recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Morro mägi Aricas
**Arica** on linn Tšiili põhjaosas Vaikse ookeani rannikul Arica y Parinacota piirkonnas 18 km kaugusel Peruu piirist.

Linnast 20 km kaugusel asub Chacalluta lennuväli.

Elanike arv on 186 000 (2005).

Ajalugu
-------

Arheoloogia on näidanud, et Arica on olnud asustatud vähemalt 10 tuhat aastat.

Linna asutas 1541 Hispaania kapten Lucas Martinez de Begazo. 1570 oli linna täielik nimi La Muy Illustre y Real Ciudad San Marcos de Arica.

Aricas on sadam. Juba 1545. aastast alates on Arica kaudu Hispaaniasse hõbedat veetud. Esialgu pärines hõbe tänapäeva Boliivia alal olevast Potosist. Potosis asus maailma läbi aegade suurim hõbedakaevandus. Seetõttu oli Arica Hispaania jaoks väga oluline sadam.

Samal põhjusel oli Arica tähtis Hispaania riigi vaenlaste jaoks. Aricat rüüstasid mereröövlid Francis Drake, Thomas Cavendish, Richard Hawkins, Joris van Spilbergen, John Watling, Simon de Cordes, Leandro de Valencia, Bartholomew Sharp, William Dampier ja John Clipperton.

Pärast Ladina-Ameerika vabadusvõitlust läks Arica Peruu koosseisu. 1836–1839 ja 1841–1842 oli ta Boliivia poolt okupeeritud. Pärast Salpeetrisõda läks Arica Tšiilile.

1855 rajati Arica–Tacna raudtee. See 53 km pikkune raudtee oli üks esimesi Ladina-Ameerikas ja see töötab tänapäevani.

13. augustil 1868 toimus linna lähedal maavärin magnituudiga 8 kuni 9. Selle ohvrite arv ei ole selge. On väidetud, et neid olevat olnud 25–70 tuhat, samuti on väidetud, et see ei saa olla võimalik, sest sel ajal elas Aricas üldse vähem kui 3000 inimest. Maavärinas tekkinud tsunami jõudis Hawaile, Jaapanisse ja Uus-Meremaale.

Kliima
------

Aricas on troopiline kliima.

Vihma sajab vähe: aasta keskmine sademete hulk on 0,76 mm. Sellegipoolest pole õhuniiskus kuigi väike. Keskmiselt on see kõige madalam veebruaris (71,5%), kõige kõrgem juunist augustini (76,5%). Aastas paistab päike keskmiselt 1766 tundi, sellest kõige rohkem aprillis (219 tundi) ja märtsis (198 tundi), kõige vähem septembris (45 tundi) ja augustis (81 tundi).

Kõige kõrgemad õhutemperatuurid Aricas on mõõdetud märtsis (35 °C) ning jaanuaris ja veebruaris (33 °C). Kõige madalam on oktoobri maksimumtemperatuur (+24 °C). Öökülma ei ole Aricas kunagi mõõdetud. Talvel (lõunapoolkeral juunist augustini) on täheldatud temperatuuri langust +6 °C-ni. Kõige kõrgem miinimumtemperatuur on registreeritud veebruaris (+15 °C).

Viited
------

1. ↑  2017. aasta Tšiili rahvaloendus
2. ↑  2017. aasta Tšiili rahvaloendus
Linna raekoda
**Winterthur** on linn ja vald Šveitsis Zürichi kantonis, Winterthuri ringkonna keskus. Asub Tössi orus. 

Winterthur on elanike arvult kuues Šveitsi linn. 

Halduslikult jaguneb 7 linnaosaks (saksa keeles *Stadtkreis*).

Rooma ajal oli asula tuntud nime all **Vitudurum**. 919 toimus tänapäeva linna kohal lahing Švaabimaa hertsogi Burchard II ja Ülem-Burgundia kuninga Rudolf II vägede vahel. Linna asutamisaastaks loetakse 1180, mil linn oli Kyburgi krahvide valduses. Kui Kyburgi suguvõsa meesliin välja suri, pärisid linna 1264. aastal Habsburgid, kes andsid asulale linnaõigused, kuid müüsid linna 1467. aastal Zürichile.

Winterthuril on head transpordiühendused Šveitsi ja Saksamaa linnadega.

Viited
------

1. ↑  Ständige Wohnbevölkerung nach Staatsangehörigkeitskategorie Geschlecht und Gemeinde; Provisorische Jahresergebnisse; 2018, vaadatud 11.04.2019.

Välislingid
-----------

* Winterthuri koduleht *(saksa, prantsuse, itaalia ja inglise keeles)*
* Turismibüroo koduleht

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Winterthur** |
**Tarragona provints** on provints Hispaanias Kataloonias Vahemere ääres.

Tarragona provints on jagatud 10 maakonnaks ja 183 vallaks.

Provintsi suurimad linnad on Tarragona, Reus, Tortosa ja El Vendrell.

Kliima
------

Tarragona provintsi aasta keskmine temperatuur on +15,7 °C, jaanuaris +8,9 °C, augustis +23,5 °C.

Aastas sajab keskmiselt 542 mm, sealhulgas jaanuaris 35 mm ja augustis 54 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2551 tundi, sealhulgas jaanuaris 166 ja augustis 263 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑  National Statistics Institute, vaadatud 3.09.2021.

Välislingid
-----------

 Tarragona provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Tarragona provintsi koduleht

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**Albacete provints** on provints Hispaanias Castilla La Mancha autonoomse piirkonna kaguosas.

Maakonnad
---------

* Campos de Hellíni maakond
* La Manchuela maakond
* Los Llanose maakond
* Mancha Júcar-Centro maakond
* Monte Ibérico-Corredor de Almansa maakond
* Sierra de Alcaraz y Campo de Montieli maakond
* Sierra de Segura maakond

Kliima
------

Albacete provintsi aasta keskmine temperatuur on +13,5 °C, jaanuaris +5,0 °C, augustis +23,7 °C.

Aastas sajab keskmiselt 366 mm, sealhulgas jaanuaris 24 mm ja augustis 13 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2708 tundi, sealhulgas jaanuaris 142 ja augustis 320 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑  National Statistics Institute

Välislingid
-----------

* Provintsi koduleht

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
Abu Dhabi
Abu Dhabi
**Abu Dhabi** on Abu Dhabi emiraadi ja Araabia Ühendemiraatide pealinn. Linn paikneb Abu Dhabi saarel Pärsia lahes veerandi kilomeetri kaugusel Araabia poolsaare idarannikust. Mandriga ühendab linna kaks maanteesilda.

Rahvastik
---------

2018. aasta algul elas linnas hinnanguliselt 1,45 miljonit inimest. 80% elanikkonnast moodustavad immigrandid, peamiselt võõrtöölised Indiast, Pakistanist, Egiptusest, Filipiinidelt ja Suurbritanniast. Abu Dhabi on elanike arvult Araabia Ühendemiraatide suuruselt teine linn.

