recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Oise'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pariisist põhja pool. Naaberdepartemangud on Somme'i, Aisne'i, Seine-et-Marne'i, Val-d'Oise'i, Eure'i ja Seine-Maritime'i departemang.

Departemang on nime saanud Oise'i jõe järgi.

2015. aastani kuulus departemang Picardie piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Beauvais | 218 353 | 2100 | 14 | 258 |
| Clermont | 126 281 | 1142 | 7 | 146 |
| Compiègne | 179 781 | 1275 | 10 | 156 |
| Senlis | 272 209 | 1143 | 10 | 133 |

Vaata ka
--------

* Oise'i departemangu haldusüksuste loetelu

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
Krakatau saar (all) Krakatau saarestikus 1992. aastal
**Krakatau** on vulkaaniline saar samanimelises saarestikus Sunda väinas Sumatra ja Jaava saare vahel. 

Enne 1883. aastat oli saar 9 km pikk ja 5 km lai. Saarel oli kolm vulkaanitippu: Rakata (820 m kõrge) lõunaosas, Danan (450 m) keskosas ja Perboewatan (120 m) põhjaosas.

1883. aastal raputasid Krakatau saart tugevad pursked ja plahvatused, neid oli kuulda tuhandete kilomeetrite kaugusel Indias ja Austraalias. Peaaegu 5000 km kaugusel tundus, nagu oleks läheduses suurtükist tulistatud. Tuhk, tolm ja kuumad kivid paiskusid kuni 50 km kõrgusele. Tuhapilved varjasid suurel maa-alal päikesevalguse täielikult. Läheduses asuvaid saari tabasid tulikuumad tuha- ja gaasipilved ning kuni 40 meetri kõrgused hiidlained. Nende tõttu hukkus ligi 36 000 inimest. Krakatau purske tagajärgi oli tunda kogu maailmas. Atmosfääri sattus niivõrd palju tuhka ja gaase, et maailma keskmine õhutemperatuur langes umbes 1 kraadi võrra.

Plahvatuste tagajärjel purunes suurem osa Krakatau saarest ning vajus merre. Järele jäi saare lõunaosa Rakata vulkaaniga.

1927. aastal tõusis endise Krakatau saare põhjaosas merest uus saar Anak Krakatau, mis on sellest alates järjest laienenud ning kus toimub tänaseni vulkaaniline tegevus.

On hinnatud, et selle vulkaani purse võis põhjustada ka 535.–536. aasta kliimakatastroofi, mis on viimase kahe aastatuhande kõige ulatuslikum kliimakatastroof.

Viited
------

1. ↑  The Mystery Of 536 AD: The Worst Climate Disaster In History | Catastrophe | Timeline YouTube
Diego Garcia saare kaart
Õhufoto saarest
Sillutamata tee saare idaosas (1982)
**Diego Garcia** on atoll India ookeanis, üks Chagose saartest. Saar asub ekvaatorist lõuna pool, 3535 km Tansaania rannikust idas ja 1796 km India lõunatipust lõunas.

Chagose saared on Briti India ookeani ala osa. 

Saarel on 1971. aastast alates USA mereväebaas ja seal elab ajutiselt 3000–5000 Briti ja USA sõjaväelast ning abitöölist. Afganistani ja Iraagi sõja ajal viibis saarel ka teiste koalitsiooniriikide sõjaväelasi.

Diego Garcia saare pindala on 27,2 km². Atolli pindala koos laguuniga on 174 km².

Saare avastas hispaania maadeavastaja Diego García de Moguer 16. sajandil. Sel ajal olid saared asustamata. 1793. aastal kuulutas Prantsusmaa Chagose saared oma kolooniaks ja asutas sinna kookospalmiistandused ning tõi sinna töölisi Mauritiuselt, Madagaskarilt ja Malaisiast. Suurbritannia sai saared oma valdusse Pariisi rahulepinguga 1814. aastal.

1966 sõlmisid Suurbritannia ja USA lepingu, mille kohaselt kohalikud elanikud tuli deporteerida ja USA pidi rajama saarele sõjaväebaasi.

1968–1971 asustati Diego Garcia elanikud teistele Chagose saarestiku saartele ning hiljem Mauritiusele ja Seišellidele.

2004. aastast on Diego Garcia laguun ja teised veealad Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalade nimekirjas. Saarel ei ole endeemilisi taimi, linde, kahepaikseid, roomajaid, molluskeid või imetajaid.
**Tegusõna seotud laiend** on laiend, mis sõltub lauses nii sisuliselt kui vormiliselt tegusõnast.

Seotud laiend ja tegusõna vahel toimiv grammatiline seos on **sõltumine** ehk rektsioon. 

Tegusõna levinumad seotud laiendid on lauses alus ja sihitis. 

Näiteks lause: *Lapsed* (alus - tegusõna seotud laiend) mängivad (öeldis) *õues* (määrus - tegusõna vaba laiend) *keksu* (sihitis- tegusõna seotud laiend).

* Seotud laiend **väljendab sündmuse osalisi.**
* Vaba laiend **väljendab sündmuse kohta, aega või asjaolusid.**

Näiteks: 

*Isa* (seotud laiend) vaatab *diivanil* (vaba laiend) *telekast* (vaba laiend) *jalgpalli* (seotud laiend). 

*Koerad* (seotud laiend) haukusid *eile* (vaba laiend) *kõvasti* (vaba laiend) *akna all* (vaba laiend). 

*Õpilane* (seotud laiend) küsis *küsimuse* (seotud laiend).

Tegusõnal võib olla:

* üks seotud laiend: ***Päike** loojub*
* mitu seotud laiendit: ***Ema** küpsetab **kooki***
* mitte ühtegi seotud laiendit: *Koidab*

Tegusõna kombineerub teiste lause moodustajatega **valentsi** kaudu. 

Tegusõna semantiline valents võrdub seotud laiendite arvuga.
**Oimjakoni uluss** ehk **Öjmökööni uluss** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigis. Asub Oimjakoni kiltmaal Indigirka valglas. Põhjaosa jääb Tšerski mäestikku.

Ulussi halduskeskus on Ust-Nera. Kehtib Magadani aeg (Moskva aeg +8 tundi).

1989. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 32 320. 2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 14 670, neist 57% venelased, 23% jakuudid, 10% ukrainlased ja 2% eveenid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanike arv 10 102.

Uluss jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks.

Suuremad asulad on Ust-Nera, Artõk, Elginski, Predporožnõi ja Nelkan. Oimjakoni küla on üks põhjapoolkera külmapooluse kandidaate.

Ulussis leidub kulda, hõbedat, tina-, volframi, plii-, tsingi- ja antimonimaaki.

Oimjakoni ulussi läbib föderaalse tähtsusega maantee M56 "Kolõma".

