recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Briti India ookeani ala lipp
Briti India ookeani ala vapp
**Briti India ookeani ala** (inglise *British Indian Ocean Territory*) on India ookeanis asuv Suurbritannia ülemereterritoorium. Hõlmab Chagose saared. Suurim saar on Diego Garcia.

1965. aastani oli osa Briti Mauritiuse kolooniast.

Vaata ka
--------

* .io


Suurbritannia meretagused alad ja Briti Krooni sõltkonnad

**Suurbritannia meretagused alad:** Anguilla | Bermuda | Briti Neitsisaared | Briti Antarktika ala | Briti India ookeani ala | Falklandi saared | Gibraltar | Kaimanisaared | Montserrat | Pitcairn | Akrotiri ja Dhekelia sõjaväebaasid | Saint Helena | Lõuna-Georgia ja Lõuna-Sandwichi saared | Turks ja Caicos  

**Briti Krooni sõltkonnad:** Guernsey | Jersey | Man


Rahvaste Ühenduse maad

Antigua ja Barbuda **·**  Austraalia **·**  Bahama **·**  Bangladesh **·**  Barbados **·**  Belize **·**  Botswana **·**  Brunei **·**  Dominica **·**  Fidži **·**  Ghana **·**  Grenada **·**  Guyana **·**  India **·**  Jamaica **·**  Kamerun **·**  Kanada **·**  Keenia **·**  Kiribati **·**  Küpros **·**  Lesotho **·**  Lõuna-Aafrika Vabariik **·**  Malaisia **·**  Malawi **·**  Maldiivid **·**  Malta **·**  Mauritius **·**  Mosambiik **·**  Namiibia **·**  Nauru **·**  Nigeeria **·**  Pakistan **·**  Paapua Uus-Guinea **·**  Rwanda **·**  Saalomoni Saared **·**  Saint Kitts ja Nevis **·**  Saint Lucia **·**  Saint Vincent ja Grenadiinid **·**  Sambia **·**  Samoa **·**  Seišellid **·**  Sierra Leone **·**  Singapur **·**  Sri Lanka **·**  Suurbritannia **·**  Svaasimaa **·**  Tansaania **·**  Tonga **·**  Trinidad ja Tobago **·**  Tuvalu **·**  Uganda **·**  Uus-Meremaa **·**  Vanuatu
Brittany Murphy Austraalias 2006. aasta detsembris
**Brittany Anne Murphy-Monjack** (10. november 1977 Atlanta – 20. detsember 2009 Los Angeles), tuntud kui Brittany Murphy, oli Ameerika näitleja ja laulja. Tema esimesed filmirollid olid filmides "8 Mile", "Põrgulikud mesinädalad", "Lustakad jalakesed" ja paljud teised. Ta luges Luanne Platteri teksti animatsioonisarjas "Mäekuningas".

Tema vanemad Sharon Kathleen Murphy ja Angelo Joseph Bertolotti lahutasid abielu, kui ta oli kaheaastane. Brittanyt kasvatas ema Edisonis New Jersey osariigis, kus Brittany käis Edisoni keskkoolis. Hiljem kolis pere Los Angelesse, kus Brittany sai püüelda näitlejakarjääri poole. Murphy ütles, et ema pole kunagi ta loovust lämmatada püüdnud, vaid et ema on olnud oluline lüli tema hilisemates õnnestumistes: "Kui ma palusin oma emal kolida Californiasse, ta müüs kõik ja kolis siit ära minu pärast... Ta alati uskus minusse." Ta ema on iirlaste ja idaeurooplaste järeltulija, ta isa itaaliaameeriklane. Brittanyl on kaks vanemat poolvenda ja noorem poolõde.
Palmi-amatsoonpapagoi
**Palmi-amatsoonpapagoi** (*Amazona autumnalis*) on üks amatsoonpapagoi liike, kelle looduslik levila hõlmab Ameerika maailmajao troopikaalad ehk täpsemalt Ida-Mehhikost kuni Lõuna-Ecuadorini, jaospopulatsioon asub ka Brasiilias. Palmi-amatsoonpapagoi puudub Costa Rica lääneosas ja tõenäoliselt ka El Salvadoris (sealne paar arvatakse pärinevat vangistusest). 

Mõningates piirkondades, näiteks Mehhiko ja Venezuela aladel, on palmi-amatsoonpapagoid muutunud vabas looduses haruldaseks nende populaarsuse tõttu kodulinnuna. Inimkeskkonnas kohanevad nad hästi.

Välimus
-------

Palmi-amatsoonpapagoid kasvavad kuni 35 cm pikkuseks ja kaaluvad kuni 480 g. Nad on rohelise sulestiku, punase otsaesise, kollaste põskede ja õrnalt sinaka pealaega. Neil puudub sooline dimorfism (isas- ja emaslinnud pole näiteks sulestiku ega silmade värvi järgi eristatavad).

Alamliigid
----------

Palmi-amatsoonpapagoil on neli alamliiki:

* *Amazona autumnalis autumnalis* – Kariibi mere ääres, Ida-Mehhikos ja Põhja-Nicaraguas
* *Amazona autumnalis salvini* – Põhja-Nicaraguas, Colombias ja Venezuelas
* *Amazona autumnalis lilacina* – Lääne-Ecuadoris
* *Amazona autumnalis diadema* – Rio Negro piirkonnas ja Kesk-Brasiilias

Toitumine
---------

Palmi-amatsoonpapagoid toituvad peamiselt seemnetest, pähklitest ja puuviljadest. Neile on mürgised šokolaad, kofeiin, alkohol, avokaado ja õunaseemned.

Pesitsemine
-----------

Nad pesitsevad puuõõnsustes ja pesakonnas on tavaliselt 3 või 4 valget muna. Emane lind muneb umbes 26 päeva ja tibud lahkuvad pesast umbes 60 päeva pärast koorumist.

Pildid
------

* 6-nädalane palmi-amatsoonpapagoi poeg6-nädalane palmi-amatsoonpapagoi poeg
* Palmi-amatsoonpapagoiPalmi-amatsoonpapagoi
* Palmi-amatsoonpapagoiPalmi-amatsoonpapagoi
* Palmi-amatsoonpapagoiPalmi-amatsoonpapagoi

Viited
------

1. ↑  Wikipedia, Red-lored Amazon
2. ↑  Naomi J, Faze Magazine, 2000 „Amazon Parrots"
Eesti kodakondsuse saamiseks on kolm võimalust. Eesti kodakondsust on võimalik omandada sünnijärgselt ja naturalisatsiooni korras ning ka taastada inimesel, kes on alaealisena Eesti kodakondsusest ilma jäänud.

Eestis ei ole topeltkodakondsus lubatud, mistõttu tuleb Eesti riigi kodanikuks saamisel loobuda teisest olemasolevast kodakondsusest. Erandlik on olukord, kus laps omandab sünnijärgselt kaks või rohkem kodakondsust. Sellisel juhul tuleb lapsel peale täisealiseks saamist otsustada, mis riigi kodanik ta soovib olla.

Taotlemise tingimused
---------------------

Eestis sündinud Eesti kodakondsusega isikult ei ole lubatud kodakondsust ära võtta. Erandina võib kodakondsuse ära võtta isikult, kes on oma käitumisega reetnud Eesti Vabariiki. Väliskodanikel ja ka kodakondsuse kaotanud isikutel on Eesti kodakondsust võimalik taotleda järgmistel tingimustel:

* isik on truu Eestile;
* isikul on permanentne ametlikult heakskiidetud sissetulek;
* isik on läbinud Eesti Vabariigi seaduste tundmise eksami;
* isikul on pikaajaline elamisluba või alaline elamisõigus;
* isik on enne taotluse esitamist Eesti Vabariigis elanud elamisloa alusel vähemalt 8 aastat, millest 5 aastat on Eesti elatud püsivalt;
* isiku elukoht on Eesti rahvastikuregistris registreeritud;
* isik on läbinud riigikeele oskuse eksami.

