recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Bulgaaria ohvitseride vaheline äkiline riidlus kaardimängu pärast 1930. aastatel, kus käiku läks revolvritega ärplemine ehk üksteise ähvardamine
**Afektiseisund** on afekti kui psühholoogilise ja füsioloogilise vastureaktsiooni tormiline vallandumine ning kaasneva pinge ja emotsioonide vahetu väljaelamine mingis kindlas ajavahemikus ja kindlas situatsioonis. Inimestele on see äkiline **personaalne häireseisund** või **vastastikune vastumeelsus**, mis kandub ellujäämisinstinktist.

Ülevaade
--------

### Tunnused

Kaasinimesed ei pruugi teadvustada, et inimene elab tahtmatult läbi afektiseisundit ja võivad arvata, et inimene on äkitsi meelevaldne, paaniline või hüsteeriline: on ebameeldiv või ebaviisakas, on väärkohtlev, on žestikuleeriv, on tajud kaotanud, on hulluks läinud, on alkoholi- või narkojoobes või muud seesugust. Afektiseisundid ei ole inimestele loomupärased, tihti ei tunta enda tuttavaid inimesi nendes ära. Seisundi all kannatav inimene võib ise tunda ja arvata, et hoopis vahetu keskkond koos talumatute ärritajatega kuritarvitab teda. Seega on see eksistentsiaalse äkkvõitluse episood sisemise ja välimise maailma vahel, mille vahele on inimene ise justkui kinni jäänud. Sel juhul võib juba niigi kannatava inimese väärkohtlemine kui ka mõnitamine päädida tõsiste tagajärgedega või tervisekahjustustega ning halvimal juhul isiku suitsiidiga.

### Väljund

Afektiseisundid võivad välja lüüa näiteks pikkade reiside ajal, kui inimesed viibivad võõraste seltskonnas niigi tundmatutes kohtades, tavatutes situatsioonides, kohanematutes kliimades või ka arusaamatutes keele- ja kultuuriruumides. Need juhtuvad enamasti eluohuna tajutava agressori (olgu selleks kasvõi loodusjõud või antipaatne isend) meelevalla või otsese rõhumise ja mõjutamise alla sattudes. Valdavalt langevad inimesed afektiseisunditesse vahetult järgneva auto- või lennuõnnetuse, laevahuku, katastroofi või muu sellise teadvustamisel. Samuti võivad seisundiga paratamatult kaasneda tikid ehk vaplevad lihastõmbused, mis juhuti lasevad hingamisteedest kuuldavale seletamatuid häälitsusi. Võimalik on samuti mõneks ajaks lakkamatu nutuhoog või karjed.

Kokkuvõte
---------

 *Pikemalt artiklis afekt*
Negatiivse afekti iseloomustavad märksõnad on silmapilkne talumatus, väljakannatamatus, vastuvõtmatus ja tahtevastasus.

Provotseerimine
---------------

 *Pikemalt artiklis ahistamine*
Kaasinimes(t)e tahtlikult afektiseisundisse viimine või selle taotlemine on provotseeriv süütegu, mis lisaks kurnab õigussüsteemi. Moraalselt taunib ühiskond esmajoones abitute inimeste ahistamist ja nende teotamist, sest üleelatav kogemus on ettenägelikult psühhotraumaatiline.

Vaata ka
--------

* närvivapustus
* paanikahoog
* ebaadekvaatsus
* meeltesegadus
**"The Great British Bake Off"** (hüüdnimed **"Bake Off"** ja **"GBBO"**) on Briti telesaatesari, milles selgitatakse võistlejate seast välja parim harrastuspagar. USA-s näidatakse seda pealkirjaga **"The Great British Baking Show"**, sest Pillsbury Company omab USA-s kaubamärki "Bake-Off" (Pillsbury Bake-Off). 

Saatejuhid on olnud Mel Giedroyc ja Sue Perkins, kohtunikud on olnud kokaraamatute autor Mary Berry ja kutseline pagar Paul Hollywood. 

Saatesarja hakkas näitama augustis 2010 BBC Two. Sellest sai kanali kõige vaadatum saade. Alates viiendast hooajast näitab seda BBC One. Pärast seitset hooaega BBC seda enam ei näita. Järgmisel kolmel hooajal näitab seda Channel 4. 

Saatest on saanud Briti kultuuri oluline osa ning selle mõjul on Suurbritannias taas ärganud huvi kookide küpsetamise vastu. Paljud saates osalejad, sealhulgas võitjad, on hakanud kutselisteks pagariteks. Võitjad on Edd Kimber, Joanne Wheatley, John Whaite, Frances Quinn, Nancy Birtwhistle, Nadiya Hussain ja Candice Brown.

Eestis näidatakse selle saatesarja formaadil põhinevat saatesarja "Eesti parim pagar".
Bryn Fôn Kõmri Keele Ühingu protestiaktsioonil
**Bryn Fôn** (sündinud 27. augustil 1954 Llanllyfnis) on kõmri näitleja, laulja ja laulukirjutaja, kes laulab kõmri keeles.

Ta õppis ülikoolis kehakultuuri ning asutas pärast ülikooli lõpetamist ansambli Crysbas ja 1988. aastal ansambli Sobin a'r Smaeliaid. 1994 ilmus tal esimene sooloalbum.

1977. aastal sai temast esimene muusik, kes esitas samal aastal tegevust alustanud BBC Radio Cymru saates otse-eetris kõmrikeelset muusikat. 1997. aastal võitis ta lauluvõistluse "Cân i Gymru" looga "Un Funud Fach".

Alates 1980. aastatest on ta töötanud näitlejana nii teatris kui ka telesarjades.

Bryn Fôn on osalenud Kõmri Keele Ühingu (*Cymdeithas yr Iaith Gymraeg*) protestiaktsioonides.

Ta on abielus ja tal on kaks last.

Diskograafia
------------

Sobin a'r Smaeliaid
* *Ta-ta Botha*, 1989, (Sain)
* *Sobin a'r Smaeliaid - 1*, 1990, (Sain)
* *Caib*, 1991, (Sain)
* *A Rhaw*, 1992, (Sain)
* *Goreuon Sobin*, (Sain)

Bryn Fôn
* *Dyddiau Di-gymar*, 1994, (Crai)
* *Dawnsio ar y Dibyn*, 1998, (Crai)

Bryn Fôn a'r Band
* *Abacus*, 2004, (laBelaBel)
* *CAM*, 2005, (laBelaBel)
* *Toca*, 2008, (laBelaBel)
**Charles Gald Sibley** (7. august 1917 – 12. aprill 1998) oli Ameerika Ühendriikide ornitoloog ja molekulaarbioloog.

Haridustee
----------

Charles Sibley õppis California Ülikoolis Berkeleys, kus sai 1948. aastal filosoofiadoktori kraadi.

Edasine elu- ja töökäik
-----------------------

Ta rändas palju, tegi oma esimesed välitööd 1939. ja 1941. aastal Mehhikos, seejärel Saalomoni saartel, Bismarcki saartel, Paapua Uus-Guineas ja Teise maailmasõja ajal Filipiinidel. Ta oli Ameerika Ühendriikide merevägede leitnant. Sõja ajal viibis ta pikka aega Emirau saarel Paapua Uus-Guineas.

