recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Aatman**, ka *atman* (sanskriti keeles *ātman*; paali keeles *attan, attā* tähendusega 'ise'; tiibeti keeles *bdag*; hiina keeles 我 *wo*; jaapani keeles *ga*) on india õpetustes mõiste, mis tähistab inimese või mistahes olendi või nähtuse püsivat ja muutumatut olemust, teda "ennast". 

Brahmanismis on see püsiv ja igavene individuaalne substants ehk hing, mis on identne brahmaniga või tema kõrgeim mina, mis on brahmani avaldumine üksikisikus.

Budismi kohaselt on inimese enda olemus, nii aatman kui ka hing (*jīva*), soovmõtlemise tulemus, mida reaalselt ei eksisteeri.

Hinduism
--------

Kõigis kuues hinduismi ortodoksses koolkonnas (daršanas) usutakse, et igas elavas olendis on aatman. Monistlikud vedaanta koolkonnad (advaita-vedaanta) samastavad aatmani brahmaniga ning näevad kõigi elusolendite hinge maailmahingena. Dualistlikud koolkonnad eristavad universaalset, Ülimat Aatmani (*Paramātmā*), mis on vaid osaliselt esindatud elusolendite individuaalsetes hingedes (*jīva*). *Bhedābheda Vedānta* koolkonnas on aatman ja brahman samaaegselt identsed kui erinevad. Aatman võib seega erinevate koolkondade käsitlustes tähendada nii üksikisendi hinge kui maailmahinge kui ka mõlemat.

Sansaara, mokša ja aatman – need kolm mõistet kuuluvad hinduismis kokku. Sansaara on rändamine, ringlemine ehk taaskehastumine. Mokša on vabanemine sansaarast ning aatman on see, kes ümber sünnib, taaskehastub.

Budism
------

Budismis eitatakse nii inimisiksuse kui ka kõikide seadmuste püsivat ja muutumatut omaolekut, kuna neid peetakse ajutisteks ja pidevalt muutuvateks, isetuteks ja püsituteks. Usk iseenese ja seadmuste tegelikku olemasolusse on üks põhilisi väärvaateid ja takistusi virgumiseni jõudmisel.

 *Pikemalt artiklis Isetus*
Budismis, eriti mahajaanas, on 'hing' (*jīva*), 'ise' (*ātman*), 'olend' (*sattva*) ja 'isiksus' (*pudgala*) neli väärvaadet, millele ei saa omistada iseseisvat olemist ega tähendust, nagu väidab «Teemantsuutra»: "Ei saa rääkida, et ta on bodhisattva, kui temas toimib mõiste ‘ise’ või mõiste ‘olend’ või mõiste ‘hing’ või toimib mõiste ‘isiksus’."

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: ise
2. ↑  Ida mõtteloo leksikon: aatman
3. ↑  A. L. Herman (1976). An Introduction to Indian Thought. Prentice-Hall. pp. 110–115. ISBN 978-0-13-484477-0.
4. ↑  Jeaneane D. Fowler (1997). Hinduism: Beliefs and Practices. Sussex Academic Press. pp. 109–121. ISBN 978-1-898723-60-8.
5. ↑  Arvind Sharma (2004). Advaita Vedānta: An Introduction. Motilal Banarsidass. pp. 24–43. ISBN 978-81-208-2027-2.
6. ↑  John C. Plott et al (2000), Global History of Philosophy: The Axial Age, Volume 1, Motilal Banarsidass, ISBN 978-8120801585, page 63, Quote: "The Buddhist schools reject any Ātman concept. As we have already observed, this is the basic and ineradicable distinction between Hinduism and Buddhism".
7. ↑  Ida mõtteloo leksikon: ise
8. ↑  Ida mõtteloo leksikon: hing
Ben Arfa 2016. aasta Cannes'i filmifestivalil
**Hatem Ben Arfa** (sündinud 4. märtsil 1987 Clamart's) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lille.

Varem on mänginud Prantsusmaa kõrgliiga klubides Lyoni Olympique, Marseille Olympique, Nice, Paris Saint-Germain, Rennes'i Stade ja Bordeaux' Girondins, Inglismaa Premier League'i klubides Hull City ja Newcastle United ning Hispaania kõrgliiga klubis Valladolidi Real.

Koondisekarjäär
---------------

2004. aastal tuli ta Prantsusmaa noortekoondisega Euroopa kuni 17-aastaste meistriks.

Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Ben Arfa 13. oktoobril 2007 EM-i valikmängus Fääri saarte vastu ning lõi selles mängus ka esimese värava rahvuskoondises.

Teise ja seni viimase värava lõi ta rahvuskoondises 11. augustil 2010 sõprusmängus Norra vastu.

Prantsusmaad esindas ta jalgpallikoondises 2012. aasta Euroopa jalgpallimeistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Lyon
* Ligue 1: 2004–05, 2005–06, 2006–07, 2007–08
* Coupe de France: 2007–08
* Trophée des champions: 2006, 2007

Marseille
* Ligue 1: 2009–10
* Coupe de la Ligue: 2009–10
* Trophée des Champions: 2010

Paris Saint-Germain
* Coupe de France: 2016-17
* Coupe de la Ligue: 2016-17
* Trophée des Champions: 2016

Rennes
* Coupe de France: 2018–19

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hatem Ben Arfa** |

| * v
* r
Prantsusmaa koondis  –  UEFA Euro 2012 |
| --- |
| 

* 1 Lloris (c)
* 2 Debuchy
* 3 Évra
* 4 Rami
* 5 Mexès
* 6 Cabaye
* 7 Ribéry
* 8 Valbuena
* 9 Giroud
* 10 Benzema
* 11 Nasri
* 12 Matuidi
* 13 Réveillère
* 14 Ménez
* 15 Malouda
* 16 Mandanda
* 17 M'Vila
* 18 Diarra
* 19 Martin
* 20 Ben Arfa
* 21 Koscielny
* 22 Clichy
* 23 Carrasso
* Treener: Blanc

 | Prantsusmaa |
Nõva valla lipp.
**Nõva valla lipp** on endise Eesti haldusüksuse Nõva valla lipp.

Lipp kinnitati 13. juunil 1997.

Lipu kirjeldus
--------------

Nõva valla lipp on ruudukujuline vapilipp, kangas on jaotatud diagonaalse joonega, lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka, kaheks. Alumine väli on sinine ning sellel on valge lestakala. Ülemine väli on aga valge ja sellel on kaldjaotusest tõusev roheline mänd.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

Põhjendus
---------

Lipu põhimotiivid tulenevad valla asendist ja looduse omapärast. Vald asub Eestimaa mereäärses loodenurgas, kus on suured metsad ja sood. Meri ja mets on ka valla elanike tähtsaim elatusallikas. Lipu sinine värvus ja lestakala sümboliseerivad merd ja kalapüüki, sinine ka taevast, noorust ja lootust. Valge väljal olev roheline stiliseeritud rannamänd on metsade ja üldiselt looduse võrdkuju. Valge on valguse, puhtuse ja vaimsuse värvus.

