recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Vladimir Kärk** (15. aprill 1896 Paide – 29. august 1943 Tallinn) oli eesti sõjaväearst.

Ta sündis aastal 1896 Paides kooliõpetaja perekonnas. Ta lõpetas aastal 1916 Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. Samal aastal asus ta õppima Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta sai õppida aastani 1918, seejärel läks ta vabatahtlikuna Eesti Vabadussõtta, võideldes aastatel 1918–1920 reamehest velskrini. Aastatel 1920–1923 jätkas ta õpinguid Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arsti astme väärilisena. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Rotalia ridadesse.

Ta asus aastal 1923 tööle 1. Diviisi laatsaretti Narvas nooremordinaatorina; aastatel 1924–1937 töötas ta samas vanemordinaatorina. Ta registreeriti aastal 1923 ka vabapraktika arstina sise-, kopsu- ja südamehaiguste alal. Aastal 1937 asus ta Tallinna, kus ta töötas Sõjaväe Tervishoiuvalitsuses, kuid pidi 1. oktoobril 1937 tervislikel põhjustel sõjaväeteenistusest pensionile jääma. Erapraktikuna töötas ta kuni surmani.

Dr. Vladimir Kärk suri pikaajalise raske haiguse tagajärjel 29. augustil 1943 Tallinnas ja ta maeti 2. septembril 1943 Metsakalmistule.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. märts 2016. Vaadatud 6. aprillil 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Kirjandus
---------

* Helbe Merila-Lattik. Eesti arstid 1940–1960. Lk. 222.

Välislingid
-----------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
*
**Waldemar von Lemm** (9. aprill (ukj 21. aprill) 1881 Tallinn – 3. aprill 1965 Lübeck) oli baltisaksa päritolu arhitekt ja insener.

Elulugu
-------

Ta õppis Peterburis Wiedemanni gümnaasiumis. Lõpetas aastal 1905 arhitektina Riia Polütehnilise Instituudi ja aastal 1909 insenerina Dresdeni Tehnikaülikooli. Alustas tööd arhitektina aastal 1911 Tallinnas firmas Boustedt & Lemm, mis projekteeris peamiselt elumaju. Hiljem töötas ta Lübeckis ja Hamburgis. Ta suri aastal 1965 Lübeckis.

Lemmi projekteeritud maju Tallinnas
-----------------------------------

* 1911 – Peeter Süda tänav 9
* 1912 – Vene tänav 7
* 1913 – Toom-Kuninga tänav 20a

Isiklikku
---------

Ta abiellus 22. juulil / 4. augustil 1913 Elisabeth Marie Helene Dehioga. Tema isa Carl Joseph Lemm oli Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse abiõpetaja, onu Daniel Burchard Lemm oli Kadrina, Kuressaare ning Tallinna Rüütli ja Toomkoguduse õpetaja ning Eestimaa kindralsuperintendent, õemees (õe Emilie Wilhelmine abikaasa) Richard Georg von Hirschhausen oli Rakvere Kolmainu koguduse ja Reigi Jeesuse koguduse õpetaja.

Vaata ka
--------

* Lemm

Viited
------

1. ↑  Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Tallinn 1996
2. ↑
Mona Khaled (2018)
**Mona Khaled** (sündinud 9. aprillil 1994) on Egiptuse maletaja, naiste suurmeister (2007).

Khaled on kolmekordne Aafrika naiste malemeister (2007, 2011, 2015) ja kahekordne Araabia maade naiste malemeister (2008, 2015). 2013. aastal võitis ta Egiptuse malemeistrivõistlused (võistles tiitlile koos meesmaletajatega). 2014. aastal tuli Khaled Vahemere maade naiste malemeistriks.

Neljal korral Aafrika esivõistlustel esikolmikusse jõudmisega (2007, 2009, 2011, 2016) kvalifitseerus Khaled naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat), kus sai turniiritabelis asetuse viimaste sekka (2012. ja 2017. aastal asetati 60-ks). Avaringist ta edasi ei pääsenud – 2008. aastal Naltšikis kaotas Hou Yifanile (hilisem maailmameister), 2010. aastal Antakyas kaotas Tatjana Kossintsevale, 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis kaotas Katerõna Lagnole ja 2017. aastal Teheranis kaotas Nana Dzagnidzele (tulemusega 2:4).

Khaled on esimene Araabia maade naismaletaja, kellele FIDE on andnud naiste suurmeistri nimetuse.

* Mona Khaled (2012)

Välislingid
-----------

* Mona Khaled – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Mona Khaled FIDE andmebaasis
Suur Kollaps animatsioonina
**Suur kollaps** on üks universumi võimalikest saatustest, mis saab tõeks, kui universumi paisumine aeglustub ja hakkab lõpuks kokku tõmbuma. Universum tõmbub kokku kuni temast saab singulaarsus ja uue Suure Pauguga saab alguse uus universum.

Ülevaade
--------

Kui universumi paisumise kiirus ei saavuta ülekaalu paokiirusest, siis hakkab kõik aine universumis vastastikkuse gravitatsiooni mõjul kokku tõmbuma. Erinevalt algsest universumist, mis oli ühtne, muutub meie praegune universum kokku tõmbumise kühmuliseks. Lõpuks kukuks kõik aine kokku mustadeks aukudeks, mis liiguvad kokku, et moodustada üks suur must auk ehk suure kollapsi singulaarsus.

Tulevikusündmuste täpsed detailid, mis toimuvad enne suure kollapsi lõppfaasi, sõltuvad nii universumi paisumise faasi kui ka eelmise kokkutõmbumisfaasi pikkusest. Siiski tuleb ära märkida, et teadlased ei suudaks kohe kindlaks teha, millal universum läheb üle kokkutõmbumisfaasi, sest valgus ei jõua maale silmapilkselt ja seetõttu ei saa ka täpselt kindlaks teha, millal üks faas asendub teisega.

Meie universumile võib ennustada, et kõigepealt ühinevad superklastrid, neile järgneb galaktikaklastrite ja galaktikate ühinemine. Kui tähed asuvad nii lähestikku, et nendevahelised kokkupõrked on muutunud tavaliseks, muutuks kosmiline mikrolaine-taustkiirgus nii suureks, et tähed ei suudaks enam enda soojust eraldada ja nad kuumeneksid seestpoolt niivõrd, et nad plahvataksid ja jätaksid maha kuuma gaasi, mille aatomid kukuksid suure kuumuse tõttu oma ehituskivikesteks.

Hubble'i konstant mõõdab praegust universumi paisumist. Gravitatsioonilise jõu tugevus sõltub universumis leiduva aine tihedusest ja survest ehk kriitilisest tihedusest. Kui universumi tihedus osutub suuremaks kui kriitiline tihedus, siis toimub paisumise pidev aeglustumine, mis asendub kunagi kokkutõmbumisega ja põhjustab lõpuks universumi kokkukukkumise. Kui tihedus on väiksem kriitilisest tihedusest või sellega võrdne, siis jätkub paisumine igavesti. Järgneks universumi külmussurm, milles universum jahtub samal ajal kui toimub paisumine. Üks teooria oletab, et universum kukub kokku olekusse millest ta alustas ja seejärel algaks Suure Pauguga uus universum. Selle teooria järgi elaks universum igavesti ja temas toimuksid paisumise (Suur Pauk) ja kokkutõmbumise (Suur Kollaps) faasid.

