recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Tokelau** (endine nimi *Unioni saared*) on kolmest atollist koosnev Uus-Meremaa territoorium Vaikses ookeanis, umbes poolel teel Hawaii saartelt Uus-Meremaale. Õieti on tegemist kolme väikestest saarekestest koosneva saartegrupiga: Atafu (varasem nimi *Duke of York Island*), Nukunonu (varasem nimi *Duke of Clarence Island*) ja Fakaofo (varem Bowditchi) saar.

Tokelau kuulus 29. detsembrini 2011 ajavööndisse maailmaaeg UTC–10. 29. detsembril 2011 läks Tokelau ajavööndisse UTC+14. Seetõttu jäi Tokelaus vahele 30. detsember 2011 ja 29. detsembrile järgnes 31. detsember.

Loodus
------

### Reljeef

Kõrgeim punkt ulatub 5 meetrit üle merepinna.

Haldus
------

Tokelau on Uus-Meremaa territoorium.

Ametlikud keeled on tokelau ja inglise keel.

Sümbolid ja tähised
-------------------

### Üladomeen

Üladomeen on .tk.

Majandus
--------

### Raha

Rahaühikuna on käibel Uus-Meremaa dollar.

Viited
------

1. ↑

Austraalia ja Okeaania maad

**Iseseisvad riigid:** Austraalia | Belau | Cooki saared | Fidži | Kiribati | Marshalli Saared | Mikroneesia Liiduriigid | Nauru | Paapua Uus-Guinea | Saalomoni Saared | Samoa | Tonga | Tuvalu | Uus-Meremaa | Vanuatu  

 **Sõltuvad alad:** Ameerika Samoa | Baker | Guam | Hawaii | Howland | Jarvis | Johnston | Kingman | Midway saared | Niue | Norfolk | Palmyra | Pitcairn | Prantsuse Polüneesia | Põhja-Mariaanid | Tokelau | Uus-Kaledoonia | Wake | Wallis ja Futuna

 Aafrika maad | Aasia maad | **Austraalia ja Okeaania maad** | Ameerika maad | Euroopa maad


Rahvaste Ühenduse maad

Antigua ja Barbuda **·**  Austraalia **·**  Bahama **·**  Bangladesh **·**  Barbados **·**  Belize **·**  Botswana **·**  Brunei **·**  Dominica **·**  Fidži **·**  Ghana **·**  Grenada **·**  Guyana **·**  India **·**  Jamaica **·**  Kamerun **·**  Kanada **·**  Keenia **·**  Kiribati **·**  Küpros **·**  Lesotho **·**  Lõuna-Aafrika Vabariik **·**  Malaisia **·**  Malawi **·**  Maldiivid **·**  Malta **·**  Mauritius **·**  Mosambiik **·**  Namiibia **·**  Nauru **·**  Nigeeria **·**  Pakistan **·**  Paapua Uus-Guinea **·**  Rwanda **·**  Saalomoni Saared **·**  Saint Kitts ja Nevis **·**  Saint Lucia **·**  Saint Vincent ja Grenadiinid **·**  Sambia **·**  Samoa **·**  Seišellid **·**  Sierra Leone **·**  Singapur **·**  Sri Lanka **·**  Suurbritannia **·**  Svaasimaa **·**  Tansaania **·**  Tonga **·**  Trinidad ja Tobago **·**  Tuvalu **·**  Uganda **·**  Uus-Meremaa **·**  Vanuatu
Asend Vermonti osariigis
**Washingtoni maakond** (*Washington County*) on maakond USA-s Vermonti osariigis. Geograafilised koordinaadid on 44° 16′ N, 72° 37′ W

Maakonna halduskeskus on Montpelier ja suurim linn Barre.

Maakonna pindala on 1800 km², millest 16 km² moodustab veepindala.

Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 59 534. Aastal 2000 oli elanike arv 58 039.

Washingtoni maakond on elanike arvult Vermonti osariigi kolmas maakond.

Naabermaakonnad
---------------

* Lamoille'i maakond (põhjas)
* Caledonia maakond (kirdes)
* Orange'i maakond (kagus)
* Addisoni maakond (edelas)
* Chittendeni maakond (loodes)

Ajalugu
-------

Washingtoni maakond moodustati 15. jaanuaril 1777. aastal. Maakond on saanud nime George Washingtoni järgi.

Kaitsealad
----------

* Green Mountaini metsakaitseala (osa)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Washingtoni maakond (Vermont)** |

|  | Chittendeni maakond | Lamoille'i maakond | Caledonia maakond |  |
|  |  |  |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Lääs |   **Washingtoni maakond**   | Ida |

 |
|  |
| Addisoni maakond |  | Orange'i maakond |

| * v
* r
Vermonti maakonnad |
| --- |
| 
Addison **·** Bennington **·** Caledonia **·** Chittenden **·** Essex **·** Franklin **·** Grand Isle **·** Lamoille **·** Orange **·** Orleans **·** Rutland **·** Washington **·** Windham **·** Windsor |  |
Fortschritt GT 300 traktor
**VEB Fortschritt** oli Saksa Demokraatliku Vabariigi riiklik põllumajandustehnika tootmiskoondis, mis asus Neustadt in Sachsenis. Koondis tegutses aastatel 1951–1991, kuni see erastati ning hakkas kandma nime MDW Fortschritt. 1997. aastal ühines Case IH kontserniga ja lõpetas põllumajandustehnika tootmise Fortschritti kaubamärgi all. 

Põhitoodang oli traktorid, kombainid ja põllutöömasinad, mis olid Nõukogude Liidu, sh Eesti NSV põllumajanduses kõrgelt hinnatud. Võrreldes Nõukogude Liidus toodetud sarnaste masinatega olid Forschritti toodetud masinad insener-tehniliselt hästi läbimõeldud, suhteliselt hea kvaliteediga, aga nõudsid korrashoiu ja remondi tegijatelt asjatundlikku täpsust Eestis on siiani kasutusel (iseliikuvad) liikurniidukid E-301 E-303, silokombainid mudelid E-280. E-281C, teraviljakombainid E-514 ... E-524 

järelveetav lintlaadur-konveier E-062, järelveetav trumliga silokombain E-065, kaaruti-vaaluti E247, järelveetav kartulikombain E-671 

järelveetavad heinapressid K-442 ja K-453, K534, K-530 

Koristatud seemnete ja seemnevilja puhastamise ja sorteerimise seadmed kuivatites K-531 Giant ja K-541 Super 

Šassiitraktorid RS-09, GT122 ja GT124 ja sellele sobiv niiduk küljele E-143, kartulivõturootor taha E-655, seemnekülvik keskel A-188,pöördader keskele B-157, pöördader taha B-158, äke taha B-391, tsentrifugaal-väetiselaotur taha D 020/2 Väetisekülvik ette D 344/S; mitmeti seadistatav taimeharimise seade keskele D-344/S, esilaadur T150 keskele kuue tööorganiga kopa asendusena, virnasti T180 keskele kopa ja aluste kahveltõstuki vahetatav liidesega, rootorhari T-934 keskele ja analoogne rootorhari T-936 taha, generaator GT-299 keskele kompressor GT-298 keskele, ~180° pööratav laadur keskele T-157. söödajagamise haagis F-935, kolme suunda kallutatav veokast KA1 keskele, kaaruti-vaaluti K-247 taha, pritsimisseade S-293 keskele ja ette, looreha E-451 taha, vaheltharimisseade P-420 keskele kokku vähemalt 47 seadet, millel on üle 10 vahetatava tööorgani.

