recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Charles Michael Schuldiner** (13. mai 1967 – 13. detsember 2001) oli ameerika laulukirjutaja, kitarrist ja laulja.

Schuldiner oli laulukirjutaja, rütmi- ja soolokitarrist bändis Death. Ta lõi bändi aastal 1983. Algselt kandis ansambel nime Mantas.

Schuldineri on korduvalt nimetatud *death metal*'i isaks (*Father of death metal*). 

Schuldiner oli Joel Mclveri raamatus "The 100 Greatest Metal Guitarists" ('100 parimat metalmuusika kitarristi') kümnendal kohal.

1999. aastal avastati uuringute käigus Schuldineril ajuvähk. Kuna ta töötas vabakutselisena, ei olnud tal tervisekindlustust ja ravi oli kallis. Ansamblid Red Hot Chili Peppers, Korn ja Kid Rock korraldasid isiklike asjade oksjoni, mille tulu läks Schuldineri raviks. Ravimite kõrvaltoimed aga nõrgestasid tema organismi ning ta suri 2001. aasta detsembris.

Deathi trummar Richard Christy on intervjuus rääkinud, et Chuck Schuldiner oli rõõmsameelne inimene, kellele meeldisid jõulud ning kes pruulis koduõlut.

Viited
------

1. ↑  "Biography of Death". *Allmusic*.
2. ↑  "Loudwire Podcast Death's Richard Christy on Chuck Schuldiner". *Loudwire*.
Saab 340AEW&C aprillis 2006
S100B Argus lennul
**Saab S100B Argus** ehk **Saab 340AEW&C** (Airborne Early Warning and Control) on Rootsi eelhoiatus- ja juhtimislennuk. 

Lennuk on saanud nime saja silmaga tegelase Argose järgi kreeka mütoloogias. S100B esmalend toimus 1994. aastal. 1997. aastal võeti lennuk Rootsi Õhujõudude teenistusse. S100B-l on firma Ericssoni radar PS-890, mis kannab nime Erieye. Radar kasutab 200 saate- ja vastuvõtumoodulit. 

Radari antenn kaalub 900 kg ja on 10 meetrit pikk. Erieye võib näha 300 km kaugusele (maksimaalselt 450 km) ja see töötab mõlemalt poolt 160-kraadise nurgaga. Antennil on ka õhukogur, mida kasutatakse elektroonika jahutamiseks. 

Rootsi Õhujõududele on plaanitud ehitada kuus sellist lennukit. Neljal neist on radar ja ülesandeks on eelhoiatus. Kahel ülejäänud lennukil aga puudub radar. Need täidavad transpordilennuki ülesandeid. Kahte Erieye radarit kasutab ka Kreeka, lennukitel Embraer EMB-145. 

2007. aasta novembris teatas Tai, et kavatseb 2010. aastaks osta kaks lennukit S100B AEW. Argus kasutab kahte General Electric CT7-9B turbopropellermootorit, kumbki 1395 kW. Patrullimisel on lennuki keskmine kiirus 300 km/h ja kõrgus 2000–6000 meetrit.

| * v
* r
Saabi lennukid |
| --- |
| Militaarlennukid | 

17 **·** 
18 **·** 
21 **·** 
21R **·** 
29 **·** 
32 **·** 
35 **·** 
36 **·** 
37 **·** 
38 **·** 
39 **·** 
105 **·** 
210 **·** 
S100
 |
| Tsiviillennukid | 

90 **·** 
91 **·** 
340 **·** 
2000 **·** 
MFI-15
 |
| Nimed | 

Argus **·** 
Draken **·** 
Gripen **·** 
Lansen **·** 
Safir **·** 
Safari **·** 
Scandia **·** 
Tunnan **·** 
Viggen
 |
**Helmer-Rainer Sinisalo** (14. juuni 1920 Zlatoust, Venemaa – 2. august 1989 Petroskoi, Karjala ANSV) oli karjala helilooja ja flötist.

Sinisalo vanemad emigreerusid Nõukogude Venemaale Soomest 1918. aastal. Sinisalo lõpetas 1939. aastal Petroskoi muusikakooli. Õppis aastatel 1952–1954 kompositsiooni Moskva konservatooriumis Nikolai Peiko klassis ja aastatel 1954–1955 Leningradi konservatooriumis Viktor Vološinovi klassis.

Aastatel 1936–41 ja 1944–56 töötas Karjala raadio sümfooniaorkestri solistina oli samal ajal ka Karjala riikliku rahvamuusikaansambli Kantele kunstiline juht ja dirigent. Aastatel 1948–1957 õpetas Sinisalo Petroskoi muusikakoolis kompositsiooni ja flöödimängu. Alates 1956. aastast oli Karjala heliloojate liidu juhatuse esimees. Karjala-Soome NSV rahvakunstnik (1949), Vene NFSV rahvakunstnik (1959) ja NSV Liidu rahvakunstnik (1978).

Sinisalo teoste hulgas on Kalevala ainetel kirjutatud balletid *Kyllikki röövimine* (1944) ja *Sampo* (1959), sümfoonia *Metsa vägilased* ja süidi *Karjala pildid* rahvapilliorkestrile. On kirjutanud koori- ja orkestriteoseid, aga ka kammermuusikat.

Viited
------

1. 1 2 3 4  FreeDictionary : Sinisalo, Gelmer-Rainer, from The Great Soviet Encyclopedia (1979)
2. ↑  Kulttuurin tunnetuimpia toimihenkilöitä, Karjalan tasavallan virallinen internet-portaali

Välislingid
-----------

* Sinisalo sümfoonia *Metsa Vägilased* (Youtube)
* Sinisalo klaverikontsert aastast 1958 (Youtube)
* Sinisalo kolm miniatuuri (Youtube)
* Sinisalo ballett Sampo (Youtube)

|  |  |
| --- | --- |
|  | See artikkel sisaldab fi.wikipedia artikli „Helmer-Rainer Sinisalo" tõlget. (5774552 *et seq*.)  |

|  |  |
| --- | --- |
|  | See artikkel sisaldab ru.wikipedia artikli „Синисало, Гельмер-Райнер Нестерович" tõlget. (5774552 *et seq*.)  |
**Saaga** on digiteeritud arhiiviallikaid sisaldav veebikeskkond, mis võimaldab tutvuda Eesti Rahvusarhiivis ja Tallinna Linnaarhiivis säilitatavate arhivaalide digitaalsete koopiatega.

Saaga esialgne eesmärk oli koguda kõikide genealoogilise uurimistöö jaoks olulisemate allikate kasutuskoopiad ühte kohta. Alates 2008. aastast hõlmab Saaga kõiki arhiivide digiteeritud arhivaale, sõltumata temaatikast.

Lisaks perekonnaloolistele allikatele on uurijatele kättesaadavad mitmesugused Eesti Vabariigi (1918–1940) sise- ja välispoliitikat kajastavad materjalid, valik välisarhiivides leiduvatest Eesti ajaloo allikatest, vakuraamatud, ajaloolised käsikirjalised maakaardid ja plaanid, organisatsioonide ja isikute arhiivides säilitatavad dokumendid, populaarsemad kooliajaloo allikad, Tartu linna hoonete ehitusprojektid, aadlivappide kujutised jpm.

2015. aasta 8. aprilli seisuga sisaldab Saaga 154 481 digiteeritud säilikut, mis koosnevad 13 839 531 pildist kogumahuga 17 999 GB.

Viited
------

1. ↑  "Saaga; Saaga kohta". Vaadatud 30.01.2014.
2. ↑  "Saaga; Digiteeritud arhiiviallikad". Vaadatud 30.01.2014.

