recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Otto Kool** (12. november 1930 Kunda vald, Toolse küla – 28. august 2000) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik. Ajakirjanikuna kasutas ta nime **Ott Kool**. Maetud Kunda kalmistule.

Haridus
-------

Ta õppis aastatel 1938–1941 Malla algkoolis, 1941–1945 Kunda 6-klassilises koolis ja 1945–1947 Karepa algkoolis.
1948. aastal lõpetas ta Kohtla-Järve Tööstuskooli elektriku erialal ja 1949. aastal lõpetas Kohtla-Järve Õhtukeskkooli.

Töökäik
-------

* 1948–1950 töötas tsemendivabrikus Punane Kunda algul elektrimontööri õpilasena, hiljem elektrimasinistina
* 1953. aastast töötas kuus aastat Rakvere Metsatööstuskeskuses
* Seejärel kaks aastat Väike-Maarja Remondi-Tehnikajaamas elektrikuna.
* 1961. aastast oli ta ajakirja Noorus korrespondent. Samast ajast algas ka tema Eesti Raadio korrespondenditöö Põhja-Eestis.

Ühiskondlik tegevus
-------------------

* 1962. aastast Eesti Ajakirjanike Liidu liige
* 1987. aastast Kirjanike Liidu liige
* Eesti Kongressi, Eesti Komitee ja Põhiseaduse Assamblee liige

Looming
-------

Ott Kool oli tuntud ka kirjanikuna – tema sulest on ilmunud teravate probleemidega publitsistikat ja lühijutte ("Adraseadmise aegu", "Tähed allikas"). Samuti kirjutas ta publitsistliku kallakuga näidendeid – "Lilled professorile", "Maarja maal", "Kes paljajalu käib?", "Musta kassi öösel ei näe" jt. Käsitles põhiliselt Virumaa külaelu päevaprobleeme ja eetilisi küsimusi. Ott Kooli näidendeid on edukalt esitatud ka Rakvere Teatris, samuti Endla teatris. 

Kool kirjutas ka filmistsenaariume: "Puud ja inimesed", "Hommikumeeleolu", "Leib" jt. Eriti kuulsaks sai ta taasiseseisvumise ajal fosforiidi kaevandamise vastases kampaanias osalemisega ja selle avalikustamisega.

Tunnustus
---------

* 1968 Eduard Vilde nimeline kirjandusauhind ("Tähed allikas")
* 1988 Eesti NSV suur looduskaitsemärk
* 1988 Karl Ernst von Baeri medal
* 1988 Eesti NSV teeneline ajakirjanik

Isiklikku
---------

Ott Koolil oli mitu õde-venda: Elsa, Alfred, Hilda, Alfild, Linda, Helmi (hilisem Helmi Mets, kelle loodud on "Rutja jenka" laulusõnad). Samuti oli tal neli last.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  Oliivia Kool. Armastatud ajakirjanik Ott Kool kaasteeliste mälestustes. Akadeemiake. Õpilaste teadusajakiri, 2010 (1)

Välislingid
-----------

* Foto: Ott Kool 1990. aastal
Šļukumsi mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 36
**Šļukumsi mõis** (saksa keeles *Schluckum*, läti keeles *Šļukuma muiža*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Aluliina kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Alūksne piirkonnas Ziemeri vallas Šļukumsi külas.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/8 adramaad, sellele allus 90 mees- ja 88 naishinge.

Viited
------

1. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 280.

Aluliina kirik
Aluliina kihelkond

**Kirik**: Aluliina kirik  

**Mõisad**: Aluliina kirikumõis | Alsviķi mõis | Aluliina mõis | Ate mõis | Babecka mõis | Beja mõis | Dore mõis | Ērmaņi mõis | Jaunanna mõis | Kalnapededze mõis | Kolberģi mõis | Lāzberģi mõis | Mālupe mõis | Nēķene mõis | Rēzaka mõis | Šļukumsi mõis | Ziemeri mõis | Tūja mõis | Vecanna mõis | Vizikumsi mõis
**Peegeldavad udud** on tähtedevahelise tolmu pilved (udukogud), mis "peegeldavad" (täpsemalt hajutavad) läheduses olevate tähtede valgust.

IC 349 (Barnardi Merope udu), peegeldav udu Plejaadides
Seejuures ei ole tähed piisavalt kuumad, et ainet ioniseerida nagu emissioonudu puhul, seetõttu puudub peegeldaval udul omahelendus. Tähtede valguse hajutavad udu mikroskoopilised osakesed, mis alles teebki udu nähtavaks. Peegeldava udu optiline spekter sarnaneb seetõttu nende tähtede spektriga, millelt valgus pärineb. 

Uduosakeste seas koosnevad paljud süsinikust (teemanditolm), teised muu hulgas rauast ja niklist. Viimased orienteeruvad sageli Galaktika magnetvälja järgi, mistõttu hajutatud valgus kergelt polariseerub. 

Peegeldavad udud paistavad enamasti sinistena, sest sinist valgust hajutatakse tugevamini kui punast (sarnasel põhjusel on ka taevas sinine). 

Peegeldavaid udusid ja emissioonudusid saab sageli vaadelda koos. Mõnikord nimetatakse mõlemat koos hajusateks ududeks. Sellised on näiteks Messier 42 (Orioni udu) ja Oomega udu (M 17). 

On teada umbes 500 peegeldavat udu. Eriti muljetavaldavad on sinakad peegeldavad udud Plejaadide (M 45) tähtede ümber. Sinisena paistab ka peegeldav udu Messier 20 põhjaserval. Punast hiidu Antaarest ümbritseb suur peegeldav udu Ced 132. 

Aastal 1922 avaldas Hubble oma uurimistulemused heledate udude kohta, sealhulgas Hubble'i heledusseaduse peegeldavatest ududest (*Hubble luminosity law for reflection nebulae*), mis seob udu näiva suuruse{\displaystyle R} vastava tähe näiva tähesuurusega: 

{\displaystyle 5\log(R)=-m+k} ,
kus {\displaystyle k} on konstant, mis sõltub mõõteriistade tundlikkusest.

Märkused
--------

1. ↑  Emissioonudusid ja peegeldavaid udusid hakkas eristama Edwin Hubble 1922.
Šķirotava asendikaart
**Šķirotava** on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 10,057 km². Asub Ķengaragsist kirdes ning Dārzciemsist ja Pļavniekist lõunas. 2256 elanikku (2010). 

Šķirotava asumi alad kuulusid kunagi Mazā Jumpravmuiža mõisale. Aastal 1799 eraldati sellest Dreiliņi mõis, mille peahoone asus Šķirotavas.

Aastal 1905 rajati Daugavpilsi-suunalisele raudteeliinile jaam, mis kandis algul nime *Platforma Nr. 8*, seejärel ka *Dreiliņi* ja *Šķirošana*. Jaama lähedale ehitati 1920. aastatel veduridepoo. Depoo juurde rajati teine peatuspunkt, mis kandis algul nime *Depo*, seejärel *C parks*. Aastast 1974 kannab see tänapäevast nime Daugmale. Depoo oli paigas, kus Daugavpilsi liinist hargnes Ērgļi suunas minev raudtee, mis rajati aastal 1937. Viimaseks ühiseks peatuseks Daugavpilsi ja Ērgļi raudteeliinidel oli aastal 1935 rajatud Jāņavārti raudteepeatus. Ērgļi raudteeliinil asus veel aastal 1965 avatud Rīga Preču raudteejaam, mis kandis algul *Promišļennaja* jaama nime. Kaubajaamana tegutseb see veel tänapäevalgi, aga reisirongide liiklust sellel liinil enam ei ole. Raudteede ümbrusse kerkis tööstusettevõtteid, nii et asumist kujunes tööstuspiirkond.