Viited
------

1. ↑  *How the Universe Works 3*. Kd End of the Universe. Discovery Channel. 2014.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib filosoofia mõistest; bioloogia mõiste kohta vaata artiklit Monaadid (bioloogia); teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Monaad (täpsustus)* |

---

**Monaadi** (ladina keeles *monas* 'ühik', vanakreeka sõnast μονάς) all on filosoofias mõistetud mingit ühtset entiteeti. Täpne tähendus on olnud erinev, kuigi paljuski sarnane. 

Monaad esineb muu hulgas pütagoorlastel, uusplatonismis, kristlikus müstikas, kabalas ja hermetismis. 

Kõige tuntum on Gottfried Wilhelm Leibnizi "Monadoloogias" esitatud monaadimõiste. 

Hiljem on monaadidest räägitud ka teistes tähendustes.

Pütaagorlased
-------------

Pütaagorlaste järgi saavad kõik arvud alguse monaadist.

Giordano Bruno
--------------

Giordano Bruno teoses "De monade, numero et figura" (1591) eristatakse kolmesuguseid monaade: Jumal, hinged ja aatomid. Monaad on ruumiliselt ja hingeliselt individueeritud taandumatu metafüüsiline alusühik.

Leibniz
-------

 *Pikemalt artiklis Monadoloogia*
Gottfried Wilhelm Leibnizi "Monadoloogia" (1714) on monaadid lihtsad, ilma osade ja ulatuvuseta mittemateriaalsed substantsid, millest maailm koosneb. Ka Jumal on monaad. Iga monaad on ainulaadne, hävimatu (teoreetiliselt hävitatav Jumala tahtel), dünaamiline hingesarnane (ka hinged on monaadid) entiteet, millel on tajumused ja püüdlused. Nad on omavahel Jumala poolt ettemääratud harmoonias, põhjuslik seos nende vahel puudub (ainult Jumalal on teistele monaadidele põhjuslik toime). Aistitavad asjad on nähtumused, mis põhinevad monaadide kogumitel.
**Rudolf V** (suri 28. augustil 1361) oli Baden-Pforzheimi markkrahvi Rudolf IV (suri 25. juunil 1348) ja Oettingeni Maria (suri 10. juunil 1369) poeg. 1348. aastal sai ta oma isa asemel Baden-Pforzheimi markkrahviks.

Keiser Ludwig IV pantis 1334. aastal Ortenburgi linnuse, Offenburgi, Gengenbachi ja Zell am Harmersbachi linnad ning keiserlikud valdused Ortenau piirkonnas Rudolf V isale. Kui saabus aeg laenu tagasimaksmiseks, ei olnud keiser Karl IV-l raha, mistõttu lubati Rudolfil need valdused endale jätta. Karl IV pantis Rudolfile ja Strasbourgi peapiiskop Berthold II-le ka Strassbourgi tolli.

26. augustil 1347 abiellus Rudolf Baden-Badeni markkrahvi Rudolf Hesso tütre Adelheidiga (suri 1370/73). See abielu jäi lastetuks. 1356. aastal sõlmis Rudolf pärimislepingu Baden-Badeni Rudolf VI-ga, milles Rudolf V määras Rudolf VI oma pärijaks.

Pärast Rudolf V surma läks Baden-Pforzheim Baden-Badenile, sellega oli Baden taas ühendatud. Tema lesk abiellus 4. aprillil 1369 Tiersteini krahvi Walram IV-ga.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Rudolf IV** | **Baden-Pforzheimi markkrahv**1348-1361 | Järgnev**Rudolf VIkui Badeni markkrahv** |
Ollie Watkins 2021. aastal Aston Villa särgis
**Oliver George Arthur Watkins** (sündinud 30. detsembril 1995 Newton Abbotis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa Premier League'i klubis Aston Villa ja Inglismaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Exeter Citys. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooaja 2013–14 lõpus Inglismaa tugevuselt neljandas liigas. Hooajal 2014–15 mängis ta laenul Inglismaa tugevuselt kuuenda liiga klubis Weston-super-Mare, lüües 24 mänguga kümme väravat. Exeter Citys tegi ta läbimurde hooajal 2015–16, lüües 20 mänguga kaheksa väravat. Järgmisel hooajal lõi ta League Twos 13 väravat. 2017. aastal valiti ta English Football League'i aasta parimaks noormängijaks.

2017. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Brentford. Kahel esimesel hooajal lõi ta Inglismaa esiliigas kümme väravat. Hooajal 2019–20 lõi ta koguni 25 väravat ja oli sellega Fulhami mängija Aleksandar Mitrovići kõrval liiga suurim väravakütt. Samal hooajal valiti Watkins lisaks hooaja sümboolsesse koosseisu ja Inglismaa esiliiga hooaja parimaks mängijaks.

2020. aasta septembris sõlmis ta viieaastase lepingu Aston Villaga. Watkins oli sel ajal Aston Villa läbi aegade suurim ost (üleminekusumma vähemalt 28 miljonit naelsterlingit). Esimese värava lõi ta Aston Villa meeskonnas 15. septembril 2020 EFL Cup'i mängus Burton Albioni vastu. Sama aasta 4. oktoobril tegi ta Inglismaa kõrgliigas Liverpooli vastu kübaratriki. Watkins tegi selles mängus perfektse kübaratriki, kui lõi värava mõlema jalaga, lisaks peaga. 10. aprillil 2021 lõi ta Liverpooli vastu värava ka võõrsilmängus, saades alates hooajast 2008–09 esimeseks mängijaks pärast Andrei Aršavini, kes lõi Inglismaa kõrgliiga ühe hooaja jooksul Liverpooli vastu neli väravat. Hooajal 2020–21 lõi Watkins Inglismaa kõrgliigas kokku 14 väravat ja oli sellega Aston Villa suurim väravakütt.

Inglismaa jalgpallikoondises debüteeris Watkins 25. märtsil 2021 MM-i valikmängus San Marino vastu ja lõi selles mängus ka värava.

Viited
------

1. ↑  "Brentford sign Ollie Watkins". Brentford F.C. 18.7.2017. Vaadatud 23.4.2022
2. ↑  "CONFIRMED: Aston Villa see off Tottenham challenge as £28m star completes transfer". Birmingham Mail. 9.9.2020. Vaadatud 23.4.2022
3. ↑  "Premier League champs Liverpool stunned 7-2 by Aston Villa; Reds worst loss in 57 years". Yahoo. 4.10.2020. Vaadatud 23.4.2022

Välislingid
-----------

 Ollie Watkins – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Ollie Watkins Aston Villa F.C. kodulehel
**Rudolf Taba** (18. mai 1904 Kooraste – 15. oktoober 1944 Tartu lähedal) oli eesti algkooliõpetaja.

Rudolf Taba õppis Kooraste vallakoolis ja Kanepi kihelkonnakoolis, seejärel 1917. aastani Võrusse evakueeritud Palanga gümnaasiumis ja Võru Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumis, mille lõpetas 1924. aastal. 1925. aastal lõpetas ta Võru Õpetajate Seminari. Oli seejärel aastatel 1925–1926 Võru Õpetajate Seminari harjutuskooli õpetaja ja aastatel 1928–1938 Antsla 6-klassilise algkooli õpetaja. Õppis aastatel 1938–1943 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, mille lõpetas *cum laude*. Ülikoolis õppimise ajal töötas ta Tartu arenguhälvetega laste algkooli juhatajana ja Tartu 16. algkoolis õpetajana.

Isiklikku
---------

Pedagoogikateadlane Hilda Taba oli tema õde.

Viited
------

1. ↑  Eesti kooli biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1998
2. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. III, lk. 324

Välislingid
-----------

* TÜ üliõpilased
Hedeperi kirik
**Hedeper** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 15,66 km². 31. detsembril 2017 elas seal 489 inimest. Vald asub Harzi jalamil.

