recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Orienteerumisõpetus** on valdavalt hariduslike erivajadustega õpilastele suunatud õppeaine, mis on otseselt seotud laste elus toimetulekuga ning lähtub õpilastele mõistetavatest ning elulistest teemadest.

Eestis kuulub orienteerumisõpetus kohustusliku ainena Toimetuleku riikliku õppekava koosseisu ning sisaldab peamiselt koduloo/olustikuõpetuse, geograafia, ajaloo ja kodanikuõpetuse ning loodusõpetuse ainestikku.

Orienteerumisõpetuse tundides tuginetakse erinevate meelte omavahelisele koostööle, õpetamise praktilisusele ning orienteerumisõpetuse tunnid peavad arvestama teistes tundides samal ajal õpetatavaid teemasid ja oskusi.

Orienteerumisõpe toimetulekukoolis
----------------------------------

**Eesmärgid**:

1. enesega toimetuleku oskuste õpetamine;
2. õppimise alusoskuste kujundamine (kuulamine, jäljendamine, vaatlemine, võrdlemine, vestlemine, kirjeldamine jt);
3. õpilase emotsioonide sihipärane mõjutamine;
4. õpilase kõne ja/või alternatiivsete väljendusviiside arendamine;
5. omandatud oskuste kasutamise võimaluste loomine.

**Orienteerumisõpetuse põhiülesanded:**

* õpilaste üldise arengutaseme tõstmine;
* ümbritseva vastu huvi äratamine;
* algeliste, kuid seostatud teadmiste andmine koduloost, geograafiast, ajaloost, kodanikuõpetusest, loodusõpetusest;
* ühiskonnale lojaalsete ning enesega võimalikult iseseisvalt toimetulevate kodanike kasvatamine.

Orienteerumisõpetuse tundide koormus on toimetulekukoolis 1. klassis 4 tundi nädalas; 2–4 klassis 5 tundi nädalas ning 5–9 klassis 7 tundi nädalas.
**Eesti Akadeemiline Orientaalselts** (lühend **EAO**) ühendab Idamaade uurijaid ja orientaliste-loovisikuid. Seltsi eesmärgiks on Idamaade kultuuride tutvustamine ja vahendamine Eestis ning orientalistikaalase teadustöö arendamine ja koordineerimine Eestis.

Eesti Akadeemiline Orientaalselts loodi 1935. aastal Tartu ülikooli juures. Selle asutasid õigusteadlane Leo Leesment, teoloog Uku Masing, keeleteadlased Pent Nurmekund ja Villem Ernits jt. eesmärgiga avada Tartu Ülikoolis orientalistika eriala. Selts suleti 1940. aastal Nõukogude okupatsioonivõimude poolt.

EAO taastati 1988. aasta veebruaris Linnart Mälli eestvõtmisel. Seltsi esimeseks presidendiks valiti Linnart Mäll, kes jäi sellele positsioonile kuni 2001. aastani, mil ta valiti aupresidendiks. Presidendi ametis vahetas Mälli välja Tarmo Kulmar, kes aastal 2011 valiti aupresidendiks. 2011. aastast on EAO president Märt Läänemets.

Koostöös Tartu Ülikooli orientalistikakeskusega korraldatakse igal aastal teaduskonverentsi Orientalistikapäevad ning antakse välja Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamatut. Koostöös Saksamaa Religiooniloo Seltsiga (Deutsche Religionsgeschichtliche Studiengesellschaft) korraldatakse Tartus mõneaastaste vahedega rahvusvahelist ühiskonverentsi. Orientaalselts teeb koostööd ja korraldab ühiseid teaduslikke ja populaarteaduslikke üritusi Eesti Akadeemilise Teoloogia Seltsi, Eesti Assürioloogia Seltsi ja Eesti Akadeemilise Usundiloo Seltsiga.

27. aprilli 2012 seisuga on EAO-l 66 liiget.

Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi auliikmed
--------------------------------------------

* Friedrich Lustig (1912–1989)
* Pent Nurmekund (1906–1996)
* Eha Masing (1913–1998)
* Boris Kabur (1917–2002)
* Lev Menšikov (1926–2005)
* Haljand Udam (1936–2005)
* Aleksander Pjatigorski (1929–2009)
* Linnart Mäll (1938–2010)
* Andres Ehin (1940–2011)
* Ülo Sirk (1935–2011)
* Vladilen Burov
* Vladimir Erman
* Isidor Levin (1919–2018)
* Jaan Puhvel
* Märt Tänava
* Arvo Valton
* Ülle Udam

Vaata ka
--------

* Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat

Välislingid
-----------

* Eesti Akadeemiline Orientaalselts
Katri Vala
**Katri Vala** (sünninimi  **Karin Alice Wadenström**, kodanikunimi abielus **Karin Alice Heikel**; 11. september 1901 Muonio vald – 28. mai 1944 Eksjö, Rootsi) oli soome luuletaja.

Katri Vala lõpetas 1922. aastal õpetajate seminari. Kuni 1929. aastani töötas ta õpetajana. 1928. aastal haigestus Katri Vala tuberkuloosi, millest ta täielikult kunagi ei paranenudki. 1930. aastal abiellus ta keemiku Armas Heikeliga, kes oli radikaalsete vasakpoolsete vaadetega. Katri Vala osales kirjandusliku rühmituse "Tulenkantajat" ("Tulekandjad") tegevuses. Ta oli üks esimesi soome luuletajaid, kes kasutas vabavärssi. Katri Vala osales ka 1936. aastal asutatud vasakpoolse kirjandusliku rühmituse "Kiila" tegevuses.

Aastatel 1935–1937 töötas Katri Vala Lauritsalas õpetajana. 1940. aastal asus ta elama Rootsi. 1944. aasta mai lõpus suri ta Eksjö sanatooriumis tuberkuloosi.

Eesti keeles on ilmunud Debora Vaarandi tõlkes Katri Vala valikkogud "Maa rinnal" (1959) ja "Sinine rohtaed" (1974).

Helilooja Eino Tamberg lõi 1968. aastal Katri Vala sõnadele laulu "Kordan sinu nime" (tlk Debora Vaarandi), mille laulis kuulsaks Helgi Sallo. Muusikaprofessionaalidest koosnenud žürii valis selle Eesti Autorite Ühingu 25. aastapäeva tähistamiseks käivitatud projektis "Muinaslugu Sinilinnust" aastatel 1945–1980 loodud 100 Eesti kuulsama poplaulu seast 18 parima hulka.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2016. Vaadatud 13. novembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑
4. ↑
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. november 2016. Vaadatud 13. novembril 2016.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑  Kordan sinu nime Eesti Muusika Infokeskus (vaadatud 23.05.2017)
7. ↑  EAÜ 25. aastapäeva tähistav projekt "Muinaslugu sinilinnust" on lõpuks valmis Eesti Autorite Ühing (vaadatud 23.05.2017)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Katri Vala** |
**Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat** on ainus Eestis ilmuv perioodiline teaduslik väljaanne, mis avaldab artikleid orientalistika eri valdkondadest. Aastaraamatu peatoimetaja on Tartu Ülikooli usuteaduskonna võrdleva usundiloo professor Tarmo Kulmar, tegevtoimetajaks on ajakirja *Akadeemia* tegevtoimetaja Indrek Ude.