### Akadeemiline tegevus

Aastatel 1948–1949 oli Sibley Kansase ülikoolis zooloogia õpetaja ja linnuosakonna kuraator,
1949–1953 San Jose riigikooli zooloogia abiprofessor. 1953–1965 töötas ta Cornelli ülikoolis, algul zooloogia abiprofessorina, seejärel professorina ning hiljem ornitoloogia laboratooriumi juhatajana. 1965–1986 oli ta Yale'i ülikooli bioloogiaprofessor ja Peabody Museumi linnuosakonna kuraator.
1986–1992 oli ta San Francisco riigiülikooli dekaan, ning 1993. aastast kuni surmani Sonoma riigiülikooli bioloogia professor.

Teosed
------

Charles Sibley rakendas alates 1960. aastate algusest lindude süstemaatika uurimiseks molekulaarbioloogiat. Aastakümneid kestnud töö tulemusena valmis koostöös Jon Edward Ahlquistiga teos "Phylogeny and Classification of Birds" (1991) ja koostöös Burt L. Monroe nooremaga "Distribution and Taxonomy of Birds of the World". Need on ühed enim viidatud ornitoloogiateosed. Koostöös Burt L. Monroe nooremaga valmis ka "A World Checklist of Birds" (New Haven: Yale University Press, 1993).

Tunnustus
---------

Charles Sibley valiti 1986. aastal Ameerika Ühendriikide teaduste akadeemia liikmeks.
1990. aastal valiti ta Rahvusvahelise Ornitoloogiakongressi presidendiks.

Välislingid
-----------

* the Auk
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Rumeenia |
|  |
| Veerand-finaal | 1968 | I kergekeskkaal |
| 1. ring | 1972 | I kergekeskkaal |
| Pronks | 1976 | I kergekeskkaal |
|  |
| Hõbe | 1969 | I kergekeskkaal |
| Veerand-finaal | 1971 | I kergekeskkaal |
| Hõbe | 1975 | I kergekeskkaal |

**Victor Zilberman** (sündinud 20. septembril 1947 Bukarestis) on Rumeenia endine poksija, rahvuselt juut.

Zilberman sai I kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jochen Bachfeldile (Ida-Saksamaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Joseph Bessalale (Kamerun) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Zilberman sai I kergekeskkaalus (kuni 67 kg) hõbemedali 18. Euroopa meistrivõistlustel (Bukarest, 1969), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Günther Meierile (Lääne-Saksamaa) ning 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975), kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Kalevi Marjamaale (Soome). Ta osales I kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile János Kajdile (Ungari) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  21. suveolümpiamängude poksivõistlus. Montréal 1976. Tulemused inglise keeles
2. ↑  19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles
3. ↑  20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles
4. ↑  18. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bukarest 1969. Tulemused inglise keeles
5. ↑  21. Euroopa meistrivõistlused poksis. Katowice 1975. Tulemused inglise keeles
6. ↑  19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Victor Zilberman saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Horvaatia |
|  |
| 1. ring | 2004 | Poolraskekaal |
| 2. ring | 2008 | Poolraskekaal |
|  |
| Hõbe | 2005 | Poolraskekaal |
| Veerand-finaal | 2007 | Poolraskekaal |
|  |
| Hõbe | 2004 | Poolraskekaal |
| 1. ring | 2006 | Poolraskekaal |

**Marijo Šivolija-Jelica** (sündinud 29. juunil 1981 Rijekas Primorje-Gora maakonnas) on Horvaatia endine poksija.

Šivolija-Jelica oli vähemalt kahekordne Horvaatia meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 2002 ja 2005. aastal. 

Šivolija-Jelica osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 2008. aasta Pekingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Šivolija-Jelica sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 13. maailmameistrivõistlustel (Mianyang, 2005) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Erdos Janabergenovile (Kasahstan) ning osales 14. maailmameistrivõistlustel (Chicago, 2007), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Abbos Atoevile (Usbekistan) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Šivolija-Jelica sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Jevgeni Makarenkole (Venemaa) ning osales 36. Euroopa meistrivõistlustel (Plovdiv, 2006), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Viited
------

1. ↑  12. Horvaatia meistrivõistlused poksis. Slavonski Brod 2002. Tulemused inglise keeles
2. ↑  15. Horvaatia meistrivõistlused poksis. Vukovar 2005. Tulemused inglise keeles
3. ↑  28. suveolümpiamängude poksivõistlus. Ateena 2004. Tulemused inglise keeles
4. ↑  29. suveolümpiamängude poksivõistlus. Peking 2008. Tulemused inglise keeles
5. ↑  13. maailmameistrivõistlused poksis. Mianyang 2005. Tulemused inglise keeles
6. ↑  14. maailmameistrivõistlused poksis. Chicago 2007. Tulemused inglise keeles
7. ↑  35. Euroopa meistrivõistlused poksis. Pula 2004. Tulemused inglise keeles
8. ↑  36. Euroopa meistrivõistlused poksis. Plovdiv 2006. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Marijo Šivolija-Jelica saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Edward VII tütrest; kuninganna Victoria tütre kohta vaata artiklit Victoria Alexandra (1840–1901)* |

---

**Printsess Victoria** (sünninimega **Victoria Alexandra Olga Mary**; 6. juulil 1868 – 3. detsember 1935) oli Briti kuningliku perekonna liige, kuningas Edward VII neljas laps ja teine tütar.

Sünd
----

Printsess Victoria sündis 6. juulil 1868 Londonis Marlborough House'is. Tema isa oli Walesi prints Albert Edward, kuninganna Victoria ja prints Alberti vanim poeg. Tema ema oli Walesi printsess Alexandra, Taani kuninga Christian IX ja kuninganna Louise'i vanim tütar. Briti monarhi lapselapsena oli tema tiitel *Tema Kuninglik Kõrgus Walesi printsess Victoria*. Perekonnaringis kutsuti teda Toriaks. 

Ta ristiti 6. augustil 1868 ning tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, Venemaa keiser, Venemaa tsareevitš, prints Arthur, Hesse-Rhine'i prints Ludwig, Hesse-Kasseli prints George, Kreeka kuninganna, Taani leskkuninganna Caroline Amalia, Hesse-Kasseli Marie, Mary Adelaide Cambridge ja Anhalt-Dessau printsess Friedrich.

Kuninglik elu
-------------

Printsess Victoria Alexandra oma koera Maciga
Printsess Victoria veetis lapsepõlve Marlborough House'is ja Sandringhamis ning teda õpetasid koduõpetajad. Printsess oli eriti lähedane oma venna, tulevase kuningas George V-ga. 

Kuigi Victorial käis palju kosilasi, ei abiellunud ta kunagi. Selles arvatakse olevat olnud suur osa tema emal Alexandral. Victoria jäigi vanemate seltsiliseks ning elas emaga koos kuni viimase surmani 1925. aastal. Seejärel lõi ta oma kodu Coppinsis Buckinghamshire'is. Ta oli huvitatud külaelust ning lõi selles kaasa.

