recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Pegasus (juuli 2014)
**Pegasus** on Tallinna Kirjanike Majas (Harju tänav 1) asuv kohvik.

1962. aastal avatud kohviku Pegasus kujundasid sisearhitektid Väino Tamm, Leila Pärtelpoeg ja Allan Murdmaa. 

Kohviku Niguliste kiriku poolset osa ääristab klaassein, millel oli oluline roll ruumimõju loomisel, andes kohvikule valgust ja avarust. Aknad jäeti erinevalt teistest kohvikumiljöödest kardinatega katmata. Akende kaudu taheti muidu lihtsakoelist sisekujundust täiendada Harju tänava haljasalale avaneva vaatega. 

Seinad olid krohvitud halliks ning neisse olid asetatud koonilise kujuga seinavalgustid, mis moodustasid oma asetusega geomeetrilise ornamendi. Koonuste avaosa oli suunatud seina poole, mistõttu valgus ei paistnud saali, vaid peegeldus seinalt vastu.

Kohvikule andis olulise lisanduse Väino Tamme disainitud mööbel. Pegasuse toolid olid lihtsad, spoonitud vineeriga kaetud tumedast puidust toolid, mille tegid eriliseks see, et raskele rauast konstruktsioonile oli asetatud kaks vineertahvlit, mida ühendas seljatoe otsa kinnitatud metallist klamber.

Kohviku kolme korrust ühendas Allan Murdmaa kavandatud metallist keerdtrepp, mis andis erinevalt tavalisest trepist juurde teeninduspinda ning mõjus efektselt. Keerdtrepi lõppu asetati Edgar Viiese alumiiniumist skulptuur "Pegasus", mis oli Eesti esimene abstraktne skulptuur avalikus ruumis, ning andis keerdtreppi täiendades ruumile veelgi enam dünaamilisust.

Noorte ja loovintelligentsi meelispaigana oli Pegasus oluline kirjandus- ja kunstielukeskus. Kohvikus korraldati arvukalt näitusi, mis esitasid tolle aja kõige uuenduslikumat loomingut. Eesti popkunsti arenguloos on olulise tähtsusega Pegasuses 1969. aastal toimunud SOUP-rühmituse näitus, kus noored vihased Ando Keskküla, Andres Tolts, Leonhard Lapin ja teised esitasid esmakordselt oma kõmulisi teoseid. Järgmisel aastal astuti avalikkuse ette koos Kaljo Põllu juhitud Visaritega. Kohviku uuenduslikust miljööst inspireerituna valmis Leohard Lapinil koomiks "Benno Bladikorni elurõõm, arvamused ja mõttetu surm kohvikus "Pelargia"" (1-10 pilti, 1970, Eesti Kunstimuuseum).

Viited
------

1. 1 2 3  Kristina Jagodin (2007). *Tamm ja Asi: sisearhitektid Väino Tamm ja Vello Asi*. Tallinn: Eesti Arhitektuurimuuseum. Lk 28.
2. ↑  Harry Liivrand (09.11.2000). "EE: Kadunud kohvik". *Eesti Päevaleht*. Vaadatud 6.06.2017.
Tähtede edastamine raadiosides **Lennundusfraseoloogia** on üheselt mõistetavatest fraasidest, tehnilisest slängist ja spetsiifilistest hääldusreeglitest koosnev piiratud ingliskeelne sõnavara. See lihtsustab lennujuhtide ja pilootide vahelist suhtlust ning võimaldab erineva keelelise ja dialektilise taustaga inimestel üheselt arusaadavat suhtlust. Eestis kasutusel olev fraseoloogia on kehtestatud lennundusseadusest tuleneva lennunduse raadioside reeglite määruse alusel ja see lähtub Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) standarditest.

Ühtse fraseoloogia tähtsus
--------------------------

Lennunduses on suhtlusvead suur ohuallikas. Seetõttu on lennundusohutuse tagamiseks esmatähtis selge ja ühemõtteline suhtlussõnavara pilootide ja lennujuhtide vahel. Ühemõtteline sõnavara on eriti oluline tiheda lennundusliiklusega sektorites, kus raadiosagedusi kasutatakse pidevalt. Kuigi enamikule tavalistest olukordadest on olemas standardsed fraasid, ei ole siiski võimalik katta kõiki tekkivatest situatsioonidest. Raadioside kasutajad peavad vajadusel olema valmis kasutama üldkeelelisi väljendeid, et edastada informatsiooni. Sealjuures tuleb järgida üheselt mõistetavuse ja selguse põhimõtet.

Lennundusraadioside Eestis
--------------------------

Lennunduses kasutatavatel sagedustel peab isikul olema raadioside pidamiseks kehtiv lennunduse raadioside luba. Raadiosidet tohib pidada ainult loas toodud keeleoskusmärkide kohaselt, mille omandamiseks on isik sooritanud lennunduse raadioside eksami. Raadioside kvalifikatsioonieksam koosneb kahest osast: raadiotehnika eksam ja raadioside fraseoloogia eksam. Eksami positiivse tulemuse korral annab Lennuamet taotlejale välja raadioside loa.

Viited
------

1. 1 2  Riigiteataja (14. märts 2011). "Lennunduse raadioside reeglid". *Riigiteataja*. Vaadatud 04.03.2020.
2. ↑  Lilleleht, Marve (2004). "Lennundussõnastik: reisijateveo kontekstis kasutatav oskussõnavara" (PDF). Vaadatud 04.03.2020.
3. ↑  Eurocontrol (2010). "ICAO Standard Phraseology: A Quick Reference Guide for Commercial Air Transport Pilots" (PDF). *SKYbrary*. Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 30.04.2020. Vaadatud 04.03.2020.
4. ↑  Lennuamet. "Raadioside". Vaadatud 04.03.2020.[*alaline kõdulink*]
Manchesteri linnastaadion – mängude peaareen
**2002. aasta Rahvaste Ühenduse mängud** olid 17. Rahvaste Ühenduse mängud. Need toimusid 25. juulist kuni 4. augustini Manchesteris Inglismaal. See oli suurim spordivõistlus Inglismaal, mis on seal kunagi peetud, jättes varju isegi 1948. aasta suveolümpiamängud.

Tulemused
---------

Medalid
-------

|
|  |
| **Koht** | **Riik** | Kuld | Hõbe | Pronks | **Kokku** |
|
|
| **1.** | **Austraalia** | **82** | **62** | **63** | **207** |
| **2.** |  Inglismaa | 54 | 51 | 60 | 165 |
| **3.** |  Kanada | 31 | 41 | 44 | 116 |
| **4.** |  India | 30 | 22 | 17 | 69 |
| **5.** |  Uus-Meremaa | 11 | 13 | 21 | 45 |
| **6.** |  Lõuna-Aafrika Vabariik | 9 | 20 | 17 | 46 |
| **7.** |  Kamerun | 9 | 1 | 2 | 12 |
| **8.** |  Malaisia | 7 | 9 | 18 | 34 |
| **9.** |  Wales | 6 | 13 | 12 | 31 |
| **10.** |  Šotimaa | 6 | 8 | 16 | 30 |
|. |  |  |  |  |  |
| **Kokku** |  | **282** | **279** | **334** | **893** |

Välislingid
-----------

* Rahvaste Ühenduse mängude koduleht 2002. aasta mängudest
* Manchester 2002 koduleht
* BBC koduleht 2002. aasta Rahvaste Ühenduse mängudest

Rahvaste Ühenduse mängud

Hamilton 1930 **·** 
London 1934 **·** 
Sydney 1938 **·** 
Auckland 1950 **·** 
Vancouver 1954 **·** 
Cardiff 1958 **·** 
Perth 1962 **·** 
Kingston 1966 **·** 
Edinburgh 1970 **·** 
Christchurch 1974 **·** 
Edmonton 1978 **·** 
Brisbane 1982 **·** 
Edinburgh 1986 **·** 
Auckland 1990 **·** 
Victoria 1994 **·** 
Kuala Lumpur 1998 **·** 
Manchester 2002 **·** 
Melbourne 2006 **·** 
Delhi 2010 **·** 
Glasgow 2014 **·** 
Gold Coast 2018 **·** 
Birmingham 2022
Jakaya Kikwete (2011)
**Jakaya Mrisho Kikwete** (sündinud 7. oktoobril 1950 Msogas) on Tansaania poliitik, kes oli aastatel 2005–2015 Tansaania president.