Rahvaloenduste andmetel elas 1980. aastal Abu Dhabis 243 257, 1990. aastal 283 361 ja 1995. aastal 398 695 elanikku. Nii on viimase kahekümne aastaga rahvaarv enam kui kahekordistunud.

Ajalugu
-------

Abu Dhabi on asutatud 1760. aastal. Linna asutamise kohta räägitakse sellist legendi. Ühest oaasist pärit araablastest jahimehed jälitasid kõrbes gaselli. Gasell põgenes kaua aega nende eest, suundudes lõpuks Pärsia lahe rannikule, kus viskus merelainetesse ja ujus lähedal asuvale saarele. Jahimehed jälitasid teda üle vee saarele ja gasell juhtis oma väsinud jälitajad imeilusa puhta veega allika juurde. Tänutäheks kinkisid jahimehed talle elu, allika lähedale loodud asula nimetasid aga Abu Dhabiks, mis eesti keelde tõlgituna tähendab 'gaselli isa'.

Abu Dhabist kujunes peatselt samanimelise emiraadi keskus, kuid kuni 20. sajandi teise pooleni oli linn majanduslikult vähearenenud. Seal elati peamiselt suveperioodil, mil Pärsia lahes sai tegeleda pärli- ja kalapüügiga. Enamik elamuid olid rajatud palmiokstest, jõukamad perekonnad elasid savionnides.

Linn hakkas jõudsalt arenema peale nafta avastamist 1958. aastal. Rajati esimesed betoonelamud ja 1961 ehitati esimene kõva kattega tee. Arengule lisas kiirust 1966 emiraadis läbi viidud paleepööre ja Araabia Ühendemiraatide iseseisvumine 1971. aastal. Neljakümne aastaga on linn tundmatuseni muutunud, kujunedes kaasaegseks kõrghoonetega pangandus- ja kaubanduskeskuseks.

Majandus
--------

Linna ärielu on koondunud põhjapoolsetesse kvartalitesse, kus domineerib kaasaegne hoonestus ja on hulgaliselt pilvelõhkujaid. Seetõttu nimetatakse mainitud osa Abu Dhabist ka Lähis-Ida Manhattaniks. Abu Dhabi saarest 500 meetri kaugusel asuv Sadiati saar kavandatakse tulevikus samuti kasutusele võtta äri- ja elamupiirkonnana. Linna on plaanis rajada metroo.

Linn on oluline pangandus- ja kaubanduskeskus, kuid tähtsat rolli etendab ka turism. 2005. aastal avati Abu Dhabis üks maailma luksuslikumaid hotelle, riigile kuuluv Emirates Palace Hotel. Suurtööstusi linnas ei paikne, kuid see on mitmete juhtivate naftakompaniide büroode asukohaks.

1981. aastast teenindab linna 30 kilomeetri kaugusel mandril asuv rahvusvaheline lennujaam. Mereühendus on tagatud Abu Dhabis asuva Mina' Zayidi süvaveesadama kaudu.

Kirjandus
---------

* Lara Dunston ja Sarah Monaghan. *Dubai ja Abu Dhabi*. (Silmaringi reisijuht). Inglise keelest tõlkinud Margus Elings, toimetaja Helen Kõrgesaar. [Tallinn]: Koolibri, 2009. ISBN 9789985024645
Jaak Pihlau haud Haapsalu Metsakalmistul  
Foto: Ave Maria Mõistlik, 16. august 2020
**Jaak Pihlau** (20. detsember 1937 Tallinn – 31. detsember 2014) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Jaak Pihlau oli õpetajate poeg.

Ta lõpetas 1956. aastal Haapsalu 1. Keskkooli, 1961. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetikateaduskonna automaatika ja telemehaanika erialal, tehnikakandidaat (1970, Moskva Elektronjuhtimismasinate Instituut), väitekiri "Тонкие магнитные пленки как элементы ассоциативного запоминающего устройства".

Ta oli aastatel 1962–1969 Küberneetika Instituudi arvutuskeskuse nooremteadur, 1969–1983 vanemteadur, 1983–1987 Raadioelektroonika Konstrueerimisbüroo arvutustehnika sektori juhataja, 1987–1989 TPI ülijuhtivuse labori peateadur, 1989–1991 AS-i Mainor-Novexi arvutustehnika sektori juhataja, 1991–1997 AS-i Ardeko teadusdirektor, 1998. aastast füüsilisest isikust ettevõtja.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: elektronarvutite assotsiatiivsed mäluseadmed, digitaalelektroonika, infotehnoloogia, arvutivõrgud, internet. Avaldanud mitu erialast käsiraamatut. Uurinud ka Eesti ajalugu Nõukogude okupatsiooni perioodil. Umbes 40 teaduspublikatsiooni, sh 12 raamatut; 7 autoritunnistust.

Teoseid
-------

* Digitaalse mikroelektroonika käsiraamat. I. Transistor-transistorloogika elemendid. Tallinn, 1981
* Digitaalelektroonika käsiraamat. Integraalsed loogikaelemendid. Tallinn, 1985
* Digitaalelektroonika käsiraamat. Mäluseadmed ja mikroprotsessorkomplektid. Tallinn, 1995
* Infotehnoloogia käsiraamat koolidele ja iseõppijatele. 1. Tallinn, 1997
* Sama. 2. Tallinn, 1998
* Väitlus: Rahvuskomitee ja Tiefi valitsus. KGB arhiividokumendid Eesti Vabariigi taastamiskatsest 1944. a. // Akad (1999) 7
* Internet 2000. Tallinn, 2000
* Interneti teatmik. Tallinn, 2001
* Eesti sõjaväe häving aastal 1941. Tartu, 2003
* Escapes from occupied Estonia. // The Soviet occupation regime in the Baltic states 1944–1959. Riga, 2003.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Philadelphi koridor** on 14 km pikkune kindlusetaoline julgeolekuvöönd Gaza tsooni ja Egiptuse piiri ääres Gaza poolel. 

See nimetus on algselt Iisraeli Relvajõudude antud koodnimetus. 

Algselt oli tegu Iisraeli armee patrullkäikude koridoriga. Oslo lepped andsid Iisraelile sõjalise kontrolli Philadelphi koridori üle. Praegu kontrollib koridori Egiptus.

Ehitus
------

Philadelphi koridor koosnes mitme meetri kõrgustest betoonvundamentidel teraskandjatest varasemate vaatlus- ja tulistamisistmetega Iisraeli armeele ning sõiduteest selle terasmüüri ja Egiptuse-Gaza piiri vahel ja veel ühest tarast. 

Gaza poolel piirneb koridoriga puudest, majadest ja teistest takistustest vabaks tehtud maariba. Organisatsiooni Human Rights Watch andmetel lõhkus Iisrael selle koridori ning piirneva vaba tulistamisvälja loomiseks ja laiendamiseks umbes 1600 Palestiina araablaste maja[*viide?*]. 

Ainukese läbipääsuna läbi koridori oli ette nähtud Rafaḩi piiripunkt piirilinnas Rafaḩis.

Piirikontroll ja salakaubavedu
------------------------------

Koridori põhieesmärk oli takistada relvade, laskemoona, sigarettide, uimastite, paberraha jne salakaubavedu ning inimeste illegaalset piiriületust. 

