacante''*** perioodil tarvitab Püha Tool ka tavapärasest erineva kujundusega vappi ning samuti kujutatakse sel ajal vermitud meenemüntidel kiriku *camerlengo* sümboolikat. *Sede vacante* kestab ametlikult paavstitooli vabaks jäämisest kuni hetkeni, mil konklaav on uue paavsti valinud, mitte tema ametissepühitsemiseni.

### Ajutine juhtkond

Konklaav toimub ainult juhul, kui paavst on surnud või tagasi astunud. Kahe ametiaja vahele jääval vakantsiperioodil (*sede vacante* 'tooli vakantne olles') valitseb katoliku kirikut ja Vatikani riiki *camerlengo*. *Camerlengo* volitused on võrreldes paavstiga palju piiratumad, sest ta ei tohi teha ühtki paavsti õiguspädevusse kuuluvat otsust. *Sede vacante* ajal katkestavad kardinalid tavaliste ametiülesannete täitmise, välja arvatud:

1. *Camerlengo*
2. Rooma kardinalvikaar
3. Püha Peetruse basiilika kardinal-ülempreester
4. Vatikani peavikaar
5. Paavstlik ülemkohtunik

Need viis kardinali moodustavad täiskogu, mis asub ette valmistama konklaavi. Kui mõni neist ametnikest ei saa näiteks tervislike põhjuste tõttu oma ametiülesandeid täita, määratakse tema asemele asetäitja, kes omab ametisse asumisel vastavaid volitusi. Koos eelpoolnimetatud ametnikega peavad kardinalid pärast paavsti surma ja enne konklaavi algust kas üld- või erikongregatsioone, kus otsustatakse detailideni matuse üksikasjade ja konklaavi alustamise kuupäeva üle.
"**Topaas**" (*Topaz*) on 1969. aastal valminud Alfred Hitchcocki põnevusfilm.

Osades on Frederick Stafford, Dany Robin, Claude Jade, Michel Piccoli, Michel Subor, Karin Dor, John Forsythe, Philippe Noiret, John Vernon.

Prantsuse agendi André Devereaux' (Frederick Stafford) tõttu ei ole tema naise Nicole'i (Dany Robin) elu kerge. Kord olid nad koos vastupanuliikumises, nüüd abistab André CIA-d. Kui äsja abiellunud tütar Michele (Claude Jade) koos oma ajakirjanikust mehe Francois Picardga (Michel Subor) ning pruudi vanematega mõne päeva New Yorgis veeta tahab, kasutab André võimalust, et Harlemis oleva CIA mehe Nordstromi (John Forsythe) jaoks mõned dokumendid Kuuba konsulaati toimetada. Sellele järgneb spionaažiülesanne koos oma endise armukese Juanitaga (Karin Dor) Kuubas. Kui ta tagasi Pariisi läheb, tahab Michele oma vanemaid lepitada, kuid Nicole on juba lohutust leidnud Jacques Granville'i (Michel Piccoli) käte vahel, kes juhib spionaaživõrku Topaas. "Topaas" on Hitchcockile tüüpiline linateos: loo üks peategelasi on süütu mees, kes on sattunud olukorda, kus peab end kaitsma nii pahade tegelaste vastu kui ka suutma tõestada oma süütust seadusesilma ees. Erinevalt režissööri varasematest filmidest arenevad selle tempoka agendiloo sündmused mitmes linnas: Washingtonis, Kopenhaagenis, Havannas ja Pariisis.
**Intrapersonaalsed oskused** (inglise *intrapersonal skills*) on oskused, millega saab inimene ise oma sisemaailmas toimuvat juhtida. Sõna esimene pool "intra" viitab seesmisele ja sõna teine pool "personaalne" isiklikule ehk igaühe isiklikule sisemaailmale.

Inglise keeles on mõistet "intrapersonaalsed oskused" kasutanud 2011. aastal Ameerika Ühendriikide teadusnõukogu (National Research Council), tuues välja, et intrapersonaalsed oskused on enesejuhtimine, ajajuhtimine, enseareng, enseregulatsioon, kohanemine ja oma tegevuste täide saatmise korraldamine jms. Mõistet on kasutatud samal aastal ka Robert T. Kiyosaki ja Donald J. Trump juhi enesejuhtimise oskuste kirjeldamiseks oma raamatus "Midase puudutus. Miks mõni ettevõtja saab rikkaks ja miks enamik ei saa." (eesti keeles Sinisukk 2012).

Timothy J. Cleary (Ph.D, isereguleeritava õppimise ekspert, inglise *self-regulated learning (SRL) theory expert*. USA University of Wisconsin) on välja toonud, et end ise reguleeriv õppija seab endale:

* eesmärgid ja töötab välja strateegilise plaani nendeni jõudmiseks;
* on ise end seesmiselt motiveeriv ja proaktiivne;
* kasutab erinevaid enesekontrollivahendeid;
* järgib oma strateegiat, tegutsemist ja tunnetust ning
* tegeleb sagedasti enese tegevuse jälgimise ja analüüsimisega.