Kirjandus
---------

* Klaus Krombholz - Landmaschinenbau Der DDR: Licht Und Schatten Dlg-Verlag Gmbh 2008, ISBN 3769007174.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Fortschritt** |
**Vičiūnai** (poola keeles *Wiciuny*) on Kaunase linnaosa, mis asub linna idaosas Panemunė valla territooriumil. Vičiūnai asub Nemunase jõekäärus Panemunė männikus, see piirneb Panemunė linnaosaga ja Kaunase veehoidla paisuga. Linnaosast viib üle Nemunase Gričiupisesse jalakäijate sild. Linnaosas asub sanatoorium.

Ajalugu
-------

Linnaosa varasema ajaloo kohta pole kuigi palju allikaid. Koduloolase Pranas Juozapavičiuse väitel asus seal algselt ümbruskonna mõisadest pagenud pärisorjade asula. Sealsed elanikud tegelesid kalapüügiga ja rajasid sinna ka võõrastemaja. Hiljem rajas Panemunė omanik Simonas Sirutis sinna ka teise asula. Selle juures tegutses õppelaager äsja sõjaväkke värvatud sõduritele, keda kutsuti *vyčiai*. Nende järgi sai piirkond ka oma nime.

Kirjalikes allikates on küla esimest korda mainitud aastal 1787. Aastal 1827 toime pandud rahvaloendus kinnitab kahe seal asuva küla olemasolu. Aastal 1847 kuulus paikkond Augustovi kubermangu, üks sealsetest küladest kuulus Panemunė mõisale, teine kuulus aga riigile ja oli ametlikult pažaislise mõisa hallata. 

XIX sajandi teisel poolel oli Panemunė mõisale kuuluvas külas 127 elanikku, teises külas aga 58 elanikku. Aastal 1878 kuulusid linnaosa maad Freda valda.Kaunase kindluse ehitamisel rajati sinna VI patarei, samuti asus seal kindluse komandandi Vladimir Grigorjevi puidust villa. 

Esimese maailmasõja järel hakkas küla kuuluma Aukštoji Panemunė valda. Aastal 1923 oli külas 297 elanikku. Aastal 1932 asuti koostama piirkonna arengukava, milles nähti ette Punase Risti sanatooriumile maa eraldamine ja mis pani aluse praegusele tänavavõrgustikule. Vičiūnai liideti kaunasega aastal 1933. Aastal 1963 rajati linnaossa veevärk. Aastal 1968 oli Vičiūnais 330 elanikku. Aastal 2008 hakati ehitama linnaosa servaaladele jäävat uut raudteed, mis ehitati selleks, et rongid saaksid Kaunase raudteejaama läbimata läbi linna sõita. Raudtee ise valmis aastal 2010.

* Grigorjevi villaGrigorjevi villa
* Sild üle NemunaseSild üle Nemunase
* Kaunase kindluse rajatisedKaunase kindluse rajatised

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. juuni 2017. Vaadatud 27. mail 2017.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
Viļķene mõis 1903. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Wolmarschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1903). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 14
**Viļķene mõis** (saksa keeles *Wilkenhof*, läti keeles *Viļķenes muiža*) oli Riia linnamõis Liivimaal Volmari kreisis Katriņa kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Limbaži piirkonnas Viļķene vallas Viļķenes.

Ajalugu
-------

19. novembril 1621 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf Lemsalu piiskopilinnuse koos kõige sinnakuuluvaga Riia linnale. Kingitu hulgas oli ka Viļķene vakus (*Wilcken*), millest kujunes hiljem Riia linnale alluv Viļķene mõis.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal üksteist adramaad, sellele allus 342 mees- ning 413 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus koos Lemsalu ja Lāde mõisaga kuuskümmend viis adramaad. 1688 oli mõisa suurus 14 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid kümme, aastal 1757 aga üksteist. Aastal 1823 oli mõisa suurus 14 ja 13/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 14 ja 12/20, aastal 1881 aga 4 ja 27/80, lisaks 15 ja 2/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad
-----------

Mõisale kuulus Indriķi karjamõis, kus aastal 1835 sündis Läti hümni autor Kārlis Baumanis.

Viited
------

1. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 157
2. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 249.
3. ↑  Materialien zu einer Geschichte der Landgüter Livlands, Heinrich von Hagemeister; lk. 157
4. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 151.

Katriņa kirik
Katriņa kihelkond

**Kirik**: Katriņa kirik  

**Mõisad**: Dreiliņi mõis | Pāle mõis | Rūstuži mõis | Suceni mõis | Šķirstiņi mõis | Viļķene mõis
N. A. Naseer (2013)
**N. A. Naseer** (sündinud 10. juunil 1962 Ernakulami ringkonnas Kerala osariigis Indias) on India loodusfotograaf, looduskaitsja ja publitsist.

Ta on enam kui 40 aastat rännanud ja teinud looduspilte Lääne-Ghatidi metsades Lõuna-Indias. Naseer teeb kaastööd India loodusajakirjadele, avaldab loodusfotosid ja looduskaitselisi kirjutisi. 

Ta harrastab võitluskunste, *tai chi*d ja joogat ning on tegutsenud nende õpetajana.

Naseeri emakeel on malajalami keel. Esimene emakeeles ilmunud raamat metsikust loodusest on pärit Naseeri sulest.

Loomingu näiteid
----------------

* Lõuna-India kaljuagaam soomuseliste seltsistLõuna-India kaljuagaam soomuseliste seltsist
* LooduspiltLooduspilt
* Hall sireloori strepsiriinseteprimaatide seltsistHall sireloori strepsiriinseteprimaatide seltsist
* Madukaela perekonda kuuluv aasia madukaelMadukaela perekonda kuuluv aasia madukael

Viited
------

1. ↑  N. A. Naseer profile. web.archive.org

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **N. A. Naseer** |

* N. A. Naseer Facebookis
**Tiit Masso** (sündinud 21. detsembril 1935 Tallinnas) on eesti ehitusinsener ja autor.

Haridus
-------

Ta lõpetas aastal 1954 kiitusega Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi. Aastal 1960 lõpetas ta kaugõppe teel Tallinna Polütehniline Instituudi ehitusteaduskonna.

Töökäik
-------

Ta töötas aastatel 1954–1957 Võru Ehitusvalitsuses, aastatel 1958–1964 töötas ta toimetajana Eesti Riiklikus Kirjastuses. Aastatel 1964–1968 töötas ta Eesti Tööstusprojektis vaneminseneri, grupijuhi ja projektide peakonstruktorina. 1968. aastast töötas ta projekteerimisinstituudi Tsentrosojuzprojekt Tallinna filiaali peakonstruktorina. Tiit Masso omab Tiit Masso OÜ firmat ning töötab tänaseni ehituskonsultandina.

Ta on projekteerinud kergfassaade (Haapsalu kaubanduskeskus), kerghooneid (Kiisa kauplus), mittetüüpseid monteeritavaid hooneid (ETKVL-i hooned Tallinnas Narva maanteel, Tallinna Kaubahall (praegu Rimi Kaubahall), Kehra kauplus), monoliitraudbetooni ja terasest ruumkandureid (Pirita rannahoone) ja hooneid nõrkadele pinnastele.

