recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Jürgen Locadia (2014)
**Jürgen Leonardo Locadia** (sündinud 7. novembril 1993 Emmenis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib ründaja või äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis VFL Bochum.

Ta on Curaçao päritolu.

Locadio alustas profikarjääri kodumaal Eindhovenis. Debüüdi Hollandi kõrgliigas tegi ta hooajal 2012–13. Tema liigadebüüt toimus 30. septembril 2012 mängus VVV-Venlo vastu. Ta sekkus mängu 22 minutit enne mängu lõppu, kuid suutis mängus teha kübaratriki ja tuua Eindhovenile 6:0 võidu. Ta sai esimeseks mängijaks pärast Harald Berg (Berg tegi debüüdi 10. augustil 1969), kes suutis oma debüütmängus Hollandi kõrgliigas kübaratriki teha. Nädal aega hiljem sõlmis Locadia Eindhoveniga viieaastase lepingu. Ta veetis Eindhovenis järgmised neli ja pool hooaega ning tuli hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 klubiga Hollandi meistriks. Individuaalselt oli tema edukaim hooaeg 2013–14, kui ta lõi liigas 13 väravat.

2018. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa Premier League'i klubiga Brighton & Hove Albion. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 24. veebruaril 2018 mängus Swansea City vastu. Hooaja 2019–20 esimeses pooles mängis ta laenul Saksamaa kõrgliiga klubis TSG 1899 Hoffenheim, kus lõi 11 liigamänguga neli väravat. 2020. aasta veebruaris suundus ta laenule Major League Socceri klubisse FC Cincinnati.

2022. aasta jaanuaris siirdus ta VFL Bochumi.

Aastatel 2009–2014 mängis Locadia Hollandi noortekoondistes.

Lisaks jalgpallurikarjäärile tegeleb Locadia laulmisega ning ta on välja andnud mitu singlit.

Saavutused
----------

PSV
* Eredivisie: 2014–15, 2015–16
* KNVB beker: 2011–12
* Johan Cruijff Schaal: 2015, 2016

Viited
------

1. ↑  "Brighton closing on Locadia deal". Sky Sports. 18.1.2018. Vaadatud 23.1.2019
2. ↑  "Brighton’s record £14m signing Jurgen Locadia is a rapper - and has released three singles in past year". Daily Mirror. 19.2.2018. Vaadatud 23.1.2019
John McGinn 2019. aastal Šotimaa koondises 
**John McGinn** (sündinud 18. oktoobril 1994 Glasgow's) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Aston Villa ja Šotimaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Šotimaa klubis St Mirren, mille meeskonnas debüteeris ta Šotimaa kõrgliigas hooajal 2012–13. Aastatel 2015–2018 mängis ta Šotimaa klubis Hibernian. 2016. aastal valiti ta Hiberniani aasta mängijaks ja hooajal 2017–18 valiti ta Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.

2018. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliigasse kuulunud Aston Villaga. Alates hooajast 2019–20 on ta Aston Villga mänginud Inglismaa kõrgliigas. 10. augustil 2019 lõi ta hooaja esimeses mängus Tottenham Hotspuri vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. 2019. aastal valiti McGinn Aston Villa hooaja parimaks mängijaks.

Šotimaa jalgpallikoondises debüteeris McGinn 2016. aasta märtsis sõprusmängus Taani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 6. septembril 2019 EM-i valikturniiri mängus Venemaa vastu. Kokku lõi ta sel valikturniiril seitse väravat. Hooajal 2019–20 valiti McGinn Šotimaa koondise parimaks mängijaks.

Saavutused
----------

St Mirren
* Scottish League Cup: 2012–13

Hibernian
* Scottish Cup: 2015–16
* Scottish Championship: 2016–17
John Lundstram 2012. aastal Inglismaa kuni 19-aastaste koondises
**John David Lundstram** (sündinud 18. veebruaril 1994 Liverpoolis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Šotimaa kõrgliiga klubis Rangers.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Everton, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2002. aastal. Klubi põhimeeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud. Aastatel 2013–2015 oli ta Everonist laenul teistes Inglismaa klubides: hooajal 2012–13 League One'i klubis Doncaster Rovers, hooajal 2013–14 esiliigaklubis Yeovil Town ja League One'i klubis Leyton Orient ning hooajal 2014–15 esiliigaklubis Blackpool ning League One'i klubides Leyton Orient ja Scunthorpe United.

2015. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubiga Oxford United. Hooajal 2016–17 mängis ta Oxford Unitediga Inglismaa tugevuselt neljandas liigas.

2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu äsja Inglismaa esiliigasse tõusnud Sheffield Unitediga. Hooajal 2018–19 saavutas ta Sheffield Unitediga Inglismaa esiliigas teise koha ja järgmisel hooajal mängiti Premier League'is. 18. augustil 2019 lõi ta mängus Crystal Palace'i vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Sellega oli Lundstram löönud värava Inglismaa kõigis neljas kõrgeimas liigas. Hooajal 2019–20 lõi Lundstram Inglismaa kõrgliigas kokku viis väravat.

2021. aasta juulis sõlmis Lundstram kolmeaastase lepingu valitseva Šotimaa meistri Rangersiga.

Aastatel 2010–2013 mängis Lundstram Inglismaa noortekoondistes, sealhulgas 2011. aastal kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistrivõistlustel ja 2013. aastal kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Oxford United Sign John Lundstram". Oxford United F.C. 13.8.2015. Vaadatud 5.5.2022
2. ↑  "John Lundstram salutes Oxford United's fans after Sheffield United move". Oxford Mail. 27.7.2017. Vaadatud 5.5.2022
3. ↑  "John Lundstram fires Sheffield United to first win since their promotion". rte.ie. 18.8.2019. Vaadatud 5.5.2022
4. ↑  "John Lundstram: Rangers sign midfielder after Sheffield United exit". BBC Sport. 5.7.2021. Vaadatud 5.5.2022
**"Kristalli struktuur"** on 1969. aastal valminud Poola mängufilm.

Süžee
-----

Jan ja Marek on sõbrad juba ülikooliajast. Nende elu on aga kulgenud erinevalt. Jan elab koos oma õpetajast naise Annaga väikeses külas ja töötab meteoroloogina. Marek on aga teinud teadlasena hiilgavat karjääri ning on täiendanud end ka välismaal. Ühel talvepäeval saabub Marek autoga Janile ja Annale külla. Mareki sõidu eesmärgiks on veenda Jani tagasi pöörduma linna, kus nad koos nende endise professori juhendamisel töötaksid. Marek proovib veenda Jani, et see kasutaks oma annet teaduse hüvanguks, mitte ei raiskaks end tööga, millega iga teine hakkama saaks. Ka Anna asub Mareki poolele. Ent Jani ja Mareki ellusuhtumised on täiesti erinevad. Jani meelest on Marek teinud teadlaskarjääri nimel andestamatuid kompromisse. Jan otsustab jääda külla, kuna talle meeldivad loodus ja maaelu. Marek sõidab ära, kuid lubab sagedamini neil külas käia.

Osatäitjad
----------

* Andrzej Żarnecki − Marek
* Jan Mysłowicz − Jan
* Barbara Wrzesińska − Anna
* Władysław Jarema − vanaisa
* Adam Dębski − metsavaht
* Daniel Olbrychski − episoodiline roll
Constantin Lupulescu (2021)
**Constantin Lupulescu** (sündinud 25. märtsil 1984 Bufteas Ilfovi maakonnas) on rumeenia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2006). 

