**Kesksõna** ehk **partitsiip** on tegusõna käändeline vorm, mis väljendab objekti tegevust tema omaduste või seisundina.

Eesti keel
----------

Kesksõna on lähedane omadussõnale - mõlemaid neid saab lauses kasutada täiendina: vrd ***triibuline** kass* ja ***nurruv** kass*, ***kõva** tuul* ja ***tõusnud** tuul*.

Kesksõnade hulgas saab aja ja tegumoe järgi eristada

* oleviku kesksõna ja
* mineviku kesksõna.

Nii oleviku kui ka mineviku kesksõnadest saab moodustada isikulise tegumoe ja umbisikulise tegumoe vorme.

### Oleviku kesksõna

 *Pikemalt artiklis Oleviku kesksõna*
**Oleviku kesksõna** väljendab tegevust, mis suhtelises olevikus iseloomustab tegijat või tegevusobjekti: *Klassiruumi sisenes **hingeldav** Liis. **Tagaotsitav** mees põgenes politsei eest.*

Oleviku kesksõna tunnus liitub aglutinatiivselt kas vahetult tüvele: *ela/v* või umbisikulise tegumoe tunnusele: *vaata/ta/v*.
Oleviku kesksõna tunnuseks on alati ***v*** - *ela/ma : ela/**v**; hüppa/ma : hüppa/**v***. Konsonandiga lõppeva tüve järel tekib oleviku kesksõna tunnuse ja tüve vahele ***e*** - *tund/ma : tund/**ev***.

Oleviku kesksõnu on kahesuguseid:

* ***v***-kesksõna ehk isikulise tegumoe oleviku kesksõna: Mulle meeldib **istuv** kass.
* ***tav***-kesksõna ehk umbisikulise tegumoe oleviku kesksõna: Tõnu väited on **usutavad**.

Oleviku kesksõnad väljendavad 

* isikulise tegumoes tegevussubjekti või
* umbisikulises tegumoes tegevusobjekti

relatiivses olevikus iseloomustavat tegevust.

Isikulise tegumoes oleviku kesksõna vormi saab moodustada ainult transitiivverbidest - *laulma : laulev : lauldav, õppima : õppiv : õpitav*.

Oleviku kesksõna süntaktilised funktsioonid kattuvad täiesti omadussõna süntaktiliste funktsioonidega. Oleviku kesksõna võib olla lauses

* täiend: *Mulle meeldis **istuv** kass*,
* öeldistäide: *Tõnu on oma väidetega **usutav***,
* seisundimäärus: *Erutusest **värisevana** tormas ta tuppa.*

### Mineviku kesksõna

 *Pikemalt artiklis Mineviku kesksõna*
**Mineviku kesksõna** väljendab omadust või seisundit, mis on tekkinud või tekitatud suhtelises minevikus: *Olin ergas, kuna olin äsja **maganud.** Liisil on kogu kohustuslik kirjandus **loetud.***

Mineviku kesksõna väljendub kumulatiivsetest formatiivides ***nud, tud, dud***, mis märgivad koos kesksõna ja aja tähendusega ka tegumoodi ning liituvad alati aglutinatiivselt tüvele - *ela/ma : ela/**nud** : ela/**tud***.

Isikulises tegumoes on mineviku kesksõna formatiiviks alati ***nud** - ela/ma : ela/**nud**, vaata/ma : vaada/**nud***.

Umbisikulises tegumoes on mineviku partitsiibi formatiivil kaks varianti: ***tud*** ja ***dud*** - *ela/ma : ela/**tud**, vaata/ma : vaada/**tud**, käima : käi/**dud**.*

Mineviku kesksõnu on kahesuguseid:

* ***nud***-kesksõna ehk isikulise tegumoe mineviku partitsiip: *Kui sa jälle õnnelikult koju oled **saabunud**, tule meile reisimuljeid pajatama*; *See on üks palju **reisinud** mees*;
* ***tud***-kesksõna ehk umbisikulise tegumoe mineviku partitsiip: *Tema laul on nüüd **lauldud***; *Jüri viskas **täiskirjutatud** lehe prügikasti*.

Mineviku partitsiip võib olla lauses

* öeldise osa: *Ta on varemgi siin **käinud***,
* täiend: ***Alustatud** töö jäigi pooleli*,
* öeldistäide: *Kas see on **müüdud**?*,
* seisundimäärus: *Õhtu hakul jõudis ta surmani **väsinuna** koju*.

### Kesksõnatarind

 *Pikemalt artiklis Kesksõnatarind*
**Kesksõnatarindi** ehk kesksõna sisaldava fraasi peasõna on ***v**-, **tav**-, **nud***- või ***tud***-kesksõna.

Jaatava kesksõnatarindi eitav vaste on tarind, mille peasõna on *mitte*-perifiksiga kesksõna, s.t et ***nud***- või ***tud***-tarindi eitav vaste on ***mata***-tarind.

Kesksõnatarind kui käändeline tarind võib olla lauses

* täiend - ***mata***-vorm fraasi peasõnaga ei ühildu: ***Lahti seletamata** küsimusele on raske vastata*,
* öeldistäide: *Ta on **väga väsinud**, See toit on **halvasti söödav***,
* seisundimäärus: *Tööd said **kiiresti tehtud**, Tööd jäid **põhjalikult tegemata***.

Väljaspool sekundaartarindit võib

* ***nud***- võ ***tud***-kesksõna olla tegusõna liitvormi osa: *Ta **on töötanud***,
* ***tud***-kesksõna olla perifrastilise passiivivormi osa: ***Saab** kõvasti tööd **tehtud***.

Vaata ka
--------

* Tegusõnafraas

Viited
------

* Mati Erelt, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 45–47; § 172–174.
* Mati Erelt, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 1997. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti keele Sihtasutus, M 77–79.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Vikisõnastiku artikkel: **kesksõna** |