Ajalugu
-------

Wetzlebeni ja Hedeperi vald ühendati üheks omavalitsuseks 1974. aastal. Hedeperi on esmamainitud 1188. aastal ja Wetzlebenit juba 994. aastal.

Kultuur ja vaatamisväärsused
----------------------------

Hedeperi maamärgina asub külast läänes vana tuuleveski ("Erdholländer Windmühle"). See ehitati 1900. aastal ja seda kasutati 1956. aastani. Sellest kohast võis kunagi näha 20 tuuleveskit, millest ühtegi pole täna säilinud. Selle asemel ümbritsevad Hedeperi kohaliku tuuleelektrijaama uued tuulegeneraatorid.

Hedeper on taas elule ärganud pärast 1980. aastate majandussurutist, kui mitmed kohalikud talud pidid tegevuse lõpetama. Praegu on seal väike, kuid aktiivne spordiklubi, laskmisklubi, protestantlik kogudus ja vabatahtlik tuletõrje üksus. Kohalikku kogukonda teenindava biogaasijaama ehitamiseks on liitunud kolm kohalikku talupidajat.

Küla kirik restaureeriti 2002. aastal.

Kagus asub "plokkmägi" (Klotzeberg), esimene ja väikseim looduskaitseala kreisis.

Majandus ja taristu
-------------------

Elanikud töötavad peamiselt Wolfenbüttelis, Braunschweigis, Salzgitteris või Wolfsburgis.

Varasematel aegadel teenisid paljud elanikud elatist ajajatena jahilkäikudel, mis toimusid sügisel.

Viited
------

1. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.hedeper.de


Wolfenbütteli kreisi vallad

* Baddeckenstedt
* Börßum
* Burgdorf
* Cramme
* Cremlingen
* Dahlum
* Denkte
* Dettum
* Dorstadt
* Elbe
* Erkerode
* Evessen
* Flöthe
* Haverlah
* Hedeper
* Heere
* Heiningen
* Kissenbrück
* Kneitlingen
* Ohrum
* Remlingen-Semmenstedt
* Roklum
* Schladen-Werla
* Schöppenstedt
* Sehlde
* Sickte
* Uehrde
* Vahlberg
* Veltheim
* Winnigstedt
* Wittmar
* Wolfenbüttel
**Aleksander Rebane** on eesti füüsik.

Ta lõpetas 2004. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2008. aastal Zürichi Šveitsi Föderaalse Tehnikakõrgkooli bakalaureusekraadiga. Aastail 2010–2012 õppis Rebane Osaka Ülikooli magistrantuuris füüsika erialal.

Aleksander Rebane oli Yale'i Ülikooli füüsikaosakonna doktorant alates 2012. aasta augustist, doktorikraadi sai 2018. aastal tööga "Exploring free energy landscapes of SNARE assembly using optical tweezers".

Rebane valdab professionaalsel tasemel jaapani keelt, emakeele või teise emakeele tasandil saksa, eesti ja inglise keelt.

Publikatsioonid
---------------

* Aleksander Rebane, Paul Ruijgrok, Robert Wüst, Alois Renn, Vahid Sandoghdar "Spontaneous emission of nanoscopic emitter in a strongly scattering disordered medium" Optics Express 18, 6360–6365, 12, 2010

Isiklikku
---------

Ta on Montana Osariigi Ülikooli füüsikaprofessori Aleksander Rebase poeg.

Viited
------

1. ↑  Aleksander Rebase andmed Yale'i ülikooli veebilehel

Välislingid
-----------

* Aleksander Rebane linkedin.com  ( inglise keeles)
* Aleksander Rebane Yale'i ülikooli kodulehel  ( inglise keeles)
Heckler & Koch USP
**Heckler & Koch USP** (USP on saksakeelne lühend sõnadest *Universale Selbstladepistole* ehk eesti keeles 'universaalne iselaadiv püstol') on Saksamaa relvatootja Heckler & Koch GmbH toodetav poolautomaatne püstol. 

Püstoli kujundas Helmut Welde aastatel 1989–1992. Aluseks võeti USSOCOM-i tellitud **H&K MK 23 MOD 0** (Heckler & Koch Mark 23). Püstol pidi asendama saksa armees P7 püstolit. Püstol on tõhus (efektiivne laskekaugus on kuni 50 meetrit (9 mm variant)) ja kaalub vähe (ilma salveta vaid 748 grammi – tavaline USP 9 mm variant). Püstolit toodetakse alates aastast 1993 kuni tänapäevani. Tootmises on mudelid, mis kasutavad kolme laskemoona,

* 9x19 mm Parabellum/NATO,
* .40 S&W (10×22 mm Smith & Wesson) ja
* .45 ACP (11,43×23 mm Automatic Colt Pistol)

Püstoli variandid on USP, USP Elite, USP Match, USP Compact Tactical, USP Compact, USP Tactical, USP Expert, USP Combat Competition ja P8.

Eestis kasutab Heckler & Koch USP-d Eesti kaitsevägi.

Veel kasutavad USP-d Albaania (sõjavägi), Ameerika Ühendriigid (Maine'i politsei, piirivalve), Austraalia (sõjavägi ja politsei), Hispaania (sõjavägi ja politsei), Iirimaa (sõjavägi), Kreeka (politsei ja rannavalve), Leedu (sõjavägi), Luksemburg (politsei), Malaisia (politsei), Poola (sõjavägi), Portugal (politsei, rannavalve ja õhuvägi), Prantsusmaa (merevägi ja õhuvägi), Saksamaa (sõjavägi ja politsei), Singapur (politsei) ning Taani (sõjavägi ja politsei).

Osad
----

 H&K USP 9x19 mm 
 9×19 mm Parabellum padrun

|  |  |
| --- | --- |
| * Kaitseriiv
* Kaitseriivi asendi näitaja
* Kelk
* Kelguriiv
* Kelgukinniti tihvt
* Kestatõmmits
* Kirp
* Kukk
* Päästik
 | * Päästikukaitse
* Relvaraam
* Rihmakinniti
* Salveriiv
* Salvetald
* Sihik
* Taandur-amortisaatorvedru
* Vintraua lukustusklots
* Üldpaigaldussooned tarvikute kinnitamiseks
 |

Viited
------

1. ↑  "H&K MK 23". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. veebruar 2015. Vaadatud 10. veebruaril 2015.
2. ↑  Heckler & Koch MARK 23
3. ↑  Lara Croft: Tomb Raider, H&K USP Match
4. ↑  "H&K USP". Originaali arhiivikoopia seisuga 27. märts 2015. Vaadatud 10. veebruaril 2015.
5. ↑  "H&K Compact". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. veebruar 2015. Vaadatud 10. veebruaril 2015.
6. ↑  "H&K SD". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2015. Vaadatud 10. veebruaril 2015.
7. ↑  Eesti kaitseväe põhipüstol Heckler & Koch USP, mil.ee, 17. september 2013
8. ↑  04. mai 2006, Armeepüstolid, Tehnikamaailm
9. ↑  EKL: Sõjanduskeel

Välislingid
-----------

* Internet Movie Firearms Database: Heckler & Koch USP
* HK USP Pistol, youtube.com

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Heckler & Koch USP** |
**Tuuli Põhjakas** (sündinud 10. novembril 1998) on eesti ajakirjanik ja kultuurikriitik. 

Ta on lõpetanud 2021. aastal Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudis filosoofia eriala bakalaureuseõppes ning 2022. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonnas teoloogia ja religiooniuuringute eriala bakalaureuseõppe, kaitstes mõlemal erialal bakalaureusekraadi.