Eesti Akadeemiline Orientaalselts valmistas aastal 1939 ette köite pealkirjaga "Akadeemilise Orientaalseltsi kirjutisi", millest pidi saama eestikeelse orientalistika esimene perioodiline väljaanne. Teose trükk hävitati 1940. aasta suvel NSV Liidu võimu poolt. 1940. aastal ilmuma pidanud "Kirjutistest" on säilinud ainult tiitelleht eesti ja prantsuse keeles.. Aastal 2006 taastatud aastaraamat ilmub korra aastas ning seal ilmuvad teaduslikud uurimused, raamatuarvustused ja sündmuste ülevaated erinevatest orientalistika harudest nagu indoloogia, budoloogia, tibetoloogia, sinoloogia, assürioloogia, arabistika. Aastaraamatutes ilmuvad ka ülevaated Eestis ilmunud ja Eesti autorite koostatud orientalistikaalastest raamatutest.

Toimetuse kolleegium
--------------------

* Peeter Espak (Tartu Ülikool)
* Andres Herkel (Riigikogu liige)
* Tarmo Kulmar (Tartu Ülikool)
* Märt Läänemets (Tartu Ülikool)
* Jaan Puhvel (California Los Angelese ülikool)
* Teet Toome (Tartu Ülikool)
* Ülo Valk (Tartu Ülikool)

Endised kolleegiumi liikmed:

* Michael Heltzer (1928–2010)
* Linnart Mäll (1938–2010)
* Ülo Sirk (1935–2011)

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. september 2009. Vaadatud 6. veebruaril 2012.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Linnusaare raba Maa-ameti kaldaerofotol 2019. aastal. Nava jõgi on näha pildi vasakul äärel. Ülemises vasakus nurgas on näha ka Põltsamaa jõgi 
**Nava jõgi** on 2,6 km pikkune Põltsamaa jõge ja Endla järve ühendav jõgi.

Ajalugu
-------

1870. aastatel lasi Vaimastvere mõisa omanik Endla järve veetaseme alandamiseks ja ümbruskonna heinamaade kuivendamiseks ehitada kraavi (*Suurkraav* ehk *Uusjõgi*) Endla järvest Sinijärve kaudu Põltsamaa jõkke ning rajada Endla järve otse Põltsamaa jõega ühendavale Nava jõele tammi, et Põltsamaa jõe vesi järve voolata ei saaks. Loodimisvigade tõttu alanes veetase vaid 30 cm. 1950. aastatel süvendati kraav kanaliks (Räägu kanal). Nüüd langes järvede veetase sedavõrd, et enamik Endlast ja kogu Sinijärv kadus ning vool vanas Põltsamaa jõe sängis aeglustus tunduvalt. Põltsamaa jõgi hakkas voolama Nava jõe, järvede ja Räägu kanali kaudu. 1968. aastal rajati Sinijärvele algeline pais, mis mõlemad järved suures osas taastas. 1997. aastal ehitati sinna kindlam pais ja 2005. aastal ka kalatrepp. Pärast seda voolab põhiosa Põltsamaa jõe veest vana jõeharu kaudu. Endla looduskaitseala endiste töötajate teatel hakkas sellest alates Nava jõe voolusuund sõltuma vee tasapinnast Põltsamaa jões ja Räägu kanalis (Endla järves).

Viited
------

1. 1 2 3 4  Nava jõgi keskkonnaportaalis
2. ↑  Nava jõgi keskkonnaportaalis
3. ↑  Helmut Joonuks. Põltsamaa jõgi. Tallinn, 1981. Lk 36–39
4. ↑  Katrin Möllits (1997). Endla ja ta sõsarjärved. *Eesti Loodus*, 10/1997
5. ↑  Sinijärve pais sai kalatrepi. *Vooremaa* 10.10.2005
Wilhelm Ludwig Wekhrlin
**Wilhelm Ludwig Wekhrlin**, ka **Weckerlin**, õieti *Weckherlin* (7. juuli 1739 Botnang – 24. november 1792 Ansbach) oli saksa ajakirjanik ja kirjanik. 

Ta õppis Tübingenis õigusteadust. Töötas Ludwigsburgis kirjutajana. 

Ta kirjutas Voltaire'i ja entsüklopedistide vaimus publitsistikat, mille pärast ta saadeti Viinist ja hiljem Augsburgist välja. Ta astus välja trükivabaduse eest ja vastustas riigivõimu meelevalda. 

Väära, tõenäoliselt Wekhrlinsi enda väidetel põhineva informatsiooni, et ta olevat 1757–1766 olnud Straßburgis ja Pariisis koduõpetaja (*Hofmeister*) ning Voltaire'i erasekretär, andsid biograafid edasi kuni 20. sajandini. Selle asemel peetakse kindlaks, et ta töötas 1757–1766 Lidwigsburgis oma võõrasisa, kirjutaja Martin Heuglini abilisena. Seejärel asus ta elama Viini, kus ta töötas Prantsusmaa saadiku kirjutaja ja kaastöölisena. Aastal 1772 hakkas ta toimetama kaks korda nädalas ilmuvat ajalehte Wiener Diarium, mis oli keisrikojale lähedane. Rööbiti sellega kirjutas ja levitas Wekhrlin käsikirjalisi ajalehti, milles ta levitas anekdoote keisrikojast, pikantsusi ja õukonnaklatši – see oli bulvariajakirjanduse eelkäija. Käsikirjaline vorm võimaldas Wekhrlinil mööda minna trükitoodete tsensuurist. 

Aastal 1773 vahistati Wekhrlin kui käsikirjaliste ajalehtede autor. Ta saadeti Habsburgide valdustest välja. Pärast lühiajalist viibimist Regensburgis pöördus ta salaja Viini tagasi ning astus seal Prantsusmaa saatkonna teenistusse (oli saadiku kirjutaja ning abiline). Pärast uut vahistamist spiooniloo pärast võeti Wekhrlin keisrinna Maria Theresia diplomaatilisse salateenistusse. Et aga Wekhrlinist nuhina suuremat kasu polnud, käskis keisrinna 1776 talle tema teenete eest tasuda ning ta Austriast välja saata. Kevadel 1776 asus Wekhrlin elama Augsburgi. Augsburgi ametibürgermeister Johann Baptist von Rehlingen saatis ta selle teose pärast kevadel 1777 linnast välja.

Ta kirjutas satiiri ja jutustusi ("Anselmus Rabiosus' Reise durch Ober-Deutschland", 1778). 

Ta toimetas väljaandeid "Chronologen", 12 köidet, 1779–1781) ja "Das Graue Ungeheuer" (12 köidet, 1784–1787).
**Lydia Neostus-Undhagen** (1961. aastani **Lydia Neostus**; sündinud 11. oktoobril 1934 Tallinnas) on eesti päritolu Rootsi keeleteadlane.

Elulugu
-------

Lydia Neostus-Undhagen on velskri tütar. 1944 põgenes ta koos vanematega Rootsi.

