recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Smith 2013. aasta San Diego Comic-Conil
**Matthew Robert Smith** (sündinud 28. oktoobril 1982) on Suurbritannia näitleja ja režissöör. 

Smith on tuntud põhiliselt üheteistkümnenda doktorina Briti telesarjas "Doctor Who", selle rolli eest sai ta 2011. aastal ka BAFTA auhinna.

Lapsepõlv
---------

Smith sündis ja kasvas Northamptonis, plaanides nooremana saada elukutseliseks jalgpalluriks, ent tõsine seljavigastus muutis jalgpallurikarjääri võimatuks. Näitlemist tutvustas talle tema näitekunstiõpetaja, tema innustusel liitus ta ka Londoni National Youth Theatre'iga.

Pärast kooli lõpetamist õppis Smith näitekunsti ja loovkirjutamist, magistrikraadi sai ta 2005. aastal.

Doctor Who
----------

2009. aasta jaanuaris paljastati, et 11. doktori osa hakkab mängima Matt Smith. Ta oli pigem tundmatu näitleja, võrreldes teistega, keda oli rolli mängima pakutud/arvatud. Smith on oma tegelaskuju kohta öelnud: "The Doctor is excited and fascinated by the tiniest of things. By everything. By every single thing. That's what's wonderful about him as a character. It's why children like him, I think. Because he doesn't dismiss anything. He's not cynical. He's open to every single facet of the universe." (tõlge: Doktor on innustunud ja sisse võetud isegi kõige pisematest asjadest. Kõigest. Igast üksikust asjast. See teebki ta tegelasena nii suurepäraseks. Sellepärast ta lastele meeldibki, ma arvan. Sest ta ei jäta midagi kahe silma vahele. Ta ei ole küüniline. Ta on avatud igale viimasele kui universumi "tahule".) Üheteistkümnenda doktori, keda Matt kehastab, kaaslasteks on esmalt Amelia "Amy" Pond (Karen Gillan) ja Rory Williams (Arthur Darvill) ning seejärel Clara Oswin Oswald, keda mängib Jenna Coleman. Amy ja Rory on kogu saate ajaloo jooksul ka esimesed abielupaarist kaaslased – nad abiellusid osas "The Big Bang".

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Matt Smith** |

* Matt Smith IMDb-s
Suvalise lineaarse elektriahela Thevenini aseskeem   
 (püstjoonega ring on pingeallikas ja rõhtjoonega ring vooluallikas)
**Thevenini teoreem**, ka **Helmholtzi-Thévenini teoreem**, on lineaarsete elektriahelate teoorias teoreem, mille kohaselt mistahes viisil kahe väljundklemmi vahele ühendatud lineaarsete elementidega elektriahel on asendatav ekvivalentse ideaalse pingeallika ja ekvivalentse takisti jadaühendusega, kusjuures

* ekvivalentne pingeallika pinge {\displaystyle U\_{\text{th}}} on võrdne pingega {\displaystyle U} vaadeldava elektriahela väljundklemmide vahel, kui see ahel on tühijooksu olukorrus, s.t kui klemmide vahele pole midagi ühendatud;
* takisti ekvivalentne takistus {\displaystyle R\_{\text{th}}} on võrdne takistusega {\displaystyle R} ahela väljundklemmide vahel, kui pinge- ja vooluallikad on passiivsed, s.t pingeallikad lühistatud ja vooluallikad katkestatud.

Ekvivalentsete parameetritega {\displaystyle U\_{\text{th}}} ja {\displaystyle R\_{\text{th}}} skeemi nimetatakse vaadeldava elektriahela kui „musta kasti" **Thevenini aseskeemiks**.

Ekvivalentsed parameetrid saadakse eksperimentaalselt kahe mõõtmise tulemusena:

* ekvalentse pinge leidmiseks mõõdetakse tühijooksupinge (koormuseta klemmide vahel) {\displaystyle U\_{\text{th}}=U};
* ekvivalentse takistuse saamiseks mõõdetakse klemmidevaheline lühisvool ja arvutatakse takistus {\displaystyle R\_{\text{th}}=U/I}.

Ekvivalentsus tähendab siin seda, et ühesuguse koormuse korral on pinge ja vool aseskeemi klemmidel niisama suured kui tegeliku ahela klemmidel.

Kirjeldatud teoreemi formuleeris kõigepealt Saksa teadlane Hermann von Helmholtz 1853. aastat ja seejärel temast sõltumatult Prantsuse elektriinsener Léon Charles Thévenin 1883. aastal. Selle teoreemi kasutamine võimaldab lihtsustada elektriahelate analüüsi.
Matt Frattin 2012. aastal Toronto Maple Leafsis mängimas
**Matthew Frattin** (sündinud 3. jaanuaril 1988 Edmontonis Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib KHL-i klubis Nur-Sultani Barõs ründajana paremäärel.

Aastatel 2007–2011 mängis Frattin Põhja-Dakota Ülikooli jäähokimeeskonnas. Hooajal 2010–11 oli ta ülikooliliigas suurim väravakütt (36 väravat).

2007. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Toronto Maple Leafsi poolt 99. valikuna. NHL-is debüteeris ta 9. aprillil 2011. Esimese värava lõi ta liigas 19. novembril 2011 mängus Washington Capitalsi vastu.

2013. aasta juunis liitus ta Los Angeles Kingsiga. Hooaja 2013–14 lõpus mängis ta Columbus Blue Jacketsis.

2014. aasta juulis naasis Frattin Maple Leafsi, kuid ta mängis edaspidi peamiselt Maple Leafsi noorteklubis Toronto Marlies American Hockey League'is (AHL). Hooajal 2016–17 mängis ta AHL-is Stockton Heati ridades.

2018. aastal liitus ta Barõsiga. Hooaja 2017–18 lõpus mängis ta Šveitsi kõrgliiga klubis Lausanne HC, naastes seejärel Barõsi. Hooajal 2019–20 mängis Frattin KHL-is Kaasani AK Barsi ridades. 2020. aasta mais liitus ta taas Barõsiga.

Välislingid
-----------

* Matt Frattin KHL.ru lehel
* Matt Frattin NHL.com lehel
* Matt Frattin hockeydb.com lehel
Thin Lizzy 1983. aastal
**Thin Lizzy** on iiri rokkansambel, mis tegutses 1969–1983 ja taas alates 1996. aastast.
Ansambli juht, laulja ja peamine laulukirjutaja oli Phil Lynott (suri 1986).

Ansambli tuntumate lugude seas on "Whiskey in the Jar", "The Boys Are Back in Town", "Jailbreak" ja "Dancing In The Moonlight". Kuigi ansambli muusikat peetakse üldiselt *hard rock*'iks, on nende lugudes mõjutusi iiri rahvamuusikast, soulist, kantrist, psühhedeelsest rokist ja *heavy metal*'ist. 

Ansambel asutati detsembris 1969 Dublinis, kui kitarrist Eric Bell ja klahvpillimängija Eric Wrixon kohtusid ansamblis Orphanage mänginud laulja-basskitarristi Phil Lynotti ja trummar Brian Downeyga. Ansambli kaks esimest albumit, 1971 ilmunud "Thin Lizzy" ja 1972. ilmunud "Shades of a Blue Orphanage" briti edetabelitesse ei jõudnud. 1972. aastal andis plaadifirma Decca ilma ansambli nõusolekuta singlina välja nende versiooni iiri ballaadist "Whiskey in the Jar", mis tõusis Iirimaa edetabeli tippu ja Suurbritannias 6. kohale. Singli edust hoolimata ei saavutanud ka kolmas stuudioalbum "Vagabonds of the Western World" oodatud müügiedu. Pärast Eric Belli lahkumist 1974. aastal liitus ansambliga mõneks kuuks Gary Moore, kes mängis ansamblis kitarri ka 1978–1979.

