recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Artti Aigro** (sündinud 29. augustil 1999) on eesti suusahüppaja. 

Suusahüpetega hakkas Artti Aigro tegelema nelja-aastaselt Otepääl isa juhendamisel, hiljem on treeninud Silver Eljandi ja Hillar Heina juures.

Olümpiamängud
-------------

Aigro sai 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis suurel mäel 48. ja normaalmäel 55. koha. 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis oli tulemuseks suurel mäel 30. ja normaalmäel 34. koht.

Maailmameistrivõistlused
------------------------

Artti Aigro on olnud maailmameistrivõistlustel 2017. aastal suurel mäel 51. ja normaalmäel 52. kohal, 2019. aastal normaalmäel 49. ja suurel mäel 55. kohal ning 2021. aastal suurel mäel 25. ja normaalmäel 41. kohal. 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Planicas sai ta normaalmäe võistlusel 31. koha, jäädes esimesena finaali ukse taha.

Suusalennu maailmameistrivõistlused tuli ta 2020. aastal 25. ja 2022 19. kohale. Juunioride maailmameistrivõistlustel saavutas normaalmäel 2018. aastal 26. ja 2019 9. koha.

Maailma karikasari
------------------

MK etappide parimad tulemused on Aigrol olnud suurel mäel 2020. aastal 14. 2021. 18. 2018. 19. 2021. 20. koht ja 2022. aastal 23. koht. Suusalennu MK etapil 2021. aastal oli tulemuseks 21. koht. Aigro püstitas 2021. aastal Planica lennumäel Eesti rekordi (227 m). 

Nelja hüppemäe turneel 2023. aastal saavutas Artti Aigro nelja osavõistluse kokkuvõttes 37. koha. Aigro lõppkoht oli eestlaste jaoks läbi aegade parim. Lisaks tähistas tippmarki ka tema kogutud 508,4 punkti, varasem rekord oli Aigro aasta tagasi kogutud 419 punkti. Seejuures tõusid Aigro ja teine eesti suusahüppaja Kevin Maltsev Innsbruckis esimesteks eestlasteks, kes nelja hüppemäe turnee osavõistlusel on teise ringi jõudnud.

Noortevõistlused
----------------

Noorte olümpiamängudel saavutas Aigro 2016. aastal normaalmäel 16. koha. Ta on saanud Euroopa noorte olümpiafestivalil 2015. aastal suusahüpetes individuaalselt 34. ning kahevõistluses individuaalselt 36.koha ja meeskondlikult 10. koha.

Eesti meistrivõistlused
-----------------------

Eesti meistrivõistlustel on Aigro võitnud aastatel 2012–2021 individuaalselt 3 kulda ning meeskondlikult 2 kulda, 1 hõbeda ja 1 pronksi. Ta on tulnud aastatel 2011–2022 2 korda individuaalseks ja 6 korda meeskondlikult ka Eesti suviseks meistriks. Eesti koondises on ta võistelnud aastast 2017. Eesti parimaks suusahüppajaks on Aigro valitud aastatel 2020–2022.

Isiklikku
---------

Artti Aigro ema on Krista Aigro ning isa on Kalev Aigro, kahevõistluses paljukordne Eesti meister.

Viited
------

1. ↑  Atti Aigro. FIS. Olympic Winter Games.
2. ↑  Artti Aigro. FIS. World Championships.
3. ↑  Artti Aigro. FIS. World Cup.
4. ↑  Artti Aigro ESBL. vaadatud 28.02.2023.

Välislingid
-----------

* Artti Aigro FIS-i kodulehel.
* Artti Aigro sportlikud tulemused. ESBL
* Noore olümpialase vanemad: unistused on juba täitunud. Lõuna-Eesti Postimees, 2. veebruar 2018
* Pilk ajalukku: Artti Aigro tegi nelja hüppemäe turneel mitmel korral ajalugu. Delfi Sport, 8. jaanuar 2023
**Kihelkonnakohus** (saksa keeles *Gemeindegericht, Kirchspielgericht*) oli 19. sajandil Eestimaa, Liivimaa ja Kuramaa kubermangus tegutsenud kohus, mis tegeles talurahva kaebustega ja oli talurahvakohtu üks osa. Kubermangudes olid kihelkonnakohtu võim ja ülesanded erinevad. Eesti aladel tegutses 59 kihelkonnakohust.

Eestimaa kubermang
------------------

Eestimaa kubermangus alustati kihelkonnakohtute moodustamist 1803. aastal. Aastatel 1803–1817 koosnes kihelkonnakohtu koosseis kolmest valitud mõisnikust. Kohus arutas Eestimaa kubermangus esimese astme kohtuna talupoegade kaebusi mõisnike ja vallaametnike peale. Teise astme kohtuna lahendas teise piirkonna (võõraste) talupoegade edasikaebusi vallakohtu otsuste kohta.

1818.–1858. aastani nimetati seda kohtuorganit *kihelkonnakogudusekohtuks*, mis koosnes eesistujast (saksa k. *kirchspielsrichter*), kes oli mõisnik, ja kahest kohtu kaasistujast, kes olid taluperemehed. Nendel aastatel oli kihelkonnakogudusekohus esimese astme kohus. 

Edasikaebused kohtuotsuste kohta tuli aastatel 1804–1818 esitada vahekohtunikule. Alates 1819. aastast tuli kaebus esitada kreisikohtule.

Pärast vallakohtute taastamist Eestimaa kubermangus 1866. aastal muutus kihelkonnakohus teise astme kohtuks.

Liivimaa kubermang
------------------

Liivimaa kubermangus moodustati esimesed kihelkonnakohtud 1804. aastal ja eksisteerisid kuni 1889. aastani teise astme talurahvakohtutena. Kohtu koosseisus oli eesistuja, kelleks oli mõisnik ning kolm kaasistujat talupojad. Kohtu tegevuspiirkonnaks oli kuni viis kihelkonda. Liivimaal täitis kihelkonnakohus ka politsei funktsioone. Ta võis määrata *rahatrahvi kuni 12 rubla, ihunuhtlust kuni 60 keppihoopi ja aresti kuni 6 päeva. 1866. aastast karistusi vähendati: rahatrahv kuni 5 rubla, ihunuhtlust kuni 20 keppihoopi ja aresti kuni 7 päeva*. 

Edasikaebused kohtuotsuste kohta tuli kuni 1821. aastani esitada maakohtu erikoosseisule, mille koosseisu kuulus peale mõisniku ka kaks talupoega. Hiljem tuli kaebus esitada kreisikohtule.

Kihelkonnakohtute tegevuse lõpetas 1889. aasta kohtu- ja talurahvaseaduste reform. Reformi käigus jaotati kihelkonnakohtu ülesanded ülemtalurahvakohtu, rahukogu ja talurahvaasjade komissaride vahel.

Vaata ka
--------

* Vallakohus
* Eestimaa alammaakohus
* Eestimaa ülemmaakohus

Välislingid
-----------

* Kihelkonnakohus, Kirchspielsgericht, Приходский суд, Eesti Ajalooarhiivis
**Õie Praggi** (aastani 1956 **Õie Timmi**, sündinud 6. märtsil 1932 Haanja vallas Võrumaal) on Eesti põllumajandusteadlane.

Elulugu
-------

Õie Praggi on talupidaja tütar ja Jaan Praggi abikaasa.

