recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Droonivideo Keila jõest Keila-Joal 2022. aasta juunis
Droonivideo Keila jõest ja Kohilast 2022. aasta juunis
**Keila jõgi** on Soome lahe vesikonna pikim jõgi, voolab Rapla- ja Harjumaa territooriumil. Jõgi saab alguse Kuimetsa külast 5 km lõunakagu pool ja suubub Soome lahte. Tähtsamad lisajõed on Atla ja Maidla.

Keila jõe pikkus on 111,8 km, koos lisaharudega 127,3 km. Valgala on 669,3 km². Keila jõgi on Eesti pikimate jõgede seas viiendal kohal.

Keila jõe algusosa jääb Kõrvemaale, oma põhiosas voolab ta Põhja-Eesti lavamaa territooriumil. Jõe lähe asub Viirika soo lääneservas. Algusosas teeb jõe jõesäng suurema kaare lõunasse ja kogub rohkesti vett Kaiu ümbruse suurtest allikatest Karitsa küla kohal. Edasi käändub jõgi loodesse ja jätkab selles üldsihis, enamasti looduslikus sängis, voolamist kuni suudmeni. Jõgi suubub Lohusalu lahte Keila-Joa aleviku pargis.

Keila jõgi läbib võrdlemisi tiheda asustusega piirkondi ja jõe kallastel paikneb rohkesti asulaid. Keskjooksul asub Kohila alev, Kurtna ja Kiisa alevik. Alamjooksul paiknevad Keila linn, Karjaküla alevik ja Keila-Joa alevik.

Keila jõe veepinna absoluutne kõrgus on lähtel 75,1 m ja suudmes 0. Jõe keskmine lang on 0,65 m/km.
Suurim on lang alamjooksu viimasel viiel kilomeetril (keskmiselt 4,46 m/km), kus jõgi murrab läbi Põhja-Eesti paekalda. Keila-Joa pargis, 1,7 km kaugusel suudmest, on jõel 6,1 meetri kõrgune Keila juga.

Keila juga on merest tulevatele siirdekaladele praktiliselt ületamatu ja mõjutab Keila jõe kalastiku koosseisu.

Minevikus voolas jõgi praeguse Keila linna juures kahe haruna ja harudevahelist ala nimetati Keila jõesaareks.

Piirangud
---------

Vastavalt kalapüügieeskirjale on Keila jões Keila joast suudmeni aastaringselt kalapüük keelatud. Erandina võib Keila jões, kuid paisule mitte lähemal kui 100 m, püüda silmutorbiku, silmumõrra, vähimõrra ning vähinataga. Tähtajaliselt, 1. septembrist kuni 31 oktoobrini on keelatud püük suudmele lähemal kui 1500 m. Aastaringselt on keelatud püük suudmele lähemal kui 1000 m.

* Keila jõgi Loone linnuse eesKeila jõgi Loone linnuse ees
* Lohu mõisa veskipais Keila jõelLohu mõisa veskipais Keila jõel
* Veskipais Keila jõel, KohilasVeskipais Keila jõel, Kohilas
* Kohila vesiveski koos paisugaKohila vesiveski koos paisuga
* Jõgi Ingliste mõisa pargisJõgi Ingliste mõisa pargis
* Keila jõgi talvelKeila jõgi talvel

Vaata ka
--------

* Keila sillad

Viited
------

1. ↑  Keila jõgi keskkonnaportaalis
2. 1 2 3 4  "Eesti jõed". Koostaja Arvi Järvekülg. Tartu Ülikooli Kirjastus. Tartu, 2001. Lk 501–507.
3. ↑  Veekogu: Keila jõgi VEE1096100 Eesti looduse infosüsteemis
4. ↑  Raplamaa jõed, järved, allikad.
5. ↑  Keila jõgi. eestigiid.ee.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Keila jõgi** |

* Keila jõgi keskkonnaportaalis
**Ringrajapaadid** on kõige populaarsem veemootorispordi võistluspaadi liik.

Rahvusvahelise Veemoto Liidu (UIM) järgi on ringrajapaatide põhitüübid järgmised:

* O – päramootoriga vabapaadid
* S – päramootoriga sportpaadid (kere võib olla teatud reeglite järgi liigendatud)
* T – päramootoriga ühekorpuselised paadid
* R – sisemootoriga vabapaadid ehk glisserid
* E – sisemootoriga ühekorpuselised paadid ehk kaatrid
* P – kummipaadid
* D – diiselmootoriga paadid
* TR – turboreaktiivmootoriga ja raketimootoriga paadid
* A – õhupropelleriga paadid
* E – elektrimootoriga paadid

Tegelikult on Rahvusvahelise Veemoto Liidu võistlusklasside nimekiri palju mitmekesisem ja keerukam ning peetakse võistlusi klassides, milliseid Eestis ei tunta. Nii võisteldakse klassides SST 45 (USA veemotoföderatsiooni APBA klass, mille tiitlivõistlusi aktsepteerib UIM) ja Formula Future (suhteliselt uus ja populaarsust võitnud noorteklass).

Klassitunnusele lisatakse tihti ka mootori kubatuuri tunnus. Näiteks O-250 tähendab maksimaalselt 250 cm3 spetsiaalse päramootoriga vabapaati. Klassitunnus S-550 tähendab, et tegemist on sportpaadiga (kasutatakse peamiselt nn kolmepunktipaate), mille seeriaviisiliselt toodetud päramootori töömaht on maksimaalselt 550 cmsup>3 kubatuuriga ja mida ei tohi forsseerida.

Võisteldakse peamiselt 2–5 poiga tähistatud ringrajal, sõidetakse vastupäeva (ainult vasakpöörded). 

Väiksema kubatuuriga paatidel on ühel võistlusel 2–4 sõitu ja lõpptulemus saadakse sõitude kohapunktide liitmisel. Nelja sõidu korral liidetakse kokku tavaliselt neist kolme parema punktid. Suuremates klassides (F-1, F-2000 jt) on üks sõit, mis kestab 30–45 minutit ja kasutusel on ka parempöörded.

Maailmarekordeid püstitatakse ka sirgekiiruses.

Viited
------
**Ringe** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.

Vald kuulub Samtgemeinde Emlichheim koosseisu ja selle pindala on 35,32 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2083 inimest.

Emlichheim
----------

Ringe kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Emlichheim. Vald koosneb 3 keskusest: Großringe, Kleinringe ja Neugnadenfeld ning on peamiselt põllumajanduslik, kuigi sellel on ka huvitav ajalugu. Valla geograafia oli kord nõmm, kuid seda harisid Teises maailmasõjas sõjavangid, kellele natsid ehitasid erilaagri, *Lager Alexisdorfi*. Pärast sõda leidsid kodutud põgenikud siin ulualuse, muutes laagri uueks asulaks nimega Neugnadenfeld, mis nüüd on üks Ringe kolmest osavallast (*Ortsteile*).

Läbi Ringe valla voolab Vechte jõgi.

Nõmm
----

Tänapäeval ei ole vallas enam puhast nõmme, kuid loodushoidjad on juba mõnda aastat proovinud nõmmesid taastada, mõne ohustatud loomaliigi elupaigad muutuvad järjest haruldasemaks.

Ajalugu
-------

"Altes Landhaus Buddenberg"
Vallas on ka ajaloost läbiimbunud hoone, *Altes Landhaus Buddenberg*. Tänapäeval on seal restoran ja külalistetoad. Maja rohkem kui 200-aastases ajaloos oli seal peamiselt kõrts ja toidupood maaelanikele. 1997. aastal, pärast maja kasutamist eramuna, põles see maha. Mõni aasta hiljem ehitati hoone annetuste toel ja kohalike ajalooentusiastide abiga uuesti üles.