Riia linnaga liideti Šķirotava alad osaliselt aastal 1861 ja osaliselt aastal 1939, aga suurem osa asumist liideti Riiaga aastal 1968. Tänapäeval on seal lisaks tööstusettevõtetele ka aianduskrunte ja korterelamuid.

Sealne D20 puurauk on Rīga kihistu stratotüüp ja selle Jugla kihtide stratotüüp.

* ŠķirotavaŠķirotava
* Krustpils ielaKrustpils iela
* Sila ielaSila iela
* Šķirotava tööstusmaastikŠķirotava tööstusmaastik

Viited
------

1. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020.
2. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. august 2020. Vaadatud 15. septembril 2020.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Šķirotava** |

* Šķirotava koduleht (*läti keeles*)

| * v
* r
Latgale eeslinna asumid |
| --- |
| 
Avotu iela **·**  Centrs **·**  Dārzciems **·**  Dārziņi **·**  Grīziņkalns **·**  Ķengarags **·**  Maskavas forštate **·**  Pļavnieki **·**  Rumbula **·**  Salas **·**  Šķirotava |
**Helju Raude** (sünninimega **Helju Väljak**; sündinud 28. detsembril 1934 Kehras) on eesti keemik.

Elukäik
-------

Lõpetas 1953. aastal Kehra Keskkooli ja 1958. aastal Tartu Riikliku Ülikooli; keemiakandidaat (1966, ETA), väitekiri "Tunnelahjudes toodetud põlevkiviõli üle 200 °C keevate fraktsioonide süsivesinikosa uurimismetoodika ja keemiline koostis". 

Ta oli aastatel 1958–1960 Rahvamajandusnõukogu Ehitusmaterjalide Tööstuse Valitsuse teadusliku uurimise kesklaboris keemik, 1960–1961 Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi vaneminsener, 1961–1969 Teaduste Akadeemia Keemia Instituudi füüsikalis-keemiliste uurimiste sektori nooremteadur, 1969–1974 vanemteadur, 1974–1980 Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudi vanemteadur, seejärel Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: põlevkiviõli keemilise koostis, küllastamata süsivesinike saamise võimalused, nende gaasikromatograafiline analüüs ja puhastamise meetodid.

Teoseid
-------

* Определение индивидуального состава средних фракций сланцевой смолы газохроматографическим и спектрально-аналитеским методами (kaasautor). // TA Toim. Füüs, tehn (1964) 2
* Получение чистых циклопентеновых углеводородов методом препаративной газовой хроматографии (kaasautor O. Eisen jt). // TA Toim. Keem, geol 21 (1972) 3.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide.

Kirjandus
---------

* Eesti NSV TA Keemia Instituudi teaduskaader 1947–1972, 19
* Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi teaduskaader 1947–1987. Tallinn, 1987, 33.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Šķēde** on küla (*vasarnīcu ciems* ehk suvilapiirkond) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Medze vallas.

Küla asub valla lääneosas merepinnast 5 meetri kõrgusel. Šķēde jääb valla keskusest Kapsēdest 20, piirkonna keskusest Grobiņast 16 ja Riiast 220 kilomeetri kaugusele. 

Asula on rajatud praktiliselt Liepāja linna piirile. Aastani 2005 asus seal tähtsaim Liepāja prügila. Külas asub Šķēde bussipeatus.

Teise maailmasõja ajal oli Šķēde Liepāja juutide ja teiste ebasoovitavate isikute hukkamispaigaks. Kokku tapeti seal 2749 inimest. Hukkamised viidi läbi 15.–17. detsembril 1941 ja neid korraldas Fritz Dietrich. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.

Aastal 2020 oli külas elanikke 116.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑  Kurzemes Vārds, 03.02.2005
3. ↑  IS Mantojums
4. ↑  Brian Friedman. "The killing fields of Skede"
5. ↑  Ezergailis, Andrew (1996). The Holocaust in Latvia: 1941-1944: the Missing Center. Riga: Historical Institute of Latvia. lk. 307. ISBN 9984-9054-3-8

| * v
* r
Medze valla asulad |
| --- |
| 
Ievkalni **·**  **Kapsēde** **·**  Medzes muiža **·**  Piņķi **·**  Plienkalni **·**  Stirnas **·**  Šķēde **·**  Tāši |
Aleksei Mirantšuk (2020)
**Aleksei Andrejevitš Mirantšuk** (vene keeles Алексей Андреевич Миранчук; sündinud 17. oktoobril 1995 Slavjansk-na-Kubanis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või ründajana Itaalia kõrgliiga klubis Atalanta ja Venemaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Moskva Lokomotivis, millega liitus 2011. aastal. Venemaa kõrgliigas tegi ta debüüdi 2013. aastal. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 5. mail 2013 mängus Permi Amkari vastu. Hooajal 2013–14 valiti Mirantšuk Venemaa kõrgliiga hooaja parimaks alla 21-aastaseks mängijaks. Hooajal 2017–18 tuli ta Lokomotiviga Venemaa meistriks. Hooajal 2019–20 lõi ta Venemaa kõrgliigas 12 väravat.

2020. aasta augustis siirdus ta umbes 15 miljoni euro eest Atalantasse. Klubi meeskonnas debüteeris ta 21. oktoobril 2020 UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniiril mängus FC Midtjyllandi vastu ja lõi selles mängus ka värava. Itaalia kõrgliigas tegi ta debüüdi 8. novembril 2020 mängus Milano Internazionale vastu ja lõi ka selles mängus värava.

Venemaa jalgpallikoondises tegi Mirantšuk debüüdi 7. juunil 2015 sõprusmängus Valgevene vastu ja lõi selles mängus ka värava. 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste teises alagrupimängus 16. juunil lõi ta värava Soome vastu. Ta on kuulunud Venemaa koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Tema kaksikvend Anton Mirantšuk on samuti jalgpallur.

Saavutused
----------

Moskva Lokomotiv
* Premjer Liga: 2017–18
* Venemaa karikas: 2014–15, 2016–17, 2018–19
* Venemaa superkarikas: 2019

| * v
* r
Venemaa koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Akinfejev (c)
* 2 Fernandes
* 3 Kutepov
* 4 Ignaševitš
* 5 Semjonov
* 6 Tšerõšev
* 7 Kuzjajev
* 8 Gazinski
* 9 Dzagojev
* 10 Smolov
* 11 Zobnin
* 12 Lunjov
* 13 Kudrjašov
* 14 Granat
* 15 Al. Mirantšuk
* 16 An. Mirantšuk
* 17 Golovin
* 18 Žirkov
* 19 Samedov
* 20 Gabulov
* 21 Jerohhin
* 22 Dzjuba
* 23 Smolnikov
* Treener: Tšertšessov

 | Venemaa |
**Hella Kink** (26. aprill 1933 Tallinn – 9. juuni 2014 Tallinn) oli eesti geoloog. 

Ta tegeles peamiselt hüdrogeoloogia ning põhja- ja pinnavee kaitsega.

1951. aastal lõpetas ta Tartu 2. Keskkooli, 1956. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna ja 1968. aastal Moskva Üleliidulise Ehitusgeoloogia Instituudi kaugõppeaspirantuuri. 

1970. aastal kaitses ta geoloogia-mineraloogiateaduste alase kandidaadiväitekirja, mis käsitles Eesti kuivendatavate madalsoode geoloogiat ja hüdrogeoloogiat ning geofüüsikaliste meetodite kasutamisvõimalusi nende probleemide uurimisel.