Alla 15-aastasele isikule saavad kodakondsust taotleda ainult lapsevanemad. Sellisel juhul peavad lapsevanematel olema täidetud järgmised nõuded:

* nad on peale lapse sündi Eesti kodakondsuse saanud;
* üks lapsevanem peab olema saavutanud kokkuleppe teise mittekodakondse lapsevanemaga;
* taotleja on Eesti kodakondsusega lapse eestkostja;
* taotleja on üksiklapsevanem, kes sai kodakondsuse peale järglase sündi;
* lapsevanemad soovivad saada Eesti Vabariigi kodanikuks lapsega samal ajal.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Eesti kodakondsus". 5. aprill 2021.
Drottningholmi lossi aed
**Boskett** on väike salu; barokkpargis või -aias kunstiliselt kujundatud põõsastik või salu.

Kirjeldus
---------

Enamasti pügatud ja sageli topiaarlõikusega kunstiliselt kujundatud puuderida, hekk või salu renessanss- ja barokkpargis või -aias, tavaliselt parteri lähedal. Bosketide kujundamisel kasutati rida- ja *quincunx*'i-kujulist istutamist. Peamiselt oli kasutusel harilik pärn ja valgepöök, harvem sarapuu. 

Istutatud taimed tekitasid visuaalse raamistiku, mille vahel jalutusteedest moodustusid kitsad vaatekoridorid ehk vistad olulisematele kompositsiooni elementidele näiteks skulptuurid, purskkaevud, paviljonid jne. 

Suuremate boskettide sisse võidi kujundada väikesed suletud privaatsed aiakesed – *cabinet de verdure*'id.

Ajalugu
-------

Eesti mõisaparkides võis boskette leida 18. sajandist. Boskettide ruumilist paigutust võib näha näiteks Palmse mõisa 1753. aasta plaanil ning paljudes mõisaparkides (Luke mõis, Vääna mõis, Rasina mõis jt) on tänapäevani säilinud pügamisjälgedega puuderidu.

Näited
------

Viited
------

1. ↑  Eesti Entsüklopeedia, boskett
2. 1 2  Sulev Nurme, Nele Nutt. Pargiterminite seletussõnaraamat.ISBN 9789949920174
**Eesti kodanikuühiskonna arengu kontseptsioon** (EKAK) on dokument, mis määratleb avaliku võimu ja kodanikualgatuse vastastikku täiendavaid rolle ning koostoimimise põhimõtteid avaliku poliitika kujundamisel ja teostamisel ning Eesti kodanikuühiskonna ülesehitamisel. 

2004. aasta augustis kinnitas vabariigi valitsus EKAKi esimese tegevuskava, teine, "Kodanikualgatuse toetamise arengukava" kehtis aastatel 2007-2010 ja 2011-2014 viiakse EKAKi põhimõtteid ja eesmärke ellu "Kodanikuühiskonna arengukava" järgi. Tegevusi koordineerivad Siseministeerium regionaalministri haldusalas ning vabaühenduste ja avaliku sektori ühiskomisjon.

Järelevalvet EKAKi rakendumise teostab kaudselt parlament – vastavalt EKAKis sätestatule korraldab riigikogu EKAKi elluviimise ja kodanikuühiskonna arengu arutamiseks igal teisel aastal vastavasisulise olulise tähtsusega riikliku küsimuse arutelu. Esimene toimus 2005. aasta hakul, järgmised 2007, 2010 ning 2012.

Taust
-----

Mitmes riigis (Eestis, Horvaatias, Inglismaal, Iirimaal, Kanadas ja Šotimaal) on välja töötatud raamistik avaliku sektori ja ühenduste koostoimimiseks lepingu või strateegilise dokumendina – Eestis on selleks 12. detsembril 2002 riigikogus kinnitatud EKAK. Venemaal, Lätis ja Leedus aga alles otsitakse ühenduste rolli ühiskonnas ja sobivat koostööleppe viisi.

Välislingid
-----------

* EKAKi tekst
* EKAKi tegevuskava aastateks 2004-2006
* Vabariigi Valitsuse kodanikualgatuse toetamise arengukava 2007-2010
* Kodanikuühiskonna arengukava 2011-2014
* Riigikogu kuulamiste kokkuvõtted
**Rupert Alexander Lloyd Grint** (sündinud 24. augustil 1988 Harlow's Essexi krahvkonnas Inglismaal) on inglise filmi- ja seriaalinäitleja ning teatriprodutsent.

Ta on mänginud alates 2001. aastast Harry Potteri filmides Ronald Weasleyt ning alates 2007. aastast lugenud dublaaži Harry Potteri teemalistele videomängudele. Enne Harry Potteri filme oli ta mänginud ainult koolinäidendites ja kohalikus rahvateatris, kuid pärast Potteri filme sai temast nõutud filmi- ja seriaalinäitleja.[*viide?*]

Eesti televaataja tunneb teda ka inglise seriaalist "ABC mõrvad" (2018), kus ta mängib inspektor Crome'i.

Aastatel 2017–2018 mängis ta inglise seriaali "Snatch" 21 jaos Charlie Cavendishi ja aastatel 2019–2021 inglise seriaali "Servant" 20 jaos Julian Pearce'i. 2022. aastast mängib ta Guillermo del Toro õudusseriaalis "Guillermo del Toro's Cabinet of Curiosities".

Isiklikku
---------

Rupert Grintil on üks vend ja kolm õde. Tema elukaaslane on 2011. aastast inglise näitleja Georgia Groome, neil on ühine tütar. 

Ta mängib kitarri, talle meeldib igasugune muusika, kuid lemmik on klassikaline rokk.[*viide?*] Üks ta lemmikbände on Arctic Monkeys.[*viide?*]

Viited
------

1. ↑  [ Seriaal "Guillermo del Toro's Cabinet of Curiosities" IMdB-s. Vaadatud 16.01.2022.

Välislingid
-----------

 Rupert Grint – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rupert Grint andmekogus IMDb (inglise) Muuda Vikiandmetes
Sahha ooperi- ja balletiteatri logo
**Sivtsev-Omollooni nimeline Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklik Ooperi- ja Balletiteater** (jakuudi keeles *Д.К. Сивцев - Суорун Омоллоон аатынан Саха Өрөспүүбүлүкэтин Ил Опера уонна Балет театра*; vene keeles *Государственный театр оперы и балета Республики Саха (Якутия) имени Д.К. Сивцева – Суоруна Омоллоона*) on teater Sahha pealinnas Jakutskis. 

Sahha ooperi- ja balletiteater on ainus statsionaarne ooperi- ja balletiteater Kaug-Ida föderaalringkonnas ja üks neljast Siberis paiknevast ooperi- ja balletiteatrist (ülejäänud kolm asuvad Ulan-Udes, Krasnojarskis ja Vladivostokis).

Ajalugu
-------

1971. aastal reorganiseeriti Jakuudi Muusika- ja Draamateater kaheks iseseisvaks kollektiiviks: Jakuudi Draamateatriks ja **Jakuudi Muusikateatriks**. Oma teatrihoone sai muusikateater 1982. aastal Jakutskis aadressil Lenini prospekt 46/1.

1991. aasta oktoobris sai teater riikliku staatuse. Teatri uueks nimeks sai **Jakuudi Riiklik Ooperi- ja Balletiteater**. Pärast vabariigi nime muutmist 1991. aasta lõpul Sahha (Jakuutia) Vabariigiks, muudeti ka teatri nimi vastavalt **Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklikuks Ooperi- ja Balletiteatriks**. Alates 2001. aastast kannab teater kirjaniku ja libretisti Dmitri Sivtsevi (kirjanikunimega Suorun Omolloon) nime.