Majandus
--------

Valla majanduslik tugisammas on endiselt suurel määral põllumajandus. Kuid mõned teenindusettevõtted ja plastidetootmise ettevõtted on linnas poe avanud.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Grafschaft Bentheimi kreisi vallad

* Bad Bentheim
* Emlichheim
* Engden
* Esche
* Georgsdorf
* Getelo
* Gölenkamp
* Halle
* Hoogstede
* Isterberg
* Itterbeck
* Laar
* Lage
* Neuenhaus
* Nordhorn
* Ohne
* Osterwald
* Quendorf
* Ringe
* Samern
* Schüttorf
* Uelsen
* Wielen
* Wietmarschen
* Wilsum
Viimnepäev on levinud motiiviks ka kunstis. Pildil on Michelangelo selleteemaline fresko Sixtuse kabelis Vatikanis
**Viimnepäev** (viimane päev, maailmalõpp) on meile tuntud maailma(korra) või olemise (eksistentsi) lõpp. Viimnepäev individuaalses mõttes on surm. Viimsepäevaga seotud uskumuste, tähenduste, mõistete, traditsioonide jmt uurimisega tegelev teoloogia haru on eshatoloogia.

Kristlus
--------

 *Pikemalt artiklis Viimne kohtupäev*
Kristliku usutunnistuses kohaselt toimub viimsel päeval kõigi surnute ülestõusmine, Kristuse taastulek ja viimne kohtumõistmine ning algab igavene elu.

Viimsele päevale on pühendatud palju kunsti-, kirjandus- ja muusikateoseid. Reekviemis (leinamissas) sisaldub kohustusliku osana Dies irae, keskaegne luuleline nägemus viimsestpäevast. Johannese Ilmutusraamat sisaldab üksikasjalikku kirjeldust viimsestpäevast, samuti leidub eshatoloogilisi sugemeid Vana Testamendi prohvetiraamatutes jm.

Teised religioonid
------------------

Paljudele religioonidele (sealhulgas kristlusele, zoroastrismile, islamile, judaismile jt) on omane uskumus, mille kohaselt saabub kunagi maailmalõpp. Eestis tegutsevate konfessioonide hulgas on traditsiooniliselt eshatoloogilised hoiakud omased adventistidele.

Kultuuris üldiselt
------------------

Eshatoloogiliste ja sotsiaalpsühholoogiliste uuringute kohaselt on maailmalõpp, surm ja nendega seotud uskumused ning hoiakud tähendusrikkad eelkõige eetilises aspektis. Paljudes religioonides liitub viimsepäeva kujutelmadega ka lõpliku kohtumõistmise ja karistuse aspekt. Kuivõrd viimsepäeva saabumine pole ette teada (võib saabuda igal hetkel), siis selleks valmistumine (valmisolek) loob pinna eetiliseks (moraalselt heakskiidetavaks) käitumiseks.

Viimsepäevakujutelmad pole omased üksnes religioonidele. Tuntud on eshatoloogiliste ootuste kasv sajandi- ja aastatuhandete lõppudel ning paljudel teistel mingis mõttes tähendusrikastel aastatel (näiteks 1666). Külma sõja aegadel valmistuti tuumasõjaks (mida käsitleti analoogiliselt viimsepäevana) nii ida- kui läänemaailmas. 21. sajandil on levinumad viimsepäevaootused seotud ökoloogiliste ja klimaatiliste katastroofide ennustamisega.

Vaata ka
--------

* apokalüps
* harmagedoon (viimne lahing)
* Kristuse taastulek
* mütoloogia
* surnute ülestõusmine
* viimne kohtupäev
* viimsepäeva kell

Viited
------

* Greete Palmiste, Interaktiivne ajajoon: 30 aastat, mil maailm ei lõppenudki, err.ee, 18. juuli 2016
* Jaan-Juhan Oidermaa, Numbrimäng: Higgsi boson võib kuulutada maailmalõppu, err.ee, 15. veebruar 2017

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Viimnepäev** |
**Vedelikusamba rõhk** on võrdeline vedelikusamba kõrgusega. Kuna vedelikus antakse rõhk edasi igas suunas ühteviisi, siis rõhub vedelik (näiteks vesi) nii anuma seintele kui ka vees olevale kehale. Mistahes kujuga anuma põhja kohale (või vedelikus asetseva keha kohale) võib paigutada mõtteliselt toru. Selles torus olevat vett võib vaadelda vedelikusambana. Vedelikusammas rõhub raskusjõu tõttu anuma põhja pinnale. Kui vedelikusamba poolt avaldatav raskusjõud {\displaystyle F} jagada toru ristlõike pindalaga {\displaystyle A}, siis saame vedeliku poolt avaldatava rõhu 

{\displaystyle p={\frac {F}{A}}}.
Jõud {\displaystyle F} on võrdne veesamba massi {\displaystyle m} ja raskuskiirenduse {\displaystyle g} korrutisega {\displaystyle F=mg}, kusjuures mass {\displaystyle m} põhja pinna {\displaystyle F} ühiku (m2) kohta on võrdne veesamba kõrguse {\displaystyle h} ja vee tiheduse {\displaystyle \rho } korrutisega {\displaystyle m=h\rho }. Siit järeldub, et vedeliku rõhku anuma põhja pinnaühikule väljendab valem

{\displaystyle p=h\rho g,}
kus

{\displaystyle p} on veesamba rõhk (paskalites, 1 Pa = 1 N/m2);
{\displaystyle h} on veesamba kõrgus (meetrites);
\rho on vedeliku tihedus (vee tihedus \rho ≈ 1.000 kg/m3);
{\displaystyle g} on raskuskiirendus ({\displaystyle g} ≈ 9,81 m/s2).
Ehk sõnades: vedeliku rõhk anuma põhjale võrdub vedelikusamba kõrguse *h*, vedeliku tiheduse *ρ* ja vaba langemise kiirenduse *g* korrutisega. 

Veesamba rõhule liitub õhurõhk {\displaystyle p\_{0}} veesamba kohal.

Vaata ka
--------

* Hüdrostaatiline rõhk
Mälestusmärk (kevad, 2007)
Mälestusmärgi avamine 5. juulil 1925 
Mälestusmärgi taasavamine 17. juunil 1989
**Mälestussammas sõjas langenud Kose kihelkonna meestele** on mälestusmärk Harju maakonnas Kose vallas Kose alevikus Kose kalmistul, mis on püstitatud Vabadussõjas ja esimeses maailmasõjas langenud Kose kihelkonna meeste mälestuseks. Mälestussammas on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.

Mälestussammas avati 5. juulil 1925. 1941. aastal sammas lõhuti ning selle tükid veeti Pirita jõkke. 1989. aastal püstitati Kose Muinsuskaitse Seltsi aktiivsemate liikmete ettevõtmisel endisele kohale samasugune mälestussammas, osaliselt ka algse samba tükkidest, mis jõest välja toodi. Mälestussammas avati taas 17. juunil 1989.

Viited
------

1. 1 2  Kose Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 12.12.2015)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kose Vabadussõja mälestussammas** |

* Kose Vabadussõja mälestussammas kultuurimälestiste riiklikus registris
**Kose aardeleid** on 1982. aastal Harjumaal Kose alevikus avastatud Eesti suurim teadaolev noorema rauaaja hõbeaare.

