recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
| Artiklid teemal |
| Puštud |
| 
* Diasporaa
* Hõimud
* Keel
* Kultuur
* Kunst
* Maa

 |
| Riigid |
| 
* Lodi
* Suri
* Hotaki
* Durrani
* Barakzai
* Karrani
* Azad-khaan Afghan

 |
| * v
* r
 |

**Puštu keel** ehk **afgaani keel** on iraani keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelevad puštud.

Staatus ja kõnelejad
--------------------

Puštu keelt kõneldakse peamiselt Afganistanis, kus see on dari keele kõrval ametlik keel (Sardar Mohammed Hashim Khani ajal aastal 1936 kuulutati puštu keel Afganistani riigikeeleks), ja Pakistanis. 

Puštu keelt kõneldakse Afganistanis eriti Kandahāri, Jalālābādi, Ghaznī ja Khowsti ümbruses ning Kabuli ja Farāhi provintsis, Pakistanis näiteks Belutšistanis ja Peshawari ümbruses. 

Kõnelejate koguarv on umbes 33 miljonit.

Keelesugulus, erijooned ja seos rahvaga
---------------------------------------

Puštu keel kuulub indoeuroopa keelkonna iraani rühma, täpsemalt idairaani keelte kagurühma. Nagu teistelegi viimasesse kuuluvatele keeltele, on puštu keelele omased retroflekssed konsonandid ja ergatiivtarind. Need jooned eristavad kagurühma keeli kirderühma keeltest, mille hulka kuuluvad sogdi keele tänapäevane kuju jagnoobi keel ning kunagine baktria keel. 

Et puštu keelt kõnelevad ainult puštud ning ta pole naaberkeeli oluliselt mõjutanud, siis saab keele põhjal teha otseseid järeldusi puštude päritolu ja algkodu kohta. Puštude algkodu pidi asuma Iraani kiltmaa kaguosas, Hindukušist lõuna pool. See seletab ka india keelte tugevat mõju puštu keelele. Paljud puštu keele sõnad ei ole tagasiviidavad piirkonna algsetele iraani keeltele. See osutab (osalt) mitteiraani päritolule.

Murded
------

Puštu keelel on palju territoriaalseid ja hõimumurdeid. Need jaotatakse idamurderühmaks ehk Peshawari-Jalālābādi murderühmaks ja läänemurderühmaks ehk Kandahāri murderühmaks. Mõnikord tuuakse eraldi välja lõunamurderühm, kuhu kuuluvad näiteks Afganistani Paktīā provintsi murded.

Kiri
----

Puštu keelt on sellest ajast, kui Kesk-Aasiasse jõudis islam, kirjutatud modifitseeritud araabia kirjas. Tänapäeval kasutatakse ka latinisatsiooni, põhjuseks suuresti laienev kasutamine Internetis. 

Puštu tähestikus on 40 tähte.

Grammatika
----------

Võrreldes pärsia keelega on puštu keelel keerukam fonoloogia ja morfoloogia. 

Preteeritumis leidub ergatiivistruktuure. 

Sõnajärg on SOV.

Sõnavara
--------

Üsna sagedased on pärsia ja araabia laensõnad. Põhjuseks on suuresti pärsia keele valdav osa pärast Afganistani pealinna üleviimist Kandahārist Kabulisse 18. sajandil. 

Mõned puštu keele sõnad on veel äratuntavalt indoeuroopa päritolu, näiteks põhiarvsõnad:

*dua* دوه 'kaks', *dree* دری 'kolm', *ate* اته'kaheksa', *noha* نهه 'üheksa',

samuti mõned muud sõnad, nagu näiteks: 

*stori* ستوری 'täht', *nevä* نوی 'uus', *na* نه 'ei'.

Vaata ka
--------

* Puštu kirjandus
* Osseedi keel

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | **Puštukeelne Vikipeedia** |

* Inglise-puštu, puštu-dari ja puštu-prantsuse sõnastik
**Päivi Maria Räsänen** (neiupõlvenimega **Kuvaja**, sündinud 19. detsembril 1959 Sonkajärvi vallas) on Soome poliitik. Ta oli 2004–2015 Soome Kristlike Demokraatide partei esimees. 

Ta oli 24. juunist 2014 29. maini 2015 Alexander Stubbi valitsuse siseminister. Enne seda oli ta alates 22. juunist 2011 siseminister Jyrki Kataineni valitsuses. 

Alates 1993. aastast on ta Riihimäki linnavalitsuse liige. Hariduselt on ta arst. 

2021. aastal algatati tema vastu kohtuprotsess, milles teda süüdistatakse vähemusrühma vastu viha õhutamises. 
2004. aastal avaldas Räsanen bukleti, milles väitis, et homoseksuaalsus on teaduslikult kinnitatud psühhoseksuaalne arenguhäire ja pikaajalised geisuhted on kahjulikud. Prokuröri hinnangul on tegu homoseksuaale alandava materjaliga.
Teine süüdistus puudutab Räsäneni postitusi Twitteris, Instagramis ja Facebookis, milles ta nimetas homoseksuaalsust häbiks ja patuks seoses kiriku partnerlusega Pride-üritusel 2019. aastal. Nendes postitustes tsiteeris ta Uut Testamenti. 
Kolmas süüdistus puudutab raadiojaama Yle Puhe 2019. aasta saadet nimega «Mida mõtleb Jeesus homodest?», kus prokuröri väitel alandas Räsänen seksuaalvähemusi. Programmis ütles poliitik muuhulgas: «Jumal ei loonud alguses inimest homoseksuaaliks.»

Isiklik elu
-----------

Ta on abielus 1985. aastast. Tema abikaasa Niilo Räsänen on teoloogiadoktor. Neil on viis last: Sakari (1988), Saara (1990), Mirjami (1992), Esteri (1994) ja Juulia (1996). Tema tütar Saara on ka Riihimäki linnavalitsuse liige.

Ta on muu hulgas abordi, eutanaasia ja samasooliste suhete registreerimise vastu.

Viited
------

1. ↑  Soome eksministrit süüdistatakse jumalasõna abil homode vaenamises, Postimees, 27. jaanuar 2022

Välislingid
-----------

* Päivi Räsäneni koduleht soome keeles
* Tutvustus Eduskunna lehel
* Soome eksministrit süüdistatakse jumalasõna abil homode vaenamises, Postimees, 27. jaanuar 2022
**Kuldtähe medal** (vene keeles *медаль «Золотая Звезда»*) on Nõukogude Liidu kangelase aunimetusega kaasas käiv medal, mis asutati Nõukogude Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega 1. augustil 1939.

Ajalugu
-------

16. oktoobri 1939. aasta otsusega kinnitati medali kujundus.

Kuldtähe medal on viisnurk, mille keskmest väljub viis kaheküljelist 15 mm pikkust kiirt. Medal on valmistatud kullast. Medal ripub punase ordenilindiga plaatinast valmistatud lindiraami küljes, mille tagaküljel on neljakandiline mutterkinnitus riietele kinnitamiseks. Medalit kantakse vasakul pool rinnal teiste ordenite ja medalite kohal.

Kuldtähe medali said isikud, linnad või kollektiivid, kellele oli antud Nõukogude Liidu kangelase, Kangelaslinna või Kangelaskollektiivi aunimetus. 

Teise maailmasõja ajal anti välja kokku üle 11 600 Kuldtähe medali, neist 11 said eestlased: Arnold Meri (1941), Endel Puusepp (1942), Arnold Pappel (1943), Joosep Laar (1943), Heinrich Hindreus (1943), August Allik (1944), Albert Repson (1944), Eduard Tähe (1944), Jakob Kunder (1945), Ludvig Kurist (1945), ainsa eestlannana Leen Kullman; neile lisaks sai selle medali eesti venelane Nikolai Matjašin (1944).

