recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Elmar Luhats** (27. november 1908 Raadama, Räpina vald – 5. oktoober 1991 Tallinn) oli eesti rahvamuusik, orkestrijuht ja ooperilaulja.

Ta õppis Raadama Algkoolis, Räpina kihelkonnakoolis ja Räpina Reaalgümnaasiumis. Juba gümnaasiumis õppimise ajal juhatas ta lastekoori, mängis puhkpilli- ja sümfoniettorkestris, laulis segakooris, mängis teatrilavastustes, lavastas operetti ja korraldas noorteüritusi.

Aastatel 1927–1937 õppis ta (vaheaegadega) Tartu Kõrgemas Muusikakoolis. Õpingute vaheaegadel näitles ta Tartu Töölisteatris ja oli sõjaväeteenistuses, kus mängis Ratsarügemendi orkestris.

1937. aastast mängis ta Vanemuise teatris orkestris kontrabassi. Vanemuises töötas ta kokku 25 aastat, sellest 15 aastat orkestrandina ja hiljem 10 aastat ooperisolistina.

1958. aastast töötas ta Tartu Muusikakoolis rahvapillide ja kontrabassi õpetajana. 

1950.–1960. aastatel juhatas ta Tartu Riikliku Ülikooli Rahvakunstiansambli rahvapilliorkestrit. Ta valmistas ja rekonstrueeris ise ka rahvapille(mh oli ta üks väheseid päkarauakandle traditsiooni edasikandjaid), õpetas välja mängijaid ja tegi seadeid orkestrilugudele.

Isiklikku
---------

Tema poeg on Toivo Luhats ja pojapoeg Toomas Luhats.

Viited
------

1. ↑  Tähtpäevi oktoobris. Koit, 1. oktoober 2016
2. ↑  "Inimesed ja harrastused. Elmar Luhats". *ERR*.
3. ↑  Leanne Parbo. "Juhan Uppin: kui oled ja teed, siis kõik õitsebki". *Muusika*.
4. ↑  Eik Toivi 95 ja Elmar Luhats 100. Räpina Koduloo- ja Aiandusmuuseum

Välislingid
-----------

* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Rahvapillide konstruktor Elmar Luhats kandlel mängimas oma 50. sünnipäeval (1958)
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Teatri Vanemuine ooperisolist ja Tartu Muusikakooli õpetaja kontrabassi ja rahvapillide erialal Elmar Luhats mängib enda rekonstrueeritud külakandlel
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Riikliku Teatri Vanemuine ooperisolist Elmar Luhats ja tema poeg Toivo Luhats mängivad külakandlel rahvaviise (1960)
* Eesti Muuseumide Veebivärav. Põlva Talurahvamuuseumi fotokogu. Elmar Luhats
**Elmar Peäske** (14. november 1907 Pärnu – 16. märts 1995 Tallinn) oli eesti flötist, dirigent ja pedagoog.

Ta lõpetas 1938. aastal flöödi erialal Tallinna Konservatooriumi (Anton Schutinski ja Evald Braueri klassis). Ta täiendas end Leningradis Boriss Trizno ja Nikolai Platonovi ning aastatel 1972–1973 Moskvas Juli Jagudini juhendamisel.

Ta oli aastatel 1932–1940 Tallinna koolides muusikaõpetaja ja juhatas Riigi Tööstuskooli orkestrit. Aastatel 1942–1944 juhatas ta Eesti Laskurkorpuse puhkpilliorkestrit. Aastatel 1946–1962 mängis ta Estonia teatri orkestris (olles 1956. aastast flöödirühma kontsertmeister).

Ta oli 1941. aastal ja aastatel 1944–1995 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis flöödi- ja 1962–1995 ka dirigeerimisõppejõud (aastast 1966 dotsent) ning 1961–1989 ühtlasi flöödiõpetaja. Tema õpilased on Kaljo West, Samuel Saulus, Kuldar Sink, Riho Joonase, Sigrid Orusaar, Aare Pehka, Jaan Õun, Raivo Peäske, Neeme Punder, Vello Loogna, Riho Mägi, Jaak Joala ja Olari Elts.

Ta juhatas aastatel 1951–1985 Tallinna Polütehnilise Instituudi ja 1975–1990 sõjaveteranide puhkpilliorkestrit.

Isiklikku
---------

Tema poeg Toivo Peäske on pianist ja muusikapedagoog, teine poeg Raivo Peäske on flötist ja muusikapedagoog.

Tunnustus
---------

* 1969 Eesti NSV teeneline kunstitegelane
* 1994 Wirkhausi-nimeline puhkpillimuusika stipendium

Kirjandus
---------

* *Eesti muusika biograafiline leksikon.* 2. köide: *N–Y.* Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2008, lk. 95.
**Pogranitšnõi rajoon** on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krais.

Loodus
------

### Geograafiline asend

Pogranitšnõi rajoon asub Primorje krai edelaosas. Läänes ja põhjas piirneb Hiina Rahvavabariigiga.

### Reljeef

Rajoon asub Mandžuuria-Korea mäestiku harus, kõrgeim mägi on Kedrovaja mägi kõrgusega 964 m.

### Maavarad

Rajoonis on rauamaagi, kulla, pruun- ja kivisöe leiukohti.

### Veekogud

Rajoonis on 52 jõge, pikim neist on Nesterovka jõgi pikkusega 98 km. Suurim järv on Bolšoje järv.

### Kliima

Pogranitšnõi rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja palava niiske suvega. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –16,7 °C ja juuli keskmine õhutemperatuur +20 °C.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. aprill 2014. Vaadatud 17. aprillil 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Rajooni administratsiooni koduleht
**Ya'ani ringkond** (雅安专区, 1970. aastast 雅安地区) oli ringkond (2. järgu haldusüksus) Sichuani provintsis ja 1950–1955 Xikangi provintsis. Ringkonna keskus oli Ya'ani linn. Praegu vastab sellele ringkonna õigustega linn Ya'an Shi.

Kui ringkond 1955. aastal taas Sichuani provintsi koosseisu läks, lisati selle koosseisu Ludingi maakond Garzê Tiibeti autonoomsest ringkonnast ning Ya'ani ümber moodustati maakonna õigustega linn Ya'an. Ringkonna koosseisus oli siis üks maakonna õigustega linn ja kaheksa maakonda: 

* Ya'an Shi
* Ludingi maakond
* Mingshani maakond
* Yingjingi maakond
* Hanyuani maakond
* Shimiani maakond
* Tianquani maakond
* Lushani maakond
* Baoxingi maakond

Aastal 1956 läks Ludingi maakond Garzê Tiibeti autonoomse ringkonna koosseisu tagasi ning maakondi jäi ringkonda seitse. Aastal 1959 muudeti maakonna õigustega linn Ya'an Shi Ya'ani maakonnaks. Aastal 1983 muudeti Yaani maakond uuesti maakonna õigustega linnaks.

