|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib maailmajaost; mandri kohta vaata artiklit Aafrika manner, kus on ka suurem osa Aafrika looduse kirjeldusest; Rooma provintsi kohta vaata artiklit Aafrika (Rooma provints)* |

---

Loodusgeograafiline Aafrika
Aafrika maailmajagu
Aafrika kõrgussuhete kaart. Erinevalt tavalisest on siin kõrgemad alad rohelised ja madalamad pruunid
Üks 18. sajandi olulisemaid ja täpsemaid kaarte Aafrikast, kuhu on kantud kõik riigid, piirkonnad, ülevaated majandusest, loodusest ja kommetest (1794, Boulton & Anville)
**Aafrika** on maailmajagu.

Erinevalt Aafrika mandrist hõlmab Aafrika maailmajagu ka mandrit ümbritsevaid saari.

Aafrikale on iseloomulik kultuuriline mitmekesisus, kolonialismi pärand ning rahvastiku suure osa äärmine vaesus.[*viide?*]

Nimi
----

*Africa* all mõeldi Vana-Roomas umbes praeguse Tuneesia ala (tollal Kartaago ümbrus), kui see oli saanud Rooma provintsiks. Aafrika kohta öeldi "Libya" või "Põrgu".[*viide?*]

Nime *Africa* kasutas esimest korda senaator ja väejuht Scipio Africanus. Arvatakse, et see tuleb afride hõimu nimest või foiniikia sõnast *afar* ('tolm') või vanakreeka sõnast *aphrikē* ('mittekülm') või ladina sõnast *aprica* ('päikeseline') või ladina sõnast *Afer* ('puunlane').[*viide?*]

Asend ja koosseis
-----------------

Aafrikat ümbritsevad kirdes kitsas Suessi kanal ja Punane meri, põhjas Vahemeri, idas ja kagus India ookean ning läänes Atlandi ookean.

Aafrika koosneb Aafrika mandrist ning saartest, mis on umbes 2% maailmajaost. Suurim saar Madagaskar on India ookeanis. Väiksemad saared on Komoorid, Seišellid ja Maskareenid India ookeanis ning Kanaarid, Roheneemesaared ja Madeira saared Atlandi ookeanis.

Suurus
------

Aafrika pindala on umbes 30,3 mln km² (täpsemad andmed on vahemikus 30 065 000 – 30 441 000 km², 
sealhulgas 30 221 532 km² ja 30 244 050 km²).

Aafrika on Euroopast umbes kolm korda suurem. Ta katab 6% Maa pindalast ja 20,4% maismaa pindalast.[*viide?*]

Rannajoone pikkus on 26 000 km[*viide?*] või üle 30 000 km[*viide?*].

Loodus
------

### Maolised

Aafrikas elutseb üle 130 mao perekonna, sugukondadest pimemadulased, ahassuumadulased, püütonlased, boalased, tüügasmadulased, *Pareatidae*, rästiklased, liivamadulased, mürknastiklased, pinnaserästiklased, *Lamprophiidae*, *Colubridae* ja *Natricidae*.[*viide?*]

Inimesed võivad seal kokku puutuda mitut liiki mürkmadudega, nt must mamba, lärmakas aafrikarästik, bumslang, Gabooni aafrikarästik, Egiptuse kobra, harilik eefa, kapi kobra, kitsaspea-mamba jt.

Poliitiline jaotus ja regioonid
-------------------------------

Aafrika liigitus ÜRO järgi. ██ Põhja-Aafrika ██ Lääne-Aafrika ██ Kesk-Aafrika ██ Ida-Aafrika ██ Lõuna-Aafrika
ÜRO liigituse järgi jaguneb Aafrika viieks regiooniks:

* Ida-Aafrika
* Kesk-Aafrika
* Lõuna-Aafrika
* Lääne-Aafrika
* Põhja-Aafrika

### Riigid ja sõltlasalad

Aafrikas on 54 rahvusvaheliselt tunnustatud riiki, millest 51 on vabariigid ja 3 monarhiad.