Paljud Nõukogude liidu kangelase aunimetusega tunnustatud kangelasteod, millega käis kaasas Kuldtähe medal, on hilisemal uurimisel osutunud kui mitte väljamõeldiseks, siis tugevasti liialdatuks. Pahatihti ei antud kangelase nimetust tegelikule sangarile, vaid selleks valiti samast väeosast keegi laitmatu poliitilise taustaga isik. See kehtib ka eestlastest kangelaste kohta.

Viimasena anti Nõukogude Liidu kangelase nimetus Leonid Solodkovile pikaajalise eksperimendi eest, mis imiteeris tööd 500 meetri sügavusel vee all. Tema sai ka 24. detsembril 1991 viimase Nõukogude Liidu Kuldtähe medali numbriga 11664.

Kuldtähe medali said ka 11 linna ja Bresti kindlus, millele anti kangelaslinna nimetus. Need oli Moskva, Peterburi (varem Leningrad), Volgograd (varem Stalingrad), Kiiev, Sevastopol, Odessa ja Bresti kindlus (8. mai 1965). 14. septembril 1973 said kangelaslinnaks Novorossiisk ja Kertš, 26. juunil 1974 Minsk, 7. detsembril 1976 Tula ning 6. mail 1985 Murmansk ja Smolensk.

6. mail 2008 andis Venemaa president Vladimir Putin üle veel viis Kuldtähe medalit linnadele: Voronežile, Lugale, Poljarnõile, Doni-äärsele Rostovile ja Tuapsele, mis said lahingukuulsuse linna aunimetuse.

Vaata ka
--------

* Nõukogude Liidu kangelane

Viited
------

1. ↑  Большая советская энциклопедия (БСЭ)
2. ↑  Izvestia
Sylvie Goulard (aastal 2019)
**Sylvie Goulard** (neiuna *Grassi*; sündinud 6. detsembril 1964 Marseilles) on Prantsusmaa poliitik; ta kuulus aastani 2016 erakonda Demokraatlik Liikumine, aastast 2016 kuulub ta erakonda En Marche!. Ta oli aastatel 2014–2017 Euroopa Parlamendi liige. 17. maist 2017 kuni 19. juunini 2017 oli ta Prantsusmaa kaitseminister.

Ta lõpetas aastal 1984 Paul Cézanne Aix-Marseille III Ülikooli juristina, seejärel aastal 1986 Pariisi Poliitikauuringute Instituudis ja aastal 1989 Prantsusmaa Rahvusliku Juhtimiskooli (*École nationale d'administration'*i). Seejärel töötas ta Prantsusmaa välisministeeriumis.

2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta erakonna Demokraatlik Liikumine nimekirjas Euroopa Parlamendi liikmeks ja aastal 2014 tagasi Euroopa Parlamendi ridadesse. Euroopa Parlamendis kuulus ta Euroopa Demokraatide ja Liberaalide (ALDE) fraktsiooni.

2019. aastal esitati ta Von der Leyeni komisjoni siseturuvoliniku kohale, kuid Euroopa Parlament tema kandidatuuri ei toetanud.

Isiklikku
---------

Ta on abielus Guillaume Goulardiga; neil on kolm last.
Põhja-Euroopa ristilipud
**Skandinaavia rist** on lippude element – rist, mille vertikaalne riba on keskmest nihutatud lipuvardapoolsele küljele. See on niimoodi nimetatud sellepärast, et kõik Skandinaavia maade lipud kasutavad seda ning nendelt sai see ka alguse (alates Taani lipust).

Kuigi selle ristiga lippudel on erinevad tõlgendused, on rist kõikidel lippudel seotud ka kristlusega.

Skandinaavia ristiga lippudel märgitakse proportsioonid horisontaalselt ja vertikaalselt eraldi kõikide värvide kohta. Näiteks Soome lipu proportsioonid on horisontaalselt 5:3:10 (5 ühikut valget, 3 ühikut sinist, 10 ühikut valget) ja vertikaalselt 4:3:4 (4 ühikut valget, 3 ühikut sinist, 4 ühikut valget).

Skandinaavia ristiga lippe
--------------------------

* Taani lippTaani lipp
* Soome lippSoome lipp
* Islandi lippIslandi lipp
* Norra lippNorra lipp
* Rootsi lippRootsi lipp
* Fääri saarte lippFääri saarte lipp
* Ahvenamaa lippAhvenamaa lipp
* Ingeri lippIngeri lipp
* Vepsa lippVepsa lipp
* Karjala rahvuslippKarjala rahvuslipp
* Skåne lippSkåne lipp
* Pärnu lippPärnu lipp
* Orkney saarte lippOrkney saarte lipp
* Mizoram lippMizoram lipp

Välislingid
-----------

* Skandinaavia rist andmebaasis *Flags of the World* (*inglise keeles*)
**Pysen** on skäär Norras Skagerrakis Agderi maakonnas Lindesnesi vallas Hellefjordenis Skjernøy saare lähedal umbes 12 km Mandalist kagus ja umbes 8 km Oddenist kagus. Geograafilised koordinaadid on 57° 57′ 31″ N, 7° 33′ 52″ E. Skääri UTM-koordinaadid on 32 415057E 6425003N (WGS84). 

Sellel asub Norra põhiosa ja ühtlasi Norra Kuningriigi lõunapoolseim punkt. Äärmuspunkti koordinaadid on 57° 57' 30,6353" N, 7° 33' 52,3010" E.

Asjaolu, et tegu on Norra lõunapoolseima punktiga, avastas juulis 1987 Søgne valla loodusloo- ja rannakultuuriõpetaja Jostein Andreassen. Saar on 150–200 m lõuna pool varem Norra lõunapoolseimaks punktiks peetud Vestre Kråga või Vestre Krågaøya saarest, mis asub 3,4 km Pysenist lääne pool. 

Saar on asustamata.

Saare nimi pärineb tõenäoliselt sõnast *pys* ('väike poiss').

Vaata ka
--------

* Norra äärmuspunktid

Viited
------

1. ↑  "Statens kartverk". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. mai 2008. Vaadatud 18. aprillil 2009.
2. ↑  Statistika aastaraamat 2008

Välislingid
-----------

* Pyseni saarest
* Asendikaart
**Skalaariga korrutamine** on üldistus tehtele "geomeetrilise vektori korrutamine arvuga". Üldiselt saab skalaariga korrutamise defineerida iga algebralise süsteemi jaoks, milles on defineeritud liitmine, kusjuures skalaariks nimetatakse sel juhul mõne ringi elementi. Tavaliselt räägitakse skalaariga korrutamisest vektorruumides või moodulites.

Definitsioon
------------

Olgu *S* algebraline süsteem, milles on defineeritud liitmine, ja *R* mõni ring. Korrutamine skalaari ehk ringi *R* elemendiga on niisugune operatsioon 

{\displaystyle R\times S\longrightarrow S},
mis määrab iga {\displaystyle x\in S} ja {\displaystyle \lambda \in R} jaoks üheselt elemendi {\displaystyle \lambda x\in S} nii, et iga {\displaystyle x,y\in S} ja {\displaystyle \lambda ,\mu \in R} korral on rahuldatud aksioomid

{\displaystyle (\lambda +\mu )x=\lambda x+\mu x\,},
{\displaystyle \lambda (x+y)=\lambda x+\lambda y\,},
{\displaystyle \lambda (\mu x)=(\lambda \mu )x\,},
Kui *R* on ühikuga ring (st leidub ühikelement {\displaystyle e\in R}), siis lisandub aksioom

{\displaystyle ex=x\,},
ja kui süsteemis *S* on määratud ka korrutamine, siis lisandub aksioom

{\displaystyle \lambda (xy)=(\lambda x)y\,}.