14. juunil 2000 moodustati Ya'ani ringkonna asemele praegune ringkonna õigustega linn Ya'an Shi ning maakonna õigustega linna Ya'an Shi asemele moodustati Yuchengi linnarajoon.
Poi, millest on ohutu mööduda põhja poolt
**Poi** (vanas kõnepruugis ka
**poiss**) on peamiselt veepinnal ujuv ja ankruga veekogu põhja või veealuse objekti külge, harvem ka veepinna kohal oleva objekti külge kinnitatud kindla otstarbega ujukkeha.

Kirjeldus
---------

 
Poisid kasutatakse üldjuhul kas märgistamise või protseduuri tehnilise läbiviimise vahenditena. Poid on kinnitatud tavaliselt veekogu põhjale piisava raskusega püsiankruga, mis on ühendatud veepinnal asuva poiga keti, trossi või harvem ka kaabliga. Poid asuvad harilikult veepinnal. Vee all asuvaid (näiteks allveeujujatele mõeldud) poisid kasutatakse harva. Poide värvust, suurust, materjali ja kuju võivad reguleerida kohalikud, riiklikud või rahvusvahelised eeskirjad. Poil võivad olla raadiolaineid või valgust peegeldavad reflektorid. Nende otstarve on kergendada poi avastamist kaugelt või halva nähtavuse korral.

Poiga tähistatakse sageli laevateed, mingi eseme asukohta merepõhjas või vees kulgevat piiri.

Supelrandades kasutatakse poisid vee sügavuse näitamiseks. Suplejatel on harilikult keelatud poirivist kaugemale minna. Mõnes supelrannas võib poisid olla kaks rivi: rannale lähem rivi on mõeldud lastele ja kaugem rivi täiskasvanutele. Kaht liiki poidel vahettegemiseks on need harilikult eri värvi. Täiskasvanutele mõeldud poirivi juures on vee sügavus tavaliselt 1,8–2,1 meetrit, kuid seda võib mõjutada näiteks veeseis.

Poide liike
-----------

 Tooder 1. Topimärk (koonus). Märke võib olla mitu 2. Varras 3. Ujuk 4. Kett 5. Ankur 
* Navigatsioonipoi (meremärk)
	+ Tulepoid on varustatud valgussignaaliga.
	+ Ulgurpoi ja kellapoi tekitavad lainete energia abil heli.
	+ Tooder – pikk ja suhteliselt väikese läbimõõduga poi, millele on kinnitatud kindel kujund (näiteks koonus, kera, lipp).
* Haalpoi (ka haalamispoi) – püsiankruga ujuk, mille külge saab siduda veesõiduki kinnitusotsad.
* Ankrupoi – veepõhjale kinnituva laevaankru külge poiliini abil kinnitatud ujuk.
* Raadiopoi
* Sonarpoi
* Veeohutuspoi või rannapoi

Vaata ka
--------

 Kalavõrkude poid 
* Süsteem A

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Poid** |

Viited
------

1. ↑  Sven Randlaid (10. juuli 2018). "Meri andis Eesti põhjarannikul välja põneva leiu". *Postimees*. Vaadatud 11. juulil 2018.

Ankrupoi
**Veitchi kuusk** (*Picea neoveitchii*) on igihaljas okaspuuliik kuuse perekonnast.

Kirjeldus
---------

Puu kasvab 15 m kõrguseks, tüve läbimõõt on kuni 50 cm. Võra on koonilise kujuga. Tüve koor on hall, plaatjas, kestendav. Pungad on ümarad, veidi vaigused, purpurjaspruunide soomustega. Võrsed on karvadeta, jämedad, esimesel aastal pruunikaskollased, kahe-kolme aasta jooksul muutuvad kollakashalliks kuni halliks, hiljem tumehalliks.

Okkad on 1,5–2,5 cm pikkused, teravad, neljatahulised, õhulõheread kõikidel külgedel. Käbid on 8–14 cm pikkused, 5–6,5 cm läbimõõduga, noorelt rohelised, valminult pruunid või harva ka kollakasrohelised. Seemnete kestad on 5–6 mm pikkused, kuni 10 mm pikkuse tiivakesega.

Levila ja ökoloogia
-------------------

Veitchi kuuse levila asub Hiinas Qinlingi mäestiku lõunaosas 1240–2020 m kõrgusel üle merepinna, kus ta kasvab mäenõlvadel, kivistel rusukalletel ja jõemadalikel. Viimastel andmetel elab looduslikus levilas veel vaid 11 täiskasvanud ja 2 noort puud. Veitchi kuusk on praegu väljasuremisohus levila metsade intensiivsete lageraiete tõttu, mis toimusid 1950–1990. aastatel. Allesjäänud ja kaitset vajavad puud kasvavad neljas hajutatud metsasalus, mille kogupindala on alla 4 ha.

Veitchi kuuse kasvukoha metsatukkades esineb veel järgmisi puuliike: Davidi vaher (*Acer davidii*), hiina araalia (*Aralia chinensis*), nokjalehine saar ehk mägisaar (*Fraxinus chinensis* var. *rhynchophylla*), kare kuusk (*Picea asperata*), *Populus cathayana*, *Quercus aliena var. acuteserrata*, raagremmelga teisend (*Salix caprea* var. *sinica*), sitšhuani pärn (*Tilia tuan*), sitšhuani tsuuga (*Tsuga chinensis*), südajas valgepöök (*Carpinus cordata*), Wilsoni kuusk (*Picea wilsonii*) jt.

Viited
------

1. ↑  Zhang, D, Katsuki, T. & Rushforth, K. (2010). *Picea neoveitchii*. *IUCNi punase nimistu ohustatud liigid*. IUCN 2013.
2. 1 2  "*Picea neoveitchii*". *Flora of China <www.efloras.org>* (inglise). Vaadatud 27.08.2010.
3. 1 2  Zhang Deshun, Kim Yongshik, Mike Maunder & Li Xiufen (2006). "The Conservation Status and Conservation Strategy of Picea neoveitchii" (PDF). *www.cjpre.cn* (inglise). Jinan, Shandong: Chinese Journal of Population, Resources and Environment. Vaadatud 27.08.2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Foto nr 1.
**.cv** on Cabo Verde Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
KaartLembitu kino asukoht
**Lembitu** oli kino, mis tegutses 1913–1991 aastatel Rakveres Võidu tänaval.