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Sahha ulussid

Abõi |
Aldan |
Allaihha |
Amga |
Anabar |
Bulun |
Eveeni-Bõtantai |
Gornõi |
Hangalassõ |
Kobjai |
Lensk |
Megino-Kangalassõ |
Mirnõi |
Moma |
Namtsõ |
Nerjungri |
Nižnekolõmsk |
Njurba |
Oimjakon |
Olenjok |
Oljokminsk |
Srednekolõmsk |
Suntar |
Žigansk |
Tatta |
Tompo |
Tšuraptša |
Ust-Aldansk |
Ust-Jansk |
Ust-Maja |
Verhnekolõmsk |
Verhneviljuisk |
Verhojansk |
Viljuisk
**Arvo Mõttus** (8. veebruar 1926 Saru vald, Võrumaa – 10. juuni 2010 Tallinn) oli eesti maadleja ja treener.

Saavutused
----------

Mõttus tuli aastatel 1950–1971 Eesti NSV meistriks vabamaadluses 15 korda, sambomaadluses kaks korda ning Kreeka-Rooma maadluses ühe korra. 

Nõukogude Liidu meistrivõistlustel võitis ta kaks hõbemedalit vabamaadluses ja meeskondliku kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses.

1956. aasta olümpiamängude maadlusvõistlustel oli ta Nõukogude Liidu koondise varumees koos Johannes Kotka ja Endel Saarega. Maadlema neist keegi olümpiamängudel ei pääsenud.

Alates 1967. aastast tegutses ta maadlustreenerina.

Teoseid
-------

* "Maadluse kvalifikatsioon ja terminoloogia" (1963)
* "Vabamaadlus" (1981)
* "Õpime vabamaadlust" (1990)
* "Hulkuri valss" (1995)

Tunnustus
---------

* 1953 – NSV Liidu meistersportlane vabamaadluses
* 1972 – Kalevi auliige

Isiklikku
---------

Tema poeg oli maadleja Ain Mõttus.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Arvo Mõttuse sporditulemused
**Eesti Mullateaduse Selts** (akronüüm **EMTS**) on Eesti teadusorganisatsioon, mis ühendab mullateadlasi. 

Mittetulundusühing Eesti Mullateaduse Selts asutati 16 liikme poolt 23. oktoobril 2009. Selts arendab koostööd nii kohalike kui ka välisriikide erialaseltside, ühingute ja liitudega ning edendab mullateaduse alase hariduse saamist ja teadustööd. Seltsi üks eesmärke on ka ühiskonna teadlikkuse tõstmine Eestis muldi puudutavates küsimustes.

Juhatus
-------

Seltsi juhatusse valiti 2009. aastal Alar Astover, Endla Reintam ja Tiina Köster. 2013. aastal valiti üldkoosolekul seltsi juhatusse Alar Astover, Endla Reintam ja Helis Rossner. EMS-i president on alates 2009. aastast Alar Astover.

Seltsi eelkäija
---------------

Eesti Mullateaduse Seltsi eelkäija oli aastatel 1957–1991 tegutsenud **Üleliidulise Mullateaduse Seltsi Eesti filiaal**. Selle juhiks oli aastatel 1957–1964 Osvald Hallik ning aastatel 1964–1991 Loit Reintam. Pärast Eesti taasiseseisvumist mullateadlaste ühistegevus jätkus mitteformaalsel kujul, selle liidriks oli professor Loit Reintam.

Seos rahvusvaheliste teadusorganisatsioonidega
----------------------------------------------

EMTS kuulub Euroopa Mullateaduse Seltside Konföderatsiooni (*European Confederation of Soil Science Societies*) ja on Rahvusvahelise Mullateaduse Seltsi (*International Union of Soil Sciences*; akronüüm IUSS) liige. Kõik EMTS-i liikmed (2010. aasta aprilli seisuga 25 inimest) on ka täieõiguslikud IUSS-i liikmed.

Eesti Mullateaduse Seltsi auliikmed
-----------------------------------

* 2010 – Igna Rooma
* 2010 – Loit Reintam (postuumselt)

Viited
------

1. 1 2 3  Ajalugu. emts.emu.ee
2. ↑  Eesmärgid. emts.emu.ee
3. ↑  Juhtimine. emts.emu.ee
4. ↑  Liikmelisus. emts.emu.ee

Välislingid
-----------

* Eesti Mullateaduse Selts. emts.emu.ee
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Suurbritannia territoriaalüksusest; Iirimaa territoriaalüksuse kohta vaata artiklit Krahvkond (Iirimaa)* |

---

**Krahvkond** (inglise keeles *county*) on territoriaalüksus Suurbritannias.

Inglismaa
---------

Inglismaa on tänapäeval jaotatud linnkrahvkondadeks ja mittelinnkrahvkondadeks. Peale selle on olemas tseremoniaalkrahvkonnad, mis ühendavad väikesed mittelinnkrahvkonnad piirkondadeks, mis laias laastus põhinevad ajaloolistel krahvkondadel. Aastatel 1889–1974 oli Inglismaa jaotatud halduskrahvkondadeks ja *county borough*'deks. 

Enamikul mittelinnkrahvkondadel on krahvkonnanõukogud ning nad on jaotatud mittelinnaringkondadeks, millest igaühel on oma nõukogu. Kohalike võimude pädevuses on tavaliselt haridus, päästeteenistused, planeerimine, sotsiaalteenused jt ülesanded. 

Inglismaa krahvkondadele panid aluse anglosaksi Inglismaa aegsed *shire*'id – kindlustatud keskusega maksukogumispiirkonnad. Viimastest kujunesid hiljem krahvkonnalinnad. Krahvkonnad said nime enamasti krahvkonna linna järgi: selle nimele lisati *-shire* (näiteks Bedfordshire Bedfordi järgi). Eranditeks on näiteks Cumberland, Norfolk ja Suffolk. Mõnel juhul (näiteks Buckinghamshire) ei ole *-shire*-lõpuline nimi saadud krahvkonnalinna nimest. 

Sõna *county* võeti kasutusele normannide ajal. Normannidel tähendas see krahvi (*count*) hallatavat ala. Krahvkonnad säilitasid anglosaksi *shire*'i piirid ja nimed. Mõned traditsioonilised krahvkonnad, näiteks Essex, Sussex ja Kent, olid algselt iseseisvad kuningriigid ning pärinevad ajast, mil Alfred Suur ei olnud Inglismaad ühendanud.

Põhja-Iirimaa
-------------

Põhja-Iirimaal kaotati 1973 krahvkonnad haldusüksustena: krahvkonnanõukogud kaotati ning moodustati 26 omavalitsusringkonda. Kuuel traditsioonilisel krahvkonnal on säilinud kultuuriline tähtsus.
Mephaa keele leviala (nr 13)
**Mephaa keel** ehk **tlapaneegi keel** on tlapaneegi keelkonda kuuluv keel või keelte rühm, mida traditsiooniliselt räägivad tänapäeva Mehhiko Guerrero osariigis elavad mephaad. 

2010. aasta Mehhiko rahvaloendusel loendati 120 072 mephaa keele kõnelejat.

Ethnologue eristab nelja mephaa keelt: Acatepeci, Azoyú, Malinaltepeci ja Tlacoapa mephaa keelt. Teised allikad eristavad kaheksa kuni üheksa varianti.

Mephaa keel moodustab koos väljasurnud subtiaba keelega tlapaneegi keelkonna.

