recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Klinte kiriku välisvaade
Lõunaportaali detail
**Klinte kirik** (rootsi keeles *Klinte kyrka*) on keskaegne kirik Klintes Ojamaal, Klintehamni lähedal. Põhiosas gooti stiilis kirik valmis 1300. aasta paiku. Kirik kuulub Rootsi kiriku Visby piiskopkonnale.

Arhitektuur
-----------

Klinte kiriku vanim osa on torni alumine osa, mis pärineb 13. sajandi algupoolelt ja on romaani vormides, olles arvatavasti säilinud varasemast romaani ehitisest. 1300. aasta paiku ehitati uues gooti stiilis ümber kiriku pikihoone ja kooriruum, mis on tänaseni säilinud. Umbes sel ajal kõrgendati ka kirikutorni.

Torniosa punasest ja hallist kivist portaal ja aknad on romaani ümarkaartega. Torni kõrgemas osas on teravkaarsed gooti aknad. Kooriruumi avanev lõunaportaal on teravkaarne astmikportaal, mille palestiku pungkapiteelid on kõrgetasemelise ja ajastule iseloomuliku raiddekooriga.

Interjöör
---------

Kooriruumi võlvi ehivad seinamaalingud, mis stiililt sarnanevad Rone kiriku maalingutega. Kiriku suures ehisraamistikuga idaaknas on säilinud mõned paneelid algsetest klaasvitraažidest, mis arvatakse olevat sama meistri töö, kes töötas Alskogi kirikus.

Sisustuses on säilinud 15. sajandist pärinev triumfirist. Liivakivist altariretaabel 1643. aastast on skulptor Gert van Egheni töö. Ristimiskivi on 1667. aastast ja kirikupingid pärinevad samuti 17. sajandist.

1933. aastal kirikut renoveeriti.

Viited
------

1. ↑  "Klinte kyrka. - guteinfo.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2021. Vaadatud 7. septembril 2021.
2. ↑  "Klinte kyrka. - guteinfo.com". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. september 2021. Vaadatud 7. septembril 2021.

Välislingid
-----------

* Klinte kyrka. – guteinfo.com
**Huesca** on provints Põhja-Hispaanias Aragóni autonoomse piirkonna põhjaosas.

Kliima
------

Huesca provintsi aasta keskmine temperatuur on +13,4 °C, jaanuaris +4,7 °C, augustis +22,7 °C.

Aastas sajab keskmiselt 587 mm, sealhulgas jaanuaris 41 mm ja augustis 42 mm sademeid. Aastas paistab päike keskmiselt 2683 tundi, sealhulgas jaanuaris 131 ja augustis 314 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑

Välislingid
-----------

 Huesca provints – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Huesca provintsi koduleht

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Eesti päritolu Austraalia näitlejast; ajakirjaniku ja kirjaniku kohta vaata Anna Murdoch Mann* |

---

**Anna Torv** (sündinud 15. aprill 1978 Melbourne'is) on Austraalia näitleja. 

Ta on mänginud FOX-i seriaalis "Fringe" (2008–2013; "Ülisalajane") peaosa, FBI agenti Olivia Dunhamit, ja saanud selle osatäitmise eest koguni neljal aastal järjest (2009–2012) Saturni auhinna parima seriaali naisosatäitja kategoorias.

Aastatel 2017–2019 mängis ta naispeategelast Wendy Carri Netflixi kriminaalsarjas "Mindhunter".

Isiklikku
---------

Anna ema on šoti juurtega Susan Torv (neiupõlvenimega Carmichael). Anna isa on eesti päritolu Hans Arvid Torv (Tõrv); isa õde ajakirjanik Anna Mann dePeyster oli 31 aastat abielus meediamogul Rupert Murdochiga. Anna isapoolne vanaisa oli Jakob Tõrv, kes sündis 1912. aastal Eestis Tõstamaal, kuid kolis sealt enne teist maailmasõda Šotimaale. Seal võttis Tõrv naise ja sai kolm last, nende seas ka Anna isa.

Viited
------

1. ↑  "Torv takes lead role in Abrams' drama".
2. ↑  { Kas teadsid, et Netflixi hittsarja naispeaosas mängib Eesti päritolu näitleja?] Postimees/Elu24, 19.11.2019.
**Irakli Garibašvili** (gruusia keeles ირაკლი ღარიბაშვილი; sündinud 28. juunil 1982 Thbilisis) on Gruusia poliitik, kes oli aastatel 2013–2015 ja 2021–2024 Gruusia peaminister.

23. detsembril 2015 teatas ta oma tagasiastumisest. 30. detsembril 2015 sai peaministriks senine välisminister Giorgi Kvirikašvili.

Elulugu
-------

Ta lõpetas 2004. aastal Thbilisi ülikooli (rahvusvaheliste suhete alal); aastatel 2002–2004 õppis ühtlasi ka Sorbonne'is (Pariisi 1. Ülikoolis); ta sai Thbilisi ülikoolist 2005. aastal magistrikraadi rahvusvaheliste suhete alal.

Ta töötas 2005. aastast Bidzina Ivanišvili alluvuses, olles Ivanišvilile kuuluva Cartu panga järelevalvenõukogu liige. 

25. oktoobrist 2012 kuni 20. novembrini 2013 oli ta Bidzina Ivanišvili valitsuses siseminister.

Alates 8. septembrist 2019 kuni 22. veebruarini 2021 oli ta Gruusia kaitseminister.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Bidzina Ivanišvili** | **Gruusia peaminister**2013–2015 | Järgnev**Giorgi Kvirikašvili** |

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Giorgi Gahharia** | **Gruusia peaminister**2021–2024 | Järgnev**Irakli Kobahhidze** |
**Ishikawa prefektuur** on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas Jaapani mere kaldal. Piirneb läänes Toyama ja Gifu ning lõunas Fukui prefektuuriga.

Sümbolid
--------

Ishikawa prefektuuri tunnuslind on kaljukotkas (*Aquila chrysaetos*), tunnuspuu on hiibapuu (*Thujopsis dolabrata*) ja tunnuslill kamtšatka püvilill (*Fritillaria camtschatcensis*).

Haldusjaotus
------------

Ishikawa prefektuur on jaotatud 19 omavalitsusüksuseks, millest 11 on linnad (市 *shi*).

### Linnad

* Hakui
* Hakusan
* Kaga
* Kahoku
* Kanazawa
* Komatsu
* Nanao
* Nomi
* Nonoichi
* Suzu
* Wajima

Viited
------

1. ↑  いしかわ統計指標ランド　石川県の統計情報ポータルサイト

Välislingid
-----------

* Ishikawa prefektuuri koduleht (*jaapani, inglise, hiina, korea ja vene keeles*)

Jaapani prefektuurid

Aichi **·**  Akita **·**  Aomori **·**  Chiba **·**  Ehime **·**  Fukui **·**  Fukuoka **·**  Fukushima **·**  Gifu **·**  Gumma **·**  Hiroshima **·**  Hokkaidō **·**  Hyōgo **·**  Ibaraki **·**  Ishikawa **·**  Iwate **·**  Kanagawa **·**  Kagawa **·**  Kagoshima **·**  Kōchi **·**  Kumamoto **·**  Kyōto **·**  Mie **·**  Miyagi **·**  Miyazaki **·**  Nagano **·**  Nagasaki **·**  Nara **·**  Niigata **·**  Ōita **·**  Okayama **·**  Okinawa **·**  Ōsaka **·**  Saga **·**  Saitama **·**  Shiga **·**  Shimane **·**  Shizuoka **·**  Tochigi **·**  Tokushima **·**  Tōkyō **·**  Tottori **·**  Toyama **·**  Wakayama **·**  Yamagata **·**  Yamaguchi **·**  Yamanashi
**Liivi mõis** (saksa keeles *Parmel*) oli mõis Läänemaal Kullamaa kihelkonnas, tänapäeval Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. 