Lipu kasutamise kord
--------------------

Valla lipp heisatakse:

1. Valla pidupäevadel, suhtlemisel teiste omavalitsusüksustega, samuti muudel avalikel üritustel.
2. Leinalipuna poolde masti või kinnitatakse lipu ülemisse otsa 100 millimeetri laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad kuni lipukanga alumise servani.
3. Hoone peasissekäigu juurde või mujale selleks sobivasse kohta kas lipuvardaga vastavasse hoidjasse või lipumasti.
4. Juhtudel, mis ei ole toodud punktides 1, 2 ja 3, võib Nõva valla lippu kasutada üksnes vallavalitsuse loal.
5. Nõva valla lipu võib heisata üksi või koos Eesti riigilipuga. Üks lipp teist ei asenda. Valla lipu mõõtmed ei või koos riigilipuga heiskamisel ületada riigilipu mõõtmeid.
6. Nõva valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipuga asub riigilipp lippude poolt vaadates paremal, valla lipp vasakul.
7. Nõva valla lipu heiskamise võib teha kohustuslikuks üksnes volikogu otsuse või vallavalitsuse korraldusega vallale kuuluvatel hoonetel, rajatistel või maa-aladel. Teistele omanikele on niisugused otsused või korraldused üksnes soovitusliku iseloomuga.

Nõva valla lippu kasutatakse valla esindamisel väljaspool selle piire ning valla poolt korraldatavatel avalikel üritustel. 

Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.

Vaata ka
--------

* Nõva valla vapp

Välislingid
-----------

* Nõva valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Lauksargiai kirik
**Lauksargiai** (saksa keeles *Laugszargen*) on küla Leedus Tauragė rajoonis, Lauksargiai valla halduskeskus. Küla asub Pagėgiai ja Šiauliai vahelise raudtee ääres, seal asub Lauksargiai raudteepeatus. Lauksargiais on postkontor ja raamatukogu. Külas puuritakse naftat.

Aastal 1857 ehitati Lauksargiaisse luteri kirik, millest sai aastal 1864 kihelkonnakirik. Tänapäevase kuju sai see aastal 1887. XIX sajandi lõpus valmis Riia–Tilsiti raudtee Lauksargiaid läbiv osa. 

Kuni I maailmasõjani asus külas ka tollipunkt. Küla kuulus Memeli piirkonda ja liideti koos sellega Leeduga. II maailmasõja ajal oli külas sakslaste koonduslaager. Nõukogude ajal oli Lauksargiai kohaliku sovhoosi keskasulaks.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Lauksargiai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 615 lk.

Välislingid
-----------

 Lauksargiai – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Küla portaalis vietoves.Lt
**Nõva-Osmussaare hoiuala** on hoiuala Lääne maakonna Lääne-Nigula ning Harju maakonna Lääne-Harju vallas. 

Keskkonnaregistris on eraldi hoiuala Harju maakonna osa (KLO2000165) ja Lääne maakonna osa (KLO2000166). Harju maakonna osa (187,6 ha) moodustati 2005. ja Läänemaa osa (22 099 ha) 2006. aastal.

Hoiuala loodi selleks, et kaitsta elupaigatüüpe (sealhulgas veealused liivamadalad, väikesaared, laiud, rannaniidud) ja kaitsealuseid liike (sealhulgas merivart, mustlagle, sõtkas, aul, tõmmuvaeras, mustvaeras, jääkoskel, rohukoskel, hahk, must-toonekurg, hallhüljes, karvane maarjalepp).

Vaata ka
--------

* Nõva-Osmussaare linnuala
* Nõva-Osmussaare loodusala

Viited
------

1. 1 2  Nõva-Osmussaare hoiuala Harjumaa osa keskkonnaportaalis (vaadatud 15.02.2016)
2. 1 2  Nõva-Osmussaare hoiuala Läänemaa osa keskkonnaportaalis (vaadatud 15.02.2016)

Välislingid
-----------

* Nõva-Osmussaare hoiuala Harjumaa osa keskkonnaportaalis
* Nõva-Osmussaare hoiuala Läänemaa osa keskkonnaportaalis
Fuerteventura
**Fuerteventura** on Hispaaniale kuuluv saar Atlandi ookeanis, üks Kanaari saartest.

Suurimas asulas Puerto del Rosarios on üle 28 000 elaniku. 2003. aastal elas saarel 75 000 inimest. 2018. aastal oli elanike arv 113 275 ja 2020. aastal 119 732.

Geograafia
----------

Fuerteventura rand
Fuerteventura asub Aafrika mandrist 105 km kaugusel. Lähim punkt Aafrikas on Maroko edelaotsas olev Juby neem, millel asub Tarlaya linn. Ka Lääne-Sahara ei jää sealt kaugele. Fuerteventura on omakorda Aafrikale lähim koht Kanaaridel ja seetõttu paadipõgenike sagedane sihtkoht.

Fuerteventurast läände jääb Gran Canaria ja kirdesse Lanzarote. Fuerteventura ja Lanzarote vahelises väinas on tilluke Lobose saar.

Saare pindala on 1730 km². Saar on mägine. Selle edelaosas on 807 meetri kõrgune Jandía mägi ja keskel 724 meetri kõrgune Betancuria mägi. Saare edelatipuks on Jandía neem.

Saare ida- ja kaguserva mööda kulgeb maantee, mis ühendab saare suuremaid asulaid: saare kirdetipus Corralejo, idaservas Puerto del Rosario, kaguservas Gran Tarajali ja lõunatipus Morro Jable.

Fuerteventura kliima on kuiv ja troopiline.

Ajalugu
-------

Saare esimesed asukad tulid Aafrikast. Nad elasid koobastes ja pooleldi maa-alustes elamutes, millest mõned on avastatud ja välja kaevatud. Neist on leitud algelisi tööriistu ja keraamikat.

11. sajandil eKr saabusid Fuerteventurale ja Lanzarotele ümberasujad Foiniikiast. Homeros mainis "Odüsseias" Kanaari saari Õnnelike Saarte nime all. Antiikajal oli saar tuntud **Planaria** nime all, sest oli teistest suurtest Kanaari saartest pisut madalam.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Suur maailma atlas, lk. 61

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Fuerteventura** |

* Fuerteventura koduleht
* Fuerteventura kodulehelt
**Vabadussõja Üleriikliku Monumendi Püstitamise Peakomitee** moodustati 6. detsembril 1938 Vabariigi Presidendi poolt väljakuulutatud Vabadussõja üleriikliku monumendi püstitamise korraldamise seadusega (RT 193, 99, 859) Vabadussõja üleriikliku monumendi püstitamise teostamiseks ja selleks vajalikkude eeltööde tegemiseks.

Peakomitee auesimeheks oli Vabariigi President (Konstantin Päts) ja esimeheks Vabadussõja-aegne Sõjavägede Ülemjuhataja (Johan Laidoner).