Muinasaare
----------

Aare sisaldas kokku 1716 münti, 6 ehet, 6 plekitükki ja ühe tooriku 8.–12. sajandist. Kogumass oli 1,9 kg. 

Põhilise osa Kose aardeleiust moodustavad Saksa (1463) ja Inglise pennid (168), mis pärinevad vahemikust 10. sajandi lõpp kuni 12. sajandi algus (enamus neist vermitud 11. sajandi esimesel poolel). Saksa müntide suur hulk vihjab kaubasidemetele Ojamaaga.

Neile lisandus 30 Taani raha, 24 tõenäoliselt Skandinaavia päritolu münti, 20 Araabia dirhemit, 3 Bütsantsi, 3 Böömi, 3 Ungari ning üks Iiri ja üks Rootsi verming.

Muinasaare sisaldas haruldustena ka Eestis seni ainukesena leitud Bütsantsi keisri Konstantinos IX (valitses 11. juuni 1042 – 11. jaanuar 1055) münti ja maailmas neljateistkümnendat Inglaste kuninga Ethelred II (valitses 978–1013 ja 1014–1016) "Agnus Dei" tüüpi raha.

Aare asus puitlaastudest kaanega savinõusse asetatud nahkkukrus ja oli peidetud 12. sajandi teisel veerandil, arvatavasti pärast 1128. aastat.

Leidmine
--------

Hõbemündid leidis Kose elanik Meelis Pärsik, kes oma koduõues kaablikraavi kaevas.

Vaata ka
--------

* Arheoloogia
* Hõbedakaubandus muinasajal
* Kose

Välislingid
-----------

* Kose aardeleiust eestigiid.ee leheküljel
* Pekka Erelt: "Suvel 1982 leiti Koselt Eesti suurim viikingiaegne aare" Eesti Ekspress, 27. mai 2020
**Sademete hulk** ehk **sademehulk** on kliimanäitaja, mis näitab mingi ajavahemiku jooksul spetsiaalse seadmega (tavaliselt sadememõõturiga) mõõdetud veekihi paksust mingis kohas.

Tavaliselt kasutatakse kliima iseloomustamiseks kuu keskmist sademete hulka ja/või aasta keskmist sademete hulka. Harvem kasutatakse ka ööpäevast, kuist, aastast sademete hulka ning selle jaotust maakeral, aastane ja ööpäevane käik jne.

Sademete hulka mõõdetakse tavaliselt sadememõõturiga.

Sademete hulk maailmas
----------------------

Maailmas on keskmine sademete hulk umbes 1000 mm aastas, kõrbedes ja kõrglaiustel see on vähem kui 250 mm aastas.

Suurim ööpäevane sademete hulk maailmas – 1870 mm – on registreeritud 15.-16. märtsil 1952 Réunioni saarel India ookeanis.

Suurim kuune sademete hulk maailmas – 9300 mm – on registreeritud Cherrapunjis Indias.

Suurim aastane sademete hulk 26 460 mm – on registreeritud ka Cherrapunjis Indias.

Väikseim aastane sademete hulk on registreeritud Atacama kõrbes. Seal 400 aastat kuni 1971. aastani sademed puudusid.

### Sademete hulk Eestis

Suurim ööpäevane sademete hulk Eestis – 148 mm – registreeriti 4. juulil 1972. Metsküla (Saaremaa).

Suurim aastane sademete hulk Eestis – 1157 mm – registreeriti 1990. aastal. Nääri (Raplamaa).

Väikseim aastane sademete hulk Eestis – 309 mm – registreeriti 1941. aastal. Pärnu.

Aasta keskmine sademete hulk Eestis on 500–800 mm.

Vaata ka
--------

* Aasta keskmine sademete hulk
* Kliimadiagramm

Välislingid
-----------

* Uputus ja põud: sademete režiimi kaks äärmust Eesti loodus, 2009, nr 5

* Sademetega seotud rekordid Eestis Riigi Ilmateenistuse koduleht
**Vinni-Pajusti Gümnaasium** (akronüümina **VPG**) on Lääne-Viru maakonnas, Vinni alevikus asuv üldhariduskool.

VPG moto on "Toimeta targasti!" ja maskott Vinni-Puhh (Winnie-Puhh).

2007. aastal jõudis kool riigieksamite pingereas 13. kohale.

Ajalugu
-------

VPG alustas õppetööd 1988. aastal tegutsedes kuni 1994. aastani Vinni-Pajusti Keskkooli nime all. Legendi järgi olevat koolile valitud kahele alevikule – Vinnile ja Pajustile – viitav nimi selleks, et nende "elanikud omavahel riidu ei läheks".

Kooli hoonet renoveeriti 2010. aastal.

2016. aastal pälvis avalikkuse tähelepanu juhtum (Vinni-Pajusti Gümnaasiumi säutsuskandaal), milles Vinni-Pajusti Gümnaasiumi abiturient sattus Twitteri säutsu pärast konflikti kooli juhtkonna ja emakeeleõpetajaga. Kooli ja õpetaja käitumist kritiseeriti teravalt üleriigilises ajakirjanduses.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Lühitutvustus[*alaline kõdulink*]
2. ↑  Madis Jürgen. Head haridust võib saada ka maal! Eesti Ekspress, 30. august 2007.
3. ↑  Kooli sümboolika
4. ↑  Kristiina Piip. Kooli tekkelugu
5. ↑  Liina Laks. Õpilase säuts tõi kaasa konflikti õpetajatega Virumaa Teataja, 19. märts 2016.
6. ↑  "Õpilase kriitika õpilase näidendi pihta tõi väljasviskamisähvarduse". *Virumaa Teataja*. Maksustatud artikkel.
7. ↑  Nihilist.fm solidaarsusavaldus Vinni-Pajusti õpilastele Nihilist.fm, 21. märts 2016.
8. ↑  Jürgen Rooste (21. märts 2016). "Vinni-Porno gümnaasium ja sõnavabadus". ERR. Vaadatud 21. märtsil 2016.

Välislingid
-----------

* Vinni-Pajusti Gümnaasiumi koduleht
**Ringkond** on haldusüksuse tüüp, mõnedes riikides ühtlasi ka omavalitsusüksus. Ringkonnad varieeruvad suuruselt eri maades, nad võivad hõlmata mitmeid maakondi, kuid ringkond võib olla ka mingi munitsipaalüksuse allüksus.

Hiina
-----

 *Pikemalt artiklis Ringkond (Hiina)*
Hiina Rahvavabariigis on ringkond 2. järgu haldusüksus.

Saksamaa
--------

 *Pikemalt artiklis  Ringkond (Saksamaa)*

Suurbritannia
-------------

### Inglismaa

 *Pikemalt artiklis Ringkond (Inglismaa)*
Ringkonnad Inglismaal (*districts*) on omavalitsusüksused. Piirkondades, kus kehtib kahetasandiline kohalike omavalitsuste struktuur, moodustab ringkond tavaliselt alumise tasandi üksuse (ülemise tasandi üksuseks on sel juhul krahvkond). 

### Wales

Walesis ametlikult terminit *district* ('ringkond') ei kasutata. Wales on jagatud 22 tervikomavalitsuseks.

### Šotimaa

Ringkonnad (*districts*) olid Šotimaal aastail 1975–1996 omavalitsusüksused. 

### Põhja-Iirimaa

Ringkonnad (districts) Põhja-Iirimaal on omavalitsusüksused. Kogu Põhja-Iirimaa territoorium on jagatud 26 ringkonnaks.