Välislingid
-----------

* Saaga avaleht
* Moskva Evangeeliumi Luteriusu Konsistooriumi arhiivifond
Kaart
**Kroonuaia tänav** (saksa keeles *Botanische Straße*) on tänav Tartus Supilinna servas.

Tänav algab Kroonuaia sillalt ja lõpeb Jakobi tänava ja Tähtvere tänava ristis. Tänava pikkus on umbes 600 m.

Kroonuaia tänavani ulatub Tartu Botaanikaaed. Varem asus sel tänaval Tartu Kroonuaia Kool, mis on ka tänava järgi nime saanud. Nüüd tegutseb seal Tartu Kesklinna Kool.

Aastail 1950–1989 kandis tänav nime **Komsomoli tänav**. Varem on tänava nimedeks olnud ka **Botaanika-aia tänav** ja **Botaanika tänav**.

Pildid
------

* Kroonuaia ja Herne tänava ristmik 2016. aasta veebruarisKroonuaia ja Herne tänava ristmik 2016. aasta veebruaris
* Kroonuaia tänav 2016. aasta märtsisKroonuaia tänav 2016. aasta märtsis
* Kroonuaia tänav tänavakunsti festivali ajal 2016. aastalKroonuaia tänav tänavakunsti festivali ajal 2016. aastal
* Puitelamu, Kroonuaia 20Puitelamu, Kroonuaia 20
* Elamu välisuks Tartus Kroonuaia 62, 19. sajandElamu välisuks Tartus Kroonuaia 62, 19. sajand
* Kroonuaia tänav kooli pooltKroonuaia tänav kooli poolt
* Kroonuaia 30Kroonuaia 30

Seotud tänavad
--------------

* Emajõe
* Herne
* K. E. von Baeri
* Kloostri
* Lai
* Lepiku
* Oa
* Ujula
* Vabaduse puiestee

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kroonuaia tänav** |
**Kroonlinna ülestõus** on nimetus kahe (1919. ja 1921. aastal) Petrogradi lähedases Kroonlinnas toimunud sõjaväelaste ülestõusu kohta.

1919
----

13. juuni 1919 kell 4.00 puhkes Kroonlinna kindluse Krasnaja Gorka (*Красная Горка*) fordi garnisoni üksuse (*1-й Кронштадтский крепостной полк*) ülestõus ning kuulutati Nõukogude võimu hülgamisest. Petrogradi nõukogu esimehe Grigori Zinovjevi üleskutsel asusid ülestõusu maha suruma kella 15.00 Balti Laevastiku laevad "Petropavlovsk", "Andrei Pervozvannõi", "Oleg", "Rif". Pärast neljapäevast kaitset taandusid ülestõusnud fordist.

Samal ajal toimus Eesti 1. Diviisi ja Vene Loodearmee pealetung, mis oli läbi murdnud Nõukogude 6. Kütidiviisi kaitsest ning 11. juunil 1919 jõudnud Kroonlinna kindluse Seraja Lošadi (*Серая Лошадь*) ja Krasnaja Gorka fordi lähedusse.

1921
----

Punaarmee rünnak Kroonlinnale üle jää
Esialgu koos esseeridega teostatud Oktoobrirevolutsiooni tulemusena saadud võimuorganitest (nõukogudest) eemaldati hiljem bolševike poolt muude revolutsiooniliste parteide esindajad. Bolševikepoolne võimu usurpeerimine kutsus esile ülestõusu, mis puhkes 
28. veebruaril 1921 Kroonlinnas 14 000 Balti mere laevastiku madruse ja töölise osavõtul. Ülestõusnute poolt esitati nõudmine oli "nõukogud ilma kommunistideta".

Lev Trotski koostatud plaani alusel juhtis ülestõusu mahasurumist Mihhail Tuhhatševski. 7. märtsil 1921 avasid Sestroretskis ja Lissi Nossil asuvad suurtükiväeüksused ründajaid toetava tule ning 25 000 bolševike pooldajat võtsid ette esimese pealetungi Kroonlinnale. Rünnak kukkus läbi. 

16. märtsil alustati teist pealetungi Kroonlinnale. Kaitsjate poolel võidelnud lahingulaevad Petropavlovsk ja Sevastopol alistusid ründajatele.

20. märtsil lõppesid Kroonlinnas tänavalahingud.

Bolševike vägi kaotas ülestõusu mahasurumisel 700 tapetut ning 2500 haavatutena, ülestõusnud 600 surnutena, 1000 haavatutena ning 2500 vangilangenutena. 8000 osavõtnut põgenes Soome. Teistel andmetel põgenes Soome üle jää 6500 inimest, kellest 5100 läks 1924 Nõukogude Liitu tagasi

Viited
------

1. ↑  П. Невалайнен. Основные черты иммиграция русских в Финляндию в 1917-1939 гг

Välislingid
-----------

* В 1921 году против большевиков выступили только несколько кораблей Балтийского флота
* Форт Красная Горка
Helmholtzi pooli skeem
**Helmholtzi pool** on seade, millega saab toota peaaegu homogeenset magnetvälja, nimetatud saksa füüsiku Hermann von Helmholtzi järgi. Seade koosneb kahest võrdsest solenoidist, mille omavaheline kaugus on võrdne solenoidide raadiusega. Helmholtzi pooli kasutatakse ka teaduslikes aparaatides väliste magnetväljade, näiteks Maa magnetvälja, vältimiseks.

Kirjeldus
---------

Helmholtzi pool koosneb kahest identsest ümmargusest magnetpoolist, mis on paigutatud sümmeetriliselt ühele teljele nii, et nende vaheline kaugus ***d*** on võrdne poolide raadiusega ***R***. Mõlemale poolile lastakse peale võrdne ja samasuunaline vool. Täielikult homogeenne magnetväli esineb umbes 1/3 poolidevahelises alas. 

Seos ***d = R*** on vajalik, sest see on kaugus, mille korral on ebaühtlused poolide keskel magnetväljas vähimad.

Helmholtzi pool Eestis
----------------------

2015. aastal valmistatud kolmeteljeline Helmholtzi pool koos valmistajatega
2015. aasta suvel ehitas Teadusmalev 2015 Helmholtzi pooli Tartu Observatooriumis. Ehitati kolmeteljeline pool, mis tekitab ühes teljes kuni 250-mikroteslase magnetvälja. Seadeldis valmistati selleks, et katsetada ESTCube'i satelliite ja nende osa magnetväljas, kuna ESTCube-1 satelliidile tekitas probleeme just magnetväli.
Põllumajanduses tähendab saagikus nii põllu- või aiakultuuri saaki kasvupinnaühiku kohta kui ka seemne saaki ühe kasvatatud taime kohta( kui ühest idanema pandud seemnest annab taim 3 seemet siis on saagikus suhe 1:3). Suhet 1:3 peetakse põllumajanduses ka minimaalseks jätkusuutlikuks saagikuseks, et säiliks inimkond.

Üks kolmest seemnest tuleb panna kõrvale järgmiseks istutamishooajaks, järelejäänud kaks tarbib kasvataja või läheb üks inimtarbeks ja teine loomasöödaks. Mida suurem ülejääk, seda rohkem karja on võimalik üleval pidada. See suurendab ka farmeri ja tema perekonna heaolu. Suurem ülejääk suurendab ka veoloomade hulka – hobuseid ja härgi. See omakorda kergendas ka talupidaja elu. Suurem saagikus vähendas tööliste vajadust taludes ning vabanenud tööjõud suundus tööstusse ja kaubandusse. See omakorda viis linnade tekkimiseni ja suurenemiseni.

Linnade teke ja kasv tekitas linnainimestel vajaduse osta toit endale talunike käest. Kasvav turg tähendas intensiivsemat maa harimist, uute ja efektiivsemate meetmete rakendamist ning vajadust kvaliteetsema seemne järgi. See kõik tõi kaasa saagikuse kasvu tänu millele kasvas põllumeeste sissetulek.