Peakomitee ase-auesimeesteks olid Peaminister (Kaarel Eenpalu, Jüri Uluots), Riigivolikogu Esimees (Jüri Uluots, Otto Pukk) ja Riiginõukogu Esimees (Mihkel Pung)

Peakomitee liikmeiks olid:

* Vabariigi Valitsuse liikmed;
* Riigivolikogu ja Riiginõukogu juhatuse liikmed;
* Riigikohtu Esimees (Kaarel Parts);
* Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku pea (Hugo Bernhard Rahamägi, Johan Kõpp);
* Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku pea (metropoliit Aleksander);
* Tallinna ülemlinnapea (Jaan Soots, Aleksander Tõnisson);
* Eesti Panga president (Jüri Jaakson);
* Sõjavägede Staabi ülem (Nikolai Reek, Aleksander Jaakson);
* Kaitseliidu ülem (Johannes Orasmaa);
* Riikliku Propagandatalituse (hiljem Informatsiooni Keskuse) juhataja (Ants Oidermaa);
* Tallinna Garnisoni ülem;
* Vabadusristi Vendade Ühenduse Keskjuhatuse esimees;
* Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli rektor (Hugo Kaho);
* Eesti Vabariigi Tallinna Tehnikaülikooli rektor (Paul Kogerman, Jüri Nuut);
* maakonnakomiteede esimehed;
* esimese ja teise astme linnade ning maakonnalinnade hulka kuuluvate kolmanda astme linnade komiteede esimehed;
* Eesti Punase Risti Seltsi president;
* kõigi kutsealaste omavalitsuste esimehed.

Peakomitee võis üleriiklikkude organisatsioonide esimehi kutsuda osa võtma peakomitee töödest, samuti kutsuda oma koosseisu liikmeõigusega üldtuntud ja auväärseid kodanikke, eriti neid, kel teeneid Vabadussõjas või riikliku ülesehitamise töös pärast Vabadussõda.

Kui Vabadusristi Vendade Ühenduse Keskjuhatuse, Eesti Punase Risti Seltsi ja kutsealaste omavalitsuste esimehed juba kuulusid peakomitee koosseisu oma muu ametialase või seltskondliku seisundi tõttu, siis kuulus peakomiteesse vastava organisatsiooni või omavalitsuse abiesimees või juhatuse liige esimehe määramisel.

Peakomitee pidas oma esimese koosoleku 20. veebruaril 1939 auesimees Konstantin Pätsi juhatusel Toompea lossi Valges saalis.

Viited
------

1. ↑  Kogu rahvas Vabadusmonumenti püstitama. Rahvaleht, 21. veebruar 1939, nr. 44, lk. 5.

Kirjandus
---------

* "Kivid saavad elavaks, kui rahvas tänutundes ehitab Vabadusmonumendi!" Uus Eesti, 21. veebruar 1939, nr. 51, lk. 1.
**Põhjamaade Suveülikool** (rootsi keeles *Nordiskt Sommaruniversitet*; *NSU*) on Põhjamaade ühine suveülikool.

Põhjamaade Suveülikool asutati aastal 1950.

Suveülikool on akadeemiline foorum eri Põhjamaade eri valdkondade ja vanuserühmade esindajatele. Peamiselt sotsiaal- ja humanitaarteadustele keskenduv õppetöö toimub sessioonidena eelkõige suviti eri Põhjamaades. Osa seminare peetakse ka talvel. Suurem osa osalejatest on doktorandid ja õppejõud. Suveülikool nimetab ühe oma eesmärgina värskete ideede toomist Põhjala ülikoolidesse.

Tegevus toimub temaatilistes õpperühmades. Igasse rühma kuulub 15–25 inimest, kes on pärit võimalikult erinevatest kohtadest eri Põhjamaadest. Rühmakaaslased kohtuvad vähemalt kaks korda aastas, suvel ja talvel. Arutelud toimuvad lisaks Põhjamaade keeltele ka inglise keeles.

Suvine kõigile vestlusringidele ühine sessioon toimub igal aastal 30. nädalal. 2011. aasta kokkusaamine peetakse Rootsis Malmö lähedal, 2012. aastal kohtutakse Islandil ja 2013. aastal Taanis.

Suveülikooli vestlusringides on aegade jooksul osalenud paljud rahvusvaheliselt tunnustatud teadlased ja poliitikud, näiteks Niels Bohr, Mauno Koivisto, Johan Galtung ja Horace Engdahl.

Ülikoolil on oma kirjastus NSU Press.

Põhjamaade Ministrite Nõukogu katab 80 protsenti suveülikooli kuludest.

Suveülikooli sekretariaat asub Malmös. Tegevust korraldab viieliikmeline juhatus, kuhu kuulub üks esindaja igast riigist.

Viited
------

1. ↑  "Historia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2012. Vaadatud 27. aprillil 2011.
2. ↑  "Studiekretsar". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2012. Vaadatud 27. aprillil 2011.
3. ↑  "NSU". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2012. Vaadatud 27. aprillil 2011.
4. ↑  "Sommarsession". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2011. Vaadatud 27. aprillil 2011.
5. ↑  "Nordisk ministerråd". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2008. Vaadatud 27. aprillil 2011.
6. ↑   Sekretariat
7. ↑  "Organisation". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. november 2008. Vaadatud 27. aprillil 2011.

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Põhjamaade Suveülikool Facebookis
**Dario Šarić** (sündinud 8. aprillil 1994 Šibenikis) on Horvaatia elukutseline korvpallur, kes mängib 2019. aastast NBA klubis Phoenix Suns.

Karjäär
-------

### Euroopa

Šarić alustas karjääri kodumaal, kus mängis aastatel 2009–2014 Zagrebi klubides Zrinjevac, KK Zagreb, Dubrava ja Cibona ning tuli korra Horvaatia meistriks ja kaks korda karikavõitjaks.

Seejärel jätkas ta karjääri Türgis, kus mängis aastatel 2014–2016 Instanbuli klubis Anadolu Efes, kellega võitis 2015. aastal Türgi karika ja osales ka Euroliigas.

### NBA

Šarići mängijaõigused omandas 2014. aasta NBA *draft*'i 12. valikuga Orlando Magic, kes vahetas need kohe edasi Philadelphia 76ersile. Debüüthooajal (2016/17) kogus ta 76ersis keskmiselt 12,8 punkti ja 6,3 lauapalli mängus ning valiti uustulnukate sümboolsesse esimesse viisikusse.

Hooajal 2017/18 keskmiselt 14,6 punkti ja 6,7 lauapalli toonud Šarić vahetati 2018. aasta novembris Minnesota Timberwolvesi ja 2019. aasta suvel Phoenix Sunsi. Sunsis jäi hooajal 2019/20 tema arvele keskmiselt 10,7 punkti ja 6,2 lauapalli mängus.

### Rahvuskoondis

Šarić on Horvaatiat koondises esindanud 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2016. aasta olümpiamängudel ning 2013. 2015. ja 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

* NBA uustulnukate esiviisik (2017)
* Türgi karika võitja (2015)
* Aadria liiga põhihooaja ja Final Fouri kõige väärtuslikum mängija (2014)
* Horvaatia meister ja finaalseeria kõige väärtuslikum mängija (2013)
* Kahekordne Horvaatia karika võitja (2010, 2013)
* Kahekordne FIBA parim noormängija (2013, 2014)

Välislingid
-----------

* Dario Šarić – NBA.com
* Dario Šarić – Basketball-Reference.com
**Darija Andrejevna Tomskaja** (jakuudi keeles Дария Андреевна Томская; ka 
Даарыйа Томская; vene keeles Дарья Андреевна Томская; 1913 Verhojanski uluss, Jakuudi oblast – 2008) oli jakuudi olonghode pajataja.