Aastail 1956–1962 töötas Hella Kink geoloog-kaardistajana Krasnojarski Geoloogiavalitsuses. Kodumaale naasnuna töötas ta aastail 1962–1965 insenerina Eesti Põllumajandusprojektis ja 1970–1973 teadurina Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudis ja seejärel kuni 2006. aastani Eesti NSV Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis, hilisemas Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudis noorem- ja vanemteadurina, nõunikuna ja vetesaaste uuringute töörühma juhina. Ta on rohkem kui 200 teadustöö autor. 

Aastail 1968–1978 õpetas ta kohakaasluse alusel üld- ja hüdrogeoloogiat Eesti Põllumajanduse Akadeemias ning aastail 1978–1998 melioratiivset hüdrogeoloogiat ja hüdrogeoökoloogiat Tartu Ülikoolis. 

Ta on kuulunud Looduseuurijate Seltsi ja Tallinna Looduskaitse Seltsi juhatusse. Hella Kink oli üks peamisi "Eesti ürglooduse raamatu" koostajaid, ta algatas ka populaarse sarja "Loodusmälestised" väljaandmise ja oli selle kõige viljakam autor. Ta oli ka MTÜ Pakri Looduskeskus asutaja ja juhatuse liige.

Tunnustus
---------

* 1997 Eerik Kumari looduskaitsepreemia
* 1998 Tartu Ülikooli medal

Isiklikku
---------

Tema isa oli eesti tehnikateadlane Aleksander Kink.

Välislingid
-----------

* Eesti ürglooduse raamat, nimeotsing rubriigis "Ajalugu ja inimesed"

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 5.12.2022.
Vaade linnale (mai 2005)
**Ţarţūs** (araabia keeles طرطوس) on sadamalinn Süüria lääneosas, Süüria suuruselt teine sadamalinn Latakia järel ja Ţarţūsi provintsi keskus.

Linnas elab 118 000 inimest (seisuga 2008).

Linnas asub Venemaa mereväe baas. See asutati 1971 ja esialgu oli ta üks paljudest Venemaa baasidest, millest lähimad asusid Egiptuses ja Eritreas. 1977 mõlemad Egiptuse baasid likvideeriti ja sellest ajast on Ţarţūsi baas Venemaa ainus tugipunkt Vahemerel. Venemaa ise ei nimeta seda baasiks, vaid varustuspunktiks, sest see ei suuda vastu võtta Venemaa kõige suuremaid sõjalaevu, mis peavad jääma reidile.

Ţarţūs sai nime linnast 3 km läänes oleva Arwādi saare järgi, mille pindala on 20 ha ja mis on Süüria ainus asustatud saar. Saare vastas mandril oleva asulana oli tema nimi hellenismiajal Antarados, mis tuleb sõnadest *anti* 'vastas olev' ja Arados (Arwādi tollane nimi). Sajandite jooksul mugandus see nimi Ţarţūsiks.

Võrreldes ülejäänud Süüriaga, on Ţarţūsi kliima suhteliselt pehme ja sajurohke. Aasta keskmine temperatuur on 19 °C ja keskmine sademete hulk 884 mm. Kõige palavamad kuud on august (keskmiselt +27 °C) ja juuli (+26 °C), kõige jahedam jaanuar (+12 °C). Kõige rohkem sajab detsembris (185 mm) ja jaanuaris (178 mm), kõige vähem juulis (1 mm) ja augustis (4 mm).
**Classic Riders** on Eesti vanamootorrattaklubi. Ametlikult registreeriti klubi 2009. aastal nimega CLASSIC RIDERS MTÜ, kuid klubi ajalugu ulatub 1970. aastatesse. Klubi loosungiks on Bulat Okudžava laulu sõnad: "Lollid armastavad koguneda karja. Ees on karjajuht, kogu oma ilus."

Klubi ajalugu
-------------

1970. aastatel toimus Narva-Jõesuus igal aastal motokross, mis pakkus huvi nii Narva-Jõesuu kui ka Narva elaniketele. Hommikust õhtuni jälgisid noored mootorratturite elu. Mootorrattavõistlused said neile ajendiks Narva-Jõesuu enda motoklubi loomisel. 1977. aastal asutasidki aktiivsed noored Anatoli Lavrentjev, Dmitri Lavrentjev, Pavel Petraš, Mihhaill Megerjan, Valeri Keplast, Andrei Paljanov ning Toomas Repmank klubi Classic Riders. Et mootorratast endale saada oli tol ajal raske, said mõned õnnelikud omandada mopeedid. Värske klubi liikmed hakkasid ise tegelema motokrossiga Narva klubis, mille oli asutanud Ants Pihelgas ja mis oli ainus koht linnas, kus oli võimalus tegeleda mootorratastega. 1983. aastal lõi Aleksej Ülle Narva kutseõppekeskuses töökoja, kus projekteeriti ja pandi kokku mootorrattaid ning trike`e. Praeguseks on Aleksej Ülle Classic Ridersi liige..

Vana tehnikaga tegelemise võimalus tekkis alles 1987. aastal. Samal ajal hakkas klubi korraldama esimesi üleriigilisi väljasõite. Anatoli Lavrentjev oli klubist esimene, kes hakkas taastama ka autosid. Esimeseks autoks oli ZAZ-965..

Ametlikult registreeriti Classic Riders 2009. aastal.

Classic Riders tänapäeval
-------------------------

10. mai 2013 andmete järgi on klubis 7 liiget: Pavel Petraš, Anatoli Lavrentjev, Aleksei Kožaev, Aleksej Ülle, Anatoli Novohatski, Andrei Lossev ning Vladimir Lossev. Classic Riders võtab osa Narva ja Narva-Jõesuu linnapidudest ja korraldab väljasõite teistele vanamootorrattaklubidele. Iga suvi korraldab Classic Riders vanamootorrattastepäeva rahvusvahelise mootorrattapeo Narva Bike raames..

Tehnika
-------

10. mai 2013 andmete järgi on klubil 18 mootorratast, 7 autot, 2 motorollerit ja 1 mopeed..

### Mootorrattad

* 1940. aasta – Wanderer 1SP
* 1943. aasta – DKW NZ 350
* 1944. aasta – DKW NZ 350 – 1
* 1947. aasta – BMW R-35
* 1948. aasta – IZ-350
* 1949. aasta – IZ-350
* 1953. aasta – M-72"Replica"
* 1954. aasta – Peugeot 125 CC
* 1956. aasta – M-72
* 1956. aasta – IZ-49
* 1959. aasta – Simson
* 1959. aasta – K-750
* 1961. aasta – K-750
* 1969. aasta – "Ural 2" M-63
* 1973. aasta – MB-650
* 1982. aasta – "Ural" M-67
* 1987. aasta – IMZ 8.903-10
* 1996. aasta – Harley-Davidson

### Autod

* 1945. aasta – GAZ-67
* 1952. aasta – GAZ-69
* 1953. aasta – GAZ-67
* 1959. aasta – Moskvitš 407
* 1960. aasta – GAZ-63
* 1966. aasta – GAZ-21
* 1982. aasta – GAZ-24

### Motorollerid ja mopeedid

* 1969. aasta – Zündapp R-50
* 1983. aasta – Tulitsa
* 1984. aasta – Riga-13

Viited
------

1. 1 2  "CLASSIC RIDERS MTÜ"
2. 1 2 3 4  "Klubi ajalugu". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2013. Vaadatud 10. mail 2013.
3. ↑  ClassicRiders.Eu
4. ↑  "RetroPark". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. august 2013. Vaadatud 10. mail 2013.

Välislingid
-----------

* Classic Ridersi veebileht
Peterburi konservatoorium 2013. aastal
Peterburi konservatoorium 1913. aastal
**Peterburi Rimski-Korsakovi-nimeline Riiklik Konservatoorium** (vene keeles Санкт-Петербургская государственная консерватория имени Н. А. Римского-Корсакова) on Peterburis asuv kõrgem muusikaõppeasutus, Venemaa vanim konservatoorium.

