recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Tähendamissõna tarkadest ja rumalatest neitsitest Rossano *codex purpureus*'es
Bütsantsis kirjutatud kreekakeelne Codex Beratinus
Lehekülg Wulfila gootikeelsest piiblist, mis oli arvatavasti kirjutatud ostrogootide kuninga Theoderich Suure jaoks
Karolingide renessansi ajast pärinev untsiaalkirjas Saint-Riquier' evangeliaar
**Purpurpärgament** oli hilisantiigis ja Bütsantsis, samuti iiri-anglosaksi, karolingide ning ottode raamatukunstis kasutatud luksuslik kirjutusmaterjal, purpuriga või orselliga purpurseks värvitud pärgament. Kirjatähed kanti sellele tavaliselt kuldse või hõbedase tindiga. Mõned käsikirjad sisaldavad vaheldumisi purpur- ja tavalisest pärgamendist lehti, näiteks Stockholmis asuv *codex aureus*.

Üleni purpurpärgamendile kirjutatud käsikirjade kohta on kasutusel üldnimetus *codex purpureus* (ladina keeles *codex* 'raamat', *purpureus* 'purpurne'), millele lisatakse enamasti kohanimele viitav täiendsõna.

Tähendus
--------

Purpur oli kalleim antiikajal tuntud värvaine, mida toodeti purpurtigudest ennekõike Vahemere maades. Purpurpärgamendile kirjutatud käsikirjade traditsioon jätkus Bütsantsi kultuurimõju kaudu ka Karolingide riigis ja hiljem. Nagu Rooma riigis, nii seostus ka Bütsantsis purpurivärv keiserlikkusega ja laiemas tähenduses kõrgeima võimuga. Purpurpärgamendile kirjutati olulisimaid kristlikke tekste, eelkõige Uut Testamenti, ja need luksuskäsikirjad olid mõeldud kasutamiseks kas väga kõrge positsiooniga isikutele, nagu Wulfila hõbepiibel, või väga pidulike sündmuste jaoks, nagu näiteks Viini kroonimisevangeliaar.

Käsikirju
---------

#### Kreekakeelsed untsiaalkäsikirjad

6. sajandi kreekakeelsed Uue Testamendi käsikirjad, kirjutatud kreeka untsiaalis:

* *Codex purpureus Petropolitanus*
* *Codex Sinopensis* (illustreeritud)
* Rossano *Codex purpureus Rossanensis* (illustreeritud)
* *Codex Beratinus* (illustreeritud)
* Untsiaalkäsikiri 080 (leht Peterburis Venemaa Rahvusraamatukogus Gr. 275, 3 ja leht Aleksandria patriarhaadi raamatukogus, 496)

#### Kreekakeelsed minuskelkäsikirjad

6. sajandi kreekakeelsed Uue Testamendi käsikirjad, kirjutatud kreeka minusklis:

* Minuskelkäsikiri 565 ehk keisrinna Theodora käsikiri
* Minuskelkäsikiri 1143 ehk Beratinus 2

#### Ladinakeelsed Uue Testamendi käsikirjad ja fragmendid

* *Codex Vercellensis*
* *Codex Veronensis*
* *Codex Palatinus*
* *Codex Brixianus*
* *Codex purpureus Sarzanensis*
* *Codex Vindobonensis* Lat. 1235

#### Gootikeelne käsikiri

* Uppsala *codex argenteus*, piiskop Wulfila hõbepiibel (illustreeritud)

#### Muud

* Viini *Genesis*, Septuaginta käsikiri 6. sajandist (illustreeritud)
* Godescalci perikoopideraamat aastaist 781–783
* 9. sajandi lektsionaar *codex Neapolitanus*
* Viini kroonimisevangeliaar 9. sajandi algusest
* Saint-Riquier' evangeliaar
* *Codex Cavensis*, La Cava piiblikäsikiri Astuuria kuningriigist 9. sajandi algusest
* Mõned anglosaksi käsikirjad, sh Stockholmi *codex aureus*

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. aprill 2019. Vaadatud 17. juunil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑
Winkeli kolmikprojektsioonis maailmakaartWinkeli kolmikprojektsioonis maailmakaart
Winkeli kolmikprojektsiooni moondeellipsidWinkeli kolmikprojektsiooni moondeellipsid
**Winkeli kolmikprojektsioon** (inglise keeles *Winkel tripel projection*) on Saksa matemaatiku Oswald Winkeli (1873–1953) tuntuim projektsioon, mille ta lõi 1921. aastal. Sõna *tripel* märgib kolmeastmelist konstruktsiooni, mille esimene aste on ekvidistantne silindriline projektsioon, teine aste Aitoffi projektsioon ja kolmas nende keskmistamine. Samuti viitab sõna *tripel* ka sellele, et see projektsioon ei ole ei õigenurkne, -pindne ega -pikkuseline, vaid üritab kõikide moonutuste summat minimeerida. Projektsioon on mõeldud kasutamiseks maailmakaartidel. Winkeli kolmikprojektsiooni tuntus tuleneb suuresti sellest, et 1998. aastal võttis National Geographic Society selle kasutusele oma maailmakaartide projektsioonina.

Omadused
--------

Winkeli kolmikprojektsioon on erinevalt teistest Winkeli projektsioonidest asimutaalne, mitte pseudosilindriline. Põhjus seisneb selles, et kolmikprojektsiooni sisendiks olevat Aitoffi projektsiooni iseloomustavad kõverad paralleelid, mis kanduvad edasi ka kolmikprojektsioonile, mistõttu ei saa seda pidada pseudosilindriliseks. Winkeli kolmikprojektsioon moonutab kuju, pindala, pikkust ja nurki. Mõõtkava on piki ekvaatorit konstantne ning tõene piki telgmeridiaani. Polaaralad on suurendatud, ekvaatori ja pooluste suhe on (0,389). Keskmised mõõtava ja pindala moonutused on väikesed ning sümmeetrilised ekvaatoril ja telgmeridiaanil. Originaalkujunduses kasutas Winkel standardparalleelina 50°28ʹ laiust. Telgmeridiaan on sirge, teised meridiaanid kõverad ja nõgusad telgmeridiaani suhtes, asetsedes võrdsete vahedega piki ekvaatorit. Ekvaator ja poolused on sirged, ülejäänud paralleelid on kõverad, olles nõgusad lähima pooluse suunas ning asetsedes võrdsete vahedega piki telgmeridiaani.

Viited
------

1. 1 2  Esri. "Winkel Tripel". Vaadatud 28.04.2021.
2. 1 2  Fritz C. Kessler (2000). "A Visual Basic Algorithm for the Winkel Tripel Projection". *Cartography and Geographic Information Science, 27:2, 177-183*.
3. ↑  Jenny, B. Šavrič, B. (2017). "Combining World Map Projections". M. Lapaine, E.L. Usery (toim). *Choosing a Map Projection, Lecture Notes in Geoinformation and Cartography*. Springer International Publishing. Lk 203–211.`{{raamatuviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
4. ↑  "Winkel Tripel Projections".
**Soometsad** on üks kahest Eesti metsatüübiklassist (teine on arumetsad). Soometsade alla kuuluvad soomuldadel kasvavad metsad. 

Soometsade alla arvatakse järgmised metsatüübirühmad: rohusoometsad, samblasoometsad ja kõdusoometsad.

Puurinne on üsna liigivaene põõsarinne hõre, rohurinne aga lopsakas ja koosneb peamiselt sootaimedest[*viide?*].Alustaimestikus domineerivad sootaimed. Mullad on liigniisked, ja seetõttu kasvab soometsa biomass tihtipeale aeglaselt. Kaksikliigitusega piirdudes võib looduslikud soometsad jaotada rohusoo- (puurindes valdab kask või sanglepp) ja samblasoometsadeks (puurindes valdab mänd, harvemini kask).

