recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Alamõisa mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 1
Alamõisa mõis ehk **Lejasciemsi mõis** (saksa keeles *Aahof*) oli riigimõis Liivimaal Valga kreisis Alamõisa kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas.

Leivude keeles kandis mõis Alamõiža mõisa nime. Seal elas aastal 1846 kokku 1050 leivut.

Ajalugu
-------

Mõis oli algselt osa Kulna piiskopilinnuse linnuseläänist. Kui see Vana-Gulbene ja Jaungulbene mõisaks jagati, moodustus Alamõisa mõis valduse riiigile jäänud osast.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 10 ja 3/4 adramaad, sellele allus 807 mees- ja 900 naishinge.

Aastal 1758 oli mõisa suurus 10 ja 3/4 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 21 ja 3/5 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 21 ja 13/14 adramaad maad, aastal 1881 aga adramaad puudusid, lisaks allus mõisale 18 ja 21/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Aastal 1920 toimunud agraarreformi eel kuulus mõisale 530 hektarit maad.

Karjamõisad
-----------

Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: *Grabbasch* ja Pirtsmuiža karjamõis (*Neuhof*).

Viited
------

1. ↑  Sjögren, Andreas Johan 1850. *Zur Ethnographie Livlands.* Bulletin de la classe des sciences historiques, philologiques et politiques de l’Académie Impériale des Sciences de Saint-Pétersburg 1850, lk. 49–70.
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 400.
3. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 281.
4. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 247.
5. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 393.

Alamõisa kihelkond

**Kirik**: Alamõisa kirik  

**Mõisad**: Alamõisa kirikumõis | Alamõisa mõis | Amši mõis | Auguliena mõis | Dūre mõis
**Riigivolikogu 6. valimisringkond** asus Tallinnas.

Ringkonda kuulusid Tallinna linna tänavad: Aafrika, Gildi – paarisnumbrid, Hermanni – nr. 1 ja 2, Herne – paaritud numbrid kuni 15-ni ja paarisnumbrid kuni 20-ni, Hospidali, Invaliidi, Jakobi – paaritud numbrid 15-st ja paarisnumbrid 14-st alates, Kaare tee – Veerenni tänavast kuni Ülemiste järve nurgani, Kalmistu, Kappeli – nr. 1 ja 2, Kasarmu, Kauna, Kesk-Liiva, Kodu, Laadaplats, Laulupeo – nr. 1 ja 2, Liiva, Liivaaugu tee, Liivalaia – paaritud numbrid 85-st ja paarisnumbrid 8-st alates, Lubja – nr. 1, 2 ja 4, Lutheri – kõik paaritud numbrid ja paarisnumbrid 20-st alates, Magasini, Masina, Naeri, Oa, Odra, Puhke, Püssirohu, Roosi, Tatari – paaritud numbrid 33–45 ja paarisnumbrid 40–52, Uus-Tatari, Tartu maantee – paaritud numbrid 59–95 ja paarisnumbrid 52–88, Tiigi, Vaikne, Veerenni – paaritud numbrid, Õie, Õnne, Õpetajate.

I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 7532 hääleõiguslikku kodanikku.

Kandideerisid Harald Joasoon (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), Aleksander Kott, Oskar Lõvi ja Aleksander Pirson, kes said vastavalt 1266, 2456 ja 1095 häält, seega valiti 6. valimisringkonnast Riigivolikogusse Oskar Lõvi.

II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Johannes Lauristin, vastaskandidaat Oskar Lõvi.
**Alamvõrgumask** (*subnet mask*) on mask IP-aadressist alamvõrgu osa eristamiseks. See osa leitakse, tehes AND-tehte IP-aadressi ja alamvõrgumaski vahel. Tulemus on alamvõrguaadress ja jääk on võrgu-ID.

Näide IPv4-võrgundusest. AND-tehet saab vaadelda järgnevas binaar tabelis.

|  | Kümnend-numbrid | Binaarkuju |
| --- | --- | --- |
| IP-address | 192.168.5.130 | `11000000.10101000.00000101.10000010` |
| Alamvõrgumask | 255.255.255.0 | `11111111.11111111.11111111.00000000` |
| Võrgu osa | 192.168.5.0 | `11000000.10101000.00000101.00000000` |
| Hosti osa | 0.0.0.130 | `00000000.00000000.00000000.10000010` |

Alamvõrgumaski nimetatakse maskiks kuna seda saab kasutada alamvõrgu tuvastamiseks, mille osaks on antud IP aadress, kui teha bitikaupa AND-operatsioone maski ja IP aadressiga (AND-operatsioonile omaselt on tulemus 1, juhul kui mõlemad kahendarvud on võrdsed 1-ga, vastasel korral on tulemus 0). Tulemuseks ongi alamvõrgu aadress.

Vaata ka
--------

* IP-aadress
* Alamvõrk
* Arvutivõrk

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 20. november 2011. Vaadatud 14. märtsil 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
**Alexander Sculteti** (ladinapäraselt ka *Scultetus*; surnud 2. augustil 1570 Roomas) oli Preisimaa päritolu vaimulik ja õpetlane.

Sculteti sündis arvatavasti Dirschaus (praegu Tczew) või Danzigis (praegu Gdańsk). Ta õppis arvatavasti alates 1503. aastast Krakowi ülikoolis õigust ja teoloogiat ning pühitseti preestriks. Seejärel asus ta tööle Rooma paavsti kantseleis.

1515. aastal sai Scultetist Ermlandi toomhärra, samuti on teda mainitud Tartu ja Saare-Lääne toomhärrana. Sama aasta lõpus viibis ta 17 nädalat Riias, olles ühe kohtuasja läbiviija. Seejärel ta tõenäoliselt enam Liivimaal ei käinud. 1524 ja 1537 on teda mainitud Tartu, Saare-Lääne ja Tallinna toomhärrana, 1549 Tallinna ja Ermlandi toomhärrana. 1530–1539 oli Sculteti Ermlandi toomkapiitli sekretär ning Nicolaus Copernicuse lähendane kaastöötaja. Ta töötas ka kartograafina ning võitles katoliku kiriku sisemise reformi eest.

1546. aastal andis Sculteti Roomas välja teose "Chronographia, sive annales omnium fere regum, principum", mida paavst Paulus III pidas aga kahtlaseks ning keelas selle levitamise. 1549. aastal sai Scultetist Rooma Anima vennaskonna (sakslaste kogukonna) liige. 1550. aastatel süüdistati teda ketserluses ning paavst Paulus IV ajal oli ta mõnda aega vangis, talt võeti kõik raamatud ja käsikirjad. Paavst Pius IV ajal pääses ta taas vangistusest välja.

Sculteti suri 1570. aastal Roomas, tema matmise eest hoolitses Anima vennaskond. 1584. aastal omandas vennaskond ka kõik Sculteti raamatud ja käsikirjad.

Kirjandus
---------

* Leonid Arbusow vanem, *Livlands Geistlichkeit vom Ende des 12. bis ins 16. Jahrhundert*, II (lk 106), III (lk 67), IV (lk 193–194).
**Kohustuslik kogumispension** ehk **teine pensionisammas** on kogumispension, mida makstakse lisaks riiklikule pensionile ja mida Eestis reguleerib 2001 vastu võetud kogumispensionide seadus.