Loovjuhid ja solistid
---------------------

Teatri pealavastaja on Prokopi Neustrojev ja peaballettmeister Marija Saidõkulova. Peadirigendi kohuseid täidab Aleksei Unarov. 

Teatris on töötanud tuntud ooperilauljaid Anegina Iljina, Ivan Stepanov, Semjon Okonešnikov, Varvara Jakovleva, Nina Tšigirjova, Aitalina Adamova ja Albina Borissova ning balletisolistid Aleksei Popov, Dmitri Dmitrijev, Oksana Abramova, Jekaterina Taišina, Renat Hon ja Sarõal Afanasjev.

Tunnustus
---------

* 2009 – Kuldse Maski eriauhind ooperilavastuse Vladimir Kobekini "Makedoonia Aleksander" eest

Viited
------

1. 1 2 3 4  История театра

Välislingid
-----------

* Государственный театр оперы и балета Республики Саха (Якутия).
Sahha akadeemiline teater
**Oiunski-nimeline Sahha akadeemiline teater** (jakuudi keeles П. А. Ойуунускай аатынан Саха академическай театра; vene keeles Саха академический театр имени П. А. Ойунского) on Sahha peamine teater Jakutskis, mis esitab draamaetendusi jakuudi keeles. 

17. oktoobril 1925 esietendus Nikolai Neustrojevi näidend "Куһаҕан тыын" ('Kuri vaim'). Seda kuupäeva loetakse **Jakuudi rahvusteatri** sünniajaks.

1971. aastal reorganiseeriti **Jakuudi Muusika- ja Draamateater** kaheks iseseisvaks kollektiiviks: **Jakuudi Draamateatriks** ning Jakuudi Muusikateatriks.

1990. aastal nimetati teater Platon Oiunski auks ümber **Oiunski-nimeliseks Sahha teatriks**. 1995. aastal sai teater akadeemiliseks. Teatri esimene kutseline lavastaja oli aastatel 1933–1961 töötanud GITIS-e lõpetanud jakuudi lavastaja ja näitleja Spiridon Grigorjev. Aastatel 1983–1990 töötas teatri pealavastajana ning 1990–2010 kunstilise juhi ja juhtiva lavastajana Andrei Borissov. 

1936. aastast hakkasid teatris tööle kutselised näitlejad – GITIS-e Jakuudi stuudio lõpetajad. Tuntumatest on teatris mänginud teiste seas Anna Kuzmina, Gerassim Vassiljev, Jefim Stepanov ja Stepanida Borissova. 

Lavastajana on Borissovi kõrval tegutsenud Ruslan Tarahhovski (pealavastaja 2010. aastast), Sergei Potapov ja Lena Ivanova-Grimm. 1998. aastast on teatri direktor Anatoli Nikolajev.

Tunnustus
---------

* 2002 – Kuldse Maski kriitikaauhind olongho-lavastuse "Кыыс Дэбилийэ" eest

Viited
------

1. ↑  Неустроев Николай Денисович. olonkhotheatre.ru
2. ↑  Режиссеры. sakhatheatre.ru

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Sahha akadeemiline teater** |

* Koduleht. sakhatheatre.ru
**Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklik Estraaditeater** (vene keeles Государственный театр эстрады Республики Саха (Якутия)) on teater Sahha pealinnas Jakutskis. 

1979. aastal loodi **Jakuudi Riiklik Filharmoonia** (**JRF**). 1992. aastal reorganiseeriti JRF **Sahhakontserdiks**. Sahhakontsert reorganiseeriti 1998. aastal Sahha (Jakuutia) Vabariigi Riiklikuks Estraaditeatriks. Samal aastal loodi estraaditeatri estraadiorkester Parafraz Bend (Парафраз Бенд) Olga Aleksejeva juhatusel.

Ajalugu
-------

1950. aastate lõpus loodi Jakuudi Muusika- ja Draamateatris kontserdi- ja estraadibüroo. 1967. aastal hakkasid seal tööle Juri Platonov ja Natalja Trapeznikova. Neist said esimesed jakuudi lauljad, kellele NSV Liidu kultuuriministeerium andis 1969. aastal estraadi vokaalsolisti atestatsiooni.

1972. aastal lõpetasid Roskontserti juures asuva Üleliidulise estraadikunsti loomingulise töökoja 15 Jakuutiast õppima saadetud lõpetajat, kellest formeeriti kutseline estraadikollektiiv Jakuudi estraad-72 (nende seas Sergei Rastorgujev, Marfa Kolessova, Fjodor Kolossov ja Vladimir Zabolotski).

### Filharmoonia

1979. aastal reorganiseeriti kontserdi- ja estraadibüroo Jakuudi Riiklikuks Filharmooniaks (JRF). Samal aastal loodi JRF juurde 34-liikmeline tantsuansambel (1980. aastast Riiklik Tantsuansambel Jakutija), mis saadeti täies koosseisus lühiajalisele stažeerimisele Lenkontserdi estraaditöökotta. 1983. aastal loodi *fusion*-ansambel Melodija Severa, mis sai õiguse käia ringreisidel mööda Nõukogude Liitu.

1987. aastal loodi Jakuudi Riikliku Filharmoonia filiaalid Nerjungris ja Mirnõis.

1990. aastal loodi JRF juurde Tsirkuse-estraadikunsti vabariiklik loominguline töökoda (1996. aastast Estraadikunsti vabariiklik loominguline töökoda). Seda hakkas juhatama Juri Platonov. 1996. aastast teeb töökoda koostööd Ammossovi-nimelise Jakutski Riikliku Ülikooliga.

### Sahhakontsert

1992. aastal reorganiseeriti JRF Sahhakontserdiks. 1993. aastal eraldusid sellest Riiklik Tantsuansambel Jakutija (edaspidi Sahha rahvuslik tantsuteater) ja 1994. aastal tsirkusegrupid (nende baasil asutati Sahhatsirk). 1995. aastal loodi Sahhakontserdi juurde sõu-ballett.

Estraaditeatri artiste
----------------------

* Albina Degtjarova, Sahha teeneline kunstnik
* Klavdija Hatõlajeva, Sahha teeneline kunstnik
* German Hatõlajev, Sahha teeneline kunstnik
* Vassili Jeremejev
* Julia Krivošapkina
* Juri Platonov, Vene NFSV teeneline kunstnik
* Aleksei Sergejev (Golderov)

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6 7  Из истории Якутской эстрады. sakhaestrada.ru

Välislingid
-----------

* Koduleht. sakhaestrada.ru
* Teatri artistide koosseis. sakhaestrada.ru
Sahha Vabariigi lipp
Sahha Vabariigi pea lipp
**Sahha Vabariigi lipp** on Venemaa vabariigi Sahha ametlik lipp. Jakuudi kunstnike loodud lipp võeti kasutusele 14. oktoobril 1992. aastal ja on üheks vabariigi suveräänsuse sümboliks.

Lipu autorid on Ljudmila Sleptsova, Mihhail Starostin ja Ajina Zahharova.

Lipu kirjeldus
--------------

Sahha Vabariigi lipp on Sahha riikliku suveräänsuse sümbol, mis peegeldab piirkonna ajaloolisi traditsioone ja omapärasusi ning sealsete rahvaste kultuuri. Sahha lipp on nelinurkne lipp, mille laiuse ja pikkuse suhe on 1:2. Lipp koosneb neljast erinevast (sinine, valge, punane ja roheline) horisontaalsest triibust. Triipude laiused on suhtes lipu laiusega: sinine triip moodustab lipu laiusest 3/4, valge triip on 1/16, punane triip on 1/16 ja roheline triip on lipu laiusest 1/8. Sinine lai triip koos valge triibuga sümboliseerib Sahha põhjamaist karmi ilu ja selle ekstreemsetes tingimustes elavat sihikindlat rahvast, nende mõtteid ja tavasid. Roheline värv tähendab polaarsuve, taigat, sõprust, vendlust ja jakuutide turgi juuri. Punane triip väljendab elujõudu, kodumaa ilu ja on austusavaldus lahkunud põlvkondadele. Punast, valget ja rohelist kasutatakse sageli ka Sahha rahvakunstis ja käsitöös. Sinise triibu keskel on polaarpäikest tähistav valge ring, mis sümboliseerib jakuutide esivanemate usku, mille järgi jakuudid on "valge päikese lapsed". Ringi läbimõõt on lipu laiusest 2/5.