Põhjavesi on mineraalaineterikas ja üsna maapinnalähedane. Aastaajati esineb veetaseme kõikumisi (kevadel kõrge ja suvel madal).

Välislingid
-----------

* Metsatüübiklassi kirjeldus TÜ Loodusteadusliku hariduse keskuse interaktiivses õpikeskkonnas (bio.edu.ee)

|  |
| --- |
| 
Eesti metsatüübirühmad kahes metsatüübiklassis (E. Lõhmuse järgi) ja tüpoloogiaväliseid rühmi |
| Arumetsad | 
Loometsad • Nõmmemetsad • Palumetsad • Laanemetsad • Salumetsad • Soovikumetsad • Rabastuvad metsad |
| Soometsad | 
Rohusoometsad • Samblasoometsad • Kõdusoometsad |
| Ökoloogilised rühmad | 
Sürjametsad • Lammimetsad • Pangametsad |
**Terminologia Embryologica** (lühend **TE**) on rahvusvaheline inimese embrüonaalse (looteea) arengustaadiumi (sh elundid, struktuurid, rakud ja anomaaliad) kirjeldamiseks kasutatav standardsõnavara. See sisaldab ladinakeelseid termineid koos ingliskeelsete vastetega. 

Selle töötas välja Föderatiivne Rahvusvaheline Anatoomiaterminoloogia Komitee (FICAT) 2009. aastal ning see avaldati veebis 2010. aastal. 

Väljaande on heaks kiitnud Anatoomide Assotsiatsioonide Rahvusvaheline Föderatsioon (IFAA).

Sisukord
--------

* e5.6: *Systema urinarium* (kuseelundkond)
* E.5.6.2.0.0.0.4: *Ductys mesonephricus* (esmasneerutoruke)
* e5.7: *Systemata genitalia*
* E.5.7.2.3.0.0.3: *Ductus paramesnonephricus* (Mülleri juha)

* E.5.11.3.1.8.0.2 : *Primordium thymi* (tüümuse primordium)
* E.5.12.0.0.0.0.1 : *Systema lymphoideum* (lümfisüsteem)
* E.5.12.1.2.0.0.1.: *Thymys* (tüümus)
* E.5.12.1.2.2.0.2 : *Medulla thymi* (tüümuse säsi)
* E.5.12.1.2.0.0.7 : *Lobus thymicus* (tüümuse sagar)

Vaata ka
--------

* Terminologia Anatomica
* Terminologia Histologica

Välislingid
-----------

* Terminologia Embryologica veebiväljaanne

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Terminologia Embryologica seisuga 04.12.2014.*
**Termiit** on metallipulbri ja metalloksiidi pürotehniline segu.

Termiidisegu
Termiit tuleneb kreekakeelsest sõnast *termos*, mis tähendab soojust.

Terrmiitreaktsioon ja vedel lämmastik
Süttimisel põleb termiitsegu intensiivselt ja eraldab suurel hulgal valgust ning kuumust. Põlemisel moodustavad termiitsegud vedela sularäbu, mille temperatuur tõuseb kuni 2500°C. Põlev termiitsegu on võimeline sulatama terasest ja mitmesugustest sulamitest valmistatud relvade ja varustuse elemente. Termiitide reaktsiooni on peaaegu võimatu kustutada, kuna reaktsioonis tekib pidevalt suur hulk lisasoojust. Ka leegi lämmatamist pole võimalik tekitada seetõttu, et termiit ja oksüdeerunud metall sisaldavad hapnikku.

Termiitidel on mitmekesine koostis. Kütuste hulka kuuluvad alumiinium, magneesium, titaan, tsink, räni ja boor. Alumiinium on levinud oma kõrge keemispunkti ja madala hinna tõttu. Oksüdeerijate hulka kuuluvad vismut(III)oksiid , boor(III)oksiid , räni(IV)oksiid , kroom(III)oksiid , mangaan(IV)oksiid , raud(III)oksiid , raud(II,III)oksiid, vask(II)oksiid ja plii(II,IV)oksiid. 

Raudteerööbaste ühendamine termiitkeevitamisega
Reaktsiooni, mida nimetatakse ka Goldschmidti protsessiks kasutatakse termiitkeevitamiseks reeglina raudteerööbaste ühendamisel. Termiite on kasutatud ka metallide rafineerimiseks, laskemoona hävitamiseks ja süüterelvades. Mõnda termiiditaolist segu kasutatakse ilutulestiku pürotehniliste initsiaatoritena.

Galerii
-------

* Rööbaste termiitkeevitus
* Termiitreaktsioon
* Termiitkeevituse jäägidTermiitkeevituse jäägid

Viited
------

1. ↑  Kosanke, K; Kosanke, B. J; Von Maltitz, I; Sturman, B; Shimizu, T; Wilson, M. A; Kubota, N; Jennings-White, C; Chapman, D (2004). *Pyrotechnic Chemistry (Pyrotechnic Reference)*. Google Books. ISBN ISBN 9781889526157. `{{raamatuviide}}`: kontrolli parameetri `|isbn=` väärtust: invalid character (juhend)CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  "Heat transfer modelling of rail thermite welding". *SAGE Journals*. 24. oktoober 2006.
3. ↑  "Grenades and Pyrotechnics Signals. Field Manual No 23-30" (PDF). *Department of the Army*. 27. detsember 1988. Lk 1-16.
Bohuslav Martinů töötamas klaveri ääres oma teise sümfooniaga.  

New York, umbes 1942
  
Foto: Bohuslav Martinu Keskus Poličkas

**Bohuslav Martinů** (8. detsember 1890 Polička – 28. august 1959 Liestal Baseli lähedal) oli tšehhi helilooja. Ta on kirjutanud 6 sümfooniat, 15 ooperit ja 14 balletti ning hulgaliselt orkestri- ja kammermuusikat.

Bohuslav Martinů isa oli kingsepp, kes töötas ka kellamehena. Bohuslav sündis Polička kellatornis. Ta õppis alates 1906. aastast viiulit ja orelit Praha konservatooriumis. Töötas muusikaõpetajana ja 1918–1923 viiuldajana Tšehhi filharmooniaorkestris. 1923 läks Pariisi, kus õppis kompositsiooni Albert Rousseli juures. 1940 põgenes USAsse, kus töötas õppejõuna Massachusettsis ja Princetoni ülikoolis. 1953 tuli tagasi Euroopasse, kus elas Nice'is ja Roomas ning alates 1955. aastast veetis viimased eluaastad Šveitsis.

Oma loomingus läbis ta tee impressionismist läbi uusklassitsismi džässisugemetega isikupärase stiilini.

Tunnustus
---------

* 1955 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia liikmeks

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bohuslav Martinů** |

* Martinů Festtage
* Bohuslav Martinů Sihtasutus Prahas
* Martinů tööde kataloog
* Bohuslav Martinu Keskus Poličkas
**Erinewus** (prantsuse keeles *différance*) on tõlkija Hasso Krulli poolt eesti keeles kasutusele võetud termin tähenduste ebapüsivuse mõiste jaoks Jacques Derrida teksti *Positsioonid* tõlkes.

