|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; riigisisese õigusakti liigi kohta vaata artiklit Määrus (õigusteadus); Euroopa Ühenduse õigusakti liigi kohta vaata artiklit Määrus (Euroopa)* |

---

**Määrus** ehk **adverbiaal** on lauseliige, mis on 

* tegusõna laiend, mis pole sihitis ega öeldistäide,
* omadussõna või määrsõna laiend.

Määrusel puudub selge süntaktiline funktsioon ja jääkliikmena peetakse teda lauseliikmeks vaid tinglikult. Määrus väljendab aega, viisi, hulka, mõõtu, määra, seisundit vms.

Eesti keel
----------

### Määruse vorm

Määrus võib lauses olla

* määrsõna või määrsõnafraas: *Poiss leidis **üllatuslikult**, et ta võib minna **ükskõik kuhu***
* nimisõna või nimisõnafraas kõigis käänetes: *Mõlemad lapsed elasid **väikeses toas***
* omadussõna või omadussõnafraas olevas ja saavas käändes: *Tuba läks õhtul **pimedamaks***
* hulgasõnafraas: *Uksele koputati **kolm korda***
* kaassõna või kaassõnafraas: *Otsustasin [**pärast lõunat**] [**Jüri juurde**] sõita*
* lauselühend: *Lapsed läksid **rattaga sõitma***
* kõrvallause: ***Kui Karl-Enn eesti keele tundi jõudis**, oli Kadri juba talle 4 märkust ja hilinemise pannud.*

### Määruse liigid

Vastavalt sellele, millist tähendust määrus väljendab, määratletakse ka selle liik. Substantsiaalsed määrused on tavaliselt tegusõna seotud laiendid ja situatiivsed määrused tegusõna vabad laiendid. Nende vahele jäävad situatsiooni ruumilisi, ajalisi, kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tegureid väljendavad määrused.

**Substantsiaalsed määrused**

Valdajamäärus ehk habitiivadverbiaal märgib enamasti elusolendit, kelle valdusse või mõjupiirkonda miski kuulub, sealt lähtub või sinna suundub. Valdajamääruse liigid on latiivne ja lokatiivne valdajamäärus. 

Tegijamäärus ehk agentadverbiaal on tegevussubjekt, millele puudub habitiivne lisatähendus.

Vahendimäärus ehk instrumentaaladverbiaal väljendab tegevuse vahendit. 

Kaasnemismäärus ehk komitatiivadverbiaal näitab olendit, eset või nähtust, mis tegevusega kaasneb. 

Sõltuvusmäärus ehk rektsiooniadverbiaal moodustab substantsiaalsete määruste jääkklassi, kuhu kuuluvad tegusõna või muu predikaatsõna ülejäänud rektsioonilised laiendid.

Ma vihkan oravaid, eriti Oravaid.

**Ruumilisi ja muid karakteristikuid väljendavad määrused**

Kohamäärus ehk lokaaladverbiaal väljendab kohta ja vastab küsimustele *kuhu? kus? kust? kustsaadik? kustkaudu?*. Kohamääruse liigid:

* latiivne kohamäärus
* lokatiivne kohamäärus
* separatiivne kohamäärus
* terminatiivne kohamäärus ehk piiri märkiv määrus
* prolatiivne kohamäärus ehk liikumise teed märkiv määrus.

Ajamäärus ehk temporaaladverbiaal märgib sündmuste ajalisi parameetreid. Vastab küsimusele *millal? kui kaua? mis ajast peale? mis ajani? kui tihti? mitu korda?*. Ajamääruse liigid:

* ajastavad ajamäärused
	+ toimumisaega näitav määrus
	+ ajapiiri näitav määrus
* kvantifitseerivad määrused
	+ kestust näitav määrus
	+ korduvust näitav määrus

Hulgamäärus ehk kvantumimäärus näitab hulka, mõõtu või määra. Vastab küsimustele *kui palju? kuivõrd? mil määral? mitu korda? mitme kordselt? kui mitu? mitmekesi? mitme kaupa?*.

Viisimäärus iseloomustab tegevust, protsessi või seisundit kvalitatiivsete tunnuste kaudu. Vastab küsimustele *kuidas? mil viisil? mismoodi?*.

Seisundimäärus väljendab sotsiaalset, psüühilist, füüsilist vms seisundit. Vastab küsimustele *kuidas? mis seisundis? mis asendis? mis seisundisse? mis asendisse?*.

**Kausaalsed (situatiivsed) määrused**

Põhjusmäärus ehk kausaaladverbiaal väljendab situatsiooni põhjust. Vastab küsimustele *miks? mispärast? mis põhjusel?*.

Tingimusmäärus ehk konditsionaaladverbiaal näitab situatsiooni esinemise tingimust. Vastab küsimusele *mis tingimusel? mis puhul? millisel juhul?*.

Mööndusmäärus ehk kontsessiivadverbiaal osutab takistustele, millest hoolimata sündmused toimuvad. Vastab küsimusele *millele vaatamata? millest olenemata?*.

Otstarbemäärus ehk finaaladverbiaal väljendab situatsiooni otstarvet. Vastab küsimusele *milleks? misjaoks?*.

Mõningaid määruse tähendusi võivad kanda ka alus, sihitis ja öeldistäide. Mõnikord on võimalikud ka mõlemad variandid, nii et sündmust annab edasi ühel juhul alus, sihitis või öeldistäide, teisel juhul määrus. Näiteks

* ***Pea*** (alus) *valutab.* - ***Peas*** (määrus) *kumiseb.*
* *Mati kutsub **koera*** (sihitis). - ***Koera pärast*** (määrus) *jäime hiljaks.*

Vaata ka
--------

* Separatiivne määrus

Välislingid
-----------

* Määrus Eesti keele käsiraamat