Venemaa
-------

Venemaal võib ringkond tähendada föderaalsubjektide haldusüksust, näiteks rajoon (район) või rahvusrajoon (национальный район), omavalitsusüksust, näiteks (munitsipaalrajoon (муниципальный район) või suurema linna haldusüksust – linnarajoon (городской район).

Vaata ka
--------

* *Regierungsbezirk*
* Valimisringkond
* Ringkonnakohus
Kaart
Kivimurru tänav
Kultuurimälestiste riiklikku registrisse kantud puitelamu aadressil Kivimurru 30/Paekivi 3. Vaade Paekivi tänavalt
**Kivimurru tänav** on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli asumis. Tänav algab Lasnamäe tänavalt, ristub Pallasti, Paekivi, Sikupilli ja Tuulemäe tänavaga ning lõpeb Peterburi teel. Kivimurru tänav on paralleelne Katusepapi tänavaga ja ligikaudu 750 meetri pikkune.

Hoonestus
---------

Kivimurru tänav 4 asus Tallinna Parfümeeria ja Toidurasvade Kombinaadi parfümeeriatsehh.

Kivimurru tänav 9 asus Tallinna Sikupilli Keskkool, praegu Kadrioru saksa gümnaasiumi algkooli osakond.

Kivimurru tn 30 //Paekivi tn 3 asub 20. sajandi algul ehitatud kahekorruseline puitelamu. Kultuurimälestis nr 28352.

Ajalugu
-------

Tänav on saanud nime 1902. aastal. Saksakeelne nimi oli *Steinbruchstrasse* ja venekeelne *Каменноломенная улица*. Tänav on rajatud keskajast pärit paemurru (kivimurru) alale.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kivimurru tänav (Tallinn)** |

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Parfümeeria ja toidurasvade kombinaadi tervikvara ostmiseks kolm pakkumist, Päevaleht, nr. 125, 2 juuni 1994
3. ↑  Puithoone Kivimurru tn 30// Paekivi tn 3  kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 08.07.2021)
4. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn, 1972, lk. 52

| * v
* r
Sikupilli asumi tänavad |
| --- |
| Tänavad | 
Asunduse tänav · Katusepapi tänav · Killustiku tänav · Kivimurru tänav · Laagna tee · Lasnamäe tänav · Majaka põik · Majaka tänav · Pae tänav · Paekivi tänav · Paepargi tänav · Pallasti tänav · Peterburi tee · Sikupilli tänav · Tartu maantee · Tuha tänav · Tuulemäe tänav · Võidujooksu tänav |
**Keila külanõukogu** oli haldusüksus Eesti NSV-s ja Eesti Vabariigis (1945. aastast Harju maakonnas, 1950. aastast Keila rajoonis, 1962. aastast Harju rajoonis, 1990. aastast Harju maakonnas). Külanõukogu keskus asus Keila linnas. 

Keila külanõukogu moodustati 1945 Keila valla koosseisus. 1954. aastal suurenes Keila külanõukogu territoorium likvideeritud Joa külanõukogu maade arvel, kuid sellegipoolest endise Keila valla territooriumi suurusest jäi ta üle kahe korra väiksemaks. 

Keila Küla Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees viimased kümme aastat oli Lembit Puusepp. 10. septembril 1992 reorganiseeriti Keila külanõukogu Keila vallaks.

1970. aasta
-----------

1970. aastal oli külanõukogu pindala 117 km², elanike arv 2893.

### Külad

Adra, Aila, Arupealse, Joa-Suurküla, Kapsa, Keila, Kirikuküla, Kokuta, Kumna, Kütke, Loo, Metsa, Mäeküla, Naage, Pällu, Riidlema, Suure-Aru, Tapi, Tutermaa, Tuula, Tuula-Suurküla, Tõlinõmme, Türisalu, Vaila, Vääna-Mõisaküla, Ülevaltküla.

### Asundused

Humala, Joa, Karjaküla, Kumna, Tuula, Valingu.

1977. aasta
-----------

1977. aastal oli külanõukogu pindala 113 km², elanike arv 1616.

1970. aastate teisel poolel liideti Keila külanõukogust Saue külanõukogu koosseisu Valingu, Aila, Tuula, Pällu.

1987. aasta
-----------

1987. aastal oli külanõukogu pindala 195 km², elanike arv 4287.

Külanõukogu koosseisu kuulusid Karjaküla, Keila-Joa ja Klooga alevik ning 19 küla. Külanõukogu hõlmas ka Pakri saared.

Viited
------

1. ↑  Keila vallavanemad läbi taasiseseisvumise aja: Lembit Puusepp. eestielu.ee. 24.02.2013.
2. ↑  Tutvustus ja asukoht. Saue vald.
**Kivimägi** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivimägi 209 inimesel: 108 mehel ja 101 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivimägi meeste puhul 725. kohal ja naiste puhul 910. kohal.

Kivimägi oli levinumaks nimeks vanuserühmas 20–24 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,14. Perekonnanimi Kivimägi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus seda nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,74 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanimi Kiwwimäggi Muhu kihelkonna Rinsi ja Tamse ning Harju-Jaani kihelkonna Kambi mõisavaldades, Kiwwimaeggi Kaarma kihelkonna Laadjala mõisavallas, Kiwimäggi Jõhvi kihelkonna Pagari mõisavallas.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis keegi perekonnanimest Kivimägi ei loobunud.

Uueks nimeks võeti Kivimägi kokku 55 korral kui loobuti nimedest Steinberg kahekümne ühel juhul, Teinberg kaheksal, Adamson kahel juhul, samuti nimedest Hovman, Härg, Kiviperk, Kuulbork, Shteinberg, Stiinberg, Straustrum, Zutz, Vors, Till jne.

Nime kandjaid
-------------

* Agu Kivimägi, eesti informaatik (1963–)
* Katrin Kivimägi, eesti balletiartist (1961–)
* Roman Kivimägi (Steinberg), eesti maadleja (1900–1939)
* Tatjana Kivimägi, vene kõrgushüppaja (1984–)
* Toomas Kivimägi, eesti poliitik (1963–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 14.05.2022)
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: (algne nimekuju): Kivimägi.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Kivimägi.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kivimägi.

Välislingid
-----------

* Kivimägi statistikaameti andmebaasis
Järjestikuste reaktsioonide näide: kontsentratsioonide muutus ajas - lähteühend A (roheline), vahesaadus B (sinine), lõppsaadus C (punane) ja B+C (punktiir)
**Konsekutiivsed reaktsioonid** ehk **jadareaktsioonid** ehk **järjestikused reaktsioonid** (*consecutive reactions*) on keemilised reaktsioonid, milles esmase reaktsiooni stabiilne saadus on lähteühendiks teisele reaktsioonile. Näiteks metaani kloorimisel moodustuvad üksteisele järgnevalt CH3Cl, CH2Cl2, CHCl3 ja CCl4.

Siin nimetatud reaktsioone tuleb eristada astmelisetst reaktsioonidest (*stepwise reaction*), mis kulgevad üle ebastabiilsete intermediaatide.