*Erinewus* tähendab Jacques Derridal (1930–2004) ja dekonstruktsionismis, et tekstidel pole täpset ega lõplikku tähendust ja neid saab mitmeti tõlgendada. Derrida hakkas mõistet *erinewus* (*différance*) kasutama oma teoses "Grammatoloogia" (1967), kus ta kritiseeris õhtumaa filosoofias metafüüsikalisi süsteeme, milles tähendus taandatakse ühele mõistele või mõtlemisvormile.

"Erinev" (*différent*) ja "erinew" (*différant*) tuletuvad prantsuse tegusõna *différer* kahest erinevast kasutusvõimalusest, mille tõttu see võib märkida nii tähenduse erinemist kui ka tähenduse edasilükkamist. 

Edasilükkamine seisneb Derrida järgi binaarsele opositsioonile omases kohalolu edasilükkamises, mis on erinevuse tekkega samaaegne: 

> „Edasilükkamine toimub viivituse, pikendamise, üleandmise, kõrvalepõikamise, hilinemise ja varuksjätmise kaudu. See tähendab, et erinewusele ei eelne kohaloleva võimalikkuse absoluutset ja jagamatut ühtsust."
> 
> 
>

Vaata ka
--------

* erinevus
* mõistekesksus

Viited
------

1. 1 2  Leho Lamus. "Mõtlemise mõistevõrk", lk 91-92.
2. ↑  Jacques Derrida, *Positsioonid*, lk 17-18.
**Snyder Rini** (sündinud 17. juulil 1949) on Saalomoni Saarte poliitik. 20. aprillist 26. aprillini 2006 oli ta peaminister. 

Aastatel 2000–2001 ja 2002–2003 oli ta Saalomoni Saarte rahandusminister. Aastatel 2001–2006 oli Snyder Rini ühtlasi Allan Kemakeza valitsuses asepeaminister.

Tema esitamine peaministri ametikohale parlamendi poolt 18. aprillil 2006 kutsus esile ulatuslikud meeleavaldused, sest teda peeti korrumpeerunud ekspeaministri Allan Kemakeza liitlaseks ja mõjutatavaks nii kohalike hiinlaste kui ka Taiwani ja Hiina poliitiliste ning äriringkondade poolt. Rahutuste tõttu lükati ka tema ametissenimetamine 19. aprillilt üle 20. aprillile.

23. aprillil 2006 kasvasid tema vastu suunatud rahutused üle vägivaldseteks aktsioonideks kohalike hiinlaste vastu, mille tulemusena põletati maha pealinna Honiara hiina linnaosa ja Hiina võimud olid sunnitud alustama hiinlaste evakueerimist Saalomoni Saartelt.

26. aprillil 2006 astus Snyder Rini peaministri ametist tagasi, ootamata ära parlamendis tema vastu algatatud umbusaldusavalduse tulemusi. Rini tagasiastumine vallandas pealinnas Honiaras rõõmupeo.

21. detsembrist 2007 kuni 21. aprillini 2010 oli ta Derek Sikua valitsuse rahandusminister.
Muinsuskaitsealune elamu Tallinna tänav 31
**Tallinna tänav** on tänav Paides. Tänav ühendab linna sissesõitu ning Paide keskväljakut.

Tänav on 800 meetrit pikk, üsna sirge ja kulgeb lõunast põhja. Ta algab linna keskväljakul Pärnu tänavaga ühisest punktist ning lõpeb ringristmikul, millest itta kulgeb Järve tee ja läände Pärnu–Rakvere maantee. Tänav ristub Vee tänavaga (paremalt), Posti tänavaga (paremalt), Laia tänavaga (vasakult) ja Veski tänavaga (paremalt).

Tallinna 18, Paide kohtuhoone
Tallinna tänavat ääristavad 18.–19. sajandil valminud puitmajad (vt. Paide vanalinna muinsuskaitseala).

Suurim majanumber on 64.

Hoonestus Tallinna tänaval
--------------------------

* Paide Muusikakool, Tallinna tänav 8

Tallinna tn. 9, 11, 13, 15, 17 hoonete taga asuvad, sissepääsuga Veski tänavalt Paide ordulossi varemed
* Tallinna tänav 13 vanas hoones asus Järva maakonna politseivalitsus
* Pärnu Maakohtu Paide kohtumaja, Tallinna tänav 18
* Paide magasiait, Tallinna tänav 25
* Madal ühekorruseline kõrge kivist poolkelpkatusega elamu, Tallinna tänav 31. Ehitatud 19. sajandil.
* Järvamaa Kutsehariduskeskus, Tallinna tänav 46.

Pilte
-----

* Tallinna 1Tallinna 1
* Elamu Tallinna 24Elamu Tallinna 24
* Tallinna 25, Kunagine Paide magasiait, praegune ööklubi "Ekvaator"Tallinna 25, Kunagine Paide magasiait, praegune ööklubi "Ekvaator"
* Elamu Tallinna 31Elamu Tallinna 31
* Tallinna 32Tallinna 32

Viited
------

1. ↑  Elamu Paides Tallinna t. 31 kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 09.10.2021)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tallinna tänav (Paide)** |

Vaata ka
--------

* Paide tänavate loend
**Tallinna rahvusvaheline balletikonkurss** (inglise keeles *Tallinn International Ballet Competition*) on Tallinnas korraldatav konkurss. 

Esimesel kahel korral (2014, 2016) olid võistlemas ainult balletitantsijad, kolmandal konkursil märtsis 2018 selgitati parimad ka koreograafia kategoorias. Konkursipaiku on olnud mitu (Kumu kunstimuuseumi auditooriumi lava (2014), Salme kultuurikeskus (2018) ja Rahvusooper Estonia). Traditsiooniliselt toimub konkursi viimasel päeval galakontsert ja auhinnatseremoonia Rahvusooperis Estonia.

Rahvusvahelise žürii esimeheks oli kõigil kordadel (2014, 2016, 2018) Kaie Kõrb.

Konkursist võtavad osa tantsijad vanuses 11–30 aastat erinevatest riikidest. Esimesel konkursil (2014) osales 57 tantsijat 14 riigist. 2018. aastal oli esindatud 13 erinevat riiki (Eesti, Jaapan, Venemaa, Ukraina, Šveits, USA, Läti, Armeenia, Soome, Hispaania ja Türgi, Belgia ja Austria).

2018. aastal koosnes konkursi rahaline fond 12 500 eurost, mis jaotati täiskasvanute osalejate grupis. Samuti oli konkursi võitjatel võimalus minna praktikale Tallinna Balletikooli, Eesti Rahvusballetti, Zürichi tantsuakadeemiasse ja Ballett am Rheini. Ning ühel konkurssi võitjal avanes võimalus võtta osa balletikonkursi Youth America Grand Prix finaalist.

Finaliste ja laureaate
----------------------

* Anna Roberta (2016)

Viited
------

1. ↑  Rahvusvaheline balletikonkurss Tallinnas. balletiliit.ee
2. 1 2 3  Järjekordne Tallinna rahvusvaheline balletikonkurss toimub juba kahe nädala pärast. pealinn.ee, 8. märts 2016
3. 1 2  Tallinna Rahvusvaheline Balletikonkurss. postimees.ee
4. 1 2  Tallinna rahvusvaheline balletikonkurss toob Eestisse 13 riigi tantsijad. kultuur.postimees.ee, 12. märts 2018

Vaata ka
--------

* Prix de Lausanne
**EsData** (ärinimega **AS EsData**) oli Eesti esimene internetiteenuseid pakkuv ettevõte. EsData tegeles andmeside- ja arvutisidevõrkude ehitamisega ning pakkus digitaalseid püsiühendusi, interneti püsiühendusi, interneti sissehelistamisteenust, interneti välisühendusi, veebimajutust ja serverimajutust.