| Territoorium (riik) | Pindala(km²) | Rahvaarv(2017. aasta hinnang) v.a seal, kus märgitud teisiti | Rahvastikutihedus(in/km²) | Pealinn |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| **Ida-Aafrika** |
| Burundi Burundi | 27 834 | 11 859 891 | 426,0 | Bujumbura |
| Komoorid Komoorid | 2034 | 822 242 | 404,2 | Moroni |
| Djibouti Djibouti | 23 200 |  909 125 | 39,1 | Djibouti |
| Eritrea Eritrea | 117 600 | 5 456 379 | 46,3 | Asmara |
| Etioopia Etioopia | 1104
000 | 103 856 371 | 94,0 | Addis Ababa |
| Keenia Keenia | 581 309 | 48 228 010 | 82,9 | Nairobi |
| Madagaskar Madagaskar | 587 041 | 25 475 322 | 43,3 | Antananarivo |
| Malawi Malawi | 118 484 | 18 189 680 | 138,4 | Lilongwe |
| Mauritius Mauritius | 2040 | 1 280 623 | 627,7 | Port Louis |
| Mayotte (Prantsusmaa) | 374 | 251 774 | 673,1 | Mamoudzou |
| Mosambiik Mosambiik | 801 590 | 29 382 804  | 36,6 | Maputo |
| Réunion (Prantsusmaa) | 2512 | 872 210 | 347,2 | Saint-Denis |
| Rwanda Rwanda | 26 338 | 12 106 187 | 459,6 | Kigali |
| Seišellid Seišellid | 459 | 97 444 | 212,2 | Victoria |
| Somaalia Somaalia | 637 657 | 14 317 996 | 22,4 | Mogadishu |
| Tansaania Tansaania | 947 303 | 51 820 000 | 54,7 | Dodoma |
| Uganda Uganda | 241 038 | 37 873 253 | 157,1 | Kampala |
| Sambia Sambia | 752 614 | 17 311 478 | 23,0 | Lusaka |
| **Kesk-Aafrika** |
| Angola Angola | 1 246 700 | 26 771 644  | 21,4 | Luanda |
| Kamerun Kamerun | 475 442 |  24 599 076 | 51,7 | Yaoundé |
| Kesk-Aafrika Vabariik Kesk-Aafrika Vabariik | 622 984 |  5 113 621 | 8,2 | Bangui |
| Tšaad Tšaad | 1 284 000 | 15 031 393 | 11,7 | N'Djamena |
| Kongo Vabariik Kongo Vabariik | 342 000 |  4 884 267 | 14,2 | Brazzaville |
| Kongo Demokraatlik Vabariik Kongo Demokraatlik Vabariik | 2 345 409 | 82 598 047 | 35,2 | Kinshasa |
| Ekvatoriaal-Guinea Ekvatoriaal-Guinea | 28 050 | 898 013 | 32,0 | Malabo |
| Gabon Gabon | 267 667 | 1 807 229 | 6,7 | Libreville |
| São Tomé ja Príncipe São Tomé ja Príncipe | 964 | 199 126 | 206,5 | São Tomé |
| **Põhja-Aafrika** |
| Alžeeria Alžeeria | 2 381 740 | 41 173 827 | 17,2 | Alžiir |
| Egiptus Egiptus | kokku 1 001 450, Aasias 60 000 | kokku 95 505 526, Aasias 1,4 mln | 95,3 | Kairo |
| Liibüa Liibüa | 1 759 540 | 6 421 526 | 3,6 | Tripoli |
| Lõuna-Sudaan Lõuna-Sudaan | 619 745 | 13 151 893  | 21,2 | Juba |
| Maroko Maroko | 446 550 |  35 310 507 | 79,0 | Rabat |
| Sudaan Sudaan | 1 886 068 | 42 323 615 | 22,4 | Hartum |
| Tuneesia Tuneesia | 163 610 | 11 514 664 | 70,4 | Tunis |
| Lääne-Sahara Lääne-Sahara | 266 000 | 597 922 | 2,2 | El Aaiún |
| *Hispaania ja Portugali territooriumid Põhja-Aafrikas*: |
| Kanaari saared Kanaari saared (Hispaania) | 7 492 | 2 101 924 (2016) | 280,6 | Las Palmas de Gran Canaria,Santa Cruz de Tenerife |
| Ceuta Ceuta (Hispaania) | 20 | 82 376 (2011) | 4118,8 | – |
| Madeira Madeira saared (Portugal) | 797 | 245 000 (2001) | 307,4 | Funchal |
| Melilla Melilla (Hispaania) | 12 | 78 476 (2011) | 6539,7 | – |
| **Lõuna-Aafrika** |
| Botswana Botswana | 600 370 | 2 350 726 | 3,9 | Gaborone |
| Lesotho Lesotho | 30 355 |  2 189 418  | 72,1 | Maseru |
| Zimbabwe Zimbabwe | 390 580 | 16 398 834 | 42,0 | Harare |
| Namiibia Namiibia | 825 418 | 2 577 604 | 3,1 | Windhoek |
| Lõuna-Aafrika Vabariik Lõuna-Aafrika Vabariik | 1 219 912 | 55 515 601 | 45,5 | Bloemfontein, Cape Town, Pretoria |
| Svaasimaa Svaasimaa | 17 363 | 1 323 139 | 76,2 | Mbabane |
| **Lääne-Aafrika** |
| Benin Benin | 112 620 | 11 506 195 | 102,1 | Porto-Novo |
| Burkina Faso Burkina Faso | 274 200 | 19 260 409 | 70,2 | Ouagadougou |
| Roheneemesaared Cabo Verde | 4033 | 534 575 | 132,6 | Praia |
| Elevandiluurannik Côte d'Ivoire | 322 460 | 23 908 071  | 74,1 | Abidjan, Yamoussoukro |
| Gambia Gambia | 11 300 |  2 130 872 | 188,6 | Banjul |
| Ghana Ghana | 239 460 | 28 759 707 | 120,1 | Accra |
| Guinea Guinea | 245 857 | 13 346 575 | 54,3 | Conakry |
| Guinea-Bissau Guinea-Bissau | 36 120 | 1 940 180 | 53,7 | Bissau |
| Libeeria Libeeria | 111 370 | 4 749 293 | 42,6 | Monrovia |
| Mali Mali | 1 240 000 | 18 779 042  | 15,1 | Bamako |
| Mauritaania Mauritaania | 1 030 700 | 4 282 866  | 4,2 | Nouakchott |
| Niger Niger | 1 267 000 | 21 694 811 | 17,1 | Niamey |
| Nigeeria Nigeeria | 923 768 | 192 626 748 | 208,5 | Abuja |
| Saint Helena (Suurbritannia) | 410 | 4 534 (2016) | 11,1 | Jamestown |
| Senegal Senegal | 196 190 |  16 129 064 | 82,2 | Dakar |
| Sierra Leone Sierra Leone | 71 740 |  6 756 231 | 94,2 | Freetown |
| Togo Togo | 56 785 | 7 723 724  | 136,0 | Lomé |
| Aafrika kokku | 29 336 236 | 1 001 320 281 (2009) | 33,0 |

