recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Ianis Hagi (2015)
**Ianis Hagi** (sündinud 22. oktoobril 1998 İstanbulis) on Türgis sündinud Rumeenia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Rangers ja Rumeenia jalgpallikoondises.

Rumeenia kõrgliigas debüteeris ta 2014. aastal Viitorul Constanța ridades.

2016. aasta juulis liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga ACF Fiorentina. Klubi põhimeeskonnas pääses ta Itaalia kõrgliigas väljakule vaid kahes mängus.

2018. aasta jaanuaris naasis ta Viitorul Constanțasse. Hooajal 2018–19 lõi Hagi Rumeenia kõrgliigas kümme väravat.

2019. aasta juulis sõlmis ta lepingu Belgia kõrgliiga klubiga KRC Genk. 2020. aasta jaanuaris läks ta laenule Rangersi. 2020. aasta mais sõlmis ta Rangersiga püsiva lepingu. Hooajal 2020–21 tuli ta Rangersiga Šotimaa meistriks.

Rumeenia jalgpallikoondises tegi Hagi debüüdi 2018. aasta novembris UEFA Rahvuste Liiga mängus Leedu vastu.

Tema isa Gheorghe Hagi on endine jalgpallur.

Saavutused
----------

Viitorul Constanța
* Cupa României: 2018–19
* Supercupa României: 2019

Genk
* Belgia superkarikas: 2019

Rangers
* Scottish Premiership: 2020–21
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Hõbe** | 2014 | jäähoki |

**Marcus Lars Johansson** (sündinud 6. oktoobril 1990 Landskronas) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Minnesota Wild ründajana vasakäärel.

Enne karjääri NHL-is mängis ta Rootsi kõrgliigaklubis Färjestad BK. 2009. aastal tuli ta klubiga Rootsi meistriks. Samal aastal valis Washington Capitals ta NHL-i *draft* '​is 24. valikuna. 2010. aasta mais sõlmis ta Capitalsiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2010–11 tegi ta Capitalsi meeskonnas debüüdi NHL-is. Kokku mängis ta Capitalsis seitse hooaega. Hooaeg 2016/17 on olnud seni tema resultatiivseim NHL-is: 24 väravat ja 34 väravasöötu.

Aastatel 2017–2019 mängis ta kahel hooajal New Jersey Devilsis. 2019. aasta veebruaris liitus ta Boston Bruinsiga ja seejärel sama aasta juulis Buffalo Sabresiga. 2020. aasta septembris siirdus ta Minnesota Wildi. 2021. aasta augustis sõlmis ta üheaastase lepingu Seattle Krakeniga, kuid naasis juba sama aasta märtsis Capitalsi. 2023. aasta veebruaris kaubeldi Johansson Capitalsist tagasi Minnesota Wildi.

2014. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.

Viited
------

1. ↑  "Kraken Agree to Terms with Marcus Johansson". Seattle Kraken. 6.8.2021. Vaadatud 20.10.2021
2. ↑  "Capitals acquire Marcus Johansson from Seattle Kraken". Washington Capitals. 21.3.2022. Vaadatud 10.4.2022
3. ↑  "Minnesota Wild Acquires Marcus Johansson from the Washington Capitals". Minnesota Wild. 28. veebruar 2023. Vaadatud 28. veebruaril 2023.

Välislingid
-----------

* Marcus Johansson NHL.com lehel
* Marcus Johansson hockeydb.com lehel

| * v
* r
Minnesota Wild |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Marc-André Fleury **·** Filip Gustavsson |
| 
**Kaitsjad**: Calen Addison **·** Jonas Brodin **·** Matt Dumba **·** Alex Goligoski **·** John Klingberg **·** Jon Merrill **·** Jacob Middleton **·** Jared Spurgeon |
| 
**Ründajad**: Matthew Boldy **·** Connor Dewar **·** Brandon Duhaime **·** Joel Eriksson Ek **·** Marcus Foligno **·** Frédérick Gaudreau **·** Ryan Hartman **·** Marcus Johansson **·** Kirill Kaprizov **·** Gustav Nyquist **·** Ryan Reaves **·** Mason Shaw **·** Sam Steel **·** Oskar Sundqvist **·** Mats Zuccarello |
**Suurkivi** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Suurkivi 119 inimesel: 51 mehel ja 68 naisel. Perekonnanimede levikult on Suurkivi meeste puhul 2023. kohal ja naiste puhul 1568. kohal.

Suurkivi oli levinuim nimi vanuserühmas 80–84 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,28. Selle nime kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune. Perekonnanimi Suurkivi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 3,44 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Põltsamaa, Suure-Jaani, Muhu, Jõelähtme, Türi, Lihula, Kadrina, Anseküla, Hanila kihelkondade mõisavaldades 16 juhul perekonnanimeks Suurkiwwi, Surkiwi ja Surkiwwi (Suurkivi).

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis kahel korral perekonnanimi Suurkivi nime Kivi vastu.

Uueks nimeks võeti Suurkivi kokku 11 korral, kui loobuti nimest Steinberg kahel juhul, samuti nimedest Tomson, Sura, Reinfeldt, Lassmann, Grosenstein, Grosshtein jne.

Nime kandjaid
-------------

* Albert Suurkivi, Eesti poliitik (1894–1977)
* Juhan Suurkivi, eesti vaimulik (1915–2004)
* Rain Suurkivi, eesti jõutõstja (1956–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet. Rahvastikuregister (vaadatud 20.05.2022)
2. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede panemine: (algne nimekuju): Suurkivi.
3. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine: (vana nimekuju): Suurkivi.
4. ↑  Rahvusarhiiv. Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Suurkivi.

Välislingid
-----------

* Suurkivi statistikaameti andmebaasis
Aluskorra paiknemist pealiskorra, pinnakatte ja aluspõhja suhtes illustreeriv skeem
**Aluskord** (inglise *basement*) on tard- ja moondekivimeist koosnev pealiskorra alune kivimkeha.

Aluskorda katab setendeist koosnev pealiskord.

Eesti aluskorra moodustavad peamiselt Proterosoikumi moondekivimid, mille sees on kohati nooremaid tardkivimite intrusiive.

Suurem osa Eesti aluskorrast on tekkinud Paleoproterosoikumi jooksul. Eesti ala oli sel ajal ilmselt saarkaar, midagi sarnast tänasele Jaapanile. Sellele järgnes kompressioonistaadium ehk intensiivne mäetekkeprotsess (analoogia Himaalajaga) ja kivimite sügavamale vajumine ning moondumine. Seejärel aga väga pikk, ligi 800 miljoni aastane ajavahemik, mil valdavaks olid kulutusprotsessid, mis tekkinud mäed tasandasid ja valmistasid ette pinnast aeglaseks šelfimereliseks settimiseks, mille käigus Ediacara ajastu ja Vanaaegkonna jooksul moodustusid pealiskorra settekivimid. Nii kaugetest aegadest on siiski väga vähe teada ja olemasolevad teadmised on enamasti oletuslikku laadi.

Eestis aluskord ei paljandu. Lähim aluskorrakivimite paljand on Soome lahe idaosas asuval Suursaarel. Põhja-Eestis on aluskorra sügavus maapinnast pisut üle 100 meetri. Lõuna suunas see suureneb aeglaselt ulatudes Võru all 600 meetrini, Ruhnu saare all isegi 800 meetrini. Lõuna-Eestit lõikab vallitaoline kõrgem aluskorra osa, Valmiera-Lokno kerge, mille Eesti piiresse jäävat osa nimetatakse Mõniste kerkeks. Aluskord on seal umbes 300 meetri sügavuses. 