Seadus käsitleb kohustuslikku kogumispensioni hüvitisena, mille saamiseks omandatakse isiku eest makstud sotsiaalmaksu ja isiku täiendavate maksete eest pensionifondi osakuid. Kohustusliku kogumispensioni väljamakseid teeb kas pensionifond või kindlustusandja.

Kogumispensioniga liitumine on kohustuslik Eesti maksuresidentidele isiku 18-aastaseks saamisele järgneva aasta 1. jaanuarist. Kogumispensioniga ei ole lubatud liituda 1982 ja varem sündinud isikutel (KPS § 66), kes ei ole varem liitunud. Maksumäär on 2% brutopalgast, millele riik lisab sotsiaalmaksu laekumiste arvelt 4%. Kogumispension kantakse maksuameti arvele, kes selle igakuiselt kannab üle isiku enda valitud või isikule määratud (kui isik ise on jätnud valiku tegemata) eraõiguslikule pensionifondile. Kogumispensioniga liitunud isik ei saa liitumisest enam loobuda.

Viited
------

1. ↑  Eesti entsüklopeedia, 12. kd. lk. 237
2. ↑  Kogumispensionide seadus
**Mõisalõpe mõis**, ka Mõislõpe karjamõis (saksa keeles *Moisalep*) oli Varangu mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Pehka küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.

Viited
------

1. ↑  Mõisalõpe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑  Mõislõpe krjms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Mõisalõpe mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris

Haljala kirik
Haljala kihelkond

**Kirik**: Haljala kirik  

**Mõisad**: Aari mõis | Aaspere mõis | Annikvere mõis | Aru mõis | Ernemaa mõis | Essu mõis | Haljala kirikumõis | Harmi mõis | Holsta mõis | Idavere mõis | Jalumäe mõis | Kaliküla mõis | Kandle mõis | Karula mõis | Kavastu mõis | Koigi mõis | Kodavere mõis | Kärmu mõis | Käsmu mõis | Lihulõpe mõis | Loobu mõis | Läsna mõis | Maheda mõis | Metsiku mõis | Mõisalõpe mõis | Oandu mõis | Paduri mõis | Rassivere mõis | Sagadi mõis | Sauste mõis | Selja mõis | Tammispea mõis | Tatruse mõis | Telliste mõis | Tereski mõis | Tõikvere mõis | Tõugu mõis | Vanaküla mõis | Vanamõisa mõis | Varangu | Veltsi mõis | Vihula mõis | Võle mõis
**Mõisavald** oli 17. sajandil Eestis ja Lätis haldusüksuseks muutunud mõisa ümbritsev talupoegadega asustatud mõisa territoorium ning mõistet *mõisavald* kasutati eraldamaks talupoegade elamispiirkondi mõisaomanike kasutatud mõisasüdamest, kus asusid häärber ja mõisa abihooned.

Mõisavalda nimetati eesti keeles lühidalt vallaks. Vald tänapäevases mõistes kui haldusüksus loodi Eestimaal juriidiliselt 1816. a talurahvaseadusega, Liivimaal 1819. aastal kehtima hakanud talurahvaseadusega, Kuramaa kubermangus aastal 1817. Valla kui talurahva omavalitsusüksuse tekkimine algas koos vallakohtu moodustamisega, kuid vald (seaduse sõnastuses *möisakoggodus*) jäi endiselt mõisniku kontrolli alla. Mõisniku meelevallas oli valla üldkoosoleku kokkukutsumine ja mõisnik kinnitas ka vallakoosoleku otsused. Valla tähtsaim ametimees oli vallatalitaja, kes teostas ka kõik arve- ja kirjavahetuse ning vallaelanike registreerimise ja liikumistearvestuse.

Mõisa haldusvõim valla üle kadus alles 1866. aasta vallaseadusega ja asendati Venemaa keisririigi asutuste järelevalvega. Vallaseaduse alusel 1866. aastal moodustatud valdade piirid ei kattunud paljudel juhtudel endiste mõisapiiridega, sest mitmed väiksed mõisapiirkonnad liideti järgnevalt üheks vallaks.

Vaata ka
--------

* mõis
* kihelkond
* maakond
* kreis
* kubermang
**Allan Kiil** (4. august 1963 Tallinn – 15. juuni 2021) oli eesti ärijuht, poliitik, ujuja ja sporditegelane.

Ta lõpetas aastal 1982 Tallinna Spordiinternaatkooli ja aastal 1991 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.

Ta oli aastatel 1989–1991 Eesti Eriolümpia spordidirektor ning 1991–2013 Eesti Paraolümpiakomitee peasekretär. Kiil oli 2000–2014 Harjumaa Spordiliidu juhatuse esimees, kuulus 1998–2001 Eesti Ujumisliidu juhatusse. Ta oli 1990–1991 Kalevi ujumiskoolis treener. 

Kiil oli aastatel 1997–2013 Harku vallavolikogu liige ja 1997–2007 volikogu esimees. Ta oli 1998. aastast Rahvaerakonna Mõõdukad liige. 2003. aastal astus Kiil Reformierakonda , kust ta 4. septembril 2015 välja heideti .

Ta oli 2004–2015 AS-i Tallinna Sadam juhatuse liige. 28. augustil 2015 võeti Kiil koos Tallinna Sadama juhatuse esimehe Ain Kaljurannaga vahi alla kahtlustatuna altkäemaksu võtmises miljonite eurode ulatuses. 
Harju maakohus otsustas 28. oktoobril 2020 Kiili üle kohtupidamise lõpetada, kuna ta oli parandamatult haigestunud. 

2015. aastast oli ta MTÜ Triton Klubi juhatuse liige.

Viited
------

1. ↑  "Äriregister: Allan Kiil". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 30. augustil 2015.
2. ↑  Reformierakonna juhatus viskas Allan Kiili erakonnast välja, postimees.ee, 4. september 2015
3. ↑  ERR: Kaljurand ja Kiil võeti kuni kuueks kuuks vahi alla, 28. august 2015
4. ↑

Välislingid
-----------

* ESBL: Allan Kiil
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on vaimulikust; baltisaksa õigusteadlase kohta vaata Johann Christoph Schwartz (õigusteadlane)* |

---

**Johann Christoph Schwartz** (27. august 1869 Tartu – 4. jaanuar 1942 Opalenitza (praegu Opalenica), Reichsgau Wartheland) oli Eesti vaimulik.[*viide?*]

Ta lõpetas Birkenruh' maagümnaasiumi (asus Cēsise lähedal Berzaines) ja õppis aastatel 1891–1896 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Põlva ja Kanepi koguduses. Ordineeriti 10. novembril 1899 õpetajaametisse.

Töötas aastatel 1899–1903 Põlva koguduse abiõpetajana ja 1903–1932 õpetajana ning 1903–1932 Võru praostina. 1932. aastal jäi emerituuri.

1939. aastal põgenes Saksamaale.