Vaata ka
--------

* Moodul
* Vektorruum

Viited
------

1. ↑   Ü. Kaasik, Matemaatikaleksikon (2002)
**Buprenorfiinvõõrutus** on opiaadisõltuvuse ravimise viis juhuks, kui klonidiinvõõrutus ei anna tulemust. Buprenorfiin on opiaadi retseptorite osaline agonist. Ainel on metadooni ja naltreksooni omadused, kuid buprenorfiin on märgatavalt turvalisem, sest see ei põhjusta hingamistegevuse paralüüse. Ravim vähendab võõrutusvaevusi, opioidihimu ja manustatud heroiini eufoorilist toimet. 

Suu kaudu manustatud buprenorfiin metaboliseerub kiiresti, sellest lähtuvalt on ainest loodud sublinguaalne preparaat, mis imendub 5–10 minuti jooksul. Buprenorfiinvõõrutusravi õnnestub kõige soodsamalt juhul, kui buprenorfiini annust astmeliselt vähendatakse. Selline võõrutus sobib inimestele, kellel on suhteliselt lühike opiaadisõltuvuse eellugu. Ravi võib alustada, kui selleks on antud luba ja on tehtud ravivajaduste hindamine. Buprenorfiinravi võib alustada järelevalve all kas ambulatoorselt või statsionaarselt, eeldades, et heroiini manustamisest on möödas vähemalt neli tundi. Kui viimasest metadooni kasutamisest on möödas 24 tundi, võib manustada buprenorfiini. Kui sõltlane on manustanud suures annuses metadooni, võivad tekkida võõrutusvaevused.

Võõrutusravi eeldused
---------------------

Võõrutusravi õnnestumise eeldused:

1. isik aktsepteerib eesmärki;
2. ta saab lähikonnast piisavalt tuge võõrutuseks;
3. ta eemaldub heroiini kasutamist soodustavast keskkonnast;
4. võõrutus viiakse läbi tema füüsilist ja psühhosotsiaalset seisundit arvestades;
5. peetakse meeles, et liiga kiirel võõrutusel vallanduvat himu aine järele saab vältida, kui anda organismile aega adapteeruda tolerantse langusega.

Võõrutus
--------

Võõrutuse lõppstaadiumis võib uuesti tekkida himu aine vastu. Et seda tõrjuda, võib alustada naltreksoonikuuri. Lihtne viis jälgida isiku võõrutusravireaktsioone on opiaadivõõrutuse andmetabeliga. Buprenorfiini manustamise lõpetamisel tuleks patsiendi seisundit jälgida 3–6 kuu jooksul. Kui jälgimise ajal toimub relapseerumine, on põhjendatud suunata isik kiiresti uuele võõrutusravile, kergemaks vahendiks oleks klonidiinaltreaktsioonvõõrutus.

Viited
------

1. 1 2 3 4  , M. Kiianmaa, K. & Seppä, K. (2000). Narkoloogia. Tallinn: AS Medicina.>
Sandro Tonali (2022)
**Sandro Tonali** (sündinud 8. mail 2000 Lodis) on Itaalia jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Newcastle United ja Itaalia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Brescias ning debüteeris hooajal 2017/18 Itaalia esiliigas. Alates järgmisest hooajast kuulus ta kindlalt Brescia põhikoosseisu. Aastatel 2018 ja 2019 valiti Tonali Itaalia esiliiga aasta jalgpalluriks. Hooajal 2018/19 võitis ta Bresciga Itaalia esiliiga ja mängis klubiga hooajal 2019/20 Itaalia kõrgliigas.

2020. aasta septembris läks Tonali Bresciast laenule Milani. 2021. aasta juulis ostis Milan Tonali mängijaõigused ja Tonali sõlmis klubiga viieaastase lepingu.  Hooajal 2021/22 tuli ta Milaniga Itaalia meistriks.

Suvel 2023 osteti ta 70 miljoni euro eest Newcastle Unitedisse.

2018. aastal saavutas Tonali Itaalia kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel teise koha. Itaalia jalgpallikoondises debüteeris ta 15. oktoobril 2019 mängus Liechtensteini vastu.

Saavutused
----------

Brescia
* Serie B: 2018–19

AC Milan
* Serie A: 2021–22

Viited
------

1. ↑  "OFFICIAL STATEMENT: SANDRO TONALI". A.C. Milan. 8. juuli 2021.
**Cisse von dem Rutenberg** (surnud oktoobris 1433) oli Liivi ordu maameister aastatel 1424–1433.

Cisse vanemad olid tõenäoliselt Dirk von dem Rutenberg ja Mechthild von Heerde. Ta pärines Overijsselist Utrechti stiftist Zalkist Zwolle lähedalt. Tema pereliikmed oli Utrechti piiskopi läänimehed. Tema ajal oli Liivimaal ka mitmeid teisi Rutenberge, Rudolf von dem Rutenberg kuulus ka Liivi ordusse. Cisse oli ainus Madalmaadest pärinev ordumeister ja kuulus reinimaalaste "parteisse".

1413 oli Cisse Miitavi komtuur, 1420 astus ta samasse ametisse Aluliinas, 1423 aga Tallinnas. 1424. aastal valiti ta Liivi ordu maameistriks. Tema ajal toimus palju vestfaallaste ja reinimaalaste tülisid ning mitmed Liivi orduharu liikmed olid kõrgmeistri ja reinimaalaste Poola-vaenuliku poliitika vastu. Esialgu hoidsid reinimaalased siiski ülekaalu ja kuni Cisse surmani ajas ordu selgelt Preisi-meelset poliitikat.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 744 (lk 554–555).
* Bergmann, Gustav (1776). *Geschichte von Livland, nach bossuetischer Art entworfen*. Leipzig: Im Schwickertschen Verlage. Lk-d lk. 26.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Dietrich von Weilburg** | **Miitavi komtuur**1413–1420 | Järgnev**Dietrich Kra** |
| Eelnev**Siegfried Lander von Spanheim** | **Aluliina komtuur**1420–1423 | Järgnev**Mathias von Boningen** |
| Eelnev**Albert Torck** | **Tallinna komtuur**1423–1424 | Järgnev**Goswin von Velmede** |
| Eelnev**Siegried Lander von Spanheim** | **Liivi ordu maameister**1424–1433 | Järgnev**Frank Kirskorf**


 |
**W-boson** on vaheosakeste hulka kuuluv elementaarosake.

W- ja Z-bosonid on nõrga vastasmõju vahendajad. Nende avastamine oli elementaarosakeste standardmudeli jaoks tähtis saavutus.

Nimi
----

W-boson on nime saanud nõrga vastasmõju järgi (inglise keeles on nõrk vastasmõju ***w**eak interaction*). Z-boson on nimetuse saanud arvatavasti selle järgi, et tema elektrilaeng on null (ingl ***z**ero*).

Põhilised omadused
------------------

### Elektrilaeng

W-bosoneid on kahte tüüpi: positiivse ja negatiivse laenguga. Z-boson on neutraalse laenguga ja selle tõttu on ta iseenda antiosake. Mõlemad osakesed on väga lühikese elueaga.

### Mass

Bosonite poolestusaeg on umbes 3 x 10−25 sekundit.

W- ja Z-bosonid on ühed kõige raskemad elementaarosakesed. Nende massid on vastavalt 80,4 GeV ja 91,2 GeV. Sellise massi tõttu on nõrga vastasmõju mõjuulatus väike, aatomituuma piires.

### Mõju teistele osakestele

Kõigi kolme bosoni spinn on 1. W-bosoni kiirgamine muudab kiirgava osakese elektrilaengut vastavalt W-bosoni laengule ühe ühiku võrra ja samas muudab ka spinni. W-bosoni neelamine või kiirgamine võib ka osakest muuta, nt s-kvargi väljakiiratava W-bosoni tõttu muutub see u-kvargiks. Z-bosoni kiirgamine ja neelamine muidugi elektrilaengut ja teisi laenguid ei muuda, aga küll võib see muuta kiirgava osakese pöördemomenti, spinni ja energiat.
Video WASP-i pilootide koolitusest 1943. aastal
**WASP** ehk **Women Airforce Service Pilots** oli teise maailmasõja ajal tegutsenud USA naispilootide organisatsioon.