Hiiumaal on aluskord kohati ainult 15...20 meetri sügavuses. Tegemist pole intrusiivi, vaid rõngasstruktuuriga ehk astrobleemiga, mis tekkis meteoriidiplahvatuse tagajärjel.

Lõuna-Eesti aluskorra kivimid on tugevamini moondunud kui Põhja-Eesti aluskorrakivimid, kuuludes granuliidifaatsiese kivimite hulka. Ilmselt on Lõuna-Eesti aluskorrakivimid moondunud sügavamal ja tektooniliste liikumiste käigus hiljem kõrgemale tõusnud. Tõusu puhul ei räägi me mitte mõnest või mõnekümnest meetrist, vaid tõenäoliselt kilomeetreist.

Jõhvi ümbruse kvartsiidist koosnevais aluskorrakivimeis sisaldub rauamaaki (Rauasisaldus keskmiselt 31%), milleks on peamiselt hematiit ja magnetiit. See põhjustab Jõhvi magnetilise anomaalia, mis tekitab probleeme näiteks kompassi kasutamisel. Suure sügavuse tõttu ei ole rauamaagi kasutamine maavarana esialgu otstarbekas. Küll aga võivad maavarana kasutusele tulla tardkivimite intrusiivid. Enim on räägitud Neeme intrusiivist, mis on Tallinnast vaid mõnikümmend kilomeetrit ida pool asuv, ligi saja meetri sügavuselt algav rabakivimassiiv.

Vaata ka
--------

* Pealiskord
* Aluspõhi
* Pinnakate
Gästrike-Hälsinge nationi maja Uppsalas
**Gästrike-Hälsinge nation** (akronüüm **GH**) on Rootsi üliõpilasorganisatsioon (rootsi keeles *nation*), mis on üks 13 Uppsala Ülikooli juures tegutsevast üliõpilasorganisatsioonist. Sinna kuuluvad peamiselt Hälsinglandi ja Gästriklandi provintsist pärit üliõpilased. Liikmeid on umbes 2000. Gästrike-Hälsinge nation on moodustatud Gästrike ja Hälsinge nationide liitmisel 1811. aastal.

Ajalugu
-------

Gästrike-Hälsinge nationi eelkäijate Gästrike ja Hälsinge nationi varasest ajaloost ei ole palju teada. Kõik Gästrike nationi 1702. aasta eelsed dokumendid hävisid suures tulekahjus. Hälsinge nationi kohta on üks sissekanne 1646. aastast pärinevas arveraamatus, kuid tõenäoliselt oli organisatsioon olemas juba varem. 

Gästrike ja Hälsinge nationi liitmise üheks Gästrike-Hälsinge nationiks kinnitas ülikooli senat 2. novembril 1811. Liitmise põhjuseid oli mitu. Mõlemad organisatsioonid olid väikesed ja majanduslikes raskustes. Ülikoolis oli käimas ühinemiste laine, mille käigus väiksemad organisatsioonid liideti. Lisaks oli mõlema organisatsiooni eesotsas sama inspektor: alates 1790. aastast teoloogiaprofessor Erik Jonas Almquist ja alates 13. novembrist 1808 teoloogiaprofessor Samuel Ödmann. Olukord, kus üks professor oli rohkem kui ühe nationi inspektor, polnud ebatavaline, kuid Samuel Ödmann oli inspektoriks erakordselt paljudes nationides: lisaks Gästrikele ja Hälsingele ka Uplandsi ja Smålandsi nationis.

Sõprusorganisatsioonid
----------------------

* Korporatsioon Sakala, sõprusleping sõlmitud 1939. aastal (Tartu)
* Satakuntalainen Osakunta (Helsingi)
* Kristianstads nation (Lund)
* Korporatsioon Filiae Patriae, sõprusleping sõlmitud 2002. aastal (Tartu)

Viited
------

1. 1 2  Sakala Sõprusorganisatsioonid, Kasutatud: 23. august 2012
2. ↑  Filiae Patriae Sõprusorganisatsioonid, Kasutatud: 23. august 2012

Välislingid
-----------

* Gästrike-Hälsinge nationi koduleht (*rootsi keeles*)
Géza Maróczy (1905/1906)
 Géza Maróczy haud Budapestis Kerepesi kalmistul
**Géza Maróczy** (3. märts 1870 Szeged – 29. mai 1951 Budapest) oli ungari maletaja ja maleliteraat, rahvusvaheline suurmeister (1950). 

Maróczy hakkas maletama 15-aastaselt. Meistritaseme saavutas 1895. aastal Hastingsi kõrvalturniiril. Ta tuli ainu- või kaasvõitjaks mitmel turniiril, sealhulgas Monte Carlos (1902) ja Viinis (1908). Aprillis 1906 kohtus Maróczy New Yorgis valitseva maailmameistri Emanuel Laskeriga. Saavutati kokkulepe MM-tiitlimatši pidamise osas auhinnafondiga 2000 USA dollarit. Mõlemad osalised pidid tagatisena deponeerima 500 dollarit. Lasker tegi seda, Maróczy mitte ja matš jäigi pidamata.

Pärast esimest maailmasõda oli Maróczy parim saavutus esikoha jagamine 1923. aastal Karlsbadi turniiril (koos Aleksandr Alehhini ja Efim Bogoljubowiga). 

Maróczy osales Ungari võistkonna koosseisus kolmel ametlikul maleolümpial (1927, 1930, 1933) ja ühel mitteametlikul maleolümpial (1936). Kõigil kordadel mängis ta võistkonna esimesel laual. Ungari tuli 1927. aastal esimeseks, 1930. aastal teiseks ja 1933. aastal viiendaks. 1936. aastal mitteametlikul maleolümpial Münchenis tuli Ungari esimeseks (66-aastane Maróczy mängis esimest lauda).

Maróczy oli naiste maailmameistri Vera Menchiku juhendajaid. 1935. aastal oli ta kohtunikuks MM-tiitlimatšil Aleksandr Alehhini ja Max Euwe vahel. Avaldanud üle kümne malealase raamatu.

1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Varasemate malesaavutuste eest anti nimetus 12 maletajale, nende seas ka 80-aastasele Maróczyle.

Välislingid
-----------

* Géza Maróczy – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Geza Maroczy / Robert Rollans vs Viktor Korchnoi. chessgames.com, 23. juuni 2016
* Nearly a challenger. en.chessbase.com, 4. märts 2020
See artikkel See artikkel räägib põhjapoolsest hiidrahnust.  Lõunapoolsema hiidrahnu kohta vaata artiklit  Vahase saare I hiidrahn.  

---

 Vahase hiidrahnud 2011. aastal, II hiidrahn on pildil tagaplaanil
**Vahase saare II hiidrahn** (põhjapoolne) on rabakivist hiidrahn Saare maakonnas Vahase saarel.

Rahnu pikkus on 10,8 m, laius 7,5 m, kõrgus 4,1 m ning ümbermõõt 28,6 m.

Rahn on tahukakujuline, tasase, kuid ümardunud laega. Sellel on mitmesuunalisi kinnislõhesid. Rahn paikneb osaliselt vees. Kivi laele on rajatud südame kujutis ja mitteloetavad tähed.

Vahase rahnude kohta on teada muistendid Suure Tõllu poolt või taevast visatud kivist, mis kaheks tükiks purunenud. Rahvasuu räägib rahnu purunemisest ka äikeselöögi tagajärjel.

Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all.

Vaata ka
--------

* Eesti hiidrahnude loend

Viited
------

1. ↑  Pirrus, Enn (2009). *Eestimaa suured kivid*. Tallinn: Teaduste Akadeemia kirjastus.
2. 1 2  "Vahase hiidrahn II". *EELIS Infoleht*. Vaadatud 29.12.2022.
3. ↑  "Vahase saare II hiidrahn". *Keskkonnaportaal*. Vaadatud 29.12.2022.

Välislingid
-----------

* Vahase saare II hiidrahn ürglooduse objektina Eesti looduse infosüsteemis
* Vahase saare II hiidrahn keskkonnaportaalis
Pähklimäe linnaosa asukoht
**Pähklimäe** on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Rahu tänav kirdes, Aleksander Puškini tänav idas, Rakvere tänav ja Kangelaste prospekt kagus ja Tallinna maantee edelas.

Pähklimäe linnaosa piirneb põhjas Siivertsi, idas Sutthoffi ja Kalevi ning edelas Soldina linnaosaga. Läänes piirneb ta Narva-Jõesuu linna territooriumiga.

Ajalugu
-------

Pähklimäe terviserada
Enne 1920. aastaid eksisteeris Pähklimäe mõis (saksa keeles Nöteberg). Minevikus on seda ala nimetatud ka *Vaasa* külaks. 1920. aastatel mõis kaotati ja alale moodustati *asundus*. Hiljem sai asundusest küla (**Pähklamäe**, mainitud 1945). 1956–1968 kuulus küla Narva linna piiresse. Hiljem sai külast Narva linnaosa.

Viited
------

1. 1 2  Sissekanne Eesti kohanimeraamatu veebiversioonis (vaadatud 01.04.2019)
2. ↑  KNAB (vaadatud 01.04.2019)

  


Narva vapp
Narva linnaosad

Elektrijaama | Joaoru | Kalevi | Kerese | Kreenholmi | Kudruküla | Kulgu | Olgina | Paemurru | Pähklimäe | Siivertsi | Soldina | Sutthoffi | Vanalinn | Veekulgu  

**Ajaloolised linnaosad**  

Jaani eeslinn | Kadastiku | Narva eeslinn | Peetri eeslinn
**Akkajaure** (Lule saami *Áhkajávrre*) on paisjärv Rootsis Norrbotteni läänis Jokkmoki ja Gällivare valla piiril, Luleälveni ülemjooksul.

Akkajaure on Rootsi üks suurimaid paisjärvi, mis moodustus kuuest väiksemast järvest ja paljudest ruutkilomeetritest karjamaast pärast seda, kui 1919–1923 rajati Luleälveni jõele esimene Suorva tamm. Tammi tõttu muutub järve veetase kõrgusvahemikus 423–453 m. Maksimaalse veeseisu korral on järve pindala 242 km², keskmine sügavus 30 m, suurim sügavus 92 m ning koguruumala u 8 km³. Minimaalse veeseisu korral väheneb pindala 94 km²-ni. Tammide mitmete ümberehitustega on järve reguleeritav maht järk-järgult suurenenud ning on praegu 5,9 km³.

Järve valgala haarab enamiku Padjelanta rahvuspargist ning Sareki rahvuspargi lääneosa. Valgala pindala on 4650 km². Suurim sissevoolav jõgi on Vuojatädno, mis annab üle poole kogu järve saabuvast veest. Umbes viiendiku sissevoolust annab Sitasjaure järvest läbi Ritsemi elektrijaama kulgev tunnel. Kogu aastane sissevool on 6,8 km³. Väljavool toimub kagutipust Suorvast kahe tammi kaudu. Märkimist väärib ka järve looduslik väljavool Stora Sjöfalletis, mis moodustab võimsa joa.

Jääkate tekib järvele tavaliselt novembri lõpus või detsembri alguses ning kaob juuni alguses. Suvel soojeneb vesi pinnakihis 10-11 kraadini.

Järve kaldad piirnevad suures osas Stora Sjöfalleti rahvuspargiga, kuid akvatoorium on sihilikult arvatud rahvuspargi piiridest välja. Kirdekaldale on rajatud maantee. Kirdekaldal asuva Ritsemi ja edelakalda vahel on suvel regulaarne laevaühendus, mida kasutavad matkajad Padjelanta ja Sareki rahvusparki pääsemiseks. Järve edelaküljel asub Akka massiiv.

Akkajaure ümbrus on suvepoolaastal Sirgesi saamiküla läänepoolseim tuumikala, mil teda kasutatakse põhjapõtrade karjatamiseks. Suvel põhjapõdrad paarituvad ja poegivad seal. Piirkonnas on palju karjatamisega seotud rajatisi: karjaseonne, aedikuid põhjapõtrade märgistamiseks ja tapmiseks ning saami asundusi.

Välislingid
-----------

* Jörgen Sahlberg. Physical modelling of the Akkajaure reservoir. *Hydrology and Earth System Sciences* **7** (3), 268–282, 2003.
Akon (2015)
**Akon** ['eikon] (täisnimega **Aliaune Damala Bouga Time Bongo Puru Nacka Lu Lu Lu Badara Akon Beikon Thiam**; sündinud 16. aprillil 1973) on USA R&B-laulja, helilooja ja produtsent.

Akon sündis Ameerika Ühendriikides, kuid veetis oma varase lapsepõlve Senegalis. Kui ta oli seitsmeaastane, kolis perekond tagasi USA-sse.

Tema esimese albumi lugudest "Lonely" ja "Locked Up" said edetabelite hitid. Praeguseks on neile lisandunud muu hulgas "Belly Dancer", "Smack That", "I Wanna Love You", "Don't Matter", "The Sweet Escape", "Wanna Be Startin' Somethin' 2008". 

Tema singel "Smack That" tõusis nädalaga maailma edetabelis 95. kohalt seitsmendaks. See oli edetabeli 48-aastase ajaloo jooksul suurim tõus. Akoni esimest albumit osteti üle 2,5 miljoni eksemplari ja teist albumit on seni müünud rohkem kui 3,5 miljonit eksemplari. Mõlemad albumid on saanud kuue nädalaga plaatinaplaadiks. Akon on koostööd teinud rohkem kui 130 artistiga, kelle hulgas on ka Michael Jackson, Eminem, Gwen Stefani, Snoop Dogg, P Diddy, R Kelly, Fergie, Busta Rhymes, Timbaland, Pitbull ja teised.

Välislingid
-----------

* "Akon: mina panin räpparid laulma". *elu24.ee*. 14. detsember 2008.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Saksimaa kuurvürst August II Tugevast; Braunschweig-Lüneburgi hertsogi ja Wolfenbütteli vürsti kohta vaata artiklit August II Noorem* |

---

August II. Portree autor Louis de Silvestre-August
**August II Tugev** (*August II Mocny*, Saksi kuurvürstina **Friedrich August I**; 12. mai 1670 Saksimaa kuurvürstiriik – 1. veebruar 1733) oli Saksimaa kuurvürst 1694–1733 ning Poola kuningas ja Leedu suurvürst (1697–1706 ja 1709–1733) .