Isiklikku
---------

Tema isa Johann Georg Schwartz noorem ja vanaisa Johann Georg Schwartz olid samuti Põlva koguduse õpetajad. Tema väimees Carl Helmut Intelmann oli Varbla Püha Urbanuse koguduse õpetaja. Tema õe Helene abikaasa Karl Ferdinand Baer oli Ruhja koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988

Välislingid
-----------

* EELK – Johann Georg Schwartz
* Rigasche Familie Schwartz
**Loendur** on impulsside loendamiseks ettenähtud loogikalülitus. Loendur on register, millesse salvestatud arv sisendile antud signaali mõjul muutub ühe võrra.

Liigitus
--------

Loendurid jagunevad kaheks vastavalt **loendamise suunale**

1. **Summeerivad** – loendavad päripidi ehk suurenemise suunas
2. **Lahutavad** – loendavad tagurpidi ehk vähenemise suunas

Loendurid jagunevad sõltuvalt info **ülekandmise viisist** kaheks

1. Asünkroonne jadaülekandega loendur
**Asünkroonse** ehk jadaülekandega loenduri puuduseks on signaalide ülekandmisel tekkiv hilistumine, mis suureneb koos loenduri astmete arvuga. Hilistumine võib ületada takti kestvuse. Kuna asünkroonse jadaloenduri kõik astmed ei lülitu ümber samal ajahetkel siis ümberlülitumise protsessi ajal võib loenduri väljundis olla vale kood.
2. Rööpülekandega (sünkroone) loendur. 
**Sünkroonne** – ehk rööpülekandega, toimub trigeritevaheline signaali ülekandmine kõigi astmete jaoks üheaegselt, mistõttu ei teki hilistumist. Ümberlülitumine toimub samaaegselt v. paralleelselt.

Vastavalt enimkasutatavatele positsioonilisele arvusüsteemidele on 
tuntumateks loenduriteks:

**Kahendloendur** – kahepositsiooniliste trigeritega st. igal arvu kohal on kaks võimalikku olekut - väljalülitatud (0) või sisselülitatud (1). Lihtsaim loendustriger moodustab kahendloenduri järgu (kahendarvu koha). Loendustegur=2n (n - loendurikohtade arv).  Kahendloenduri väljundkood on kahendsüsteemis.
**Kümnendloendur** – loendab samuti kahendsüsteemis 0000...1001. Seega on väljundis 2nd koodile vastavad kümnendnumbrid 0...9. Väljundkoodi mod=10, sellist koodi nimetatakse ka kahend-kümnendkoodiks. See tähendab, et loenduril on 10 erinevat kombinatsiooni, millega ta vastab sissetulevale impulsijadale.
Loendurites kasutatakse ka mittepositsioonilisi koode

**Gray koodiga loendurid** – Suvalise mooduliga e. naaberkoodid on koodid, mis erinevad teineteisest ainult ühe kahendjärgu (kahendarvu koha) poolest. Gray koodi puhul lülitub korraga ümber ainult 1 kahendkoht. Seetõttu ei teki vahepealseid parasiitolekuid (üleminekuolekuid).
**Tiibeti astroloogia** on segu India, Hiina ja Tiibeti böni täheteadusest ja Kālatšakra tantrast.
Hani dünastia ajal Hiinas oli juba kasutusel tsükliline ajaarvestus. 

Traditsionaalselt loetakse astroloogiat budismi viie vajaliku teaduse hulka. Ennustused on vaid üks väike osa, võrreldes ajatsüklite, kronoloogia ja kalendri koostamisfunktsiooniga.
Eriti au sees on olnud astroloogia Nyingma koolkonnas, kes oli üks suuremaid astroloogia propageerijaid Tiibetis tänu Min-zhoi-lingi ehk Mindrol-lingi (Mindroling) kloostrile. 

Hiinas, Mongoolias ja Tiibetis kasutati sageli ennustamiseks kilpkonna kilpi: astroloogilistel thankadel ehk diagrammidel on põhikujundina kilpkonn.

Suutras on kirjas: "Taevas ja maa on lamedad ja mahuvad vabalt kilpkonna kilbile." Kilpkonna pea on suunaga lõunasse, saba aga põhjasuunda. Loivad-käpad on aga itta ja läände suunatud. Lõunapoolses ilmakaares on valitsevaks tuli ja loomadest hobune ja madu. Läänes valitseb elementidest metall ning loomadest kukk ja ahv. Põhjas on elementidest vesi, loomadest rott ja siga. Idas on elementidest puu, loomadest aga tiiger ja jänes (Jaapanis kass). Elementide olemust iseloomustatakse kolmel viisil: väline, sisemine ja salajane. Väline elementide avaldusviis on tuli, maa, puu, vesi ja metall. Sisemisele vastavad inimese siseelundid: tuli vastab südamele, puu maksale, metall kopsudele, maa põrnale ja vesi neerudele. Salajane elementide energia vastab viiele meelele või viiele puhtale värvile. 

Aasias on olnud pidevalt paralleelselt kasutusel kaks kalendrit – päikesekalender ja kuukalender. 

Päikesekalender lähtub Maa liikumisest ümber Päikese ja on vastavuses talvise, kevadise, suvise ja sügisese pööripäevaga. See on vajalik esmajoones maaharijatele, kuid kasutati ka ennustuste ja prognooside koostamiseks. 

Kuukalender lähtub Kuu faasidest, mis tuleb Kuu liikumisest ümber Maa. Iga uus kuu algab uue ja värske kuuloomisega ja selliseid kuid mahub aastasse 12-13. Lisakuu lisatakse keskmiselt seitsmel aastal üheksateistkümnest. Aasta algab talvisele pööripäevale järgneva teise kuuloomisega ja seepärast langeb aasta algus kas jaanuari lõppu või veebruari algusse. Enamus rahvalikke pidustusi ja tähtpäevi on seotud just kuukalendriga. 

Maailm koosneb viiest algelemendist. Igale elemendile vastab konkreetne värv:

* Tuli – punane
* Maa – kollane
* Metall – valge
* Vesi – must
* Puu – sinine, roheline

Välislingid
-----------

* Tiibeti astroloogia ajalugu (*vene keeles*)
* Tiibeti astroloogia (*vene keeles*)

* Tiibeti astroloogia alane tekst
**Logaritmiline diferentseerimine** on funktsiooni diferentseerimise meetod, mille puhul kasutatakse funktsiooni ƒ logaritmilist tuletist

{\displaystyle [\ln(f)]'={\frac {1}{f}}\cdot f'}.
Sellist võtet kasutatakse sageli juhul, kui lihtsam on diferentseerida funktsiooni logaritmi kui funktsiooni ennast. Seejuures kasutatakse logaritmi (eelkõige naturaallogaritmi) omadusi, mis teisendavad korrutist liitmiseks, jagatist lahutamiseks ja astendamist korrutiseks. Kui tegemist on funktsiooniga, kus argument on nii astme aluses kui ka astendajas, on logaritmilise diferentseerimise võte möödapääsmatu.

