recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib allveelaevast; massiühiku kohta vaata artiklit Kilogramm; eesliite kohta vaata artiklit Kilo-; Espoo linnaosa kohta vaata artiklit Kilo (Espoo); Kilo on ka NATO foneetilise tähestiku täht K.* |

---

Venemaa Kilo-klassi allveelaev aastal 2018
**Kilo** on septembris 1982 Nõukogude Liidus välja lastud mitmeotstarbeline diiselallveelaev.

Kirjeldus
---------

Allveelaev on kahe kerega. Keredevahelises ruumis paiknevad kütuse- ja õhumahutid. Sisekere on veekindlate vaheseintega jaotatud kuueks sektsiooniks, igas sektsioonis on omakorda kaks korrust. Allveelaev on suuteline pinnale tõusma ka siis, kui üks sektsioon on veega täitunud.

Meeskond koosneb 57 madrusest ja ohvitserist. Meeskonna kajutid paiknevad kolmandas sektsioonis, umbes allveelaeva keskel. Ohvitseridele on ette nähtud igale eraldi magamiskoht. Madrused magavad vahetustega kaks madrust ühes magamiskohas.

Müra vähendamiseks on sõukruvi kuuelabaline ning nii laeva diisel- kui ka elektrimootorid on paigutatud mürasummutavatele alustele. 

### Tehnilised andmed

Pikkus: 72,6 m

Laius: 9,9 m

Veeväljasurve: vee peal 2300 t, vee all 3036 t

Peamasinate võimsus: vee peal 3650 hj, vee all 5900 hj

Kiirus: vee peal 10 sõlme, vee all 17 sõlme

Sõidukaugus: 6500 M kiirusega 7 sõlme

Maksimaalne sukeldumissügavus: 350 m

Meeskond: 57 inimest (sh 13 ohvitseri)

### Relvastus

* 6 torpeedotoru kaliibriga 533 mm
* 18 torpeedot või 24 miini
* 8 õhutõrjeraketti

Ajalugu
-------

Allveelaeva hakati projekteerima 1974. aastal ning projekti koondnimeks sai Paltus (kalaliik), eesti keeles kammeljas. NATO ristis laeva juba enne valmimist mereväe signaallipu järgi Kiloks. Kokku toodeti 53 seda tüüpi allveelaeva (teistel andmetel 57). Neist 24 on senini kasutusel Venemaa sõjalaevastikus (16 teenistuses ja 8 reservis) ning 29 laeva on müüdud välismaale. 2010. aastate lõpus hakati uuendatud projekti 636.3 järgi Kilo-klassi allveelaevu taas tootma.
Ali Bongo Ondimba koos Hillary Clintoniga
**Ali-Ben Bongo Ondimba** (sünninimi **Alain Bernard Bongo**; sündinud 9. veebruaril 1959 Brazzaville'is) on Gaboni poliitik, alates 16. oktoobrist 2009 Gaboni president.

Ali Bongo Ondimba on endise Gaboni presidendi Omar Bongo poeg.

Ali Bongo Ondimba õppis Pariisis õigusteadust. Aastatel 1989–1991 oli ta Gaboni välisminister ja aastatel 1999–2009 kaitseminister.

30. augustil 2009 toimunud presidendivalimistel sai Ali Bongo Ondimba 42 protsenti häältest ning valiti Gaboni presidendiks.

2018. aastal tabas Ali Bongot ajurabandus.

2019. aastal üritati Ali Bongot kukutada riigipöördekatsega.

Oktoobris 2021 on Ali Bongot tsiteeritud "Pandora paberites", need dokumendid offshore -ettevõtete kasutamise kohta maksuparadiisides, Ali Bongo oleks saanud kahe nüüdseks laiali saadetud ettevõtte kasusaajaks.

2023. aasta 30. augusti varahommikul korraldasid riigivalitsemisega rahulolematud Gaboni sõjaväelased riigipöörde, kukutades ametist presidendi Ali Bongo, tühistades viimaste presidendivalimiste tulemused, saates laiali kõik riigiasutused ja sulgedes ajutiselt riigipiiri.

Viited
------

1. 1 2  Kressa, Kaarel (30. august 2023). "Järjekordne riigipööre Aafrikas. Gaboni armee teatas üle 50 aasta valitsenud poliitdünastia kukutamisest". *Delfi*. Vaadatud 30. augustil 2023.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Rose Francine Rogombé** | **Gaboni president**Alates 2009. aastast | Järgnev**Võimul** |
**Ümaralehine kellukas** (*Campanula rotundifolia*) on kellukaliste sugukonda ja kelluka perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. Eestis on ümaralehine kellukas tavaline.

Levila ja kasvukoht
-------------------

Kellukas kasvab kogu Põhja- ja Kesk-Euroopas, Siberis ja Põhja-Ameerika põhjaosas. Kasvab kuivematel niitudel.

Kirjeldus
---------

Kellukas kasvab 16–40 cm kõrgeks. Juurmised lehed on ümaralehisel kellukal tumerohelised, pika rootsu ja ümmarguse lehelabaga, tavaliselt peensaagja servaga. Õitseajaks on need tavaliselt juba kuivanud. Varrelehed on kitsad, süstjad.

Õis on harilikult 5 sümmeetriateljega, harilikult kahvatusinine, ehkki esineb ka valgeid, roosasid ja lillasid õisi. Õielehed on õiepõhja lähedal pisut heledamad kui otstest. Õied on 15 mm pikad ja paiknevad kas üksikult või mitme kaupa pikkade peente varte otsas. Õisi tolmeldavad mesilased, kuid nende puudumisel võib õis ka ise ennast tolmeldada. Taim õitseb maist septembrini.

Viljaks on 3–4 seemnega longus kupar, millest seemned pääsevad välja kolme kupra alusel tekkiva augukese kaudu.

Kõik taime osad eritavad murdmisel valget piimmahla.

Kasvukoht
---------

Liik on väga vormirikas. Diploidsed taimed on kogu Euroopas laialt levinud. Briti saartel esineb nii tetraploidseid kui ka isegi heksaploidseid isendeid.

Kui taim on juba kasvama läinud, siis kasvab ta kõrges rohus täitsa kenasti, aga kasvama hakkamiseks on tal vaja vaba kohta, kus juurduda. Kõrges rohus seemned ei idane. Küll võib ümaralehine kelluke kasvama minna müüri- ja kivipragudes, luidetel ja muudes sellistes kohtades, mis teistele taimedele ei meeldi.

Kultuuris
---------

Katoliiklikes maades peetakse ümaralehist kellukat püha Dominicuse lilleks.

Välislingid
-----------

* Ümaralehine kellukas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Atlandi ookeanit kujutav reljeefikaart
Atlandi ookeanit katnud pilvemassid (satelliidifoto aastast 2016)
**Atlandi ookean** on suuruselt teine ookean Vaikse ookeani järel.

Piirneb läänes Põhja- ja Lõuna-Ameerika mandriga, idas Euraasia ja Aafrika mandriga, põhjas Põhja-Jäämere ning lõunas Antarktise mandriga (või Lõuna-Jäämerega, kui viimast pidada eraldi ookeaniks). Atlandi ookean hõlmab umbes viiendiku Maa pinnast. Ookean jaotatakse lõuna- ja põhjaosaks, neid eraldavaks piiriks loetakse tavaliselt ekvaator.

