recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Kaartide sorteerimine** (ingl k *card sorting*) on kvalitatiivne meetod veebisaidi infoarhitektuuri ehk struktuuri konstrueerimiseks ja hindamiseks. Meetod aitab uurida, kuidas inimesed asju grupeerivad. Algselt on kaartide sorteerimine leidnud rakendust psühholoogia ja kasutajakesksuse uuringutes.

Kaartide sorteerimise metoodika põhimõte seisneb selles, et infoühikute nimetused kirjutatakse kaartidele ning uuringus osalejad ehk potentsiaalsed kasutajad grupeerivad kaardid nii, nagu neile loogiline tundub.

Praktiliselt viiakse uuring läbi järgmiselt:

1. inimesele antakse hulk kaarte, millele on kirjutatud erinevate infoühikute nimed
2. inimene jagab need mõisted kas etteantud gruppidesse või mõtleb ise välja igale kategooriale sobiva nime
3. seda protsessi korratakse erinevate inimestega
4. tulemusi analüüsitakse, et leida ühiseid kokkupuutepunkte ning mustreid

Avatud kaartide sorteerimise korral on osalejatel võimalus ise suurematele kategooriatele nimed panna, kirjutades need tühjadele kaartidele. See aitab teada saada, kuidas kasutajad mõisteid klassifitseerivad ning milliseid termineid nad nende kategooriate kohta kasutavad.

Suletud kaartide sorteerimise korral peab osaleja aga valima etteantud kategooriate seast tema arvates sobivaima. Suletud kaartide sorteerimine on eriti kasulik demonstreerimaks, et inimesed mõtlevad ja grupeerivad asju erinevalt. 

Kaartide sorteerimise tulemusi ei saa alati kohe üks ühele veebisaidi struktuurile üle kanda, kuid kindlasti aitavad need tähelepanu juhtida erinevatele kitsaskohtadele. Kaartide sorteerimist on võimalik läbi viia üks-ühele, grupis, e-posti teel või elektrooniliselt. Tulemuste analüüsimiseks kasutatakse klasteranalüüsi – vastavate arvutiprogrammide või MS Exceli abil .

Kuna tegemist on kvalitatiivse meetodiga võib valimis piirduda viie kasutajaga. Kaartide sorteerimist kasutatakse tavaliselt veebisaitide arendamise algfaasis – sellisel juhul on vajalik vähemalt 15 kasutaja osavõtt. Nielsen soovitab need 15 kasutajat jagada kolme erineva kaartide sorteerimise ülesande peale, mis viiakse läbi erinevates veebisaidi arendamise faasides  .

Viited
------

1. ↑  Maurer, D. Warfel, T. (2004). Card sorting: a definitive guide. - Boxes and Arrows. -  (18.03.2006)
2. ↑  Lamantia, J. (2003). Analyzing card sort results with a spreadsheet template. – Boxes and Arrows. -  (18.03.2006)
3. ↑  Nielsen, J. (2000). Why you only need to test with 5 users. – Alertbox: Current Issues in Web Usability. -  (18.03.2006)
4. ↑  Nielsen, J. (2004). Card sorting: how many users to test. - Alertbox: Current Issues in Web Usability. -  (18.03.2006)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib toitainetest. Toiduainete kohta vaata artiklit "Toiduained".* |

---

**Toitained** on toiduainetes sisalduvad keemilised ained, mida inimese organism kasutab peamiselt rakusünteesi lähteainetena anaboolsetes protsessides või energiaallikana.

Toitainete liigitus
-------------------

Eristatakse kolme tüüpi toitaineid:

* **rasvad**, mis on organismi jaoks ülioluline pikaajaline akumuleeritav energiaallikas;
* **valgud**, mis on ainus rakusünteesiks hädavajalike aminohapete allikas;
* **süsivesikud**, mis on kiiresti omastatav energeetiline ressurss ja paljude organismi struktuuride koostisosa.

Tasakaalustatud toitumine
-------------------------

Organism vajab normaalseks elutegevuseks kõiki kolme liiki toitaineid, kusjuures ühe toitaine vaegust ei ole võimalik pikaajaliselt kompenseerida teise toitaine liiaga. Olukorda, mille puhul menüü sisaldab õiges vahekorras kõiki toitaineid, nimetatakse tasakaalustatud toitumiseks. Soovituslik vahekord on järgmine: 

* süsivesikuid 50–60%,
* rasva 25–35%,
* valku 10–20%.

Optimaalne vahekord võib muutuda sõltuvalt füüsilisest koormusest, väliskeskkonna tingimustest, haigustest või organismi füsioloogilistest eripäradest. Kuna eri toitainete protsentuaalset sisaldust toidus on raske jälgida, on toitumise tasakaalustamiseks kasutusel lihtsustatud meetodeid, näiteks taldrikureegel.

Nälgus
------

Olukorda, kus organism saab toitaineid ebapiisavas koguses, nimetatakse nälguseks. Kui ebapiisavas koguses saab vaid ühte või kahte toitainet, on tegemist osalise nälgusega. Nälgus ja osaline nälgus võivad piisava kestuse korral põhjustada haigusi, näiteks anoreksiat, aneemiat, menstruatsioonihäireid jms. Pikaajaline liiga suur toitainete kogus põhjustab rasvumist.

Toitainete allikad
------------------

Toitainete allikaks on kõik loomsed ja taimsed toiduained. Toiduained erinevad suuresti toitainete sisalduse poolest. Peamised rasvade allikad on loomsed saadused, rasvane kala, taimeõlid jms. Peamisteks valgu allikateks on liha, kala ja muud mereannid ning kaunviljad. Süsivesikuid leidub kõige enam taimses toidus, näiteks teraviljasaadustes, puu- ja juurviljades.

Mõnikord, peamiselt tõlkekirjanduses, liigitatakse toitainete hulka ka vitamiinid, mineraaltoiteained ja isegi vesi. Sellist käsitlust ei saa õigeks lugeda ning neid aineid tuleb vaadelda eraldi. Kuigi tegu on organismi elutegevuseks väga oluliste ainetega, ei ole vitamiinid ega mineraaltoiteained toitainetega võrreldes olulised rakusünteesi lähteained ega ka energeetiline ressurss. Nii ei ole näiteks võimalik kõrvaldada ega leevendada toitainete puudusest tekkinud nälgust vitamiine või mineraaltoiteaineid manustades.

Vaata ka
--------

* Biogeenid
* Toiduained
* Mineraaltoiteained
* Toitainete ringlus

Viited
------
**Umbusaldusavaldus**eks nimetatakse poliitikas seda, kui valitud kogu hääletab oma esindaja tagasikutsumist ametikohalt. Tüüpiliselt umbusaldatakse tänapäeval demokraatlikes riikides valitsusjuhte või -liikmeid, presidente, kohalike omavalitsuste juhte või liikmeid, samuti parlamendi või omavalitsuse volikogu eesistujaid.

Umbusaldus loetakse õnnestunuks, kui häältest piisab umbusaldatava ametist tagandamiseks. Kuna umbusalduse algatab üldjuhul opositsioon, kes on opositsioonis seetõttu, et tal on vähem hääli, siis enamasti umbusaldamine ei õnnestu. Umbusalduse õnnestumiseks on vaja eritingimusi: mõne koalitsioonisaadiku toetust, koalitsiooni lõhenemist vms. Õnnestunud umbusaldushääletus võib, kuid ei pruugi viia võimuliidu ja valitsuse lagunemiseni.