Fonoloogia
----------

Mephaa keel on toonikeel, Azoyú mephaa keeles eristatakse 7 tooni. Acatepeci mephaa keeles on 10 vokaalfoneemi (5 oraalset ja 5 nasaalset), mis võivad olla lühikesed või pikad, ja 20 konsonantfoneemi.

Morfoloogia
-----------

Mephaa keeles on 4 käänet (ergatiiv, absolutiiv, daativ ja nn pegatiiv).

Süntaks
-------

Sõnajärg on VSO.

Viited
------

1. 1 2  México: Lenguas indígenas nacionales
2. 1 2  Wichmann, Søren "Tlapanec Cases"
3. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku kategooria: **Acatepeci mephaa keel** |

*
**Albert Kesner** (13. august 1898 Luunja vald – 28. märts 1965 Tartu) oli Eesti maalikunstnik. Ta õppis ja tegutses kunstiühingus Pallas.

Hariduskäik
-----------

Ta lõpetas 1917. aastal Tartu linnakooli. Aastatel 1920–1927 õppis Kunstiühingu Pallas kunstikoolis (alates 1924. aastast Kõrgem Kunstikool Pallas) Konrad Mäe ja Ado Vabbe juhendamisel maali eriala. Täiendas end aastatel 1929–1930 Eesti Kultuurkapitali Kujutava Kunsti Sihtkapitali Valitsuse (KKSKV) stipendiaadina Pariisis. 

Aastatel 1942–1944 töötas Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumi joonistusõpetajana.

Töökohad
--------

* 1942–1944 Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasium
* 1944–1947 Tartu 5. Keskkool
* 1947–1948 Tartu Riiklik Kunstiinstituut

Looming
-------

* "Majad" (1929)
* "Linna õu" (1930)
* "Tallinna linnavaade" (1934)
* "Talvemaastik" (1935)
* "Ritsa teel" (1958)
* "Talv Hostas" (1958)

Kirjandus
---------

* Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn, 1996.
**Papiamento keel** (Curaçaol *Papiamentu*, Arubal *Papiamento*, Bonairel *Papiamen*) on kreoolkeel, mida kõneldakse Hollandi Antillide Tuulealustel saartel (Curaçao ja Bonaire) ning Arubal.

Nimetus
-------

Keele nimetus tuleb papiamento keele sõnast *papia* kõnelema' (portugali *papear*). 

Papiamento keeles kirjutatakse keele nimetus kujul Arubal *Papiamento* ja Curaçaol *Papiamentu*. Hääldus on ühesugune, vahe on ainult kirjaviisis, mis Curaçaol lähtub rohkem hääldusest, Arubal rohkem etümoloogiast. Bonairel on keele nimetus *Papiamèn*.

Staatus
-------

Kuigi Hollandi Antillidel on ametlik keel hollandi keel, kõneleb seda suur osa Madalmaade Tuulealuste saarte elanikkonnast. Madalmaade Tuulepealsetel saartel (Sint-Eustatius, Saint-Martini saar ja Saba saar) on kõige kõneldavam keel inglise keel. Arubal on papiamento keel alates 2004. aastast hollandi keele kõrval ametlik keel, kuigi ka seal kasutavad võimud seni kõige rohkem hollandi keelt. 

Papiamento keelel on kaks põhikuju, mis erinevad põhiliselt ortograafia poolest. 

*Papiamento* on Arubal kõneldav keelekuju, mille kirjaviis on etümoloogilise orientatsiooniga. *Papiamentu* on Curaçaol kõneldav keelekuju, mille kirjakeel on foneetiline. Ka Bonaire murret (*Papiamen*) kirjutatakse foneetilisel põhimõttel.

Päritolu
--------

Kuigi papiamento päritolu on palju uuritud, ei ole õnnestunud selle allikat täpselt kindlaks teha. On teada, et keel tekkis 17. sajandi paiku, mil Curaçaol oli orjanduse õitseaeg. Hollandi Lääne-India Kompaniil oli tol ajal Curaçaol orjaturg, kust orje osteti ja müüdi kõikjale maailmas. Suur osa neist orjadest pärines Lõuna-Ameerikast ja Aafrikast. Neid orje kasutati ka Hollandi kolooniate istandustes ja soolakaevandustes. Kõige varasema avaldatud iseloomustuse Curaçao rahvakeelele andis paater Schabel, kelle järgi Curaçao neegerorjad kõnelesid "murtud hispaania keelt". 

Kõige tõenäolisema teooria järgi on papiamento keel välja kasvanud orjade soovist omavahel suhelda. Papiamento keel tekkis pidžinkeelena hispaania, portugali, hollandi ja inglise keelest ning Aafrika murretest ja aravakkide keelest. Pole teada, millisel keelel oli kõige suurem mõju ja kuidas täpselt keel edasi arenes. Mõne uurimuse järgi oli kõige suurem mõju hispaania keelel (otsustades paljude sarnaste tegusõnade järgi). Teised uurimused postuleerivad mingi Brasiilia kreoolkeele mõju. Viimane uurimus lähtub suurest Aafrika portugali keele mõjust ning otsib seost Aafrika maadega. On ka avastatud, et Venezuelas on papiamento keelt kõnelev kogukond. Mõne uurija väitel tekkis *Papiamentu* Curaçaol ning jõudis sealt Venezuela kaudu Arubale. Seepärast sarnanebki Aruba *Papiamento* kõlalt ja sõnavaralt hispaania keelega. 

Tänapäeva papiamento keeles on palju uusi sõnu inglise ja hispaania keelest ning toorlaene hollandi keelest.

Papiamento keele kõnelejaid
---------------------------

Arubalt pärit Dave Bentoni emakeel on papiamento.

Viited
------

1. ↑  Meelis Kapstas. Parim paik: Lendav hollandlane. Kroonika, 2. juuni 2004.
**Albert Leo Schlageter** (12. august 1894 Schönau im Schwarzwald, Baden-Württemberg – 26. mai 1923 Golzheimer Heide Düsseldorfi lähedal) oli Saksa Vabakorpuse liige ja natsionaalsotsialist.

1914. aastal läks ta teoloogiaüliõpilasena vabatahtlikult esimese maailmasõja rindele. Temast sai ohvitser suurtükiväes ning talle anti mõlema järgu Raudrist. 

Pärast sõda võitles ta Vabakorpuse ridades Baltimaades ja Ülem-Sileesias. 

1922. aastal astus ta NSDAP-sse ja SA-sse. Tal oli NSDAP liikmekaart nr 61. 

Albert Leo Schlageter, 1918
Kui Prantsusmaa 1923. aastal okupeeris Ruhrimaa, aitas Schlageter korraldada sakslaste vastupanuliikumist. Koos kaaslastega laskis ta õhku ühe raudteesilla, et raskendada söe väljavedu Prantsusmaale. Üks sakslasest informaator andis nad prantslastele välja. Schlageter võttis kogu vastutuse endale ja Prantsuse kohus mõistis ta surma. Kaaslastele mõisteti erinevate tähtaegadega vangla- ja sunnitöökaristused.

Schlageter keeldus välja andmast neid, kes olid andnud käsu raudteesild õhkida, ega palunud armu. 

26. mail 1923 laskis Prantsuse laskekomando ta Golzheimer Heides Düsseldorfi lähedal maha.