Konservatoorium asutati 1862. aastal pianist Anton Rubinsteini initsiatiivil Vene Muusikaühingu muusikaklasside baasil. Rubinsteinist sai ka konservatooriumi esimene direktor ja klaveriprofessor. Konservatooriumi esimene lõpetaja oli Pjotr Tšaikovski 1865. aastal.

1871. aastal kutsuti kompositsiooniteooria ja orkestratsiooni professoriks Nikolai Rimski-Korsakov, kelle harmoonia- ja kompositsiooniteooria õpikud pole tänini väärtust kaotanud. Rimski-Korsakov pani aluse nende erialade õppekavadele.
Aastatel 1905–1928 oli konservatooriumi rektori ametis helilooja Aleksandr Glazunov. 1918. aastast on Peterburi konservatoorium riiklik õppeasutus.

Tänapäeval on Peterburi konservatooriumil 7 osakonda:

* klaveri
* orkestri
* laulu
* lavastamise
* dirigeerimise ja kompositsiooni
* rahvamuusika
* muusikateaduse

Konservatoorium allub Venemaa Föderatsiooni kultuuriministeeriumile.

Konservatooriumi hoone ehitati 1896. aastal. 1912. aastal tehti sellele juurdeehitus ja ehitati ümber suur saal.

Peterburi konservatooriumis on õppinud mitmed väljapaistvad eesti heliloojad ja muusikud: Juhan Aavik, Miina Härma, Mihkel Lüdig, Artur Kapp, August Topman, Rudolf Tobias, Cyrillus Kreek, Peeter Süda, Konstantin Türnpu, Raimund Kull, Mart Saar, Heino Eller.

Kirjandus
---------

* 1986 Kalju Treufeldt. "Peterburi konservatooriumi algaastatest". // Kalender 1987. Koostanud Gondo Olevsoo. Eesti Raamat. Tallinn 1986. Lk 137–143

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Peterburi konservatoorium** |

* Koduleht
**Omakapitali tootlus** (sageli lühend **ROE** ingliskeelsetest sõnadest *return on equity*, kasutatakse ka **omakapitali rentaablus**) näitab lihtaktsionäride omakapitali tulumäära. See mõõdab, kui tõhusalt ettevõte toodab tulu omakapitalist ehk netovaradest. ROE näitab, kui hästi ettevõte tulusid kasvatab investeeringuid kasutades. Üldiselt peetakse heaks ROE määraks 15–20%.

Võrrand
-------

{\displaystyle \mathrm {ROE} ={\frac {\mbox{kogutulu}}{\mbox{aktsionäride omakapital}}}} 
ROE protsendi saab jagades eelarveaasta puhastulu (pärast eelisaktsiate dividende ja enne lihtaktsiate dividende) omakapitali kogusummaga. Samuti, nagu teiste finantssuhtarvudega, siis eelkõige aitab ROE võrrelda sama äriharu ettevõtteid. 

* Kõrge ROE ei oma otseseid eeliseid. Aktsiahindu kujundab peamiselt kasum aktsia kohta, seega 20% ROE-ga ettevõtte aktsia on kaks korda kallim 10% ROE-ga ettevõtte aktsiast. Madal ROE on parem, kui tulud reinvesteeritakse ettevõtte kasvu. Samuti võib madal ROE näidata, et ettevõte maksab lihtaktsionäridele dividende, või dividendida ja reinvesteerimise kooslust. ROE on vähem oluline, kui raha ettevõtte kasvu ei reinvesteerita.

* Jätkusuutliku kasvumudeli kohaselt aeglustab dividendide maksmine tulude kasvu. Kui dividendide maksmine on 20%, siis kasv on 80% (ROE määrast).
* Kasv väheneb, kui tulusid kasutatakse aktsiate tagasiostuks. Kui aktsiate ostuhind erineb raamatupidamislikust väärtusest (x korda raamatupidamislik väärtus), siis tulude kasv väheneb samaväärselt (ROE/x).
* Uute investeeringute tulusus ei pruugi ühtida olemasoleva ettevõtte tulususega. Tuleb esitada küsimus "kuidas ettevõte tulu teenib?"
* ROE arvestatakse vaadeldes ettevõtet tervikuna. Kuna aktsiate väljastamine ja tagasiostmine muudab pilti, võib investor väärtust aktsia kohta arvestada erinevalt.

DuPonti võrrand
---------------

DuPonti võrrand ehk strateegiline tulumudel on levinud meetod, kuidas ROE jagada kolmeks tähtsaks osaks. ROE on iseenesest puhaskasumi marginaal korda koguvara käive korda finantsvõimendus. Näiteks kõrgem puhaskasumi marginaal tähendab, et ühe müügi kohta teenitakse rohkem tulu, mis omakorda tähendab kõrgemat ROE-d. Samamoodi, kõrgem koguvara käive tähendab, et ettevõte teenib omakapitale pealt rohkem tulu, mis jällegi tähendab kõrgemat ROE määra. Kolmandaks, kõrgema finantsvõimendusega ettevõte kasutab rohkem võlgu ja vähem varasid. Finantsvõimendus on vähem tulus, kui see kasvab, sest see tähendab kõrgemat maksevõimetuse ohtu. Seega, liiga suured võlad suurendavad võla maksumust. Et seda kompenseerida, tõstab suurem võlg ROE-d ainult juhul, kui võla varade tootlus ületab võla intressimäära.

{\displaystyle \mathrm {ROE} ={\frac {\mbox{puhaskasum}}{\mbox{müük}}}\times {\frac {\mbox{müük}}{\mbox{koguvara}}}\times {\frac {\mbox{koguvara}}{\mbox{aktsionäride omakapital}}}}

Viited
------

1. ↑  "Profitability Indicator Ratios: Return On Equity", Richard Loth *Investopedia*
2. ↑   Answers.com Return on Equity
3. ↑  Bodie, Kane, Markus, "Investments"
**Aleksei Jepinatjev** (vene keeles *Алексей Дмитриевич Епинатьев*; 1819 – 29. oktoober 1878 Tallinn) oli vene päritolu Tallinnas elanud kaupmees ja vene kultuuri arendaja.

Aleksei Jepinatjevi isa Dmitri Jepinatjev kolis koos pere ja vendadega Tallinna pärast 1812. aasta sõda Rostovi linnast Jaroslavli kubermangust. Ta võttis rendile osa tühermaast Tallinna linnas ja hakkas tegelema aiapidamisega, seejärel asutas kaubaäri. Kasvatatud köögivilja realiseeriti vanalinnas Rohelisel turul (Pika ja Olevimäe nurgal). 

1840. aastate alguses oli II gildi kaupmehel Jepinatjevil juba väljaostetud eramaja koos aiaga Narva tänaval (Narva maantee maja 26, maja fassaadil on tänini säilinud omaniku initsiaal "Е"), kaubaärikontor Tallinna Vanalinnas Viru tänaval majas 10 ning kaks reisilaeva, mis kurseerisid Tallinna ja Peterburi vahel. 

1846. aastal sai Aleksei Jepinatjev koos vennaga II gildi kaupmeheks.

Tegevus vene kultuuri arendamisel
---------------------------------

1. septembril 1864 asutati Aleksei Jepinatjevi kodus esimene vene kultuuriselts Eestis Gusli (*Русское общество любителей пения «Гусли»*).