Lupulescu sai suurmeistriks 22-aastaselt 2006. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta on viiekordne Rumeenia malemeister (2007, 2010, 2011, 2013, 2015). 

2013. aastal Legnicas peetud Euroopa meistrivõistlustel jagas ta 1.–10. kohta (lisapartiide põhjal jäi viiendaks). Ta võitis 2019. aastal Reykjavík Openi, edestades teiseks jäänud Alireza Firouzjat.

Constantin Lupulescu (2016)
Lupulescu on mänginud maailma karikaturniiril (2009, 2011, 2013, 2015, 2019). Kõigil kordadel sai ta kaotuse esimeses ringis. Ta kaotas avaringis 2011. aastal Hantõ-Mansiiskis Daniel Fridmanile, 2013. aastal Tromsøs Krishnan Sasikiranile, 2015. aastal Bakuus Igor Lõssõile ja 2019. aastal Hantõ-Mansiiskis Igors Kovaļenkole.

Ta on mänginud Rumeenia võistkonna koosseisus kuuel maleolümpial (2004, 2008, 2012–2018).

Välislingid
-----------

* Constantin Lupulescu – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Constantin Lupulescu FIDE andmebaasis
**Rīgas (Valsts) Skolotāju institūts** (RSI) oli Riias Liepāja tänaval paiknev riiklik pedagoogiline ülikool (praegu asuvad samas kohas Pauls Stradiņši kliinilise ülikooli haigla kliinikud ja muud ühekorruselised puidust hooned). Instituudi internaatkool asus aadressil Talsu 7a. Instituudi asutaja ja esimene direktor oli Ludis Bērziņš.

Tekkelugu
---------

Kui 1915. aastal muudeti 2. Riia haigla Vene impeeriumi Punasele Ristiks, siis ehitati nakkushaiguste raviks neli eraldiseisvat puust kasarmut, mida kasutasid ka Saksa väed pärast Riia allutamist 1918. aastal. Pärast Läti Vabadussõda ehitasid Vene võimud haiglatesse ja barakkidesse karantiinijaama ja laste varjupaiga. Hiljem ehitas siseministeerium riikliku emigrantide maja, Riia lastekodu, emade ja laste osakonna ning laste ajutise varjupaiga. 

1922. aastal alustas kolmes kasarmus tööd Riia õpetajate instituut, mille peahoone oli kuni 1924. aastani Vana-Pihlava majas aadressil Talsu 7a. Hiljem hakkas see tegutsema ainult instituudi internaatkoolis. 1938. aastal viidi instituut üle Cesisesse, kus see tegutses endises Berzaini gümnaasiumihoones Cespi õpetajate instituudi nime all kuni 1940. aastani. Pärast teist maailmasõda asutati 1946. aastal Riia õpetajate koolituskool, mis 1957. aastal muutus Riia pedagoogikakooliks. 1987. aastal asutati Riia 2. pedagoogikakool, mis alustas tegevust Riias värskelt ehitatud hoones aadressil Imantas 7. 1992. aastal lõi Läti Vabariigi haridus- ja teadusministeerium pedagoogikakoolide baasil Riia ja Imanta õpetajate instituudid.

1994. aastal asutati Riia pedagoogikaülikool ja selle esimeseks rektoriks sai Juris Stabiņš. 1995. aastal muutus see Riia õpetajakoolituse ja hariduse juhtimise akadeemiaks.
**Conradus de Meyiendorpe** ehk **Conradus de Ykescola** ehk **Konrad** oli piiskop Alberti läänimees Ükskülas ja Jersikas. 

Aadlisoost Konrad oli pärit Saksimaalt Meiendorfist. Riia piiskop Albert andis talle 1201. aastal benefiitsiks Üksküla linnuse. Reaalselt asus ta Ükskülasse 1205. aastal, olles esialgu sunnitud oma võimu kinnistamiseks võitlema kohalike liivlastega. 1224. aastal andis piiskop Alberti vasalliks muutunud Jersika vürst Vsevolod poole oma valdustest talle üle.

Liivimaal olles vahetas ta senise sugunime *de Meyiedorpe* välja, muutes selle oma Üksküla benefiitsi järgi *de Ykescola*ks ja saades nii Üxküllide aadlisoo nimeandjaks.

Vaata ka
--------

* Meyendorff

Viited
------

1. ↑  Indriķa hronika, V, kommentaar 3
2. 1 2  HLK, lk 37
3. ↑  HLK, lk 51, 53
4. ↑  HLK, lk 99

Kirjandus
---------

* Henriku Liivimaa kroonika = Heinrici chronicon Livoniae. Ladina keelest tõlkinud Richard Kleis, toimetanud ja kommenteerinud Enn Tarvel. Tallinn: Eesti Raamat 1982.
* Indriķa hronika. Läti keelde tõlkinud Ā. Feldhūns; eessõna ja kommentaarid Ē. Mugurēvičs. Rīga: Zinātne, 1993.
**Riia**–**Jelgava raudtee** on raudteeliin, mis ühendab Jelgava linna Riiaga. Raudtee pikkus oli algselt 41,5 kilomeetrit, aga tänapäeval on see 43 kilomeetrit.

Raudtee on täies ulatuses kaheteeline. Tavaline reisirong sõidab Riiast Jelgavasse 49 minutiga, ekspressrong aga 39 minutiga.

Peatused Riia–Jelgava raudteeliinil
-----------------------------------

* Riia (Rīga pasažieru)
* Torņakalns (Sloka ja Tukums II Peatus)
* Atgāzene
* "Turība"
* Tīraine
* Baloži
* Jaunolaine
* Olaines pagasta nams (endine peatus)
* Olaine
* Blukas (endine peatus)
* Dalbe
* Cena
* Poļi (endine peatus)
* Ozolnieki
* Cukurfabrika
* Jelgava

Ajalugu
-------

Raudtee valmis aastal 1868. Algselt oli liini lõppjaamaks Riia pool Torņakalnsi raudteejaam ja Jelgava ning Riia vahel peatus rong vaid St. Olai raudteejaamas. Kui aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee, siis sai uueks lõppjaamaks Riia raudteejaam. Samal aastal pikendati raudteed Mažeikiaini ja ühendati see Liibavi-Romno raudteega.

Raudtee ehitati I maailmasõja ajal piirkonna hõlvanud Saksa vägede poolt ümber standardrööpmeliseks (1435 mm). Aastal 1919 ehitati selle kõrvale teine tee, mis oli laiarööpmeline. Aastal 1940 ehitati mõlemad teed laiarööpmeliseks, ent aastal 1941 asendati need standardrööpmelistega. 1944 ehitati üks rööbastee rada uuesti laiarööpmeliseks. Aastal 1972 elektrifitseeriti kogu Riia–Jelgava raudteelõik ja uuendati lõigu mõlemad rööbastee rajad laiarööpmeliseks.

Raudteel asub Läti kõige uuem raudteepeatus "Turība". Peatuse rajamist finantseeris Kõrgem ärikool "Turība". Lisaks tänapäevastele raudteejaamadele on jaamad olnud veel Baloži ja Dalbe.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 44. lk.

Välislingid
-----------

* Liin saidil RailWayz
* Video raudteest
**"Batmani tagasitulek"** (originaalpealkiri **"Batman Returns"**) on 1992. aasta Ameerika Ühendriikide mängufilm.