Atlandi ookeani põhjaosas asus palju väiksemaid meresid: Vahemeri, Mehhiko laht, Kariibi meri, Läänemeri, Hudsoni laht, Põhjameri, La Manche, Iiri meri ja Saint Lawrence'i laht. Mõnele Atlandi ookeani osale on pandud omaette nimi, kuid nende osade piire pole täpselt kindlaks määratud. Sellised on näiteks Sargasso meri, Bahama meri ja Labradori meri.

Hoovused
--------

* Angola hoovus
* Benguela hoovus
* Brasiilia hoovus
* Falklandi hoovus
* Golfi hoovus
	+ Põhja-Atlandi hoovus
* Guajaana hoovus
* Guinea hoovus
* Kanaari hoovus
* Labradori hoovus
* Lõunapassaathoovus
* Läänetuulte hoovus
* Põhjapassaathoovus

Vaata ka
--------

* Atlandi künnis
* Atlandi ookeani ületus

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Atlandi ookean** |

Ookeanid

Atlandi ookean - India ookean - Lõuna-Jäämeri - Põhja-Jäämeri - Vaikne ookean
Rainer Kuuba 2023. aasta jaanuaris Kalle Istvan Elleri ärasaatmisel.
**Rainer Kuuba** (sündinud 10. detsembril 1971) on eesti looduskaitsja, poliitik ja Võru Instituudi direktor.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1994. aastal Eesti Põllumajandusülikooli metsamajanduse eriala ning kaitses 2003. aastal Tartu Ülikoolis magistritöö teemal "Metsade majandamine ja selle mõju metsaelustikule" (juhendaja Ülo Mander).

Töö
---

Ta on töötanud spetsialistina Eestimaa Looduse Fondis, Karula Rahvuspargis ja metsakorraldajana Eesti Metsakorralduskeskuses. Alates aastast 2010 on ta Võru Instituudi direktor.

Poliitika
---------

Kuuba oli aastal 2018 üks Elurikkuse Erakonna asutajatest. 25.01.2020 Tartus toimunud erakonna üldkogul valiti ta erakonna kõige olulisemaks kõneisikuks ja peaministrikandidaadiks.

Varia
-----

Kuuba ei kasuta lindude pesitsemisaegadel oma 17 hektarilisel metsas saagi ega trimmerit.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rainer Kuuba** |

1. 1 2  Rainer Kuuba ETIS
2. 1 2 3  Loodusõhtul kuuleb soovitusi erametsa majandamiseks Tartu Ülikooli loodusmuuseum, 26. veebruar 2018 (veebiarhiivis)
3. ↑  "Elurikkuse erakond alustab läbirääkimisi roheliste ja Vabaerakonnaga". *ERR*. 25.01.2020.
4. ↑  Katre Palo: Uudistaja 28.02.2018 MTÜ Loodusajakiri (veebiarhiivis)
**Žłobini rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2111 km². 2016. aasta seisuga elas seal 102 017 inimest.

Rajoon moodustati 1924. aastal, aastast 1938 Homieli oblasti koosseisus. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1962. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Akciabri, Dabrahošča, Karotkavičy, Kirava, Krasny Bierahi, Łucki, Majskaje, Malevičy, Novyja Markavičy, Paparatnaje, Pirevičy, Sałanoje, Staraja Rudnia, Strešyni, Ščadryni ja Vierchniaja Ałba külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Žłobini linn, mis on ka rajooni halduskeskus. Žłobini kõrval on suurimaks asulaks Strešyni alev. Teisi asulaid: Krasny Bierah, Kazimirava.

* Dobasna jõgiDobasna jõgi
* KabanaŭkaKabanaŭka
* PrybudakPrybudak

Rajoon asub Polesjes, põhjapoolsem osa ka Kesk-Biarezina tasandikul. Pinnamood on tasane, 98 % rajooni territooriumist hõlmavad alad kõrgusega 130—145 meetrit. Madalaim koht asub Dnepri kaldal (118 m), kõrgeim koht asub Dabrahošča küla juures (151,5 m). Tähtsaimaks jõeks on Dnepr, teised suuremad jõed on selle lisajõed Biarezina ja Dobasna jõgi. 

2009. aasta seisuga oli elanikest 84,95% valgevenelasi, 9,26% venelasi, 1,84% ukrainlasi ja 3,95% muust rahvusest inimesi. 54,95% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 40,59% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 23,9% elanikke, vene keelt aga 70,28%.

Viited
------

1. ↑  Численность населения на 1 января 2018 г. и среднегодовая численность населения за 2017 год по Республике Беларусь в разрезе областей, районов, городов и посёлков городского типа. // Национальный статистический комитет Республики Беларусь. — Мн. 2018.
2. ↑  «Дзяржаўны зямельны кадастр Рэспублікі Беларусь»

Välislingid
-----------

 Žłobini rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)
* Rajooni kaart

| * v
* r
Homieli oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Akciabrski rajoon • Brahini rajoon • Buda-Kašalova rajoon • Čačerski rajoon • Chojniki rajoon • Dobruši rajoon • Homieli rajoon • Jelski rajoon • Kalinkavičy rajoon • Karma rajoon • Lelčycy rajoon • Łojeŭ rajoon • Mazyri rajoon • Naroŭla rajoon • Pietrykaŭ rajoon • Rahačoŭ rajoon • Rečyca rajoon • Svietłahorski rajoon • Žłobini rajoon • Žytkavičy rajoon • Vietka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Homiel |
**Kohanemisvõime** (inglise *adaptive capacity*) on organismi, isiku, leibkonna või organisatsiooni võime muutustega kohaneda.

Suur kohanemisvõime lubab ära kasutada muutustest tulenevaid võimalusi.

Kohanemisvõime ja haavatavus on pöördvõrdelises seoses.

Kohanemine kliimamuutustega
---------------------------

Valitsustevaheline kliimamuutuse nõukogu (IPCC) on määratlenud kliimaolude varieerumise ja kliimamuutusega kohanemise võime järgmiselt: "Süsteemi võime kohaneda kliimamuutusega (sh kliimaolude varieerumise ja äärmuslike ilmaoludega), et leevendada võimalikku kahju, kasutada ära võimalusi ja tulla toime tagajärgedega."

Vaata ka
--------

* Toimetulekuvõime
* Toimetulek (psühholoogia)

Viited
------

1. 1 2 3  Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 17.10.2012)

Kasutatud allikad
-----------------

* Säästva arengu sõnaseletusi. Säästva Eesti Instituut, SEI Tallinn.  (vaadatud 17.10.2012)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kohanemisvõime** |
**Juhan Jõgi** (varem **Johannes Jõggi**; 25. märts 1907 Tarvastu vald – 7. oktoober 1989 Koeru) oli eesti vaimulik.

Ta õppis kohalikus algkoolis ja Viljandi Maakonna Poeglaste Gümnaasiumi humanitaarharus, gümnaasiumi lõpetas aastal 1927. Seejärel õppis ta aastatel 1927–1928 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ja 1929–1931 usuteaduskonnas; oli Korporatsioon Ugala vilistlane.

1931. naasis ta isakoju, kuna majapidamist juhtima jäänud vend suri. Isakoju jäi ta kümneks aastaks. Kuna alanud sõda tõi kaasa kooliõpetajate põua, töötas ta Sürgavere Põhikooli õpetajana ja aastatel 1944–1947 ka koolijuhatajana. Veel oli ta õpetaja Reegoldi, Metsküla ja Kõpu algkoolis kuni 1956. aastani. 