Saksamaa siseminister Carl Severing olevat keeldunud asjasse sekkumast. 

Schlageterist sai Saksa vastupanuliikumise tähtsaim märter ja üks natsionaalsotsialistide suurkangelasi. 

Tema nime järgi nimetati õppepurjelaev Albert Leo Schlageter ja Luftwaffe hävitajate eskaader 26 Albert Leo Schlageter, mis osales teises maailmasõjas.
**Eesti Mõisate Ühendus** on eramõisate omanikke ühendav vabatahtlik mittetulunduslik organisatsioon. Tema tegevust juhib üldreeglina kolmeks aastaks valitud 5-liikmeline juhtus, kes valib ka Eesti Mõisate Ühenduse esimehe. Praegune Eesti Mõisate Ühenduse esimees on Jaanus Kiili.

Eesti Mõisate Ühendus on 2006. aasta septembrist UEHHA, üle-euroopalise ajalooliste hoonete eraomanike katusorganisatsiooni, liige.

Ajalugu
-------

1990. taasavanes eraisikutel võimalus osta avaliku kasutuseta jäänud mõisaid. Osa mõisaid tagastati ka endistele omanikele või nende pärijatele kas tasuta või sümboolse tasu eest. Nii on Eestis taas mõisaomanikuks Wrangellid, Stenbockid, Rosenid, Rammid ja Taubed. Vanale kodumaale on tagasipöördunud ka Stryckid, Bockid (a.d.H Lachmes) jt ajaloolised perekonnad. Mõisaomanike hulk on suurenenud ning jõudnud tänaseks rohkem kui 100 isikuni-perekonnani. Uute eraomanike seas on eestlasi, soomlasi, sakslasi, norralasi, inglasi – traditsiooniliselt on tegu rahvusvahelise seltskonnaga. 

Eramõisate omanike esindajatena kogunes 13. mail 2003 Tallinnas Eesti Kunstiakadeemia Restaureerimiskooli ruumes 12 mõisaomanikku ja mõisahuvilist. Otsustati (taas)luua Eesti Mõisate Ühendus.

Eesti Mõisate Ühenduse asutajaliikmed on:

* Jaanus Kiili
* Imre Sooäär
* Jaan Kriisa
* Leo Aadel
* Trivimi Velliste
* Juhan Maiste
* Ellen Maiste
* Sulo Muldia
* Mart Helme
* Helle-Moonika Helme
* Martin Napa
* Mai-Liis Napa

Ühendus
-------

Ühenduse tegevuse eesmärgiks on:

* mõisakeskuste taastamisele kaasa aitamine
* mõisataastajate ja –huviliste ühendamine
* mõisate, mõisaparkide ja ajaloo tutvustamine
* Eesti mõisakultuuri arendamine ja propageerimine
* maa-elu, loodussõbraliku eluviisi propageerimine

Ühenduse liikmed annavad võimalust mööda oma panuse euroopaliku ühiskonna heasse käekäikku, nad respekteerivad teisi religioosseid või filosoofilisi traditsioone ning tunnustavad end sellise vaimse traditsiooni järgijaks, mis tunnistab isiksuse väärikust ning välistab mistahes intolerantsuse ja selekteerimise. 

Ühenduse liikmed peavad loomulikuks inimõiguste edendamist sõltumata päritolust, sotsiaalsest seisundist ja rassist, mõistavad abielu austusväärsust ja mõttekust, väärtustavad ühiskonna asjades suurema isikliku vastutuse võtmist, kõikide oma kohustuste hoolikat ja omakasupüüdmatut täitmist ning antud sõna pidamist. 

Ühenduse liikmed väärtustavad haridust, pidevat enesetäiendamist ja vaimset ning hingelist valmisolekut täita kodanikukohust oma maa ja rahva ees. 

Ühenduse liikmed hindavad traditsioonilist, kodumaa ja rahva keskset eluviisi, tervislikke eluviise ning elutervet rahvuslikku uhkust.

Viited
------

1. ↑  Kiili, Jaanus. "Eesti Mõisate Ühendus". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2020.
2. ↑  Kiili, Jaanus. "Eesti Mõisate Ühendus". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. august 2020.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üksikisiku vara ja kohustuste vahest, ettevõtte vara ja kohustuste vahe kohta vaata artiklit omakapital.* |

---

**Puhasväärtus** (ka **isiklik puhasväärtus** ja **netoväärtus**) näitab, kui palju vara jääb inimesele alles pärast kõigi tema võlgade tasumist. 

Üldjuhul on suure puhasväärtusega niisugune inimene, kes teenib palju, aga kulutab oma teenistusega võrreldes vähe. Teisiti öeldes – elab alla oma võimaluste.

Puhasväärtuse leidmine
----------------------

Puhasväärtuse arvutamisel võetakse varana arvesse finantsvara ehk lihtsamalt öeldes säästud (raha pangakontodel, väärtpaberid jms), kinnisvara ja muu ajas püsiva või kasvava väärtusega vara. 

Säästud (hoiused, investeerimis- ja pensionifondide osakud, aktsiad jms) võib puhasväärtuse arvutamisel arvesse võtta täies ulatuses, sest need on mõeldud selleks, et katta erakorralisi väljaminekuid või kompenseerida regulaarse sissetuleku vähenemist. Elu- ja pensionikindlustus on samuti sääst (erinevalt vara- ja õnnetusjuhtumikindlustusest) selles ulatuses, mida elukindlustusselts lepingu kohe lõpetamisel maksaks. Erinevad säästude liigid ei pruugi olla igal ajahetkel kohe kasutatavad.

Vallasvara – autot, kodumasinaid, riideid jms – ei ole üldjuhul õige puhasväärtuse hulka arvestada. 

Võlgade all pannakse kirja pangast (näiteks eluaseme ostuks või tarbimiseks), liisingufirmast, sõbralt, tuttavalt ühisrahastusplatvormi kaudu või kiirlaenufirmast võetud laenud, samuti kauplusest järelmaksu või krediitkaardiga ostes tekkinud võlad.

Viited
------

1. ↑  Villu Zirnask (2016). *Finantsaabits – Rahaasjade korraldamise käsiraamat* (PDF). Tallinn: NASDAQ. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 23. oktoober 2017. Vaadatud 23. oktoobril 2017.
**Damiano David** (sündinud 8. jaanuaril 1999 Roomas) on Itaalia poplaulja ja laulukirjutaja.

Ta on tuntud Itaalia rokkansambli Måneskin lauljana, kes võitis lauluga "Zitti e buoni" Sanremo muusikafestivali 2021 ja Eurovisiooni lauluvõistluse 2021 (esindades Itaaliat).

Damiano on tuntud solistina oma loomuliku karisma poolest[*viide?*] ja Itaalia moeikoonina[*viide?*].

Karjäär
-------

Damiano alustas laulmist kuueaastaselt. Keskkoolipäevil tutvus ta Måneskinist pärit Victoria De Angelise ja Thomas Raggiga, neist said hiljem bändikaaslased. Ta õppis Roomas liceo linguistico Eugenio Montale'is, kuid keskkooli ei lõpetanud, vaid hakkas hoopis muusikaga tegelema, mille jaoks oli tal ka vanemate toetus.

