recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Tallinna Linnaarhiiv
**Tallinna Linnaarhiiv** on Tallinna linna ametiasutus (arhiiv), mille ülesandeks on koguda ja säilitada linna ja selle asutuste tegevuse tulemusena loodud või saadud arhiiviväärtusega arhivaale.

Tallinna Linnaarhiiv asub Tallinnas Tolli tänav 6, enne teist maailmasõda tegutses linnaarhiiv Rüütli tänav 8/10.

Tallinna Linnaarhiivis on hästi säilinud Tallinna keskaega puudutavad säilikud, mis muudab selle oluliseks infoallikaks kogu Läänemere-regiooni toonase ajaloo kohta. 

Tallinna Linnaarhiivi linnaarhivaar-linnaarhiivi juhataja on Küllo Arjakas, linnaarhivaari-linnaarhiivi juhataja asetäitja on Lea Kõiv.

Tallinna Linnaarhiivi juhatajad:

* 1883–1887 Theodor Schiemann
* 1887–1900 Gotthard von Hansen
* 1900–1934 Otto Greiffenhagen
* 1934–1939 Paul Johansen
* 1939–1944 Rudolf Kenkmaa
* 1944–1950 Epp Siimo
* 1950–1962 Alide Vain
* 1962–1989 Edda-Cary Vendla
* 1989–1996 Jüri Kivimäe
* 1996–2007 Urmas Oolup
* 2009– Küllo Arjakas

Viited
------

1. ↑  Архив празднует юбилей

Välislingid
-----------

* Tallinna Linnaarhiivi koduleht
Kõpu õigeusu kalmistu
Kõpu õigeusu kalmistu
Kõpu õigeusu kalmistu
**Kõpu õigeusu kalmistu** (ka **Kõpu ülemine kalmistu**) on kalmistu Reigi kihelkonnas Hiiumaa saarel Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kõpu külas Hiiumaa vallas Hiiu maakonnas.

Kalmistu paikneb õigeusu kirikust linnulennult umbes 130 m põhja suunas. Kalmistu on praegu kasutusel ning on üldiselt hooldatud, selle pindala on 0,32 ha.

Ajalugu
-------

Kõpu õigeusu kalmistu rajati arvatavasti pärast 1885. aastat, kui Kõrgessaare Kristuse Sündimise Kogudus asutas Ristnasse abikooli, sest Puski õigeusu kirik ja kalmistu jäid kaugeks.

Kõpu õigeusu kalmistu on alates 1999. aastast riiklik ajaloomälestis.

Vaata ka
--------

* Kõpu õigeusu kirik

Viited
------

1. ↑  Vladimir Berens. *"Историко-статистическое описание церквей и приходов Северо-Западных епархий. Часть 2, Эстонская епархия"*. Tallinn 1974. Käsikiri TLÜAR *Baltica* kogus, Msc K1-593/I,II. Leht 170
2. ↑  Kultuurimälestis nr 22278 "Kõpu (EAÕ) kalmistu"

Käsikirjad
----------

* Taavi Pae. Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. Magistritöö. Tartu 2002

Kirjandus
---------

* "Hiiumaa kalmistud". Hiiumaa Muinsuskaitse Selts. Kärdla 2013. Lk 135-142

Välislingid
-----------

* Kõpu õigeusu kalmistu kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Kõpu õigeusu kalmistu Hiiu valla kodulehel
See artikkel See artikkel räägib etenduskunstide keskusest New Yorgis.  USA Kansase osariigi linna kohta vaata artiklit Lincoln Center (Kansas).  

---

New Yorgis Manhattanil asuv Lincolni keskus. Pildil David H. Koch Theater (vasakul), Metropolitan Opera House (keskel) ja David Geffen Hall (paremal)
**Etenduskunstide Lincolni Keskus**, ka lihtsalt **Lincolni keskus** (inglise keeles *Lincoln Center for the Performing Arts*) on hoonetekompleks New Yorgis Manhattanil, Ameerika Ühendriikide tähtsaim etenduskunstide keskus. 

Lincolni keskus hõlmab 6,6 hektari suuruse maaala Upper West Side'is Lincoln Square'is. Esimesed kolm hoonet püstitati 1962. aastal (David Geffen Hall), 1964. aastal (David H. Koch Theater) ja 1966. aastal (Metropolitan Opera House).

Kunstiasutusi
-------------

Lincolni keskuses tegutseb suur hulk kunstiasutusi, sealhulgas:

* Jazz at Lincoln Center
* Metropolitan Opera
* New York City Opera
* New Yorgi Filharmooniaorkester
* New York City Ballet
* Vivian Beaumont Theatre
* Juilliard School
* Alice Tully Hall

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Lincolni keskus** |

* Koduleht
Krabi Põhikooli hoone
**Krabi Põhikool** oli põhikool Võru maakonnas Varstu vallas Krabi külas. Kool suleti 2014. aastal.

Ajalugu
-------

Esimesed andmed koolihariduse andmisest Krabil pärinevad 19. sajandi teisest poolest, kui Krabil tegutses kaks kooli: õigeusu ja luteri kiriku juures. Kolmas koolihoone ehitati Krabile 1837. aastal, see sai juurdeehitise 1937. aasta sügisel. 1917. aastal eraldati kool kirikust ja Krabi vallavolikogu liitis kaks kooli. Kool muudeti neljaklassiliseks, töötas kaks õpetajat. 1924. aastal muudeti kool viieklassiliseks. 1925. aastal lisandus kuues klass. 1946. aastal lisandus seitsmes klass ja 1960. aastal kaheksas klass. 1988. aastal muudeti kool üheksaklassiliseks ja alates 1990. aastast kandis kool põhikooli nime.

Krabi Põhikool suleti 2014. aasta sügisel, sest kooli oli õppima jäänud ainult neli Varstu valla last. Samas alustas samas 1. septembrist tegevust erakool – Krabi Kool – õpilaskodu vajavatele ja haridusliku erivajadusega lastele.

Koolimaja
---------

Krabi vana koolimaja asub uue kooli hoone kõrvalkrundil, on eraomanduses ning viimastel aastatel kasutuseta.
Krabi Kool suvel 2016Panoraamvaade vana koolimaja poolt Krabi küla poole, paremal koolimaja ja vasakul kooli spordiplats.
Kuni 1997. aasta sügiseni toimus õppetöö nn Krabi vanas koolimajas. 1996. aastal ehitati kõrvalkrundile uus koolimaja, kus algas õppetöö 10. novembril 1997. 1998. aastal koliti sinna hoonesse ümber ka Krabi raamatukogu.

Direktorid
----------

* 1930–1944 Jakob Ristsoo
* 1944–1948 Elli Raidvee
* 1948–1958 Armin Allas
* 1958–1964 Kalju Lumi
* 1964–1984 Hilja Paeglis
* 1984–1999 Siimo Uibo
* 1999–2014 Ale Sprenk

Viited
------

1. ↑  Krabi Põhikool. Eesti Hariduse Infosüsteem.
2. 1 2  Vald sulgeb Krabi kooli ja asemele tuleb erakool. Võrumaa Teataja, 8. märts 2014.
3. ↑  Krabi kooli arengukava 2013-2015.
4. ↑  "Vald sulgeb Krabi kooli ja asemele tuleb erakool" Võrumaa Teataja, 8. märts 2014

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Krabi Põhikool** |
**Meeta Murd** (aastatel 1951–1966 **Meeta Kitšatova**; 18. august 1928 Narva – 2. märts 1990 Tartu) oli eesti majandusteadlane. 

Ta lõpetas 1948. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1952. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna.