1956. aastast töötas ta Tarvastu kolhoosi agronoomina. Tema tööd seemnekasvatuse alal hinnati rahvamajanduse saavutuste näitusel 1959. aastal II koha vääriliseks. 

1962. aastast õppis ta Usuteaduse Instituudis, kus lõpetas varem pooleli jäänud teoloogise stuudiumi. Ordineeriti 26. detsembril 1963 Tallinna Toomkirikus peapiiskop Jaan Kiiviti (assisteerisid Edgar Hark ja Harri Haamer) poolt (koos Eenok Haameriga) aseõpetajaks. Õpetajaõigused sai 9. aprillil 1970. 

Ta oli aastatel 1962–1963 Hargla koguduse jutlustaja ja 1963–1966 sama koguduse aseõpetaja. 15. detsembrist 1966 vabastati ta Hargla õpetaja kohalt ja ta oli peaaegu aasta aega (1966–1967) Äksi Andrease koguduse hingekarjane. Seejärel oli ta aastatel 1967–1989 Koeru Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. aprill 2012. Vaadatud 2. märtsil 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 499

Välislingid
-----------

* Rita Puidet Põldude ja hingede aednik Juhan Jõgi Eesti Kirik 29. märts 2007
Vaade Uuele turule ja turuhoonele, vasakul Estonia teater (1920. aastad)
Vaade Estonia teatrile ja Uuele turule (1920. aastad)
**Uus turg** (saksa keeles *Neuer Markt*) oli Tallinna kesklinnas aastatel 1896–1948 tegutsenud kaubanduspiirkond.

Uus turg asus Viru värava eesväravast ja Virumäest lõuna suunas, Jaani tänava ja Vene turu promenaadi vahel. See asutati Tallinna Linnavalitsuse korraldusel pärast turuplatsi likvideerimist Tallinna Raekoja platsil. 

Uue turu esimene turupäev oli 19. oktoobril (31. oktoobril) 1896.

Enne turuplatsi organiseerimist asus piirkonnas Rootsi-aegse kaitseehitise Strömbergi reduudi ja Vene-aegse kaitseehitise Uue poolbastioni ja territoorium, mida kasutati linnakodanike haljasalana. 

Uus turg piirnes tänapäeval Pärnu maanteega kattuva, tolleaegse Jaani tänava osaga, Vene turu, Estonia puiestee, Estonia teatri hoone ja Saksa Teatri hoonega.

Rajamise ajal piirnes Uus turg idas Vene turuga, Uue ja Vene turu vahelisel alal tegutsesid pärast 1896. aastat ajutistes hoonetes mitmesugused lõbustusasutused.

1905. aasta terroriohvrite matusepaik Rahumäe kalmistul (skulptuur seisis algul Estonia teatri juures)
Uuele turule ehitati vastu praegust Pärnu maanteed kivist vaekoda mõne äriruumiga, turu idaservale püstitati aastail 1900 turuhoone (Riia arhitekt Wilhelm von Stryk) toiduainete müümiseks, mis oli eelkõige mõeldud lihamüüjate tarbeks. Turuhoone Pärnu maantee poole ehitati 20. sajandi algul kaubaputkade read, ning turuplatsi suurendati veidi ida suunas. Kaubaputkad lammutati 1923. aastal ja see muutis turu avaramaks.

Turu territooriumi ümbritsevate alade lääneossa, Uue turu äärsele haljasalale ehitati aastatel 1902–1903 Saksa Teatrile ajutine kerge puitteater, nn *Interimstheater* (Riia arhitekt Heinrich Scheel), mis süüdati 1905. aasta 15. oktoobril, ning aastatel 1908–1910 tänaseni säilinud Saksa Teatri hoone, aastatel 1911–1913 aga lõunaossa Estonia teatri hoone.

Uus turg likvideeriti 1948. aastal, kui Keldrimäe asumis asutati uus Tallinna Keskturg.

Uuel turul ajas sõjavägi 1905. aasta revolutsiooni ajal laiali Tallinnas toimunud meeleavalduse osalised. Sündmuse käigus hukkus 90 ja sai haavata üle 200 inimese. 1917. aastal püstitati sündmuse ja hukkunute mälestuseks Uuele turule aiaga piiratud puurist, mida ehiti pärgade ja punaste lilledega. 1931. aastal asendati algne puurist punasest graniidist bareljeefiga kaunistatud 1905. aasta revolutsiooni ohvrite monumendiga, mille autor oli kujur Juhan Raudsepp.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Uus turg** |
**Energiajoogid** on karastusjoogid, mis sisaldavad süsivesikuid, vitamiine, mineraalaineid, kofeiini ja muid toimeaineid, sealhulgas näiteks tauriini, glükuronolaktooni, kreatiini.

Energiajookide all peetakse silmas kofeiini sisaldavaid ergutusjooke. Nimetusest hoolimata ei sisalda energiajoogid rohkem energiat kui teised tavalised karastusjoogid. Jookide "energia" tekib ergutavatest ainetest, mis aitavad kasutada ära organismi enda energiavarud. Energiajoogid erinevad teistest jookidest kofeiini, tauriini, glükoronolaktooni ja/või taimsete ekstraktide oluliselt suurema sisalduse poolest.

Kasutamine
----------

Energiajooke kasutavad täiskasvanud inimesed enesetunde ergutamiseks ja keskendumisvõime suurendamiseks. Energiajookide tarbimisel on oluline säilitada mõõdukus, et mitte ületada kofeiini ohutu tarbimise koguseid, mis täiskasvanutel on 300 mg. Sarnase koguse kofeiini saab täiskasvanu 1000 ml energiajoogist. Lastel on kofeiini ohutu tarbimise koguseks aga vaid 2,5 mg/kg kehakaalu kohta ööpäevas, mille võib saada juba 250 ml energiajoogist. Kõrge kofeiinisisalduse tõttu ei soovitata alla 16-aastastel koolinoortel energiajooke tarbida. Kindlasti ei sobi energiajoogid spordijookideks nende kõrge kofeiinisisalduse tõttu.

Kahjulikkus
-----------

Energiajookidega seotud põhilised terviseriskid:

* suurenenud südamelöögisagedus ja südamepekslemine
* kõrgenenud vererõhk
* unehäired ja unetus
* suurenenud uriinieritus
* hüperglükeemia

Energiajoogid ja lapsed
-----------------------

Suure kofeiinisisalduse tõttu ei sobi energiajook alla 16-aastastele koolilastele janu kustutamiseks või toidukõrvaseks. Suur kofeiinisisaldus võib tekitada lastel une- ja keskendumishäireid, sõltuvusprobleeme ning halvendada luude mineraliseerumist, mis on eriti intensiivne kasvuspurdi ajal. Samuti tuleb tähele panna, et erinevatest jookidest ja maiustustest saadav kofeiinikogus ei ületaks päevas 2,5 mg/kg kehakaalu kohta. Sellise koguse kofeiini saab laps näiteks 300 g šokolaadist või väikesest purgist (250 ml) energiajoogist või suurest tassist (200 ml) kohvist. Tasub meeles pidada, et nagu teisedki karastusjoogid, on energiajoogid happelised ja sisaldavad tavaliselt suhkrut. Seetõttu tekitab nende pidev tarbimine probleeme ka laste hammaste tervisele.
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Pronks** | 2021 | jäähoki |

**Calvin Louis Petersen** (sündinud 19. oktoobril 1994 Waterloos Iowas) on USA jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Los Angeles Kings.

