|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib linnast; "Harry Potteri" tegelase kohta vaata artiklit Firenze (Harry Potter); kunagiste riikide kohta vaata artikleid Firenze Vabariik ja Firenze hertsogkond* |

---

**Firenze** (vana käibelt kadunud nimekuju **Fiorenza**; ladina **Florentia**) on linn Itaalias, Toscana maakonna ja Firenze suurlinnapiirkonna halduskeskus.

Firenze asub Arno jõe ääres, peaaegu Itaalia poolsaare keskel.

Majandus
--------

### Transport

5 km kaugusel Firenze kesklinnast asub rahvusvaheline Amerigo Vespucci lennujaam (FLR). A1-kiirtee ühendab Firenzet Bologna ja Milanoga põhjas ning Rooma ja Napoliga lõunas. Autostrada del Mare suundub Prato Pistoia, Lucca ja Pisa suunas ning ühendab neid Türreeni mere kuurortidega.

Ajalugu
-------

Firenze sai alguse hästikaitstava künka nõlvale rajatud etruskide asulast. Sinna rajasid roomlased 59. aastal eKr Florentia-nimelise koloonia, mis sai nime jumalanna Flora järgi. Linn laienes Rooma keisririigi ajal jõudsalt tänu Arno jõge mööda kulgevale kaubandusele.

5. sajandil langes linn barbarite kätte: esimesena saabusid idagoodid, siis goodid, seejärel langes linn langobardide ja veelgi hiljem, 8. sajandil Karl Suure frankide võimu alla. Püha Rooma riigi loomine aitas leevendada kiriku ja Karl Suure vahelist konflikti.

10.–11. sajandini, mil linn kuulus Toscana markkrahvkonna koosseisu, kujunes Firenzest oluline käsitöökeskus. Veidi enne markkrahvinna Matilde di Canossa surma moodustasid firenzelased 1115. aastal vaba kommuuni.

### Firenze Vabariik

 *Pikemalt artiklis Firenze Vabariik* *(1115–1185, 1197–1532)*
13. sajandiks oli linn tänu edukale villa- ja tekstiilikaubandusele ning võimsale pangandustegevusele saanud üheks Itaalia keskuseks. 1200. aasta paiku loodi esimesed gildid (*Arti*), mis kaitsesid kaupmeeste ning pankurite huvisid gvelfide ja gibellinide vahelises konfliktis. Pärast seda, kui 1260. aastal Siena gibelliinide armee vallutas Firenze, jäi linna gvelfimeelne valitsus ehk nn *Primo Popolo*, kus juhtrolli mängisid kaupmehed, võimust ilma. 1280. aastaks olid gvelfid taas *Secondo Popolo* näol võimul tagasi. Aadli kõrvalesurumine valitsemisest 1293. aastal oli kõige jõulisem abinõu poliitiliste reformide kavast, mis andis linnavalitsemise volitused gildide esindajatest moodustatud sinjoriia kätte. Firenze administratiivvõimu kantsiks sai Palazzo della Signoria (tänapäeval tuntud kui Palazzo Vecchio).

13. sajandil oli Firenze rahvastik kasvanud 100 000 inimeseni. Kaubandus õitses ning eriti arenenud oli pangandus. Firenzes tulid käibele kuldmündid, mida nimetati linna nime järgi floriinideks. Nende järgi hakkasid paljud Euroopa maad vermima algul kuld- ja siis hõbemünte.

14. sajandi alguseks oli Firenze Euroopa jõukamaid linnu. Kuid siis, 1340. aastatel, läks kaks suurimat Firenze panka pankrotti. Linna tabas katkupuhang, mis tappis ligi poole elanikkonnast. Kujunenud majanduskriis viis 1378. aastal Ciompi mässuni.

### Medicid

 *Pikemalt artiklis Medicid*
Areng suudeti taastada alles 1434. aastal, mil Cosimo de' Medici määrati sinjoriia poolt Firenze *signore*'ks. Sestpeale jäi Firenze koos suurema osaga Toscanast tervelt kolmeks sajandiks Medicite võimu alla. Medicid valitsesid Firenzet aastatel 1434–1737, vaheaegadega 1494–1512 ja 1527–1530. Nad säilitasid 1532. aastani vabariikliku valitsusvormi, seejärel omandasid Firenze hertsogkonna hertsogi ja 1569. aastal Toscana suurhertsogkonna suurhertsogi tiitli. Just Medicite ajal sai Firenzest Euroopa kunsti- ja kultuurikeskus. Eriti jõudsalt arenesid kultuur ja majandus Cosimo pojapoja Lorenzo il Magnifico ajal. Paavsti meelepaha Firenze iseseisvuse vastu leidis toetust Pazzide, Medicitega Firenzes rivaalitseva perekonna poolt. Vastuolu jõudis haripunkti 1478. aasta Pazzi vandenõuga, mille käigus Lorenzo sai haavata ning tema vend Giuliano tapeti. Enne Lorenzo surma 1492. aastal jõudis Medicite pank pankroti äärele ning Lorenzo poeg Piero oli selle ja alanud Itaalia sõdade tõttu sunnitud 1494. aastal Firenzest pagema.