Esimest korda on mõisa mainitud aastal 1389. Liivi mõis oli rüütlimõis. Mõisa viimane omanik enne võõrandamist aastal 1919 oli Konstantin Robert von Ungern-Sternberg.

Keskajal asus mõisas arvatavasti väikelinnus ehk kivist kindluselamu. Umbes 19. sajandi keskel ehitati puidust ühekorruseline peahoone, millele sama sajandi lõpul lisati kivist tiibhoone. See ongi ümberehitatuna tänapäevani säilinud. Peahoonest loodesse rajati suur park, peahooneni viis umbes 400 m pikkune allee. 

Kõrvalhooned asusid peahoonest peamiselt kagus ja mitmed neist on ka säilinud tänapäevani. Stiilseim neist on kaarakendega historitsistlik laudaehitis. 20. sajandil on parki ja peahoone lähistele püstitatud mõningaid uusehitisi.

Vaata ka
--------

* Liivi mõisa park

Kullamaa kirik
Kullamaa kihelkond

**Kirik**: Kullamaa  

**Mõisad**: Jõgisoo mõis | Kasenurme mõis | Kalju mõis | Kohatu mõis | Koluvere mõis  | Kuijõe mõis | Käända mõis | Kääsla mõis | Kütke mõis | Leevre mõis | Leila mõis | Liivi mõis | Loodna mõis | Luiste mõis | Maidla mõis | Ohtla mõis | Piirsalu mõis | Päri mõis | Sipa mõis | Sooniste mõis | Suure-Kullamaa mõis | Teenuse mõis | Tolli mõis | Ubasalu mõis | Vaikna mõis | Väike-Kullamaa mõis
**Shenyang** (hiina 沈阳 *Shěnyáng*; mandžu ᠮᡠᡴ᠋ᡩᡝ᠋ᠨ *Mukden*) on Liaoningi provintsi pealinn Hiinas. Kirde-Hiina suurimas linnas on 6,3 miljonit (2010) elanikku. 17. sajandil oli linn mandžude valduses ning oli lühikest aega Jini pealinn.

Koos teiste läheduses asuvate linnadega on Shenyang Hiina tähtis tööstuskeskus ja tähtis kaubanduses Jaapani, Venemaa ja Koreaga. Linn on alates 1930. aastatest olnud Hiina rasketööstuse keskuseks ning on pikalt ja järjepidavalt arendanud oma tööstust. Nüüdseks on linnal kindel tööstuslik põhi, hea maa- ja lennutranspordi süsteem, rohkelt loodusressursse ja kvalifitseeritud tööjõudu.

Ajalugu
-------

Shenyang oli 12. sajandil üks Jini dünastia kolmest pealinnast. 

Mandžude valitseja Nurhaci viis pealinna Shenyangi 1625. aastal. Linn nimetati ümber, uueks nimeks sai **Shengjing** (1643). Shengjing oli Hiina pealinn kuni 1644. aastani, kui võimule tuli Qingi dünastia ja pealinnaks sai Peking. 1657. aastal nimetati linn jälle ümber ja nimeks sai ta seekord **Fengtian**. Praegune nimi võeti uuesti kasutusele alles 1914. aastal.

Kaubanduskeskus Taiyuani tänaval
18. septembril 1931. aastal oli Mukdeni vahejuhtum, kus osa Jaapanile kuuluvast Lõuna-Mandžuuria raudteest lasti õhku ja see andis jaapanlastele võimaluse Mandžukuo riigi loomiseks Mandžuurias. Mandžukuo ajal kutsuti linna jälle nimega Fengtian. 

Nõukogude armee vallutas linna 1945. aasta augusti alguses. Jaapani alistumise järel asendas Nõukogude armeed Guomindang. Hiina kodusõja ajal oli Shenyang Guomindangi vägede tugipunkt kuni 30. oktoobrini 1948, kui Hiina kommunistide armee hõivas linna.

Välislingid
-----------

* Shenyangi koduleht inglise keeles
**Määri mõis** (saksa keeles *Meyris*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Määri küla lähedal Väike-Maarja vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõisa omanikud olid teiste seas Tollid ja Zoege von Manteuffelid. Mõisas sündis kirurg Werner Zoege von Manteuffel.

Viimased Määri mõisnikud olid Zöge von Manteuffelid. Alates 1901. aastast kuulus mõis Günther Zoege von Manteuffelile, kellelt see võõrandati 1919. aasta Maaseadusega. Väidetavasti omandas mõisa Felicia Zoege von Mnteuffelilt Adam Tepp, kes omakorda kinkis mõisasüdame oma kahele tütrele - Hilda Riisperele ja Anita Kuntorile. Viimased mõisaomanikud olevat isegi kui 1945. aastani olnud Anita ja Eduard Kuntor, kellelt okupatsioonivõimud omandi alles siis lõplikult ära võtnud. Endisele mõisa kaasomanikule sanitaarkindralmajor Werner Zoege von Manteuffelile VR I/2 (1857–1926) on parki püstitatud mälestuskivi.

Määrist on pärit ka jalaväekindral krahv Carl Gustaf Dücker (1671–1732), kellele Rootsi ajal kuulusid peale Määri ka Põltsamaa, Adavere, Varangu, Hellenurme ja Eistvere mõis Eestis ning hulk maavaldusi Rootsis. 

Määris sündis Karl von Below (1794–1867), kes aastail 1841–1852 oli Eestimaa asekuberner.

Viited
------

1. ↑  Määri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑   (vaadatud 20.01.2016)
3. ↑  Määri ms, www.eki.ee
4. ↑

Välislingid
-----------

* Määri mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Määri mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis
* Määri mõis Väike-Maarja valla kodulehel

Simuna kirik
Simuna kihelkond

**Kirik**: Simuna  

**Mõisad**: Aru mõis | Avanduse mõis | Edivere mõis | Emumäe mõis | Härma mõis | Imukvere | Kellavere mõis | Koila mõis | Kuremaa mõis | Käru mõis | Laekvere mõis | Lasinurme mõis | Liinemõisa mõis | Luusika mõis | Lõusa mõis | Moora mõis | Muuga mõis | Mõisamaa mõis | Määri mõis | Orguse mõis | Paasvere mõis | Pallasvere mõis | Pudivere mõis | Rahkla mõis | Rohu mõis | Salla mõis | Simuna kirikumõis | Selli mõis | Sootaguse mõis | Tammiku mõis | Tillika mõis | Tuulivere mõis | Venevere mõis | Võivere mõis | Väiküla mõis | Vägeva mõis | Vända mõis
Ilon Wikland (2007)
**Ilon Wikland** (sünninimi **Maire-Ilon Pääbo**; sündinud 5. veebruaril 1930 Tartus) on eesti päritolu Rootsi kunstnik ja illustraator, kes on tuntud kui Astrid Lindgreni raamatute illustreerija.

Lapsepõlve veetis ta Haapsalus. Õpinguid alustas Tallinnas, kuid aastatel 1939–1944 õppis ta Haapsalu 1. algkoolis.

1944. aastal põgenes ta Nõukogude okupatsiooni eest koos klassiõe perega Rootsi.