Ta oli aastatel 1960–1963 Tartu Riikliku Ülikooli aspirant poliitökonoomia alal. Ta kaitses seal 1968. aastal väitekirja *"Динамика и структура потребления (по материалам буржуазной и советской Эстонии)"* ning sai majanduskandidaadi kraadi.

Ta oli aastatel 1963–1989 EKP Keskkomitee propaganda- ja agitatsiooniosakonna lektor. Ta oli aastatel 1963–1989 Tartu Riikliku Ülikooli poliitökonoomia kateedri ja teadusliku kommunismi aluste kateedri õpetaja ning vanemõpetaja, sealhulgas aastatel 1971–1989 dotsent.

Kirjandus
---------

* 2005 – "Murd, Meeta". // Eesti teaduse biograafiline leksikon. II kd, Kj – M. Tallinn 2005. Lk 652

Välislingid
-----------

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tapa Ristija Johannese kirik** on Lääne-Viru maakonnas Tapal asuv õigeusu kirik, mida kasutab Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tapa Ristija Johannese Kogudus.

Kirik (vene k. *Тапская Иоанно-Предтеченская церковь*) ehitati aastatel 1901–1904 Vladimir Lunski projekti järgi.

Kirik 1904. aastal
Hoone ehitamine otsustati Riia vaimuliku konsistooriumi ukaasiga 30. aprillist 1899, ehitus algas 1901. aastal, nurgakivi pandi 2. septembril 1901. Nurgakivi pani Riia ja Miitavi piiskop Agafangel koos kohaliku vaimulikuga. Kirik pühitseti sisse 13. juunil 1904. 

Koguduse esimeseks preestriks (1895–1925) sai Kirill Janson, kes oli Tapa Ristija Johannese õigeusu koguduse asutaja 1895. aastal. 

1937. aastal ehitati ka kogudusemaja (Pikk tänav 3). Pärast sõda tegutses selles Tapa sidejaoskond, hiljem Tapa postkontor.

Vaata ka
--------

* Tapa Jakobi kirik

Viited
------

1. 1 2  Tapa Ristija Johannese kirik veebiportaalis eestigiid.ee (vaadatud 18.12.2015)

Välislingid
-----------

* Tapa Ristija Johannese kirik veebiportaalis eestigiid.ee

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tapa Ristija Johannese kirik** |
Inseneride Meeskoor
**Meeskoor** on kooriliik, mille lauljaiks on häälemurde läbinud mehed, häälerühmadeks tavaliselt I tenor ja II tenor ning bariton ja bass (ühendkooris vastavalt I ja II bass). Nii Eesti kui mitmete teiste maade koorimuusikas on rikkalik spetsiaalselt meeskooridele kirjutatud repertuaar, Eesti kõige tuntumad koorilaulud (Mu isamaa, Koit jt.) on loodud nii mees- kui segakooriseades.

Esimesel kolmel Eesti üldlaulupeol esinesid ainult mehed (meeskoorid ja pasunakoorid). Hiilgeaegadel on Eestis olnud ligi 60 iseseisvaid kontserte andvat meeskoori, praeguseks (üldlaulupeo eel 2014) on neid jäänud vaid 30 ning kolmes maakonnas puuduvad nad hoopis (Hiiu-, Põlva- ja Valgamaa). Noorte meeste kooridest on mitmed võtnud enda kõrvale ka naislauljad ning muutunud sega- või kammerkoorideks. Maapiirkondade koorid vananevad ega leia noori lauljaid, seega ei suuda alal hoida kontserttegevust ja osalevad vaid küla- ja laulupidudel. See seab kahtluse alla meeskooride kui eraldi kooriliigi püsimise üldlaulupidudel. Meeskooride laulupäevade traditsioon on olnud ka väiksematel lavadel Viljandis, Tartus, Rakveres, Pärnus, Saaremaal, Haapsalus, Toilas jm.

Mujal maailmas on meeskoorilaul kõige elujõulisem ilmselt Soomes, kus meeskooride liit (Suomen mieskuoroliitto) ühendab üle 120 meeskoori ja korraldatakse kooriliigi laulupidusid üle maa. Neil on järjepidevalt osalenud ka Eesti paremad meeskoorid, kel on sõpruskoorid üle-lahe. 2012.-l aastal korraldati Tartus rahvusvahelised Põhja- ja Baltimaade meestelaulu päevad ning tuhandetel laulumeestel ümber Läänemere on usku ja lootust, et need ei jää viimasteks.

Vaata ka
--------

* Eesti meeskooride loend
* Eesti Meestelaulu Selts - EMLS
* Eesti Rahvusmeeskoor - RAM
* Üle-eestiline meeskooride võistulaulmine
* Tallinna Ülikooli Meeskoor
**Müügipersonal** *(Sales Force)* on töötajate rühm ettevõttes, kelle ülesanne on klientidele maha müüa ettevõtte pakutavad tooted või teenused.. Müügipersonal on seotud tavaliselt tellimuste vastuvõtmisega. Müügipersonal ei vastuta turundustegevuse ja reklaaminduse eest.

#### Sisukord

1. Müügipersonali rollid
2. Müügipersonali valik
3. Viitamine

Müügipersonali rollid
---------------------

* Luua teadlikkus ja tekitada kiire toote omaksvõtmine
* Arendada välja uusi turusegmente ning tungida veel sügavamale olemasolevatesse erinevatesse turgudesse
* Keskenduda olemasolevate tarbijate tõhusale ning kvaliteetsele teenindamisele ja nende säilitamisele
* Rõhutada tõhusust, kaitsta kriitilisi ja püsivaid kliente, loobuda kahjumlikest segmentidest

Müügipersonali valik
--------------------

Kõige suurema mahu müügipersonaliga on seotud tavaliselt tööstuslikud müügid. Tööstusvaldkonna müügijõud võib ulatuda 20 inimesest kuni 60-ni ning võib vastutada kogu Ameerika Ühendriikide müügi eest. Müügipersonal võidakse määrata ka konkreetsetele klientidele, turgudele või toodetele geograafiliste piirkondade järgi. Heal tasemel müügipersonal on see isik, kes suudab langetada õigeid otsuseid ning lahendab probleeme.

Kui olemasolev müügipersonal on hea ja see on rohkem kui piisav tulevase majanduskasvu kütmiseks, võib inimeste arvu hoida sama ja lihtsalt teha mõnda täiendavat koolitust või võib-olla uuendatud kompensatsioonipaketti. Teisest küljest võib ettevõttes müügipersonali hulk vajadusel kasvada suuremaks või ka jääda sama suureks, kuid kui on erinevad inimesed, kes täidavad piisavalt hästi oma müügipositsioone.
Esimene samm müügipersonali valikul on otsustada, mida oodatakse müügipersonalilt ja mida ta on võimeline tegema. Mõnede ettevõtete puhul, kes müüvad suurema osa postimüügi või Interneti kaudu, on müügipersonal täielikult vaba valikuvõimalus. Sellisel juhul võite eeldada, et teie müügipersonal hakkab käitlema ainult suuremaid kontosid, jättes väiksemad tellimused klienditeeninduse töötajatele ja tellijatele.