Film on tinglik järg samuti Tim Burtoni lavastatud 1989. aasta filmile "Batman". 

Selles filmis suhtub autor iroonilisemalt ühiskonda, mis kujutab kurikaelu sümboolselt teistsuguste olenditena, mitte tavaliste ameeriklaste hulka kuuluvatena. Burtoni suurem loominguline vabadus, mille ta oli võitnud filmiga "Edward Käärkäsi", kajastub süngemas meeleolus, ebakonventsionaalsemas huumoris ja traagilisemas toonis. Kurikael Pingviin on Burtoni versioonis edward-käärkäelik, teistsuguste võimetega isiksus. Ühtlasi tekitab tema füüsis kaastunnet, kuid samas parodeerib koomiksi kurikaelade füüsilist moonutatust. Kassnaine ei tõsta mitte ainult mässu meeste maailma vastu, vaid on ka Batmani analoog, kaksikelu elav inimene, kelle vägivaldse külje varjus on armastust ihkav olend. Burton pole jätnud isegi suurtööstur Max Schrecki läbinisti ebasümpaatseks, vaid laseb tal oma poja saatuse pärast muretseda.

Kiirustades filmitud linateoses on märgata mõningast loo lihvimatust, mis on tulnud eri käsikirjavariantide ühendamisest. Väiksem kommertsedu "Batmaniga" võrreldes, liigne süngus noorte vaatajate jaoks ning peaosatäitja Michael Keatoni suured nõudmised viisid järgnenud Batmani filmide laadi ja tegijate väljavahetamiseni.

Peamised osatäitjad
-------------------

* Michael Keaton – Batman / Bruce Wayne
* Danny DeVito – Pingviin / Oswald Cobblepot
* Michelle Pfeiffer – Kassnaine / Selina Kyle
* Christopher Walken – Max Shreck
* Michael Gough – Alfred Pennyworth
* Pat Hingle – komissar James Gordon
* Michael Murphy – major
* Vincent Schiavelli – leierkastimees
* Andrew Bryniarski – Charles Shreck (Chip)
* Cristi Conaway – jääprintsess

Batmani filmid

"Batman" (1966) | "Batman" (1989) | "Batmani tagasitulek" (1992) | "Batman igaveseks" (1995) | "Batman ja Robin" (1997) | "Batman alustab" (2005) | "Pimeduse rüütel" (2008); "Pimeduse rüütli taastulek" (2012)
Parkettpõrand
**Parkett** on puidutükkidest laotud geomeetriline mosaiik, mida kasutatakse dekoratiivsel eesmärgil.
Parketi mustrid on täielikult geomeetrilised - ruudud, kolmnurgad, rombid. Kõige populaarsem parkettpõrand on kalasaba mustriga.

### Materjal

Parketi materjalina kasutatakse enamasti erineva värvuse ja tekstuuriga puitu, näiteks tamm, pähklipuu, kirsipuu, mänd, vaher ja paljud teised. Kallima puumaterjalina kasutatakse ka rikkaliku tooniga mahagoni või muud välismaist puitu. Ka bambusparkett on tänapäeval väga populaarne, olguni et see pole otseselt puit.
Parkettpõrandaid liimiti vanasti kuuma bituumeniga, kuid tänapäeval kasutatakse tavapärast liimi.

### Puhastamine

Puidust põrandaid võib pühkida harjaga või vajaduse korral pesta vee ja lapiga. Mõningad tolmuimejad võivad parketti kriimustada või kulutada, kui puidu osakesed jäävad tolmuimeja harjakeste vahele.

### Parandamine

Parkettpõrandad püsivad väga kaua ja ei vaja suurt hoolitsust. Kulunud või lahti tulnud põrandalaudu on lihtne välja vahetada uuesti liimides või bituumenit kasutades.

### Kasutamine majapidamises

Parkettpõrandaid kasutatakse peamiselt magamistubades, eluruumides ja koridorides. Puidust põrandaid peetakse paremaks, sest need on jala all soojemad kui tavalised keraamilised plaadid. Samas on puidust põrandad vähem helikindlad ja need võivad tekitada probleeme korterelamutes.

### Vaata ka

* Puit
* Puitmaterjal

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Parkett** |
**Jääkeegel 2006. aasta taliolümpiamängudel** toimus 13. veebruarist – 24. veebruarini Pinerolos.

Torinost 50 km kaugusel asuv Pinerolo on 35 000 elanikuga linn. Võistluspaigaks oli Palazzo Polifunzionale del Ghiaccio nime kandev jäähall. Halli ehituseks kulus üle 15 miljoni euro. 6000 m2 suuruses saalis on neli jääkeeglirada ja saal mahutab 2000 pealtvaatajat.

Tulemused
---------

Mehed
-----

24. veebruar
  
Osavõtjaid:
  
Olümpiavõitja 2002: Norra

1. Kanada 2. Soome 3. USA 4. Suurbritannia 5. Šveits 6. Norra 7. Itaalia 8. Rootsi 9. Saksamaa 10. Uus-Meremaa 

Poolfinaalid: Kanada – USA 11:5 Soome – Suurbritannia 4:3

Finaal: Kanada – Soome 10:4

Pronksimäng: USA – Suurbritannia 8:6

Naised
------

23. veebruar
  
Osavõtjaid:
  
Olümpiavõitja 2002: Suurbritannia

1. Rootsi 2. Šveits 3. Kanada 4. Norra 5. Suurbritannia 6. Venemaa 7. Jaapan 8. USA 9. Taani 10. Itaalia

Poolfinaalid: Šveits – Kanada 7:5 Rootsi – Norra 5:4

Finaal: Rootsi – ŠveitsI 7:6

Pronksimäng: Kanada – Norra 11:5

Välislingid
-----------

* Kurling Torino olümpiamängudel Eesti Televisiooni spordiportaalis

  


| * v
* r
Spordialad 2006. aasta taliolümpiamängudel (Torino) |
| --- |
| 
Bobisõit **·**  Jääkeegel **·**  Iluuisutamine **·**  Jäähoki **·**  Kahevõistlus **·**  Kelgutamine **·**  Kiiruisutamine **·**  Laskesuusatamine **·**  Lumelauasõit **·**  Lühirajauisutamine **·**  Murdmaasuusatamine **·**  Mäesuusatamine **·**  Skeleton **·**  Suusahüpped **·**  Vigursuusatamine |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib liiklusmõistest, toornaha töötlemise kohta vaata artiklit Nahaparkimine.* |

---

Pargitud autod.
Parkimiskorraldus Tallinna sadamas. 2014. aasta.
**Parkimine** on sõiduki ettekavatsetud seismajätmine kauemaks, kui on tarvis sõitjate peale- või mahaminekuks või veose laadimiseks.

Kui jääte ettekavatsetult seisma, siis Te kas peatute või pargite. Peatumisel ja parkimisel on erinev eesmärk. Peatumine on alati seotud sõitjate või veosega. Üldjuhul võtab peatumine vähe aega (paar minutit), parkimine aga võib kesta tunde. Ent see ei ole alati nii. Näiteks, kui Te veate mikrobussiga mööblit ja peatusite, et see maha laadida, võib peatumine kesta ka pool tundi. Teiselt poolt, kui Te olete liikumise lõpetanud, et korraks telefoniga rääkida, kestab parkimine vaid paar minutit.

Tiheda asustusega aladel, näiteks linnades, on parkimiseks ettenähtud ühisruumi kasutus tasuline.