Lõpetas 1950 Võru 1. Keskkooli, 1957 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia osakonna, põllumajanduskandidaat (1969, EPA), väitekiri "Eesti punase karja piima valgu- ja rasvasisaldus Võru rajooni majandeis ning selle suurendamise võimalusi." 

Oli 1957–67 mitmes majandis zootehnik-selektsionäär, 1967–73 R. Pälsoni sovhoosi juurde moodustatud Üleliidulise Põllumajanduse Ökonoomika Teadusliku Uurimise Instituudi töörühma noorem-, 1973–78 vanemteadur, 1978–91 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) ökonoomika osakonna nooremteadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: põllumajandusloomade aretus; põllumajandusökonoomika.

Teoseid
-------

Üle 20 teadustrükise.

* Eesti punase karja piima valgu- ja rasvasisaldus Võru rajooni majandeis. // EPA teaduslik tööde kogumik 58 (1969)
* Juustu tootmiseks on vaja valgurikast piima. // Sotsialistlik Põllumajandus (1969) 8
* Piima valgule vääriline tähelepanu. // Sotsialistlik Põllumajandus (1982) 12
* Looduslik-majanduslikud tingimused mahajäänud majandite järeleaitamise normatiivse alusena. // Teaduse saavutusi ja eesrindlikke kogemusi põllumajanduses (1983) 10. Majandamistingimuste kompleksne hindamine. // Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) teaduslike tööde kogumik. Tallinn 1984

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Trevor Bassitt** (sündinud 26. veebruaril 1998 Ohio osariigis Blufftonis) on USA kergejõustiklane. Tema põhiala on 400 meetri tõkkejooks.

Ta tegi rahvusvaheliste tiitlivõistluste debüüdi 2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis, kui võitis 400 meetri jooksus Jereem Richardsi järel hõbemedali isikliku rekordiga 45,05. Maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis ta 400 meetri tõkkejooksus Alison dos Santose ja Rai Benjamini järel isikliku rekordiga 47,39 pronksmedali. 4×400 m teatejooksus jooksis ta eeljooksus viimast vahetust. Finaalis ta ei võistelnud, kuid kuna USA meeskond tuli maailmameistriks, võitis kuldmedali ka eeljooksus osalenud Bassitt.

2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis jooksis Bassitt 400 meetri tõkkejooksu poolfinaalis isikliku rekordi 47,48. Finaalis sai ta ajaga 48,22 6. koha. 4×400 m teatejooksus võitis ta taas USA võistkonna koosseisus kuldmedali, kuid osales vaid eeljooksus.

2024. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Glasgow's osales Bassitt vaid 4×400 m teatejooksu eeljooksus ja võitis Ameerika Ühendriikide meeskonnaga hõbemedali.

Isiklikud rekordid
------------------

Tavarada

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 110 m tõkkejooks | **13,59** | 27. märts 2021 | Ameerika Ühendriigid Raleigh |
| 400 m tõkkejooks | **47,38** | 21. august 2023 | Ungari Budapest |

Lühirada

| Ala | Tulemus | Aeg | Koht |
| --- | --- | --- | --- |
| 200 m jooks | **20,48** | 13. märts 2021 | Ameerika Ühendriigid Birmingham |
| 400 m jooks | **45,05** | 19. märts 2022 | Serbia Belgrad |

Välislingid
-----------

* {{IAAF}} mallil puudub kood Vikiandmetes.
**Jakub Krejčík** (sündinud 25. juunil 1991 Prahas) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Tšehhi kõrgliigaklubis Praha Sparta.

Ta alustas klubikarjääri Tšehhi klubis Praha Slavia, mille meeskonnas debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas hooajal 2010–11. Hooajal 2012–13 mängis ta KHL-is Praha Levi ridades. Hooajal 2013–14 mängis ta Tšehhi kõrgliigaklubis Praha Sparta.

Aastatel 2014–2016 mängis ta kaks hooaega Rootsi kõrgliigaklubis Örebro HK. Seejärel asus ta mängima KHL-is Zagrebi Medveščakis. Hooaja 2016–17 lõpus naasis ta Tšehhi kõrgliigasse, liitudes Brno Kometaga. Aastatel 2017 ja 2018 tuli ta Kometaga Tšehhi meistriks.

Hooajal 2018–19 mängis ta Soome kõrgliigaklubis Lukko ja hooajal 2019–20 klubis Oulun Kärpät. Hooajal 2019–20 valiti Krejčík Soome kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2020. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu KHL-i klubiga Jokerit. 2021. aasta augustis liitus ta Minski Dinamoga. 2022. aasta mais liitus ta taas Praha Spartaga.

2012. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Krejčík Tšehhi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.

Viited
------

1. ↑  "Якуб Крейчик – в минском «Динамо»!". hcdinamo.by. 20.8.2021. Vaadatud 18.12.2021

Välislingid
-----------

* Jakub Krejčík KHL.ru lehel
* Jakub Krejčík hockeydb.com lehel
**KSTAR** (Korea ülijuhtiv Tokamak Advanced Research) on Lõuna-Korea termotuumareaktor saavutanud murrangulise tulemuse. Plasmat saab hoida stabiilsena temperatuuril **100 miljonit °**C 48 sekundit. See temperatuur on seitse korda kõrgem kui Päikese südamikus ja asetab KSTAR-i termotuumaenergeetika uuringutes esimeseks.

Selle edu taga oleva Korea termotuumaenergeetika instituudi (KFE) pressiteate kohaselt on püstitatud **uus maailmarekord**. Selliste äärmuslike temperatuuride saavutamine ja säilitamine on termotuumalõhustumise tehnoloogia jaoks ülioluline, kuna see hõlmab aatomituumade sulandumist tohutute energiakoguste vabanemisega – protsess, mis annab rohkem energiat kui tavaline tuuma lõhustumine ja on oluliselt ohutum.

KSTAR-reaktori teine edu oli nn kõrge isoleerimisrežiimi (H-režiim) säilitamine üle 100 sekundi. Selles olekus on plasma eriti stabiilne, mis on oluline pidevate termotuumareaktsioonide läbiviimiseks. Äärmiselt kuuma plasma – **tuumasünteesi kütuse** – juhtimiseks kasutavad teadlased tugevaid magnetvälju, mis hoiavad plasmat suspendeerituna ja takistavad seega otsest kontakti reaktori seintega.
Pavol Skalický (paremal) 2015. aastal Slovakkia koondises mängimas
**Pavol Skalický** (sündinud 9. oktoobril 1995 Gelnicas) on Slovakkia jäähokimängija, kes mängib ründajana Tšehhi kõrgliigaklubis BK Mladá Boleslav.

Slovakkia kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2013–14 ning tuli samal hooajal HC Košice meeskonnaga Slovakkia meistriks.

Aastatel 2015–2018 mängis ta kolm hooaega KHL-is Bratislava Slovani ridades. Hooaegade 2016–17 ja 2017–18 lõpus mängis ta Slovakkia kõrgliiga klubis Banská Bystrica HC '05 ning tuli mõlemal hooajal klubiga Slovakkia meistriks.

Aastatel 2018–2020 mängis Skalický Tšehhi kõrgliigaklubis BK Mladá Boleslav.

2020. aasta aprillis sõlmis ta lepingu Soome kõrgliigaklubiga Lukko. 2021. aastal tuli ta Lukkoga Soome meistriks. Hooajal 2022/23 mängis ta Soome kõrgliigaklubis HC TPS. Seejärel naasis ta Mladá Boleslavi.