 *Pikemalt artiklis Itaalia sõda (1494–1498)*
Savonarola hukkamis­koht: kirje platsil
Pärast Medicite esimest valitsemisperioodi, mis lõppes Piero pagendusega, oli linnas taas võimul vabariiklik valitsus. Valitsus oli tugevasti mõjutatud fanaatilise dominikaani munga Fra Girolamo Savonarola tegevusest. Savonarola jutlustas linnas valitsevast jumalavallatusest ja korruptsioonist ning manitses rahvast loobuma liigsetest maistest naudingutest, mille alla ta liigitas ka humanistliku kultuuri. Savonarola tegevus, mis sundis linnast lahkuma hulgaliselt kunstnikke, filosoofe ja kirjanikke, tipnes 1497. aastal "edevuse tuleriida" süütamisega, milles põletati tuhaks sadu Vecchio palee esisele Sinjoriia platsile kuhjatud raamatuid, maale, rõivaid, mööblit jm kunstiväärtusi. Hiljem pöördus rahvas Savonarola vastu ja ta hukati 1498. aastal samal platsil.

Pärast Savonarola aega elas linn mõnda aega rahulikku elu Piero Sonderini ja tema nõuandja Niccolò Machiavelli juhitud valitsuse all. 1512. aastal toimus Medicite restauratsioon. 1513. aastal sai Giovanni de' Medicist paavst Leo X.

### Firenze hertsogkond

 *Pikemalt artiklis Firenze hertsogkond* *(1532–1569), Toscana suurhertsogkond (1569–1859)*
1537. aastal, pärast Alessandro de' Medici mõrvamist läks võim Firenzes Cosimo I de' Medici kätte, kes sai endale pärast Siena vabariigi vallutamist 1569. aastal Toscana suurhertsogi tiitli.

Alates 15. sajandi lõpust hakkas linna majandus vähehaaval seiskuma. Iga uus Medicite valitseja oli nõrgem ja veidram kui eelmine. Francesco I veetis suurema osa oma 13-aastasest valitsemisajast alkeemiast haaratuna oma paleesse varjunult. Ferdinando I oli võimetu tegutsema, kui tema valdusi tabasid viljaikaldus ja katku tagajärjel puhkenud rahvarahutused, tema silma all hääbusid Firenze kuulus pangandus ja tekstiilitööstus. Antisemiidist usufanaatik Cosimo III tegeles enamuse oma 53-aastasest valitsemisajast dissidentide tagaajamise ja palvetamisega ning Gian Gastone de' Medici veetis peaaegu kõik oma päevad veiniuimas. Ning kui Gian Gastone 1737. aastal meesliini pärijata suri, läks Firenze kuni Itaalia ühendamiseni 1860. aastal Habsburgide valitsemise alla.

### Itaalia kuningriik

 *Pikemalt artiklis Itaalia kuningriik (1861–1946)*
Aastatel 1865–1871 oli Firenze uue Itaalia kuningriigi pealinn.

Arhitektuurimälestised
----------------------

### Kirikud

* Santa Maria del Fiore katedraal (Firenze toomkirik)
* San Marco klooster (*Convento di San Marco*)
* San Lorenzo kirik ja Medici kabelid
* Santa Maria Novella kirik
* Santa Croce basiilika
* Santo Spirito kirik
* San Miniato al Monte kirik
* Orsanmichele kirik
* Santissima Annunziata kirik; asutatud seitsme Firenze aristokraadi poolt 1234. aastal
* Capella Barnacci

### Paleed

* Palazzo Vecchio, kus asub Firenze raekoda
* Palazzo Medici-Riccardi, ehitatud Michelozzo poolt 1440. aastatel

### Muuseumid

* Uffizi galerii
* Bargello muuseum; rahvusmuuseum, tuntud haruldase renessanss-skulptuuride kogu poolest
* Palazzo Pitti (sh Galleria Palatina, Galleria d'Arte Moderna, Museo degli Argenti, Galleria del Costume ja Museo delle Porcellane)
* Museo dell'Opera del Duomo
* Galleria dell'Accademia
* Pietre Dure muuseum
* Firenzes asub üks Euroopa vanimad botaanikaaedu (asutatud 1545)
* Dante muuseum

Kultuurilugu
------------

Firenze ülikool (asutatud 1321) on üks Euroopa vanemaid.

Firenze on Dante sünnilinn. Seal elasid kunstnikud Cimabue ja Giotto, Arnolfo ja Andrea Pisano, Donatello, Brunelleschi ja Masaccio, Filippo Lippi, Fra Angelico, Botticelli ja Paolo Uccello, kelle töid on säilinud paljudes Firenze muuseumides ja kirikutes tänapäevani.

Firenze valiti teisena Euroopa kultuuripealinnaks aastal 1986.

