Jaapani keiser Akihito Tallinnas (2007)
Keiser Akihito ja keisrinna Michiko (2005)
**Akihito** (jaapani keeles 明仁; sündinud 23. detsembril 1933) on endine Jaapani keiser. Ta oli keiser alates 1989. aastast, mil suri tema isa Hirohito ehk Shōwa-tenno, kuni 30. aprillini 2019. Akihito oli Jaapani 125. keiser ning oli sel ajal maailma ainus keiser. 

Akihito deviis on Heisei (平成 'üldine rahu'), seega saab temast pärast surma Heisei-tennō. 

Akihitol oli neli vanemat õde, kellest üks suri väikelapsena, ning noorem vend ja noorem õde.

Ta on õppinud kõrgkoolis nii Suurbritannias kui ka Jaapanis (politoloogiat Gakushuini ülikoolis), kuid pole kõrgkooli lõpetanud.

Sellegipoolest on ta harrastusihtüoloog ning avaldanud artikleid ja raamatuid merihärgade kohta. Tema järgi on nimetatud 2005. aastal avastatud merihärg *Exyrias akihito*. Ta on avaldanud ka artikleid Jaapani teadusajaloost ajakirjades Science ja Nature. 1986. aastal valis Londonis asuv Linné Ühing ta oma auliikmeks.

Kuigi Akihito oli troonipärija sündimisest saadik, nimetati ta ametlikult troonipärijaks alles 10. novembril 1952 Tōkyō keisripalees toimunud tseremoonial.

1953. aasta juunis esindas Akihito Jaapanit Londonis Elizabeth II kroonimise tseremoonial.

Akihito oli esimene Jaapani keiser, kelle abikaasa (Michiko Shōda, sündinud 24. oktoobril 1934) pole aadlik. Michiko isa oli suurärimees. 

Ta abiellus Michikoga 10. aprillil 1959 ja neil on kolm last:

* kroonprints Naruhito (sündis 23. veebruaril 1960)
* prints Akishino (11. november 1965)
* Sayako Kuroda (endine printsess Sayako) (18. aprill 1969)

Erinevalt varasematest keisritest kasvatasid Akihito ja Michiko oma lapsi ise, mitte ei jätnud seda lapsehoidjate ja teenijate hooleks.

Akihito hakkas osa keisri kohustusi täitma pärast oma isa haigestumist 1988. aasta septembris, sealhulgas osales ta Jaapani parlamendi istungi avatseremoonial. Hirohito suri 7. jaanuaril 1989, kuid ametlikult krooniti Akihito keisriks alles 12. novembril 1990.

Akihito oli konstitutsiooniline monarh, kelle olulisim ülesanne oli riigi esindamine ning rahvusliku ühtsuse ja traditsioonide säilimise tagamine. Juba enne keisriks saamist käis ta oma abikaasaga ametlikul visiidil 37 riigis. Samuti külastasid nad kõiki 47 Jaapani prefektuuri.

Akihito on avaldanud Jaapani vägede tegutsemise üle teises maailmasõjas Koreas ja Hiinas küll kahetsust, ent pole ametlikult vabandanud, ehkki nii Hiinas kui ka Koreas on seda oodatud.

24. ja 25. mail 2007 külastasid Akihito ja Michiko Eestit.

2016. aasta 8. augustil edastatud videoläkituses vihjas Akihito kavatsusele loobuda halveneva tervise tõttu troonist.

30. aprillil 2019 loobus Akihito troonist. 1. mail 2019 sai keisriks tema poeg Naruhito.

Tunnustus
---------

* 2007 Maarjamaa Risti ketiklassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 121
2. ↑  "Japan's Emperor Akihito hints at wish to abdicate". BBC News. 8. august 2016. Vaadatud 8. augustil 2016.
3. ↑  "Message from His Majesty The Emperor". The Imperial Household Agency. 8. august 2016. Vaadatud 8. augustil 2016.

Välislingid
-----------

* Japan cabinet approves bill to allow emperor to abdicate. Reuters, 18. mai 2017
* Jaapani parlamendi alamkoda lubas keiser Akihitol troonist loobuda. ERR, 2. juuni 2017

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Hirohito** | **Jaapani keiser**1989–2019 | Järgnev**Naruhito** |