Eestis
------

Taasiseseisvumise järgses Eestis on ministritele 1992-2019 umbusaldust avaldatud 31 korral, neist õnnestunud on vaid kolm: teisel katsel õnnestus peaminister Mart Laari umbusaldamine 1994. aastal, mõõdikuskandaal viis ametist siseminister Ken-Marti Vaheri ning 2016. aasta 9. novembril umbusaldati peaminister Taavi Rõivast.

Enim on Eestis umbusaldatud siseministreid (6 korral), järgnevad peaministrid (5 korral) ja rahandusministrid (4 korral).

Eestis on umbusaldushääletusele pandud järgnevad ministrid.

* 3 korral:
	+ Mart Laar (1993, 1994 ja 2001 peaministrina)
	+ Villu Reiljan (1995, 1998, 2006 keskkonnaministrina)

* 2 korral:
	+ Toivo Jürgenson (2001 teede- ja sideministrina)
	+ Siim Kallas (1999 ja 2000 rahandusministrina)
	+ Rein Lang (2009 justiits- ja 2013 kultuuriministrina)
	+ Mihkel Pärnoja (2000 ja 2001 majandusministrina)
	+ Taavi Rõivas (2015, 2016 peaministrina)
	+ Mart Helme (2019, siseministrina)
	+ Martin Helme (2020, rahandusministrina)
* 1 korral:
	+ Andrus Ansip (peaminister)
	+ Heiki Arike (siseminister)
	+ Tarmo Loodus (siseminister)
	+ Maret Maripuu (sotsiaalminister)
	+ Jüri Mõis (siseminister)
	+ Urmas Paet (välisminister)
	+ Lagle Parek (siseminister)
	+ Juhan Parts (majandus- ja kommunikatsiooniminister)
	+ Mailis Reps (haridus- ja teadusminister)
	+ Ain Seppik (siseminister)
	+ Jaanus Tamkivi (keskkonnaminister)
	+ Liina Tõnisson (majandusminister)
	+ Ken-Marti Vaher (siseminister)
	+ Tiit Vähi (peaminister)

Viited
------

1. ↑  "Ministrid, kes kaotasid usalduse" Eesti Ekspress 28.11.2013, lk 6
**Tori vald** oli vald Pärnu maakonna kirdeosas. Valla üldpindala on 281 km2, mis moodustab 5,87% Pärnumaast. Lähiajal on oodata Tori valla territooriumi mitmekordset kasvu, kuna Tori vallaga soovivad haldusreformi käigus liituda Are vald, Sindi linna ning Sauga vald. Territooriumist 43% on metsamaad, 19% sood ja rabad ning 38% põllumaad.

Tori valla naabriteks on põhjas Vändra ja Tootsi vald, lõunas Paikuse vald, läänes Are ja Sauga vald ning idas Viljandi maakond.

Tori vallas on kaks põhikooli, lasteaed, rahvamaja, muuseum, kaks raamatukogu, sotsiaalmaja.

Tori vallavanem on Kaie Toobal.

Asustus
-------

### Alevik

Tori

### Külad

Tori vallas on 20 küla: Aesoo, Elbi, Jõesuu, Kildemaa, Kuiaru, Kõrsa, Levi, Mannare, Muraka, Muti, Oore, Piistaoja, Randivälja, Riisa, Rätsepa, Selja, Taali, Tohera, Urumarja ja Võlli.

Ajalugu
-------

Tori kihelkonna nime on vanades kirjades esmamainitud 1544. aastal. 19. detsembril 1991 muudeti Tori külanõukogu Tori vallaks. 2017. aastal ühines Tori vald uue Tori vallaga.

* Püha Jüri ratsamonument Toris. Skulptor Mati KarminPüha Jüri ratsamonument Toris. Skulptor Mati Karmin
* Tori kirikTori kirik
* Tori Kesk-Devoni liivakivipaljandTori Kesk-Devoni liivakivipaljand
* Tootsi raudteejaama hooneTootsi raudteejaama hoone
* Taali mõisa peahooneTaali mõisa peahoone
* Riisa rabaRiisa raba
* Tori hiiesaarTori hiiesaar

Vaata ka
--------

* Tori hobune

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
2. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
3. 1 2  Tori valla koduleht[*alaline kõdulink*]. Vaadatud 01.05.2012
4. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
5. ↑   Tori valla ajalugu. Valla kodulehel. Vaadatud 01.05.2012.
6. ↑  Ida-Viru maakonna Tudulinna valla, Järva maakonna Imavere ja Oisu valla, Lääne maakonna Linnamäe ja Vormsi valla, Põlva maakonna Räpina ja Põlva alevi ning Ahja, Kanepi ja Valgjärve valla, Pärnu maakonna Lavassaare alevi ning Kaisma, Tali, Tori ja Uulu valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta
**Bobathi kontseptsioon** on ravimetoodika, mis on nime saanud saksa füsioterapeut Bertha Bobathi (1907–1991) ja tema neuroloogist mehe Karl Bobathi (1906–1991) järgi, kes ravikontseptsiooni 1940. aastatel välja töötasid. Hiljem on seda pidevalt edasi arendatud. Peale meditsiini on rakendust leidnud füsioteraapias, ergoteraapias kui ka logopeedias kõne arendamisel.

Terapeutiline kontseptsioon põhineb neurofüsioloogilisel alusel, mis on seotud isiksuse tervikliku arenguga.

Ravi on suunatud ajukahjustusega patsientidele. Selle edukus sõltub ajukahjustuse suurusest ja ulatusest. Kontseptsiooni iseärasuseks on, et koos patsiendi motoorse puudujäägi arendamisega arendatakse ka tervet kehapoolt. See eeldab tihedat interdistsiplinaarset koostööd, kuid ka koostööd perede ja üksikisikutega.

Eesmärgid
---------

* Halvatud ja terve kehapoole samaaegne arendamine
* Soodustada tavapärast liikumist iga päev
* Vältida pingelisi ja ebanormaalseid asendeid ning liikumismuster
* Sensoorne stimulatsioon
* Vältida valu ja lihaskontraktuure.
* Suurendada iseseisvust ja turvalisust igapäevaelus.

Välislingid
-----------

* Rehabilitation mit Bobath
* Bobath teraapiast saksa keeles
* Die Vereinigung der Bobath-Therapeuten Deutschlands e.V
Nurme mõisa allee
**Nurme mõisa park** on kaitsealune park Harjumaal Saue vallas Nurme külas Lehetu–Nurme tee ääres. Pargi pindala on 6,6 ha. Park on muinsuskaitse all.

Park on kaheosaline. Peahoone tagaküljelt võib leida kunagiste terrasside jälgi, märke kunagisest vanemast, regulaarse planeeringuga aiast. Väikest esiväljakut piirab tihe vabaplaneeringuga puistu. Idaküljelt suundub esiväljakule tee, mida palistab ligi kilomeetripikkune allee. Alleepuudeks on põhiliselt vahtrad ja saared, vähesel määral ka pärnad. Allee lõpetab restaureeritud väravaehitis. Nii esi- kui ka tagaväljak on oma kunagise avatuse kaotanud.