2015. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis Skalický Slovakkia kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Slovakkia jäähokikoondise koosseisus on Skalický alates 2016. aastast osalenud neljadel maailmameistrivõistlustel (2016, 2017, 2018 ja 2021).

Viited
------

1. ↑  "Järkälemäinen Pavol Skalicky Lukkoon". raumanlukko.fi. 15.4.2020. Vaadatud 11.5.2021

Välislingid
-----------

* Pavol Skalický hockeydb.com lehel
Daniel Audette 2014. aastal
**Daniel Audette** (sündinud 6. mail 1996 Blainville'is, Québeci provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliigaklubis HC Ajoie.

Aastatel 2012–2016 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Sherbrooke Phoenix.

2014. aastal valis Montreal Canadiens ta NHL-i *draft* '​is 147. valikuna. Hooajal 2015–16 debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Canadiensi noorteklubis St. John's IceCaps. Aastatel 2017–2019 mängis ta AHL-is Laval Rocketi ja 2019–2020 Springfield Thunderbirdsi meeskonnas, kuid NHL-is tal debüüti teha ei õnnestunud.

2020. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Soome kõrgliigaklubiga Lukko, kellega tuli hooajal 2020–21 Soome meistriks.

2021. aasta juunis sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga HK Vitjaz. 45 mänguga lõi ta KHL-is 17 väravat ja andis 22 väravasöötu.

2022. aasta veebruaris liitus ta Rootsi kõrgliigaklubiga Örebro HK, kus mängis vaid kuni hooaja lõpuni. Alates hooajast 2022/23 on ta mänginud Šveitsi kõrgliigas. Hooajal kuulus ta Lausanne HC meeskonda, seejärel liitus ta 

2014. aastal võitis Audette Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel pronksmedali.

Tema isa Donald Audette mängis NHL-is kokku neliteist hooaega.

Viited
------

1. ↑  "Даниэль Одетт заключил контракт с «Витязем»". hcvityaz.ru. 15.6.2021. Vaadatud 15.12.2021

Välislingid
-----------

* Daniel Audette KHL.ru lehel
* Daniel Audette hockeydb.com lehel
Tesero valla paiknemine Trento provintsis
Addolorata kirik
**Tesero** (saksa: *Teser im Fleimstal*) on vald *(comune)* Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes Val di Fiemmes umbes 40 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2710 inimest. Valla pindala on 50,4 km².

Tesero vallas on *frazioni* (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Lago, Stava ja Alpe di Pampeago.

Tesero külgneb järgmiste valdadega: Deutschnofen, Predazzo, Varena, Panchià, Cavalese ja Pieve Tesino.

1985. aasta Val di Stava tammi purunemise tõttu hukkus Teseros 268 inimest.

Sport
-----

### Murdmaasuusatamine

2013. aasta Tour de Ski Lago di Tesero murdmaasuusatamise staadionil
Lago külas võõrustab Lago di Tesero murdmaasuusatamise staadion talispordiüritusi (murdmaasuusatamine, laskesuusatamine, liuväljamängud). Staadion on olnud kolmede Põhja suusaalade maailmameistrivõistluste (1991, 2003 ja 2013), 2013. aasta taliuniversiaadi ja paljude FIS-i murdmaasuusatamise maailma karikasarja etappide paik. Igal aastal võõrustab see Miki Hiire murdmaasuusatamise karikavõistlusi (Trofeo Topolino di sci di fondo) ja Marcialonga läbib selle.

Teised murdmaasuusatamise rajad on Pampeagos ja Lavazè kurus.

### Mäesuusatamine

Suusakeskus Latemar Pampeagos pakub 48 km nõlvu.

### Jalgrattasõit

Giro d'Italia on lõpetanud viis etappi Pampeago kurus aastatel 1998, 1999, 2003, 2008 ja 2012.

Vaata ka
--------

* Lago di Tesero murdmaasuusatamise staadion
**Erika Anna Maria Tetzky** (ka **Tetski**, **Tetzki** ja **Dezky**, aastast 1916 **Michelson**, ka **Erika-Anna-Maria-Dagmar**; 13. märts (1. märts vkj) 1894 Arbavere – 12. mai 1918 Tallinn) oli eesti[*viide?*] näitleja ja tantsija.

Ta õppis Tallinna tütarlastegümnaasiumis ja Karl Jungholzi teatrikursustel; tantsu alal täiendas end Peterburis Aleksandr Tšekrõgini juures.

Tetzky kuulus Estonia teatri truppi, tema ja August Michelson olid Eesti esimesed kutselised tantsijad.

Ta on üks Andrus Kivirähki romaani "Liblikas" peategelastest.

Isiklikku
---------

Erika Tetzky abiellus 1916. aastal oma tantsupartneri August Michelsoniga, neil sündis samal aastal poeg Hans-August.

Erika Tetzky suri 24-aastaselt pleuriidi tagajärjel Tallinnas Diakonisside Asutises. Ta maeti Kopli kalmistule, kuid 1951. aastal maeti ümber Metsakalmistule.

Viited
------

1. 1 2 3  Tantsijatar Erika Tetzky Estonia teatrile ohverdatud elu Heili Reinart, Postimees, 28. märts 2017
2. ↑  Eesti teatri biograafiline leksikon Tallinn 2000
3. ↑  Haudi. Kalmistute register

Välislingid
-----------

* Väljavõte Kadrina koguduse sünnimeetrikast
* Väljavõte Kadrina koguduse personaalraamatust
* Estonia tantsu- ja muusikateatri areng
* Erika Tetzky Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Strømsheim 2023. aastal Nové Městos.
**Endre Strømsheim** (sündinud 5. septembril 1997 Oslos) on Norra laskesuusataja.

2016. aastal tuli ta kuni 19-aastaste maailmameistriks sprindis ja teatesõidus. 2018. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel võitis ta teatesõidus hõbemedali. Aastatel 2018-2019 lõpetas ta oma esimese täispika hooaja täiskasvanute seas, võitis pronksmedali Euroopa meistrivõistlustel Minskis ja seejärel IBU karikasarja etapil Otepääl (supersprint). 

Hooajal 2019–20 saavutas ta IBU karikasarjas teise koha ning tuli segateatevõistluses koos Karoline Erdaliga Euroopa meistriks.

Pärast kuut poodiumikohta, sealhulgas kolme võitu IBU karikasarjas hooajal 2020–2021, ja pronksmedalit individuaalsõidu Euroopa meistrivõistlustel, pääses ta märtsis Nové Městosse maailma karikasarja etapile. Ta saavutas sprindis 12. ja jälitussõidus 13. koha, saades sellega oma esimesed punktid. Terve järgneva hooaja veetis ta aga IBU karikasarjas.

