|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on mõisast; linnuse kohta vaata artiklit Volmari ordulinnus.* |

---

Torn Valmiera mõisas
Volmari mõis 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 106
Volmari mõisa valdused Trikāta kihelkonnas 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt *Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen* (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 106
**Volmari mõis** ehk **Valmiermuiža mõis**, ka **Valmiera mõis** (saksa keeles *Wolmarshof*, läti keeles *Valmiermuiža* ehk *Valmieras muiža*) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Volmari kreisis Volmari kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas Valmiermuižas.

Ajalugu
-------

Mõis oli varasemal ajal Volmari lossiala osa, seejärel XVIII sajandi keskpaigani riigimõis. Aastast 1762 kuulus see Schleswig-Holstein-Sonderburg-Becki hertsogile Peter August Friedrichile. Järgmised omanikud olid aastast 1771 Wachtmeisterid ja 1773. aastast Löwensternid. Aastast 1778 kujunes Volmari majoraatmõisaks.

Mõisaansambel
-------------

Nüüdseks hävinud hilisbarokse häärberi rajas 1765. aastal hertsog Peter August Friedrich, kes ehitas selle jahilossiks ja suvemajaks. Tänapäeval on sellest alles vaid torn. Löwensternid rajasid suurema osa kõrvalhoonetest; paljud neist on säilinud tänapäevani. Mõisakompleksi juurde kuulub nelja hektari suurune park. See on müüriga ümbritsetud ja selle territooriumile on rajatud õlletehas.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 41 ja 3/8 adramaad, sellele allus 1060 mees- ja 1220 naishinge. Aastal 1641 oli Volmari, Mūri, Kokmuiža ja Kauguri mõisade suurus 103 adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 37 ja 1/2 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 37, aastal 1757 aga 41 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 37 ja 1/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 37 ja 11/20, aastal 1881 kuulus mõisale aga 12 ja 46/80 adramaad, lisaks 37 ja 3/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad
-----------

Mõisale kuulus aastal 1816 neli karjamõisa: *Diedrichshof*, *Ahsche*, *Bukke* ja *Waggul*.

Vaata ka
--------

* Fideikomiss

Viited
------

1. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 120
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 232.
3. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 239.
4. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 120
5. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 232.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Volmari mõis** |

* Sissekanne Läti mõisate veebisaidil; fotod (*läti keeles*)


Volmari Püha Siimoni kirik
Volmari kihelkond

**Kirik**: Volmari Püha Siimoni kirik  

**Mõisad**: Volmari kirikumõis | Gerinši mõis | Kauguri mõis | Mūri mõis | Skangaļi mõis | Volmari mõis