1954. aastal lõpetas Neostus-Undhagen Uppsalas gümnaasiumi, 1957 Uppsala Ülikooli filosoofiamagistri kraadiga ning 1966 Malmö õpetajate kõrgkooli (*Lärarhögskolan*). 1973. aastal kaitses ta Lundi Ülikoolis filosoofialitsentsiaadi kraadi romaani keeltes väitekirjaga "Morale et les mots de la mệme famille étudiés dans des dictionnaires et dans des textes littéraires français de la seconde moitié du XIII e siècle. Etude de sémantique structurale", 1975 samas filosoofiadoktori kraadi prantsuse keele alal väitekirjaga "Morale et les autres lexèmes formés sur le radical moral-étudiés dans des dictionnaires et dans des textes littéraires français de la seconde moitié du XVIII e siècle. Etude de sémantique structurale" (Lund, 1975). Neostus-Undhagen täiendas end Hispaania riigistipendiaadina 1958 Salamancas ja Prantsuse Instituudi stipendiaadina 1973 Pariisis.

Neostus-Undhagen oli 1962 Uppsala Ülikooli abijõud, 1969–70 Lundi Ülikooli assistent, 1967–68 Arlövi keskkooli ja 1974–78 Tomelilla keskkooli õpetaja ning 1978–2000 Helsingborgis Tycho Brahe gümnaasiumi prantsuse ja inglise keele lektor.

Lydia Neostus abiellus 1961. aastal Carl-Gustaf Undhageniga. Neil on kaks poega, Thomas ja Andreas.

Teadustöö
---------

Lydia Neostus-Undhagen on uurinud peamiselt sõnarühma *moral* tarvitamist ja semantikat 18. sajandi teise poole sõnaraamatutes ja kirjanduses ning ideede ajalugu seoses nende sõnadega.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Vem är Vem? / Svealand utom Stor-Stockholm 1964

Kirjandus
---------

* Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Välisministrid Erkki Tuomioja ja Urmas Paet esinemas V Läänemere ajaloopäeval 25. juulil 2013 Kuressaare kohvikus Mosaiik
Erkki Tuomioja (2007)
**Erkki Sakari Tuomioja** (sündinud 1. juulil 1946 Helsingis) on Soome poliitik. Ta oli Soome välisminister 2000–2007 ja uuesti 22. juunist 2011 kuni 29. maini 2015.

Ta lõpetas 1971. aastal Helsingi Ülikooli politoloogia ja 1974. aastal Helsingi kaubanduskõrgkooli majandusteaduse erialal. Aastal 1996 sai ta riigiteaduse doktori kraadi.

Erkki Tuomioja kuulub Soome Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Ta on olnud Eduskunna liige aastatel 1970–1979 ja alates 1991. aastast.

15. aprillist 1999 kuni 25. veebruarini 2000 oli ta kaubandus- ja tööstusminister ning seejärel kuni 19. aprillini 2007 välisminister. Uuesti sai ta välisministriks 22. juunil 2011.

2008. aastal oli Erkki Tuomioja Põhjamaade Nõukogu president.

Eesti keeles ilmunud raamatud
-----------------------------

* "Õrnroosa. Hella Wuolijoe ja Salme Dutti elu revolutsiooni teenistuses". Tõlkinud Riina Jesmin, Varrak, Tallinn 2006
* "Jaan Tõnisson ja Eesti iseseisvus". Tõlkinud Kadri Jaanits ja Katrin Kurmiste, Varrak, Tallinn 2011

Tunnustus
---------

* 2006 – Tieto-Finlandia

Isiklikku
---------

Tema isa oli Soome peaminister Sakari Tuomioja ning emapoolne vanaema kirjanik Hella Wuolijoki, sündinud Murrik. Vanatädi Salme Dutt, sündinud Murrik. Salme Dutti abikaasa Rajani Palme Dutti kaudu oli ta Olof Palme sugulane.

Välislingid
-----------

* Tutvustus Eduskunna lehel
* Matti Maasikas, Esimene ja loodetavasti mitte viimane Jaan Tõnissoni biograafia – Sirp 14. jaanuar 2011
* Sirje Olesk, "Jaan Tõnisson soomlase käsitluses" (raamatu "Jaan Tõnisson ja Viron itsenäisyys" arvustus) – Keel ja Kirjandus 2011, nr 1, lk 63–65
* Rein Veidemann, "Ühe kroonimata kuninga saatus" (raamatu "Jaan Tõnisson ja eesti iseseisvus" arvustus) – Postimees 9. aprill 2011
* Aivar Kull, "Soomlane kujutab eesti suurmeest vaoshoitult" (raamatu "Jaan Tõnisson ja eesti iseseisvus" arvustus) – Tartu Postimees, 9. mai 2011

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Dagfinn Høybråten** | **Põhjamaade Nõukogu president**2008 | Järgnev**Sinikka Bohlin** |
Ansambel Sirgutii 2016. aastal Türi aedlinnakohvikute päeval
**Sirgutii** on Eesti rahvamuusikaansambel, mis loodi 2003. aastal Tartus. Ansambli nimi tähendab Tartu murdes linnuteed. Repertuaaris on peamiselt Eesti tantsuliste pillilugude seaded ja rahvalaulud, mängitud on ka vaimulikku ja klassikalist muusikat.

Ansambli tuumik mängis eesotsas juhendaja Mare Lillakuga 1980. aastatel ning seejärel vahemikus 1996–2003 Tartu Ülikooli Rahvakunstiansamblis.

Sirgutii on esinenud paljudes paikades üle Eesti, samuti käinud kontsertreisidel Lätis, Soomes, Norras, Venemaal, Ukrainas ja Poolas. Kollektiiv on osalenud ka muusika õpitubade korraldamisel noortele. 2010. aastate alguspoolel tehti tihedat koostööd Vanemuise Seltsi segakooriga. Avaldatud on kaks videot: "Nõianeitsi" ja "Pulmaviisid Läänemaalt".

Viited
------

1. ↑  "Sirgutii Facebooki leht".
2. ↑  "Sirgutii tutvustus Eesti Europeade Komitee kodulehel".
3. ↑  "Sirgutii tutvustus MTÜ Keskkond ja Kultuur kodulehel".
4. ↑  "Rabka Kirjandusfestivali 2019. aasta programm (poola keeles)". Vaadatud 24.01.2020.
5. ↑  "Võnnu noortel võimalus osaleda ansamblite Sirgutii ja Valendik rahvamuusika õpitoas!" - Võnnu Valla Infoleht nr 1, 1. märts 2014.
6. ↑  Tea-Mai Tammaru, Valli Ilvik (2016). *Ühist rada tallates /fakte ja mõtisklusi/. Eilne Laulu- ja Mänuselts "Wanemuine", 1865, Tartu. Tänane Segakoor "Vanemuine" ja Vanemuise Seltsi Meeskoor, 2015, Tartu*. Tartu. Lk 392, 420, 431, 436, 466 jj.
7. ↑  "Sirgutii - "Nõianeitsi"".
8. ↑  "Sirgutii - "Pulmaviisid Läänemaalt"".

Välislingid
-----------

* Sirgutii Facebookis
**Sünteetiline propositsioon** on filosoofia mõiste, mis on tuletatud Immanuel Kanti sünteetilise otsustuse järgi.

Sünteetiline propositsioon on tõene, kui ta tähendus on seotud maailmaga ning oleneb olukorrast, samas kui analüütiline propositsioon on tõene, kuna ta tähendus on tõene igas olukorras.