WASP (*wasp* tähendab inglise keeles herilast) loodi 1943. aastal ja lõpetas tegevuse 1944. aastal.

Kuigi organisatsiooni loomise ja juhtimisega olid seotud sõjaväelased, olid selle liikmed tsiviilisikud, kelle ülesanne oli lennuvahendeid katsetada, neid transportida ja teisi piloote koolitada. Organisatsiooni eesmärk oli vähendada meespilootide koormust, et need saaksid keskenduda sõjategevusele. WASP-ile eelnevalt olid loodud teised naispiloote koondavad organisatsioonid nagu WFTD ja WAFS, mille liitmisel loodigi WASP.

WASP-i liikmeteks kandideeris üle 25 000 naise, lenduriks sai 1074 kandidaati, nad lendasid oma tegutsemisperioodil üle 90 miljoni kilomeetri, hukkus 38 liiget. 1977. aastal anti waspidele sõjaveteranide staatus, 2009. aastal tunnustati neid kongressi kuldmedalitega.

Vaata ka
--------

* lendur
* Teine maailmasõda

Viited
------

1. 1 2 3  "Women Airforce Service Pilots (WASP)". *Army.mil*. Vaadatud 15.11.2021.
2. 1 2  Dorothy Cochrane (20.5.2020). "Flying on the Homefront: Women Airforce Service Pilots (WASP)". *Smithsonian*. Vaadatud 15.11.2021.
3. ↑  "WOMEN AIRFORCE SERVICE PILOTS CONGRESSIONAL GOLD MEDAL". Vaadatud 15.11.2021.
Bunge maa Kotelnõi/Bunge maa/Fadejevi saarel
**Bunge maa** (vene *Земля Бунге*, jakuudi *Улахан кумах* 'suur liiv' või *Бунге сирэ*) on maismaa osa, mis ühendab omavahel Anjou saarte koosseisu kuuluvat Kotelnõi saart Faddejevi saarega. Sannikovi väin eraldab seda Euraasia mandriosast ja Hedenströmi laht Fadejevi saarest.

Saare pindala on umbes 6200 km². See on liivane tasandik üldkõrgusega 6–8 meetrit. Mõne künka kõrgus ulatub 45 meetrini (Jevkjusju-Bulgunnjah). Bunge maa sarnaneb kõrbega, sest seal on laialt levinud taimedega kinnistumata tuuletekkelised pinnavormid. 

Tormide ajal meretase tõuseb ja peaaegu kogu see maa on kaetud veega, välja arvatud väike kaguosa, mille üldkõrgus on 11–21 meetrit.

Arvatakse, et see maa on tekkinud maapinna aeglase tõusmise tagajärjel. Tänapäeva geoloogi D. Kolossovi hüpoteesi järgi on Bunge maa ürgjõe delta. Selle ürgjõe jäänuseks olevat Jana jõgi.

Sai nime zooloog Alexander von Bunge auks.

Vaata ka
--------

* Kotelnõi saar, Bunge maa ja Faddejevi saar

Viited
------

1. 1 2  По исчезающим островам
**"Skandaal rajooni tasandil"** on 1988. aastal valminud Lenfilmi mängufilm.

Süžee
-----

Filmi tegevus toimub 1980. aastate algul Leningradis. Ühe Leningradi linnarajooni komsomoli rajoonikomitee esimest sekretäri Nikolai Šumilinit ootab ees ametikõrgendus. Seetõttu toimub uute liikmete vastuvõtt komsomoli seekord kiirendatud korras. Seejärel suundub Šumilin koos teiste komsomolitöötajatega sauna ametikõrgendust tähistama. Pidutsemine toimub ohtra alkoholi ja tüdrukutega. Lõpuks on kogu seltskond alasti basseinis. Kui Šumilin varahommikul peolt koju jõuab, siis teatab ta naine talle, et kavatseb lahutust nõuda.

Hommikul selgub, et öösel on komsomoli rajoonikomiteesse sisse murtud. Muuhulgas on ära viidud ka lipp ja spartakiaadi karikas. Varsti toimub aga spordipalees rajooni komsomoliorganisatsiooni pidulik kokkutulek. NLKP rajoonikomitee sekretär Kovalevski annab Šumilinile probleemi lahendamiseks kaks päeva aega.

Sattunud väljapääsmatusse olukorda püüab Šumilin abi leida oma endiselt armukeselt NLKP rajoonikomitee sekretärilt Koroljovalt. Koroljova aga räägib, et tema ei saa Šumilinit kuidagi aidata. Kuid ta vihjab, et Šumilin pääseb minimaalse karistusega. Seejärel võtab vihane Šumilin ühes tehases toimuval komsomolikoosolekul teravas toonis sõna, rääkides komsomolitööst tõtt.

Seejärel läheb Šumilin oma armukese Tanja juurde, murrab ta köögilauale maha ja astub temaga vahekorda. Taustaks kostab televiisorist Brežnevi kõne. Šumilin ja Tanja lähevad diskoteeki. Diskoteegis märkab Šumilin, et vaasina on seal kasutusel rajoonikomiteest varastatud karikas. Pärast seda selgitab miilits kiiresti välja rajoonikomiteesse tunginud varga, kelleks osutub probleemsest perest pärit Jura Semjonov. Seejärel selgub, et nüüd inkrimineeritakse Šumilinile tema kõne tehases ja rajoonikomiteele lihtsalt eraldatakse uus lipp. Aga filmi lõpus teatab NLKP rajoonikomitee sekretär Kovalevski, et Šumilini esinemisest tehases tehakse uus algatus – üleliiduline siiruse õppetund.

Osatäitjad
----------

* Igor Botškin – Nikolai Šumilin, komsomoli rajoonikomitee esimene sekretär
* Jelena Anissimova – Nadežda Komissarova, komsomoli rajoonikomitee kolmas sekretär
* Vitali Ussanov – komsomoli rajoonikomitee osakonnajuhataja
* Leonard Varfolomejev – Vladimir Kovalevski, NLKP rajoonikomitee sekretär
* Juri Demitš – Okolotkov, komsomoli linnakomitee sekretär
* Nadežda Živodjorova – Galja Šumilina, Šumilini naine
* Jelena Antonova – Tanja, Šumilini armuke
* Juri Kuznetsov – Valeri Mansurov, miilitsakapten
* Evelina Bljodans – Allotška, sekretär
* Alla Murina – Ellotška
* Sergei Volkov – Butenin
* Leonid Andrijanov – Loktjukov
* Aleksandr Šurõgin – Homitš
* Sergei Voitov – Šestopalov
* Zinovi Volotski – Aleksejev
* Andrei Smirnov – Tsimbaljuk
* Olga Tšainikova – Semjonovi ema
* Andrei Gerassimovitš – Jura
* Valentina Panina – Ljudmila Koroljova, NLKP rajoonikomitee sekretär
* Anatoli Slivnikov – autojuht
**Estonia** oli luksuslik reisiaurik, mis kurseeris pärast Esimest maailmasõda muuhulgas Baltikumi ja Ameerika vahet.

Ajalugu
-------

Laev ehitati Glasgow's Barclay, Curle & Co laevatehases firmale Russian American Line 1912. aastal ja sai nimeks *Tsar* (Царь 'tsaar'). Järgnevalt ehitati ka sõsarlaev nimega *Tsaritsa* (Царица 'tsaarinna'). 

Algul tegi laev reise Liibavi ja New Yorgi liinil, hiljem sõitis Arhangelski ja New Yorgi vahet. 1913. aastal töötas sellel aurikul madrusena hilisem tuntud kapten Karl Jõgi. See laev osales 9. oktoobril 1913 Põhja-Atlandil põlema läinud Kanada auriku Volturno reisijate päästmisel. Madrus Karl Jõgi sai 1. novembril 1913 Vene-Aasia laevaseltsi tänukirja ennastsalgavuse ja mehisuse eest, mida ta ilmutas tormile ja eluohtlikule olukorrale vaatamata, osaledes 102 reisija päästmisel põlevast aurikust ja Tsarile toomisel.