Saksi-Poola-Leedu personaaluniooni alusel ühendatud riigi valitseja August II aegne riigilipp
Friedrich August oli Wettinite dünastia 1485 kaheks haruks jagunenud, noorema Albrechti, Albertiinide dünastiaharust. Vanem Ernsti liin jäi valdavaks kuni 1547. aastani ja mängis tähtsat rolli reformatsiooni alustamisel. Nende ülemvõim lõppes Schmalkaldeni sõjaga, kus protestantlik Schmalkaldeni Liit astus keiser Karl V vastu. Kuigi ise protestantlik, asus Albrechti liin keisri poolele; Karl V premeeris neid, sundides Ernsti liini loobuma oma õigustest kuurvürsti tiitlile ja maadele Albrechti liini kasuks. Albrechti liini Wettinid säilitasid enamuse Saksimaa territoriaalsest terviklikkusest, säilitades seda märkimisväärse võimuna piirkonnas. Noorem Albrechti liin valitses Saksimaa kuurvürstidena (1547–1806).

Nii Saksi kui Poola-Leedu troonil järgnes talle poeg August III, kuigi Poola-Leedu troonil oli nende kahe vahel veel Stanisław Leszczyński.

Autasud
-------

* Püha Andreas Esmakutsutu orden (30. november 1712)

Vaata ka
--------

* Põhjasõda
* Saksimaa kuurvürst, Saksimaa kuurvürstiriik


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev:**Johann Georg IV** | **Saksi kuurvürst**1694–1733 | Järgnev:**August III** |
| Eelnev:**Jan III Sobieski** | **Poola kuningas ja Leedu suurvürst**1697–1733 |
Christian Herter
**Christian Archibald Herter** (28. märts 1895 Pariis – 30. detsember 1966 Washington) oli Ameerika Ühendriikide diplomaat ja poliitik. Ta oli Vabariikliku Partei liige. Herter oli Ameerika Ühendriikide riigisekretär president Dwight D. Eisenhoweri valitsuses 1959–1961.

Herter lõpetas Harvardi ülikooli 1915. aastal. Seejärel töötas ta atašeena USA saatkonnas Berliinis. Ta osales USA delegatsiooni liikmena Pariisi rahukonverentsil. 

1931. aastal valiti ta Massachusettsi esindajatekoja liikmeks. 1953–1957 oli ta Massachusettsi kuberner. 1957–1959 oli ta Ameerika Ühendriikide riigisekretäri asetäitja. 1959. aastal valiti ta riigisekretäri ametisse.

| * v
* r
Ameerika Ühendriikide riigisekretärid |
| --- |
| 

* Jefferson
* Randolph
* Pickering
* J. Marshall
* Madison
* Smith
* Monroe
* Adams
* Clay
* Van Buren
* Livingston
* McLane
* Forsyth
* Webster
* Upshur
* Calhoun
* Buchanan
* Clayton
* Webster
* Everett
* Marcy
* Cass
* Black
* Seward
* Washburne
* Fish
* Evarts
* Blaine
* Frelinghuysen
* Bayard
* Blaine
* Foster
* Gresham
* Olney
* Sherman
* Day
* Hay
* Root
* Bacon
* Knox
* Bryan
* Lansing
* Colby
* Hughes
* Kellogg
* Stimson
* Hull
* Stettinius
* Byrnes
* G. Marshall
* Acheson
* Dulles
* Herter
* Rusk
* Rogers
* Kissinger
* Vance
* Muskie
* Haig
* Shultz
* Baker
* Eagleburger
* Christopher
* Albright
* Powell
* Rice
* Clinton
* Kerry
* Tillerson
* Pompeo
* Blinken

 | Ameerika Ühendriikide riigisekretäri pitsatAmeerika Ühendriikide riigisekretäri pitsat |
**Natalja Anatoljevna Rudina** (vene keeles *Наталья Анатольевна Рудина*; sündinud 31. märtsil 1974 Dzeržinskis) on Venemaa poplaulja, helilooja, laulukirjutaja.

Tema esinejanimi on Natali (vene keeles Натали). Ta laulab sopranit. Tema eelistatuim stiil on popmuusika.

### Elulugu

Tema perakonnanimi sündimisel oli Minjajeva (vene keeles Миняева). 1980. aastast õppis ta Dzeržinski 37. keskkoolis. Sellest alates peale hakkas ta silma paistma laulude kirjutamisega. Alates 11. eluaastast puhkas ta suviti pioneerilaagrites, kus õppis muusikat ja sai esinemiskogemusi. Juba seal jõudis tema repertuaari laul "Ветер с моря дул" (eesti keeles "Tuul puhus merelt"), mis sai tema esituses väga populaarseks. 

1995. aastal läks ta tööle Moskvasse. 2012. aastal valmis tema praegune suurim hitt "О, Боже, какой мужчина" (eesti keeles "Oh jumal, milline mees"). 2013. aastal otsustas ta Nikolai Baskoviga teha ka ühislaulu "Николай" (eesti keeles Nikolai).

### Isiklikku

Ta on alates 1991. aastast abielus Aleksandr Rudiniga (vene keeles Александр Рудин). Neil on kolm poega.
Nasima Razmyar
**Nasima Razmyar** (sündinud 13. septembril 1984 Kabulis) on Afganistani päritolu Soome poliitik. 2015–2017 oli ta Eduskunna liige. Ta valiti uuesti Eduskunna liikmeks 2023. aasta valimistel.

Razmyar migreerus Soome kaheksa-aastaselt.  Ta lõpetas Töölö Ühiskooli 2004. aastal. Ta on õppinud avatud ülikoolis riigiteadusi. Ta on töötanud pagulasorganisatsioonides ja Eduskunna sotsiaaldemokraatide fraktsiooni pressisekretärina. 

Ta on Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta 4295 häält, kuid valituks ei osutunud. 2012. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel valiti ta 1671 häälega Helsingi linnavolikokku. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai ta 12 312 häält. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel osutus ta 5156 häälega valituks. 2017. aastast on ta Helsingi abilinnapea.

2010. aastal valiti ta aasta pagulasnaiseks.

Ta osales 2010. aastal telesaates "Tanssii tähtien kanssa".

Razmyar oskab dari, soome, rootsi, inglise ja vene keelt.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. aprill 2015. Vaadatud 4. mail 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 19. detsember 2015. Vaadatud 4. mail 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

*
**Vahastu** on küla Harju maakonna Kuusalu vallas.

Vaata ka
--------

* Hirvli–Vahastu tee
* Vahastu–Mustametsa tee

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
**August II** ehk **August Noorem** (10. aprill 1579 – 17. september 1666) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1635 ning 1636. aastast Dannenbergi valitseja kuni oma surmani. 

Kolmekümneaastase sõja tõttu ei saanud ta enne 1644. aastat oma Wolfenbütteli residentsi minna. August algatas arvukalt valitsemisreforme ja asutas Wolfenbüttelis suure raamatukogu, Bibliotheca Augusta.

August oma raamatukogus (1650)  
Conrad Bruno gravüür

Perekond
--------

August oli abielus kaks korda: Anhalti Dorotheaga (suri 1634) ja Mecklenburgi Sophiaga (suri 1676), kellega oli kolm poega:

* Rudolf August (1627–1704), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst 1666–1704,
* Anton Ulrich (1633–1714), Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst 1704–1714,
* Ferdinand Albrecht (1636–1687), Braunschweig-Lüneburgi hertsog, dünastia Braunschweig-Beverni haru esiisa
* tütar Clara Augusta.


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Friedrich Ulrich** | **Braunschweig-Lüneburgi hertsogWolfenbütteli vürst**1635–1666 | Järgnev**Rudolf August** |
Keno 2018. aastal Palmeirase särgis
**Marcos da Silva França** (tuntud enam kui lihtsalt **Keno**; sündinud 10. septembril 1989 Salvadoris) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Fluminense.