Kanti käsitlus
--------------

Immanuel Kant kasutas oma raamatus "Puhta mõistuse kriitika" otsustuste eristamiseks termineid "analüütiline" ja "sünteetiline". Kanti järgi on otsustus sünteetiline, kui selle predikaadi mõiste ei sisaldu subjekti mõistes, vaid on subjekti mõistega seotud. Sama loogika järgi tuletasid propositsioonide tüüpe hilisemad filosoofid. Näiteks propositsioon "Kõik poissmehed on üksi" on sünteetiline, kuna "poissmehe" mõiste ei sisalda mõistet "üksi", "üksi" pole "poissmehe" definitsioon. Selle arvelt saame öelda, et sünteetilise propositsiooni puhul tuleneb propositsiooni tõeväärtus sõnaliste väljendite omavahelistes seostes, mitte väljendite tähendustes endis.

Kant kasutas "Puhta mõistuse kriitikas" otsustuste eristamiseks ka mõisteid "aprioorne" ja "aposterioorne", millest aprioorne on mõistuslik- ja aposterioorne kogemuslik propositsioon. Mõlemad on seotud analüütilise ja sünteetilise propositsiooniga, kuid on siiski neist erinevad.

Uuspositivistide käsitlus
-------------------------

Uuspositivistid hakkasid Kanti propositsioonide klassifikatsioonide vastu huvi tundma. Analüüsides Kanti definitsioone leidsid nad, et sünteetilised propositsioonid on kõik propositsioonid, mis pole analüütilised. Viimase hulka kuuluvad propositsioonid, mis on tõesed läbi mõistete, definitsioonide või keelekäsituse.

Quine'i käsitlus
----------------

Willard Van Orman Quine ei nõustunud Kanti ja uuspositivistide definitsioonidega ning kirjutas oma essees "Empirismi kaks dogmat", et pole olemas analüütilist tõde, kuna kõik tõed põhinevad empiirilistel alustel. Quine defineerib sünteetilist propositsiooni kui propositsiooni, mis põhineb faktidel, samas kui analüütiline propositsioon põhineb tähendustel.

Quine kriitika sellisele definitsioonile on, et kuna kõik analüütilised propositsioonid jõuavad alati faktideni ning sellega ka sünteetiliste propositsioonideni, pole selline süsteem jätkusuutlik.

Vaata ka
--------

* Analüütiline propositsioon
* Sünteetiline otsustus
* Analüütiline otsustus

Viited
------

1. ↑  "Immanuel Kant. "*Kritik der reinen Vernunft*" ("Puhta mõistuse kriitika"), 1781.
2. ↑  Jason S. Baehr. A Priori and A Posteriori, Interneti filosoofiaentsüklopeedia
3. ↑  Gary Ebbs (2009). "§51 A first sketch of the pragmatic roots of Carnap's analytic-synthetic distinction". Rule-Following and Realism
4. ↑  Quine, Willard Orman. "Empirismi kaks dogmat". Teoses "Tähendus, tõde, meetod", Tartu Ülikooli Kirjastus, 1999.
**Erkki Aadli** (sündinud 26. märtsil 1974) on eesti orienteeruja.

Haridus
-------

Ta lõpetas 1992. aastal Saue Keskkooli. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ehituse eriala.

Töö
---

Töötab ehitusettevõtte AS Parmeron projektijuhina.

Sporditulemused
---------------

Aastatel 1996–2014 on ta orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel võitnud 8 kulda, 9 hõbedat ja 8 pronksi.

Aastatel 2002–2014 on ta OK Saue Tammede võistkonnas tulnud 9 korda Jüriööjooksu võitjaks.

Orienteerumisjooksu EMil 2006. aastal Otepääl sai tavarajal 29.koha. Orienteerumisjooksu MMil 2007. aastal Kiievis sai tavarajal 24. koha ja teatejooksus Eesti meeskonnas 10. koha.

Viited
------

1. ↑  Tallinna Tehnikaülikooli lõpetajad 1918–2006
2. ↑  "Parmeron. Kontakt". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. märts 2016. Vaadatud 13. oktoobril 2015.
3. ↑  "ESBL sporditulemused. Erkki Aadli". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 13. oktoobril 2015.

Välislingid
-----------

* World of O. Athlete profile: Erkki Aadli
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib tähtpäevast; Eesti animafilmi kohta vaata artiklit Sünnipäev (animafilm)* |

---

Sünnipäevatort
**Sünnipäev** on päev, mil keegi on sündinud või miski on rajatud või loodud, ja ka selle päeva aastapäev. Igal inimesel on üks sünnipäev aastas, välja arvatud neil, kes on sündinud liigaastal 29. veebruaril. Neil on sünnipäev (peaaegu) iga nelja aasta tagant.

Paljudes kultuurides üle kogu maailma tähistatakse sünnipäeva. Levinud on sünnipäevakinkide tegemine ja sünnipäevatordi söömine. Hea tava on sünnipäevalapsele sünnipäevalaulu laulmine. Sünnipäev on hea põhjus peo organiseerimiseks ning külaliste kutsumiseks. Eriti tähtis on sünnipäeva tähistamine lastele.

Eestlastele oli sünnipäevade pidamine haruldane veel 19. ja 20. sajandi vahetusel, kuid sealt alates levis juubelisünnipäevade pidamine ning 20. sajandi keskpaiku muutus tavaliseks ka sünnipäevade pidamine. Veel sajand varem oli aga üldlevinud, et inimesed ei teadnud enda täpset sünnikuupäeva, rääkimata selle tähistamisest.

Sünnipäeval muutub inimese vanus. Teatud vanused on tähtsamad kui teised, nagu 18. ja 21. sünnipäev või juubelid.

Ajalooliselt tähtsate inimeste puhul tähistatakse sünnipäevi sümboolselt ka pärast surma sünniaastapäevadena.

Sünnipäevatort
--------------

Sünnipäevatort on samuti erilise tähendusega. Tihti pannakse tordile küünlaid, mille arv ühtib sageli sünnipäevalapse vanusega. Tavaks on, et sünnipäevalaps peab kõik küünlad korraga ära puhuma. Arvatakse, et kui puhumise ajal midagi soovida, siis see soov täitub.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Sünnipäev** |

1. ↑  "Sünnipäev". *Eesti keele seletav sõnaraamat*. Vaadatud 2. märts 2018.
2. ↑  Heiki Pärdi: "Eestlaste maailmapilt XX sajandil: talupoegliku ajakäsitluse murenemine". Akadeemia, 2001. Nr 1 (142). Lk 17–18
**Imperatiiv** on vormel, mis väljendab kõlbluse käsku.

Kant
----

Immanuel Kanti järgi on imperatiiv vormel, mis väljendab käsku, st ettekujutust vabaduse objektiivsest seadusest (st üldkehtivast moraaliseadusest) tahtele (st võimele printsiibi järgi toimida; langeb siin kokku praktilise mõistega) sundivana (tahtele võõraste vastukäivate määratlusaluste vastu). 

Imperatiiv väljendab olemapidamist. Indiviidi tahe ei ole imperatiiviga paratamatult määratletud, Põhjuseks võib olla kas see, et indiviid ei tea, et imperatiiviga määratletud tegu on praktiliselt ehk kõlbeliselt hea, sest ta ei tea, et see tegu langeb imperatiivi alla, või see, et tema maksiimid on imperatiiviga vastuolus. 

