**Astana** (varasemate nimedega **Nur-Sultan** ja **Akmola**) on Kasahstani pealinn aastast 1997. Eelmine pealinn oli Almatõ. 

Astana asub Akmola oblastis, eristaatusega linnana (üks kahest Kasahstani keskalluvusega linnast) moodustab ta halduslikult siiski eraldiseisva üksuse.

Linn asutati 1824. aastal kasakate eelpostina Venemaa piiril Kesk-Aasiast Lääne-Siberisse kulgeva vana karavanitee äärde Išimi jõe kaldale. Linn sai kiiresti tähtsaks kaubanduskeskuseks, eriti kariloomadega kaubitsemise kohaks.

Astana uue ärikeskuse panoraam

Suurenda
Astana uue ärikeskuse panoraam

Nimi
----

Linna nimi oli aastatel 1830–1961 ja 1992–1998 **Akmola** (*Ақмола*, 'valge õnn' või 'valge kalm'; omaladina **Aqmola**), 1961–1992 **Tselinograd** (*Целиноград* 'uudismaalinn'; omaladina **Celinograd**). Varem tuntud ka mitteametliku nimega **Karaötkel** (*Қараөткел* 'must muld'). Alates 6. maist 1998 kandis linn nime **Astana** (kasahhi keeles 'pealinn'). 20. märtsil 2019 otsustas Kasahstani parlament nimetada pealinna äsja ametist lahkunud presidendi Nursultan Nazarbajevi järgi ümber Nur-Sultaniks. Kasahstani presidendi kohusetäitja Kasõm-Žomart Tokajev allkirjastas 23. märtsil 2019 dekreedi põhiseaduse muudatuse kohta, millega nimetati pealinn **Nur-Sultaniks**. 17. septembril 2022 nimetati pealinn aga taas **Astanaks**.

Elanikkond
----------

Elanike arv kasvab kiiresti ja oli 1999. aastal 319 300, 2003. aastal 519 000.

| Rahvused | 1989 | 1999 | 2012 |
| --- | --- | --- | --- |
| Rahvaarv |  % | Rahvaarv |  % | Rahvaarv |  % |
| Kasahhid | 49 798 | 17,71% | 133 585 | 41,83% | 480 815 | 66,80% |
| Venelased | 152 147 | 54,10% | 129 480 | 40,55% | 188 928 | 23,35% |
| Ukrainlased | 26 054 | 9,26% | 18 070 | 5,66% | 13 453 | 1,81% |
| Tatarlased | 9 339 | 3,32% | 8 286 | 2,59% | 9 937 | 1,34% |
| Sakslased | 18 913 | 6,72% | 9 591 | 3,0% | 7 930 | 1,07% |
| Valgevenelased | 8 220 | 2,92% | 5 761 | 1,8% | 3 834 | 0,52% |
| Korealased | 1 329 | 0,47% | 2 028 | 0,64% | 4 981 | 0,67% |
| Usbekid | 640 | 0,23% | 429 | 0,13% | 8 166 | 1,10% |
| Poolakad | 2762 | 0,98% | 2 537 | 0,79% | 2 412 | 0,32% |
| Ingušid | 1 889 | 0,67% | 1 822 | 0,57% | 2 732 | 0,30% |
|

Majandus
--------

Linna arengut soodustas 1931–1936 läbi linna ehitatud raudtee. Tänapäeval asub linn Petropavli–Karagandõ–Balkaši ja Nursultan–Kartalõ–Magnitogorski raudteede lõikumiskohas.

Tänapäeval on Astana suur tööstuskeskus. Linnas asub Kasahstani suurim põllumajandusmasinate tootja Akmolaselmaš. Teine ettevõte Kazahselmaš on spetsialiseerunud põllumajandusmasinate tootmisele nendele rajoonidele, mis kannatavad tuuleerosiooni käes. Linnas on hulk teisi masinaehitus- ja metallitööstusettevõtteid, toiduainete- ja kergetööstusettevõtteid, samuti keemiatehas. On metsatööstus ja ehitusmaterjalide tootmise ettevõtted. Linna lähedal on Maksimovka kivisöekaevandused.

Vaata ka
--------

* Kasahstani pealinn
* FK Astana

Viited
------

1. ↑  Қасым-Жомарт Тоқаев Астана қаласына "Нұрсұлтан" атауын беруді ұсынды, nur.kz, 20. märts 2019
2. ↑  Kasahstani pealinn sai ekspresidendi nime AFP/PM, 20. märts 2019 (vaadatud 20.03.2019)
3. ↑
4. ↑  Kasahstani pealinn nimetati meeleavalduste saatel Nur-Sultaniks Interfax/BNS, RFE-RL/PM 23. märts 2019 (vaadatud 23.03.2019)
5. ↑  "Kazakhstan limits presidential term, renames capital". *Al Jazeera*. Vaadatud 19. septembril 2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Astana** |

* Nur-sultani koduleht *(kasahhi ja vene keeles)*

Kasahstani 1. järgu haldusüksused

Abaj oblast **·**  Akmola oblast **·**  Aktöbe oblast **·**  Almatõ linn **·**  Almatõ oblast **·**  Astana linn **·**  Atõrau oblast **·**  Ida-Kasahstan **·**  Karagandõ oblast **·**  Kostanaj oblast **·**  Kõzõlorda oblast **·**  Lääne-Kasahstan **·**  Manggõstau oblast **·**  Pavlodari oblast **·**  Põhja-Kasahstan **·**  Šõmkendi linn **·**  Žambõli oblast **·**  Žetisu oblast **·**  Türkistani oblast **·**  Ulõtau oblast