AS-i Esdata asutasid 1993. aasta detsembris Küberneetika Instituut ja Telecom Finland (hilisem Sonera). 1997. aastal oli ettevõtte aktsiakapitaliks 4,7 miljonit krooni ja selle omanikeks olid Küberneetika Instituut (35 protsenti), Telecom Finland (35 protsenti), Eesti Telekom (15 protsenti) ja Eesti Telefon (15 protsenti).

EsData tegevdirektoriks oli Ants Wõrk.

EsData oli Eesti esimene oma kommertsvälisliini rajanud ettevõte. Välisühendus oli Soome Dataneti võrguga, läbilaskevõime oli 1996. aasta alguses 64 kbit/s.

2003. aasta lõpus ostis Elion, kellele varem kuulus 30% EsData aktsiatest, TeliaSonera käest 6,776 miljoni krooni eest ülejäänud 70% EsData aktsiatest. 2004. aasta kevadel lõpetas EsData interneti- ja andmesideteenuste pakkumise ning viis olemasolevad võrgud ja kliendid üle 
emaettevõttesse.

Viited
------

1. 1 2  Internet Archive: www.esdata.ee/firmast.htm. Arhiivisalvestus seisuga 21. veebruar 2007. Vaadatud 10.12.2016
2. 1 2 3  Ants Wõrk: "AS EsData ja mudamaadlus, tiigrihüppest rääkimata". Ärileht.ee, 04. juuni 1997. Vaadatud 10.12.2016
3. 1 2  "Elion omandas täielikult senise sidusettevõtte EsData". Ärileht.ee, 3. detsember 2003. Vaadatud 10.12.2016
4. ↑  "Hoiusekindlustus hakkab esialgu tagamakuni 20 000 krooni, Õiendus, Eesti Interneti maastik selgineb, Kas välisabiprogrammide raha kasutati õigel eesmärgil?, Kas EENet rikkus põhikirja?, EENet ei ole eksinud, Kära tõstsid konkurendid, Kahju kannab ka EENet". *Postimees.ee*. 16. veebruar 1996. Vaadatud 8. oktoobril 2016.
5. ↑  "Akadeemilise andmeside areng Eestis". *EENet*. Originaali arhiivikoopia seisuga 13. august 2021.
**Kolovere-Kalju haridusselts "Edu"** oli aastatel 1924–1940 tegutsenud haridusselts Maidla külas, Kolovere-Kalju vallas Läänemaal. Seltsi tegevuse eesmärk oli igakülgne hariduselu levitamine ümbruskonnas.

Selts asutati 30. märtsil 1924. aastal Kolovere vallamajas peetud seltsi asutamise koosolekul ja likvideeriti 1940. aasta sügisel ENSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega poliitharidustöö korraldamisest.

Seltsi asutamisel määrati liikmemaksu alammääraks 50 marka. Seltsi liikmeteks sai 21 inimest. Seltsi viieliikmelisse juhatusse valiti Ilmar Leital, Marie Uustalu, Mihail Grenzstein, Gustav Peekmann ja Gustav Rüütmann.

Asutamisaastal oli seltsil 24 liiget (8 naist ja 16 meest). 1924. aastal korraldas selts Maidla koolimajas kahenädalased naiste käsitöö kursused, kus lektoriks oli Alice (Aline?) Kullerkann, kes oli Tallinna 1. linna naiskutsekooli õpilane-lõpetaja (lektori töö eest tasus Haridusministeerium). Kursustest võttis osa 11 inimest. Samal aastal korraldas selts kaks pidu, millest üks toimus Kullamaa Põllumeeste Seltsi seltsimajas. Mõlema peo tulud olid määratud seltsi asutamise kulude katmiseks ja raamatukogu asutamiseks.

1933. aasta lõpus või 1934. aasta alguses asutasid Kalju küla agaramad noored seltsile osakonna, kus korraldati liikmetele kirjandusõhtuid.

Seltsi liikmete arv
-------------------

* 1924 – 26
* 1925 – 28
* 1926 – 19
* 1927 – 30
* 1928 – 30
* 1929 – 41
* 1930 – 40
* 1931 – 34
* 1932 – 64
* 1933 – 78
* 1934 – 77
* 1935 – 90
* 1936 – 96
* 1937 – 50
* 1938 – 47
* 1939 – 42
* 1940 – 52

Viited
------

1. 1 2  Teateleht Riigi Statistika Keskbüroole seltsi tegevusest 1929. aastal, ERA.2800.1.215, lk 34
2. 1 2  ERA.2800.1.240, lk 129
3. ↑  Kolovere-Kalju haridusselts "Edu" protokoll nr 1, 30.03.1924, ERA.2800.1.215, lk 24
4. ↑  Kolovere-Kalju haridusselts "Edu" 1924. aasta aruanne, ERA.2800.1.215, lk 1
5. ↑  "Kaljulane" (03.02.1934). "Isevalitseja noortejuht Kalju osakonnas". Lääne Teataja. Vaadatud 22.06.2018.
6. ↑  Kurepalu, K. "Kullamaa kogumik. 1, Kullamaa kihelkonna haridusseltsid aastatel 1918-1940" 2007, lk 59

Välislingid
-----------

* Foto: Kolovere-Kalju haridusseltsi Edu juhatus 1930ndate teisel poolel
* Lääne Teataja, nr. 9, 3 veebruar 1934. Kullamaa haridusseltsid teevad vastastikke külaskäike. Kolovere-Kalju haridusselts "Edu" esines Silla koolimajas.
**Kolpino** (Kultna) (vene keeles Колпино) on küla Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Krupi vallas. 

Küla asub Pihkva järves asuva Kolpino saare läänerannikul.

Eesti esimesel iseseisvusperioodil jäi küla Petseri maakonna Kulje ja Kalda valda.

Külas asub Kolpino Issanda muutmise kirik. Kiriku ümber on kalmistu. Kolpino Issanda muutmise koguduse avamise ja Issanda muutmise kiriku ehitamise aeg on täpselt teadmata, aga pealkiri kiriku kellal "7066. a. oktoobri kuu 18. päeval". st. 1558. aastal.

2000. aastal elas külas 59 inimest.

Viited
------

1. ↑  Petserimaa Praost, Ülempreester Nikolai Raag, Petserimaa kogudused, Usuteadusline Ajakiri, X aastakäik, Aprill 1938, No 1, lk 28
2. ↑  Leo Reissar. Setumaa läbi sajandite: Petserimaa. Tallinn: Kupar, 1996. Lk 189
3. ↑  Leo Reissar. Setumaa läbi sajandite: Petserimaa. Tallinn: Kupar, 1996. Lk 55
4. ↑  Petserimaa Praost, Ülempreester Nikolai Raag, Petserimaa kogudused, Usuteadusline Ajakiri, X aastakäik, Aprill 1938, No 1, lk 28
**Koltasaami keel** (koltasaami keeles *sääʹmǩiõll*, põhjasaami keeles *nuortalašgiella*) on saami keel, mida tänapäeval kõneldakse peamiselt Soomes Inari valla Sevettijärvi (Čeʹvetjäuʹrr), Nellimi (Njeäʹllem) ja Näätämö (Njauddâm) külas ning Venemaal Notozero (Njuõʹttjäuʹrr) piirkonnas.

Soomes on koltasaami keelel ligikaudu 400 kõnelejat ja Venemaal 20–30 kõnelejat.

Kirjaviis
---------

Koltasaami kirjaviis põhineb ladina tähestikul, praegune ortograafia kehtestati 1973. aastal. Koltasaami ortograafias tähistab õ-täht keskvokaali [ɘ], mis sarnaneb õ-tähele vastava häälikuga eesti ja liivi ortograafias. 