Lihtsaim järjestikuliste reaktsioonide juht on kaks pöördumatut esimest järku reaktsiooni:

A → B → C kiiruskonstantidega k1 ja k2
Vastavad kineetilised võrrandid saame:

d[A]/dt = -k1[A]
d[B]/dt = k1[A] - k2[B]
d[C]/dt = k2[B]
algmomendil (t=0) lähtekontsentratsioonid [B]0 = [C]0 = 0
Nende võrrandite integreerimine annab kontsentratsioonid ajas:

{\displaystyle [A]=[A]\_{0}e^{-k\_{1}t}}

{\displaystyle [B]=[A]\_{0}{\frac {k\_{1}}{k\_{2}-k\_{1}}}\left(e^{-k\_{1}t}-e^{-k\_{2}t}\right)}

{\displaystyle [C]={\frac {[A]\_{0}}{k\_{2}-k\_{1}}}\left[k\_{2}\left(1-e^{-k\_{1}t}\right)-k\_{1}\left(1-e^{-k\_{2}t}\right)\right]\quad =[A]\_{0}\left(1+{\frac {k\_{1}e^{-k\_{2}t}-k\_{2}e^{-k\_{1}t}}{k\_{2}-k\_{1}}}\right)}

Siinjuures vahesaaduse B kontsentratsioon reaktsiooni algperioodil kasvab, kuid lõpupoole kahaneb. Selleks et saada saadus B, tuleb protsess katkestada madalal või mõõdukal konversiooni astmel.

Vaata ka
--------

* Keemiline reaktsioon
* Keemiline kineetika
* Statsionaarne olek (keemia)
**Konradin** (tegelikult **Konrad von Hohenstaufen**; 25. märts 1252 – 29. oktoober 1268) oli viimane Hohenstaufenite dünastia esindaja, Saksa kuninga Konrad IV poeg. 

Ta oli Švaabimaa hertsog ning ametlikult ka Sitsiilia kuningas. Hüüdnime Konradin (Konradike) pälvis ta itaallastelt, kui püüdis 15-aastase sõjapealikuna võita tagasi Anjou hertsogi Charles I kätte langenud valdusi Lõuna-Itaalias, kus tema vastu olid nii paavst kui ka prantslased. Ta reedeti, vangistati ning hukati Napolis turuplatsil 1268. aasta oktoobris. 

Konradini surmaga lõppes ka lootus, et Hohenstaufenid suudavad Saksa-Rooma riigis interregnumi lõpetada ning korra taastada. Nende dünastia lõppes igaveseks, kuid ühest Konradini vasallist Rudolf von Habsburgist sai siiski uus Saksa kuningas, kes suutis korra impeeriumis enam-vähem taastada.

Karl Ristikivi on Konradini elust kirjutanud raamatu "Põlev lipp" (1961).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Konrad IV** | **Švaabimaa hertsog**1254–1268 | Järgnev**-** |
| Eelnev**Konrad III** | **Sitsiilia kuningas**1254–1268 1258–1266 tegelikult Manfred | Järgnev**Charles d'Anjou** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Suurbritannia parteist; samanimeliste parteide kohta vaata lehekülge Konservatiivne Partei (täpsustus)* |

---

**Konservatiivne Partei** (inglise keeles *Conservative Party*), täisnimega **Konservatiivne ja Unionistlik Partei** (*Conservative and Unionist Party*) on paremtsentristlik Suurnritannia partei. Parteijuht oli aastatel 2005–2016 David Cameron, 11. juulist 2016 juhtis erakonda Theresa May. Alates 23. juulist 2019 oli erakonna esimees Boris Johnson. 24. oktoobril 2022 sai erakonna esimeheks Rishi Sunak.

Partei asutati 1834. aastal ja selle eellaseks on 1678. aastal rajatud Tooride Partei, mistõttu konservatiive tänini tihtipeale "toorideks" kutsutakse. Nimekuju Konservatiivne ja Unionistlik Partei pärineb ajast, mil konservatiividega liitus Liberaalse Partei "liberaalsete unionistide" rühm.

Konservatiivne partei kuulus valitsusse suurema osa 20. sajandist. Aastatel 1997–2010 olid konservatiivid Suurbritannia parlamendis peamine opositsioonipartei.

2010. aasta parlamendivalimistel saavutasid konservatiivid valimisvõidu, kuid enamust parlamendis mitte. Moodustati koalitsioonivalitsus Liberaaldemokraatidega. Peaministriks sai konservatiivide liider, senine opositsiooni- ja varikabineti juht David Cameron.

Ajalugu
-------

Vaata ka
--------

* 2019. aasta Konservatiivse Partei liidri valimised

Viited
------

1. ↑  Elizabeth Piper, Alistair Smout and William JamesRishi Sunak to become the next UK prime minister after months of turbulence. Reuters, 24. oktoober 2022

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Konservatiivne Partei** |

* Koduleht
**Ringkonna õigustega linn** (地级市 (*diji shi* (*dìjí shì*) 'maa-astme linn') on 2. järgu haldusüksuse tüüp Hiinas.

Koht haldusüksuste hierarhias
-----------------------------

Nad jäävad haldusüksuste hierarhias provintside ja maakondade vahele. Sama tasandi haldusüksused on ringkonnad (地区), aimakid (盟) ja autonoomsed ringkonnad (自治州).

Olemus
------

Ringkonna õigustega linnad ei ole asulad, vaid sisaldavad tavaliselt peale keskuslinna maapiirkondi ja väiksemaid linnalisi asulaid. Peaaegu kõik nad jagunevad mitmeks maakonnaks, maakonna õigustega linnaks ja muudeks 3. järgu haldusüksusteks. Nimelt olid ringkonnad, mille asemele ringkonna õigustega linnad moodustati, suured haldusüksused, kuhu kuulus nii linnalisi asulaid kui ka maapiirkondi. Et eristada ringkonna õigustega linna tegelikust linnast, kasutatakse esimeste kohta sõna 市区 (*shiqu* (shìqū)) 'linna-ala'.

### Kriteeriumid

Selleks et ringkond saaks ringkonna õigustega linnaks, peavad olema täidetud järgmised kriteeriumid:

* ringkonna keskuses peab olema vähemalt 250 000 elanikku, kes ei ole hõivatud põllumajandusega
* ringkonna kogutoodang peab olema vähemalt 200 miljonit jüaani
* teenuste kogutoodang peab ületama hankiva tööstuse kogutoodangu ning ületama 35% kogutoodangust

Levik
-----

Esimene ringkonna õigustega linn moodustati 5. novembril 1983. Nüüdseks on enamik ringkondi asendatud ringkonna õigustega linnadega ning asendamine jätkub praegugi. Praegu on Hiinas 283 ringkonna õigustega linna. 

Enamik provintse koosneb täielikult või peaaegu täielikult ringkonna õigustega linnadest. Hiina 22 provintsist ja 5 autonoomsest piirkonnast on ainult 3 provintsis (Yunnan, Guizhou, Qinghai) ja 2 autonoomses piirkonnas (Xinjiang, Tiibeti autonoomne piirkond) üle kolme 2. järgu haldusüksuse, mis ei ole ringkonna õigustega linnad. 

Kõige suuremad ringkonna õigustega linnad on Baoding (Hebei provints), Zhoukou (Henan), Nanyang (Henan) ja Linyi (Shandong). igaühes neist on rohkem elanikke kui keskalluvusega linnas Tianjinis.

Võrdlus ringkondade ja aimakkidega
----------------------------------

Ringkonnad ja aimakid on "provintside vahevõimud": erinevalt ringkonnaõigustega linnadest ei ole neil rahvakongresse (人大), Hiina rahva poliitilist konsultatiivkonverentsi (政协) ega rahvavalitsust (人民政府). Viimase asemel on neil haldusamet 行政公署. Ringkondade ja aimakkide muutmine ringkonna õigustega linnadeks tähendab kesktasandi tugevnemist, sest ringkonna õigustega linnadel on täielik haldussüsteem (kahe parlamendikojaga, valitsusega ja "valimistega").