Viited
------

1. ↑  National Research Council (US) Committee (2011). "Assessing 21st Century Skills".
2. 1 2  National Research Council (US) Committee (2011). "Assessing 21st Century Skills".
3. ↑  Robert T. Kiyosaki ja Donald J. Trump (2011). *Midas Touch: Why Some Entrepreneurs Get Rich-And Why Most Don't*. USA: Plata Publishing.

Välislingid
-----------

* "Assessing Intrapersonal Skills" raamatus "Assessing 21st Cnentiry Skills" National Research Council (US) Committee on the Assessment of 21st Century Skills, Washington (DC): National Academies Press (US); 2011
* Timothy J. Cleary, teadustööde ülevaade ja CV
* National Research Council (U.S.)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Leedu kuningannast; saatusejumalanna kohta vaata artiklit parkad, teiste tähenduste kohta lehekülge Morta.* |

---

**Morta** (surnud u 1263) oli Leedu Suurhertsogiriigi esimese tuntud valitseja Mindaugase abikaasa. Ta oli Leedu Suurhertsogiriigi hertsoginna kuni 1253. aastani ning hiljem Leedu kuningriigi kuninganna (1253–1262). 

Tema elust on vähe teada. Tõenäoliselt oli Morta Mindaugase teine naine, sest Mindaugase vanim poeg Vaišvilkas oli juba küps mees, kes tegutses rahvusvahelises poliitikas, kui Morta pojad olid alles veel noored ja vanematest sõltuvad. Pärast Morta surma abiellus Mindaugas tema õega, kes oli enne lahutust olnud Daumantase naine. Kättemaksuks selle teo eest sõbrunes Daumantas Treniotaga ning üheskoos mõrvasid nad 1263. aastal nii Mindaugase kui ka tema ja Morta kaks poega.

Päritolu
--------

Tema paganliku nime päritolu ei ole teada. Ainus vihje tema päritolule või sünnikohale pärineb 1219. aastal Leedu hertsogite ja Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi vahel sõlmitud lepingutele järgnenud kirjalikest kommentaaridest. Seal on mainitud ka seda, et Mindaugas tappis enamiku Bulaičių perekonnast, sealhulgas oli ka Vismantas, kelle naise Mindaugas endale võttis. Hüpaatia koodeks täpsustab, et Vismantas tapeti ajavahemikus 1251–1253 Vykinti lossi rünnakute ajal (sageli eeldatakse, et see asub Tverais). Ajaloolised tõigad viitavad, et Morta oli Vismantase naine. Leedu ajaloolane Edvardas Gudavičius analüüsis toponüüme ja otsustas, et Bulaičiai pere elas tõenäoliselt Šiauliai rajoonis, mitte Tverais, nagu on varem arvatud. Pärast seda avastust on Šiauliai elanikud hakanud oma linna kutsuma Morta koduks.

Elulugu
-------

Tema elu on lühidalt kirjeldatud Liivimaa vanemas riimkroonikas. Kroonika kujutab Mortat kui mõjuvõimsat naist, kes nõustas oma abikaasat poliitilistes küsimustes, ning toob välja mõned värvikamad vestlused tema ja Mindaugase vahel. Kroonika kohaselt toetas Morta kristlasi ja Leedu üleminekut kristlusele, vastandudes Treniotale, kuigi Mindaugas esialgu veel kristlust omaks ei võtnud. Võttes arvesse tema toetust kristlastele ja asjaolu, et tema paganlik nimi on tundmatut päritolu, arvab ajaloolane Rimvydas Petrauskas, et Morta ristiti tõenäoliselt varem kui Mindaugas, kelle ristis 1252. aastal Chełmno piiskop.

Perekond
--------

Kirjalikes allikates on vähe teavet Morta perekonna kohta ja ei ole täiesti selge, kui palju lapsi tal oli. Kahte poega, Replyst ja Gerstukast, on kord mainitud 1261. aasta 7. augustil ilmunud aktis. Seadus, millega Mindaugas andis kogu Sēlija Liivimaa ordule, võib olla keskaegne kokkulepitud võltsing. Hüpaatia koodeksi järgi mõrvati 1263. aastal koos Mindaugasega ka tema ja Morta kaks poega – Rūklys ja Rupeikis. See on ainus olemasolev teave nende laste kohta ning siiani pole ükski ajaloolastest suutnud kindlaks teha, kas tegemist on ühtede ja samade poegadega, kelle nime on keskaegsed kirjanikud mingil põhjusel moonutanud või oli Mortal ja Mindaugasel tõesti neli poega.