Ülevaade
--------

Funktsiooni

{\displaystyle y=f(x)\,}
logaritmilist diferentseerimist alustatakse funktsioonist naturaallogaritmi võtmisega

{\displaystyle \ln y=\ln[f(x)]\,}.
Siin kasutatakse funktsiooni avaldise {\displaystyle f(x)} lihtsustamiseks logaritmi omadusi

{\displaystyle \log(ab)=\log a+\log b\ ,\qquad \log {\frac {a}{b}}=\log a-\log b\ ,\qquad \log a^{n}=n\log a\ .}
Seejärel võetakse tuletis:

{\displaystyle {\frac {1}{y}}\cdot y'={\frac {1}{f(x)}}\cdot f'(x)}
Lõpuks avaldatakse funktsiooni tuletis *y'*, korrutades võrrandi mõlemad pooled avaldisega *y*, et vabaneda avaldisest 1/*y* :

{\displaystyle \ y'={\frac {f'(x)}{f(x)}}\times y=f'(x).}
### Näide

Funktsiooni {\displaystyle y=x^{x}} logaritmiliseks diferentseerimiseks tuleb võtta funktsioonist naturaallogaritm.

{\displaystyle \ \ln y=\ln x^{x}=x\ln x}
Seejärel võtta võrrandi mõlemast poolest tuletis.

{\displaystyle {\frac {1}{y}}\cdot y'=(x\ln x)'=(x)'\cdot \ln x+x\cdot (\ln x)'=1\cdot \ln x+x\cdot {\frac {1}{x}}=\ln x+1}
Tuletis {\displaystyle \ y'} avaldub järgmiselt: 

{\displaystyle y'=(\ln x+1)\cdot y=(\ln x+1)\cdot x^{x}}
Funktsiooni {\displaystyle y=x^{x}} tuletis on {\displaystyle y'=(\ln x+1)x^{x}}.

Vaata ka
--------

* Logaritmiline resiid
* Tuletis (matemaatika)
* Naturaallogaritm
**Mõisalaht** on rannajärv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Virtsu alevikus Puhtu-Laelatu looduskaitsealal. Järv asub Lääne-Eesti vesikonna Matsalu alamvesikonnas. 

Järve veepeegli pindala on 72 ha. Järve pindala koos saartega on 74,2 ha. Järves on kaheksa saart. Järv on soolatoiteline. Järv on avalikult kasutatav veekogu. Järve ümbruskond on ka kaitsealuste liikide (ristpart, väikeluik, laululuik) leiukoht. Mõisalahe keskkonnaregistri kood on VEE2062820.

Järvest umbes 300 m kirde poole jääb Kasse laht, kagus eraldab kitsas maariba (Rapla–Virtsu raudtee tarvis ehitatud raudteetamm) järve Mõisa lahest, mis on Keskkonnaregistri järgi Rame lahe põhjapoolne osa.

Järvest kagus asub Laelatu bioloogiajaam ja kaitsealune Laelatu puisniit.

Taimestik
---------

Veesisestest taimedest on dominantsed mändvetikas ja kare mändvetikas. Sageli esineb ka ruuget mändvetikat ja karevetikat.

Kaldaveetaimedest on dominantne taim harilik pilliroog.

Kalastik
--------

2020. aasta septembris toimunud katsepüügil saadi järvest 11 liiki kalu.

Vaata ka
--------

* Kasse laht

Viited
------

1. ↑  "Mõisalaht". Vaadatud 1.10.2021.
2. ↑  "Laelatu bioloogiajaam". Originaali arhiivikoopia seisuga 14.06.2021. Vaadatud 1.10.2021.
3. 1 2 3  Algandmed Keskkonnaseire Infosüsteem (KESE), Väikejärvede hüdrobioloogiline seire, 2020, vaadatud 1.10.2021

Välislingid
-----------

* Mõisalaht keskkonnaportaalis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Jugoslaavia kuningast, samanimelise Serbia vürsti kohta vaata: Aleksandar I (Serbia vürst).* |

---

**Aleksandar I Karađorđević** (16. detsember 1888 Cetinje – 9. oktoober 1934 Marseille) oli Jugoslaavia kuningas.

Serbia kuninga Petar I teise pojana kuulutati ta 1912 isa regendiks ja Petari surres lõunaslaavlaste riigi (moodustatud 1918) Jugoslaavia kuningaks.

Lahkhelid naabritega ning horvaatide, serblaste ja sloveenide omavaheline rivaalitsemine riigis sundisid Aleksandarit kehtestama isikuvõimu. Hiljem tunnistati selle kuriteo õhutajaks Itaalia valitsus.

Aleksandar I Karađorđević
Regendina paistis Aleksandar silma Balkani sõdades 1912 ja 1913. I maailmasõja ajal oli ta Serbia armee ülemjuhataja. Ta taganes koos sõjaväega keskriikide pealetungi eest, moodustas Korful Serbia eksiilvalitsuse ja külastas lääneliitlaste pealinnu. 1922 abiellus ta Rumeenia kuninga Ferdinandi tütre Mariega.

Aleksandar mõrvati riigivisiidi ajal Prantsusmaale koos Prantsuse välisministri Louis Barthouga. Mõrva korraldas Makedoonia Siserevolutsiooniline Organisatsioon Itaalia valitsuse õhutusel ja kaasabil. See oli esimene atentaat, mis jäädvustati filmilindile. Mõrvar Velitško Dimitrov-Kerin lintšiti kohapeal.

Aleksandri järel sai troonile poeg Petar II.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Petar I Karađorđević** | **Serblaste, horvaatide ja sloveenide kuningas**1921–1929 | Järgnev:**Petar II Karađorđević** |
| **Jugoslaavia kuningas**(uus tiitel)1929–1934 |
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Copa América |
| **Kuld** | 2019 |  |

**Allan Marques Loureiro** (enam tuntud lihtsalt kui **Allan**; sündinud 8. jaanuaril 1991 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Araabia Ühendemiraatide kõrgliigaklubis Al Wahda.

Ta alustas karjääri kodulinnaklubis CR Vasco da Gama. 2009. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas. 2011. aastal võitis ta klubiga Brasiilia karikavõistlused.

2012. aasta juunis liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Udinese. Ta mängis Udinenses kolm hooaega, misjärel suundus Napoli. 2020. aastal tuli ta Napoliga Itaalia kariakvõitjaks. 2020. aasta septembris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Everton, kus mängis kaks hooaega.

2022. aasta septembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Al Wahdaga.

2011. aastal tuli Allan Brasiilia kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Brasiilia jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 16. novembril 2018 sõprusmängus Uruguay vastu. Ta võitis Brasiilia koondisega 2019. aasta Copa América. Brasiilia koondises mängis ta aastatel 2018–2020 kokku 10 korda.

Saavutused
----------

Vasco da Gama
* Campeonato Brasileiro Série B: 2009
* Copa do Brasil: 2011

Napoli
* Coppa Italia: 2019–20

Viited
------

1. ↑  "Allan: Everton midfielder joins Al Wahda of the UAE". *BBC Sport*. 27. september 2022.
Vitslav III pitser
**Vitslav III** (1265/8–1325), ka **Vislav**, **Vizlav**, **Wislaw**, **Wizlaw** ja **Witslaw**, oli viimane Taani Rügeni vürstkonna slaavi valitseja. Sageli peetakse teda *Jenaer Liederhandschrift* autoriks *minnesinger* Vitslaviks.