Surm
----

Printsess Victoria suri oma kodus 3. detsembril 1935. Tema matusetalitus peeti St George'i kabelis ning ta maeti Frogmore'i kuninglikku matmispaika. Victoria surm avaldas tugevat mõju ta vennale George V-le, kes suri kuu aega hiljem.
*Siin on loetletud Afganistani asulaid.* 



---

**# A B C D E F G H I J K L M N O P Q R S Š Z Ž T U V W Õ Ä Ö Ü X Y**

---

A
-

Anār Darreh - Andkhvoy - Āqchah - As‘adābād - Asmar - Aybak

B
-

Baghlān - Bagrām - Bālā Murghāb - Balkh - Bāmiān - Barākī Barak - Bāsawul - Bust

C
-

Chagcharān - Chāh Āb - Chārīkār - Darwāzahgêy

D
-

Delārām - Dīshū - Dowlatābād

E
-

Emām Şāheb - Eshkāshem

F
-

Farāh - Fārsi - Feyẕābād

G
-

Gardēz - Ghaznī - Ghowr - Girishk - Ghōryān - Gizāb

H
-

Herāt

J
-

Jabal os-Sarāj - Jalālābād - Jorm

K
-

Kabul - Kajaki - Kalā-i Now - Kalāt - Kāmdīsh - Kandahār - Kang - Karrukh - Khānābād - Kholm - Khowst - Khvājeh ‘Alī Soflá - Kondūz - Koshk-e Kohneh - Kūchnay Darwishān

L
-

Langar - Lashkargāh

M
-

Mahmūd-e Rāqī - Mazār-e Sharīf - Maydān Shahr - Mehtarlām - Meymaneh - Mīr Bachcheh Kūt - Moshūray - Muqur

N
-

Naghlū

O
-

Orgūn - Owbeh

P
-

Paghmān - Panjāb - Pol-e Khomrī - Pul-i ‘Alam

Q
-

Qarqin

R
-

Rostāq - Rūdbār

S
-

Sang Chārak - Sang-e Māsheh - Sarowbī - Sheberghān - Shindand - Shīnkāy - Shīr Khān - Shūlgareh - Surkhāb

Z
-

Zaranj - Zareh Sharan - Zendeh Jān - Zībāk

T
-

Tagāb - Tāloqān - Teywarah - Towr Kham - Towraghondī - Tūlak

U
-

Uruzgān

W
-

Wāzah Khwāh
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aafrika rahvaste karikavõistlused |
| **Pronks** | 2019 | jalgpall |
| Noorte maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2015 | jalgpall |

**Victor James Osimhen** (sündinud 29. detsembril 1998 Lagoses) on Nigeeria jalgpallur, kes mängib Itaalia kõrgliiga klubis Napoli ja Nigeeria jalgpallikoondises ründajana.

2017. aastal liitus ta Saksamaa kõrgliiga klubiga VfL Wolfsburg. Hooajal 2018–19 mängis ta laenul Belgia kõrgliiga klubis R. Charleroi S.C.. Ta lõi sel hooajal liigas kokku 12 väravat.

2019. aasta juulis sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lille. Oma debüütmängus Prantsusmaa kõrgliigas 11. augustil 2019 lõi ta kaks väravat Nantes'i vastu. Seejärel lõi ta värava veel neljas kodumängus järjest. UEFA Meistrite Liiga hooaja 2019–2020 alagrupiturniiril lõi ta kaks väravat. Hooajal 2019–20 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas kokku 13 väravat. Samal hooajal pälvis Prantsusmaa kõrgliiga hooaja parimale Aafrika mängijale antava auhinna Prix Marc-Vivien Foé.

2020. aasta juulis liitus ta Napoliga. Üleminekusumma oli 70 miljonit eurot, millega oli ta Napoli läbi aegade suurim ost. Esimesel hooajal lõi ta Itaalia kõrgliigas 10 väravat. Hooajal 2021/22 lõi ta liigas 14 väravat ja valiti liigahooaja parimaks noormängijaks.

2015. aastal tuli Osimhen Nigeeria kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistriks. Ta lõi turniiril 10 väravat, millega oli turniiri suurim väravakütt. Nigeeria jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 1. juunil 2017 sõprusmängus Togo vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. septembril 2019 sõprusmängus Ukraina vastu. Ta kuulus Nigeeria koondisse 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Napoli sign Nigeria forward Osimhen from Lille". ESPN.com. 31.7.2020. Vaadatud 30.8.2020
**Marika** on naisenimi.

Nimi on levinud Tšehhis, Slovakkias, Poolas, Kreekas, Rootsis, Soomes ja Eestis.[*viide?*]

Rootsis oli 31. detsembril 2009 6664 isikut eesnimega Marika või Marica, neist 4151 oli see esimene eesnimi.[*viide?*]

1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marika 3172 naisel. Marika on Eestis populaarsuselt 39. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Marika vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 70,25 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,94. Marika oli keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus oli 52). 

Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Marika 1659 inimesel.

Nime kandjaid
-------------

* Marika Eensalu
* Marika Korolev
* Marika Mikelsaar
* Marika Mägi
* Marika Mänd
* Marika Saar
* Marika Tuus-Laul
* Marika Vaarik
* Marika Valk

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2019. Vaadatud 3. veebruaril 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Personvārdu datu bāze
**Afeni Shakur** (sünninimi **Alice Faye Williams**; 10. jaanuar 1947 Lumberton, Põhja-Carolina – 2. mai 2016 Sausalito, California) oli USA muusikamänedžer, heategevuse korraldaja ja organisatsiooni Mustad Pantrid aktivist. Ta oli varalahkunud räppari Tupac Shakuri ema. Ta kaitses kohtus end ise, kui teda süüdistati Black Panthersi liikmena pommirünnakute korraldamise kaasosaluses.

Seotus muusikatööstuse ja heategevusega
---------------------------------------

Täpselt üks aasta pärast Tupacu surma rajas Afeni Tupacu surmajärgsetelt albumitelt teenitud rahaga Georgia osariigis baseeruva Tupac Amaru Shakur Sihtasutuse, mis pakub noortele inimestele kunstiprogramme. Veel asutas ta Amaru Entertainmenti, mis haldab Tupacu seni avaldamata stuudiosalvestisi. Hiljem on ta asutanud moeriietusega tegeleva Makaveli brändi. Kõik Makaveli brändi tulud lähevad tema heategevusasutusele Tupac Amaru Shakur Sihtasutusele.

### Kohtukeeld Death Row Recordsi vastu

Teadaolevalt oli Shakur Föderaalkohtus 20. juulil 2007, et saada kohtukeeld, mis keelaks Death Row Recordsil müüa Tupacu seni avaldamata stuudiolindistusi. Death Row Records aga ei suutnud tõestada, et salvestised polnud osa pankrotilahendusest. Afeni asutas plaadifirma Amaru Records, et Tupacu salvestisi[*volituses vaja*] väljastada. Afeni Shakur võitis kohtuasjas Death Row Recordsi ja sai kätte 150 poja lõpetamata lugu. 

### Külalisesinemised, loengud jms

Lisaks heategevusele on Shakur üle USA teinud külalisesinemisi, pidanud loenguid jne. 6 veebruaril 2007 oli Shakur peakõneleja Vanderbilti mälestamisel Mustanahaliste Ajaloo Kuul. Tema kõnet saab kuulata lingil: Afeni Shakuri peakõne 02-06-07

### Surm

Ta suri 2. mail 2016 õhtul Sausalitos California osariigis.

Jaoskond vastas väljakutsele võimaliku südame seiskumise kohta Davise kodus umbes kell 21.30 esmaspäeval. Afeni toimetati kohalikku haiglasse, kus ta suri 22.28 kohaliku aja järgi. Arvatav surma põhjus on südameatakk.