Ansambel Måneskin asutati 2016. aastal. See mängis esialgu Rooma linna tänavatel, kuid 2017. aasta tõi pöörde: ansambel tuli Itaalia talendisaate "X Factor" 11. hooajal teiseks.

Isiklikku
---------

Tal on vend Jacopo David. Vennad mängisid nooruses koos korvpalli.

Alates 2017. aastast on Damiano suhtes olnud Itaalia modelli ja suunamudija Giorgia Soleriga. 

Damiano valdab vabalt inglise keelt ning oskab natuke hispaania ja prantsuse keelt.

Ta on rassiliste ja LGBT õiguste eest seisja.

Damiano on kiindunud Ikaruse tiibade sümboolikasse ja müüti, mille tõttu on seljal tiibade tätoveering ja Instagrami hüüdnimi Ykaaar.

Välislingid
-----------

*
**Pugola külanõukogu** oli külanõukogu Eesti NSV-s. 

Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Võrumaa Misso valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus Siksälä külas.

Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Misso vald likvideeriti ja Pugola külanõukogu territoorium arvati Vastseliina rajooni koosseisu.

Külanõukokku kuulusid Hino, Kaubi, Kimalase, Kivioru, Kure, Kõrgessaare, Käbli, Lemmatsi, Muakese, Muraski, Parmu, Pulli, Põdrametsa, Rammuka, Ritsika, Sakuti, Siksali ja Suursoo küla ning Misso asundus ja alevik.

1954. aastal liideti Pugola külanõukogu Misso külanõukoguga.

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Võru maakonna valdades küla töörahva saadikute nõukogude moodustamise kohta". Eesti NSV Teataja, 1945, 33, 520
2. ↑  Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlus "Maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s". Eesti NSV Teataja, 1950, 11, 114
3. ↑  Pugola külanõukogu Eesti nõukogude entsüklopeedia faksiimileversioonis (vaadatud 26.11.2017)
**Puhas mõistus** on Immanuel Kanti järgi meelelisusest sõltumatu mõistus. Puhas mõistus on meelelisusest sõltumatu, kuid ta on meelelisusega siiski seotud, kuivõrd ta on meeltes antud kogemusega seotud mõistusmõistete immanentse tarvituse kaudu.

Puhas mõistus on see, mis sisaldab printsiipe millegi absoluutselt aprioorseks tunnetamiseks ("Puhta mõistuse kriitika", Sissejuhatus VII, B24). 

Puhas mõistus on printsiipide järgi tunnetamise võime, aprioorsete printsiipide järgi otsustuste tegemise võime, mõistus oma teoreetilises tarvituses. 

Puhas mõistus on "nii isoleeritud, iseendas nii lausaliselt seotud sfäär, et ühtki osa sellest ei saa puudutada, puudutamata kõiki ülejäänuid, ja midagi ei saa korda saata, olemata eelnevalt määratlenud igaühele neist oma koha ja oma mõju teisele" "Prolegomena", Eessõna (III 11)).

Puhtas mõistuses endas kätkevad tema puhta tarvituse elemendid ja seadused ("Prolegomena", § 4 (III 24, 25); § 31 (III 74, 75)).

Vaata ka
--------

* Puhta mõistuse kriitika (üldmõiste)

Viited
------

1. ↑  Eisler
2. ↑  Eisler

Välislingid
-----------

* Sissekanne Rudolf Eisleri Kanti-leksikonis
Reisirong Papiniidu jaamas, 1935
Raudteejaamade ajaloolised asukohad Pärnus
**Papiniidu raudteejaam** ehk **Waldhofi raudteejaam** oli raudteejaam 1896. aastal valminud Pärnu–Valga raudteeliinil (ka Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudteel) ja 1928. aastal valminud kitsarööpmelisel Tallinna–Pärnu raudteeliinil (Lelle–Papiniidu raudteel). 

Jaam rajati Waldhofi tselluloosivabriku juurde, mis hävis 1915. aastal. Papiniidu raudteejaamast järgmine peatus Pärnu suunal oli lõpp-peatus Pärnu raudteejaam Pärnu kesklinnas praeguse Port Arturi kaubanduskeskuse tagusel alal. Papiniidu raudteejaamale järgnes kitsarööpmelisel Valga–Ruhja–Pärnu raudteel Pärnu poolt tulles Vaskrääma raudteepeatus. Toonase haldusjaotuse järgi jäi jaam Pärnu kihelkonda Reiu mõisa aladele, asudes aga Papiniidu mõisakompleksi juures.

Tallinna–Pärnu raudteeliini 1928. aastal valminud Lelle–Papiniidu raudteelõigul järgnes Pärnu poolt tulles Papiniidu raudteejaamale Sindi raudteejaam. Papiniidust sai sellega sõlmjaam, milles oli 1928. aastal 4 rööbasteed. Sindi ja Papiniidu vahel asusid veel Pustusi, Lodja ja Lennuki raudteepeatus. 

1930. aastatel nimetati jaam ümber Papiniidu raudteejaamaks. Hoone hävis Teises maailmasõjas ja selle asemele ehitati silikaattellistest hoone, mis on nüüdseks samuti lammutatud.

Raudtee laiarööpmeliseks ehitamisel 1971. aastal rajati Pärnu jõe põhjakaldale Pärnu kaubajaamani uus raudtee, mis Papiniidu jaama enam ei läbinud.

Viited
------

1. ↑  Eesti kitsarööpmelised raudteed

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Endine raudteepeatus** | **Järgnev peatus** |
| *Lelle–Papiniidu raudteel:* Sindi |  **Papiniidu** | *Pärnu poole:*Pärnu  |
| *Valga–Ruhja–Pärnu raudteel:*Vaskrääma  |
**Puhatu soostik** asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Soostiku pindala on 57 079 hektarit (arvestamata mineraalmaasaari), hõlmates ligikaudu 1/3 Alutaguse madaliku alast.

Soostik ulatub Peipsi põhjakaldalt Auvere-Narva jooneni. Puhatu soostik on tekkinud järvealade ja mineraalmaa soostumisel. Soolaamade arv ulatub seal sajani.

Soostik toitub sademetest ja põhjaveest. Soostiku keskmes asub hulgaliselt väiksemaid järvi, millest suurim on Puhatu järv. 

Soostiku sood on teiste seas Mustaladva, Putki, Puhatu, Lutsina.

Aastast 1999 on Puhatu sooala koos Poruni ürgmetsaga looduskaitse all. Soostiku lõunaosas asub Agusalu looduskaitseala (2711 ha).

Vaata ka
--------

* Agusalu soostik (osa Puhatu soostikust)
* Puhatu looduskaitseala

Viited
------

1. ↑  Orru, M. *Eesti turbasood*. Eesti Geoloogiakeskus, Tallinn, 240 lk

Välislingid
-----------

* Muutused Puhatu soostiku haudelinnustikus 1996-2016 Madalsoode ja rabade haudelinnustiku seire 2016. aasta aruanne. Keskkonnaagentuur, 2017.
**Oandu mõis** (saksa keeles *Oando*) oli Sagadi mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Oandu küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.

