**Vetikate kasvatamine** on akvakultuuri valdkond, mis tegutseb vetikate kasvatusega basseinides, merelahtedes, sumpades, tiikides vm, kus nende elutingimusi on võimalik mingil määral kontrollida, ning mille eesmärk on toota toitu, ravimeid või avaldada mõju keskkonnale.

Vetikad (*Algae*) on väidetavalt olnud esimesteks elusorganismideks planeedil, kes suutsid toota hapniku fotosünteesi teel, seega võimaldades eluteket maismaal. Samuti olid vetikad ka maismaataimede esivanemad. 14 000 aastat BP Lõuna-Tšiilis elavatest küttide-korilaste jäänustest leidub mitmeid küpsetatud ja töödeldud vetikate liike, mida kasutati toiduks või meditsiinis.

Vetikate kasvatamise traditsioon sai alguse Hiinas ja Jaapanis ammustest aegadest. Kasvatamise tehnoloogiate levik üle maailma ja nende areng toimus suhteliselt aeglaselt ning toimub siiamaani. Tehnoloogiate arenguga suurenes ka vetikate kogutoodang, näiteks perioodil 1997-2012 kasvas kogutoodang 7-st 24 miljoni tonnini.

Kõige rohkem panustavad maailma vetikate kogutoodangusse Aasia riigid. 80% vetikate biomassist on Aasiast pärit. Vetikate kõige suurem tootja ja ka tarbija on Hiina, mis toodab umbes 60% maailma kogutoodangust.

Kasvatatavad liigid
-------------------

### Rohevetikad

Suur osa rohevetikatest elutseb magevees. Tänu nende madalale [[rasvad]e, suhkrute, Kolesterooli ja kõrgele valgusisaldusele on rohevetikad väga hinnatud inimese toidulaual. Peamised kasvatatavad liigid: *Enteromorpha* spp. *Ulva* spp. ja mikrovetikad*Chlorella* spp.

*Chorella* spp.
*Enteromopha spp.*
### Pruunvetikad

Pruunvetikad on hulkraksed vetiktaimed. Peamiselt elavad nad merevees, aga leidub ka magevees elavaid taimi. Pruunvetikad on tuntud ja hinnatud oma positiivse mõju poolest inimese immuunsüsteemile. Sisaldades Omega 3 ja Omega 6. Peamised kasvatatavad pruunvetikaliigid: Merekapsas (*Laminaria japonica), Laminaria digitata, Sargassum* spp. *Ascophyllum*

Kelp *Laminaria japonica*
*Laminaria digitata*
### Punavetikad

Mere makrovetikate hulka kuuluvad punavetikad elutsevad peamiselt mere sügavamates kohtades. Sisaldades rohkelt valke, aminohappeid ja teisi väärtuslikke aineid.

Peamised punavetikate perekonnad: *Pyropia, Gracilaria, Kappaphycus, Eucheuma*

***Pyropia-*** Punavetikate perekond, mis elutseb külmas merevees, sügavatel aladel. Viimastel aastatel on tõusnud üheks kõige edukamaks vetikate perekonnaks, keda kasvatada.
**Gracilaria-** Maailma üks enim kasvatatuim vetikate perekond. Esineb soolases merevees.

*Pyropia spp.*
*Ascophyllum nodosum*

Kasvatamise tehnoloogiad
------------------------

### Ekstensiivne kasvatusmeetod

Ekstensiivselt kasvatatud merevetikaid kasvatatakse looduses veepiirkondades, kus on ainult looduslik valgus, soojus, vee liikumisenergia ja toitained. Ekstensiivse vesiviljeluse meetodid võib jagada kaheks rühmaks: 

1) Kasutatakse looduslikku merevetikate kommuuni 

2) Tutvustatakse kohalikud või võõrliigid looduslikeks biotsenoosideks

### Intensiivne kasvatusmeetod

Intensiivseks kasvatamiseks on mitu meetodit. 

**Esimene meetod** on ühe või mitme merevetika liigi kasvatamine paakides 

**Teine meetod** on merevetikate kasvatamine väikestes looduslikes veekogudes (tiigid, järved ja laguunid) 

**Marikultuuris** võib kasutada vetikatega mahutite või tiikide süsteemi, mis on varustatud veega ja rikastatud orgaaniliste ja anorgaaniliste ainetega.

### Integreeritud kasvatusmeetod

**"Integreeritud marikultuur"**, st mere polükultuur, tähendab mereorganismide kombineeritud kasvatamist merevees või riimvees. Meretaimi kasvatatakse kas ekstensiivselt või intensiivselt.

**Eristada võib kolme tüüpi meetodeid**: 

1) Merevetikad kasvatatakse tiikides, basseinides ja mahutites, milles võetakse kasutusele kalade või selgrootute kasvatuste heitvesi; 2) merevetikaid kasvatatakse tiikides koos kalade, vähilaadsete või molluskitega; 3) merevetikad kasvatatakse avamerel loomade puuride läheduses.

Rippkultuur (eng. suspended culture)- nööride peal kasvatatavad vetikad.
Integreeritud marikultuuri peamine ülesanne on saavutada kulutõhusus, kõrge saagikus, ja kvaliteetne tase keskkonnasaaste vähendamiseks.