Vaata ka
--------

Viited
------

Välislingid
-----------
**"The Pale Emperor"** on USA rokkbändi Marilyn Manson üheksas täispikk stuudioalbum. Selle andis välja bändi solistile kuuluv plaadifirma Hell, etc. 15. jaanuaril 2015, selle rahvusvahelin levitaja on sõltumatu plaadifirma Cooking Vinyl. Album anti välja nii CD-l kui ka vinüülplaadil, mis sisaldab kolme akustilist lisalugu. Albumi produtsendid on Marilyn Manson ja Tyler Bates, keda Manson kohtas telesarja "Californication" filmimise käigus. 

Erinevalt tavalisest *industrial*-muusikast oli albumi vältel kuulda hoopis bluusist inspireeritud muusikat. Mitmes intervjuus on Manson nimetanud peamiseks eeskujuks Jim Morrisoni ja Muddy Watersit. Album on pühendatud Mansoni emale, kes suri Alzheimeri tõppe muusika salvestamise ajal. Kriitiliselt, hinnati "The Pale Emperor" üheks parimaks albumiks 2015. aastal ning mitmed muusikaväljaanded nimetasid seda Mansoni parimaks albumiks pärast 2000. aasta Holy Woodi. Edetabelis Billboard 200 saavutas album 8. koha.
Muusikaalbumit reklaamis Manson maailmaturneedega "Hell Not Hallelujah" ja "The End Times Tour" koos Billy Corganiga.

Lood
----

1. "Killing Strangers"
2. "Deep Six"
3. "Third Day of a Seven Day Binge"
4. "The Mephistopheles of Los Angeles"
5. "Warship My Wreck"
6. "Slave Only Dreams to Be King"
7. "Devil Beneath My Feet"
8. "Birds of Hell Awaiting"
9. "Cupid Carries a Gun"
10. "Odds of Even" (luksusversioon lisab loole 1 ja poole minuti pikkuse vaikuse)
11. "Day 3" (akustiline versioon loost "Third Day of a Seven Day Binge")
12. "Fated, Faithful, Fatal" (akustiline versioon loost "The Mephistopheles of Los Angeles")
13. "Fall of the House of Death" (akustiline versioon loost of "Odds of Even")
**Harilik taevastiib** (*Polyommatus amandus* Schneider) on sinilibliklaste sugukonda taevastiiva perekonda kuuluv liblikaliik.

Isastel on tiivad pealt sinised, emastel hallid. Tiibade siruulatus on 29–36 mm.

* Polyommatus amandus ♂ *Polyommatus amandus* ♂
* Polyommatus amandus ♂ △*Polyommatus amandus* ♂ △

Harilik taevastiib elab Põhja- ja Lääne-Hispaanias, Lõuna-Prantsusmaal, Itaalias, Kesk-Šveitsis, Ida-Saksamaal, Skandinaavias ja kogu Balkanil. Vahemere saartel võib teda kohata Sitsiiliast Lesboseni. Eestis ja Soomes on ta kõikjal tavaline.

Ta elab valgusküllastes metsades ja niitudel. Ta lendab juunist augustini.

Harilik taevastiib talvitub röövikutena langenud lehtede all ja pinnases metsakõdus. Röövikud on mürmekofiilid: nad elavad sümbioosis sipelgatega.

Harilik taevastiib, emane
Harilik taevastiib, emane, vaade kõhu poolt

Viited
------

1. ↑  Viidalepp, Jaan; Remm, Hans 1996. *Eesti liblikate määraja*. Tallinn: Valgus, lk. 225.

Välislingid
-----------

* Harilik taevastiib andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
Victor Stenger (2010)
**Victor John Stenger** (29. jaanuar 1935 Bayonne, New Jersey, USA – 27. august 2014 Hawaii osariik) oli ameerika osakestefüüsik ja teaduskirjanik.

Ta sündis töölisperekonnas. Tema isa oli leedu immigrant ja ema ungari immigrantide tütar. 

Stenger lõpetas 1956. aastal Newarki Insenerikolledži (praegu New Jersey Tehnoloogiainstituut) bakalaureusekraadiga elektrotehnikas ning sai California Ülikoolist Los Angeleses 1958. aastal magistrikraadi ja 1963. aastal doktorikraadi füüsikas. 

Ta töötas peamiselt Hawaii Ülikooli füüsikaosakonnas (professor 1973–2000), kus ta 2000. aastal emeriteerus ja asus Colorado Ülikooli filosoofia adjunktprofessori ametikohale. Stengeri teadushuvid olid seotud gluuonite, kvarkide, veidrate osakeste ja neutriinode uurimisega; peamised uurimisalad olid neutriinoastronoomia ja kõrge energiaga gammakiirgus.

Vaated
------

Stenger oli filosoofilise naturalismi, teadusliku skeptitsismi ja ateismi pooldaja. Ta oli intelligentse disaini ja antroopsusprintsiibi põhimõtte agressiivse kasutamise kriitik. Ta kritiseeris korduvalt neid, kes kutsuvad üles nägema kvantmehaanika iseärasustes paranormaalsete või üleloomulike nähtuste või müstitsismi ilminguid ning kirjutas raamatuid ja artikleid, mille eesmärk oli tänapäevase pseudoteaduse paljastamine.

Uri Geller
----------

Tuntud Iisraeli müstifikaator Uri Geller kaebas 1992. aastal Stengeri ja kirjastuse Prometheus Books kohtusse moraalse kahjutasu nõudega 4 miljonit dollarit, väites, et nad on kahtluse alla seadnud tema ekstrasensoorsed võimed. Kohus jättis Gelleri nõude rahuldamata ja jättis kohtukulud tema kanda.

Teosed
------

* 1988 – *Not by Design: The Origin of the Universe*. Prometheus Books
* 1990 – *Physics and Psychics: The Search for a World Beyond the Senses*. Prometheus Books
* 1995 – *The Unconscious Quantum: Metaphysics in Modern Physics and Cosmology*. Prometheus Books
* 2000 – *Timeless Reality: Symmetry, Simplicity, and Multiple Universes*. Prometheus Books
* 2003 – *Has Science Found God? The Latest Results in the Search for Purpose in the Universe*. Prometheus Books
* 2006 – *The Comprehensible Cosmos: Where Do the Laws of Physics Come From?*. Prometheus Books
* 2007 – *God: The Failed Hypothesis: How Science Shows That God Does Not Exist*. Prometheus Books
* 2009 – *Quantum Gods: Creation, Chaos, and the Search for Cosmic Consciousness*. Prometheus Books
* 2009 – *The New Atheism: Taking a Stand for Science and Reason*. Prometheus Books
* 2011 – *The Fallacy of Fine-Tuning: Why the Universe Is Not Designed for Us*. Prometheus Books
* 2012 – *God and the Folly of Faith: The Incompatibility of Science and Religion*. Prometheus Books
* 2013 – *God and the Atom*. Prometheus Books
* 2014 – *God and the Multiverse*. Prometheus Books

Viited
------

1. 1 2  Curriculum Vitae. webcitation.org

Välislingid
-----------

* Victor Stenger – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Victor Stenger - The Future of Naturalism Interview. Youtube, 3. detsember 2007
**VSS** on lühend, mis tähistab **vintraudsest relvast seisvate siluettide laskmist.**