Ta oli Vitslav II poeg ja järglane. Sündinud kas 1263. või 1268. aastal, on teda ürikutes märgitud 1283. aastal. Pärast isa surma 1302. aastal jagas Vitslav Rügeni trooni oma venna Samboriga. Vendade vahel oli rivaliteet, kuid Sambor suri 1304. aastal ja Vitslav valitses üksi kuni oma surmani 1325. aastal. Vitslavil oli kaks tütart, Euphemia ja Agnes, ning poeg Jaromar. Kuid Jaromar suri 1325. aasta mais, veidi enne oma isa, ja Vitslav oli silmitsi võimalusega jääda meessoost pärijata.

Rügen oleks läinud Vitslavi õepojale Wartislaw IV, kuid Wartislaw suri 1326. aastal, põhjustades Rügeni pärilussõja.

Minnesinger Vitslav on tõenäoliselt identne Vitslav III-ga. Sellel autoril on 14 laulu ja 13 luuletust, mis on säilinud *Jenaer Liederhandschrift* lisas.
Lineaaralgebra loeng Helsingi Tehnikaülikoolis
**Loeng** (ladina *lectio* 'lugemine') on suuline ettekanne eesmärgiga edastada infot või õpetada inimestele mingit kindlat ainet, nt ülikoolis.

Keskaeg
-------

Loengus luges ja kommenteeris magister teksti, üliõpilased jälgisid seda oma koopialt ning tegid märkmeid.
Keskaja ülikoolides oli loeng üks peamisi meetodeid üliõpilastele materjali edastamiseks ja oli tihedalt seotud disputatsiooniga. Loengus luges õpetaja (*magister*) ette kanoolist teksti ja selgitas seda lõikude kaupa. Kuulajad jälgisid teksti oma koopiatelt ning tegid märkmeid. Kuna käsikirjalised tekstid olid kallid, siis mõnikord toimusid ka nn dikteerimisloengud (*pronunciare*), mille käigus üliõpilased kirjutasid materjali lihtsalt endale loengute tarbeks ümber. Loengu peamine ülesanne oli aga selgitus ja kommentaar. Loengud olid keskaegsetes ülikoolides üldiselt jaotatud korralisteks (*ordinaria*) ja erakorraliseks (*extraordinaria*), reeglina peeti ühte tüüpi loenguid hommikuti ja teist pärastlõunal. Loengu peamiseks funktsiooniks oli tutvustada õpilastele materjali ja tagada selle mõistmise kandumine ühest põlvkonnast teise, seevastu disputatsioon oli seotud omandatud materjali rakendamisega.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Loeng** |

* õppetund

Viited
------

1. ↑  Ridder-Symoens, Hilde de (1991). *A history of the university in Europe, Volume 1, Universities in the Middle Ages*. Cambridge: Cambridge University Press. Lk 232-233. ISBN 978-0-511-59950-7 978-0-521-36105-7 978-0-521-54113-8. `{{cite book}}`: kontrolli parameetri `|isbn=` väärtust: pikkust (juhend)
"Loeb Classical Library" köide
**"Loeb Classical Library"** (lühend **LCL**) on Vana-Kreeka ja Rooma autorite tekstiväljaannete sari, milles vanakreeka- või ladinakeelse originaaliga kaasneb paralleeltekstina tõlge inglise keelde. Kreekakeelsete autorite väljaanded on rohelises köites, ladinakeelsete autorite väljaanded punases köites.

Sarja asutas 1912. aastal pankur ja filantroop James Loeb, kes selle väljaandmist ka rahaliselt toetas. Algselt andis sarja välja kirjastus William Heinemann & Co. Londonis, USAs vahendas seda esmalt kirjastus Macmillan, seejärel Putnam ja alates 1933. aastast Harvard University Press. 1989. aastast on sarja ainuväljaandja Harvard University Press. 

Sarja esimene raamat oli Apollonios Rhodiose "Argonautika" väljaanne. Lisaks tuntud kreeka ja rooma autoreile on sarjas ilmunud ka spetsiifilisemaid ja vähem tuntud autorite väljaandeid, samuti kolm köidet papüürustekste, kreeka matemaatikute tekstide väljaanne, arhailise ladina kirjanduse fragmendid jm. Sarja iseloomustab tekstikriitilise aparaadi puudumine või nappus, mistõttu ei sobi need väljaanded tõsisema filoloogilise uurimistöö jaoks. Samas on sarjal ilmumise algusest alates suur tähtsus antiikkirjanduse populariseerimisel.

Välislingid
-----------

* Loeb Classical Library Harvard University Pressi saidil
* Nimekiri vaba juurdepääsuga vanematest köidetest
| Medalikohad |
| --- |
| Rootsi esindaja |
|  Olümpiamängud |
| Kolmas koht | 1932 | Sulgkaal |

**Carl Allan Carlsson** (hiljem ka **Allan Ekebäck**; 8. november 1910 Örebro – 17. november 1983 Norrköping) oli Rootsi poksija.

Carlsson oli kokku neljakordne Rootsi meister – sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1932. aastal ning kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1933–1934 ja 1936. Ta esindas maavõistlustel Rootsit 12 korral ning võitis neist 10 ja kaotas 2 kohtumist.

Carlsson sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Carmelo Robledole (Argentina) ning võites 3. koha kohtumises Gaspare Alessandrit (Itaalia).

Viited
------

1. ↑  "Rootsi meistrivõistlused poksis. Tulemused rootsi keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 18. veebruar 2011. Vaadatud 22. juulil 2012.
2. ↑  10. suveolümpiamängude poksivõistlus. Los Angeles 1932. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Allan Carlsson lehel Ringside. Rootsi keeles
* Allan Carlsson (poksija) veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
**Aleksander Adler** (1. jaanuar 1902 Peterburi – 31. märts 1933) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant).

1917. aastal kolis pere Eestisse Haapsallu. 

Aleksander Adler astus 15. aprillil 1919 17-aastaselt vabatahtlikuna Scoutspolku, kuid haigestus ja lahkus teenistusest. 

10. juulil 1919 asus õppima Sõjakoolis ja sai kadetiks. 29. augustil 1920 lahkus Sõjakoolist ja jätkas õpinguid Mereväe Kadettide kooli mehaanika jaoskonnas, mille lõpetas septembris 1923. Samal ajal lõpetas ka Tallinna Tehnikumi mereinseneri-mehaanika osakonna. Tegeliku insener-mehaaniku diplomi sai 1924. aastal pärast praktiliste tööde tegemist.

14. augustil 1924 määrati teenistusse Merekindluste Aegna saare komandantuuri. 16. oktoobril 1925 viidi üle Peipsi laevastiku divisjoni. 26. augustist 1926 kuni 2. novembrini 1932 täitis Peipsi laevastiku mehaaniku kohuseid.

4. novembrist 1932 viidi uuesti üle Aegna saare komandantuuri inseneri-mehaaniku kohale, kus teenis kuni surmani.

Tunnustus
---------

* Vabadussõja mälestusmedal

Välislingid
-----------

* Aleksander Adler Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
* Kirje ohvitseride andmebaasis
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aafrika rahvaste karikavõistlused |
| **Hõbe** | 2010 | jalgpall |
| **Pronks** | 2008 | jalgpall |

**Kwadwo Asamoah** (sündinud 9. detsembril 1988 Accras) on Ghana jalgpallur, kes mängib poolkaitsja või vasakkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Cagliari ja Ghana jalgpallikoondises.

