recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Hiina haldusüksusest; Lõuna-Korea haldusüksuse kohta vaata artiklit Maakonna õigustega linn (Lõuna-Korea)* |

---

**Maakonna õigustega linn** on Hiinas linn, millel on maakonna õigused, või maakond, mis halduslikult samastatakse linnaga, kus asub selle halduskeskus.

Hiina Rahvavabariik
-------------------

Maakonna õigustega linnad Hiinas
Hiina Rahvavabariigis (Mandri-Hiinas) on maakonna õigustega linnad (县级市, *xianjishi* (xiànjíshì), *xianjishi* (*xiànjí shì*)) maakondadega samal hierarhiatasemel olevad 3. järgu haldusüksused, kuhu kuulub nii linna- kui ka maapiirkondi (linnu, külasid ja põllumajanduslikku maad). Maapiirkonnad hõlmavad tavaliselt suurema territooriumi kui linnapiirkonnad. Et eristada maakonna õigustega linnu tavalistest linnadest, kasutatakse esimeste kohta terminit 市区 'linnaala' (*shiqu* (*shìqū*)). 

Tavaliselt alluvad nad 2. järgu haldusüksustele (näiteks ringkondadele), mõnikord ka otse 1. järgu haldusüksustele (näiteks provintsidele). 

Enamik maakonna õigustega linnu loodi 1980. ja 1990. aastatel maakondadest. See praktika lõppes 1997. 

On olemas ka allringkonna õigustega linnad. Need on maakonna õigustega linnad, mille õigused lähenevad ringkonna õigustega linnade õigustele. Sellised on näiteks Jiyuan (Henani provints), Xiantao (Hubei) ja Golmud (Qinghai).

Taiwan ja varasem Hiina
-----------------------

Taiwanis kannavad maakonnaõigusega linnad ehk provintsialluvusega linnad nimetust 省轄市 *shengxiashi* (*shěngxiáshì*) ehk 省管市. 

Nad on ühe astme võrra madalamal provintsiõigustega linnadest (otsealluvusega linnadest). Nad on provintside otsealluvuses. 

20. sajandi alguses nõuti Linnamoodustamise Seaduste (市組織法) järgi provintsialluvusega linnaks saavalt linnalt, et ta oleks provintsi halduskeskus ning seal elaks vähemalt 200 000 elanikku. Juhul kui linnal oli eriline poliitiline, majanduslik või kultuuriline tähtsus, siis piisas 100 000 elanikust.

Vaata ka
--------

* Hiina haldusjaotus
* Taiwani haldusjaotus
**Maclodio** on asula ja vald (*comune*) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Maclodios.

109 meetri kõrgusel merepinnast asuva Maclodio asustustihedus on keskmiselt 298 inimest ruutkilomeetri kohta.

Maclodio piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Berlingo, Brandico, Lograto, Mairano, Trenzano.

Ajalugu
-------

1427. aasta 17. oktoobril toimus Maclodio territooriumil Veneetsia vabariigi ja Milano hertsogiriigi vahel Maclodio lahing. Võiduga kindlustasid veneetslased oma ülemvõimu Brescia ümbruse alade üle.

Viited
------

1. ↑  DiPI Online - Dizionario di Pronuncia Italiana (Vaadatud 8. november 2013)
2. ↑  AA. VV. *Dizionario di toponomastica. Storia e significato dei nomi geografici italiani*, Milano, GARZANTI, 1996, p. 368.
3. ↑  Toponimi in dialetto bresciano
4. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

 Maclodio – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht (itaalia keeles)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on 1711-1769 elanud vaimulikust; 1619-1652 elanud vaimuliku kohta vaata Georg Fuhrmann (vaimulik, 1619–1652)* |

---

**Georg Christoph Fuhrmann** (13. aprill 1711 Saalfeld – 28. veebruar 1769 Ambla) oli Eesti vaimulik.

Fuhrmann sündis Saalfeldis, Tüüringis, Saksamaal. Immatrikuleerus 4. augustil 1731 Jena Ülikooli. Töötas koduõpetajana Jõhvi kihelkonnas arvatavasti 1730. aastate keskpaigast. Ordineeriti õpetajaks 6. jaanuaril 1743.

Teenis Ambla Maarja koguduses juba jaanuaris 1741, õpetajaks kutsuti 22. juulil 1742. Tõrjus kõrvale hernhuutlaste kandidaadi Ambla pastori ametikohale. Teenis Ambla kogudust aastatel 1743–1769. Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai 27. jaanuaril 1763, Järva praostkonna praostiks 28. veebruaril 1768, ühtlasi sai ka ülemapellatsioonikohtu liikmeks.

Isiklikku
---------

Tema äi Georg Friedrich Schultz oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja; naise vanaisa Georg Schultz oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, naise teine vanaisa Daniel Vick oli Haapsalu Püha Johannese koguduse abiõpetaja. Väimees Georg Simon Everth oli Kodavere Mihkli koguduse ja Alatskivi koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
Üks linna tänavaid
**Krementšuk** (ukraina *Кременчук*, vene *Кременчуг*) on linn Ukrainas Poltava oblastis Kiievist kagus, Krementšuki rajooni keskus. Asub Dnepri jõe ääres.

Linn asutati kindlusena arvatavasti 1571. aastal.

Enne Teist maailmasõda oli linna suurim rahvusrühm juudid (1897. aastal moodustasid nad 47% linnaelanikest).

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid ukrainlased 87% Krementšuki elanikest.

Krementšuk on tähtis tööstuskeskus. 2018. aastal oli töötleva tööstuse toodangu müük *ca* 2,0 mld dollarit. Tähtsamaid tööstusharusid on masinatööstus. Ukraina suurim vagunitehas, veoautotehas (KrAZ, autorattatehas ja naftatöötlemistehas võimsusega 7 mln tonni, tegelikult töötles 2,5 mln tonni.

Linnas on suur jõesadam ja raudteesõlm.

26. juulil 2014, Ukraina kriisi ajal, tapeti Krementšuki linnapea Oleg Babajev. Babajev pooldas Ukraina ühtsust ja oli separatismi vastu, ning kuulus parteisse Üleukrainaline Ühendus Isamaa. Tema poliitilised vaated ja Krementšuki tähtsus Ukraina suure tööstuskeskusena võisidki olla mõrva ajendiks. 

Krementšuki veehoidla on tugevdatud valve all, kuna see võib olla võimalikuks sihtmärgiks sabotööridele. Ka Krementšuki naftatöötlustehas, mis on Ukraina suurim, on praegu (2014) Ukraina ainus täielikult töötav naftatöötlustehas, kuna kriisi tõttu Donbassi piirkonna naftatöötlustehased ei tööta.

Vaata ka
--------

* Krjukivi sild

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* Krementšuki koduleht
* Krementšuki infoportaal
* Ukraine war latest: Strike on Kremenchuk shopping centre was 'act of terror' - BBC News. 28. juuni 2022
Peaaegu valge kremello
Kremello ponivarss
Kremello hobuse nahavärv, ripsmed ja silm
**Kremello** (inglise keeles *cremello*) on karvavärvus, mille puhul heledal nahal on väga kahvatu valkjaskollast värvi karvkate ja silmad on sinised. Värvinimetust kasutatakse ainult hobuse värvuse kirjeldamisel, eestikeelne sõna on laen inglise keelest.