Kui Iisrael pärast Ḩamāsi võimuletulekut Gaza tsoonis 2007 piirkonna isoleeris, suleti Rafaḩi piiripunkt peaaegu täielikult ka tsiviilisikutele. 

Koridori alla kaevati tunneleid.

Viited
------
**Pruunkael-laisik** (*Bradypus variegatus*) kolmvarvaslaisiku perekonnast on kõige levinum laisikute liik.

Välimus
-------

See kassisuurune imetaja kaalub tavaliselt 8-9 kilo. Tal on ümmargune pea, lühike kärss, väikesed silmad, pikad jalad, pisikesed kõrvad ja töntsakas saba. Pruunkael-laisikutel on pikk, jäme karv, mis on värvilt helepruun, aga sageli näib roheline, seal kasvavate siniste-roheliste vetikate pärast.

Varvaste asemel on nende esi- ja tagajalgadel kolm kõverat küünist, mis aitab neil lihtsasti end puude okste külge haakida ja tagurpidi rippuda.

Nad saavad keerata oma pead peaaegu 90 kraadi ja nende suu on vormitud nii, nagu nad kogu aeg naerataks. Isased eristuvad emastest, sest neil on tavaliselt helekollane või oranž karvalaik, mis asub õlgade vahel.

Elupaik
-------

Pruunkael-laisik on puuloom, kes asustab troopilisi metsi Lõuna- ja Kesk-Ameerikas. Nende vetikatega kaetud karv aitab neil maskeerida oma sobivaima metsa keskkonnaga. Nad veedavad peaaegu kogu oma aja puudel, laskudes maapeale ainult üks kord nädalas, et roojata.

Toitumine
---------

Pruunkael-laisik on herbivoor, kes toitub väikese energiasisaldusega toidust: lehtedest, okstest ja puuviljadest. Aeglase liikumise ja ainevahetuse tõttu võib tal ühe söögikorra seedimine võtta kuu aega.

Viited
------

1. ↑  Andrei Miljutin. Maailma imetajate mitmekesisus. Tallinn : Varrak, 2015. Lk 97.

Allikad
-------

* Rainforest alliance
**Zugi kanton** on üks Šveitsi 26 kantonist. Ta asub Šveitsi keskosas.

Zugi kantoni pindala on 239 km². Zugi kanton on pindalalt väikseim täiskanton ja temast on pindalalt väiksemad ainult kaks kantonit.

Elanike arv on 106 530 (2006). Rahvastiku tihedus on 443 in/km² (viies koht Šveitsi kantonite seas).

Zugi kanton jaguneb vahetult 11 vallaks: Baar, Cham, Hünenberg, Menzingen, Neuheim, Oberägeri, Risch, Steinhausen, Unterägeri, Walchwil, Zug.

Zugi kanton on Šveitsis üks jõukamaid.

Viited
------

1. ↑  Statistikateenistus

Šveitsi kantonid

Aargau **·**  Appenzell Ausserrhoden **·**  Appenzell Innerrhoden **·**  Basel-Landschaft **·**  Basel-Stadt **·**  Bern **·**  Fribourg **·**  Genf **·**  Glarus **·**  Graubünden **·**  Jura **·**  Luzern **·**  Neuchâtel **·**  Nidwalden **·**  Obwalden **·**  Schaffhausen **·**  Schwyz **·**  Solothurn **·**  Sankt Gallen **·**  Ticino **·**  Thurgau **·**  Uri **·**  Valais **·**  Vaud **·**  Zug **·**  Zürich
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnuliigist; perekonna kohta vaata artiklit hahk (perekond).* |

---

Haha munad
**Hahk** (*Somateria mollissima*) on partlaste sugukonda kuuluv liik, suur sukelpart. Ta toitub merepõhjas elavatest selgrootutest, eriti söödavatest rannakarpidest. Karpe otsides võib hahk sukelduda kümmekonna meetri sügavusele.

Nimetus
-------

Haha varasem nimetus oli *eiderhani*. Murdepärased nimetused on *ahk*, *kahk*, *lann*, *oodutaja*, *vaagalind*.

Ladinakeelne nimetus *Somateria mollissima* pärineb Carl von Linnélt. Ladinakeelse nimetuse lühend on *SOMMOL*. Ingliskeelne nimetus on kas *eider* või *eider duck.*

Välimus
-------

Isaslind on pulmasulestikus kontrastselt mustvalge ja emaslind ookerpruun. Hahapojad on musta sulestikuga. Nokk on teiste partide omadega võrreldes suurem, see läheb sujuvalt üle peaks.

Elupaigad
---------

Eestis elutseb haha alamliik *Somateria mollissima mollissima*. Vilsandi rahvuspargis pesitseb üle 4000 paari. Endise Torgu valla territooriumil pesitseb 50 hahapaari. Hahad elavad avamerel ning pesitsevad kaugematel meresaartel ja laidudel.

Haha pesitsusaegset üldarvukust Eestis hinnatakse 3000–7000 paarile, talvist arvukust 20–100 isendile.

Pesitsemine
-----------

Hahale sobivad pesitsemiseks hästi need mereäärsed piirkonnad ja laiud, kus meri kiiresti sügavaks muutub. Hahad toituvad rannakarpidest, mis asuvad 3–4 meetri sügavusel merepõhjas.

Haha hästivarjatud pesas on tavaliselt 4–6 sinakasrohekat muna.

Viited
------

1. ↑

Kirjandus
---------

* Andres Kuresoo. Kas hariliku hahaga on lahti midagi ebaharilikku? – Eesti Loodus 2002, nr 5, lk 12.
* Haide-Ene Rebassoo. *Laidude raamat*. Tallinn, 1972, lk 58–60.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hahk** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **hahk** |

* Hahk andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
* Saaremaa – veelindude talvine paradiis
* Pildid
* Foto ja levik Hollandis
* Fotod
* Hahk YouTube'is
Berlaymonti hoone ja Robert Schumani ristmik 2020. aastal
Berlaymonti hoone
Euroopa Komisjoni logo Berlaymonti hoone seinal
**Berlaymonti hoone** on Euroopa Komisjoni büroohoone Belgias Brüsselis aadressil 200 rue de la Loi/Wetstraat.

Hoone ehitati aastatel 1963–1969, selle arhitektid on Lucien De Vestel Jean Gilson, André Polak ja Jean Polak. 

Berlaymonti hoonel on 14 korrust, selle pindala on 240 500 m². 

Berlaymonti hoones asuvad Euroopa Komisjoni presidendi ja ülejäänud 26 voliniku ning nende personali kabinetid. Seal asuvad muu hulgas ka Euroopa Komisjoni peasekretariaadi, õigus- ja pressiteenistuse kontorid.

Ursula von der Leyen on esimene komisjoni president, kes ka elab Berlaymontis. Tema eluruumid on väikesel eraldatud alal 13. korrusel asuva kabineti kõrval.