1953. aastal soovis ta saada tööd illustraatorina kirjastuses Rabén & Sjögren. Tänu sellele kohtus ta 23-aastaselt Astrid Lindgreniga, kellele tema joonistused meeldisid – sellest sai alguse nende pikk koostöö. Astrid oli just lõpetanud raamatu "Mio, mu Mio" kirjutamise ning sai kohe aru, et Wikland suudab joonistada "muinaslugusid". Wikland tegi "Mio, mu Mio" raamatu jaoks test-joonistused ning see oligi algus nende kahe naise omavahelisele pikale koostööle.

Teoseid
-------

Esimene raamat, mida Wikland ametlikult illustreeris, oli 1954 ilmunud "Mio, mu Mio". Lisaks sellele on Ilon Wikland illustreerinud veel hulga Astrid Lindgreni raamatuid, kaasaarvatud: 

* Bullerby Lapsed
* Vennad Lõvisüdamed
* Karlsson Katuselt
* Röövlitütar Ronja
* Pöialpoiss Nils Karlsson
* Madlike

Lisaks juturaamatutele on Wikland illustreerinud ka mitmeid Astrid Lindgreni pildiraamatuid.

Iloni Imedemaa
--------------

1. juulil 2009 avati Haapsalus Läänemaa Muuseumis Ilon Wiklandile pühendatud teemakeskus Iloni Imedemaa.

Tunnustus
---------

* 1989 – Haapsalu rajooni aukodanik
* 2001 – Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2003 – Haapsalu vapimärk
* 2010 – Haapsalu aukodanik

Isiklikku
---------

Tema isa oli tsiviilinsener Max Pääbo ning ema Pallase lõpetanud maali- ja tekstiilikunstnik Vida Pääbo-Juse. 

Aastal 1951 abiellus ta mereväelasega. Paaril on neli tütart.

Wikland elab praegu Stockholmis.

Kirjandus
---------

* Enno Tammer. "Ilon Wiklandi maailm". Tammerraamat. 2007
* Enno Tammer. "Ilon Wikland. Elu pildid". Tammerraamat. 2017

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ilon Wikland** |

* Ilon Wiklandi imeliste maalide online pood
* Iloni Imedemaa
* Ilon Wikland enda joonistuste näitusest: Mõnda joonistust ma üldse ei tea. Läänlane.ee
* Sündinud joonistama. Õpetajate Leht, 4. veebruar 2005
* Birgit Püve. Elu ühes päevas: Ilon Wikland. Eesti Ekspress, 6. detsember 2005
* Uno Schultz. Miks me politseid ei kutsunud. Eesti Päevaleht Online, 25. august 2006
* Kristel Kiigemägi. Eestis armastatakse Ilon Wiklandi jätkuvalt. Eesti Päevaleht Online, 30. november 2007
* Üllatav Ilon Wikland. Eesti Päevaleht Online, 8. detsember 2007
* Aivo Paljasmaa, Väikesed haapsallased mängivad filmis Ilon Wiklandi lapsepõlve. Lääne Elu, 28. juuni 2008
* Jüri Aarma. Ilon Eestist, Imedemaalt. Maaleht, 8. jaanuar 2009
* Külli-Riin Tigasson. Ilon Wikland: tänapäeval on väga raske laps olla. EPL.ee, 4. juuli 2009
* Doris Kareva. Ilon Wikland, lapsepõlve looja. DELFI Naistekas, 10. juuli 2009
**Murmanski oblast** asub Venemaa Loode föderaalringkonnas. Suurem osa oblastist asub Koola poolsaarel.

Oblast piirneb Norra, Soome ja Karjala Vabariigiga.

Ajalugu
-------

Arheoloogiliste leiutiste põhjal arvatakse, et esimesed inimesed tulid Murmanski oblasti territooriumile umbes 8. aastatuhandel eKr, kuid nendest asukatest on vähe teada. 1. aastatuhandel pKr asustasid oblasti territooriumit saamid. 12. sajandil jõudsid sinna esimest korda slaavlased, kes hakkasid asustama rannikualasid ning seepärast said endale nimeks pomoorid. Üsna ruttu hõlvasid pomoorid Koola poolsaare kogu rannikut. Valge mere rannikut nimetasid nad Terski rannikuks, Barentsi mere rannikut aga Murmani rannikuks. Sõna "murman" tuleneb sõnast "normann".

Poolsaare aktiivne asustamine algab alles 18. sajandi teisel poolel. 1916. aastal jõudis sinna raudtee, 1917. aastal tuli nõukogude võim. Sellest ajast hakkas poolsaarel arenema tööstus.

1921. aastal tekkis Murmanski kubermang, kuid 1927. aastal oli nimetatud ümber Murmanski ringkonnaks ning läks Leningradi oblasti koosseisu. Murmanski oblast moodustati 1938. aastal.

Haldusjaotus
------------

Oblast jaguneb kuueks rajooniks ning oblastilise alluvusega linnadeks. Osa linnu ja aleveid on kinnised (märgitud tärniga nime järel).

### Rajoonid

* Kandalakša rajoon
* Kola rajoon
* Kovdori rajoon
* Lovozero rajoon
* Petšenga rajoon
* Teri rajoon

### Oblastilise alluvusega linnad ja alevid

* Aleksandrovski kinnine linnaringkond
	+ Gadžijevo
	+ Poljarnõi
	+ Snežnogorsk

* Apatitõ
* Kandalakša
* Kirovsk
* Montšegorsk
* Murmansk
* Olenegorsk
* Ostrovnoi\*
* Poljarnõje Zori
* Severomorsk\*
* Zaorzjorsk\*
* Vidjajevo\*

Rahvastik
---------

Rahvaloenduse andmetel elas 2010. aastal Murmanski oblastis 796 100 inimest. 2019. aasta alguses oli arvestuslik rahvaarv 748 100. 2002. aastal moodustasid venelased 85,2% elanikest. Piirkonna põlisrahvas saamid moodustasid 0,2% elanikest.

Vaata ka
--------

* Afrikanda lennuväebaas
* Koška Javr
* Muurmani rannik

Viited
------

1. ↑  Travel.ru
2. ↑  2010. aasta rahvaloendus
3. ↑  "Venemaa Statistikaamet". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2018. Vaadatud 30. aprillil 2014.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Murmanski oblast** |

Loode föderaalringkond

Karjala Vabariik  **·**  Komi Vabariik  **·**  Arhangelski oblast  **·**  Kaliningradi oblast  **·**  Leningradi oblast  **·**  Murmanski oblast  **·**  Novgorodi oblast  **·**  Pihkva oblast  **·**  Vologda oblast  **·**  Peterburi linn  **·**  Neenetsi autonoomne ringkond
**Murcia** on Hispaania autonoomne piirkond.

Kliima
------

Murcia autonoomse piirkonna aasta keskmine temperatuur on +17,7 °C, jaanuaris +10,3 °C, augustis +26,4 °C.

Aastas sajab keskmiselt 294 mm, sealhulgas jaanuaris 19 mm ja augustis 10 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2753 tundi, sealhulgas jaanuaris 162 ja augustis 304 tundi.

Viited
------

1. 1 2 3  Guía Oficial de Campings. TURESPAÑA. Secretaría de Estado de Comercio y Turismo, Ministerio de Economía. Madrid 2003
2. ↑  Instituto Nacional de Estadística

Hispaania autonoomsed piirkonnad (*comunidades autónomas*)

Andaluusia **·**  Aragón **·**  Astuuria **·**  Baleaarid **·**  Baskimaa **·**  Castilla–La Mancha **·**  Castilla-León **·**  Extremadura **·**  Galicia **·**  Kanaari saared **·**  Kantaabria **·**  Kataloonia **·**  La Rioja **·**  Madrid **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Valencia



Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid
**Aarne Veedla** (sündinud 26. novembril 1963 Valgas) on Eesti endine piirivalvur ja poliitik.
Veedla lõpetas Tartu Ülikooli 1988. aastal ajaloo erialal. 