Välislingid
-----------

* Любители русского искусства. Семья Епинатьевых
* Из прошлого таллиннцев
* "На Нарвской улице близ Екатериненталя…"
* Остзейские православные
|  |
| --- |
| Osa artiklitest teemal |
| Semiootika

---

 |
| Üldised mõisted |
| 
* Märk
* Kood
* Konfabulatsioon
* Konnotatsioon / Denotatsioon
* Kodeerimine / Dekodeerimine
* Täistähenduslik sõna
* Modaalsus
* Representatsioon
* Semioos
* Semiosfäär
* Omailm (*Umwelt*)
* Väärtus

 |
| Valdkonnad |
| 
* Biosemiootika
* Kognitiivne semiootika
* Arvutussemiootika
* Kirjandussemiootika
* Kultuurisemiootika

 |
| Meetodid |
| 
* Kommutatsiooni test
* Paradigmaatiline analüüs
* Süntagmaatiline analüüs

 |
| Semiootikud |
| 
* Mihhail Bahtin
* Roland Barthes
* Marcel Danesi
* John Deely
* Umberto Eco
* Gottlob Frege
* Algirdas Julien Greimas
* Félix Guattari
* Louis Hjelmslev
* Vjatšeslav Ivanov
* Roman Jakobson
* Roberta Kevelson
* Kalevi Kull
* Juri Lotman
* Charles W. Morris
* Charles S. Peirce
* Augusto Ponzio
* Ferdinand de Saussure
* Thomas Sebeok
* Michael Silverstein
* Eero Tarasti
* Vladimir Toporov
* Jakob von Uexküll

 |
| Koolkonnad |
| 
* Kopenhaageni-Tartu koolkond
* Tartu-Moskva koolkond

 |
| * v
* r
 |

**Omailm** on organismi omakeskne maailm, st maailm nii, nagu organism seda tajub, lähtudes eristustest, mida see organism teeb. Eri liiki organismidel on samas keskkonnas erinevad (liigiomased) omailmad. See tuleneb nii eri liiki organismide erinevast eristusvõimest kui ka erinevatest individuaalsetest kogemustest.

Omailma (saksa *Umwelt*) mõiste võttis kasutusele Jakob von Uexküll. Kuna saksakeelses kasutuses tähistab sama sõna praegusajal ka keskkonda, tehakse omailmast kõnelemise korral täpsustus (kas märkides, et tegu on subjektiivse keskkonnaga, või tehes viite Uexküllile). Inglise keeles kasutatakse selle tähistamiseks sõna *umwelt* (mitmuses *umwelten*).

Näiteks keskkonnas on valguskiirgus väga erinevate lainepikkustega, kusjuures lainepikkuste jaotus on üle valguskiirguse spektri võrdlemisi pidev. Organismid võivad oma tajuelundite (silmade) kaudu jaotada valgusspektri kvalitatiivselt erinevaiks värvusteks, kusjuures eri organismid, eriti eri liigid, jaotavad valgusspektri värvusteks erinevalt. Koerad jaotavad valgusspektri vähemateks värvusteks kui inimene, linnud aga rohkemaks; näiteks teod ei erista värvusi üldse. Seega visuaalsed omailmad võivad olla värvilised, keskkonnas aga värvusi ei ole. Ka võib nähtav valgus eri liikidel haarata veidi erineva osa elektromagnetilise kiirguse spektrist.

Vaata ka
--------

* eluilm
* funktsioonitsükkel
* keskkond
* omailma üleminek

Kirjandus
---------

* Uexküll, Jakob von 1999. Rännud loomade ja inimeste omailmades. *Eesti Loodus* 1–12. [järjeloona läbi selle aastakäigu numbrite]
* Uexküll, Jakob von 2012. *Omailmad*. (Koostanud Kalevi Kull ja Riin Magnus.) (Eesti mõttelugu 105.) Tartu: Ilmamaa.

Välislingid
-----------

* Omailm – John Deely
* Omailm ja semiosfäär – Kalevi Kull
* Pragmatism ja omailma-teooria – Aleksei Šarov
**Peterburi patrioodid** (kirjanduses ka *Peterburi patriootide ring*) olid 1850ndate lõpust kuni 1870ndateni Peterburis tegutsenud eestlastest haritlaste ühendus. 

Ühendust juhtis aastast 1862 Johann Köler. Ühendusse kuulusid veel Friedrich Dankmann, Jakob Johnson, Aleksander Jürjev, Philipp Karell, Friedrich Russow (aastast 1863) ja Carl Robert Jakobson (aastast 1864). 

Ühendus aitas muu hulgas eesti talupoegadel täita palvekirju ja esitada neid Venemaa võimudele, samuti osalesid nad Eesti Aleksandrikooli rajamise ettevalmistustöödes, aitasid välja töötada eesti rahvusliku liikumise kontseptsiooni.

Viited
------

1. 1 2 3 4  EE 12. köide, 2003: 410.

Kirjandus
---------

* Leo Tiik, "Gustav Robert Reinhold Taubenheim, üks "Peterburi patrioote"" – Keel ja Kirjandus 1972, nr 2, lk 103–105; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Rudolf Põldmäe, "Kreutzwald ja "Peterburi patrioodid"" – Looming 1978, nr 12, lk 2067–2079; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2012 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2010 | jäähoki |
| **Pronks** | 2016 | jäähoki |

**Aleksei Vjatšeslavovitš Jemelin** (vene keeles Алексей Вячеславович Емелин; sündinud 25. aprillil 1986 Togliattis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Omski Avangard.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Togliatti Lada, mille koosseisus debüteeris ta Venemaa kõrgliigas hooajal 2004–05.

Aastatel 2007–2011 mängis ta Kaasani AK Barsi ridades. 2010. aastal võitis ta klubiga Gagarini karika. 2009–10 väljalangemismängude oli Jemelin HK MVDi mängija Martin Štrbáki kõrval resultatiivseim kaitsemängija (5+8). Hooaja 2009–10 väljalangemismängudes kogus ta punkte rohkem kui viimase kahe põhihooaja jooksul kokku.

2004. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Montreal Canadiensi poolt 84. valikuna. Canadiensi meeskonnaga liitus ta 2011. aastal. NHL-is mängis ta Canadiensi meeskonnas kokku kuus hooaega. Hooajal 2017–18 mängis ta Nashville Predatorsis.

2018. aasta septembris naasis Jemelin Venemaale, sõlmides lepingu Avangardiga.

2012. aastal tuli Jemelin Venemaa jäähokikoondisega maailmameistriks. Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud veel ühe hõbemedali ja ühe pronksmedali. Lisaks kuulus ta Venemaa koondisse 2014. aasta taliolümpiamängudel.

Välislingid
-----------

* Aleksei Jemelin KHL.ru lehel
* Aleksei Jemelin NHL.com lehel
* Aleksei Jemelin hockeydb.com lehel
Rudolf Bernhardi projekti järgi valminud Tsiviilinseneride instituudi hoone Peterburis (1882)
**Keiser Nikolai I Tsiviilinseneride Instituut** (vene keeles *Институт гражданских инженеров императора Николая I*) oli tehnikakõrgkool Venemaa Keisririigis Peterburis (1914. aastast Petrogradis), kus koolitati tsiviilehituse insenere (ehitusinsenere) ja arhitekte. 

1832. aastal asutati **Tsiviilinseneride Kool**, millest sai 1842. aastal **Ehituskool**. 1883. aastal kujundati ümber instituudiks (**Tsiviilinseneride Instituut**). Alates 1892. aastast Keiser Nikolai I Tsiviilinseneride Instituut. 

1892. aastal oli instituudis üle 50 õppejõu, sealhulgas viis professorit. Üliõpilasi oli samal aastal 222.

Pärast Vene impeeriumi kukkumist jätkas instituut nime all Petrogradi Tsiviilinseneride Instituut.