Viited
------

1. ↑  "sales force". *et.glosbe.com*. Vaadatud 05.03. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Kasutatud=` (juhend)
2. ↑  "SALES FORCE". *Cambridge Advanced Learner's Dictionary & Thesaurus*. Vaadatud 02.03.2019.
3. 1 2  "Sales Force". *www.inc.com*. INVALID DATE. Vaadatud 01.03.2019. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Aeg=` (juhend)
4. ↑  "Marketing and Strategy- Sales Force". *www.mbaskool.com*. Vaadatud 03.03.2019.
5. ↑  "Sales Force". *www.inc.com*. INVALID DATE. Vaadatud 03.03.2019. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|Aeg=` (juhend)
6. ↑  "Sales Force". *Entrepreneur*. Vaadatud 02.03.2019.
**Damačava** (transkribeerituna **Damatšava**) on alev Valgevenes Bresti oblastis Bresti rajoonis, Damačava külanõukogu halduskeskus. Asula nimi on poola keeles Domaczewo. Alev asub Bugi jõe ääres, asulas on piiripunkt. Alev asub kolme kilomeetri kaugusel Damačava raudteejaamast raudteeliinil Brest-Tamašoŭka.

Damačavas on keskkool ja muusikakool. Tegutsevad kultuurimaja, kino ja raamatukogu. Alevis on toiduainete tööstus. 

Damačava vaatamisväärsusteks on kaks kirikut: katoliiklik kirik XIX sajandist ja aastal 1905 ehitatud õigeusu kirik.

Ajalugu
-------

Asulat on kirjalikult esmamainitud XVIII sajandil, toona kuulus see Bresti vojevoodkonda ja Bresti maakonda. Aastast 1795 (pärast kolmandat Poola jagamist) oli asula Venemaa Keisririigi koosseisus. Aastal 1860 läks Hrodna kubermangu kuulunud asula Wittgensteinide valdusse. XIX sajandi teisel poolel rajatud raudtee aitas asula kasvule kaasa. XIX sajandi lõpus ja XX sajandi alguses oli seal olędrzy rahva koloonia. 1919–1939 kuulus Damačava Poolale, 1939–1991 Nőukogude Liidu koosseisu. Aastast 1940 alev.

Pilte
-----

* Damačava piiripunktDamačava piiripunkt
* Damačava liivakarjäärDamačava liivakarjäär
* Damačava õigeusu kirikDamačava õigeusu kirik

Tuntud elanikke
---------------

* Piotar Tatarynovič – Valgevene religioonitegelane
* Anton Savaniuk – Valgevene sõjakurjategija

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. juuni 2015. Vaadatud 25. juunil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

 Damačava – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alevi koduleht
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Hõbe** | 2019 |  |

**Damon Severson** (sündinud 7. augustil 1994 Melville'is Saskatchewani provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis New Jersey Devils. Ta on klubi meeskonna asekapten.

2012. aastal valis Devils ta NHL-i *draft* '​is 60. valikuna. Enne NHL-i karjääri algust mängis ta aastatel 2009–2014 viiel hooajal Western Hockey League'i klubis Kelowna Rockets.

Devilsi meeskonnas debüteeris ta NHL-is 9. oktoobril 2014 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Esimese värava lõi ta kaks päeva hiljem mängus Florida Panthersi vastu. Debüüthooajal lõi ta viis väravat ja kogus 17 punkti. 2017. aasta septembris sõlmis Devils temaga uue kuueaastase lepingu. Hooaeg 2018–19 tema seni parim NHL-is, kui ta lõi 11 väravat ja kogus 39 punkti.

2019. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaalis lõi ta värava Šveitsi vastu, viigistades seisu 0,4 sekundit enne mängu lõppu. Lisaajal lõi Kanada värava ja pääses poolfinaali. Finaalis kaotati Soomele.

Viited
------

1. ↑  "Canada scores with 0.4 seconds left, wins world hockey quarterfinal in overtime". ctvnews.ca. 23.5.2019. Vaadatud 23.5.2019

Välislingid
-----------

* Damon Severson NHL.com lehel
* Damon Severson hockeydb.com lehel
**Helen Joanne Cox** (sünninimega **Helen Joanne Leadbeater**; 22. juuni 1974 Batley, West Yorkshire – 16. juuni 2016 Leeds) oli Suurbritannia leiboristlik poliitik. Ta mõrvati 16. juuni 2016 töövisiidi ajal Leedsis 52-aastase Tommy Mairi poolt.

Ta sündis aastal 1974 Batleys Kirkleesi ringkonnas West Yorkshire'i krahvkonnas, õige pea kolisid tema vanemad Heckmondwike'i. Tema ema oli kooli sekretär, isa töötas hambapasta- ja juukselakivabrikus. Heckmondwike'is sai ta keskhariduse; koolivaheaegade ajal töötas ta hambapasta- ja juukselakivabrikus toodangu pakkijana. Aastal 1995 lõpetas ta Cambridge'i Ülikooli sotsiaal- ja poliitiliste teaduste alal bakalaureuse kraadiga. Hiljem õppis ta London School of Economics and Political Science'is.

Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Joann Valley nõunikuna (enne tema saamist Euroopa Parlamendi liikmeks), seejärel oli ta Euroopa Parlamendi liikme Glenys Kinnocki nõunik.

2015. aasta Suurbritannia parlamendivalimistel sai ta Leiboristliku Partei esindajana Suurbritannia parlamendi liikmeks Batley ja Speni ringkonnas (West Yorkshire'i krahvkonnas).
**Gennadi Semjonovitš Baišev** (vene keeles Геннадий Семёнович Баишев; sündinud 12. märtsil 1946 Namtsõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi koreograaf, ballettmeister ja balletitantsija, Sahha rahvakunstnik.

Jakuudi balleti juhtiva balletitantsijana esindas ta Nõukogude Liitu 1975. aastal USA-s (Nõukogude – USA IV noorsoofoorum) ja 1976. aastal Jaapanis (Nõukogude – Jaapani noorsoofestival).

Ta oli Jakuudi Riikliku Tantsuansambli looja (1980) ja kauaaegne Sahha rahvusliku tantsuteatri (asutati 1992 Jakuudi riikliku tantsuansambli baasil) kunstiline juht ja ballettmeister.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Pärast Novosibirski koreograafiakooli lõpetamist 1966. aastal asus Gennadi Baišev tööle balletisolistina Jakuudi Muusika- ja Draamateatrisse.

1980. aastal loodi Jakuudi Riiklik Tantsuansambel. Baiševist sai ansambli kunstiline juht ja ballettmeister. 1982. aastal lõpetas ta GITIS-e režiiteaduskonna ballettmeistriosakonna. 1992. aastal sai Jakuudi riiklikust tantsuansamblist Sahha (Jakuudi) Vabariigi Rahvuslik Tantsuteater. Teatrist, mille kunstiline juht oli Baišev, sai Sahha visiitkaart rahvusvahelistel ja ülevenemaalistel festivalidel.

Tunnustus
---------

* 1972 – Oiunski-nimeline Jakuudi ANSV riiklik preemia kirjanduse, kunsti ja arhitektuuri valdkonnas
* 1982 – Jakuudi ANSV teeneline kunstnik
* 1991 – Ülevenemaalise ballettmeistrite konkursi laureaat (Novosibirskis)
* 2002 – ajakirja Balet balletiauhind "Duša Tantsa" kategoorias "rahvatantsu täht"
* 2016 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakunstnik

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  60 лет со дня рождения Г.С. Баишева[*alaline kõdulink*]. nlrs.ru
2. 1 2  Создатель. dancesakha.ru
Harilik müürlook
**Müürlook** (*Arabidopsis* (DC.) Heynh.) on ristõieliste sugukonda kuuluv heintaimede perekond.

Tänapäeval arvatakse perekonda 9 liiki, millele lisandub 8 alamliiki. Kõik liigid on levinud Euroopas, 2 on levinud ka Aasiasse ja Põhja-Ameerikasse.

Eestis on levikult tavaline harilik müürlook (*Arabidopsis thaliana*). Rootsi müürlooka (*Arabidopsis suecia*) on seni leitud ainult rannikualadelt.