Tomskaja suguvõsast on võrsunud mitu olonghode pajatajat (ema, vanaema ja onu). Selline anne oli ka Darijal, kes hakkas olonghosid esitama juba lapsepõlves – kuueaastaselt. Tema lugude esimesed kuulajad olid sugulased ja naabrid. 1939. aastal esitas ta esmakordselt avalikult ja kandis ette Innokenti Potapovi olongho "Eleter Bergen" ("Элэтэр Бэргэн").

1980. aastatel hakkasid NSV Liidu Teaduste Akadeemia Siberi osakonna Jakuudi keele ja kirjanduse instituudi töötajad lindistama ja üles kirjutama Tomskaja esitatud olonghosid ja muinasjutte. Praegu säilitatakse neid digiteeritud kujul Ammossovi-nimelises Kirde Föderaalülikooli Olongho Teadusuurimisinstituudis.

Tomskaja valdas suurepäraselt improvisatsiooni kunsti ja teadis peast enam kui 40 olongho teksti ja sündmustiku põhisisu.

Viited
------

1. ↑  Даарыйа Томская – Чаайка тёрёёбутэ 100 сылын кёрсё. old.sakha.gov.ru
2. 1 2 3  Томская Дарья Андреевна – Чайка. ysia.ru
3. ↑  Томская Дарья Андреевна – Чайка. olonkhotheatre.ru
**Gustav Magnus Elephandt** (ka **Gustav Magnus Elepfandt**; 5. mai 1781 Lappeenranta – 17. juuli/29. juuli 1819 Ruhnu) oli Soome ja Eesti vaimulik.[*viide?*]

Ta õppis aastatel 1796–1801 Porvoos gümnaasiumis. Usuteadust õppis ta (ei olnud immatrikuleeritud) Turu ülikoolis.[*viide?*]

Ta oli aastatel 1801–1806 Valkeala koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1807–1819 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja.

Perekond
--------

Gustav Magnus Elephandt abiellus 18. juunil 1808 Kuressaares Dorothea Helene von Vietinghoffiga (1786–1840), kes oli Vana-Jürsi mõisniku Friedrich Wilhelm von Vietinghoffi (1760–1796) ja tema abikaasa Juliane (neiuna Markoff; suri 1814) tütar. Peale Gustav Magnuse surma abiellus Dorothea Helene järgmise Ruhnu pastori Gustaf Forselliga.

Viited
------

1. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
2. ↑  Genealogisches Handbuch der Oeselschen Ritterschaft, 1935. lk. 414

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Nikolaus Malmgren** | **Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja**1807–1819 | Järgnev**Gustaf Forsell** |
**Põhjamaade mänguprogramm** on Põhjamaade videomängude loometoetuste programm, mille asutas 1. jaanuaril 2006 Põhjamaade Ministrite Nõukogu.

Taust
-----

Põhjamaade videomängude turg on maailmas 6.-7. kohal. Tarbimine on võrdne Jaapaniga, ulatudes brittide ja angloameeriklaste tarbimisindeksini.
Põhjamaade mängutoodangul ja interneti ekspordil on arvestatav globaalne haare. Vaatamata edunäitajatele müüb Põhjamaade turul üks protsent omatoodangu pealkirjadest ja nendest vaid viis protsenti omab Põhjamaisele kultuurile omaseid aspekte. Raskused tulenevad etapilistest keerukustest tarneahelas, tootjast tarbijani kulub pikk aeg, igal Põhjamaa riigil on erinev keel, turg on väike ja vaid mõned videomängud osutuvad edukateks. Probleemseks on osutunud kasvavad arenduskulud ning sellest tulenev võime toota uudseid, omapäraseid Jaapani ja Põhja-Ameerika kontseptsioonist sõltumatuid mänge. 

Rahvusvaheline videomängude turg on pidevalt tõestanud, et edukad, viimati nimetatud raskustest üle saanud, iseseisvad Põhjamaade videomängude arendajad on regiooni sisesest otsustamisprotsessist välja ostetud. Põhjamaade mänguprogramm tahab tulevikus kindlustada, et tarneahela mõnes etapis ei osteta omatootjaid välja. Niimoodi saavutataks parem Põhjamaade mängu kvaliteet ja laiem levik.

Tegevus
-------

Videomängu tarneahelal on neli põhilist komponenti: kontseptsiooni ja prototüübi arendus, tootmine, mitmefaasiline turundus ja reklaamimine ning lõpuks levitamine.

Põhjamaade Ministrite Nõukogu toetab selliseid kuluvaldkondi, mis kaasnevad arendajate vahelise infokeskonna loomise, arendamise ja hoidmisega.

Kõige mahukamat toetust, ligi 70% kogu investeeringust, nõuab videomängude arendustegevus. Kindlatele kriteeriumitele toetudes valitakse välja mõned parimad mänguprojektid, mis hõlmavad üldisi poliitilisi, kultuurilisi ja majanduslikke väärtusi. Niimoodi investeeritakse ka Põhjamaade kaubamärki. Parim projekt saab aastati pärjatud suure summa toetusrahaga.

Lisaks toetab PMN Põhjamaade mängu konverentsi ja osalemist Põhjamaa mängu loojate globaalsetel videomänguüritustel.

Põhjala keeltes mängude toetamine ei ole leidnud lõplikku lahendust. 

Toetussummad kuuluvad ka Põhjamaade veebipõhise müügiplatsdarmi moderniseerimisele, mis tulevikus on ka globaalsele ostjaskonnale avatud.

Fondi rahastamine
-----------------

2006. aastal investeeriti fondi 6 miljonit Taani krooni, 2009. aasta eelarve oli juba üle 10 miljoni Taani krooni ja fond peaks kasvama veelgi. Täpset toetuste jagunemist kajastavat materjali aga ei leidu. Programmi plaanitakse investeerida 2012. aastani. Fondi doonoriks on Põhjamaade Ministrite Nõukogu, investeerimine baseerub kaua kestnud Põhjamaade kultuuride vahelisel koostööl.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. ↑   0.134 MDKK = 1 EUR
6. ↑  "Arhiivikoopia" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 5. oktoober 2011. Vaadatud 3. aprillil 2011.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Dario Fo
**Dario Luigi Angelo Fo** (24. märts 1926 – 13. oktoober 2016) oli itaalia kirjanik, lavastaja, lavakujundaja, näitleja ja helilooja. 

1997. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Dario Fo oli abielus näitleja Franca Ramega.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Dario Fo** |

Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
**Kserograafia** (ξηρός *xeros* 'kuiv', -γραφία *-graphia* 'kirjutus') on kuiv fotokopeerimise ehk paljundustehnika, mille Chester Carlson leiutas 1938. aastal ja patenteeris 6. oktoobril 1942. Carlson nimetas oma leiutist algul **elektrofotograafiaks**. 

