Lembit Koik
**Lembit Koik** (3. september 1929 Tartu – 5. jaanuar 2017) oli eesti ajakirjanik, jurist ja sporditegelane. 

Ta lõpetas 1947. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1952. aastal Tartu Riikliku Ülikooli juristina. 

Töötas 1952–1966 info- ja sporditoimetajana ning osakonnajuhatajana Eesti Raadios, Õhtulehes ja Spordilehes. 

Aastatel 1966–1989 oli ta bülletääni Nõukogude Õigus peatoimetaja ja 1990. aastal asutas ajakirja Eesti Jurist, mille peatoimetaja oli 1991. aastani.

Aastail 1991–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu esimehe Arnold Rüütli nõunik.

Sportlase ja sporditegelasena
-----------------------------

Sportima suunas teda õpetaja Endel Arand. Tuli 1948–1955 veepallis ÜSK ning Tallinna Dünamo meeskonnas kolm korda Eesti meistriks ja võitis Eesti karika. 1950 Spartaki üleliiduliste meistrivõistluste pronks. Kuulus 1948–1955 Eesti veepallikoondisse ning 1946–1947 Tartu Kalevi korvpalli- ja jäähokimeeskonda.

Hiljem töötas ta spordiajakirjanikuna ja -ajaloolasena. Oli 1960–1965 Veepalliföderatsiooni esimees, 1959–1967 Jalgpalli- ja Jäähokiföderatsiooni presiidiumi liige, 1989–1998 Eesti spordiseaduse eelnõu töörühma juht, 1995 spordiseltsi Põhjakotkas asutajaid, volikogu esimees ja pikka aega juhatuse liige. Tegutses kohtunikuna (veepallis vabakategooria). Kuulus 1985. aastast Rahvusvahelisse Jalgpalliajaloo ja -statistika Föderatsiooni (ISSHS).

Ta oli Eesti Ajakirjanike Liidu liige (aastast 1958), auliige (1999). Oli Eesti Spordiajaloo Seltsi liige (aastast 1993), auliige (2002). Eesti Jalgpalliliidu kuldmärk (2019, postuumselt). Ta oli Eesti Ajakirjanike Liidu spordiajakirjanike sektsiooni aseesimees ning Eesti Spordiajakirjanike Ühenduse esimees ja VEKSA ühingu spordisektsiooni esimees.

Poliitiline tegevus
-------------------

Eesti Ajakirjanike Liidu esindajana oli ta kutsutud 1987. aastal Loominguliste Liitude Kultuurinõukokku. Loomeliitude ühispleenumil 1.-2. aprillil 1988 tegi ta ettepaneku pöörduda ametlikult NSV Liidu peaprokuröri poole, et tunnistada Eestis 1941. aastal ja sõjajärgsetel aastatel aset leidnud massiküüditamised ebaseaduslikuks ning tühistada nende aluseks olnud õigusaktid.

Ta osales 1988. aasta 13. aprilli telesaates "Mõtleme veel", kus toodi üldsuse ette kava algatada perestroika toetuseks Rahvarinne. Samast päevast tegutses rahvarinde algatusrühmas ja -keskuses, mille staap asus Tallinnas Mainoris. Nii eesti- kui ka venekeelse Rahvarinde Teataja esimesed numbrid valmisid 1988. aastal ajakirja Nõukogude Õigus toimetuses. 

1988. aasta oktoobris toimunud Eestimaa Rahvarinde asutamiskongressil pidas Lembit Koik avakõne ja ka juhatas kongressi esimest istungit. 

Rahvarinde lühiajaloo ning tema enda osalemise selles võttis ta kokku 2004. aastal ilmunud raamatus "Balti kett".

Teosed
------

Toimetas ja koostas spordiraamatuid, tegi kaastööd kalendritele ja välismaa ajakirjandusväljaannetele.

* "XVII olümpiamängud. Rooma" 1960 (1962, autoreid)
* "Jalgpall. Minevikust tänapäevani" (1970, koostaja ja autoreid)
* G. Kristjanson. "Eesti raskejõustiku ajaloost" (1973, toimetaja)
* "Jääpall, jäähoki" (1977, autoreid)
* Lühike spordiajalugu tutvustav sari "Sportiv Eesti" (1978–1980, inglise, saksa, soome, vene ja eesti keeles)
* "Olümpiamängud" (1980, autoreid)
* "100 aastat Eesti raskejõustikku: 1888–1988" (1996, koostaja ja autoreid)
* "Eesti sport läbi aegade" (1996, autoreid).