Ta on töötanud ajakirjanduses alates 2019. aastast ning on teinud kaastööd sellistele väljaannetele nagu Sirp, Müürileht, Delfi ja ERRi kultuuriportaal. 2021. aastast töötab ta ajalehe Postimees kultuuritoimetuses.

2022. aastast juhib Tuuli Põhjakas koos Ralf Sauteriga Postimehe kultuuritoimetuse taskuhäälingut "Kultuuris kuum".

Viited
------

1. ↑  "Dostojevski ja Nietzsche - sarnasus kahe autori nihilismiteooriate vahel teoste "Kurjad vaimud" ja "Võimu tahe" näitel" (PDF).
2. ↑  "Kristlus või antikristlus: Friedrich Nietzsche "Antikristuse" ja Adolf von Harnacki "Kristluse olemuse" ideede võrdlus" (PDF).
3. ↑  "Autor: Tuuli Põhjakas".
4. ↑  "Taskuhääling "Kultuuris kuum"".
Olof Swartz (umbes 1810)
**Olof Peter Swartz** (21. september 1760 Norrköping – 19. september 1818 Stockholm) oli rootsi botaanik.

Ta astus 1778. aastal Uppsala Ülikooli, kus õppis peamiselt botaanikat; tema stuudiumi ajal oli seal professoriks Carl von Linné poeg Carl von Linné noorem. 1781. aastal sai Swartz doktorikraadi arstiteaduse alal. 

Aastatel 1780–1782 rändas Swartz taimi uurides Rootsis ringi. Esimene reis toimus Lapimaale. See oli ekspeditsioon koos teiste botaanikutega taimenäidiste otsimiseks. 1783. aastal sõitis Ameerikasse, kus tegutses esialgu Bostonis ja Philadelphias, seejärel Suurtel Antillidel. Aastatel 1786–1787 tegi ta uurimistööd Londonis Briti Muuseumis, pärast seda naasis Rootsi. 

1791. aastal sai temast Stockholmi Bergiuse botaanikaaia esimene juhataja, 1789 sai ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks ning 1811–1818 oli akadeemia alaline sekretär. 1813. aastal sai ta loodusteaduste professoriks Karolinska Instituudis.

Swartzi kuuest tuhandest näidisest koosnevat kollektsiooni säilitatakse Rootsi loodusloomuuseumis. Ta uuris palju sõnajalgtaimi, samblaid, seeni ja samblikke. Ta avastas, et enamikul käpalistest on üks tolmukas, kuldkingadel aga kaks.

Tema järgi nimetati liblikõieliste hulka kuuluv perekond *Swartzia*.

Olof Swatzi kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend **Swartz** või **Sw.**.
**Tähesuurus** ehk **näiv tähesuurus** ehk **magnituud** ehk **suurusjärk** on taevakeha näivat heledust väljendav arv. 

Tähesuuruste süsteem leiutati Vana-Kreekas (arvatavasti Hipparchose poolt) ja võeti hellenistlikus astronoomias üldiselt kasutusele. Esialgu jagati tähed kuude tähesuurusse: mõned heledamad tähed tähistaevas on esimese tähesuuruse, kõige nõrgemad tähed, mida paljud inimesed palja silmaga näevad, on kuuenda tähesuurusega tähed, ülejäänud tähed jagati vahepeale.

Hiljem tekkis astronoomidel vajadus seda süsteemi täiendada. Teleskoopidega on näha rohkesti veel nõrgemaid tähti, seetõttu tuli kasutusele võtta seitsmes, kaheksas jne tähesuurus. Samuti võib märgata, et kaks kõige heledamat tähte – Siirius ja Kanoopus – on ülejäänud esimese suurusjärgu tähtedest oluliselt heledamad ning planeedid Veenus, Marss ja Jupiter on esimese suurusjärgu tähtedest heledamad.

Aastal 1857 avaldatud artiklis defineeris Norman Pogson tähesuuruste logaritmilise skaala nii, et täht, mille tähesuurus on 5, annab Maale 100 korda vähem valgust kui täht, mille tähesuurus on 0. See skaala võimaldab kasutada ka murrulisi ja negatiivseid tähesuurusi.

Definitsiooni põhjal avaldub tähesuurus {\displaystyle m} kujul: {\displaystyle m=m\_{0}-2,512\log E}, kus {\displaystyle m\_{0}} on skaala fikseerimiseks kasutatav konstant ja E on fotomeetriliselt mõõdetav valgustatus. Tähesuuruste vahe avaldub siis järgmiselt: 

{\displaystyle {\frac {E\_{1}}{E\_{2}}}=10^{-0,4(m\_{1}-m\_{2})}\Longrightarrow m\_{1}-m\_{2}=2,512\log {\frac {E\_{2}}{E\_{1}}}}.
Konstant {\displaystyle m\_{0}} leitakse nullinda tähesuurusega tähe abil: {\displaystyle m\_{0}=2,512\log E\_{m=0}}. Ajalooliselt kasutati sellise tähena Veegat.

Maa taeva heledaima tähe Siiriuse tähesuurus on –1,45, Veenuse oma kuni –4,4, täiskuul –12,6 ja Päikesel –26,8.

Vaata ka
--------

* Absoluutne tähesuurus
* Tähtede loend tähesuuruse järgi

Välislingid
-----------

* The astronomical magnitude scale, *International Comet Quarterly*.
|    Tõlkimine pooleli, palun aita tõlkida! |
| --- |

  

**Tuulekannel** (inglise keeles *aeolian harp*, ka *æolian harp*, ka *wind harp*) on keelpillide rühma kuuluv muusikainstrument, mida mängib tuul, tekitades n-ö eooliahelisid. Tuulekannel on saanud nimetuse kreeka mütoloogiast tuulejumal Aiolose järgi. 

Klassikaline tuulekannel kujutab endast kõlakorpusena toimivat puidust kasti, millele on kinnitatud keeled. Asetades pilli kohta, kus puhub tuul, hakkavad keeled võnkuma, tekitades eooliahelisid. Helide omadused sõltuvad keelte materjalist ja läbimõõdust ning häälestusest.

Tuulekannel oli tuntud juba antiikmaailmas. Teadaolevalt esimest korda kirjeldas seda Athanasius Kircher (1602–1680) oma raamatus "Phonurgia nova" (1673). Romantismiperioodil sai sellest populaarne kodune muusikainstrument ning käsitöölised valmistavad tuulekandleid tänapäevani. Valmistatud on ka hiiglaslikke tuulekandle põhimõttel töötavaid heliskulptuure. 

von Karman vortex street
Kuna tuulekandle heli sõltub keeli liigutava tuule tugevusest, siis see võib küündida vaevukuuldavast suminast kuni valju kriiskamiseni. Õhujugade liikumist tuulkandle keelte vahel kirjeldab *Kármán vortex street* efekt, mida 1915. aastal esimest korda kirjeldas Lord Rayleigh ajakirjas Philosophy Magazine ilmunud artiklis.

Viited
------

1. ↑  Lord Rayleigh, Aeolian Tones, Philosophical Magazine series 6 1915

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tuulekannel** |

* Stoney Cross 2 - an example piece of music made on an aeolian harp.
* windharfe.m3u - a livestream of an aeolian harp at the University of Ulm (Germany).
**Kliimavöötmed** on kliima liigituse suurimad üksused. Kliimavöötmed asetsevad vööna ümber Maa paralleelselt ekvaatoriga. 

Maakera on eristunud kliimavöötmeteks tänu Päikese ja Maa asendile üksteise suhtes. Päikesekiirgus langeb Maa eri piirkondadesse erineva nurga all ja soojendab nii neid erinevalt. Sellest ongi tingitult Maa eristumine erinevateks kliimavöötmeteks. 