Sarnased mõisted
----------------

15 suurele ringkonna õigustega linnale on antud allprovintsilinna staatus, mis annab neile palju suurema autonoomia. 

Allringkonna õigustega linn on maakonna õigustega linn, mille võimupiirid lähenevad ringkonna õigustega linnade omadele.
**Miadziełi järv** ehk **Mjadzeli järv** (valgevene keeles *Возера Мядзел*, vene keeles *Мядель*) on järv Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis. Järv asub merepinnast 160 meetri kõrgusel, selle valgala on 89,2 km².

Kaldajoone pikkus on 30,9 kilomeetrit. Järves on kaheksa saart, nende kogupindala on 0,24 km². Suurimal saarel on säilinud XIX sajandil rajatud linnuse varemed, selle ümber asus juba toona asula (Miadziełi linna vana asupaik). Arvatakse, et asula jäeti maha XV sajandil.

Miadziełi järv asub Narači rahvuspargi territooriumil, 15–20 meetri sügavuses orus. Kaldad on madalad ja liivased, kohati soostunud. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga kahe kuni kolme meetri sügavuseni on põhi liivane. Veetaimestik kasvab 1,5–2 meetri sügavuses osas, sukeltaimi leidub kuni 6 meetri sügavuses osas.

Valdavad kalaliigid on haug, latikas, linask, ahven, luts, säinas, roosärg, säga ja särg.

Välislingid
-----------

* Järv Valgevene kalapüügiportaalis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Pärnu komtuurist, ordumeistri kohta vaata: Konrad von Vietinghoff* |

---

**Konrad von Vietinghoff** (ka *Vitinghoff*, *Vitinghof*; sündinud 15. sajandi esimesel poolel Keavas, surnud 1507 Pärnus) oli Liivi ordu liige, Pärnu komtuur aastatel 1457–1471 ja 1472.

Konradi isa oli Arnd von Vietinghoff ja ema perekonnanimi Meckes. Ta kuulus ühte Vestfaali mõjukaimasse suguvõsasse, mille liikmed olid varem nii Liivi kui ka Saksa ordus edukalt karjääri teinud. Tema nimekaim oli 15. sajandi alguses olnud koguni Liivi ordu maameister. Pool sajandit hiljem tegutsenud Konrad von Vietinghoff o huvitav aga seetõttu, et ta sündis Keavas, kus ta isa orduvasalliks oli.

1451. aastal oli Vietinghoff tõenäoliselt Dünaburgi komtuuriks, 1453. aastal sai ta samasse ametisse Aizkraukles. 1457. aastal sai ta Pärnu komtuuri ametikohale, kelleks ta oli järgmised 14 aastat. Sellele järgnes umbes aastane ametiaeg Lihula komtuurina, siis nimetati ta veel aastaks Pärnu komtuuriks. 1474. aastal täitis ta taas Lihula komtuuri kohuseid, kuid 1477. aastal saadeti ta tõenäoliselt lõplikult erru, ühtlasi likvideeriti ka Lihula komtuurkond. Võimalik, et Vietinghoffi karjääri katkemine 1471. aastal oli seotud ka võimuvõitlusega Liivi ordus, mille käigus ordumeister Johann Wolthus von Herse vangistati, Vietinghoff võis kuuluda tema toetajate leeri.

1480. ja 1488. aastal mainiti Vietinghoffi endise Lihula ja Pärnu komtuurina, ta elas aga Pärnus, kus ta 1507. aastal ilmselt küllaltki kõrges eas ka suri.

Vaata ka
--------

* Vietinghoff

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 905 (lk 671–672).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Johann von Krieckenbeck** | **Dünaburgi komtuur**1451 | Järgnev**Eberhard Lappe von der Ruhr** |
| Eelnev**Johann von Krieckenbeck** | **Aizkraukle komtuur**1453–1455 | Järgnev**Lubbert von Varssem** |
| Eelnev**Ekkart Vogt von Fronhausen** | **Pärnu komtuur**1457–1471 ja 1472 | Järgnev**Dietrich Lappe von Köningen** |
| Eelnev**Heinrich Schleier** | **Lihula komtuur**1471 ja 1474–1477 | Järgnev**puudus**



 |
Vaade kloostrile postkaardil
Peakiriku sisevaade. P. P. Vereštšagin
**Mežõhirja klooster** oli 10. sajandil asutatud õigeusu klooster Ukrainas, mis asus Kiievist põhja pool Novi Petrivtsis Dnepri kaldal. Klooster purustati 1930. aastate keskel.

Ajaloost
--------

988. aastal asutatud mungaklooster oli üks esimesi kloostreid idaslaavlaste alal Kiievi-Venes. Klooster sai korduvalt sõjategevuses ja tulekahjudes kannatada ja ehitati jälle üles. 1894. aastal remonditi hoonestu põhjalikult ja korraldati ümber nunnakloostriks. Pärast oktoobrirevolutsiooni suleti see 1918. aastal ja Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo otsusel lammutati täielikult 1935.–1936. aastal.

Pärast kloostrihoonete lammutamist tehti kloostri maa-alale Ukraina Kommunistliku Partei funktsionäride residents. Residentsi kasutas eravaldusena Viktor Janukovõtš kuni selle võõrandamiseni 2014. aastal.

Vaata ka
--------

* Mežõhirja residents

Viited
------

1. ↑  Mezhyhiria Transfiguration Monastery. - Encyclopedia of Ukraine
2. ↑  Mezhyhiria Transfiguration Monastery. - Encyclopedia of Ukraine

Välislingid
-----------

* Mezhyhiria Transfiguration Monastery. - Encyclopedia of Ukraine
* Межигорский Спасо-Преображенский монастырь. - Энциклопедический словарь Брокгауза и Ефрона
* МЕЖИГОРСКАЯ ЛЂТОПИСЬ. 1608 — 1700. - (Mežõhirja kroonika)
**Rosemarie Claussen** (sündinud 16. augustil 1934 Hamburgis) on Adolf Hitleri ristitütar. 

Praegu elab ta Saksamaa Baieri liidumaal Altdorfis. Juhatab oma abikaasa Tilo Clausseniga rahvusvahelist konfessioonidevahelist misjoniorganisatsiooni Joosuamission, millele nad panid aluse 1976. aastal. Neil on kaks poega ja seitse lapselast. 

Rosemarie isa oli Saksa armee kindral. 1933–1934 juhatas ta Hamburgi kaitsepolitseid. Rosemarie sünni ajal külastas Hitler Hamburgi ja kuuldes, et ta peres on pärast kolme poega lõpuks tütar sündinud, ütles, et hakkab lapse ristiisaks. 1935. aastast oli isa Berliini politseiülem, 1936. aasta olümpiamängude ajal Hitleri ihukaitses. Rosemarie isa pettus natsionaalsotsialismis ja hakkas salaja aitama juute põgenemisel. 1939(?) külastas Gestapo ühel õhtul ta isa ja pani mehe valiku ette: ta kas võtab mürki või kogu perekond deporteeritakse. Järgmisel päeval suri isa "infarkti". Terve sõja elas Rosemarie Claussen hirmus vene sõjaväe ees.

Eesti keeles on ilmunud ta elulooraamat "Pisaraist saavad teemandid" (2003).
**Yasuo Fujitomi** (jaapani keeles 藤富保男 *Fujitomi Yasuo*; 15. august 1928 Tōkyō – 1. september 2017) oli Jaapani luuletaja.

Fujitomi lõpetas Tōkyō Ülikooli mongoli keele erialal.