Ta alustas klubikarjääri Sergipe osariigi klubis América Futebol Clube. 2013. aastal mängis ta Bahia osariigi meistrivõistlustel Botafogo Sport Clubis ja Brasiilia tugevuselt kolmanda liiga klubis Águia de Marabá. 2014. aastal mängis Keno Brasiilia esiliigas Paraná ja Santa Cruzi ridades.

2014. aasta detsembris liitus ta Mehhiko kõrgliigaklubiga Cruz Azul. 2015. aasta juunis naasis Keno Brasiiliasse, sõlmides lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Ponte Preta.

2015. aasta detsembris liitus ta taas Santa Cruziga. 2016. aasta hooaeg oli Keno jaks läbimurdehooaeg, kui ta lõi Santa Cruzi särgis Brasiilia kõrgliigas kümme väravat. 2017. aasta jaanuaris siirdus ta Brasiilia suurklubisse Palmeiras. 2017. aasta hooajal lõi Keno Brasiilia kõrgliigas seitse väravat ja saavutas klubiga Brasiilia kõrgliigas teise koha.

2018. aasta juunis sõlmis ta lepingu Egiptuse kõrgliigaklubiga Pyramids. Ta lõi hooajal 2018–19 Egiptuse kõrgliigas kaheksa väravat. Pyramidsiga saavutas ta Egiptuse kõrgliigas kolmanda koha. 2019. aasta juulis suundus ta Pyramidsist laenule Araabia Ühendemiraatide klubisse Al Jazira.

2020. aasta juunis sõlmis Keno kolmeaastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Atlético Mineiro. 2020. aasta septembris tegi ta Brasiilia kõrgliiga kahes mängus järjest, vastavalt Atlético Goianiense ja Grêmio vastu kübratriki. 26. septembril lõi ta mängus Grêmio vastu Atlético Mineiro ajaloo 2000. värava Brasiilia kõrgliigas. 2021. aastal tuli ta Atlético Mineiroga Brasiilia meistriks.

2022. aasta detsembris sõlmis ta kaheaastase lepingu Fluminensega, võimalusega lepingut aasta võrra pikendada.

Saavutused
----------

Santa Cruz
* Copa do Nordeste: 2016
* Campeonato Pernambucano: 2016

Atlético Mineiro
* Campeonato Brasileiro Série A: 2021
* Copa do Brasil: 2021
* Campeonato Mineiro: 2020, 2021, 2022
* Supercopa do Brasil: 2022

Viited
------

1. ↑  "Histórico! Keno faz gol número 2.000 do Atlético-MG no Brasileiro". globoesporte.globo.com. 26.9.2020. Vaadatud 5.10.2020
2. ↑  Fluminense acerta a contratação de Keno
Alfons Kennis ja Adrie Kennis Ötzit rekonstrueerimas (2011)
**Kennis & Kennis** on kunstistuudio Hollandis Arnhemis, kus töötavad paleokunstnikud ja skulptorid Adrie ja Alfons Kennis, hollandlastest kaksikvennad.

Kenniste põhitegevuseks on väljasurnud loomaliikide rekonstrueerimine. Kennis & Kennis on tuntuks saanud eelkõige hominiidide rekonstruktioonidega. Nende loomingu põhitellijaiks on muuseumid, samuti on nende töid avaldatud korduvalt National Geographicu esikaanel. 

Inimese põlvenemise arenguloost raamatu "Evolution: The Story of Man" ('Evolutsioon. Inimese lugu', 2011) kirjutanud Alice Roberts kasutas illustreerimiseks vendade Kenniste loodud 3D-mudelite rekonstruktsioonide fotosid.

Kennis & Kennise kuulsamaid töid on Tirooli Alpide liustikust leitud 5300 aasta vanuse muumia ("jäämehe") Ötzi rekonstruktsioon. Teisi tuntud töid: neandertallanna Wilma, Feldhoferi neandertallane ja "Lucy laps" (kolmeaastane *Australopithecus afarensis*).

Viited
------

1. ↑  Evolution: The Human Story amazon.com (inglise)

Välislingid
-----------

* Kennis & Kennis Reconstruction Kennis & Kennise koduleht
* Britain: One Million Years of the Human Story - the making of the models | Natural History Museum. youtube.com, 8. jaanuar 2014
Jesper Karlström 2020. aastal Djurgårdensi särgis
**Jesper Kewe Karlström** (sündinud 21. juunil 1995 Stockholmis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Poola kõrgliigaklubis Poznańi Lech ja Rootsi jalgpallikoondises.

Aastatel 2001–2004 kuulus ta jalgpalliklubisse Hammarby IF. Seejärel liitus ta IF Brommapojkarnaga. Brommapojkarna meeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas 2013. aasta juulis. Rootsi kõrgliigas lõi ta esimese värava 3. mail 2014 mängus IFK Norrköpingi vastu. 2014. aasta hooaja lõpus langes Brommapojkarna Rootsi kõrgliigast välja, kuid Karlström jätkas mängimist Rootsi kõrgliigas, sõlmides nelja-aastase lepingu Djurgårdensiga. Djurgårdensis mängis ta aastatel 2015–2020 ja tuli 2019. aastal klubiga Rootsi meistriks.

2020. aasta detsembris sõlmis ta Poznańi Lechiga lepingu, mis kehtib 2024. aasta juunini. Hooajal 2021/22 tuli ta Poznańi Lechiga Poola meistriks.

Rootsi jalgpallikoondises debüteeris Karlström 11. jaanuaril 2018 sõprusmängus Taani vastu.

Saavutused
----------

Djurgårdens IF
* Allsvenskan: 2019
* Svenska Cupen: 2017–18

Poznańi Lech
* Ekstraklasa: 2021–22

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 5.7.2022)
2. ↑  "Jesper Karlström klar för DIF". Djurgårdens IF. Originaali arhiivikoopia seisuga 24. jaanuar 2015. Vaadatud 26. veebruaril 2015.
3. ↑  "Jesper Karlström od stycznia piłkarzem Lecha". Lech Poznań. 2. detsember 2020. Vaadatud 12. detsembril 2020.
Jerzy Stefan Stawiński detsembris 2009
**Jerzy Stefan Stawiński** (1. juuli 1921 Zakręt – 12. juuni 2010 Varssavi) oli poola kirjanik, stsenarist ja filmilavastaja.

Teise maailmasõja ajal osales Jerzy Stefan Stawiński põrandaaluses vastupanuliikumises ja võttis osa Varssavi ülestõusust. Ta langes Saksa vägede kätte vangi. Sõjavangist vabastamise järel võitles ta läänerindel Poola väeüksuste koosseisus.

1952. aastal lõpetas Jerzy Stefan Stawiński Varssavi ülikooli õigusteaduskonna. 1950–1954 töötas ta Poola riiklikus kirjastuses Państwowy Instytut Wydawniczy. Ta mängis olulist rolli Poola filmikoolkonna kujunemisel ühe olulisema stsenaristina. 1957–1965 oli ta filmikoondise "Kamera" kirjandusala juhataja. Hiljem lavastas ta ka ise mitmeid filme. 1972–1974 oli ta kunstiline juht filmikoondises "Panorama" ja 1977–1981 kirjandusala juhataja filmikoondises "Iluzjon".

Eesti keeles on 1965. aastal ilmunud Jerzy Stefan Stawiński jutustus "Adami jälil" (poola keeles "Pogoń za Adamem", 1964).