Kliimavöötmed
Põhikliimavöötmete õhuringluse üldine iseloom jääb kogu aasta jooksul muutumatuks.

Põhivöötmed on:

* ekvatoriaalvööde
* troopikavööde
* parasvööde
* polaarvöötmed: arktiline ja antarktiline kliimavööde

Vahekliimavöötmed asuvad põhikliimavöötmete vahel ja nende kliimatingimused muutuvad aasta jooksul. Pool aastat valitsevad vahekliimavöötmes lõunapoolse põhikliimavöötme kliimatingimused ja pool aastat põhjapoolse põhikliimavöötme tingimused. Vahekliimavöötmes toimuvad kliima muutused vastavalt Päikese asendile Maa suhtes. Kui Päike on seniidis põhjapoolkeral, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest põhja pool asuva vahekliimavöötme peale. Kui Päike on lõunapoolkeral seniidis, siis nihkuvad kõik põhikliimavöötmed nendest lõuna pool asuva vahekliimavöötme peale. 

Vahevöötmed on:

* lähisekvatoriaalne kliimavööde
* lähistroopiline kliimavööde
* lähispolaarvöötmed: lähisarktiline ja lähisantarktiline kliimavööde

Kliimavöötmete piirid pole päris sirged, neid mõjutavad asend ookeani suhtes, hoovused ja mäestikud.

Vaata ka
--------

* Alissovi kliimaklassifikatsioon
* Köppeni kliimaklassifikatsioon

Välislingid
-----------

* Kliimavöötmed (Konspekt kordamiseks) Miksike kodulehelMiksikese
**Aleksander Roninson** (sündinud 1. jaanuaril 1924 Vitebski oblast) on Nõukogude erusõjaväelane, Eesti ja Iisraeli tehnikateadlane.

Roninson sündis Sirocinas (praeguse haldusjaotuse järgi Vitebski oblasti Šumilina rajoonis).

Haridus
-------

Ta on lõpetanud Jaroslavli Keskkooli 1941 (kiitusega), Kõrgema Insener-tehnilise Mereväe Kooli (Leningradis) elektromehaanika osakonna 1947 (*cum laude*) ja Laevaehituse ja Relvastuse Mereväe Akadeemia (Leningradis) elektrotehnika teaduskonna kõrgema kvalifikatsiooni insener-elektrikuna laevade demagnetiseerimise erialal 1955 (*cum laude*). Ta on end täiendanud Leningradi Polütehnilises Instituudis üldfüüsika alal 1976; Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis 1989. Tehnikakandidaat 1961; vanemteadur 1964; tehnikadoktor 1973; professor 1980.

Teenistuskäik
-------------

Alustas 1942 mereväes; NSV Liidu Põhjamere laevastiku vaneminsener Murmanskis ja Arhangelskis 1947–1950; laevade demagnetiseerimise vaneminsener Rõbinski veehoidlas 1950–1952; laevade demagnetiseerimise vaneminsener Vaikse ookeani laevastikus 1955–1960. Teenis Sovetskaja Gavani sadamas ja Petropavlovsk-Kamtšatski mähisevaba seadmestikujaama ülemana. 

Eesti NSVs Loksal paiknenud sõjaväe merelaevastiku teadusasutuse nooremteadur 1960–1974, vanemteadur 1964. 

TTÜs 1974–1992: füüsika kateedri professor 1974–1992.

Lahkus Eestist seoses elama asumisega Iisraeli aprillis 1992. Jeruusalemmas Geoloogia Instituudi professor-konsultant 2007.

Teadustöö
---------

Magnet- ja elektrostaatiliste väljade arvutusmeetodid. Avaldanud üle 130 publikatsiooni, osa ilmunud piiratud levikuga väljaannetes, neist 30 tööd paljundatud määratud korras sõjaväeosade väljaannetes.

Tunnustus
---------

* Suure Isamaasõja orden, 19 medalit ja 2 rinnamärki eeskujuliku tegevteenistuse eest sõjaväe merelaevastikus;
* NSV Liidu tehniliste kõrgkoolide teadustööde konkursil üleliiduline aukiri parima uurimistöö eest.

Kirjandus
---------

* Tallinna Tehnikaülikooli professorid läbi aegade. TTÜ kirjastus. Tallinn 2008.
* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tln, 1986, lk 377–378.
Terve ja poolitatud purpurgranadill
**Granadill** (ka **marakuja**) on kannatuslille (*Passiflora*) perekonda kuuluva purpur-kannatuslille (*P. edulis*) söödavate marjade nimetus.

Mõnes paigas kasvatatakse neid taimi eelkõige söödavate viljade pärast.

Kannatuslille viljad
--------------------

Kannatuslille vili on mahlaka viljalihaga paljuseemneline mari. Söödavad marjad on 50–60 liigil (perekonnas ligi 500 liiki). Osade liikide marjad on vägagi maitsvad.

Kannatuslillede vilju naudivad nii inimesed, loomad kui ka linnud.

Küpsenud vilju süüakse töötlemata värskelt või valmistatakse neist jooke, jäätist, maiustusi, moose jne.

Granadill on kanamunasuurune ja -kujuline[*viide?*].

Mitte kõikide kannatuslille perekonna liikide söödavaid marju ei nimetata granadillideks, nii on 

* *Passiflora edulis* – purpur-kannatuslille vili purpurgranadill (marakuja);
* *Passiflora edulis* Sims f. *flavicarpa* O.Deg. – kollase kannatuslille vili kollane granadill;
* *Passiflora ligularis* Juss. – keelja kannatuslille vili magusgranadill;
* *Passiflora mollissima* (Kunth) L.H.Bailey – banaan-kannatuslille vili kuruuba (banadill)
* *Passiflora quadrangularis* L. – suureviljalise kannatuslille vili on kuni 25 cm läbimõõduga ja seda nimetatakse melongranadilliks.

Viited
------

1. ↑  Eestikeelsete taimenimede andmebaas, *Kannatuslillede viljad*, *[2017, märts 8]*

Välislingid
-----------

* Diana Pärn, *Kummaliste õite ja maitsvate viljadega kannatuslill*, 2. aprill 2010
Antennigalaktikad on näide tähepurske galaktikast, mis tekkis NGC 4038/NGC 4039 kokkupõrkel.
**Tähepurske galaktika** on galaktika, kus tähtede moodustumine on võrreldes galaktika pikaajalise keskmise tähetekke kiirusega või enamikus teistes galaktikates täheldatud tähtede tekke kiirusega võrreldes erakordselt suur.

Linnuteel on tähetekke kiirus umbes 3 M☉/aastas, kuid tähepurske galaktikas võib see olla 100 M☉/aastas või rohkem. Tähepurske galaktikas on tähtede tekkekiirus nii suur, et galaktika tarbib kogu oma gaasireservuaari, millest tähed moodustuvad, galaktika vanusest palju lühema aja jooksul. Kõrge tähetekke aktiivsusega alad võivad tekkida kogu galaktikas, kuid enamik tähepurskeid on leitud galaktikate tuuma ümber väikeses piirkonnas. Tähepurske tekkemehhanism pole kindel, kuid astronoomid arvavad, et tõenäoliselt tekitab seda teineteise lähedalt mööduvate galaktikate vaheline loodete vastastikmõju, galaktikate ühinemine või mõni muu protsess, mis põhjustab märkimisväärses koguses kosmilise gaasi ja tolmu kogunemist galaktika keskosasse.

Tähepurske galaktikad on näiteks Messier 82 ja IC 10.