Ta on toimetanud palju ehitusraamatuid, samuti on ta mitme ehitusraamatu autor.

Tiit Masso on publitseerinud ehitusvaldkonnaga seonduvaid raamatuid, mida tänaseni kasutatakse õppematerjalidena. 

Välja antud raamatud:

"Matkale" - 1965

"Ehituskonstruktori käsiraamat" (esimene trükk) - 1980

"100 ehitist" - 1983

"Eesti ehitusmälestised" - 1990

"Väikemajad" - 1990

"Palkmajad. Konstruktsioon ja ehitamine "- 1991

"Ehituskonstruktori käsiraamat 1." - 2002

"Ehituskonstruktori käsiraamat 2. osa" - 2002

"Ehituskonstruktori käsiraamat 3. osa" - 2003

"Ehitusfüüsika ABC. Soojus, niiskus, müra" - 2012

"Vanade väikemajade tarindid" - 2022

Tunnustus
---------

* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk

Isiklikku
---------

Tema ema oli kokk ja kokanduspedagoog Salme Masso, isa Nikolai Masso oli agronoom, emapoolne vanaisa Oskar Karl Johann Liigand oli koolmeister ja Riigikogu liige.

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3655

Kirjandus
---------

* Ehitusinsenerid TPI-st. Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn 1986
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib majandusteadlasest; ornitoloogi kohta vaata artiklit Tiit Randla.* |

---

**Tiit Randla** (sündinud 9. juulil 1943 Tallinnas) on eesti majandusteadlane.

Elulugu
-------

Tiit Randla on teenistuja poeg.

Randla lõpetas 1961 Rapla Keskkooli ja 1966 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal; 1976–80 oli ta TPI aspirant. Ta on töötanud TTÜ 1970–80 töö- ja juhtimise teadusliku organiseerimise labori juhatajana, 1980–90 tootmise ökonoomika ja organiseerimise kateedri vanemõpetajana, 1990–2004 käitismajanduse instituudi tööteaduse õppetooli lektorina, majandusteaduskonna prodekaanina, 1991–2006 TTÜ majandusõpikonna juhatajana, TTÜ majandusteaduskonna dekanaadi juhatajana ja peaspetsialistina.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: töö- ja palgakorraldus Eesti tööstusettevõte- ja teenindusettevõtetes. Üle 20 teadustrükise.

Isiklikku
---------

Tiit Randla on 1967. aastast abielus telekunstnik Gunta Randlaga.

Teoseid
-------

* Teenindusteooria rakendusi töö normeerimisel (kaasautor J. Fominõh). Tallinn, 1974
* Hotelli "Olümpia" toateenijate töökorralduse analüüs ja arvu normimine. Tallinn, 1996
* Tööriistamajanduse organiseerimine (kaasautorid H.-E. Kabral ja L. Sarapik). Tallinn, 1991

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑  "Randla, Gunta", "Eesti teatri biograafiline leksikon" (vaadatud 09.06.2023)

Kirjandus
---------

* Tallinna Polütehniline Instituut 1936–1986. Tallinn, 1986, 341.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Tiit Leito** (sündinud 1. juunil 1949 Tilga külas Emmaste vallas Hiiumaal) on eesti ornitoloog ja loodusfotograaf.

1967. aastal lõpetas ta Haapsalu 1. Keskkooli. 1972. aastal lõpetas ta metsamajanduse insenerina Eesti Põllumajanduse Akadeemia.

Aastatel 1972–1996 oli ta Hiiumaa laidude maastikukaitseala juhataja.

Ta on põhjalikult uurinud Hiiumaa linnustikku, avaldanud loodusalbumeid ja loodusteemalisi postkaarte. Ta on koostanud mitme looduskaitseala, näiteks Endla looduskaitseala ning Soomaa ja Matsalu rahvuspargi slaidiprogramme.

Oli Eesti Kongressi liige.

Tunnustus
---------

* 2000 – Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2004 – Eerik Kumari looduskaitsepreemia

Teosed
------

* "Aastaring laidudel", 1984
* "Vaikuse värvid", 1994
* "Hiiumaa linnustik" (koos Aivar Leitoga), 1995
* "Vete sinisel piiril", 1999
* "Endla soostik" (koos Kai Kimmeli ja Katrin Möllitsiga), 2003
* "Eesti kaitsealad" (koos Arne Aderi ja Kai Kimmeliga), 2007

Isiklikku
---------

Tiit Leito abikaasa on Karin Poola. Neil on kaks tütart. Tiit Leito vend on Vello Leito ning vennad olid Toomas Leito ja Aivar Leito, õde oli sotsioloog Aili Kelam (1935–2017).

Viited
------

1. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 3376

Välislingid
-----------

* Koduleht
Liikuv joon on igas punktis kõvera puutujaks. Selle tõus on antud tuletise kaudu; tuletise positiivsetele, negatiivsetele ja nullväärtustele vastavad värvid roheline, punane ja must.
**Joone puutuja** punktis *P* on sirge, mis saadakse kõverjoone punkte *K*1 ja *K*2 läbivatest sirgetest piirprotsessis, kus *K*1 ja *K*2 lähenevad punktile *P*. Tasandilise kõvera puutuja etteantud punktis on sirge, mis läbib vaadeldavat punkti ja mille tõus ühtib kõvera tõusuga selles punktis.

**Pinna puutujaks** nimetatakse sirget, mis on puutujaks mõnele pinnal asuvale joonele.

Puutuja võrrand
---------------

Kui tasandilise joone võrrand on kujul *y* = *f*(*x*), siis puutuja võrrand punktis (*x*0,*f*(*x*0)) on vastavalt

{\displaystyle y=f(x\_{0})+f'(x\_{0})(x-x\_{0})},
kus *f'* on funktsiooni *f* tuletis.

Seotud mõisteid
---------------

* Pinna puutujatasand punktis *P* on tasand, mis on moodustatud kõikidest pinna puutujatest punktis *P*.
* Puutujapind on pind mis on moodustatud kõikidest (ruumilise) joone puutujatest.
* Puutujavektor on puutuja sihiline vektor.
* Puutujaruum muutkonna punktis *P* on vektorruum, mis on moodustatud kõigist puutujavektoritest punktis *P*.

Viited
------

1. 1 2 3   Kaasik, Ü. (2002). *Matemaatikaleksikon*. Tartu.
**Tammiku järv** (ka *Tammiku mõisa järv*) on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Ta koosneb neljast omavahel ühendatud järvikust: Breibergi, Saluveeri, Tammelehe ja Ploompuu järvest (nimed põhjast lõunasse).

Registrikood: VEE2050500. 

Järvede vesi on allikate tõttu selge ja külm, põhi aga mudane. Järves elutseb haug, ahven, koger, linask.

Muistendid
----------

Tammiku mõisa tiigid olevat 1918. aastal kaevanud prantsuse sõjavangid, teised on loodusliku tekkega. On oletanud, et kõik järved võivad olla kaevatud. Legend ei täpsusta, mida ja kui palju seal kaevati, aga järved olid olemas juba varem. 18. sajandi kaardil on 7 väikest järvekest.