| * v
* r
Aafrika riikide haldusjaotused |
| --- |
| 
Alžeeria **·** Angola **·** Benin **·**  Botswana **·**  Burkina Faso **·**  Burundi **·**  Djibouti **·**  Egiptus **·**  Ekvatoriaal-Guinea **·**  Elevandiluurannik **·**  Eritrea **·**  Etioopia **·**  Gabon **·**  Gambia **·**  Ghana **·**  Guinea **·**  Guinea-Bissau **·**  Kamerun **·**  Kenya **·**  Kesk-Aafrika Vabariik **·**  Komoorid **·**  Kongo Vabariik **·**  Kongo Demokraatlik Vabariik **·**  Lesotho **·**  Libeeria **·**  Liibüa **·**  Lõuna-Aafrika Vabariik **·**  Madagaskar **·**  Malawi **·**  Mali **·**  Maroko **·**  Mauritaania **·**  Mauritius **·**  Mosambiik **·**  Namiibia **·**  Niger **·**  Nigeeria **·**  Roheneemesaared **·**  Rwanda **·**  Sambia **·**  São Tomé ja Príncipe **·**  Senegal **·**  Seišellid **·**  Sierra Leone **·**  Somaalia **·**  Sudaan **·**  Svaasimaa **·**  Zimbabwe **·**  Tansaania **·**  Togo **·**  Tšaad **·**  Tuneesia **·**  Uganda |

Rahvastik
---------

### Demograafilised näitajad

#### Elanike arv ja rahvastiku tihedus

2005. aastal oli Aafrikas elanikke üle 900 miljoni[*viide?*], mis on 14% maailma rahvaarvust. 2006. aasta keskel oli elanike 924 miljonit ning 2018. aastal umbes 1281 miljonit inimest.