See oli Rakveres esimene kinoks projekteeritud hoone. Algselt oli kino nimetus **Union** ja ehitamist alustati 1912 aastal Rakveres (sellel ajal Vaksali) tänava äärde. Kino ehitajates olid ettevõtlikud rakverlased Jaan Siirak (oli ametilt köösner), Jaan Kuus ja Pakkassar, kes otsustasid ehitada uue hoone spetsiaalselt filmide näitamise jaoks. Maja asupaigaks sobis Kukeküla keskel asuv Jaan Kuusile kuuluv "Kuke-kõrtsi" krunt (Võidu tänav 19). 7. aprillil 1912 esitas Jaan Siirak kubermanguvalitsusele palvekirja ja uue, rajatava kino plaanid. Projektiga oldigi nõus, kuid ainult hoonet ei lubatud ehitada mitte puidust, vaid see pidi tulema kivist. Juba sama aasta suvel valmisid juba uued kivimaja plaanid ja need kinnitati 7. septembril 1912. Kuid Rakvere teise kino "Illusioon" omanik Meier Rogovski, kes kartes konkurentsi, tahtis Unioni kino ehitamise seisma panna. Ta koostas Kukekõrtsi krundi naabrite nimel kubermanguvalitsusele ja kreisiülemale palvekirja, milles kirjutas: 

> *«Palume, et ei avataks Kukekülas J. Siiraki kino meie naabri Jaan Kuusi majas. Meil on puumajad, need võivad kinomootori tõttu põlema minna. Peale selle on meie seas haigeid, kes vajavad värsket õhku, naftamootor aga rikub õhku.»* 
> 
> 

See palvekiri kandis juba viie Kukekõrtsi ümber asuva krundi omaniku allkirju ja oleks seega olnud küllalt tõsiseks takistuseks. (Sel ajal kehtivate seaduste alusel võis naftamootoril töötavat kinoaparatuuri sisse seada ainult kõigi naaberkruntide omanike kirjalikul nõusolekul.) Hiljem kohtulikul juurdlusel selgus, et Jaan Kuusi naabrid ei olnud sellisest palvekirjast kuulnudki. Selle oli koostanud "Illusiooni" omanik Rogovski, kes oli allkirjad kas võltsinud või saanud pettusega. 

25. septembril 1913 toimus Unionis esimene kinoseanss. Kinos oli 240 istekohta. See oli kõige avarama ja moodsama sisustusega kino Rakveres. Peale II maailmasõda nimetati Union kino ümber **Lembituks**. Hiljem ehitati hoone kõrvale külastajate ootesaal ja puhvet. 1991. aastal kino tegevus lõpetati. 2001. aastast alates tegutseb hoones bowlingisaal.

Viited
------


1. ↑  "«Illusioonist» tänapäevani". *Punane Täht*. 24. november 1963.
*Mitte segi ajada Obsessiiv-kompulsiivse isiksushäirega.*

---

Liigselt tihe kätepesemine on mõnikord OCD tunnuseks
**Obsessiiv-kompulsiivne häire** (inglise keeles *obsessive-compulsive disorder*; **OCD**) on harjumushäire, kui inimene tunneb vajadust teha korduvalt samasuguseid tegusid ja tal on korduvad teatud mõtted, sundmõtted või kinnisideed. 

Inimesel võib olla liialdatud vajadus käsi, erinevaid asju või põrandaid pesta, kontrollida, kas uks on lukus. Inimesel võib olla vajadus pidevalt endale uusi asju osta, ostmine võib olla seotud konkreetsete asjade ostmisega (raamatud, kingad jms), lihtsalt igasuguseid asju osta, suutmatus allahindlustel odavaid asju mitte osta. Inimesel võib olla raskuseid asjade ja prügi ära viskamisega ja mõnikord need inimesed toovad endale koju prügi juurde. 

Tüüpiliselt sundmõtted on seotud saastumisega, korra või sümmeetriaga, kahtlemisega, agressiivse või hirmutava teoga ning seksuaalsete kujutlustega. Sagedasemad sundteod on pesemine, puhastamine, koristamine/sättimine, kontrollimine, mõne tegevuse kordamine (nt ukseläve ületamine kindel arv kordi) ja kogumine. Sundteod võivad olla ka vaimsed rituaalid, näiteks "turvalise numbri" loetlemine või "turvalise mõtte" kordamine, häirivat mõtet või kujutluspilti korrigeeriva mõtte mõtlemine või kujutluspildi loomine. Tavaliselt peab isik rituaale kaitseabinõuks mõne tegelikult ebatõenäolise sündmuse vastu või kasutab neid vähendamaks irratsionaalset vastutust sündmuste ees, mis võiks olla talle/teistele ohtlik või tema enda esile kutsutud.

Vaata ka
--------

* Bibliomaania
* Oniomaania
* Patoloogiline koguja
* Trihhotillomaania

Välislingid
-----------

* Obsessiiv-kompulsiivne häire – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**.gb** on Suurbritannia Interneti tippdomeen, mis võeti kasutusele 1985. aastal, kuid selle asemel kasutati domeeni .uk. Seda kasutasid vaid mõned üksikud valitsusasutused. Praeguseks domeeni enam ei kasutata.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.de** on Saksamaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Aare Allikvee** (29. detsember 1921 Koksvere, Kõo vald, Viljandimaa – 13. august 1994 Tartu) oli eesti muusikateadlane ja pedagoog.

Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Õpetajate Seminari. 

II maailmasõja ajal mobiliseeriti Nõukogude armeesse. 

1951. aastal lõpetas Tartu Muusikakooli muusikateooria ja kompositsiooni alal (Johannes Bleive klassis). 1953–1957 õppis muusikateadust Moskva Gnessinite-nimelises Muusikapedagoogikainstituudis.

Muusikapedagoogina
------------------

Ta on olnud lauluõpetaja 1944–1948 Tartu Linna 2. Mittetäielikus Keskkoolis, õpetanud ka TRÜ-s (1950-ndate II poolel), Tartu muusikakursustel (1949–1962, hilisem Tartu Õhtu-Muusikakool), Tartu Lastemuusikakoolis (alates 1959, 1963-1983 andis seal loomingutunde). Põhitöökohaks oli 1949–1990 Tartu Muusikakool, kus ta sai legendaarseks muusikaajaloo õpetajana (oli ühtlasi 1970–1988 teooriaosakonna juhataja).

Ta oli huvitava ainekäsitlusega andekas lektor. Esines aastatel 1962–1982 ENSV Riikliku Filharmoonia loengkontsertidel (sarju: "Lehekülgi eesti muusika arenguloost", "Ajastuist, stiilidest ja vooludest"; "Maailma rahvaste muusikast", "Huvitavaid lehekülgi muusikast"). Avaldanud ajakirjanduses artikleid, koostanud tele- (sari "In C", 1972–1975) ja raadiosaateid.

Muusikaline looming
-------------------

Loonud kantaadi "Põlvest põlve" baritonile, segakoorile ja sümfooniaorkestrile (D. Vaarandi; 1951), koori-, soolo-, estraadi- ja massilaule. Tuntumaid teoseid on Tartu Muusikakooli hümn "Muusikakooli laul" (Allikvee on nii sõnade kui ka muusika autor).

Tunnustus
---------

* 1978 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane

Mitu aukirja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikult Kõrg- ja Keskerihariduse Komiteelt.

Kirjandus
---------

* EMBL, Tallinn, 2007
**.cn** on Hiina Rahvavabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Lembit Virkus** (7. november 1932 – 11. märts 1972) oli eesti kergejõustiklane.