Võistluste reeglid
------------------

Lastakse nelja 100 m kaugusel seisvat siluetti: metssiga, mägilammas /gemss, metskits ja rebane. Igale siluetile sooritatakse viis lasku. Erinevaid siluette lastakse erinevatest laskeasenditest. Võistleja võib siluettide laskejärjekorra vabalt valida (kui ei ole võistluste reeglites järjekord lisatud). Laskeharjutuse (nelja silueti) sooritamiseks antakse ühele laskurile laskmiseks aega 20 min. Enne võistlusseeria alustamist on lubatud sooritada kaks proovilasku proovilehte. Proovilaskudele kulutatud aega ei arvestata võistlusaja sisse. Proovilaskudeks antakse aega 1 minut. Ajalimiidi lõppemisest teatab kohtunik neljandal minutil "üks minut". Viienda lasu sooritamiseks laskeasendi võtnud laskuri ajalimiidi lõppedes laskmist ei katkestata, vaid lubatakse tal lask sooritada. Võistkondlike võistluste läbiviimisel võistkonna laskmisega ühele märklehtede komplektile laskekohtade vahetamisega vastavalt vabadele märklehtedele, määrab võistkonnale eraldatud laskeaja juhend (nt kuueliikmelise võistkonna puhul 45 min).

Relv
----

Laetakse ühe padruniga (kassetist laadimine ei ole lubatud). Võistlejal ei ole lubatud kasutada kindaid ega paksendusega spetsiaalset laskuririietust. Võistlejatel on lubatud peale proovilaskude sooritamist kasutada vaatetoru lasketulemuste kindlaks tegemiseks. Võistluslaskude sooritamisel on kõrvaline abi ning vaatetoru kasutamine keelatud. Relva kaliiber ei tohi olla alla 22 horneti. Optilisel sihikul piiranguid ei ole. Päästiku tõmbetugevus on vaba. Relva üldine kaal (koos optikaga) ei tohi ületada 5 kilogrammi.

Tulemuse selgitamine
--------------------

Võrdse tulemuse korral nii meeskondlikus kui individuaalses arvestuses, arvestatakse paremusjärjestust alljärgnevas järjestuses: paremus metssealaskmisel, paremus mägilambalaskmisel, paremus metskitselaskmisel, paremus rebaselaskmisel. Enim tabamusi 10, kõigi laskeasendite kokkuvõttes, seejärel vastavalt 9, 8 jne. Absoluutse tulemuse saavutamisel sooritatakse lisaseeria (5 lasku) loosiga võetud asendist.

Võistlusklassid
---------------

* Juuniorid (J)
* Veteranid (V55)
* Seeniorid (M)
* Naised (N)

Laskeasendid
------------

* Metssiga – seistes vabalt, ilma toeta.
* Metskits – seistes, toetudes kindlale toele (postile).
* Mägilammas – seistes, toetudes mägikepile (kepp toetub vabalt maale).
* Rebane – lamades, käelt. Lamamisasendis peab tugikäe nurk olema vähemalt 30 kraadi lamamispinna suhtes. On lubatud kasutada kallakpinda, 2 m pikkuse sileda aluspinna puhul võib esiosa kõrgus olla kuni 10 cm.

Tabamuste hindamine
-------------------

Tabamus määratakse kuuliaugu järgi, st kaliibrilist korrigeerimist ei tehta. Laskurite mittesüülise ülemäärase tabamuse korral arvestatakse maha väikseim tulemus. Märklehte lastud ülemäärase lasu korral arvestatakse maha parim tulemus.

Välislingid
-----------

* Teesoo Laskurklubi
Föhri asendikaart
Satelliidipilt saarest
**Föhr** (põhjafriisi keeles *Feer*, taani keeles *Før*) on Saksamaale kuuluv saar Põhjameres, üks Põhja-Friisi saartest.

Föhr asub Saksamaa suurimast Põhjameres olevast saarest Syltist kagus ja Amrumist kirdes. Need kaks saart kaitsevad Föhri tormide eest ja Föhri kutsutakse sellepärast roheliseks saareks.

Saare pikkus idast läände on 12 km, põhjast lõunasse 6,8 km ja pindala on 83 ruutkilomeetrit. Ta on pindalalt Saksamaa 5. saar. Friisi saartest on ta pindalalt Hollandile kuuluva Texeli, Taanile kuuluva Rømø ja Saksamaale kuuluva Sylti järel neljandal kohal. Rannajoon on liigestumata.

Saar on madal, kõrgus kuni 13 meetrit. Saarest rõhuv enamik on vähem kui 2 meetrit kõrgel merepinnast ja osa saarest on merepinnast allpool, kõrgemad kohad on lõunarannikul. Piki rannikut asuvad umbes 2 meetri kõrgused düünid, mis kaitsevad saare keskosa mere eest.

Ajalugu
-------

Föhri ala oli asustatud juba neoliitikumis. Siis ta polnud veel saar. 7. sajandil saabusid sinna friisid ja rajasid oma asulad. Millal see kant Taani võimu alla läks, pole teada, kuid Valdemar II ajal oli ta Taani osa ja jäi selleks kuni 1864. aastani, mil Saksamaa selle vallutas ja annekteeris.

Kuni 16. jaanuarini 1362 oli Föhr isegi mitte poolsaar, vaid osa mandrist, mille piir jooksis tänapäeva Sylti ja Amrumi lääneservast. Tänapäeva Föhri ala ühendas merega jõesuu, mis meretõusu ajal muutus laheks. Kuid sel päeval tabas Põhjamere lõunarannikut tohutu torm, mis ujutas üle palju maad, uhtus pinnase koos sellel olevate majadega ära ning muutis Föhri, Amrumi, Sylti, Strandi ja teisi endisi kõrgemaid kohti saarteks.

1526 jõudis saarele luterlus. Reformatsioon toimus 1530.

Kuni 11. oktoobrini 1634 asus Föhrist edelas Strandi saar, siis ujutas torm selle üle ja uhtus pinnase merre, nii et saarest on tänapäeval alles üksnes kõrgeimad kohad Pellwormi ja Nordstrandi saar.

1842 valis Taani kuningas Christian VIII Föhri oma suveresidentsiks. Sellest ajast peale muutus turism Föhri jaoks tähtsaks.

1920 korraldati Saksamaa ja Taani piirialadel rahvahääletus selle kohta, kust peaks kulgema piir. Föhri saare elanikud hääletasid Taanisse kuulumise poolt, aga et Taanile lähemal olevad piirkonnad hääletasid Saksamaale kuulumise poolt, ei hakatud Föhrist Taani enklaavi tegema, vaid saar jäeti Saksamaale.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Föhr** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast Jaapanis; küla kohta Ahvenamaal Föglö vallas vaata artiklit Sanda (Föglö); Sanda on ka Norra saare Sanna rööpnimi.* |

---

Tänav Sandas
**Sanda** (jaapani keeles 三田市 (*Sanda-shi*) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Sanda geograafilised koordinaadid on 34° 53′ N, 135° 14′ E.

Sanda pindala on 210,22 km², elanike arv 113 900 (2009).

Sanda asub Kōbest 25 km põhjas teisel pool Rokkō mägesid, Osakast 35 km loodes.

Ta piirneb põhjas Sasayamaga ning idas Takarazuka ja Inagawaga. Läänes asuvad Tōjō, Yokawa ja Yoshiro linn.