Nurme mõisa pargis kasvab 16 liiki puittaimi, nende seas 8 liiki võõrliike. Põlispuudest on suuremad üks harilik tamm (*Quercus robur*, ümbermõõt 309 cm) ja vene lehis (*Larix russica*, ümbermõõt 240 cm). Valitsevad liigid on harilik saar, harilik tamm, harilik vaher. Vähesel määral kasvab seal ka harilikku kuuske, harilikku hobukastanit, harilikku jalakat, Vene lehist. Põõsarindes on domineerivateks harilik lumimari ja taraenelas.

Välislingid
-----------

* Nurme mõisa park kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
**Perfektiivne situatsioon** ehk **piiritletud situatsioon** on loomulikus keeles perfektiivse aspekti abil väljendatav situatsioon, mis on piiritletud kas seisundi või asukoha muutusega või tegevuse lõppemisega.

Piiritletud situatsioone on kahte tüüpi:

* Situatsiooni siirdumine kestmisest olematusesse.

*Poiss sõi õuna ära*.
* Situatsiooni kestmise lõpp senisel kujul.

*Naine sünnitas tütre ära*.
Lisaks verbidele aitavad piiritletust väljendada perfektiivsusadverbid ehk adverbid ära, välja, maha, läbi, üles, peale jne.

Perfektiivsusadverbi kasutatakse ka ühendverbide moodustamisel.

* Tuntu/veel tundmatu väljendamiseks.

*Tuul puhus mehel mütsi peast **ära** (tuntu) - Tuul puhus **ära** mütsi mehe peast (tundmatu)*.
* Perfektiivsusadverb aitab lauset lõpetada.

*Ema parandas püksid **ära*** .
Adverbil on oluline osa infostruktuuri väljendamisel, kui selle kasutamine näitab, et lause sisu on ootuspärane, situatsiooni kulg on aga uus info.

*Ta sooritas eksami **ära***.

Vaata ka
--------

* Perfektiivne aspekt
Maagiline savikauss mandakeelse tekstiga Mesopotaamiast
**Mandad** (ka **mandalased**) on gnostiliste rühmituste üldinimetus juutluses ja ka gnostilise juudakristliku ristijate rühmituse nimetus. Veeriitusi oluliseks pidanud mandade rühmitus on ainsana kuni tänaseni järjepidevalt säilinud juudakristlik erakond. Selliseid rühmitusi oli kristliku ajaarvamise esimestel sajanditel mitmeid, nt esseenid ja elkesaid (juudikristlased).

Mandad tekkisid ilmselt kristliku ajaarvamise esimestel sajanditel, aga pühad raamatud pandi kirja 7.–8. sajandil. Ristijate rühmituse peateos on "Ginza".

Mandade päästeusundi rajajat ja päritolu pole teada. Nad vastandusid Jeruusalemma judaismile ja eelistasid päästeõpetuse iraani varianti. See oli sarnane süüria juutluse rahvaliku usuga.

Mandad on ainus tänapäevani järjepidevalt säilinud gnostiline rühmitus. Nende iidne asuala paiknb tänapäeva Iraagi territooriumil. Mõni kogudus leidub ka Iraanis, aga arvukalt emigrantidena Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja ka Euroopas.

Mandade päritolu kohta on kaks oletust. Esimese järgi on mandade rühmitus tekkinud Iisraelis ja vastavalt enda pärimusele asusid mingil ajal ümber Kahejõemaale (Mesopotaamiasse). Teise järgi on rühmitus Kahejõemaal ka tekkinud ja väljaränd Iisraeli algkodust on vaid mandade legend.

Mandade tähtsaim prohvet oli Ristija Johannes. Aabrahami, Moosest, Jeesust ja Muhammadit pidasid nad valeprohvetiteks. Mandadel oli nii ühealgeõpetus (monism; üks maailma looja), kui ka kahesusõpetus (vahendaja loob maailma kellegi ülesandel; dualistlik valguse- ja pimeduseriigi vastandamine). On ka selline maailma tekkimise mõttesuund, milles püütakse eelnevaid loomislugusid ühendada.

Tähtsaimaks sakramendiks on ristimine. Päästjaks võib pidada Manda d`Haijeti.

Mandad pole kokku puutunud Nag Hammadist leitud koptikeelsete gnostiliste tekstidega. Kuid neil on sarnaseid motiive. Mandad pole mõjutatud kristlusest.

Tänapäeval on mandad Iraagis sunniitide poolt vaenatud vähemus.

Välislingid
-----------

* Jaan Lahe. *Mandalaste loomismüüt ja selle paralleelid gnostilistes süsteemides*. K&T 28. detsember 2012.
* *Mandade Leksikon* ja kirjandus (*inglise keeles*)
Tori kirik
**Tori kihelkond** (lühend **Tor**; sks *Kirchspiel Torgel*) oli kihelkond Pärnumaal ja Pärnu kreisis Liivimaa kubermangus.

Pärnu kreis Liivimaa atlases (1798)

Piirkonna ajalugu
-----------------

Kui rootslased 1562. aastal esimest korda Pärnumaa põhjaosa ja Pärnu linna vallutasid, moodustasid nad endise Saare-Lääne piiskopkonna Pärnumaa osa ja Pärnu komtuurkonna maadest nn Pärnu lossilääni, millesse kuulus ka Tori kihelkond. Tori kihelkonna alla kuulus siis ka Pärnu-Jaagupi kihelkonna kesk- ja kaguosa. 

Gustav II Adolfi ajal, 1617. aastal, läks Pärnu lään täielikult Rootsi valitsuse alla. Kuninga käsul 1624. aasta kevadel koostatud Pärnu lossilääni revisjoniraamatus mainitakse, et Tori kroonumõis on 1621. aastal 5000 taalri eest panditud Pärnu bürgermeistrile Arend Eckhoffile. 

16. sajandi lõpu sõdades kaotas Tori kihelkond oma iseseisvuse ning Pärnu jõest loodes olev kihelkonna osa läks Pärnu-Jaagupi kihelkonna alla.

Tori kihelkonna mõisad
----------------------

Tori kihelkonnas paiknes 5 mõisat – 1 kirikumõis, 2 rüütlimõisast peamõisat ning 2 riigimõisat. Lisaks veel 3 karjamõisat. 

* Tori kirikumõis (*Pastorat Torgel*)
* Sindi (*Zintenhof*) rüütlimõis
* Suigu (*Suik*) riigimõis
* Taali (*Staelenhof, Paixt*) rüütlimõis
* Tori (*Torgel*) riigimõis

Tori kihelkonna vallad
----------------------

* Are vald (1866–1892)
* Sindi vald (1866–1893)
* Suigu vald (1866–1917)
* Taali vald (1866–1917)
* Tori vald (1866–1917)

Tori kihelkonna kalmistud
-------------------------

* Taali mõisa kalmistu
* Tori kalmistu
* Tori õigeusu kalmistu

Viited
------

1. ↑  Tori kihelkond, Eesti mõisaportaalis

Kirjandus
---------

* Büsching, Anton Friedrich (1773). *Magazin für die neue Historie und Geographie: IX. Land-rolle des Herzogthums Liefland vom Jahr 1765*. Halle: Johann Jacob Curt. Lk 391.
* Ada Piirak. *Ajalooline traditsioon Tori kihelkonnast 1925. a.* Eesti Kirjandusmuuseum. 2007.