Berlaymonti klooster
--------------------

Berlaymonti kloostri fassaad 1904. aastal
Nimi Berlaymont pärineb Berlaimonti krahvinna Marguerite de Lalaingi 1625. aastal asutatud augustiinlaste ordu kloostrilt. Berlaymonti klooster asus alates 1864. aastast tänapäeva büroohoone asukohas. Tänapäeva hoone kohal asus kahe hektari suurune Berlaymonti daamide kloostri park.

Rue de la Loi/Wetstraat kujunes Brüsseli kasvades üheks väga huvitavaks büroohoonete asukohaks ja 8. detsembril 1958 tegi Belgia valitsus Berlaymonti kloostrile ettepaneku osta kinnistu Euroopa Ühenduse halduskeskusele büroohoone rajamiseks. Lisaks ostuhinnale kavatseti eraldada kloostrile 15 kilomeetrit Brüsselist lõunas asenduskoht. Ostu-müügileping sõlmiti 25. mail 1960.

Euroopa Komisjoni hoone
-----------------------

Ehitusmaana ostetud kinnistu anti 552,9 miljoni euro eest Euroopa Ühenduse kasutusse. Hoone välisilme pärineb arhitekt Lucien De Vestelilt ja ristikujuline hoone ehitati aastatel 1963–1967 arhitektide Jean Gilsoni, André Polaki ja Jean Polaki juhtimisel. Belgia valitsus soovis, et hoone kujundataks selliselt, et seda saaks kasutada ka ministeeriumina, kui Euroopa institutsioonid peaksid kolima mõnesse muusse linna. Sel ajal ei olnud Euroopa ühenduste asukoha küsimus veel ametlikult selgeks saanud.

1992. aastal suleti Berlaymonti hoone asbesti tõttu. Hoonet renoveeriti põhjalikult ja see taasavati pidulikult 21. oktoobril 2004 Euroopa Komisjoni tollase presidendi Romano Prodi ja Belgia peaministri Guy Verhofstadti juuresolekul.

Kuni 2004. aastani kuulus hoone Belgia riigile. 2004. aastal omandas hoone Euroopa Komisjon.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Berlaymont** |
Kaimo Kuusk (2022)
Eesti suursaadik Ukrainas Kaimo Kuusk andmas üle volikirja president Volodõmõr Zelenskõile (11. september 2019)
**Kaimo Kuusk** (sündinud 5. detsembril 1975) on Eesti diplomaat.

Elulugu
-------

Kuusk on pärit Abja-Paluojalt.

Enne välisteenistusega liitumist töötas Kaimo Kuusk aastaid Välisluureametis, olles aastail 1998–2008 osakonnajuhataja ja aastail 2008–2019 peadirektori asetäitja. 2019. aastal asus ta tööle välisministeeriumis, töötades Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo lauaülemana. Aastatel 2019–2023 oli Kaimo Kuusk Eesti suursaadik Ukrainas.

President Alar Karis nimetas Kuuse oma 24. märtsi 2023 otsusega Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Leedu Vabariigis ning alates 1. septembrist 2023 asus ta tööle Eesti saatkonnas Vilniuses.

Isiklikku
---------

Tema abikaasa on magistrikraadiga politoloog Ene Mii Kuusik (snd 18. juunil 1979), kes õpib aastast 2022 Tartu Ülikoolis teatriteadust ja neil on 4 tütart.

Tunnustus
---------

* 2006 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2023 Riigivapi III klassi teenetemärk

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kaimo Kuusk** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kaimo Kuusk** |

1. ↑  Lepik, Indrek (26. aprill 2022). "Eesti diplomaatide Kiievist põgenemise lugu. „Sain aru, miks sõda alati mustvalgetes toonides esitatakse. Tänavad olidki täiesti mustvalged."". *Eesti Ekspress*. Vaadatud 1. mail 2022.
2. ↑  Kaimo Kuusk saab Eesti suursaadikuks Leedus
3. ↑  "Eesti vahetab välja suursaadiku Kiievis: Kaimo Kuuske asendab Annely Kolk" Eesti Ekspress, 18. märts 2023
4. ↑  Ene Mii Kuusk: kui näen abikaasat kuulivestis, siis jõuab kohale reaalsus, milles ta Ukrainas elab, [Eesti Naine]], 8. jaanuar 2023
5. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu Vabariigi Presidendi Kantselei kodulehel.
6. ↑  President annab tänavu 167 riiklikku teenetemärki, ERR, 6. veebruar 2023
**Lugo provints** on provints Hispaanias Galicia autonoomses piirkonnas.

Lugo provints piirneb kirdes Astuuria autonoomse piirkonnaga ning kagus Leóni, lõunas Ourense, edelas Pontevedra ja läänes A Coruña provintsiga. Põhjast piirab teda Atlandi ookeani kuuluv Biskaia laht.

Provintsi idaosas on Macizo Galaico mäed. Sinna ulatuvad ka Kantaabria mäed. Kantaabria mägedes Lugo ja Leóni provintsi piiril on Lugo provintsi kõrgeim tipp, 1987 m kõrgune Cuina mägi.

Provintsi suurim jõgi on põhjast lõunasse voolav Miño, mis suubub Atlandi ookeani Hispaania ja Portugali piirijõena. Vastassuunas, lõunast põhja voolavate jõgede seas on suurimad Navia ja Eo, millest esimene suubub ookeani Astuurias ja teine Lugo provintsis.

Provintsi keskus on Lugo. Suuremad asulad on veel Monforte de Lemos, Viveiro, Ribadeo, Vilalba, Sarria, Burela ja Chantada. Kokku on provintsis 67 valda, millest 10 elanike arvult kõige suuremat on toodud juuresolevas tabelis.

| Vald | Elanike arv |
| --- | --- |
|  Lugo | 97 635 |
|  Monforte de Lemos | 19 546 |
|  Viveiro | 16 238 |
|  Vilalba | 15 437 |
|  Sarria | 13 508 |
|  Ribadeo | 9983 |
|  Foz | 9970 |
|  Burela | 9381 |
|  Chantada | 9014 |
|  Guitiriz | 5896 |

Kliima
------

Lugo provintsi aasta keskmine temperatuur on +11,2 °C, jaanuaris +7,9 °C, augustis +19,8 °C.

Aastas sajab keskmiselt 942 mm, sealhulgas jaanuaris 68 mm ja augustis 3 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 1895 tundi, sealhulgas jaanuaris 96 ja augustis 258 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003, lk 423.
2. ↑
3. 1 2  Suur maailma atlas, lk 60.

Välislingid
-----------

 Lugo provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**La Quinta** on kuurortlinn USA-s California osariigis Riverside'i maakonnas. See paikneb Indian Wellsi ja Indio linna vahel Coachella orus.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 37 558. Rahvastikukasv protsentuaalselt (umbes 350%) oli La Quintas aastatel 1990−2010 tunduvalt suurem kui enamikus teistes California linnades.

Seltskonnaajakiri Robb Report on nimetanud La Quintat USA üheks juhtivaks golfikeskuseks. Golfimänguvõimalusi pakub teiste seas 1926. aastal asutatud puhkekeskus La Quinta Resort & Club, kus Frank Capra kirjutas stsenaariumi oma 1937. aasta filmile "Kadunud silmapiir" ("Lost Horizon").