Esimene automaatne kserokoopiamasin Xerox 914 jõudis müügile 1960. aastal. Kserograafiat kasutatakse enamikus fotokopeerimismasinates ja laserprinterites.

Kserograafi töö põhineb elektrostaatika seaduspärasusel. Kopeerimismasina tähtsaimaks detailiks on metallalustel paiknev valgustundlik pooljuhtmaterjali kiht. Pimedas see materjal vabu laengukandjaid ei sisalda ning elektrivoolu ei juhi. Pealelangeva valguse toimel vabanevad elektronid keemilistest sidemetest ja aine muutub elektrijuhiks.

Kserokoopia valmistamine algab sellega, et valgustundliku kihi kohal paiknevale elektroodile antakse metallaluse suhtes pinge suurusjärgus +1000 V. Tekkinud elektriväljas liiguvad positiivselt laetud õhuosakesed valgustundlikule kihile kopeeritavalt paberilehelt peegeldunud valgus. Originaali heledatelt aladelt peegeldub palju valgust ja seetõttu muutuvad vastavad piirkonnad tundlikus kihis elektrit juhtivaks. Kihis tekib elektrivool, mis neutraliseerib pindadel laengu vastavalt pealelangeva valguse intensiivsusele. Valgustamata piirkondades, mis vastavad originaali tumedatele aladele, jääb pinnalaeng alles. On tekkinud elektrostaatiline kujutis. Heleduse ja tumeduse jaotus paberil on muudetud potentsiaali jaotuseks valgustundliku kihi pinnal.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib poliitikust; linna kohta vaata artiklit Hồ Chí Minh (linn)* |

---

Ho Chi Minh (1946)
**Hồ Chí Minh** (19. mai 1890 Nghệ Ani provints – 2. september 1969 Hanoi) oli Vietnami revolutsionäär ja poliitik, Vietnami Demokraatliku Vabariigi peaminister 1945–1955 ja president 1955–1969.

Ta kuulutas 2. septembril 1945 välja Vietnami DV, lugedes ette Vietnami iseseisvusdeklaratsiooni. Kohe puhkes Vietnami ja Prantsuse väeüksuste vaheline vägivald, mistõttu Briti kindral Douglas Gracey kuulutas välja sõjaseisukorra. 24. septembril kutsus Hồ Chí Minh koos teiste Vietnami DV liidritega üles üldstreigile. Veel enne septembri lõppu saabus Vietnamisse 200 000-meheline Hiina armee, kes käskis kommunistliku partei laiali saata. Sellises olukorras pidi Hồ Chí Minh, kes alati pidas hiinlasi Vietnamile suuremaks ohuks kui prantslasi, 6. märtsil 1946 alla kirjutama lepingule, millega Vietnam sai autonoomseks riigiks Indohiina föderatsiooni ja Prantsusmaa Liidu koosseisus. Lepingu tulemusena lahkusid Hiina väed Vietnamist. Pärast seda algas ülestõus ka Prantsusmaa vastu ja 1954 pärast Điện Biên Phủ lahingut, kus Prantsuse väed purustati, varises Prantsuse Indohiina kokku. Genfi lepinguga tunnustas Prantsusmaa samal aastal Vietnami iseseisvust.

Vietnami sõja ajal keeldus Hồ Chí Minh igasugusest kokkuleppest ameeriklastega ja nõudis jäigalt mitte midagi vähemat kui kõigi võõrvägede lahkumist Vietnamist. Tema valitsuse sõjaliste operatsioonide taktika abil pöördus USA avalik arvamus Vietnami sõja vastu ning lõpuks tõmbasid välisriigid oma väed Vietnamist välja. Hồ Chí Minh seda küll ise ei näinud, sest suri 1969 79-aastaselt südamerabandusse. Avalikkuse eest hoiti tema surma kaks päeva salajas, et uudis sellest ei langeks kokku Vietnami DV aastapäevaga.

Hồ Chí Minhi palsameeritud surnukeha näidatakse graniidist mausoleumis, mille eeskujuks on Lenini mausoleum.

Endine Lõuna-Vietnami pealinn Saigon nimetati tema järgi Hồ Chí Minhiks.

Hồ Chí Minh Eestis
------------------

1961. aasta novembris käis Hồ Chí Minh Moskvas toimunud NLKP 22. kongressi järel Tallinnas, külastades muuhulgas vastavatud Tallinna 46. Keskkooli.

Viited
------

1. ↑  Ho Shi Minh Tallinnas (1961). Filmikroonika Eesti filmi andmebaasis
**Põhjamaade Tippteaduse Algatus** (inglise keeles *Nordic Top-level Research Initiative*, rootsi keeles *Toppforskningsinitiativet*) on Põhjamaade ühine programm, mis keskendub uurimistööle ja innovatsioonile kliima, energia ja keskkonnaga seotud valdkondades.

Programmi algatasid 2008. aastal Islandi peaminister Geir H. Haarde, Norra peaminister Jens Stoltenberg, Taani peaminister Anders Fogh Rasmussen, Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt ja Soome peaminister Matti Vanhanen. Seda haldab Põhjamaade Ministrite Nõukogu, algatuse sekretariaadiks on ühiselt NordForsk, Põhjamaade Innovatsioonikeskus ja Põhjamaade Energiauuringute Keskus.

Programmi kestus on viis aastat (2009–2013) ning selle perioodi eelarve on 400 miljonit Taani krooni.

Juhatusse kuulub 15 liiget eri Põhjamaadest. Juhatuse esimees on Rolf Annerberg.

Algatus hõlmab uurimusi kuue alamprogrammi raames:

* Kliimamuutuse mõju uurimine ja arvesse võtmine
* Kliimamuutuse ja krüosfääri vastastikmõju
* Energiakasutuse tõhustamine nanotehnoloogia abil
* Tuuleenergeetika integreerimine Põhjamaades
* Säästlike biokütuste kasutamine
* Süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine

Viited
------

1. 1 2 3  Top-level Research Initiative

Välislingid
-----------

* Programmi koduleht
Wittelsbachide pfaltskrahv **Gustav Samuel Leopold** (12. aprill 1670 – 17. september 1731) oli Kleeburgi pfaltskrahv aastatel 1701–1731 ja Zweibrückeni hertsog aastatel 1718–1731. Tema tiitlid olid Stegeborgi hertsog (Rootsis), Reini pfaltskrahv ja Baieri hertsog.

Ta oli viimane Wittelsbachide Kleeburgi liini meessoost valitseja.

Elu
---

Gustav Samuel Leopold sündis Stegeborgi lossis Söderköpingi lähedal Adolf Johanni noorima pojana. Kuna vanemad kohtlesid õdesid-vendi väidetavalt halvasti, siis aastal 1687 aitas Gustav oma õdedel Katarinal ja Maria Elisabetil põgeneda vanemate juurest Rootsi kuningliku õukonna kaitse alla, millest sai tolleaegses Rootsis skandaal.