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* Jerzy Stefan Stawinski andmekogus IMDb (inglise)
**Provints** on suurem (enamasti 1. järgu) haldusüksus paljudes riikides. Nimetus on alguse saanud provintsidest Rooma riigis.

Maailmas on 40 riigis haldusüksusteks provintsid. Suurim provints on Québeci provints Kanadas.

Samuti nimetatakse provintsiks riigi äärealasid, vastandatuna metropolile.

Afganistan
----------

 *Pikemalt artiklis Provints (Afganistan)*
Afganistanis on provintsid 1. järgu haldusüksused. Riik jaguneb 34 provintsiks.

Hiina
-----

 *Pikemalt artiklis Provints (Hiina)*
 *Pikemalt artiklis Hiina haldusjaotus*
Hiinas on provintsid 1. järgu haldusüksused. Hiinal on ametlikult 23 provintsi, sealhulgas nõueldav Taiwani provints.

Hispaania
---------

 *Pikemalt artiklis Hispaania haldusjaotus*
 *Pikemalt artiklis Provints (Hispaania)*
Hispaanias on provintsid 2. järgu haldusüksused. Riik jaguneb põhiseaduse alusel 50 provintsiks, millest väljapoole jäävad autonoomsed linnad Ceuta ja Melilla.

Indoneesia
----------

 *Pikemalt artiklis Provints (Indoneesia)*
Indoneesias on provintsid 1. järgu haldusüksused.

Itaalia
-------

 *Pikemalt artiklis Provints (Itaalia)*
Itaalias on provintsid 2. järgu haldusüksused.

Paapua Uus-Guinea
-----------------

 *Pikemalt artiklis Provints (Paapua Uus-Guinea)*
Paapua Uus-Guineas on provints 1. järgu haldusüksus.

Prantsusmaa
-----------

 *Pikemalt artiklis Provints (Prantsusmaa)*
Prantsusmaal on provintsid endised haldusüksused.

Türgi
-----

 *Pikemalt artiklis Provints (Türgi)*
Türgis on provintsid 1. järgu haldusüksused.

Vaata ka
--------

* Ajaloolised Rooma provintsid
**Alatskivi vald** oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.

Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
Vald moodustati senise Alatskivi valla maa-alast, välja arvatud Kirepi, Sipelga, Sahvka ja Vene küla, Väänastu metsavahi, Piiri metsavahi, Kasepää, Puiandi, Kõnnu, Traessi (Pronni) nr. 70 talu ja Varnja küla ühiskarjamaa maa-alad ning suurem osa Metsakivi küla maa-alast; senise Kokora valla maa-alast, välja arvatud Viljuse küla maa-ala; senise Peipsiääre valla Rootsi ja Nina küla piirkonnast.

Vald kuulus Riigivolikogu 49. valimisringkonda, kust valiti Ernst Haabpiht.

Viited
------

1. ↑  Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)

Välislingid
-----------

* Alatskivi vallast uue Alatskivi valla külge minema maa-ala elanike nimekiri 15. dets 1938
* Peipsiääre vallast Alatskivi valla külge minema maa-ala elanike nimekiri 15. dets 1938
* Kokora vallast Alatskivi valla külge minema maa-ala elanike nimekiri 15. dets 1939
**Jerõdag** (lesgi keeles Яру Сув) on mägi Suur-Kaukasuses Peaahelikus. 

Halduslikult jääb mägi Dagestani lõunaossa Venemaal, asudes Aserbaidžaani piiri lähedal.

Jerõdagi kõrgus on **3925 m**

Alpinism
--------

Jerõdag on mägironijate hulgas populaarne koht. Mäe lääneseina kaudu tõustakse tippu paarikümnel erineval marsruudil, erineva raskuskategooriaga (Venemaa süsteemi järgi 4B kuni 6A). 2001. aastal lisandus 6B raskuskategooriaga nn. Voronini marsruut.

2002. aastal peeti sellel mäel Venemaa meistrivõistlused alpinismis kaljuronimise kategoorias.

### Dagestan-2011

Rahvusvahelise alpinismifestivali "Dagestan-2011" raames tõusis 22. juulil 2011 Eesti alpinist Andres Hiiemäe koos kahe Venemaa alpinisti – Ivan Mirošnitšenko (Tšeljabinsk) ja Sergei Zurbulajeviga (Ulan-Ude) Jerõdagi tippu mäe lääneseina kaudu mööda nn. Poljakovi marsruuti (raskuskategooria 5B, esmaläbimine 1980). See tõus tunnistati festivali parimaks tõusuks.

Viited
------

1. 1 2 3  Jerõdagi läänesein. Poljakovi marsruut on tähistatud numbriga 18]. risk.ru
2. ↑  Nn. Voronini marsruut (raskuskategooria 6B). alpclub.ur.ru
3. ↑  Ajalugu 2010–. ajaveeb.alpinism.ee

Välislingid
-----------

* Jerõdagi läänesein. Poljakovi marsruut, millel 2011 ronis Andres Hiiemäe, on tähistatud numbriga 18. risk.ru
* Erydag, 3995 m, Caucasus. mountain.ru
* Първият алпийски заслон в Дагестан. climbingguidebg.com (bulgaaria keeles)
**Víctor Javier Cáceres Centurión** (sündinud 25. märtsil 1985 Asunciónis) on Paraguay jalgpallur. Ta mängib Paraguay rahvuskoondises ja Paraguay kõrgliiga klubis Cerro Porteño kaitsva poolkaitsjana.

Cáceres alustas klubikarjääri Atlántida noorteklubis. 2004. aastal tegi ta debüüdi Libertadi põhimeeskonnas. Klubiga tuli ta 2006. aastal Paraguay meistriks ja jõudis Copa Libertadorese poolfinaali. Hiljem tuli ta klubiga veel neljal korral Paraguay meistriks.

2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Brasiilia klubiga Flamengo. 2013. aastal võitis klubiga Brasiilia karikavõistlused Copa do Brasil ja 2014. aastal Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused Campeonato Carioca.

Aastatel 2015–2017 mängis ta Kataris Al-Rayyani ridades.

Debüüdi Paraguay rahvuskoondises tegi ta 5. juunil 2007 sõprusmängus Mehhikoga. Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 6. juunil 2014 sõprusmängus Prantsusmaaga.

Ta on koondises mänginud 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2011. ja 2015. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Libertad
* Primera División: 2006, 2007, 2008 Apertura, 2008 Clausura

Flamengo
* Copa do Brasil: 2013
* Campeonato Carioca: 2014

Viited
------

1. ↑  "Cáceres é apresentado oficialmente pelo Flamengo" (portugali). Flamengo.com.br. 6. juuli 2012. Vaadatud 09.07.2015
Ingbert Liebing
**Ingbert Liebing** (sündinud 11. mail 1963 Flensburgis) on Saksamaa poliitik.

Ta on Munitsipaalettevõtete Ühingu (saksa: Verband kommunaler Unternehmen e.V. (VKU)) tegevjuht ja oli Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) poliitik. Aastatel 2005 kuni 2017 oli ta Saksamaa Liidupäeva liige ja 2013–2017 Saksamaa CDU ja CSU kohaliku poliitilise ühenduse föderaalne esimees.

Elu ja töö
----------

Pärast Neumünsteri keskkooli lõpetamist 1982. aastal läbis Liebing sõjaväeteenistuse ja asus 1983. aastal õppima Kieli Christian Albrechti Ülikoolis kirjandust, politoloogiat ja idamaiseid õpinguid, mille ta lõpetas 1990. aastal Magister Artiumina (M.A.). Seejärel töötas ta Schleswig-Holsteini liidumaa parlamendis teaduse assistendina.  