1917. aastal, arvatavalt pärast võimupööret Venemaal, läks laev Suurbritannia valdusse. 

1920. aastal nimetati vene lipu all olev laev Estoniaks. Alates 1921. aasta jaanuarist hakkas see sõitma Taani lipu all laevakompaniis Baltic American Line. Kapten oli H. K. Christensen. Kodusadam oli Kopenhaagen. Seda käsitleti ka kui Ameerikasse sisserändajate laeva. Samasugused sisserändajate laevad kandsid veel nimesid *Latvia*, *Lithuania* (endine *Царица*) ja *Polonia*. Laevadele olid uudse seadmena paigaldatud gürokompassid. Baltimaades oli laevakompanii tugisadam Liepāja (Liibavi). Turismireisi pilet maksis 575-600 $.

1930. aastal läks laev Polish Transatlantic Line'i omandusse ja sai nimeks *Pulaski*.

1935. aastal läks laev Gdynia America Line'i omandusse. Sõja ajal kasutati laeva tihedalt sõjaväe isikkoosseisu transpordilaevana.

1946. aastal sai laev viimaseks nimeks *Empire Penryn* inglise omanike käes.

1949. aastal lammutati laev Blythis.

Kirjeldus
---------

Estonia oli 137 m pikk, 18 m lai ja maksimaalne süvis kuni 9 m. Kogumahutavus oli 6345 brutoregistertonni. Aurumasinate võimsus oli 889 hj ja kiirus 15 sõlme.

Vaata ka
--------

* Estonia (laev 1910)

Viited
------

1. 1 2 3  Detaljerede oplysninger om skibet: IMO
2. 1 2  Товаропассажирский пароход Русского Восточноазиатского пароходства «ЦАРЬ» (vene keeles)
3. ↑  Katrin Savomägi. Polaarkapten. Eesti laevanduse aastaraamat 2018.

Välislingid
-----------

* Estonia lühilugu
***Burai-ha*** (無頼派 *burai-ha*) oli Teise maailmasõja järgses Jaapanis tekkinud dekadentlikke kirjanikke iseloomustav nimetus. *Burai-ha* kirjanike teosed kirjeldasid sõjajärgse Jaapani ühiskondlikku ärevust, väärtuste ümberkujunemist, inimeste meeleheidet ning segadustunnet. Termin *burai* viitab sotsiaalsest normist kõrvalekaldumisele ja *ha* tähistab koolkonda. *Burai-ha*’d ei saa otseselt pidada kirjanike rühmituseks, sest *Burai-ha* kirjanikud ei algatanud kunagi kirjanduslikku liikumist, liikmestik polnud paika pandud ning tegemist polnud vaid kirjanduslikku laadi ilminguga.

Ameerika Ühendriikide okupatsiooni (1945–1952) ning põhiseadusmuudatuste järel hakkasid Jaapanis levima ulatuslikumad isikuvabadused, mis andsid ka kirjanikele võimaluse tsenseerimata mõtteid avaldada. *Burai-ha* teoste temaatikas avaldusid sõjaaegne ja -järgne kaos, taas tõusis esile marksism ning levisid individualistlikud ideed. *Burai-ha* kirjanikud rõhusid seejuures muutuvas ühiskonnakorralduses kohta otsivate inimeste identiteedikriisile ning eesmärgitusele.
*Burai-ha* mõtteviisi ilmnemist Jaapanis on peetud üheks sammuks ulatuslike ühiskondlike muutustega toimetulemise suunas.

Kirjanikud
----------

*Burai-ha* kirjanikke, kelle hulka kuuluvad Ango Sakaguchi, Osamu Dazai, Sakunosuke Oda, Jun Ishikawa, iseloomustas vastuseis sotsiaalsetele normidele ja intellektuaalsele survele. *Burai-ha* kirjanikud, nagu ka nende teoste tegelaskujud, eirasid enamasti sotsiaalseid konventsioone, tarbisid narkootikume, veetsid aega baarides või lõbumajades ning elasid oma perekonna kulul.

Viited
------

1. 1 2  Denton, Kirk A.; Fulton, Ju-Chan; Orbaugh, Sharalyn 2012. The Columbia Companion to Modern East Asian Literature. Columbia University Press: Columbia, 57, 190.
2. ↑  Dorsey, James; Slaymaker, Dough 2010. Literary Mischief: Sakaguchi Ango, Culture, and the War. Lexington Books: Maryland, Lanham, 6.
Kuldsulg ja hõbesulg 2016. aastal
Kuldsule võitja Kadri Salamäe (vasemal) ja Hõbesule võitja Susann Kivi (paremal) 2016. aasta mais Juhan Peegli büsti juures Tartu ülikooli ühiskonnateaduste instituudis
**Kuldsulg** on Eesti ajakirjanduse auhind, mida annab välja Eesti Akadeemiline Ajakirjanduse Selts koos Tartu Ülikooli ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituudiga. Auhind määratakse Tartu Ülikooli ajakirjanduseriala üliõpilasele.

Auhinda andtakse välja 1980. aastatest.

Auhinnal on kolm kategooriat:

1. parim ajakirjanduslik trükis ilmunud lugu
2. parim raadiolugu
3. parim telelõik või saade.

Peale kuldsule antakse välja ka **hõbesulge**.

Laureaadid
----------

2023 Kuldsulg Mari Eesmaa

2022 Kuldsulg Kerttu Kirjanen, Hõbesulg Miina Pärn

2021 Kuldsulg Martin Johannes Teder, Hõbesulg Aleksander Algo

2019 Kuldsulg Henry Laur Allik, Hõbesulg Ege Tamm, Anna Teele Orav ja Priit Pärnapuu

2018 Kuldsulg Aleksandra Matvejeva, Hõbesulg Priit Pärnapuu, Keit Paju

2016 Kuldsulg Kadri Salamäe, Hõbesulg Susann Kivi

2015 Kuldsulg Virgo Siil; Hõbesulg Susann Kivi

2014 Kuldsulg Piia Puuraid, Kaur Paves; Hõbesulg Kelli Seiton/Hendrik Kuusk, Joosep Värk

2013 Trükiloo kategoorias Kuldsulg Kristjan Pihl ja Piia Puuraid, Hõbesulg Mirjam Nutov; teleloo kategoorias Hõbesulg Ken Rohelaan ja Taavi Eilat

2012 Kuldsulg Mirjam Nutov ja Hõbesulg Eeva Esse

Viited
------

1. 1 2 3 4   (vaadatud 12.02.2019)
2. ↑  "Selgus konkursi "Kuldusulg 2023" võitja". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 22. mail 2023.
3. ↑  "Selgusid konkursi "Kuldsulg 2022" laureaadid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 20. mail 2023.
4. ↑  "Kuldsulg". *eaas*. Vaadatud 8. mail 2023.
5. 1 2  "Kuldsulg". *Eesti Akadeemilise Ajakirjanduse Selts*. Vaadatud 04.02.2021.
6. ↑  "Kuldsulg 2016". *ÜTI*. 2016. Vaadatud 04.02.2021.
7. ↑  "Kuldsulg 2015". *ÜTI*. 2015. Vaadatud 04.02.2021.
8. ↑  "Tartu Ekspress 29 mai 2014". *DIGAR Eesti artiklid*. 29. mai 2014. Vaadatud 20. mail 2023.
9. ↑  "Kuldsulg 2014". *ÜTI*. 2014. Vaadatud 04.02.2021.
10. ↑  "Kuldsulg 2013". *ÜTI*. 2013. Vaadatud 04.02.2021.
11. ↑  "Kuldsule võitis Mirjam Nutov". *Maaleht*. 24. mai 2012. Vaadatud 20. mail 2023.
12. ↑  "Kuldsulg 2012". *ÜTI*. 2012. Vaadatud 04.02.2021.