Turism on linnas elav, eriti talvekuudel, mil külmematest piirkondadest USA põhja- ja idaosast tulevad pensionärid ja ettevõtjad soojematesse piirkondadesse talvituma.

Püha Assisi Franciscuse katoliku kirik La Quintas

Geograafia
----------

Santa Rosa mäed videvikus
La Quinta asub Riverside'i maakonna keskosas. See piirneb loodes Indian Wellsi ja Palm Deserti linnaga, põhjas Bermuda Dunesi asulaga ning kirdes Indio linnaga. Linnast lõunasse jääb kohaliku omavalitsuseta piirkond. La Quinta põhjaosa läbi maantee California State Route 111.

La Quinta ja selle ümbrus on tuntud Santa Rosa mägede poolest, mis kõrguvad La Quintast läänes ja lõunas.

Kogu Coachella oru piirkond asub väga lähedal San Andrease murrangule.

### Kliima

La Quinta kliimat mõjutab ümbritsev pinnamood. Tänu selle asukohale kõrgete mäeahelike vahel ja lõunasse avanevas orus, on linna kliima aasta läbi soe. Talvi peetakse Coachella orus isegi USA lääneosa kõige soojemateks. Valitseb soojade talvede ja kuumade suvedega ariidne kliima. Suvel tõuseb õhutemperatuur sageli üle 40 °C, harva isegi üle 50 °C. Ka öösiti ei lange suvel õhutemperatuur tavaliselt alla 25 °C. Talvekuudel on õhutemperatuur päeval tavaliselt 20–22 °C. Miinuskraade esineb harva. Aasta keskmine sademete hulk võib jääda alla 100 mm.

Ajalugu
-------

19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses kasutati Coachella orgu peamiselt põllumajandusalana. Maamõõtjad kuulutasid aga liivaluiteid elamiskõlbmatuks, elamumaaks sai toona kasutada ainult Marshall Cove'i kivist pinnast.

1926. aastal rajas Walter Morgan Marshall Cove'i põhjaossa La Quinta Resorti eraldatud peidupaigaks läheduses paikneva Hollywoodi kuulsuste ja seltskonnategelaste jaoks. Villas paiknes Coachella oru esimene golfiväljak. 1930. aastatel ehitati läbi oru maantee California State Route 111.

Seoses ümbritsevate kõrbelinnade kasvuga arenes La Quinta alates 1980. aastatest samuti märgatavalt. 1. mail 1982 sai La Quinta linnaõigused. Kui 1980. aastal elas linnas veel 3328 inimest, siis 1990. aastal juba üle 11 000.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus** (inglise keeles *North American Aerospace Defense Command*; **NORAD** /ˈnɔːræd/), kuni 1981. aasta märtsini **Põhja-Ameerika õhukaitse väejuhatus** (*North American Air Defense Command*), on Ameerika Ühendriikide ja Kanada ühendorganisatsioon, mis tegeleb Põhja-Ameerika õhuruumi ja atmosfääri suveräänsuse tagamise, seire ja kaitsega.

NORAD-i peakorter asub Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi El Paso maakonna suurima linna Colorado Springsi lähistel asuvas Petersoni õhuväebaasis, kus ühtlasi paikneb ka Ameerika Ühendriikide põhja väejuhatus (USNORTHCOM). Varujuhtimiskeskus paikneb lähedal asuva Cheyenne'i mäe sisse ehitatud Cheyenne'i mäe kompleksis.

NORAD-i komandör ja asekomandör on vastavalt Ameerika Ühendriikide neljatärnikindral ja Kanada kolmetärnikindral või võrdse auastmega ohvitserid.

Popkultuuris
------------

NORAD figureerib prominentselt 1983. aasta Ameerika Ühendriikide mängufilmis "Sõjamängud" (*WarGames*), aga ka teleseriaalides "Tähevärav SG-1" ja "Jeremiah".

### *NORAD Tracks Santa*

2009. aasta *NORAD Tracks Santa*.
 *Pikemalt artiklis NORAD Tracks Santa*
"NORAD Tracks Santa" on alates 1955. aastast asetleidev iga-aastane NORAD-i jõuluüritus, mille käigus "jälgitakse" jõuluvana teekonda ümber maailma.

Viited
------

1. 1 2  "NORAD Agreement" (inglise). Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus. 26. aprill 2013. Vaadatud 19. jaanuar 2020.
2. ↑  "NORAD Tracks Santa" (inglise keeles). Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus. 26. aprill 2013. Vaadatud 19. jaanuar 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
3. ↑  Indrek Kuus (24. detsember 2019). "USA astronaudid aitasid esmakordselt jõuluvana teed kaardistada". *ERR*. Vaadatud 19. jaanuar 2020.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Põhja-Ameerika õhu- ja kosmosekaitse väejuhatus** |

* Ametlik koduleht (inglise keeles)
**Mega Victoria** (endine **Amorella**) on Itaalia-Prantsusmaa laevakompaniile Corsica Ferries kuuluv parvlaev. 

Parvlaev on ehitatud 1988. aastal Horvaatias. Aastail 1988–2022 kuulus laev Soome laevaettevõttele Viking Line ja kandis nime **Amorella**. Laev sõitis liinil Helsingi–Mariehamn–Stockholm, mida suviti pikendati Helsingist Tallinnani. 

Aastal 2022 müüs Viking Line laeva ettevõttele Corisca Ferries. Laeva müügi eesmärk oli uuendada laevastikku ja parandada ettevõtte finantsolukorda ja likviidsust. Laev müüdi 19,1 miljoni euro eest, bilansis on selle jääkväärtus vaid 3,2 miljonit eurot.

Juhtumid
--------

1993 aastal sõitis laev madalikule.

2005 aastal oli laevas tulekahju.

14. detsembril 2013 kell 12.40 Julgrundis Föglö lähistel elektrikatkestuse tõttu sõitis Turust Ahvenamaale Maarianhaminasse teel olnud parvlaev karile. Amorella pääses omal jõul karilt lahti ja jõudis öösel Maarianhaminasse.

20. septembril 2020 kell 09.45 sõitis Märrskäri saare lähistel Ahvenamaalt Stockholmi suundudes madalale. Vältimaks ümberminekut või uppumist, otsustas kapten sõita Järsö saare juures laev madalikule.

Viited
------

1. ↑  Viking Line'i parvlaev sõitis elektrikatkestuse tõttu karile
2. ↑  Karile sõitnud Viking Line'i parvlaev pääses oma jõul lahti
3. ↑  Viking Line'i laev Amorella sõitis Ahvenamaal karile

Pildid
------

* Amorella sõitis Viking Line'i värvides Turu-Stockholmi liinil 34 aastat.Amorella sõitis Viking Line'i värvides Turu-Stockholmi liinil 34 aastat.