Välislingid
-----------

* Tori kihelkond, Eesti mõisaportaalis

Pärnumaa kihelkonnad 20. sajandi algul

Audru – Halliste – Häädemeeste – Karksi – Pärnu – Pärnu-Jaagupi – Saarde – Tori – Tõstamaa – Vändra – Mihkli


Pärnu kreis

**Kreisilinn**: Pärnu  

**Kihelkonnad**: Audru kihelkond  | Vändra kihelkond  | Häädemeeste kihelkond  | Halliste kihelkond  | Pärnu-Jaagupi kihelkond  | Karksi kihelkond  | Mihkli kihelkond  |  | Pärnu kihelkond  | Saarde kihelkond  | Tõstamaa kihelkond  | Tori kihelkond   
Põltsamaa kihelkond  | Pilistvere kihelkond  | Kolga-Jaani kihelkond
**Gironde'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Edela-Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Arcachon | 136 238 | 1494 | 4 | 17 |
| Blaye | 83 485 | 782 | 5 | 65 |
| Bordeaux | 871 737 | 1522 | 25 | 82 |
| Langon | 126 083 | 2644 | 15 | 198 |
| Lesparre-Médoc | 82 646 | 2274 | 5 | 51 |
| Libourne | 149 056 | 1283 | 9 | 129 |

Vaata ka
--------

* Gironde'i departemangu haldusüksuste loend
* Akvitaania

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Madina Lake** on USA alternatiivroki ansambel Chicagost. Selle asutasid 2005. aastal kaksikvennad Nathan ja Matthew Leone. Teised bändiliikmed on Mateo Camargo ja Dan Torelli.

Ajalugu
-------

Nathan ja Matthew Leone mängisid enne bändis The Blank Theory ning Dan Torelli ja Mateo Camargo bändis Reforma. Mõlemal oli sama mänedžer. 2005. aastal nad ühinesid ning moodustus Madina Lake. Nende esimene esinemine toimus 21. mail 2005 Chicagos.

Nathan ja Matthew Leone pälvisid esmakordselt meedia tähelepanu tänu NBC telesarja "Hirmu faktor" kaksikute erisaate võitmisele. Võidetud 50 000 dollari eest andsid nad välja Madina Lake'i esimese demoplaadi "The Disappearance of Adalia".

### "From them, through Us, to You" (2006–2008)

Pärast demoalbumit sõlmis Madina Lake lepingu Roadrunner Recordsiga. See andis neile hoogu juurde ning varsti valmis nende debüütalbum "From Them, Through Us, to You", mis anti välja 27. märtsil 2007. Tänu sellele albumile pälvis bänd tähelepanu ning jõudis Billboardi edetabelis 154. kohale. Ajakiri Kerrang! kuulutas bändi parima rahvusvahelise uue tulija auhinna vääriliseks.

### "Attics To Eden" (2009)

"Attics To Eden" on Madina Lake'i teine stuudioalbum. See anti välja 2. mail 2009. Albumilt ilmus kolm singlit: "Never Take Us Alive", "Let's Get Outta Here" ja "Welcome to Oblivion".

Liikmed
-------

* Nathan Leone – solist
* Mateo Camargo – kitarr
* Matthew Leone – basskitarr
* Dan Torelli – trummid

Diskograafia
------------

### Stuudioalbumid

* "From Them, Through Us, to You" (2007)
* "Attics to Eden" (2009)
* "World War III" (2011)
**Bobby Darin** (sünninimi **Walden Robert Cassotto**; 14. mai 1936 New York – 20. detsember  1973 Los Angeles, California) oli USA poplaulja. Ta esitas nii popmuusikat, džässi, *rock'n'roll* '​i, folki, svingi kui ka kantrit.

Ta alustas karjääri laulukirjutajana, kirjutades laule Connie Francisele. 1950. aastate teises pooles alustas Darin ka ise lauljakarjääri. Tema esimene hittlaul oli "Splish Splash" (1958). Sellele järgnesid sellised hitid nagu "Queen of the Hop" (1958), "Dream Lover" (1959), "Mack the Knife" (1959) ja "Beyond the Sea" (1960). "Mack the Knife" oli tema esimene ja ainus esikohasingel USA-s. 1950. aastate lõpuks on Darin saavutanud tuntuse *teen idol* '​ina. 1960. aastal pälvis Darin esimest korda välja antud parima uue artisti Grammy auhinna. Lisaks pälvis samal aastal tema "Mack the Knife" parima salvestise Grammy.

Lauljakarjääri kõrvalt mängis Darin 1960. aastatel tosinas mängufilmis. 1962. aastal pälvis Darin parima uue meesnäitleja Kuldgloobuse.

Aastatel 1960–1967 oli Darin abielus näitleja Sandra Deega. Neil oli poeg Dodd Mitchell. Dee ja Darin mängisid koos filmides "Läheneb september" ("Come September"; 1961), "If a Man Answers" (1962) ja "That Funny Feeling" (1965).

2004. aastal valmis Dee ja Darini elul põhinev film "Beyond the Sea". Filmi lavastas Kevin Spacey, kes kehastas filmis ka Darinit. 

Darinil oli terve elu probleeme tervisega. Kaheksa-aastaselt diagnoositi tal südamerike. Samuti kannatas ta reuma all. 1971. aastal tehti talle esimene südameoperatsioon. Darin suri 1973. aasta detsembris 37-aastaselt pärast järjekordset südameoperatsiooni.

1990. aastal võeti Darin Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja 1999. aastal Laulukirjutajate Kuulsuste Halli liikmeks. 2010 pälvis ta postuumselt ka Grammy elutööauhinna.

Viited
------

1. ↑  Bobby Darin. *Encyclopædia Britannica*. Vaadatud 6.10.2020

Välislingid
-----------

* Bobby Darin andmekogus IMDb (inglise)
Gita Kalmet (2013)
**Gita Kalmet** (varem **Gita Ränk**; sündinud 29. novembril 1959 Tallinnas) on Eesti diplomaat ja endine näitleja.

Gita Kalmet lõpetas 1978. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11.lend). Ta on õppinud Eesti Diplomaatide Koolis ja Oxfordi Ülikoolis.

Alates 1993. aastast töötab ta Eesti välisministeeriumis. Aastatel 1999–2002 töötas ta Eesti saatkonnas Pariisis, 2006–2011 oli Eesti suursaadik Hollandis. Ta on ka Eesti alaline esindaja Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni juures. 

1. augustil 2013 nimetas president Toomas Hendrik Ilves ta erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Kanadas. 

15. juulil 2021 nimetas president Kersti Kaljulaid Kalmeti Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Tšehhi Vabariigis.

Kalmet resideerib Prahas ning on Tšehhi Vabariigi kõrval akrediteeritud alates 25. novembrist 2021 ka Sloveeniasse ja alates 3. märtsist 2022 ka Horvaatiasse.

Isiklikku
---------

Gita Kalmeti abikaasa on lavastaja ja näitleja Madis Kalmet.

Pojad Henrik ja Karl-Andreas Kalmet lõpetasid 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli ja töötasid Tallinna Linnateatris.