31. jaanuaril 2008 valiti ta ühtlasi Aafrika Liidu esimeheks. Selles ametis oli ta kuni 2. veebruarini 2009.

31. oktoobril 2010 toimunud presidendivalimistel valiti ta uueks ametiajaks tagasi.

Kikwete lõpetas 1975 majanduskooli ja asus tööle Tansaania tollases ainuparteis TANU (Tanganjika Aafrika Rahvusliit), mis alates 1977 kannab Revolutsioonipartei nime, väikeametnikuna. See andis talle võimaluse töötada rohujuuretasandil Tansaania maapiirkondades.

Sõjaväelasekarjääri alustas ta 1972 Ruvu Riiklikus Sõjaväelaagris. 1976 lõpetas ta Mondulis Tansaania Sõjaväeakadeemia leitnandina. 1983 alustas ta samas akadeemias ohvitseride kursusi ja tõusis kolonelleitnandiks. Selles aukraadis läks ta 1992 erru, kui Tansaanias kehtestati mitmeparteisüsteem ja ta hakkas täiskohaga poliitikuks.

Revolutsioonipartei on sellegipoolest säilitanud kontrolli Tansaania üle. Kikwete valiti esimest korda erakonna Riiklikku Täitevkomiteesse 1982 ja sellest ajast saadik on ta iga 5 aasta järel sinna tagasi valitud. 1997 valiti ta erakonna 31-liikmelise Keskkomitee liikmeks ja on ka sinna iga 5 aasta järel tagasi valitud.

1994 valiti Kikwete 44 aasta vanuselt Tansaania ajaloo kõige nooremaks rahandusministriks. 1995. aasta detsembris sai ta välisministriks ja jäi sellele kohale 10 aastaks, kuni 21. detsembrini 2005. Sama aasta 25. detsembril sai temast Tansaania president.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Benjamin Mkapa** | **Tansaania president**2005–2015 | Järgnev**John Magufuli** |
| Eelnev**John Kufuor** | **Aafrika Liidu esimees**2008—2009 | Järgnev**Mu‘ammar al-Qadhdhāfī** |
Blanc-Nezi neem suvel.
**Blanc-Nezi neem** ([kap blɑ̃ ne], sõna-sõnalt "neeme valge nina"; hollandi: *Blankenesse*) on neem Côte d'Opale'il, Pas-de-Calais' departemangus Põhja-Prantsusmaal, mis kerkib 134 m kõrgusele. Kriidikaljud on väga sarnased Doveri valgete kaljudega La Manche'i teisel kaldal Inglismaal. Blanc-Nezi neem ei ulatu merre nagu tüüpiline neem, vaid on kõrge punkt, kus meri on kärpinud kriidiseljakut, moodustades panga, mille tipus on Doveri patrulli monumendi obelisk, mis mälestab Doveri patrulli, mis hoidis La Manche'i Esimese maailmasõja ajal allveelaevadest vabana.

Blanc-Nezi neem oli oluline mõõtepunkt 18. sajandi trigonomeetrilises mõõdistuses, mis ühendas Pariisi observatooriumi Greenwichi observatooriumiga. Vaatlused tehti üle La Manche'i Doveri linnuse ja Fairlighti tuuleveskini South Downsis. Seda Inglise-Prantsuse mõõdistust juhtis Inglismaal kindral William Roy.

Mõne kilomeetri kaugusel Blanc-Nezi neemest edelas on Gris-Nezi neem.

Vaata ka
--------

* Gris-Nezi neem
**Ernos** on 1965. aastal asutatud Soome ansambel. Ansambel sai nime asutaja Erno Lindahli järgi.

Ernose tuntuimad laulud 1960. aastatel olid "Maria Louiza", "Ei paljon puutu onnestain" ja "Kesäaikaan".

Ernos ja Eesti
--------------

Ernos esines esimese Lääne biitansamblina Eesti NSV-s Tallinnas 23. septembril 1968 Estonia kontserdisaalis. Nende kontsert võeti vastu suure vaimustusega.

Ernos oli 1970. aastatel Eestis väga populaarne, kuid ansamblit ei lastud enam Eestisse.

40 aastat hiljem, 23. septembril 2008, tähistasid nad oma mälestusväärset ajaloolist kontserti esinemisega samas koosseisus samas kohas.

Ernose ühe kuulsama hiti "Maria Louiza" (eesti keeles "Maria Louisa", sõnad Vello Salumets) laulis Eestis populaarseks Jaak Joala.

Koosseis
--------

Algkoosseisu kuulusid: 

* Erno Lindahl (laul, kitarr ja klaver)
* Martti Koskimo (klahvpillid, trompet ja laul)
* Matti Vattulainen (kitarr)
* Jorma Toivonen (basskitarr)
* Mikko Kuoppamäki (trummid)

Tuntuimasse koosseisu kuulusid:

* Erno Lindahl (laul, kitarr ja klaver)
* Ilari Hannula (laul)
* Seppo "Sebastian" Nurmi (basskitarr)
* Kari Laakso (kitarr)
* Timo Penttilä (trummid)
* Kati Borg (laul)
* Marjo-Riitta Kervinen (laul)

Diskograafia
------------

* *Rutto ja romu* (1968)
* *Lekaa otsaan* (1970)
* *Ernos* (1972)
* 20 suosikkia – Harha (1998)

Viited
------

1. 1 2  Ernos 40 aastat hiljem Äripäev, 19. september 2008
2. 1 2 3 4  Linnalehe arhiiv Linnaleht, nr. 122, 23 september 2008

Välislingid
-----------

* 
* 
* POBIFO REVÜÜ. Soome ansambel Ernos. Jüri Lina ja Jüri Roomere 25. septembril 1968 eetris olnud saade ERR arhiivis.
* Ernos tuleb kutsumata külalisena
Pepetela
**Pepetela** (kodanikunimega **Artur Carlos Maurício Pestana dos Santos**; sündinud 29. oktoobril 1941 Benguelas Angolas) on tuntumaid Angola kirjanikke.

Elukäik
-------

Pepetela sündis Benguelas Portugali päritolu vanemate peres, kes oli mitmendat põlve Angolas elanud. 14-aastaselt asus ta õppima Angola pealinnas Lubangos. Aastal 1958 astus Lissaboni Instituto Superior Técnicosse (Kõrgemasse Tehnikainstituuti), kuid asus aastal 1960 õppima Lissaboni Ülikooli filoloogiateaduskonda, kus õppis aastani 1961, mil ta õpingud katkestas Portugali koloniaalsõda. Soovimata asuda Portugali sõjaväe teenistusse, läks ta Pariisi sotsioloogiat õppima. 1963. aastal sai ta aga stipendiumi, et jätkata õpinguid Alžiiris. Seal lähenes talle Angola Vabastamise Rahvaliikumise (MPLA) liige Henrique Abranches, kes palus Pepetela abi Angola õpingute keskuse loomisel, millega viimane ka nõustus.