Mõõtühik
--------

Põllusaagikust mõõdetakse kilogrammi või tonniga hektari kohta.

Ajalugu
-------

Suur saagikuse kasv põllumajanduses leidis aset 18. sajandi alguses vanaaja lõpul, ebaökonoomne 3-väljaline maaviljelussüsteem, kus kolmandik maast jäeti sööti igal aastal ning inimeste söök, loomade söök ja tootmine võeti välja.

See asendati 5-väljalise külvikorraga, mis on loodud Inglismaal 1730. aastal Charles Townshendi ja Viscount Townshend II poolt Briti põllumajandusrevolutsiooni ajal, nagu see oli kutsutud varajaste arvustajate sõnul.

Esimesel aastal sai nisu või kaer külvatud; teisel aastal oder või kaer; kolmandal aastal ristik, rukis, kaalikas ja/või lehtkapsas; neljandal aastal naeris, kuid see ei koristatud. Selle asemel aeti lambad naerise põllule saaki sööma ja järele jäänu trampisid mullaga segamini jalge all ning nii tehes väetasid ka põldu oma väljaheidetega. Viiendal aastal (või esimesel aastal uue rotatsiooni puhul) tsükkel algas uuesti nisu või kaera külvamisega ning keskmiselt oli 30% saagi tõus.

Vaata ka
--------

* Roheline revolutsioon

Viited
------

1. ↑  Pipes, Richard, *Russia under the Old Regime* (Charles Scribner's Sons, NY 1974) p.8
2. ↑  Durant, Will, *The History of Civilization: Vol. IX The Age of Voltaire* p.47
Jaan Jõgever
**Jaan Jõgever** (15. juuni / 27. juuni 1860 Hindu, Jaani kihelkond – 6. november 1924) oli eesti kirjanik, keeleteadlane, tõlkija ja kultuuriloolane, tsaariaegse Tartu Ülikooli viimane eesti keele lektor 1909–1918.

Jaan Jõgever sündis Saaremaal Jaani kihelkonnas Maasi vallas Hindu külas Kuusiku talu rentniku pojana. Pärast Põriku kihelkonnakooli lõpetamist õppis ta aastatel 1873–1877 Riias vaimulikus koolis ja 1877–1882 Riia Vaimulikus Seminaris, kuid soovimata preestriks saada, lahkus lõpetamata. Saanud Tallinna Aleksandri gümnaasiumis eksternina lõputunnistuse, astus ta aastal 1883 Tartu Ülikooli õigusteaduskonda, kust ta aga siirdus ajaloo-keeleteaduskonda slavistikat õppima, lõpetas aastal 1887 ülikooli teaduste kandidaadi kraadiga, esitades käsikirjalise venekeelse väitekirja, milles võrdles slaavi loomaeepost soome omaga.

Ta töötas aastatel 1884–1889 Hugo Treffneri Gümnaasiumis vene keele õpetajana ja 1903–1920 eesti keele õpetajana. Aastatel 1889–1892 töötas ta Tallinna ja Rakvere ringkonna rahvakoolide inspektorina, 1892–1903 Tartus tsensorina. Aastatel 1909–1918 töötas ta Tartu Ülikoolis eesti keele lektorina, sügisest 1919 oli ta Tartu Ülikoolis eesti keele professori kohusetäitja, sügisest 1924 korraline professor.

Jõgever oli aastatel 1885–1892 Eesti Kirjameeste Seltsi juhatuse liige ja toimetas seltsi aastaraamatuid, 1886–1890 oli ta ajakirja Oma Maa tegevtoimetaja. Ta oli üks innukamaid Eesti Kirjanduse Seltsi asutajaid, oli aastatel 1907–1924 seltsi juhatuse liige ja 1922–1924 seltsi juhatuse esimees. Ta rajas aastal 1906 ajakirja Eesti Kirjandus, mida andis alguses omal kulul välja ja suurelt jaolt ka kirjutas ise; aastal 1915 loovutas ta toimetajakoha Johannes Voldemar Veskile.

Jõgever suri Tartus ja ta on maetud Raadi kalmistule.

Välislingid
-----------

* Jaan Jõgever Eesti biograafilises andmebaasis ISIK

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: Jaan Jõgever |
██ Sotsiaaldemokraadid (47) ██ Taani Rahvapartei (37) ██ Venstre (34) ██ Enhedslisten (14) ██ Liberal Alliance (13) ██ Alternativet (9) ██ Det Radikale Venstre (8) ██ Sotsialistlik Rahvapartei (7) ██ Konservatiivne Rahvapartei (6) ██ Tjóðveldi (1) ██ Javnaðarflokkurin (1) ██ Inuit Ataqatigiit (1) ██ Siumut (1)
**Folketing** on Taani ühekojaline parlament. See koosneb otse rahva poolt 4 aastaks valitavast 179 liikmest (neist 2 valitakse Fääri saartelt ja 2 Gröönimaalt). 

Taani põhiseaduse järgi on Folketingil koos valitseva monarhiga seadusandlik võim. Praktikas on monarhi rolliks Folketings vastu võetud seaduste allkirjastamine, mis peab toimuma 30 päeva jooksul pärast seaduse vastuvõtmist.

1849–1953 oli Taani parlament kahekojaline ja koosnes Folketingist ja Landstingist.

Pärast 2007. aasta kommunaalreformi valitakse Folketingi liikmed 10 suurvalimisringkonnast (*storkreds*). Valimisõigus on Taanis elaval Taani kodanikul, kes on vähemalt 18-aastane ja kes pole tunnistatud teovõimetuks.

Folketing asub Kopenhaageni kesklinnas Christiansborgi lossis.

Folketingi juhib presiidium, mis koosneb esimehest ja neljast aseesimehest. 21. juunist 2019 on Folketingi esimees Henrik Dam Kristensen.
2015–2019 oli Folketingi esimees Pia Kjærsgaard (Taani Rahvapartei), 2011–2015 oli esimees Mogens Lykketoft (Sotsiaaldemokraadid). 2007–2011 oli esimees Thor Pedersen. Enne teda oli esimees Christian Mejdahl.

* Folketingi pitsatFolketingi pitsat
* Christiansborgi lossChristiansborgi loss

Viited
------

1. ↑  Henrik Dam Kristensen (S) valgt som Folketingets formand. Folkedinget, 21.06.2019.

Välislingid
-----------

* Koduleht
**"Saabastega kass"** (prantsuse keeles "Le Maître Chat, ou Le Chat Botté") on Prantsuse kunstmuinasjutt kassist, kes kasutab pettust ja trikitamist, et võita oma madalat päritolu ja vaesele peremehele võim, rikkus ja abielu printsessiga. Muinasjutu kirjutas 17. sajandi lõpul Charles Perrault (1628–1703), erruläinud ametnik ja Prantsuse Akadeemia liige. Esmakordselt ilmus lugu illustreeritud käsikirjas kaks aastat enne seda, kui Barbin avaldas selle 1697. aastal kogumikus "Histoires ou contes du temps passé", kus leidus kaheksa Perrault' muinasjuttu. Raamat sai kohe populaarseks ja on jäänud selleks tänini.