Välislingid
-----------

* Eesti suursaadik Hollandis andis üle volikirja, Postimees, 30. august 2006
* Gita Kalmet: Lilleilust, Hudsonist ja taevalikust maast, Välisministeerium, 29. aprill 2009



1. ↑  "Eesti suursaadik Horvaatias andis üle oma volikirja". 7. märts 2022.
2. ↑  "Eesti suursaadik Sloveenias andis üle volikirja". 25. november 2021.
**Pereslavskoje** on alevik (aastani 2005 alev) Venemaal Kaliningradi oblastis Zelenogradski rajoonis, Pereslavskoje külanõukogu halduskeskus. 

Alevik asub merepinnast 61 meetri kõrgusel.

Asula asutati aastal 1339 Sambija muinasmaakonna aladele. Kuni 1946. aastani kandis saksakeelset nime **Drugehnen** (leedu keeles *Drugėnai*). Aastal 1946 asusid sinna Gorki oblastist ja Jaroslavli oblastist pärit uued elanikud. Suur osa neist oli pärit Pereslavli rajoonist, nii sai asula uueks nimeks Pereslavskoje.

Aastal 1985 avati aleviku lähistel memoriaalkompleks seal langenud 5158 Punaarmee sõdurile.

Asula vana leedukeelse nimekuju järgi on nime saanud Haljala lademe Drugėnai kihistu.

Viited
------

1. ↑  Всероссийская перепись населения 2010 года. Калининградская область. Таблица 10. Численность населения городских округов, муниципальных районов, городских и сельских поселений, городских населённых пунктов, сельских населённых пунктов
2. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 32
**Tegevusobjekt** on tegusõna seotud laiend, mis näitab kellele või millele on tegevus või protsess suunatud: *Isa loeb* ***ajalehte***.  
*Mart ehitas endale* ***maja.***

Tegevusobjekt esineb lauses peamiselt grammatilise objekti ehk sihitisena: *Ma mängisin **palli*** või harvem määrusena: *Ma mõtlesin **talle.***

Tegevusobjekt toimib süntaktiliste protsesside kontrollijana. Kui lauses on tegevusobjekt, siis enamasti kontrollib see infinitiivi tegevussubjekti väljajättu. Lauses *Ema kutsus lapse tuppa sööma* on *laps* (tegevusobjekt) see, kes tuleb/hakkab sööma, mitte *ema* (tegevussubjekt).

Tegevusobjekti semantilised funktsioonid
----------------------------------------

Olenevalt tegusõna tähendusest võib tegevusobjekt kanda erinevaid täpsemaid tähendusi. See võib olla:

* **patsient** - objekt, mis tegevuse tulemusel muudab seisundit või asukohta: *Ma sulgesin **ukse***.
* **teemaobjekt (käsitlusobjekt)** - objekt, millele tegevus on suunatud, kuid see pole mõjutatav: *Mari luges **raamatut***.
* **siht** - sihtkoht või seisund, mis esineb seisundimuutust väljendavates tulemuslausetes: *Neiust sirgus **naine***.
* **stiimul** - psüühilise protsessi esilekutsuja: *Ma armastan* ***sind***.
* **saaja** - esineb lausetes, mis väljendavad millegi siirmist ühelt valdajalt teisele: *Laps kinkis **emale** lilli*.
* **kasusaaja** **(benefitsient)** - semantiline roll, mis on väga lähedane saajale: *Isa ehitas **pojale** maja.*

Vaata ka
--------

* Tegevussubjekt

Viited
------

1. 1 2 3 4  M. Erelt, Eesti keele lauseõpetus. Sissejuhatus. Öeldis. Tartu: Tartu Ülikooli eesti keele osakonna preprindid 4, 2013.
Ikoon "Elavakstegev allikas", 17. sajand, Venemaa
**Jumalaema pühakuju "Elavakstegev allikas"** (kreeka keeles Ζωοδόχος Πηγή *Zoodochos Pigi*, kirikuslaavi keeles *Живоносный Источник*) on Jumalasünnitaja ikoon, mis on seotud tema ilmutusega sõdur Leo Marcellusele, hilisemale keiser Leo I-le (457-474), Valoukli pühal allikal (kreeka keeles ἁγίασμα *hagiasma*) Konstantinoopolis.

Keiser lasi allika juurde püstitada Jumalaema Elavakstegeva allika kiriku, mis sai tuntuks Jumalaema eestpalvele omistatud paljude imeliste tervenemiste kohana ja muutus õigeusklike populaarseks palverännukohaks. "Elavakstegev allikas" on seepärast üks Jumalaema epiteetidest.

Elavakstegeva allika püha tähistatakse õigeusu kirikus ja neis kreekakatoliku kirikutes, mis järgivad bütsantsi teenistuskorda, helge nädala reedel (Setumaa traditsioonis *vetoriidi*'l).

Viited
------

1. ↑  06.05.2016. - Eesti Apostlik-Õigeusu Kirik
2. ↑  K. Kuusing. Paraskeva austamisest Satserinna kiriklikus traditsioonis. EKA, Kunstikultuuri teaduskond, Muinsuskaitse ja restaureerimise osakond. - Magistritöö. Tallinn, 2009

Välislingid
-----------

* Theotokos of the Life-Giving Spring. - A Reader's Guide to Orthodox Icons
* M. Swehla. Theotokos the Life-Giving Spring
**Gisela Gschaider Stuart** (sündinud 26. novembril 1955 Veldenis) on Saksamaal sündinud Suurbritannia leiboristlik poliitik. Ta on aastast 1997 Suurbritannia parlamendi alamkoja liige. 9. juunil 2016 kutsus ta ITV telesaates Referendumist Suurbritannia lahkumisest Euroliidust (koos endise Londoni linnapea Boris Johnsoni ja konservatiivse poliitiku Andrea Leadsomiga) üles hääletama Suurbritannia Euroliidust lahkumise poolt.

Ta sündis aastal 1955 Veldenis Landshuti kreisis Alam-Baieris Saksamaal, ta lõpetas Vilsbiburgis reaalkooli. Aastal 1974 asus ta Suurbritanniasse. Ta asus õppima ärikursustele Manchesteri Polütehnilisse Instituuti. Aastal 1993 lõpetas ta Londoni Ülikooli õigusteaduse bakalaureusena. Ta asus õppima ka Birminghami Ülikooli, kuid seaösed õpingud jäid lõpetamata, kuna tast sai elukutseline poliitik.

Isiklikku
---------

Ta oli aastatel 1980–2000 abielus Robert Stuartiga, neil sündis kaks poega; abielu lahutati. Aastatel 2010–2012 oli ta abielus Derek Scottiga, abielu lõppes Derek Scotti surmaga.
Johann Spurzheim
**Johann Gaspar Spurzheim** (31. detsember 1776 Longuich Trieri lähedal – 10. november 1832 Boston) oli saksa arst, kes pooldast tugevalt frenoloogiat, mille töötas välja 19. sajandi alguses Franz Joseph Gall (1758–1828).

Elulugu
-------

Spurzheim sündis 31. detsembril 1776 Trieri lähedal Saksamaal ning ta õppis meditsiini Viini Ülikoolis. Ta tutvus 1800. aastal Galliga, kes palkas ta peatselt endale assistendiks. Gall soovis, et Spurzheim jätkaks tema tööd ning märkis ta kaasautoriks oma raamatutele ja teadustöödele. Kuid 1812. aastal läksid nad tülli ning Spurzheim alustas omaenda karjääri, pidades loenguid kirjutades palju töid "Dr Galli ja dr Spurzheimi füsiognoomilise süsteemi" teemal. Ta populariseeris edukalt frenoloogiat ja reisis mööda Euroopat, kus ta sai kõige edukamaks Inglismaal ja Prantsusmaal.