Direktoreid
-----------

* 1874–1886 Rudolf Bernhard

Õppejõude
---------

* Rudolf Bernhard
* Nikolai Beleljubski

Vilistlasi
----------

* Rudolf Bernhard (1846)
* Erwin Bernhard (1874)
* Wilhelm Bernhard (1880)
* Apollon Edelson
* Mihhail Eisenštein
* Georg Hellat
* Francis Kemps
* Augustas Kleinas
* Luka Knjazev
* Nikolai Opatski
* Alexander Rosenberg
* Aleksandr Vesnin

Vaata ka
--------

* Peterburi teedeinseneride instituut
* Peterburi Riiklik Arhitektuuri- ja Ehitusülikool
Propelleritoe põhjustatud kerekahjustus
**PenAiri Saab 2000** (registreerimistunnusega N686PA) kuulus Alaska Airlinesile ja sooritas AS-3296 lendu Anchorage’ist Unalaskale. 17. oktoobril 2019. aastal kell 17.40 sõitis lennuk maandumisel lennurajalt välja, kuna lennuki kiirust ei suudetud piisavalt alandada. Pardal viibis 42 reisijat ja 3 meeskonnaliiget. Üks reisija hukkus, kaks said kriitiliselt vigastada ja 12 pääsesid väiksemate vigastustega.

Saab 2000 oli õnnetuse ajaks olnud kasutusel pea 25 aastat ja jõudnud kuuluda järjest kaheksale lennufirmale.

Õnnetus
-------

Õnnetuspäeval tõusis lennuk õhku Anchorage’ist, Alaskast kell 15.15 kohaliku aja järgi, et jõuda Unalaska Tom Madseni Lennujaama. Jõudes Unalaskale lähemale, anti meeskonnale teada, et lennurada RNAV 13-le on luba maanduda. Tuul oli väga muutlik. Maandumise algul oli tuul 8 sõlme 210-kraadise nurga all ja suurimaks tuulekiiruseks saadi 10 sõlme 270-kraadise nurga all. Kuna õhusõidukit ei saadud stabiilseks, otsustati teha maandumiseks uus manööver.

Teise katse järel oli tuulekiirus 24 sõlme 300-kraadise nurga all, kuigi sellest olenemata suudeti maanduda 4500 jala pikkuse rajale, jättes pidurduseks ruumi umbes 3500 jalga. Kapten käivitas kohe tagurpidi tõukejõu ja aktiveeris pidurid keskmise tugevusega. 80 sõlme kiiruse juures aktiveeris kapten täielikult pidurid, ent sellest ei piisanud ja pilootide ühine otsus oli keerata lennukit paremale, et vältida vette sõitmist.

Selle manöövri tagajärlel sõitis õhusõiduk lennurajalt välja. Lennuk läbis umbes nelja meetri kõrguse perimeetri tara, ületas kraavi, põrkas kokku suure kiviga ja lõpetas autoteel. Vasakpoolne tiib tabas umbes viie jala pikkust signaalposti, vasaku mootori propeller tabas umbes kaheksa jala pikkust kollast teemärki. Vasakpoolse propelleri tugi purunes ja paiskas ümbruskonda lennuki kere ja interjööri tükke.

Uurimine
--------

Ühendriikide riiklik transpordiohutuse amet (NTSB) algatas õnnetuse asjaolude uurimise 2020. aasta jaanuaris..

Viited
------

1. ↑  Ranter, Harro. "ASN Aircraft accident Saab 2000 N686PA Unalaska-Tom Madsen Airport, AK (DUT)". *aviation-safety.net*.
2. 1 2 3 4 5  "Accident: Pen SB20 at Unalaska on Oct 17th 2019, overran runway on landing". *avherald.com*.
Rekkeswinthi votiivkroon
Aragoni Constance'i kroon (*kamelaukion*) Palermo toomkirikus
***Pendilia*** (ainsus *pendilium*, ladinakeelsest sõnast *pendulus* 'rippuv') on krooni, votiivkrooni, hilisantiikse kamelaukioni või risti (*crux gemmata*) küljes rippuvad ehisripatsid või ketikese otsas rippuvad kaunistused, eelkõige iseloomulikud varakeskaegsetele kullassepataiestele. *Pendilia* on väärismetallist, vahel vääriskividest, see võib olla kujundatud kirjatähtede kujulistena, näiteks risti puhul võivad ripatsid olla alfa ja oomega kujulised, votiivkroonide puhul anda kokku annetaja nime. Säilinud kroonid, millel on *pendilia*, on mitu Guarrazari aardest pärit votiivkrooni, Aragoni Constance'i kroon ja Ungari Püha kroon.

*Pendilia* päritolu on hämar. Ainus teadaolev näide antiikmaailmast on Priamose aardest leitud diadeem. Sageli näeb seda kaunistust valitsejate kujutistel Bütsantsi ja Bütsantsist mõjutatud riikide müntidel, neil on *pendilia* kujutatud kriipsude või nupukeste ridadena, mis langevad krooni külgedelt. *Pendilia* ilmub kujutistele alates keiser Marcianusest ja ehkki kroonide stiil ajas muutub, jäävad kaunistused samaks.

Pildid
------

### Mosaiikidel ja müntidel

* Justinianus I mosaiigil Ravenna San Vitale basiilikasJustinianus I mosaiigil Ravenna San Vitale basiilikas
* Keisrinna Theodora mosaiigil San VitalesKeisrinna Theodora mosaiigil San Vitales
* Johannes II KomnenosJohannes II Komnenos
* Ateena Irene solidusAteena Irene solidus
* Mikael VII DoukasMikael VII Doukas
* Kiievis münditud Vladimiri zlatnik, 10.–11. sajandi vahetusKiievis münditud Vladimiri zlatnik, 10.–11. sajandi vahetus
* Tmutarakani vürsti Mstislav Vapra pitsatTmutarakani vürsti Mstislav Vapra pitsat

### Kullassepataiestel

* Kolm läänegootide votiivkrooni, 7. sajandKolm läänegootide votiivkrooni, 7. sajand
* Ungari Püha kroonUngari Püha kroon
* Astuuria VõiduristAstuuria Võidurist
* Peñalba crux gemmataPeñalba *crux gemmata*
* Ripatsitega rist Gelasiuse sakramentaari frontispissilRipatsitega rist Gelasiuse sakramentaari frontispissil

Vaata ka
--------

* Oimurõngas

Viited
------
*Knight Bachelor*'i rinnamärk
***Knight Bachelor*** (inglise keeles *Knight Bachelor*) on Briti autasude ja tiitlite süsteemis tiitel isikule, kes monarhi tahtel on tõstetud rüütliks, kes ei oma baroneti tiitlit ja ei ole mõne Suurbritannias tunnustatud rüütliordu kõrgemate astmete liige. Tiitel ei ole pärandatav.

Rüütliseisus *ex officio*
-------------------------

Inglismaa ja Walesi Ülemkohtu liikmed saavad *Knight Bachelor*'i tiitli *ex officio* (ameti poolest).

Rüütliseisus teenete eest
-------------------------

Sagedamini antakse *Knight Bachelor*'i tiitel tsiviilisikutele, eriti laialdaselt on rüütliseisust antud kunstiinimestele. *Knight Bachelor* omab õigust viisakussõnale *Sir* ka siis, kui ta kuulub rüütliordu madalamatesse astmetesse, millega rüütliseisust automaatselt ei kaasne. Mõned näited:

### Sir Paul McCartney

Muusik Paul McCartney, olles küll 1965. aastast Briti impeeriumi ordu madalaima klassi liige (MBE), ei omanud rüütliseisust. Alles 1997. aastal lõi kuninganna ta rüütliks, andes talle tiitli *Knight Bachelor*.