Alustas 15-aastaselt omapäi jooksutreeninguid, aastast 1954 jätkas Elmot Heido juhendamisel ning Hubert Pärnakivi treeningu- ja võistluspartnerina. 

Ta oli Eesti meister 5000 m jooksus aastatel 1956, 1959, 1960 ja 10 000 m jooksus aastatel 1956, 1957, 1959-1961, 1964 ja 1966. Sai 1959. aastal NSV Liidu meistrivõistlustel hõbemedali 10 000 m jooksus.

Püstitatud Eesti rekordid
-------------------------

### 10 000 m

* 30.52,8 (26.05.1956 Tallinn)
* 30.27,6 (10.07.1956 Tallinn)
* 30.25,8 (12.05.1957 Riia)
* 30.19,4 (24.06.1957 Tallinn)
* 29.42,4 (17.08.1957 Tartu)
* 29.34,4 (29.08.1957 Moskva)
* 29.19,0 (07.06.1958 Vilnius)
* 29.06,4 (25.08.1958 Moskva)

### 5000 m

* 14.11,2 (06.07.1957 Moskva)

### 3000 m

* 8.15,8 (08.09.1958 Tallinn)
* 8.11,6 (18.05.1960 Tartu)

### Tunnijooks

* 19 151 m (18.10.1959 Tartu)
* 19 887 m (14.09.1960 Tartu, ka NSV Liidu rekord)

### 20 000 m

* 1:02.48,6 (18.10.1959 Tartu)
* 1:00.21,2 (14.09.1960 Tartu, ka NSV Liidu rekord)

Isiklikud rekordid
------------------

* 14.02,8 (5000 m)
* 29.06,4 (10 000 m)

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Jaapani tähtaniisipuu** (*Illicium anisatum*) on tähtaniisipuuliste sugukonda tähtaniisipuu perekonda kuuluv puu.

Erinevalt harilikust tähtaniisipuust on taim väga mürgine. Korduvalt on juhtunud, et harilikust aniisipuust tehtud tee asemel on joodud jaapani aniisipuust tehtud teed. See on põhjustanud haigussööste, atakke ja rabandust.

See puu kasvab Jaapanis, kus sellest saadakse suitsutusrohtu. Hiina rahvameditsiinis on seda kasutatud nahahaiguste raviks.

Tema viljad on väiksemad kui harilikul tähtaniisipuul ja nõrgema lõhnaga, mis meenutab pigem kardemoni kui aniisi. Ent tähtaniisipuud on siiski sedavõrd lähedased, et kui viljad on kuivatatud või muul viisil töödeldud, siis pole neid pelgalt välimuse põhjal võimalik eristada.

Jaapani tähtaniisipuu sisaldab anisatiini, šikimiini ja šikimitoksiini. Need põhjustavad neerude, kusejuha ja seedeelundite põletikku. Samuti sisaldab ta safrooli ja eugenooli, mille olemasolu on mõnevõrra lihtsam kindlaks teha, nii et just nende ainete olemasolu abil eristatakse keemiliselt jaapani ja harilikku tähtaniisipuud. Oletatakse, et anisatiin ja selle derivaadid käituvad tugevate gamma-aminovõihappe antagonistidena.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Jaapani tähtaniisipuu** |
**Lembit Talpsepp** (sündinud 3. septembril 1950 Kuusalu vallas Harjumaal) on eesti merefüüsik ja seeniorkergejõustiklane.

Lõpetas Tartu Ülikooli 1974. aastal matemaatika erialal. Aastal 1983 sai füüsika-matemaatika kandidaadi teaduskraadi Moskva Okeanoloogia Instituudist. Lembit Talpsepp on tegelenud topograafiliste lainete, hoovuste ja kaldalähedaste füüsikaliste protsesside uurimisega Läänemeres ning Soome lahes.

AS Mereuurimise Arenduskeskus kuulub talle.

Lembit Talpsepp on esindanud Eestit seeniorkergejõustiklaste maailma- ja Euroopa meistrivõistlustel ning seenioride maailmamängudel, võitnud 36 medalit, sealhulgas 3 maailmameistri ja 3 maailmamängude võitja tiitlit. Aastast 2012 on ta Eesti Kergejõustikuveteranide Assotsiatsiooni president.

Isiklikku
---------

Tal on kaks poega, Tõnn ja Mikk, ja tütar Teele, ning ta tegeleb investeerimisega.

Viited
------

1. ↑  Silvia Kruusmaa, Perekond "investorid" Talpsepp Äripäev, 19. märts 2010

Välislingid
-----------

* Lembit Talpsepp Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* LEMBIT TALPSEPP esindab Eestit spordiveteranide kongressidel Sõnumitooja, 22. jaanuar 2014
**Aare Kimmel** (sündinud 16. märtsil 1951 Kalbus) on EELK Rannamõisa ja Randvere koguduste õpetaja. 

Aastal 2010 valiti ta aasta vaimulikuks ning aastal 2021 andis kirikuvalitsus talle õiguse kanda kuldset ametiristi. Laiem avalikkus teab Aare Kimmelit eelkõige raadiopastorina. Tema suuremad tööd on piibliõppesari Algtõed ning pea kuus aastat väldanud sari "Piibel kaanest kaaneni". Selles piibliõppesarjas loeb ja seletab õpetaja Aare Kimmel salm-salmi kaupa ära terve Piibli, nii Vana kui Uue testamendi raamatud, sidudes loetut tänapäevaga. Sari on nüüdseks olemas enam kui 100 keeles, eestikeelse sarja alusmaterjalid on tõlgitud soome keelest.

TV7 on teinud temast ka portreesaate "Aare Kimmel - Raadiopastor".

Elukäik
-------

Aare Kimmeli sünnikodu on Raplamaal Kalbu küla vanimas talumajas. Vanemad olid usklikud inimesed, isa toimetas ka surnute külast ärasaatmist. Paari kilomeetri kaugusele kodust jäi Järvakandi kirik, mõniteist tuli Rapla kirikuni, kuhu sõideti jalgratastega. Rapla kirikus käis Aare laulukooris ja leeris ning peab oma suureks mõjutajaks tolleaegset koguduse õpetajat Esra Rahulat. 

Koolitee viis noormehe Räpina aiandustehnikumi, suure loodushuvilisena tundus see valik parem kui keskkooli minek. Seejärel algas töö kodukandis Mitšurini aiandussovhoosis.

Oleviste ärkamise ajal tekkisid sidemed Rannamõisa kogudusega. Pühapäeviti käidi pastor Karl Reinaru kodus, kus toimusid laulu- ja pasunakoori harjutused ning palvetunnid. Seal võeti vastu ka Venemaalt tulnud külalisi, kes tahtsid osa saada äkamisest. Käidi läbi Ingeri kiriku noortega. Aare tutvus seal ingerisoomlanna Ellaga ja nad abiellusid 1985. aastal. Austusest abikaasa emakeele vastu õppis Aare ära ka soome keele. 