Täiuslikult head tahet (sellisena tuleb mõelda näiteks Jumala tahet), ei ole tarvis sundida, mistõttu tema kohta imperatiivid ei käi. Seetõttu on imperatiivid ainult vormelid, millega väljendatakse tahtmise kui niisuguste objektiivsete seaduste suhet ühe või teise mõistusega olendi tahte subjektiivse ebatäiuslikkusega.

Imperatiiv ranges mõttes on iseenesest hea: mõistus teeb selle tahtmise eesmärgiks, ilma et sel omakorda mingit eesmärki oleks. Laiemas mõttes nimetab Kant imperatiivideks ka maksiime, mis on objektiivsed mis tahes indiviidile, kellel on see või teine eesmärk (hüpoteetilised ehk tingitud imperatiivid). Mõlemat sorti imperatiivid määratlevad teo, mis on hea tahte printsiibi järgi paratamatu.

Imperatiiv on praktiline reegel, mille kui tingimusega on iga mõistusega olendi tahe paratamatult seotud. Praktiline reegel on ettekujutus tingimusest, mille järgi tegu saab toimuda. 

Imperatiiv on praktiline reegel, millega iseenesest (subjektiivselt) juhuslik tegu tehakse paratamatuks. Selle poolest ta erineb praktilisest seadusest, mille puhul tegu võib olla ka iseenesest (juhuslikult) paratamatu (näiteks Jumala puhul). 

### Imperatiivide liigitus

Hüpoteetiline imperatiiv on imperatiiv, mis ei määratle tahet mitte absoluutselt, vaid ainult mingi soovitava tagajärje suhtes. 

Kategooriline imperatiiv määratleb tahet absoluutselt.

Vaata ka
--------

* libertaarimperatiiv

Märkused
--------

1. ↑  Niivõrd kui seadust ette kujutatakse, on tegu printsiibiga ehk aluslausega.
**Erki Pisuke** (sündinud 7. septembril 1988) on Eesti jurist ja ettevõtja.

Haridus
-------

Erki Pisuke on saanud Tartu Ülikoolist õigusteaduse magistrikraadi 2013. aastal.[*viide?*] 
Tema bakalaureusetöö "Euroopa ühistu (SCE)" juhendaja oli Andres Vutt. Magistritöö "Võlakirjaemissiooni tagatisagent" juhendaja oli prof. Paul Varul, kaasjuhendaja Gerd Laub.

Töö ja liikmesus
----------------

Tartu Hoiu-laenuühistu juhatuse liige ja peajurist aastatel 2008–2019. Samuti olnud mitme Finantsinspektsiooni järelevalve alla kuuluva finantsasutuse juhatuse liige. Eesti Hoiu-laenuühistute Liidu juhatuse liige perioodil 2011–2019. 

Erki Pisuke esindas 2017. aastal Eestit Hoiu-laenuühistute Maailmanõukogu (World Council of Credit Unions – WOCCU) konverentsil Viinis, 2013. aastal Ottawas ja 2012. aastal Gdanskis. Läbinud spetsiaalse praktikaprogrammi ühistute juhtimisest Ameerika Ühendriikide Virginia osariigi hoiu-laenuühistutes. Osalenud ka Euroopa Hoiu-laenuühistute Võrgustiku töös.

Muu
---

Ta on eesti õigusteadlase Heiki Pisukese poeg. 
Asutas koos abikaasaga 2014. aastal Belgia vahvlite kohvikuketi Mrs Waffle.

Välislingid
-----------

* Erki Pisuke ETV Terevisioonis teemal "Hoiu-laenuühistute populaarsus kasvab"
* Märt Belkini intervjuu Erki Pisukesega "Hoiu-laenuühistuile selgemad reeglid?" 2017, Äripäev
* Erki Pisuke: kiirlaenuärimehed on asunud tegutsema hoiu-laenuühistu nime all
* Erki Pisuke: Tallinna linnavalitsuse arusaamatu suunamuutus Savisaare pangaga
**Sünnitoetus** (ingl *birth grant*) on igale lapsele makstav ühekordne toetus.

Eestis
------

Sünnitoetuse määr Eestis on 320 eurot lapse kohta. Kolmikute ja rohkemaarvuliste mitmike sünni korral makstakse toetust 1000 eurot lapse kohta, seega on kolmikute puhul see summa 3000 eurot.

### Sünnitoetuse taotlemise õigus ja tingimused

Õigus sünnitoetusele tekib lapse sündimise hetkest. Taotlemisõigus on ühel lapse vanematest. Avaldust saab esitada näiteks Eesti riigi infoportaalis. Portaalis on olemas eeltäidetud vorm vajalike andmetega ja näha kõik toetused, mida on õigus taotleda. Üks võimalus taotlust esitada on Eesti riigi infoportaalis ja teine võimalus toetust taotleda on kohalikus Sotsiaalkindlustusameti teenindusbüroos.  Taotlus tuleb sisse anda enne lapse kuuekuuseks saamist .

Lapsendajal, eestkostjal või hoolduspere vanemal on samuti õigus taotleda sünnitoetust, kuid ainult juhul, kui varem ei ole lapsele sünnitoetust makstud. Sünnitoetust ei maksta surnult sündinud lapsele. 

Lisaks riiklikule sünnitoetustele maksavad ühe- või ka mitmekordset sünnitoetust kohalikud omavalitsused. Toetuse määr ja tingimused on omavalitsustes erinevad ning täpsema info saamiseks tuleks pöörduda oma linna- või vallavalitsusse. Enamasti on peamine tingimus see, et üks vanem peab olema selle omavalitsuse registreeritud elanik vähemalt kuus kuud kuni aasta enne lapse sündi. 

### Teisi toetusi lapsevanemale

Peale sünnitoetuse on ka teisi toetusi, mida lapsevanematel on võimalik taotleda. 

Enne lapse sündi on võimalik taotleda :

* rasedus- ja sünnituspuhkust;
* sünnitushüvitist;
* isapuhkust.

Peale lapse sündi on võimalik taotleda :

* lapsetoetust;

* lapsehooldustasu;
* vanemahüvitist;
* kolmikute või enamaarvuliste mitmike toetust;
* lasterikka pere toetust;
* kohustusliku kogumispensioni täiendavad sissemakseid;
* üksikvanema toetust;
* elatisabi;
* ajateenija või asendusteenistuja lapse toetust;
* eestkostetava lapse toetust;
* lapsendamistoetust .

Viited
------

1. ↑  Sotsiaalministeerium. (*s. a.*). *Perehüvitised.* Loetud aadressil https://www.sm.ee/et/perehuvitised-0
2. 1 2 3 4  Sotsiaalkindlustusamet. (*s. a*.). *Perehüvitiste lühiülevaade.* Loetud aadressil http://www.sotsiaalkindlustusamet.ee/et/lapsed-ja-pere/perehuvitiste-luhiulevaade
3. 1 2  Eesti riigi infoportaal. (*s. a*.). *Sünnitoetus.* Loetud aadressil https://www.eesti.ee/et/perekond/rasedus-ja-vaeikelapseiga/suennitoetus/
4. ↑  Perehüvitiste seadus. (2018). *Riigi Teataja I*, 08.07.2016, 1; *Riigi Teataja I*, 26.10.2018, 2. Loetud aadressil https://www.riigiteataja.ee/akt/128122017062?leiaKehtiv
**Bülkau** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.