Sõpruslinnad
------------

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| * Prantsusmaa **Reims**, Prantsusmaa (1954)
* Saksamaa **Kassel**, Saksamaa (1958)
* Maroko **Fès**, Maroko (1961)
* Ameerika Ühendriigid **Philadelphia**, USA (1964)
* Jaapan **Kyōto**, Jaapan (1965)
* Suurbritannia **Edinburgh**, Suurbritannia (1965)
* Ukraina **Kiiev**, Ukraina (1967)
* Saksamaa **Dresden**, Saksamaa (1978)
* Jaapan **Gifu**, Jaapan (1978)
* Hiina **Nanjing**, Hiina (1980)
* Iisrael **Tel Aviv**, Iisrael (1980)
* Türgi **İstanbul**, Türgi (1985)
* Poola **Kraków**, Poola (1985)
* Rootsi **Malmö**, Rootsi (1989)
 | * Austraalia **Sydney**, Austraalia (1991)
* Brasiilia **Salvador da Bahia**, Brasiilia (1991)
* Kuveit **Al-Kuwayt**, Kuveit (1991)
* Prantsusmaa **Cannes**, Prantsusmaa (1991)
* Eritrea **Asmara**, Eritrea (1992)
* Soome **Turu**, Soome (1992)
* Iisrael **Naatsaret**, Iisrael (1996)
* Lääne-Sahara **El Aaiún**, Lääne-Sahara (1996)
* Tšehhi **Olomouc**, Tšehhi (1997)
* Iraan **Eşfahān**, Iraan (1998)
* Ameerika Ühendriigid **Providence**, USA (1998)
* Läti **Riia**, Läti (2000)
* Albaania **Tirana**, Albaania (2001)
 | * Kreeka **Ateena**, Kreeka (2002)
* Mehhiko **Puebla**, Mehhiko (2005)
* Palestiina **Hebron**, Palestiina (2007)
* Lõuna-Korea **Jeonju**, Lõuna-Korea (2007)
* Prantsusmaa **Porto Vecchio**, Prantsusmaa (2007)
* Hispaania **Valladolid**, Hispaania (2007)
* Hispaania **Granada**, Hispaania (2008)
* Ungari **Budapest**, Ungari (2008)
* Türgi **Gaziantep**, Türgi
* Hispaania **Madrid**, Hispaania
* Bosnia ja Hertsegoviina **Sarajevo**, Bosnia ja Hertsegoviina
* Süüria **Damaskus**, Süüria
* India **Jaipur**, India
 |

Vaata ka
--------

* ACF Fiorentina
* Ximenese observatoorium
* Boboli aed
* Firenze Keskrahvusraamatukogu
* Medici lõvid

Viited
------

1. ↑  DiPI Online – Dizionario di Pronuncia Italiana
2. ↑  Superficie di Comuni Province e Regioni italiane al 9 ottobre 2011, vaadatud 16.03.2019.
3. ↑  Popolazione Residente al 1° Gennaio 2018, vaadatud 16.03.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Firenze** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Firenze** |

* Firenze kommuuni koduleht (*itaalia keeles*)
* Firenze linnakaart
* Firenze virtuaalgiid *(itaalia ja inglise keeles*)
* Fotod Firenzest
* Firenze turismisait (inglise keeles)
* Firenze turismisait (inglise keeles)

| * v
* r
Euroopa kultuuripealinnad |
| --- |
| 

1985 Ateena
1986 Firenze
1987 Amsterdam
1988 Lääne-Berliin
1989 Pariis
1990 Glasgow
1991 Dublin
1992 Madrid
1993 Antwerpen
1994 Lissabon
1995 Luxembourg
1996 Kopenhaagen
1997 Thessaloníki
1998 Stockholm
1999 Weimar
2000 Reykjavík **·**  Bergen **·**  Helsingi **·**  Brüssel **·**  Praha **·**  Kraków **·**  Santiago de Compostela **·**  Avignon **·**  Bologna
2001 Rotterdam **·**  Porto
2002 Brugge **·**  Salamanca
2003 Graz
2004 Genova **·**  Lille
2005 Cork
2006 Pátra
2007 Luxembourg **·**  Sibiu
2008 Liverpool **·**  Stavanger
2009 Linz **·**  Vilnius
2010 Essen **·**  İstanbul **·**  Pécs
2011 Tallinn **·**  Turu
2012 Maribor **·**  Guimarães
2013 Košice **·**  Marseille
2014 Riia **·**  Umeå
2015 Mons **·**  Plzeň
2016 Wrocław **·**  Donostia / San Sebastián
2017 Aarhus **·**  Paphos
2018 Leeuwarden **·**  Valletta
2019 Matera **·**  Plovdiv
2020/2021 Galway **·**  Rijeka
2022 Kaunas **·**  Esch-sur-Alzette **·**  Novi Sad
2023 **Veszprém **·**  Timișoara **·**  Elefsína**
2024 Tartu **·**  Bad Ischl **·**  Bodø
2025 Nova Gorica / Gorizia **·**  Gorizia
2026 Oulu **·**  Trenčín
2024 Liepāja
 |