Tunnustus
---------

* 1997 Camõesi auhind
* 1999 Prince Claus Award

Valik teoseid
-------------

* "Platoo ja stepp" (*O Planalto e a Estepe*, 2009; e k 2013)
Martinianuse kujutis 16. sajandi teosest
**Martinianus** (**Imperator Caesar Mar. Martinianus Pius Felix Augustus**; surnud 325) oli 324. aasta juulist kuni septembrini Rooma keiser. Martinianuse tõstis sellesse ametisse keiser Licinius. Peale kaotust Chrysopolise lahingus hukati ta Constantinus I poolt vangistuses.

Nimi
----

Martinianuse follis (pronksmünt)
Martinianuse täisnimi pole tänaseni säilinud, kuna tema müntidel on see välja toodud vaid lühendatud vormis. Müntidel olev nimi Mar(...), mis käib Martinianuse ette, võib tähendada perekonnanime (*nomen)* "Marcius" või hüüdnime (*cognomen*) "Martinus." Mõnedel müntidel esineb Mar(...) ees ka täht S, mida mõned autorid on pidanud nime "Sextus" lühendiks, teiste arvates tähendab see koos selle ees oleva tähe C-ga tiitli *Caesar* lühendit*.*

Elulugu
-------

324. aastal oli keiser Licinius sõjajalal keiser Constantinus I-ga. Sama aasta 3. juulil kohtusid nende armeed Adrianoopolis, kus toimus nendevaheline lahing. Licinius taganes üle Bosporuse väina ning määras endale Väike-Aasias kaaskeisriks Martinianuse, kes oli varem tema õukonnas *magister officiorum-*ina (administraator) teeninud. Liciniusel puudus lojaalne alam, nagu oli Crispus Constantinusele. Endale alama saamiseks valiski ta endale kaaskeisriks Martinianuse.

Peale kaotust Adrianoopoli lahingus saatis Licinius Martinianuse Lambsacusesse, et sealt Constantinuse armee väinaületust takistada. Constantinus suutis siiski oma väed Väike-Aasiasse toimetada, peale mida võitis ta Liciniust Chrysopolise lahingus. Licinius oli Martinianust endale appi kutsunud, kuid pole kindel, kas ta lahingusse ka jõudis.

Tänu Licniuse naise, Flavia Julia Constanta, sekkumisele säästis Constantinus algul Licinuse ja Martinianuse elud. Martinianus vangistati Kapadookias, kus ta ilmselt 325. aasta kevadel-suvel Constantinuse käsul tapeti.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Scarre, Chris (2012). *Chronicle of the Roman Emperors* (inglise). Lk 215.
2. ↑  Cagnat, René (1914). *Cours d'épigraphie latine*. Kd 4. Lk 242.
3. ↑  Brunn, Patrick M. (1966). *Roman Imperial Coinage*. Kd 7. Lk 25.
4. ↑  Vagi, David (2016). *Coinage and History of the Roman Empire*. Lk 471.
5. ↑  "Tetrarchie Practice in Name Giving". Lk 43. Vaadatud 04.08.2023.
6. ↑  Barnes, T.D. (1982). *New Empire of Diocletian and Constantine*. Lk 15.
7. ↑  Kienast, Dietmar. *Romische Kaisertabelle*. Lk 297.
8. ↑  Jones, A.H.M.; Martindale, J.R. (1971). *The Prosopography of the Later Roman Empire*. Lk 563.
9. 1 2  Lenski, Noel (2011). *The Cambridge Companion to the Age of Constantine*. Lk 76.
10. ↑  "Martinianus (324 A.D.)". Vaadatud 04.08.2023.
11. ↑  Grant, Michael (1993). *The Emperor Constantine*. Lk-d 47–48.
Daami mustast puukooremustrilisest krepist leinatanu, u 1880. aastad
Krepptekstuuriga siidgaasriidest (*crêpe aerophane*) õhtukleidi detail. 1827. a
Viskooskiust *chirimen* (Jaapani krepp)
**Krepp** (tekstiili nimena prantsuse keelest *le crêpe*, pärit ladinakeelsest *crispus* 'kähar', 'kobruline') on üldnimetus kangastele, mida iseloomustab matt ja teraline või laineline pealispind. Kreppkangad jaotatakse ehtsateks kreppideks (krepplõngast kootud krepid) ja krepi jäljenditeks (kreppsiduses kootud või kanga lõppviimistlusega loodud krepid).

Jaotus
------

### Materjali järgi

Krepp-pind võib esineda igast materjalist kiu puhul, nii siidkrepina kui villase krepina.

### Saamisviisi järgi

Krepi pind on saavutatud erinevate kreppide puhul erinevate vahenditega:

* ehtsad krepid: kangas on kootud labases siduses, kuid on kasutatud ülitugeva keeruga **krepplõnga** (täiskreppkangaste puhul nii lõimes kui koes, poolkreppkangaste puhul ühes kahest)

Täiskreppkangad on žoržett, kreppšifoon, India krepp ja krepp-romään.
Poolkreppkangad on krepdešiin, krepšinett, marokään, kreppsatään, puukooremustriline krepp ja sammalkrepp

* kreppsiduses kootud krepi jäljendid: segakirjalise krobelise pinnaga kangas on kootud erilises siduses (liivakrepp ja jääkrepp)
* järelviimistlusega tehtud krepi jäljendid: kangas on tavalisest lõngast, kuid krepiline pind on tekitatud kalandriga

Krepplõng
---------

Krepplõngaks nimetatakse lõngu, mille ühel meetril on umbes 2000 keerdu. Krepplõngast kootud kangad kipuvad pinge tõttu äärtest rulluma ja selle vältimiseks kasutatakse kudumisel vaheldumisi s- ja z-keeruga lõngu kas üksikult (1S/1Z) või kahekaupa (2S/2Z) vaheldumisi, seda nii koe- kui lõimelõngades.

Kreppkangaste omadused
----------------------

Kreppkangad ei kortsu kergesti ja moodustavad ilusaid drapeeringuid. Kuid eriti ehtsaid kreppe on raske hooldada, lõikeääred lähevad kergesti narmendama ning rulluvad ja kangas tõmbub pesus tugevalt kokku.

Alates 20. sajandi algusest on must krepp omandanud olulise koha leinarõivastes (kasvõi vaid musta krepist leinalindina).

Pildid
------

* Siidsamet- ja siidkrepptanu, 1885Siidsamet- ja siidkrepptanu, 1885
* Žoržetist õhtukleit, umbes 1930. aŽoržetist õhtukleit, umbes 1930. a
* Läbipaistvast siidkrepist rätik, 1945. ja 1970. aasta vahemikustLäbipaistvast siidkrepist rätik, 1945. ja 1970. aasta vahemikust
* Korallpunase kreppkleidi detail. 1960. aastadKorallpunase kreppkleidi detail. 1960. aastad
* Siid-chirimenist õmmeldud ja tikitud kimono detailSiid-*chirimen*ist õmmeldud ja tikitud kimono detail

Vaata ka
--------

Krepp-paber

Viited
------

1. ↑  A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. juuni 2020. Vaadatud 14. juunil 2019.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. ↑  A. Tervonen. Kangad. Argo, 2016
4. ↑
**Brodõ** (ukraina keeles *Броди*, poola keeles *Brody*, vene keeles *Броды*, jidiši keeles בראָד) on linn Ukrainas Lvivi oblastis, Zolotšivi rajoonis. Kuni 2020. aastani oli Brodõ rajooni keskus. Brodõ asub Lvivist umbes 85 km idakirdes.

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda kirjalikes allikates mainitud 1084. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1584. aastal. 1772. aastal läks Brody Esimese Poola jagamise tagajärjel Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Alates 1919. aastast oli Brody Poola koosseisus. Teise maailmasõja käigus hõivas Punaarmee Brody 19. septembril 1939. 1939. aasta novembri algul annekteeriti Brody Ukraina NSV-sse kuuluvana Nõukogude Liidu koosseisu. Nõukogude-Saksa sõjas vallutasid Saksa väed Brody 30. juunil 1941. Punaarmee vallutas Brodõ tagasi 17. juulil 1944.