Aastatel 2012–2014 mängis ta United States Hockey League'i klubis Waterloo Black Hawks. Aastatel 2014–2017 mängis ta Notre Dame'i Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2013. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Buffalo Sabresi poolt 129. valikuna.

2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu Los Angeles Kingsiga. Hooajal 2017–18 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Kingsi noorteklubis Ontario Reign. Aastatel 2018 ja 2020 valiti Petesern AHL-i tähtede mängule.

Kingsi meeskonnas tegi ta NHL-is debüüdi 13. novembril 2018 mängus Toronto Maple Leafsi vastu, pääsedes mängu teisel perioodil Peter Budaj asemele. Esimest korda kuulus Petersen algkoosseisus 16. novembril mängus Chicago Blackhawksi vastu. 2019. aasta juulis pikendas ta Kingsiga lepingut kolme aasta võrra. Hooajal 2018–19 sai Petersen NHL-is kirja üksteist mängu ja hooajal 2019–20 kaheksa mängu.

2021. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Petersen USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Petersen oli turniiril parima tõrjeprotsendiga väravavaht (95,34%) ja lasi endale ühe mängu kohta lüüa kõige vähem väravaid (1,29) ning valiti turniiri parimaks väravavahiks.

Välislingid
-----------

* Cal Petersen NHL.com lehel
* Cal Petersen hockeydb.com lehel

| * v
* r
Philadelphia Flyers |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Carter Hart **·** Felix Sandström |
| 
**Kaitsjad**: Justin Braun **·** Tony DeAngelo **·** Ryan Ellis **·** Ivan Provorov **·** Rasmus Ristolainen **·** Travis Sanheim **·** Nick Seeler **·** Cam York **·** Jegor Zamula |
| 
**Ründajad**: Wade Allison **·** Cam Atkinson **·** Kieffer Bellows **·** Noah Cates **·** Sean Couturier **·** Nicolas Deslauriers **·** Elliot Desnoyers **·** Joel Farabee **·** Tyson Foerster **·** Morgan Frost **·** Kevin Hayes **·** Travis Konecny **·** Tanner Laczynski **·** Scott Laughton **·** Brendan Lemieux **·** Owen Tippett **·** James van Riemsdyk |
**Matīss Kaudzīte** (sünninimi Matīss Kaudze; 18. august 1848 Vecpiebalga kihelkond – 8. november 1926 Vecpiebalga vald) oli läti kirjanik ja kooliõpetaja. Ta oli esimese lätikeelse romaani "Maamõõtjate ajad" (*Mērnieku laiki*) kaasautor (koos venna Reinisega).

Ta sündis aastal 1848 Vecpiebalga kihelkonnas. Algselt kandis ta koos vennaga isa perekonnanime Kaudze, kuid hiljem muutsid selle mõlemad vennad Kaudzīte'ks. Ta õppis Vecpiebalga kihelkonnakoolis. Aastal 1868 ilmus tema esimene kirjutis ajalehes Mājas Viesis. Ta sooritas koduõpetaja eksamid, aastast 1868 oli ta õpetaja Vecpiebalga Kalna Kaibēni kihelkonnakoolis. Aastast 1868 oli ta Riia Läti Seltsi liige ja oli selles tegev kogu elu. Ta töötas ka Vecpiebalga laulu (hiljem heategevus) seltsis, osales aktiivselt kohalikus kultuurielus ja teatrietendustel.

1870. aastatel kirjutas ta mitu väikest näidendit, avaldas mitmeid luulekogusid, sealhulgas rahva seas väga populaarseks saanud luuletuse "Tautas mīlestība" (1879), mitu kirjanduskriitikat, raamatu vennastekogudusest. Aastal 1879 ilmus koos venna Reinis Kaudzītega kirjutatud romaan "Maamõõtjate ajad" ("Mērnieku laiki"), mis on esimene realistlik lätikeelne romaan. Aastal 1911 etendati seda esimest korda teatris. Ta koostas ka antoloogiaid ja õpikuid. 1880. aastatel ilmus ajalehtedes tema vennaga koos kirjutatud reisikirjeldusi Saksamaa, Austria, Šveitsi, Itaalia, Prantsusmaa ja teiste Euroopa riikide kohta.

Ta läks 1911. aastal pensionile, elas venna ostetud majas Kalna Kaibēnis, põgenes aastal 1915 Venemaale, naasis 1917 Lätti.

Aastal 1929 asutati Kalna Kaibēnis muuseum – esimene memoriaalmuuseum Lätis.

Välislingid
-----------

* Biograafia letonika.lv (läti keeles)
Alexander Djiku (2017)
**Alexander Kwabena Baidoo Djiku** (sündinud 9. augustil 1994 Montpellier's) on Prantsusmaal sündinud Ghana jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Fenerbahçe ja Ghana jalgpallikoondises.

Djiku on Ghana ja Prantsusmaa päritolu.

Klubikarjäär
------------

Ta alustas klubikarjääri SC Bastias, debüteerides 2014. aasta detsembris Prantsusmaa kõrgliigas. Esimese värava Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta 21. detsembril 2016 mängus Marseille Olympique'i vastu

Aastatel 2017–2019 mängis ta kaks hooaega Prantsusmaa kõrgliigaklubis SM Caen. 2019. aasta suvel liitus ta Strasbourgiga, kus mängis neli hooaega.

2023. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu.

Koondisekarjäär
---------------

Ghana jalgpallikoondises debüteeris ta 9. oktoobril 2020 sõprusmängus Mali vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistluste viimases alagrupimängus 18. jaanuaril Komooride vastu. Ta kuulus Ghana koondisse ka 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Alexander Djiku :: Alexander Djiku :: Strasbourg". *www.playmakerstats.com*. Vaadatud 8. augustil 2019.
3. ↑   (vaadatud 16.1.2022)
4. ↑  "Ailemize hoş geldin Alexander Djiku" (türgi). Fenerbahçe S.K. 10. juuli 2023. Vaadatud 10. juulil 2023.
5. ↑   (vaadatud 16.1.2022)

| * v
* r
Ghana koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ati-Zigi
* 2 Lamptey
* 3 Odoi
* 4 Salisu
* 5 Partey
* 6 Owusu
* 7 Issahaku
* 8 Kyereh
* 9 J. Ayew
* 10 A. Ayew (c)
* 11 Bukari
* 12 Danlad
* 13 Afriyie
* 14 Mensah
* 15 Aidoo
* 16 Nurudeen
* 17 Rahman
* 18 Amartey
* 19 Williams
* 20 Kudus
* 21 Samed
* 22 Sulemana
* 23 Djiku
* 24 Sowah
* 25 Semenyo
* 26 Seidu
* Treener: Addo

 | Ghana |
Karl Aben
**Karl Aben** (sündinud **Karp Aben**; 23. september 1896 Vecputrene Alūksne lähedal – 22. oktoober 1976 Tartu) oli eesti keeleteadlane, läti keelest tõlkija ja kirjanik.

Elulugu
-------

Ta lõpetas aastal 1918 Valmiera Õpetajate Seminari (evakuatsioonis Vene tagalas Sõzranis) ja aastal 1932 Tartu Õhtuühisgümnaasiumi. Aastatel 1932–1936 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas. Ta oli ÜS Raimla liige. 1947 sai ta filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti ja liivi laenud läti sõnavaras". 