Viited
------

1. ↑  Oandu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑  Oandu krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Oandu mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
**Oandu lade** (vananenud nimetus *Vasalemma lade*) on ülemordoviitsiumi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Oandu lademe all lamab Keila lade ja temal lasub Rakvere lade. Koos Rakvere lademega kuuluvad nad Viru ladestiku Vinni alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Katy lade.

Ladet hakkas esimesena eristama Armin Öpik aastal 1934. Lademe stratotüübiks on Oandu paljand, lademe laiendatud stratotüübiks on aga Piilse 7909 puurauk. Lade on saanud nime Oandu jõe järgi.

Lademe vanus on 453,2...454,2 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Rägavere kihistu Tõrremäe kihistik, Hirmuse kihistu, Vasalemma kihistu Saku kihistik, Lukštai kihistik ja Mosseni kihistu Plunge kihistik ning Žarėnai kihistik. Lademe paksus Eestis on alla 6 m. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindavad seda Freberga kihistu, samuti ka Moldå, Skålbergi ja Kullsbergi kihistute lubjakivid. Leedus arvatakse sellesse kuuluvaks Dysna ja Dūkštase kihistud, Nemunase madalikul veel Alvitase ja Šakiai kihistu.

Lademe avamusala algab Põõsaspea neeme lähedalt ja Kuremäe lähedale, läbides Vasalemma, Aegviidu, Rakvere ja Oandu. Lade on avamusalast lõunas esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Lade on siiski enamasti õhuke ja sageli esindab seda üksnes Tõrremäe kihistik.

Lade paljandub näiteks Vasalemmas ja Sakus.

Lademe kivimkoosseisus on palju savikat lubjakivi. Kagu-Eestis moodustavad lademe must kiltkivi ja mergel.

Viited
------

1. 1 2 3 4  EE 12. köide, 2003: 375.
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Ordovician of the Siljan District, Sweden Jan Ove R. Ebbestad& Anette E.S. Högström
4. ↑  Juozas Paškevičius. Pecularities of the lithology and fauna of the early Katian (Ordovician) in the Lithuanian facies zone GEOLOGIJA. GEOGRAFIJA. 2016.
5. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 31
6. ↑  Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri.
7. ↑  Geology and Mineral Resources of Estonia. Oandu stage Linda Hints&Tõnu Meidla
8. ↑   (vaadatud 16.02.2013)

Välislingid
-----------

* Oandu lade Eesti geokogude infosüsteemis

Ordoviitsiumi regionaalsed lademed Eestis

Pakerordi  **·** 
Varangu **·** 
Hunnebergi **·** 
Billingeni **·** 
Volhovi **·** 
Kunda **·** 
Aseri **·** 
Lasnamäe **·** 
Uhaku **·** 
Kukruse **·** 
Haljala **·** 
Keila **·** 
Oandu **·** 
Rakvere **·** 
Nabala **·** 
Vormsi **·** 
Pirgu **·** 
Porkuni  

vanemad lademed  nooremad lademed
Paluküla hiiemägi
**Paluküla Hiiemägi** on hiiemägi, mis asub Rapla ja Juuru kihelkonna piiril ajaloolisel Lõuna-Harjumaal. Tänapäevaste kaartide järgi leiab hiiemäe Rapla maakonna kagusopist Kehtna valla maadelt vana Paluküla küla südamest. 

2009. aastal said Paluküla hiiemäe kaitsjad Arvi Sepp, Lembi Välli ja Toivo Sepp aunimetuse Hiie sõber.

Looduslik tähtsus
-----------------

Paluküla Hiiemäe kõrgus on 106,4 meetrit üle merepinna. Tegu on ajaloolise Harjumaa ja praeguse Raplamaa kõige kõrgema mäega. Siinse kauni, omapärase ja liigirikka looduse kaitsmiseks on loodud Kõnnumaa maastikukaitseala. Paluküla hiiemäe lõunakülge kutsutakse Reevimäeks. Sõna "reev" tähendab rannikumurdes serva, äärt. Reevimägi on Paluküla hiiemäe üks osa, nagu kinnitab ka kohalik pärimus.

Pärimus
-------

Hiiemäel asub **Tõnni auk**, kuhu on toodud ja siiamaani tuuakse värsket (uudset, esimest). Mäel on peetud jaanituld. Tänapäeval kasutatakse kultuslikult kõige rohkem vastlasõidu tegemiseks.

Hiiemägi vanemates allikates
----------------------------

*Vastu Iiekõnnu põldusid, Harjumaa peal, viimase Liumäe kingu ääres, on Lalli küla. Põhjapool kaugemal seisab Palu küla, mäekinkude vahel. Paluküla põhjapoolses osas on pühakspeetud palvetamiskoht, kõrge kingu peal, mille otsas vanad elupõlised kased kasvavad. Vanadusest on nad juba nõrgaks jäänud, nii et neist tuul mõned juba maha on murdnud. Siit on ka vist küla oma nime saanud. Iiekõndu ja Lalli küla lahutab Palu külast kitsas mädasoo; ka siia oli piiri peale sild tehtud, nüüdse Lelle Piirisilla talu lähedal. Palukülast võis soode ja rabade vahelt mööda mäeseljandikkusid kuni nüüdse Ingliste mõisa juurde pääseda ja siit oli tee takistamata Lindanisasse ja mereäärde lahti.*
(Anton Lemberg. Käru ja Lelle. Tükike kodumaa arenemislugu memoaarides. (Toimetanud Karl Preisberg). Postimehe kirjakogu Oma maa III, Tartu, 1913, lk 87–136)

Vaata ka
--------

* Hiis

Viited
------

1. ↑  Heiki Maiberg. Võitlus Paluküla hiie eest tõi kirved majja[*alaline kõdulink*], Maaleht, 3. detsember 2009

Kirjandus
---------

* Marju Kõivupuu. 101 Eesti pühapaika. Tallinn: Varrak 2011, lk 184–185.

Välislingid
-----------

* Paluküla hiiemägi kultuurimälestiste riiklikus registris Muuda Vikiandmetes
* Paluküla hiiemäe Tõnni auk Hiite Maja SA andmekogus.
**Joogatšaara** (sanskriti keeles *yogācāra* ‘jooga teostamine’; tiibeti keeles *rnal ’byor spyod pa*; hiina keeles 瑜伽⾏派 *yuqiexing pai*; jaapani keeles *yugakyō ha*) ehk **vidžnjaanavaada** (sanskriti keeles *vijñānavāda* ‘teadvuseõpetus’) on mahajaana budismis üks kahest tähtsamast filosoofiakoolkonnast madhjamaka kõrval.

Joogatšaara tekkis arvatavasti 4.–5. saj sarvastivaada baasil. Selle rajajateks peetakse Asangat ja Vasubandhut, hilisemad tuntumad joogatšaara esindajad on Dignāga (6. saj) ja Dharmakīrti (7. saj).

Joogatšaara kesksed mõisted on *cittamātra* ehk *vijñaptimātra* ja *ālayavijñāna*, mis üldiselt mõtestavad kõike kui teadvuse ehk meele ilminguid. Joogatšaara tekstides keskendutakse teadvuse ja teadvustatud kogemuse analüüsile. Hilisemas joogatšaaras käsitletakse ka *tathāgatagarbha* ja buddha kolme ihu (sanskriti keeles *trikāya*) teooriaid.