Kirjeldus
---------

Kremello hobuse nahk on roosakas, st väga vähese pigmendiga, silmad on sinised ja karvkate on kahvatukollane, kreemikas või peaaegu valge. Kremellot hobust võidakse nimetada lihtsalt valgeks hobuseks.

Geneetika
---------

Kremello värvuse määrab kollasegeeni MTAP (*cream gene*) kahe alleeliga (homosügootne) esinemine raudja põhivärvusega hobusel. Kui hobune pärib kollasegeeni tugeva alleeli mõlemalt vanemalt, on tulemuseks "topeltlahjendus", mis kaotab pigmendi ka nahalt ja silma iirisest, muutes karvkatte valkjaks. Vastavalt põhivärvusele eristatakse inglise keeles värvusi: *cremello* (raudjal), *perlino* (kõrvil) ja *smokey black* (mustal). Karva värvuse kirjeldamiseks sobib eestikeelne nimetus valkjaskollane.

Vaata ka
--------

* perlino

Viited
------

1. ↑
2. ↑  T. Raudsepp. Heal hobusel ei ole värvi. - Eesti hobune. Artiklite kogumik. Tallinn, 2011

Välislingid
-----------

* All About The Cremello Horse. - ihearthorses.com (blogi)
* Cremello horses. - horse-genetics.com
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib üldmõistest; Moskva kremli kohta vaata artiklit Moskva Kreml* |

---

**Kreml** on Venemaa linnade keskaegne kindlustus. Kreml oli linna sõjaline ja poliitiline keskus. 

Vaade Nižni Novgorodi kremlile
Pihkva kremli mudel
Enamik keskaegseid Venemaa linnu kujuneski keskvalitsuse loodud kremlite ümber, sest erinevalt Lääne-Euroopast polnud Vene linnade puhul primaarne mitte kaubanduslik, vaid sõjaline funktsioon. Seetõttu oli ka linna valitsemine koondunud vaid tsaariametniku kätte, kes resideeris kremlis. 

Tuntumad kremlid asuvad Smolenskis, Nižni Novgorodis, Kolomnas, Novgorodis, Pihkvas ja muudes Venemaa vanades linnades. Neist kuulsaim on Moskva kreml, kus kuni 18. sajandi alguseni elasid Moskva suurvürstid ja tsaarid. Pärast Esimest maailmasõda sai Moskva kremlist Nõukogude Venemaa, seejärel Nõukogude Liidu ja hiljem Venemaa Föderatsiooni valitsuse ja presidendi asupaik. Seepärast kasutatakse suurtähelist sõna "Kreml" ka lihtsalt Venemaa juhtkonna tähenduses.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kreml** |

Vaata ka
--------

* Kremloloogia
* Detinets
* Tsitadell
* Linnus
USA maakonnad
Maakonna silt maanteel Lääne-Virginia osariigis
**Maakond** (*county*, Louisianas *parish*, Alaskas *borough*) on Ameerika Ühendriikide 2. järgu haldusüksus. See on poliitiline ja geograafiline alamüksus 1. järgu haldusüksuse ehk osariigi piires. Maakondadel võib olla teatud kohalikku valitsusvõimu, kuid nad ei ole suveräänsed. Mõnedes Uus-Inglismaa osariikides eksisteerivad maakonnad ainult statistilise üksusena - Rhode Island likvideeris maavalitsused juba 1846. aastal ja Connecticut 1960. aastal, Massachusettsis eksisteerivad veel 6 maakonda 14st (kõik osariigi kaguosas Bostonist lõunas), ülejäänud likvideeriti vahemikus 1997-2000.

Maakonnaga võrdväärsed administratiivsed üksused on veel 41 omavalitsusega linna, millest 38 asub Virginia osariigis.

2013. aasta seisuga on Ameerika Ühendriikides 3007 maakonda (*county*) ja 137 maakonnaga võrdväärset haldusüksust (sh Louisiana ja Alaska üksused ja omavalitsusega linnad).

Väikseim maakondade arv on Delaware'i osariigis (3), suurim Texase osariigis (254). Elanike arvult on suurim Los Angelese maakond (üle 10 miljoni inimese), väikseim on Lovingi maakond Texase osariigis (82 inimest). Pindalalt on suurim San Bernardino maakond California osariigis (52 070 km2), kuid kui arvestada ka maakonnaga võrdväärseid üksusi, siis on suurim Yukoni-Koyukuki rahvaloenduspiirkond Alaska osariigis (382 810 km2), väikseim on Kalawao maakond Hawaii osariigis (137 km2), mis on ka elanike vähesuselt USA-s teisel kohal.

Vaata ka
--------

* Organiseerimata maakond
Qeshmi saar
Orbiidilt
Portugali kindluse varemed
**Qeshmi saar** (pärsia قشم (Qeshm)) on Iraanile kuuluv saar Pärsia lahes Hormuze väinas. Saart eraldab Iraani lõunarannikust Khowrāni väin, mis kõige kitsamas kohas on 1,8 km lai.

Qeshmi saar on Pärsia lahe suurim saar pindalaga 1295 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 406 meetrit. Saar on 135 km pikk, kõige laiemas kohas 40 km ja kõige kitsamas kohas 9,4 km lai. See on 2,5 korda suurem Bahreinist ja 3 korda suurem Singapurist.

Saar asub strateegiliselt tähtsas kohas: otse mandril on Iraani sadamad Bandar Abbas ja Bandar Khamir, 80 km kaugusel on Omaani sadam Khosab ja 180 km kaugusel on Araabia Ühendemiraatide sadam Rashia.

Saare äärmises idaotsas on saare keskus Qeshm, kus elab 17 tuhat inimest ja mis asub kõigest 22 km kaugusel Bandar Abbasist. Üldse asub saarel 59 asulat ja saarel elab umbes 100 000 inimest.

Qeshmis on lennujaam (**IATA**: GSM **ICAO**: OIKQ), millel on lennuühendus Teherani ja AÜE-ga. Saarel on Bahmani sadam ja hulk paadisadamaid. Tänapäeval rajatakse mandri ja saare vahele silda.

Saarel on 300 km² suurune vabakaubandustsoon. Selle asutas 1991 Iraani valitsus eesmärgiga moodustada kogu Euroopa ja Lähis-Ida suurim vabakaubandustsoon. Samuti on Qeshmi saarel õigus ise uurida ja hallata oma maagaasivarusid.

Saareelanike peamine tegevusala turismi, kaubanduse ja halduse kõrval on kalapüük. Põllumajandust on saarel vähe, kuid datlipalme ja meloneid kasvatatakse. Kagurannikukl kaevandatakse meresoola.

Aasta keskmine temperatuur saarel on 27 °C. Kõige kuumem aeg on juunist augustini ja kõige külmem aeg oktoobrist jaanuarini. Keskmine sademehulk on 183 mm aastas.

Saar kuulub UNESCO geoparkide võrgustikku.

Saar on tuntud mangroovivõsastike poolest (Hara metsad). Keskkonnakaitsjate sõnul läbib Harat igal aastal 1,5% maailma lindudest ja veerand Iraani lindudest.

Saare vaatamisväärsuste hulka kuuluvad portugallaste lossi varemed, ajalooline mošee, kloostrid, soolakaevanduse käigud, mitmesugused tiigid ja mangroovimetsad.

Ajalugu
-------

Saare kohanimed pärinevad Elamiidide dünastia ajast, mis valitses mitusada aastat enne meie aega.