Ta on mänginud kogu profikarjääri Itaalia kõrgliigas. Itaalia kõrgliigas debüteeris ta 2008. aastal Udinese meeskonnas. Aastatel 2012–2018 mängis ta Juventuses, kellega tuli kõigil kuuel hooajal Itaalia meistriks. Hooajal 2013–14 valiti Asamoah Itaalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2018. aasta juulis sõlmis ta lepingu Milano Interiga.

Ghana jalgpallikoondises tegi Asamoah debüüdi 2008. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. juunil 2009 MM-i valikmängus Mali vastu. Ta on kuulunud Ghana koondisse 2010. ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ning alates 2008. aastast viitel Aafrika rahvaste karikavõistlustel.

2010. aastal valiti ta Aafrika jalgpalli aasta tulevikutalendiks ning aastatel 2012 ja 2013 Ghana aasta jalgpalluriks.

Saavutused
----------

Juventus
* Serie A: 2012–13, 2013–14, 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18
* Coppa Italia: 2014–15, 2015–16, 2016–17, 2017–18
* Supercoppa Italiana: 2012, 2013, 2015

Välislingid
-----------

 Kwadwo Asamoah – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Ghana koondis  –  2010. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Agyei
* 2 Sarpei
* 3 Gyan
* 4 Pantsil
* 5 Mensah (c)
* 6 Annan
* 7 Inkoom
* 8 Jonathan
* 9 D. Boateng
* 10 Appiah
* 11 Muntari
* 12 Tagoe
* 13 A. Ayew
* 14 Amoah
* 15 Vorsah
* 16 Ahorlu
* 17 I. Ayew
* 18 Adiyiah
* 19 Addy
* 20 Quincy
* 21 Asamoah
* 22 Kingson
* 23 Prince
* Treener: Rajevac

 | Ghana |

| * v
* r
Ghana koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Adams
* 2 Inkoom
* 3 Gyan (c)
* 4 Opare
* 5 Essien
* 6 Acquah
* 7 Atsu
* 8 Badu
* 9 Prince
* 10 A. Ayew
* 11 Muntari
* 12 Kwarasey
* 13 J. Ayew
* 14 Adomah
* 15 Sumaila
* 16 Dauda
* 17 Rabiu
* 18 Waris
* 19 Jonathan
* 20 Asamoah
* 21 Boye
* 22 Wakaso
* 23 Afful
* Treener: Appiah

 | Ghana |
**Loend** on informaatikas andmestruktuur andmeelementide hoidmiseks järjestatud kujul.

Loend erineb massiivist selle poolest, et loendi maht ei ole eelmääratud. See tähendab, et olemasolevasse loendisse saab elemente lisada ja neid sealt eemaldada.

Loendis saab olla mitu võrdset elementi, erinevalt näiteks hulgast.

Operatsioonid
-------------

Operatsioonid, mida loendiga saab teha, sõltuvad loendi konkreetsest implementatsioonist. Operatsioonid võivad olla järgmised:

* elemendi lisamine loendi lõppu,
* elemendi eemaldamine,
* elemendi lugemine asukohast ehk indekseerimine,
* elemendi ülekirjutamine asukohas,
* elemendi sisestamine asukohta,
* loendi tühjendamine.

Loendi realiseerimine
---------------------

Ahelloend, milles hoitakse väärtusi 12, 99 ja 37. Iga element viitab endast järgmisele elemendile
Loendit saab implementeerida ahelloendina või massiivi abil. Ahelloendis viitab iga element endale järgnevale elemendile, tänu millele saavad elemendid olla mälus hajutatud.

Massiivi kasutades saab loend algul elementide hoidmiseks luua väärtustamata massiivi, millel on kindel pikkus. Kui elementide lisamisel loendisse saab massiiv täis, siis saab elementide hoidmiseks luua uue massiivi.
**Mõisamehed** olid maa-aadli ratsateenistusse kuuluvad sõjamehed hiliskeskaegsel Eesti- ja Liivimaal. Neil oli oluline osa tolleaegsetes sõjalistes konfliktides, sealhulgas Liivi sõjas.

Sõna "mõisamehed" kasutatakse vastena saksakeelsele terminile *Hofleute*, mida kasutasid sõjameeste kohta nii teised kui ka nemad ise. Ajaloolase Andres Adamsoni hinnangul võiks seda tõlkida kui 'hoov-' või 'kodakondsed', mis analoogselt vene sõnaga *дворяне* tähistaks aadlikke (nii *Hof* kui ka *двор* tähendavad hoovi või õue).

Samas pole sõna tähendus nii ühene. Enamasti samastuvad mõisamehed aadli maakaitseväega, kuid nende hulka kuulus ka linnakodanikke ja muid mitteaadlikke, sealhulgas välismaalasi: riigisakslasi, soomlasi, rootslasi, taanlasi jt. Nii võiks Balthasar Russowi kasutatud mõistepaari "saksa ja rootsi mõisamehed" tõlkida erinevalt: esimesi aadlikeks või aadlimaakaitseväelasteks, teisi aga lihtsalt ratsanikeks.

Eesti ajalootraditsioonis on levinud Liivi sõja aegsete Vana-Liivimaa mõisameeste kujutamine müüdavate seiklejate ning palgasõduritena. Seda on tugevdanud rahvuslik ajalookujutus, mis eriti oma algusaegadel vastandus kõigele sakslaslikule ja saksikule. Samas koosnes nende juhtkond ja tuumik Liivimaa maa-aadlist, vähemal määral errulastud ordurüütlitest ning nende meestest. Adamsoni hinnangul oli sel ühiskonnakihil tollastes konfliktides kõige enam kaotada ning nende huvides seepärast hoida alal korda ja stabiilsust.

Kirjandus
---------

* Andres Adamson "Liivimaa mõisamehed Liivi sõja perioodil" *Acta Historica Tallinnensia*, 2006, 10, 20–47
**Düzce provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. Provints asub Musta mere ääres. Provintsi keskus on Düzce.

Haldusjaotus
------------

* Akçakoca ringkond
* Cumayeri ringkond
* Çilimli ringkond
* Düzce ringkond
* Gölyaka ringkond
* Gümüşova ringkond
* Kaynaşlı ringkond
* Yığılca ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Kastamonu provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
|  |
| --- |
|  **Kergejõustik** |
| Riik |  | NSV Liit |
|  |
| poolfinaali11. koht | 1952 | 1500 m jooks(mehed) |

**Mihail Velsvebel** (9. november 1926 Kuressaare – 21. november 2008 Tallinn) oli Eesti kergejõustiklane (peamiselt keskmaajooksja).

Lõpetas 1947. aastal Tallinnas vabrikukooli ning töötas aastatel 1947–1949 kondiitritoodete vabrikus Kalev.

Alustas sportimist 1946. aastal maadlustreeningutega Tallinna Kalevis Edgar Puusepa juhendamisel. Ta võttis 1947. aastal osa Tallinna–Moskva teatejooksust ja hakkas harrastama Spartakis keskmaajooksu, tema treener oli algul Ervin Uuk, hiljem treeningu- ja võistluskaaslane Erich Veetõusme.