Thin Lizzy võttis esimesena kasutusele kaks soolokitarristi, mida hiljem jäljendasid paljud rokkansmablid, näiteks Judas Priest, Iron Maiden ja Metallica.

Praegune koosseis
-----------------

* Darren Wharton: klahvpillid (2010–, ka aastatel 1980–1983, 1996–2001)
* Scott Gorham: kitarr (1996–, ka aastatel 1974–1983)
* Tom Hamilton: basskitarr (2016–)
* Ricky Warwick: laul (2010–)
* Damon Johnson: kitarr, taustalaul (2011-)
* Scott Travis: trummid (2016-)

Endised liikmed
---------------

* Phil Lynott: laul, basskitarr (1969–1983)
* Eric Bell: kitarr (1969–1973)
* Eric Wrixon: klahvpillid (1969–1970)
* Brian Downey: trummid (1969–1983, 1996–1997, 2010–2016)
* Gary Moore: kitarr (1974, 1977, 1978–1979)
* Andy Gee: kitarr (1974)
* John Cann: kitarr (1974)
* Brian Robertson: kitarr (1974–1978)
* Midge Ure: kitarr, klahvpillid (1979–1980)
* Dave Flett: kitarr (1979–1980)
* Snowy White: kitarr (1980–1982)
* John Sykes: kitarr (1982–1983, 1996–2009)
* Tommy Aldridge: trummid (1997–2001, 2007–2009)
* Randy Gregg: basskitarr (2004–2005)
* Marco Mendoza: basskitarr (2010–, ka aastatel 1996–2001, 2005–2007)
* Michael Lee: trummid(2004–2007)
* Francesco DiCosmo: basskitarr (2007–2009)
* Vivian Campbell: kitarr (2010–2011)

Stuudioalbumid
--------------

* Thin Lizzy (1971)
* Shades of a Blue Orphanage (1972)
* Vagabonds of the Western World (1973)
* Nightlife (1974)
* Fighting (1975)
* Jailbreak (1976)
* Johnny the Fox (1976)
* Bad Reputation (1977)
* Black Rose: A Rock Legend (1979)
* Chinatown (1980)
* Renegade (1981)
* Thunder and Lightning (1983)

Välislingid
-----------

*
**Eesti Põllumeeste Keskliit** (inglise Central Union of Estonian Farmers; varasema nimega *Eestimaa Põllumajandustootjate Keskliit*) oli 1990. aastal asutatud katusorganisatsioon, mis ühendas põllumajandustootjaid, kes tootsid üle 70 % Eesti põllumajandus­toodangust. 

8. juunil 2017 ühines Keskliit Eesti Põllumajandus-Kaubanduskojaga.

Keskliidu eesmärgid olid põhikirja järgi muu hulgas Eesti põllumajanduse ja maaelu edendamine, keskliitu kuuluvate liikmete majanduslike ja erialahuvide kaitsmine, ühistegevuse arendamine, keskkonnasõbralikule ja loodussäästlikule majandamisele kaasa aitamine.

Eesti Põllumeeste Keskliidu liikmeteks on maakondlikud organisatsioonid ja erinevate põllumajan­dusharude üleriigilised ühendused.

Vaata ka
--------

* Eesti Põllumeeste Keskselts

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 01.02.2013)
2. 1 2  "Põllumeeste Keskliit tähistab veerandsajandat tegevusaastat". Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda. 21.10.2015. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.10.2017. Vaadatud 07.10.2017.
3. ↑  "Eesti Põllumeeste Keskliit ühines Eesti Põllumajandus-Kaubanduskojaga". Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoda. 09.06.2017. Originaali arhiivikoopia seisuga 7.10.2017. Vaadatud 07.10.2017.
4. ↑   (vaadatud 01.02.2013)

Välislingid
-----------

* Katusorganisatsiooni koduleht (vaadatud 01.02.2013)
**Grafomaania** (kreeka k *γραφειν* – kirjutamine, μανία – hullus) tähendab intensiivset kirjutamistungi. 

Psühhiaatrilises kontekstis tähistab see haiglaslikku vaimset seisundit, mille all kannatav inimene kirjutab laialivalguvaid ja segaseid lauseid, mis sageli muutuvad tähenduseta sõna- või tähejadadeks ning mida sel juhul nimetatakse **graforöaks** (vrdl hüpergraafia). Mõistet "grafomaania" kasutas 19. sajandi alguses Esquirol ja hiljem Eugen Bleuler, mille järel see muutus võrdlemisi levinuks. 

Grafomaaniaga on lähedalt seotud **tüpomaania** – intensiivne soov näha oma nime trükis või kirjutamine avaldatud saamise eesmärgil, äärmuslik sümbolism või tüpoloogia.

Grafomaania ja sellega seotud seisundite psühhiaatriliste määratluste kõrval kasutatakse seda mõistet avaramas tähenduses äärmusliku kirjutamistungi kirjeldamiseks. Max Nordau sildistas "degenereerunud kunsti" rünnates "grafomaaniaks" tema meelest hukkamõistu väärivate kunstnike (nt Richard Wagner ja Prantsuse sümbolistid) loomingu.

Vaata ka
--------

* Logorröa
* Hüpergraafia

Viited
------

1. ↑  Graphic, etymology Etymologyonline.com
2. ↑  Graphomania Medicine world
3. ↑  Scribomania, Everything 2, 2007-04-21
4. ↑  Drever J. (1954), *A Dictionary of Psychology*, Harmondsworth: Penguin Books
5. ↑  *"The habit of excessive writing, of explaining, amplifying, and reiterating, of letter making and pamphleteering, forms a morbid symptom of known as "graphomania."*
6. ↑  Typomania, definition
7. 1 2  Nordau M. *Degeneration*: "We will take a closer view of the graphomaniac Wagner.
Professor Art Leete kõnelemas Tartu Ülikooli kultuuriteaduste ja kunstide instituudi bakalaureuseõppe lõpuaktusel 30. juunil 2010
**Art Leete** (sündinud 19. veebruaril 1969) on eesti etnoloog ja folklorist.

Ta on Tartu Ülikooli etnoloogia professor ning kultuuriteaduste ja kunstide instituudi juhataja. Art Leete on uurinud põhjarahvaste, eriti neenetsite ja obiugrilaste ajalugu ning kombeid. Tema teadustöö põhisuund on komide ja Venemaa põhja-väikerahvaste identiteedi kohandumine tänapäevaste kultuurimuutustega.

Haridus- ja töökäik
-------------------

Art Leete lõpetas 1987. aastal Nõo Keskkooli ja 1994. aastal Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga etnoloogia erialal. Aastal 1996 sai ta magistrikraadi tööga "Orienteerumisstrateegiad Lääne-Siberi taiga- ja tundravööndi kultuurides" (juhendaja Jaanus Plaat). Aastal 2000 kaitses ta doktorikraadi tööga "Põhjarahvad antiigist tänapäevani: obiugrilaste ja neenetsite kirjelduste muutumine" (juhendaja Ülo Valk).

Aastatel 1995–1997 töötas ta Eesti Rahva Muuseumi (ERM) soome-ugri ja võrdleva etnoloogia osakonna juhatajana, 1997–2001 ERM-i teadusdirektorina. Alates 2001. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis. Aastatel 2002–2003 täiendas ta end Fulbrighti programmi raames Georgetowni Ülikoolis. Alates 2004. aastast on ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kultuuriteaduste ja kunstide instituudi etnoloogia professor ja 2009. aastast ühtlasi kultuuriteaduste ja kunstide instituudi juhataja.