Müürlookade seas on ühe-, kahe- ja mitmeaastasi taimi.

Nende õied on 5 valge, harvem roosa või punase õielehega, mis oma kujult moodustavad risti. Keset õit on 6 tolmukat. Viljaks on kõdrake, milles on palju seemneid.

Harilik müürlook oli esimene taim, mille kogu genoom sai kaardistatud. 

Müürlookade geeniuuringud on kogu perekonna süstemaatikat põhjalikult muutnud ja selle tagajärjel erineb selle perekonna tänapäevane liigiline koosseis täielikult kümmekonna aasta tagusest.

Liigid ja alamliigid
--------------------

* *Arabidopsis arenosa*
	+ *Arabidopsis arenosa* subsp. *arenosa*
	+ *Arabidopsis arenosa* subsp. *borbasii*
* *Arabidopsis cebennensis*
* *Arabidopsis croatica*
* *Arabidopsis halleri*
	+ *Arabidopsis halleri* subsp. *halleri*
	+ *Arabidopsis halleri* subsp. *ovirensis*
	+ *Arabidopsis halleri* subsp. *gemmifera*
* *Arabidopsis lyrata*
	+ *Arabidopsis lyrata* subsp. *lyrata*
	+ *Arabidopsis lyrata* subsp. *petraea*
	+ *Arabidopsis lyrata* subsp. *kamchatica*
* *Arabidopsis neglecta*
* *Arabidopsis pedemontana*
* *Arabidopsis suecica* – rootsi müürlook
* *Arabidopsis thaliana* – harilik müürlook

Viited
------

1. ↑  Eesti taimede määraja, (1999) Eesti Loodusfoto, Tartu, lk. 136
Hullo 1934. aastal. Tee ääres on näha ka mitmeid tuulikuid ning pildi paremast äärest leiab Vormsi Issanda Ülestõusmise kiriku
**Hullo** (rootsi *hũllu*, kohalikus pruugis *Holo (hulu)*, varem ka (*Horro (hurru)*) on küla Lääne maakonnas Vormsi vallas, Vormsi valla halduskeskus.

Külas asub kaks kirikut: Vormsi Olavi kirik, kus tegutseb EELK Vormsi Püha Olavi kogudus, ja õigeusklik Vormsi Ülestõusmise kirik, mis on tänapäeval varemetes. Püha Olavi kiriku läheduses paikneb Vormsi kalmistu, mis on tuntud oma 18. sajandist pärit rõngasristide poolest. Hullo põhjaosa kannab nime Håkabackan (Haagiküngas), kirjakeelestatult Hakebacken, mis on endine Vormsi kirikumõisa asula. Päris küla põhjaotsas, muude külade piiril, oli varem väike asula Nyby (Uusküla).

Muinsuskaitse all on II maailmasõjas hukkunute ühishaud, õigeusu kirik, Olavi kirik, selle kirikuaed ja piirdemüür, kalmistu, Vabadussõja mälestussammas ja Otto Friedrich Fromhold von Stackelbergi mälestuskivi ehk Parunikivi (viimane on ka looduskaitse all).

Külas tegutseb Vormsi Raamatukogu.

Nimi
----

Küla kohta kasutati aastal 1540 nime *Hully*, aastal 1564 *Hulleby*, aastal 1565 *Hwllaby, Hwlloby*, aastal 1637 *Hulu* ja aastal 1642 *Hurru*.

Nime päritolu on vaadelnud eeskätt Per Wieselgren ja E. Lagman. Mõlemad lähtuvad vanarootsi sõnast *hul*, mis tähendab auku või koobast. Maa kerkimise tulemusel tekkisid saarele Prästvike järv ja väljapoole Hullo laht (rootsi *Hulloviken*). Nimekäsitlustes on viidatud võrdluseks teistele kohanimedele, näiteks Ahvenamaa külanimele Hullaby (1537), Uusimaa Hulloszby (1540) ja Skåne lahenimele Höllwijk (1684). Wieselgren peab olulisemaks siiski 1642. aasta nimekuju *Hurru*, mida ta olevat ka oma keelejuhilt kuulnud. Taolisi nimesid, milles l ja r vahelduvad, leidub Taanis, kus Lollandi saarel asuv Holeby on aastal 1449 üles kirjutatud kui Horeby. Sõna *\*horu* Skandinaavia keeltes ei tunta, ent vanas alamsaksa keeles tähendas see soomaad. Wieselgreni arvates on Hullo nime ehk andnud alamsaksa päritolu isikud. Sel juhul oleks esmalt nimi pandud soodest ümbritsetud Hullo lahele, millelt omakorda võis nime saada ka küla.

Loodus
------

Küla asub Hullo lahe ääres. 

Küla idaosas asub Prästvike järv, kust voolab lahte Prästvike oja (Prestviigi oja). Järv koos seda ümbritseva alaga kuulub Vormsi maastikukaitseala koosseisu. Laheäärne ala kuulub Väinamere hoiuala koosseisu.

Sealne puurauk nr 385 on Vormsi lademe laiendatud stratotüübiks ja Hullo kihistiku stratotüübiks. Kihistik on küla järgi ka nime saanud.

Transport
---------

Külas on Hullo bussipeatus.

Külas asub Vormsi lennuväli.

Vaata ka
--------

* Vormsi sovhoos

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Eesti kohanimede leksikon
5. ↑  Eesti kohanimede leksikon
6. ↑  Stratigraafia terminoloogia
7. ↑  Stratigraafia terminoloogia
8. ↑

Vormsi valla asulad

**Külad:** Borrby | Diby | Fällarna | Förby | Hosby | Hullo | Kersleti | Norrby | Rumpo | Rälby | Saxby | Sviby | Suuremõisa | Söderby
Richard Westalli maal "Damoklese mõõk"
**Damokles** oli legendi järgi Sürakuusa türanni Dionysios I või Dionysios II soosik 4. sajandi esimesel poolel eKr. Cicero jutustab teoses "Tusculanae disputationes" (5, 61–62) anekdoodi **Damoklese mõõgast**. Pole kindel, kas Damokles on ajalooline isik. 

Teda kirjeldatakse õukondlasena, kes ei olnud oma eluga rahul. Ta kadestas türanni võimu ja rikkust ning tõstis oma meelitustes alati esile nende eeliseid. Dionysios otsustas seetõttu näitlikustada Damoklesele nüüdseks kõnekäänuks saanud Damoklese mõõga abil mööduvust, eelkõige oma positsiooni mööduvust. Valitseja kutsus Damoklese pidusöögile ning pakkus talle võimalust istuda kuningliku laua ääres. Enne laskis ta aga Damoklese koha kohale riputada suure mõõga, mida hoidis kinni üksnes hobusejõhv. 

Kui Damokles märkas mõõka oma pea kohal, oli tal võimatu pakutud luksust nautida ning lõpuks palus ta võimalust mõnudest (ja nendega seotud ohust) loobuda. Damokles sai õppetunni, et rikkus ja edu ei kaitse ohtude eest.
**Ventraalsus** ehk **kõhtmisus** on asend looma (sealhulgas inimese) organismis "kõhu pool", selja-kõhutelje kõhupoolsemas osas. Ventraalsuse vastand on dorsaalsus. 

"**Ventraalne**" ehk "**kõhtmine**" (ladina keeles *ventralis*) on anatoomiline asenditähis, millega tähistatakse looma (sealhulgas inimese) elundi asukohta organismis "kõhu pool" (neljale jalaga maale toetuval imetajal allpool ning teistel loomadel homoloogiliselt sellega; või siis looma normaalse kulgemisasendi puhul allpool) või elundi osa paiknemist elundi suhtes kokkuleppeliselt "kõhtmisel" (alumisel või eesmisel pikemal) küljel.