Viited
------

1. ↑  "Starburst galaxy". *Swinburne University*. Vaadatud 23. aprillil 2023.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ilmade režiimist; küla kohta vaata artiklit Kliima küla* |

---

**Kliima** ehk **ilmastu** on teatud piirkonnale omane pikaajaline keskmistatud ilmade režiim.

Kliimat iseloomustatakse mitmesuguste pikaajaliselt instrumentaalselt mõõdetavate näitajatega: õhutemperatuuri, niiskuse, õhurõhu, tuule, sademete ja muude meteoroloogiliste elementidega. Kliima kirjeldab teatud piirkonnale tüüpilist ilma aastate lõikes. Kliimat iseloomustavad näitajad on ka ilmarekordid ja muud äärmused.

Kliima uurimisega tegelevat teadusharu nimetatakse klimatoloogiaks.

Konkreetse piirkonna kliimat mõjutavad selle geograafiline asukoht (laiuskraad), maapinna reljeef, kõrgus merepinnast, veekogude lähedus ja hoovused. Kliimatüüpe klassifitseeritakse enamasti temperatuuri ja/või sademete mõõdetud väärtuste keskmiste ning tüüpiliste vahemike põhjal. Kõige laiemalt kasutatav kliimaklassifikatsioon maailmas on Köppeni kliimaklassifikatsioon. Thornthwaite'i süsteemis, mis on kasutusel aastast 1948, võetakse temperatuuri ja sademete hulga kõrval arvesse ka aurumist ning seda kasutatakse loomade liigirikkuse ja kliimamuutuste mõju uurimiseks.

Paleoklimatoloogia on teadusharu, mis uurib paleokliimat. Kuna kliimaelementide andmeread on olemas vaid alates 19. sajandist, siis tehakse paleoklimatoloogias järeldusi kaudsete elutu loodusega seotud muutujate järgi, näiteks järvede ja jäässe aastatuhandete jooksul külmunud setete ning elusloodusest saadavate andmete järgi puurõngastest ja korallidest. Kliimamudelid on mineviku, oleviku ja tuleviku matemaatilised mudelid. Kliimamuutused toimuvad erineva pikkusega ajaperioodide jooksul mitmesuguste tegurite tõttu.

Vaata ka
--------

* Kliimamuutus
* Alissovi kliimaklassifikatsioon
* Köppeni kliimaklassifikatsioon
* Paleokliima
* Ajalooline kliima
* Marsi kliima

Viited
------

1. ↑  C. W. Thornthwaite (1948). "An Approach Toward a Rational Classification of Climate" (PDF). *Geographical Review*. **38** (1): 55–94. DOI:10.2307/210739. JSTOR 210739.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kliima** |

* Teaduse helisõnastik: Kliima (Andres Tarand) – ERR Teadus, 18. märts 2010
**Traveling Wilburys** (vahetevahel lühendati nime ka **Wilburys**) oli inglise-ameerika ansambel, mille moodustasid Bob Dylan, George Harrison, Jeff Lynne, Roy Orbison ja Tom Petty. Kaasa lõi ka trummar Jim Keltner. Ansambel avaldas kaks albumit "Traveling Wilburys Vol. 1" (1988) ja "Traveling Wilburys Vol. 3" (1990), kuigi Orbison suri enne teise albumi valmimist. Teise albumi numbriks pandi meelega "3". Seetõttu polnud aga ka mingi ime, et ilmus ka *bootleg*-album, millel nimeks "Vol. 2". Samuti eksisteerivad *bootleg*-plaadid "Vol. 4" ja "Vol. 4½".

Koosseis
--------

Volume 1
* "Nelson Wilbury" – George Harrison
* "Otis Wilbury" – Jeff Lynne
* "Lefty Wilbury" – Roy Orbison
* "Charlie T. Wilbury, Jr" – Tom Petty
* "Lucky Wilbury" – Bob Dylan

Volume 3
* "Spike Wilbury" – George Harrison
* "Clayton Wilbury" – Jeff Lynne
* "Muddy Wilbury" – Tom Petty
* "Boo Wilbury" – Bob Dylan

Lisaks nimed 2007. aastal avaldatud kogumikult
* "Buster Sidebury" – Jim Keltner
* "Ayrton Wilbury" – Dhani Harrison

Trummar Jim Keltneri nime pole mainitud ei esimese ega teise plaadi koosseisus, kuid ta on nähtav mõlema plaadi kõikides videotes. Mõlemal albumil mängib saksofoni Jim Horn. Loos "She's My Baby" (Volume 3) mängis kitarri Gary Moore.
**Dreimani kihistu** (inglise keeles *Dreimani Formation*) on ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama T. Springis aastal 1974.

Kihistu stratotüüp on Dreimaņi-11 puurauk. Neostratotüübiks on Salduse 5PM puurauk. Eestis esineb see riigi lõunaosas, kõige paksem on see Arumetsas Häädemeeste 172 puuraugus (15.5 m). Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas; selle suurim paksus on Leedus 7 meetrit.

Kihistu koosneb hallist või rohekashallist lubjakivist, mis sisaldab alumises osas lubjarikka mergli vahekihte ja läätsesid. Kihistule on omane detriidi ja püriidi sisaldus. Leedus sisaldab see ka savikat merglit.

Viited
------

1. 1 2  Dreimani kihistu Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 07.04.2018)
2. ↑  A. Põldvere, R. Perens, K. Ariva, T. All, ja R. Rohtla. *Eesti geoloogilise baaskaardi Tartu kaardilehe (5441) seletuskiri*. Eesti Geoloogiakeskus. Tartu Regionaalosakond, Tartu, 2007
3. ↑  LIETUVOS SILŪRO, ORDOVIKO, KAMBRO, EDIAKARO SISTEMŲ STRATIGRAFINĖ KLASIFIKACIJA, 2015, lk. 25

Välislingid
-----------

* Dreimani kihistu Eesti geokogude infosüsteemis
Üksteist õllemarki tunnustatud Trappisti pruulikodadest: Achel, Chimay, Engelszell, La Trappe, Orval, Spencer, Rocherfort, Tre Fontane, Westmalle, Westvletern ja Zundert
**Trappist** on Belgia õlletüüp, mis on nime saanud trapistide ordu (reformitud tsistertslased) järgi. 2005. aastal oli 171 trapistide kloostrit, millest üksteist pruulisid õlut. Täiendit "Trappist" ja logo Authentic Trappist Product tohivad oma õlledel kasutada vaid need üksteist kloostri pruulikoda; neist kuus asuvad Belgias, kaks Hollandis ning üks Itaalias, Austrias ja Ameerika Ühendriikides. 

Trappist on pinnakääritusel valmistatud õlu, mida tavaliselt laagerdatakse pudelites. Kanguse järgi eristatakse *single-*, *double-* ja *triple*-tüüpi (hollandi keeles vastavalt *enkel*, *dubbel* ja *tripel*) õlut, mille alkoholisisaldus võib olla 3,5–11,3 mahuprotsenti. *Single* ja *double* on tumedad õlled, *triple* on hele ja kange.

Rahvusvaheline Trappisti Assotsiatsioon
---------------------------------------

Trappisti logo reeglipärast kasutamist jälgib hoolikalt 1997. aastal asutatud Rahvusvaheline Trappisti Assotsiatsioon:

* õlu peab olema tehtud kloostris,
* õlu peab olema tehtud kloostri range järelevalve all,
* enamus kasumist peab minema sotsiaaltööle või sotsiaalabisse.

Assotsiatsiooni kuulub ka Mariawaldi klooster Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal, kuid Trappisti õlut seal ei pruulita.