Ptolemaios nimetas seda piirkonda 2. sajandil Aleksandriaks või Araakiaks ja Ammianus Marcellinus 4. sajandil Aleksandriaks.

Saare tähtsa geopoliitilise asendi tõttu Pärsia lahe suudmes on teda vallutada püüdnud Elamiidid, Omaijaadid, Abassiidid, portugallased ja britid.

1622 hukkus lahingus saarel olevate Portugali vägedega William Baffin.

3. juulil 1988 lasi USA ristleja USS Vincennes saare läheduses juhitava raketiga alla tsiviilreisilennuki, Iran Airi Airbus A300. Õnnetuse tagajärjel hukkus 290 inimest. Lennuk kukkus merre 2,5 km kaugusel Qeshmi lõunarannikust.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Qeshmi saar** |
Vaade Qaşr ‘Amrah kindlusele
**Qaşr ‘Amrah** ehk **Quseir Amra** on 8. sajandi algusest pärinev hästi säilinud kõrbekindlus Jordaania põhjaosas, mis oli nii garnisoni asupaik kui ka Omaijaadide kaliifi residents. Tähelepanuväärseim osa kompleksist on palee vastuvõtusaal ja saunaruumid (*hammam*), mõlemate seinad on rikkalikult kaunistatud figuratiivsete maalingutega, unikaalse näitena tolleaegsest ilmalikust kunstist. Kuulub alates 1985. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Kindlus ehitati Walid I (705–715) ajal. Osa lossist moodustas akvedukti kaudu veega varustatud suur saunakompleks, milles oli nagu Rooma termides soe ruum, kuum ruum ja rõivistu ning teenindusruum.

Viited
------

1. ↑  Quseir Amra. – UNESCO World Heritage Centre
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Qaşr ‘Amrah** |

* Quseir Amra. – UNESCO World Heritage Centre
* Video: Quseir Amra (Jordan) Vacation Travel Video Guide. – Expoza Travel (inglise keeles)
Ott Tänak sõitmas ühe Pirelli Star Driveri autoga 2010 Soome rallil.
Pirelli Star Driver algatati selleks, et toetada noori ralli sõitjaid, ning see oli organiseeritud Pirelli ja FIA poolt.
Viis sõitjat valiti tervest maailmast. Need samad viis sõitjat võistlesid kuuel autoralli maailmameistrivõistluste rallil. 
Kõik sõitsid identsete Mitshubishi Lancer Evolution X mis oli seadistatud ja valmistatud Ralliart poolt Itaalias.

Edaspidi muudeti programmi nimeks WRC Academy Results. Pirelli Star Driver meeskonnas sõitis ka Ott Tänak aastal 2010 ja võitis selles meeskonnas Soome-ja Walesi ralli.

Sõitjad
-------

| Aasta | Sõitjad | Esindab |
| --- | --- | --- |
| 2011 | Itaalia Andrea Crugnola | Euroopa |
| Iirimaa Craig Breen |
| Rootsi Fredrik Åhlin |
| Tšehhi Jan Černý |
| Austraalia Brendan Reeves | Aasia |
| Austraalia Molly Taylor | Women & Motor Sport Commission |
| 2010 | Eesti Ott Tänak | Euroopa |
| San Marino Alex Raschi |
| Uus-Meremaa Hayden Paddon | Aasia |
| Keenia Peter Horsey | Aafrika |
| Liibanon Nicholai Georgiou | Lähis ida |
| 2009 | Soome Jarkko Nikara | Euroopa |
| Tšehhi Martin Semerád |
| Uus-Meremaa Mark Tapper | Aasia |
| Küpros Nicos Thomas | Lähis ida |
| Lõuna-Aafrika Vabariik Jon Williams | Aafrika |
**Immuunianalüüs** on biokeemiline test, mis mõõdab makromolekuli või väikese molekuli olemasolu või kontsentratsiooni lahuses antikeha (tavaliselt) või antigeeni (mõnikord) abil. Immuunianalüüsi abil tuvastatud molekuli nimetatakse sageli "analüüdiks" ja sageli on see valk, kuigi see võib olla ka muud liiki molekulid, mis on erineva suuruse ja tüübiga, kui on välja töötatud sobivad antikehad, millel on analüüsiks vajalikud omadused. Bioloogilistes vedelikes, näiteks seerumis või uriinis olevaid analüüte mõõdetakse sageli immunoanalüüside abil meditsiinilistel ja teaduslikel eesmärkidel.

Immunoanalüüsid on saadaval mitmes erinevas formaadis ja variatsioonis. Immunoanalüüsid võivad toimuda mitmes etapis, kusjuures reaktiivid lisatakse ja pestakse ära või eraldatakse analüüsi eri punktides. Mitmeastmelisi määramisi nimetatakse sageli eraldusimmuunianalüüsideks või heterogeenseteks immuunianalüüsideks. Mõned immunoanalüüsid saab läbi viia lihtsalt reaktiivide ja proovi segamise ning füüsikalise mõõtmise teel. Selliseid analüüse nimetatakse homogeenseteks immunoanalüüsideks või harvemini eraldamata immunoanalüüsideks.

Immunoanalüüsides kasutatakse sageli kalibraatorit. Kalibraatorid on lahused, mis teadaolevalt sisaldavad kõnealust analüüdi ja mille kontsentratsioon on üldiselt teada. Analüüsi reaktsiooni võrdlemine reaalse proovi ja kalibraatorite abil saadud reaktsiooni vahel võimaldab tõlgendada signaali tugevust seoses analüüdi olemasolu või kontsentratsiooniga proovis.

Viited
------

Välislingid
-----------

 Immuunianalüüs – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Rīdzene** (vanasti ka **Pauči**) on küla (*vidējciems*) Lätis Cēsise piirkonnas, Vaive valla halduskeskus ja rahvarohkeim asula. Küla asub merepinnast 160 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Cēsisest 12 ja Riiast 89 kilomeetri kaugusel. 

Külas on postkontor ja raamatukogu. 9. septembrist 2019 tegutseb raamatukogu ruumides ka Vaive vallavalitsus. Sinna jäävad Rīdzenes ciemsi ja Rīdzene bussipeatus.

Küla rajati Nõukogude perioodil kui masinate katsejaama tööliste asula. Asula on saanud seal voolava Rīdzene oja järgi.

2018. aastal oli külas 374 elanikku, 2022. aastal 352.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑  Cēsu novads
4. ↑  Autotransporta direcija
5. ↑  Autotransporta direcija
6. ↑  Latvijas pagasti. Enciklopēdija. Rīga : A/S Preses nams. 2001—2002. ISBN 9984-00-412-0.

| * v
* r
Vaive valla asulad |
| --- |
| 
Eicēni **·**  Ģūģeri **·**  Lielmaņi **·**  Krīvi **·**  Mežmaļi **·**  Pinderes **·**  Rāmuļi **·**  Rāmuļmuiža **·**  **Rīdzene** **·**  Slaņķi **·**  Vaive **·**  Veismaņi |
**Aleksei Zassimovitš Kolodeznikov** (vene keeles Алексей Засимович Колодезников; sündinud 1. jaanuaril 1974 Džebariki-Hajas Tompo rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Venemaa riigitegelane, Sahha valitsuse esimehe kohusetäitja (2020. aasta aprillist).