Spurzheim suri 1832. aastal Bostonis oma Ameerika ringreisi ajal kõhutüüfusse. Pärast Spurzheimi avalikku lahkamist eemaldati ta aju, kolp ja süda ning need säilitati alkoholiga täidetud purkides reliikviatena, mida näidati avalikult. Kaastundlikud bostonlased korraldasid Spurzheimile suurejoonelise matuse ning püstitasid tema auks Mount Auburni surnuaeda Cambridge’is monumendi.

Kokkupuude frenoloogiaga
------------------------

Peale selle, et ta populariseeris frenoloogiat Euroopas, eksportis ta Galli mõttekaaslasena frenoloogia ka Ameerikasse.

Spurzheim tegi Galli frenoloogilises süsteemis palju muudatusi, mille hulka kuulub "organite" arvu suurendamine ning nende jagamine hierarhilisse süsteemi. Lisaks kasutas Spurzheim pilte ja büste, et illustreerida frenoloogia kraniograafilist lähenemist.

Kuigi frenoloogial puudus tõenduspõhine alus kuulus see pigem "ajumütoloogia" valdkonda. Kuid samas oli alusidee ratsionaalne. Kui senini arvati, et mõistuse asukohaks on aju, siis on kaalumisel võimalus, et mingi väiksem osa või piirkond ajust võib täita mingit ühte funktsiooni. Seega on frenoloogia üks üldiselt ebaõnnestunud samm psüühiliste funktsioonide lokalisatsiooni ajaloos.

Jean Pierre Flourens avaldas 1843. aastal frenoloogia tõsiseima kriitika: ajukoore paksus ei lange kokku kolju paksusega. Samuti kõneles ta suure rõõmuga juhtumist, kui Spurzheim külastas Magendied, kes säilitas lugupidamisega markii Pierre Simon de Laplace (1749–1827) aju, kuid näitas külalisele imbetsilli aju, mida viimane suure hardusega vaatas.

Kui Spurzheim kuulis, et Descartesi aju oli tavalisest palju väiksem, siis tegi järelduse, et "võimalik, et ta ei olnud nii suur mõtleja, kui seda tavaliselt arvatakse".

Viited
------

1. ↑  Walsh, Anthony, "The American Tour of Dr. Spurzheim", *Journal of the History of Medicine and Allied Sciences* 27 (1972), pp. 187-205.
2. ↑  "Spurzheimi monument Mount Auburni surnuaias".

Kirjandus
---------

* Allik, J. (2016). Psühholoogia ajalugu. Aine "Psühholoogia ajalugu" materjalid. Tartu Ülikool
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib 1644 sündinud vaimulikust; 1682 sündinud vaimuliku kohta vaata artiklit Johann Christoph Schwabe* |

---

**Johann Schwabe** (30. märts 1644 Tallinn – 10. september 1699 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna gümnaasiumis. Immatrikuleeriti 9. mail 1661 Tartu Ülikooli (mainitud raestipendiaadina 10. märtsil 1663). Jena Ülikooli astus aastal 1664, kaitses dissertatsiooni 18. oktoobril 1665, sai magistriks. Ordineeriti õpetajaks 20. juulil 1669.

Oli 1669–1680 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, jaanuarist 1681 oli õpetaja. Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja oli ta aastatel 1681–1699.

Kaitses dissertatsiooni "Cirkov Moskovskij sive dissertatio theologione de religione ritibusque ecclesiasticis Moscovitarum" (Präs. Joh. Ern. Gerhard). Jena (18. oktoober) 1665. 48 l. Koostas pastor Johann Kohseni matusetrükise "Spirituale microscopium"... Reval 42 lk. Forseliuse sõnade järgi olid nad Gutsleff-seenioriga 1680. aastatel Tallinna pastorkonna hulgas ainsad heal tasemel eesti keele valdajad. Eestimaa konsistoorium pidas Tallinna vaimulikest piibli eesti keelde tõlkimisel neid mõlemaid silmas.

Isiklikku
---------

Tema väimees oli Johann Abraham Winkler, Järva-Jaani- ja Koeru koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
**Madis Jaakson** (10. veebruar 1875 Halinga vald, Pärnumaa – 23. juuli 1949, Eesti) oli eesti vallakirjutaja ja tulundustegelane.

Ta sündis põllumehe pojana, õppis Parasmaa vallakoolis aastatel 1882–1884, Vigala kihelkonnakoolis 1885–1888 ja Pärnu linnakoolis 1889–1893. 

1898. aastal lõpetas ta Peterburis kaubanduse ja raamatupidamise kursused. 

Madis Jaakson töötas Vee ja Vigala vallas vallakirjutajana ja postijaama kirjutajana Jädiveres 1895–1896. Seejärel oli ta Peterburis börsinotari kirjutaja (1897–1904) ja notari abi (1905–1912). Madis Jaakson oli 1904–1908 Peterburi Eesti Haridusseltsi esimees, Konstitutsioonilis-Demokraatliku Partei Peterburi Eesti osakonna esimees, Peterburi Eesti organisatsioonide liidu ja Peterburi Eesti komitee esimees 1917–1918.

Madis Jaakson oli aastatel Põhja Vastastikuse Krediitühingu juhatuse liige ja direktor Peterburis aastatel 1912–1918, Peterburi Laenu-Hoiu-Ühisuse asutajaliige, esimees ja nõukogu esimees aastatel 1911–1917 ning ka Peterburi Fondibörsi liige, k/ü ühiselu asutaja ja juhatuse esimees. 

1919. aasta jaanuaris oli ta Tallinnas Eesti Vabariigi riigivarade ülevõtmise komisjoni esimees. Ta oli 1920–1922. aastani oli ta Tallinna Börsikomitee liige ja Tallinna Börsikomitee esimees aastatel 1922–1923. Eesti-Vene Kaubanduskoja asutamise initsiaator 1923. aastal. Aastatel 1923–1925 pankade nõukogude aseesimees, Riigi Majandusnõukogu liige ja Centumi asutaja.

Madis Jaakson oli Harju Panga juhatuse esimees ja direktor 1919–1925, vangistati 1926. aastal. «... 1929. a. mõistis Tallinna-Haapsalu rahukogu Harju Panga tegevjuhid süüdi Nuhtlusseaduse § 362 ja 1154 (süüdistus võltsimises) alusel: Madis Jaaksoni, Gustav Linkvisti ja Alfred Gnadebergi ja mõisteti mitmeks aastaks vangiroodu." 1930. aasta 22. detsembril Riigikohus tühistas süüdimõistmise § 362 ja 1154 järgi ning süüdistus selles asjas lõpetati. Kehtima jäi süüdistus panga raha omastamises. Rahukogu mõistis süüalused §§ 362 1154 järgi õigeks ja § 354 järele määras 2 ½ aastaks vangiroodu.