### Sir Alex Ferguson

Šoti jalgpalliklubi peatreener Alex Ferguson viis Aberdeen F.C. 1983. aastal kahe suurvõiduni Euroopas ja samal aastal ülendati ta Briti impeeriumi ordu ohvitseriks (OBE). Aastal 1991 Ferguson kordas Manchester Unitediga sama, mis tal õnnestus teha 1983. aastal Aberdeen F.C.-ga, lisaks tuli tema klubi järgmise nelja aasta jooksul kaks korda Inglismaa meistriks ja võitis kaks korda superkarika, sealhulgas 1994. aastal lisaks veel kolmanda auhinna – Inglismaa karika. Neid saavutusi hinnates ülendas kuninganna Fergusoni Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE), kuid kumbki neist tiitlitest – ei äsjasaadu ega ka varasem – teinud temast rüütlit. Manchester Unitedi edu aga jätkus ka järgmistel aastatel. Aastal 1999 tuli Manchester Unitedi meeskond Fergusoni juhtimisel Inglismaa meistriks, seejärel võitis Inglismaa karika ja tuli Euroopa meistriks ning kõigele krooniks võitis veel maailma klubide karika. Teenete eest jalgpallispordis löödi Alex Ferguson 1999. aastal rüütliks ja ta sai tiitli *Knight Bachelor*.

### Sir Ove Arup

Taani päritolu inglise ehitusinsener Ove Arup ülendati 1953. aastal Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE). 1970. aastal sai Arup rüütliks, talle anti tiitel *Knight Bachelor* teenete eest arhitektuuri ja tsiviilehituse valdkonnas. Sydney ooperiteatri avamiseni oli siis jäänud veel kolm aastat, kuid Arupi karjääri kõige tähtsaim saavutus – ooperimaja katusetarindite projekteerimine – oli juba seljataga.

### Sir Anthony Hopkins

Filminäitleja Anthony Hopkins ülendati 1987. aastal 50-aastaselt Briti impeeriumi ordu komandöriks (CBE). 1993. aastal lõi kuninganna Elizabeth II Hopkinsi rüütliks, andes talle tiitli *Knight Bachelor* teenete eest kunsti valdkonnas.

Kuulsaid *Knight Bachelor*'e enne 20. sajandit
----------------------------------------------

* Isaac Newton (1642–1727)
* Arthur Conan Doyle (1859–1930)

Vaata ka
--------

* Rüütlikslöömine
* *Sir*
* Suurbritannia rüütliseisus

Välislingid
-----------

* Imperial The Imperial Society of Knight Bachelors (inglise)
* Ühendkuningriigi aunimetuste süsteem Briti valitsuse koduleht (inglise)
***Macho*** (hispaania keeles *macho* [matšo], 'mehelik') on omadus, mis on iseloomulik mehele, kes usub, et ta peab alati oma meheks olemist tõestama ning kaitseb seetõttu traditsioonilisi soorolle.

*Macho* üheks vastandiks on pehmo.

Mõiste
------

Hispaania keeles tähendab sõna *macho* algses neutraalses tähenduses eelkõige isast, vastandina emasele (*hembra*).

Sõna *macho* on omandanud negatiivse tähenduse sõna *machismo* kaudu, mis tähendab pettekujutlust mehelikkusest. Mõiste *machismo* tuli esimest korda kasutusele 1940. aastatel Mehhikos.

Sõnaga *macho* on seotud ka hispaaniakeelne sõna *machista*, mis tähendab survet kaitsta ühiskonnas oma mehelikkust isegi siis, kui see on vastuolus inimese enda huvidega. *Machista* tähendus viitab ühtaegu nii meheliku au kaitsmisele kui ka seksuaalsele väljapakutusele.

Vaata ka
--------

* Maskulinism

Viited
------

1. ↑  Américo Paredes. The United States, Mexico and machismo. *Journal of the folklore institute* 8 (1971, 17–37)

Välislingid
-----------

* Marju Lauristin: Eesti suurim mure on meie meeste macho-kultuur. See peab muutuma, mehi tuleb kasvatada. Delfi 30.12.2018
**Omaha** keel kuulub siuu keelte hulka. Alternatiivsed nimed omaha keelele on **mahairi**, **ponka**, **ppankka** ja **umanhan**. Keele staatuseks on 8a (suremas). Keelt kasutatakse ainult palvetes, eriti matustel, laulude laulmisel, koosolekute teadaandmiseks. Keelekõnelejate vanuseks on 60 ja rohkem. Walthillis on omaha keele arendamiseks loodud Umonhoni rahvuskooli kultuurikeskuses programm. Keelt õpetatakse hõimu kolledžis ja Lincolnis asuvas Nebraska Ülikoolis. Ja Red Rock´i keskkoolis on välja arendatud omaha keele programm.

Arvsõnad
--------

Omaha keeles on järgmised arvsõnad:

1 – *Win*

2 – *Nonbá*

3 – *Thábthin*

4 – *Dúba*

5 – *Sáton*

6 – *Shápe*

7 – *Péthonba*

8 – *Pethábthin*

9 – *Shónka*

10 – *Gthébon*

Morfoloogia
-----------

Omaha artikleid kasutatakse muuhulgas järgmiste klasside märkimiseks:
  

  

*Nu akha* – "see mees" (lähedalasuv)

*Nu thinkhe* – "see mees" (meie lähedal)

*Zhonkhe* – "see kaigas" (pikk, horisontaalne)

*Zhonthe* – "see puit" (vertikaalselt asetatud)

Süntaks
-------

Omaha keeles on SOV sõnajärg.

Näiteks:

*Nu-akha sezini-the th-athon.*

"Mees jõi apelsinimahla."

Keelenäide
----------

Omahakeelne näitelause:
  

  

*MaNs^tiN'ge=akha ikkaN' z^u'=gigdhe tti'=bi=ama.*

"Jänes elas oma vanaemaga, ütlesid nad."

Kirjaviis
---------

Omaha keel kasutab LaFlesche kirjaviisi , mille on leiutanud Francis LaFlesche.

Lisaks
------

*Omaha* on hääldatud „oh-muh-hah". Omaha keeles kõlab see nimi pigem „u-mahn-hahn", koos nasaalsete vokaalidega. See tähendab jõe ülemjooksu inimesi. 

*Ponka* on hääldatud „pong-kah" ja see oli hõimu linna nimi.

Viited
------

1. ↑   Ethnologue (vaadatud 22. oktoobril 2013)
2. ↑   (22.10.2013)
3. ↑  Brown, K. Ogilvie, S. CONCISE ENCYCLOPEDIA OF LANGUAGES OF THE WORLD. Elsevier Ltd. 2009. Lk. 803–804.
4. ↑  Koontz, J. Syntax: Siouan Languages.
5. ↑  Eschenberg, A. THE ARTICLE SYSTEM OF UMONHON (OMAHA). 11.mai.2005.
6. ↑  Koontz, J. Syntax: Siouan Languages.
7. ↑  Orthography. What is the LaFlesche orthography.  (16.11.2013).
8. ↑  Omaha Indian Fact Sheet. .
9. ↑  7. Ponca Indian Fact Sheet. .
**Must eebenipuu** ehk **tseiloni eebenipuu** ehk **eebenidiospüür** (*Diospyros ebenum*) on lehtpuuliik eebenipuu (diospüüri) perekonnast. Must eebenipuu kasvab looduslikult Lõuna-Indias ja Sri Lankal.

Eebenipuud tuntakse eelkõige tema musta puidu poolest. Puu on igihaljas ning aeglase kasvuga. Must eebenipuu kasvab kuni 30 meetri kõrguseks. Sirge tüve läbimõõt võib ulatuda 750 millimeetrini. Lehe pikkus on 6...15 sentimeetrit ja laius 3...5 sentimeetrit. Puu viljad on umbes kahesentimeetrise läbimõõduga hurmaaga sarnanevad marjad.