15. juulil 2004 kinnitati ka Sahha Vabariigi presidendi lipp, mis 2014. aasta 9. oktoobrist on tuntud kui Sahha Vabariigi pea lipp. Lipp on välimuse poolest väga sarnane Sahha lipuga, kuid erinevalt vabariigi lipust on ruudukujuline, lipu ääris on kaetud narmastega ja valge ringi asemel on lipu sinise triibu keskel Sahha vapp. Pea lipp peab olema (vaataja poolt) vabariigi lipust paremal ja on kasutuses vabariigi pea asutustes.

Vaata ka
--------

* Sahha vapp
* Sahha hümn

Viited
------

1. ↑  "Flag of the Republic of Sakha (Yakutia)". *Президентская библиотека*. Vaadatud 04.05.2023.
2. 1 2  "Республика Саха (Якутия)". *Russian Centre of Vexillology and Heraldry*. 20.04.2022. Vaadatud 04.05.2023.
**Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakirjanik** (varem **Jakuudi ANSV rahvakirjanik**; jakuudi keeles Саха норуодунай суруйааччыта; vene keeles Народный писатель Республики Саха (Якутия)) on Sahha aunimetus, mida antakse Sahha (Jakuutia) Vabariigi Kirjanike Liidu ja Venemaa Föderatsiooni Kirjanike Liidu liikmetele teenete eest Sahha kirjanduses ja väljapaistvate kirjandusteoste loomisel. Luuletajatele antakse aunimetus Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvaluuletaja.

Sahha rahvakirjanikke
---------------------

* Amma Atštšõgõia (õieti Nikolai Mordinov; 1966)
* Sofron Danilov
* Vassili Jakovlev
* Andrei Krivošapkin (2005)
* Nikolai Luginov
* Jegor Neimahhov (2006)
* Suorun Omolloon (õieti Dmitri Sivtsev; 1967)
* Nikolai Zolotarjov

Viited
------

1. ↑  Почетные звания Республики Саха (Якутия) "Народный". old.sakha.gov.ru

Välislingid
-----------

* Народные писатели Якутии. sakhalitera.ru
**Sahhariidid** ehk **glütsiidid** (traditsioonilise, ent ebatäpse nimetusega **süsivesikud** ehk **karbohüdraadid**) on keemilised ained, mille molekulid on biomolekulid, mis koosnevad süsiniku, vesiniku ja hapniku aatomitest.

Määratluse "süsivesikud" päritolu
---------------------------------

Nad on saanud süsivesikute ehk karbohüdraatide nimetuse oma elementaarkoostise tõttu: ühe süsinikuaatomi kohta on valemi Cn(H2O)n järgi seotud üks molekul vett (süsinikuhüdraat).

Et paljude sahhariidide empiiriline valem on kujul Cn(H2O)m, siis arvati ekslikult, et tegu on süsiniku hüdraatidega, mistõttu Carl Schmidt võttis 1844 kasutusele termini "süsivesikud" (*Kohlehydrate*, tänapäeva saksa keeles *Kohlenhydrate*). Sahhariididel võib siiski olla ka teistsugune empiiriline valem ning nad võivad sisaldada muid funktsionaalrühmi ja heteroaatomeid (näiteks lämmastik, väävel); teisalt on samasuguse empiirilise valemiga aineid, mis ei ole sahhariidid, sest nad ei ole hüdroksüaldehüüdid ega hüdroksüketoonid.

Üldiselt on tegu sahhariidiga, kui aine molekulis leidub vähemalt üks aldehüüdrühm või ketorühm ja vähemalt kaks hüdroksürühma.

Liigitus
--------

Olenevalt neid moodustavate monoosijääkide arvust jagunevad süsivesikud:

* Lihtsuhkrud ehk monosahhariidid näiteks glükoos, fruktoos, sahharoos, laktoos. Koosnevad ühest või kahest suhkrust. Neid leidub näiteks puuviljades, aedviljades ja mees, samuti lauasuhkrus ning erinevates siirupites
* Liitsuhkrud ehk polüsahhariidid, näiteks tärklis, glükogeen ja tselluloos, koosnevad enam kui kahest suhkrust. Liitsuhkruid leidub teraviljades, kaunviljades, pähklites ja seemnetes, samuti tärklist sisaldavates aedviljades nagu kartul, mais ja maguskartul.
* oligosahhariidid
* Kiudained koosnevad suures osas süsivesikutest ja ka seedimisel säilivatest taime struktuurielementidest. Kiudained võivad olla nii lahustuvad kui lahustumatud. Kiudaineid leidub teraviljatoodetes, kaunviljades, aed- ja puuviljades, samuti pähklites ja seemnetes.

Süsivesikud inimese toitainetena
--------------------------------

Sahhariidid annavad ainevahetuseks ning aju ja närvisüsteemi tööks vajaliku energia ning on rakumembraanide koostisosa. Kuna nad seeduvad kiiresti, vabastavad sahhariidid oma energia kiiremini kui valgud ja rasvad. Süsivesikud annavad 4 kilokalorit ühe grammi kohta (17kJ)

Viited
------

1. ↑  Annalen der Chemie, **51**, 30 (1844).
2. 1 2 3 4  Maailma toiduainete entsüklopeedia, Tea, Tallinn, 2006, lk 12
Makaronisalat
**Makaronisalat** on makaronidest ja majoneesist valmistatud, külmalt serveeritav salat, millesse lisatakse täiendavaid koostisosi. Sõltuvalt piirkonnast ja kultuurist võivad nendeks olla näiteks sibul, kurk, suitsuvorst, sink.

Sarnaselt kartulisalatile serveeritakse seda tavaliselt kõrvalroana, grillkana või praekana kõrvale. Seda maitsestatakse soola ja pipraga. Lisada võib ka endale meelepäraseid koostisosi nagu näiteks tomat, hapukurk, spinat ja majoneesile võib lisada veel hapukoort erilisema maitse jaoks. Kõige tavalisemad koostisosad, mis salati sisse pannakse on makaronid, kurk, vorst, muna ning hapukoor ja majonees. 

Puerto Ricos võib makaronisalat sisaldada majoneesi, sinepit, tuunikala- või sealihakonservi, sibulat, Cubanelle paprikat ja pimentosid ja Hawaiil on makaronisalat populaarne taldrikulõunate põhiroog ning seda valmistatakse traditsiooniliselt riivitud sibula ja väga pehmeks küpsetatud makaronidega.

Välislingid
-----------

* Makaronisalat – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pärnu suveturniiril teise koha saanud Maia Tšiburdanidze. Ta jäi turniiri võitnud Aleksander Veingoldist maha poole punktiga
**1981. aasta Pärnu suveturniir** oli 1981. aasta suvel Pärnus korraldatud maleturniir mitme külalismaletaja osavõtul. 

Pärnu 14 osavõtjaga turniirile oli kutsutud Eesti maletajate kõrval kolm külalissuurmeistrit (Vladimir Antošin, Gennadi Kuzmin ja Anatoli Lutikov), Moskva meister Boriss Zlotnik, Ukraina 1979. aasta malemeister Volodõmõr Ohhotnõk, kolmekordne Leningradi malemeister Vadim Faibissovitš ja naiste maailmameister Maia Tšiburdanidze. 