Koltasaami tähestikus on ladina tähestikule lisatud hulk diakriitiliste märkidega eristatud lisamärke:

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Â â | B b | C c | Č č | Ʒ ʒ | Ǯ ǯ | D d |
| Đ đ | E e | F f | G g | Ǧ ǧ | Ǥ ǥ | H h | I i |
| J j | K k | Ǩ ǩ | L l | M m | N n | Ŋ ŋ | O o |
| Õ õ | P p | R r | S s | Š š | T t | U u | V v |
| Z z | Ž ž | Å å | Ä ä | ʹ |  |  |  |

Vaata ka
--------

* Koltasaamid

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Koltasaami Vikipeedia projekt** Vikiinkubaatoris |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Koltasaami** |

Saami lipp
Saami keeled

lõunasaami keel – Ume saami keel – Pite saami keel – Lule saami keel – põhjasaami keel – Inari saami keel – Kemi saami keel † – koltasaami keel – Akkala saami keel † – Kildini saami keel – turjasaami keel
**Atmosfääri koostis** on planeedi atmosfääri keemiline koostis. See seisneb sellest, milliste ainete (peamiselt gaaside) segu on mingi planeedi atmosfäär on ja kui suur on iga aine (gaasi) osatähtsus.

Maa atmosfääri koostis
----------------------

Kuiva õhu koostis
Maa atmosfäär koosneb peamiselt gaasidest ja lisanditest (tolm, veetilgad, jääkristallid, mere soolad, põlemissaadused).

Atmosfääri moodustavate gaaside kontsentratsioon peaaegu ei muutu. Erandiks on vesi (veeaur; H2O) ja süsihappegaas (CO2).

**Kuiva õhu koostis**| Gaas | Sisaldusmahu järgi, % | Sisaldus massi järgi, % |
| --- | --- | --- |
| Dilämmastik | 78,084 | 75,50 |
| Dihapnik | 20,946 | 23,10 |
| Argoon | 0,932 | 1,286 |
| Vesi | 0,5–4 | – |
| Süsihappegaas | 0,032 | 0,046 |
| Neoon | 1,818×10−3 | 1,3×10−3 |
| Heelium | 4,6×10−4 | 7,2×10−5 |
| Metaan | 1,7×10−4 | – |
| Krüptoon | 1,14×10−4 | 2,9×10−4 |
| Divesinik | 5×10−5 | 7,6×10−5 |
| Ksenoon | 8,7×10−6 | – |
| Dilämmastikoksiid | 5×10−5 | 7,7×10−5 |

Peale tabelis toodud gaaside esinevad atmosfääris vääveldioksiid SO2, ammoniaak NH3, vingugaas СО, osoon O3, süsivesinikud, vesinikkloriid HCl, vesinikfluoriid HF, elavhõbeda aur Hg, jood I2, ka lämmastikmonooksiid NO ja väikeses koguses teisi gaase. Troposfääris esineb ka pidevalt suures koguses tahkeid ja vedelaid osakesi (aerosoole).
**Atomic Kitten** on 1998. aastal Liverpoolis loodud tüdrukuteansambel. Ansambli praegusse koosseisu kuuluvad Liz McClarnon, Natasha Hamilton ja Kerry Katona. 

Ansambli kutsus kokku Orchestral Manoeuvres in the Darki (OMD) *frontman* Andy McCluskey. Ta kirjutas nii mõnedki Atomic Kitteni algusaegade laulud. Ansambli algkoosseisus oli hilisem Sugababesi laulja Heidi Range, kes lahkus kunstiliste erimeelsuste tõttu juba 1999. aastal, mil teda asendama tuli Hamilton. Aastal 2001 asendas Katonat Jenny Frost. Aastal 2004 läks bänd aga üldse laiali, olles selleks ajaks müünud maailmas üle 10 miljoni heliplaadi. Aastail 2004–2012 anti üksikuid kontserte ja käidi vahel ka stuudios. Nii anti välja ka näiteks 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste heategevuslik singel, kaver The Farmi loost "All Together Now". 2012. aastal tuli bänd uuesti kokku koos Katonaga, Frost aga pühendus karjäärile televisioonis.

Atomic Kitten kontserdil Poolas 2005. aastal. Vasakult paremale: Liz McClarnon, Jenny Frost ja Natasha Hamilton.
Ansamblil on olnud 3 hitti, mis on jõudnud Suurbritannia singlite edetabelis esikohale. Need on "Whole Again", "Eternal Flame" ja "The Tide Is High (Get the Feeling)".

Ansambli koosseis
-----------------

### Praegused liikmed

* Liz McClarnon (1998–2004, 2012–)
* Natasha Hamilton (1999–2004, 2012–)
* Kerry Katona (1998–2001, 2012–)

### Endised liikmed

* Heidi Range (1998–1999)
* Jenny Frost (2001–2004)

Stuudioalbumid
--------------

* "Right Now" (2000)
* "Feels So Good" (2002)
* "Ladies Night" (2003)

Välislingid
-----------

* Koduleht
Põhjapooluse lähedal asuv atmosfäärimõõtmise jaam. Heikki Junnineni foto
**Atmosfäärifüüsika** on teadusharu, mis uurib atmosfääri, selle ehitust ja selles toimuvaid protsesse, kasutades selleks füüsika uurimismeetodeid. Atmosfäärifüüsika on geofüüsika alldistsipliin. Sageli kasutatakse mõisteid *atmosfäärifüüsika* ja *meteoroloogia* sünonüümidena. 

Kui meteoroloogia peamiseks eesmärgiks on ilmastikunähtuste täielik mõistmine ja nende ennustamine, siis atmosfäärifüüsika huviorbiiti kuuluvad kõikvõimalikud füüsikalised protsessid ja nähtused atmosfääris, aga ka atmosfääriprotsesside seos aluspinnaga (ookean, maismaa) ning Päikeselt lähtuvate kiirgusvoogudega ja osakeste voogudega. Atmosfäärifüüsikud modelleerivad Maa ja teiste planeetide atmosfääriprotsesse – õhu (gaaside) liikumine, aine- ja energiavood atmosfääris, elektrinähtused atmosfääris. Atmosfäärifüüsika oluliseks osaks on atmosfääriuuringuteks vajalike mõõteriistade loomine ning mõõtmisandmete kogumine nii kontaktmeetodeil kui ka kaugseire abil.

Eestis tehakse atmosfäärifüüsikauuringuid Tartu Observatooriumi atmosfäärifüüsika osakonnas, Tartu Ülikooli Keskkonnafüüsika Instituudis ning Ökoloogia ja Maateaduste Instituudis, Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudis ning Kiirguskeskuses.
**Kolga-Aabla** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Juminda poolsaare läänekaldal Kolga lahe ääres.

Vaata ka
--------

* Aabla
* Kiiu-Aabla
* Pikanõmme luide

Pilte
-----

* Küla piir Pedaspea pooltKüla piir Pedaspea poolt
* Vana sadamVana sadam
* Endine vabrikEndine vabrik
* Rahnud küla tee ääresRahnud küla tee ääres
* Mereranna bussipeatusMereranna bussipeatus

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kalaliigist; perekonna kohta vaata artiklit Heeringas (perekond)* |

---

Atlandi heeringas on parvekala
Atlandi heeringas
**Atlandi heeringas** ehk **harilik heeringas** (*Clupea harengus*) on heeringlaste sugukonda heeringa perekonda kuuluv kalaliik.