Linnaruumi paremaks kasutamiseks ehitatakse tänapäeval mitmekordseid parkimismaju.

Kaasaegsed parkimishooned kasutavad automatiseeritud parikimissüsteeme[:en], millega saab asetada autod mitmele korrusele võimalikult vähese ruumi- ja pindalanõudlusega. Selle tagajärjel kaob ära vajadus täiendavateks majasisesteks autoteedeks mille kaudu autosid liigutada, võimaldades seeläbi suurema arvu autode parkimist. Niisugused parkimissüsteemid on väga levinud Jaapanis.

Viited
------

1. ↑  Liikluseeskiri §2 (29).
2. ↑  Liikluslab (2021). "Liikluslabi e-autokool".

Välislingid
-----------

 Parkimine – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* ParkPort, Info parkimise kohta Eestis
**"Batman"** on 1989. aasta USA mängufilm.

Süžee
-----

Cotham City linnas hakkab kurjategijatega võitlema salapärane Batman, kes näib pigem üleloomuliku olendi kui superkangelasena. Kelle või millega on tegu asuvad uurima ajakirjanikud Vicki Vale ja Alexander Knox. Niidid viivad erakliku miljonääri Bruce Wayne'i jälile, kelle vanemad mõrvati, kui ta oli alles laps. Samal ajal tahab maffiapealik maksta kätte oma nartsissistlikust psühhopaadist palgamõrvarile Jack Napierile, kes on tema naise armuke. Sündmuste ahela, millesse sekkub ka Batman, tõttu Jacki välimus moondub ja temast saab sarimõrvar Jokker. Batman nurjab tema musta huumoriga planeeritud massitapmisi, samal ajal jätkub Bruce Wayne ja Vicki Vale'i armastusliin, mis viib selleni, et Bruce Wayne paljastab, et tema tegutseb tipptehnoloogiat kasutades Batmanina. Jokker röövib Vicki Vale'i ja vanas katedraalis toimub Batmani ning Jokkeri viimane kokkupõrge.

Peamised osatäitjad
-------------------

* Michael Keaton (Batman / Bruce Wayne)
* Jack Nicholson (Jokker / Jack Napier)
* Kim Basinger (Vicki Vale)
* Robert Wuhl (Alexander Knox)
* Pat Hingle (komissar James Gordon)
* Billy Dee Williams (Harvey Dent)
* Michael Gough (Alfred Pennyworth)
* Jack Palance (Carl Grissom)
* Jerry Hall (Alicia Hunt)
* Tracey Walter (Bob the Goon)
* William Hootkins (leitnant Max Eckhardt)
* Lee Wallace (major William Borg)

Batmani filmid

"Batman" (1966) | "Batman" (1989) | "Batmani tagasitulek" (1992) | "Batman igaveseks" (1995) | "Batman ja Robin" (1997) | "Batman alustab" (2005) | "Pimeduse rüütel" (2008); "Pimeduse rüütli taastulek" (2012)
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib pilvevormist* Cirrus vertebratus*; varem on sulgpilvedeks nimetatud kõiki kiudpilvi* |

---

*Cirrus vertebratus*
*Cirrus vertebratus*
**Sulgpilved** ehk *Cirrus vertebratus* (*Ci vertebratus* ehk *Ci vert*) on kiudpilvede vorm. Nad on tavaliselt läänest itta ulatuvad kõrgel (parasvöötmes kõrgusel 7–10 km, troopikas kõrgusel 17–18 km) paiknevad pikad kitsad pilveribad, mis koosnevad jääkristallidest.

Sulgpilved on läbipaistvad ega kata kogu taevast, neil on iseloomulik katkendlik struktuur: keskel on tihedam pilveriba ja sellest hargnevad kahele poole pilveniidid. Nad esinevad tavaliselt juhul, kui ilm on hea ning on olemas tõusvad õhuvoolud ja õhu turbulentsus.

Sulgpilved said oma nime selle järgi, et sageli sarnanevad nad linnusulega, mille keskset rootsu ümbritsevad kahest küljest õrnad suleebemed.

Pilved meenutavad ka vanaaegset kaartega laeva ja seetõttu on neid kutsutud ka **Noa laev**aks.

Mõnikord on neid võrreldud ka kala skeletiga, sest nad meenutavad kala selgroogu roietega.

Nende kuju võib meenutada ka mäeahelikku satelliidipildil, kus pilved sarnanevad lumikattega mäeahelikuga, mille harjalt voolavad kahes suunas alla jõed.

Kui taevas on sulgpilved, võib ennustada, et mõne aja pärast, näiteks järgmisel päeval, saabub vihm.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  M.Jürissaar. Kiudpilved, Eesti Loodus, 1999, nr 4
2. ↑  "Атлас облаков". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2011. Vaadatud 2. juulil 2010.
3. 1 2  Pilvede kool EMHI lehel

Välislingid
-----------

* Ci vertebratus, sulgpilved Ilm.ee kodulehel

| * v
* r
Pilvede liigid |
| --- |
| Keskatmosfääripilved | 
Polaarsed stratosfääripilved **·**  Helkivad ööpilved |
| Ülemised pilved | 
Kiudpilved **·**  Kiudrünkpilved **·**  Kiudkihtpilved |
| Keskmised pilved | 
Kõrgrünkpilved **·**  Kõrgkihtpilved **·**  Kihtsajupilved |
| Alumised pilved | 
Kihtpilved **·**  Kihtrünkpilved |
| Konvektsioonipilved | 
Rünkpilved **·**  Rünksajupilved **·**  Kihtrünkpilved |
**Sulgjas kalanhoe** (*Kalanchoe pinnata*) on paksuleheliste sugukonda kalanhoe perekonda kuuluv Madagaskarilt pärit sukulent. 

Taim on levinud Aasias, Austraalias, Galápagosel, Uus-Meremaal, Filipiinidel, Hawaii saartel ja veel paljudes saarestikes. Mitmes kohas (näiteks Havail) loetakse seda ohtlikuks võõrliigiks. Sulgjas kalanhoe on laialt levinud aiataim. 

Sulgjas kalanhoe on kiirelt kasvav taim, mis võib kasvada 30–200 cm kõrguseks. Tema lihakad lehed on ümarad, saagja lillaka servaga, 5–20 cm pikad ja 2,5–12 cm laiad.

Õied on umbes 2–10 cm pikkused, rippuvad ja kellakujulised. Need on rohekaskollased ja tüve poolt punakad. Tupplehed on 21–30 mm pikad ja 6–12 mm laiad. 5 punast kuni lillat kroonlehte on 34–54 mm pikad ja 4–7 mm laiad. 4 tolmukat on 2–4,5 mm laiad. Viljalehed on 6–12 mm pikad.

Vili on 10–14 mm pikkune kukkur. Selle sees on palju seemneid, mis on 0,8–1,2 mm pikad ja 0,2–0,35 mm läbimõõduga.

Sulgjas kalanhoe suudab paljuneda nii, et tema mahaulatuvate lehtede servadesse kasvavad uued noored taimed. Kõigil kalanhoedel seda omadust ei ole.

Sulgjas kalanhoe kasvab kuivades päikselistes kohtades kuni 1000 m kõrgusel merepinnast.

Johann Wolfgang von Goethe hindas kirglikult sulgjat kalanhoed ja armastas oma sõpradele kinkida noori taimi, mis kalanhoe leheservadesse olid kasvanud. Ta käsitles sulgjat kalanhoed põhjalikult oma essees "Geschichte meiner botanischen Studien" ("Minu botaanikauurimuste ajalugu").