Kuigi Eesti maletipud Iivo Nei, Hillar Kärner ja Jaan Ehlvest ei saanud turniiril osaleda, oli Eesti maleparemik siiski esindatud (Aleksander Veingold, Aarne Hermlin ja Helmut Luik). Kaasa tegi ka käimasolevatel kirimale maailmameistrivõistlustel (1977–1983) liidripositsioonil olev Tõnu Õim

Turniiri võitis meister Aleksandr Veingold, kes püsis kogu turniiri vältel liidrite hulgas.

Turniiri lõpptulemus
--------------------

1. **Veingold** 9 punkti, 2. Tšiburdanidže 8,5 p, 3.–5. Antošin, Zlotnik ja Kuzmin 8 p, 6. Faibissovitš 7,5 p, 7.–9. Lutikov, Ohhotnik ja Hermlin 7 p, 10. Rudolf Kimmelfeld 6,5 p, 11. Luik 4,5 p, 12. Endel Kivioja 4 p, 13. Õim 3,5 p, 14. Ants Tamme 2,5 p.

Pärast turniiri
---------------

Just pärast seda võistlust kutsus naiste maailmameister Tšiburdanidze Aleksander Veingoldi oma treeneribrigaadi seoses eelseisva MM-tiitlimatšiga (matš Nana Alekhsandriaga algas septembris 1981).

Vaata ka
--------

* 1971. aasta Pärnu maleturniir
* 1977. aasta Pärnu maleturniir

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Male Eestis 1977–1983". Koostanud Merike Rõtova. Tallinn: Eesti Raamat, 1986. Lk 66
**Ivanovo oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Keskföderaalringkonnas.

Oblasti põhja- ja idaosa läbib 173 km pikkuses Volga. Suuremad jõed on veel Kljazma ning selle lisajõed Nerl, Uvod, Teza ja Luhh. Üle 10 km pikkusi jõgesid on 174.

Rahvastik
---------

2009. aasta alguses oli oblasti rahvaarv 1 073 100. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli rahvaarv 1 062 629. Oblastis on 17 linna: Ivanovo, Kinešma, Šuja, Vitšuga, Furmanov, Teikovo, Kohma, Rodniki, Zavolžsk, Komsomolsk, Privolžsk, Putšež, Juža, Jurjevets, Navoloki, Gavrilov Possad ja Pljoss.

Ajalugu
-------

Oblast moodustati 1929. aastal 1918 moodustatud Ivanovo-Voznessenski kubermangu põhiosast ning Kostroma, Jaroslavli ja Vladimiri kubermangu äärealadest.

Haldusjaotus
------------

Oblast jaguneb 6 oblastilise alluvusega linnaks ja 21 rajooniks:

### Linnad

Furmanov, Ivanovo, Kinešma, Šuja, Teikovo, Vitšuga

### Rajoonid

* Furmanovi rajoon
* Gavrilov Possadi rajoon
* Iljinskoje rajoon
* Ivanovo rajoon
* Jurjevetsi rajoon
* Juža rajoon
* Kinešma rajoon
* Komsomolski rajoon
* Ležnevo rajoon
* Luhhi rajoon
* Palehhi rajoon
* Pestjaki rajoon
* Privolžski rajoon
* Putšeži rajoon
* Rodniki rajoon
* Savino rajoon
* Šuja rajoon
* Zavolžski rajoon
* Teikovo rajoon
* Verhni Landehhi rajoon
* Vitšuga rajoon

Rajoonides on kokku 105 külaasundust.

Välislingid
-----------

 Ivanovo oblast – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Keskföderaalringkond

Belgorodi oblast  **·**  Brjanski oblast  **·**  Ivanovo oblast  **·**  Jaroslavli oblast  **·**  Kaluga oblast  **·**  Kostroma oblast  **·**  Kurski oblast  **·**  Lipetski oblast  **·**  Moskva linn  **·**  Moskva oblast  **·**  Orjoli oblast  **·**  Rjazani oblast  **·**  Smolenski oblast  **·**  Tambovi oblast  **·**  Tula oblast  **·**  Tveri oblast  **·**  Vladimiri oblast  **·**  Voroneži oblast
**1950. aasta Pärnu suveturniir** oli 1950. aasta suvel Pärnus korraldatud maleturniir mitme külalismaletaja osavõtul. 

Pärnus 12 osavõtjaga turniirile oli kutsutud Eesti maleparemiku (peale Paul Kerese, kes juunis oli seotud turniiriga Poolas) kõrval kaks maletajat Leedust ja kaks Lätist. Leedust saabusid Pärnu turniirile rahvusvaheline meister Vladas Mikėnas (kunagine Eesti malemeister) ja meister (hilisem suurmeister) Ratmiras Cholmovas, kes aasta varem tuli NSV Liidu meistrivõistlustel esikümnesse. Lätit esindasid Pärnu turniiril meistrikandidaadid Marks Pasmans (1950. aastal sai Läti NSV meistrivõistlustel neljanda koha) ja Mārtiņš Zvirbulis (1949. aasta Läti meistrivõistluste seitsmenda koha omanik).

Eesti maleparemik oli turniiril esindatud kahe Eesti NSV malemeistriga – Raul Renteri (1949) ja Jüri Randviiruga (1950), samuti 1950. aasta meistrivõistlustel pronksmedali võitnud Feliks Villardiga ning samal meistrivõistlustel esikuuikusse jõudnud Isai Rozenfeldi ja 19-aastase Gunnar Uusiga ning esikümnesse pääsenud Uno Mikkoviga. Turniiri koosseisu arvati ka 19-aastased Kalju Pitksar ja Iivo Nei.

Turniiri lõpptulemus
--------------------

Ainsana suutis turniiril kaotusi vältida Raul Renter, kes sai ka esikoha. Mõlemat Leedu tugevat maletajat võitnud Kalju Pitksar tuli turniiril Renteri järel teiseks. Järgmisel kahel aastal Eesti meistriks tulnud Iivo Nei jäi turniiril eelviimaseks.

### Paremusjärjestus

1. Renter 9 punkti, 2. Pitksar 8,5 p, 3. Cholmovas 7,5 p, 4. Mikėnas 6,5 p, 5. Randviir 6 p, 6. Pasman 5,5 p, 7. Villard 5 p, 8. Uusi 4,5 p, 9.–10. Mikkov ja Rozenfeld 4 p, 11. Nei 3,5 p, 12. Zvirbulis 2,5 p.

Vaata ka
--------

* 1947. aasta Pärnu maleturniir
* 1955. aasta Pärnu maleturniir

Viited
------

1. ↑  Przepiorka memorial. Szczawno Zdroj 1950. 365chess.com
2. 1 2 3 4  "Male Eestis". Koostanud Eduard Lukk. Tallinn: Eesti Raamat, 1965. Lk 185–186
**Akantoodid** (*Acanthodii*) on rühm väljasurnud kalu, enamasti paigutatakse nad kõhrkalade klassi, kuid omavad ka ühisjooni luukaladega ning käsitletakse sageli omaette klassina.

Süstemaatika ja evolutsioon
---------------------------

Akantoodid jagunevad kolmeks seltsiks:   

* *Climatiiformes*
* *Ischnacanthiformes*
* *Acanthodiformes*

Ilmselt kuulusid ka luukalade eellased akantoodide hulka, või olid nendega lähedalt suguluses. Esimesed leiud on teada siluri algusest (mageveevormid), hiljem levisid ka meredesse. Suurima mitmekesisuse saavutasid karbonis, permis surid välja.

Anatoomia
---------

Suhteliselt väikesed või keskmise suurusega kalad. Olid esimesed selgroogsete seas, kellel arenesid välja lõuad. Soomused meenutavad veidi luukalade ganoidsoomuseid. Mitmetel liikidel kõhuuimede ja rinnauimede vahel nn lisauimed, mis on jäänus paariliste uimede tekkele evolutsiooniliselt eelnenud nahakurrust. Kere uimede eesmises osas esines jäme oga. Vabasid ogasid esines ka mujal kehal, ilmselt oli neil muuhulgas kaitsefunktsioon. Silmad olid suured. Sabauimed erihõlmsed.