Atlandi heeringas jaguneb neljaks alamliigiks. Läänemerd asustab räim (*Clupea harengus membras*). Skandinaavia heeringas ehk kevadkuduheeringas koeb Norra ranniku läheduses, Orkney ja Shetlandi saarte ookeanipoolsetes vetes, Fääri saarestiku ümbruse mandrinõlval ja piki Islandi lõunarannikut. Suvikuduheeringas elab Islandi ja Fääri saarte vetes, Lõuna-Gröönimaa fjordides ning eriti Uus-Inglismaa ja Uus-Šotimaa šelfialal. Põhjamere heeringa kogu elutsükkel möödub Põhjameres. 

Atlandi heeringas võib kasvada kuni 45 cm pikkuseks ja kaaluda üle poole kilogrammi. Kõige raskemad isendid kaaluvad märgatavalt üle 1 kg.

Nende peamise toidu moodustavad aerjalalised, krillid, noolussid ja väikesed kalad. Atlandi heeringa vaenlased on hülged, vaalad, tursad ja mitmed teised suuremad kalad.

Kalavarud
---------

Atlandi heeringas on maailma üks tähtsamaid töönduskalu. Neil on tohutu ulatuse ja suure produktiivsusega turgutusala. Nende kasv on kiire, eluiga ulatub 15–18 aastani ja tänu sellele koosneb nende kuduasurkond paljudest vanuserühmadest. 

Viimastel aastakümnetel on seoses püügi intensiivistumisega palju tähelepanu pööratud heeringa arvukuse uurimisele. Norra teadlased varustasid kümneid tuhandeid kalu terasplaadikestega, mis lasti vedrupüstoli abil heeringa kehaõõnde. Seda märgistamisviisi taluvad heeringad täiesti rahuldavalt. Heeringad lasti merre tagasi. Hiljem kontrolliti püütud heeringatest valmistatud kalajahu elektromagnetitega ja osa märgiseid saadi kätte. Heeringavaru määrati valemi põhjal, mille järgi märgistatud kalade üldhulga ja taaspüütud heeringate suhe võrdub varu ja saagi suhtega. 

NSV Liidu ihtüoloogid määrasid hüdroakustilise seadme abil heeringaparvede ruumala talvituskohtades ja nende tiheduse veealuse fotografeerimise teel. 

Mõlemad meetodid andsid sarnase tulemuse: skandinaavia heeringate varu ulatus parima täienduse perioodil 12–12,5 miljoni tonnini. 

Suvikuduheeringate viljakus on tunduvalt suurem kui skandinaavia heeringatel, aga nende varu on mitu korda väiksem.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  "Loomade elu", 4. kd. lk. 97–99

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Heeringas** |

* Atlandi heeringas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on müütilisest saarest; klubi kohta vaata artiklit Atlantis (klubi); filmi kohta vaata artiklit Atlantis (film 1913); kosmosesüstiku kohta vaata artiklit Kosmosesüstik Atlantis; sõna teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Atlantis (täpsustus).* |

---

Atlantis Athanasius Kircheri kaardil (u. 1669)
**Atlantis** on müütiline, katastroofi järel merre vajunud võimas, rikas ja imeline maa ja riik.

Pärimus on meieni jõudnud Vana-Kreeka filosoofi Platoni teoste "Timaios" ja "Kritias" järgi (kirjutatud umbes 360 eKr). Platon tegeles palju Atlantise küsimusega. Pärimus jõudis Platonini ilmselt kas tema õpetaja Sokratese kaudu, kes oli seda kuulnud Solonilt, või said selle aluseks Platoni kätte sattunud Soloni ülestähendused. Solon käis isegi Egiptuses Saisi templis sellekohaseid ülestähendusi uurimas ning alustas sellest poeemi "Atlantikos" kirjutamist.
Siiani pole sellest tsivilisatsioonist kindlaid jälgi leitud.

Atlantist on paigutatud näiteks Vahemerre, Atlandi ookeani, Sumatra saarele ja India ookeani.

Pole täpselt teada ka Atlantise eksisteerimise aeg. See on paigutatud aega kuni 12 000 aastat eKr. Platoni dialoogides paigutatakse Ateena ja Atlantise vaheline sõda 9000 aastat Solonist varasemasse aega.

Vaata ka
--------

* Atlantis liivades

Viited
------

1. ↑  Platon, *Timaios* 23c–25d.

Kirjandust
----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Atlantis** |

* Günther Kehnscherper "Kust otsida Atlantist?"
* Joel Levy "ATLANTISE ja teiste kadunud tsivilisatsioonide ATLAS"
* Атлантида: новые подтверждения её существования. "Климат, лёд, вода, ландшафты"
Kahekordne reisivagun Ameerikas
Veduri poolt veetav haakevagun Venemaal
Edelaraudtee mitte-iseliikuv juhtvagun DR1Bj Tartus (2010)
**Reisivagun** on rööbasteel kasutatav veok, mis on ette nähtud reisijate transportimiseks. 

Suurema osa reisivagunitest moodustavad tavaliselt vedurite poolt veetavad mitte-iseliikuvad vagunid (haakevagunid), mida kasutatakse pikamaa ja piirkondadevaheliseks transpordiks, samuti kuuluvad nende hulka ka ilma mootorita juhtvagunid. 
Esineb aga ka veomootoritega iseliikuvaid vaguneid (näiteks diisel- ja elektrirongi mootorvagunid, metroo vagunid jne). 

Reisivaguneid liigitatakse järgmiselt:

* istevagun – levinuim reisivaguni tüüp;
* magamisvagun – kaugsõidurongi koosseisu kuuluv lavatsitaoliste magamiskohtadega reisivagun (k.a. kupee- ja platskaart vagun);
* restoranvagun – harilikult kaugsõidurongides reisijate toitlustamiseks mõeldud vagun;
* salongvagun – tavalisest mugavamini sisustatud (vahel mitmest ruumist koosnev) vagun;
* pagasivagun;
* postivagun;
* tapivagun (vagun vangide transpordiks).

Vaata ka
--------

* Kupee
* Raudteetransport
* Pafawagi reisivagun

Viited
------

1. ↑  Postimees: Tapivagun jääb käigust ära, 11.10.1997

Välislingid
-----------

* Reisivaguni lugu; rongimees.ee
**Liivamägi** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Liivamägi 274 inimesel: 177 mehel ja 197 naisel. Perekonnanimede levikult oli Liivamägi meeste puhul 360. kohal ja naiste puhul 351. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Liivamägi vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,40. Nimi oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 15,40 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Otepää ja Maarja-Magdaleena kihelkonnas, Läänemaal Karuse kihelkonnas ning Võrumaal Urvaste kihelkonnas 5 korral nimeks Liwamäggi (normaliseeritult Liivamägi).

Nimede eestistamisel võeti Liivamägi aastatel 1935–1938 uueks perekonnanimeks 10 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Hansmann, Kerna, Lisovski, Sandberg (2 juhul), Sandberk (2), Sondberg (2) ja Versakov.

Nimi Liivamägi vahetati ühel korral 1935. aastal, kui uueks nimeks võeti Liiva.

Nime kandjaid
-------------

* Gabriela Liivamägi (Urm), eesti kunstnik, fotograaf ja graafiline disainer (1980–)
* Elvis Liivamägi, eesti jalgpallur (1992–)
* Kristjan Liivamägi, eesti majandusteadlane (1986–)
* Linnar Liivamägi, eesti jurist (1964–)
* Martin Liivamägi, eesti ujuja (1988–)
* Toomas Liivamägi, eesti koolijuht, riigiametnik ja kirjandustegelane (1959–)
* Ülle Liivamägi, eesti muusikaõpetaja, kammerlaulja, aktiivsünnituse propageerija Eestis (1962–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 25.08.2023)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine: Liivamägi.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (uus nimekuju): Liivamägi.
4. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Liivamägi.