Aastatel 1991–1993 teenis ta vabatahtlikuna Eesti piirivalves, oli kontrollpunkti ülem ning Valga Juhtimiskeskuse staabiülem.

Poliitiline tegevus
-------------------

Ta valiti Valga linnavolikokku 1989. 1993. ja 1996. aastal. Ta oli Valga linnavolikogu aseesimees, seejärel esimees ning Eesti Linnade Liidu juhatuse liige.

1995–1996 oli ta Eesti Vabariigi Riigikogu liige, kus kuulus Reformierakonna fraktsiooni ning oli õiguskomisjoni liige. 1999–2003 töötas ta regionaalministri nõunikuna, alates 2003. aastast rahvastikuministri nõunikuna. Aastatel 2007–2008 oli ta Riigikogu esimese aseesimehe nõunik. Veedla on Vabariigi Presidendi rahvusvähemuste ümarlaua liige 2000–2010.

Veedla on Eesti Reformierakonna (ja oli selle eelkäija Eesti Liberaaldemokraatliku Partei) liige. Ta on korduvalt kuulunud Eesti Liberaaldemokraatliku Partei ja Eesti Reformierakonna juhatusse. Aastatel 1988–1990 oli ta Rahvarinde Valgamaa volikogu liige.
**Nunavuti ala** (inuktituti ᓄᓇᕗᑦ) on 1. järgu haldusüksus (ala) Kanada riigi põhjaosas. Suurem osa ala elanikest on inuitid.

Ajalugu
-------

Nunavut moodustati 1. aprillil 1999 peamiselt Loodealadest eraldatud territooriumil.

### Nimi

"Nunavut" tähendab inuktituti keeles 'meie maa'.

Geograafia
----------

Nunavuti pindala on 1 932 255 km2. Suurema osa Nunavuti territooriumist moodustavad saared. Kui Nunavut oleks iseseisev riik, oleks ta maailmas suuruselt 15. kohal.

### Ressursid

Nunavutis leidub järgmisi loodusressursse: kulda, pliid, tsinki, niklit, vaske ja teemante.

Rahvastik
---------

Inuit
2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Nunavutis 31 906 inimest ja 2006. aasta rahvaloenduse järgi 29 474 inimest. 83,6% elanikkonnast pidas ennast inuittideks.

Provintsi suurim linn on Iqaluit, kus elas 2006. aastal 6184 inimest.

Vaata ka
--------

* Cape Dorset

Viited
------

1. ↑  Canada 2021 Census
2. ↑  Kanada Statistikaamet vaadatud 5.12.12
3. ↑  Kanada Statistikaamet vaadatud 20.02.11
4. ↑  Kanada Statistikaamet vaadatud 20.02.11

Välislingid
-----------

* Nunavuti valitsuse koduleht

Kanada provintsid ja alad

Alberta **·**  Briti Columbia **·**  Loodealad **·**  Manitoba **·**  New Brunswick **·**  Newfoundland ja Labrador **·**  Nova Scotia **·**  Nunavut **·**  Ontario **·**  Prints Edwardi saar **·**  Québec **·**  Saskatchewan **·**  Yukon
**Radstadt** on linn Austrias Salzburgi liidumaal Sankt Johann im Pongau ringkonnas.

Vaade Taurachi orule
Linn asub Ennsi jõe orus, selle lisajõe Taurachi suubumiskoha lähedal, Roßbrandi mäe jalamil, mis on Salzburgi Kiltkivialpide osa. Lõunas kulgeb maantee kõrvuti Taurachi ojaga kuni Untertauerni, Obertauerni suusakuurordi ja Radstadti Tauerni kuruni kõrgusel 1738 m, mis tähistab piiri Salzburgi Tamswegi ringkonnaga. Idas viib Ennstali maantee Schladmingi Ülem-Steiermargis.

Linnaosad on Höggen, Löbenau, Mandling, Radstadt ja Schwemmberg.

Ajalugu
-------

4. sajandil eKr asustasid ala keldi hõimud, nende Noricumi kuningriik muudeti umbes 15. aastal eKr Rooma provintsiks. Tee üle Tauerni kuru oli osa suurest Rooma teest, mis viis Aquileiast Itaalias Iuvavumi linna (tänapäeva Salzburg) põhjas.

Paika nimega *Rastat* ('puhkekoht') mainiti juba 1074. aasta dokumendis. Radstadti kindlus asutati 13. sajandil, kui Pongau piirkonnast sai Salzburgi peapiiskopkonna osa ja tekkisid piirikonfliktid Habsburgidest Steiermargi hertsogitega; paik sai linnaõiguse 1289. aastal. Linn oli kohaliku administratsiooni asukoht ja sellel oli märkimisväärne väärtus Ennsi oru ja Radstadti Tauerni kuru kaudu Alpide peaahelikku ületava maantee kaitseks Kärnteni ja Aquileia suunal. Radstadti gooti stiilis kirik pühitseti 1417. aastal ja raekoda pärineb 16. sajandist.

Saksa talurahvasõjas 1524./25. aastal asusid linnakodanikud vürstliku peapiiskopi Matthäus Lang von Wellenburgi poolele ja seisid vastu Michael Gaismairi juhitud umbes 5000 mehelise talupoegade armee piiramisele. Linnamüürid on säilinud, sealhulgas kolm torni, mille piirajad piiramise järel olid sunnitud püstitama. 1629. aastal rajasid vürstlikud peapiiskopid Ennsi orus Vastureformatsiooni levitamiseks siia kaputsiinlaste kloostri. Nagu paljudes teistes peapiiskop Leopold Anton von Firmiani valitsemise all olnud Salzburgi piirkondades, saadeti protestantlik elanikkond 1731./32. aastal riigist välja; kui *Exulanten* andis neile varjupaiga Preisi kuningas Friedrich Wilhelm I ja asustas Gumbinneni piirkonda Ida-Preisimaal.

Täna on Radstadt ka populaarne turismikuurort, kus on aastas rohkem turiste, kui aastaringset elanikkonda. Sellel on oma suusapiirkond ja see on osa laiendatud mäesuusa- ja lumelauapiirkonnast (Ski Amadé), millel on ühendused naaberlinna Altenmarktiga.

* RaekodaRaekoda
* Steiermargi värav ja kaputsiinlaste tornSteiermargi värav ja kaputsiinlaste torn

Tuntud inimesi
--------------

* Paul Hofhaimer (1459–1537), helilooja
* Josefa Frandl (\* 1930), mäesuusataja
* Michael Walchhofer (\* 1975), mäesuusataja

Viited
------

1. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Sankt Johann im Pongau ringkonna vallad

* Altenmarkt im Pongau
* Bad Gastein
* Bad Hofgastein
* Bischofshofen
* Dorfgastein
* Eben im Pongau
* Filzmoos
* Flachau
* Forstau
* Goldegg
* Großarl
* Hüttau
* Hüttschlag
* Kleinarl
* Mühlbach am Hochkönig
* Pfarrwerfen
* Radstadt
* Sankt Johann im Pongau
* Sankt Martin am Tennengebirge
* Sankt Veit im Pongau
* Schwarzach im Pongau
* Untertauern
* Wagrain
* Werfen
* Werfenweng
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sõidukist; telesaate kohta vaata artiklit Buss (saade)* |

---

Benz-Omnibus, 1896
Kahekorruseline buss Londonis
Tänapäevased linnabussid on enamasti madala põhjaga. Pildil Autosan Sancity 12LF
Dekoreeritud autobuss Egiptuses
**Buss** ehk **autobuss** (varem **omnibus(s)**; ladina keelest *automobile omnibus*, 'iseliikuja kõigile') on teedel ja tänavatel liikuv, suurema hulga inimeste veoks mõeldud sõiduk, milles on vähemalt 10 istekohta (juhiiste kaasa arvatud).