Ta kuulus 1950. aastate lõpu Jaapani konkreetsete luuletajate esimesse lainesse. Teda mõjutasid 1920. aastate modernistlikud luuletajad Fuyuhiko Kitagawa ja Katsue Kitazono, kuid aja jooksul kujunes tal välja isikupärane luulemaailm.

Aastatel 1948–1988 oli ta üldhariduskoolis inglise keele õpetaja. 1992–1997 oli ta kirjanduse lektor Aoyama Gakuini Ülikoolis.

Fujitomi oli luuleajakirja SETTE ja kirjandusajakirja GUI üks asutajaid.

Fujitomi on avaldanud üle 30 luulekogu ning tõlkinud nt Erik Satie ja E. E. Cummingsi loomingut. Lisaks luuletamisele tegeles ta ka joonistamisega.

Ta suri 89-aastaselt luuvähki.

Eesti keeles ilmunud teosed
---------------------------

* Koos Andres Ehiniga: "白い火. The If Hour. Kuitund", Eesti Ajalehed AS 2010.

Teoseid
-------

* コルクの皿（1953）
* 現代詩文庫 藤富保男詩集（1973）
* 大　あくび（1989）
* やぶにらみ（1992）
* サディ氏人相書付（1994）
* 文字の正しい迷い方（1996）
* 客と規約（1999）
* 第二の男（2000）
* 評伝 北園克衛（Katsue Kitazono kriitiline biograafia; 2003)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Kuitund. The If Hour. 白い火, lk 218
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. jaanuar 2018. Vaadatud 1. jaanuaril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
**Mia** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 216. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mia 800 naisel.

2020. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 185. naisenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Mia 1009 naisel. Mia oli keskmiselt 8 aasta vanune (mediaanvanus oli 6). Kõige populaarsem oli eesnimi Mia vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 50,45.

2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mia 1088 naisel. Mia oli populaarsuselt 172. naisenimi. 2021. aastal oli see kõige enam tütarlastele pandud nimi Eestis (85 korda). 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Mia 1183 naisel. Mia oli populaarsuselt 156. naisenimi.

Nime kandjaid
-------------

* Mia Farrow
* Mia Hamm
* Mia Martini
* ...

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.02.2019)
2. ↑   (vaadatud 29.02.2020)
3. 1 2
4. ↑

Välislingid
-----------

* Mia statistikaameti andmebaasis
* Popimad nimed 2019 – Sebastian ja Mia, Statistikaameti ajaveeb
***Miai*** (見合い) või ***omiai*** (お見合い) on Jaapani tava, mille kohaselt tutvustatakse mees ja naine teineteisele abielu eesmärgil. Pooled tuuakse omavahel kokku vahendaja abiga, kellele on ajalooliselt selleks huvi üles näidanud isiku perekond ja peretuttavad, tänapäeval võib see olla ka inimene ise.

Ajalugu
-------

Ajalooliselt on *omiai* tähendanud, et pooled on kokku toodud just nimelt abielueesmärgil kas perekonna, peretuttavate või mõne teise vahendaja initsiatiivil ja/või abiga. Potentsiaalne kaasa kohtus kõigepealt koos perekonnaga vahendajaga ja hindas pakutud valikut. Vahendajal oli kaasas potentsiaalsest kaasast nii pilt kui ka lühike isikukirjeldus, mida nimetati *nakōdo*ks. Isikukirjelduse põhjal valiti välja sobivad kandidaadid arvestades esmatähtsuselt potentsiaalsete kaasade haridustaset, perekonna elatusalasid.

Kriteeriumid tulevasele kaasale võisid olla ka palju rangemad ning arvesse võeti nii potentsiaalse kaasa enda kui tema perekonnale kehtivad atribuute. Neid atribuute nimetatakse iegaraks. Iegara fookus oli rohkem suunatud perekonnale ja sugulusliinile kui konkreetsele isikule endale. Arvestatavad atribuudid võisid olla haridustase, sissetulek, sotsiaalne staatus, füüsiline atraktiivsus, sugulusliin, maine, etikett jpm. Arvesse võeti ka negatiivseid atribuute nagu lahutused või vaimsed haigused. Üldiselt pidi selline koondpilt andma adekvaatse ülevaate potentsiaalsest kaasast ja sellest, kas potentsiaalsed partnerid omvahel sobivad. Kaks täiesti erinevat iegarat usuti olevat halb kombinatsioon.

Alates Teise maailmasõja lõpust on Jaapanis laiemalt levikule pääsenud läänelikud traditsioonid ja ideed romantilisest armastusest sedasamuti, mistõttu on *omiai* kaudu testatavate abielude osakaal aina vähenemas..Kui Teise maailmasõja ajal moodustasid 70% kõigist abieludest *omiai*'d, siis sajandi lõpuks moodustasid kokkuleppelised abielud juba vaid 30% sõlmitud liitudest. Ülejäänud olid armastusest sõlmitud abielud.

Tänapäev
--------

*Omiai* tulevase kaasa kohtamise viisina on kasutusel tänapäevani, kuid on nüüd rohkem tutvuste kaudu pimekohtingule minek. Samuti annab see mõlemale poolele suurema vabaduse hinnata, kas potentsiaalne partner on neile sobiv või mitte. *Miai* ei hõlma ka enam potentsiaalsete partnerite perekondi, vaid jääb huviliste ja vahendaja vahele.

Viited
------

1. ↑  Hendry, Joy (1981). *Marriage in Changing Japan*. London: Croom Helm.
2. ↑  Edwards, Walter Drew (1989). *Modern Japan Through its Weddings: Gender, Person, and Society in Ritual Portrayal*. Stanford, California: Stanford University Press.
3. ↑  Applbaum, Kalman D. Marriage with the Proper Stranger: Arranged Marriage in Metropolitan Japan. *Ethnology* 34(1), 37-38.
4. ↑  Kumagai, Fumie (1995). Families in Japan: Beliefs and Realities. – Journal of Comparative Family Studies, Families in Asia: Beliefs and Realities, 26 (1), 135–163.
**Võhma raba** on raba Harjumaal Kuusalu vallas Koitjärve küla territooriumil.

Võhma raba on Põhja-Kõrvemaa looduskaitseala osa. Üks paremini säilinud tervikliku veerežiimiga rabasid Eestis. 

Sood eraldab Jussi järvedest Jussi Järvemägi, piirab edelast Peenessaar, lõunast Võhma saar, idast ja põhjast palu-, nõmme- ning soostunud ja rabastunud metsad. Edelaosas on sooalal ühendus Soodla luhaga kaguosas Kobarsaare rabaga. Sooala kaguosas paikneb Augjärv. Rabas on arvukalt väikseid ja keskmise suurusega laukaid. Vee äravool rabast toimub Peenessaare ja Võhma saare vahelt ning Võhma saare osade vahelt väikeste ojadena (osalt ummistunud kraavide kaudu) Soodla jõkke ning kirdeosast pikkadest soonekohtadest lõpuks kujunevate ojakeste kaudu Valgejõkke. 2000. aastate alguses oli rabas suur tulekahju, mis hävitas enamiku raba hõredast puistust.

Raba lõunaservas vastu Võhma saart on väga hästi säilinud raba üleminek siirdesooks ja laialdaseks märe madalsooks, põhjaservas on looduslikus seisus rabavee väljavoolusooned. Raba ümbritsevatel siirde- ja madalsoo aladel kasvab mitmeid looduskaitse all olevad liike.