Rahvastik
---------

Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Brodõ elanikest ukrainlasi 95,33%, venelasi 3,78%, valgevenelasi 0,25%, poolakaid 0,22% ja moldaavlasi 0,05%.

Tuntud isikud
-------------

Brodõs on sündinud Austria kirjanik ja ajakirjanik Joseph Roth (1894–1939).

Viited
------

1. ↑  Brody - guidebook Shtetl Routes
2. ↑  Brody The YIVO Encyclopedia of 
Jews in Eastern Europe
3. ↑  Ukrainian-Polish War in Galicia, 1918–19 Internet Encyclopedia of Ukraine
4. ↑  Н. С. Лебедева. Сентябрь 1939 г.: Польша между Германией и СССР
5. ↑  Patrick E. Campbell Jr.What would be the harm?:Soviet rule in eastern Poland, 1939-1941
6. ↑  30 июня 1941 года - 9 день войны Огонь войны: 1941-1945
7. ↑  Броды, Бродовский район Наши путешествия
8. ↑  Національний склад міст Datatowel.in.ua
9. ↑  Joseph Roth - literary connections hiddenEurope
**Mextonia festival** oli 14. juunist – 22. juunini 2017 Tallinnas toimunud transgrafitifestival, mille korraldasid Mehhiko organisatsioon Nueve Arte Urbano ja Eesti organisatsioon Todoesuno Eesti. 

Festivali korraldamine oli valdavalt väikese Mehhiko liikumise Nueve Arte Urbano kink Eestile 100. aastapäeva puhul (Eesti Vabariik 100). Festivalil osales 26 kunstnikku ja produtsenti Mehhikost, 30 tänavakunstnikku Eestist ning 7 tänavakunstnikku mujalt maailmast. Kõik kunstnikud kinkisid enda aja, energia ja ande Mextonia projekti. Projekti rahastas peamiselt Mehhiko väikeettevõte Incusa SA de CV, millele sama aasta 7. juunil anti riiklik kvaliteediauhind jätkusuutliku ettevõtluse eest.

Festivali raames tehti Tallinna ja mujale Eestis 50 maalingut 60 kunstniku poolt. Grafitite kogupindala tuli üle 6000 m² seinapinda. Grafititel on kujutatud eestluse ja Eestiga seotud sümboleid, nt kultuurikilomeeter, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Sadama kruiisikai, Tallinna Teletorni siseõu jt.

Mextonia festivali aluseks oli Mextonia manifest, mille autor on Mextonia festivali kaaslooja Édgar Sánchez Mehhikost ning millesse andsid panuse folklorist Marju Kõivupuu ja festivali Eesti-poolne kaaslooja Sigre Tompel.

Mextonia festivali teostumisele aitasid kaasa kohalikud organisatsioonid EV100, EKKM, Stencibility, Pirados, JJ-Street Baltic Sessions.

Viited
------

1. ↑  Édgar Sánchez. "Transgraffiti Manifesto".
2. 1 2   (vaadatud 27.10.2017)
3. ↑  Édgar Sánchez. "Mextonia Manifesto" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 24. juuli 2018.

Välislingid
-----------

* 
* Mextonia lühidokumentaal:
* Kõik festivali jooksul tehtud grafitid
* 
* 
* Mextonia Festival
* Nueve Arte Urbano
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aasia meistrivõistlused |
| Esimene koht | 2015 |  |
| Teine koht | 2011 |  |

**Robbie Thomas Kruse** (sündinud 5. oktoobril 1988 Brisbane'is) on Austraalia jalgpallur (ründaja).

Klubikarjäär
------------

Austraalia kõrgliigas debüteeris ta 2007. aastal Brisbane Roari meeskonnas. 2009. aastal liitus ta Melbourne Victoryga. Hooajal 2010–11 lõi ta Austraalia kõrgliigas 11 väravat ja valiti hooaja sümboolsesse koosseisu. Lisaks valiti ta 2011. aastal Austraalia parimaks alla 23-aastaseks jalgpalluriks.

2011. aastal siirdus Kruse Saksamaale, liitudes Saksamaa esiliigaklubiga Düsseldorfi Fortuna. Hooajal 2012–13 lõi ta klubi meeskonnas Saksamaa kõrgliigas neli väravat. 2013. aastal valiti ta Austraalia aasta jalgpalluriks.

2013. aasta aprillis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga Leverkuseni Bayer. Suurem osa hooajast 2015– 16 oli ta laenul VfB Stuttgartis.

2017. aasta alguses liitus Kruse Hiina kõrgliigaklubiga Liaoning Whowin, kuid lõpetas sama aasta mais klubiga maksmata jäänud palga tõttu lepingu. 2017. aasta juulis naasis ta Saksamaale, sõlmides lepingu esiliigaklubiga VfL Bochum.

2019. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Melbourne Victoryga. Seal mängis ta kokku kolm hooaega. Kruse valiti Melbourne Victory 2021. aasta parimaks mängijaks. 2023. aasta esimeses pooles kuulus ta taas Brisbane Roari ridadesse, kuid mänguaega seal enam praktiliselt ei saanuduki.

Koondisekarjäär
---------------

Austraalia jalgpallikoondises tegi Kruse debüüdi 5. jaanuaril 2011 sõprusmängus Araabia Ühendemiraatide vastu. Seejärel valiti ta 2011. aasta Aasia meistrivõistlustel osalevasse Austraalia koondisse. Poolfinaalmängus Usbekistani vastu lõi Kruse oma esimese koondisevärava. Finaalis kaotati Jaapanile tulemusega 0:1.

2015. aastal tuli Kruse Austraalia koondisega Aasia meistriks. Ta lõi 2015. aasta turniiril samuti ühe värava: teises alagrupimängus Omaani vastu

Lisaks kuulus ta Austraalia koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.

Austraalia koondises mängis Kruse aastatel 2011–2019 kokku 75 korda ja lõi viis väravat.

Viited
------

1. ↑  "Former Socceroo attacker among five players released by Roar". *KeepUp.com.au*. 11. mai 2023.

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Degenek
* 3 Meredith
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Jurman
* 7 Leckie
* 8 Luongo
* 9 Juric
* 10 Kruse
* 11 Nabbout
* 12 Jones
* 13 Mooy
* 14 Maclaren
* 15 Jedinak (c)
* 16 Behich
* 17 Arzani
* 18 Vukovic
* 19 Risdon
* 20 Sainsbury
* 21 Petratos
* 22 Irvine
* 23 Rogic
* Treener: Van Marwijk

 | Austraalia |
Mezeni lahe asendikaart
**Mezeni laht** (vene keeles Мезенская губа) on laht Euroopa põhjaosas Venemaal, Valge mere osa.

Mezeni lahte ümbritsevad Arhangelski oblasti (Abramovski rannik) ja Neenetsimaa rannik, sealhulgas Kanini poolsaare läänerannik (Konušinski rannik). Lahe pikkus on 105 km, laius 97 km, sügavus 5–25 m. Lahe pindala on 6630 km².

Lahe suudmes asub Moržovetsi saar.

Lahte läbib üsna keskelt põhjapolaarjoon, aga selle kaldad jäävad polaarjoonest üldiselt lõuna poole.

Lahte suubuvad Koida, Kuloi, Mezeni ja Nessi jõgi.

Lahe vesi on vähem läbipaistev kui mujal Valges meres. See tuleb asjaolust, et lahte suubuv Mezeni jõgi on üsna sogane.