Kasutamine meditsiinis
----------------------

Taime kloroformiga konserveeritud mahl on antiseptilise ja põletikuvastase toimega (sisaldab polüsahhariide, parkaineid, orgaanilisi happeid, ensüüme ja mikroelemente). Seda kasutatakse halvasti paranevate haavade, põletuste, lamatiste, nahalõhede raviks, aga ka tonsilliidi ja igemepõletiku raviks. Ravitakse ka mitmesuguseid nakkusi ja reumat. Kalanhoeekstraktil on üldine immuunsust tugevdav toime.

Kalanhoe sisaldab A- ja C-brüofiliini. Neist esimene takistab kasvajate arengut ja teisel on täheldatud putukaid tõrjuvaid omadusi. Seevastu südamele mõjub kalanhoe kahjulikult, eriti kariloomadel.
**Lõhevulkaan** on vulkaan, mille puhul laava voolab välja maakoores olevate lõhede kaudu ning võib küllaldase laavakoguse korral katta suuri maa-alasid.

Lõhevulkaani laava on enamasti basaltse koostisega ja seega suhteliselt hästi voolav. Praeguse tuntuima esinemispaiga järgi tuntakse lõhevulkaane ka **Islandi tüüpi vulkaanide** nime all. Varem arvati, et Islandi tüüpi vulkaanid on midagi erakordset ja omast vaid Islandile, kuid tegelikult on selline vulkanism Maal väga levinud. Ta on meie pilgu eest reeglina hästi varjatud, sest toimub enamasti ookeani põhjas. Island on saar, mis paikneb ookeani keskaheliku kohal, olles põhimõtteliselt üle merepinna kergitatud osa ookeani põhjast.

Sellised vulkaanid tekivad ookeani keskahelikes, kus toimub ookeanibasseini laienemine. Sellega seostub ka magma basaltne iseloom, mis on ookeanilise maakoore aluse peridotiitse vahevöö osalise sulamise tulemus. Lõhevulkaan kujutab endast vedela magmaga daiki, mis on jõudnud maapinnani. Lõhevulkaanid võivad põhjustada nn laavafontääne.

Lõhevulkaane ei peeta üldiselt eraldi vulkaanitüübiks, sest aja jooksul asendub piklik lõhe ühe või mitme kesklõõriga ning areneb välja kiht- või kilpvulkaan(id). Ühe purske ajal võib avanenud lõhesid olla ka mitu. Vulkaanilise aktiivsuse lakates magma tardub ning pitseerib lõhe kinni ning uuesti ta tavaliselt enam ei avane. Küll aga võib aja jooksul tekkida uus eelmisega paralleelne lõhe.

Tuntuim ja hävitavaimate tagajärgedega lõhepurse toimus Islandil 1783. aastal. Laki vulkaan paiskas siis välja 12 km³ laavat, mis kattis 565 km² suuruse ala. Koos kaasmõjudega oli see Islandi elanikele üks ajaloo suurimaid katastroofe. Hukkus suurem osa kariloomadest, hävis saak ning nälga suri veerand Islandi elanikest.
**Daugavpilsi lennujaam** on lennujaam Lätis. Lennujaam asub Augšdaugava piirkonnas Naujene vallas Lociki külas Daugavpilsist 12 kilomeetrit kirdes.

Ajalugu
-------

Daugavpilsi ümbruskonnas oli enne Teise maailmasõja algust sõjaväelennuväli. Pärast sõda rajati lennuväebaas Locikisse, seal paiknes 372. lennuväepolk. Seal paiknesid lennukid MiG-15, MiG-19, MiG-23 ja MiG-27, samuti ka Jak 25 ja Jak-28P. Sealsel lennuväljal maandusid ka suured transpordilennukid An-22 ja Il-76. Sõjaväebaas asus seal aastani 1994. Pärast seda demonteeriti osaliselt peamine 2500 meetri pikkune lennurada, nii et see pole tänapäeval enam kasutatav. Lühikest aega pärast tsiviilkasutusse andmist kasutati lennujaama reisideks Liepājasse, Kopenhaagenisse ja Riiga. 

Aastal 2005 rajas Daugavpilsi linnavolikogu sihtasutuse SIA Daugavpils Lidosta, mis ostis ära lennujaama maad ja asus seda arendama. Seoses majanduskriisiga lõppesid aga finantseeringud ja lennujaam jäi reaalselt avamata. Aastast 2013 on lennujaama edasist arendamist finantseeritud aktsiate müügiga. 2016. aasta seisuga lennujaamast regulaarseid reisilende ei toimu.

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

 Daugavpilsi lennujaam – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Mikrofossiilid (umbes 1 mm)
**Mikrofossiilid** ehk **pisikivistised** on mikroskoopilised fossiilid, mille uurimisega tegeleb paleontoloogia eriharu – mikropaleontoloogia.

Olulisemad rühmad
-----------------

Foraminifeerid on kaltsiumkarbonaadist kojaga merelised amööbid (protistid). Pildil on kujutatud perekonnad *Calcarina*, *Sorites* ja *Baculogypsina* (vasakult paremale). Pildil kujutatu laius on 10 mm
Keemilise koostise ja sellest tuleneva erineva uurimismetoodika järgi eristatakse mikrofosiilide hulgas järgmisi kategooriaid ning nende all süstemaatilise kuuluvuse alusel järgmisi rühmi:

* orgaanilise kestaga mikrofossiilid
	+ kitiinikud
	+ akritarhid
	+ dinoflagellaadid
	+ skolekodondid
* fosfaatse koostisega mikrofossiilid
	+ konodondid
	+ selgroogsete soomused ja nahahambad
* räniskeletiga mikrofossiilid
	+ radiolaarid ehk kiirelised
	+ ränivetikad ehk diatomeed
* lubiskeletiga mikrofossiilid
	+ ostrakoodid ehk karpvähilised
	+ foraminifeerid ehk kambrilised
	+ kokkoliidid
**Aleksandr** Porfirjevitš **Borodin** (vene *Александр Порфирьевич Бородин*; 12. november 1833 – 27. veebruar 1887) oli vene keemik ja helilooja.

Elulugu
-------

Borodin oli andekas keemik ja väga suur muusik. Lapsepõlvest peale armastas loodusteadusi, kuid tegeles ka kirjandusega, armastas joonistada, õppis lapsepõlves mitut keelt (prantsuse, itaalia keel ja kultuur). Õppis kooli hoidjatädi käest vene keelt ja laule. Kodus muusikaõhtud, kus ema, isa ja sugulaste kaasabil õppis klaveri- ja tšellomängu (prantsuse koduõpetajad). Tekkis huvi heliloomingu vastu. 17-aastaselt läks õppima kirurgilise arstiteaduse akadeemiasse, kus hakkas kujunema teadlaseks. 29-aastaselt oli ta juba rahvusvaheliselt tuntud, sai keemiaprofessoriks ja liitus Balakirevi ringiga. Pidi ennast jagama keemia ja muusika vahel. Keemia oli tema igapäevane põhitöö, kuid muusika alal nimetas ta ennast pühapäevaheliloojaks. Maailmatuntud helilooja. Teoseid kirjutas vähe, kuid kõik on tuntud: ooper "Vürst Igor", Bõlina ooper, kaks sümfooniat, kümmekond laule, keelpillikvartette.