Tunnustus
---------

* 1997 Eesti Rahva Muuseumi teadustöö preemia
* 1999 Eesti Rahva Muuseumi teadustöö preemia
* 1999 Eesti Teadusfondi stipendium noorteadlaste stimuleerimiseks
* 2000 SA Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu noore teadlase preemia konkursil 2. koht
* 2008 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2017 Koosmeele auhind (Eesti Rahva Muuseumi soome-ugri kultuuride püsinäituse "Uurali kaja" kuraatorite töörühma juhataja)
* 2019 Tartu Ülikooli medal
* 2021 Oskar Kallase stipendium

Teosed
------

* 1996 – *Orienteerumisstrateegiad Lääne-Siberi taiga- ja tundravööndi kultuurides* Tartu (magistritöö)
* 2000 – *Põhjarahvad antiigist tänapäevani : obiugrilaste ja neenetsite kirjelduste muutumine* Tartu, ISBN 9985-9252-5-4
* 2001 – (koos Liivo Niglase ja Anzori Barkalajaga) *Põhjapõder arktilises kultuuris* Tartu, ISBN 9985-9344-5-8
* 2002 – *Kazõmi sõda: šamanistliku kultuuri allakäik Lääne-Siberis* Tartu, ISBN 9985-4-0270-7

Vaata ka
--------

* Kultuuriteooria tippkeskus

Viited
------

1. 1 2 3  Art Leete. etis.ee
2. ↑  "Tartu Ülikooli medali kavalerid". *Tartu Ülikool*. Vaadatud 6.12.2022.
3. ↑  Tunnustusavaldused. UT 3/2019, lk 48

Välislingid
-----------

* Art Leete Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Soome-ugri saladused uue vaimsuse tõusuajastul. Müürileht, 20. detsember 2016
**Art of Living** (*The Art of Living Foundation*, **AOLF**) on vabatahtlike tööl põhinev rahvusvaheline heategevuslik kodanikuühendus, mis tegeleb inimväärtuste arendamise ning vägivalla- ja stressivaba maailma loomisele kaasaaitamisega. 

Lähtudes põhimõttest, et globaalne rahu saab alguse üksikisikute rahumeelsusest, on sihtasutuse töö suunatud rahu toetamisele üksikisiku tasandil.

1981. aastal Sri Sri Ravi Shankari loodud sihtasutuse algatused on toonud kasu paljude eluvaldkondade inimestele rohkem kui 140 riigis. Sihtasutuse kaks peamist tegevussuunda on järgmised:

* haridus – stressiga toimetuleku koolitused, teadlikkuse suurendamise kampaaniad;
* humanitaartöö – katastroofiabi, konfliktidega toimetulek, ühiskondlik-majanduslik areng.

Sihtasutusel on partnerisuhted paljude valdkondade asutuste ja huvirühmadega, sealhulgas valitsuste, usuorganisatsioonide, koolide, ettevõtete, vanglate ja naisteühendustega. AOL võtmepartner on Rahvusvaheline Inimväärtuste Assotsiatsioon (International Association of Human Values).

Sihtasutusel AOL on nõuandev eristaatus ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogus ning ta teeb regulaarselt koostööd ÜRO-ga, et toetada aastatuhande arengueesmärke.[[

Euroopas on IAOLF katusorganisatsiooniks rohkem kui 40 rahvuslikule organisatsioonile, mis viivad ellu organisatsiooni haridusalgatusi. IAOLF töö aluseks on detsentraliseeritud struktuur ja kohalikud rahvuslikud organisatsioonid on registreeritud vastavalt kohalikele seadustele kas sihtasutuse, mittetulundusühingu või äriettevõttena. Alates 2003. aastast on IAOLF registreeritud Šveitsi seaduste kohaselt kui iseseisev sihtasutus.

Välislingid
-----------

* Organisatsiooni Art of Living Eesti koduleht
Natsipartei 1935. aasta aunimekiri 1923. aastal õllekeldriputšis tapetud liikmete kohta.
***Blutzeuge*** ( saksa keeles 'veretunnistaja') oli Natsi-Saksamaal termin, mida kasutati Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei (NSDAP) ja sellega seotud organisatsioonide tapetud liikmete kohta, keda peeti märtriteks. Terminit *Blutzeuge* kasutati natsipropagandas 1930. ja 1940. aastatel, kujundades "langenud" natside kangelaskultust, kes mõrvati Saksamaal Weimari vabariigi ajal toimunud poliitilise vägivalla käigus ja pärast kontrolli haaramist 1933. aasta jaanuaris. Selle mõiste varajane kasutus oli Adolf Hitleri pühendus "Mein Kampfi" alguses, mille ta pühendas kuueteistkümnele NSDAP liikmele, kes surid 1923. aasta Õllekeldriputšis.

Märkimisväärsed *Blutzeuge* '​d
-------------------------------

* Wilhelm Gustloff, NSDAP/AO filiaali asutaja Šveitsis, mõrvati 1936. aastal.
* Herbert Norkus, 15-aastane Hitlerjugendi liige, kes mõrvati 1932. aastal võitluses Roter Frontkämpferbundi noortega.
* Max Erwin von Scheubner-Richter, varajane silmapaistev NSDAP liige ja 1923. aastal õllesaali putšis tapetud Adolf Hitleri lähedane kaaslane.
* Albert Leo Schlageter, Freikorpsi liige, kes hukati 1923. aastal Ruhri okupatsiooni ajal sabotaaži eest.
* Horst Wessel, Berliini Sturmabteilungi juhtiv liige, mõrvati 1930. aastal.

Viited
------

1. ↑  Andreas Daum; Christof Mauch (26. detsember 2005). *Berlin - Washington, 1800-2000: Capital Cities, Cultural Representation, and National Identities*. Cambridge University Press. Lk-d 145–. ISBN 978-0-521-84117-7.
Mädara linnamäe suunas osutav teeviit
Mädara linnamägi
**Mädara linnamägi** asub Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Mädara külas. Järsunõlvalist (25,5 m kõrget) linnamäge on kutsutud ka Kirikumäeks ja Punamäeks. Linnus oli üks muistse Alempoisi väikemaakonna kahest linnusest.

Kirjeldus
---------

Neemiklinnus asus Pärnu-Paide maanteest sadakonna meetri kaugusel Mädara jõe kirdepoolsel kaldal. Kultuurikihiga õuepind on umbes 800 m² suurune, kumer ja kohati ebatasane. Linnusekoht on ülejäänud seljandikust ära lõigatud, ida-kirdeservas 1–1,5 m kõrguse otsavalliga.

Arheoloogilised uuringud
------------------------

Artur Vassar tegi linnuses 1953. aastal ka proovikaevamisi. Sealt leitud savinõukillud arvatakse pärinevat I aastatuhande teisest poolest. Linnus oli kasutusel arvatavasti 12.-13. sajandini.

Praegu on linnamägi kaetud metsaga ja kasutusel matkarajana.

Vaata ka
--------

* Eesti linnuste loend

Viited
------

1. ↑  Evald Tõnisson. Eest muinaslinnad. Muinasaja teadus 20. Lk 270

Välislingid
-----------

* Mädara linnamägi kultuurimälestiste riiklikus registris
Art Garfunkel (2013)
**Arthur Ira Garfunkel** (sündinud 5. novembril 1941 New Yorgis) on USA laulja ja näitleja. Ta on eelkõige tuntust kogunud koos Paul Simoniga folkdueti Simon & Garfunkel liikmena.