Talvel laht jäätub, aga tugevate loodete tõttu ei ole jääkate kuigi kindel. Lahvandusi esineb südatalvelgi. Loodete kõrgus ulatub 10,3 meetrini. Seetõttu on sinna kavas rajada loodeteelektrijaam võimsusega 11,4 GW .

Mezeni lahe rannikul asuvad Koida, Kamenka ja Jažma asula, kaugele ei jää Kuloi kaldal olev Dolgoštšelje, Mezeni jõe kaldal olev Mezen ja Nossi jõe kaldal olev Noss.

Mezeni lahe äärde ei saa sõita raudteega. Mezenisse viib maantee, mis kohati on kattega ja kohati katteta.

Viited
------

1. ↑  "Eprussia.ru". Originaali arhiivikoopia seisuga 29. jaanuar 2009. Vaadatud 1. veebruaril 2009.
2. ↑  Suur maailma atlas, lk. 67
Rodriguese saare lipp
Rodriguese füüsiline kaart asulate ja teedega
Rodriguese asukoht
**Rodriguese saar** on Mauritiusele kuuluv saar India ookeanis. See paikneb Mauritiuse saarest 580 km idas. Saare pindala on 109 km2, pealinn Port Mathurin. Saare ametlik keel on prantsuse keel, suhtluskeel prantsuse keelel baseeruv kreoolkeel *rodriguais*. Saar kuulub Maskareenide saarestikku. Rodriguesel elab üle 40 000 elaniku, enamik neist Aafrika päritolu, lisaks Euroopa ja tamili päritolu vähemus.

Loodus
------

Saar on vulkaanilise päritoluga ning seda ümbritseb igast küljest lai, korallrifiga piiratud laguun. Kõrgeim punkt Mont Limon on 398 meetrit merepinnast. Kliima on karmim kui Mauritiusel: suved on kuumemad (29–33 °C), talved külmemad ja tsüklonid nende hooajal tugevamad. Ilma iseloomustab võrreldes Mauritiusega suurem kuivus, esineb pikki vihmasadudeta perioode.

Rodriguesel elas algselt palju ainult saarele iseloomulikke endeemliike, kuid alates 17. sajandist on selle elustikku hävitanud inimesed ja sissetoodud loomad. Välja surnud liikide hulka kuuluvad lennuvõimetu tuvilane rodriguese dront (*Pezophaps solitaria*), rodriguese sinituvi (*Alectroenas payandeei*), rodriguese metsruik (*Aphanapteryx leguati*), tuvi *Nesoenas rodericanus*, rodriguese kuldnokk (*Necropsar rodericanus*), rodriguese ööhaigur (*Nycticorax megacephalus*), rodriguese pruunpapagoi (*Necropsittacus rodricanus*) ja rodriguese kaeluspapagoi (*Psittacula exsul*). Endeemne nahkhiir *Pteropus rodricensis* on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punases nimestikus väljasuremisohus liikide kategoorias, kaks endeemset linnuliiki rodriguese kangurlind (*Foudia flavicans*) ja maskareeni roolind (*Acrocephalus rodericanus*) on ohulähedased liigid. Ohustatud taimeliigid saarel on koldpuuliik *Zanthoxylum paniculatum*, tarasarik *Polyscias rodriguesiana*, *Badula balfouriana* ja *Gouania leguatii*.

Selleks, et säilitada metsi, on Grande Montagne, Anse Quitor koos François Leguat'-nimelise hiidkilpkonnade kaitsealaga ja lähedal asuvad väikesaared Île aux Cocos ja Île aux Sables muudetud 1983. aastast looduskaitsealadeks.

Viited
------
**Nihkeelastsusmoodul** ehk **nihkemoodul** (tähis {\displaystyle G}) on tugevusõpetuses võrdetegur, mis iseloomustab materjali jäikust ehk vastupanu nihkedeformatsioonile. Nihkemooduli mõõtühik SI-süsteemis on paskal, praktikas enamasti kasutusel gigapaskal (GPa).

Definitsioon
------------

Nihkeealastsusmoodul seob omavahel nihkepinget ja nihkemoonet: 

{\displaystyle G\ {\stackrel {\mathrm {def} }{=}}\ {\frac {\tau \_{xy}}{\gamma \_{xy}}}={\frac {F/A}{\Delta x/l}}={\frac {Fl}{A\Delta x}},}
kus 

{\displaystyle \tau \_{xy}=F/A\,} = nihkepinge;
{\displaystyle F} on mõjuv jõud;
{\displaystyle A} on pindala, millele jõud mõjub;
{\displaystyle \gamma \_{xy}} on nihkemoone; üldiselt {\displaystyle \gamma \_{xy}=\Delta x/l=\tan \theta }, mõnel juhul ka {\displaystyle \gamma \_{xy}=\theta };
{\displaystyle \Delta x} on põiknihe;
{\displaystyle l} on algpikkus.
Isotroopsete materjalide puhul on nihkeealastsusmoodul seotud normaalelastsusmooduliga {\displaystyle E} ja Poissoni teguriga {\displaystyle \nu } läbi valemi

{\displaystyle G={\frac {E}{2(1+\nu )}}}.

Nihkemooduli väärtuseid
-----------------------

Metallidel {\displaystyle G\approx 0,4E}.

Materjalide nihkemooduli väärtuseid| Materjal | Nihkemoodul (GPa) |
| --- | --- |
| Terased | 80 |
| Alumiiniumisulamid | 27 |
| Titaanisulamid | 40 |
| Kummi | 0,2...1,0 |

Vaata ka
--------

* Elastsusmoodul
* Normaalelastsusmoodul
* Poissoni tegur
**SimplBooks** on tarkvaraettevõte Eestis, mis tegeleb veebipõhise raamatupidamistarkvara arendamise ja turustamisega. Ettevõte tegutseb Eestis ja Soomes 10-liikmelise meeskonnana.

Ajalugu
-------

SimplBooks OÜ on loodud 2012. aastal ja 100% Eesti kapitalil ning kuulub kahele eraisikust omanikule (Rene Meres ja Jaanus Reismaa). SimplBooks OÜ võtmeisik ja asutaja Jaanus Reismaa arendas algselt välja eAktiva nimelise arvete ja kannete programmi. eAktiva oli turule tulles Eestis esimene täielikult veebipõhine raamatupidamistarkvara ning korraliku veebipõhise raamatupidamistarkvara puudumine oli ka ajendiks eAktiva (hiljem SimplBooks) loomiseks. SimplBooksil on tegev tütarettevõte Soomes, SimplBooks OY, mis sai asutatud aastal 2017.

Äritegevus
----------

SimplBooks põhilised kliendigrupid on mikro- ja väikeettevõtted ning raamatupidamisbürood. Kokku on SimplBooksil üle 20 000 aktiivse kasutaja ning on sellega Eestis üks populaarsemaid raamatupidamistarkvarasid.
SimplBooks teeb koostööd tuntud ülikoolidega nii Eestis (TTÜ, EBS, EEK Mainor), kui Soomes ning on Eesti Kaubandus- ja Tööstuskoja Liidu liige.

Viited
------

1. SimplBooks OÜ Eesti koduleht
2. SimplBooks OY Soome koduleht
3. 
4.
**Vitor Hugo Franchescoli de Souza** (sündinud 20. mail 1991 Guaracis) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Bahia.

Ta alustas klubikarjääri Santo Andrés. 2010. aastal debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Brasiilia esiliigas. 2011. aasta hooajal mängis ta Brasiilia esiliigas Sport Club do Recife meeskonnas. 2012. ja 2013. aastal mängis ta São Paulo osariigi meistrivõistlustel Ituanos ning 2013. aastal Brasiilia esiliigas Ceará meeskonnas.