Ta sai isa järel valitsejaks aastal 1689.1701. aastal sai ta venna Adolf Johann II järel Kleeburgi pfaltskrahviks ja aastal 1718 nõo, Rootsi kuninga Karl XII järel Zweibrückeni hertsogiks. Kuninga surma järel muutus ta ka vastuvõetavaks kandidaadiks Rootsi troonile. Aastatel 1720–1725 oli tema residentsiks Jonas Erickson Sundahli ehitatud loss.

Gustav Samuel Leopold suri Zweibrückenis ja maeti Alexanderkirchesse. Kuna ta oli Wittelsbachide Kleeburgi liini viimane meessoost liige, päris tema territooriumid Zweibrücken-Birkenfeldi pfaltskrahv Christian III.

Hertsog Gustav lasi 1720. aastatel ehitada Zweibrückeni barokklossi, ehitaja oli rootslane Jonas Eriksson Sundahl.

Rootsi poliitikas oli hertsog Gustav viimane mees isapoolse vanaema Katarina Vasa liinist. Pärast oma nõo, kuningas Karl XII surma sai Stegeborgi Gustavist üks vastuvõetavamaid kandidaate Rootsi ja Soome suurvürstiriigi troonile. Temast oleks edu korral saanud kuningas Gustav III. Kuid tema taha ei tekkinud Rootsis tugevat fraktsiooni ja tema järglusõigusi ajaloos eriti ei meenutata. Tema asemel sai Rootsi kuningannaks tema nõbu Ulrika Eleonora.

Hertsog Gustav suri kuningas Fredrik I valitsemisajal. Tema Rootsi õigused päris kas tema vennapoeg, Ericsbergi krahv Karl Adolf Gyllenstierna, või tema õde, pfaltskrahvinna Marie Elisabeth von Kleeburg, või nende nõbu, hertsog Karl Friedrich.

Abielu
------

10. juulil 1707 abiellus Gustav Leopold Ludwigi tütre Dorotheaga. Abielu oli lastetu.

13. mail 1723 abiellus ta morganaatiliselt Louise Dorothea von Hoffmanniga. Naine pöördus aastal 1723 katoliiklusse ja Saksa-Rooma keiser tõstis ta 3. märtsil 1724 aadliseisusse kui Hoffmanni krahvinna. Ka nemad ei saanud lapsi.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Adolf Johann II** | **Kleeburgi pfaltskrahv**1701–1731 | Järgnev:**Christian III** |
| Eelnev:**Rootsi kuningas Karl XII** | **Zweibrückeni hertsog**1718–1731
 |
Hłuškavičy õigeusu kirik
**Hłuškavičy** (transkribeerituna **Gluškavitšõ**, poola keeles *Hluszkiewicze*) on agrolinnake Valgevenes  Homieli oblastis Lelčycy rajoonis, Hłuškavičy külanõukogu ainuke asula ja halduskeskus. Asula asub merepinnast 150 meetri kõrgusel, oblasti keskusest Homielist 265 ja rajooni keskusest Lelčycyst 45 kilomeetri kaugusel. Ukraina piirini on Hłuškavičyst 1,5 kilomeetrit.

Asula nimi võib tuleneda isikunimest, ent taolise nimetüvega asulad asuvad enamasti teedest kaugel. Ka tähendas tüvi mõnes murdes maavalduste kaugeimas servas asuvat või metsast või soost piiratud maalappi.

Asula tähtsaim tööandja on karjäär, kus kaevandatakse graniit ja dioriiti.

1952. aastal sündis külas metropoliit Augustin (Markevitš).

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda mainitud aastal 1545. Aastal 1667 elas seal 29 talupoegade peret, kolme majapidamise elanikud kuulusid aga šlahtasse. 16 majapidamist olid toona elaniketa.

Aastal 1754 mainitakse esimest korda sealset kirikut. Aastal 1777 oli see uniaatide kihelkonnakirik. Aastal 1806 läks kirik Moskva patriarhaadi alluvusse. Aastal 1873 ehitati mahapõlenud kiriku asemele uus.

Valgevene NSV võimude eestvedamisel asusid küla ümbruskonda elama nii sakslased kui ka poolakad. 16.–20. detsembril 1942 toimus külas lahing Saksa vägede ja partisanide vahel. 27. detsembril tungisid Saksa karistussalgad külla ja põletasid selle maha, hukates ühtlasi 290 kohalikku elanikku. Ellujäänud elanikud ehitasid aastal 1944 külla palvemaja, mis aga aastal 1961 rajoonivõimude poolt suleti.

1975. aastal hakati külas graniiti kaevandama, järgmisel aastal pandi tööle killustikutehas. 1995. aastal valmis külas õigeusu kirik, mille ehitust rahastas Saksamaa valitsus.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. oktoober 2020. Vaadatud 12. augustil 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Hłuškavičy** |

* Infot killustikuvabriku kohta
* Teavet küla kohta
Dariga Nazarbajeva
**Dariga Nazarbajeva** (kasahhi Дариға Нұрсұлтанқызы Назарбаева; sündinud 7. mail 1963 Temirtaus) on Kasahstani jurist ja poliitik, riigi esimese presidendi Nursultan Nazarbajevi tütar. 

Alates 20. märtsist 2019 2. maini 2020 oli ta Kasahstani parlamendi senati esimees.

Elulugu
-------

Dariga sündis aastal 1963 tänapäeva Kasahstani alal Temirtaus. Tema isa on president Nursultan Nazarbajev. Ta õppis Moskva ülikoolis ja Kasahstani Riiklikus Ülikoolis.

Kodumaal juhatas ta riiklikku uudisteagentuuri Хабар. Aastal 2003 moodustas ta partei, mil nimeks Асар (Ühtsus). Aastal 2006 liitus partei teise parteiga, mil nimeks Отан (Isamaa, praegu kannab nime Nur Otan).

3. aprillil 2014 sai temast parlamendi alamkoja Mazhilise aseesimees.

11. septembril 2015 sai temast peaministri asetäitja.

Dariga oli abielus endise asevälisministri Rahhat Älijeviga, kes hiljem pages riigist. Aastal 2007 nad lahutati. Älijevi väitel lahutati nad Nursultan Nazarbajevi käsul ja ilma tema nõusolekuta. Neil sündis kaks poega – Nurali ja Aisoultan – ning tütar Venera. Aastal 2003 sai temast vanaema, kui Nuralil sündis tütar Laura.

Dariga on ka harrastuslaulja. Ta soovis konservatooriumis laulmist õppida, ent isa käsul jättis need õpingud pooleli.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Қазақ Энциклопедиясы
4. ↑
**Gustav Moritz Santo** (2. juuni 1802 Schlichtingsheim – 13. juuli 1856 Tartu) oli Eesti saksastunud itaalia perekonnast pärit baltisaksa ajaloolane, keeleteadlane ja kirjandusloolane.

Elulugu
-------

Ta sündis Sileesias Poseni lähistel. Õppis Breslau Ülikoolis. Oli aastani 1837 Saksamaal kooliõpetaja ja pastor. Tulnud Liivimaale, oli algul Riias koduõpetaja, 1839–1846 Kuressaare kreiskooli õpetaja ja inspektor, 1846–1856 Tartu Kubermangugümnaasiumi ajaloo ülemõpetaja.