Talve 2022-2023 alustas ta taas IBU karikasarjas ja ta sai 5 järjestikust poodiumikohta, sealhulgas 4 võitu. Vaatamata tähelepanuväärsetele esitustele ei lubanud tugev konkurents Norra koondise poolt, kelle kuus MK-võistluste startijat saavutasid suurepäraseid tulemusi, loota lühiajaliselt kõrgemale tasemele jõuda. Seetõttu domineeris ta jätkuvalt IBU karikasarjas ning 2023. aasta Euroopa meistrivõistlustel Lenzerheides võidab ta 3 medalit, kulla eraldistardiga sõidu arvestuses, pronksi jälitussõidus ja kulla paaris segateatesõidus koos Juni Arnekleiviga. Veebruaris, pärast Filip Fjeld Anderseni loobumist koroonasse nakatumise tõttu, kutsuti ta viimasel hetkel Norra koondisse ja 2023. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhof osalema. Endre Stroemsheim jõudis nendel meistrivõistlustel kolmel korral 20 parema sekka – jälitussõidus, eraldi- ja ühisstardis. Olles praktiliselt kindel IBU karikasarja üldarvestuse võitmises, mille kaks viimast etappi toimusid Kanadas, jääb ta Euroopasse, et lõpetada hooaeg MK-sarjas. Kohe pärast seda, kui see 2. märtsil jätkus, osales ta oma esimesel "lilletseremoonial" pärast 4. kohta sprindis oma meeskonnakaaslaste Johannes Boe, Tarjei Bø ja Vetle Christianseni järel, seejärel kolm päeva hiljem tõusis ta oma esimesele MK-etapil poodiumile, saades segateatesõidus Norra koondisega 3. koha. Järgmisel nädalal Östersundis saavutas ta oma esimese teatesõidu võidu, koos Vebjørn Sørumi, Johannes Dale ja Vetle Christianseniga. 2023-24 hooaja avaetapil jälle Östersundis sõitis ta esimeses vahetuses võidu saanud Norra koondises koos Tarjei Bø, Johannes Thingnes Bø ja Vetle Sjåstad Christianseniga.

Statistikat
-----------

### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Kuupäev | Võistluspaik | Võistlusala |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | 3. märts 2023 | Rootsi Östersund | Teatetevõistlus 4x7,5 km (1) |
| 2. | 30. november 2023 | Rootsi Östersund | Teatetevõistlus 4x7,5 km (2) |

* 1 Vebjørn Sørum, Johannes Dale ja Vetle Sjåstad Christiansen
* 2 Tarjei Bø, Johannes Thingnes Bø ja Vetle Sjåstad Christiansen

Välislingid
-----------

* Endre Strømsheim Biathlon.com.ua veebilehel
* Endre Strømsheim IBU veebilehel
**Nataliia Greshchuk** (sündinud 19. novembril 1985 Budapestis) on Ukraina ettevõtja, avaliku elu tegelane, treener ning Mind Port ja Obrani retriitpraktika asutaja. Ta asutas heategevusliku Greshchuki sihtasutuse, mis keskendub PTSHga sõjaveteranide abistamisele, pakkudes neile ravi Hispaanias.

Algusaastad ja haridus
----------------------

Greshchuk sündis 19. novembril 1985. aastal Budapestis, Ungaris. Tema isa oli Ukraina õhujõudude kolonelleitnant ja ema meditsiinitöötaja.

Greshchuk lõpetas 2002. aastal Ivano-Frankivski keskkooli, mille järel jätkas ta õpinguid Ivano-Frankivski Riiklikus Meditsiiniakadeemias. Aastal 2007 omandas ta hambaarsti kutse. Aastal 2021 lõpetas Greshchuk õpingud Rahvusvahelises Juhtimise Arengu Ülikoolis ja sai kutselise juhendaja akrediteeringu.

Karjäär
-------

Pärast meditsiinilise hariduse omandamist töötas Greshchuk hambaarstina.

Greshchuk asutas oma ettevõtte "Mind Port" ja töötas välja ka samanimelise rakenduse, mis on spetsialiseerunud vaimsele tervisele. Tema tegevus sai märkimisväärset vastukaja tervise ja isikliku arengu valdkonnas.

Greshchuk on „Obrani" retriitide asutaja ning on avaldanud ka raamatu „Laws of the New Age".

Ühiskondlikud tegevused
-----------------------

Greshchuk osaleb aktiivselt ka ühiskondlikes tegevustes. Ta asutas heategevusliku Greshchuki sihtasutuse, mis keskendub PTSHga sõjaveteranide abistamisele, pakkudes neile ravi Hispaanias.

Viited
------

1. ↑  "Новий тренд – ретрити: можливості для духовного та фізичного відновлення українців". *enovosty.com* (ukraina). 29. märts 2024. Vaadatud 2. aprillil 2024.
2. 1 2 3  "Новий тренд – ретрити: можливості для духовного та фізичного відновлення українців". *enovosty.com* (ukraina). 29. märts 2024. Vaadatud 3. aprillil 2024.
3. ↑  "Грещук Наталія Миронівна — Опендатабот". *opendatabot.ua* (ukraina). Vaadatud 3. aprillil 2024.
4. 1 2  "Шлях до самовдосконалення: Історії успіху в особистісному розвитку". *www.golos.com.ua* (ukraina). 21. märts 2024. Vaadatud 3. aprillil 2024.
5. 1 2  "Психоделічно асистована терапія в лікуванні ментального здоров'я: перспективи та можливості у сучасному світі". *podrobnosti*. 25. veebruar 2024. Vaadatud 3. aprillil 2024.
6. ↑  "Освітянський сайт: Грещук Наталія Богданівна". Vaadatud 3. aprillil 2024.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib vallast Hessenis; valla kohta Rheinland-Pfalzis vaata artiklit Willingen (Westerwald)* |

---

Willingeni vapp.MK-etapp suusahüpetes *Mühlenkopfschanze*
Willingeni viadukt
**Willingen** on vald Saksamaal Hesseni liidumaal Waldeck-Frankenbergi kreisis, 80 kilomeetrit Kasselist läänes.

Valla pindala on 80,19 km². Willingeni kõrgus merepinnast on 584 m. Vallas oli 31. detsembri 2009 seisuga 6293 elanikku, mis teeb keskmiseks rahvastiku tiheduseks 78 in/km².

Willingeni vald piirneb kirdes Diemelsee vallaga ja kagus Korbachi vallaga. Tema ülejäänud naabrid kuuluvad Nordrhein-Westfaleni liidumaale ning need on lõunas Medebachi vald, edelas Winterbergi vald, läänes Olsbergi vald ja loodes Briloni vald.

Willingenis on aasta keskmine õhutemperatuur +6,4 °C. Kõige soojemad kuud on juuli (+14,3°) ja august (+13,9°), kõige külmemad kuud on jaanuar (–1,3°) ja veebruar (–1,0°).

Aastas sajab keskmiselt 1226 mm. Kõige sademerikkamad kuud on detsember (132 mm) ja jaanuar (123 mm), kõige kuivemad on september (83 mm) ja veebruar (84 mm).

Aastas paistab päike keskmiselt 3,7 tundi päevas. Kõige päikesepaistelisemad kuud on mai, juuli ja august (5,7 tundi), kõige vähem päikest paistab jaanuaris ja detsembris (1,2 tundi).

Ajalugu
-------

Willingeni valla maa-ala kuulus kuni 1929. aastani Waldecki Vabariiki, pärast ühendati Preisimaaga, kuhu kuulus kuni Preisimaa likvideerimiseni 1947.

Willingeni vald rajati Waldeck-Frankenbergi Uplandi piirkonda 1974. aastal, kui liideti Willingeni, Bömighauseni, Eimelrodi, Hemmighauseni, Neerdari, Rattlari, Schwalefeldi, Welleringhauseni ja Usselni küla.

26. märtsil 2006 toimunud kohaliku omavalitsuse valimisel valiti 31-liikmeline vallavolikogu, kuhu Kristlik-Demokraatlik Liit sai 11, Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei 10, Vaba Demokraatlik Partei 5 ja kohalik valimisliit FWG samuti 5 kohta.

Vaatamisväärsused ja üritused
-----------------------------

Willingeni vaatamisväärsus on suur raudteesild Uplandbahnil, *Der Viadukt*, mis on ehitatud 1918. aastal. 