Inimese keha tervikuna kirjeldades kasutatakse sõna "ventraalne" ("kõhtmine") asemel tavaliselt sõna "eesmine" (anterioorne).

Sõna "**ventraalne**" võib loomade anatoomias tähendada ka 'kõhu (või tagakeha) juurde kuuluv, kõhu-'. 

Sõna "**ventraalne**" (vastand: *dorsaalne*) on asenditähisena kasutusel ka botaanikas. Seal ta tähistab asendit mingile teljele (näiteks varrele) lähemal.

Vaata ka
--------

* dorsaalsus
**Eesti Mükoloogiaühing** asutati 23. detsembril 1963 Eesti Looduseuurijate Seltsi mükoloogia sektsioonina. 16. aprillil 2000 nimetati ümber Eesti Mükoloogiaühinguks. 

Ühingusse kuuluvad nii elukutselised kui ka harrastusmükoloogid ehk seeneuurijad. Tööd koordineerib kaheks aastaks valitav kaheliikmeline juhatus, kuhu kuuluvad esimees ja sekretär. Ühingu korraldatavad traditsioonilised üritused on kevadised ja sügisesed seenelaagrid erinevates Eesti piirkondades ning talvine ettekande koosolek "Actiones". 

Ühing on koostöös Tartu Ülikooli ja Eesti Maaülikooli mükoloogidega korraldanud rahvusvahelist Balti mükoloogide ja lihhenoloogide sümpoosioni, mis esmakordselt toimus 1959. aastal Tartus ja viimati 2008. aastal Saaremaal (XVII sümpoosion). Ühing annab koostöös ELUSi ja Tartu Ülikooliga välja rahvusvahelist ajakirja Folia Cryptogamica Estonica. Lisaks osalevad ühingu liikmed seenepäevade, seeneretkede ja seenenäituste korraldamisel.

Vaata ka
--------

* Aasta seen
* mükoloogia

Välislingid
-----------

* Eesti Mükoloogiaühingu koduleht
**Joachim Burwitz** (surnud enne 1573) oli Liivimaa päritolu Rootsi diplomaat.

Burwitz oli alates 1541. aastast Gustav I Saksa kantselei sekretär, enne seda pole tast kuigipalju teada. Tema Liivimaa päritolu on tõenäoline seetõttu, et tema vend Hans oli Tartus gildivanem ja 1550. aastatel käis Joachim tihti diplomaatilistel missioonidel Liivimaal, jäädes 1555. aastast püsivalt Riiga elama. Varasematel aastatel oli Burwitz käinud rohketel diplomaatilistel missioonidel ka Saksamaal.

1554. aasta lõpus saatis Gustav Burwitzi Liivimaale, et too uuriks liivimaalaste meelsust, eriti aga nende suhteid Moskva riigiga. Mõni aasta varem oli Liivi ordu intensiivselt taotlenud Rootsilt abi tsaari vastu, kuid toona polnud kuningas sellest huvitatud olnud, sest tema suhted Venega olid olnud rahuldavad ja pealegi oli suureks tüliküsimuseks Tallinna ja Soome lõunaranniku linnade kaubandusvõistlus, kus Liivimaa kaubalinn selgelt domineeris. Kuid 1554. aastast oli Rootsi positsioon hakanud muutuma, sest piiritülid Venega sagenesid, samas kui Liivimaa sõlmis tsaariga uue rahulepingu, millega küll pea keegi liivimaalastest rahul ei saanud olla. Et asjast täpsemat ülevaadet saada, läkski Burwitz Liivimaale, kus viibis ka 1555. aasta alguse Maapäeval, kus rahuleping ratifitseeriti. Burwitz saatis pärast seda kuningale ettekande, kus kujutas liivimaalaste meelsust väga Moskva-vaenulikena, kuid kohalikke valitsejaid jõuetutena, kutsudes kuningat asjusse sekkuma, kinnitades, et ta leidvat kindlasti enamiku liivimaalaste poolehoiu. Gustav polnud Burwitzi ideest siiski vaimustuses, sest see oleks tähendanud lisaks konfliktile Liivimaa riikidega ka ilmselt vastuseisu Poola-Leedu, Venemaa ja Saksa-Rooma riigi poolt.

Pärast 1555. aasta suve asus Burwitz Riiga, kuid jätkas ka Rootsi kuningakoja teenimist. Sama aasta lõpus püüdis Gustav tema kaudu Liivimaa isandaid meelitada rahulepingut Venega murdma ja koos temaga nendega sõtta astuma. Liivimaalased otsustasid siiski neutraalseks jääda, mis tekitas kuningas tõsist pettumust. Tema suhtlus Liivimaaga katkes sisuliselt kuni Liivi sõja alguseni. Kuni selle ajani polnud ka Burwitzil Rootsi diplomaadina eriti tööd ja nõnda asus ta Riia kodanikuna kaubandusega tegelema, jäi aga võlgadesse ning sattus Riia raega vastuollu. Siiski õnnestus tal olukorrast ilmselt tänu Rootsi toele välja tulla ja vähemalt kuni 1565. aastani elas ta Riias. Kuni 1562. aastani jätkas ta ka Rootsi huvide eest seismist, püüdes 1561 riialasi meelitada Tallinna eeskujul Rootsile alistuma. Pärast 1565. aastat pole Burwitzist aga midagi teada, peale selle, et 1573. aastaks oli ta surnud.

Kirjandus
---------

* Wilhelm Lenz noorem. *Joachim Burwitz' Bericht über Livland aus dem Jahre 1555*. In: Zeitschrift für Ostforschung 1971, lk-d 708–729.
**Plancki pikkus** (inglise keeles *Planck length*; tähis {\displaystyle \ell \_{P}\ }) on füüsikas pikkusühik, mis kujutab endast vahemaad, mille läbib valgus Plancki ajaühikus. See võrdub SI-süsteemis ligikaudu 1,6 • 10−35 meetriga. 

Plancki pikkus on Plancki ühiksüsteemis üks viiest alusühikust. Plancki pikkust saab määratleda kolme fundamentaalse füüsikakonstandi alusel. Nendeks konstantindeks on valguse kiirus vaakumis, Plancki konstant (täpsemalt taandatud Plancki konstant) ja gravitatsioonikonstant.

Väärtus
-------

Plancki pikkus {\displaystyle \ell \_{P}\ }määratletakse valemiga:

{\displaystyle \ell \_{\mathrm {P} }={\sqrt {\frac {\hbar G}{c^{3}}}}}
Ülalpool toodud avaldise lahend näitab selle ühiku ligikaudselt ekvivalentset väärtust meetrites:

{\displaystyle 1\ \ell \_{\mathrm {P} }\approx 1,616\;229(38)\times 10^{-35}\ \mathrm {m} }
kus {\displaystyle c} on valguse kiirus vaakumis, {\displaystyle G} on gravitatsioonikonstant ja {\displaystyle \hbar } on taandatud Plancki konstant. Sulgudes olevad kaks numbrit on hinnanguline standardviga. 

Plancki pikkus on umbes 10−20 korda prootoni läbimõõt. Seda saab määratleda, kasutades võrdlusena hüpoteetilise Plancki osakese raadiust.

Füüsikateooriad Plancki pikkusel
--------------------------------

Plancki pikkus (ja sellega seotud Plancki aeg) määravad kindlaks skaalad, mille juures tänapäevased füüsikateooriad lakkavad töötamast: üldrelatiivsusteooriaga ennustatud aegruumi geomeetria ei oma 
Plancki pikkusest väiksemal pikkusel mingit sisu.