Ta töötas aastatel 1918–1919 Alūksne eesti algkoolis õpetajana. Oli aastatel 1919–1920 Vabadussõjas. Aastatel 1920–1940 töötas õpetajana Tartu 1. algkoolis ja aastatel 1936–1937 Tartu Pedagoogiumis. Aastatel 1940–1941 töötas Läti Ülikoolis eesti ja soome keele lektorina. Aastatel 1942–1944 töötas ta Tartus gümnaasiumiõpetajana. 

Aastatel 1944–1961 töötas ta Tartu Riiklikus Ülikoolis õppejõuna: aastatel 1944–1949 ja 1951–1955 vene keele kateedris slaavi ja balti filoloogia vanemõpetajana ning aastatel 1955–1961 dotsendina eesti keele kateedris.

Looming
-------

### Artikleid

* "Kristjan Jaak Petersoni ilmavaade". Eesti Kirjandus 6/ 1924

### Luulekogu

* 1925 ilmus luulekogu "Helisev vaikus".

### Tõlked

Ta on tõlkinud eesti keelde Vilis Lācise romaanid "Kaluri poeg" (1938), "Pärast äikest" (1962), "Torm" (1951), "Uuele rannale" (1953) ja "Tiivutud linnud" (1957), Rūdolfs Blaumanise näidendi "Rätsepad Sillamatsil" (1928), Anna Brigadere näidendi "Pöialpoiss" (1928) ning Jānis Rainise värsstragöödia "Joosep ja tema vennad" (1928). Koos Vladimir Beekmaniga tõlkis ta eesti keelde läti eepose "Lāčplēsis".

1951. aastal tegi ta ettepaneku kirjutada eesti keeles võõrkeeltest pärinevaid pärisnimesid häälduspäraselt, mis ei läinud läbi keeleteadlaste vastuseisu tõttu.

Ta on koostanud läti-eesti sõnaraamatu (1959, 2. trükk 1966) ja eesti-läti sõnaraamatu (1967).

Tunnustus
---------

* 1956 Läti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1976 Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Isiklikku
---------

Tema poeg on tehnikateadlane Hillar Aben.

Viited
------

1. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III kd. Lk 113

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* Karl Aben Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Alfred Schilling
**Alfred Karl Wilhelm Schilling** (6. oktoober (vkj. 22. september) 1861 Kuksema mõis – 12. november 1922 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa keisririigi poliitik, III Riigiduuma koosseisu saadik.

Alfred Karl Wilhelm Schilling õppis Tallinna Toomkoolis ja Viljandi Maagümnaasiumis ning aastatel 1880–1882, 1884 ja 1886 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas.

Ta oli aastatel 1901–1919 Virumaa Viru-Nigula kihelkonna Haansalu mõisnik, aastatel 1906–1919 Pada ja Kabala mõisa (990 tessatiini) ja Satsu mõisnik (492 tessatiini), Viru kreisi kreisisaadik. 

Aastatel 1907–1912 oli ta Venemaa keisririigi Riigiduuma III koosseisu saadik ning aastal 1911 Riiginõukogu liige. 

Aastast 1912 oli ta Eestimaa rüütelkonna maanõunik, 1914. aastal valiti ta tagasi astunud Eduard von Stackelbergi asemel Eestimaa rüütelkonna peamehe asetäitjaks. Aastatel 1917–1918 esindas ta Eestimaa rüütelkonna huvisid Stockholmis ja Berliinis. 

Aastal 1922 oli ta Eestimaa Põlisaadlisse Kuulunute Liidu esimees Berliinis.

Viited
------

1. ↑  Album Academicum der Kaiserlichen Universität Dorpat. Dorpat 1889
2. ↑  Uuemad sõnumid. Uute kreisisaadikute valimine, Eesti Postimees ehk Näddalaleht: ma- ja linnarahvale, nr. 5, 31 jaanuar 1902
3. ↑  Eduard von Stackelberg. Ühe baltlase võitlustee. Püüdlused, võidud ja kaotused. Eesti Päevaleht, Akadeemia 2010
4. ↑  Deutschbaltisches Biographisches Lexikon 1710-1960. Böhlau. Köln, Wien 1970

Välislingid
-----------

* "*Genealogisches Handbuch der estländischen Ritterschaft*, Teil 2, 3: Estland, Bd. 3". Görlitz, 1930
* ID puudub saidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
Richard Clune Toronto Marliesi särgis 2018. aastal
**Richard Clune**, tuntud ka kui **Rich** või **Dicky",** (sündinud 25. aprillil 1987 Torontos) on Kanada jäähokimängija, kes mängib American Hockey League'i (AHL) klubis Toronto Marlies ründajana vasakäärel. Ta on klubi kapten.

2005. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i *draft* '​is 71. valikuna. NHL-is debüteeris ta hooajal 2009–10 Los Angeles Kingsi meeskonnas. Lisaks on ta NHL-is mänginud veel Nashville Predatorsi ja Toronto Maple Leafsi meeskonnas. NHL-is on ta mänginud kokku 139 mängus, löönud seitse väravat ja andnud 15 väravasöötu.

Alates hooajast 2015–16 on ta kuulunud Toronto Marlies ridadesse. 2018. aastal võitis ta klubiga Calder Cup'i.

Isiklik elu
-----------

Hooajal 2014–15 hakkas Clune näitlemistundides käima. 2017. aasta vahehooajal osales ta kahes lühifilmis. Tema nooremad vennad Matt ja Ben on stsenaristid. Kolm venda kasvasid üles Torontos.

Clune on iiri ja Lõuna-Itaalia päritolu.

Clune on kirjutanud oma ligi kümnendi pikkusest võitlusest sõltuvusainetega ning 2020. aastal ilmus tema elust tulenev dokumentaalfilm.

Clune vanaonu oli Toronto peapiiskopkonna piiskop Robert Clune.

Välislingid
-----------

* Richard Clune NHL.com veebilehel
* Richard Clune eliteprospects.com veebilehel
* Richard Clune hockey-reference.com veebilehel
* Richard Clune hockeyDB.com veebilehel
Lüganuse valla vapp 2018
**Lüganuse valla vapp** on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Lüganuse valla vapp.

2013–2017
---------

Lüganuse valla vapp 2013–2017
Valla vapil on kujutatud kuldsel kilbil sinine ärastala ning viimasel kolm hõbedast kala.

Valla vapi laiuse ja kõrguse suhe on 9:12.

Põhjendus
---------

Kuldne sümboliseerib küpset viljapõldu, iidset põlluharimise traditsiooni ja maapõue rikkusi, sinine ärastala viitab valda ühendavale Purtse jõele, kolm kala tähistavad 2013. aastal ühtseks Lüganuse vallaks ühinenud Lüganuse valda, Maidla valda ning Püssi linna.

Vapi kasutamise kord
--------------------

Valla vappi kasutatakse:

1. Vallavalitsuse haldushoonel ja valla piiritähistel.
2. Valla pidulikel üritustel, autasudel, meenetel, ametimärkidel, ametlikel tõenditel ja tunnistustel, ametlikel trükistel.
3. Valla ametiasutuse, hallatavate asutuste ja äriühingute, mille aktsiate või osade ainuomanikuks on Lüganuse vald ning valla moodustatud sihtasutuste pitsatitel ja dokumendiplankidel.
4. Muudel juhtudel võib valla vappi kasutada üksnes valitsuse loal.