Perrault' muinaslugudel on olnud maailma kultuuriloole ulatuslik mõju. Algse kogumiku pealkiri oli "Histoires ou contes du temps passé, avec des moralités" alapealkirjaga "Les Contes de ma mère l'Oye" ("Möödunud aegade moraalilood", alapealkirjaga "Haneema jutud"). "Saabastega kass" on sajandite vältel inspireerinud heliloojaid, koreograafe, kirjanikke, filmiloojaid jpt. Näiteks esineb kass Tšaikovski balleti "Uinuv kaunitar" kolmandas vaatuses.
Map**Ventspilsi Raadioastronoomiakeskus** (*Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs* – *VIRAC*) on endine Nõukogude Liidu signaalluure jaam Lätis Läänemere rannikul, 30 km Ventspilsist põhjas Ance vallas Irbene külas. Keskus oli salastatud kuni Läti taasiseseisvumiseni 1991. aastal. Pärast Nõukogude armee taandumist 1994. aastal võttis selle üle Läti Teaduste Akadeemia. Seejärel on kaks allesjäänud raadioteleskoopi parandatud.

Kirjeldus
---------

Keskus rajati 1974. aastal Nõukogude sõjaväe poolt Ventspilsis Irbenes. Algselt koosnes see ühest 32-meetrisest teleskoobist, kahest väiksemast teleskoobist ja sidekeskusest. Seda tunti nime all Звездочка (*Zvjozdotška*, 'täheke'). Seda kasutati ilmselt KGB poolt külma sõja ajal Euroopa ja USA vahelise side luuramiseks.

Sellest sai 1990. aastate teisel poolel teaduslik uurimisasutus, mis asutati 22. juulil 1994 osana Läti Teaduste Akadeemiast. 24. aprillil 1996 sai see iseseisvaks asutuseks – Ventspilsi Raadioastronoomiakeskuseks (Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs).

RT-32
-----

RT-32 on 32-meetrine paraboolraadioteleskoop. See koosneb üle 20 000 komponendist ja keskmine koonus kaalub 80 tonni. Antenn on täielikult suunatav ja vaatleb sentimeeterlaineala. Antenni suurus ja täpsus sobivad ka teadustööks. Struktuur ehitati Ukrainas laevatehases, seetõttu näevad sisemused laevalaadsed välja.

Teleskoop on paigaldatud 25-meetrise torni otsa. Antenni fookuskaugus on 11,45 m ja sekundaarpeegli läbimõõt on 2,5 m.

Esimeste parandamiste käigus pärast ehitamist demonteeriti RT-32 ajutiselt 2014. aasta lõpus ja paigutati taastamiseks spetsiaalselt ehitatud varjualusesse. Taastamine hõlmas paneelide uuesti keevitamist, roostes osade vahetamist ja aja jooksul tekkinud vigastuste parandamist. Teleskoobile lisati ka kaugjuhtimise võimekus ja suurendati täpsust. 

Teleskoopi hakatakse kasutama interferomeetriaks. Taastamine maksis kokku umbes 16 miljonit eurot, millest paneelide parandus umbes 1,5 miljonit. Taastamine rahastati Euroopa Liidu, Läti valitsuse ja Ventspilsi linnavalitsuse poolt. Taldrik paigaldati uuesti 2015. aasta juunis ja teleskoop sai taastatud 2015. aasta oktoobris.

RT-16
-----

Keskuses on ka 16-meetrine paraboolraadioteleskoop.

Vaata ka
--------

* Skrunda radarijaam

Viited
------

1. ↑  "VENTSPILS UNIVERSITY COLLEGE'S IRBENE RADIO TELESCOPE COMPLEX MODERNIZATION PROJECT REPORTING EVENT". *Ventspils.lv* (inglise). Vaadatud 10. aprillil 2017.[*alaline kõdulink*]
2. 1 2 3 4 5  "Radiotelescope gears up for new age". LSM.lv. `{{cite news}}`: eiran teksti "2015-01-22" (juhend)
3. 1 2 3 4  Stephen Baister, Chris Patrick (2007). *Latvia*. Bradt Travel Guides. Lk 177. ISBN 184162201X.
4. 1 2 3  "Radiotelescope to point skyward again for space science". LSM.lv. 10. juuni 2015.
**Venzava kihid** (inglise keeles *Venzava Beds*) on siluri ajastu Ohessaare lademe Tārgale kihistu alumised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.

Kihid on nime saanud endiselt Venzava külalt. Kihtide stratotüüp on Piltene 1 puurauk, kus nende kivimid esinevad 436.0..470.0 meetril.

Kihtidel lasuvad Gārzde kihid. Venzava kihid koosnevad erinevatest mergli kihtidest, millest osad on osaliselt dolomiidistunud. Esineb ka katkestuspindadega lubjakivi kihte, mis sisaldavad konglomeraati.

Viited
------

1. ↑  Venzava kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 18.09.2020)
2. ↑  "Stratigraafia terminoloogia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. jaanuar 2021. Vaadatud 18. septembril 2020.
3. ↑  A bio-chemostratigraphical test of the synchroneity of biozones in the upper Silurian of Estonia and Latvia with some implications for practical stratigraphy-- Dimitri Kaljo, Rein Einasto, Tõnu Martma, Tiiu Märss, Viiu Nestor, Viive Viira

Välislingid
-----------

* Venzava kihid Eesti geokogude infosüsteemis
Rassismivastane meeleavaldus 2020. aasta 6. juunil Berliinis. Meeleavaldajad hoiavad käes plakateid Breonna Taylori ja George Floydi piltidega
26-aastane afroameeriklane **Breonna Taylor** oli erakorralise meditsiini tehnik, kes suri 2020. aasta 13. märtsil Louisville'i politseinike tulistatud kuulide läbi. Taylor ja tema poiss-sõber Kenneth Walker olid magama läinud, kui pärast keskööd sisenes Taylori ja Walkeri Kentucky osariigis Louisville'is asunud korterisse kolm erariietes politseinikku. Politseinikel oli kohtuniku väljastatud läbiotsimisluba "*no-knock warrant*", mis lubas neil eelnevalt teatamata korterisse siseneda. Relvaloa omanik Walker, kes arvas, et tegu oli sissetungijatega, tulistas üht politseinikku reide, mille peale politseinikud avasid tule, tabades esemeid elutoas, söögitoas, köögis, koridoris, vannitoas ja mõlemas magamistoas. Breonna Taylor sai pihta 8 kuuliga ja suri kohapeal.

Politseinikud olid Taylori koju tulnud, kuna uurisid tema endise poiss-sõbra Jamarcus Gloveri seotust narkokaubandusega. Taylori kodust narkootikume ei leitud.

Tulistamises osalenud politseinikud suunati pärast juhtumit paberitööle. 

Mõned kuud hiljem George Floydi surmale järgnenud meeleavaldustel Louisville'is ja Kentuckys nõuti õiglust nii Floydi kui Taylori asjus. 

2020. aasta 10. juunil keelas Louisville'i linnavolikogu *no-knock* läbiotsimisorderid ära. Seaduse nimi on Breonna seadus (*Breonna's Law*) ja see kohustab politseinikke lülitama kehakaamerad sisse vähemalt 5 minutit enne läbiotsimisorderi esitamist ja hoidma kaamera töös vähemalt 5 minutit pärast orderi esitamist.

2020. aasta 23. juunil vallandati politseinik Brett Hankison. Ühegi politseiniku vastu pole esitatud kriminaalsüüdistust.

Taylori pilt pandi ajakirja O 2020. aasta septembri numbri kaanele. Tegu oli esimese korraga ajakirja ilmumise 20-aastase ajaloo jooksul, mil Oprah Winfrey asutatud ajakirja kaanel oli keegi teine kui Winfrey ise. Winfrey kirjutas, et Taylori nimel ei tohi lasta ununeda, ja et ta loodab, et Taylori tapmiseses osalenud politseinikud võetakse vastutusele. Ajakirja ilmumise nädalal paigutati Taylori kodulinna Louisville'i 26 suuremõõdulist Taylori nime ja pildiga reklaamtahvlit, üks tahvel iga tema eluaasta kohta.

Taylori pilt oli ka ajakirja Vanity Fair 2020. aasta septembri numbri kaanel. Publitsist Ta-Nehisi Coates intervjueeris ajakirja tarvis Taylori ema.