Paleontoloogiast
----------------

Kõige rohkem akantoode on leitud Šotimaalt devoni punase liivakivi lademetest, samuti on leide Põhja-Ameerikast ja Victoria osariigist Austraaliast.
Juustuga makaronivorm
**Makaronivorm** on ahjuvorm makaronidest. See küpsetatakse ahjus ahjuvormi sees. Makaronivormi põhilised koostisosad on makaronid, muna ja piima segu, maitseained ning juust katteks. Võib lisada ka muid toiduaineid, näiteks liha, kala, köögivilju. Söömisel võidakse lisada ketšupit.

Soomes on makaronivorm üks populaarsemaid toite. 2010. aastal läbi viidud küsitluse kohaselt (vastas 1100 inimest) on makaronivorm populaarsuselt teine igapäevane õhtusöögiks valmistatav toit. Tihti valmistatakse seda hakklihaga. Toidupoodidest saab makaronivormi osta ka valmistoiduna, mida kodus soojendada.

Ameeriklased lisavad makaronivormile rohkesti juustu.

Viited
------

1. ↑  "Näin saat vaihtelua Suomen suosituimpaan ruokaan - makaronilaatikkoon. Elakeläisten uutiset 25.9.2009". Originaali arhiivikoopia seisuga 8.10.2010. Vaadatud 15.02.2012.
2. ↑  Tässä on suomalaisten suosikkiruoka. Uusi Suomi 6. mai 2010
3. ↑  Spagetti ja jauhelihakastike aikuisten suosituinta arkiruokaa. Ruokatieto 06.05.2010
4. ↑  "ÕHTUSÖÖGI KIIRABI | Makaronivorm rohke juustuga — mac and cheese". *Delfi*. Delfi Meedia. 2. jaanuar 2023. Originaali arhiivikoopia seisuga 2.1.2023.
Patrick White
**Patrick Victor Martindale White** (28. mai 1912 London – 30. september 1990 Sydney) oli Austraalia ingliskeelne kirjanik. 1973. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.

Teosed eesti keeles
-------------------

* "Hiilija öö. Kakaduud" (jutustused), tõlkinud ja järelsõna: Enn Soosaar. Tallinn, Perioodika, Loomingu Raamatukogu 1979, nr 2/3
* "Inimeste puu" (romaan), tõlkinud ja järelsõna: Vilma Jürisalu. Tallinn, Eesti Raamat, 1983
* "Voss" (romaan), tõlkinud Vilma Jürisalu, järelsõna: Rein Põder. Sari "Nobeli laureaat", Tallinn, Eesti Raamat, 1997
* "Twyborni lugu" (romaan), tõlkinud ja järelsõna: Riina Jesmin. Sari "20. sajandi klassika", Tallinn, Varrak, 2001

Kirjandus
---------

* Enn Soosaar, "Patrick White'ile Nobeli auhind" – Keel ja Kirjandus 1974, nr 1, lk 63–64

Välislingid
-----------

* Vaapo Vaher, "Homoromaan Austraalia moodi" ("Twyborni loo" arvustus) – Eesti Päevaleht 18. jaanuar 2002, lk 15


Nobel
Nobeli kirjandusauhinna laureaat

1901 Prudhomme • 1902 Mommsen • 1903 Bjørnson • 1904 F. Mistral, Echegaray • 1905 Sienkiewicz • 1906 Carducci • 1907 Kipling • 1908 Eucken • 1909 Lagerlöf • 1910 von Heyse • 1911 Maeterlinck • 1912 Hauptmann • 1913 Tagore • 1915 Rolland • 1916 von Heidenstam • 1917 Gjellerup, Pontoppidan • 1919 Spitteler • 1920 Hamsun • 1921 France • 1922 Benavente • 1923 Yeats • 1924 Reymont • 1925 Shaw • 1926 Deledda • 1927 Bergson • 1928 Undset • 1929 Mann • 1930 Lewis • 1931 Karlfeldt • 1932 Galsworthy • 1933 Bunin • 1934 Pirandello • 1936 O'Neill • 1937 du Gard • 1938 Buck • 1939 Sillanpää • 1944 Jensen • 1945 G. Mistral • 1946 Hesse • 1947 Gide • 1948 Eliot • 1949 Faulkner • 1950 Russell • 1951 Lagerkvist • 1952 Mauriac • 1953 Churchill • 1954 Hemingway • 1955 Laxness • 1956 Jiménez • 1957 Camus • 1958 Pasternak • 1959 Quasimodo • 1960 Perse • 1961 Andrić • 1962 Steinbeck • 1963 Seféris • 1964 Sartre • 1965  Šolohhov • 1966 Agnon, Sachs • 1967 Asturias • 1968 Kawabata • 1969 Beckett • 1970 Solženitsõn • 1971 Neruda • 1972 Böll • 1973 White • 1974 Johnson, Martinson • 1975 Montale • 1976 Bellow • 1977 Aleixandre • 1978 Singer • 1979 Elýtis • 1980 Miłosz • 1981 Canetti • 1982 García Márquez • 1983 Golding • 1984 Seifert • 1985 Simon • 1986 Soyinka • 1987 Brodski • 1988 Mahfuz • 1989 Cela • 1990 Paz • 1991 Gordimer • 1992 Walcott • 1993 Morrison • 1994 Ōe • 1995 Heaney • 1996 Szymborska • 1997 Fo • 1998 Saramago • 1999 Grass • 2000 Gao • 2001 Naipaul • 2002 Kertész • 2003 Coetzee • 2004 Jelinek • 2005 Pinter • 2006 Pamuk • 2007 Lessing • 2008 Le Clézio • 2009 Müller • 2010 Vargas Llosa • 2011 Tranströmer • 2012 Mo • 2013 Munro • 2014 Modiano • 2015 Aliaksijevič • 2016 Dylan • 2017 Ishiguro • 2018 Tokarczuk • 2019 Handke • 2020 Glück • 2021 Gurnah • 2022 Ernaux
Ivar Kruusenberg 2017. aastal Tartu ülikooli Chemicumis
**Ivar Kruusenberg** (sündinud 31. juulil 1984) on eesti teadlane, Tartu ülikooli keemilise ja bioloogilise füüsika instituudi vanemteadur, iduettevõtja ja endine lumelauasportlane.

Doktoritöö "Hapniku elektroredutseerumine süsiniknanomaterjalidel põhinevatel katalüsaatoritel" kaitses ta 2013. aastal Tartu ülikoolis. Järeldoktorantuuriks läks ta Berkeley ülikooli. Selles ülikoolis õppides alustas ta ka vesinikelementidele keskenduva iduettevõtte PowerUp Energy Technologies loomist. Praegu on ta selle ettevõtte tegevjuht. 

Ivar Kruusenbergi põhilised teadustöö uurimissuunad on keskkonnakeemia, bioenergeetika, pinna- ja piirpindade keemia, füüsikaline keemia, elektrokeemia, biotehnoloogia, molekulaarbioloogia, rakubioloogia, biofüüsika, majandus- ja tehnoloogiauuringud, süsinikukeemia, naftakeemia, kütuste ja lõhkeainete tehnoloogia, keemiatehnoloogia ja -masinaehitus.