Valla põhiline sissetulekuallikas on turism. Linnas ööbis 2003. aastal 1,3 miljonit turisti.

Willingeni populaarseim üritus on igal aastal peetav maailma karikasarja etapp suusahüpetes Mühlenkopfschanzel. Sealne suusahüppemägi võimaldab vastu võtta 100 000 pealtvaatajat.

Populaarne on ka iga-aastane maastikurataste võistlus Bike-Festival Willingen Ettelsbergil, mida jälgis 2005. aastal 35 000 pealtvaatajat.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Willingeni vald** |

* Willingeni koduleht
**Chodzieżi maakond** (poola *powiat chodzieski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Chodzieżi linnas.

Chodzieżi maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on neli linna: Budzyń, Chodzież, Margonin ja Szamocin.

Chodzieżi maakonnas on nali valda:

* Budzyńi vald
* Chodzieżi vald
* Margonini vald
* Szamocini vald

Viited
------

1. ↑  Chodzież Encyklopedia PWN. Vaadatud 23. septembril 2023

Suur-Poola vojevoodkonna vapp
Suur-Poola vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Kalisz | Konin | Leszno | Poznań  
**maakonnad:** Chodzież | Czarnków | Gniezno | Gostyń | Grodzisk Wielkopolski | Jarocin | Kalisz | Kępno | Koło | Konin | Kościan | Krotoszyn | Leszno | Międzychód | Nowy Tomyśl | Oborniki | Ostrów Wielkopolski | Ostrzeszów | Piła | Pleszew | Poznań | Rawicz | Słupca | Szamotuły | Śrem | Środa Wielkopolska | Złotów | Turek | Wągrowiec | Wolsztyn | Września
**Soomususs** (*Bylgides sarsi*) on mereline mitmeaastane hulkharjasuss, enamasti seotud avamere ja sügavamate vetega. Eestis on teda leitud harvalt mitmelt poolt, Soomes loetakse tema populatsiooni püsivaks.

Kirjeldus
---------

Soomusussi keha on kuni 3 cm pikkune, kollakas- või rohekashall ja suhteliselt lameda kujuga. Jäsendid ehk parapoodid on varustatud arvukate harjastega. Peas on mitu paari kombitsaid, kompimissarvi ja kaks paari silmi. Ussi selga katavad kahes kattuvas reas 14 paari ovaalseid või ümaraid poolläbipaistvaid soomuseid, mille alt ulatuvad igal segmendil välja erineva pikkuse ja kujuga harjased.

Levik
-----

Soomususs on tüüpiline mereloom, keda väga harva leitakse magevetest. Liik on levinud põhjapoolkera Atlandi ookeanis ja Põhja-Jäämeres, Põhjameres ja Läänemeres. Läänemeres on tema elupaigad mere lõunaosast Soome lahe keskosani ja Selkämereni. Liik elab peamiselt sügavamal muda-, liiva- ja kruusapõhjal, kuid teda leidub kohati ka madalamas vees kivide ja vetikate vahel; ta ujub aeg-ajalt põhja lähedal vees.

Ökoloogia
---------

Soomususs liigub ujudes, mööda substraati roomates ja võib kaevuda põhjasettesse. Ta on eluviisilt röövloom, kes toitub hõljumist ja väikesest põhjaelustikust, suuremad isendid isegi vähikestest.

Ta on külmaveeline loom ning eelistab elutegevuseks avamerealasid ja lainetusele mõõdukalt avatud merepiirkondi. Liik elab eelkõige mesotroofses veekeskkonnas, aga esineb ka oligotroofses vees. On kõrge reostustundlikkusega. Soomususs ja kirpvähiline *Monoporeia affinis* on esimesed liigid, kes asustavad uuesti Läänemere sügavad osad, millest elustik on hapnikutaseme languse tõttu välja surnud.

Liigil on kehasisene viljastamine. Munad arenevad vastseteks talvehooajal emaslooma kehaõõnes. Kevadel ujuvad vastsed avavette, kus neist arenevad täiskasvanud.

Viited
------

1. ↑  Bylgides sarsi. - LAJI.FI
2. 1 2 3 4  Liejusukasjalkainen Bylgides sarsi. - LuontoPortti
3. 1 2 3  J. Kotta. Võõrliikide kaardistamine rahvateaduse abil. Lõpparuanne. Eesti Mereinstituut, Tartu Ülikool, 2021
4. ↑  M. Gogina, H. Nygård, M. Blomqvist, D. Daunys, A. B. Josefson, J. Kotta, A. Maximov, J. Warzocha, V. Yermakov, U. Gräwe, M. L. Zettler. The Baltic Sea scale inventory of benthic faunal communities, ICES Journal of Marine Science, Volume 73, Issue 4, March/April 2016, Pages 1196–1213,
**Maia Tüür** (sündinud 29. juulil 1978) on eesti ja prantsuse arhitekt.

Maia Tüür
Ta on prantsusmaa sertifitseeritud arhitekt *(DPLG - diplômé par le gouvernement)* aastast 2005.

Elulugu
-------

Maia Tüüri ema oli füüsik ja pedagoog Janne Tüür ning isa laevamehhaanik Peeter Tüür. Ta sündis Haapsalus viielapselises peres neljanda lapsena.

Haridusteed alustas 1985 aastal Tallinna 21. Keskkoolis ja jätkas 1988 aastast Tallinna Balletikoolis ning alates 1994 aastast Tallinna Prantsuse Lütseumis, mille lõpetas 1997 aastal 17 lennus.

1997 aastal alustas õpinguid Eesti Kustiakadeemias arhitektuuri ja linnaplaneerimise erialal ning jätkas Pariisis *ENSA Paris - La Villette'is*.

Ta on teinud koostööd järgmiste prantsuse arhitektuuribüroodega nagu Périphériques, Jacques Ferrier, Valode & Pistre, Carlo Ratti jt.

2015. aastal asutas Maia Tüür koos Yoann Dupouyga arhitektuuri- ja linnaplaneerimisbüroo *TU-DU Architecture Urbanisme*.

Peale õpinguid jäi Pariisi, kus elab praeguseni.

Tunnustus
---------

* Europan 12 - auhind
* 2015. aastal La Défense'i linnamööbli biennaali "Forme Publique" võitja
* Europan 13 - auhind
* Europan 14 - ära märgitud

Isiklikku
---------

Maia vendadest Tõnis Tüür on muusik, Reiu Tüür kunstnik, Mihkel Tüür arhitekt ja Madis Tüür filmiprodutsent.

Välislingid
-----------

* TU-DU - Architecture - Urbanisme
* Intervjuu EUROPAN 17 võitjaga - VILLE N(M)ATURE MARNE-LA-VALLÉE

Viited
------


1. ↑  "Maia Tüür - École Spéciale d'Architecture". *www.esa-paris.fr*. Vaadatud 9. veebruaril 2024.
2. ↑  "Vilistlased". *Tallinna Prantsuse Lütseum* (inglise). Vaadatud 9. veebruaril 2024.
3. ↑  "ENSAPLV - Ecole Nationale Supérieure d'Architecture de Paris-La Villette". *www.paris-lavillette.archi.fr* (prantsuse). Vaadatud 9. veebruaril 2024.
4. ↑  "TU-DU Architecture Urbanisme, Paris, France". *TU-DU* (prantsuse). Vaadatud 9. veebruaril 2024.
Vaade Hudsoni jõelt Jersey Cityle 2009. aastal, esiplaanil Goldman Sachs Tower
**Jersey City** on linn USA-s New Jersey osariigis, Hudsoni maakonna halduskeskus. 2020. aasta rahvaloenduse andmetel oli seal 292 449 elanikku, millega linn oli Newarki järel osariigis teisel kohal.