Kolodeznikov lõpetas 1996. aastal Plehhanovi-nimelise Peterburi Riikliku Mäeinstituudi mäeinseneri-ökonomistina ja 2006. aastal Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuva Venemaa Riigiteenistuse Akadeemia riikliku ja munitsipaaljuhtimise erialal. Pärast mäeinstituudi lõpetamist töötas kaks aastat mäetööstuses, seejärel viis aastat koduulussis – Venemaa Föderatsiooni Rahandusministeeriumi föderaalse riigikassa valitsuse Tompo osakonna juhina (1998–2003). Aastatel 2003–2007 oli ta Tompo munitsipaalrajooni pea esimene asetäitja ja 2007–2009 Mirnõi ulussis asuva Aihhali linnasunduse pea.

2009. aastast töötab Kolodeznikov Jakutskis kõrgetes riigiametites. Oli aastatel 2009–2011 Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kaubanduse ja Materiaal-Tehnilise Riikliku Komitee aseesimees ning 2011–2016 Sahha (Jakuutia) Vabariigi elamu, kommunaalmajanduse ja energeetika minister.

Juunis 2016 määrati Kolodeznikov Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea seadlusega Sahha (Jakuutia) Vabariigi Valitsuse esimehe esimeseks asetäitjaks ja 4. aprillil 2020 Sahha valitsuse esimehe kohusetäitjaks.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Колодезников Алексей Засимович. 14.mchs.gov.ru
2. ↑  Распоряжение Главы Республики Саха (Якутия)[*alaline kõdulink*]. glava.sakha.gov.ru, 4. aprill 2020

Välislingid
-----------

* Совет директоров ЖДЯ возглавил Колодезников. 1sn.ru, 26. aprill 2019
* Колодезников Алексей Засимович. declarator.org
* Алексей Колодезников: «Энергетика Якутии — стержневая отрасль экономики региона». news.ykt.ru, 22. detsember 2019
* В селе Тас-Юрях отчет правительства оценили положительно. ysia.ru, 11. veebruar 2020
Viimased sündmused maailmas • Aastate loend • Aasta päevad

◄ |
**2. aastatuhat**
| ►  

◄ |
19. sajand |
**20. sajand**
| 21. sajand
   

◄ |
1940. aastad |
1950. aastad |
1960. aastad |
**1970. aastad**
| 1980. aastad
| 1990. aastad
| 2000. aastad
| ►  

1970 |
1971 |
1972 |
1973 |
1974 |
1975 |
1976 |
1977 |
1978 |
1979



**1970. aastad** on ajavahemik 1970. aasta algusest kuni 1979. aasta lõpuni.

Sündmused ja suundumused
------------------------

### Maailm

* ...

### Eesti

* ...

Olulised tegijad
----------------

### Maailmas

#### Poliitika- ja riigitegelased

Menaẖem Begin – Willy Brandt – Leonid Brežnev – James Callaghan – Jimmy Carter – Elizabeth II – Valéry Giscard d'Estaing – Gerald Ford – Francisco Franco – Indira Gandhi – Edward Heath – Johannes Paulus I – Johannes Paulus II – Hirohito – Urho Kekkonen – Golda Me'ir – Richard Nixon – Paulus VI – Georges Pompidou – Yitzhak Rabin – Anwar Sadat – Helmut Schmidt – Suharto – Josip Broz Tito – Harold Wilson – Fidel Castro – Augusto Pinochet – Muammar al-Qaddafi – Yasser Arafat – Deng Xiaoping – Mao Zedong – Kim Il-sŏng

#### Kirjandus

Edward Albee – Saul Bellow – Anthony Burgess – John Gardner – William Golding – Arthur Miller – Iris Murdoch – Harold Pinter – Salman Rushdie – Tom Stoppard – Kurt Vonnegut

#### Sport

Muhammad Ali – Franz Beckenbauer – George Best – Larry Bird – Björn Borg – Nadia Comăneci – Jimmy Connors – Johan Cruijff – George Foreman – Joe Frazier – Bobby Hull – Kareem Abdul Jabbar – Billie Jean King – Olga Korbut – Niki Lauda – Eddie Merckx – Gerd Müller – Jack Nicklaus – Pelé – O. J. Simpson – Mark Spitz

#### Film ja meelelahutus

Woody Allen – Ingmar Bergman – Ingrid Bergman – Jean-Paul Belmondo – Humphrey Bogart – Kenneth Branagh – Richard Burton – Claudia Cardinale – Sean Connery – Francis Ford Coppola – Marlene Dietrich – Richard Dreyfuss – Clint Eastwood – Harrison Ford – Louis de Funès – Greta Garbo – Mel Gibson – Gene Hackman – Goldie Hawn – Audrey Hepburn – Katharine Hepburn – Dustin Hoffman – Diane Keaton – Jack Lemmon – George Lucas – Steve Martin – Jack Nicholson – Robert De Niro – Al Pacino – Peter O'Toole – Laurence Olivier – Gregory Peck – Anthony Quinn – Robert Redford – Vanessa Redgrave – Sylvester Stallone – Meryl Streep – Barbra Streisand – Elizabeth Taylor – John Travolta – Liv Ullmann – Peter Ustinov – John Wayne

#### Muusika

"ABBA" – "Aerosmith" – "Black Sabbath" – "Blue Öyster Cult" – David Bowie – Jackson Browne – "Carpenters" – Johnny Cash – Cher – "Chicago" – Eric Clapton – "The Clash" – Alice Cooper – Elvis Costello – "Deep Purple" – Neil Diamond – "The Eagles" – "Electric Light Orchestra" – "Emerson, Lake & Palmer" – "Fleetwood Mac" – Gloria Gaynor – "Genesis" – Gary Glitter – "Grateful Dead" – Billy Joel – Elton John – "Journey" – "Kiss" – "Led Zeppelin" – John Lennon – "Lynyrd Skynyrd" – Barry Manilow – Bob Marley – "Motörhead" – Willie Nelson – Chris Norman – "Pink Floyd" – Elvis Presley – "Queen" – Suzi Quatro – "Rainbow" – "Rush" – "Sex Pistols" – Bruce Springsteen – "Styx" – Donna Summer – "T. Rex" – "Van Halen" – Neil Young - "Yes"

* Top-Albums of the 70s
* Hit-Singles of the 70s

#### Teadus

...

### Eestis

...
**Piraatide Vabariik** (1706- 12. detsember 1718) oli Benjamin Hornigoldi ja Henry Jenningsi poolt loodud riik Bahama saartel. Vabariigi loomine sai võimalikuks, kuna Bahama saared olid asustamata ning Euroopa riigid olid omavahel sõjas. 

Suur osa piraatidest, kes olid riigi loomisega seotud kuulusid gruppi "The Flying Gang" (e.k. Lendav Jõuk). Sinna kuulusid näiteks Edward Teach, Samuel Bellamy, Stede Bonnet jt tuntud mereröövlid.

Riigi väljakuulutamine
----------------------

Piraatide Vabariigi algatasid Benjamin Hornigold ja Henry Jennings 1706. aastal, nimetades end Bahama saarte kubernerideks. Pärast seda hakkas Bahama saari juhtima Lendava Jõugu grupeering. Nende edukuse pärast kolisid paljud piraadid, kaupmehed ja prostituudid saarele elama. Ka paljud Suurbritannia meremehed, kes ei saanud oma eludega enam hakkama pärast Hispaania pärilussõda, liitusid uue vabariigiga. Bahama kuberner väites, et saarel elas umbes 1000 piraati. Lõpuks sai võimu endale Edward Teach ja nimetas end magistraadiks.