Need skaalad hoiavad endas peidus seni veel avastamata teooriat, mis ühendaks üldrelatiivsusteooria ja kvantmehaanika ühtsesse teooriasse, mis suudaks täiel määral kirjeldada füüsikaseadusi. Sel põhjusel algavad Universumi arengu nüüdisaegsed kirjeldused alles sellest seisust, kui Universumi suurus oli 1,6 • 10−35 meetrit.
**Plancki konstant** (tähis {\displaystyle h}) on füüsikaline konstant kvantmehaanikas, mis iseloomustab kvantide suurust. Konstant on nime saanud Max Plancki järgi, kes oli üks kvantfüüsika loojatest. Ta avastas selle füüsikalise suuruse 1900 aastal, kui uuris musta keha kiirgust.

A. Einsteini fotoelektrilise efekti uurimine 1905 a kinnitas Plancki konstandi reaalset olemasolu. See avaldub kui võrdetegur footoni (ehk valguskvandi) energia ja sellele vastava elektromagnetlaine sageduse vahel: 

{\displaystyle E=hf,\,}
kus {\displaystyle E} tähistab footoni energiat, {\displaystyle h} Plancki konstanti ja {\displaystyle f} valguskvandi sagedust. Louis de Broglie laiendas selle käsitluse kõikidele osakestele.

Kvantmehaanika arvutustes ilmub Plancki konstant väga tihti läbijagatuna 2π-ga, mistõttu on tähistuse lühendamiseks kasutusele võetud **Plancki nurkkonstant** ehk **taandatud Plancki konstant**:

{\displaystyle \hbar ={\frac {h}{2\pi }}.}

Väärtus
-------

Plancki konstandi dimensioon on energia korrutatud ajaga, mis on ühtlasi mõju dimensiooniks. SI-ühikutes väljendatakse Plancki konstanti džaulsekundites (J·s). Plancki konstandi dimensiooni võib kirjeldada ka kujul impulss korda kaugus (N·m·s), mis on ühtlasi impulsimomendi dimensiooniks.

Plancki konstandi väärtus on:

{\displaystyle h=6,626\ 070\ 15\times 10^{-34}\ {\mbox{J s}}=4,135\ 667\ 696...\times 10^{-15}\ {\mbox{eV s}}.}
Taandatud Planck konstandi väärtus on:

{\displaystyle \hbar ={{h} \over {2\pi }}=1,054\ 571\ 817...\times 10^{-34}\ {\mbox{J s}}=6,582\ 119\ 569...\times 10^{-16}\ {\mbox{eV s}}.}
Plancki konstant on üks neist füüsikakonstantidest, mida kasutatake SI põhiühikute määratlemisel, seepärast on konstant džaulsekundites antud täpse väärtusena. Vastavalt saab väärtuse elektronvolt-sekundites ja samuti taandatud Plancki konstandi väärtused välja arvutada kuitahes suure komakohtade arvuga.

Enne SI põhisuuruste definitsioonide muutmist alates 20. maist 2019 määrati Plancki konstant eksperimentaalselt, mistõttu tuli selle väärtus anda koos mõõtemääramatusega: 6,626 070 040(81) · 10−34 J⋅s.

Vaata ka
--------

* Plancki ühikud

Viited
------

1. ↑   CODATA Internationally recommended 2018 values of the Fundamental Physical Constants: Planck constant
Plamen Orešarski
**Plamen Orešarski** (bulgaaria keeles Пламен Василев Орешарски; sündinud 21. veebruaril 1960) on Bulgaaria poliitik, kes oli 29. maist 2013 kuni 6. augustini 2014 Bulgaaria peaminister.

Aastatel 2005–2009 oli ta rahandusminister.

Ta ei kuulu ühtegi parteisse.

23. juulil 2014 esitas ta koos oma valitsusega tagasiastumispalve, kuid jätkas kuni uue ajutise valitsuse moodustamiseni valitsusjuhi kohuste täitmist.

Bulgaaria peaministrid

**Bulgaaria kuningriik:** Burmov | Drumev | D. Cankov | Karavelov | Ehrnrooth | *koht täitmata* | Sobolev | D. Cankov | Karavelov | Drumev | Karavelov | Radoslavov | Stoilov | Stambolov | Stoilov | Grekov | Ivančov | Petrov | Karavelov | Danev | Petrov | Petkov | Stančov\* | Gudev | Malinov | Gešov | Danev | Radoslavov | Malinov | Teodorov | Stambolijski | A. Cankov | Ljapčev | Malinov | Mušanov | Georgiev | Zlatev | Tošev | Kjoseivanov | Filov | Gabrovski\* | Božilov | Bagrjanov | Muraviev | Georgiev

**Bulgaaria Rahvavabariik:** G. Dimitrov | Kolarov | Červenkov | Jugov | Živkov | Todorov | Filipov | Atanasov | Lukanov

**Bulgaaria Vabariik:** Popov | F. Dimitrov | Berov | Indzhova | Videnov | Sofiyanski | Kostov | Sakskoburggotski | Stanišev | Borisov | Rajkov | Orešarski | Bliznaški | Borisov | Gerdžikov | Borisov | Petkov | Donev | Denkov
**Linnusaaduste Tootjate ja Müügiühingute Keskliit "Eesti Munaeksport"** oli linnukasvatuse arendamiseks, linnuliha ja munade kokkuostu ning ekspordi korraldamiseks asutatud organisatsioon.

Linnusaaduste Tootjate ja Munaühingute Keskliit "Eesti Munaeksport", alustas tegevust 1937. aastal ja sai valitsuselt munade väljaveo ainuõiguse. Kõik seni sellel alal tegutsenud organisatsioonid lõpetasid oma tegevuse. Vabariigi Valitsuse otsusega 20. veebruarist 1937 määrati "Eesti Munaekspordi" esimeheks põllutööministri abi Rudolf Allmann, juhatuse liikmeiks Andres Joasalu Uus Eesti toimetusest ja advokaat Nikolai Rõuk Tartust. "Eesti Munaekspordi" esimees R. Allmann jäi edasi põllutööministri abi kohale ja töötas munaekspordis vaid osalise tööjõuga. Tegelikuks asjaajajaks-direktoriks sai A. Joasalu. Täie tööjõuga asus munaekspordi teenistusse ka N. Rõuk. 

„Eesti Munaekspordi" nõukogu liikmeteks määrati kanakasvataja Alma Ristikivi Pääskülast, Harjumaalt Kuusalu põllumeeste konvendi esimees ja Kolga vallavanem Jakob Kalle, taluomanik Aleksander Kaar Saaremaalt, taluomanik Paul Tammela Lellest, taluomanik Leopold Antik Ulilast ja Põllutöökoja täiskogu liige Hans Kunstal Viljandimaalt.

1938. aasta lõpul oli keskliidul 31 liiget-munaühistut 1200 üksikliikmega, 1940. aastal tegutses 60 munaühistut 21 287 liikmega. Eesti Munaeksport organiseeris 62 punkti munade sortimiseks ja kogumiseks. 1938. aastal munade eksport andis riigile valuutat 2,7 miljonit krooni, mis on suurem summa, kui kunagi varem Eestis kanamunadest saadud. 1938. aastal koguti kokku 53,7 miljonit muna 1937. aasta 49 miljoni muna vastu. Eksportmunade hind aasta keskmisena oli 79,1 senti ja siseturumunade hind 66,5 senti.

"Eesti Munaeksport" tegeles ka eluslindude kokkuostuga, vastu võeti vanu kanu ja kukkesid, kalkuneid, hanesid ja parte.