Kõige rahvarohkem oli linn 1930. aastatel, mil seal elas üle 315 000 inimese. 1980. aastast on elanike arv taas suurenema hakanud.

Geograafia
----------

Hobokeni ja Jersey City 1886. aasta kaardil
New Yorgi suurlinnapiirkonnas asuv 49,4 km pikkuse rannapiirkonnaga Jersey City piirneb idas Hudsoni jõe ja New Yorgi ülemlahega ning lääne pool Hackensacki jõe ja Newarki lahega. Jersey City asub Manhattani saare vastaskaldal ning selle taga kulgevad Palisaadid.

Majandus
--------

Esmajärguliste raudteeühendustega on Jersey City koos jaotamis- ja tootmiskeskustega Port of New York and New Jersey sadama jaoks oluline transpordi-lõppjaam. Kiire transpordiühendus Manhattaniga on loonud ka kasvupinnase finants- ja teenindussektorile, mis mängivad olulist rolli veepiiril asuva Jersey City ümberkujunemisele üheks riigi suurimaks keskseks äripiirkonnaks.

Sõpruslinnad
------------

Jersey Cityl on sõsarsuhted 12 linnaga väljaspool Ameerika Ühendriike.

|  |  |
| --- | --- |
| * Peruu Cuzco, Peruu (1988)
* India Ahmadabad, India (1994)
* Hiina Nantong, Hiina (1994)
* Filipiinid Ozamiz, Filipiinid (1995)
* Iisrael Jeruusalemm, Iisrael (1997)
* Brasiilia Vitória, Brasiilia (1997)
 | * Hispaania Oviedo, Hispaania (1998)
* Itaalia Sant'Arsenio, Itaalia (1999)
* India Kolkata, India (2001)
* Antigua ja Barbuda Saint John's, Antigua (2002)
* Hispaania San Martín del Rey Aurelio, Hispaania (2004)
* Argentina Rosario, Argentina (2008)
 |

Vaata ka
--------

* Liberty State Park

Viited
------

1. ↑  2016 U.S. Gazetteer Files
2. ↑  , vaadatud 22.01.2022.
3. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Jersey City esiplaanil, Hudsoni jõe tagusel New Yorgi linnaosad Manhattan ja Brooklyn
Jersey City 1854. aasta gravüüril
**Grodzisk Wielkopolski maakond** (poola *powiat grodziski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Grodzisk Wielkopolski linnas.

Grodzisk Wielkopolski maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1932. aastal, kuid taasloodi 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Grodzisk Wielkopolski, Rakoniewice ja Wielichowo.

Grodzisk Wielkopolski maakonnas on viis valda:

* Granowo vald
* Grodzisk Wielkopolski vald
* Kamienieci vald
* Rakoniewice vald
* Wielichowo vald

Viited
------

1. ↑  Grodzisk Wielkopolski Encyklopedia PWN. Vaadatud 25. septembril 2023

Suur-Poola vojevoodkonna vapp
Suur-Poola vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Kalisz | Konin | Leszno | Poznań  
**maakonnad:** Chodzież | Czarnków | Gniezno | Gostyń | Grodzisk Wielkopolski | Jarocin | Kalisz | Kępno | Koło | Konin | Kościan | Krotoszyn | Leszno | Międzychód | Nowy Tomyśl | Oborniki | Ostrów Wielkopolski | Ostrzeszów | Piła | Pleszew | Poznań | Rawicz | Słupca | Szamotuły | Śrem | Środa Wielkopolska | Złotów | Turek | Wągrowiec | Wolsztyn | Września
File:Nicholas Baptiste 2017-11-14 1.jpg (2017)
**Nicholas Baptiste** (sündinud 4. augustil 1995 Ottawas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis Tappara ründajana paremäärel.

Tema isa on pärit Haitilt. Oma esimese uisupaari sai ta Päästearmeelt. Uisutama hakkas ta kuueaastaselt ja liitus esimese jäähokivõistkonnaga järgmisel aastal.

Aastatel 2011–2015 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Sudbury Wolves ja Erie Otters.

2013. aastal valis Buffalo Sabres ta NHL-i *draft* '​is 69. valikuna. Hooajal 2015–16 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Sabresi tütarklubis Rochester Americans. NHL-is debüteeris ta Sabresi meeskonnas 18. oktoobril 2016 mängus Calgary Flamesi vastu. Esimese värava sai ta NHL-is kirja järgmises mängus Vancouver Canucksi vastu, kuid tegelikult lõid Canucksi mängijad litri oma väravasse (Baptiste oli viimane Sabresi mängija, kes enne väravat litrit puutus ja tänu sellele määrati värav talle). Debüüthooajal sai Baptiste NHL-is 14 mänguga 
kirja kolm väravat ja ühe väravasöödu. Sabresi meeskonnas mängis ta ka hooajal 2017–18, saades 33 mänguga kirja 4+2.

Aastatel 2018–2021 mängis Baptiste ainult AHL-i klubides: Milwaukee Admirals, Toronto Marlies, Belleville Senators ja Texas Stars.

2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Soome kõrgliigaklubiga Tampere Ilves. Hooajal 2022/23 mängis ta Saksamaa kõrgliigaklubis Kölner Haie. Seejärel naasis ta Soome kõrgliigasse ning sõlmis üheaastase lepingu Tapparaga.

2013. aastal tuli Baptiste Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "From The Natural to The Prospect". Ottawa Citizen. 30.1.2011. Vaadatud 6.4.2022
2. ↑  "Sabres unable to capitalize in loss to Vancouver". NHL.com. 21.10.2016. Vaadatud 6.4.2022
3. ↑  "Kanadalaishyökkääjä Nicholas Baptiste Ilveksen riveihinKanadalaishyökkääjä Nicholas Baptiste Ilveksen riveihin". ilves.com. 21.7.2021. Vaadatud 6.4.2022
4. ↑  "Nicholas Baptiste signs contract with Tappara" (soome). Tappara. 22. juuni 2023. Vaadatud 22. juunil 2023.

Välislingid
-----------

* Nicholas Baptiste NHL.com lehel
* Nicholas Baptiste hockeydb.com lehel
**Kaliszi maakond** (poola *powiat kaliski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Kaliszi linnas, mis maakonda ei kuulu.

Kaliszi maakond moodustati 1918. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kolm linna: Koźminek, Opatówek ja Stawiszyn.

Kaliszi maakonnas on 11 valda:

* Blizanówi vald
* Brzeziny vald
* Ceków-Kolonia vald
* Godziesze Wielkie vald
* Koźmineki vald
* Liskówi vald
* Mycielini vald
* Opatóweki vald
* Szczytniki vald
* Stawiszyni vald
* Żelazkówi vald

Viited
------

1. ↑  Rys historyczny Starostwo Powiatowe
w Kaliszu. Vaadatud 23. septembril 2023

Suur-Poola vojevoodkonna vapp
Suur-Poola vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Kalisz | Konin | Leszno | Poznań  
**maakonnad:** Chodzież | Czarnków | Gniezno | Gostyń | Grodzisk Wielkopolski | Jarocin | Kalisz | Kępno | Koło | Konin | Kościan | Krotoszyn | Leszno | Międzychód | Nowy Tomyśl | Oborniki | Ostrów Wielkopolski | Ostrzeszów | Piła | Pleszew | Poznań | Rawicz | Słupca | Szamotuły | Śrem | Środa Wielkopolska | Złotów | Turek | Wągrowiec | Wolsztyn | Września
Connor Bedard 2022. aastal Regina Patsi mängijana
**Connor Bedard** (sündinud 17. juuli 2005 North Vancouver, Briti Columbia) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Chicago Blackhawks.