Välislingid
-----------

* Amorella Viking Line'i kodulehel
* "M/S Amorella Fakta om Fartyg". Originaali arhiivikoopia seisuga 02.08.2012. (*rootsi keeles*)
* Konstaabel päästis reisiparvlaeval Amorella ühe naise elu
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib merest, saare kohta vaata artiklit Marmara saar* |

---

Marmara (Vahemeri)Marmara
Asukoht Vahemeres
Marmara meri
**Marmara** ehk **Marmara meri** (türgi keeles *Marmara* või ka *Marmara Denizi*) on väike meri, mis lahutab Aasiat ja Euroopat. Ta on seotud Egeuse merega Dardanellide väina kaudu ja Musta merega Bosporuse väina kaudu. Mere pikkus on umbes 280 km ja suurim laius 80 km. Pindala on 11 474 km². Suurim sügavus on 1264 meetrit. Mere keskmine sügavus on 300 meetrit. Vee maht Marmara meres 3500 km³. Marmara mere pinnakihtide soolsus on 20 kuni 26 promilli, sügavamal on aga soolsus 38 promilli.

Marmara meri kujutab endast veidi väljavenitatud kujuga nõos asuvat veekogu. Pikitelge läbib merd sügavik. Mere kaldad on peamiselt mägised ning lõunas ja idas tugevasti liigendatud.

Marmara mere kliima on pehme. Külmimaks kuuks on jaanuar, kus vee keskmine temperatuur on 7 °C ja maksimaalseni tõuseb temperatuur augustis 23 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 700–800 mm. Hüdroloogilise režiimi määrab ära veevahetus Musta ja Egeuse mere vahel. Olulised tegurid on nende kahe mere vee erinev tihedus, soolsus ja valitsevad tuuled, milleks on põhiliselt kirde ja edelatuuled. Neist suuremad Sahara kõrbest puhuv kuiv ja kuum tuul siroko, mille tagajärjel võib õhutemperatuur tõusta üle 40 °C. Euroopas puhuv külm mistraal toob aga kaasa jaheda ilma.

Marmara meres tugevaid loodeid ei ole. Tõusu ja mõõna vahe on minimaalne, 1,5 kuni 2 päevase vahega, mille põhjuseks on enamasti tugevamad kirde tuuled. İstanbuli lähedal on looded tavalisest merevee tasemest umbes 35 cm.

Kuulub tervikuna Türgile. Koos Dardanellide ja Bosporusega moodustab rahvusvahelise veetee Mustast merest Vahemerre, mille toimimise ja ohutuse eest Türgi vastutab.

Vanad kreeklased kasutasid Marmara mere kohta nime *Propontis* (Προποντίς, -ίδος *pro* 'enne' + *pontos* 'Must meri').
**Hollandi Antillid** (ajalooline nimi *Hollandi Lääne-India*) oli aastatel 1954–2010 Madalmaade Kuningriigi autonoomne osa. 1986. aastal eraldus Aruba, 15. oktoobril 2010 kaotati Hollandi Antillid haldusüksusena, tulemusena moodustati kaks uut Madalmaade Kuningriigi maad: Curaçao ja Sint Maarten. Ülejäänud saared: Bonaire, Saba ja Sint-Eustatius, moodustavad Hollandi Kuningriigi osa kohaliku omavalitsuse üksuse 'eriomavalitsuse' (bijzondere gemeente) staatuses Kariibi Madalmaadena.

Loodus
------

### Kliima

Aasta keskmine temperatuur on Tuulealustel saartel 27,8 °C ja Tuulepealsetel saartel 27,0 °C.

Aasta keskmine sademete hulk oli 2003. aastal vastavalt 450 mm ja 1758 mm.

Ajalugu
-------

Mõlemad saarterühmad avastasid ja koloniseerisid hispaanlased 1493–1499. 17. sajandil okupeeris saared Hollandi Lääne-India Kompanii ja rajas sinna orjakaubanduse keskused. Orjapidamine keelustati 1863. aastal.

1954. aastal said Hollandi Antillid täieliku autonoomia siseasjades. Välispoliitika ja riigikaitse eest vastutab Holland. 1986. aastal eraldus Hollandi Antillidest Aruba.

Haldus
------

Hollandi Antillid ei olnud jaotatud haldusüksusteks, kuid igal saarel oli omavalitsus.

Hollandi Antillidele kuuluvad saared jaotusid kahte rühma, mida eraldab Kariibi meri (vahemaa umbes 800 km):

* Tuulealuste saarte rühmas Venezuela ranniku lähedal:
	+ Bonaire, kaasa arvatud *Klein Bonaire* (Väike Bonaire)
	+ Curaçao, kaasa arvatud *Klein Curaçao* (Väike Curaçao)
* Tuulepealsete saarte rühmas
	+ Saba
	+ Sint-Eustatius
	+ Saint-Martini saar (Sint Maarten). Hollandi Antillidele kuulub saare lõunapool.

1. juulil 2007 plaaniti esialgu kaotada Hollandi Antillid kui haldusüksus, see toimus 15. oktoobril 2010. Selle asemel moodustati eraldi autonoomsete üksustena Curaçao ja Sint Maarten, mille staatus sarnaneb 1986. aastal Hollandi Antillidest eraldunud Aruba omaga. Bonaire, Saba ja Sint-Eustatius moodustavad Hollandi eristaatusega vallad.

Majandus
--------

Tuluallikaiks olid peamiselt turism ja *offshore*-majandus.

Suurem osa kaupadest imporditi USA-st ja Mehhikost.

Vaene pinnas ja veepuudus pärssisid põllumajandust.

Rahaühikuks oli Hollandi Antillide kulden (ANG).

Kommunikatsioonid
-----------------

Telejaamu oli 3 (lisaks neile ka kaablioperaator, mis edastas USA satelliidijaamu ja 4 Venezuela kanalit).

Sport
-----

**AHO** oli Hollandi Antillide maakood, mida kasutas Rahvusvaheline Olümpiakomitee.
**Ago Soots** (sündinud 13. septembril 1984) on eesti näitleja.

2003 lõpetas ta Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja proovis astuda Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejaõppesse, kuid ei saanud sisse. Ta jätkas õpinguid Eesti Maaülikoolis (tolleaegne EPMÜ) maaehituse erialal.

2001–2003 mängis ta Võru Teatriateljee draamastuudios, 2003–2004 Tartu Üliõpilasteatris. 

2004–2008 õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis ja lõpetas selle 23. lennu. Alates 2008. aastast töötab VAT Teatris näitlejana.

Lisaks tudengifilmidele on ta osalenud mängufilmis "Soovide puu", kus mängis turvamees Aivot.

Tunnustus
---------

* 2007 Voldemar Panso nimeline auhind

Viited
------

1. ↑  "Tuntud eestlaste sünnipäevad 13 september". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. september 2017. Vaadatud 9. septembril 2017.
2. ↑  Tiiu Laks, Ago Soots — otsiva vaimuga võrokene, Eesti Päevaleht, 8. detsember 2007
3. ↑  Mari Sõrmus, Ago Soots – kiiresti tõusev Võrumaa täht Eesti teatrimaastikul, Lõunaleht, 24. juuli 2008
4. ↑  Lavakunstikooli lennud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Lavakunstikool
5. ↑  "VAT Teater". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. august 2016. Vaadatud 1. juulil 2016.
6. ↑  Ago Soots Eesti filmi andmebaasis

Välislingid
-----------

* Ago Soots Eesti filmi andmebaasis
* Ago Soots andmekogus IMDb (inglise)
Sirje Nilbe Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu 2013. aasta teenetepreemia saamisel 27. veebruaril 2014 Eesti Rahvusraamatukogus
**Sirje Nilbe** (sündinud 23. mail 1955 Tartus) on eesti raamatukogundustegelane ja pedagoog.