Ingbert Liebing on abielus ja tal on kaks tütart. Ta on Sylti saarel elanud alates 1996. aastast.  

Ingbert Liebing on Berliini Munitsipaalettevõtete Ühingu (saksa: Verband kommunaler Unternehmen e.V. (VKU)) Tegevdirektor alates 2020. aastast.
**Advokatuuri nõukogu** oli aastatel 1938–1941 Eesti Advokatuuri kui omavalitsusliku kutseorganisatsiooni juhtorgan. 

Vene kohtute asutamise seaduse advokatuuri puudutavad sätted asendas 1938. aastal jõustunud advokatuuri seadus (AdvS). Uue seaduse rakendamisel moodustati Vannutatud Advokaatide Nõukogu asemele Advokatuuri nõukogu. Nõukogu koosnes advokatuuri üldkoosoleku poolt salajasel hääletamisel valitud 15 liikmest (AdvS § 41 p 1, § 43 ja § 45). Nõukogu liikmeks võidi valida vähemalt 5 aastat vandeadvokaadina tegutsenud isikuid (AdvS § 42).

Nõukogu valis oma liikmete hulgast nõukogu esimehe, abiesimehe, laekahoidja ja sekretäri (AdvS § 47), kes moodustasid nõukogu juhatuse (AdvS § 54 lg 1). Nõukogu juhatus korraldas advokatuuri igapäevast tegevust, pidas advokatuuri liikmete nimekirja ja määras õigusabi korras advokaate esindajateks ja asjaajajateks (AdvS § 54 lg 2).

Nõukogu otsustas advokatuuri liikmete vastuvõtmise ja advokatuurist väljaarvamise (AdvS § 14 ja § 48), määras kutse-eetika lähemad alused ja valvas kutsereeglitest ja -eetikast kinnipidamise üle (AdvS § 48 p 2), korraldas vandeadvokaadi abide kutseharidust ja nende juhendamist (AdvS § 48 p 3), lahendas juhatuse otsuste peale esitatud kaebusi (AdvS § 56) ja vabastas vandeadvokaate õigusabi korras määramisest (AdvS § 48 p 5 ja § 22). Nõukogu valis oma liikmete hulgast viis liiget advokatuuri distsiplinaarkohtusse (AdvS § 60) ja kaks liiget eksamikomisjoni (AdvS § 96 p 1).

Nõukogu otsuste peale võis edasi kaevata Kohtukoja presiidiumile (AdvS § 53). Nõukogu asjaajamist kontrollis üldkoosoleku poolt valitud 3-liikmeline revisjonikomisjon (AdvS § 59).

Nõukogu asus Tallinnas Kohtukoja juures (praeguse Pärnu mnt 7 majas) (AdvS § 3).

11. juunil 1938 valis üldkoosolek nõukogu esimese koosseisu liikmeteks Elmar Andersoni, Kaarel Baarsi, Erich Eegi, Rein Eliaseri, Karl Grau, Viktor Johansoni, Tõnis Kalbuse, Nikolai Kruuse, Alfred Maureri, August Peedi, Mihkel Punga, Theodor Rõugu, Arnold Susi, Jaan Teemanti ja Otto Tiefi. Sama koosseis jätkas 1939. üldkoosoleku järel.

14. juunil 1938 valis advokatuuri nõukogu esimeheks Alfred Maureri, abiesimeheks August Peedi, laekahoidjaks Rein Eliaseri ja sekretäriks Erich Eegi. Sama koosseis jätkas 1939. aastal. Riigikohtunikuks nimetatud Rein Eliaseri asemel valiti mais 1939 laekahoidjaks Viktor Johanson.

Advokatuuri nõukogu tegutses advokatuuri likvideerimiseni 1941. aasta veebruaris.

Allikad
-------

* Advokatuuri seadus (1938).

Viited
------

1. ↑  Advokatuuri nõukogu 1938. aasta aruanne, lk 7.
2. 1 2  Advokatuuri nõukogu 1939. aasta aruanne, lk 9.
3. ↑  Advokatuuri nõukogu 1938. aasta aruanne, lk 8.
**Raimo Männis** (sündinud 16. detsembril 1931 Rõstla külas Vana-Põltsamaa vallas) on eesti põllumajandustegelane ja kirjanik.

Ta sündis talupidaja perekonnas, isa pidas ka möldri- ja metsavahiametit, ema oli tal kooliõpetaja. Aastatel 1940–1948 õppis ta Kildu, Väinjärve ja Kirivere koolis, aastatel 1948–1952 Vändra Keskkoolis. Aastatel 1952–1957 õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille lõpetas mehaanikainseneri kutsega. 

Ta töötas aastatel 1957–1958 Viljandi masina-traktorijaamas, 1958–1959 töökoja juhatajana Suure-Jaani remondi- ja tehnikajaamas, 1959–1960 brigadirina Türi maaparandusjaamas, 1960–1961 maaparandusmehaanikuna Vändra remondi- ja tehnikajaamas, hiljem samas töökoja juhatajana. 

Aastatel 1965–1992 oli ta Saue sovhoosi peainsener.

Aastatel 1965–1990 kuulus ta NLKP ridadesse.

Kirjanduslik tegevus
--------------------

Kirjandusse tuli ta lastejuttudega 1954. aastal. Temalt on ilmunud ka lasteraamatud "Sünnipäevakink" ning "Poiss ja kuu". 

Noorsoojutustus "Kiviküla kooli poisid" kujutab sõjajärgse maakooli (selles võib ära tunda Kirivere kooli) õpilasi. Romaanid "Valeühendused" ja "Heinatants" kujutavad maaühiskonna probleeme nõukogude võimu stagneerumise ajal. "Tagasiärastaja" käsitleb taasiseseisvunud Eesti külaelu probleeme.

Tema romaanid on kirjutatud ladusalt, hea elutundmisega, kujutusviis on asjalik, peategelased mõnevõrra suletud karakteriga.

Kirjanike Liidu liikmeks võeti ta 1991. aastal.

Raamatud
--------

* 1965 "Sünnipäevakink"
* 1969 "Poiss ja kuu"
* 1974 "Kiviküla kooli poisid"
* 1983 "Valeühendused"
* 1985 "Heinatants"
* 1997 "Tagasiärastaja"
* 2006 "Ärapööramiste aasta"
* 2018 "Talv ja kevad Kivikülas"

Jutustused
----------

* "Oktoobrikarneval". Rahva Hääl november 1992
* "Jõulurõõm". Rahva Hääl detsember 1992
* "Parteiline ülesanne". Rahva Hääl märts 1993
* "Tööpüha". Rahva Hääl aprill 1993

Tunnustus
---------

* 1975 Eesti NSV teeneline ratsionaliseerija
* 1985 III auhind 1985. aasta romaanivõistlusel ("Heinatants" eest)

Viited
------

1. ↑  Eesti kirjanike leksikon (2000) lk. 363
2. ↑  Heiki Raudla. Pilistvere kihelkond - Eestimaa Taani. Viljandi muuseum 2012
**Rannakaitsepatarei nr 2** oli Peeter Suure merekindluse mererinde rannakaitsesüsteemi kuulunud rannakaitsepatarei, mille varemed asuvad Harju maakonna Harku valla Suurupi külas. 