Vaata ka
--------

* Eesti Linnukasvatajate Selts
* Põllumajanduslik Keskühistu "Estonia"

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Liha- ja munaekspordile määrati uued juhid. Maa Hääl : maarahva ajaleht, nr. 21, 22 veebruar 1937
3. ↑  "Eesti munaekspordi' tegevus on täies hoos, Uus Eesti, nr. 120, 4 mai 1937
4. ↑  "Eesti Munaekspordi" esinduskogu oli koos, Postimees (1886-1944), nr. 95, 6 aprill 1939
5. ↑  "Eesti Munaekspordi" tegewus laieneb, Postimees (1886-1944), nr. 89, 31 märts 1939
6. ↑  „Eesti Munaeksport" eksporteerib linnuliha, Postimees (1886-1944), nr. 310, 16 november 1939

Välislingid
-----------

* "Eesti Munaeksport" tööl, Postimees (1886–1944), nr. 119, 4. mai 1937
* Eesti Munaeksport, Linnusaaduste Tootjate ja Müügiühingute Keskliit, 1937-1944, The National Archives of Estonia, ERA.R-288
Chartresi katedraali läänepoolne roosaken: 12-osalise ringi keskmes on kaheteistkümneosaline hulksiiraken, välisringil 12 kaheksaosalist hulksiirukujulist aknakest
Pisanello ümaraknakavandid, alumine neist hulksiiruga keskel. Codex Vallardi, 15. sajand
**Hulksiir** on gooti arhitektuuris ehisraamistiku või muu dekoori osa, mis koosneb rohkem kui neljast üheks kujundiks seotud võrdsest kolmveerandringist. Lihtsaimad hulksiirud on viiest või kuuest osast koosnevad **viisiksiir** ja **kuuiksiir**, kolmiksiiru ja neliksiiru tavaliselt hulksiirude hulka ei loeta.

Hulksiirumotiive esineb harva juba antiikehitistel, kuhu need arvatakse olevat jõudnud idamaadelt; motiiv on sage ka islami arhitektuuris. Lisaks akendele ja petikutele on hulksiiru motiivi rakendatud ka kaarekujunduses lehvikkaarena.

Pildid
------

* Chirbat al-Mafdschari palee aken, Jericho, u 740Chirbat al-Mafdschari palee aken, Jericho, u 740
* Hulksiirukujuline ümaraken Kairouani Suurel mošeelHulksiirukujuline ümaraken Kairouani Suurel mošeel
* Ossiachi kloostrikiriku viisiksiiruga aken KärntenisOssiachi kloostrikiriku viisiksiiruga aken Kärntenis
* Stift Heiligenkreuz Alam-AustriasStift Heiligenkreuz Alam-Austrias
* Kirik Castreloses Galicias, ristikujulise neliksiiruga ja hulksiirumotiivist raamistusega akenKirik Castreloses Galicias, ristikujulise neliksiiruga ja hulksiirumotiivist raamistusega aken
* Puebla de Sanabria, Castilla-LeónPuebla de Sanabria, Castilla-León
* Salisbury katedraali ristikäikSalisbury katedraali ristikäik
* Ümaraken Akershusi kindlusesÜmaraken Akershusi kindluses

Vaata ka
--------

* Kolmiksiir
* Neliksiir
* Kalasiirik
* Hulksiirkaar

Viited
------

1. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, 2001
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aasia mängud |
| **Kuld** | 2018 | jalgpall |

**Jo Hyeon-woo** (sündinud 25. septembril 1991 Seoulis) on Lõuna-Korea jalgpallur, kes mängib väravavahina Lõuna-Korea kõrgliiga klubis Ulsan Hyundai ja Lõuna-Korea jalgpallikoondises.

Aastatel 2013–2019 mängis ta Lõuna-Korea kõrgliigas Daegu FC. 2018. aastal võitis ta Daeguga Lõuna-Korea karikavõistlused.

2020. aastal liitus ta Ulsaniga. 2020. aastal võitis ta Ulsaniga AFC Meistrite Liiga.

Aastatel 2015–2020 on Jo kuuel hooajal järjest valitud Lõuna-Korea kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

Lõuna-Korea jalgpallikoondises debüteeris Jo 2015. aastal. Ta on kuulunud Lõuna-Korea koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel. 2018. aastal võitis ta Lõuna-Korea võistkonnaga kuldmedali Aasia mängude jalgpalliturniiril.

Saavutused
----------

Daegu FC
* Korean FA Cup: 2018

Ulsan Hyundai
* AFC Meistrite Liiga: 2020

| * v
* r
Lõuna-Korea koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Kim Seung-gyu
* 2 Lee Yong
* 3 Jung Seung-hyun
* 4 Oh Ban-suk
* 5 Yun Young-sun
* 6 Park Joo-ho
* 7 Son Heung-min
* 8 Ju Se-jong
* 9 Kim Shin-wook
* 10 Lee Seung-woo
* 11 Hwang Hee-chan
* 12 Kim Min-woo
* 13 Koo Ja-cheol
* 14 Hong Chul
* 15 Jung Woo-young
* 16 Ki Sung-yueng (c)
* 17 Lee Jae-sung
* 18 Moon Seon-min
* 19 Kim Young-gwon
* 20 Jang Hyun-soo
* 21 Kim Jin-hyeon
* 22 Go Yo-han
* 23 Jo Hyeon-woo
* Treener: Shin Tae-yong

 | Lõuna-Korea |
***Neisseria*** on gramnegatiivselt värvuv bakter, kes arvatakse kuuluvat proteobakterite hulka. Proteobakterid on suur grupp gramnegatiivseid vorme. Samas on viimaste aastate jooksul läbi viidud mitmeid reorganiseerimisi ning sellesse perekonda on liike nii lisatud kui ka sealt ära võetud.

3 liiki, mis pakuvad ka meditsiiniliselt huvi, on *Neisseria*,*Eikenella* ja *Kingella*.

*Eikenella corrodens* ja *Kingella kingae* koloniseerivad inimese orofaarünksit ning on oportunistlikud patogeenid. Teised esindajad on harva seotud haiguste tekitamisega. 

*Neisseria* on diplokokk, mikroskoobis vaadatuna meenutab kohviuba. 
Rangelt inimpatogeenid on *Neisseria meningitidis* (meningokokk) ja *Neisseria gonorrhoaea* (gonokokk), mis põhjustavad vastavalt bakteriaalset meningiiti ja meningokokilist septitseemiat. Neid leidub limaskestadel orofaarünksis ja nasofaarünksis, juhuslikult esinevad ka anogenitaalsetel limaskestadel.
*Neisseria* perekonda kuuluvad lisaks järgmised mittepatogeensed liigid:

* *Neisseria cinerea*
* *Neisseria elongata*
* *Neisseria flavescens*
* *Neisseria lactamica*
* *Neisseria mucosa*
* *Neisseria polysaccharea*
* *Neisseria sicca*
* *Neisseria subflava*

Kirjandus
---------

* Medical Microbiology, fifth edition. P. R. Murray, K. S. Rosenthal, M. A. Pfaller
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib plakatilaadsest trükisest; teadusettekande tüübi kohta vaata artiklit Vaatmik.* |

---

Esimese maailmasõja aegne Ameerika Ühendriikide armee värbamisplakat, millel on vaataja poole osutav Onu Sam kutsega "Ma tahan sind USA armeesse".
**Plakat** on teadet, reklaami või propagandat vahendav kunstipärane müürileht, mis on mõeldud avalikus kohas esitlemiseks ja mida kasutatakse millegi avalikustamiseks või reklaamimiseks. Plakati sõnum võib olla puhtalt pildiline või puhtalt kirjalik, kuid enamasti on see nende kombinatsioon. Plakat kinnitatakse tavaliselt seinale, aknale, teadetetahvlile või mujale silmapaistvasse kohta, kuna plakat on mõeldud tähelepanu tõmbamiseks.