Ajalugu
-------

Vanimad asustuse jäljed Sandas pärinevad 30 tuhande aasta tagusest ajast.

7. sajandi lõpul asutati nüüdse Yashiki asukoha lähedale budistlik Konshinji tempel, mille ümber kohe tekkis asula ehk templilinn. Muromachi ajastu lõpul rajati Sanda kindlus ning Azuchi-Momoyama ajastul tekkis selle ümber asula.

Nime "Sanda" on kasutatud juba vähemalt 1300 aastat. Konshinji templis olevast Mirokubutsuzazo kujust leitud dokumentidel on kirjas: "Need piirkonnad on määratud Matsuyama maadeks: Onden, Hiden ja Keiden, mis on kolm riisipõldu ja mida sellepärast nimetatakse Sanda." Jaapani keeles tähendab "san" 'kolm' ja "da" 'riisipõld'.

Pärast Meiji perioodi jõudis alevisse raudtee ja Sanda hakkas Arima maakonna keskusena kasvama.

1956 ühendati Sandaga halduslikult Hirono, Miwa, Ono ja Takahira. Samal aastal ühendati Ai ja Honjō Aino asulaks. 1957 liideti Aino Sandaga. 1. juulil 1958 ülendati Sanda alevist linnaks.

Viited
------

1. ↑  兵庫県／推計人口　兵庫県, vaadatud 31.03.2021.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib müütilisest linnust; tähtkuju kohta vaata artiklit Fööniks (tähtkuju); rahaühiku kohta vaata artiklit Fööniks (rahaühik); Eesti restorani kohta vaata artiklit Fööniks (restoran)* |

---

Fööniks leekides. Illustratsioon 12. sajandi käsikirjast**Fööniks** on rahvaluulest tuntud müütiline tulilind, kes sümboliseerib elu ja surma vaheldumist, ellu ärkamist ning surematust.

Mütoloogia
----------

Fööniksi päritolus ei olda kindlad, kuid teda kummardati Bennuna juba iidsetel aegadel Egiptuses Heliopolise linnas. Just Heliopolis oli see paik, kuhu fööniks uskumuste järgi oma pesa ehitas. Bennut samastati päikesejumal Ra'ga ning viiteid temale leidub isegi egiptlaste "Surnuteraamatus".

Fööniksi nimi on pärit kreeka keelest ja see tähistab purpurpunast värvi. Nii kreeklased kui roomlased kujutasid fööniksit linnuna, kes meenutas kotkast või paabulindu. Kreeklaste arvates elas fööniks Foiniikias kaevu ääres. Usuti, et igal koidikul peatab päikesejumal Helios oma kaariku, et kuulata kaevus kümbleva fööniksi imekaunist laulu.

Viiteid fööniksile on aga väga paljudes kultuurides. Nii näiteks oli pärslastel Simurgh, hiinlastel Fenghuang, jaapanlastel Hõ-õ või Fushichō (Surematu lind), venelastel Жар-Птица. Fööniks on saanud populaarseks ka katoliku kiriku kunstis, kirjanduses ja sümboolikas.

Välimus
-------

Fööniksi võis ära tunda tema värvilise sulestiku ning kuldsete ja tulipunaste pikkade sabasulgede järgi (mõnede legendide ja kultuuride kohaselt võis värv olla ka sinine, purpurne või roheline). Ta elas umbes 600–800-aastaseks, elu lõpus ehitas ta endale kaneeliokstest pesa. Selles põles fööniks tuhaks, kuid tuhast ilmus muna, millest fööniks taas välja koorus ning uuesti sündis.



|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Fööniks** |
**San Salvadori departemang** on El Salvadori departemang, mis asub riigi keskosa lääneosas. Keskus on riigi pealinn San Salvador. Departemangus paiknevad Rio Lempa org, "Valle de las Hamacas" (Hammocki org) ja osa Ilopango järvest. Suuremad linnad on San Salvador, Ciudad Delgado, Mejicanos, Soyapango, Panchimalco ja Apopa.

Departemangu pindala on 886 km² ja rahvaarv üle 2 miljoni. Departemang moodustati 12. juunil 1824.

Vallad
------

1. Aguilaresi vald
2. Apopa vald
3. Ayutuxtepeque vald
4. Cuscatancingo vald
5. Delgado vald
6. El Paisnali vald
7. Guazapa vald
8. Ilopango vald
9. Mejicanose vald
10. Nejapa vald
11. Panchimalco vald
12. Rosario de Mora vald
13. San Marcose vald
14. San Martíni vald
15. San Salvadori vald
16. Santiago Texacuangose vald
17. Santo Tomáse vald
18. Soyapango vald
19. Tonacatepeque vald

El Salvadori departemangud – *departamento*

Ahuachapán  **·**  Cabañas  **·**  Chalatenango  **·**  Cuscatlán  **·**  La Libertad  **·**  La Paz  **·**  La Unión  **·**  Morazán  **·**  San Miguel  **·**  San Salvador  **·**  San Vicente  **·**  Santa Ana  **·**  Sonsonate  **·**  Usulután
**Adiafooride tülid** olid reformatsiooniajal vaidlused selle üle, kas katoliiklikud kultusevormid säilitada kui adiafoorid või neist loobuda. 

Aastal 1548 püüdis Karl V nn Augsburgi interimiga ühendada oma võimu alla nii protestandid kui ka katoliiklased. Philipp Melanchthon lükkas selle tagasi viidates asjaolule, et ta ei taga õigeksmõistmist usu läbi kui põhjapanevat õpetust. Hiljem nõustus ta Leipzigi interimiga, otsustades, et õpetuslikud küsimused, mis ei puuduta õigeksmõistmist usu läbi, on adiafoorid. Enamik luterlasi eesotsas Matthias Flaciusega ei nõustunud aga selle kompromissiga. 

Adiafooride tülid kestsid 1549–1552. Nad puudutasid ka muusikat, tantsu ja ehtimist. 

Konkordiavormelis (1577) määratleti adiafoorid kui "kirikuriitused, mida Jumalasõna ei käsi ega keela". Siiski ei tohi usklikud järele anda isegi mitte adiafooride küsimustes, kui "Jumalasõna vaenlased" neid peale suruvad. 

Augsburgi usutunnistus ütleb, et Kiriku tõelise ühtsuse jaoks piisab nõustumisest Evangeeliumi õpetuse ja sakramentide jagamise asjus. Inimlikud traditsioonid (inimeste rajatud riitused ja tseremooniad) ei pea olema igal pool ühesugused.
**Varjestamine** on mingi välja või kiirguse levimise tõkestamine või selle toime vähendamine varjete abil. Vajadust mööda tõkestatakse kas sisse- või väljatungivat välja *resp.* kiirgust.

Tõkestatavaks väljaks on enamasti elektromagnetväli ning kiirguseks elektromagnetkiirgus ja ioniseeriv kiirgus.

Ioniseeriva kiirguse (gamma- ja röntgenikiirguse) levikut piirab suure tihedusega materjalist (pliist, baariumbetoonist) tõke; vt Kiirguskaitse.

Elektriliseks varjeks võib olla seadme, juhtme või kaabli metallosa või siis iseseisev tarind, mis piirab elektromagnetvälja või siis eelkõige selle välja elektrilise või magnetilise komponendi levikut. 
Varjestamisega parandatakse seadmete elektromagnetilist ühilduvust ja seega tagatakse elektrisignaalide häirevaba edastust ja töötlust.