Vapi ajalugu
------------

### Ajalooline vapp

Saksa ordu Liivi haru meister Konrad von Vietinghoff annab teada Cēsises koostatud dokumendis, et ta on läänistanud Henneke Maydeli pojale Hinke Maydellile ja tema pärijatele lääniõiguse alusel Maidla külas ühe adramaa ja tiigikoha. Hinke Haydelli on ajalooallikais esmamainitud 1378. aastal. Tal oli valdusi nii Tarakuse kui ka Pungerja ümbruses. Maydellide vapp on kõnelev vapp. Selle kilbil on kujutatud kolme kalaga äraspalki. On arvatud, et palk oli Maidla küla läbinud Purtse jõe sümbol ja kalad olid selles elanud maidlad ehk ründid.

### Lüganuse valla vapp aastatel 1997–2013

Lüganuse valla vapp 1997–2013
Lüganuse valla endine vapp kinnitati 9. juunil 1997. Selleks oli kilp, mis oli jagatud hõbedase tõstetud ja tipust tagasipööratud otstega sarikaga siniseks ja rohelise väljaks. Alumisel rohelisel väljal kolmeharuline leek ja selle all avatud raamat – mõlemad hõbedased. Ülemine väli oli sinine.

Valla vapi kujundid sümboliseerisid selliseid eestlastele igiomaseid väärtusi nagu oma kodu (talu) ja talupidamist – sarikas. Kodusoojus ja läbi põlvkondade püsiv tugev eesti pere – tuleleek. Haridus ja vaimuvalgus üldiselt – avatud raamat. Sinine värvus on taeva ja vee (mere), samuti vaimsuse võrdkuju, roheline värvus sümboliseerib loodust, noorust ning lootust.

### Uue vapi valimine

2013. aasta augustis kuulutasid Lüganuse vald, Maidla vald ning Püssi linn välja ühinemisel moodustuva uue omavalitsusüksuse Lüganuse valla sümboolikakonkursi. Selle eesmärgiks oli leida kolmele ühinenud omavalitsusele kõiki ühendav lipp ja vapp. Lõpptulemusena sai ühinenud omavalitsus nime Lüganuselt, vapi Maidla vallalt ja lipu Püssi linnalt.

Vaata ka
--------

* Lüganuse valla lipp
* Maidla valla vapp
* Püssi vapp
* Ida-Viru maakond

Välislingid
-----------

* Valla Sõnumid. Lüganuse Kuuleht. Jaanuar 2014 (PDF)
* Omavalitsuste sümbolid Riigikantselei lehel – Lüganuse vald (endised sümbolid).
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jalgpallurist; arvutigraafiku kohta vaata artiklit Richard Eckersley (arvutigraafik)* |

---

Richard Eckersley
**Richard Jon Eckersley** (sündinud 12. märtsil 1989 Salfordis) on endine Inglismaa jalgpallur (kaitsja).

Ta alustas klubikarjääri Manchester Unitedis. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 24. jaanuaril 2009 Inglismaa karikamängus Tottenham Hotspuri vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi kolm päeva hiljem mängus West Bromwich Albioni vastu.

2009. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Burnley. Burnley meeskonnas sai ta mänguaega ainult Inglismaa karikavõistlustel ja liigakarikavõistlustel. Hooaja 2009–10 lõpus mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Plymouth Argyle. Hooajal 2010–11 oli ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Bradford City ja tugevuselt kolmanda liiga klubis Bury.

Aastatel 2011–2013 mängis ta Major League Socceri klubis Toronto FC. 2014. aastal mängis ta New York Red Bullsis. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi 2015. aastal Inglismaa tugevuselt kolmandasse liigasse kuulunud Oldham Athletic.

Tema vanem vend Adam Eckersley oli samuti jalgpallur.
**"Halvale teele"** (originaalpealkiri **"Breaking Bad"**) on Ameerika telesari. See jutustab keskkooli keemiaõpetajast Walter White'st (Bryan Cranston), kellel diagnoositakse sarja alguses kaugelearenenud kopsuvähk. Walter pöördub kuritegelikule teele ning hakkab koos oma endise õpilase Jesse Pinkmaniga (Aaron Paul) tootma ja turustama kõrgekvaliteedilist metamfetamiini, et kindlustada enne surma oma pere varanduslik tulevik.

"Breaking Bad" on saavutanud laialdase positiivse vastuvõtu iseäranis tänu originaalsele teemaarendusele, väljapaistvale filmimistööle ja kogu näitetrupi näitlejavõimetele. Seriaal on võitnud seitse Primetime Emmy auhinda. Bryan Cranston oli 2010. ja 2011. aastal Kuldgloobuse nominent parima draamasarja meesnäitleja kategoorias. 

Sarja neljanda hooaja viimane osa ("Face Off") esilinastus USA-s AMC kanalil 2011. aasta 9. oktoobril. Seriaali viimase, kaheks osaks jaotatud 16-osalise viienda hooaja esimene osa jõudis vaatajateni 2012. aasta 15. juulil. Sarja viimane, 62. osa jõudis vaatajateni 29. septembril 2013.

### Näitlejad

* Bryan Cranston  Walter WhiteBryan Cranston   
 Walter White
* Aaron Paul  Jesse PinkmanAaron Paul   
 Jesse Pinkman
* Anna Gunn  Skyler WhiteAnna Gunn   
 Skyler White
* Dean Norris  Hank SchraderDean Norris   
 Hank Schrader
* Betsy Brandt  Marie SchraderBetsy Brandt   
 Marie Schrader
* RJ Mitte  Walter White juuniorRJ Mitte   
 Walter White juunior
* Bob Odenkirk  Saul GoodmanBob Odenkirk   
 Saul Goodman
* Jonathan Banks  MikeJonathan Banks   
 Mike

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Halvale teele** |

* Breaking Bad Sony Picturesi ametlikul veebisaidil (inglise keeles) vaadatud 2012-06-10
* Breaking Bad TV.com saidil (inglise keeles) vaadatud 2012-06-10
**Benno Mikkal** (28. juuli 1912 Valtina, Võrumaa – 13. oktoober 1981 Tartu) oli eesti näitleja.

1926. aastal lõpetas ta algkooli. Pärast algkooli lõpetamist töötas sulase, kraavikaevaja ja metsatöölisena ning paar aastat Tallinnas Eesti Kunstsarve Vabrikus.

Aastatel 1935–1937 õppis Tartu Näitekunsti Stuudios. 

Aastatel 1937–1938 oli Tartu Töölisteatri, 1938–1940 Narva Teatri, 1940–1942 Draamateatri ja 1942–1981 Vanemuise teatri näitleja. Õpetas lavakõnet Tartu Õpetajate Instituudis, Vanemuise õppestuudios ja Tartu Rahvateatris. Juhendas ka näiteringe.

Tegi kaasa mängufilmis "Valgus Koordis" ja telemängufilmis "Kolme katku vahel".

Tunnustus
---------

* 1964 Eesti NSV teeneline kunstnik

Isiklikku
---------

Tema tütar on dramaturg ja teatripedagoog Epp Mikkal.