25. jaanuaril 1992 ordineeriti ta Kupanitsa ingeri koguduses diakoniks, kuid ta jäi siiski Rannamõisa kogudust teenima. 1993-1998 õppis Usuteaduste Instituudis ja ordineeriti õpetajaks 15. septembril 1998. Sellest ajast sai Aare Kimmelist lisaks Rannamõisale ka Randvere koguduste õpetaja, pensionile jäänud Karl Reinaru töö jätkaja. 

Aare Kimmel on harrastusmuusik, mängib orelit, klaverit ja kitarri.

Viited
------

1. ↑  Pikkur, Tiiu (6.4.2010). "Aare Kimmel: minu elu on Jumala juhitud olnud". *eestikirik.ee*.
2. ↑  "Rannamõisa ja Randvere koguduste õpetaja Aare Kimmel sai kuldse ametiristi". *e-kirik.eelk.ee*. 28.6.2021.
3. ↑  "Aare Kimmel". *pereraadio.ee*.
4. ↑  "Aare Kimmel - Raadiopastor". *www.tv7.ee/arhiiv*. 30.3.2014. Vaadatud 21.11.2022.
5. 1 2  Uuselu, Karmel (30.03.2020). "Aare Kimmel – pastoriamet pole enda võetud". *plussmeedia.ee*.
6. ↑  "Rannamõisa koguduse õpetaja Aare Kimmel: Kuulake oma südant ja olge enda vastu ausad". *maaleht.delfi.ee*. 24.12.2015.
**Jaava tiiger** (ladinakeelne nimetus *Panthera tigris sondaica*) on tiigri väljasurnud alamliik, kes elutses vaid Jaava saarel Indoneesias.

Jaava tiiger oli üks kolmest tiigri alamliigist Indoneesias koos bali (samuti välja surnud) ja sumatra tiigriga (eriti ohustatud liik).

Viimast korda nähti jaava tiigrit 1972. aastal. 1979. aastal loendati jälgede järgi kolm jaava tiigrit. Tõenäoliselt suri jaava tiiger välja 1980. aastatel, kuigi ka hiljem on jaava tiigri kohta kinnitamata teateid. Väljasuremise põhjustas elukohtade hävimine ja inimeste arvu pidurdamatu kasv. "Loomade elu" (1987) väitis, et tiigri levila hõlmab ka Jaava. Aastal 1980 käivitas fond Päästke Tiigrid (*Save The Tiger Fund*) projekti "Jaava tiiger", kuid oli juba hilja. Maailma Looduse Fond tunnistas jaava tiigri väljasurnuks aastal 1994 ja Maailma Punane Raamat 2003, aga Meru Betiri rahvuspark, mis on eeldatav jaava tiigri elupaik, pole seda siiani teinud.

Kuni tänapäevani levitatakse jutte, et jaava tiiger polevat välja surnud. Vahel on need jutud isegi paanikat tekitanud. Siiski pole leitud jaava tiigri kohta ainsatki tõendit (ekspertide tunnistusi, jälgi, fotosid, rünnakuid inimestele ega loomadele). Inimesed, kes väidavad, et nägid tiigrit, nägid arvatavasti pigem leopardi ja küllalt kaugelt, et neid segi ajada.

Jaava tiiger oli teistest tiigri alamliikidest väiksem. Isased kaalusid keskmiselt 100–140 kg ja olid umbes 2,45 pikad. Emased olid väiksemad ja kaalusid 75–115 kg.

Viited
------

1. ↑  "Loomade elu", 7. kd. lk. 273
**Asundusnõukogu** oli aastail 1937-1940 Põllutööministeeriumi juures tegutsenud kolleegium, mis tegeles asundusega seotud küsimustega. 

Asundusnõukogu ülesanded olid:

* varade omandamise otsustamine väärtuses üle 3.000 krooni;
* asundamiskavade kinnitamine;
* toetussummade määramine asundamistööde teostamiseks;
* maasaajate valiku ettepanekute läbivaatamine;
* maakohtade müügitingimuste määramine,
* Asundusameti eelarve ja aruande ning asundustegevusse puutuvate seaduste, määruste ja juhtnööride kavade läbivaatamine ja neis asjus seisukoha avaldamine Põllutööministrile.

Asundusnõukogu koosnes 7 liikmest, kes kinnitati ametisse Vabariigi Presidendi poolt kandidaatidest, kellest 2 esitati Põllutööministeeriumi, 1 Majandusministeeriumi, 1 Sotsiaalministeeriumi, 1 Põllutöökoja, 1 Maatööliste ja Väikemaapidajate Koja ja 1 Eesti Maapanga poolt. Nõukogu esimehe määras Vabariigi President nõukogu liikmete hulgast. Nõukogu koosolekuist võttis osa sõnaõigusega Riigikontrolli esindaja.

Nõukogu esimees oli August Lepik.

Vaata ka
--------

* Asundusseadus

Viited
------

1. ↑  Eesti entsüklopeedia: teatmeteos Eesti maast, rahvast ja kultuurist. Kirjastus Estonia, 1959. Lk 420
Vitoria kuju Salamancas
**Francisco de Vitoria** (umbes 1492 – 12. august 1546) oli hispaania filosoof ja teoloog, üks silmapaistvamaid hilisskolastika esindajaid.

Vitoria oli aastakümneid Salamanca ülikooli õigusprofessor, kes kuulus dominiiklaste ordusse. Ta oli 16. sajandi tähtsamaid autoriteete õiguse alal. Oma õpetuses tugines ta keskaja autoriteetidele, eriti Aquino Thomasele. Samas kohandas ta oma õpetust ka muutuvate oludega, pidades näiteks kaitseotstarbel peetavat sõda peaaegu alati õigustatuks.

Muuhulgas töötas Vitoria välja ka Ameerika vallutamise õigustamise skeemi. Tema seisukoha järgi ei saanud koloniaalvallutusi põhjendada keisri või paavsti kui maailmavalitsejate autoriteediga, hispaanlaste esmaavastuse õigusega (sest indiaanlased olid seal ometi ju varem), usu levitamise ettekäände (sest juba Innocentius IV oli keelanud kristlust vägivaldselt levitada), barbarite pattudega (sest need ei kahjusta otseselt kristlasi), sellega, et Ameerika olla Jumala kingitus Hispaaniale (seda ei saa kuidagi tõestada) või ka indiaanlaste vabatahtliku alistumisega (sest tõenäolisemalt sundisid hispaania konkistadoorid selle ikkagi vägivaldselt peale).