Piraatide Vabariigi langus
--------------------------

Piraatide Vabariik algul ei rünnanud kunagi Suurbritannia laevu. Hiljem see muutus. Mereröövlite laevastik oli väga võimas, suudeti hävitada ka fregatte. Selle tõttu saadeti George I käsul mereröövlitega tegelema Woodes Rogers. 

Rogers saabus Bahamasse 1718. aasta juulis seitsme laevaga ja pakkus piraatidele kuninglikku halastust. Ta korraldas mereblokaadi Nassaus samamoodi nagu ta oli varem seda teinud ka Madagaskari saarel.

Piraatidele, kes olid nõus vastu võtma kuninglikku halastust, andestati kõik kuriteod ent nõuti, et nad töötaksid edaspidi Suurbritannia mereväe jaoks. Paljud piraadid ei võtnud halastust vastu, aga mõned siiski võtsid. Üks neist, kes oli halastusega nõus, oli Piraatide Vabariigi looja Benjamin Hornigold, kes hakkas edaspidi töötama Woodes Rogersi alluvuses. Rogers saatis teda jahtima oma endisi kaaslasi. Teised piraadid hakkasid parandama või ehitama erinevaid sildu või hooneid, mida nad hävitasid. 

Piraadid, kes ei olnud nõus alluma, olid näiteks Edward Teach (Musthabe) ja Charles Vane. Nemad põgenesid edukalt Nassaust. Põgenenud piraatidest 10 püüti kinni Benjamin Hornigoldi poolt, kellest 9 poodi 12. detsembril 1718. Pärast seda läks Bahama saartel võim Suurbritannia kätte ning uueks kuberneriks sai Woodes Rogers.

Viited
------

1. ↑  "The Flying gang". Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2022. Vaadatud 28. detsembril 2022.
2. ↑  "Pirate governments". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. detsember 2022. Vaadatud 28. detsembril 2022.
3. ↑  "Pirates of Nassau | Pirates of The Bahamas" (Ameerika inglise). Vaadatud 15. jaanuaril 2023.
**Rūdiškės** (Helifaili info leedu i) (poola Rudziszki) on linn Leedus Vilniuse maakonnas Trakai rajoonis, Rūdiškėse valla halduskeskus. Asub 15 km Trakaist lõunas merepinnast 147 meetri kõrgusel.

Linna läbib Peterburi-Varssavi raudtee, seal asub Rūdiškėse raudteejaam. Rūdiškėses on aastal 1932 valminud katoliku kirik, raamatukogu, gümnaasium ja postkontor.

Linna nimi võib pärineda seal sulatatud soomaagist (leedu k. *rūda*), seega oleks algne nimekuju olnud *Rūdiškėmis* ehk maagiküla. Teine oletus tuletab nimetuse isikunimest *Rūdys* *Rūdis* või *Rūdė*.

Rūdiškėse sõpruslinnaks on Zalewo.

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda mainitud 1774. aastal, mil sinna rajati kirik. Kasvama hakkas asula pärast Peterburi-Varssavi raudtee valmimist.

Sõdadevahelisel ajal kuulus Poola koosseisu.

1958. aastal muudeti Rūdiškės linnaliseks asulaks, kus arendati metsatööstust. Linn sai sellest pärast Leedu taasiseseisvumist.

Aastal 1987 sündis seal laulja Evelina Sašenko.

Elanike arv
-----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 398 (1895)
* 1 232 (1931)
* 2 938 (1970)
* 2 249 (1979)
* 2 400 (1981)
 | * 2 300 (1985)
* 2 489 (1989)
* 2 559 (2001)
* 2 236 (2011)
* 2 005 (2020)
 |

2011. aastal oli 50,83% elanikest leedulased ja 36,17% poolakad.

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rūdiškės** |

* Poola Kuningriigi geograafiline leksikon
* Linn portaalis vietoves.Lt
Pärnu suveturniiri võitja Leonid Štein
**1971. aasta Pärnu suveturniir** oli 1971. aasta suvel Pärnus korraldatud maleturniir mitme külalissuurmeistri osavõtul. 

Pärnus sealse maleseltsi asutamise 75. aastapäevale pühendatud 14 osavõtjaga turniirile oli kutsutud Eesti maleparemiku kõrval eksmaailmameister Mihhail Tal, kunagine MM-tiitlipretendent David Bronštein (mängis 1951. aastal MM-matšis viiki Mihhail Botvinnikuga), kolmekordne NSV Liidu malemeister Leonid Štein ja NSV Liidu meistrivõistluste medalist Anatoli Lutikov.

Turniiri lõpptulemus
--------------------

Štein ja Bronštein ei kaotanud ühtki partiid. Ühe kaotusega leppima pidanud Paul Keres (kaotas Šteinile) ja Mihhail Tal jäid turniiri võitnud Leonid Šteinist maha poole punktiga.

Südikalt esinenud meistrid Hillar Kärner ja Rein Etruk platseerusid turniiritabelis ettepoole suurmeister Lutikovist ja suurmeistri normi kahel korral täitnud Iivo Neist. Seejuures Kärner võitis Tali ja Etruk Lutikovi.

### Paremusjärjestus

1. Štein 10 punkti, 2.–3. Keres ja Tal 9,5 p, 4. Bronštein 8,5 p, 5. Kärner 8 p, 6. Etruk 7,5 p, 7. Nei 6,5 p, 8. Lutikov 6 p, 9. Udo Tarve 5,5 p, 10. Harri Pohla 5 p, 11. Endel Kivioja 4,5 p, 12.–13. Andres Vooremaa ja Tõnu Õim 4 p, 14. Kalju Värk 2,5 p.

  

* Paul Keres, turniiri 2.–3. koht
* Mihhail Tal, turniiri 2.–3. koht
* David Bronštein, turniiri 4. koht
* Hillar Kärner, turniiri 5. koht
* Iivo Nei, turniiri 7. koht
* Anatoli Lutikov, turniiri 8. koht

Vaata ka
--------

* 1977. aasta Pärnu maleturniir
* 1981. aasta Pärnu maleturniir

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Male Eestis 1970–1976". Koostanud Merike Rõtova. Tallinn: Eesti Raamat, 1982. Lk 21–23
Rooma riigi Kreeta ja Kürenaika provints esile tõstetud
**Kreeta ja Kürenaika** (ladina: *Provincia Creta et Cyrenaica*) oli aastal 67 eKr loodud Rooma keisririigi senatiprovints. See koosnes Kreeta saarest ja Kürenaika piirkonnast tänapäeva Liibüas.

Apioni testament ja Rooma võim Kürenaikas
-----------------------------------------

Hellenistliku Kürenaika kuningriigi viimane kuningas Ptolemaios Apion jättis oma kuningriigi Rooma vabariigile, kui ta aastal 96 eKr lastetuna suri. Rooma võttis selle pärandi Ptolemaios Apionilt meeleldi vastu, kuid eelistas jätta halduse kohalikele valitsejatele, mitte otsese kontrolli all hoidmisele. Kuid 70. aastatel eKr hakkasid juudi asunike ülestõusud provintsi destabiliseerima ja Senat oli sunnitud tegutsema. Aastal 74 eKr saatsid nad madala ametniku, kvestor Cornelius Lentulus Marcellinuse Kürenaikat ametlikult Rooma provintsiks annekteerima ja korda taastama. See, et Senat saatis sellise madala ametniku, näitab poliitilisi raskusi, mis vabariigil oma kasvava riigi valitsemisel oli, samuti viitab kergusele, millega Kürenaika oli valmis alluma Rooma valitsusele ja pakutavale stabiilsusele.