Helilooming
-----------

### Tähtsamad teosed

* 1867 "Sümfoonia nr 1"
* 1876 "Sümfoonia nr 2"
* 1879 "Keelpillikvartett nr 1"
* 1880 sümfooniline poeem "Kesk-Aasia steppides"
* 1881 "Keelpillikvartett nr 2"
* 1886 "Sümfoonia nr 3"
* 1887 ooper "Vürst Igor"

### Loomingu iseloomustus

Aleksandr Borodini looming ei ole suur, kuid see-eest väärtuslik. Muusika kõlab rahvuslikult ja võimsalt. Lemmikteemad on rahvakangelased ja vägilased ("Vägilassümfoonia"). Meloodiad on voolavad ja laulvad. Looming on klassikaline. Eeskujuks oli Mihhail Glinka looming.
**Cirkliškis** on küla Leedus Švenčionyse rajoonis, Cirkliškise valla halduskeskus. Küla asub Švenčionysist kolm kilomeetrit edelas.

Külas on raamatukogu, Cirkliškise mõisa häärberis asub Švenčionysi kutsehariduskeskus.

Ajalugu
-------

Külas Perkūnase mäel asus IV-XIV sajandil linnus, mille juures asus ka asulakoht. Linnust uuriti aastail 1958 ja 1979.

Hiljem kujunes sinna mõis, mille omanike Tirkliste järgi on ka asula nime saanud. Aastal 1959 rajati külla põllumajandustehnikum. Varem kasutati küla kohta ka nimekuju **Cirkliške**.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 203 (1905)
* 102 (1931)
* 243 (1959)
* 405 (1970)
* 432 (1979)
 | * 641 (1984)
* 699 (1989)
* 579 (2001)
* 496 (2011)
 |

* Paisjärv Saria jõelPaisjärv Saria jõel
* TänavavaadeTänavavaade
* Kutsehariduskeskuse hooneKutsehariduskeskuse hoone

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas
2. ↑  Cirkliškio piliakalnis. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. IV (Chakasija-Diržių kapinynas). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 136 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Cirkliškis** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Roberto Carlos de la Rosa González** (sündinud 4. jaanuaril 2000 Texcoco de Moras) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib keskründajana Mehhiko kõrgliigaklubis Pachuca ja Mehhiko jalgpallikoondises.

Ta alustas Pachucas ka klubikarjääri. Pachucaga liitus ta 2013. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 12. augustil 2017 Mehhiko kõrgliiga mängus Tigres UANL-i vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas sama aasta 16. detsembril klubide maailmameistrivõistluste kolmanda koha mängus Araabia Ühendemiraatide klubi Al Jazira vastu. Sellega sai de la Rosa kõige nooremaks mängijaks, kes on klubide maailmameistrivõistlustel värava löönud. Mehhiko kõrgliigas lõi ta oma esimesed kaks väravat alles 2019. aasta novembris. 2022. aasta *Apertura*-hooajal tuli ta Pachucaga Mehhiko meistriks.

2017. aastal tuli de la Rosa Mehhiko kuni 17-aastaste koondisega Põhja- ja Kesk-Ameerika omavanuste meistriks. Ta kuulus Mehhiko kuni 20-aastaste koondisse 2019. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus de la Rosa lõi esimeses alagrupimängus värava Itaalia vastu, kuid see jäi ka Mehhiko ainsaks väravaks sel turniiril ning Mehhiko kaotas kõik kolm alagrupimängu. Mehhiko rahvuskoondises tegi ta debüüdi 19. aprillil 2023 mängus USA vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus sama aasta 7. juunil Guatemala vastu.

Saavutused
----------

Pachuca
* Liga MX: Apertura 2022

Viited
------

1. 1 2   (vaadatud 12.6.2023)
2. ↑  "De la Rosa, el precoz goleador del Pachuca". FIFA. 16. detsember 2017.
Map

Daugmale linnamägi 1930. aastatel.
Daugmale linnamägi 2018. aastal
**Daugmale muinaslinnus** oli kuni 12. sajandi II pooleni Daugava vasakul kaldal tänapäeva Lätis Ķekava piirkonnas asunud linnus.

Asend ja ehitised
-----------------

Linnus oli ehitatud Daugava suudmest 30 km ja hilisema Riia linna asukohast 22 km ülesvoolu jõe kõrgele (kuni 25 m) vasakule kaldale Daugava lisajõe Varžupīte suudme juurde. 3800 m² suurune linnuseõu oli põhja poolt kaitstud järsu jõekalda ja lõuna poolt 80 m pikkuse ning kuni 7 m kõrguse muldvalliga, mille harjale olid püstitatud puust kaitseehitised. Linnuses on asunud nii elumaju kui kõrvalhooneid, veski, ehete valmistamise töökojad, keraamikapõletusahjud, rauasulatusahi ja kaev.

Väljakaevamised linnamäel 1936. aastal.

Ajalugu
-------

Esimesed märgid linnamäel olnud asustusest pärinevad II aastatuhande lõpust e.m.a. I aastatuhandel m.a.j elasid seal semgalid ja alates 11. sajandist liivlased, kuid seal on jälgi ka vene, latgali ja skandinaavia päritolu elanikest. Daugmale kõrgajaks oli 10.–12. sajand, mil linnusest koos selle kõrval asunud küla, Varžupīte suudmes olnud sadama ja Daugava vastaskaldal olnud kahe suure külaga kujunes Baltikumi üks arenenumaid varalinnalisi keskusi. Erakondselt rikkalik arheoloogiline leiuaines (kokku u 16 000 eset), mille hulgas on palju unikaalseid leide, nt tõendeid Lääne-Euroopa müntide koopiate vermimisest ja Läti ala ainuke ruunikirjaga ese, annab tunnistust selle kaubandusele ja käsitööle keskendunud asunduse paiknemisest mööda Daugavat kulgenud olulise veetee ääres, mis vahendas kontakte ja kaupu Idamaade ja Skandinaavia ning Lääne-Euroopa vahel. Ilmselt polnud Daugmale mitte ainult tähelepanuväärne majanduslik, vaid ka poliitiline keskus. Oletatakse, et Daugmale oli ka Saxo Grammaticuse teoses "Gesta danorum" mainitud Daugava linn.

Arheoloogid on kindlaks teinud, et linnuse kaitseehitised on 14 korral hävinenud ja taas üles ehitatud. Linnus purustati lõplikult ja jäeti maha 12. sajandi keskpaigas või teises pooles, tõenäoliselt kas kohalike ülikute rivaalitsemise tagajärjel või sõdades semgalitega.

Vaata ka
--------

* Väina liivlased

Viited
------

1. 1 2 3  Daugmales pilskalns, Latvijas vēstures enciklopēdija
2. ↑  Daugmales pilskalns, Latvijas Nacionālā bibliotēka
3. 1 2  Lang, Valter. *Baltimaade pronksi- ja rauaaeg*. Tartu Ülikooli Kirjastus, 2007, lk 230
4. ↑  "Daugmales pilskalns, Latvijas Piļu un muižu asociācija". Originaali arhiivikoopia seisuga 21. veebruar 2014. Vaadatud 14. veebruaril 2014.