Vaata ka
--------

* Black Lives Matter

Viited
------

1. ↑  Breonna Taylor Was Shot and Killed by Police in Her Own Home. The Cut. 26.06.2020
2. ↑  Breonna Taylor police shooting: What we know about the Kentucky woman's death. NBC. 14.05.2020
3. ↑  Louisville passes 'Breonna's Law' banning no-knock warrants. The Hill. 11.06.2020
4. ↑  Officer Brett Hankison fired from LMPD in Breonna Taylor shooting, has 10 days to appeal. Courier Journal. 24.06.2020
5. ↑  Oprah Winfrey wants to be marching in honor of Breonna Taylor. CNN. 31.07.2020
6. ↑  Breonna Taylor's Oprah Winfrey Magazine cover going up on billboards around Louisville. Courier Journal. 07.08.2020
7. ↑  Ta-Nehisi Coates. The Life Breonna Taylor Lived, in the Words of Her Mother. Vanity Fair. 24.08.2020
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Jugoslaavia |
|  |
| Veerand-finaal | 1968 | I keskkaal |
| Kuld | 1972 | Poolraskekaal |
|  |
| Kuld | 1974 | Poolraskekaal |
|  |
| Hõbe | 1969 | II keskkaal |
| Kuld | 1971 | Poolraskekaal |
| Kuld | 1973 | Poolraskekaal |
|

**Mate Parlov** (16. november 1948 Split – 29. juuli 2008 Pula) oli Horvaatia ja Jugoslaavia poksija.

Parlov osales harrastajana kokku 310 kohtumisel, millest ta võitis 297 ja kaotas 13 kohtumist. Ta oli kokku kaheksakordne Jugoslaavia meister – II keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1967–1970 ning poolraskekaalus (kuni 81 kg) aastatel 1971–1974. Ta oli kaks korda Jugoslaavia aasta parim sportlane (1972 ja 1974).

Parlov võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Christopher Finneganile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.

Parlov võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) kuldmedali ja tuli maailmameistriks 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974).

Parlov võitis poolraskekaalus (kuni 81 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971) ja 20. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1973). Ta sai II keskkaalus (kuni 75 kg) 18. Euroopa meistrivõistlustel (Bukarest, 1969) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Vladimir Tarassenkovile (NSV Liit)

Parlov poksis maist 1975 kuni märtsini 1980 elukutselisena ning pidas kokku 29 kohtumist. Ta võitis neist 24 (neist 12 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 1 nokaudiga) ning viigistas 2 kohtumist. Ta on olnud elukutseliste erinevate kaalukategooriate ja poksiorganisatsioonide Euroopa ja maailmameister.

Viited
------

1. ↑  20. suveolümpiamängude poksivõistlus. München 1972. Tulemused inglise keeles
2. ↑  19. suveolümpiamängude poksivõistlus. México 1968. Tulemused inglise keeles
3. ↑  "1. maailmameistrivõistlused poksis. Havanna 1974. Tulemused inglise keeles". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. august 2011. Vaadatud 17. jaanuaril 2012.
4. ↑  19. Euroopa meistrivõistlused poksis. Madrid 1971. Tulemused inglise keeles
5. ↑  20. Euroopa meistrivõistlused poksis. Belgrad 1973. Tulemused inglise keeles
6. ↑  18. Euroopa meistrivõistlused poksis. Bukarest 1969. Tulemused inglise keeles

Välislingid
-----------

* Mate Parlov saidil Olympedia Muuda Vikiandmetes
* Mate Parlov saidil BoxRec
**Veoalajaam** on alajaam, mis varustab elektrisõidukeid (tramme, trollibusse, metroo- või raudteeronge) kontaktvõrgu kaudu elektrivooluga.

Elektrisõidukeid ei toideta üldisest elektrivõrgust eelkõige seetõttu, et neile on vajalik teistsugune pinge. Madalamat pinget (550–750 V) kasutatakse reeglina linnatranspordis, kõrgemat (näiteks 3 kV, 15 kV) raudteel. Veoalajaamad võivad varustada sõidukeid nii alalisvooluga (sel juhul on alajaamas lisaks transformaatorile ja muudele seadistele ka alaldi) kui ka vahelduvvooluga. Alalisvoolu tarbivad esmajoones linnatranspordivahendid: trammid, trollid, metroo- ja linnalähirongid. Raudteedel kasutatakse nii vahelduvvoolu (sagedusega 50 Hz, 60 Hz, või ülimadala sagedusega 16 2/3Hz) kui ka alalisvoolu (Itaalias, Hispaanias, Poolas, Tšehhi vabariigis, Belgias, Slovakkias, Serbias, Horvaatias, Sloveenias, Venemaal, Ukrainas, Eestis ja Lätis).
Ülimadala sagedusega vahelduvvoolu 16 2/3Hz kasutatakse Saksamaa, Austria, Šveitsi, Taani, Norra ja Rootsi raudteedel.

Üks veoalajaam võib elektriga varustada nii tramme kui ka trolle, samuti võib veoalajaam toita ka muid elektrisüsteeme. Vähegi suuremal transpordisüsteemil on veoalajaamu mitu. See võimaldab jagada kontaktvõrgu üksteisest sõltumatuteks lõikudeks ja tagada toite ühe alajaama rikke korral. Ka vähendab mitme alajaama kasutamine nende kaugust toidetavatest liinilõikudest ja ühtlasi ühe veoalajaama poolt toidetava liinilõigu pikkust. See oluline, kuna kontaktvõrgus on suhteliselt madala pinge tõttu suur voolutugevus. Liiga pikkade liinilõikude korral tekiks kontaktvõrgus suur pingelangus ja energiakadu.

Veoalajaamad Eestis
-------------------

Eestis on kaks eri pingega töötavat avalikku elektertranspordisüsteemi.

* Tallinna trammid ja trollid töötavad 600 V alalispingega. Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondisel on 19 veoalajaama.
* Elektrirongid töötavad 3,3 kV alalispingega. Eesti Raudtee Elektrivõrkudel on neli veoalajaama – Tallinnas Järvel, Keilas, Raasikul ja Riisiperes.

Viited
------

1. ↑   Tallinna Linnavalitsuse istungi protokoll, 4. juuni 2003. Tallinna energiamajanduse pikaajaline arengukava (2003–2017)
Brera pinakoteegi siseõu
**Brera pinakoteek** (itaalia *Pinacoteca di Brera*) on kunstimuuseum Milanos, kus on üks Itaalia suuremaid kunstikogusid. Muuseum asub 17. sajandist pärit Palazzo di Brera's.

18. sajandil asutati seal Kunstiakadeemia (*Accademia di Belle Arti*), mille juurde tekkis aegamööda kunstikogu.

Breras asub üks paremaid Itaalia renessanss- ja barokkmaali kollektsioone maailmas. Leidub ka Itaalia kuulsate nüüdisaegsete kunstnike teoseid. Mitte-Itaalia kunstnikest on esindatud El Greco, Rembrandt, Rubens, van Dyck. 

Kunstikogusid eksponeeritakse 38 saalis. Teosed on pärit kirikutest ja kloostritest üle Euroopa, hiljem on kogu pidevalt täiendatud ostude toel.

Kaaristutega õuel seisab Napoleoni pronkskuju. Tema muutis Brera rahvusgaleriiks, konfiskeerides eksponaate kirikult ja ülikutelt. 

Kuulsamate Breras esindatud kunstnike seas on Piero della Francesca, Giovanni Bellini (kaks maali Madonnast lapsega), Gentile Bellini, Raffael, Andrea Mantegna, Francesco Filippini (Il Maglio, La Strigliatura della canapa), Tintoretto ("Püha Markuse surnukeha leidmine"), Paolo Veronese ("Jeesus aias") ja Caravaggio.