Tunnustus
---------

2015 Fulbrighti stipendium

2013 Üliõpilaste teadustööde riiklik konkurss, 1. preemia loodusteaduste ja tehnika valdkonnas, doktoriõppe astmes

2009 Üliõpilaste teadustööde riiklik konkurss, 1. preemia loodusteaduste ja tehnika valdkonnas, magistriõppe astmes

Viited
------

1. ↑  "Ivar Kruusenberg sai lumelauakrossi Euroopa Karikaetapil 29. koha". *Delfi Sport*. 26. veebruar 2012. Vaadatud 17.02.2021.
2. 1 2  Siil, Virgo (15. september 2017). "Eestlane püüab vesinikkütuseelemendi abil maailmamered vallutada". *Forte Delfi*. Vaadatud 17.02.2021.
3. 1 2 3 4  "Ivar Kruusenberg ETIS". *Eesti Teadusinfosüsteem*. Vaadatud 17.02.2021.
4. ↑  "Ivar Kruusenberg". *Suusaliit*. Vaadatud 17.02.2021.

Välislingid
-----------

* Ivar Kruusenberg Eesti Teadusinfosüsteemis
**Ivantejevka** on linn Moskva oblastis, mis moodustab Ivantejevka linnarajooni. Asub Utša jõe ääres, Moskva rigteest 17 km kirdes.

Vantejevo küla kujunes 19. sajandi lõpus tekstiilitööstuse keskuseks, kus asus mitu vabrikut. 1928 nimetati Vantejevo küla Ivantejevski töölisaleviks. 1937 nimetati töölisalev Ivantejevka linnaks.

Linnas asub 1936. aastal asutatud akadeemik Jablokovi nimeline dendroloogiapark.

2010. aastal oli linnas 58 600 elanikku.

Välislingid
-----------

* Ivantejevka koduleht

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
Ivanka Trump (2017)
**Ivanka Marie Trump** (õieti **Ivana**; sündinud 30. oktoobril 1981 New Yorgis) on USA ettevõtja, modell ja seltskonnadaam, alates 29. märtsist 2017 kuni 20. jaanuarini 2021 USA presidendi nõunik. 

Ta on Donald Trumpi ja tema esimese abikaasa, endise modelli Ivana Trumpi tütar. 

Ta oli 2007–2017 asepresident oma isa ettevõttes The Trump Organization.

Elulugu
-------

Ta on sündinud Manhattanil New Yorgis ja ta on Donald Trumpi teine laps. Ta oli 10-aastane, kui ta vanemad lahku läksid ning ta saadeti internaatkooli. Ta on praegu asepresident Trump Organizationis.

Ta on abielus ettevõtja Jared Kushneriga ja neil on 3 last.

Karjäär
-------

2007. aasta suvel nimetati Ivanka Trump Trumpi Organisatsiooni asepresidendiks. 

Ivanka Trumpil oli suuremates kaubanduskeskustes oma rõivakollektsioon. Tema väidab, et seal oli olemas kõik vajalik, riietest eheteni. 

2017. aasta veebruaris eemaldati Trumpi rõivakollektsioon poeriiulitelt halva kvaliteedi pärast. 

Ta on kirjutanud kaks eneseabiraamatut.

Viited
------

1. ↑  Ivanka Trump Biography
2. ↑  New York Times. 27 December 2007. Retrieved 5 December 2013.
3. ↑  USA Today. July 21, 2016. Archived from the original on July 22, 2016. Retrieved July 22, 2016.
4. ↑  February 21, 2017, at the Wayback Machine. NBC News, February 3, 2017. Retrieved February 3, 2017.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on perekonnanimest; Anton Tšehhovi näidendi kohta vaata Ivanov (näidend).* |

---

**Ivanov** (vene Иванов) on venepärane perekonnanimi.

Nime naissoost vorm on **Ivanova** (Иванова). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ivanov 2610 mehel ja 120 naisel ning Ivanova 2823 naisel. 2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Ivanov 2586 mehel ja 138 naisel ning Ivanova 2735 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ivanov meeste puhul 1. ja naiste puhul 599. kohal. Nii Ivanov kui ka Ivanova olid 2018. aastal levinuimad perekonnanimed Eestis. 2021. aastal oli Ivanova levikult 2. perekonnanimi Eesti naiste seas.

2021. aasta alguse seisuga oli Ivanov levinuim perekonnanimi Eestis elavate 1946-1950, 1951-1955, 1956-1960, 1961-1965, 1971-1975, 1976-1980, 1981-1985 ja 1996-2000 sündinud meeste seas.

Nime kandjaid
-------------

* Andrei Ivanov, Eesti venekeelne kirjanik
* Vladimir Ivanov, Eesti tennisist
* Sergei Ivanov, Venemaa poliitik
* Sergei Ivanov, Eesti poliitik
* Vjatšeslav Ivanov, vene keeleteadlane, semiootik ja antropoloog
* Vjatšeslav Ivanov, Eesti ajakirjanik
* Vjatšeslav Ivanov, vene sümbolistlik luuletaja

* Albertina Ivanova
* Hiie Ivanova
* Olga Ivanova
* ...

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 23.02.2019 ja 07.09.2021)
2. ↑

Välislingid
-----------

* Ivanov statistikaameti andmebaasis
* Ivanova statistikaameti andmebaasis
Läti NSV lipp 1953–1990
**Läti NSV lipp** oli NSV Liidu haldusüksuse Läti NSV lipp.

17. jaanuaril 1953 kasutusele võetud lipp oli punane kangatükk, mille alumisel serval oli kujutatud siniseid ja valgeid ümarate laineharjadega laineid, need sümboliseerisid Daugava jõge. Vardapoolses ülanurgas olid aga kuldsed ristatud sirp ja vasar ning punane kuldse äärisega viisnurkne täht. Lipu proportsioonid olid 1:2. Plagu oli kasutusel 19. veebruarini 1990.

Ajalugu
-------

Läti NSV lipp aastatel 1940–1953
### 1919–1920

Algselt (1917?, 1918?) oli Läti bolševike lipp punane plagu valge horisontaallaiuga keskel. Lipu valge triibu keskel asus viieharuline punane täht.

15. jaanuarist 1919 kuni jaanuarini 1920 eksisteerinud Läti NSV lipuks oli punane plagu, mille ülemises vasakus nurgas oli kuldne kiri "SSRL" (*Sotsialistitšeskaja Sovetskaja Respublika Latvii*).

### 1940–1953

Alates 25. augustist 1940 (kuni 1953) oli kasutusel punane lipp, mille ülemises vasakus nurgas oli sirp ja vasar, nende kohal aga poolkaares kuldne kiri "LPSR" (*Latvijas Padomju Sociālistiskā Republika*). 

Läti NSV lipp 1953–1990. Lipu tagakülg

Vaata ka
--------

* Läti NSV vapp
* Läti lipp
* Eesti NSV lipp

Välislingid
-----------

* Läti NSV lipud 1940–1990
* Läti bolševike lipud 1917–1920
**Läti Radikaaldemokraatlik Partei** (läti keeles *Latvijas Radikāldemokrātiskā partija*) oli Lätis aastatel 1917 kuni 1920 tegutsenud erakond.

Erakond asutati 1917. aasta 26. märtsil. See ühendas radikaalset kodanlikku intelligentsi ning osa väiketöösturitest ja majaomanikest. Poliitilisel maastikul asus see sotsiaaldemokraatide ja teiste kodanlike erakondade vahel, toetades nii eraomandi puutumatust kui ka kaheksatunnise tööpäeva kehtestamist.

Parteid juhtisid Kārlis Kasparsons, Jānis Zālītis, Gustavs Zemgals ja Rūdolfs Bēnuss, häälekandja on ajaleht Jaunais Vārds.

1917. aasta augustis toimunud Riia linnaduuma valimisteks moodustas erakond koos Rahvusdemokraatliku Partei ja Talurahva Liiduga ühise nimekirja Radikaalide Töögrupp, mis rõhutas vajadust maa ja linna lähenemiseks ning nägi nendes valimistes esimest sammu Riia ja Vidzeme omavalitsuste koostööni. Tegemist oli Lätis esimeste valimistega, kus oli hääleõigus ka naistel. Radikaalide Töögrupi 25 kandidaadist kaks olid naised ja see oli ainuke nimekiri, mis pöördus eraldi naisvalijate poole. Valimistel saadi 3,5% häältest, linnaduumas neli kohta 120-st. Hääletada said ka linnas asuvad sõjaväeüksused. Kui nende hääli mitte arvestada, siis sai Radikaalide Töögrupp 4,1% häältest.