Aastakümneid tagasi olevat Tammiku järvest tulnud välja kurikas, mis olevat visatud kurisuauku Mõisamaa külas Trelli koha sees. Kevadel suunduvad kõik veed sinna kokku. Nii kui sulaks läheb, keerab kurisuauk kõik veed sealt alla.

Vaata ka
--------

* Väike-Tammiku järv
* Juta järv
* Tammelehe hoiuala

Viited
------

1. ↑   Tammiku järvedest

Välislingid
-----------

* Tammiku järv Eesti looduse infosüsteemis
**"Hybrid Theory EP"** on Linkin Parki album 1999. aastast. 

Kui Chester Bennington liitus Xeroga, siis bänd võttis uueks nimeks Hybrid Theory ja peagi lasti välja see 6-rajaline EP 1999. aastal. Ainult 1000 eksemplari trükiti algupäraselt ja saadeti Linkin Parki street teami liikmetele reklaamiks.

Paljud *hardcore*'i fännid kaaluvad seda väljaannet kui meistriteost: täiuslik kombinatsioon rokist, hiphopist ja elektroonilisest muusikast. Teravatest sõnadest kuni selle unikaalse pillimänguni, album endiselt säilitab oma "underground" saundi bändist, kes just on tegemas oma suurt etteastet muusikatööstuses. Me kõik teame, mis edasi sai.

Esimese aasta Linkin Parki fänniklubi Linkin Park Underground liikmetele anti võimalus soetada uus väljaanne EP-st aastal 2001. Uus väljaanne sisaldas muudetud kunstitööd ja märkmeid koos kirjaga, milles bänd tänab kõiki fänniklubi liikmeid.

Ainuke võimalus EP-d või selle uut väljaannet soetada on osta see kelleltki, kes omab seda. Seetõttu on suur võimalus ka pettuse ohvriks langeda. Ainult originaalteosel on plaadi sisekaanel kirjas lõik: "*After eight months, she was sure of one thing: that the baby's future would be determined by the convergence of its divided past* ".

Albumi produtseeris Hybrid Theory (Linkin Park).

Albumi rajad
------------

1. Carousel
2. Technique
3. Step Up
4. And One + Interlude
5. High Voltage
6. Part of Me + Ambient

| * v
* r
Linkin Park |
| --- |
| 
*Rob Bourdon **·**  Brad Delson **·**  Dave Farrell **·**  Joe Hahn **·**  Mike Shinoda*Chester Bennington **·** Kyle Christener **·**  Scott Koziol **·**  Mark Wakefield |
| Stuudioalbumid | 
*Hybrid Theory* **·**  *Meteora* **·**  *Minutes to Midnight* **·**  *A Thousand Suns* **·**  *Living Things* **·**  *The Hunting Party* **·**  One More Light |
| Remiksalbumid | 
*Reanimation* **·**  *Collision Course* |
| Kontsertalbumid | 
*Live in Texas* **·**  *Road to Revolution: Live at Milton Keynes* |
| Demod/EP-d | 
*Xero* **·**  *Hybrid Theory*  **·** *In the End: Live & Rare* **·**  *Live from SoHo* **·**  *Songs from the Underground* |
Hymni i Flamurit instrumentaalversioon koos ingliskeelsete laulusõnadega
**"Hymni i Flamurit"** ("Lipuhümn") on Albaania riigihümn. 

Sõnade autor on albaania luuletaja Aleksander Drenova. 

Hümn avaldati esimest korda Sofia albaaniakeelses ajalehes Liri e Shqipërisë ('Albaania Vabadus') 21. aprillil 1912. Luuletuse esialgne pealkiri oli "Betimi mi flamur" ("Liputõotus"). Luuletus ilmus 1912 Bukarestis luulekogus "Ëndra dhe lot" ('Unenäod ja pisarad').

Meloodia autor on Rumeenia helilooja Ciprian Porumbescu.

Hümn võeti kasutusele Albaania iseseisvumisel 1912 ning on olnud kasutusel kogu aeg, ka kommunistliku režiimi ajal. Hümnis kasutatakse nelja salmi luuletuse kuuest salmist.

Albaaniakeelsed sõnad
---------------------

**Hymni i Flamurit**

Rreth flamurit të përbashkuar,  

Me një dëshirë dhe një qëllim,  

Të gjithë Atij duke u betuar,  

Të lidhim besën për shpëtim.

Prej lufte veç ay largohet,  

Që është lindur tradhëtor,  

Kush është burrë nuk friksohet,  

Po vdes, po vdes si një dëshmor.  

Në dorë armët do t'i mbajmë,  

Të mbrojmë Atdheun në çdo vend,  

Të drejtat tona ne s'i ndajmë,  

Këtu armiqtë s'kanë vend.

Se Zoti vet e tha me gojë,  

Që kombe shuhen përmbi dhé,  

Po Shqipëria do të rrojë,  

Për te, për te luftojmë ne.

Ligikaudne tõlge
----------------

**Lipuhümn**

Lipu ümber koondununa,  

ühe soovi ja ühe eesmärgiga,  

andkem ausõna  

võidelda oma pääsemise eest.  

Ainult see, kes on sündinud reeturina,  

hoiab võitlusest kõrvale.  

Kes on vapper, see ei kohku,  

vaid langeb märtrina ürituse eest.  

Relvaga käes jääme  

valvama oma isamaad.  

Oma õigusi me ei loovuta,  

vaenlastel pole siin asu.  

Sest Issand Ise on öelnud,  

et rahvad kaovad maa pealt,  

kuid Albaania jääb kestma,  

sest tema eest me võitleme.

Välislingid
-----------

* Hümni meloodia orkestri esituses
* Albaania hümn presidendi kodulehel
* Hümni täistekst

---

Pealkirja "Hymni i Flamurit" kannab ka üks Fan Noli luuletus.

Välislingid
-----------

* Luuletuse albaaniakeelne tekst
***Hyalinobatrachium dianae*** on kahepaiksete klassi kuuluv päriskonnaline. Ta kuulub klaaskonnade hulka, mis tähendab, et tema keha on osalt, nimelt altpoolt läbipaistev.

Liik avastati Cordillera de Talamanca mäeahelikust Costa Ricast ja kirjeldati kuue sealt leitud isendi põhjal. Uuest liigist anti teada 2015. aasta aprillis Costa Rica Kahepaiksete Uurimiskeskusele. Liiginimetus anti nimi seda liiki uurinud teadlase Brian Kubicki ema Janet Diane Kubicki auks.

*Hyalinobatrachium dianae* sarnaneb välimuselt "Muppetidest" tuntud tegelasega Kermit. Kubicki kinnitas, et ise ta seda sarnasust ei märganud, aga on rõõmus selle üle, et ajakirjandus sellest välja tegi, sest see aitab avalikkuse tähelepanu juhtida Costa Rica vihmametsadele ja seal elavatele loomadele.

*Hyalinobatrachium dianae* kehavärv on laimiroheline ja tal oli poolläbipaistev nahk. Tal on väikese tumeda täpikesega hõbevalge vikerkest. Ta on 2,5 cm pikk ja elab Costa Rica vihmametsades 400–800 meetri kõrgusel merepinnast. Konna ohustab inimtegevus vähe, kuna ta elutseb peamiselt kaitse alla võetud aladel.