Bussid jagunevad lähiliinibussideks, kaugliinibussideks ja turismibussideks.

Kaugliinibussides on enamasti konditsioneer, külmik, videosalvesti ja kuvarid, wifi, käimla. Mõningates pikamaabussides on reisijatele ka magamiskohad. 

Elektriga sõitvaid busse nimetatakse trollibussideks.

Vaata ka
--------

* Bussijuht
* Koolibuss
* Lõõtsbuss
* Mikrobuss
* Poebuss
* Scania OmniLink
* Väikebuss

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **buss** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Buss** |
**Rait Pallo** (sündinud 10. septembril 1974 Tallinnas) on eesti murdmaasuusataja, rogainija, triatleet ja seiklussportlane.

Haridus
-------

Lõpetas 1992. aastal Tallinna Liivalaia Keskkooli, 2000. aastal Estonian Business Schooli ärijuhtimise eriala bakalaureuse kraadiga ja 2008. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ärirahanduse ja arvestuse eriala sotsiaalteaduste magistri kraadiga.

Töö
---

Rait Pallo on Swedbank AS juhatuse liige, krediidi- ja operatsiooniriski divisjoni direktor.

Sporditulemused
---------------

2013. aasta rogaini maailmameistrivõistluste esikolmik. Vasakult: Rait Pallo, Timmo Tammemäe (hõbe), Rain Eensaar, Silver Eensaar (kuld), Oleg Kalinin, Evgeny Dombrovskiy (pronks, Venemaa)
Harrastanud murdmaasuusatamist, rogaini, triatloni ja seiklussporti.

Rait Pallo on viiekordne Tartu Nelikürituse võitja (2006, 2007, 2010, 2011, 2012). Osalenud 
murdmaasuusatamise Maailma Karika etappidel. Aastatel 2009–2015 oli ta Eesti Suusaliidu juhatuse liige.

2014. aastal tuli ta krosstriatlonis Eesti meistriks. 

Rogaini maailmameistrivõistlustel on ta võitnud hõbeda ja 2 pronksi, Euroopa meistrivõistlustel kulla ja 2 pronksi. 2010. aasta rogaini MMil Uus-Meremaal Cheviotis võitis ta koos Karli Lamboti ja Tõnu Lillelaidiga pronksi. 2013. aasta rogaini MMil Venemaal Pihkva oblastis võitis ta koos Timmo Tammemäega meeskondade arvestuses hõbeda. 2015. aasta rogaini MMil Soomes Kiilopääl võitis ta koos Timmo Tammemäega pronksi. Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis ta 2014. aastal kulla koos Timmo Tammemäega ning 2010. ja 2011. aastal pronksi koos Karli Lamboti ja Tõnu Lillelaidiga.

Osalenud ka seiklusspordivõistlustel.

Viited
------

1. 1 2  Eesti spordi bibliograafiline leksikon. Pallo, Rait
2. ↑  Tallinna Tehnikaülikooli raamatukogu digikogu. TTÜ lõpetajad 2007-2010
3. ↑  Swedbank Eesti. Juhatus
4. ↑  ESBL sporditulemused. Rait Pallo
5. ↑  "Eesti võistkond võitis rogaini MM-il Uus-Meremaal pronksmedali. ERR Sport. 21.11.2010". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.12.2014. Vaadatud 25.12.2014.
6. ↑  Vennad Silver ja Rain Eensaar kaitsesid edukalt MM-tiitlit sport.err.ee 27.07.2013
7. ↑  Seiklussarja Ace Xdream võitis Team Nike/Gu Energy. Delfi Sport 03.09.2012
8. ↑  "Nike Winter Xdream võideti joostes www.jooksja.ee 14. 01.2013". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. detsember 2014. Vaadatud 25. detsembril 2014.

Välislingid
-----------

* 
* Biograafia ESBL-is
Tallinna mustpeade vennaskonnale kuulus Mustpeade maja.
Mustpeade vennaskonna vapp Riia Mustpeade majas.
**Mustpeade vennaskond** (ka **Mustpeade gild**, **mustpead**; saksa keeles *Bruderschaft der Schwarzhäupter*) oli Riias, Tallinnas ja Tartus tegutsenud vallalisi kaupmehi ja laevaomanikke ühendav organisatsioon (gild). Abiellunud liikmed astusid Suurgildi liikmeks, kuid hiljem vallalisuse nõue kaotati. 

Vennaskond tegutses 14. sajandi keskpaigast 1940. aastani (1920. aastal seda erinevalt teistest gildidest ei kaotatud) ja seejärel tegutseb eksiilis.[*viide?*] 1895 organiseeriti vennaskond **Mustpeade Klubiks**.

Tallinna mustpeadele kuulus Mustpeade maja. Kuni 1887. aastani oli Tallinna mustpeadel oma mõõkade ja püstolitega relvastatud sõjaväeosa, Mustpeade vennaskonna korpus, kuhu kuulus 2 rittmeistrit, 2 leitnanti, 2 kornetit, 15 allohvitseri ja vahtmeistrit.

23. maist 1788. aastast tegutses kuni 1937. aastani vanim Tallinna vabatahtliku tuletõrje üksus – Mustpeade Vennaskonna tuletõrjekomando, tõsi algselt et kaitsta eelkõige klubi maja tuleohu eest. Mustpeade tuletõrjekomando osales alati linna suuremate tulekahjude, sealhulgas 1820. aasta juunis aset leidnud Oleviste kiriku tulekahju kustutamisel. 1866. aastal liitus komando Tallinna Vabatahtliku Tuletõrje Seltsiga.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 20.06.2018)
2. ↑  Eesti ajalugu IV. Tartu 2003, lk. 131
3. ↑  Tuletõrjuja uue "katuse" all. Rahvaleht, 17. märts 1937, nr. 33, lk. 4.
**Rõbatši** (kuni 1946 Rossitten) on küla (endine alevik) Venemaal Kaliningradi oblastis (endine Ida-Preisimaa) Zelenogradski rajoonis Zelenogradski linnakreisis. 

Alevik on Kura sääre rahvuspargi administratiivkeskuseks.

Aastani 1946 kandis see nime **Rossitten**. Nimi tulenes preisikeelsest sõnast *rosita*, mis tähendab roosi.

Aleviku leedukeelse nimekuju järgi on nime saanud Adavere lademe ja Juuru-Raikküla lademe Rasytė kihistu.

Saksa Ornitoloogiaseltsi linnuvaatlusjaam Fogelwarte Kura säärel (1910)

Ajalugu
-------

Rossitteni kohal asus vana preislaste linnamägi. Aastal 1372 rajas Saksa ordu sinna kindluse. Selle juurde moodustati ka kihelkond.

Sealne loss kaotas sõjalise tähtsuse aastal 1422 ja jäeti lõplikult maha aastal 1507. Sealses lossis leiab aset E. T. A. Hoffmanni jutustus Majoraat.

Sealse kiriku kohta on esimesed teated aastast 1605. XVIII sajandil ja XIX sajandil oli asula Finckensteinide suguvõsa valduses. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1873 (aastast 1992 tegutseb selle ruumides õigeusu kirik). Aastal 1901 asutati sinna maailma esimene ornitoloogiajaam.