Välislingid
-----------

*
**Estonia-3** oli Tallinna raadioelektroonika tehases Punane RET 1962. aastal välja töötatud radioola. 

Estonia-3 puhul oli kõrge helikvaliteedi saamiseks kasutatud originaalse konstruktsiooniga laia töösagedusalaga (50..15000 Hz) põhivaljuhääldeid, mis paiknesid eraldi suures kinnises kõlakastis, mis tagas ajastu mõttes väga hea madalamate sageduste taasesituse ja erakordselt hea kõrgete sageduste taasesituse. Analoogiliselt oma maailmanäitusel Expo '58 Brüsselis kuldmedali saanud eelkäijale Estonia-2 kasutati siin samuti täiendavaid väikesevõimsuselisi väliseid lisavaljuhääldeid, mis edastasid ainult kõrgemaid helisagedusi, ning mille kasutamisel tekib monofoonilise heli korral teatav pseudostereofooniline (kvaasistereofooniline) kõlaefekt.

Radioola oli kohandatud ka stereofoonilise vastuvõtu jaoks. Stereofooniline vastuvõtt FM lainealadel põhines külgeühendatava stereodekodeeriga varustatud lisaseadme (vene keeles "stereopristavka") kasutamisele. Stereoheli oleksid edastanud seejuures ainult lisavaljuhääldid kõrgemate helisageduste osas. 

Teadaolevalt selle lisaseadme seeriatootmiseni siiski ei jõutud. Ei ole teavet selle lahenduse praktilise realiseerimise kohta ka järgmiste mudelite Estonia-3M ja Estonia-4 juures. Küll aga oli stereofooniline järgmine mudel "Estonia Stereo".
Travis Boyd 2018. aastal Hershey Bearsis mängimas
**Travis Boyd** (sündinud 14. septembril 1993 Hopkinsis Minnesotas) on USA jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Arizona Coyotes.

Aastatel 2011–2015 mängis ta Minnesota Ülikooli jäähokimeeskonnas.

2011. aastal valis Washington Capitals ta NHL-i *draft* '​is 177. valikuna. Capitalsiga sõlmis ta lepingu 2015. aasta märtsis. Hooaja 2014/15 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Capitalsi tütarklubis Hershey Bears. Pärast kahte resultatiivset hooaega AHL-is (vastavalt 53 ja 63 punkti) tegi Boyd 2017. aasta detsembris, kuid mängis ta ka hooajal 2017–18 põhiliselt AHL-is. Enam sai ta Capitalsi meeskonnas NHL-is mänguaega hooajal 2018/19. Esimese värava lõi ta NHL-is 9. detsembril 2018 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu, saades väravasöödu meeskonna kaptenilt Aleksandr Ovetškinilt. Hooajal 2018/19 jäi Boydi arvele kokkuvõttes viis väravat ja 15 väravasöötu.

2020. aasta oktoobris sõlmis ta üheaastase lepingu Toronto Maple Leafsiga. 2021. aasta märtsis siirdus ta Vancouver Canucksi, kus mängis kuni hooaja lõpuni.

2021. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Arizona Coyotesiga. Hooaeg 2021–22 oli tema senise NHL-i karjääri kõige resultatiivsem, kui ta lõi 17 väravat ja andis 18 väravasöötu.

2011. aastal tuli Boyd USA kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "A pair of firsts: Jaskin, Boyd score first goals for the Caps". NBC Sports Washington. 9.12.2018. Vaadatud 1.5.2022
2. ↑  "Maple Leafs sign forward Travis Boyd to one-year contract". sportsnet.ca. 10.10.2020. Vaadatud 1.5.2022
3. ↑  "Canucks claim Travis Boyd off waivers from Maple Leafs as trade deadline nears". theprovince.com. 22.3.2021. Vaadatud 1.5.2022
4. ↑  "Coyotes Sign Boyd to One-Year Contract". NHL.com. 3.8.2021. Vaadatud 1.5.2022

Välislingid
-----------

* Travis Boyd NHL.com lehel
* Travis Boyd hockeydb.com lehel

| * v
* r
Arizona Coyotes |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Connor Ingram **·** Karel Vejmelka |
| 
**Kaitsjad**: Josh Brown **·** Jakob Chychrun **·** Shayne Gostisbehere **·** Dysin Mayo **·** Janis Jérôme Moser **·** Patrik Nemeth **·** Troy Stecher **·** Conor Timmins **·** Juuso Välimäki |
| 
**Ründajad**: Nick Bjugstad **·** Travis Boyd **·** Lawson Crouse **·** Christian Fischer **·** Barrett Hayton **·** Zack Kassian **·** Clayton Keller **·** Andrew Ladd **·** Matias Maccelli **·** Jack McBain **·** Liam O'Brien **·** Nick Ritchie **·** Nick Schmaltz |
**Richard Jõgis** (kuni 1926 **Richard Jõg**; 28. september 1898 Tallinn – 6. detsember 1978 Tallinn) oli eesti vaimulik.

Richard Jõgis õppis Tallinna linna algkoolis, Niklasseni-nimelises eraalgkoolis, 1908–1915 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumis, 1915–1916 Petrogradi dr Schepowalnikovi eragümnaasiumis, 1916–1917 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis ja 1917–1918 Saraatovi Poeglaste Gümnaasiumis, kus lõpetas ka gümnaasiumi. Aastatel 1918–1919 õppis ta Saraatovi Ülikoolis arstiteadust. Eestisse opteerus ta aastal 1920. Õppis aastatel 1921–1928 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Jüri koguduses praost Jakob Aunveri juures. Õpetajaks ordineeriti ta 17. veebruaril 1929.

Aastatel 1929–1945 teenis ta õpetajana Kose kogudust, seejuures oli ta aastatel 1935–1944 Ida-Harju praostkonna abipraost ja aastal 1945 praosti kohusetäitja. Ent 1. mail 1945 ta arreteeriti NKVD poolt ning saadeti parandustöölaagrisse ja asumisele Siberisse. 

Kodumaale tagasi pääses ta aastal 1954. Ta määrati teenima Järva-Peetri kogudust. Kuna tal puudusid seal elamisvõimalused, elas ta ühe poole nädalat Nõmmel, teise poole nädalat Järva-Peetris. Järva-Peetris viis ta läbi kiriku remondi, nagu varem Kosel. Lisaks hooldas ta aastatel 1954–1975 Järva-Peetri kogudust. Emerituuri jäi ta aastal 1975.

Eriliseks suurpäevaks tema elus oli 16. august 1977, mil ta kutsuti Kosele jutlustama. See jumalateenistus kujunes koguduse võimsaks austusavalduseks oma endisele õpetajale. Kosel peetud jutlus on ka trükis avaldatud.

Viited
------

1. ↑  Kose pastoraat kultuurimälestiste riiklikus registris
2. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
3. ↑  Eesti Kirik nr 3 1978
4. ↑  Eesti Kirik nr 1. 1980

Välislingid
-----------

* RICHARD JÕGIS
Kuldripats Acheloose peaga. Etruski kuldkaelakee, 480. a eKr
**Granuleerimine** ehk **granulatsioon** (ladina keelest *granulum* 'viljaterake') on metallehistöös, eriti kullassepakunstis kasutatav metalleseme kaunistamise tehnika, mille puhul ese kaetakse väikestest metallkuulikestest (graanulitest) pinnatekstuuri või ornamendiga. Kuulikesed liidetakse eseme pinnaga kuumutamisel, kaasamata muud kinnitusainet. Vanimad näited pärinevad Mesopotaamiast III aastatuhandest eKr. Termin on pärit 19. sajandist.

Protsess
--------

Granuleerimist on võimalik kasutada vaid puhta kulla ja hõbeda puhul või sulamite puhul, mille kulla- või hõbedasialdus on suur. Sulamid väärismetallisisaldusega alla 18 karaadi granuleerimistehnikaks ei sobi.