Staatilise (muutumatu) ja madalsagedusliku elektrivälja varjestamine
--------------------------------------------------------------------

Pilt näitab, kuidas mõjutab ferromagnetmaterjal magnetjõujoonte kulgu. Ringikujulises varjestatud ruumis magnetjõujooned puuduvad
Elektrostaatiline varjestustoime põhineb elektrostaatilise induktsiooni nähtusel. Elektrostaatiline varje valmistatakse hea elektrijuhtivusega materjalist, milleks võib olla õhuke vask- või alumiiniumplekk või -foolium, ka näiteks plastesemele sadestatud juhtiv kiht, samuti metallvõrk. Elektrostaatilist varjestamist vajavad nõrka signaali kandvad ahelaelemendid, nagu näiteks mikrofon, audiosignaalivõimendi ja nende ühenduskaablid.

Staatilise ja madalsagedusliku magnetvälja varjestamine
-------------------------------------------------------

Magnetiline varje valmistatakse magnetiliselt pehmest ferromagnetilisest materjalist, sest sellel on suur magnetiline läbitavus (hea magnetjuhtivus) ja väike jääkmagneetumus (vt magnetiline hüsterees). Niisugusest materjalist kate toimib ühtlasi elektrostaatilise varjena.

Elektromagnetvarjed mobiiltelefoni sees

Elektromagnetvälja varjestamine
-------------------------------

Kõrgsagedusliku elektrivälja (elektromagnetlainete) levimist saab tõkestada hea elektrijuhtivusega materjalist (vask- või alumiiniumplekist) kinnise ümbrisega. Varjeplekk võib olla õhuke, sest pinnaefekti tõttu juhib kõrgetel sagedustel voolu üksnes juhi õhuke pindkiht; nimelt kutsub vahelduvasuunalise voolu korral muutuv magnetväli metallis esile pöörisvoolud, mis on suunatud põhivoolule vastu, surudes põhivoolu juhi ristlõike pinna poole. Seega juhi tegevristlõige väheneb ja vastavalt juhi näivtakistus kasvab. Kuna pinnaefekt avaldub eriti tugevalt ferromagnetmaterjalis (nt terases) ja pealegi kasvab koos sagedusega ka ümbermagneetimiskadu, ei kõlba terasplekk kõrgsagedusvälja varjestamiseks.

Kõrgsagedusvarje peab olema võimalikult kinnine. Väikesed augud ja pilud, mille mõõtmed on väiksemad kui kümnendik lainepikkust, peavad küll laineid kinni, kuid piludevahelised juhtivad osad võivad siiski moodustada antennidena toimivaid parasiitseid dipoole.

Vaata ka
--------

* Faraday puur
* Varjestatud keerdpaarjuhe
* Koaksiaalkaabel

Viited
------

1. ↑  ENE 10. köide, 1998
Tun **Ling Liong Sik** (lihtsustatud hiina kirjas 林良实; traditsioonilises hiina kirjas 林良實; sündinud 18. september 1943 Kuala Kangsares) on Malaisia poliitik. Ta on endine MCA president ja endine Malaisia ​​transpordiminister.

4. veebruaril 1988 määrati Ling Liong Sik Malaisia ​​üleminekupeaministriks kuni sama aasta 16. veebruarini.

27. oktoobril 2015 esitas Malaisia ​​peaminister Najib Razak Ling Liong Siki vastu hagi au teotamises. Ta väitis kaebuses, et Ling Liong Sik süüdistas teda sama aasta 3. oktoobril 1MDB vahendite väärkasutamises ja muudes valedes ja pahatahtlikes laimavates avaldustes ning avaldas need uudiste veebisaitidel. 22. mail 2018 võttis Najib hagi tagasi ja nõustus tasuma 25 000 RM-i.

Ta on ka üks mõjukamaid hiina poliitikuid tänapäeva Malaisia.

Pere
----

Ta on abielus Ong Ee Nahiga ja tal on kaks poega: Ling Hee Leong ja Ling Hee Keat.

Viited
------

1. ↑  "For A Few Days In 1988, Malaysia Actually Had A Chinese Prime Minister".
2. ↑  "Najib sues Ling over defamatory remarks".
3. ↑  "Najib files defamation suit against Dr Ling".
4. ↑  "Najib withdraws defamation suit against Ling Liong Sik".
**Lingayeni laht** on laht Lõuna-Hiina meres, Filipiinide saarestiku loodeosas Luzoni saare rannikul. 

Lahe pindala on 2100 km², see piirneb Pangasinani ja La Unioni provintsidega. Lahe looduslikeks piirideks on Zambalesi mäed ja Kesk-Kordiljeerid. 

Lingayeni lahes asuvad mitmed väikesed saared. Selle lääneosas domineerivad korallrahud, neid leidub paiguti ka lahe idaosas, mida ääristavad liivased rannad. Lingayeni lahe lõunaossa suubub Agno jõgi, seal iseloomustab lahte pehme jõesetetest moodustunud põhjapinnas.

Lingayeni lahe kaldal asuvatest linnadest on olulisimad Pangasinani provintsi keskus Lingayen, samas provintsis asuvad Dagupan City ja Alaminos City ning La Unioni provintsis paiknev San Fernando City. Lahes on rikkalikud kalavarud, mis ülepüügi tõttu on viimastel kümnenditel oluliselt vähenenud. Oluline sissetulekuallikas laheäärsetes provintsides on soola tootmine, mis toimub mereveest soola eraldamise teel.

Lingayeni laht oli oluline strateegiline punkt Teises maailmasõjas. 22. detsembril 1941 randusid Lingayeni lahes Jaapani väed kindralleitnant Masaharu Homma juhtimisel. Sellega algas Jaapani sissetung Filipiinidele. 9. jaanuaril 1945 samas lahes läbi viidud operatsiooniga alustasid Ameerika Ühendriikide ja Austraalia väeüksused Luzoni saare tagasivallutamist jaapanlastelt.

Vaata ka
--------

* Lingayeni lahe dessant
* Lingayeni lahe lahing
**Väljendverb** on tegusõna, mis koosneb käändsõna(de)st ja tegusõna(de)st.

### Eesti keel

Väljendverbi sisuliseks tuumaks on käändsõna, näiteks ***jalga** laskma*.

Mõned väljendverbid võivad hõlmata ka mitut käändsõnavormi, näiteks ***ajast** ja **arust** olema, **ühist keelt** leidma, **tühja juttu** ajama*.

##### Tähendus

Ühendverbil on alati nii otsene kui ka ülekantud tähendus, väljendverbil on määrav ülekantud tähendus. See tähendab, et *suppi kokku keetma* ei ole seotud mitte söögitegemisega, vaid probleemide tekitamisega.

##### Õigekiri

Väljendverbi võib pidada pigem sõnade ühendiks kui üheks sõnaks. See tähendab, et üldjuhul kirjutatakse selle osad teineteisest lahku, aga mõnel juhul võib väljendtegusõna osad kokku kirjutada, näiteks *silmahakkav* areng – erinevus *hakkas silma*. Kokkukirjutatuna muutub ühend omadussõnaliseks, lahkujäetuna väljendab tegevust.