Viited
------

1. ↑  Evald Kampus. Juubilar Benno Mikkal. Sirp ja Vasar, 26. oktoober 1962
2. ↑  Benno Mikkal. Eesti filmi andmebaas

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Mikkal, Benno (Bernhard), Eesti NSV teeneline kunstnik - RAT "Vanemuise" näitleja
**Sergijev Possad** on linn Venemaal Moskva oblastis, Sergijev Possadi rajooni keskus. Asub Moskvast 70 km kirdes.

Linn on asutatud 1742. aastal külade liitmise teel. Aastatel 1919–1930 kandis see nime **Sergijev** ja 1930–1991 **Zagorsk**.

Tähtsaim vaatamisväärsus on Troitse-Sergi suurklooster, mis on üks Vene Õigeusu Kiriku keskusi.

Masina- ja keemiatööstuse keskus.

Asub Moskva–Jaroslavli raudteeliinil.

Ettevõtteid
-----------

* Fazotron-NIIR

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Sergijev Possadi koduleht
* Sergijev Possadi infoportaal
* DASHA LITVINOVA and EMMA BURROWS. 2 dead in a Russian attack on a Ukrainian city while a blast near Moscow kills 1 and wounds dozens. AP News, 9. august 2023

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sergijev Possad** |

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
**Aatomituum** on aatomi väga väike ja tihe keskosa, kuhu on koondunud põhiline osa aatomi massist. Aatomituum koosneb nukleonidest – positiivse laenguga prootonitest ja laenguta neutronitest. Tuumas olevaid nukleone hoiab koos tugev vastastikmõju. Tuuma ümbritseb Coulomb'i barjäär.

Tuuma läbimõõt on suurusjärgus 10–15 m. Näiteks vesiniku aatomituuma (koosneb ühestainsast prootonist) läbimõõt on umbes 1,75 fm ja uraani aatomituuma (koosneb 238 nukleonist) läbimõõt on umbes 15 fm. Aatomi elektronkatte läbimõõt on tuuma läbimõõdust umbes 100 000 korda suurem. Kui aatomit mõtteliselt suurendada nii, et aatomituum saaks nööpnõelapea suuruseks, siis oleks aatom umbes staadioni suurune.

Prootonite arv tuumas määrab ära, millise keemilise elemendiga on tegemist. Sellele lisanduv neutronite arv tuumas määrab ära, millise konkreetse isotoobiga on tegemist. Sama prootonite arvuga, kuid erineva neutronite arvuga aatomid on sama keemilise elemendi erinevad isotoobid.

Et neutron ja prooton on praktiliselt võrdse massiga, siis neutronite ja prootonite arv tuumas määrab ära aatommassi. Kuna elektronid on võrreldes nukleonidega ülikerged (peaaegu 2000 korda kergemad), siis elektronide mass aatomi massi praktiliselt ei mõjuta.

Kui aatomituumas on prootoneid ja neutroneid paarisarv, siis sellise tuuma summaarne spinn on 0. Kui tuumas on paaritu arv prootoneid või neutroneid, siis sellise tuuma spinn on poolarvuline (1/2, 3/2, jne). Kui tuumas on mõlemaid tuumaosakesi paaritu arv, siis on tuuma spinn täisarvuline (1, 2, jne.). Tuuma spinni kasutatakse ära tuumamagnetresonantsspektroskoopias. Kui tuuma spinn on võrdne 1-ga või sellest suurem, siis sellise tuuma elektriväli pole enam isotroopne ja selline tuum omab lisaks veel kvadrupoolmomenti. Seda rakendatakse tuumakvadrupoolresonantsspektroskoopias.

Esimest korda pakkus praegu kasutusel oleva aatomimudeli välja Uus-Meremaa päritolu füüsik Ernest Rutherford 1912. aastal.

Vaata ka
--------

* Tuumareaktsioonid
* Radioaktiivsus
Sebastian Szymański 2023. aastal Feyenoordi mängijana
Sebastian Szymański (2021)
**Sebastian Szymański** (sündinud 10. mail 1999 Biała Podlaskas) on Poola jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Fenerbahçe ja Poola jalgpallikoondises

Klubikarjäär
------------

Ta alustas klubikarjääri Varssavi Legias, millega liitus 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Poola kõrgliigas hooajal 2016/17.

2019. aasta mais sõlmis ta viieaastase lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Moskva Dinamo. 2022. aasta juulis läks ta Dinamost üheks hooajaks laenule Hollandi kõrgliigaklubisse Feyenoord, kellega tuli hooajal 2022/23 ka Hollandi meistriks.

2023. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Fenerbahçega.

Koondisekarjäär
---------------

Poola jalgpallikoondises debüteeris Szymański 9. septembril 2019 EM-i valikmängus Austria vastu. Ta kuulub Poola koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 19. novembril EM-i valikmängus Sloveenia vastu. Ta kuulus Poola koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Varssavi Legia
* Ekstraklasa: 2016–17, 2017–18
* Poola karikas: 2017–18

Feyenoord
* Eredivisie: 2022–23

Viited
------

1. ↑  "Sebastian Szymanski'nin transferinin sonuçlanması hk" (türgi). KAP. 12. juuli 2023. Vaadatud 12. juulil 2023.
2. ↑  "Ailemize hoş geldin Sebastian Szymanski" (türgi). Fenerbahçe S.K. 12. juuli 2023. Vaadatud 12. juulil 2023.
3. ↑   (vaadatud 22.11.2022)

| * v
* r
Poola koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Szczęsny
* 2 Cash
* 3 Jędrzejczyk
* 4 Wieteska
* 5 Bednarek
* 6 Bielik
* 7 Milik
* 8 D. Szymański
* 9 Lewandowski (c)
* 10 Krychowiak
* 11 Grosicki
* 12 Skorupski
* 13 Kamiński
* 14 Kiwior
* 15 Glik
* 16 Świderski
* 17 Żurkowski
* 18 Bereszyński
* 19 S. Szymański
* 20 Zieliński
* 21 Zalewski
* 22 Grabara
* 23 Piątek
* 24 Frankowski
* 25 Gumny
* 26 Skóraś
* Treener: Michniewicz

 | Poola |
**Leopold Voldemar Vigla** (9. jaanuar 1900 Kipastu, Rannu kihelkond, Tartumaa – 10. juuli 1974 Tallinn) oli eesti dirigent, akordionist ja muusikapedagoog.

Ta lõpetas 1919. aastal Tartus muusikaõpetajate suvekursused.

Aastatel 1923–1941 töötas ta Narvas muusikaõpetajana, lisaks aastatel 1923–1938 Narva Teatris direktori ja muusikajuhina.

Nõukogude–Saksa sõja ajal oli ta mobiliseeritud Eesti Laskurkorpusse.

Hiljem oli ta lühikest aega Eesti NSV Riikliku Filharmoonia puhkpilliorkestri (ja veidi aega ka filharmoonia enda) direktor.

Aastatel 1949–1963 oli ta Tallinna muusikakooli akordioniõppejõud, tema algatusel loodi seal aastal 1949 rahvapilliosakond. Aastatel 1963–1974 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi akordioniõppejõud. Tema õpilased olid Heinrich Annion, Uno Arro, Vladimir Bonakov, Heldur Jakon, Endel Jukk, Vello Karu, Nikolai Kravtsov, Igor Nikitin, Henn Rebane, Venda Tammann ja Enn Tomson.

Ta juhatas aastast 1965 Vabariiklikku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestrit; ta on olnud (aastatel 1947, 1950, 1965, 1969) üldlaulupidude üldjuhtide seas.