Trappisti pruulikojad
---------------------

Tänapäeval on üksteist pruulikoda, millel on luba kasutada Authentic Trappist Producti logo:

Rahvusvahelise Trappisti Assotsiatsiooni tunnustatud pruulikojad| Pruulikoda | Asukoht | Avatud |
| --- | --- | --- |
| Brasserie de Rochefort |  Belgia | 1595 |
| Brouwerij der Trappisten van Westmalle |  Belgia | 1836 |
| Brouwerij Westvleteren |  Belgia | 1838 |
| Bières de Chimay |  Belgia | 1863 |
| Brasserie d'Orval |  Belgia | 1931 |
| Brouwerij der Sint-Benedictusabdij de Achelse Kluis (Achel) |  Belgia | 1998 |
| Brouwerij de Koningshoeven (La Trappe) **‡** |  Holland | 1884 |
| Stift Engelszell |  Austria | 2012 |
| Püha Joosepi klooster Spenceri linnas Massachusettsi osariigis |  Ameerika Ühendriigid | 2013 |
| Brouwerij Abdij Maria Toevlucht |  Holland | 2014 |
| Tre Fontane'i klooster |  Itaalia | 2014 |

‡ – La Trappe'i õlu oli aastatel 1999–2005 ilma RTA tunnustuseta, sest oli vaidlus, kas õlut peavad tootma mungad või mitte.

Viited
------

1. ↑  "International Trappist Association". Trappist.be. Vaadatud 11.05.2015.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Trappist** |

* Rahvusvahelise Trappisti Assotsiatsiooni koduleht
* Trapistide ordu koduleht
**Aleksander Johannes Rikken** (9. september 1880 – 1951) oli eesti haridustegelane ja avaliku elu tegelane.

Rikken sündis 9. septembril 1880. aastal pojana Juri Rikkenile Varudis Pada vallas Virumaal. Ta õppis Viru-Nigula Pikaristi kihelkonnakoolis, Rakvere linnakoolis ja 1899. aastal sooritas algkooliõpetaja kutseeksami. Pärast seda õppis 1902. aastast Tiflisi Õpetajate Instituudis ja lõpetas eksternina Elisavetpoli gümnaasiumi. Rikken omandas kõrghariduse matemaatika osakonnas Peterburi ülikoolis, lõpetades oma õpingud 1916. aastal. Akadeemiliselt kuulus ta üliõpilaskonvent Põhjala vilistlasperre.

Rikken oli abiellus Eleonora Rikkeniga, kellega ta sai kaks last: Viktor Rikken ja Milita Rikken.

Tööle asus Rikken esialgu Peterburis Peeter Suure Gümnaasiumis kooliõpetajana, kuid kasutas 1921. aastal opteerumisvõimalust. 1922. aastal kolis ta Narva ja töötas seal kohaliku gümnaasiumi õpetajana ning hiljem inspektorina. 1925–1928 tegutses ta Rakvere seminari direktorina. 1929. aastal sai Rikkenist Petseri gümnaasiumi direktor. Pärast kümmet aastat Petseris vahetas Rikken positsioonid Valga Ühisgümnaasiumi direktori Aleksander Raudsepaga ja oli aastatel 1939–1941 Valga Gümnaasiumi direktor. Aastatel 1941–1945 oli ta Tõrva Gümnaasiumi direktor.

Viited
------

1. 1 2  "Petseri gümnaasium 20-aastane". *Postimees*. 11.02.1939.
2. 1 2 3  "Rikken, Aleksander Jüri". *ERA.28.2.14292*. Vaadatud 30.09.2021.
3. ↑  Pear Rootalu (21.11.1987). "75 aastat õpetajate sepikoja asutamisest Rakveres". *Nõukogude Õpetaja*.
4. ↑  *Valga ja Petseri gümnaasiumide direktorid vahetavad kohti*. Postimees. 01.10.1939.
5. ↑  "Aleksander Johannes Rikken". *Valga Linna Kroonika*. Vaadatud 30.09.2021.
**Ühelehine ämbliklill** (*Cleome monophylla*) on üheaastane rohttaim, mida leidub Aafrika lõunaosas, Indias ning ümbritsevates saareriikides. Ladinakeelse nime teine sõna *monophylla* tähistab taime lihtlehti.

Kirjeldus
---------

Ühelehise ämbliklille varrel ja lehtedel on näärmekarvad. Lehtedeks on kitsad ja nooljad lihtlehed. Taim kasvatab violetsete märgistustega õisikud, mille tupplehed on sarnased teiste lehtedega. Viljaks on kitsas kupar, mis on kuni 10 cm pikk, veidi kumer ja kaetud lühikeste karvadega.  

Ühelehine ämbliklill on hermafrodiit ehk kahesuguline taim. Taim on külmakartlik ning ei talu varju, lehitseb maist oktoobrini. Eelistab kuiva või parasniisket mulda.

Levik
-----

Laia levikuga Aafrika mandril ning saartel, Indias ja Sri Lankal. Eelistab kasvukohana haritud maad, teeservi, rohumaad ja metsa. Lisaks kasvab *Cleome monophylla* allikate, jõgede ning tiikide kallastel, aga ka graniidiküngastel.  Edukaks arenguks vajab taim piisavalt valgusrikast ning laia kasvuruumi. 

Sobilik hea drenaažiga kergetele liivmuldadele ning keskmistele savimuldadele, mille reaktsioon on neutraalne või kergelt aluseline.  Ühelehine ämbliklill on valgusnõudlik ja ei saa kasvada varjus.

Kasutamine
----------

Ühelehise ämbliklille lehed, noored võrsed ja õied on söödavad, ning neid kasutatakse kulinaarias sarnaselt spinatile. 

Kuna lehed on kergelt mürgised soovitatakse need peale küpsetamist päevaks seisma jätta, et õrnalt mürgised ensüümid lahustuks.

Taime kibedatest seemnetest valmistatakse sinepi asendajat. Meditsiinis saab ühelehise ämbliklille tugevalõhnalisi purustatud seemneid kasutada teadvuse kaotanud inimese äratamiseks. 

Juuri näritakse hommikul ja õhtul, et saada lahti köhast. Tervet taime kasutatakse paistetuse raviks.

Viited
------

1. 1 2  "Flora of Zimbabwe".
2. ↑  "Fossil Agro".[*alaline kõdulink*]
3. 1 2  "Plants For a Future".
4. 1 2 3 4  "Useful Tropical Plants".[*alaline kõdulink*]
|  |
| --- |
| **Artiklit tuleb tõlkida ja kohandada!** |

 
**IEEE Estonia Section** on IEEE Eestist pärit liikmeskonda ühendav IEEE sektsioon.

Sektsioonis (osakonna) liikmeskond on ligikaudu 200 inimest, koos üliõpilastest liikmetega.

Sektsioonis on järgmised 6 osa (töögruppi?) (Chapters):

* Computer / Communications/Information Theory Joint Societies Chapter (C/COM/IT)
* Instrumentation and Measurement / Electron Devices / Engineering in Medicine and Biology Joint Societies Chapter (IM/ED/EMB)
* Signal Processing / Circuits and Systems / Solid-State Circuits Joint Societies Chapter (SP/CAS/SSC)
* Education
* Industry Applications / Power & Energy / Robotics and Automation (IA/PE/RA)
* Industrial Electronics / Power Electronics Biology (IE/PEL)

Nendest on kõik peale ühe liitosad (Joint Societies Chapters).