2023. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i draft'​is esimese valikuna. Bedardi peetakse laialdaselt üheks kõige lootustandvamaks mängijaks maailmas.

Aastatel 2020–2023 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Regina Pats.

2023. aasta juulis sõlmis ta Chicago Blackhawksiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta sama aasta 10. oktoobril mängus Pittsburgh Penguinsi vastu. Esimese värava lõi ta liigas järgmisel päeval Boston Bruinsi vastu. 2024. aasta jaanuaris valiti Bedard NHL-i tähtede mängule, kuid vigastuse tõttu ei saanud ta seal osaleda. 12. märtsil 2024 kogus Bedard mängus Anaheim Ducksi vastu viis resultatiivsuspunkti (üks värav ja neli väravasöötu), millega sai ta NHL-is viiendaks 18-aastaseks mängijaks, kes on ühes mängus teinud viis punkti.

2021. aastal tuli Bedard Kanada kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks ning aastatel 2022 ja 2023 Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "Bedard gets career-high 5 points, Blackhawks score 7 in win against Ducks". nhl.com. Vaadatud 13.3.2024

Välislingid
-----------

* Connor Bedard NHL.com lehel
* Connor Bedard eliteprospects.com lehel

| * v
* r
Chicago Blackhawks |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Petr Mrázek **·** Arvid Söderblom |
| 
**Kaitsjad**: Seth Jones **·** Wyatt Kaiser **·** Kevin Korchinski **·** Connor Murphy **·** Jarred Tinordi **·** Alex Vlasic **·** Nikita Zaitsev |
| 
**Ründajad**: Andreas Athanasiou **·** Anthony Beauvillier **·** Connor Bedard **·** Colin Blackwell **·** Jason Dickinson **·** Ryan Donato **·** MacKenzie Entwistle **·** Nick Foligno **·** Taylor Hall **·** Reese Johnson **·** Tyler Johnson **·** Boris Katchouk **·** Philipp Kurashev **·** Taylor Raddysh **·** Lukas Reichel **·**  |
Naerunägu
**Emotikon** on emotsioonide väljendamiseks kasutatav tekstipõhine kirjavahemärkide ühendus, mis kujutab näoilmeid.

Sõna "emotikon" tuleneb ingliskeelsest vabaühendist *emoticon*, mis on moodustatud sõnadest "emotsioon" (ingl *emotion*) ja "ikoon" (ing *icon*), ning tähendab emotsiooni edastavat ikooni.

Sõnavõistlustel on emotikoni eesti omakeelseks vasteks pakutud ka sõnu "tujuk" ja "tujukuju".

Väidetavalt varaseim emotikoni kujutis, lisatud USA presidendi Abraham Lincolni kõnele, mis avaldati The New York Timesis 7. augustil 1862
Emotikone võib kohata juba 19. sajandist pärinevatel kirjutistel, kuid digitaalsel kujul jõudsid need inimesteni 19. septembril 1982 tänu Carnegie Melloni Ülikooli arvutiteadlasele Scott Fahlmanile, kes soovitas neid sel päeval e-posti teel töökaaslastele. Mõne kuu jooksul levis see teade laialdaselt nii ARPANET-is kui ka Usenetis ning sealt sai alguse emotikonide üleilmne kasutus.

Emotikonid on rangelt tekstipõhised, samas kui *emoji*'d (inglispärane hääldus [em'odži]) on pildipõhised.

Mõned näited
------------

| Emotikon | Emoji | Tähendus | Emotikon | Emoji | Tähendus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| :-) | 😊 | klassikaline naerunägu | :'-) | 😂 | õnnest nutma |
| :-( | 🙁 | klassikaline kurb nägu | |-O | 🥱 | haigutus |
| :) | 😊 | klassikaline naerunägu | :-D | 😀 | suur naeratus |
| >-) | 😡 | kuri irve | %-( | 😕 | segaduses |
| :-E | 😬 | närviline, piinlikkustunne (väljaulatuvate esihammastega) | B-) | 😎 | naeratus prillidega / Batman |
| :-# | 😆 | naermine | :-@ | 😲 | kisama/karjuma |
| :( | ☹️ | õnnetu ilma ninata | :@ | 😠 | pettunud, kuri (kas tõesti?) |
| :-< | 😢 | üliõnnetu | :-0 | 😮 | üllatunud ("Ooo!") |
| ;-) | 😉 | silma tegema | :\*) | 🥴 | purjus |
| ;) | 😜 | silma tegema | (:-D | 🤐 | keelepeks |
| `:-) | 🤨 | üht kulmu tõstma | O:-) | 🤗 | muhe, armastusväärne |
| :-& | 🤑 | raha voolab | O\*-) | 😇 | olen kui ingel |

Mis vahe on emojidel ja emotikonidel?
-------------------------------------

Emojid on animeeritud digitaalpildid, emotikonid on emotsioonid ja näo kujutised, mida edastatakse teksti kaudu. Erinevalt emojidest saab emotikone luua klaviatuurilt leitud märkide abil.

Mis on emojid?
--------------

Emojid on väikesed ikoonid ja pildid, mis on loodud Unicode Standardi abil. Neid kasutatakse tekstisõnumites, veebisaitidel ja muu digitaalse suhtluse osana. Sõna "emoji" pärineb jaapani keelest e (絵, "pilt") ja moji (文字, "märk"). Nad võivad esineda tuntud kollaste piltidena või tavaliste objektide (nt ilm, toit, loomad ja muu) kujul ning neid kasutatakse arvutis ja mobiilides.

Vaata ka
--------

* Smaili
* ASCII-kunst
* Kaoani

Viited
------

1. ↑  Sõnaus. "Sõnause parimad on selgunud".
2. ↑  Reet Weidebaum. Ilulisa, tujukuju, truksik – sõnaleiutamisvõistluse parimad said pärjatud ERR Kultuur, 14.03.2019.

Välislingid
-----------

* "Vene ärimees patentis emotikoni" Postimees, 13. detsember 2008
* "Palju õnne, :-) !" Novaator, 18. september 2012
* Emojide andmebaas emoji.ee, 9. veebruar 2020
* Emojid turunduses
**Leszno maakond** (poola *powiat leszczyński*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Leszno linnas, mis maakonda ei kuulu.

Leszno maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Osieczna ja Rydzyna.

Leszno maakonnas on seitse valda:

* Krzemieniewo vald
* Lipno vald
* Osieczna vald
* Rydzyna vald
* Święciechowa vald
* Wijewo vald
* Włoszakowice vald

Viited
------

1. ↑  Leszno Encyklopedia PWN. Vaadatud 24. septembril 2023

Suur-Poola vojevoodkonna vapp
Suur-Poola vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Kalisz | Konin | Leszno | Poznań  
**maakonnad:** Chodzież | Czarnków | Gniezno | Gostyń | Grodzisk Wielkopolski | Jarocin | Kalisz | Kępno | Koło | Konin | Kościan | Krotoszyn | Leszno | Międzychód | Nowy Tomyśl | Oborniki | Ostrów Wielkopolski | Ostrzeszów | Piła | Pleszew | Poznań | Rawicz | Słupca | Szamotuły | Śrem | Środa Wielkopolska | Złotów | Turek | Wągrowiec | Wolsztyn | Września
**Międzychódi maakond** (poola *powiat międzychodzki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Międzychódi linnas.