Teadustöö
---------

Võttis osa Õpetatud Eesti Seltsi (ÕES-i) tegevusest, oli 1853–1856 ÕES-i esimees. Astus välja eesti rahva loomisvõime kaitseks, aitas kaasa "Kalevipoja" väljaandmisele. Tutvustas eesti lugejatele õppetööd gümnaasiumis. Avaldas ajaloolisi, keeleealaseid ja kirjandusloolisi kirjutisi, millest tähelepanuväärseimad on uurimus katoliikliku vastureformatsiooni aja kirjameestest ja kommenteeritud eelteade "Kalevipoja" ilmumisest.

Teoseid
-------

* Die Entwickelung des Arensburg'schen Schulwesen in den letzten 40 Jahren. Dorpat, 1844
* Vorschläge zu einer übereinstimmenden, einfaschen und leicht übersichtlichen Bezeichnung der deutschen Deklinationen und Conjugationen. Dorpat, 1847
* Guilielmus Buccius und Ambrosius Weltherus, zwei der ältesten estnischen Schriftsteller. // Verh. GEG II, 2. Dorpat, 1848
* Angündigung der baldigen Erscheinung des Kallewi-poeg, eines estnischen Nationalepos, nebst einigen Bemerkungen über die estnische Volkspoesie. // Verh. GEG III, 1. Dorpat, 1854
* Tartu Kimnasiumi-koli 50 ajjastaline saismine. // Ma-rahva Kalender ehk Täht-ramat 1855. Tartu, 1854.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti biograafiline leksikon. Täiendusköide. Tartu, Tallinn, 1940, 291
* Eesti kirjanduse ajalugu I–V. Tallinn, 1965–1991, II, 22, 83
* Fr. R. Kreutzwaldi kirjavahetus II. Tallinn, 1956, 161.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Hồ dünastia kindlus** (vietnami keeles *Thành nhà Hồ*) on kindlus Vietnamis Thanh Hóai provintsis, 150 kilomeetrit Hanoist lõuna pool.

Kindlus ehitati 1395. aastal, et kaitsta Dai Vieti Hiina Mingi dünastia rünnakute eest. Ta sai nime Hồ dünastia järgi, mis valitses 1400–1407.

Kindlus on ristkülikukujuline. Tema lõuna-põhjasuunaline külg on 870,5 m ja ida-läänesuunaline külg 883,5 m pikk. Igal küljel on üks värav: lõunaküljel esivärav, põhjaküljel tagavärav, idaküljel vasak värav ja lääneküljel parem värav. Eesvärav on 9,5 m kõrge ja 15,17 m lai. Kindluse müürid on laotud kiviplokkidest. Iga kiviplokk on keskmiselt 2 m pikk, 1 m lai ja 70 cm kõrge.

Kindlus oli Vietnami 14. sajandi lõpu ja 15. sajandi alguse pealinna keskus. Põhja-Vietnami üks poliitilisi, majanduslikke ja kultuurilisi keskusi oli see kuni 18. sajandini.

Kindluses on muu hulgas sisemine kaitsemüür ja altar, mille juures korraldati tseremooniaid Taeva Valitseja auks. Peale selle on avastatud, et kindluses maa all on säilinud rikkalik kultuurkiht, kust saab teavet selles kohas varem eksisteerinud losside, kloostrite, teede ja isegi külade kohta. Kindluses olevad maastikumaalid on hästi säilinud ja oma ajale iseloomulikud.

Aastast 27. juunist 2011 kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse.
**Palšiai** (žemaidi *Palšē*) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas.

Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Erla ja Salantase jõgede ürgorud.

Küla nimeks on isikunime Palšys mitmusevorm. Palšiai rajati XVII sajandi teisel poolel ja XVIII sajandi alguses Ermonaičiai (tänapäeval Šaučikiai) maadele. Algul kuulus see Salantai mõisale, aastast 1675 aga Grūšlaukė mõisale. Aastail 1905–1915 kujunes sealsesse metsa 13 taluga hajaküla, sellal kui vanasse külakeskusesse jäi viis talu. Leedu maareformi käigus sai küla omale metsas asuva kogukonnamaa. Teise maailmasõja järel tegutsesid seal aastani 1953 metsavennad.

Muinsuskaitse all on etnoarhitektuuri näidisena Koplyčios g. 1 majapidamine. Eraldi on kaitse all veel selle ait  ja tare. Külas on neli vana kalmistut, seal asuvad XVIII sajandil ehitatud kabel ja votiivkabel.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 24 (1821)
* 23 (1843)
* 31 (1845)
* 23 (1866)
* 88 (1902)
* 107 (1923)
* 87 (1959)
 | * 76 (1970)
* 47 (1979)
* 25 (1989)
* 24 (2001)
* 7 (2011)
* 3 (2021)
 |

Rist Palšiai külas

Viited
------

1. ↑  Gyventojai gyvenamosiose vietovėse: Lietuvos Respublikos 2021 metų gyventojų surašymo rezultatai. Vilnius: Statistikos departamentas, 2022.
2. ↑
3. ↑  Šatraminių etnoarchitektūrinė sodyba
4. ↑  Šatraminių etnoarchitektūrinės sodybos svirnas
5. ↑  Šatraminių etnoarchitektūrinės sodybos troba

| * v
* r
Mosėdise valla haldusjaotus |
| --- |
| 
**alevid:** **Mosėdis** |
| 
**külad:** Baksčiai **·**  Bobiliškės **·**  Gandlaukė **·**  Gaubės **·**  Igariai **·**  Krakės **·**  Kusai **·**  Miesto Kalniškiai **·**  Mikulčiai **·**  Naujukai **·**  Nerėpai **·**  Nevočiai **·**  Paeiškūnė **·**  Palaukė **·**  Palšiai **·**  Plaušiniai **·**  Šatraminiai **·**  Šaučikiai **·**  Šaukliai **·**  Šerkšniai **·**  Šilalė **·**  Šniukščiai **·**  Tauzai **·**  Tėveliai **·**  Udraliai **·**  Virbalai |
**IAAF-i finaalvõistlused** (*IAAF World Athletics Final*) oli aastatel 2003–2009 iga-aastane tippsportlaste kergejõustikuvõistlus. Seda korraldas rahvusvaheline kergejõustikuliit IAAF hooaja lõpus. Kuni 2003. aastani kandis võistlus nime IAAF-i Grand Prix' finaalvõistlused.

Kui varem pääsesid GP-finaali sportlased ainult hooaja GP-võistluste edukuse alusel, siis IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlustel said sportlased osaleda IAAF-i punktitabeli alusel. Õiguse osaleda finaalvõislusel sai punktitabeli seitse esimest. Kuni 800 m jooksus lubati punktitabeli alusel osalema 7 jooksjat, sellest pikematel distantsidel aga 11 sportlast. Lisaks valis IAAF igale alale veel ühe sportlase.