1973. aastal ilmus Garfunkeli debüütsooloalbum "Angel Clare". Kokku on ta avaldanud kümme stuudioalbumit, neist viimane ilmus 2007. aastal.

Muusikukarjääri kõrval on ta tegelenud ka näitlemisega. Näitlejadebüüdi tegi ta 1970. aastal filmis "Catch-22". 1971. aastal mängis ta filmis "Lihahimu" ("Carnal Knowledge") ning pälvis rolli eest parima meeskõrvalosatäitja Kuldgloobuse nominatsiooni. Hiljem on ta mänginud muuhulgas filmides "Halb ajastus" ("Bad Timing"; 1980) ja "Helenat pakendades" ("Boxing Helena"; 1993).

1979. aastal sooritas tema kauaaegne tüdruksõber Laurie Bird oma Manhattani korteris enesetapu. See sündmus mõjutas Garfunkelit tugevalt, tal tekkis depressioon, mille tõttu hoidis ta 1980. aastatel avalikkuse eest suuresti eemal.

1990. aastal võeti ta Simon & Garfunkeli liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. 2008. aastal valis ajakiri Rolling Stone Garfunkeli kõigi aegade parimate lauljate seas 86. kohale.

Stuudioalbumid
--------------

* "Angel Clare" (1973)
* "Breakaway" (1975)
* "Watermark" (1977)
* "Fate for Breakfast" (1979)
* "Scissors Cut" (1981)
* "The Animals' Christmas" (koos Amy Grantiga; 1986)
* "Lefty" (1988)
* "Songs from a Parent to a Child" (1997)
* "Everything Waits to Be Noticed" (koos Maia Sharpi ja Buddy Mondlociga; 2002)
* "Some Enchanted Evening" (2007)

Viited
------

1. ↑  "100 Greatest Singers of All Time". Rolling Stone. 27.11.2008. Vaadatud 24.12.2021

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* Art Garfunkel andmekogus IMDb (inglise)
**Arsk** (tatari Арча / **Arça**) on linn Venemaa Tatarstani Vabariigis, Arski rajooni keskus. Asub Kazanka jõe ääres, 60 km Kaasanist kirdes.

Asula tekkis hiljemalt 13. sajandil. Vene väed põletasid Kaasani vallutamise käigus 1552. aastal küla maha ja küla läks Vene riigi koosseisu. 1606 rajati sinna kindlus.

Arsk sai linnaõigused 1781. aastal. Ühtlasi sai linnast Kaasani kubermangu maakonnalinn. 1796 Arski maakond kaotati.

1926. aastal võeti linnaõigused ära ja Arskist sai küla. 1938. aastal nimetati Arsk aleviks ja 2008. aastal sai linnaõigused tagasi.

2002. aasta rahvaloenduse andmetel olid 88,2% linnaelanikest tatarlased ja 10,7% venelased. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Arski elanikest tatarlasi 89,4% ja venelasi 9,6%.

Linnas on toiduainete-, tekstiili- ja ehitusmaterjalitööstuse ettevõtted. Arskit läbib Kaasani–Agrõzi raudtee.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Arsk** |
**Eugen Friedrich Reinhold Jannsen** (10. oktoober 1853 Pärnu – 14. september 1930 Tartu) oli eesti rahvusliku liikumise tegelane ja arst, Johann Voldemar Jannseni poeg.

Jannsen õppis Tartus algkoolis ja gümnaasiumis aastatel 1866–1873. Seejärel õppis Tartu Ülikoolis aastatel 1874–1881 arstiteadust. Selle lõpetamise järel töötas aasta Kroonlinnas.

Jannsen tegutses aastatel 1884–1892 Tartus silmaarsti ja tsensorina. Ta kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi, oli tegev ka "Vanemuise" seltsis ning Eesti Kirjameeste Seltsis. Aastatel 1892–1904 töötas ta Tartus sõjaväearstina, osales Vene-Jaapani sõjas, teenis mitmel pool Venemaal, kuni läks aastal 1913 pensionile. Vabadussõja oli Tallinna Sõjaväe Keskhaigemaja silmajaoskonna juhataja, sisustas selle oma riistadega, sanitaarteenistuse kolonel 1921. Lahkus teenistusest aastal 1921, elas seejärel Tartus.

Viited
------

1. ↑  Heinrich Rosenthal. Eesti rahva kultuuripüüdlused ühe inimpõlve välte. Mälestusi aastatest 1869-1900 Eesti Päevaleht 2010, lk.200

Välislingid
-----------

* Eugen Friedrich Reinhold Jannsen Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
**Pildiküla** *(ka Pildi)* on küla Harju maakonnas Rae vallas.

Pildiküla kohal oli Suur-Lehmja muinasasula, varajase rauaaja asula. Asula ja 4. sajandist eKr pärinev matusepaik leiti väljakaevamistel 1965 Pildiküla lõunaosas.

Aastal 1985 toimunud suurema arheoloogilise väljakaevamise käigus leiti 1591. aastal vermitud 2-öörine münt, hollandi savipiibu kaha ja varre tükk, majapidamis- ja tööriistu, haruldane mõõk ja palju muid esemeid.

Küla territooriumil asub tarandkalme.

Praeguse küla asutas 1954 Feliks Pilt, kes hakkas koos nelja Sommerlingi sovhoosi töötajaga Tallinna–Tartu maantee äärde oma kodu rajama.

Praeguse nime sai küla elanike soovil ja nimi kinnitati Vabariigi Valitsuse 18.12.1997 määrusega nr 244.

Külal on välja kujunenud oma traditsioonid: uue aasta vastuvõtt, hoogtööpäev, jaanipäeva tähistamine, laste spordipäev. [*viide?*]

Elanike arv
-----------

**Pildiküla elanike arv**| Aasta | 2003 | 2008 | 2009 |
| --- | --- | --- | --- |
| Elanike arv | 88 | 81 | 79 |

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Rae vallavalitsuse koduleht

Rae valla vapp.
Rae valla asulad

**Alevikud:** Assaku | Jüri | Lagedi | Peetri | Vaida  

**Külad:** Aaviku | Aruvalla | Järveküla | Kadaka | Karla | Kautjala | Kopli | Kurna | Lehmja | Limu | Pajupea | Patika | Pildiküla | Rae | Salu | Seli | Soodevahe | Suuresta | Suursoo | Tuulevälja | Urvaste | Uuesalu | Vaidasoo | Vaskjala | Veneküla | Veskitaguse | Ülejõe
**Eugen Edmund Eduard Erbe** (5/17. november 1847 Tallinn – 22. jaanuar/4. veebruar 1908 Tallinn) oli saksa päritolu Tallinna rae sündik ja Tallinna raehärra.

Eugen Edmund Eduard Erbe sündis Eberhardt Hermann Erbe (03.09.1814 Rakvere – 22.01.1872 Riia), Toompea lossifoogti pojana.

Ta õppis aastail 1858–1866 Tallinna kubermangugümnaasiumis ja 1866–1871 (*cand. jur.*) Tartu ülikooli õigusteaduskonnas.

Ta oli 1871–1873 meeskohtu auskultant, alates 1873 Eestimaa ülemmaakohtu ja Tallinna rae advokaat, 1873–1878 Lääne-Järva meeskohtu sekretär, 1878–1887 Tallinna alamkohtu sekretär, 1883–1906 Tallinna linnanõunik, 1887 raehärra ja alamkohtu esimees, 1889 viimane Tallinna sündik. 1905–1906 oli ta Tallinna linnapea kohusetäitja.