Aastail 1922-1945 tegutses Rossittenis purilennukool, mille juures hakkas tegutsema Alexander Lippischi juhitud purilennuselts Rhön-Rossitten Gesellschaft (RRG).

Teise maailmasõja käigus Punaarmee hõivatud Ida-Preisimaa sai aastal 1945 NSV Liidu valduseks, kus Rossitten nimetati 1946. aastal ümber Rõbatšiks. 1947. aastal sai Rõbatši aleviku staatuse, mille kaotas 2005. aastal. Aastail 2006–2016 oli see Kura sääre maapiirkonna nime kandva haldusüksuse halduskeskuseks.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 460 (1910)
* 650 (1933)
* 690 (1939)
* 1128 (1959)
* 751 (1970)
 | * 779 (1979)
* 806 (1989)
* 960 (2002)
* 839 (2010)
 |

Tuntud elanikke
---------------

* Wilhelm Franz Epha – Saksa insener
* Johannes Thienemann – Saksa ornitoloog

* Tänavavaade (2006)Tänavavaade (2006)
* Kunagine ornitoloog J.Thienemanni elumaja (2002)Kunagine ornitoloog J.Thienemanni elumaja (2002)
* Endine linnumuuseum (2013)Endine linnumuuseum (2013)
* Restaureeritud endine Rossitteni evangelistlik kirik (2013)Restaureeritud endine Rossitteni evangelistlik kirik (2013)

Välislingid
-----------

Rossitten kirjasõnas

Viited
------

1. ↑  Venemaa elanikkonna rahvastikuloend 2010. aastal.
2. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 7
3. ↑  Projekt Gutenberg
4. ↑  Vene Föderatsiooni Ülemnõukogu 17. juuni 1947. aasta määrus.
5. ↑  Kaliningraadi oblasti seadus nr. 500.
6. ↑  Kaliningraadi oblasti 27. aprilli 2015. aasta seadus nr. 420.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Rõbatši** |
Manuel Fernandes Moskva Lokomotivi särgis (2018)
**Manuel Henrique Tavares Fernandes** (sündinud 5. veebruaril 1986 Lissabonis) on Portugali jalgpallur. Ta mängib poolkaitsjana Venemaa kõrgliiga klubis Moskva Lokomotiv.

Ta alustas klubikarjääri kodumaal Lissaboni Benficas, mille esindusmeeskonnas tegi ta debüüdi 2004. aastal. Esimesel hooajal sai ta Benfica teiseks noorimaks väravalööjaks. Järgmisel hooajal murdis ta ennast juba klubi põhimeeskonda. Hooajal 2004–05 tuli klubiga Portugali meistriks.

Hooaja 2006–07 mängis ta laenumängijana Inglismaa kõrgliigas, esmalt Portsmouthis ja seejärel Evertonis.

2007. aasta augustis sõlmis ta kuueaastase lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Valencia. Üleminekusumma oli 12 miljonit naelsterlingit. Debüüdi Hispaania kõrgliigas tegi ta 2. septembril mängus UD Almería vastu. Hooaja 2007–08 teise poole mängis ta laenumängijana taas Evertonis. Hooajal 2008–09 sai ta Valencia põhimeeskonna liikmeks. Esimese värava lõi ta Hispaania kõrgliigas 5. oktoobril 2008 mängus Real Valladolidi vastu.

2010. aasta detsembris suundus ta laenule Türgi kõrgliiga klubisse Beşiktaş. Järgmise aasta juulis sõlmis ta klubiga püsiva lepingu. 2011. aastal võitis ta klubiga Türgi karika.

Moskva Lokomotivis mängib Fernandes alates 2014. aastast. Ta on klubiga tulnud korra Venemaa meistriks ja võitnud kaks Venemaa karikat. UEFA Euroopa Liiga hooaja 2017–18 alagrupimängus 28. septembril lõi ta Tšehhi klubi Fastav Zlíni vastu 17 minutiga Euroopa Liiga ajaloo kiirema kübaratriki.

Debüüdi Portugali jalgpallikoondises tegi Fernandes 2015. aastal. Sama aasta märtsis lõi ta sõprusmängus Kanada vastu oma koondisekarjääri esimese värava. Ta kuulus Portugali koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, kus ta pääses väljakule vaid kaheksandikfinaalis Uruguay vastu.

Ka tema nõod Gelson Fernandes, Cabral ja Edimilson Fernandes mängivad jalgpalli või on kutselised jalgpallurid.

Saavutused
----------

Benfica
* Primeira Liga: 2004–05
* Taça de Portugal: 2003–04
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2005

Valencia
* Copa del Rey: 2007–08

Beşiktaş
* Türgi karikas: 2010–11

Moskva Lokomotiv
* Premjer Liga: 2017–18
* Venemaa karikas: 2014–15, 2016–17

Viited
------

1. ↑  "Fernandes snubs Everton for Spain". BBC Sport. 27.8.2007. Vaadatud 24.12.2018
2. ↑  "Manuel Fernandes faz história e em Moscovo deixam pedido a Fernando Santos". O Jogo. 29.9.2017. Vaadatud 24.12.2018

| * v
* r
Portugali koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Patrício
* 2 Alves
* 3 Pepe
* 4 M. Fernandes
* 5 Guerreiro
* 6 Fonte
* 7 Ronaldo (c)
* 8 Moutinho
* 9 A. Silva
* 10 João Mário
* 11 B. Silva
* 12 Lopes
* 13 Dias
* 14 William
* 15 Ricardo
* 16 B. Fernandes
* 17 Guedes
* 18 Gelson
* 19 Rui
* 20 Quaresma
* 21 Cédric
* 22 Beto
* 23 Adrien
* Treener: Santos

 | Portugal |
Boris III
**Boris III** (**Boris Klemens Robert Maria Pius Ludwig Stanislaus Xaver**; 30. jaanuar 1894 – 28. august 1943) oli Bulgaaria tsaar Saksi-Coburgi ja Gotha dünastiast.
Ta sai tsaariks 1918. aastal, mil tema isa Ferdinand I loobus troonist järjestikuste kaotuste tõttu Teises Balkani sõjas ja Esimeses maailmasõjas. Alates 1934. aastast oli ta sisuliselt diktaator.

Teise maailmasõja alguses oli Bulgaaria neutraalne, ent avalik arvamus kaldus teljeriikide poole, kes olid sundinud Rumeenia Lõuna-Dobrudža Bulgaariale loovutama. Nõnda kuulutas Boris 1941. aastal sõja Kreekale ja Jugoslaaviale, et saada tagasi eelmistes sõdades kaotatud maa-alasid. Kuid Boris keeldus kuulutamast sõda Nõukogude Liidule ja saatmast oma riigi juute Adolf Hitleri käsul Poola. Küll kuulutas ta sõja Suurbritanniale ja Ühendriikidele, mistõttu pommitasid liitlasväed 1944. aastal Sofiat.

Ta suri mõni päev pärast visiiti Hitleri juurde südamepuudulikkusse, mis on tekitanud kahtluse, et Hitler laskis ta mürgitada. See on siiski ebatõenäoline, sest kohtumise ja surma vahel oli mitu päeva. Surmaeelsel päeval oli tal mitteametlik lõunasöök Itaalia saatkonnas. Trooni päris tema 6-aastane poeg Simeon II.

Ta abiellus Itaalia kuninga Vittorio Emmanuele III tütre Giovannaga. Neil oli kaks last: Simeon II ja printsess Maria-Luisa.