#### Aadress

*Via Brera 28, Milano*

Välislingid
-----------

* Brera Pinakoteegi ametlik koduleht
**"Matemaatika ja kaasaeg"** oli aastatel 1963–1984 Tartu Riikliku Ülikooli välja antud ebaregulaarselt ilmunud matemaatikaalaste populaarteaduslike artiklite kogumik. 

Kogumikus on 22 köidet. Näiteks VII köide (ilmus 1965) sisaldas artikleid küberneetikast, majandusmatemaatikast, matemaatika ajaloost ja koolimatemaatikast. 

"Matemaatikat ja kaasaega" anti välja ühiskondliku töö korras. Näiteks esimese köite toimetajad olid H. Espenberg, J. Gabovitš, Ülo Kaasik, Ülo Lumiste, Enn Sarv (vastutav toimetaja), Enn Tamme ja Ene-Margit Tiit. 

Esimese köite saatesõnas öeldakse, et "Kogumiku lugejaskonnaks on mõeldud keskkooliõpilased, üliõpilased, õpetajad, insenerid, aga samuti ka teadlased." Kogumik seadis oma ülesandeks süvendada noortes huvi matemaatika vastu, tutvustada matemaatika meetodeid
mittematemaatikutele ja pakkuda uusi ideid neile, kes töötavad matemaatika alal.

Tänapäeval "Matemaatika ja kaasaeg" enam ei ilmu. Sarnaste eesmärkidega antakse välja Eesti Matemaatika Seltsi aastaraamatut.

Kõik "Matemaatika ja kaasaja" köited on elektrooniliselt kättesaadavad Eesti matemaatika ja statistika doktorikooli kodulehel.

Viited
------

1. 1 2  EE 12. köide, 2003: 329.

Välislingid
-----------

* "Matemaatika ja kaasaja" I köide
* "Matemaatika ja kaasaja" II köide
* "Matemaatika ja kaasaja" III köide
* "Matemaatika ja kaasaja" IV köide
* "Matemaatika ja kaasaja" V köide
* "Matemaatika ja kaasaja" VI köide
* "Matemaatika ja kaasaja" VII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" VIII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" IX köide
* "Matemaatika ja kaasaja" X köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XI köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XIII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XIV köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XV köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XVI köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XVII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XVIII köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XIX köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XX köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XXI köide
* "Matemaatika ja kaasaja" XXII köide
**Ventspilsi lennujaam** (läti keeles *Ventspils lidosta*) on lennujaam Lätis Ventspilsi linna lõunaosas 3,5 kilomeetri kaugusel kesklinnast. Osa selle territooriumist jääb ka Cirpstene külla.

Koos Riia ja Liepāja lennujaamaga on see üks Läti kolmest suuremast lennujaamast.

Ajalugu
-------

Ventspilsi lennujaama hakati rajama enne Teise maailmasõja algust, mil kavatseti avada Ventspilsi läbiv Riiast Liepājasse viiv lennuliin. Seoses sõja puhkemisega see plaan aga ei teostunud. Aastal 1940 asusid sinna seoses baaside lepinguga Nõukogude pommitajad.

Tsiviillende alustati seal aastal 1975. Toona olid Aerofloti lennureiside sihiks Riia ja Leningrad. Lisaks reisilennukitele kasutasid lennuvälja ka muud tsiviillennukid. Kasutatavad lennukid olid An-24, An-2, Jak-40, Mi-2. Lennujaam lõpetas töö aastal 1983. 

Lennujaam alustas taas tööd pärast Läti taasiseseisvumist, esimene lend toimus aastal 2000. 11. aprillil 2008 avas AirBaltic liini Riiga, kuid lõpetas reisijate vähese huvi tõttu peagi selle teenindamise. Samal aastal kasutas lennujaama 1590 reisijat. 2016. aasta seisuga lennujaamas regulaarseid reisilende ei toimu.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ventspilsi lennujaam** |

* Lennujaama koduleht
Burroughs ja David Woodard koos Dreamachine'iga, 1997
**William Seward Burroughs II** (hääldus: /ˈ*bʌroʊz*/; tuntud ka kui **William Lee**; 5. veebruar 1914 Saint Louis, Missouri – 2. august 1997 Lawrence, Kansas) oli Ameerika Ühendriikide kirjanik, kunstnik ja elava sõna etendaja.

Ta oli koos Jack Kerouaci, Allen Ginsberg´i ja Gregory Corso´ga üks peamisi biitnike põlvkonna juhtfiguure ja postmodernistlikke autoreid, keda peetakse "üheks kõige poliitiliselt teravamaks, kultuuriliselt mõjukamaks ja uuenduslikumaks kunstnikuks 20. sajandil". Tema mõju popkultuurile ja kirjandusele oli suur.

Paljud tema teosed on osaliselt autobiograafilised, põhinedes eelkõige kogemustele heroiinisõltlasena, kui ta elas Mexicos, Londonis, Pariisis, Berliinis, Lõuna-Ameerikas Amasoonase piirkonnas ja Tangieris Marokos.

Burroughs kirjutas 18 romaani ja muud pikemat teost, kuus lühijutu- ja neli esseekogu. Tema intervjuudest ja kirjavahetustest on avaldatud 5 raamatut. Ta tegi mitmesugustes projektides koostööd paljude esinejate, etendajate ja muusikutega ning on osalenud mitmes filmis.

Teiste autorite teostes
-----------------------

Burroughsi teine abikaasa oli Joan Vollmer, kes figureerib mitme autori loomingus kõrvaltegelasena  ning kellest sai tänu Jack Kerouaci romaanidele William Burroughsi abikaasana legendaarne kuju. Nimelt tappis alkoholijoobes Burroughs 1951. aastal Bounty baaris Méxicos ühe peo käigus oma abikaasa, matkides Wilhelm Telli. Ootamata ära venima hakanud kohtuprotsessi tulemust, põgenes ta Ameerika Ühendriikidesse ning tagaselja mõisteti tapmises süüdi. See traagiline sündmus jättis sügava jälje tema ellu ja loomingusse. Sedasama juhtumit on käsitletud ka 2000. aastal valminud Gary Walkowi filmis "Beat", kus William Burroughsi kehastab Kiefer Sutherland.

Burroughsil oli teisest abielust üks poeg – William S. Burroughs, Jr. (1947–1981), keda John Giorno nimetab 1983. aastal valminud dokumentaalfilmis "Burroughs" "viimaseks biitnikuks".

Burroughs suri 1997. aastal oma kodus Lawrence'is Kansase osariigis südamerabandusse.

Biitkirjanduse tuntumaid teoseid on Burroughsi "Alasti lõunasöök" (1959), millest David Cronenberg tegi 1991. aastal samanimelise filmi.

Tunnustus
---------

* 1983 – valiti Ameerika Kunstide ja Kirjanduse Akadeemia tegevliikmeks

Eesti keeles ilmunud
--------------------

Eesti keeles on ilmunud tema romaan "Alasti lõunasöök" ("Naked Lunch*"*), Koolibri 2011, tõlkija Olavi Teppan.

Viited
------

1. ↑  Chandarlapaty, R. "Woodard and Renewed Intellectual Possibilities", sisse *Seeing the Beat Generation* (Jefferson, NC: McFarland & Company, 2019), pp. 98–101.
2. ↑  2003 *Penguin Modern Classics* edition of *Junky*.
3. ↑  Brenner, Joseph M.: *Looking for Joan Vollmer* (website), *The Doomfiles*, March 16, 2004. web page
4. ↑  Grauerholz, James. *The Death of Joan Vollmer Burroughs: What Really Happened?* American Studies Department, University of Kansas.
**Saadjärve Rattaaed** on endine spordiehitis Tartu maakonnas Tartu vallas Tormi külas Piibe maantee ääres, tollase haldusjaotuse järgi Tartumaal Äksi kihelkonnas.