Eugen Edmund Eduard Erbe oli abielus (02.11.1879) Marie von Landeseniga ning nende poeg oli Eesti advokaat Eugen Carl Eberhard Erbe.

Vaata ka
--------

* Erbe tänav

Välislingid
-----------

* ID puudub saidil "BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital"
* Eugen Edmund Eduard Erbe, www.woydt.be/genealogie
* Foto, www.ra.ee/fotis

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Erast Hiatsintov** | **Tallinna linnapea linnapea kohusetäitja**1905–1906 | Järgnev**Voldemar Lender** |
**Nalja Madis** oli huumori- ja satiiriajakiri, mis ilmus 1903. aastal Keilas. Toimetaja oli Jakob Jaason. 

Kuna tsaarivalitsus takistas ajakirja Meie Mats trükkimist ja levitamist, aga see ajakiri oli rahva seas väga populaarne, oli Nalja Madis peamiselt Meie Matsi asemel augutäiteks. 

Ajakirja trükiti Tallinnas A. Kullapi trükikojas. 1903. aasta juunis keelas Tartu uus tsensor Nalja Madise väljaandmise, kuigi eelmine tsensor oli avaldamisloa andnud. Vahepeal oli jõudnud A. Kullapi trükikoda suurema osa ajakirjadest juba ära trükkida ja kirjastajalegi üle andnud, kes oli need ka juba maha müünud. Ilmus ainult üks number, ajakiri ilmus edasi Nalja Liisa nime all.

Vaata ka
--------

Meie Mats (1902) > Nalja Madis (1903) > Nalja Liisa (1904) > Meie Matsi vastane (1905) > Uus Meie Mats (1906) > Meie Mats > Päris Meie Mats (1907) > Matside Mats (1907) > Sakste Mats (1908) > Matsi poeg Ats (1908) > Matsi poeg Mats (1908) > Meie Mats Ise (1908) > Vana Meie Mats (1914)

Viited
------

1. ↑  "ERB Nalja Madis". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. märts 2017. Vaadatud 28. märtsil 2017.
2. ↑  EE - Meie Mats
3. ↑  Saarlane : üleüldine politika ajaleht maa- ja linnarahvale, nr. 24, 17 juuni 1903 - Isamaalt (lk 2)
**macOS Mojave** (versioon 10.14) on operatsioonisüsteemi macOS 15. väljalase, mis avalikustati 4. juuni 2018 ning ilmus 24. september 2018.

macOS Mojave on macOS High Sierra järglane ning see on nimetatud Ameerika Ühendriikide mäestiku järgi Californias.

macOS Mojave järglane on macOS Catalina.

Operatsioonisüsteemi on lisatud tume teema, mis muudab operatsioonisüsteemi värvid tumedaks. 

Lisatud on rakendused Home, Voice Memo ja News (töötab ainult Ameerika Ühendriikides, Suurbritannias ja Austraalias), mis on juba varem iOS operatsioonisüsteemis olnud.

Operatsioonisüsteem on tehtud turvalisemaks. Kui rakendus tahab kasutada veebikaamerat, mikrofoni või kasutaja andmeid, küsitakse selleks kasutajalt luba.

Toetatud süsteemid
------------------

Kõik Macintoshi arvutid, mis on valmistatud 2012 või hiljem, väljaarvatud 2010. aasta Mac Pro.

Vaata ka
--------

* iOS 12
* macOS High Sierra

Viited
------

1. ↑  MacRumors (12. september 2018). "Apple Unveils Apple Watch Series 4 With 30 Percent Larger Display, Thinner Body, ECG Reader, Fall Detection, and More" (inglise keeles). Vaadatud 12. septembril 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
2. ↑  Apple (4. juuni 2018). "Apple Event June 2018". Vaadatud 4. juunil 2018.
3. ↑  Apple (4. juuni 2018). "macOS Mojave Preview". *Apple* (Inglise keeles). Vaadatud 4. juunil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
4. ↑  Apple (4. juuni 2018). "Apple introduces macOS Mojave". *Apple.com* (inglise keeles). Vaadatud 4. juunil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
*Kalamehe bastion*, Mátyási kirik ja Hilton Budapest
**Budapesti I ringkond** (ungari keeles *Budapest I. kerülete*) on Budapesti haldusjaotuslik ringkond, mis asub linna keskel Doonau jõe paremkaldal. Ringkond kannab samuti nime **Várkerület** (eesti keeles *Kindluse ümbruskond*). Tegu on Buda ajaloolise keskusega, kus asub Buda palee, sellealune tunnel ning mida ümbritsevad Tabáni ja Krisztinavárosi linnaosa ning ositi Gellérti mägi.

Sõsarsuhted
-----------

### Ringkonnad

* Austria Viini I ringkond (*Innere Stadt*), Viin Austria
* Tšehhi Praha I ringkond, Praha Tšehhi
* Slovakkia Bratislava I ringkond, Bratislava Slovakkia

### Linnad

* Itaalia Capestrano, Itaalia
* Šveits Carouge, Šveits
* Sloveenia Lendava, Sloveenia
* Inglismaa Marlow, Inglismaa
* Saksamaa Regensburg, Saksamaa
* Serbia Senta, Serbia
* Rumeenia Székelyudvarhely, Rumeenia

Viited
------

1. ↑  09566, 21.09.2022.

Vaata ka
--------

* Budapesti V ringkond

Budapesti ringkonnad

I | II | III | IV | V | VI | VII | VIII | IX | X | XI | XII | XIII | XIV | XV | XVI | XVII | XVIII | XIX | XX | XXI | XXII | XXIII
**Priidik Kippar** (sündinud 4. novembril 1943 Jõhvis) on eesti poksija ja poksitreener. 

Ta poksis aastatel 1959–1971 Jõhvi ja Kohtla-Järve Kalevis, tema treenerid olid Ülo Valk ja Hans Kaiva. Ta pidas 200 kohtumist ja võitis neist 169.

Kippar ja tema vastane Gennadi Tšeburanov diskvalifitseeriti I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) Eesti NSV meistrivõistluste finaalis ja sel aastal (1963) jäi selles kaalus Eesti NSV meister välja kuulutamata.

Kippar oli II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) kuuekordne Eesti NSV meister (1964–1969) ja I keskkaalus (kuni 71 kg) Eesti NSV meister (1971).

Kippar osales 1962–1969 kuus korda Eesti NSV – Soome maavõistlustel ning võitis kolm kohtumist. Ta sai I–VI Roman Kuura mälestusvõistlustel kuus korda järjest I koha (1962–1967), kusjuures 1964. aastal sai ta parima kohtumise eriauhinna. Ta sai I Nigul Maatsoo mälestusvõistlustel I koha (1968).

Kippar sai NSV Liidu meistrivõistlustel II keskkaalus (kuni 75 kg) V koha (1961, 1963 ja 1967). Ta sai 1963. aastal Nõukogude Liidu meistersportlase ja 1967. aastal Nõukogude Liidu aumeistersportlase aunimetuse.

Kippar sai 1968. aastal spordiseltsi Kalev auliikmeks. Ta oli hiljem poksitreener Jõhvis, alates 1997. aastast klubis Loit.

Kirjandus
---------

* Henn Saarmann, Erlend Teemägi. "Eesti spordi biograafiline leksikon". Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 2001.
* Rein Pajur. "Poksimeistrid maailmas ja Eestis 1719–2000". Revelex. Tallinn 2005.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Komissarov** on perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Komissarov 77 inimesel: 62 mehel ja 15 naisel. Perekonnanimede levikult oli Komissarov meeste puhul 1560. kohal ja naiste puhul 9078. kohal.