### Graanulite valmistamine

Granuleerimise protsess algab alati graanulite valmistegemisega. Graanulid valmistatakse täpselt samast materjalist kui ese, millega nad pärast liidetakse. Peene metalltraadi või metalliriba küljest lõigatakse väga väikesed tükid ja neid kuumutatakse sulamiseni tiiglis isoleerivas keskkonnas, tavaliselt väga peenes puusöetolmus. Tükid võtavad sulanuna pindpinevuse tõttu ümmarguse kuuli kuju. Kuulikesed jaotatakse ornamendis või pinnakattes kasutamise jaoks suuruse järgi rühmadesse. Üks võimalus saada ühesuuruseid graanuleid on kerida peen kuldtraat spiraalselt ümber jämedama traadi, saadud spiraal lõigatakse pikuti väikesteks rõngasteks ja need sulatatakse ühesuurusteks kuulideks.

### Paigutamine

Kuulikeste kinnitamiseks pinnale soovitud ornamendina või reana kasutatakse (samal viisil nagu kärgemailis metalliriba või filigraanis metalltraadi paikapanemiseks) orgaanilisi liimaineid nagu tragant, kummiaraabik, nisukliister või küdoonia vaik, millega pind pintseldatakse ja seejärel asetatakse graanulid pehmet pintslit kasutades kohale.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Kunstileksikon. Eesti Klassikakirjastus, Tallinn 2001
3. ↑
4. ↑
5. ↑

Välislingid
-----------

* Granulation. - Reallexikon zur Deutschen Kunstgeschichte
* J. Plaar. Granulieren - Technik der Granulation
* Video: Gold Jewelry Techniques: Granulation. - The Met
**Richard Johannes Jöffert** (ekslikult ka **Jõffert**; 24. september (vkj)/ 7. oktoober 1900 Tallinn – 7. juuli 1953 Stockholm) oli Eesti diplomaat ja konsul.

Ta lõpetas 1919. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi.

Õppis 1921–1922 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ja 1922–1925 (lõpetas) Budapesti ülikooli õigusteaduse alal. Akadeemiliselt oli ta korporatsioon Fraternitas Estica liige.

Osales Vabadussõjas. 

Töötas alates 1925. aastast välisministeeriumi keskasutuses, Moskva, Stockholmi, Berliini, Antwerpeni ja Budapestis saatkondades ja konsulaatides, alates 1. detsembrist 1939 oli aukonsul İstanbulis. 

1940 naasis Eesti NSV-sse, 1941 pääses ta sundevakueerimisest NSV Liidu tagalasse.

1944. aastal põgenes Rootsi. Ajalehe Välis-Eesti peatoimetuse liige.

Tunnustus
---------

* Soome Valge Roosi Ordu I klassi komandör

Kirjandus
---------

* "Jõffert, Richard". // Eesti välisteenistus. Biograafiline leksikon 1918–1991. Välisministeerium. Tallinn 2006. Lk 49

Välislingid
-----------

* *Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944*
* TLÜAR väliseesti isikud
**Tallinna kultuuritegu** oli tunnustusauhind, mida andis välja Tallinna Kultuuriväärtuste Amet aastatel 2005–2009. 

Statuudi järgi oli Tallinna kultuuritegu Tallinna kultuurielus tähelepanu äratanud sündmus, teos, loominguline saavutus või organisatoorne panus, mis paistis silma nii originaalsuse kui ka mõtteerksuse poolest ning oli uuenduslik ja linna kultuurielu rikastav. 

Tallinna kultuuriteo auhinda anti välja kahes kategoorias: loovisiku panuse eest Tallinna kultuuriellu ja kollektiivi panuse eest Tallinna kultuuriellu. 

Auhinnale võisid kandidaate esitada kõik isikud ja organisatsioonid. Auhinna saajad otsustas esimesel aastal Tallinna Kultuuriväärtuste Ameti juurde moodustatud komisjon, hiljem Tallinna Linnavalitsuse ajutine komisjon. Auhinnafond oli 100 000 krooni (u 6391 eurot), 2008. aastal 200 000 krooni (u 12 782 eurot), 2011. aastal 6000 eurot.

Tallinna kultuuriteo auhinna laureaadid
---------------------------------------

#### 2005

* Birgitta festival (Tallinna Filharmoonia)
* Marika Valk ja Valeri Petrov

#### 2006

* Eesti Arhitektide Liit
* Tiina Lokk

#### 2007

* Uue Maailma Festival (Mittetulundusühing Uue Maailma Selts) ja Disainiaasta (Eesti Kunstiakadeemia Disaini Innovatsioonikeskus)

#### 2008

* tantsumaraton "Made in Estonia" (mittetulundusühing Teine Tants)
* Peeter Jalakas

#### 2009

* muuseumiöö
* Helen Sildna ja Peeter Rebane

#### 2010

* Katusekino (Katusekino OÜ)
* Riina Roose
Langobardide territooriumid Itaalias VII sajandil
**Friuli hertsogkond** oli langobardide hertsogkond tänapäeva Friulis, esimene, mis rajati pärast Apenniini poolsaare vallutamist aastal 568. 

See oli üks suuremaid domeene *Langobardia Maioris* ja tähtis puhver Langobardide kuningriigi ning slaavlaste, avaaride ja Bütsantsi vahel. Esialgne peamine linn provintsis oli roomlaste Aquileia, kuid langobardide pealinn Friulis oli *Forum Julii*, tänapäevane Cividale. 

Koos Spoleto, Benevento ja Trento hertsogitega püüdsid Friuli isandad sageli saavutada sõltumatust kuningavõimust Pavias, kuigi tulutult. Pärast Karl Suure langobardidevastast kampaaniat ja kuningas Desideriuse võitmist 774. aastal valitses viimane Friuli hertsog Hrodgaud aastani 776. Pärast tema surma liidendati Friuli margina Karolingide impeeriumiga.

Ajalugu
-------

Veneetsia territoorium *Forum Iulii* ümber, ikka veel Gooti sõjast laastatud, oli esimene endises Italia provintsis, mille Langobardid oma kuninga Alboini juhtimisel aastal 568 vallutasid. Enne sissetungi jätkamist kaugemale Itaalia lõunaossa jättis Alboin suure garnisoni ja pani paika piirkonna valitsuse oma vennapoja ja kaaslase Gisulfi juhtimisel, kes sai tiitli *dux* ja kes sai valida aadliperekonnad, kellega see maa üheskoos asustada.

Esialgne hertsogkond oli ümbritsetud Karni Alpide ja Julia Alpidega põhjast ja kirdest ning oli nendest suundadest vaevalt ligipääsetav. Lõunast oli see ümbritsetud Bütsantsi Ravenna eksarhaadiga, kus see rannikuni jõudis alles hiljem, ja idast tasandikuga, mis viis Doonau keskjooksule, täiuslikku kohta sissetungijatele, näiteks avaaridele ja hiljem madjaritele. Selle läänepiir oli esialgu määramata, kuni edasiste vallutustega loodi langobardide Ceneda hertsogkond, mis asus Tagliamento jõe taga, Livenza ja Piave jõe vahel. 

Gisulf, Paulus Diaconuse kroonika *Historia Langobardorum* järgi võimekas valitseja, olles Rooma rahvastiku Friulis maha surunud, saavutas langobardide interregnumi ajal pärast kuningas Klefi surma aastal 574 isegi suurema mõju. 610. aasta paiku tungis Friulisse avaaride vägi, rüüstates langobardide asustuse. Kui kuningas Agilulf ei võtnud midagi ette, tapeti hertsog Gisulf II lahingus, kui sissetungijad hõivasid tema residentsi Cividales, kust tema pojad Tasso ja Kakko suutsid napilt põgeneda. Nende ühisvalitsemise ajal ulatus hertsoglik territoorium ajutiselt kuni Matreini tänapäeva Ida-Tiroolis.