Välislingid
-----------

*
Ōsumi saared
Tanegashima kosmosekeskus
**Ōsumi saared** (jaapani keeles 大隈诸岛 *Ōsumi-shotō*) on saarestik Jaapanis, Nansei saarestikkku kuuluva Satsunani saarestiku põhjapoolseim osa. Nad asuvad umbes 60 km kaugusel Kyūshū saare Ōsumi poolsaarest.

Saarte kogupindala on ligikaudu 1030 km². 

Saarestiku kuus suuremat saart on

* Yakushima (*Yaku-shima*; pindala 504 km²)
* Tanegashima (*Tanega-shima*; 453 km²)
* Kuchinoerabujima (*Kuchinoerabu-jima*; pindala 38 km²)
* Kuroshima (*Kuro-shima*; pindala 15 km²)
* Iojima (*Io-jima*; pindala 12 km²)
* Takeshima (*Take-shima*; pindala 4 km²)

Saarestik kuulub Kagoshima prefektuuri.

Loodus
------

Saared on tekkelt vulkaanilised (vulkaanid on kihtvulkaanid). 

Kõrgeim punkt Miyanoura-dake (1935 m) asub Yakushima saarel. 

Kliima on subtroopiline.

Haldus
------

Omavalitsusüksused:

* Nishinoomote, Nakatane ja Minamitane Tanega-shima saarel
* Yakushima linn on Yakushima ja Kuchinoerabu-jima saarte halduskeskus
* Mishima küla on Kuro-shima, Io-jima ja Take-shima saarte halduskeskus.

Ajalugu
-------

Ōsumi saari on kirjalikult esmamainitud 720. aastal. 

1543. aastal randus seal Hiina laev, millega sõitis portugallane Mendes Pinto, kes tutvustas Jaapanile suhkruroogu ja tulirelvi. Sellest ajast sai Ōsumi saartest Jaapani ja Euroopa vahelise kaubanduse keskus. Eurooplased ei vahendanud jaapanlastele mitte ainult tulirelvi, vaid ka seepi, tubakat ja muid Jaapanis tundmatuid kaupu. 

Aastal 1879, Meiji restauratsiooni ajal, läksid saared Jaapani koosseisu. Nad olid algselt Ōsumi provintsi (*Ōsumi no Kuni*) koosseisus. 

Kevadel 1945 hõivasid saared Ameerika Ühendriigid, kes haldasid neid kuni 1953. aastani, mil nad anti tagasi Jaapanile. 

Aastal 1969 avati Tanegashima saarel Tanegashima kosmosekeskus.

Välislingid
-----------

* Osumi Islands and Tokara Archipelago.
**Kaja Koovit** (sündinud 26. augustil 1968) on eesti majandusajakirjanik.

Kaja Koovit alustas oma ajakirjanikukarjääri ajalehes Äripäev, olles 1997. aastal koos Väinu Rozentaliga Äripäeva/Bonnieri ja Eesti Ajalehtede Liidu ajakirjandusauhinna laureaat. Aastatel 2002-2008 juhatas Bonnier gruppi kuulunud ingliskeelse Balti majandusuudiste võrguväljaannet Baltic Business News. Aastal 2009 sai temast Postimehe majandusportaali E24.ee esimene peatoimetaja. Koovit on olnud ka Eesti Päevalehe ja Postimehe majandustoimetuse juhataja.

Tunnustus
---------

* 1997 Bonnieri preemia (Äripäeva artikli "Farmaatsiatehas Moskvas ei tooda" eest koos Väinu Rozentaliga)

Viited
------

1. ↑  Postimees. Õnnitlused. 27.08.2018.
2. ↑  Keian, Allan (7. jaanuar 2002). "Äripäev käivitas inglisekeelse Balti majandusuudiste võrguväljaande". *Postimees*.
3. ↑  Koovit, Kaja (7. aprill 2009). "E24 - Põhjamaade suurim ja mõjukaim majandusuudiste portaal – nüüd Eestis". *E24, Postimees*.
4. ↑  "Ajakirjanikud said kätte pressipreemiad". 13. veebruar 1998.
5. ↑  "Kuidas Äripäeva ajakirjanikud paljastasid börsifirma vale". 22. oktoober 2019.
**Sortimisalgoritm** on matemaatikas ja informaatikas algoritm loendi elementide paigutamiseks kindlasse järjekorda.

Levinuimad järjestusviisid on numbriline ja tähestikuline järjekord. Sortimine on vajalik, et optimeerida teiste algoritmide (näiteks otsimisalgoritm) kasutust, mis vajavad sisenditena sorditud loendeid. Sortimine on tihti kasulik andmete normaliseerimiseks ja inimesele loetava väljundi tekitamiseks. Formaalselt peab väljund täitma kahte tingimust:

* olema mittekahanevas järjestuses (iga element on mitteväiksem talle eelnenud elemendist)
* olema sisendi permutatsioon.

Alates arvutusteaduste tekkest on sortimine köitnud paljude teadlaste tähelepanu. Põhjuseks on ülesande tähtsus, võimalike algoritmide suur hulk ja nende väga erinev keerukus, vaatamata probleemi lihtsale olemusele. Näiteks mullsortimist analüüsiti juba 1956. aastal.

Tänapäeva arvutite töökiiruse juures ei ole oluline, missuguse algoritmiga väikeseid loendeid sortida. Seevastu suurte loendite (miljonid ja miljardid elemendid) korral on kasutatav sortimise algoritm tähtis.

Ühest vastust küsimusele, missugune sortimisalgoritm on parim, ei saa anda. See sõltub kasutavatest andmetest. Näiteks mullsortimine on üldjuhul ja halvimal juhul palju aeglasem kui mestimissortimine, kuid peaaegu sorditud jadade sortimisel sellest märgatavalt kiirem. Valiksortimine on aeglasem kui Shelli sortimine nii parimal, halvimal kui üldjuhul – ent seda ainult suurte andmekogumite korral, väikeste loendite sortimisel on ta sellest märksa kiirem.

Kuigi mõned peavad seda lahendatud probleemiks [*viide?*], luuakse siiani uusi ning kasulikke sortimisalgoritme [*viide?*]. Sortimisalgoritmid on valdavad informaatika sissejuhatavates kursustes, kuna algoritmide küllus probleemi lahendamiseks tutvustab erinevaid algoritmikeskseid mõisteid, nagu jaga ja valitse algoritmid, andmestruktuurid, juhuslikud algoritmid, parim, halvim ja üldjuhtum ning muud.

Stabiilsus
----------

Kui loendis leidub võrdseid elemente, saab väljundil olla mitu võimalikku järjestust. Näiteks sortides tooteid hinna järgi, saab võrdse hinnaga toodetel olla omavahel erinev järjestus. Sortimisalgoritmi nimetatakse stabiilseks, kui väljundis on võrdsetel elementidel alati sama järjestus kui sisendis.

Sisend| Hind | Nimetus |
| --- | --- |
| 10 € | Kala |
| 4 € | Juust (1) |
| 1 € | Banaan |
| 4 € | Salat (2) |

Stabiilse sortimisalgoritmi väljund| Hind | Nimetus |
| --- | --- |
| 1 € | Banaan |
| 4 € | Juust (1) |
| 4 € | Salat (2) |
| 10 € | Kala |

Vaata ka
--------

* Algoritmide loend

| * v
* r
Sortimisalgoritmid |
| --- |
| O(*n*2) | 
Mullsortimine • Vahelepanemisega sortimine • Valiksortimine |
| O(*n* log *n*) | 
Heapsort • Kiirsortimine • Mestimissortimine |