Eebenipuu puit on kõva ja suure tihedusega (umbes 1200 kg/m3). Puit on peene ja ühtlase tekstuuriga ja suhteliselt sirgete kiududega. Lülipuit on tumepruun kuni must, väheväärtuslik maltspuit aga kollakas.

Oma kõvaduse tõttu on eebenipuit suhteliselt raskesti töödeldav, kuid tänu tihedusele ja ühtlusele hästi poleeritav, mistõttu võimaldab saavutada ülimalt sileda ja läikiva pinna.

Puidust valmistatakse dekoratiivtooteid (eriti treitooteid) ja muusikariistu. Traditsiooniliselt valmistatakse eebenipuidust musti malendeid ja klaveri musti klahve. Pärast peitsimise ja teiste töötlusviiside kasutuselevõttu on eebenipuit osa oma eripärast kaotanud.

Vanas Indias usuti, et eebenipuit neutraliseerib mürke, mistõttu kasutati seda jooginõude valmistamiseks. Puu lehti on kasutatud tubaka aseainena.

* Eebenipuidust elevandidEebenipuidust elevandid
* Eebenipuidust malendidEebenipuidust malendid

Vaata ka
--------

* Eebenmust

Viited
------
**Laur Tamm** (kuni aastani 1933 **Adolf Tamm**; 6. august 1911 Pilve talu, Kargoja küla, Kavastu vald, Tartumaa – 2. november 1998 Tartu) oli eesti luuletaja.

Elulugu
-------

Tamm lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel oli ajateenistuses Kuperjanovi pataljonis. Järgnes sõjakool Tondil. 1932. aastal arvati Tamm reservi. 1932. aasta kevadest kuni 1936. aasta suveni oli ta tuberkuloosiga haigevoodis. 1936. aasta sügisel astus Laur Tamm Tartu Ülikooli, valides õppeaineteks kirjanduse, eesti keele ja rahvaluule ning etnograafia. 1944. aasta sügisel ülikooliõpingud katkesid. 

1944–1948 töötas ta Tartu Sidesõlmes. Aastail 1949–1950 ja 1955 aitas Laur Tamm korrastada Tartumaa Põllumajandusühistute Liidu arhiivi. Seejärel töötas ta lepingu alusel Tartu Linnaarhiivis. 1965–1968 oli Laur Tamm Tartu Kalaspordiklubi juhataja, hiljem veel arhiivitööl. 1972. aasta märtsis jäi ta pensionile. Vaba aja lemmikharrastusteks olid tal süstamatkad ja kalastamine. Aastail 1965–1977 veetis Laur Tamm suved (juuli algusest augusti lõpuni) Koola poolsaarel Lapimaal Seidjavril Lovozero lähedal.

Teosed
------

* Valikkogu "Pinumaa", EÜS Veljesto kirjastus, Tartu, 1997, ISBN 9985908589

Viited
------

1. ↑  Urmas Tõnisson. Punktiirjooni Laur Tammest. Akadeemia, 1994, nr. 7. lk. 1438-1440

Kirjandus
---------

* Urmas Tõnisson, "Punktiirjooni Laur Tammest" – Akadeemia 1994, nr 7, lk 1437–53; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis; samas lk 1424–36 ka: Laur Tamm, Luulet
* Oskar Kruus, "Viimane arbuja ehk tagasihoidlikkuse kurbloolisus" – Looming 1998, nr 10, lk 1599–1601; loetav ka Eesti Rahvusraamatukogu digitaalarhiivis
* Laur Tamm, "Süstamatk Ahja jõel: Koorverest Kärsale 1963. a." (katkendeid käsikirjast) – VVV: Veljesto IX koguteos. Toimetanud Aare Pilv. Eesti Üliõpilaste Seltsi Veljesto kirjastus, Tartu 1999, lk 47–49, autorist lk 50
* Eesti kirjanike leksikon, Eesti Raamat, Tallinn 2000, lk 579–580, autor Janika Kronberg

Välislingid
-----------

* Laur Tamm, Uusi poeese – Postimees 4. juuli 1996, lk 20
* Janika Kronberg, "Saadik Arbujate ajast", samas ka: Laur Tamm, Uusi poeese – Postimees 6. august 1996, lk 15
* Aivar Kull, "Arbujate ankrumees – debüüt 86-aastaselt" – Postimees 19. veebruar 1998, lk 14
Must koer
**Must koer** on üleloomulik olend Briti saarte, Skandinaavia, Saksamaa ja Prantsusmaa rahvapärimuses. 

Vanim teadaolev muistend mustast koerast on pärit Prantsusmaalt aastast 856. Muistendites on musta koera kirjeldatud puusakõrgusena. 

Ühe muistendi kohaselt olevat käinud must koer 4. augustil 1577. aastal Blythburghi kirikus ja tapnud kolm inimest.

Arthur Conan Doyle'i jutustus "Baskerville'ide koer" põhineb Dartmooris tuntud musta koera lool.

Eesti folkloor
--------------

Eesti folklooris valvab või kaitseb must koer peidetud varandusi. Tuntumad on Haapsalu piiskopilinnuse varanduse, Kullamaa kiriku ligidusse maetud Rootsi kuninga kulla ja Vigala kiriku lähedusse jääva varandusekooba pärimused. 

Samas on koera kohatud Kullamaa ja Märjamaa surnuaial.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Sally Barber, Chips Barber. Dark and Dastardly Dartmoor. Obelisk Publications 1988, 1990, lk 3. (ISBN 0-946651-26-4.)
3. ↑  Must koer. Linnuse ajalugu. Haapsalu Piiskopilinnus
4. ↑  69. Kullamaa kuld. Esivanemate varandus. II Kodused jutud. Eesti Rahvaluule
5. ↑  76. Vigala maa-alune tee.Esivanemate varandus. II Kodused jutud. Eesti Rahvaluule
6. ↑  Lapsetapjast. ERA II 7, 244/5 (5) < Märjamaa khk. Märjamaa as. < Märjamaa khk. Orgita k. - Richard Viidebaum < Mari Matson, s. 1869 (1928). Rehepapp ehk rahvausundi ja muistendite andmebaas
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib perekonnanimest; eesnime kohta vaata artiklit Laur (eesnimi); Oskar Lutsu tegelase kohta vaata artiklit Õpetaja Laur* |

---

**Laur** on eesti perekonnanimi.

2012. aasta 12. jaanuaril oli rahvastikuregistrisse kantud 1382 perekonnanime Laur kandvat inimest.

2008. aastal koostatud levinumate perekonnanimede tabelis oli Laur 50. kohal.

2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laur 1382 inimesel: 642 mehel ja 740 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laur meeste puhul 35. kohal ja naiste puhul 32. kohal.

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laur 1388 inimesel: 643 mehel ja 745 naisel. Perekonnanimede levikult on Laur meeste seas 36. kohal ja naiste seas 32. kohal. Nimi on levinuim Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 40,79.

Nime kandjaid
-------------

* Andres Laur
* Ants Laur
* August Laur
* Emil Laur
* Erki Laur
* Jarno Laur
* Katrin Laur
* Mati Laur
* Märt Laur
* Uno Laur
* Ilmi Laur-Paist
* Eva Garmider-Laur
* Õpetaja Laur - Oskar Lutsu "Kevade" tegelane
* Lauri Laur

Viited
------

1. ↑  TOP 500: Eesti kõige levinumad perekonnanimed Eesti Ekspress, 24. aprill 2008
2. ↑   (vaadatud 23.02.2019)
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. august 2019. Vaadatud 12. augustil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)