Ta õppis aastatel 1962–1966 Kiidjärve Algkoolis, aastatel 1966–1970 Vastse-Kuuste 8-klassilises Koolis, 1970–1973 Põlva Keskkoolis. 1978. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna eesti keele ja kirjanduse erialal. Samas osakonnas õppis ta veel 1981. aastani aspirantuuris. Aastatel 1995–2004 õppis Tallinna Pedagoogikaülikooli magistriõppes infoteadust.

1981–1986 oli ta Tartu ülikoolis õpetaja, seejärel töötas 1999. aastani Tartu Ülikooli Raamatukogus, kus 1994. aastal alustati liigitamisosakonnas tema ja Helgi Laanese juhtimisel universaalse märksõnastiku INGRID loomist. 1997–2013 töötas ta Eesti Rahvusraamatukogus, kus ta juhtis normandmete osakonda ja oli Tallinnas koostatud "Eesti üldise märksõnastiku" (EÜM) haldur. 1997. aastast on ta ka Eesti Keele Instituudi vanemtoimetaja, 1998. aastast annab tunde Tallinna Ülikooli infoteaduse erialal. Seoses üleminekuga ühisesse raamatukogusüsteemi INNOPAC/Millennium ühendati aastal 2009 märksõnastikud INGRID ja "Eesti üldine märksõnastik" (EÜM) ning tesauruse nimeks sai "Eesti märksõnastik" (EMS). EMSi haldurina ja koos teiste tesauruse koostajatega pälvis Sirje Nilbe Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auhinna "Aasta tegu 2009 teadusraamatukogus". Aastal 2013 tunnustati tema tegevust Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsiumi aastaauhinnaga ESTER!.

Viited
------

1. ↑  "Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2014. Vaadatud 28. veebruaril 2014.
2. ↑  "Eesti märksõnastiku loomislugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2016. Vaadatud 12. veebruaril 2016.
3. ↑  Teod. Sirje Nilbe. Sirp, 20.11.2009.
4. ↑  "Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsiumi aastaauhind ESTER! 2013" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 10. märts 2016. Vaadatud 12. veebruaril 2016.
**Ling** on perekonnanimi.

2014. aastal oli Hiinas Ling (ladina tähestikuga kirjapilt) sageduselt 129. perekonnanimi (üle 1,1 miljoni nimekandja). Mandariini keeles hääldatakse ja kirjutatakse see nimi Líng (凌), vähemal määral ka Lìng (令), Linghu (令狐) ja Lín (林). Arvatavalt tekkis nimi Zhou dünastia ajal vastutava kohtuametniku ametinimest.

Malaisias oli Ling sageduselt 100. (nimekandjaid üle 38 000) ja Singapuris 31. perekonnanimi (üle 28 000).

Statistika Eestis
-----------------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ling 168 inimesel: 80 mehel ja 88 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ling meeste puhul 1124. kohal ja naiste puhul 1115. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Ling vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,81. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 11,0 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Harjumaal Jõelähtme, Kuusalu ja Juuru kihelkondades, Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas, Võrumaal Vastseliina kihelkonnas, Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas ja Viljandimaal Helme kihelkonnas 8 korral nimeks Ling.

Nimede eestistamisel võeti Ling aastatel 1936–1937 uueks perekonnanimeks 6 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Silling (2 juhul), Tollinling, Vindling (2) ja Vintling.

Nime kandjaid
-------------

* Harry Ling, eesti zooloog (1928–1984)
* Inno Ling, eesti orienteeruja (1965–)
* Kaisa Ling, eesti laulja, kultuuriajakirjanik, kriitik ja kirjandusteadlane (1990–)
* Ruth Ling, eesti bioloog (1926–)
* Tõnu Ling, eesti loodusfotograaf (1971–)

Viited
------

1. ↑  Chao, Sheau-yueh J. (2000). Genealogical Research on Chinese Surnames. Genealogical Publishing Company.
2. ↑  Ling Surname. Vaadatud 8. september 2023.
3. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 08.09.2023)
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Ling.
5. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Ling.

Välislingid
-----------

* Ling statistikaameti andmebaasis
**Arda-Maria Kirsel** (11. september 1926 Tallinn – 13. august 2014 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane, Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auliige.

Arda-Maria Kirsel õppis aastatel 1935–1939 Paldiski 6-klassilises algkoolis, 1939–1940 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumis, 1940–1944 Viljandi I Gümnaasiumis ja 1945–1950 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas inglise filoloogia ja bibliograafia erialal.

Pärast lõpetamist töötas ta 15 aastat Tartu Riikliku Ülikooli Teaduslikus Raamatukogus vanemraamatukoguhoidjana, osakonnajuhatajana ja direktori asetäitjana, millele järgnes töö aastatel 1965–2004 Tallinna Pedagoogikaülikooli Akadeemilises Raamatukogus osakonnajuhataja, sektorijuhataja ja vanemraamatukoguhoidjana.

1963. aastal käis ta kahenädalasel UDK kursusel Üleliidulises Teaduslik-Tehnilises Raamatukogus Moskvas. Arda Kirsel oli parim UDK tundja Eestis ning tema elutööks oli UDK eestikeelsete liigitustabelite koostamine ja toimetamine, mis eestikeelsetena ilmusid 1999. aastal. 

Ta töötas ka õppejõuna. Temalt on ilmunud publikatsioone liigitamisest, märksõnastamisest, raamatukogu kataloogidest jm. Ta juhtis üle kümne aasta ERÜ liigitamise ja märksõnastamise toimkonda. 

Arda-Maria Kirseli oli ERÜ auliige ja teenetepreemia 1995. aasta laureaat.

Ta on maetud Metsakalmistule.

Tunnustus
---------

* 2001 Valgetähe medaliklassi teenetemärk

Viited
------

1. 1 2 3 4  Kirsel, Arda-Maria Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas (vaadatud 5. aprillil 2015)
**Carl Heinrich Johann Paucker** (vkj 7. / 19. detsember 1820 Jelgava – vkj 7. / 19. august 1883 Tallinn) oli filoloog ja riiginõunik.

Professori poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1838-1850, tudeeris ka Berliini Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis klassikalise filoloogia professorina 1861-1875.

Ta abiellus Simuna kihelkonnas Võiveres 1872 Elise Marie Dorothea von Baggehufwudtiga (1850–1920), kes oli Võivere mõisaomaniku Gustav von Baggehufwudti (1820–1895) ja Sophie Anna Karoline von Muelleri (surnud 1895) tütar. 1883. aastal lesestunud abikaasa abiellus 1901 Tallinna Oleviste kiriku pastori Anton Halleriga (surnud 1905).