Konn avastati tema eriliste häälitsuste tõttu, mis meenutavad pigem putuka kui konna omi. Konn kasutab metalliliste nootidega häälitsusi, mis on tema "visiitkaardiks".

Viited
------

1. 1 2 3  "Costa Ricast avastatud uus konn näeb välja nagu kuulus nukk-konn Kermit". Elu24. 21. aprill 2015. Kasutatud 8. mai 2015
The Byrds (1965)
The Byrds (1970)
**The Byrds** oli USA folkroki ansambel, mis asutati 1964. aastal Los Angeleses.

Asutajaliikmed olid kitarristid ja lauljad Roger McGuinn, David Crosby ja Gene Clark, basskitarrist Chris Hillman ja trummar Michael Clarke.

1965. aastal ilmunud albumi "Mr. Tambourine Man" nimilugu on Bob Dylani kirjutatud "Mr. Tambourine Man", milles ansambel segas edukalt folkmuusikat rokkmuusikaga. Albumiga kujunes The Byrds üheks folkroki pioneeriks. "Mr. Tambourine Man" sai ansambli läbilöögilooks tõustes nii USA kui Briti edetabelites esikohale.

1967. aastal lahkus ansamblist David Crosby ning asutas ansambli "Crosby, Stills, Nash & Young". The Byrds läks laiali 1973. aastal.

1991. aastal lisati ansambel Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.

Diskograafia
------------

* *Mr. Tambourine Man, 1965*
* *Turn! Turn! Turn!, 1965*
* *Fifth Dimension, 1966*
* *Younger Than Yesterday, 1967*
* *The Notorious Byrd Brothers, 1968*
* *Sweetheart of the Rodeo, 1968*
* *Dr. Byrds & Mr. Hyde, 1969*
* *Ballad of Easy Rider, 1969*
* *Untitled, 1970*
* *Byrdmaniax, 1971*
* *Farther Along, 1971*
* *Byrds, 1973*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **The Byrds** |

*
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib bändist; nende debüütalbumi kohta vaata artiklit The Clash (album)* |

---

The Clash Oslos 1980. aastal
**The Clash** oli 1976. aastal asutatud inglise punkansambel. Algselt primitiivset *punk rock*'i mänginud ansambli muusikale lisandus aja jooksul paljude erinevate muusikastiilide, näiteks *reggae*, *dub* ja *rocksteady*, mõju. Lisaks positiivsele kriitikale sai ansamblile erinevalt paljudest teistest punkansamblitest osaks ka müügiedu ja populaarsus, seda eriti USA-s 1980. aastate alguses. Bändi kõik kuus stuudioalbumit müüsid Suurbritannias vähemalt kuldplaadi ("London Calling" ka plaatinaplaadi) normi. USA-s said plaatinaplaadi staatuse "London Calling" ja "Combat Rock".
Pärast koosseisumuudatusi läks ansambel 1986. aastal laiali.

Klassikaline koosseis (1977–1982)
---------------------------------

* Joe Strummer, laul, kitarr
* Paul Simonon, basskitarr, taustalaul
* Mick Jones, soolokitarr, laul
* Topper Headon, trummid, löökriistad

Stuudioalbumid
--------------

* "The Clash" (1977)
* "Give 'Em Enough Rope" (1978)
* "London Calling" (1979)
* "Sandinista!" (1980)
* "Combat Rock" (1982)
* "Cut the Crap" (1985)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **The Clash** |
**Vietnami Kommunistlik Partei** (**VKP**; vietnami keeles *Đảng Cộng sản Việt Nam*) on Vietnami Sotsialistliku Vabariigi erakond. See on riigi esimene ja praegu ainus seaduslik erakond. Kuigi *de jure* on riigis ka Vietnami Isamaarinne, on VKP-l täielik kontroll valitsuse, riigi, sõjaväe ja ajakirjanduse üle. Kommunistliku Partei ülemvõim on tagatud põhiseaduse artikliga 4. Erakond asutati 1930. aastal, 1954. aastal saadi Põhja-Vietnami valitsusparteiks ning 1976. aastal, pärast Lõuna-Vietnami vallutamist kogu Vietnami ainsaks parteiks.

VKP toimib Vladimir Lenini demokraatliku tsentralismi ideede järgi. Partei kõrgeim institutsioon on Rahvuskongress, mis valib Keskkomitee. Kongresside istungjärkude vahelisel ajal juhib parteid Keskkomitee. Pärast Kongressi istungjärku valib Keskkomitee Poliitbüroo, Sekretariaadi ja selle peasekretäri, kes on erakonna kõrgeim ametnik. Keskkomitee istungjärkude vahelisel ajal juhib erakonda Poliitbüroo, mis saab ajada vaid eelnevalt Keskkomitee või Rahvuskongressi poolt kinnitatud poliitikat. Aastal 2021 ametisse astunud 13. Vietnami Kommunistliku Partei Poliitbüroosse kuulub 18 liiget. Partei juht on aastast 2011 Nguyễn Phú Trọng, kes on Keskkomitee peasekretär ning Sõjalise Keskkomisjoni sekretär.

Vietnami Kommunistliku Partei ametlik ideoloogia on kommunism ning osaletakse iga-aastastel Kommunistlike ja Tööparteide Rahvusvahelistel Kohtumistel. Erakond propageerib ka n-ö sotsialistliku suunitlusega turumajandust ja Ho Chi Minhi õpetust, mis kombineerib Vietnami kultuuri, Prantsuse revolutsiooni ideid, liberaalseid ideid, marksist-leninistlikke ideid ja Hồ Chí Minhi isikukultust.

Vietnamis kehtis aastani 1986 käsumajandus, pärast seda toimusid majandusreformid Đổi Mới ning majandus muutus vabamaks. Külmas sõjas oldi Nõukogude Liidu poolel.

Vaata ka
--------

* Vietnami inimõigused
* Vietnami poliitika
* Rahvusassamblee (Vietnam)

Kirjandus
---------

* Vu, Tuong (2017). *Vietnam's Communist Revolution: The Power and Limits of Ideology*. Cambridge University Press. ISBN 9781316650417.

Välislingid
-----------

* VKP ingliskeelne leht
**Pellouailles-les-Vignes** [pellu'eill le vinj] on vald Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas Maine-et-Loire'i departemangus.

Vald asub departemangu keskuse Angersist 11 kilomeetrit kirdes.

Valla maksimaalne kõrgus on 44 meetrit.

Valla postikood on 49112 ja INSEE kood on 49238.

Vallakeskust läbib departemangu maantee RD323, mis ühendab Angersi La Flèche'i ja Le Mansiga.

1237. aastast on teada esimene üleskirjutus asulast Pellouailles Chaloché kloostri seaduste kogus.

Asula kirjapildi muutumine: Pelleyolle (1265), Pelleovis (1317), Pille Oueille (1334), Pellouaille (1388). 

Aastal 1919 nõudis vallavolikogu «les Vignes» lisamist nimele. See seletas ka valla peamist majandustegevust, sest veel 1878. aastal oli üle poole valla territooriumist kaetud viinapuude istandustega.

Ka tänapäeval on see jäänud valla üheks suurimaks majandusharuks. Igal aastal toodetakse ligi 227 000 pudelit veini.

Vallaga on seotud preester ja usutegelane Jacques Dille.