Valla pindala on 23,22 km². 31. detsembril 2015 elas seal 884 inimest.

Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.

Ajalugu
-------

Bülkau kuulus 1180. aastal loodud otse keisrile alluvasse vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 16. sajandi keskpaigas võttis Bülkau vastu luterluse. Tilly (1628–1630) juhitud Liiga okupatsiooni ajal kannatas Bülkau vastureformatsiooni katsete all.

1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast alates Hannoveri krooni poolt. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, enne kui Prantsusmaa selle 1810. aastal annekteeris. 1813. aastal taastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonda, mis – pärast selle Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Bülkaust, sai osa uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.

* Luterlik Ristija Johannese kirik BülkausLuterlik Ristija Johannese kirik Bülkaus
* Tänav BülkausTänav Bülkaus
* Aerofoto piirkonnastAerofoto piirkonnast
* Aerofoto piirkonnastAerofoto piirkonnast
* Aerofoto piirkonnastAerofoto piirkonnast

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Cuxhaveni kreisi vallad

* Armstorf
* Belum
* Beverstedt
* Bülkau
* Cadenberge
* Cuxhaven
* Geestland
* Hagen im Bremischen
* Hechthausen
* Hemmoor
* Hollnseth
* Ihlienworth
* Lamstedt
* Loxstedt
* Mittelstenahe
* Neuenkirchen
* Neuhaus
* Nordleda
* Oberndorf
* Odisheim
* Osten
* Osterbruch
* Otterndorf
* Schiffdorf
* Steinau
* Stinstedt
* Wanna
* Wingst
* Wurster Nordseeküste
**Immuunvahendatud hemolüütiline aneemia** (*Immune Mediated Hemolytic Anemia* – IMHA) on loomadel kirjeldatud regeneratiivse aneemia vorm, mille korral esinevad veres erütrotsüütidevastased antikehad.

Kui erütrotsüütidevastaste antikehade olemasolu põhjus ei ole teada, nimetatakse immuunvahendatud hemolüütilist aneemiat primaarseks immuunvahendatud hemolüütiliseks aneemiaks. Sekundaarse immuunvahendatud hemolüütilise aneemia korral esineb mõni muu haigus (põhjus), mis põhjustab omaenda erütrotsüütide vastaste antikehade tekke.

IMHA põhjuseks võivad olla infektsioonid (näiteks FeLV, FIV, FIP, leptospiroos, babesioos), ravimid (sulfoonamiidid, tsefalosporiinid, vaktsiinid), kasvajad, immuunhaigused (SLE, hüpotüreoidism, immuunpuudulikkus) ja geneetiline soodumus.

IMHA esineb sagedamini noortel täiskasvanud koertel, olles sagedasemaks hemolüütilise aneemia põhjuseks..

Kassidel esineb IMHA harvemini kui koertel. Primaarset IMHA-d on esineb sagedamini isastel lühikarvalistel kassidel .

Diagnoosimine
-------------

IMHA võib lugeda diagnoosituks, kui esineb vähemalt üks muutus kolmest 
:

* sfärotsütoos,
* autoaglutinatsioon
* positiivne otsene Coombsi test.

Kirjandus
---------

1. 1 2  Giger, U. Regenerative Anemias Caused by Blood Loss or Hemolysis in Textbook of Veterinary Internal Medicine 6th Ed. 2005 Elsevier Saunders
2. ↑  Kohn, B. Weingart, C. Eckmann, V. Ottenjann, M. Leibold, W. Primary immune-mediated hemolytic anemia in 19 cats: diagnosis, therapy and outcome (1998–2004). ECVIM Congress in Uppsala 2003
3. ↑  Hemolytic Anemia in Merck Veterinary Manual 9th ed Merck & Co. Inc
BGB avaldatuna väljaandes "Reichsgesetzblatt" 24. augustil 1896.
***Bürgerliches Gesetzbuch*** ehk **Saksa tsiviilseadustik** (lühend **BGB**) on Saksamaa tsiviilkoodeks. BGB-d hakati välja töötama aastal 1881, 1. juunil 1896 võttis Riigipäev selle vastu. Keiser Wilhelm II kirjutas seadusele alla 18. novembril 1896 ning 24. novembril kuulutati see välja. BGB jõustus 1. jaanuaril 1900. Lisaks Saksamaa eraõiguse homogeniseerimisele, oli BGB juriidiliselt erakordselt progressiivne projekt.

BGB-d võeti paljude seadusõiguslike õigussüsteemide loomisel eeskujuks: lisaks Eestile ka näiteks Jaapani, Lõuna-Korea, Hiina vabariigi, Hiina rahvavabariigi, Tai, Brasiilia, Kreeka, Läti ja Ukraina. BGB on tugevasti mõjutanud ka 1907. aasta Šveitsi tsiviilkoodeksit, 1942. aasta Itaalia tsiviilkoodeksit, 1966. aasta Portugali tsiviilkoodeksit ning 1992. aastal reformitud Hollandi tsiviilkoodeksit.

2001. aastal avaldati BGB eestikeelne tõlge.

Viited
------

1. ↑  "100 aastat Saksa Tsiviilseadustikku". Juridica. 1996. Vaadatud 15. märts 2020.
2. ↑  "Saksa tsiviilseadustik". Eesti Rahvusraamatukogu. 2001. Vaadatud 15. märts 2020.
Sünkrotronkiirgus, mis on tekitatud elektronide trajektoori muutmisel magnetitega
**Sünkrotronkiirgus** on elektromagnetkiirgus, mida kiirgavad radiaalselt valguse kiirusel liikuvad laetud osakesed, mis kaotavad energiat 
magnetväljas. Selline olukord tekib näiteks, kui sünkrotronides suunatakse laetud osakeste liikumist kasutades magneteid, võnguteid (ingl *undulator*) või loksuteid (ingl *wiggler*). Sünkrotronkiirgus tekitatakse tehislikult sünkrotron kiirendites või seda tekib looduslikult kui kiired elektronid liiguvad läbi magnetväljade. Kui osakse on relativistlik, on tegu sünkrotronkiirgusega. Sünkrotronkiirgusel on iseloomulik polarisatsioon ning sünkrotronkiirgusega on võimalik tekitada sagedusi kogu elektromagnetlaine spektri vahemikus. Kui osake aga pole relativistlik, on kiirguseks tsüklotronkiirgus, mis on kontsentreerunud suhteliselt kitsasse lainepikkuste vahemikku. 

Sünkrotronkiirgus võngutis

Sünkrotronkiirgus osakeste kiirendites
--------------------------------------

Sünkrotronkiirgus võib tekkida osakeste kiirendites nii nuhtlusena, põhjustades soovimatut energia kadu osakeste füüsika kontekstis, kui ka eesmärgipäraselt mitmete laboratoorsete rakenduste tarvis. Elektronid kiirendatakse suurtele kiirustele mitmes järgus, et saavutada lõplik energia, mis on tavaliselt GeV vahemikus. Suures Hardonite Põrgutis prootonid toodavad kiirgust suureneva amplituudi ja sagedusega kiirenedes läbi vaakumi, tekitades fotoelektrone, mis omakorda muutuvad sekundaarelektronideks torude seintes suureneva sagedusega ja tihedusega. Iga prooton võib kaotada 6,7 keV igal tiirul selle nähtuse tõttu.