Looming
-------

Ta on koostanud akordioniõpikuid ja -noodikogumikke ning teinud nende jaoks seadeid.

### Teoseid

* 1960 – "Akordionimängu õpik"
* 1963 – "Akordionimängu põhialused"

### Muusikajuht

* 1924 Karl August Hindrey / Juhan Simm "Kooparüütel"
* 1927 Étienne Méhul "Joosep Egiptuses"
* 1931 Aleksander Trilljärv "Emajõe lõoke"
* 1932 Walter Kollo "Naistele meeldib see"
* 1933 Franz Lehar "Mustlase kirg"
* 1934 Imre Kálmán "Mariza"

Tunnustus
---------

* 1947 Eesti NSV teeneline kunstnik
* 1970 Eesti NSV rahvakunstnik

Kirjandus
---------

* *Eesti muusika biograafiline leksikon.* 2. köide: *N–Y.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 531.

Välislingid
-----------

* Haud Tallinna Metsakalmistul
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib loomade perekonnast; värvaine kohta vaata artiklit Seepia (värvaine), värvuse kohta artiklit Seepiapruun.* |

---

**Seepia** ehk **tindikala** (*Sepia*) on peajalgsete klassi kuuluv limuste perekond seepialaste sugukonnast. 

Tindikalaks nimetatakse seepiat sellepärast, et ta kaitseb ennast vaenlaste eest tindinäärme nõrega, mille ta paiskab hädaohu korral välja. Tint omandab seepiale sarnase kuju ja peibutab vaenlast, ja selle hajumine muudab vee sogaseks.

Tuntuim seepia on harilik seepia (*Sepia officinalis*). 

Seepia on ööloom, kes toitub kaladest ja väikestest vähilaadsetest. Seepia on osav jahimees ja põgeneb oskuslikult oma vaenlaste eest. Päeval varjab ta end pragudes ning muudab pidevalt oma keha värvust, et keskkonnaga ühte sulada.

Süstemaatika
------------

WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulus perekonda umbes 60 liiki.

Viited
------

1. ↑  Loomade elu. 2. köide, 1982. Lk 120
2. ↑  Loomade elu. 2. köide, 1982. Lk 119
3. ↑  Sepia Linnaeus, 1758. marinespecies.org

Vaata ka
--------

* Seepia (värvaine)
* Seepiaefekt
* Seepiapruun

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sepia** |
Meghan Trainor
**Meghan Elizabeth Trainor** (sündinud 22. detsembril 1993 Nantucketis Massachusettsis) on USA laulja, helilooja ja produtsent.

Ta hakkas laulmist õppima 6-aastaselt ja laule kirjutama 11-aastaselt. Keskkooli ajal laulis ta džässansamblis ja ansamblis Island Fusion. Ta on lõpetanud Berklee Muusikakolledži.

2014. aastal avaldas ta debüütsingli "All About That Bass", mis püsis kaheksa nädalat singlite edetabelis Billboard Hot 100 esikohal. 2015. aastal ilmus debüütalbum "Title". Laul "All About That Bass" pälvis 57. Grammyde jagamisel aasta salvestise ja laulu auhinna.

2016. aastal võitis ta uue artisti Grammy auhinna.

Tema teine stuudioalbum "Thank You" ilmus 2016. aasta märtsis.

Trainori muusika on segu *bubblegum pop* '​ist, *blue-eyed soul* '​ist ja *doo-wop* '​ist.

Diskograafia
------------

### Stuudioalbumid

* "Title" (2015)
* "Thank You" (2016)
* "Treat Myself" (2020)
* "A Very Trainor Christmas" (2020)
* "Takin' It Back" (2022)

### Singlid

* "All About That Bass" (2014)
* "Lips Are Movin" (2014)
* "Dear Future Husband" (2015)
* "Like I'm Gonna Lose You" (koos John Legendiga; 2015)
* "No" (2016)
* "Me Too" (2016)

Ta on teinud kaasa ka näiteks Fifth Harmony laulus "Brave Honest Beautiful" (albumilt "Reflection"; 2015), Jason Derulo laulus "Painkiller" (albumilt "Everything Is 4"; 2015) ja Charlie Puthi laulus "Marvin Gaye" (EP-lt "Some Type of Love"; 2015)

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
**Pühajõe kirik** on kirik Ida-Viru maakonnas Toila vallas Pühajõe külas. Kirik on olnud Jõhvi kihelkonnakiriku abikirik. 

Pühajõe küla on esmamainitud 1241. aastal Taani hindamisraamatus. Kirik ehitati küla hiide Jõhvi kihelkonnakiriku abikirikuna aastal 1467. Esimene kirikuhoone oli puidust ja asus nüüdse kiriku lähedal. Ei ole aga teada, kas vana kirik hävines või lammutati.

Aastatel 1654–1744 oli Pühajõe kogudus iseseisev kogudus, kuid pärast seda muudeti uuesti Jõhvi kihelkonnakiriku juurde kuuluvaks abikoguduseks.

1788. aasta aruandes on kirjas, et Pühajõe kiriku juures töötab kool, mis tegutses 1861. aastani. 

Kivikiriku nurgakivi pandi 26. mail 1836. Kiriku ehitamise patrooniks olid Pagari mõisnik Otto von Stackelberg ja Jõhvi kihelkonna kohtunik Reinhold von Arnold Järve mõisast. Kiriku ehitamiseks eraldas Eestimaa rüütelkond 3000 rubla. Kirikuõpetajaks oli sel ajal Carl Friedrich Johann Koch ja köstriks Karl Gustav Masing. Ehitusmeistriks oli Madis Strauh Künnapõhjalt. Hiljem töötas ta Päite koolis õpetajana. Uus kirik sai valmis 1838 ja sisseõnnistamine toimus 1839. aastal. 1893. aasta 6. veebruaril põles kirik maha, kuid ehitati 1894. aastal suurendatult jällegi üles.

Pühajõe kogudus iseseisvus taas 1939. aastal kirikuõpetaja Aleksander Elleri eestvedamisel.

1968. aastal Pühajõe kogudus likvideeriti, kirik jäi kasutuseta ja lagunes. 1980. aastate lõpuks olid järgi vaid müüride varemed.

1988. aastal hakati kirikut taastama plaaniga võtta see kasutusele tavandi-kontserdihoonena, kuid plaanid muutusid ja otsustati taastada kirik. Esimene jumalateenistus taastatud kirikus peeti jõuluõhtul 1989.

7. märtsil 1990 registreeriti Pühajõe kiriku juurde Pühajõe kogudus, mille nõukogu esimeheks valiti Kalju Metsalu, koguduse hooldajaõpetajaks Peeter Kaldur. 
23. juunil 1990 pühitses kiriku peapiiskop Kuno Pajula. 1993. aastal sai koguduse õpetajaks Ülo Vaher, kes teenis kogudust aastani 2008. Seejärel on koguduse hooldajaõpetajaks olnud Peeter Kaldur.

Kirjandus
---------

* Vambola Kaasik-Aaslav "Oru lossi saladus ja rikkus", CD-raamat
* Märt Mõtuste "Toila ümbruse kultuuri ja hariduselu ajaloost", Toila vallavalitsus, trükikoda "Trükis", 1998

Välislingid
-----------

* Pühajõe kirik kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Pühajõe kirik kaardil