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2018

Välislingid
-----------

* Valla koduleht (*prantsuse keeles*)
**Midway lahing** oli 4. juunist kuni 7. juunini 1942 Vaikse ookeani Midway saartel USA ja Jaapani merevägede vahel toimunud lahing, mis lõppes jaapanlaste lüüasaamisega. 

Vaikse ookeani lahingutander 1942. aastal
Jaapan soovis pärast rünnakut Pearl Harborile elimineerida USA mereväe võitlusvõime, et sundida USA sõjast väljuma. Jaapanlased lootsid, et veel üks raske kaotus sunniks Ameerika Ühendriigid kapituleeruma ja see oleks võimaldanud jaapanlastel kehtestada Vaiksel ookeanil Jaapani ülemvõimu. Jaapanlaste lahinguplaani õnnestumisel oleks USA lennukikandjad lõksu meelitatud ja hävitatud, ning see oleks võimaldanud valmistuda Fidži, Samoa ja Hawaii vallutamiseks.

Jaapanlaste plaan ebaõnnestus, sest ameeriklaste mereväge alahinnati ja USA signaalluure suutis määrata kindlaks rünnaku kuupäeva, asukoha ja lahinguplaani, mis võimaldas USA mereväel lahinguks valmistuda ja jaapanlasi üllatada. Jaapan kaotas lahingus kõik oma suured lennukikandjad ja raskeristleja, samas kui USA kaotas ainult ühe lennukikandja ja hävitaja. Pärast Midway lahingut ja osade Saalomoni saarte tagasivallutamist ei suutnud Jaapan oma kaotatud laevu ega meeskondi enam uutega asendada, mistõttu peetakse Midway lahingut II maailmasõja üheks pöördepunktiks.

Viited
------

1. ↑  "What If Japan Had Won The Battle of Midway?". *The Diplomat*. Vaadatud 23. oktoober 2017.
2. ↑  "Battle of Midway". *History.com*. Vaadatud 23. oktoober 2017.
3. ↑  "Battle of Midway". *Encyclopædia Britannica*. Vaadatud 24. oktoober 2017.

Kirjandus
---------

* Tim Newark. *Murrangulised lahingud : viiskümmend lahingut, mis muutsid ajalugu*. (Tallinn: Varrak, 2002), lk 112–115
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Juunioride maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2015 |  |
| Euroopa U19 meistrivõistlused |
| **Kuld** | 2013 |  |

**Predrag Rajković** (serbia kirillitsas Предраг Рајковић; sündinud 31. oktoobril 1995 Negotinis) on Serbia jalgpallur, kes mängib väravavahina Hispaania kõrgliigaklubis Mallorca ja Serbia jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Serbia klubis FK Jagodina, mille meeskonnas debüteeris ta Serbia kõrgliigas 2013. aasta märtsis. Aastatel 2013–2015 mängis ta Serbia kõrgliigas Belgradi Crvena Zvezda ridades.

Aastatel 2015–2019 mängis ta Iisraeli kõrgliigaklubis Tel Avivi Maccabi, kellega tuli hooajal 2018–19 Iisraeli meistriks.

2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Stade de Reims.

2022. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Mallorcaga.

2013. aastal tuli Rajković Serbia kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. 2015. aastal tuli ta Serbia kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks mängijaks. Rajković kuulus varuväravavahina Serbia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Tel Avivi Maccabi
* Iisraeli kõrgliiga: 2018–19
* Toto karikas: 2017–18, 2018–19

| * v
* r
Serbia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Stojković
* 2 Rukavina
* 3 Tošić
* 4 Milivojević
* 5 Spajić
* 6 Ivanović
* 7 Živković
* 8 Prijović
* 9 Mitrović
* 10 Tadić
* 11 Kolarov (c)
* 12 Rajković
* 13 Veljković
* 14 Rodić
* 15 Milenković
* 16 Grujić
* 17 Kostić
* 18 Radonjić
* 19 Jović
* 20 Milinković-Savić
* 21 Matić
* 22 Ljajić
* 23 Dmitrović
* Treener: Krstajić

 | Serbia |

| * v
* r
Serbia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Dmitrović
* 2 Pavlović
* 3 Eraković
* 4 Milenković
* 5 Veljković
* 6 Maksimović
* 7 Radonjić
* 8 Gudelj
* 9 A. Mitrović
* 10 Tadić (c)
* 11 Jović
* 12 Rajković
* 13 S. Mitrović
* 14 Živković
* 15 Babić
* 16 Lukić
* 17 Kostić
* 18 Vlahović
* 19 Račić
* 20 S. Milinković-Savić
* 21 Đuričić
* 22 Lazović
* 23 V. Milinković-Savić
* 24 Ilić
* 25 Mladenović
* 26 Grujić
* Treener: Stojković

 | Serbia |
Prefektuurid Prantsusmaal
**Prefektuur Prantsusmaal** (prantsuse: *préfecture*) võib viidata:

* *Chef-lieu de département*, linn, kus asub departemangu valitsus;
* *Chef-lieu de région*, linn, kus asub piirkonna valitsus;
* prefektuuri jurisdiktsioon;
* Prefekti ametlik residents või peakorter.

Prefektuuri roll
----------------

Prantsusmaal on 101 prefektuuri, üks igas departemangus. Vastutav ametnik on prefekt (prantsuse: *préfet*). Prefektuur on valitsus, mis kuulub siseministeeriumile, ning selle ülesandeks on isikutunnistuste, juhilubade, passide, välismaalaste elamis- ja töölubade väljastamine, sõidukite registreerimine, ühingute registreerimine (loomine, staatuse muutmine, laialisaatmine) ning politsei ja tuletõrjujate juhtimine.

Prefektuurid asuvad oma departemangude geograafiliste keskuste lähedal ja valiti algselt nii, et oleksid ühepäevase hobusereisi kaugusel ükskõik kust departemangus. Seetõttu ei pruugi departemangu suurim asula olla alati selle prefektuur: näiteks Marne'i departemangu prefektuur asub Châlons-en-Champagne'is, vaatamata Reimsi linnale Aisne'i piiri ääres, mis on neli korda suurem.

Prefekt esindab riigi valitsust kohalikul tasandil ja kasutab seetõttu riigi valitsusele põhiseaduslikult antud volitusi. Prefekt annab välja määruseid, mis on kirjutatud kohaliku õiguse kohaldamiseks: ohutuseeskirjadele mittevastava hoone sulgemiseks või sõidukite liikluseeskirjade muutmiseks (kiiruspiirangud, ehitusload).

Departemangu juhtorgan on departemangu nõukogu (prantsuse: *Conseil départemental*), mis vastutab koolide ja teede ehitamise ja korrashoiu, ülalpeetavatele inimestele (puuetega ja eakatele) rahalise abi ning kohaliku majandusarengu edendamise jne eest. Varem oli prefekt departemangu juhataja, kuid alates 1982. aastast asus departemangu nõukogu president departemangu tegevjuhi kohale.

Pariis
------

Petite Couronne
Pariisi (Île-de-France) ja selle kolme ümbritseva departemangu (Petite Couronne) kohta kehtib erand. Neid departemange haldab õiguskaitse ja julgeoleku tagamiseks üks prefektuur, mida nimetatakse politseiprefektuuriks (prantsuse: *préfet de police*), mis pärineb 1871. aasta Pariisi kommuunist. Täidesaatvat võimu rakendab teistes Prantsuse valdades tavaliselt linnapea. Teisi volitusi omab Pariisi prefekt.