Finaalvõistlused toimusid algusaastatel Monacos, kuid Stade Louis II staadion oli liiga väike vasaraheitevõistluse pidamiseks. Sellepärast toimus vasaraheide Ungaris Szombathelys nädal aega varem. Alates 2006. aastast toimus finaalvõistlus IAAF-i poolt määratud kohas.

Finaalvõistlustel jagati rahalisi preemiaid. Iga ala võitja sai 30 000 USA dollarit ja pikkade jooksude kõiki lõpetajaid preemeriti 5000 dollariga. Maailmarekordi eest maksti veel lisaks 100 000 dollarit.

Finaalid
--------

* 2003. aasta IAAF-i finaalvõistlused
* 2004. aasta IAAF-i finaalvõistlused
* 2005. aasta IAAF-i finaalvõistlused
* 2006. aasta IAAF-i finaalvõistlused
* 2007. aasta IAAF-i finaalvõistlused
* 2008. aasta IAAF-i finaalvõistlused
* 2009. aasta IAAF-i finaalvõistlused

Välislingid
-----------

* Monaco 2003
* Monaco 2004
* Monaco 2005
* Stuttgart 2006
* Stuttgart 2007
* Stuttgart 2008
* Thessaloníki 2009

| * v
* r
IAAF-i finaalvõistlused |
| --- |
| 
2003 **·**  2004 **·**  2005 **·**  2006 **·**  2007 **·**  2008 **·**  2009 |

| * v
* r
Kergejõustikuvõistlused |
| --- |
| 
World Athletics **·**  Kergejõustiku maailmarekordid |
| Maailm | 
Maailmameistrivõistlused (Juuniorid/U20) **·**  Sisemaailmameistrivõistlused **·**  Maailmajagude karikavõistlused **·**  Krossijooksu maailmameistrivõistlused **·**  Poolmaratoni maailmameistrivõistlused **·**  Käijate maailmakarikavõistlused **·**  Teemantliiga |
| Euroopa | 
Euroopa meistrivõistlused (U23 **·**  U20 **·**  U18) **·**  Euroopa sisemeistrivõistlused **·**  Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused |
| *Endised* | 
U18 MM **·**  Maanteejooksu maailmameistrivõistlused **·**  IAAF World Athletics Tour (Finaal) **·**  IAAF-i Kuldliiga **·**  IAAF Grand Prix (Finaal) |
**Rauno Remme** (26. jaanuar 1969 Tallinn – 15. märts 2002 Tallinn) oli üks esimesi Eesti multimeediakunstnikke.[*viide?*]

Ta on helilooja, kelle loomingus muusikaga võrdsel kohal seisavad visuaalsed ja multimediaalsed kontseptsioonid. Ta on loonud muusikat kammeransamblitele ja sümfooniaorkestrile, elektroonilisi, elektroakustilisi ning video- ja multimeediateoseid, heli- ja videoinstallatsioone ning filmi- ja näidendimuusikat.

Rauno Remme oli alates 1993. aastast tegutseva Eesti Muusikaakadeemia elektronmuusika stuudio rajaja.

Rauno Remme õppis Tallinna Muusikakeskkoolis klaverit (aastatel 1975–1983, õpetaja Ülle Sisa), oboed (1980–1983, õpetaja Tulike Loorits), muusikateooriat ja heliloomingut (1980–1986, õpetajad Heino Lemmik ja Alo Põldmäe). Aastal 1991 lõpetas ta Jaan Räätsa juhendamisel *cum laude* Tallinna Konservatooriumi kompositsiooni erialal. Aastatel 1996–1997 õppis ta lisaks Tallinna Pedagoogilises Ülikoolis filmi- ja videokunsti ning läbis Eesti Kunstiakadeemias multimeediakursuse. Muusikaõpinguid jätkas Rauno Remme Eesti Muusikaakadeemia magistrantuuris Erkki-Sven Tüüri ja Lepo Sumera juhendamisel, kuid ei lõpetanud. Ta käis end korduvalt täiendamas Helsingi Ülikoolis ja Sibeliuse Akadeemias, aastal 1992 võttis ta osa uue muusika suvekursustest Darmstadtis. Aastal 1994 tutvus ta New Yorgi Ülikooli stuudioga ning samal aastal osales multimeediaekspositsiooniga Ohio Northern Universitys. Aastal 1996 sai tema videoteos „Piilutorn" Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse näitusel „Eesti kui märk" ühe peapreemiatest.
Aastatel 1989–1992 tegutses Remme Tallinna Konservatooriumi helikabineti juhatajana, kuni aastani 1999 oli ta EMA elektronmuusika stuudio juhataja ning kuni 2001. aastani samas õppejõud. Samuti tegutses ta helirežissöörina (Klesment Audio Productions/ARM Music, 2000–2001).

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli muusikakriitik Anneli Remme.

Viited
------

1. ↑  IN MEMORIAM: Rauno Remme 26.01.1969 – 15.03.2002 Eesti Päevaleht, 19. märts 2002

Välislingid
-----------

* 
* Politsei lõpetab helilooja Rauno Remme surma uurimise
* Helilooja Rauno Remmet meenutades
* 
* 
*
**Darius Kasparaitis** (sündinud 16. oktoobril 1972 Elektrėnais) on leedu päritolu endine jäähokimängija. Tal on Venemaa ja USA kodakondsus ning ta kuulus Venemaa jäähokikoondisse. Kasparaitis oli agressiivse füüsilise mängustiili poolest tuntud kaitsemängija. 

Tal on kuldmedal 1992. aasta taliolümpiamängudelt (SRÜ jäähokikoondises), hõbemedal 1998. aasta taliolümpiamängudelt (Venemaa) ja pronksmedal 2002. aasta olümpiamängudelt. 

14-aastaselt siirdus Kasparaitis Venemaale, et treenida Aleksei Nikiforovi käe all. Aastast 1988 mängis ta Moskva Dinamos ning tuli selle koosseisus 1992 liiga meistriks. Alates 1992. aastast mängis ta NHL-is (klubides New York Islanders, Pittsburgh Penguins, Colorado Avalanche ja New York Rangers. NHL mängijate streigi ajal 2004–2005 mängis ta Kaasani meeskonnas AK Bars. Karjääri lõpetas ta 2009. aastal Venemaa klubis SKA Sankt-Peterburg.

Filmiosa
--------

Ta mängis episoodilist rolli filmis "Vend 2". Ta etendas Pittsburgh Penguinsi vormis hokimängijat, kes kutsub Mitjat treeningut jätkama.

Isiklikku
---------

Ta on 180 cm pikk ja kaalub 97 kg.

Esimesest abielust Irinaga (sündinud 1965 Venemaal) on tal tütar Elizabeth. Tema teine abikaasa oli Rootsi fotomodell ja kinnisvaraagent Ingela, abielu lahutati 2006. 

Praeguse elukaaslasega on tal kaksikud tütred. 

Tema hüüdnimi on Kaspar.

Välislingid
-----------

* Darius Kasparaitis hockeydb.com lehel
* Kasparaitise ajaveeb (*vene keeles*)
* Ingliskeelne artikkel