Sünkrotronkiirgus astronoomias
------------------------------

Messier 87, Hubble'i kosmoseteleskoobi pilt. Sinine valgus all paremal on tingitud sünkrotronkiirgusest
Sünkrotronkiirgust esineb ka looduslikult, astronoomiliste objektide tekitatuna. Tavaliselt relativistlikud liiguvad elektronid spiraalselt (ja seega muudavad kiirust) läbi magnetvälja.

Välislingid
-----------

* (06.06.18)
* (06.06.18)
**Honda Jazz** on Honda poolt alates 2001. aastast toodetav viieukseline väike luukpäraauto, mis kannab paljudel turgudel nime **Honda Fit**. Seda on aastast 2001 toodetud neli põlvkonda ning uusimat Jazzi tutvustati 2020. aastal. Honda Jazzi müüakse üle maailma, 2013. aasta keskpaigaks oli müüdud üle 5 miljoni Jazzi. 

Esimene Euroopas müüdud Honda Jazz oli tegelikult peamiselt Jaapani turu jaoks toodetud **Honda City**, mida toodeti aastatel 1981–1986. Tegu oli kolmeukselise väikese linnaautoga.

* Honda City R (1983)Honda City R (1983)
* Honda CityHonda City

Esimene põlvkond (GD)
---------------------

1. põlvkond
Esimese põlvkonna Honda Jazzi esitleti 2002. aastal, Jaapani turul müüakse sama autot ka Honda Fiti nime all. 

Tänu esiistme alla paigutatud kütusepaagile ja kompaktsele tagavedrustusele oli ka esimese põlvkonna Jazz seest vägagi ruumikas. 

Väikeauto teljevahe on 2450 mm.

Teine põlvkond (GE)
-------------------

2. põlvkond
Teise põlvkonna Jazz avalikustati 2007. aastal 40 Tokyo Motor Show'l. 

2011. aastal saabus müügile ka hübriidajamiga Jazz Hybrid.

Kolmas põlvkond (GK)
--------------------

3. põlvkonna Honda Fit
3. põlvkond tuli müügile 2015. aastal.

Neljas põlvkond (GR/GS)
-----------------------

4. põlvkonna
Neljanda põlvkonna Jazzi esitleti 23. oktoobril 2019 Jaapanis 46th Tokyo Motor Show'l. Jazz on endiselt väga ruumikas ja praktiline auto. Suurendatud on teljevahet, mis nüüd on 2530 mm. Hiinas müüakse Jazzi nime Honda Life all. 

Müügile jõudis auto 2020. aastal ning selle põlvkonna Jazzist on saadaval ka välimuselt linnamaasturit meenutav **Jazz Crosstar**.
Paatsa maalinn
**Paatsa maalinn** ehk **Paatsa linnus** (ka: **Paatsa linnusease**) asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Küdema lahest idas Paatsa külas. Sinna juhatab teeviit Mustjala–Võhma maantee 7. kilomeetrilt.

Paatsa linnus aastal 2007
Linnusease on luite lõunaotsale kuhjatud madala liivast ringvalliga, mis oli kuhjatud 13. sajandi lõpul ja 14. sajandi algul. Linnuseõu on umbes 3000 ruutmeetri suurune ala, kus oletatavasti 11.–13. sajandil oli kindlustamata asula.

1963. aastal teostatud arheoloogilistel väljakaevamistel Aita Kustini ja 1989.–1990. aasta kaevamisel Jüri Peetsi poolt avastatud hoonete jäänused (3 ahjualust, kisklaudadest puitpõrand jm) on mitu korda põlenud.

Linnuseasemest umbes 50 m loodes avastati 11.–14. sajandi sepapadade osalt kattuvate kontuuridega jäänuseid: 5 eriaegset lohkääsipõhja, alasikivi, söestunud seinapalke ja ukselävekive. Koguti enam kui 4 tonni rauaräbu ja paarkümmend toorrauatükki. Arvatavasti oli Paatsal Tuiu muistsete metallurgide tugikoht, see hävis tõenäoliselt Jüriöö ülestõusu ajal.

Vaata ka
--------

* Eesti linnuste loend

Välislingid
-----------

* Paatsa maalinn kultuurimälestiste riiklikus registris
Vaba Prantsusmaa lipp
**Impeeriumi Kaitsenõukogu** (prantsuse keeles *Conseil de défense de l'Empire*) oli teise maailmasõja ajal kindral Charles de Gaulle'i Londonis loodud Vaba Prantsusmaa tööorgan, mis ühtlasi tegutses aastatel 1940–1941 Prantsusmaa eksiilvalitsusena.

Impeeriumi Kaitsenõukogu asutati 11. juulil 1940. Selle etteotsa asus Charles de Gaulle. Tema ise valis ka kaitsenõukogu liikmed.

Peakorterid olid Londonis ja Brazzaville'is.

Suurbritannia valitsus tunnistas ametlikult Impeeriumi Kaitsenõukogu eksiilvalitsusena alles 6. jaanuaril 1941.

Kaitsenõukogu koosseis
----------------------

* Georges Catroux, kindral
* Émile Muselier, viitseadmiral
* Edgard de Larminat, kindral
* Félix Éboué, mustanahaline Prantsuse koloniaaltegelane, alates novembrist 1940 Prantsuse Ekvatoriaal-Aafrika kindralkuberner
* Henri Sautot, Prantsuse koloniaaltegelane, alates septembrist 1940 Prantsusmaa ülemkomissar Uus-Kaledoonias
* Philippe Leclerc , kolonel
* Adolphe Sicé, meditsiiniteenistuse kindral
* René Cassin, alaline sekretär
* Georges Thierry d'Argenlieu, mereväelane auastmes *capitaine de vaisseau*, märtsist 1941 Prantsusmaa ülemkomissar Vaikse ookeani regioonis

Tegevuse lõpp
-------------

Impeeriumi Kaitsenõukogu lõpetas oma tegevuse 24. septembril 1941. Samal päeval asutati Prantsuse Rahvuslik Komitee (esimees Charles de Gaulle), mis jätkas ka Prantsusmaa eksiilvalitsusena.

Vaata ka
--------

* Vaba Prantsusmaa
**Paasiku** on küla Harju maakonnas Anija vallas.

Ajalooline Paasiku küla asus praeguse Paasiku mõisasüdame lähikonnas Kehra–Kihmla–Raasiku (Kehra–Kihmla–Parila) tee äärtes. Kui Jägala mõisa omanik eraldas 1858 Paasiku ümbruse maad eraldiseisvaks rüütlimõisaks, rajati varasema küla asupaika mõisakeskus ning küla siirdati kilomeetri jagu edelasse teisele poole praegust Tallinna–Narva raudteed. Praeguse Paasiku küla moodustavad kunagine mõisakeskus ning sellest pärast 1919. aasta maareformi eraldatud asundustalud; teisel pool raudteed asunud ajalooline Paasiku küla kannab tänapäeval Salumetsa küla nime.

Paasiku mõisa puidust ühekorruseline peahoone lagunes ja varises 1950.–1960. aastatel. Alles on vaid kõrvalhooneid ja mõisapark.