Komissarov oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 55–59 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,87.
Nimi oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 1,54 inimest.

Nimede eestistamise käigus loobusid 1937. ja 1939. aastal nimest Komissarov 2 isikut, kui võeti uuteks nimedeks Kalmre ja Kuldna.

Nime kandjaid
-------------

* Eha Komissarov, eesti kunstiteadlane (1947–)
* Kaja Komissarov, eesti õpetaja ja ujuja (1969–)
* Kalju Komissarov, eesti lavastaja (1946–2017)
* Koit Komissarov, eesti arhitekt (1948–)
* Luule Komissarov, eesti näitleja (1942–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 19.08.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Komissarov.

Välislingid
-----------

* Komissarov statistikaameti andmebaasis
"**Kommarid ahju**" on antikommunistlike kirjadega T-särk, mille valmistasid 2005. aastal ajalehe KesKus tegijad.

Särki kasutati 23. septembril 2005 Kadrioru staadionil peetud Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio jalgpallimatšil. Seda kandes põhjustas Indrek Tarand särgiskandaali, mille tagajärjel Eesti kaitseminister Jaak Jõerüüt tagasi astus.

Massiliselt kandsid Kadrioru staadionil "Kommarid ahju!" särke mitukümmend Kohtla-Järve Järve gümnaasiumi õpilast, kes olid tulnud eribussiga Tallinna, et Propelleri kontserdil protesteerida oma kooli sandistamise vastu. Eelnevalt oli Kohtla-Järve keskerakondlik linnavalitsus takistanud linna ainsa eesti kooli direktorina jätkamast Isamaaliitu kuulunud Sirje Jõemaad ja kooli direktori kohusetäitjaks määrati eesti keelt aktsendiga kõnelev Irina Tokman, kes oli okupatsiooniajal kommunistliku partei ideoloogiatöötaja. 

Punase T-särgi esiküljel on küsimärk ja kiri "Kaua võib?".

Tagaküljel on loosung "Kommarid ahju!" ja loetelu: Ansip, Savisaar, Reiljan, Rüütel, Klandorf, Kallas, Palmaru, Jõerüüt, Allik, Seppik, Eesmaa, Lenk, Velman, Tootsen, Ivanov, Linde, Mägi, Opmann, Treial, Aidma, Jõgi, Saar, Klaassen, Leivo, Taimla, Alatalu, Tafenau, Soosaar, Kimber, Randver, Efendiev, Õunapu, 2. Reiljan, 3. Reiljan, Mänd jpt.

Loetelus on endistest kommunistliku partei liikmetest Riigikogu liikmete ja teiste tegevpoliitikute nimed. Loosung "Kommarid ahju!" viitab 2003.–2005. aastal toimunud skandaalile, mis sai alguse, kui netikommentaator Olev Hannula kirjutas uudisteportaalis Delfi artiklit kommenteerides lause "Juudid ahju". Kommentaatori vastu algatati kriminaalasi vaenuõhutamise tõttu.

Juku-Kalle Raidi välja mõeldud, kujundatud ja trükitud T-särki uurisid ka Tartu Ülikooli semiootikud, kuna Raid kaevati politseisse vaenu õhutamise pärast. Ligi kolmveerand aastat kestnud uurimine vaenu õhutamist ei tuvastanud.

Viited
------

1. 1 2  "KesKus paneb müüki särgi sõnumiga "Kommarid ahju!"" Postimees, 23. september 2005
2. ↑  Juhan Kivirähk: "Karlssoni sokivahetus ehk Eesti vajab muutusi" Postimees, 9. juuni 2009
3. ↑  "Keskerakond taotleb menetlust T-särkide asjas"[*alaline kõdulink*] Postimees, 26. september 2005
4. ↑  "Kes? Mis? Kus? 2006, lk. 184
5. ↑  "Semiootikud ei pidanud "Kommarid ahju!"-särki vaenu õhutavaks" Postimees, 25. juuli 2006
6. ↑  "Lause "Juudid ahju" tõi netikommentaatorile kriminaalasja" Postimees/BNS, 17.02.2004
**Priekule raudteejaam** oli raudteejaam Lätis Liibavi-Romno raudteel ja hiljem Liepāja–Vaiņode raudteeliinil. Jaam asus Lõuna-Kuramaa piirkonnas Priekule linnas. Jaam asus Riia keskraudteejaamast 145,5 kilomeetri kaugusel.

Jaam avati aastal 1871. Aastaks 1883 oli avatud harutee kohaliku tellisetööstuse juurde. Valmis ka kitsarööpmeline juurdeveotee tellisevabriku omanikule kuulunud turbasoosse. Aastal 1915 avas Saksa sõjavägi jaamast Bajorai raudteejaama viiva uue 74 kilomeetri pikkuse raudteelõigu ja jaam kujunes sõlmjaamaks. Jaam suleti reisiliiklusele seoses rongiliikluse lõpetamisega sellel liinil aastal 1998, kaubarongidele suleti jaam aastal 2003.

Lisaks jaamahoonele on säilinud ramp koos sellel asuva laohoonega ja korterelamuks ümber ehitatud depoo.

Viited
------

1. ↑  Железнодорожные станции СССР. Справочник. — М.: Транспорт, 1981
2. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 52. lk.

Välislingid
-----------

* Infot jaama kohta; fotod (*vene keeles*)
* Jaam vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** |  **Raudteepeatus Liibavi–Romno  raudteel** | **Järgnev peatus** |
|  Elkuzeme |  **Priekule** | Liepāja poole: |
| Paplaka  |
| Bajorai poole: |
| Purmsāti  |
**AS Kommunaalprojekt** oli ehitusprojekteerimisega tegelev Eesti ettevõte.

Ettevõte asutati 1941. aastal. Veebruarist aprillini 1941 kandis see nime Projekteerimise Kontor "Eesti Projekt". Aprillist 1941–1945 kandis nime Projekteerimise Kontor "Kommunaalprojekt". 1945–1951 kandis nime Tallinna Linna Kommunaalmajanduse Osakonna Eelarvestamise-Projekteerimise Büroo. 

1951–1960 kandis nime ENSV Kommunaalmajanduse Ministeeriumi Eelarvestamise-Projekteerimise Keskbüroo "Kommunaalprojekt". 1960–1991 kandis nime Eesti NSV Kommunaalmajanduse Ministeeriumi Projekteerimise Instituut "Kommunaalprojekt". 

1991–1997 riikliku aktsiaseltsina **RAS Kommunaalprojekt**. Ettevõte kustutati äriregistrist 13. novembril 2013.

Ettevõtte projekteerimistöid
----------------------------

Ettevõte on projekteerinud nt Tallinnas asuva Eesti Näituste peapaviljoni, TÜ Kääriku spordibaasi, Valga hotelli.

Viited
------

1. 1 2 3  EE 12. köide, 2003: 241.
2. 1 2 3 4 5  Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn, 1996. Lk 620
**Minni Katharina Nurme** (kuni 1935 **Neumann**, 1936–1941 **Raudsepp**, 1941–1958 **Hint**; 17. oktoober (vkj)/ 30. oktoober 1917 Kiini talu, Aidu vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 22. november 1994 Tallinn) oli eesti kirjanik. 

Aastatel 1925–1931 õppis ta Suure-Kõpu algkoolis ja 1931–1936 Viljandi Eesti Haridusseltsi Tütarlaste Gümnaasiumis. 