Võssakasvanud kurvides kaldpindne ringrada on osaliselt säilinud. Ehitisest on nähtav vana velodroom ja mälestuskivi, mis pühendatud 1896. aastal asutatud Saadjärve Jalgratta Sõitjate Seltsile - esimesele eesti spordiseltsile.

Kivi paigaldati Jõgeva jalgrattaspordi veteranide poolt 1986. aastal, kui möödus 100 aastat rattasõitjate seltsi asutamisest. Endise rattaaia tähistamisel ja mälestuskivi paigaldamisel oli suur osa Kalev Raudsepal ning jalgrattaspordi veteranidel.

Ajalugu
-------

Tartumaal, Saadjärve vallas sündinud Karl Vestel pidas samas kaupmeheametit. Tema teened on märkimisväärsed kogu Eesti spordiajaloos. 1896. aastal hakkas ta Saadjärvele organiseerima rattasõitjate seltsi. Pärast pikki vaidlusi ja kooskõlastamisi registreeriti 20. detsembril 1896. aastal Saadjärve Jalgratta Sõitjate Seltsi põhikiri. See oli esimene maal tegutsev eestlaste spordiselts Tsaari-Venemaal. Veebruaris 1897 valiti seltsi juhatus, mille esimeheks sai Vestel. Tema eestvedamisel hakati sama aasta kevadel Tormi talu maadele rajama rattasõidu ringrada. Treki maa renditi Tormi talu omanikult J. Torrimilt. Selle ehitamisel olid abiks ümbruskonna talumehed. Lähte kruusaaugust veeti kruusa, enne kevadtööde algust jõuti kohale vedada ka puit ja savi. Töödeks kasutati pühapäevi, hilisõhtuid ja isegi öötunde. Rattaaia avamine toimus 20. juunil 1897. Tee õnnistas sisse tollane Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja Franz Hollmann. Ringraja pikkus oli 355,6 meetrit, st 1/3 versta ja oli sama pikk kui Tartuski.

Augustis peetud avavõistluste kohtunikud olid Tartu linna parimad jalgratturid Hint ja Rüter ning kohalik sõidujuht Sõber. Võitis Karl Vestel, kes sõitis 2 versta 2 minuti 37,2 sekundiga. Võidusõite korraldati usinalt, kaasa teha lubati ka linnarahval, kes olid varem keeldunud maamehi tunnustamast. Seltsi tegevusaeg jäi lühikeseks, põhjuseks peetakse tüli Tormi talu peremehega, kelle hinge ei mahtunud seltsi agar tegevus; võimalik, et ka tulud. Tüli algas rendi suurendamise pärast, mis viis rendilepingu lõpetamiseni ja seltsi likvideerimiseni 1912. Kokku tegutseti 16 aastat.

Kirjandus
---------

* Jõgevamaa pärandikultuurist (2011).Jõgeva- 2011, lk.122
* Jõgevamaa, Tallinn, 2009, lk.90
* Jõgeva spordi biograafiline leksikon, Jõgeva 2992, lk. 180
* Killamängudelt olümpiaareenile, Põltsamaa, 2011, lk. 33
* Sporditegijad Kalevipoja tegude maalt, Tallinn, 2008, lk.201
* Tabivere vald-Tabivere commune, Paar OÜ, 2007, lk. 15

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Saadjärve Rattaaed" Eesti looduse infosüsteemis
**Madis Ojamaa** (30. märts 1937 Tallinn – 19. august 1987 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.

Madis Ojamaa lõpetas Tallinna Kultuurhariduskooli ja 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (1.lend). 1968. aastal lõpetas ta Moskvas A. V. Lunatšarski nimelise Riikliku Teatrikunsti Instituudi (GITIS) lavastajana. 

Aastatel 1961–1963 töötas ta inspitsiendina Tallinna Riiklikus Akadeemilises Draamateatris. 1969–1970 ja 1974–1975 oli ta Lydia Koidula nimelise Pärnu Draamateatri lavastaja. 1971–1973 töötas Madis Ojamaa Tallinnfilmi ja 1976. aastast Eesti Reklaamfilmi režissöörina. 

Madis Ojamaa oli filmi "Verekivi" (1972) režissöör, see oli tema ainus mängufilm. Ta oli ka kontsertfilmi "Uksed" režissöör.

Ta mõtles välja tegelaskuju Elisabeth Jõhvi ja koostas tolle tekstid.

Isiklikku
---------

Näitleja, teatritegelane, näidendite kirjastaja ja raamatukaupmees Taavet Mutsu oli Madis Ojamaa emapoolne vanaisa. Eesti Reklaamfilmi rajaja Peedu Ojamaa oli Madis Ojamaa vend.

Välislingid
-----------

* Madis Ojamaa Eesti Filmi Andmebaasis
**William Allan Bardeen** (sündinud 15. septembril 1941 Washingtonis Pennsylvanias) on ameerika füüsik, Rahvusliku Teaduste Akadeemia liige.

Ta on kahekordse nobelisti John Bardeeni poeg. Ta on tuntud oma töödega osakestefüüsika alalt. Panuse eest häirituskvantkromodünaamikasse pälvis ta 1996. aastal Ameerika Füüsikaseltsi Sakuray auhinna. 

Bardeen lõpetas 1962. aastal Cornelli Ülikooli bakalaureusekraadiga. Sai 1968. aastal Minnesota Ülikoolist doktorikraadi (PhD) füüsika alal. Seejärel töötas ta Stony Brooki ülikoolis, Institute for Advanced Studys ja Stanfordi Ülikoolis (kaasprofessorina). Aastatel 1975–2010 oli ta Illinoisi osariigis asuva Fermi Riikliku Osakestekiirendi Laboratooriumi töötaja (edutati seal teoreetilise füüsika osakonna juhatajaks). Vahepeal, 1993–1994, töötas ta kuni uurimisasutuse sulgemiseni Texase osariigis asuvas ülijuhtivas superpõrgutis.

Bardeeni vanem vend James Bardeen on samuti füüsik.

Tunnustus
---------

* 1984 – valiti Ameerika Füüsikaseltsi *fellow'*ks
* 1996 – Ameerika Füüsikaseltsi Sakurai auhind
* 1998 – valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemia liikmeks
* 1999 – valiti USA Rahvusliku Teaduste Akadeemia liikmeks

Viited
------

1. ↑  1996 J.J. Sakurai Prize for Theoretical Particle Physics Recipient. aps.org
2. ↑  William A. Bardeen. theory.fnal.gov
Brett Kulak Stockton Heati meeskonnas
**Brett Kulak** (sündinud 6. jaanuaril 1994 Stony Plainis, Albertas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Edmonton Oilers.

Aastatel 2010–2014 mängis ta Western Hockey League'i klubis Vancouver Giants.

2012. aastal valis Calgary Flames ta NHL-i *draft* '​is 105. valikuna. 2014. aasta märtsis sõlmis ta Flamesiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris Kulak 11. aprillil 2015 põhihooaja viimases mängus Winnipeg Jetsi vastu. Flamesi põhikoosseisus mängis ta hooajal 2017–18. Aastatel 2014–2017 sai ta enam mänguaega American Hockey League'is või ECHL-is.

2018. aasta oktoobris kaubeldi ta Montreal Canadiensi. 2019. aasta mais pikendas ta klubiga lepingut kolme aasta võrra. Hooajal 2020–21 jõudis ta Canadiensiga Stanley karikavõistlustel finaali, kus kaotati Tampa Bay Lightningile.