Viited
------

1. ↑  Arnold Hasselblatt: *"Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat"*, Dorpat: C. Mattiesen, 1889, (Matrikkel nr.3797 lk.277)
2. ↑   TÜ õppejõud kuni 1918. Üliõpilased kuni 1918
3. ↑  "Eesti raamatukogunduse biograafiline andmebaas: Paucker, Karl Heinrich Johann". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2015. Vaadatud 22. veebruaril 2015.
4. ↑  *Genealogisches Handbuch der baltischen Ritterschaften, Teil 2, 2: Estland, Bd.:2*, Görlitz, 1930, lk.12, abielu ja märkus all servas
**Andrejs Mamikins** (ka **Andrei Mamõkin**, vene keeles *Андрей Мамыкин*; sündinud 11. märtsil 1976 Leningradis) on Läti ajakirjanik ja poliitik. Ta oli 2014–2019 Euroopa Parlamendi liige.

Elulugu
-------

Mamikins sündis 1976. aastal Leningradis, kus tema Riiast pärit ema oli ülikoolis õppimas. Riiga kolis Mamikins, kui ta oli ühe kuu vanune. 1994. aastal lõpetas ta Riia 88. Keskkooli. Kõrghariduse omandas Mamikins Läti Ülikooli filoloogiateaduskonna vene keele ja kirjanduse erialal.

1996. aastast töötas Mamikins ajakirjanikuna, kõigepealt töötades ajalehes SM, seejärel Čas, Subbota. 2002. aastast töötas ta TV5-s.

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osutus Mamikins valituks erakonna Koosmeel esindajana, kus põhjustas mitu korda poleemikat vastuoluliste otsustega. 2016. aastal hääletasid Andrejs Mamikins, Iveta Grigule ja Tatjana Ždanoka vastu Euroopa Parlamendi resolutsioonile, mis laitis maha Venemaa propaganda kasutust. Novembris 2016 avaldas uuriva ajakirjandusega tegelev Re:Baltica, et Läti saadikud Mamikins ja Grigule on läinud mööda 2014. aastast kehtinud keelust palgata enda assistentideks oma lähisugulasi. 2018. aastal esitas Mamikins koos Yana Toomi ja Tatjana Ždanokaga Euroopa Parlamendis petitsiooni, milles kritiseeriti mittekodanike olukorda Eestis ja Lätis.

Ta oli 2018. aastani erakonna Koosmeele liige, kuid pärast salongikõlbuliku suuna valimist lahkus erakonnast ja kritiseeris Ühtse Venemaaga koostööleppe peatamist. Ta kujunes Läti Vene Liidu üheks juhtkujuks ja 2018. aasta seimivalimistel kandideeris ta Vene Liidu nimekirjas, kuid parlamenti ei pääsenud. Samuti ei valitud 2019. aastal teda uuesti Euroopa Parlamenti.

2020. aastal oli ta Eestist valitud EP liikme Yana Toomi assistent. 2020. aasta suvel suundus Mamikins koroonapandeemia tõttu tagasi Lätti ja 2021. aastal Toom temaga lepingut ei pikendanud. Lätis tööd leidmata otsustas ta pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse kolida Venemaale.

Viited
------

1. 1 2  "Latvieši, mīliet mūs, ar arābiem jums būs grūtāk". *Diena* (läti). 23.04.2012.
2. ↑  "Lätis saab Ühtsus europarlamendis 4 kohta". *ERR*. 27.05.2014.
3. ↑  "Kucinskis categorically distances himself from Grigule’s behaviour in EP" BNN, 25. november 2016
4. ↑  "MEPs can’t hire relatives? Ask the Latvians how to get around the rules" Re:Baltica, 24. november 2016
5. 1 2  Yana Toomi assistendiks saab endine Läti eurosaadik
6. ↑  "Andrejs Mamikins". *European Platform for Democratic Elections*. Vaadatud 16.09.2023.
7. ↑  Samorodni, Oleg (11.06.2019). "Koostöölepped Ühtse Venemaaga toimivad – ja kuidas veel!". *Eesti Päevaleht*.
8. 1 2  "Läti kunagine eurosaadik asus elama Venemaale". *ERR*. 16.09.2023.
**Eduard Vigel** (23. juuli 1890 Mäksa vald, Tartumaa – 6. detsember 1957 Tartu) oli eesti raamatukogundustegelane.

Ta õppis 1907–1911 Rjazani Gümnaasiumis ning lõpetas selle hõbemedaliga. 1915. aastal lõpetas ta Moskva Lazarevi Idamaade Keelte Instituudis idamaade keelte eriala, mille kõrval süvendas oma teadmisi ajaloo ja vene kirjanduse ajaloo alal. 1915–1917 teenis sõjaväes.

1920–1922 töötas ta Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumis õpetajana ning 1922–1923 Räpina Reaalgümnaasiumis direktorina. 1923–1957 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli Pearaamatukogus raamatukoguhoidja, sektori- ja osakonnajuhataja, vanembibliograaf. Ta juhtis perioodikakogu reorganiseerimist, mis tingis uue kataloogi koostamise, korrastas käsikirjade kogu, bibliografeeris Tartu Ülikooli ajalugu ja õppejõude puudutavat ainest, uuris ülikooli ja ülikooli raamatukogu ajalugu.

Ta on maetud Raadi kalmistule.

Teosed
------

* Vigel, Eduard 1962. *Tartu Riikliku Ülikooli Teadusliku Raamatukogu asutamine ja areng aastail 1802–1839*. Tartu.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Tema bibliograafia ja personaalia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2014. Vaadatud 7. mail 2014.
**Preisi Geldern** või **Preisi Gelderland** (hollandi *Pruisisch Gelre*; saksa *Preußisch Geldern*) oli Gelderni hertsogkonna osa, mida aastast 1713 valitses Preisi kuningriik. Selle pealinn oli Geldern.

Gelderni hertsogkonna Ülemveerand oli 17. sajandi lõpuks osa hispaanlaste valitsetud Lõuna-Madalmaadest. 1713. aasta Utrechti rahuga pärast Hispaania pärilussõda jagati Ülemveerand Hollandi Vabariigi, Austria ja Preisimaa vahel. Gelderni kõrval olid teised linnad Preisi hertsogkonnas Horst, Venray ja Viersen, viimane neist oli eksklaav, mida ümbritses Jülichi hertsogkond. Preisi Geldern oli Saksa-Rooma riigi Alam-Reini-Vestfaali ringkonna osa.

Preisi Gelderni okupeeris aastal 1794 revolutsiooniline Prantsusmaa ja hiljem annekteeris selle Prantsuse esimene keisririik ja sellest sai Roeri departemangu osa. Pärast Napoleoni sõdu said läänepiirkonnad Madalmaade kuningriigi osaks, samas idapiirkonnad, nagu Geldern ja Viersen, tehti uue Preisi Jülich-Kleve-Bergi provintsi osaks. Viimaseid piirkondi, kuigi seni keeleliselt ja kultuuriliselt hollandi, hakati kiiresti saksastama.