2013. aastal liitus ta Brasiilia kõrgliiga klubiga América Mineiro, kus mängis kokku kaks hooaega. 2015. aastal suundus ta laenule Palmeirasesse, kellega sõlmis järgmisel aastal püsilepingu. 2015. aastal võitis ta Palmeirasega Brasiilia karikavõistlused ja tuli 2016. aastal Brasiilia meistriks.

Hooaegadel 2017–18 ja 2018–19 mängis ta Itaalia kõrgliiga klubis Fiorentina. 2019. aastal naasis ta Palmeirasesse. 2020. aasta oktoobris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Türgi kõrgliigaklubiga Trabzonspor. Hooajal 2020/21 valiti Vitor Hugo Türgi kõrgliiga hooaja parimaks kaitsjaks. Hooajal 2021/22 tuli ta klubiga Türgi meistriks.

2023. aasta märtsis naasis Vitor Hugo Brasiilia kõrgliigasse, kui liitus Bahiaga.

Saavutused
----------

Palmeiras
* Copa do Brasil: 2015
* Campeonato Brasileiro Série A: 2016

Trabzonspor
* Süper Lig: 2021–22
* Türgi superkarikas: 2020, 2022

Viited
------

1. ↑  "Bahia fecha a contratação do zagueiro Victor Hugo, ex-Palmeiras". tntsports.com.br 30.3.2023. Vaadatud 31.7.2023
**Elektrėnai Elektrijaam** (ka **Leedu Elektrijaam**) on 1800 MW soojuselektrijaam Leedus Elektrėnais, umbes 50 km Leedu pealinnast Vilniusest lääne pool. Seda kasutab Lietuvos Energija tütarettevõte Lietuvos Elektrinė.

Jaam ehitati aastatel 1960–1972 aastaste etappide kaupa. Strėva jõele ehitati jahutusvee saamiseks pais, mis tekitas Elektrėna reservuaari. 2008. aastal oli jaamas kaheksa töökorras plokki, kus põletati maagaasi, rasket naftat ja bituumenil põhinevat kütust orimulsiooni. Orimulsiooni on imporditud Venezuelast. See oli kavandatud baasvõimsuse jaamana ja genereeris kuni 1992. aastani umbes 10 TWh elektrit aastas. Seejärel kasutati seda Leedu tagavarajaamana ja seepärast vähenes väljundvõimsus viie protsendini. 2012. aastal avati 9. plokk.

Pärast Ignalina tuumaelektrijaama sulgemist 2009. aastal sai jaamast Leedu põhiline elektrienergia allikas. Kuna jaam ei vasta Euroopa Liidu keskkonnanormidele, on parandamiseks välja pakutud mitmeid täiustusi. 2008. aasta septembris valmis suitsu väävlist eemaldamise projekt. 2007. aasta detsembris andis Leedu majandusministeerium teada uue 400 MW kombineeritud tsükliga ploki ehitamisest. Uue ploki ehituse maksumuseks hinnati 252 miljoni eurot, millest 57% pidi tulema Euroopa Liidult, 33% jaamalt ja ülejäänud 10% riiklikust Ignalina sulgemise fondist. Üheksas plokk, mis avati 2012. aastal, läks tegelikult maksma 377 miljonit eurot.

Jaam varustab ka 1962. aastal töölistele rajatud Elektrėnai linna keskküttega.

Kaks korstent kolmest on kasutusel elektripostidena.

Viited
------

1. ↑  *The Baltic Course*. 13.10.2010. Vaadatud 08.04.2017. `{{cite news}}`: eiran tundmatut parameetrit `|päis=` (juhend); puuduv või tühi pealkiri: `|title=` (juhend)
2. ↑  "Environmental upgrade for Lithuanian power plant". *European Bank for Reconstruction and Development* (inglise). Vaadatud 09.04.2017.
**Henrik Hololei** (sündinud 1. aprillil 1970) on Eesti poliitik ja Euroopa Komisjoni ametnik.

Henrik Hololei on lõpetanud 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ja täiendanud end 1992. aastal Aarhusi Ülikoolis politoloogia ja rahvusvahelise majanduse erialal.

Erakondlik kuuluvus
-------------------

Ta oli 1992. aastal asutatud Rahvusliku Koonderakonna Isamaa asutajaliige. Pärast erakondade lagunemist ning ühinemist hiljem Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakonna liige. Ajavahemikul 19. jaanuaris 1998 kuni 19. veebruarini 2004 oli ta Rahvaerakonna Mõõdukad liige. Alates 15. märtsist 2004 oli ta erakonna Res Publica liige ja seejärel kuni 25. märtsini 2022 ISAMAA Erakonna liige. Alates 8. oktoobrist 2022 on ta Erakonna Parempoolsed liige.

Karjäär
-------

Ta töötas Eurointegratsiooni Büroos alates selle loomisest 30. jaanuaril 1996. Esialgu nõunikuna ja alates 1996. aasta augustist selle juhatajana.

15. oktoobrist 2001 kuni 28. jaanuarini 2002 oli ta Eesti majandusminister.

6. märtsil 2002 sai Hololeist taas Eurointegratsiooni Büroo juhataja.

Alates 2004. aasta maist oli ta Euroopa Komisjoni voliniku Siim Kallase kabineti juhataja. Alates 16. novembrist 2013 kuni 2015. aasta septembrini oli ta Euroopa Komisjoni asepeasekretär.

1. oktoobril 2015 sai temast Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi (DG MOVE) peadirektor. Hololei oli sunnitud sellelt ametikohalt tagasi astuma, kui 2023. aasta märtsis selgus, et ta oli aastatel 2015–2021 lennanud üheksa korda Katari riigile kuuluva lennufirma Qatar Airways äriklassis. Kuus neist lendudest toimusid ajal, kui peeti läbirääkimisi Qatar Airwaysi Euroopa Liidu turule lubamise üle, ja neljal juhul maksis lendude eest kas Katari valitsus või sellega seotud isikud.

1. aprillist 2023 on Henrik Hololei Euroopa Komisjoni rahvusvahelise partnerluse peadirektoraadi (DG INTPA) peadirektori nõunik.

Tunnustus
---------

* 2001 Soome Lõvi Suurrist
* 2004 Valgetähe III klassi teenetemärk
* 2005 Prantsuse Ordre d' Merite
* 2014 aasta eurooplane
* 2015 Läti Rahvusliku tunnustuse rist (*Atzinības krusts*)
* 2022 Ukraina orden "Teenete eest", 3. klass
* 2022 Vürst Jaroslav Targa III järgu orden

Isiklikku
---------

Tema isa oli spordiajakirjanik Gunnar Hololei.

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Henrik Hololei** |

1. 1 2 3 4 5 6  Henrik Hololei CV. Euroopa Komisjoni veebisait.
2. ↑  Henrik Hololei. e-Äriregister.
3. ↑  Henrik Hololei nimetati eurointegratsiooni büroo juhatajaks, Riigikantselei pressiteade, 12. märts 2002
4. ↑  Henrik Hololei nimetati Euroopa Komisjoni asepeasekretäriks, Postimees, 5. juuni 2013
5. ↑  Henrik Hololei asus tööle Euroopa Komisjoni transpordi peadirektorina Postimees, 1.10.2015 (vaadatud 16.10.2015)
6. ↑  Kivil, Karl. Politico: Hololei kinnitas ise oma tasuta reisid Katari. ERR, 7. märts 2023.
7. 1 2  Top EU transport official resigns after accepting free flights from Qatar. Euronews, 29. märts 2023.
8. ↑  УКАЗ ПРЕЗИДЕНТА УКРАЇНИ №595/2022 Про відзначення державними нагородами України
**Aadu Oll** (16. oktoober 1932 Käina vald, Hiiumaa – 29. oktoober 2003 Tallinn) oli eesti vabadusvõitleja.