Departemangude alljaotused
--------------------------

Departemangud jagunevad ringkondadeks, mis omakorda jagunevad kantoniteks. *Chef-lieu d'arrondissement* on alamprefektuur (prantsuse: *sous-préfecture*). Vastutav ametnik on alamprefekt (prantsuse: *sous-préfet*). Kantonitel on suhteliselt vähe pädevusi, millest kõige olulisem on kohalik valimiste korraldamine (kantonid on valimisjaotised).

Vaata ka
--------

* Prantsusmaa haldusjaotus
* *Police nationale*
| **Pregnenoloon** |
| --- |
|  |
| CAS-number | 145-13-1 |
| PubChem | 8955 |
| DrugBank | EXPT02608 |
| Keemiline valem | C21H32O2 |
| Molekulmass | 316.483 g/mol |

**Pregnenoloon** on kõikide steroidhormoonide prekursor mida sünteesitakse kolesteroolist ning mis keemiliselt olemuselt kuulub prohormoonide ja steroidide hulka. 

Looduslik pregnenoloon osaleb mineralokortikoidide, glükokortikoidide, androgeenide ja östrogeenide steroidogeneesis. 

Pregnenoloon katalüüsitakse ensümaatiliselt mitokondrites ensüümi tsütokroom P450scc vahendusel kolesteroolist. 

Pregnenoloon on neuroaktiivne steroid, mille tegelikku toimet ja ülesandeid on käesoleval ajal vähe uuritud.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madudel on pregnenoloon, vastavalt soolistele eripäradele, progesterooni ja testosterooni prekursor.

Imetajatel
----------

### Inimestel

Inimestel on pregnenoloon kõikide steroidhormoonide prekursor ja see sünteesitakse peamiselt kolesteroolist.

### Uuringud

#### Kanepi mürgistus

Loomkatsetes hiirte ja rottidega suureneb kanepitaimes (*Cannabis sativa*) leiduva tetrahüdrokannabinooli (THC) toimel pregnenolooni süntees ja see blokeerib kannabinoid retseptorid vähendades THC toimet. Uuringule toetudes viiakse läbi edasisi uuringuid kasutamaks sünteetilise pregnenolooni võimalikku manustamist inimestele THC mürgistuse ja kanepisõltuvuse võõrutusravis.

Vaata ka
--------

* kolesterool
* steroidhormoonid

Viited
------

1. ↑  Monique Vallée, Sergio Vitiello, Luigi Bellocchio, Etienne Hébert-Chatelain, Stéphanie Monlezun, Elena Martin-Garcia, Fernando Kasanetz, Gemma L. Baillie, Francesca Panin, Adeline Cathala1, Valérie Roullot-Lacarrière, Sandy Fabre, Dow P. Hurst, Diane L. Lynch, Derek M. Shore, Véronique Deroche-Gamonet, Umberto Spampinato1, Jean-Michel Revest, Rafael Maldonado, Patricia H. Reggio, Ruth A. Ross, Giovanni Marsicano1, Pier Vincenzo Piazza,Pregnenolone Can Protect the Brain from Cannabis Intoxication. Lühikokkuvõte. Science, 3 jaanuar 2014: 
343. köide, nr 6166, lk 94-98, DOI: 10.1126/science.1243985, veebiversioon (vaadatud 11.06.2014) (*inglise keeles*)

Välislingid
-----------


|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Keemia***  |



|  |  |
| --- | --- |
|  | ***Portaal Meditsiin***  |

* Sissekanne ChemIDplus-is

*Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Pregnenolone seisuga 11.06.2014.*
Purekkari neem (2007)
Purekkari neem
Purekkari neem augustis
**Purekkari neem** on Pärispea poolsaarest eenduv neem. Selle ots on Mandri-Eesti põhjapoolseim punkt (59° 40' 31" N). 

Neem on kivine. Selle pikkus on umbes 1,5 kilomeetrit.

Purekkari neem asub Pärispea külas Kuusalu vallas. Ühtlasi jääb ta Lahemaa rahvuspargi alale. Neeme ja poolsaare ühinemiskohas asub Mähüots, neemest itta jääb Mohni saar.

Neemel kasvab mitmesuguseid taimi. Puudest leidub seal mändi (ka selle roomavat vormi), haaba ja pihlakat, põõsastest põhiliselt kibuvitsa.

Seal asub rändrahne, näiteks Purekkari Maasäärekivi.

Purekkari esmamainiti Mellini atlases 1798 kujul *Purrikarri*. Sama nimekuju kasutati ka 1871. aastal.

Neeme nimeks on liitnimi liigisõnaga "kari". Algselt ta oligi kari ja on ka Mellini atlases saarena kujutatud. Nime algusosa seostas Per Wieselgren sõnaga "purjekas", samas võib võrrelda ka tüvega "puri-", näiteks "purihammas", mis tuleb sõnast "purema".

Viited
------

1. ↑  Eesti kohanimeraamat, lk. 521
2. ↑  Eesti kohanimeraamat, kaart 4
3. 1 2  Eesti kohanimeraamat, lk. 507

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Purekkari neem** |
**Nikolaus Friedrich Hermann Spindler** (ka **Nikolai Spindler**; 24. jaanuar / 5. veebruar 1831 Haljala – 15. november / 27. november 1894 Kursi) oli Eestimaa vaimulik.

Ta õppis Gahlnbäcki erakoolis, aastatel 1844–1848 Tallinna gümnaasiumis ning aastatel 1848–1849 Tartu Ülikoolis filoloogiat ja aastatel 1849–1852 usuteadust. Pärast ülikooli lõpetamist tegutses koduõpetajana Harku mõisas ja Tallinnas. Aastal 1855 oli ta prooviaastal Tallinna Püha Vaimu koguduses, seejärel reisis Saksamaal. Ordineeriti 17. novembril / 29. novembril 1857 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1857–1870 Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse õpetaja. Aastatel 1870–1878 oli ta Harju-Madise koguduse õpetaja, olles samal ajal Lääne-Harju praostkonna praost ning aastatel 1872–1878 Eestimaa konsistooriumi assessor. Aastatel 1878–1880 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja ja gümnaasiumi usuõpetuse ülemõpetaja. Aastal 1880 oli ta Tartu gümnaasiumi usuõpetuse ülemõpetaja, aastatel 1881–1894 Tartu linna vikaarõpetaja ja vangla vaimulik.

Isiklikku
---------

Tema isa Georg Wilhelm Spindler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, vend Bernhard Justus Thomas Spindler oli Lihula ja Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja, vennapoeg Hermann Spindler oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, vennapoeg Friedrich Spindler oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, hiljem fotograaf ja ajalehe Revaler Zeitung toimetaja. Poeg August Friedrich Spindler oli arst.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
2. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Valts Ernštreits aastal 2010 Tartus
**Valts Ernštreits** (ka Valt Ernštreit; sündinud 26. mail 1974 Riias) on liivi kultuuritegelane ja keeleteadlane.