Ta osales NSV Liidu koondises 1952. aasta Helsingi suveolümpiamängude kergejõustikuvõistustel. Jõudis 1500 m jooksus poolfinaali, kus sai 5. koha ega pääsenud lõppvõistlusele.

Samal aastal tuli ta 1500 m jooksus NSV Liidu meistriks, püstitas 1500 m ja 2000 m jooksus NSV Liidu rekordi ning oli NSV Liidu rekordi püstitajaid ka 4×1500 m teatejooksus. Oli 800 ja 1500 m jooksus Spartaki üleliiduline meister.

Aastatel 1948–1951 tuli ta Eesti NSV meistriks 11 korral: 2 korral 1500 ja 5000 m jooksus, 3 korral murdmaajooksus ja 4 korral ka teatejooksus. Võistles 15 korda Eesti NSV koondises.

Töötas aastatel 1954–1959 Spartakis kergejõustikutreenerina ning aastatel 1959–1986 Teenindusministeeriumi REV-is parkettijana.

Tunnustus
---------

* 1951 NSV Liidu meistersportlane

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Biograafia ESBL-is (vaadatud 1.07.2018)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Mihail Velsvebel veebisaidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Haud Tallinna Liiva kalmistul
Diatoonilisi suupille.
**Suupill** (ka **harmoonika**) on puhkpill, milles heli tekitatakse õhku läbi avade puhudes, kus hakkavad vibreerima metallist "keeled" (metallribad).

Suupill on populaarne bluusis ja kantrimuusikas.

Tihti loetakse suupilli Saksa rahvuspilliks, sest Teise maailmasõja ajal anti igale sõtta minevale Saksa sõdurile kaasa suupill. Tänapäeval kingivad paljud sakslased oma lapsele vähemalt ühe suupilli. Saksamaal on isegi koolides suupillikallakuga klassid.

Eestis on suurim suupilliklubi Piccolo, mis asutati 23 liikmega 1996. aastal Feliks Kargu juhtimisel. Klubist kasvas välja ka ansambel Piccolo Kvintett, kus mängivad Feliks Kark, Andrus Haugas, Andres Kokk (19.01.1970–7.01.2012), Elmar Trink ja Ilmar Tõnisson. Pärnus on peetud viis rahvusvahelist suupillipäeva ja kaks -festivali.

Ajalugu
-------

Tihti väidetakse, et suupilli leiutas Karl Friedrich Ludwig Buschmann 1812. aastal, kuid tegelikult arenes see tõenäoliselt välja mitme omaette tegutsenud leiutaja tööna.

Välislingid
-----------

* HarmoPoint
* Harmonica: Open Directory kataloogis
* SL Õhtuleht, Feliks Kark: «Suupill pole mingi tilulilu-pill!»
* Pärnu Postimees, Saksa suupillimängijad näitavad klassi
* Eesti Ekspress, Tipptasemel suupill Pärnus. Jaak Ojakäär. (Pärnu suupillifestivalist)
Miha Zajc 2021. aastal Sloveenia koondises mängimas
**Miha Zajc** (sündinud 1. juulil 1994 Šempeter pri Goricis) on Sloveenia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Türgi kõrgliiga klubis ja Sloveenia jalgpallikoondises.

2009. aastal liitus ta Sloveenia klubiga NK Interblock. 2012. aasta suvel läks ta laenule Sloveenia kõrgliiga klubisse Ljubljana Olimpija. Ainsal korral mängis ta Olimpija meeskonnas 6. oktoobril 2012 mängus Mura vastu, kuid lõi selles mängus kaks väravat. Aastatel 2013–2014 mängis ta laenul Sloveenia kõrgliiga klubis Celje.

Hooajal 2014–15 naasis Zajc Ljubljana Olimpijasse, kellega sõlmis seekord püsiva lepingu. Hooajal 2015–16 tuli ta klubiga Sloveenia meistriks.

2017. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Itaalia esiliiga klubiga Empoli. Hooajal 2017–18 lõi ta Itaalia esiliigas kaheksa väravat ja andis 14 väravasöötu. Samal hooajal võitis ta klubiga esiliiga, misjärel tõusti Serie A-sse. Itaalia kõrgliigas lõi Zajc esimese värava 21. oktoobril 2018 mängus Frosinone vastu. Seejärel lõi ta liigas veel kaks väravat, kuid suundus hooaja 2018–19 keskel Fenerbahçesse. Hooajal 2020–21 oli ta Fenerbahçest laenul Itaalia kõrgliiga klubis Genoa.

Sloveenia jalgpallikoondises tegi Zajc debüüdi 2016. aasta märtsis sõprusmängus Makedoonia vastu.
Yagi antenni suunadiagramm
**Suundantenn** on antenn, millel on suunatoime, s.t mille tekitatava elektromagnetvälja tugevus sõltub kiirguse suunast (saateantennil) või mille puhul antennis indutseerunud elektromotoorjõud sõltub raadiolainete saabumise suunast (vastuvõtuantennil). Seega saateantenn suunab elektromagnetkiirguse energiat peamiselt teatud kindlasse ruuminurka; vastuvõtuantenn võtab elektromagnetkiirguse energiat kõige tõhusamalt vastu teatud ruuminurgas.

Meeter- ja detsimeeterlainetel on vastuvõtuantennina peamiselt kasutusel Yagi antenn ja logoperioodiline antenn, lühematel lainetel (alates sagedusest umbes 1 GHz) paraboolantenn ja planaarantenn.

Välislingid
-----------

* Directional antenna


| * v
* r
Antennid |
| --- |
| 
Efektiivne kiirgusvõimsus (ERP) • Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (EIRP) • Ühisantenn |
| Isotroopilised antennid | 
Isotroopkiirgur • Heeliksantenn • Mastantenn  • Monopoolantenn • Piitsantenn |
| Suundantennid | 
Poollainedipool • Fraktaalantenn • Ruuporantenn • Logoperioodiline antenn • Planaarantenn • Paraboolantenn • Yagi antenn |
| KiviaegSee kast: * vaata
* redigeeri
 |
| --- |
| ↑ Enne inimest (Pliotseen) |
| Paleoliitikum (Vanem kiviaeg)
Vanem paleoliitikum
Olduvai kultuur
Acheuli kultuur
Clactoni kultuur
Keskmine paleoliitikum
Moustier' kultuur
Noorem paleoliitikum
Châtelperroni kultuur
Aurignaci kultuur
Gravetti kultuur
Solutré kultuur
Madeleine'i kultuur
Hamburgi kultuur
Mesoliitikum
Ertebølle kultuur
Maglemose kultuur
Neoliitikum (Noorem kiviaeg)
Ḩalafi kultuur (Sumer)
Hassuni kultuur (Sumer)
‘Ubaydi kultuur
Uruki kultuur
Paelkeraamika kultuur
Vaiehitiste kultuur
Nöörkeraamika kultuur |
| ↓ Pronksiaeg |

**Olduvai kultuur** ehk **Olduvai ajastu** (ka *Oldowan*, *Oldowani ajastu*, *Oldowani kultuur*) on paleoliitikumi esimene periood.