Välislingid
-----------

 Boris III – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Ferdinand I** | **Bulgaaria tsaar**1918–1943 | Järgnev**Simeon II** |
Informaatikas on **täisarv** (`integer`) andmetüüp, millega saab arvuti mälus esitada väärtusi mõnest täisarvude hulga lõplikust alamhulgast. Täisarvude aritmeetika on reeglina realiseeritud riistvaras. Riistvarast ja programmeerimiskeelest sõltuvalt võib täisarvulistele andmetüüpide väärtusvaru olla erinev. 

Täisarvulise andmetüübi võimalike väärtuste arv sõltub andmetüübi poolt kasutatavast bittide arvust. Tehakse vahet märgiga ja märgita täisarvuliste andmetüüpide vahel. Märgiga täisarvulise andmetüübi väärtusvarusse kuuluvad nii negatiivsed kui positiivsed täisarvud, null kaasa arvatud. Märgita täisarvulise andmetüübi väärtuste hulka kuuluvad vaid mittenegatiivsed täisarvud.

* n-bitisele mittenegatiivsele täisarvutüüpi muutujale saab omistada väärtusi 0 kuni 2n-1;
* n-bitisele märgiga täisarvutüüpi muutujale saab tavaliselt omistada väärtusi −2n-1 kuni +2n-1-1.

### Näited

Programmeerimiskeeles Java tuntakse nelja täisarvulist primitiivset andmetüüpi: `byte`, `short`, `int` ja `long`.

Andmetüüp `byte` (bait) väljendab 8-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −27 kuni +27−1 (ehk −128 kuni 127).

Andmetüüp `short` ("lühike") väljendab 16-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −215 kuni +215−1 (ehk −32 768 kuni 32 767).

Andmetüüp `int` väljendab 32-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −231 kuni +231−1 (ehk −2 147 483 648 kuni 2 147 483 647).

Andmetüüp `long` ("pikk") väljendab 64-bitilisi märgiga täisarve ja võimaldab muutujale anda väärtusi −263 kuni +263−1 (ehk −9 223 372 036 854 775 808 kuni 9 223 372 036 854 775 807).

Märgita täisarvulisi andmetüüpe võimaldab kasutada näiteks programmeerimiskeel C.
**Kaarel Ots**, ka **Karl Ots** (vene keeles Карл Мартович Отс *Karl Martovitš Ots*; 6. jaanuar 1892 Kutna, Viru kreis, Eestimaa kubermang – 18. veebruar 1937 Tšeljabinsk) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu majandustegelane.

Ots lõpetas 1909. aastal Tallinna Raudtee Tehnikakooli. Ta osales allohvitserina esimeses maailmasõjas.

Detsembrist 1919 kuni jaanuarini 1922 oli Ots Pihkva kubermangu täitevkomitee esimees ning aastatel 1924–1930 töötas ta Torgsini esindajana Saksamaal, Tšehhoslovakkias ja Šveitsis.

Aastatel 1930–1936 oli ta Leningradis masinaehitustehase Krasnõi Putilovets (1934. aastast Kirovi tehas) direktor. Tehas alustas 1932. aastal tanki T-28 saritootmist.

1936. aastal määrati Ots Kolpinos asuva rasketööstusettevõte Ižorski Zavod direktoriks ja 1937. aastal Tšeljabinski traktoritehase ehitusülemaks.

1932. aastal anti Karl Otsale Lenini orden

Tunnustus
---------

* 1932 – Lenini orden

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

* Tema järgi nimetati 1967. aastal tänav Novosokolnikis.

Välislingid
-----------

* Karl Otsa ametikäik ja pilt. knowbysight.info
**Vahetusfurgoon**, ka vahetuskere *(*ingl.k. *swap body; interchangeable body)*on vahetatav laadimisosa, mida transporditakse spetsiaalsel veoautol või haagisel, kusjuures seda saab maha võtta ja uuesti laadida veoautol või haagisel asuvate seadmete abil. Veok sõidab vahetuskere alla ja tõstab hüdraulikaseadmete abil selle tugijalad maast lahti. Tugijalad kinnitatakse sõidu ajaks horisontaalasendisse. Vahetuskered on konstrueeritud veoks kõigi transpordiliikidega, välja arvatud õhutransport.

Vahetusfurgoon kui intermodaalne veoühik on ühitatud maanteetranspordi veovahendite mõõtmetega ja varustatud käsitsemismehhanismidega ümber paigutamiseks ühelt transpordiliigilt teisele (enamasti maanteetransport/raudteetransport). Konteineritest eristab vahetuskeresid see, et nende mõõtmed erinevad konteinerite mõõtmetest, need vastavad maanteetranspordi veoühikute gabariitmõõtmetele ja need pole mõeldud virnastamiseks. 

Vahetuskeresid veetakse spetsiaalsete veoautode ja täishaagistega ning spetsiaalsete intermodaalsete vagunitega. Kauba peale- ja mahalaadimise või ladustamise ajal seisab see tugijalgadel. Vahetatava furgooni pikkus on enamasti vahemikus 7,15–7,82 m. Vahetuskered võivad olla kinnist (*box*) tüüpi, omades seejuures kütte- ja/või jahutusseadet, tendiga kaetud, samuti ka madel-tüüpi veoühikud. 

Kasutatavamad on C-klassi veoühikud standardpikkusega 7,15 m, 7,45 m või 7,82 m. Vahetuskere standardlaius on 2,55 m, termoisolatsiooniga ühikutel puhul 2,60 m. Enamasti valmistatakse vahetuskeresid kõrgusega vahemikus 2,40–2,60 m. Kaal on olenevalt pikkusest 3,2–3,8 t ning kandevõime kuni 16,0 t. Toodetakse ka termokontrollitavates veoahelates kasutavaid, jõuagregaadiga varustatud vahetusfurgoone. Toiduainete veoks sobib autonoomse külmaseadme ja parendatud soojusisolatsiooniga veoühik, mis hoiab koormaruumis vajalikku temperatuuri. 

Vahetuskered on kasutusel peamiselt jaotus- ja kokkuvedudel, kus nende kasutamine annab efekti ainult täiskoormate peale- ja mahalaadimisel. Neid kasutatakse peamiselt terminalide vahelistel süsteemsetel vedudel. Vahetuskerede kasutamine loob vedude oskusliku planeerimise korral eeldused veokite seisuaja minimeerimiseks ja sõiduaja pikendamiseks. Ajal, mil toimub veoühiku tühjendamine või täitmine, kasutatakse veoautot ja haagist muude vahetuskerede transportimiseks. 

Vahetuskerede kasutamine pakub järgmisi eeliseid: 

* konteinerveoga võrreldes on lihtsam leida tagasikoormat;
* auto šassiile laadimiseks ei ole vaja laadimismehhanisme;
* treileritega võrreldes on need kergemad ja odavamad;
* laadimisajad on minimaalsed.

  

          

          

1. 1 2 3 4 5 6  *Transport ja transporditehnoloogiad*. 2021. ISBN 9789916960035.
**Täishaagis** (ingl.k. *trailer*) on vähemalt kaheteljeline, veoauto või vedukauto järel veetav veoühik, mis ei koorma veoki tagumist telge. Selle tiislil on liigend, mille tõttu ei kanna tiisel üle vedukauto haakeseadmele haake massist põhjustatud koormust. Veoauto baasil koostatud autorong  koosneb vähemalt kahest erinevast osast – laadimisosa paikneb veoki raamil (esimene osa) ja teine on veokist eraldatav. Autorongi osade mõõdud võivad olla erinevad. 