Viited
------

1. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 10.06.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Anija valla vapp
Anija valla asulad

**Linn:** Kehra  
**Alev:** Aegviidu  

**Külad:** Aavere | Alavere | Anija | Arava | Härmakosu | Kaunissaare | Kehra | Kihmla | Kuusemäe | Lehtmetsa | Lilli | Linnakse | Looküla | Lükati | Mustjõe | Paasiku | Parila | Partsaare | Pikva | Pillapalu | Rasivere | Raudoja | Rooküla | Salumetsa | Salumäe | Soodla | Uuearu | Vetla | Vikipalu | Voose | Ülejõe
**Goliševa** (ka **Aizgārša**, vanasti ka **Goliševo**, **Golišova** või **Gološova**, latgali keeles **Golyševa** või **Golyšova**) on küla (*vidējciems*) Lätis Ludza piirkonnas, Goliševa valla halduskeskus.

Goliševa asub merepinnast 105 meetri kõrgusel Ludza jõe kaldal. Asula jääb piirkonna keskusest Kārsavast 16 ja Riiast 293 kilomeetri kaugusele. Külas on rahvamaja, algkool, raamatukogu ja Aizgārša postkontor. Goliševas on ka õigeusu kirik. Külas asub Aizgārša piirivalvekordon, kuni aastani 2004 asus seal ka piiriületuspunkt.

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kārsava piirkonda.

Aastal 2008 oli külas 243 elanikku, aastal 2020 aga 202 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 189.

Goliševa kirik

Viited
------

1. ↑   Latvijas pagasti. Enciklopēdija. 1. sējums. Rīga : A/S Preses nams. 2001. 454. lk. ISBN 9984-00-412-0.
2. ↑  Административно-территориальное деление Латвийской ССР 1978 год. — Рига: Лиесма, 1978. — 137 lk
3. ↑  Vietvārdu datubāze
Aleksei Miller (2013)
**Aleksei Miller** (Алексей Борисович Миллер; sündinud 31. jaanuaril 1962 Leningradis) on Gazpromi juhatuse esimees (2001. aastast)[*viide?*] ja direktorite nõukogu esimehe asetäitja (2002. aastast)[*viide?*].

Aastatel 2000–2001 oli ta Venemaa Föderatsiooni energeetikaministri asetäitja.

Elukäik ja tegevus
------------------

Sündis venestunud Venemaa sakslaste peres. Vanemad töötasid NSV Liidu Lennutööstuse Ministeeriumi raadioelektroonika uurimisinstituudis, ema oli insener, isa tööline.

1984. aastal lõpetas Leningradi Riikliku Finantsmajandusinstituudi. 1980. aastatel läbis rühma Leningradi reformimeelsete ökonomistidega eesotsas Anatoli Tšubaisiga. 1987. aastal astus Leningradi klubisse Sünteez, kuhu kuulusid noored majandus- ja ühiskonnateadlased. 1987–1990 Leningradi Riikliku Finantsmajandusinstituudi aspirant.

1991–1996 Peterburi linnavalitsuse välissuhete komitee osakonnajuhataja ja komitee aseesimees (komitee esimeheks oli tollal Vladimir Putin), tegeles linna investeerimistsoonide arendamisega. 1996–1999 Peterburi Meresadama arendus- ja investeerimisdirektor. 1999–2000 Läänemere Torujuhtmete Süsteemi (*Балтийская трубопроводная система)* peadirektor. 2000–2001 Venemaa energeetikaministri asetäitja.

2001. aastast Gazpromi juhatuse esimees, 2002. aastast Gazpromi direktorite nõukogu esimehe asetäitja.

2010. aastal valiti Venemaa jalgpalli liidu asepresidendiks, 2012. aastast AS "Venemaa Hipodroomid" direktorite nõukogu esimees.

Sanktsioonid
------------

6. aprillil 2018 kehtestas USA talle kui Vladimir Putini lähikondsele finants- ja viisasanktsioonid.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Ramenskoje** on linn Venemaal Moskva oblastis, Ramenskoje rajooni keskus. Asub 40 km Moskvast kagus. 

Asutatud 1760. aastatel, linn aastast 1926.

Linnas on jalgpalliklubi FC Saturn. 

Ramenskoje on tekstiilitööstuse keskus. Linna lähedal asub Ramenskoje lennujaam.

Ramenskoje

Suurenda
Ramenskoje

Viited
------

1. ↑  "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 6. märts 2016. Vaadatud 1. juulil 2016.

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
**Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kirik** kuulub EAÕK haldusalasse ja asub Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kaarepere külas.

Kogudus
-------

Kaarepere kogudus toonasel Tartumaal asutati 1892. aastal ja iseseisvus Kärkna-Lähte ja Saduküla kogudusest. Esialgu peeti teenistusi õigeusu koolimajas.1900. aastal kuulus kogudusse 681 ja 1938. aastal 152 inimest. Nõukogude ajal kogudust ei suletud. Kogudust teenis ülempreester Ermil Allik aastatel 1943–2003.

Kirikuhoone
-----------

Kaarepere õigeusu kirik ehitati 1896. aastal ja pühitseti 1897. aastal Riia ja Miitavi piiskopi Arseni (Brjantsevi) poolt. Krohvitud tellisseintega ja ladina risti kujulise põhiplaaniga kirikuhoones on lihtne interjöör historitsistliku kujuseina – ikonostaasiga. 

1941. aastal sai Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kirik sõjas kannatada, kuid kogudus jätkas tegevust. Kirikut rüüstati 1973. aastal, 1990. aasta algul ja 2006. aastal, mil varastati kaheksa ikooni. Samal aastal rööviti ikoone ka Välgi, Luhamaa ja Mõniste- Ritsiku õigeusu kirikuist.

Tänapäeval kasutab Kaarepere õigeusu kirikut EAÕK Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kogudus.

Õigeusu koolid
--------------

Juba üsna usuvahetusliikumise algul 25. aprillil 1845 kinnitas keiser Nikolai I instruktsiooni, mis nägi ette usuvahetajatele õigeusu kihelkonnakoolide loomist. Konfessionaalne koolikorraldus kinnitati 1849. aasta talurahvaseadusega. Kaarepere koguduse juures avati õigeusu abikool.

Kalmistud
---------

* Saduküla kalmistu
* Kaarepere kalmistu
* Lähte kalmistu

Vaata ka
--------

* Palamuse kihelkond
* Kaarepere Vaga Suzdali Eufimi ja Vaga Egiptuse Maria kogudus
* Saduküla Vaga Joosepi kogudus
* Kärkna-Lähte Kõikide pühakute kogudus

Viited
------

Kirjandus
---------

* "Koguteos Saaremaa II köide". TTÜ Kuressaare Kolledž. Kirjastus Koolibri. Tallinn, 2007: lk 924–927
* Jaanus Plaat/Arne Maasik. "Õigeusu kirikud, kloostrid ja kabelid Eestis". Eesti Kunstiakadeemia. Tallinn, 2011lk 334–337
* "Eesti õigeusk X-XXI saj". Entsüklopeediline teatmik. Koostaja Vladimir Iljaševitš. Tallinn, 2014 (vene keeles)

Välislingid
-----------

* Kaarepere