Sektsiooni osade juhtideks (chairman) on 2018. aastal ja varem olnud järgmised isikud:  

C/COM/IT - Alar Kuusik (eelmised Gert Jervan, Urmet Jänes)  

IM/ED/EMB - Jaan Hiie (eelmised Olev Märtens, Toomas Parve, Yar Muhammad\*)  

SP/CAS/SSC - Gholamreza Anbarjafari (Rein Sabolotny, Tõnu Trump)  

Education - Tiia Rüütmann, Aleksei Tepljakov\*  

IA/PE/RA - Marko Koort  

IE/PEL - Dmitri Vinnikov, Elizaveta Liivik\*  

\* asetäitja/vice chair

Sektsiooni peamine iga-aastane üritus on seminar (IEEE Estonia Section Summer Seminar, kutsutud ka sügisseminariks).

Välislingid
-----------

* IEEE Estonia Section
* EEÜ lehekülg IEEE Estonia seminaride kohta
**Tähniline aarum** (*Arum maculatum L.*) ehk **aaronikepp** on mitmeaastane, võhaliste (*Araceae*) sugukonda kuuluv rohttaim, mis on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopa niisketel niitudel ja metsades.

Botaaniline iseloomustus
------------------------

Mitmeaastane 30–60 cm kõrgune rohttaim poolkeraliste või ovaalsete horisontaalsete muguljate risoomidega.

### Lehed

Lehed on arvukad, nooljad, juurmised ja spiraalselt asetsevad. Primaarsed külgrood moodustavad vähemalt ühe peamise leheroo. Kõrgema astme leherood moodustavad võrkja mustri.

### Õis ja õisikud

Aarumil on tavapäratud "viljad-õed". Tõelised õied aarumil on pisikesed, kollakasvalged või kollakasrohelised ja kogunenud õisikuks. Aarum õitseb mais-juunis, aga erepunased viljad valmivad sügise alguses. Viljadeks on punased marjad, mis on mürgised. Eelistab kas avatud või poolvarjulist kasvukohta.

Paljunemine
-----------

Aarum paljuneb vegetatiivselt (risoomiga) ja seemnetega.

Kasvukohad
----------

Aarumi kasvukohtadeks on soe kliimaga alad Lõuna-Euroopas, Ukrainas, Põhja-Kaukaasias, Krimmis ja Gruusias. Tähniline aarum kasvab niiskestes kohtades, enamasti leitakse savi pinnasega metsades, samuti kasvatatakse aedades.

Droog
-----

Juurikas (*Ari maculati rhizoma, radix Ari, tuber Ari*) kogutakse sügisel. Värsket droogi ei tohi kasutada.

Keemiline koostis
-----------------

­Alkaloidid: aroniin ja koniin, saponiinid,tsüanogeensed glükosiidid, lektiinid, lima, tärklis.

Toimed ja näidustused
---------------------

Toimib röga lahtistavalt, higieritust suurendavalt ja mähkivalt. Värske taim ärritab tugevasti limaskesti. Tarvitusel ka homöopaatias.   
Mungad on aarumit kasutanud bronhiidi raviks. Tänapäeval soovitatakse aarumit kasutada kurgupõletiku ja külmetushaiguse korral. Küpsetatud mugulaid tarvitatakse toiduks. Peaaegu kõik väikeste annuste toksilised ained on ravimid. Aarumi lillede põhjal kasutatakse homöopaatilist preparaati *Arum*, mida kasutatakse nina limaskesta, suu- ja hingamisteedepõletiku raviks. Enne esinemist kasutavad Arumit paljud lauljad ja oraatorid: aarum normaliseerib nende häält.

Ohud
----

Värske taim on mürgine, välja arvatud mugul. Mahla sattumine nahale tekitab nahakahjustusi. Marjade söömisel lähevad huuled paiste ning kurk karedaks ja tundetuks, süljeeritus tekib valu, neelamisraskusi, oksendamist, kõhulahtisust ja urineerimishäireid, pulss aeglustub ja kehatemperatuur langeb. 3–12 tundi jooksul võib saabuda surm, inimene on enamasti täie teadvuse juures.

Viited
------

1. ↑  sibullilled.ee. "tähniline aarum Kobulettist". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.04.2018. Vaadatud 24.04.2018.
2. 1 2 3 4 5 6  Ain Raal (2010). *Maailma ravimtaimede entsüklopeedia*. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus.
3. 1 2 3  Оголевец Г.С. (1951). *Энциклопедический словарь лекарственных, эфиромасличных и ядовитых растений*. Москва: Государственное издательство сельскохозяйственной литературы.
4. 1 2  "Аронник пятнистый". Originaali arhiivikoopia seisuga 25.04.2018. Vaadatud 24.04.2018.
1922. aastal vermitud **1-margane** münt oli (koos samal aastal vermitud kolme- ja viiemargasega) Eesti Vabariigi esimene "päris oma" metallraha. Mündid lasti käibele 21. detsembril 1922 ning need jäid käibele kuni 1. maini 1931 (pärast 1928. aasta rahareformi kasutati neid 1-sendistena).

Mündid valmistati Berliinis, osa Hirschi ja osa Werneri & Co (ehk Werner & Söhne) ettevõttes. Peatöövõtja oli Hirsch, kuid kuna ta ei suutnud toota Eesti võime rahuldava kiirusega, siis oli ta sunnitud osa tööd allhanke korras Werner & Co'le andma. Münditemplid valmistati siiski kõik Hirschi ettevõttes, nii et münte eristada ei saa.

Esimesed 1- ja 3-margase näidised sai valitsus 6. oktoobril, 11. oktoobril kiideti need väikeste parandustega heaks ning 19. oktoobril alustati Reineckendoffis tootmist. Esimesed 80 kasti müntidega jõudis Tallinna aurikuga Thorsten 3. detsembril 1922, viimane saadetis saabus veebruaris 1923.

Müntide kavandid, valmistamine, vedu jms läks kokku maksma 12 737 133,4 marka, mis tegi ühe mündi omahinnaks u 40% nimiväärtusest.

1933. aastast on teada juhuseid, kus käibelt kõrvaldatud Eesti 1-margaseid münte kasutati Soomes valerahana Soome 50-penniste müntide pähe.

Kujundus
--------

Münt on halli värvi ja kaalub 2,56 grammi, läbimõõt on 18 millimeetrit ning selle serv on rihveldatud.
Mündi kujundaja kohta kindlad andmed puuduvad, kuid mõnedel andmetel oli see kunstnik Boris Krümmer. Sama kujundusega münte valmistati 1924 aastal ka Riigi Trükikojas.

### Avers

Mündi esiküljel on legend "EESTI VABARIIK" ja nimiväärtus "1 mark".

### Revers

Mündi tagaküljel on kolm lõvi ja vermimisaasta "1922".

Vaata ka
--------

* 1924. aasta ühemargane münt
* 1926. aasta ühemargane münt

Viited
------

1. ↑  Eesti sendilised Soomes liikvel. Vaba Maa, 17. september 1933, nr. 218, lk. 3.

| * v
* r
Eesti Vabariigi mündid |
| --- |
| Euro | 
Eesti euromündid |
| Eesti kroon 1992–2011 | 
5 senti | 10 senti | 20 senti | 50 senti | 1 kroon (hõbedane, kuldne, EV 90) | 5 krooni (1993, 1994) |
| Eesti kroon 1928–1940 | 
1 sent (1929, 1939) | 2 senti | 5 senti | 10 senti | 20 senti | 25 senti | 50 senti | 1 kroon (1933, 1934) | 2 krooni (1930, 1932) |
| Eesti mark | 
1 mark (1922, 1924, 1926) | 3 marka (1922, 1925, 1926) | 5 marka (1922, 1924, 1926) | 10 marka (1925, 1926) |