Karolingide impeerium koos kagupoolse Friuli margiga pärast 843. aasta Verduni lepingut
615. aastal vallutati Concordia ja 642. aastal Opitergium, kui hertsogid laiendasid oma võimu Ravenna eksarhaadi arvelt lõuna poole. Aastal 663 vallutati Cividale avaaride poolt lühikeseks ajaks, kuid Benevento hertsog Grimoald võttis selle tagasi. 

Pärast Pavia piiramist 774. aastal võimaldas Karl Suur Hrodgaudil hertsogkonda säilitada. Kui Hrodgaud mässas ja 776. aastal lahingus tapeti, asendas Karl Suur ta Macariusega. Hertsogkond jätkas frankide võimu all aastani 828, kui see jagati krahvkondadeks ja lagunes. Aastal 846 reformiti see Friuli margiks.

Vaata ka
--------

* Friuli hertsogid ja markkrahvid
* Langobardide kuningriik
* Benevento hertsogkond
* Avaari khaaniriik
Fritz Zwicky (1947)
Mälestustahvel Varnas asuva maja seinal, millel on kirjas: "Selles majas sündis Fritz Zwicky – astronoom, kes avastas neutrontähed ja Universumis tumeaine"
Fritz Zwicky sünnimaja Varnas
**Fritz Zwicky** (14. veebruar 1898 Varna, Bulgaaria vürstiriik – 8. veebruar 1974 Pasadena, California, USA) oli Šveitsi astronoom, tumeaine avastaja.

Ta sündis Varnas šveitslasest Bulgaaria töösturi ja diplomaadi Fridolin Zwicky perekonnas. Ema oli tšehhitar Františka Vrček. Kuueaastaselt saatsid vanemad Fritzu 1904. aastal isa ajaloolisele kodumaale Šveitsi. Fritzu nooruspõlv möödus saksakeelses Glaruse kantonis vanavanemate kodus. Küpsustunnistuse sai ta Zürichis. Seejärel õppis matemaatikat ja füüsikat Konföderatsiooni Zürichi Tehnikakõrgkoolis. Tema diplomitöö juhendaja oli Hermann Weyl, 1922. aastal kaitstud füüsikaalase doktoritöö juhendaja oli Peter Debye, hilisem nobelist. 

1925. aastal kutsus kaks aastat varem Nobeli füüsikaauhinna saanud Robert Andrews Millikan Zwicky enda juurde tööle Pasadenas asuvasse California Tehnoloogiainstituuti. Seal tegutses ta esimestel aastatel füüsikateoreetikuna, hiljem jätkas astrofüüsikuna. Astronoomilisi vaatlusi teostas ta Mount Wilsoni ja Palomari observatooriumis. 1942. aastal sai Zwicky California Tehnoloogiainstituudi astronoomiaprofessoriks.

Zwicky, kes emigreerus 1925. aastal USA-sse, elas seal üle 40 aasta, kuid ilma Ameerika kodakondsuseta – ta jäi elu lõpuni Šveitsi kodanikuks.

Teadus
------

Zwicky, uurides 1933. aastal galaktikate ruumijaotust ja liikumiskiirusi Berenike Juuste galaktikaparves, näitas, et parve kogumass on palju kordi suurem kui liikmesgalaktikate masside summa ning tegi sellest järelduse, et galaktikaparves peab olema palju mingit tundmatut mittehelenduvat ainet (tumeainet). 1933. aastal ennustas Zwicky koos Walter Baadega neutrontähtede olemasolu, samuti neutrontähtede ja kosmilise kiirguse tekkimise supernoova plahvatuste tagajärjel. Koos Baadega olid nad esimesed, kes 1930. aastate keskel demonstreerisid Bernhard Schmidti leiutatud uut tüüpi suure vaateväljaga teleskoobi tõhusust. 1937. aastal esitas Zwicky gravitatsiooniläätsede hüpoteesi. Aastatel 1961–1968 ilmus Zwicky kuueköiteline 30 000 galaktikat ja 9700 galaktikaparve sisaldav kuueköiteline kataloog.

Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal

Tunnustus
---------

* 1972 – Kuningliku Astronoomiaseltsi kuldmedal

Teoseid
-------

* 1957 – *Morphological Astronomy*. Springer-Verlag
* 1966 – *Entdecken, Erfinden, Forschen im Morphologischen Weltbild*. Droemer Knaur
	+ 1969 – *Discovery Invention, Research Through the Morphological Approach*. McMillan
* 1971 – *Jeder ein Genie*

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Universum". Koostaja Rein Veskimäe. Tallinn, 1997. Lk 355–356
2. 1 2 3 4  Biografie: Längere Version. zwicky-stiftung.ch
3. 1 2 3 4  Supernovae, an alpine climb and space travel. dynamical-systems.org

Välislingid
-----------

 Fritz Zwicky – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib keeleteaduse mõistest; optikamõiste kohta vaata artiklit Grassmanni seadus (optika)* |

---

**Grassmanni seadus** on reeglipära vanakreeka ja sanskriti keeles, mis sätestab, et kui aspireeritud konsonandile järgneb silbialguline aspireeritud konsonant, kaotab esimene neist oma aspiratsiooni. Seadus on nime saanud Hermann Grassmanni järgi, kes selle 1863. aastal sõnastas. Sarnast nähtust kirjeldas sanskriti osas juba Pāṇini.

Näiteid vanakreeka keelest:

* /**tʰ**ú-ɔː/ θύω 'ma ohverdan' → /e-**t**ú-**tʰ**ɛː/ ἐτύθη '(see) ohverdati'

* /**tʰ**rík-s/ θρίξ 'juus' → /**t**rí**kʰ**-es/ τρίχες 'juuksed'

* /**tʰ**áp-sai/ θάψαι 'matma' (aorist) → /**tʰ**á**pt**-ein/ θάπτειν 'matma' (preesens)
* /**t**á**pʰ**-os/ τάφος 'haud' → /**t**a**pʰ**-ɛ́ː/ ταφή 'matus'

Reduplikatsiooni puhul, mille abil kreeka ja sanskriti keeles moodustatakse perfekti vormid, jääb reduplitseeritud silbi konsonant Grassmanni seaduse järgi aspireerimata, kui tüve alguskonsonant on aspireeritud. Näiteks /**pʰ**u-ɔː/ φύω 'ma kasvan' → /**p**e-**pʰ**uː-ka/ πέφυκα 'ma olen kasvanud'.

Kirjandus
---------

* N. E. Collinge, *The Laws of Indo-European*. Amsterdam: John Benjamins, 1985. ISBN 0-915027-75-5.
**Ruhijärv** (ka *Ruhja järv*) on looduslik järv Sakala kõrgustiku lõunanõlval, Viljandimaal Mulgi vallas Lilli külas.

Ruhijärve pindala on 87,5 ha, suurim sügavus 6,8 m ja keskmine sügavus 2,9 m ja kõrgus merepinnast 78 m.

Järves on nõrk läbivool, veevahetus on 5 korda aastas. Järves asub üks saar pindalaga 0,05 ha. Limnoloogilise tüübi järgi on järv kalgiveeline miksotroofne ehk kalgiveeline segatoiteline järv. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.

Kaladest leidub järves latikat, koha, särge, ahvenat, haugi, roosärge, kiiska, nurgu ja hinku.

Järv asub Lilli külas ja selle kirdekallas Äriküla külas.

Rahvamuistendi järgi on Ruhijärv tulnud pilve kujul Ruhja linna lähedalt.

Vaata ka
--------

* Eesti järvede loend
* Ruhja jõgi

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13  Ruhijärv Eesti looduse infosüsteemis (vaadatud 19.08.2016)
2. ↑  Ruhijärv keskkonnaportaalis (vaadatud 19.08.2016)

Välislingid
-----------

* Ruhijärv Eesti looduse infosüsteemis
* Ruhijärv keskkonnaportaalis