Viited
------

1. ↑  Jaak Valge, Eesti Panga rahakraanide kallal, Tuna, 2002 nr 3, lk 4
2. ↑  Madis Jaakson areteeritud. Sakala (1878-1940), nr. 97, 14 august 1926
3. ↑  Andres Adamson, Andres Adamson: mis juhtus tegelikult Harju Pangaga?, postimees.ee, 22. september 2017
4. ↑  Harju Panga tegelaste karistust kergendati. Süüdistus raamatute võltsimises langes ara. Järva Teataja (1926-1944), nr. 150, 24 detsember 1930

Välislingid
-----------

* Eesti biograafiline andmebaas ISIK
* kalmistud.ee
‹ Kaart ajutiselt peidetud (?) ›
**Joosep Maasi tänav** on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 2,2 km.

Joosep Maasi tänav on 82 meetrit pikk ja ligikaudu 7,5 meetrit lai. Tänav on umbtänav ja asub Palermo linnaosas. Joosep Maasi tänav saab alguse Tartu tänavalt ja on suunaga ida poole, Aia tänava suunas. Tänav lõpeb Aia tn 56a krundi piiril.

Rakvere linnavolikogu määras tänavale ametliku kohanime 2010 aastal. 19. sajandil elanud Joosep Maas, kes oli väga populaarne Rakvere haritlaskonna seas, ostis sajandi lõpul Tartu tn 53 kinnistu, kuhu ehitas kaupluse ja pagaritöökoja. 20. sajandi algul kandis Maasi nime kõrval asuv praegune Lilleoru tänav 
. Joosep Maasi tänava ääres asub veel kolm ühepereelamut koos abihoonetega, hooned on rajatud 20. sajandil.

Viited
------

1. ↑  Kohalike teede nimekiri Vaadatud 22.12.2020
2. ↑  Rakvere linnaosad
3. ↑  Geoportaal
4. ↑  Tundamatu rakverlane saab jäädvustatud tänavanimega. Virumaa Teataja 6.07.2010
Tualettpaberi rull
**Tualettpaber** on pehme paber, mida kasutatakse peale urineerimist ja roojamist päraku ümbruse puhastamiseks väljaheite jääkidest.

Esimesed teated paberi kasutamisest hügieenilistel eesmärkidel pärinevad Hiinast 6. sajandist enne meie aega ning tualettpaberi suuremahuline tootmine sai alguse 14. sajandil. Tänapäevane tualettpaber pärineb 19. sajandist, selle leiutas Joseph Gayetty 1857. aastal, selle perforeeritud ja lehe rebimist lihtsustava versiooni leiutas Seth Wheeler 1871. aastal.

Rulli paigutus
--------------

Horisontaalse seinakinnitusega tualettpaberi rulli erinevad paigutused
Tualettpaberi rulli saab paigutada seinakinnitusele nii, et sellest rebitav paberiosa on rulli peal või rulli all. Näiteks uuring USA-s on näidanud, et 60–70% eelistab esimest varianti. Oma tualettpaberi versioonile patenti taotlenud Wheeler kujutas joonisel samuti tänapäeval eelistatuimat paigutust.

Vaata ka
--------

* hügieen
* käimla
* paber

Viited
------

1. ↑  Joseph Needham (1986). *Science and Civilization in China: Volume 5, Chemistry and Chemical Technology, Part 1, Paper and Printing*. Taipei: Caves Books, Ltd. Volume 5, Part 1, 123.
2. 1 2  Yenisey, Zeynep (5. aprill 2016). "What the Direction Your Toilet Paper Hangs Says About You, According to Science". *Maxim*. Vaadatud 7. oktoobril 2022.
3. ↑  Young, Arnesia (13. mai 2021). "Original Patent Drawing Solves the Great "Over or Under" Toilet Paper Debate". *My Modern Met*. Vaadatud 7. oktoobril 2022.
**Viidikas** (*Alburnus alburnus*) on karpkalaliste seltsi kuuluv kala.

Viidikas kasvab tavaliselt 12–15 cm pikkuseks, harvem kuni 25 cm. Keha on sihvakas ja külgedelt lamenenud, suu ülaseisune. Värvuselt on selg rohekashall, küljed ja kõhualune on hõbedase läikega.

Viidikas on parvekala, kes elutseb järvede ja aeglase vooluga jõgede ülemistes kihtides. Läänemeres esineb ka riimveelises rannikumeres. Levila ulatub Lääne-Euroopast kuni Volga jõeni.

Eestis on levinud kõikjal rannikumere lahtedes ja Väinameres. Mandri-Eestis elutseb viidikat Lõuna-Eesti järvedes ja jõgedes, näiteks Viljandi järves, Võrtsjärves ja Emajõe vesikonnas, samuti teistes väiksemates järvedes; Põhja-Eesti ja Lääne-Eesti järvedes puudub. Samas esineb Pärnu, Kasari jt jõgede vesikondades.

Kudemisperiood on aprillist juunini.

Kasutatakse elussöödana suuremate röövkalade püügiks.

Viidikaks peetakse tihtipeale ka tippviidikat (*Alburnoides bipunctatus*).

Vaata ka
--------

* Eesti kalade süstemaatiline nimestik

Välislingid
-----------

* Viidikas andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Viidikas TÜ Loodusteadusliku veebipõhises õpikeskkonnas
* Ajakiri Kalastaja: Meie vete kalu: Viidikas
**Joosep Meeri** (4. veebruar 1870 Viljandimaa – 23. oktoober 1929 Reigi) oli eesti vaimulik.

Lõpetas aastal 1896 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, tehes küpsuseksamid eksternina Narva kroonugümnaasiumi juures. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1896–1901. Prooviaastal oli ta Anseküla ja Püha koguduses. Ordineeriti õpetajaks 15. veebruaril 1904.

Oli aastatel 1903–1926 Muhu Katariina koguduse õpetaja. Valekaebuse põhjal süüdistati teda aastal 1915 Vene riigi äraandmises ja ta viidi Neevalinna Peeter-Pauli kindlusesse kaheks nädalaks vangi ja edasi asumisele Nižni Novgorodi. Pääsenud 1917 aasta suvel koju tagasi, ei saanud ta kodus ollagi: sõdurid viisid ta koos abikaasaga oktoobris Kroonlinna (kusjuures neid taheti teel tappa), sealt edasi Staraja Russasse. Muhusse tagasi sai ta 1918. aasta suvel. 1926–1929 oli ta Reigi Jeesuse koguduse õpetaja. Reigis ta ka suri. Joosep Meeri maeti Muhu kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988

Välislingid
-----------

* 


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Arnold Wilhelm Nerling** | **Muhu Katariina koguduse õpetaja**1903–1926 | Järgnev**Kurt Rudolf Schultz** |
**Joosep Tammemäe** (sündinud 28. oktoobril 1990) on eesti suusataja ja rogainija.

Haridus
-------

2010. aastal lõpetas Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi hõbemedaliga. 2015. aastal lõpetas Eesti Maaülikooli metsamajanduse magistriõppe ja kaitses magistritöö "Lidarandmete kasutamine metsa kasvukäigu püsiproovitükkidel puistu kõrguse hindamiseks" (juhendajad Diana Laarmann ja Tauri Arumäe).

Sporditulemused
---------------

Harrastab murdmaasuusatamist, laskesuusatamist, pikamaajooksu, orienteerumist, rogaini ja seiklussporti.

Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2015. aastal Tšehhis ta koos Timmo Tammemäe ja Arvi Antoniga hõbeda.

2017 märtsis läbib ta üksinda jalgsi matkates 400 km pikkuse teekonna mööda endist Eestimaa ja Liivimaa kubermangu vahelist piiri Tõstamaalt Peipsi järveni, valmistades ette EV100 tähistamise avaüritust.