Välislingid
-----------

* Liivamägi statistikaameti andmebaasis
**Dr Hay dieet** on toidu kombineerimisel põhinev toitumisrežiim, mille töötas välja Ameerika arst ja toitumisteoreetik dr William Howard Hay (1866–1940). 

Hay sündis Ameerika Ühendriikides Pennsylvania osariigis Hartstownis, õppis meditsiini New Yorgi ülikoolis, lõpetas selle 1891 ning tegeles arstipraksisega 16 aastat. Kui Hayl diagnoositi kõrgvererõhktõbi ja südame laienemine, hakkas ta otsima võimalusi tervisliku toitumise abil oma seisundit parandada. Aastaks 1911 töötas ta välja omanimelise dieedi, mille abil väidetavalt kaotas ise 3 kuuga kehakaalust 20 kg, ning hakkas seda soovitama nii suhkurtõve kui liigesepõletiku all kannatajatele. 

Hay hüpoteesi järgi põhjustab haigusi keha ebaõige keemiline tasakaal, mida põhjustab ainevahetuse happeliste jääkide kuhjumine. Selle peapõhjused on liha ja rafineeritud süsivesikute liigtarbimine, seedimiskeemia põhimõtete eiramine ning kõhukinnisus. 

Õige toitumise peamised põhimõtted Hay järgi: 

* süsivesikurikkaid toite ei tohiks süüa samal toidukorral valkude ja happeliste puuviljadega, vahe peaks olema vähemalt 4 tundi;
* toidusedeli peamise osa (60%) peaksid moodustama puu- ja köögiviljad ning salatid;
* valku, tärklist ja rasva tuleks tarbida väikestes kogustes;
* vältima peaks rafineeritud suhkrut ja tärklist ning töödeldud toite;
* tervisliku eluviisi lahutamatud osad on lisaks õigele toitumisele füüsiline aktiivsus, värske õhk, päike, vesi ja puhkus.

Valgu ja tärklise koossöömise vältimine on Hay dieedi tähtsaim osa. Valgud vajavad seedumiseks happelist keskkonda, mis aktiveerib valkude lõhustamiseks vajaliku ensüümi pepsiini. Tärklise või suhkru juureolek neutraliseerib keskkonda ja valgud ei seedu täielikult. Süsivesikud aga vajavad seedimiseks aluselist keskkonda; tärkliste lõhustumise protsess algab suus amülaasi osalusel. Happeline toit (loomsed valgud, hapud puuviljad) takistab seda. Mittetäielik seedimine võib kaasa tuua jääkainete ja toksiinide kuhjumise organismis ning mitmeid terviseprobleeme. Vale toitumine tekitab ülemäära happelise keskkonna ning kurnab liigselt keha loomulikku paranemis- ja taastumisressurssi.

Toiduainete rühmad:

* Valgurikkad toiduained: liha, kala, muna, juust, piim, sojatooted, enamik puuvilju, läätsed, oad, vein, siider.
* Tärkliserikkad toiduained: leib, riis, pasta, kartul, banaanid, rosinad, kõrvits, õlu.
* Neutraalsed: pähklid, või, koor, õli, köögiviljad, kange alkohol.

Meedikud on Hay teooriaid kritiseerinud, väites, et mittetäieliku seedimise kahjulikud jäägid ei saa organismis kuhjuda, vaid väljutatakse loomulikul teel. Samuti on osutatud, et väga paljud levinud toiduained sisaldavad nii valke kui tärklist. Ka ei ole tõendatud, nagu oleks Hay dieedi abil võimalik tõhusalt kehakaalu vähendada. Sellegipoolest on Hay dieeti järginud paljud kuulsused, sealhulgas väidetavalt printsess Diana, ning sellest on mitmeid uuemaid modifikatsioone.
**Ann Tamm** (aastani 1978 **Ann Karu**; 20. mail 1950 Tartu – 27. mai 2021) oli eesti taastusraviarst ja suusataja.

Ta lõpetas aastal 1968 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1975 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.

Ülikooli lõpetamise järel asus ta tööle Maarjamõisa Haigla kardioloogia osakonda arstina. Seal töötades tekkis tal huvi sügavuti uurida kardioloogiliste patsientide taastusravi ning aastast 1978 hakkas ta tegelema teadustööga, mis käsitles aortokoronaarsete patsientide taastusravi; selle tulemusena kaitses ta aastal 1987 Moskvas Arstide Kesktäiendusinstituudis väitekirja "Füüsilise rehabilitatsiooni süsteem südame isheemiatõbe põdevatel haigetel statsionaarses etapis peale aortokoronaarset šunteerimist"; ta sai meditsiinikandidaadi kraadi. 

Pärast väitekirja kaitsmist asus ta tööle spordimeditsiini ja ravikehakultuuri kateedrisse, 
kus ta töötas surmani. Viimasel ajal[*millal?*] tegeles ta naiste põlveliigese osteoartriidi varaste staadiumite uurimisega erilise tähelepanuga pikaajalise liikumisravi mõju hindamisele selles valdkonnas.

Tunnustus
---------

* 2018 Tartu Ülikooli medal

Isiklikku
---------

Ta oli abielus ja nelja lapse ema. Tema isa Elmar Karu oli psühhiaatriaprofessor. Tema vanem vend Toomas Karu on arstiteadlane ja spordiarst ning Tartu Ülikooli emeriitprofessor, keskmine vend Laur Karu (1942–1996) oli arstiteadlane, teadusorganisaator ja poliitik, noorem vend Jaak Karu on majandusteadlane.

Viited
------

1. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 6.12.2022.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Ann Tamm 60
**Alizée** [aliz'ee] (sünninimega **Alizée Jacotey**, 2016. aastast Alizée Lyonnet; sündinud 21. augustil 1984 Korsikal Ajaccios) on prantsuse poplaulja. 

Tema ebatavaline[*viide?*] eesnimi on naissoo vorm sõnast *alizé*, mis tähendab passaattuult; nimelt armastasid tema vanemad väga purjelauaga sõita.

Juba 4-aastaselt hakkas ta võtma tantsu-, näitlemis- ja laulutunde, kuid tuntuks sai ta hoopis sellega, et võitis 11-aastaselt Air France'i korraldatud laste lennukijoonistamisvõistluse. Tema joonistuse järgi värviti üle ka üks lennuk ja sellele anti tema nimi.

1999 osales ta televisioonis talendiotsimissaates "Graines de Star". Esialgu kavatses ta osaleda tantsijana, kuid tantsukategooriasse üksiktantsijaid ei lubatud. Siis pani ta end kirja lauluvõistlusele, esitades Axelle Redi laulu "Ma prière". Sellega võitis ta talendisaate lauljate kategoorias.

Tema esitust nägid lauljatar Mylène Farmer ja Laurent Boutonnat, kes otsisid oma laulule "Moi... Lolita" ("Mina... Lolita", Farmeri sõnad ja Boutonnat' viis) esitajat. Veel samal, 2000. aastal ilmus Alizée debüütalbum "Gourmandises", mille kõik lood on samade autorite kirjutatud. Kohe oma esikalbumiga tegi ta Prantsusmaa naislauljate albumimüügi rekordi: seda albumit müüdi Prantsusmaal 788 100 eksemplari ja üle maailma enam kui 4 miljonit eksemplari (2002. aastaks). See on tänapäevani Alizée edukaim album.