Mõju keskkonnale
----------------

Võrreldes loomade vesiviljelusega lisab merevetikakasvatus fotosünteesi käigus hapnikku ja puhastab merevett liigsetest toitainetest nagu lämmastik (N) ja fosfor (P) läbi biotervenduse. Samuti suurendab merevetikate kasvatamine rannikuvetes bioloogilist mitmekesisust ja kalandust.

Väga ulatuslikul merevetikakasvatusel võib olla **nii positiivne kui ka negatiivne** mõju bioloogilisele mitmekesisusele. Varjutamine ja leelistamine võivad nii kahjustada kui tuua kasu erinevatele kohalikele bioloogilistele tegevustele, konkureerides näiteks fütoplanktoni ja filtrisöötjatega, kuid aidates samal ajal kaasa karpide ja korallide lupjumisele, mis kannatavad ookeanide hapestumise all.

Kasutusvaldkonnad
-----------------

### Toit

Suure toiduväärtuse ja lihtsa kasvatamise tõttu pakuvad vetikad juur- ja köögiviljadele alternatiivi. Valkude ja aminohapete rikkad vetikad võivad märkimisväärselt parandada inimeste tervist.

### Põllundus

Suure mineraalide ja toitainete sisalduse tõttu saab vetikaid põllunduses kasutada väetisena või kahjurite vastu tõrjena. Väidetavalt võib vetikatega väetamine suurendada maismaataimede toitainete omastamise tõhusust.

### Meditsiin ja keemia

Vetikatest toodetakse terve hulk bioloogiliselt aktiivseid aineid, mida hiljem kasutatakse ravimite ja kosmeetikatoodete tootmises. Vetikatest toodetavad ained võivad omada järgmisi toimeid: kasvajavastane, antioksüdant, antihüperglükeemiline, viirustevastane, seenhaiguste vastane, diabeedivastane, antihüpertensiivne, põletikhaiguste vastane, UV-vastane, neuroprotektiivne ja immuunsüsteemi toetav toime.

### Muud kasutusvaldkonnad

Vetikaid kasutatakse toormaterjalina biokütuste tootmiseks. Maismaa põllumaadega võrreldes on vetikate kasvatamisel suureks eeliseks peaaegu piiramatu veealune ala. 

Samuti kavandatakse vetikate põldude kasvatamist veekogude eutrofeerumise leevendamiseks. Vetikaid on juba edukalt katsetatud reovee puhastamiseks.

Viited
------

1. 1 2 3  Rajauria, Gaurav; Cornish, Lynn; Ometto, Francesco; Msuya, Flower E.; Villa, Raffaella (1. jaanuar 2015), Tiwari, Brijesh K.; Troy, Declan J. (toim-d), "Chapter 12 - Identification and selection of algae for food, feed, and fuel applications", *Seaweed Sustainability* (inglise), San Diego: Academic Press, lk-d 315–345, ISBN 978-0-12-418697-2, vaadatud 24. jaanuaril 2023
2. ↑  Kim, Jang K.; Yarish, Charles; Hwang, Eun Kyoung; Park, Miseon; Kim, Youngdae; Kim, Jang K.; Yarish, Charles; Hwang, Eun Kyoung; Park, Miseon; Kim, Youngdae (15. märts 2017). "Seaweed aquaculture: cultivation technologies, challenges and its ecosystem services". *Algae* (English). **32** (1): 1–13. DOI:10.4490/algae.2017.32.3.3. ISSN 1226-2617.`{{ajakirjaviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
3. 1 2 3  Radulovich, R. Neori, A. Valderrama, D. Reddy, C. R. K. Cronin, H. & J. Forster. 2015. "Chapter 3 - Farming of seaweeds". In B. K. Tiwari, & D. J. Troy (Eds.), *Seaweed Sustainability*, pp. 27-59. Academic Press. Available at  Last accessed in December 2022.
4. ↑  Tatrik, Katre (12. märts 2018). "Kas Läänemeres tasuks kasvatada vetikaid?". *err.ee*. Vaadatud 20. veebruar 2023.
5. 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12  Titlyanov, E. A.; Titlyanova, T. V. (1. juuli 2010). "Seaweed cultivation: Methods and problems". *Russian Journal of Marine Biology* (inglise). **36** (4): 227–242. DOI:10.1134/S1063074010040012. ISSN 1608-3377.
6. 1 2 3 4 5 6  Zhang, Lizhu; Liao, Wei; Huang, Yajun; Wen, Yuxi; Chu, Yaoyao; Zhao, Chao (13. oktoober 2022). "Global seaweed farming and processing in the past 20 years". *Food Production, Processing and Nutrition* (inglise). **4** (1): 23. DOI:10.1186/s43014-022-00103-2. ISSN 2661-8974.
7. ↑  Kotta, J. (2021). *GRASS: Growing Macroalgae Sustainably in the Baltic Sea.* Available at [*alaline kõdulink*] Last accessed in December 2022
8. ↑  "Vetikad on tulevikumaterjal: neist saab nii plasti, energiat, väetist kui puhast vett". *digi.geenius.ee*. 17. august 2022. Vaadatud 20. veebruar 2023.