Ainult tekstiga kirjutatud plakateid nimetati ka deklaratsioonideks või avalikeks teadeteks, mis olid kõigile inimestele suunatud dokumendid. Plakat trükitakse tavaliselt paberile, plastikule või mõnele muule materjalile. Plakateid on valmistatud ka käsitsi, kuid suuremõõtmeliste plakatite väljatrükki võimaldavad ainult litograafiline trükk või värviline tinditrükk. 

Üheks plakati vormiks on **poster** (ingl *poster*) millel on trükitud peamiselt laulja(te), ansambli, näitleja, sportlase vm tuntud isikute pilt. Erinevalt reklaamplakatist pole poster mõeldud avalikkuse teavitamiseks, vaid siseruumi kaunistamiseks. Postril võib olla foto või nt popkunsti teos.

Ajalugu
-------

Kaasaegne plakatikunst sündis Prantsusmaal 1880. aastatel ja selle õitseaeg ulatub 19. ja 20. sajandi vahetusse. Selle tuntumad esindajad olid Henri de Toulouse-Lautrec, Honoré Daumier, Pierre Bonnard ja Puvis de Chavannes ning Aubrey Beardsley Inglismaalt.

Eestis soodustas plakati kui kunstiliigi edenemist 1962. aastal Eesti NSV Kunstnike Liidu juures loodud plakatisektor, mis koondas plakatiloomingust huvitatud kunstnikke. Eesti ühed tuntumad plakatistid on Villu Järmut, Siima Škop, Silver Vahtre, Jüri Kass, Ruth Huimerind, Illimar Paul, Ivar Sakk ja Ülo Emmus.

Tänapäeval on plakatid graafilise disaini tooted, mida kogutakse ja hoitakse seoses näituste ja biennaalidega. Paljudes muuseumides ja arhiivides on omad plakatikogud.

Galerii
-------

* Moulin-Rouge'i plakat, kujundanud Henri de Toulouse-LautrecMoulin-Rouge'i plakat, kujundanud Henri de Toulouse-Lautrec
* Juugendstiilis jalgratta reklaamplakat (umbes 1891), kujundas Cesare SaccaggiJuugendstiilis jalgratta reklaamplakat (umbes 1891), kujundas Cesare Saccaggi
* Juugendstiilis Rambleri jalgratta reklaamplakat, kujundanud Juan CardonaJuugendstiilis Rambleri jalgratta reklaamplakat, kujundanud Juan Cardona
* Barnumi ja Bailey tsirkuse reklaamplakat (1897)Barnumi ja Bailey tsirkuse reklaamplakat (1897)
* Vladimir Majakovski propagandaplakat ROSTA akendele (1920. aastad)Vladimir Majakovski propagandaplakat ROSTA akendele (1920. aastad)

Vaata ka
--------

* Teadustekst

Viited
------

1. ↑  "Plakat". *EKSS - Eesti keele seletav sõnaraamat*.
2. ↑   Poster (TEA)

Välislingid
-----------

* Vaatmik, mitte poster!
* Poster ehk stendiettekanne
Planaarkromatograafia (paber- ja õhukese kihi kromatograafia on skemaatiliselt sarnased): 1 – eluent, 2 – kromatograafiline paber või plaat, 3 – ainete segu komponentide liikumine alt üles, 4 – üksikkomponentide (standardite) liikumine alt üles, 5 – eluendi liikumine alt üles, 6 – joon, millele olid kantud proovid enne eluenti asetamist
**Planaarkromatograafia** all mõistetakse ainete segu kromatograafilise lahutamise meetodeid, mis rakendatakse tasapinnalisel alusel, milleks on kromatograafiline paber või inertsele plaadile kantud sorbent. Mõlemal juhul on protsessi läbiviimise tehnika põhimõtteliselt sarnane. Paberi või plaadi alaserva sukeldamisel solventi (eluenti) liiguvad proovis olevad komponendid kapillaarjõu toimel koos solvendiga üles, kuid eri kiirustega sõltuvalt sellest, kui tugevasti antud komponent seondub statsionaarse faasiga. Mida tugevamini on aine statsionaarsel faasil adsorbeerunud, seda rohkem aega kulub tema ülesliikumisele mööda kandjat.

Planaarkromatograafia hulka kuuluvad:

* paberkromatograafia, mis teostatakse spetsiaalsel paberil;
* kiht- ehk õhukese kihi kromatograafia (TLC), kus sorbent paikneb õhukese (0,2–2 mm) kihina plaadil;
* kahesuunaline kromatograafia – pärast esimese solvendiga elueerimist korratakse protsessi teise, esimesest erineva solvendiga, kusjuures solventi asetatakse paberi või plaadi teisesuunaline serv.

Ainete liikuvuse iseloomustamiseks arvutatakse aeglustusfaktor *Rf*, mis on määratav suhtega *Rf = a/b*, kus *a* on aine tsooni keskpunkti kaugus stardijoonest ja *b* on eluendi frondi kaugus stardijoonest. Enamasti *Rf* väärtus iseloomustab antud ainet küllalt usaldusväärselt.

Kromatograafia tekstiilil
-------------------------

Kodus rõivastelt plekkide eemaldamisel märgmeetodil (vee, seebivee või lahustiga) saate pärast õhus kuivamist ilmselt näotud mustuse ringid märgunud ala äärtel. Põhjuseks mitmesuguste mustuse komponentide kromatografeerumine tsentrist äärtele (võrdle tsirkulaarkromatograafiaga). Seda saab lihtsalt vältida, kui märga ala mitte lasta õhus kuivada, vaid kuivatada paljukordselt alt- ja pealtpoolt vett imava paberiga vajutades nii kuivaks kui võimalik.

Vaata ka
--------

* Kromatograafia
**Mwanza piirkond** on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi põhjaosas. Mwanza naaberpiirkonnad on läänes Kagera ja Geita, idas Mara ja Simiyu ning lõunas Shinyanga piirkond. Mwanza piirkonna põhjapiiri vormib Victoria järv.

Piirkonna administratiivne keskus on Mwanza, mis on ka riigi suuruselt teine linn.

Piirkond jaguneb seitsmeks ringkonnaks: Ilemela, Kwimba, Magu, Misungwi, Nyamagana, Sengerema ja Ukerewe.

1963. aastal moodustatud Mwanza piirkonna pindala on 9 467 km². Aastal 2012 elas piirkonnas 2 772 509 inimest.

Viited
------

1. ↑  Sub-Divisional Population Projection for Year 2016 and 2017 Based on 2012 Population and Housing Census. National Bureau of Statistics, vaadatud 16.08.2019

Tansaania piirkonnad

Arusha **·** Dar es Salaam **·** Dodoma **·** Geita **·** Iringa **·** Kagera **·** Katavi **·** Kigoma **·** Kilimanjaro **·** Lindi **·** Lõuna-Pemba **·** Lõuna-Sansibar **·** Lääne-Sansibar **·** Manyara **·** Mara **·** Mbeya **·** Morogoro **·** Mtwara **·** Mwanza **·** Njombe **·** Pwani **·** Põhja-Pemba **·** Põhja-Sansibar **·** Rukwa **·** Ruvuma **·** Shinyanga **·** Simiyu **·** Singida **·** Songwe **·** Tabora **·** Tanga