Tema välja toodud õiglasteks vallutuse põhjendusteks olid aga: vaba reisimise ja kaubandusõiguse rikkumine, ristiusu rahumeelse levitamise tõkestamine, vastristitute kaitse, ristitud inimeste üle valitseva paganliku valitseja kukutamise legitiimsus (sest kristlikud inimesed vajavad mõistagi kristlikku valitsejat), rahva kaitsmisega türanni eest (isegi kui rahvas seda kaitset ja abi ei taha), liitlaste kaitsmise vajadus ja ka indiaanlaste suutmatus end korralikult valitseda. Viimast argumenti ei pidanud ta väga kindlaks, kuna ei teadnud täpselt, milline Ameerika riikide valitsussüsteem oli. Samuti soovitas ta indiaanlastesse suhtuda leebelt, neid kristlikus vaimus valitseda ja aidata paremale mõistmisele, mitte aga neid orjastada.

Vitoria välja töötatud skeem sai Hispaanias valitsevaks 1550. aasta järel, kui konkureerivad Bartolomeo Las Casase ja Juan de Sepulveda vaated Valladolidi vaidluse käigus olid liialt radikaalseteks osutunud (Las Casas kaitses ägedalt indiaanlaste iseolemise õigusi, Sepulveda pidas neid aga õigusteta orjadeks, kellele on parem, et nad täielikult alla heidetaks).
Jörn Donner
**Jörn Johan Donner** (5. veebruar 1933 Helsingi – 30. jaanuar 2020 Helsingi) oli Soome kirjanik, filmilavastaja, poliitik ja diplomaat.

Jõrn Donner oli soomerootslane ja kirjutas rootsi keeles. Tema isa Kai Donner oli soome-ugri keelte uurija ja antropoloog.

Ta sai 1959. aastal Helsingi ülikoolist filosoofiamagistri kraadi.

Tema esimene raamat (novellikogu "Välsignade liv") ilmus 1951. aastal, kolm aastat hiljem lavastas ta oma esimese lühifilmi. Aastal 1957 oli ta üks Soome filmiarhiivi loojaid. Aastatel 1961–1963 oli ta Dagens Nyheteri filmikriitik ja 1972–1977 Rootsi filmiinstituudi direktor.

Ta on kirjutanud mitukümmend romaani ja avaldanud mitu novellikogu ning teinud lavastaja või produtsendina paarkümmend filmi. Ta oli muu hulgas Ingmar Bergmani filmi "Fanny ja Alexander" produtsent ja Bergmani sõber.

Donner oli aastatel 1987–1995 ja 2013–2015 Soome Rootsi Rahvapartei esindajana Eduskunna liige ja 1996–1999 Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei esindajana Euroopa Parlamendi liige. Ta oli lühikest aega Eduskunna liige ka 2007. aasta alguses.

Aastatel 1995–1996 oli ta Soome peakonsul Los Angeleses.

Tunnustus
---------

* 1963 Veneetsia filmifestivali parim debüütfilm ("En söndag i september")
* 1985 Finlandia kirjandusauhind (romaani "Isa ja poeg" eest)
* 1987 Pro Finlandia
* 2004 Svenska Akademiens Finlandspris
* 2008 riiklik kunstipreemia
* 2017 PÖFFi elutööpreemia

Eesti keeles ilmunud teoseid
----------------------------

* "President", Loomingu Raamatukogu, Perioodika 1996, ISBN 5797905930
* "Isa ja poeg", Perioodika 1997, ISBN 9985868196
* "Rootsi: rännakud võõral maal", Hea Lugu, 2017, ISBN 9789949589340

Isiklikku
---------

Tema isa Kai Donner (1888–1935) oli fennougrist, antropoloog ja poliitik, vanaisa Otto Donner oli Helsingi Ülikooli sanskriti ja võrdleva keeleteaduse professor ning Soome Maapäeva liige; vend Joakim Donner on Helsingi Ülikooli geoloogia ja paleontoloogia professor, vend Kai Otto Donner oli (1922–1995) oli Helsingi Ülikooli zooloogia professor. Jörn Donner oli kolm korda abielus ja tal on kokku kuus last. Tema esimene abikaasa oli kirjanik Inga-Britt Wik.

Ta on põdenud eesnäärme- ja kopsuvähki.

Viited
------

1. 1 2  Jörn Donner Eduskunna lehel
2. ↑  Priit Hõbemägi (19. juuli 2017). "Rootsi rahvakodu räpased toanurgad". *Eesti Ekspress*. AS Ekspress Meedia. Originaali arhiivikoopia seisuga 19. juuli 2017.

Välislingid
-----------

* Tutvustus Otava kodulehel
* Jörn Donner andmebaasis IMDb
* Jörn Donner Eduskunna lehel
* Jörn Donner ja elokuvaseksi, teleintervjuu, 1967
* Teleintervjuu
* Jörn Donner. 375 humanitaari. Helsingi ülikooli humanitaarteaduskond. 28.7.2015.
* Suri Soome kirjanik ja filmilavastaja Jörn Donner
**Ago Markvardt** (sündinud 11. augustil 1969 Elvas ) on Eesti kahevõistleja, kelle tippsportlaskarjäär jäi aastatesse 1989–1998.

Saavutused
----------

* 1994. aasta taliolümpiamängudel 5. koht
* 1997. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel 4. koht

Tegevus pärast sportlaskarjääri lõppu
-------------------------------------

Ago Markvardt on töötanud 1985–1991 Dünamos treener-instruktorina ja 2000–2002 Audentese Spordiklubi juhatajana. 

2001. aastast on ta Rahvusvahelise Suusaliidu (FIS) suusahüpete stiilikohtunik. 

Aastatel 2008–2010 oli ta ettevõtte A&A Develop OÜ juhatuse liige ja 2010–2012 adidas Baltics SIA Eesti filiaali müügijuht. 

2014. aastast on ta Eesti Suusaliidu juhatuse liige ning kahevõistluse ja suusahüpete alakomitee juhatuse esimees. 

2017. aastast on ta olnud kahevõistluse Otepää MK etappide korralduskomitee juht.

Tunnustus
---------

* 1994. aastal – Eesti aasta meessportlane

Isiklikku
---------

Tema elukaaslane on Tiina Karjahärm, neil on tütred Margaret ja Keira Olivia.

Viited
------

1. ↑  Biograafia ESBL-is
2. ↑  Ago Markvardt sai teise tütre isaks[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
Aktsiaselts **Eesti Raudtee** on Eesti ettevõte. Eesti Raudtee ainuaktsionäriks on Eesti Vabariik. 

Riigiettevõte Eesti Raudtee moodustati 1. jaanuaril 1992, firma ülesandeks sai Eesti raudteede administreerimine. Samal aastal taastati Eesti Raudtee Rahvusvahelise Raudteede Liidu (UIC, peakorter Pariisis) liikmeks ning Eesti Raudtee astus ka Raudteede Koostööorganisatsiooni (OSShD, peakorter Varssavis) liikmeks. Alates 1. jaanuarist 2020 ei ole Eesti Raudtee enam UIC liige.