Tema vanemad küüditati 1941. aasta juunis, isa hukkus vangistuses.

Aadu Oll lõpetas Tallinna 2. Keskkooli 1949. aastal, arreteeriti 1950. aasta juulis Abhaasias Gagras ning talle mõisteti karistuseks 10 aastat sunnitööd reetmise, nõukogudevastase agitatsiooni ja propaganda eest. Viibis kuus aastat Venemaa vanglates ja Magadani oblastis Orotukani sunnitöölaagris. Vabanes 1956. aasta jaanuaris.

Ta lõpetas insenerina Üleliidulise Kaugõppe Polütehnilise Instituudi. 1970. aastal naasis Eestisse. Töötas projekteerimisasutustes andmetöötluse valdkonnas, hiljem Tallinna Pelgulinna Haigla barokambrite insenerina.

Aadu Oll oli 1990. aastal Eesti Kongressi liige.

Ta oli Eesti Õigusvastaselt Represseeritute Liidu "Memento" asutajaliige ja esimene esimees, Eesti Endiste Poliitvangide Liidu esimehe asetäitja, demokraatlik-rahvuslike jõudude koostöökoja ja Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riikliku Komisjoni liige.

1995. aastast surmani oli ta Inimõiguste Instituudi juhatuse esimees.

Aadu Oll on maetud Liiva kalmistule.

Raamatud
--------

* Aadu Oll (koostaja). Nõukogude Kaug-Põhja vangilaagrid ja Eesti poliitvangid Kolõmal. Tartu: Okupatsioonide Repressiivpoliitika Uurimise Riiklik Komisjon, 1999

Tunnustus
---------

* 1998 Riigivapi IV klassi teenetemärk

Viited
------

1. ↑  Leo Õispuu (toim.) Poliitilised arreteerimised Eestis 1940–1988 (§58). Köide 1. Tallinn, 1996
2. ↑  Inimõiguste instituudi juht Aadu Oll suri ööl vastu kolmapäeva EPLO. Estonian World Review
3. 1 2  Inimõiguste Instituut mälestab endist juhatuse esimeest 80. sünniaastapäeval
4. ↑  Suri vabadusvõitleja Aadu Oll. BNS, 30.10.2003
5. ↑  Kalmistute register HAUDI
6. ↑  Teenetemärkide kavaleride andmekogu – 929
**Litvínov** (kuni 1949. aastani **Horní Litvínov**, saksa keeles *Ober Leutensdorf*, varem ka *Oberleutensdorf* või *Ober Leitensdorf*) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Mosti ringkonnas. Litvínov asub Saksamaa piirist 7 km kaugusel, Mostist ligikaudu 10 km põhjas ja Ústí nad Labemist umbes 32 km läänes.

Litvínov paikneb merepinnast 338 meetri kõrgusel.

Asulat on esmamainitud 1352. aastal. 1715. aastal rajas krahv Jan Josef Valdštejn sinna suure riidevabriku, mis oli üks esimesi Tšehhimaal. Alevi staatuse sai Litvínov 7. mail 1715. 19. sajandil arenesid Litvínovis ka keraamikatööstus ja pruunsöe kaevandamine. Litvínovile anti linnaõigused 5. augustil 1852. 1939. aastal rajati linnast lõuna poole suur keemiatehas söest sünteetilise bensiini tootmiseks.

Litvínovis tegutseb Tšehhi kõrgliigas mängiv jäähokiklubi HC Litvínov.

Sõpruslinnad
------------

* Prantsusmaa Brie-Comte-Robert, Prantsusmaa
* Saksamaa Olbernhau, Saksamaa

Viited
------

1. ↑  Malý lexikon obcí České republiky – 2017, vaadatud 28.08.2018.
2. ↑  Population in municipalities – 1 January 2023, vaadatud 25.05.2023.
3. ↑  Litvínov (okres Most)[*alaline kõdulink*] risy.cz
4. ↑  Historie obce Litvínov Místopisný průvodce po České Republice
**ESTfield** on sportlik sõiduauto, mis olemuselt ja väljanägemiselt sarnaneb Colin Chapmani 1957. aastal projekteeritud Lotus 7-ga. Autode ehitamisega tegeleb AS Võidusõidutehnika Tartus.

Ehitus ja tootmine
------------------

Teras- või alumiiniumtorudest kandesõrestik on iseloomulik Seven-tüüpi autodele, jõuülekandesüsteemi ja väliste kerepaneelide valik on rohkem maitse ning isiklike eelistuste küsimus.

ESTfieldide peamine doonorauto on Lada tema tugevuse ja järeleproovitud suure töökindluse tõttu. Tüüpilise ESTfieldi esiosast võib leida Lada käändteljed, 98 mm PCD rummud, lühendatud rooliõlakud ja pidurikettad; tagaosast aga Lada tagasilla ja trummelpidurid. Mootori ja käigukasti valik on kliendi otsustada. Senini on edukalt õnnestunud Audi, Alfa Romeo, Toyota, BMW, Moskvitši, Nissani, Fordi, Volvo, Chevrolet’ ja Lada mootorite kasutamine.

AS Võidusõidutehnika toodab ise või hangib oma partneritelt vedrustuskomponente, klaasplastist (GRP) ja alumiiniumist kerepaneele ning kõikvõimalikke tarvikuid. Firma omanik ja juhataja on Valter Teppan (snd 1955).

Välislingid
-----------

*
Talsi piirkonna vapp.
**Arlava piiskopilinnus** (läti keeles *Ārlava*, saksa keeles *Erwahlen*) oli keskajal Kuramaa piiskopkonna linnus Lätis, Talsi piirkonnas (Talsu novads), Arlava vallas (*Ārlavas pagasts*). Linnuse täpset asukohta ei teata, kuid tõenäoliselt asus see Sasmaka järve põhjatipus väikesel soo ja järvekaldaga ümbritsetud künkal, kohas kus Mazroja (Väike-Roja) jõgi järvest välja voolab ja kus praegu asub endine Arlava mõis. Teise võimaliku asukohana tuleks kõne alla ka Popervāle ("papi" ehk "piiskopi Arlava") küla mõisast 2 km loodes, Lube vallas (*Lubes pagasts*) Mazroja jõe paremal kaldal.

Nimekujud
---------

* 1231. aastast alates – Arowelle, Arwalen, Arevalo
* 1555 – Arwalenn
* 1859 – Aarlawa (eesti)

Ajalugu
-------

1497 on ürikus esmamainitud Arlava linnuselääni (*borchsokinge*).

1537 on linnust mainitud kui kohta, kus "meie majas Arlavas" (*in unserem Hause tho Arwallenn*) andis Kuramaa piiskop Hermann Ronneberg välja ühe üriku. Selline kirjeldus viitab kindlustatud ehitise olemasolule.

1555 on Arlava üles tähendatud Kuramaa linnuste nimekirjas.

Pärast 1660. aastateni toimunud Poola-Leedu ja Rootsi kuningriikide vaheliste sõdade purustusi Arlava linnust enam ei taastatud.

Mõis oli hiljem tõenäoliselt pikka aega vana Kuramaa aadliperekonna von Behride valduses.

Ehitus
------

Linnusteuurija Armin Tuulse on selle liigitanud Kuramaa vabakujunduslike laagerkastellide hulka kuuluvaks.

Vaade kagusuunast mõisahoonele

Praegune seisukord
------------------

Arlava mõisa endise härrastemaja juures mingeid jälgi endisest linnusekohast nähtavalt ei leidu. Mõisahoone esisel platsil on üksikuid maakive. Mõisat, kus praegu asub hooldekodu, ümbritsevad enamuses mõned lagunenud majandushooned. Võimalik, et see väikelinnus oli üks neist, mis Liivi sõja ajal poolakate käsul kas maha lammutati või ümber ehitati.