2022. aasta märtsis kaubeldi Kulak Montreal Canadiensist Edmonton Oilersi.

Viited
------

1. ↑  "Oilers add defenceman Brett Kulak in trade with Canadiens". Sportsnet. 21.3.2022. Vaadatud 8.4.2022

Välislingid
-----------

* Brett Kulak NHL.com lehel
* Brett Kulak hockeydb.com lehel

| * v
* r
Edmonton Oilers |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jack Campbell **·** Stuart Skinner **·** Mike Smith |
| 
**Kaitsjad**: Evan Bouchard **·** Philip Broberg **·** Cody Ceci **·** Vincent Desharnais **·** Mattias Ekholm **·** Oscar Klefbom **·** Brett Kulak **·** Ryan Murray **·** Darnell Nurse |
| 
**Ründajad**: Nick Bjugstad **·** Leon Draisaitl **·** Warren Foegele **·** Dylan Holloway **·** Zach Hyman **·** Mattias Janmark **·** Evander Kane **·** Klim Kostin **·** Connor McDavid **·** Ryan McLeod **·** Ryan Nugent-Hopkins **·** Derek Ryan **·** Devin Shore **·** Kailer Yamamoto |
**Jaan Gutmann** (17. juuni 1909 Valga – 22. märts 1993 Võru) oli Eesti võrkpallitreener. 

Ta lõpetas 1927. aastal Valga Poeglaste Gümnaasiumi ja 1949. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna. Harrastas uisutamist, jalg-, korv- ja võrkpalli, kergejõustikku ning tennist. Töötas aastatel 1950–1977 Võru rajooni laste ja noorte spordikoolis võrkpallitreenerina ning Võru Tööstustehnikumis ja Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelises Võru 1. Keskkoolis tunniandjana. 1968. aastal anti talle Eesti NSV teenelise treeneri aunimetus. 

Tema õpilaste seas on Marianne Karnesk, Marina Kasch, Anu Kärsin, Peeter Kais jt. 

Tegutsenud kohtunikuna. Kuulus Eesti võrkpalli alaliidu juhatusse. Spordiseltsi Kalevi auliige (1966).

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

1994. aastast kannab Eesti üks pikima ajalooga võrkpalliturniir tema nime.

Isiklikku
---------

Jaan Gutmanni abikaasa oli kergejõustikutreener Viiu Gutmann.

Välislingid
-----------

1. ↑  "Valga linna kroonika".
2. ↑  "Võrus avati mälestuspink Jaan Gutmanni auks".
3. ↑  "Eesti spordi biograafiline leksikon".
4. ↑  "Eesti Entsüklopeedia".
Basaltne bretša, rohekas põhimass koosneb epidoodist
Neugrundi meteoriidikraatrist pärit peamiselt gneisist ja amfiboliidist koosnev bretša. Pilt on tehtud Ristna neemel (Harjumaa)
**Bretša** on ümardumata kivitükkidest ja neid liitvast tsemendist koosnev kivim.

Põhiline osa kivimist moodustub tavaliselt purustatud kivimite peentest tükkidest. Kivimi koostis ei ole selle kivimi puhul esmatähtis. Bretša võib koosneda nii sette-, moonde- kui ka tardkivimeist. Oluline on see, et bretša tekkeks on alati vaja kivimite liikumist, sest bretša tekib kivimite mehaanilise purustamise ja hilisema taaskokkuliitumise tulemusel. Vastavalt tekkeliigile nimetatakse bretšasid tektoonilisteks (Maa tektoonilised liikumised), moondelisteks (purustusmoone), vulkaanilisteks, impaktseteks (meteoriidiplahvatus) jne.

Eestis võib bretšasid leida Loode-Eestist, näiteks Osmussaarelt. Neid nimetatakse neugrundbretšadeks ja nad on tekkinud meteoriidiplahvatuse tagajärjel purustatud kivimeist. Bretšasid on nii Eesti aluskorras, settelises aluspõhjas kui ka rändkivide seas.

* Merevee poolt lihvitud bretša Osmussaarel.
* Neugrundbretša Osmussaare I rahnuderühmas.
* Bretšarahn Osmussaarel.
* Ahhaatbretša. Schwarzwald, Saksamaa.

Välislingid
-----------

* Ulla Preeden, Impaktbretšade peenfraktsiooni lõimis, Kärdla, Neugrundi, Åvike ja Lumparni kraatrites, magistritöö 2004
**Madis Kütt**  (sündinud 4. märtsil 2003) on tuntud kui eesti juutuuber **SEPIC!**, kelle Youtube'i kanalil on üle 18 tuhande tellija. 

Tema kõige kuulsam video on "Pael", mida oli 14. jaanuari 2023 seisuga vaadatud üle 1 380 000 korra. "Pael" on paroodia Bazzi loost "Mine". Seda ümisesid koolilapsed üle terve Eesti ja see andis tohutu hüppe tema karjäärile. Samuti on ta ka üles laadinud populaarsed videod "Halvustame Lapsi", "Halvustame Lapsi 2" jne.

Madis tegi YouTube'i keskkonnas sageli otseülekandeid, kuid hetkel on ta "pühendunud" muusika loomisesse. Ta on ka välja andnud oma artisti nimega "K-OTIK" kaks albumit: "Not the First Album" ja "Not the Second Album". Kütt on õppinud Tallinna Kristiine Gümnaasiumis ja Tallinna Kunstigümnaasiumis. Seoses Tallinna Kunstigümnaasiumi projektipäevadega, on ta teinud video "Matemaatika" , mida võib leida tema teisest kanalist "Madis Vlog".

Vahepeal proovis Kütt esitada oma kanali sisu inglise keeles, kuid sügisel 2021 loobus sellest ja tegutseb edasi eestikeelse sisu tootmisega. 

Talle meeldib mängida kitarri, ukulelet, klaverit ja plokkflööti. Muusikakoolis on ta õppinud trummimängu.  YouTube'i sisu loomisega on tegelenud Kütt 10 aastat. Madis on ka omanud kanalit TeamKanad, kuid andis selle kanali ühele tema fännidest. 

Eelmiste kanalite nimed:

* DJ Matu
* Cruffy
* DinosaurusedonLahedad
* DinosaurusedonMuhedad
* KanadonLahedad
* KanadonMuhedad
* SHWAM (tf)

Teised kanalid:

* Madis Vlog
* KanadonMuhammed

Viited
------

1. ↑  "Eesti poiss lõi Youtube'i ülimenuka paroodiavideo põdrast ja paelast". *ERR Menu*. 1. mai 2018. Vaadatud 18. augustil 2018.
2. ↑  SEPIC! - YouTube
3. ↑  PAEL YouTube (vaadatud 1. september 2018)
4. ↑  VAATA | Põdra sees on raev: YouTube'is lööb laineid üks eriti totter pala Kroonika , 10. aprill 2018
5. ↑  K-OTIK Spotify
6. ↑  MATEMAATIKA! YouTube (vaadatud 14. september 2019)
7. ↑  MA OLEN TAGASI! YouTube (06. november 2021)
8. ↑  Madis mängib trumme ja tema vend Ragnar mängib kitarri Instagram (11. juuni 2021)
9. ↑  Giveaway, kus Kütt andis kanali Instagram (10. detsember 2019)
10. ↑  KanadonMuhammed YouTube

Välislingid
-----------

* SEPIC!-u YouTube'i kanal
* Pael (SEPIC!-u populaarseim video
* HALVUSTAME LAPSI w/Johannes Lilover (SEPIC!-u üks populaarsetest videotest
* HALVUSTAME LAPSI 2 (PART 1) (SEPIC!-u üks populaarsetest videotest
* HALVUSTAME LAPSI 2 (PART 2) (SEPIC!-u üks populaarsetest videotest