5. augustil 1997 otsustas vabariigi valitsus oma korraldusega kujundada riigiettevõte Eesti Raudtee ümber aktsiaseltsiks Eesti Raudtee. 1998 loovutas AS Eesti Raudtee osa oma varast eraldumise teel jagunemise käigus asutatud aktsiaseltsile Elektriraudtee, alates septembrist 2013 kannab AS Elektriraudtee nime AS Eesti Liinirongid.

### Erastamine

 *Pikemalt artiklis Eesti Raudtee erastamine*
AS Eesti Raudtee logoga vedur C36 Tartus
2. märtsil 2001 kutsus Eesti Erastamisagentuuri peadirektor AS Eesti Raudtee 66% aktsiate erastamiseks AS-i Baltic Rail Service (BRS) erastamislepingu ja aktsionäride lepingu sõlmimisele, mille lõplik jõustumine seati sõltuvusse ostuhinna tasumisest. Aktsiate eest pakutud summa tasuti 31. augustil 2001, misjärel said Eesti Raudtee omanikeks BRS (66%) ja Eesti Vabariigi valitsus (34%). See oli Euroopa esimene vertikaalselt integreeritud raudtee erastamine.

2003. aastal oli Eesti Raudtee kaubaveomaht 9256,9 mln tonnkilomeetrit, müügitulu 1737,0 mln krooni, töötajaid oli 2674, vedureid 157 ja kaubavaguneid 3648.

Viimastel aastatel oli Eesti Raudtee omanike vahel arvukalt erimeelsusi. 2004. ja 2005. aasta aruanded olid Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi vastuseisu tõttu kinnitamata. Eesti Vabariigi Valitsus võttis suuna Eesti Raudtee taasriigistamisele. 

9. jaanuaril 2007 sai Eesti Vabariigi valitsus 100% Eesti Raudtee AS-i aktsiate omanikuks.

Juhtimine
---------

Eesti Raudtee juhatuse liikmed on juhatuse esimees/peadirektor Kaido Zimmermann ning juhatuse aseesimees/finantsdirektor Andrus Kimber.

2021. aasta seisuga on Eesti Raudtee nõukogu liikmed Sven Pertens (esimees), Rene Varek, Carri Ginter, Kaie Karniol ja Indrek Laineveer.

ER taristu
----------

 *Pikemalt artiklis Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend*

Vaata ka
--------

* Operail
* Raudteetransport Eestis
* Eesti raudteejaamade ja raudteepeatuste loend

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Eesti Raudtee** |

* Ametlik koduleht
* Reet Pärgma: "Eesti Raudtee peakontor kolib Telliskivi tänavale"; Postimees, 31. jaanuar 2019
* Maris Meiessaar: "Eesti Raudtee uus peahoone toob Balti jaama Snelli pargi roheluse"; Eesti Päevaleht, 18. oktoober 2008
* Agnes Ojala: "Eesti Raudtee remondib teid veel 650 miljoni krooni eest"; Eesti Päevaleht, 23. jaanuar 2009
* Eesti Raudtee tutvustus; YouTube-i video
**1926. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid **3.** suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 4.–7. veebruarini 1926 Soomes Lahtis. Kavas olid murdmaasuusatamise kaks meeste distantsi: 30 km ja 50 km, suusahüpetes 90 m mägi ja kahevõistlus.

Tulemused
---------

###  Murdmaasuusatamine

#### Meeste 30 km


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Matti Raivio |  Soome | 2.20.55 |
| 2. | Tauno Lappalainen |  Soome | 2.27.13 |
| 3. | Veli Saarinen |  Soome | 2.27.34 |
| 4. | Gustaf Jonsson |  Rootsi | 2.28.27 |
| 5. | Sven Åström |  Rootsi | 2.31.27 |
| 6. | Martti Lappalainen |  Soome | 2.34.54 |

**Kuupäev**: 4. veebruar  

  

  

#### Meeste 50 km


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Matti Raivio |  Soome | 4.18.18 |
| 2. | Tauno Lappalainen |  Soome | 4.26.45 |
| 3. | Olav Kjelbotn |  Norra | 4.26.47 |
| 4. | Ole Hegge |  Norra | 4.27.50 |
| 5. | Gustaf Jonsson |  Rootsi | 4.29.55 |
| 6. | Tapani Niku |  Soome | 4.30.06 |

**Kuupäev**: 6. veebruar  

  

  

###  Kahevõistlus

#### Normaalmägi + 17 km


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Johan Grøttumsbråten |  Norra | 37,125 |
| 2. | Thorleif Haug |  Norra | 34,415 |
| 3. | Einar Landvik |  Norra | 33,127 |
| 4. | Otto Aasen |  Norra | 32,827 |
| 5. | Toivo Nykänen |  Soome | 31,583 |
| 6. | Esko Järvinen |  Soome | 31,519 |

**Kuupäev**: 4. veebruar  

  

  

###  Suusahüpped


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Jacob Tullin Thams |  Norra | 18,98 |
| 2. | Otto Aasen |  Norra | 18,86 |
| 3. | Georg Østerholt |  Norra | 18,00 |
| 4. | Johan Grøttumsbråten |  Norra | 17,67 |
| 5. | Yrjö Kivivirta |  Soome | 17,25 |
| 6. | Lars Høgvold |  Norra | 16,92 |

**Kuupäev**: 4. veebruar

Medalid
-------


| Koht | Riik | Kuld Kuld | Hõbe Hõbe | Pronks Pronks | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Norra | 2 | 2 | 3 | 7 |
| 2. |  Soome | 2 | 2 | 1 | 5 |


Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1924 **·**  1925 **·**  1926 **·**  1927 **·**  1928 **·**  1929 **·**  1930 **·**  1931 **·**  1932 **·**  1933 **·**  1934 **·**  1935 **·**  1936 **·**  1937 **·**  1938 **·**  1939 **·**  (1941) **·**  1948 **·**  1950 **·**  1952 **·**  1954 **·**  1956 **·**  1958 **·**  1960 **·** 1962 **·**  1964 **·**  1966 **·**  1968 **·**  1970 **·**  1972 **·**  1974 **·**  1976 **·**  1978 **·**  1980 **·**  1982 **·**  1984 **·**  1985 **·**  1987 **·**  1989 **·**  1991 **·**  1993 **·**  1995 **·**  1997 **·**  1999 **·**  2001 **·**  2003 **·**  2005 **·**  2007 **·**  2009 **·**  2011 **·**  2013 **·**  2015 **·**  2017 **·**  2019 **·**  2021 **·**  2023 **·**  2025
Meremäe männid 2011. aastal
**Meremäe männid** on looduskaitsealused männid Võrumaal Setomaa vallas Meremäe külas. Puid on kolm tükki. Ümbermõõdud 2,7, 2,3 ja 2,2 m, kõrgused vastavalt 17, 15 ja 16 m. Männid asuvad Kalmo kalmistul, mis on arheoloogiamälestis.