Joogatšaara olulisemad tekstid on *Saṃdhinirmocana-sūtra* ja Asanga *Yogācārabhūmi-śāstra*. Vahel seostatakse joogatšaaraga ka *Laṅkāvatāra-sūtra*’t ja *Avataṃsaka-sūtra*’t.

Hiina budismis on joogatšaara koolkond tuntud ka nimetusega *faxiang*.

Viited
------

1. ↑  Ida mõtteloo leksikon: joogatšaara.

Välislingid
-----------

* Basic ideas of Yogacara Buddhism
* The Yogacara School of the Mahayana Buddhist Philosophy

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
Palupera valla lipp
**Palupera valla lipp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palupera valla lipp.

Lipp kinnitati 15. oktoobril 2004.

Lipu kirjeldus
--------------

Palupera valla lipp on ruudukujuline valge vapilipp, mille alumist osa läbib horisontaalne roheline lainelõikeline laid. Rohelise laiu kohal on kolm rohelist ülessuunatud kiilu, millest keskmine on teistest kõrgem.

Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.

Põhjendus
---------

Laineline laid sümboliseerib valla paiknemist künklikul Lõuna-Eesti maastikul ning valla veerikkust. Kolm teravikuga ülespoole suunatud kiilu tähistavad valla kolme peamist asustuskeskust (Hellenurme, Nõuni ja Palupera) ning viitavad paiga metsarikkusele, kui ka edasipürgimisele ja tulevikulootusele. Roheline tähistab puhast loodust ja igavesti korduvat eluringlust.

Vaata ka
--------

* Palupera valla vapp
* Valga maakond

Välislingid
-----------

* Palupera valla sümboolika valla kodulehel
* Palupera valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Coltrane, 1963
John Coltrane (1945–1946)
**John William** **Coltrane** (23. september 1926 Hamlet, Põhja-Carolina – 17. juuli 1967 New York) oli ameerika džäss-saksofonist, helilooja ja ansamblijuht.

Coltrane astus 1945. aastal mereväkke. Ta teenis Havai saarestikus mereväe džässorkestris, kellega tegi ka oma esimesed salvestised. 1946. aastal pöördus ta tsiviilellu tagasi. Ta mängis 1940. aastate lõpus ja 1950. aastate alguses Jimmy Heathi, Dizzy Gillespie ja Duke Ellingtoni ansamblites. 1955. aasta lõpus palkas ta Miles Davis, mis džässimaailmas tähendas tõelist läbilööki.

Ansambli liidrina osales Coltrane vähemalt 50 salvestusel. Ta on mänginud paljudel teistegi muusikakollektiivide albumitel ning eriti tähelepanuväärsed on neist esinemised trompetimängija Miles Davise ja pianist Thelonius Monkiga.

Alates 1948. aastast oli Coltrane heroiinisõltlane ja alkohoolik. Kuid 1957 sai ta ilmutuse, mis aitas tal (väidetavalt päevapealt) sõltuvusest vabaneda. See spirituaalne ärkamine kajastus tema loominguski.

1955. aastal abiellus Coltrane Juanita Naima Grubbsiga, kes oli islamisse pöördunud. Tema kaudu tutvus Coltrane islamiga, uuris ka hinduismi ja budismi, kabalat ja Aafrika ajalugu, ent jäi kristlaseks. 1963. aasta suvel asus Coltrane Naimast lahku elama. Lapsi neil polnud. Lahutus vormistati 1966. Samal aastal abiellus Coltrane Alice McLeodiga. Alice'iga sündisid tal pojad John (1964), Ravi (1965) ja Oranyan (1967).

Coltrane suri 40-aastaselt maksavähki. Muusikute seas oli see suur üllatus, sest nad polnud tema olukorrast teadlikud. Miles Davis kommenteeris: "Coltrane'i surm šokeeris igaüht, oli igaühe jaoks üllatus. Ma teadsin, et ta ei näe väga hästi välja ... Aga ma ei teadnud, et ta oli nii haige – või et ta üldse haige oli."

Pärast Coltrane'i surma hakkas San Franciscos asuva Yardbirdi templi kogudus Coltrane'i jumala taaskehastusena kummardama. Tempel ise nimetati ümber Charlie Parkeri järgi, kelle nad võrdsustasid Ristija Johannesega. See tekitas kogudusele probleeme, kui tahtis astuda Aafrika ortodoksse kiriku liikmeks. Lõpuks pidi kogudus tagandama Coltrane'i jumala taaskehastusest pühakuks ja vastutasuks tunnustas Aafrika ortodoksne kirik Coltrane'i kõigi kunstnike kaitsepühakuna. Kogudus nimetas end ümber Püha John Coltrane'i Aafrika ortodoksseks kirikuks ning ta kasutab oma jumalateenistustel Coltrane'i muusikat ja tema kirjutatud laulutekste.
**International Falls** on linn USA Minnesota osariigis, Koochichingi maakonna keskus ja suurim linn. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 5802. 2010. aastal oli elanikke 6424.

International Falls asub Kanada piiri kõrval Rainy Riveri kaldal. Selle vastaskaldal asub Fort Francesi linn Ontario provintsis. Kahte linna ühendab Fort Francesi–International Fallsi rahvusvaheline sild. International Fallsist umbes 18 km kaugusel idas asub Voyageursi rahvuspark.

International Falls on tuntud "riigi külmkapina" ("Icebox of the Nation"), kuna seal on keskmiselt 109 päeval aastas õhutemperatuur alla 0 °C. Madalaim International Fallsis mõõdetud õhutemperatuur on −48 °C (6. jaanuar 1909)

International Fallsis asuvad maanteede Route 53 ja Route 71 põhjapoolsed alguskohad.

Viited
------

1. ↑  2020 United States Census, vaadatud 26.01.2022.
2. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **International Falls** |

* International Fallsi ametlik veebileht
Palupera valla vapp
**Palupera valla vapp** on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palupera valla vapp.

Vapp kinnitati 15. oktoobril 2004.

Vapi kirjeldus
--------------

Hõbedase kilbi tüvimikus roheline lainelõikeline varras. Selle kohal kolm rohelist ülessuunatud kiilu, millest keskmine on teistest kõrgem.

Põhjendus
---------

Laineline varras sümboliseerib valla paiknemist künklikul Lõuna-Eesti maastikul ja valla veerikkust. Kolm ülespoole suunatud teravikuga kiilu tähistavad valla kolme peamist asustuskeskust (Hellenurme, Nõuni ja Palupera), osutavad paiga metsarikkusele ning viitavad edasipürgimisele ja tulevikulootusele. Vapikilbi hõbedane toon sümboliseerib lootust, puhtust ja valgust ning viitab samuti valla veerikkusele; roheline tähistab puhast loodust ja igavesti korduvat eluringlust.

Vaata ka
--------

* Palupera valla lipp
* Valga maakond

Välislingid
-----------

* Palupera valla sümboolika valla kodulehel
* Palupera valla sümboolika Riigikantselei kodulehel
Majanduses on **defitsiit** ehk **liigne nõudlus** olukord, kus nõudlus toote või teenuse järele ületab pakkumise turul. See on vastand ülepakkumisele.