Ernštreits lõpetas 1991. aastal Riia 1. gümnaasiumi. Õppis aastatel 1991–1998 Tartu Ülikoolis soome-ugri keeli bakalaureuseõppes ja 1998–2002 magistriõppes. Töötas aastatel 2003–2008 Läti Ülikoolis liivi ja teiste soome-ugri keelte õpetajana. 2018. aastast on ta Läti Ülikooli Liivi Instituudi direktor.

Ta kaitses 10. detsembril 2010 doktoritöö liivi kirjakeele arengust: "Liivi kirjakeele kujunemine" (juhendaja filoloogiadoktor Tiit-Rein Viitso, oponent prof. dr. Eberhard Winkler Göttingeni ülikoolist). Temalt on ilmunud lätikeelne monograafia "Lībiešu rakstu valoda" (Rīga: Latviešu valodas aģentūra, Līvõ Kultūr sidām, 2011), millest on tehtud ka täiendatud ja parandatud eestikeelne tõlge "Liivi kirjakeel" (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013).

Ernštreits on portaali livones.lv ja saidi niceplace.lv üks loojaid ning eesti-läti sõnaraamatu toimetaja.

Tunnustus
---------

* 1998 Norra Kuningriigi Püha Olafi orden
* 2012 Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk
* 2012 Hõimurahvaste programmi rahvusteaduste auhind
* 2015 Läti Vabariigi Tunnustusristi V klassi teenetemärk
* 2020 Hõimurahvaste programmi Ilmapuu auhind

Viited
------

1. 1 2 3  Raimu Hanson, Teadusdoktor käib mööda liivi radu, Tartu Postimees, 09.12.2011.
2. ↑  Eesti-läti sõnaraamat

Välislingid
-----------

* Keelesaade. Liivi keel, Vikerraadio, 21. aprill 2013
* Keelesaade. Liivikeelsest luulest, Vikerraadio, 18. september 2022
**Valter Karl Viks** (20. jaanuar 1895 Kambja – 10. august 1959 Chicago) oli eesti vaimulik.

Ta lõpetas Peterburi Klassikalise 3. Gümnaasiumi, õppis aastatel 1915–1918 ja 1920–1921 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lisaks oli ta aastatel 1916–1918 sõjaväeametnik ja võttis aastatel 1918–1920 osa Vabadussõjast. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Aastatel 1921–1922 oli ta usuõpetaja Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlaste gümnaasiumis. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti 13. juunil 1922 õpetajaks.

Ta oli aastatel 1922–1936 Rõuge Maarja koguduse õpetaja ja 1936–1938 Väike-Maarja koguduse asetäitja õpetaja. Rõugest kõrvaldati ta seoses osavõtuga Vabadussõjalaste liikumisest. Aastatel 1938–1941 oli ta Ilumäe koguduse õpetaja, olles aastatel 1939–1940 veel Piirimaade Seltsi sekretär. Aastatel 1942–1944 oli ta Tallinna Peetruse koguduse organiseerija õpetaja.

Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale. Aastal 1944 oli ta eestlaste kirikuõpetaja Lübecki ümbruses, aastatel 1945–1949 oli ta eestlaste vaimulik Briti okupatsioonitsoonis. Aastal 1949 lahkus ta Saksamaalt USA-sse. Aastatel 1949–1959 oli ta Chicago Esimese koguduse õpetaja, olles aastatel 1954–1959 veel USA Chicago praostkonna praost. Chicagos olles oli ta ka lühikest aega ajakirja Usu Sõna toimetaja.

Isiklikku
---------

Tema vend Heino Viks oli Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
2. ↑  Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. II, lk. 47
**Valter Evald Tauli** (kuni 1935. aastani **Valter Poissman**; 13. november 1907 Tallinn – 3. jaanuar 1986 Uppsala, Rootsi) oli eesti keeleteadlane, Eesti suurim keelekorraldusteoreetik.

Elulugu
-------

Valter Tauli oli oma vanemate Mart ja Sophie Marie Tauli ainus laps. Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna Poeglaste Gümnaasiumi ning õppis 1926–1931 Tartu Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning soome-ugri keeli. Aastatel 1931–1939 oli ta Tallinnas Jakob Westholmi Gümnaasiumi õpetaja. 1936. aastal kaitses Tauli magistritöö, mille põhjal kirjutas 1938. aastal raamatu "Õigekeelsuse ja keelekorralduse põhimõtted ja meetodid". 1939–1944 töötas uurijastipendiaadi ja assistendina Tartu Ülikoolis. 1944. aastal põgenes Valter Tauli Rootsi, kus oli 1945–1974 Uppsala ülikoolis arhiivitöötaja ja eesti keele dotsent. 1955. aastal omandas Lundi ülikoolis filosoofialitsentsiaadi kraadi, 1956 kaitses samas doktoritöö "Phonological Tendencies in Estonian". Tauli suri Uppsalas ja on maetud Uppsala kalmistule.

Ta valiti 1966. 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

Peale keelekorralduse on Valter Tauli uurinud eesti keele grammatikat ja keeletüpoloogiat. Ta oli kümmekonna keeleteadusliku seltsi jm institutsiooni liige.

Tegevus keelekorraldusteoreetikuna
----------------------------------

> „Keel on märkide süsteem mille peamine otstarve on suhtlemine (kommunikatsioon). Tuleb meeles pidada, et keel on vahend, mitte kunagi eesmärk .. Faktist et keel on vahend järgneb et keelt võib hinnata, muuta, reguleerida, parandada, ja et me võime luua uusi keeli oma soovil."
> 
> 
>  – Valter Tauli, "Keelekorralduse alused"
> 
> 

Tauli seisukoht oli, et ükski keel ei suuda väljendada kõike, keeled on kaugel täiuslikkusest. Ta väitis aga, et keele struktuuri elemente on võimalik objektiivselt ja kvantitatiivselt hinnata. Hindamise baasil saab keelekorraldus keelt plaanipäraselt parandada. Tauli võttis omaks Johannes Aaviku keelearendamise teooria põhialused, arendas neid edasi ja tutvustas Aaviku teooriat ka laiale maailmale.

Tauli oli esimesi maailmas, kes hakkas rääkima keelekorraldusteaduse vajadusest. Tema 1938. aastal kirjutatud raamat oli esimesi sellealaseid süsteemseid ülevaateid maailmas. Tauli keelekorraldusteooria küpses 1968. aastaks ja ta defineeris selle järgnevalt: "Keelekorraldusteooria on teadus mis metoodiliselt uurib keelekorralduse eesmärke, printsiipe, meetodeid ja taktikat."

Keelekorraldust puudutavad raamatud
-----------------------------------

* "Õigekeelsuse ja keelekorralduse põhimõtted ja meetodid" Tartu, 1938
* "Introduction to a Theory of Language Planning" Uppsala, 1968
* "Keelekorralduse alused" Stockholm, 1968
* "Eesti grammatika I. Hääliku-, vormi- ja sõnaõpetus" Uppsala, 1972 (inglise keeles 1973)
* "Eesti grammatika II. Lauseõpetus" Uppsala, 1980 (inglise keeles 1983)
* "Johannes Aaviku keeleuuendus. Kriitiline ülevaade" Stockholm, 1982
* "Eesti keele korraldamisest ja normimisest" Eesti Keele ja Kirjanduse Instituudi toimetised 17. Stockholm, 1983

Allikad
-------

* Tiiu Erelt "Eesti keelekorraldus", Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn, 2002

Välislingid
-----------

* Foto