Meremäe männid asuvad Võru-Petseri maantee ääres, tänase Serga küla piiri läheduses, teest 40 meetri kaugusel ning arvatavalt tähistavad piirkonna ajalooliselt suurema küla, Serga külakalmistu asukohta. Tänapäeval seda kohta enam kalmistuna ei kasutata ning piirkonna inimesed kasutavad kalmistuna valdavalt Obinitsa või Miikse kalmistut, varem ka Taelova kalmistut. Mändide juurest mööda minev Võru-Petseri maantee oli enne Eesti-Vene kontrolljoone (piiri) kehtestamist aktiivses rahvusvahelises kasutuses, kuna viis üle piiri Venemaale, Petserisse. Nüüd on Petserisse viival teel asunud Kitse piiripunkt suletud ja rahvusvahelist liiklust sellel teel enam ei toimu. Männid asuvad haritava põllumassiivi keskel, põllusaarel ja neile pääseb ligi üle põlluma, mändide juurde teed ei vii. Teisel pool Võru-Petseri maanteed, 130 meetri kaugusel asub arhitektuurse maamärgina kaks kohalikust dolokivist omalaadset kaks silotorni.

Välislingid
-----------

* Meremäe männid keskkonnaportaalis
* Kalmistu "Kalmo" kultuurimälestiste riiklikus registris
***Merengue*** [mer'enge] on muusikastiil ja tants, mis pärinevad Dominikaani Vabariigist. Sõna *merengue* tähendab hispaania keeles suhkruga vahustatud munavalget. 

Merengue sündis arvatavasti 1850. aastatel, see on lõbus ja tempokas muusika 2/4 taktimõõdus. Merengue muusikalisteks juurteks on peetud Haiti *méringue*t, Kuuba *upa habanerat*, hispaania *contradanza*t ja *decima*t ning Aafrika päritolu plenat.

1930. aastatel riiki diktaatorina valitsenud Rafael Trujillo propageeris merenguet ja kuulutas selle koguni ametlikuks rahvustantsuks; merenguest sai Dominikaani n-ö esindusmuusika vastandina lihtrahva seas populaarsele kuid kõrgema seltskonna poolt tunnustamata bachatale. 

Merengue-ansamblisse kuulub diatooniline akordion (selle eelkäijaks olid lihtsamad ja kergemini kättesaadavad kohalikud pillid nagu bandurria), süles hoitav kahepoolne trumm tambora, bass ja eriline löökriist güira (augustatud ja rulli keeratud plekitükk, mida mängitakse harjakesega), neile võivad lisanduda saksofon, trompet, kitarr jt pillid. Esinduslikku merengue-orkestrisse kuulub 12–15 liiget. 

21. sajandi algul on erinevad Ladina-Ameerika artistid ühendanud merenguet house'i ja hiphopiga. 

Merengue kui tants oli algselt tõsise iseloomuga, kuid on hiljem muutunud lõbusamaks ja sensuaalsemaks. Tempo on 120–160 lööki minuti. Põhisammudeks on lihtne ette-juurde või kõrvale-juurde, igal löögil üks samm, astutakse rõhuga ja jalad vetruvad põlvest, nii et tekkib mulje lonkamisest (*paso de la empalizada*), samas ülakeha on suhteliselt väheliikuv. Mõnede versioonide puhul kaasnevad Ladina-Ameerika tantsudele iseloomulikud puusaliigutused. Legendide kohaselt pärinevad merengue iseloomulikud sammud kas suhkrurooistandustes ahelates töötanud orjade astumisest trummilöökide taktis või võiduka lahingu lombaka kangelase iseloomuliku kõnnaku matkimisest võidu auks korraldatud rahvapeol. 

Artiste ja ansambleid: Hector Acosta, Aguakate, Amarfis, Alex Bueno, El Prodigio, Elvis Crespo, Miriam Cruz & Las Chicas Del Can, Maria Diaz, Josie Esteban y la Patrulla 15, Julian, Fefita la Grande, Freddie Kenton Orquestra, Guandulito, Juan Luis Guerra, Tatico Henriquez, Eddy Herrera, Krisspy, Kinito Mendez, La Banda Gorda, La India Canela, La Makina, Los Hermanos Rosario, Los Ilegales, Los Toros Band, Manny Manuel, Joseito Mateo, Agapito Pascual, Rubby Pérez, Pochy y su Cocoband, Proyecto Uno, Milly Quezada, Conjunto Quisqueya, Ravel, Toño Rosario, Papi Sanchez, Olga Tañón, Francisco Ulloa, Cuco Valoy, Wilfrido Vargas, Sergio Vargas, Johnny Ventura, Angel Viloria, Fernando Villalona jt.

Välislingid
-----------

* BachataRadio.com Muusika Dominicana
* Merengue põhisammud
* Merengue
**1930. aasta Briti impeeriumi mängud** praeguse nimega *Rahvaste Ühenduse mängud‎* olid esimesed, mis toimusid 16.–23. augustini 1930 Hamiltonis Ontario provintsis Kanadas.

Osalenud riigid
---------------

|  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- |
| * Austraalia
* Bermuda
* Guyana
 | * Kanada
* Inglismaa
* Iirimaa
 | * Newfoundland
* Uus-Meremaa
* Šotimaa
 | * Lõuna-Aafrika Vabariik
* Wales
 |

Medalid
-------

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **Koht** | **Riik** | **Kuld** | **Hõbe** | **Pronks** | **Kokku** |
| **1.** |  Inglismaa | 25 | 23 | 13 | 61 |
| **2.** |  Kanada | 20 | 15 | 19 | 54 |
| **3.** |  Lõuna-Aafrika Vabariik | 6 | 4 | 7 | 17 |
| **4.** |  Uus-Meremaa | 3 | 4 | 2 | 9 |
| **5.** |  Šotimaa | 2 | 3 | 4 | 9 |
| **6.** |  Austraalia | 3 | 4 | 1 | 8 |
| **7.** |  Wales | 0 | 2 | 1 | 3 |
| **8.** |  Guyana | 0 | 1 | 1 | 2 |
| **9.** |  Iirimaa | 0 | 1 | 0 | 1 |

Välislingid
-----------

* Mängude ametlik koduleht
* Veebileht 1930. aasta mängudest

Rahvaste Ühenduse mängud

Hamilton 1930 **·** 
London 1934 **·** 
Sydney 1938 **·** 
Auckland 1950 **·** 
Vancouver 1954 **·** 
Cardiff 1958 **·** 
Perth 1962 **·** 
Kingston 1966 **·** 
Edinburgh 1970 **·** 
Christchurch 1974 **·** 
Edmonton 1978 **·** 
Brisbane 1982 **·** 
Edinburgh 1986 **·** 
Auckland 1990 **·** 
Victoria 1994 **·** 
Kuala Lumpur 1998 **·** 
Manchester 2002 **·** 
Melbourne 2006 **·** 
Delhi 2010 **·** 
Glasgow 2014 **·** 
Gold Coast 2018 **·** 
Birmingham 2022