Defitsiidi mõiste
-----------------

Ideaalsel turul (sellisel, mis vastab lihtsale mikromajanduse mudelile) ajendab liigne nõudlus müüjaid hindu tõstma, kuni nõudlus selle hinna juures vastab olemasolevale pakkumisele, luues turu tasakaalu. Majanduslikus terminoloogias ilmneb defitsiit siis, kui mingil põhjusel (näiteks valitsuse sekkumisel või müüjate otsusel mitte hindu tõsta) tasakaalu saavutamiseks hind ei tõuse.

Üldkasutatavas mõttes võib mõiste "defitsiit" viidata olukorrale, kus enamus inimesi ei suuda leida soovitud toodet taskukohase hinnaga, eriti kui pakkumisega seotud probleemide tagajärjel on hinnad tõusnud. Turu tasakaal kujuneb, kui kõik ostjad ja müüjad, kes soovivad kaubelda valitseva hinnataseme juures, suudavad leida partnerid.

Põhjused
--------

Defitsiit (tehnilises mõttes) võib olla põhjustatud:

* Hinna ülemmäärast - hinnakontrolli liigist, mis hõlmab valitsuse kehtestatud piirangut toote või teenuse hinnale.
* Valitsuse keelust müüa toodet või teenust, näiteks prostitutsioon või uimastid.
* Tarnijate otsustest mitte hinda tõsta, näiteks sõbralike suhete hoidmiseks potentsiaalsete klientidega tarnehäirete ajal
* Kunstlikult tekitatud puudujääkidest.

Mõjud
-----

Valitsuse sekkumine turule toob endaga kaasa nii positiivseid kui ka negatiivseid mõjusid. Näiteks võib hinnalangus põhjustada puudujäägi, kuid see võimaldab ka teatud protsendil elanikkonnast osta toodet, mida nad muidu ei saaks endale lubada. Kõrgemate tehingukulude ja alternatiivkulude (nt kaotatud aja kujul) põhjustatud majanduslik puudus tähendab ka seda, et turustamisprotsess on raiskav. Mõlemad tegurid aitavad kaasa üldise jõukuse vähenemisele.

**Defitsiit võib põhjustada:**

* Varimajandust, sh "mustad turud" – ebaseaduslikud turud, kus müüakse tooteid, mis tavapärastel turgudel ei ole kättesaadavad, või kus üleliigse nõudlusega tooteid müüakse kõrgemate hindadega kui tavalisel turul.
* Kunstliku nõudluse kontrolli – näiteks aja (järjekorras ootamine) ja normide kehtestamine.
* Mitterahalisi kauplemise meetodeid, onupojapoliitikat või isegi vägivalda.
* Hinna diskrimineerimist.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Tucker (2014) Economics Today
3. ↑
Tulekahju Deepwater Horizonil
*2016. aasta filmi kohta vaata artiklit Deepwater Horizon (film)*
**Deepwater Horizon** oli naftaplatvorm, mis uppus 22. aprillil 2010 Mehhiko lahte Louisiana ranniku lähistel, põhjustades ulatusliku keskkonnakatastroofi (2010. aasta Mehhiko lahe naftareostus).

Naftaplatvormi ehitas Hyundai Heavy Industries Lõuna-Koreas. Ehitustööd algasid 1998. aasta detsembris ja platvorm anti tellijale üle 23. veebruaril 2001. Platvormi omanik oli Transocean Ltd ja see oli katastroofi toimumise ajal liisitud BP-le.

Deepwater Horizon oli 112 m pikk, 78 m lai ja 97,4 m kõrge ning ulatus 41,5 m sügavusele merre. Ta oli suuteline töötama kuni 2400 m sügavuses vees ja tema maksimaalne puurimissügavus oli 9100 m. Tema meeskonna suurus oli 146 inimest.

Saatuslikuks saanud õnnetuse eel kasutati platvormi Macondo leiukoha varude uurimiseks. Poolteist päeva enne uppumist toimus platvormil plahvatus, milles hukkus 11 inimest ja paljud said põletushaavu. Plahvatuse ajal oli platvormil 126 inimest, kellest 76 olid Transoceani ja 7 BP töötajad. Platvorm vajus ookeani põhja. Uppumiskohas oli mere sügavus umbes 1500 m. Platvormi jäänused on merepõhjast leitud ja need asuvad umbes 400 m kaugusel nafta ammutamise kohast.

Õnnetusele järgnenud katastroofilise naftalekke tõttu kuulutas USA president Barack Obama moratooriumi uute avamerepuurtornide lubade väljastamisele.

15. juulil 2010 teatas BP, et leke õnnestus peatada. Tegemist polnud siiski lekke lõpliku likvideerimisega. Lõplikult likvideerituks kuulutati leke 19. septembril.

Augusti alguseks oli lekkinud nafta kogus teadlaste hinnangul kasvanud 5 miljoni barrelini.

Viited
------

1. ↑  Gulf Spill Is the Largest of Its Kind, Scientists Say, The New York Times, 2. august 2010.
Jüri Druus ja Sergei Fatkin vanalinna päevadel 1984. aastal  
Foto: Jaan Künnap
**Sergei Fatkin** (sündinud 16. juulil 1933 Petserimaal) on Eesti koomik, akrobaat ja tsirkuseartist. 

1937. aastal kolis koos vanematega elama Tapa lähedale. Teise maailmasõja aastatel õppis Verhne-Uralskis eesti internaatkoolis. Pärast sõda lõpetas Lehtse 7-klassilise kooli. Armeeteenistuse järel töötas Tallinnas laevaremondilukksepana. 

1957. aastast esines ta paaris koos Jüri Druusiga. Töötas Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias akrobaadina. Koos esinesid nad paljudes NSV Liidu linnades ja sotsialismimaades, aga ka Soomes, Prantsusmaal, Kanadas, Egiptuses, Etioopias, Jeemenis, Tansaanias, Keenias, Nigeerias, Kongos ja Ladina-Ameerika riikides.

Tunnustus
---------

* 1967 Eesti NSV teeneline kunstnik

Viited
------

1. ↑  Eesti NSV teenelisi kunstnikke. Sirp ja Vasar, 10. märts 1967
2. ↑  Vello Mikk. Triibulistes kostüümides maailmavallutajad. Õpetajate Leht, 3. aprill 2010

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Akrobaadid Jüri Druus ja Sergei Fatkin (1967)
* Elu lugu: Kloun Sergei Fatkin. ETV 2013
* Eesti Filmi Andmebaas. Dokumentaalfim "Vana kloun". Filmivabrik, 2011
* Eesti Filmi Andmebaas. Akrobaadid Jüri Druus ja Sergei Fatkin. Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 1, 3/6 (1966)
* Eesti Filmi Andmebaas. Intervjuu Jüri Druusi ja Sergei Fatkiniga. Ringvaade "Nõukogude Eesti" nr 11, 4/5 (1968)
* Eesti Filmi Andmebaas. Muusikafilm "Druus ja Fatkin" (1971)