Viited
------

1. ↑  "Carl Robert Jakobsoni nimeline Gümnaasium. Medalistid - hõbemedal". Originaali arhiivikoopia seisuga 10. juuni 2007. Vaadatud 10. novembril 2015.
2. ↑  Eesti Teadusportaal. Diana Laarmann
3. ↑  "ESBL sporditulemused. Joosep Tammemäe". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 10. novembril 2015.
4. ↑  Elisabeth Kungla. Matkasportlane võtab üksinda ette piiriteekonna Tõstamaalt Peipsini. Postimees, 20. märts 2017

Välislingid
-----------

*
Metsastepp Devíni piirkonnas
**Metsastepp** on bioom, kus jõgedevahelistel aladel niidustepi või stepi alad vahelduvad paremate niisutamisoludega metsaaladega.

Metsastepp moodustab parasvöötmes metsastepivöötme ja esineb ka lähistroopikas. Parasvöötmes moodustab ta Euraasias Kesk-Doonau madalikust Altaini ulatuva riba ning esineb ka kohati Sajaanide piirkonnas (Krasnojarski krai ja Irkutski oblast), Taga-Baikali krais, Mongoolias, samuti Põhja-Ameerikas Suure tasandiku põhjaosas ja Kesktasandiku lääneosas.

Eri pikkuskraadidel erineb metsastepp sõltuvalt aasta keskmisest sademete hulgast (100–400 mm aastas) ning talvede karmusest (jaanuari keskmine õhutemperatuur −5 kuni −40 °С). Erinev on ka taimkate. Põhja-Ameerikas on levinud okasmets-laialehised metsad, Euroopas – laialehised metsad, Lääne-Siberis kaasikud, Sajaanide piirkonnas kase-männikud ja Taga-Baikalis lehise-männikud. Metsad kasvavad mets-hallmuldadel, stepid mustmuldadel.

Lähistroopilisi metsasteppe nimetatakse savannideks ja preeriaks.

Viljakate muldade tõttu on metsastepid tugevalt mõjutatud inimtegevusest.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Metsastepp** |
Tubakakott Põhjamaade muuseumis
**Tubakakott** (Saaremaal ka *pakikott*) on kott piibutubaka hoidmiseks ja kaasavõtmiseks.

Eestis on tubakakotte valmistatud nii riidest, põiest kui ka nahast. Nahast tubakakott oli esindusese, selle õmblemiseks kasutati erilist nahka (seemisnahk, hülgenahk, angerjanahk), mõnikord valmistati kott isegi küüntega loomakäpast. Kodus pargitud nahast valmistati oma tarbeks lihtsamaid kotte, kuid kasutati ka õhukestest vabrikunahkadest kotte, mida telliti professionaalsetelt käsitöölistelt või osteti laatadelt ja harjuskitelt. Nahast kotid jagunesid kolme suuremasse rühma: kotikujulised, lõõtsaga ning rulltubakakotid.  Silindrikujuline tubakott oli hülgenahast, see rulliti kokku ja seoti nahkpaelaga kinni. Lõõtsjad tubakakotid olid tihti ilustatud vaskkõredega ehk -rõngastega. Saartel võttis pruut pulmade eelsel viinutamisel kaasa ilusa tubakakoti, millest ta kosjaviina kõrvale tubakat pakkus.

Tänapäeval leiavad tubakakotid harva kasutamist, samas kasutatakse neid mitte ainult piibutubaka, vaid ka teiste suitsetamistarvete hoiustamiseks.

Viited
------

1. ↑  Eesti murrete sõnaraamat Vaadatud 24.02.2021
2. 1 2 3  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. lk 314
3. ↑  Ülevaade Eesti tubakakottidest [*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Tubakakott. Eesti Rahva Muuseum
* Heegeldatud tubakakott.
Gattšina vapp.
**Gattšina vapp** on Venemaal Leningradi oblastis asuva Gattšina linna üks ametlikke sümboleid.

25. detsembrist (vkj 13. detsembrist) 1800 kuni 23. novembrini (vkj 10. novembrini) 1917 oli Gattšinal vapp, mille kinnitas ametlikult keiser Paul I. Alates 4. oktoobrist 1995 kasutatakse seda taas Gattšina linna vapina.

Gattšina vapi vapikilp on jagatud kaheks väljaks. Ülemine väli on kuldne, sellel asub Venemaa kahepealine riigikotkas, nii nagu teda kujutati keiser Paul I ajal: musta värvi, kuldsete jalgade ja küünistega, punaste keeltega, kroonitud kolme keisrikrooniga, millest keskmine on teistest suurem. Kotka küüniste vahel on kuldne valitsussau ja riigiõun, tema rinnal on Malta ordu suurmeistri krooni all hõbedane Malta rist, risti peale on paigutatud punane vapikilp, kuhu on kantud kuldses kirjas kuldse keisrikrooni alla keisri initsiaalid (П I). Linna vapikilbi alumine väli on sinine ja selle keskel on kuldses kirjas täht G.

Vaata ka
--------

* Gattšina lipp

Viited
------

1. 1 2  Об утверждении "Положения о гербе города Гатчина" Муниципальное образование "Город Гатчина", 18.03.1998 (vaadatud 10.04.2015)
**Joosep Sild** (27. jaanuar 1877 Salla talu, Jõemetsa küla, Avinurme vald, Tartumaa – 1946 vangilaagris Nõukogude Liidus) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja Jõgeva linnapea.

Ta õppis Jõhvi ministeeriumikoolis ja 1898. aastal oli juba sõjaväeteenistuses Soomes, kus teenis Viiburi kindluse suurtükiväes.

Eesti suurtükiväe formeerimisel, 26. detsembril 1917 moodustati 1. Eesti jalaväepolgu alluvuses 1. diviisi komandöri käskkirja alusel suurtükiväelaste komando, mille ülemaks sai nooremleitnant Joosep Sild.

Osales Vabadussõjas, alates 15. jaanuarist 1920 oli Joosep Sild Naissaare komandant (tema juhtimisel korrastati Krimmi sõja aegsed Briti meremeeste hauad Naissaarel).

1925. aastal lõpetas ta alalisväe ohvitseride kursuse.

1. mail 1929 arvati maakaitseväkke. Pärast Kaitseväest erru saatmist 1929. aastal elas ta Äksis, Jõgeval ja Haapsalus. 

Aastail 1942–1944 oli ta Jõgeva linnapea. Linnapeana oli ta Eesti Õhukaitseliidu Jõgeva esinduse juht.

Ka tema kaks poega olid sõjaväelased.

Arreteeriti 1944. aastal.

Viited
------

1. 1 2 3  "Naissaare komandant kapten Joosep Sild 50-aastane." Päewaleht, nr. 26, 27. jaanuar 1927
2. ↑  Esimene Naissaare valitseja. Rahvaleht, 25. oktoober 1928, nr. 126, lk. 4.
3. ↑  Eesti Õhukaitseliit kogu rahva organisatsiooniks. Eesti Sõna, 16. juuli 1944, nr. 163, lk. 3.

Välislingid
-----------

* Ohvitseride andmekogu
* Õigluseotsijast erukapten Joosep Sild 1942–1944 Jõgeva linnapeana
* Geni: Joosep Sild (1877-1946)