Tunnustus
---------

* 1983 Eesti NSV teeneline jurist

Viited
------

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
* Selgust meie spordiajakirjandusse
* Rahvarinde Teataja
* Rein Veidemann. Suri ajakirjanik ja Rahvarinde üks käimalükkajatest Lembit Koik. Postimees, 5. jaanuar 2017

| * v
* r
Eesti Ajakirjanike Liidu auliikmed |
| --- |
| 

1924 August Kitzberg •
1925 Eduard Vilde •
1929 Anton Jürgenstein •
1930 Mihkel Martna •
1930 Jaan Tõnisson •
1930 Georg-Eduard Luiga •
1931 Mihkel Aitsam •
1931 Eduard Hubel (Mait Metsanurk) •
1933 Hugo Raudsepp •
1934 Paul Olak •
1935 Jaan Tomp •
1936 Heinrich (Hendrik) Moorson •
1936 Peter Grünfeldt •
1997 Juhan Peegel •
1997 Siegfried Veidenbaum •
1997 Heino Kersna •
1999 Lembit Lauri •
1999 Ivar Trikkel •
1999 Lembit Koik •
1999 Ester Spriit •
1999 Hamlet Tiits •
2000 Endel Sõerde •
2001 Hugo Alter •
2002 Helju Vals •
2002 Felix Leet (Lebbas) •
2002 Faivi Kljutshik •
2002 Rudolf Aller •
2004 Aado Slutsk •
2005 Ene Pajula •
2005 Ants Luik •
2005 Harri Treial •
2006 Eduard Tüür •
2006 Endel Saar •
2006 Hille Tänavsuu •
2007 Mari Tarand •
2008 Viktor Salmre •
2008 Grete Naaber •
2008 Ülo Vooglaid •
2008 Mati Talvik •
2011 Ene Hion •
2013 Sulev Uus •
2015 Asta Kiitam •
2015 Voldemar Lindström •
2016 Riina Eentalu •
2016 Tiiu-Ann Salasoo •
2018 Martin Viirand
 |

| * v
* r
Eesti Spordiajaloo Seltsi auliikmed |
| --- |
| 

1990: Aksel Tiik (1921–2010) •
1991: Eugen Piisang (1917–2003) •
1992: Ruudi Toomsalu (1913–2002) •
1993: Oliver Puri (1925–2003) •
1994: Aime Pärnakivi (1935) •
1995: Juhan Mandre (1922–2008) •
1996: Ants Kala (1924–2011) •
1997: Vambola Remmel (1922–2015) •
1998: Heino Kask (1924–1999) •
1999: Johannes Nittim (1918–2006) •
1999: Arnold Vaiksaar (1929–2009) •
2001: Kaljo-Mihkel Johannes (1929–2010) •
2001: Valter Lenk (1929–2020) •
2002: Lembit Koik (1929–2017) •
2003: Juhan Maidlo (1930–2015) •
2004: Erlend Teemägi (1929) •
2005: Olaf Langsepp (1930) •
2006: Vello Viirsalu (1938–2011) •
2007: Nora Kutti (1922–2020) •
2008: Henn Saarmann (1934–2008) •
2009: Uno Aava (1928) •
2009: Paul Kuldkepp (1934–2020) •
2010: Aarand Roos (1940–2020) •
2011: Enn Mainla (1944) •
2012: Vello Lään (1937) •
2013: Linda Jaanson (1933) •
2014: Ille Palm (1937) •
2014: Tiit Lääne (1958) •
2015: Rein Järva (1945) •
2016: Valeri Maksimov (1949) •
2017: Merike Rõtova (1936) •
2018: Heldur Tuulemäe (1929) •
2019: Paavo Kivine (1939) •
2019: Tiit Karuks (1946) •
2021: Viive Reesar (1944) •
2021: Märt Ibrus (1949)
 |