Järgnenud aastatel osales erakond Läti Ajutise Rahvanõukogu, Läti Rahvanõukogu ja Läti Ajutise Valitsuse töös, toetades tugevalt Läti iseseisvumist.

Läti Asutava Kogu valimisteks valmistumisel kaalus erakond liitumist nii endast poliitiliselt vasakul kui ka paremal asunud jõududega. Lõpuks toimus lõhenemine ja suurem osa läks vasakule. 1920. aasta 3. veebruaril langetas erakonna keskkomitee otsuse ühineda Läti Töölisühinguga, et moodustada Läti Tööpartei.

Kirjandus
---------

* Andrievs Ezergailis "Rīgas domes vēlēšanas 1917. gadā"
* Uldis Krēsliņš "Latviešu pilsonisko partiju ideoloģija un tās attīstība 1917.–1920. gadā. Partiju spektrs."
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib nümfist; Saturni kaaslase kohta vaata artiklit Kalypso; laeva kohta vaata artiklit Kalypso (laev)* |

---

Arnold Böcklini maal *Odysseus und Kalypso* (1883)
**Kalypso** (vanakreeka keeles Καλυψώ) on vanakreeka mütoloogias nümf, kes elas Ogygia saarel ning hoidis seal mitmeid aastaid vangistuses Odysseust. Teda peetakse üldiselt titaan Atlase tütreks.

Etümoloogia
-----------

Kalypso nimi tuleneb vanakreeka verbist καλύπτω, mis tähendab 'katma', 'peitma', 'varjama'. See on vastandsõna verbile ἀποκαλύπτω, mille tähendus on 'nähtavale tooma'. Selle põhjal on välja pakutud, et Kalypso võis algselt olla surnute jumalanna.[*viide?*]

Odüsseia
--------

Kalypsot tuntakse peamiselt tänu Homerose eeposele "Odüsseia", milles ta hoiab oma saarel kinni legendaarset Kreeka kangelast Odysseust, et teha temast oma surematu abikaasa. Homeros kirjutab, et Odysseus oli vangistuses seitse aastat, aga Pseudo-Apollodorose väitel oli tegemist viie aastaga. Lisaks on hilisem Rooma kirjanik Hyginus öelnud, et tegemist oli vaid ühe aastaga. Vangistuse ajal magab Odysseus Kalypsoga, aga soovib peagi olukorra muutumist.

Odysseus ei taha ega suuda enam kauem olla lahus oma naisest Penelopest ning kavatseb seda Kalypsole öelda. Tema patroon jumalanna Athena palub Zeusil anda käsk Odysseus saarelt vabastada ning seda viimane ka teeb. Zeus saadab Hermese Kalypsole ütlema, et too laseks Odysseusel saarelt lahkuda, sest nende kahe saatus pole elada igavesti koos. Kalypso reageerib sellele vihapurskega ning väidab, et jumalad vihkavad jumalannade suhteid surelikega. Tundes siiski muret oma armastatu Odysseuse pärast, annab Kalypso talle paadi, veini ning leiba. Viimaks sõnab Odysseus, et on teadlik Kalypso ilust, mis ületab Penelope oma, aga ta tahab koju jõuda teistel põhjustel.[*viide?*]

Homeros ei maini, et Kalypsol oleks olnud lapsi. Hiljem on väidetud, et Kalypso sünnitas Odysseusele poja Latinuse, kelle emaks on harilikult peetud Kirket.[*viide?*] Teiste andmete põhjal sünnitas Kalypso Odysseusele kaks last, Nausithouse ja Nausinouse.[*viide?*]

Kalypso popkultuuris
--------------------

Prantsuse teadlane Jacques-Yves Cousteau nimetas oma uurimislaeva Kalypso järgi.

Populaarses filmisarjas "Kariibi mere piraadid" kujutatakse Kalypsot jumalannana, kes on jäänud lõksu inimkehasse.

Vaata ka
--------

* Calypso bulbosa
* Kalüpso
Wettini maad pärast Leipzigi jagamist: Ernsti kuurvürstlikud maad punasega, Albrecht III hertsoglikud maad kollasega
**Leipzigi kokkulepe** või **Leipzigi jagamine** (saksa: *Leipziger Teilung*) sõlmiti 11. novembril 1485 Wettini soost Saksimaa kuurvürsti Friedrich II poegade, kuurvürst Ernsti ja tema noorema venna Albrecht III vahel. Kokkulepe kinnistas Wettini maade jagunemise Saksi ja Tüüringi osaks, mis pikas perspektiivis takistas Kesk-Saksamaa ülemvõimu edasist arengut Brandenburg-Preisimaa kasuks.

Ajalugu
-------

Aastal 1423 sai Ernsti ja Albrechti vanaisa, Meißeni markkrahv Friedrich IV Luksemburgist keiser Sigismundi käest Saksimaa kuurvürstkonna. Kuurvürstkond – varem Saksi-Wittenbergi hertsogkond – üheskoos liidendatud Meißeni markkrahvkonna ja Tüüringi maakrahvkonnaga moodustas ühendatud Wettini maad. Pärast Friedrichi surma 1464. aastal valitsesid tema maid aastani 1485 ühiselt tema kaks poega, siis jagasid need omavahel.

1485. aasta jagamisega sai vanem poeg, pärilik Saksimaa kuurvürst Ernst tingimata kuurvürstlikud maad Wittenbergi ümber. Ülejäänu jaotati põhimõttel "mina tükeldan, sina valid", kusjuures Ernst jaotas maad kahte ossa ja Albrecht valis ühe osa endale. Albrecht valis idapoolse territooriumi, endise Meißeni markkrahvkonna, Ernst aga omandas läänes enamiku Tüüringist. Ernst olla olnud pettunud, kuna lootis valitseda maid Meißeni ümbruses, mida Wettinid olid valitsenud 12. sajandist saadik, erinevalt äsja omandatud maadest Tüüringi lõunaosas.

Kuurvürst Ernst tegi Wittenbergist Saksi kuurvürstkonna pealinna ja kuulutas end Tüüringi maakrahviks. Hertsog Albrecht III tegi Meißenist albertiinide Saksimaa hertsogkonna keskuse ja kutsus ennast Meißeni markkrahviks.

Reformatsiooni käigus leidsid Wettini dünastia ernestiinide ja albertiinide harud end 1546.–47. aasta Schmalkaldeni sõja vastaspooltel. Sõja kaotanud ernestiini nõbu, kuurvürst Johann Friedrich I kirjutas alla Wittenbergi kapitulatsioonile ning albertiinist hertsog Moritz omandas võiduka keisri Karl V liitlasena Wittenbergi territooriumi ja kuurvürstitiitli. Sellest sündmusest alates valitsesid albertiinid endises Meißeni markkrahvkonnas kuurvürstkonda ja hiljem Saksimaa kuningriiki. Johann Friedrich I järglased säilitasid vaid Tüüringi territooriumi, mis edaspidi jagunes arvukateks ernestiinide hertsogkondadeks.

Kui pärast esimest maailmasõda Wettinid kukutati, sai albertiinide Saksimaa kuningriigi järglaseks Saksimaa Vaba Riik, sellal kui neli endist ernestiinide hertsogkonda moodustasid koos nelja muu väikeriigiga Tüüringi Vaba Riigi. See sündis pärast referendumit, milles Saksi-Coburg (ilma Gothata) hääletas siiski ühinemise poolt Baieriga, vältides sellega enda liidendamist SDV koosseisu pärast 1945. aastat.

Vaata ka
--------

* Lepingute loend