Nõukogude–Saksa sõja ajal oli ta Nõukogude tagalas ning seejärel tegutses vabakutselise kirjaniku ja tõlkijana. 1948. aastal mõisteti Nurme avalikult hukka loomingus avalduva pessimismi ja passiivsuse eest.[*viide?*]

Looming
-------

Kirjutanud olustikulist ja psühholoogilist proosat ning sõja ajal peamiselt koduigatsuslikku luulet. Hiljem kirjutas loodus- ja tundeluulet ning filosoofilist luulet.

### Romaanid

* Minni Raudsepp. "Kentaurid" (1939), esikromaan
* Minni Raudsepp. "Ratastool" (1941)

### Luulekogud

* *Sünnimuld* (1945)
* *Maarjahein* (1967), valikkogu
* *Sookailudes on loitsud* (1971)
* *Kuuvein* (1971)
* *Tuules lendlev seeme* (1976)
* *Päevapuri* (1981)
* *Valgevalul* (1983)
* *Puud varjulised* (1987), valikkogu

Tunnustus
---------

* 1951 Emamedal II järk

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Aastatel 2003–2011 andis Paistu vald kirjanikest õdede Salme Ekbaumi ja Minni Nurme mälestuseks välja koduluulepreemiat.

 *Pikemalt artiklis Salme Ekbaumi ja Minni Nurme koduluulepreemia*

Isiklikku
---------

Tema õde oli kirjanik Salme Ekbaum. 

Aastail 1936–1941 oli ta abielus Jaan Raudsepaga (1907–1962), siis oli tema kodanikunimi Minni Raudsepp. Nende poeg on sisearhitekt Loomet Raudsepp.

Aastail 1941–1958 oli ta abielus Aadu Hindiga, siis oli tema kodanikunimi Minni Hint. Nende lapsed on Martin Hint, Päärn Hint, Miina Hint, Aadu Hint ja Eeva Park.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 7. november 2017. Vaadatud 10. juulil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Ele Lõhmus. "Nurme, Minni Katharina". // Eesti kirjarahva leksikon. Tallinn 1995. Lk 378–379

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Minni Nurme** |

* Minni Nurme Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Haud Paistu kalmistul
Hilltop Hoods 2009
**Hilltop Hoods** on Austraalia hiphopansambel Adelaide'ist. 

Grupi liikmed on MC Pressure (Daniel Smith), MC Suffe (Matt Lambert) ja DJ Debris (Barry Francis). DJ Next on endine liige.

Ajalugu
-------

1990-ndate alguses kohtusid Suffa ja Pressure kohalikus keskkoolis Adelaide'is, ühise tuttava kaudu saadi hiljem tuttavaks ka DJ Debriga. Otsustanud kirjutada oma peatüki hiphopi ajalukku, asutasid nad ansambli Hilltop Hoods. Algul oli ansambli kandev jõud DJ Next, kes aga lahkus esimese LP valmimise järel. Pärast seda tõusis peamiseks DJ-ks DJ Debris.

Ansambli nimi pärineb kohast, kus Suffa ja Pressure üles kasvasid. Nime pakkus välja kohalik räppar Flak.

Läbimurde saavutas ansambel oma kolmanda LP-ga "The Calling". Nad naudivad edu ka tänapäeval ning neil on isegi oma saapadisain, mida spondeerib DC.

Väljaanded
----------

Albumid:

* Back Once Again (EP – 1997)
* A Matter of Time (LP – 1999)
* Left Foot, Right Foot (LP – 2001)
* The Calling (LP – 2003)
* The Hard Road (LP – 2006)
* The Hard Road Restrung (LP – 2007)

DVD-d:

* The Calling Live (2005)
* The City of Light (2007)
**Riigivolikogu 74. valimisringkonda** kuulusid Rakvere, Kunda ja Jõhvi linn.

Ringkonnast valitud I Riigivolikogu liige oli Karl Selter.

Pärast Karl Selteri tagasiastumist toimusid ringkonnas 28. ja 29. jaanuaril 1940 täiendavad valimised, milleks seati kandidaatidena üles Voldemar Jaanus, Heinrich Aviksoo ja Oskar Luiga.

Rakveres oli 6120 hääleõiguslikku kodanikku, kellest hääletamas käis 3789 (61,7%), maksvusetuks tunnustati 10 häält. Hääli sai Oskar Luiga 1748, Voldemar Jaanus 1201 ja Heinrich Aviksoo 829 häält.

Jõhvis oli 1327 hääleõiguslikku kodanikku, neist käis hääletamas 820 (61,8%), maksvusetuks tunnistati 2 häält. Hääli said Oskar Luiga 273, Voldemar Jaanus 341 ja Heinrich Aviksoo 204.

Kunda 1204 hääleõiguslikust kodanikust käis hääletamas 896 (74,4%), maksvusetuid hääli oli 3. Hääli said Voldemar Jaanus 617, Heinrich Aviksoo 160 ja Oskar Luiga 145.

Kokku oli 74. valimisringkonnas 8651 hääleõiguslikku kodanikku, kellest andsid hääle 5505 (63,6%), maksvusetuks tunnistati kokku 15 häält. Voldemar Jaanus sai kokku 2159, Oskar Luiga 2136 ja Heinrich Aviksoo 1193, seega tunnistati valituks Voldemar Jaanus.

Oskar Luiga volinikud Nikolai Kütt ja Jaan Teemant palusid Riigikohtul valimistulemused tühistada, kuna Jõhvi linn oli valimisringkonnaga liidetud alles hiljem (kuulus varem 73. ringkonda) ja seega olid Jõhvis asuvad kodanikud hääletanud kahe erineva valimisringkonna valimistel. Riigikohtu administratiivosakond otsustas 9. veebruaril 1940 jätta kaebuse tagajärjeta.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Voldemar Jaanus, vastaskandidaat Oskar Luiga.

Viited
------

1. ↑  Viru valimiste lõppvaatus. Rahvaleht, 10. veebruar 1940, nr. 35, lk. 5.

Kirjandus
---------

* Riigivolikogusse valiti V. Jaanus. Uus Eesti, 30. jaanuar 1940, nr. 28, lk. 1.
* Rakvere järelvalimisi ei tühistatud. Uus Eesti, 10. veebruar 1940, nr. 39, lk. 4.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib paikkonnast Londoni Hillingdoni linnaosas; linnaosa kohta vaata artiklit Hillingdoni linnaosa* |

---

**Hillingdon** on paikkond Londonis Hillingdoni linnaosas 22,8 km Charing Crossist lääne pool.

Haldusajalugu
-------------

Kunagi oli olemas Hillingdoni kihelkond, kuhu kuulus Uxbridge'i kabelkond (*chapelry*), millest 1866 sai Uxbridge'i vald (*civil parish*). Aastal 1894 jaotati omavalitsusaktiga (*Local Government Act 1894*) jaotati Hillingdoni vald kaheks vallaks: Hillingdon West läks koos Uxbridge'iga Uxbridge'i linnadistrikti koosseisu, Hillingdon East Uxbridge'i maadistrikti koosseisu. Aastal 1928 viimane kaotati ning Hillington East läks Uxbridge'i linnadistrikti koosseisu. Aastal 1938 kaotati mõlemad vallad ning nad läksid Uxbridge'i valla koosseisu. 

Aastal 1965 loodi 1963. aasta Londoni valitsemise akti (*London Government Act 1963*) põhjal Londoni Hillingdoni linnaosa.