Rooma Kreeta-vallutus
---------------------

Marcus Antonius Creticus ründas Kreetat aastal 71 eKr ja löödi tagasi. Aastal 69 eKr volitas Rooma Quintus Caecilius Metellust Kreetat vallutama ja pärast metsikut kolmeaastast kampaaniat (66 eKr) Kreeta alistus. Metellus teenis agnomeni "Creticus" auks oma Kreeta vallutamise ja allutamise eest.

Provints
--------

Aastal 67 eKr ühendati Kreeta ja Kürenaika üheks provintsiks keskusega Gortyn Kreetal. Kuna see korraldus oli geograafiliselt ebamugav, jaotas Diocletianus aastal 298 pKr provintsi kaheks.
**Kaarel Salev** (aastani 1935 **Karl Sik**, 9. august 1905 Härjanurme vald, Tartumaa – 28. august 1941 Soome laht) oli eesti metsateadlane.

Elulugu
-------

Kaarel Salev oli kooliõpetaja poeg.

Lõpetas 1924 Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi. 1930. aastal lõpetas Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsaosakonna, 1936. aastal sai metsateaduse magistriks metsakasutuse erialal *mag. rer. for.*, kaitstes magistritöö "Ajauurimusi meie okaspuumetsade ülestöötamisel" (Tartu, 1937).

Oli 1926–1930 (suvekuudel) Tartu Ülikooli õppe- ja katsemetskonna ajutine abijõud, asunike metsahindaja ja Metsakorralduse Büroo maamõõtja. 1929–1930 teenis kaitseväes, 1930–1931 Kaitseministeeriumi metsakorraldaja, 1931–1932 Loobu metskonna abimetsaülem, 1932–1936 Voltveti Metsakooli õpetaja, 1936–1939 Voltveti katsemetskonna metsaülem, 1939–1940 Riigimetsade Valitsuse eriteadlane, 1940–1941 metsakasutuse osakonna juhataja. Mobiliseeriti 1941 Punaarmeesse, hukkus taganemisel Eestist.

Teadustöö
---------

Uurimusi metsa uuendamisest, metsakasutusest ja ülestöötamisest. Üle 10 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Kaitseministeeriumi metsadest. // Eesti metsanduse aastaraamat VI (1932)
* Puuaine liikumine ja selle tähtsus meie raudteil. // Eesti metsanduse aastaraamat VI (1932)
* Töö edukust mõjustavaid tegureid metsa ülestöötamisel. // Eesti metsanduse aastaraamat VII (1935)
* Kuuse kunstlikust uuendamisest. // Metsanduslikud uurimused 1 (1939)
* Kuuse ja männikülvipeenarde laudadega katmisest ja pinnase lupjamisest. // Metsanduslikud uurimused 1 (1939)
* Võrdluskatseid ja vaatlusi sobivate metsatööriistade-tüüpide selgitamiseks. Tallinn, 1940.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  Mag. rer. for. Kaarel Salev. Eesti Mets, 1936, nr. 6, lk.225

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, II, 320
* EM (1930) 8, 185–194
* Veermets, K. Mag. rer. for. Kaarel Salev. // EM (1936) 6, 225
* Pärnumaa tegelaste biograafiaid. Pärnu, 1937, 224
* Eesti Üliõpilaste Selts. 1919–1940. Biograafilised andmed. Stockholm, 1990, 122
* Margus, M. Meikar, T. Tartu Ülikooli Põllumajandusteaduskonna metsaosakond 80. Tartu, 2000, 55.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Kaarel Leetberg** (26. november 1867 Armi mõis, Vihula vald, Virumaa – 2. aprill 1945 Rakvere) oli eesti keeleteadlane.

Aastatel 1879–1881 õppis ta Rakvere algkoolis, 1881–1884 Rakvere kreiskoolis, 1885–1889 Peterburi Annakoolis. 1893. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli võrdleva keeleteaduse alal. Aastatel 1897–1915 oli Peterburis kodukooliõpetaja. Aastatel 1902–1906 oli ta Peterburi Eesti Heategeva Seltsi esimees.

1917. aastast töötas Rakveres eesti keele õpetajana ja 1922–1933 oli Virumaa poeglaste gümnaasiumi direktor. 12. juunil 1938 hävisid tulekahjus Kaarel Leetbergi raamatukogu ja käsikirjad.

Leetberg avaldas kolm eesti keele alast teost, Balthasar Russowi kroonika tõlke ning raamatu "Kui pikalt on Kalevipoeg rahva luuletus".

Teosed
------

* 1921 "Eesti keele grammatika"
* 1921 "Sõnade tuletus"
* 1925 "Eesti lauseõpetus keskkoolidele"
* 1927 "Äpardanud keeleuuendus"

Viited
------

1. ↑  "Kaarel Leetberg 60-aastane". Postimees. 26.11.1927. Vaadatud 22.01.2022.
2. ↑  "Eesti biograafiline andmebaas ISIK. Leetberg, Karl". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. aprill 2016. Vaadatud 26. märtsil 2016.
3. 1 2  Keeleteadlane K. Leetberg 75-aastane – Eesti Sõna 25.11.1942

Välislingid
-----------

 Karl Leetberg – alliktekstid Vikitekstides
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Leetberg, Karl
**Jevgeni Solovjov** (sündinud 26. märtsil 1948 Kiviõlis) on Eesti poliitik.

Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna Polütehnilise Instituudi mäeinseneri kvalifikatsiooniga.

Ta oli 1994–2006 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige ning aastatel 2003-2017 Keskerakonna liige.

Solovjov oli 2003–2016 Kohtla-Järve linnapea.

Ta oli 2007–2013 Eesti Jäähokiliidu juhatuse liige.

28. oktoobril 2015 mõistis Viru maakohus Solovjovi korruptsioonikuritegudes süüdi ning määras talle tingimisi 5-aastase vanglakaristuse. Ühtlasi mõisteti temalt ja temaga koos süüdi mõistetud aselinnapea Jüri Kollolt Kohtla-Järve linna kasuks välja rohkem kui miljon eurot linnale tekitatud kahju hüvitamiseks. Pärast kohtuotsuse jõustumist 29. augustil 2016 teatas Solovjov, et lahkub ametist vastavalt seadusele ja jääb pensionile.. Pensionile Solovjov ei jäänud, korruptsioonisüüdistustest pääsenud Ida-Virumaa ärimees ja Uikala prügila omanik Nikolai Ossipenko valis ta oma ettevõtte tegevdirektoriks..

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Kohtla-Järve linnajuhid mõisteti korruptsioonis süüdi
3. ↑
4. ↑
**Kaarel Toom** (5. september 1920 Tallinn – 5. märts 1994 Tallinn) oli eesti näitleja ja raadiorežissöör.

Aastatel 1935–1937 oli ta Draamastuudio noorsooteatri näitleja, 1937. aastal lõpetas Paul Sepa teatristuudio, 1937–1938 oli Draamateatri näitleja. Oli ansambli Laulvad Seilorid liige. 1941. aastal lõpetas ta Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli ja suunati tööle Tallinna Töölisteatrisse, ent samal aastal mobiliseeriti Punaarmeesse. Teise maailmasõja ajal oli aastatel 1942–1944 Nõukogude tagalas Eesti NSV Riiklikes Kunstiansamblites. Aastatel 1944–1946 töötas ta näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris, aastatel 1946–1972 Draamateatris.