Olduvai kultuurile on tüüpiline veerkivitööriistade kasutamine ning lihtsate tööriistade valmistamine küljest äralöömise teel. Vanimad kiviriistad on tuntud kui *chopper'*id ehk raienoad, mille saamiseks eemaldati munakivist või laamakamakast kilde. Kivitööriistade valmistamist on nimetatud veeristööriistade tootmiseks või esimese leiukoha Olduvai Gorge (Olduvai kuristiku) järgi Olduvai töönduseks. Olduvai kuristik asub Ida-Aafrikas Tansaanias Serengeti lavamaa kaguosas. Olduvai kultuurile on tüüpilised *Homo rudolfensis*, *Homo habilis*, varane *Homo erectus* ja *Homo ergaster*.

Vanimad leiukohad on Etioopias: Gona (2,5 miljonit aastat vana) ja Hadar (2,3 miljonit aastat vana).

Kivitööriistadel on – eriti perioodi lõpul – juba erinevad kujud. Kivist tööriistade kõrval olid tarvitusel ka luust ja sarvest tööriistad. Kõige vanemad Olduvai ajastu tööriistad Euraasias on umbes 1,5 miljoni aasta vanused ning pärinevad Gruusiast ja kuulusid *Homo ergaster* 'ile.

Aafrikas ilmusid esimesed järgneva, Acheuli ajastu esemed umbes 1,5 miljonit aastat tagasi (*Homo ergaster* ja *Homo erectus*).

Üleminel Olduvai ja Acheuli ajastu vahel ei ole päris täpselt piiritletud. Enamasti peetakse Acheuli ajastu tunnuseks kaheteratehnika ja pihukirveste arengut. Siiski arvatakse lihtsamad kaheteratööriistad veel Olduvai ajastusse.

Vaata ka
--------

* Inimene (perekond)
* Inimene
* Esiaeg
* Kiviaeg

Välislingid
-----------

* Olduvai ajastu tööriistad
* Pihukirved
* Tööriistad Gruusiast
* Osavinimese kirjeldus
Amazonase suue
Niiluse delta
Okavango delta lõpeb Kalahari kõrbe põhjaservas soodes
La Plata laht on tõenäoliselt Paraná jõe estuaar
**Suue** on koht, kus jõgi suubub merre, järve või teise jõkke.

Mõned jõed, teiste seas Amazonas, Mississippi, Niilus, moodustavad suudmealal delta, mõned jõed, teiste seas Kongo, Amuur ja Paraná jõgi estuaari. Delta tähendab, et jõgi jaguneb oma alamjooksul mitmesse harru. See tekib siis, kui jõgi kannab endaga palju setteid, mis suudme lähedal põhja settivad ja suures koguses lõpuks jõevoolu takistavad, nii et jõgi settekuhjatisest mööda pääsemiseks uue sängi moodustab. Estuaar tähendab, et suudmes on üks lehtrikujuline jõesäng. See tekib siis, kui looded jõesuudmest setted ära kannavad.

Igal jõel kindlat suuet ei ole. Näiteks Okavango jõgi lõpeb Kalahari kõrbe põhjaservas soodes. Kontrovodi jõgi muudab sadude tulemusena sageli oma sängi, suubudes vahel Ussuuri jõkke, vahel Bikini jõkke.

Kui jõgi suubub merre, siis segunevad suudmealal jõe magevesi ja mere soolane vesi. Tekib riimveeline keskkond, mida mujal harva leida on. Need on harilikult liigivaesed, sest riimveega kohastunud liike on vähe. Sageli on riimvesi mereliikidele liiga mage ja mageveeliikidele liiga soolane.

Mõnd suudmealal paiknevat asulat nimetatakse jõesuuks.

* Eestis: Vääna-Jõesuu ja Narva-Jõesuu
* Saksamaal: Travemünde
* Venemaal: Ust-Luga ehk Laugasuu, Ust-Labinsk, Ust-Ilimsk, Ust-Kamtšatsk, Ust-Ižora
* Tšehhis: Ústí nad Orlicí, Ústí nad Labem
* Kasahstanis: Ust-Kamenogorsk
* Poolas: Ujście, Świnoujście
* Ukrainas: Ust-Tšorna

Vaata ka
--------

* Suubla

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Suue** |

* Maailma jõgede suudmed (inglise keeles)
Kuprad koos seemnetega
**Aedruut** (*Ruta graveolens*) on ruudiliste sugukonda ruudi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.

Levila
------

Peamiselt on see taim levinud Lõuna-Euroopas ja Eestis kasvatatakse aedades ravi- ja maitsetaimena.

Kirjeldus
---------

Aedruudile on omane sinakashall toon. Taime vars on harunenud ja 20–50 cm kõrge. Lehed on rootsulised, väljaarvatud kõige ülemised, mis on rootsuta. Aedruudi õied on kollakasrohelised ja taimed õitsevad juunis–juulis. Kogu taimel on õlinäärmed. Aedruudi viljaks on paljuseemneline kupar.

Kasutamine
----------

Aedruut sisaldab eeterlikke õlisid, flavonoid rutiini, furokumariini, vaha, parkaineid, mõruaineid, C-vitamiini ja P-vitamiini. Taimel on põletiku-, krambi- ja nugilistevastane, antibakteriaalne, fungitsiidne, rahustav, üldtugevdav, toniseeriv, mürke neutraliseeriv, valu vaigistav ja haavu parandav toime.

Peamiselt tarvitatakse seda teena ja tinktuurina. Kuna taim on mürgine, peab selle tarvitamisega väga ettevaatlik olema.

Vähesel määral kasutatakse seda ka maitsetaimena. Näiteks sobib see salati-, tomati-, muna-, kohupiima- ja juustutoitudele, aga ka võileivale, lamba- ja ulukilihale.

Kultuuris
---------

Aedruut on Leedu rahvuslill.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Ludvig Raudsepp, "Tarvilikke taimi aias ja aia taga", Tallinn : Maalehe Raamat, 1999

Välislingid
-----------

* Aedruut andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib asulast; haldusüksuse kohta vaata artiklit Augusta-Richmondi maakond* |

---

Endine jahuveski Augustas
**Augusta** on linn Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis Augusta-Richmondi maakonnas.

Augusta asub Savannah' jõe ääres, Lõuna-Carolina osariigi piiril. Linna geograafilised koordinaadid on 33° 28′ N, 81° 58′ W.

Praeguse Augusta kohal oli indiaanlaste jõeületuskoht. Asula rajati sinna 1730. aastatel. Iseseisvussõja ajal, kui Briti väed tollase pealinna Savannah' vallutasid, oli Augusta lühikest aega ka osariigi pealinn. Seejärel oli linn kuni kodusõjani üks suuremaid tekstiiltoodete, püssirohu ja paberi tootjaid.

Tänapäeval on Augusta tuntud muu hulgas ühe suurema golfiturniiri, iga aasta aprillis toimuva Masters Tournamenti korralduskohana.

Aastal 1996 liitus seni maakonna halduskeskus ja iseseisev haldusüksus olnud Augusta linn suurema osaga Richmondi maakonnast (endisse maakonda kuulunud Hephzibah' ja Blythe'i linn eelistasid mitte liituda) ning moodustus uus omavalitsusüksus – Augusta-Richmondi maakond.

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  U.S. Census Bureau Delivers Georgia's 2010 Census Population Totals, Including First Look at Race and Hispanic Origin Data for Legislative Redistricting