Naaberpaikkonnad
----------------

* Cowley
* Ickenham
* Uxbridge
* Hayes

Vaata ka
--------

* Hillingdoni metroojaam
Adolf Theodor Hahn
Hahni trepp Narvas
**Adolf Theodor Hahn** (vene keeles *Адольф Фёдорович Ган*; 8. oktoober 1832 Uhhora, Jamburgi maakond – 1. august 1914 Narva) oli kaupmees, insener-tehnoloog, esimene Narva linnapea.

Tema vanemad olid Friedrich Bernhard Theodor Hahn ja Dorothea Hahn.

1851. aastal Hahn lõpetas kuldmedaliga Peterburi Tehnoloogia Instituudi insener-tehnoloogi erialal. Aastast 1855 elas Narvas.

Villa Capriccio (1940)
Aastatel 1873–1877 ja 1882–1884 oli Adolf Theodor Hahn Narva linnapea.

1873. aastal muudeti tema ettepanekul vana kaluriküla Hungerburg heakorrastatud kuurordiks, mis on praegu Narva-Jõesuu linn. Tema ja Aleksandr Novitski planeeringu järgi rajati kuurordi puitpitskaunistustega suvilad ja pansionid. Üks ilusamaid oli mere kaldale 1874. aastal valminud valgete sammaste ja portikustega Hahni maja ehk **Capriccio villa**.

1875. aastal ehitati Narvas Pimeaia lõunaotsa trepp, mida nimetatakse Hahni järgi Hahni trepiks.

1878. aastal sai ta Narva linna aukodanikuks.

1882. aastal ehitati Narva-Jõesuusse Adolf Theodor Hahni projekti järgi kuursaal.

Töötas Kreenholmi Manufaktuuri ühisuse direktorina.

Viited
------

1. ↑  "История города". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. veebruar 2016. Vaadatud 14. veebruaril 2016.
2. ↑  Адольф Федорович Ган
3. 1 2  Info Facebookis
4. ↑  Hoiualadega jõed Virumaal 2. Narva jõgi
5. 1 2 3  Narva-Jõesuu puitarhitektuuri hääbuv ilu, Äripäev 05.07.2006
6. ↑  "A. Hahni trepp". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. veebruar 2016. Vaadatud 14. veebruaril 2016.
7. ↑  "A. Hahni trepp". Originaali arhiivikoopia seisuga 25. märts 2018. Vaadatud 25. märtsil 2018.
8. ↑  Ган Адольф Фёдорович - директор правления Товарищества Кренгольмской мануфактуры
**Francesco Geminiani** [džemini´aani] (5. detsember 1687 Lucca, Toscana – 17. september 1762 Dublin) oli itaalia viiuldaja, pedagoog, helilooja, muusikateoreetik ja -kirjanik. 

Ta oli viiulimängija Giuliano Geminiani poeg. Õppis viiulit Milanos Carlo Ambrogio Lonati ja Roomas Arcangelo Corelli ning kompositsiooni Napolis Alessandro Scarlatti juures. 

Aastatel 1707–1710 mängis ta viiulit Lucca linnaorkestris. 1711–1713 juhatas ta orkestrit Napolis. Alates 1714. aastast oli ta Londonis ja Dublinis solist ja pedagoog. Ta oli ka Georg Friedrich Händeli orkestris kontsertmeister. 1733. aastal debüteeris ta dirigendina. Aastatel 1749–1755 oli ta Pariisis, seejärel taas Inglismaal.

Tema teos "Viiulikool" (1740) üks esimesi omataolisi. Geminiani on kirjutanud ka raamatud "Saatetehnika" I (1756), II (1757), "Kitarrimängu kunst" (1760).

Tema õpilaste hulgas olid Charles Avison, Michael Dubour, Michael Festing. Tema pedagoogitöö oli väga oluline inglise ja iiri viiulikoolkonna arendamises.

Looming
-------

Ta on loonud 2 kogu viiulisonaate *con basso continuo* (1716, 1739), 2 kogu concerto grossosid (1732, 1733), kogu sonaate sooloviiulile (1705) ja tšellole bassiga (1739), triosonaate, klavessiinipalu.
**Hille Roolaid** (sündinud 15. novembril 1942 Viljandis) on eesti keemik.

Elulugu
-------

Hille Roolaid on raadioinseneri tütar.

Lõpetanud 1961. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ning õppinud 1961–1964 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonnas, 1964–1967 Moskva Ülikooli keemiateaduskonnas ja lõpetanud 1970. aastal Moskva Ülikooli aspirantuuri. Keemiakandidaat (Moskva Ülikool, 1974), väitekiri "Исследование неравновесных процессов на поверхности германиевого электрода". 

Oli aastatel 1970–1972 Tartu Riikliku Ülikooli Elektrokeemia labori nooremteadur, 1973–1975 Moskva Kunstnaha- ja Kilematerjalide Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur, 1976–1992 Armeenia Teaduste Akadeemia Füsioloogia Instituudi teadur, 1992–1995 Tallinna Katleri Põhikooli keemiaõpetaja, 1994–1996 Eesti Kooliameti keemia metoodik-peaspetsialist, 1996–2001 Haridusministeeriumi õppekavatalituse reaalainete peaekspert, 2001– Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse reaalainete peaekspert. Kohakaaslusega töötas aastatel 1997–1999 Tallinna Pedagoogikaülikooli loodusteaduste osakonna lektorina ja 2000–2001 Rocca al Mare kooli keemiaõpetajana. Juhtis keemia ainekava komisjoni tööd aastatel 1996 ja 2002.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: elektroodiprotsessid pooljuhtidel ja oksiidelektroodidel (kuni 1990), riikliku eksami nõuete väljatöötamine keemias.

Teoseid
-------

* Non-equilibrium charging of the n-type germanium surface (kaasautor) // Surface Sci 12 (1968) 2
* Неравновесное заряжение поверхности германия р-типа (kaasautor). // Электрохмия 5 (1969) 9
* Анодное окисление кадмия в щелочных растворах (kaasautor). // Двойной слой и адсорбция на твердых электродах. III. 1972
* Keemia riigieksami juhiseid ja näiteid riigieksamiks keemias. Tallinn, 1996
* Loodusainete õpetamisest koolis. 2. osa (koost). Tallinn, 2005.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ühest kuulsamast juudi kirjatundjast; eesnime kohta vaata artiklit Hillel (eesnimi); nime teiste kandjate kohta vaata artiklit Hillel (täpsustus)* |

---

Hilleli haud umbes 1900
**Hillel** (heebrea הלל) ehk **rabi Hillel** (umbes 60 eKr – umbes 10 pKr) oli üks kuulsamaid juudi kirjatundjaid, sünedrioni eesistuja ning judaismis seniajani autoriteetse vabameelse pühakirjatõlgenduskoolkonna rajaja. 

Hillel oli suure südamega ja kannatlik Seaduse-õpetaja, kes jutlustas vägivallatust ja kellel oli arvukalt õpilasi. 

Teine tema kaasaegne mõjukas kirjatundja oli rabi Shammai, kes tõlgendas Seadust mitmes asjas rangemalt. 

Hilleli sõnadel on juudi pärimuses, eeskätt juudi eetikas, seniajani oluline tähendus. 

Kui tal paluti esitada Toora sisu ühe jala peal seistes, vastas ta: "Ära tee teisele seda, mida ise vihkad! See on kogu Toora, kõik ülejäänu on vaid selle seletus. Mine ja õpi seda."

*Pirke Avot* sisaldab palju tema ütlusi. Üks kuulus näide: "Kui ma ei ole enda jaoks, siis kes on minu jaoks? Ja kuni ma olen ainult enda jaoks, mis ma siis olen? Ja kui mitte nüüd, siis millal?"