Paralleelselt teatritööga oli aastatel 1949–1991 Eesti Raadio kuuldemängude lavastaja. 

Ta on mänginud filmides "Külmale maale", "Näitleja Joller", "Lurich" ja "Teaduse ohver".

Tunnustus
---------

* 1965 Eesti NSV teeneline kunstitegelane

Isiklikku
---------

Tema vend oli poksija Johannes Toom.

Viited
------

1. ↑  Eesti Teatriliit. Kaarel Toom
2. ↑  Eesti filmi andmebaas. Kaarel Toom
Kaarel Kirde (1931)
**Kaarel Kirde** (1935. aastani **Karl-August Frisch**; 1/13. november 1892 Halinga vald, Pärnumaa – 25. mai 1953 Northfield, USA) oli eesti geofüüsik ja meteoroloog.

Elukäik
-------

Kirde õppis aastatel 1913–1918 Tartu ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, ülikooli lõpetas kandidaadikraadiga. Tema kandidaadiväitekiri kannab pealkirja "Algebraliste võrrandite lahendamine". 1921. aastal kaitses ta Hamburgi ülikoolis doktoriväitekirja "Inversioonikihid vabas atmosfääris".

1923. aastast oli ta Tartu ülikoolis eradotsent, hiljem meteoroloogia ja geofüüsika dotsent (1925–1930), erakorraline professor (1930–1933) ja korraline professor (1933–1944). Ühtlasi oli ta aastatel 1926–1944 Tartu Ülikooli Meteoroloogia Observatooriumi juhataja. Seejuures oli ta Eestit hõlmava meteoroloogia- ja merevaatlusjaamade võrgu rajajaid. Pärast emigreerumist 1944. aastal töötas ta Balti ülikooli professorina (1945–1949) ja enne surma 1952. aastast õppejõuna ka Ameerika Ühendriikides St. Olaf College'is.

Kaarel Kirde maeti Göttingeni. 1998. aastal sängitati ta ühes naisega ümber Tartusse nende kunagisse koduaeda aadressil Hurda 4  ja sealt Tartu Vana-Jaani kalmistule.

Teadustöö
---------

Pärast ülikooli lõpetamist tegeles ta peamiselt veekogude uurimise ning sünoptilise ja agrometeoroloogiaga. 1930. aastatel sai Kirde peamiseks uurimisvaldkonnaks klimatoloogia. Ta alustas Eestis kiirguskliima uuringuid. 1939. aastal valmis tal mahukas ülevaade Eesti kliimast. 1943. aastal koostas ta Eesti klimaatilise liigestuse, milles jagas Eesti mandriliseks ja mereliseks kliimavaldkonnaks ning eraldas ülejäänud Eestist kevadise jahedama Soome lahe rannikupiirkonda ja Virumaa lääneosas sügisese jahtumise lähteala.

Isiklikku
---------

Füüsik Kalju Kirde oli Kaarel Kirde poeg.

Viited
------

1. 1 2  Kaarel Kirde väliseesti isikuloolises andmebaasis. Vaadatud 4.07.2012.
2. ↑  Postimees, 1998. Professor Kaarel Kirde põrm sai kodumulda[*alaline kõdulink*]. 9. september 1998. Vaadatud 4.07.2012.
3. ↑  Kaarel Kilde Tartu observatooriumi kodulehel. Vaadatud 4.07.2012.
4. ↑  Kirde, K. 1939. Andmeid Eesti kliimast. *Tartu Ülikooli toimetused*, 34.8. Tartu.
5. ↑  Kirde, K. 1943. Kliima-valdkonnad Eestis. *Tartu Ülikooli toimetused*, 38.8. Tartu.
**"Väike öömuusika"** (sks ***Eine kleine Nachtmusik***, originaalpealkirjaga **Serenaad nr 13 keelpillidele G-duur**, K 525) on Wolfgang Amadeus Mozarti üks tuntumaid teoseid, kirjutatud aastal 1787. See koosneb neljast osast. Teos on kirjutatud kammeransamblile (kaks viiulit, vioola, tšello, valikuline kontrabass), kuid esitatakse tihti keelpilliorkestri poolt.

Teose tuntum pealkiri "Eine kleine Nachtmusik" tähendab saksa keeles 'väike serenaad', kuid on tavaliselt otse ja vähem täpselt tõlgitud 'väike öömuusika'. Teost hakati nii nimetama, kuna Mozart oli nende sõnadega alustanud selle teose kirjet oma isiklikus kataloogis. Ta ei mõelnud teost nii nimetada, vaid tahtis lihtsalt märkida, et on kirjutanud ühe väikse serenaadi.

Osad
----

* I Allegro
* II Romanze: Andante
* III Menuetto: Allegretto
* IV Rondo: Allegro

### Allegro

 (peateema)

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Eine kleine Nachtmusik – 1. Allegro |
|  |
| Esitab Advent Chamber Orchestra |
| 

---

 |

 |

Esimene osa on sonaadivormis, agressiivse peateemaga G-duuris ja graatsilisema kõrvalteemaga D-duuris. Ekspositsioon lõpeb D-duuris ja kordub algusest. Töötluse osa algab D-duuris ning kaldub d-molli ja C-duuri. Repriis on jälle G-duuris.

### Romanze

Teine osa on C-duuris. See on rahuliku tempoga rondovormis osa (skeemiga A–B–A–C–A-kooda). C vormiosa on c-mollis.

### Menuetto

Kolmas osa on võrdlemisi kiires tempos kolmeosalise vormiga menuett (skeemiga A–B–A). Helistikeks on G-duur ja D-duur (trio).

### Rondo

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|  | 

|  |
| --- |
| Eine kleine Nachtmusik – 4. Rondo |
|  |
| Esitab Steamboat Electric, juhatab Hans-Peter Scholz |
| 

---

 |

 |

Neljas osa on elavas tempos, helistikuks on G-duur. Modulatsioon algab Es-duuris ning kaldub c-molli. Lõpp on G-duuris. Osa lõppeb pika koodaga.

Võimalik puuduv osa
-------------------

Mozart on oma isiklikus kataloogis märkinud, et teosel on viis osa: Allegro, Menuett ja Trio, Romanss, Menuett ja Trio, Finaal. Teine tema nimetatud osa, menuett ja trio, arvati kaua aega olevat kadunud ning keegi ei teadnud, kas Mozart ise või keegi teine oli selle eemaldanud. Musikoloog Alfred Einstein pakkus, et menuett Mozarti klaverisonaadis B-duur K 498a on otsitav puuduv osa.

Viited
------

1. ↑  Holoman, D. Kern (1992) Evenings with the orchestra: a Norton companion for concertgoers. W. W. Norton & Company. ISBN 0393029360. lk 397
2. 1 2  Zaslaw, Neal N. and W. Cowdery, W. (1991) The Compleat Mozart: A Guide to the Musical Works of Wolfgang Amadeus Mozart, Norton. (1991), ISBN 0-393-02886-0. lk 250
3. ↑  Alfred Einstein "Mozart: His Character, His Work", tõlkijad Arthur Mendel, Nathan Broder  lk 207, 1965, Oxford University Press, New York, ISBN 9780195007329
**Korraline evalveerimine** on rahvusvaheline välishindamine, mille eesmärk on hinnata teadusasutuse teadusvaldkonna taset võrreldes vastava valdkonna rahvusvahelise tasemega.