Vaata ka
--------

* Ārlava mõis

Viited
------

1. ↑  Läti kaart
2. ↑  Aarlava kaart
3. 1 2  SCHLÖSSER, BURGEN, HERRENHÄUSER in Kurland
4. 1 2  Bunge, Urkundenbuch III, ürik 1248
5. ↑  EKI KNAB
6. ↑  Bunge, Urkundenbuch, arhiiv VI, 141
7. ↑  Armin Tuulse. Die Burgen in Estland und Lettland. Dorpater Estnischer Verlag, 1942, lk 249
|  |
| --- |
| EML KalevEML Kalev |
| Teenistuskäik |
| **Saksamaa** |
| **Nimi** | 
Minerva (M2663) |
| **Ehitaja** | 
Kröger-Werft laevatehas, Rendsburg, Saksamaa |
| **Vette lastud** | 
25. august 1966 |
| **Teenistuses alates** | 
16. juuni 1967 |
| **Teenistuse lõpp** | 
17. veebruar 1995 |
| Teenistuskäik |
|  **Eesti** |
| **Nimi** | 
Kalev |
| **Teenistuses alates** | 
5. september 1997 |
| **Teenistuse lõpp** | 
juuni 2003 |
| **Saatus** | 
muuseumlaev |
| Laeva üldandmed |
| **Klass ja tüüp** | 
Frauenlob |
| **Veeväljasurve** | 
246 tonni |
| **Pikkus** | 
37,9 m |
| **Laius** | 
8,2 m |
| **Süvis** | 
2,4 m |
| **Kere** | 
antimagnetiline puitkere |
| **Sõsarlaevad** | 
Frauenlob, Nautilus, Gefion, Medusa, Vaindlo (Undine), Olev (Diana), Loreley, Atlantis, Acheron |
| **Peamasinad** | 
2 MTU MB 12V 493 TY70 diislid; 2200 hj; 2 sõuvõlli |
| **Kiirus** | 
12 sõlme |
| **Meeskond** | 
24 liiget |
| **Relvastus** | 
1 × 40 mm / LT BOFORS, akustiline, magnetiline ja kontakttraal, miinirajad miinide veeskamiseks |

**Kalev** (pardatähis M414) on Eesti mereväe endine Frauenlob-klassi miinitraaler, mis seisab praegu Eesti Meremuuseumi eksponaadina Lennusadamas.

Ajalugu
-------

Laev oli *Minerva* nime all teenistuses Saksa mereväes 16. juunist 1967 kuni 17. veebruarini 1995. Seejärel anti ta üle Eesti riigile koos sõsarlaevaga Olev. Eestile kingitud miinitraalerid kuulusid varem Saksa 7. miinitraalerite divisjoni Neustadtis Holsteinis. Enne laevade üleandmist Eesti mereväele tehti neile põhjalik remont. Kalevi ja Olevi meeskonnad said Saksamaal kuuekuulise väljaõppe ja ettevalmistuse, et võtta osa miinioperatsioonidest Balti riikide vetes.

14. juulil 1997 anti Kunda sadamas miinitraaler Kalevile pidulikult üle Kunda linna vapp. Linna vapi kandmise õiguse andmise laevale otsustas Kunda linnavolikogu arvestades juba olemasolevaid häid kontakte. Vapi üleandmise tseremoonia ning koostöölepingu allakirjutamine toimus Kunda suvise tähtsündmuse, Kunda merepäevade ajal.

5. septembril 1997 arvati Kalev Eesti mereväe koosseisu, kus oli teenistuses kuni 2003. aasta juunini. Selle aja jooksul kuulus Kalev korduvalt Balti riikide miinitõrjedivisjoni BALTRON koosseisu ning osales nii BALTRONi kui ka muudel rahvusvahelistel õppustel. Oma plaanipärase väljaõppe käigus külastas ta korduvalt ka Kunda sadamat ning õppis tundma Soome lahe sadamaid ja navigatsioonitingimusi Tallinnast ida pool.

Kalevi komandörid on olnud Ilmar Noor, Annes Vainamäe, Indrek Hanson ja Rain Terras.

2004. aasta oktoobrist anti laev üle Eesti Meremuuseumile vastutavale hoiule. Saksamaaga sõlmitud lepingu alusel pidi kaitseministeerium laeva teistele organisatsioonidele üleandmise Saksa kaitseministeeriumiga kooskõlastama.
Kaitseministeerium saatis 30. septembril 2004 vastavasisulise taotluse Saksamaa kaitseministeeriumile, kes esitas oma toetava seisukoha järgmise aasta 25. jaanuaril.

Vaata ka
--------

* Kalev (allveelaev)

Välislingid
-----------

 Kalev – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Minervast saksa keeles
**Kuu keskmine õhutemperatuur** on kliimanäitaja, mis arvestatakse mingis kohas tehtud vaatluste alusel. Selleks arvestatakse kuu jooksul mõõdetud õhutemperatuuride alusel iga päeva ööpäeva keskmisi õhutemperatuure, need liidetakse ja jagatakse päevade arvuga. Kuna üks aasta võib olla mitmeaastase keskmisega võrreldes soojem või külmem, siis tegelikult kasutatakse klimatoloogias **kuu mitmeaastast keskmist õhutemperatuuri**, mis arvestatakse selles kohas tehtud mitmeaastaste vaatluste alusel. Kogu vaatlusperioodi (mis peab olema vähemalt 30-aastane) andmed liidetakse ja jagatakse aastate arvuga.

Kõige olulisemad kliimanäitajad, mis iseloomustavad koha kliimat, on jaanuari ja juuli keskmine õhutemperatuur. Mõnes kohas (põhjapoolkera mere ääres) on aga kõige külmem ja soojem kuu jaanuari ja juuli asemel vastavalt veebruar ja august, siis kasutatakse nende kohtade kliima iseloomustamisel veebruari ja augusti keskmisi õhutemperatuure.

Eestis oli kõige soojem kuu juuli 2010. aastal, kui kuu keskmine õhutemperatuur Narva-Jõesuus oli +23,4 °C. Kõige külmem kuu oli jaanuar 1987. aastal, kui Narvas oli kuu keskmine õhutemperatuur –18,0 °C.

Vaata ka
--------

* Aasta keskmine õhutemperatuur

Viited
------

1. ↑  EMHI koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib kulgemisviisist, jooksu kohta spordis vaata artiklit jooks (sport).* |

---

Jooksev halljänes
**Jooks** ehk **jooksmine** on loomade ja inimeste kiireim liikumisviis jalgade abil ilma abivahendita. Erinevalt kõndimisest ei puuduta jooksmisel jalad kogu aeg maad. Jooksmisel tõmbuvad lihased kokku ja pumpavad vereringesse valku. Vereringe viib valgu peaajju, kus aktiveerub katepsiin B, mis pärast jooksmist taastab lihaseid ning parandab mälu ja õppimisvõimet.

Sörk
----

Sörk on aeglane jooks, mis sai 1970. aastatel Läänes tavaliseks tervisespordi alaks. Et sörk koormab liigeseid, siis on paljud asendanud sörgi trepist ronimisega.

Vaata ka
--------

* Kestvusjooksu hüpotees

Viited
------

1. ↑  Running-Induced Systemic Cathepsin B Secretion Is Associated with Memory Function

Kirjandust eesti keeles
-----------------------

* Joe Puleo, Patrick Milroy "Jooksu anatoomia". Inglise keelest tõlkinud Marina Maran, eessõna Kristjan Port. Tallinna Ülikooli Kirjastus, Tallinn 2012, 200 lk; ISBN 9789985587447