Välislingid
-----------

* Linnamägi Läti linnamäeportaalis

Läti muinaslinnuseid

Aizkraukle muinaslinnus • Āraiši järvelinnus • Autine linnus • Babīte linnamägi • Beverini linnus • Daugmale muinaslinnus • Jersika linnus • Koknese muinaslinnus • Korneti linnus • Krimulda muinaslinnus • Laši linnus • Lielvārde muinaslinnus • Mazsalaca muinaslinnus • Mežotne muinaslinnus • Metimne linnus • Owele linnus • Purke linnus • Sattesele linnus • Sēlpilsi muinaslinnus • Sotecle linnus • Talsi muinaslinnus • Tērvete muinaslinnus • Turaida muinaslinnus • Urele linnus • Võnnu muinaslinnus
***Circulus vitiosus*** [ts'irkulus vitsi'oosus] (ladina keeles sõna-sõnalt 'paha ring' või 'vigane ring', eesti keeles enamasti 'suletud ring' või 'nõiaring') on **filosoofias ja loogikas** eksimus mõtlemise reeglite vastu, mille puhul kasutatakse määratluses või tõestuses seda, mida alles hakatakse määratlema või tõestama.

**Meditsiinis** on *circulus vitiosus* kahe või enama üksteist põhjustava või võimendava haiguse koosesinemine[*viide?*]. Sarnastes tähendustes pruugitakse *circulus vitiosuse* mõistet ka **majandusteaduses ja sotsioloogias**.

Filosoofia ja loogika
---------------------

Eristatakse termineid *circulus in definiendo* (ladina 'ring määratlemisel') ja *circulus in probando* või *circulus in demonstrando* (ladina 'ring tõestamisel'), millest esimene puudutab määratlemisel tehtud viga ehk ringmääratlust, teine tõestamisel tehtud viga ehk ringtõestust.

*Circulus in definiendo* puhul tekib määratluses soovimatu ring ja määratlus ebaõnnestub, sest määratluses kasutatud aga meile tundmatu määratletava mõistmiseks tuleb meil vaadata selle määratletava määratlust, milles on taas kasutatud seda alles määratletavat, mille mõistmiseks tuleb vaadata sedasama määratlust ja nii lõpmatuseni.

Vaata ka
--------

* Tautoloogia
* *idem per idem*
* *petitio principii*
* Hermeneutiline ring
* Refleksiivsus
* Ringkaitse
**Puidutöötlemise ja mööblitootmise kompetentsikeskus TSENTER** on avalikku sektorit, puidutöötlemise ja mööblitootmise ettevõtteid, haridus- ning teadus- ja arendusasutusi, teiste sektorite ettevõtteid ühendav võrgustik, mis omab parimaid teadmisi ja oskusi materjalides, tehnoloogiates, tootmise juhtimise ja tootearenduse valdkonnas.

Eesmärk on Eesti puidutöötlemise valdkonnas tegutsevate ettevõtete toodete konkurentsivõime, st kõrgema lisandväärtuse saavutamine, toetades oma toodete ja brändide loomist ning selle tulemusel Eesti puidusektori liikumist tulusamatesse väärtusahela osadesse.

Kompetentsikeskuse tegevus on suunatud puidu vääristusastme suurendamiseks ning oskusteabe pakkumiseks, et luua tingimused ettevõtete innovatsiooniks ja rahvusvahelise konkurentsivõime tõstmiseks.

Tegevusvaldkonnad: viimistlustehnoloogia, tootearendus ja prototüüpide valmistamine, tootmise juhtimine. TSENTER viib läbi rakendusuuringuid, teeb rahvusvahelist koostööd ning korraldab valdkondlikke koolitusi.

TSENTER on Võrumaa Kutsehariduskeskuse struktuuriüksus.
Robert Lichtone
Krahv **Robert Lichton** (rootsi keeles *Robert Johansson Lichtone*; 8. juuni 1631 – 8. jaanuar 1692 Stockholm) oli Šotimaa parunisoost (Leighton of Ulishaven, Forfarshire) pärit Rootsi sõjaväelane. 

Robert sündis Porvoo lähedal Hummelsundis Šotimaalt Rootsi teenistusse tulnud koloneli parun John Lichtoni ja Catharina Guthrie pojana. Tema isa langes Kolmekümneaastase sõja Wittstocki lahingus 24. septembril 1636.

1646. aastal astus ta 15-aastaselt Rootsi sõjaväkke. 23. augustil 1665 sai temast kolonelleitnant ja ta teenis Wolmar Wrangeli ratsarügemendis. 

1667 abiellus ta Beata Rosenstiernaga (surnud 1684), kes oli Pommerist pärit ja 1630 aastal Rootsi aadlitiitli saanud Rörstrandi, Visbohammari ja Lida mõisniku Mårten Mårtensson Wewitzeri (aadlinimega Rosenstierna) (1582–1638) ja tema esimese naise Beata Danielsdotter Böckmani (1593–1631) tütar.

1675 sai temast aadlilipkonna ülem ja sama aasta 30. septembril sai ta Rootsi vabahärraks. 1676 osales ta Nya aadlilipkonna ülemana Skåne sõja Lundi lahingus ja sai seal haavata. 14. jaanuaril 1679 sai ta ratsaväe kindralmajori auastme. 31. maist 1681 kuni 1687 oli ta Eestimaa kubermangu kindralkuberner, ülendati 1685 kindralleitnandiks ning määrati Jönköpingi ja Kronobergi lääni kindraladjutandiks ja kuberneriks. 1687 sai ta kuninglikuks nõunikuks ja määrati 20. jaanuaril Turu õuekohtu presidendiks. Sama aasta 10. detsembril anti talle krahvitiitel.

Lichton suri lastetuna 1692 oma Rörstrandi mõisas (rootsi Rörstrands slott) Stockholmis ja on maetud Ulrica Eleonora kirikusse (Kungsholmen) Stockholmis, Rootsi kuningate lähedale.

Talle kuulusid ka Soomes asunud Tervajoki ja Äyräpää mõis.

Vaata ka
--------

* Eestimaa kindralkuberneride loend
* Eesti šotlased

Viited
------

1. ↑   "(1754) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... lk. 288".
2. ↑  Wilhelm Gabriel Lagus: Åbo hofrätts historia intill den 12 nov. 1823, då Hofrätten firade sin andra ... (1834) lk. 24-26
3. ↑   "(1754) Matrikel öfwer Swea rikes ridderskap och adel ... lk. 27".

Välislingid
-----------

* Robert Lichtoni korraldused Eesti Ajalooarhiivi fondides
* Elulugu Nordisk familjebok (1885), lk. 1218–1219 (rootsi k)
* Elulugu Nordisk familjebok (1912), lk. 368–369 (rootsi k)
* Elulugu Svenskt biografiskt handlexikon (1906), lk. 46 (rootsi k)
* Perekonna genealoogia (rootsi k.)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Krahv Anders Torstenson** | **Eestimaa kindralkuberner**1681–1687 | Järgnev**Nils Bielke** |
| Eelnev**Krahv Anders Torstenson** | **Turu õuekohtu president**1687–1692 | Järgnev**Krahv Gabriel Falkenberg** |
**SMART Technologies ULC.** on Kanada ettevõte, mis tegeleb interaktiivsete toodete loomisega.

Ettevõtte tuntuim toode on interaktiivne puutetahvel SMART Board, mis võimaldab arvuti ja projektoriga ühendatuna jälgida arvuti ekraanil toimuvat ning seda sõrmede või spetsiaalsete kaasasolevate pliiatsite abil juhtida.