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) liikmesriikides lähtutakse hindamisel Frascati Manual teadusvaldkondade klassifikaatorist.

Korraline evalveerimine Eestis
------------------------------

Eestis korraldab korralist evalveerimist Haridus- ja Teadusministeerium või ministeeriumi volitatud asutus. 2012. aastast alates korraldab korralist evalveerimist Eesti Teadusagentuur. Korralise evalveerimise viib läbi tunnustatud teadlastest koosnev 3–16-liikmeline rahvusvaheline komisjon. Hindamiskomisjon võib omakorda otsuste tegemiseks vajaliku ekspertiisi kaasamiseks moodustada ekspertkomisjone. 

Positiivse otsuse kehtivusaeg on 7 aastat. Asutusi, mis Eestis teadusega tegelevad on palju, kuid kõigil ei ole põhjust taotleda korralist evalveerimist. Korralise evalveerimise läbimine on kohustuslik vaid ülikoolidele, kuid positiivselt hinnatud asutustele kohalduvad tulenevalt seadusest teatud õigused: 

* õigus saada riigilt oma teadustegevuse baasfinantseerimist,
* õigus taotleda teatud konkurentsipõhiseid finantsinstrumente,
* õigus korraldada doktoriõpet (juhul kui asutus pakub doktoriõpet),

mistõttu on evalveerimise lõpptulemused väga olulised nii asutustele kui ka riigile tervikuna. 

2018. aasta veebruari seisuga on Eestis 22 positiivselt evalveeritud teadusasutust. Nende asutuste täpset nimekirja on võimalik näha Eesti Teadusagentuuri kodulehel.

Vaata ka
--------

* Sihtevalveerimine

Viited
------

1. ↑   Teadus-ja arendustegevuse korralise evalveerimise taotlemise, läbiviimise ja tulemuse kinnitamise täpsemad tingimused ja kord
2. ↑   Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus
3. ↑  Korraline evalveerimine alates 2010. aastast

Välislingid
-----------

* Teadus- ja arendustegevuse korralduse seadus
* Teadus- ja arendustegevuse korralise evalveerimise taotlemise, läbiviimise ja tulemuse kinnitamise täpsemad tingimused ja kord
**Väikeaju hüpoplaasia** on neuroloogiline konditisioon, mille puhul väikeaju on normaalsest väiksem või ei ole täielikult välja arenenud. Kasside puhul nimetatakse haigust inglise keeles ka "võdiseva kassi sündroomiks" ("Wobbly Cat Syndrome").

Põhjused
--------

Kõige levinum väikeaju hüpoplaasia põhjus on loomade parvoviirused. Emakasiseselt võib viirus kanduda emalt lootele ja siis tõkestada väikeaju arengut, takistades rakkude jagunemist. Nii võib juhtuda, kui emakass on viirusega nakatunud või ka tiinuse ajal vaktsineeritud.. Ka siis, kui kassipojad nakatuvad pärast sündimist, võib viirus mõjutada väikeaju arengut.

Teiste põhjuste seas arvatakse olevat:

* hüpoksia
* vaegtoitumine
* mükoosid
* toksoplasmoos
* ajukahjustus
* ciirusinfektsioonid

Sümptomid
---------

Enamik sümptomitest ilmnevad, kui kassipoeg õpib kõndima, aga juba vastsündinud kassipoegadel võib olla raskusi emalt piima kättesaamisega. 

Väikeaju hüpoplaasia puhul võivad esineda kõik või osad järgmistest sümptomitest:

* Vähenenud lihastoonus
* Õõtsuv kõnnak
* Jalad laiali käimine
* Suutmatus liikumist koordineerida
* Suutmatus kiiresti vahelduvaid liigutusi teha
* Tõsisemate juhtumite puhul suutmatus kõndida
* Keskendumisel pea värisemine

Diagnoos
--------

Lõplik diagnoos on võimalik panna ainult magnetresonantstomograafia abil. Lisaks tuleb arvesse võtta kliinilisi tunnuseid, mis ei tohiks olla ajas süvenenud, kuna tegemist ei ole progresseeruva haigusega. Kuna MRT näol on tegemist kalli protseduuriga, mis ei ole enamikus kliinikutest kättesaadav, lepivad omanikud tihti kliinilistel tunnustel põhineva tõetäolise diagnoosiga. 

Kui spetsialistid välja arvata, siis ei pruugi loomaarstid haigust tunda ja vale diagnoosi panek ei ole ennekuulmatu.

Ravi
----

Väikeaju hüpoplaasial ravi puudub. Väga tõsiste juhtumite puhul soovitatakse eutanaasiat.

Prognoos
--------

Väikeaju hüpoplaasia ei süvene ega parane, kuid loomad õpivad aja pikku selle konditsiooniga toime tulema. Koordinatsioon ja võime tasakaalu hoida paraneb, mõni loom õpib parema tasakaalu saavutamiseks käima jalad harkis.

Väikeaju hüpoplaasiaga loomade oodatav eluiga on tavaline ja nad elavad normaalset elu. Haigusega võivad kaasneda vigastused ja vähesest liikumisest põhjustatud terviseprobleemid.

Viited
------

1. ↑  Thomas, William B. 1999. "Nonneoplastic disorders of the brain"
2. ↑  Sharp, N.J.H. Davis, B.J. Guy, J.S. Cullen, J.M. Steingold, S.F. Kornegay J.N. 1999. "Hydranencephaly and Cerebellar Hypoplasia in Two Kittens Attributed to Intrauterine Parvovirus Infection"
**Korpuslingvistika** on keeleteaduse suund, mis tegeleb loomuliku keele tekstikogude (keelekorpuste) koostamise, töötlemise ja kasutamisega. Tekstikogude koostamisel kasutatakse arvutitehnoloogiat.

Ajalugu
-------

Esimeseks suureks keelekorpuseks on Browni korpus (inglise *Brown Corpus*), mis loodi 1960-aastatel Browni Ülikoolis ja sisaldas 500 teksti fragmenti, igas 2000 sõna, mis olid avaldatud USAs inglise keeles 1961. aastal. See 1 miljoni sõna sisaldav korpus sai standardiks korpuste loomisel teistes keeltes. Analoogilise mudeli järgi loodi näiteks 1980-aastatel Uppsala Ülikoolis vene korpus.

Miljonisõnaline maht on piisav ainult üsna sagedaste sõnade leksikograafiliseks kirjeldamiseks, kuna sõnad ja nende grammatilised konstruktsioonid ei kordu sellises mahus väga sageli. Näiteks niisugused igapäevased sõnad nagu inglise *polite* (viisakas) või *sunshine* (päikesepaiste) kohtuvad Browni korpuses ainult 7 korda, väljend *polite letter* ainult üks kord, aga niisugused püsivad väljendid nagu *polite conversation*, *smile* ja *request* mitte kordagi.

Nimetatud põhjustel ning seoses arvutustehnika võimsuste kasvamisega tekkis võimalus töötada suurema mahuga tekstidega. 1980-aastatel tehti mitu katset koostada suuremaid korpuseid. Üks neist oli Birmingemi Ülikooli projekt nimega *Bank of English*.

Välislingid
-----------

* Korpuslingvistika kursuse materjalid TÜ Arvutilingvistika Uurimisrühma lehel