Tegusõna osade järjekord lauses võib muutuda, näiteks *lasen leiva luusse - lähen leiba luusse laskma.*

Viited
------

1. ↑  Eesti keele käsiraamat
**Algoritmiline keerukus** näitab, kuidas muutub programmi kiirus ja kasutatav mälumaht programmi sisendandmete kasvades. Algoritmiline keerukus pole seotud sellega, kui raske on algoritmi seletada, mõista või programmeerida. Mälumahuline keerukus näitab, kuidas ülesande lahendamiseks vajalik mälumaht sõltub ülesande mõõdust. Ajaline keerukus näitab, kuidas ülesande (algoritmi) tööaeg sõltub ülesande mõõdust (s.t. lähteandmete hulgast). Analoogiliselt räägitakse programmeerimises programmi, alamprogrammi või programmilõigu keerukusest.

Ajaline keerukus
----------------

Ajalise keerukuse tähis on O, millele järgneb sulgudes keerukusfunktsioon.

Eristatakse head ehk polünomiaalset keerukust, mida väljendab polünoom, ja halba ehk mittepolünomiaalset keerukust, mida polünoomiga ei saa väljendada. Piltlikult öeldes on headel keerukustel astendaja konstantne, aga halbadel keerukustel läheb n astendajasse. Heade keerukuste kohta võib öelda, et kui algoritmi keerukus on O(f(n)), siis ülesande mõõdu suurenemisel n korda ei suurene tööaeg rohkem kui f(n) korda.

Polünomiaalseid keerukusi nimetatakse sellepärast headeks, et kui ülesande maht on liiga suur, siis on kasu kiiremast raalist. Mittepolünomiaalseid keerukusi nimetatakse halbadeks, sest siis kiirem raal praktiliselt ei suurenda tööjõudlust. Ainus, mis aitab, on algoritmi asendamine kiiremaga, kuid see ei ole alati võimalik.

**Näiteid keerukustest**| O(1) | Triviaalne keerukus | Paisksalvestus |
| O(log2n) | Logaritmiline keerukus | Kahendotsing |
| O(n) | lineaarne keerukus | Vektorite sisestamine, väljastamine, liitmine, lahutamine ja skalaarkorrutamine |
| O(n\*log2n) |  | Poolitussortimine, kiirsortimine |
| O(n\*√n) |  | Shelli sortimine |
| O(n²) | Ruutkeerukus | Maatriksite sisestamine, väljastamine, liitmine ja lahutamine, mullsortimine, valiksortimine |
| O(n³) | Kuupkeerukus | Maatriksite korrutamine |
| O(2n) | Eksponentsiaalne keerukus | Kõigi n-kohaliste kahendsüsteemi arvude tekitamine |
| O(n!) | Faktoriaalne keerukus | n elemendi kõigi võimalike järjestuste leidmine |

Keerukusklassid
---------------

* Keerukusklass **P**. Keel A kuulub keerukusklassi P, kui leidub polünoom p(x) ja deterministlik Turingi masin M ajakeerukusega p(x), mis tuvastab keele A.
* Keerukusklass **NP**. Keel A kuulub keerukusklassi NP kui leidub polünoom p(x) ja mittedeterministlik Turingi masin M ajakeerukusega p(x), mis tuvastab keele A.
* Keerukusklass **PSPACE**. Keel A kuulub keerukusklassi PSPACE, kui leidub polünoom p(x) ja deterministlik Turingi masin M mälukeerukusega p(x), mis tuvastab keele A.

Välislingid
-----------

* Ahto Truu, Programmeerimise alused, Peatükk 5: Algoritmide keerukus
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kuust; teiste tähenduste kohta vaata August (täpsustus).* |

---

|  |
| --- |
| << **August** >> |
| E | T | K | N | R | L | P |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |
| 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 |
| 22 | 23 | 24 | 25 | 26 | 27 | 28 |
| 29 | 30 | 31 |  |  |  |  |
| **2022** |

**August** ehk **lõikuskuu** on Gregoriuse kalendris aasta kaheksas kuu. Selles on 31 päeva. 

Augusti rahvapärased nimetused on ka **põimukuu**, **viljakuu**, **rukkikuu**, **mädakuu** ehk **mädanemiskuu**, **hallituskuu**, **kirbukuu** ja **pärtlikuu**.

August oli Rooma kalendri kuues kuu (kuni aastani 154 eKr) ning kandis seetõttu nimetust *sextilis* seni, kuni 8 eKr otsustas senat selle kuu ümber nimetada keiser Augustuse auks.

Keiser Augustus

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **August** |

* Aasta päevad

Viited
------

1. ↑  Mall Hiiemäe. Pühad ja argised ajad rahvakalendris. Tallinn, Varrak 2010, lk 99.

|  |
| --- |
| jaanuar - veebruar - märts - aprill - mai - juuni - juuli - august - september - oktoober - november - detsember |
Varssavi geto likvideerimine 1943. aastal
Chicago geto (mai 1974)
Veneetsia Geto keskväljak 2013. aastal
**Geto** on rassilise kuuluvuse, usundi, sotsiaalse päritolu, majandusliku või õigusliku seisundi vm alusel diskrimineeritud elanike linnaosa.

Sõna pärineb 16. sajandi algusest ja algselt nimetati nii Veneetsia Cannaregio linnaosas ala, kus olid sunnitud elama juudid. Sõna päritolu ei ole selge. Oletatakse, et see on tulnud itaaliakeelsest väljendist *geto nuovo* ('uus valukoda') või sõnast *borghetto* ('linnake'). Võimalik on aga ka, et sõnal on heebrea päritolu: heebreakeelne sõna *get* tähendab 'eraldatust'. Sõna tuli laialdaselt kasutusele Teise maailmasõja ajal, mil seda kasutati Saksamaa loodud vähemusrahvuste linnaosade kohta.

Tänapäeval nimetatakse getodeks igasuguseid vaeste linnaosasid.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Geto** |

* Veneetsia geto
* Varssavi geto
* Mellah

Viited
------

1. ↑  Jacques Attali. Juudid, maailm ja raha : juudi rahva majandusajalugu. Tallinn, 2005, lk 240
**Gerķise mõis** (saksa keeles *Garkisch*, ka *Gerkes*) oli rüütlimõis, hiljem Riia linnamõis Liivimaal Volmari kreisis Lemsalu kihelkonnas.

Ajalugu
-------

Esimesed teated sellest mõisast pärinevad aastast 1548, mil Riia peapiiskop Wilhelm von Hohenzollern selle oma sekretärile Georg Niederlandile kinkis. Aastal 1567 omandas too Adam Chodkiewiczilt veel kolm ja pool adramaad maad. Aastal 1647 müüs Johann Niederland kuue adramaa suuruse mõisa Riia linnale, osa selle maadest eraldati siis Lemsalu kirikumõisa tarbeks. Aastal 1657 kinnitas Karl X Gustav selle Riia linna omandiks ja allutas Lemsalu mõisale.

Viited
------

1. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 159.

Lemsalu kihelkond

**Kirik**: Lemsalu Jaani kirik  

**Mõisad**: Lemsalu kirikumõis | Buddenbrockshofi mõis | Gerķise mõis | Krüdenershofi mõis | Lāde mõis | Lemsalu mõis | Nabe mõis | Rēza mõis | Vecķipēni mõis | Viffhuseni mõis