Ajalugu
-------

1986. aastal töötas tulevase ettevõtte kaasasutaja David Martin välja ideetoote, mis hõlmas interaktiivset tahvlit SMART Board. Samal ajal pakuti David Martinile ja Nancy Knowltonile võimalust osta LCD arendus- ja tootmisliin firmalt Fortune 500. Martini pidas LCD-tehnoloogiat perspektiivseks ja asus seda SMART Boardi süsteemi integreerima.

Ettevõte asutamiseni jõuti 1987. aastal. Firma alustas tegevust Ameerika Ühendriikide projektoritootja InFocuse toodete maaletoomisega Kanadas. Projektorimüügist teenitud kasum suunati SMART Boardi uurimistöösse ja arendamisse.

SMART tutvustas esimest interaktiivset tahvlit 1991. aastal. See võimaldas arvuti rakendusprogrammide puutejuhtimist ja märkmete tegemist põhilistes Microsoft Windowsi rakendusprogrammides. Ameerika Ühendriikide Patendi- ja Kaubamärgiamet väljastas SMART Boardi kohta kolm patenti. Endiselt olid menetlemisel teised selle idee patenditaotlused üle kogu maailma.

Kuna 1990ndate alguses teadsid ja huvitusid väga vähesed interaktiivsetest tahvlitest, jäi SMART Boardi müügiedu tagasihoidlikuks. Ettevõte tegutses aktiivselt oma toote tutvustamisel ning keskendus peamiselt õpetajatele, äriinimestele ja valitsustegelastele, keda peeti põhilisteks sihtrühmadeks. Siiski viis toote vähene müügiedu firma majanduslikult ebakindlasse olukorda.

1992. aastal sõlmis SMART Technologies strateegilise koostöölepingu USA arvutihiiglase Intel Corporationiga. Koostöö tulemusena loodi ühine tootearendus ja turustamine ning Intel sai kapitaliosaluse. Kapitaliinvesteering, mille tingis varane koostöö Inteliga, aitas kiirendada nii riist- kui ka tarkvara arendustegevust. Kuigi esialgne projekt, mis tingis investeerimise vajaduse, on lõpetatud, on Intel säilitanud oma osaluse SMART Technologies ULC.-s.

Interaktiivne puutetahvel SMART Board
Alates 1996. aastast on SMART Technologies suurendanud oma kogutulu iga järgneva aastaga vähemalt 50% ja teeninud kasumit. Ühtlaselt tugev kasvutempot on võimaldanud kasvamist toetudes enamuses ainult teenitud kasumile.

Ettevõtte seob oma tuleviku täielikult ruumitoodetega (*roomware*) ning selle tehnoloogia arengusuundadest sõltub seega täielikult firma edasine käekäik.

Vaata ka
--------

* SMART Board

Viited
------

1. ↑  Technologies puts brains behind private sector. The Calgary Herald, 28. mai 2008.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Puinave keel** (alternatiivne nimi *puinabe* ) on Lõuna-Ameerikas räägitav keel, mis kuulub puinave keelkonda. 

Puinave keelkonda kuulub kokku 7 keelt: puinave, hupde, nukak, *dâw*, *cacua*, *yuhup* ja *nadëb*.  Selle keelkonna kõnelejate arv on kokku 6205.  Puinave keelt kõneldakse Colombias Guainía departemangus Inírida jõe ning selle lisajõgede läheduses. Lisaks ka Venezuelas. Keele kõnelejate arv on erinevates allikates varieeruv. Ethnologue'i andmeil on rääkijaid 2880, kellest 2000 asub Colombias. UNESCO järgi on kõnelejate arvuks 7377. Puinave keel on väljasuremisohus.

Arvsõnad
--------

| üks | kaks | kolm | neli | viis | kuus | seitse | kaheksa | üheksa | kümme |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| -tə̃m | kau | pəi | kau-nok | dap-tə̃m | tə̃m dabata bat | kau dabata bat | pəi dabata bat | kau-nok dabata bat | dabat kau |

Keele struktuur
---------------

Puinave keele silbistruktuuriks on (K)V(K). Kui silbituumas esineb nasaale, siis põhjustab see samas silbis kaashäälikuliste segmentide allofoonilist variatsiooni. Häälikutel /m n/ on oraalsed, mittesonorantsed allofoonid [b d] oraalse tuumaga silbi täishäälikule eelnevates kaashäälikutes.

Puinave keel teeb vahet neljal põhilisel foneetilisel toonil. Nendeks on kaks lihtsat (H ja L) ja kaks kontuurtooni (HL ja LH).

Keel kasutab foneetilist kirjaviisi.

Puinave keeles on 7 konsonanti ja 11 vokaali.

### Konsonandid

|  | bilabiaal | alveolaar | dorsaal | larüngaal |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| klusiil | p | t | k |   |
| nasaal | m | n |   |   |
| friktaiiv |   | s |   | h |

 
### Vokaalid

|  | eesvokaal | tagavokaal |
| --- | --- | --- |
| kõrge vokaal | i ĩ | Ɯ u |
| keskkõrge vokaal | e | ɤ ɤ̃ o õ |
| madal vokaal |   | a ã |

Keelenäide
----------

*ka- mi- sãn- nut mã-tɯi-òt* – 'me ei näinud sinu poegi'

Muud huvitavat
--------------

Puinave on keele üldnimetus, mida kasutavad kõrvalised isikud. Vanemad kõnelejad kutsuvad keelt *wãnsöhöt'*iks ning soovivad, et seda teeksid ka ülejäänud. 

Puinave keelt on üritatud liigitada maku keelkonna alla, kuid siiani pole piisavalt tõestusi selle kohta leitud.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5
2. ↑
3. ↑
4. ↑
5. 1 2 3 4 5  Girón Higuita, J.M. and W. Leo Wetzels (2007). Tone in Wãnsöhöt (Puinave). Language Endangerment and Endangered Languages: Linguistic and Anthropological Studies with Special Emphasis on the Languages and Cultures of the Andean-Amazonian Border Area,W. Leo Wetzels ed. CNWS Publications
**Inkongruentne sulamine** on sulamine, mille käigus tekkinud vedeliku koostis erineb algse tahke aine koostisest. Samuti kaasneb inkongruentse sulamisega tahkise koostise muutumine.

Tavalise ehk kongruentse sulamise korral muutub tahke aine sama koostisega vedelikuks. Inkongruentse sulamise korral aga hakkab tahkis sulama, kuid tekkinud vedelik ei ole sama koostisega. Nii sulab näiteks päevakivide hulka kuuluv mineraal ortoklass (KAlSi3O8). Päevakivid on silikaatsed mineraalid, mis tähendab seda, et nende kristallstruktuuri põhielement on räni tetraeeder. Puhtalt ränist ja hapnikust koosnev mineraal on kvarts. Et kvartsil (SiO2) on madalam sulamistemperatuur kui ortoklassil, siis on ortoklassi sulamisel tekkinud vedelik ränidioksiidirikkam kui ortoklass ise. Oletades, et süsteem on suletud, peab muutuma ka allesjäänud tahkise koostis, mis tähendab seda, et osa ortoklassist muutub feldšpatoid leutsiidiks (KAlSiO4), mis sisaldab vähem ränidioksiidi kui ortoklass. Kui mineraal on tervenisti üles sulanud, on tekkinud vedelikul jälle algse mineraaliga identne koostis. Inkongruentselt sulab ka näiteks enstatiit, muutudes sulamise käigus osaliselt magneesiumirikkamaks mineraaliks forsteriidiks.