Lisaks Prantsusmaa edetabelile on ta juhtinud edetabeleid Itaalias, Saksamaal, Suurbritannias, Hispaanias, Hollandis, Venemaal, Poolas ja Koreas.

Oma muusikas jätab Alizée seksika ja lolitaliku mulje, aga väljaspool seda on ta tagasihoidlik ja kinnine ning ta pole osalenud mingites skandaalides.

Alizée abiellus 2003. aasta lõpus prantsuse laulja Jérémy Chatelainiga. Neil on tütar Annily. Pärast abiellumist tõmbus Alizée avalikust elust kaheks ja pooleks aastaks täielikult tagasi, võttes maha isegi oma saidi. Jérémy ja Alizée lahutasid 2012. aastal. 2016. aastal abiellus ta Grégoire Lyonnet'ga.

2013. aastal võitis Alizée telesaate "Danse avec les stars" (Prantsuse versioon saatest "Tantsud tähtedega"). Tema tantsupatneriks oli Grégoire Lyonnet.

Albumid
-------

### Stuudioalbumid

* "Gourmandises" (2000)
* "Mes Courants Électriques" (2003)
* "Psychédélices" (2007)
* "Une enfant du siècle" (2010)
* "5" (2013)
* "Blonde" (2014)

### Kogumikalbumid

* "Tout Alizée" (2007)

### Kontsertalbumid

* "Alizée En Concert" (2004; CD ja DVD)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Alizée** |

* Koduleht
* Lennuki "Alizée" foto
**Gail** (sloveeni: *Zilja*, itaalia: *Zeglia*) on jõgi Lõuna-Austrias, Drava suurim parempoolne lisajõgi.

Etümoloogia
-----------

Nimi *Gail* arenes vanaülemsaksa keelsest sõnast *Gîla*, mis omakorda tekkis vormist *\*Gīla* (mis oli ka sloveenikeelse nime *Zilja* allikas). Tõenäoliselt on see nimi substraadi päritolu, Rooma-eelsest ajast piirkonnas. Arvatakse, et see nimi pärineb Rooma-eelsest sõnast *\*gai̯li̯a* (indoeuroopa tüvi *\*gʰoi̯lo-*), tähendusega 'vahutav (vesi), võimas'. 1090. aasta dokumendis on jõgi dokumenteeritud kui *Gila*. Sloveenikeelset nime *Zilja* tsiteeritakse ka seetõttu, et Gaili alumine org on Kärnteni sloveenide traditsiooniline asuala ja eristuva Gaili oru murde keelepiirkond.

Kulg
----

Jõe lähe asub Kartitschi sadulast ja Pusteri orust idas Tirooli Obertilliachi vallas. See voolab läänest itta läbi Lõuna-Lubjakivialpide, Gailtali Alpide (põhjas) ja Karni Alpide (lõunas) vahelt. Jõgi jõuab Kärnteni liidumaale Lesachtalis ja voolab Kötschach-Mauthenist alla järskude nõlvadega laiemasse Gaili orgu *(Gailtal)* paralleelselt Itaalia ja Sloveenia piiridega. Slizza *(Gailitz)* lisajõega Arnoldsteinis ühinemise järel suubub Gail Lääne-Karawankide mäestiku all Maria Gaili küla (Villachi linna osa) lähedal Drava jõkke.

Dobratschi kalju Gaili oru kohal
Pärast 1348. aasta Friuli maavärinat mattus jõe kulg Villachi lähedal suure maalihke alla, põhjustades ulatusliku üleujutuse. 10 km pikkune kivilaviini piirkond *(Schütt)* on Dobratschi mäe järskudel nõlvadel Arnoldsteinist põhjas endiselt märgatav.

Kui jõe ülemjooksu kulg on säilitanud suuresti oma loodusliku oleku, on rannalindude nagu vihitaja, vesipapp ja jõgivästrik elupaik, siis suuri Gaili alumise oru osi on alates 1870. aastatest järk-järgult reguleeritud. Viimasel ajal[*millal?*] on mõned lõigud taastatud. Täna ulatub forellivöönd kuni Hermagorini 17 liigiga, nende seas harilik pardkala, harilik kõhrsuu ja haruldane suffia.

Lisajõed
--------

Jõe kulg Sankt Stefani lähedal
Gaili alumine org (Süd Autobahn) Villachi lähedal
* Gössering (vasakult)
* Slizza (paremalt)

Omavalitsused
-------------

|  |  |
| --- | --- |
| * Tirool (Ida-Tirool)
	+ Obertilliach
	+ Untertilliach
 | * Kärnten
	+ Lesachtal
	+ Kötschach-Mauthen
	+ Dellach
	+ Kirchbach
	+ Hermagor
	+ Sankt Stefan
	+ Nötsch
	+ Feistritz
	+ Hohenthurn
	+ Arnoldstein
	+ Villach
 |
**Europeana** (ka **Euroopa Digitaalraamatukogu**; inglise keeles *European Digital Library*, lühend **EDL**) on Euroopa Komisjoni algatusel ja toetusel loodud veebipõhine teenus, mille eesmärk on vahendada ühe portaali kaudu avalikkusele Euroopa raamatukogude, muuseumide ja arhiivide digitaalseid kogusid.

Euroopa Digitaalraamatukogu idee kasvas välja Euroopa Komisjoni infoühiskonna strateegia i2010 digitaalraamatukogude alamstrateegiast. Ametlikult teatati Euroopa Digitaalraamatukogu loomise kavastEuroopa Komisjoni 2. märtsi 2006. aasta pressiteates. Aastaks 2010 kavandati selle vahendusel kättesaadavaks teha vähemalt kuus miljonit digitaalset dokumenti.

Euroopa Digitaalraamatukogu loomisel kasutatakse ära The European Library organisatsiooni ja tehnilist infrastruktuuri, mis on välja arendatud Euroopa Komisjoni toetusel rahvusraamatukogude poolt.

Esimene projekt Euroopa Digitaalraamatukogu arendamiseks kestis juulist 2007 veebruarini 2009 ja kandis nime EDLnet. Tegemist oli üle-euroopalise temaatilise võrgustikuga, mida rahastati Euroopa Liidu eContentplus programmi vahenditest. Projekti raames valmis novembriks 2008 Euroopa Digitaalraamatukogu teenuse esimene prototüüp.

Detsembris 2007 lepiti kokku, et Euroopa digitaalraamatukogu prototüüp hakkab kandma nime **Europeana**. Selle prototüübi esimest maketti esitleti 1. veebruaril 2008 Frankfurdis toimunud konverentsil "One more step towards the European digital library". Prototüübi avas avalikuks kasutamiseks 20. novembril 2008 Brüsselis Euroopa Komisjoni infoühiskonna- ja meediavolinik Viviane Reding.

Veebruaris 2009 loodud uue temaatilise võrgustiku Europeana v1.0 raames, mida rahastab samuti Euroopa Komisjoni eContentplus programm, luuakse kahe aasta jooksul Europeana täisfunktsionaalne teenus.

Euroopa Digitaalraamatukogu arendamiseks on moodustatud juhtivate mäluasutuste esindajatest koosnev Euroopa Digitaalraamatukogu Sihtasutus (*European Digital Library Foundation*). Seda juhib Saksa Rahvusraamatukogu direktor Elisabeth Niggemann.

Eestist osaleb Euroopa Digitaalraamatukogu arendamises Eesti Rahvusraamatukogu.

Välislingid
-----------

* Europeana
* José Manuel Barroso: uus kultuurivärav – digiraamatukogu Europeana, Postimees, 20. november 2008
* Europeanast Euroopa Komisjoni veebilehel