On tõenäone, et suure sündimuse tõttu suureneb järgmistel kümnenditel Aafrika rahvastiku osakaal maailma rahvastikus.[*viide?*]

Rahvastiku tihedus on umbes 41 in/km².

### Rahvad

Aafrikas on umbes 3000 etnilist rühma, mille suurus on mõnekümnest mitme miljoni inimeseni. Mõnel rahval on riikluse traditsioon vana, paljude jaoks on riigi idee alles uus.[*viide?*]

Varem nimetati Aafrika enamikku etnilisi rühmi hõimudeks ehk suguharudeks.[*viide?*]

Eri rahvaste traditsioonid, elutingimused, kultuur ja ühiskonnakorraldus on väga erinevad.

Põhja-Aafrikas on valdavad 7. sajandil sisserännanud araablased. Ida-Aafrikas on tähelepandav ka Aasia päritoluga rahvastiku osatähtsus. Erisugune on Madagaskari rahvastik, mis koosneb Indoneesiast ja Aafrika mandrilt pärit isikute järeltulijaist, ning Lõuna-Aafrika Vabariik, kus märkimisväärne osa rahvastikust on Euroopa päritolu.[*viide?*]

Paljud Aafrika rahvad on kolonisaatorite tõmmatud kunstlike poliitiliste piiridega jagatud mitme riigi vahel.

Mõnes riigis, näiteks Tansaanias ja Kongo DV-s, on väga suur etniline mitmekesisus.[*viide?*]

### Keeled

Aafrika on keeleliselt väga kirev. Keelte arvuna nimetatakse 800–2000. Keelte täpne arv pole selge, sest keeli ja murdeid on raske eristada. Keelte suur arv tuleb osalt sellest, et keeled ei ole kirjakeelte mõjul konsolideerunud.[*viide?*]

Aafrikas kõneldavad keeled jagunevad nelja kategooriasse: Euroopa keeled, Euroopa keelte variandid, India keeled ja kitsamas mõttes Aafrika keeled (mõnikord jäetakse viimaste hulgast välja ka malagassi keel).[*viide?*]

Euroopa keeled (inglise keel, prantsuse keel, portugali keel, hispaania keel ja saksa keel) tulid kasutusele koloniaalvõimude keeltena ning neli esimest on seniajani Aafrika riikides halduskeeltena kasutusel. Euroopa keele variantide hulka kuuluvad näiteks Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Namiibias kõneldav afrikaani keel, krio keel Sierra Leones ning Lääne-Aafrika pidžininglise keel. India keeltest kõneldakse Lõuna- ja Ida-Aafrikas näiteks gudžarati ja hindi keelt. Kitsamas mõttes Aafrika keeled kuuluvad põhiliselt Austroneesia, Afroaasia, Nigeri-Kordofani, Niiluse-Sahara ja khoisani keelte hulka.[*viide?*]

Austroneesia keeltest kõneldakse Aafrikas malagassi keelt (Madagaskaril).