Valmistatakse erineva otstarbega, pikkusega, erineva kandejõu ja telgede arvuga täishaagiseid. Veoauto täishaagis on enamasti vähemalt  kaheteljeline. Selle tiislil on liigend, mille tõttu ei kanna tiisel üle veoauto haakeseadmele haake massist põhjustatud koormust (välja arvatud kesktelghaagised). Veoauto ja täishaagise täismassiks võib olla kokku 44 t. Veoauto ja täishaagise lubatud suurimaks pikkuseks Mandri-Euroopas on 18,75 m. Seejuures võib lastiruumide pikkus olla kokku kuni 15,65 m. Mandri-Euroopas on kasutusel reeglina **kaheteljelised täishaagised** *(*ingl.k*. two-axle trailer)*. Teljed võivad paikneda haagise otstes või keskel. Täishaagised võivad olla nii tendiga kaetud veoühikud kui ka teraskerega, ehk suletud tüüpi furgoonhaagised. 

1. 1 2  *Transpordisõnastik*. 2020. ISBN 9789916960059.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib teatavatest lindudest; Eesti looduskaitseorganisatsiooni kohta vaata Looduskaitseühing "Kotkas"; tähtkuju kohta vaata Kotkas (tähtkuju); Eesti laeva kohta vaata Kotkas (laev); ajakirja kohta vaata artiklit Kotkas (ajakiri)* |

---

```
Sofia Kotkas on suur ja normaalne röövel ja nende liik.pistrikuliste seltsi (*Falconiformes*) ja neist enamik haugaslaste (*Accipitridae*) sugukonda; see hõlmab mitu perekonda, kes ei pruugi olla üksteisega geneetiliselt lähedalt seotud. 
```

Üle 60 liigi kotkaid pesitseb Euraasias ja Aafrikas. Väljaspool seda levikuala elab kaks liiki Ameerika Ühendriikides ja Kanadas, mõned Kesk- ja Lõuna-Ameerikas ning kolm Austraalias. 

Võrreldes teiste röövlindudega on kotkad suhteliselt suuremad ja jõulisema kehaehitusega, samuti võimsama pea ja nokaga.

Eesti liigid
------------

Eestis on haudelindude seas 6 liiki kotkaid:

* merikotkas (*Haliaetus albicilla*)
* madukotkas (*Circaetus gallicus*)
* väike-konnakotkas (*Aquila pomarina*)
* suur-konnakotkas (*Aquila clanga*)
* kaljukotkas ehk maakotkas (*Aquila chrysaetos*)
* kalakotkas (*Pandion haliaetus*)

Lisaks neile on eksikülalistena Eestis kohatud veel nelja liiki kotkaid:

* raipekotkas (*Neophron percnopterus*)
* kaeluskotkas (*Gyps fulvus*)
* stepikotkas (*Aquila nipalensis*)
* kääbuskotkas (*Hieraaetus pennatus*)

Kaitse
------

Eestis on kõik kotkaliigid looduskaitse all. Kotkaste kaitse korraldamisele on spetsialiseerunud looduskaitseühing Kotkas ja Kotkaklubi.

Viited
------

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Eagle seisuga 23.07.2008*.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kotkas** |

* Ulvar Käärt. Tänavune aasta soosis haruldasi kotkaid, EPL, 24. november 2008.
**Hanketeenuste osutaja** (ingl.k. *procurement service provider; PSP*) on kolmanda osapoole organisatsioon, keda kasutatakse täiendavalt ettevõtte hanke- ja ostutegevuse toetamiseks. 

Hanketeenuste osutajal on olemas kvalifitseeritud personal, kes toetab ja abistab kliente hanke- ja ostutoimingute läbiviimisel. Peamisteks valdkondadeks ja tegevusteks on strateegiline hange, suuremahuliste hangete läbiviimine, läbirääkimised tarnijatega, tarnijate hindamine, e-hanke teenuste osutamine, parimate praktikate juurutamine  ja järjest enam ka ostutegevuse toetamine ning haldamine. Teenuse ostmisega püütakse tõhustada ettevõtte hanke- ja ostutegevust ning suurendada ettevõtte väärtust selle omanike silmis.

Hanke- ja ostutegevuse toetamist ning juhtimist ei tohiks osta allhankijalt eesmärgiga saada kiiresti lühiajalist kasu. Koostöömudeli kohaselt võib osutatavate hanketeenuste eest makstav tasu sõltuda materjalikulude kokkuhoiust, ostueelarves saavutatud kokkuhoiust, hanke- ja ostukulude kokkuhoiust, tarnekindluse paranemisest jms. See julgustab teenusepakkujat säästma hanke- ja ostutegevuses rohkem pikaajaliste ja strateegiliste lahenduste arvel. Teenusepakkuja peaks tahtma panustada ettevõttesse pikaajaliselt, saavutamaks edu hanke- ja ostutegevuse strateegilistes valdkondades. 

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023. ISBN 9789916985205.
OÜ **Haapsalu Raudtee** oli aastatel 1998–2004 tegutsenud Eesti raudtee-ettevõte, kes omas ja osutas kaubaveo teenust Riisipere–Haapsalu vahelisel raudteelõigul.

Novembris 1997 müüs Eesti Erastamisagentuur Keila–Haapsalu raudtee osa - Riisipere–Haapsalu raudteelõigu (53 km) - sümboolse 5300 krooni eest (100 kr/km) ärimees Aarne Taalile. 

OÜ Haapsalu Raudtee alustas tegevust 1. mail 1998.

Osaühing hankis enesele kaubaveduri seeriast M62, mis ristiti "Robertiks". Lisaks kaupade liigutamisele tuli "Robertil" osaühingu tegutsemise ajal ka üksikuid lõbusõite teha. 2001. aastal lisandus sellele veel väike manöövrivedur TGK2. 
Mõlema veduri koduks oli vana kahelatriline Haapsalu depoo. 1999. aastal oli Haapsalu Raudtee käive 1,2 miljonit krooni ja veomaht 100 000 tonni.

Raudtee oli Riisipere ja Haapsalu vahel siiski tehniliselt vana ja vajas nii pealisehitise kui ka rajatiste osas suuremaid kapitalimahutusi, mida OÜ Haapsalu Raudtee läbiv rahavoog ei võimaldanud. Põhilise tulu kütuseveoga teeninud uus raudteeomanik investeeris esimese tegevusaasta jooksul raudteesse 600 000 krooni, hinnates uue raudtee rajamise kuludeks 400 miljonit krooni. 2004. aastaks küündisid Haapsalu Raudtee OÜ investeeringud raudteelõiku väidetavalt 4 miljoni kroonini. 2002. aasta seisuga töötas osaühingus 6 inimest. 

2003. aastal veeti Riisipere–Haapsalu raudteelõigul 400 vagunit kaupu. Põhilisteks kaubaveoartikliteks olid kivisüsi ja jõusööt. 

Kuna kiirelt laguneva raudtee ülalpidamine käis üle jõu, siis otsustati 2004. aastal see lammutada. 
Mai alguses koondati ka kogu osaühingu personal: 2 vedurijuhti ja 4 raudteeremonditöölist.

Vanaraua müügist saadud tulust investeeriti osaliselt raudteetammile rajatud kergliiklustee ehitusse (vt Läänemaa Tervisetee), mis avati 2008.

Ettevõtte juht ja omanik oli Aarne Taal.

Viited
------

1. ↑  Aarne Taal: Haapsalu raudtee 1997 - 2004; Haapsalu 2005
2. ↑  Keila - Haapsalu raudtee 100; Videvik, nr. 43, 1. detsember 2005 (DIGAR)
3. ↑   (vaadatud 10.09.2014)

Kirjandust
----------

* Sakari Salo, Ilkka Hovi. *Estonian railways today*, Today's Railways 5/2003