Rannakaitsepatarei nr 2 koosnes 4 suurtükiplokist, algselt planeeritud kuue 130 mm kahuriga patarei asemel loodi aga 1915. aastal USA firma Bethlehem Steeli toodetud 9,2-tolliste (234 mm) kahuritega patarei.

Rannakaitsepatarei I ja II suurtükiplokist säilinud ainult varemed, III plokk (varjend) koos komandokeskusega on säilinud rahuldavalt. IV plokile on peale ehitatud silikaattellistest maja, varjendisse on kohandatud Eesti Mereside keskus. Patarei juures oli ka kaks helgiheitjat, mis pidi aitama avastada võimalikke ohuobjekte ja tagama parema laskmistäpsuse, üks neist Kivista (Tormi) neemel.

Patarei juurde oli toodud kindlusraudtee harutee.

Eesti Vabariigi ajal läks patarei Eesti kaitsevägede käsutusse ja sai nimeks Eesti merekindluste Suuropi Komandantuuri Rannapatarei nr 6.

Vaata ka
--------

* Peeter Suure merekindluse kindlusraudtee Suurupi raudteejaamahoone, Järsaku tee 6, Suurupi.

Viited
------

1. ↑  Suurupi helgiheitja varjend, visitharku.com
2. ↑  8865 Peeter Suure Merekindluse raudtee Suurupi jaamahoone, 1917. a. Kultuurimälestiste riiklik register

Välislingid
-----------

* Peeter Suure Merekindluse rannakaitsepatarei nr. 2, 1916. a. kultuurimälestiste riiklikus registris
**Raimo Nõu** (sündinud 3. novembril 1979 Keilas) on eesti sporditegelane ja -ajakirjanik.

Ta lõpetas aastal 1999 Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi ja õppis aastatel 1999–2000 Tartu Ülikooli ajakirjandusosakonnas.

Ta töötas aastatel 1999–2000 FC Flora kommertsdirektorina ja Jalgpalliliidu projektijuhina, 2002–2005 ja 2006–2009 Eesti Spordiseltsi Kalev turundusjuhina ja spordidirektorina.

Aastatel 1996–1999 oli ta Spordilehe reporter ja tegevtoimetaja, 1998 Postimehe reporter ja 2005–2006 sporditoimetuse juhataja ning 2001 Eesti Spordi Infolehe tegevtoimetaja.

Raimo Nõu on olnud Spordiajakirjanike Liidu liige (1999), Jalgpalliklubi Tallinna Kalev juhatuse liige (2002–2016) ja klubi president (2008–2016), Eesti Jalgpalli Liidu naiste- ja amatöörjalgpalli komisjoni liige, Kalevi Keskstaadioni direktor (2008–2012) ja Eesti Spordiseltsi Kalev juhatuse liige (2010–2013).

Jalgpalliklubi Põhja-Tallinna JK Volta asutaja ning juhatuse liige. 2016 ajakirja Kalevlane peatoimetaja.

2018. aastal tunnistas ta Sõle spordikeskuse endisele juhile Toomas Ristlaanele altkäemaksu andmist.

Teoseid
-------

* "Atlanta'96. XXVI olümpiamängud" (1996, kaasautor),
* "Nagano 1998. XVIII taliolümpiamängud" (1998, kaasautor)

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Ristlaanele andis altkäemaksu Raimo Nõu: mul polnud muud varianti, kui tahtsin, et klubi saaks üldse mingeid trenniaegu Delfi Sport, 21.05.2018

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**AS Balteco** on Eesti erakapitalil põhinev tootmisettevõte, mis alustas tegevust 1990. aastal. 

Ettevõtte põhitegevus on vannide, Xonyx solid surface kivivannide, massaaživannide, dušitoodete, aurusaunade, valamute ja minibasseinide tootmine ja turustamine. Balteco on Põhja-Euroopa suurim vannitootja.

Baltecol on üle-eestiline edasimüüjate võrk ja müügiesindused enamikus Euroopa riikides. Baltecol on kvaliteedijuhtimise sertifikaat ISO 9001:2000. Balteco ekspordib oma tooteid 2020. aasta seisuga 40 välisriiki. Kaugemaid eksporditurud on Austraalia, Uus-Meremaa ja Ameerika Ühendriigid. 

AS Balteco tehas asub Harjumaal Kivitammis 40 km kaugusel Tallinnast. Administratiivhoone ja arenduskeskus asuvad Tallinna lähedal Jälgimäel. Arenduskeskuse põhifunktsiooniks on uute toodete disaini loomine, insener-tehniliste lahenduste väljatöötamine uute toodete loomisel ja olemasolevate toodete arendamisel.

Balteco Grupp
-------------

Balteco Grupp on äriühendus, kuhu kuulub kolm ettevõtet: Balteco AS, Balteco Mööbel OÜ ja Wellspa OÜ.

Balteco Mööbel OÜ alustas tootmistegevust 1995. aasta alguses. Balteco Mööbel toodab ja turustab MDF-plaadist vannitoamööblit ja mööblidetaile, samuti valumarmorist valamuid. Ettevõttel on nii üle-eestiline edasimüüjate võrk kui ka edasimüüjad mitmes välisriigis. Balteco Mööblis töötab sadakond inimest. Tootmisvõimsus on 420 000 värvitud ja 180 000 PVC kilega kaetud MDF-detaili ning 18 000 valumarmorist valmistatud valamut aastas.

Wellspa OÜ tehas alustas tegevust 2004. aastal ning on tuntud kui välibasseinide ja multifunktsionaalsete massaažiseadmete, Xonyx-vannide, kraanikausside tootja. 95% ettevõtte toodangust eksporditakse.

Välislingid
-----------

* Balteco koduleht
* Wellspa koduleht
**Kummaline sõda** oli teise maailmasõja varajane faas, kus reaalset sõjategevust Prantsusmaa-Suurbritannia ja Saksamaa vägede vahel ei toimunud, kuigi need riigid olid ametlikult sõjas.

Traditsiooniliselt loetakse kummaliseks sõjaks perioodi 1939. aasta septembrist kuni 1940. aasta maini. 

Tinglikult algas see Prantsusmaa ja Suurbritannia sõjakuulutusega Saksamaale 3. septembril 1939 seoses viimase sissetungiga Poolasse. Täpsemalt võib selle alguseks lugeda 16. septembrit, sest 7.–16. septembrini üritas Prantsuse armee pealetungiga Saarimaal alustada sõjategevust Saksamaa vastu. Selle pealetungi ebaõnnestumise järel jõutigi kummalise sõja faasi, kus ametlikult oldi sõjas, kuid sõjategevust nende riikide vahel ei toimunud.

Kummalise sõja lõpu osas on eri arvamusi. Enamasti on selle lõpuks loetud operatsiooni "Fall Gelb" käivitamist 10. mail 1940, millega Saksa armee alustas läbi Belgia, Hollandi ja Luksemburgi pealetungi Prantsusmaa suunal. Samas on kummalise sõja lõpuks loetud ka Saksamaa sissetungi Taanisse ja Norrasse 1940. aasta aprillis või Saksamaa vägede jõudmist Prantsusmaa territooriumile 1940. aasta juunis.

Kummaline sõda on termin, mida saab kasutada ainult olukorra kohta Lääne-Euroopas, sest mitmetel muudel teise maailmasõja rinnetel toimus sel ajal täiemahuline sõjategevus (näiteks sõjategevus Poolas, teine Hiina-Jaapani sõda, talvesõda Nõukogude Liidu ja Soome vahel).