Põhja-Aafrikas on tähtsaim keelkond Afroaasia keeled, mille hulka kuuluvad semi keeled (sealhulgas araabia keel, amhara keel, tigree keel ja tigrinja keel), kušiidi keeled (sealhulgas galla keel, sidamo keel, somaali keel, afari keel ja saho keel), berberi keeled (sealhulgas tuareegi keel), Tšaadi keeled (sealhulgas hausa keel) ning Egiptuses kõneldud väljasurnud Egiptuse keeled egiptuse keel ja kopti keel. Afroaasia keelte hulka arvatakse sageli ka Omo keeled.[*viide?*]

Nigeri-Kordofani keeled on Aafrika suurim keelehõimkond, mis hõlmab suurema osa Lääne-Aafrika keeli, palju Kesk- ja Lõuna-Aafrika riikide keeli ning väikese keelerühma Sudaanis. Nende hulka kuuluvad järgmised keelkonnad: Atlandi keeled (Lääne-Aafrika rannikul Senegalis ja lõuna pool, sealhulgas fulbe keel ja volofi keel), mande keeled (Lääne-Atlandi keeltest ida ja lõuna pool, sealhulgas bamba keel, malinke keel, mende keel ja vai keel, mandingi keel), guri keeled (Lääne-Aafrika sisemaal, sealhulgas moore keel, senufo keel ja dagomba keel), kvaa keeled (Libeeria ja Ida-Nigeeria vahelisel rannikualal, sealhulgas joruba keel, ibo keel, idžo keel, gaa keel ja akani keel), Benue-Kongo keeled ja Adamaoua keeled (viimaseid vaadeldakse ka eraldiseisva keelkonnana). Hõimkonda jaotatakse keelkondadeks ka teistmoodi. Kõigis neis keeltes peale mande keelte on 10–25 nomimaalklassi. Benue-Kongo keeled on kõige levinum keelkond, mille keeli kõneleb umbes 130 miljonit inimest ja mille hulka kuuluvad bantu keeled, sealhulgas suahiili keel, lingala keel, kongo keel, Kasai luba keel, ruanda keel, rundi keel, ganda keel, kikuju keel, bemba keel, šona keel, njandža keel, tsvaana keel, koosa keel ja suulu keel. Üks vähestest suurematest Nigeri-Kongo keeltest, mis pole Benue-Kongo keel, on tivi keel Ida-Nigeerias.[*viide?*]

Niiluse-Sahara keeli kõneldakse hajusalt Nigeri ülemjooksult Lääne-Aafrikas kuni Põhja-Tansaaniani Ida-Aafrikas. Levinumad on kanuri keel ja songai keel, tuntud on ka maasai keel ja nuubia keel.[*viide?*]

Khoisani keelte kõnelejad on 15. ja 16. sajandil bantu keelte kõnelejate poolt välja tõrjutud Lõuna-Aafrika kõrbepiirkondadesse. Tuntuim on nama keel Namiibias. Khoisani keelte ühisjoon on imihäälikud.[*viide?*]

Tähtsamad rahvastevaheliste suhtlemise keeled peale Euroopa keelte ja nende variantide on suahiili keel Ida-Aafrikas ja hausa keel Lääne-Aafrikas. Kasutatakse ka lingala keelt, fanagalo keelt, bambara keelt, amhara keelt ja kongo keelt. Tansaanias suhtlevad 120 keelest mõnda kõnelevad rahvad omavahel suahiili keeles; Kongo DV-s, kus kõneldakse 410 keelt või murret, kasutatakse halduses prantsuse, lingala, suahiili, kongo ja Kasai luba keelt.[*viide?*]

Vaata ka
--------

* Aafrika koloniseerimine
* Aafrika kultuur
* Aafrika rahvaste karikavõistlused jalgpallis
* Aafrika mängud
* Kagu-Aafrika

Viited
------

1. ↑  Väike entsüklopeedia (2002). Eesti Entsüklopeediakirjastus. ISBN 9985-70-097-X".
2. ↑  "*Maailma riigid* (2001). Regio AS (tõlge ungari keelest)".
3. ↑  "Sayre, April Pulley. (1999) *Africa*, Twenty-First Century Books. ISBN 0-7613-1367-2".
4. ↑  Zijlma, Anouk. "Africa's Most Dangerous Snakes". *About.com*. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuli 2014. Vaadatud 15. august 2014.
5. ↑  "List of African Snakes". Vaadatud 15. august 2014.*[vajab paremat viidet]*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **Aafrika** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Aafrika** |

| Maailmajaod |
| --- |
| 

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| 
Ameerika
Antarktika
 | 
Austraalia ja Okeaania
Aasia
 | 
Aafrika
Euroopa
 |

 |