Międzychódi maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on kaks linna: Międzychód ja Sieraków.

Międzychódi maakonnas on neli valda:

* Chrzypsko Wielkie vald
* Kwilczi vald
* Międzychódi vald
* Sierakówi vald

Viited
------

1. ↑  Historia Międzychód. Vaadatud 23. septembril 2023

Suur-Poola vojevoodkonna vapp
Suur-Poola vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Kalisz | Konin | Leszno | Poznań  
**maakonnad:** Chodzież | Czarnków | Gniezno | Gostyń | Grodzisk Wielkopolski | Jarocin | Kalisz | Kępno | Koło | Konin | Kościan | Krotoszyn | Leszno | Międzychód | Nowy Tomyśl | Oborniki | Ostrów Wielkopolski | Ostrzeszów | Piła | Pleszew | Poznań | Rawicz | Słupca | Szamotuły | Śrem | Środa Wielkopolska | Złotów | Turek | Wągrowiec | Wolsztyn | Września
**Nowy Tomyśli maakond** (poola *powiat nowotomyski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Nowy Tomyśli linnas.

Nowy Tomyśli maakond moodustati 1. oktoobril 1887. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on neli linna: Lwówek, Nowy Tomyśl, Opalenica ja Zbąszyń.

Nowy Tomyśli maakonnas on kuus valda:

* Kuślini vald
* Lwóweki vald
* Miedzichowo vald
* Nowy Tomyśli vald
* Opalenica vald
* Zbąszyńi vald

Viited
------

1. ↑  Historia Powiat nowotomyski. Vaadatud 23. septembril 2023

Suur-Poola vojevoodkonna vapp
Suur-Poola vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Kalisz | Konin | Leszno | Poznań  
**maakonnad:** Chodzież | Czarnków | Gniezno | Gostyń | Grodzisk Wielkopolski | Jarocin | Kalisz | Kępno | Koło | Konin | Kościan | Krotoszyn | Leszno | Międzychód | Nowy Tomyśl | Oborniki | Ostrów Wielkopolski | Ostrzeszów | Piła | Pleszew | Poznań | Rawicz | Słupca | Szamotuły | Śrem | Środa Wielkopolska | Złotów | Turek | Wągrowiec | Wolsztyn | Września
**Rawiczi maakond** (poola *powiat rawicki*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Rawiczi linnas.

Rawiczi maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on neli linna: Bojanowo, Jutrosin, Miejska Górka ja Rawicz.

Rawiczi maakonnas on viis valda:

* Bojanowo vald
* Jutrosini vald
* Miejska Górka vald
* Pakosławi vald
* Rawiczi vald

Viited
------

1. ↑  Historia Powiat rawicki. Vaadatud 23. septembril 2023

Suur-Poola vojevoodkonna vapp
Suur-Poola vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Kalisz | Konin | Leszno | Poznań  
**maakonnad:** Chodzież | Czarnków | Gniezno | Gostyń | Grodzisk Wielkopolski | Jarocin | Kalisz | Kępno | Koło | Konin | Kościan | Krotoszyn | Leszno | Międzychód | Nowy Tomyśl | Oborniki | Ostrów Wielkopolski | Ostrzeszów | Piła | Pleszew | Poznań | Rawicz | Słupca | Szamotuły | Śrem | Środa Wielkopolska | Złotów | Turek | Wągrowiec | Wolsztyn | Września
Läänemere lääneosa, Strelasundi ja Rügeni saare piirkonna kaart
**Strelasundi väin** ehk **Strelasund** on väin Läänemere lõunarannikul, Rügeni saare ja Saksamaa ülejäänud mandriosa vahel. 

Strelasundi väin kulgeb loodest kagusse ning on ligikaudu 25 km pikk ning kuni 3 km lai. Väin on võrreldes teiste Saksamaa põhjaranniku madalamate rannavetega ebatavaliselt sügav (kohati rohkem kui 10 m sügavune). 

Strelasundi mandripoolsel edelakaldal asub tänapäeval ajalooline hansalinn Stralsund.

Ajalugu
-------

Pärast viimast jääaega jätsid 13 000 aastat tagasi sulanud liustikud Strelasundi kanti endast maha rohkete rändrahnude ja voortega kaetud maastiku. Veel umbes 7000 aastat tagasi oli seal kunagise liustikujää sulavetest tekkinud jõeorg koos metsaste kallastega. Jääajale järgnenud merevee taseme tõusu tõttu tungis tollane Litoriinameri mõlemalt poolt sellesse orgu ja nii tekkis Strelasundi väin oma praegusel kujul. 

Vaade üle Strelasundi viivale sillale
Strelasundi väinas toimusid Taani kuninga Valdemar IV ja hansalaevastiku vahelised merelahingud aastatel 1362 ja 1369. Teise lahingu tulemusena sõlmiti 1370. aastal Stralsundi rahuleping, mis oli suureks löögiks Taani rahvusvahelisele mõjule. Samal ajal jõudis Hansa Liit selle lepingu tingimustega oma võimu tippu. 

Lisaks parvlaevaühendustele viib alates 1930. aastatest üle Strelasundi Rügeni saarele ka maantee- ja raudteesild.
Kännufrees

Kännufrees
----------

Kännufrees on masin kändude purustamiseks. 
Kände eemaldatakse pinna tasandamiseks.

Kännufreeside liigid
--------------------

### Käsitsi kasutatav kännufrees

Kasutatakse, kui kännule on suurema masinaga raske ligi pääseda. Käsifreesi on lihtsam hoiustada. Käsitsi kasutatava kännufreesiga purustamine on odavam kui masinfreesiga.

### Masinfrees

Suure läbimõõduga kändude ning sügavamate juurte eemaldamiseks. 
On ka kaugjuhtimisega masinfreese.

Kännufreesi osad
----------------

Kännufreesi põhiosa on freesipea, kus asetsevad lõiketerad. Mootor paneb freesipea pöörlema. Freesil võivad olla juhtkäepidemed, millega freesi juhitakse. Rattad võimaldavad masinal liikuda. Eri mudelitel on vastavad ohutusseadmed ja juhtimissüsteemid.

Vertikaalne kännufrees
----------------------

Vertikaalsel kännufreesil on järjestikused metallhambad, mis purustavad suuri kände. Vertikaalne kännufrees on kinnitatud masinale, näiteks traktorile.

Horisontaalne kännufrees
------------------------

Horisontaalse kännufreesi ketastel on hüdrauliliselt pööratavad karbiidhambad. Lisaks tõstmis- ja langetamismehanismid.

Kännufreesi ajalugu
-------------------

Gary Vermeer leiutas esimese kaasaegse kännufreesi aastal 1956.

Vaata ka
--------

* Juhised kännufreesiga tööks (Video) Aiatäht OÜ

Viited
------

1. ↑  LASKI F 360 SW/14.
2. ↑  Müllers & Backhaus GmbH & Co. KG.
3. ↑  Müllers & Backhaus GmbH & Co. KG.
4. ↑  Husqvarna SG 13.
5. ↑  Stump Grinder Work: Principles and Maintenance.
6. ↑  Stump Grinder Work: Principles and Maintenance.
7. ↑  .Stump Grinders.