recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Peep Jahilo** (sündinud 24. septembril 1962) on Eesti diplomaat ja riigiametnik. 

Peep Jahilo lõpetas 1980. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Ülikooli eesti filoloogina.

Ta on töötanud välisministri kantselei direktorina ja välisministeeriumi personaliosakonna peadirektorina. Aastatel 1995–1997 oli ta ajutine asjur Londonis, 2000–2004 Eesti suursaadik Norras ja Islandil. Aastatel 2004–2007 töötas Peep Jahilo välisministeeriumi siseauditi osakonna peadirektorina. 

Aastatel 2004–2009 oli Peep Jahilo Eesti suursaadik Albaanias (asus algul Tallinnas, hiljem Ateenas). Septembrist 2007 kuni maini 2009 oli ta Eesti suursaadik Kreekas ja Küprosel (resideerimisega Ateenas). 

2009–2012 oli Jahilo välisministeeriumi asekantsler, 2010. aasta detsembrist ühtlasi suursaadik Indias (resideerides Tallinnas). Aastatel 2012–2017 oli Peep Jahilo Eesti suursaadik Hollandis ja Eesti alaline esindaja OPCW (keemiarelvade keelustamise organisatsiooni) juures. 

2017. aasta suvel nimetati Jahilo avaliku konkursi tulemusena Riigikogu Kantselei direktoriks. 

17. septembril 2021 teatas valitud president Alar Karis, et määrab Vabariigi Presidendi Kantselei direktoriks Peep Jahilo. Alar Karise meeskond alustas tööd 11. oktoobril 2021. 

Jahilo on reservohvitser, sai 1998. aastal leitnandi auastme.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 9. juuni 2009. Vaadatud 16. veebruaril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Sõjaväeliste auastmete andmine. Vabariigi presidendi käskkiri. Riigi Teataja, 26. veebruar 1998.

Välislingid
-----------

* Eesti suursaadik Kreekas Peep Jahilo andis üle volikirja ERR.ee, 6. september 2007
| J. D. Martinez |
| --- |
| 
J. D. Martinez Arizona Diamondbacksi vormis (2017) |
| Andmed |
| Koduklubi | Boston Red Sox |
| Särginumber | 28 |
| Positsioon | *outfielder*, *designated hitter* |
| Debüüt MLB-s | 30. juuli 2011 Houston Astrosi ridades |
| MLB statistika2018. aasta hooaja seisuga |
| *Batting average* | .292 |
| Kodujooksud | 195 |
| *Runs batted in* | 606 |

**Julio Daniel Martinez** (sündinud 21. augustil 1987 Miamis Florida osariigis) on Ameerika Ühendriikide pesapallur. Tema mängupositsioonid on *outfielder* ja *designated hitter*. Ta on paremakäeline.

Alates 2018. aastast mängib ta Major League Baseballi klubis Boston Red Sox. Varem on ta mänginud Houston Astrosis (2011–2013), Detroit Tigersis (2014–2017) ja Arizona Diamondbacksis (2017).

2018. aastal võitis ta Red Soxiga World Seriesi. Samal hooajal pälvis ta American League'i parimale lööjale antava Hank Aaroni auhinna ja oli American League'is esimene RBI (*run batted in*) näitaja poolest. 2015. aastal sai ta American League'i parima *outfielder* '​i positsioonil mängiva ründava mängijana Silver Sluggeri auhinna. Aastatel 2015 ja 2018 valiti ta Major League Baseballi tähtede mängu koosseisu. Major League Baseballi kuu parimaks mängijaks on ta valitud kahel korral ja nädala parimaks mängijaks seitsmel korral.

Martinez on Kuuba päritolu.

Välislingid
-----------

 J. D. Martinez – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* J. D. Martinez baseball-reference.com lehel
* J. D. Martinez MLB ametlik kodulehel
**Neuenkirchen** (*Neuenkirchen im Alten Land*) on vald Altes Landis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis.

Valla pindala on 8,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 799 inimest.

Ajalugu
-------

Neuenkirchen kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Kuid vaimulikus mõttes kuulus Neuenkirchen Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Neuenkirchenist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.

Tuntud inimesi
--------------

* Heinrich Hellwege (1908–1991), Saksa poliitik

Viited
------

1. ↑  GeoNames
2. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
3. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Stade kreisi vallad

* Agathenburg
* Ahlerstedt
* Apensen
* Balje
* Bargstedt
* Beckdorf
* Bliedersdorf
* Brest
* Burweg
* Buxtehude
* Deinste
* Dollern
* Drochtersen
* Düdenbüttel
* Engelschoff
* Estorf
* Fredenbeck
* Freiburg/Elbe
* Großenwörden
* Grünendeich
* Guderhandviertel
* Hammah
* Harsefeld
* Heinbockel
* Himmelpforten
* Hollern-Twielenfleth
* Horneburg
* Jork
* Kranenburg
* Krummendeich
* Kutenholz
* Mittelnkirchen
* Neuenkirchen
* Nottensdorf
* Oederquart
* Oldendorf
* Sauensiek
* Stade
* Steinkirchen
* Wischhafen
**Calvadosi departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Normandia piirkonnas.

Ta moodustati pärast Prantsuse revolutsiooni 4. märtsil 1790. Ühtib osaliselt varasema Normandia provintsiga. Tol ajal kandis ta nime Orne-Inférieure'i departemang. 2015. aastani kuulus departemang Alam-Normandia piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Kantoneid | Valdu |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Bayeux | 66 883 | 952 | 6 | 126 |
| Caen | 410 988 | 1990 | 24 | 288 |
| Lisieux | 147 872 | 1650 | 13 | 204 |
| Vire | 57 362 | 956 | 6 | 88 |

Vaata ka
--------

* Calvadosi departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Välislingid
-----------

* Calvadosi departemanguvalitsuse koduleht

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
**Clackmannanshire** on Suurbritannia 2. järgu haldusüksus (regioon) Šotimaa keskosas. 

Praegune haldusüksus loodi 1996. aastal.

2017. aastal elas seal 51 500 inimest.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Clackmannanshire** |

* 


Šotimaa omavalitsused

Aberdeen **·**  Aberdeenshire **·**  Angus **·**  Argyll and Bute **·**  Clackmannanshire **·**  Dumfries and Galloway **·**  Dundee **·**  East Ayrshire **·**  East Dunbartonshire **·**  East Lothian **·**  East Renfrewshire **·**  Edinburgh **·**  Falkirk **·**  Fife **·**  Glasgow **·**  Highland **·**  Inverclyde **·**  Midlothian **·**  Moray **·**  Na h-Eileanan Siar (Välis-Hebriidid) **·**  North Ayrshire **·**  North Lanarkshire **·**  Orkney saared **·**  Perth and Kinross **·**  Renfrewshire **·**  Scottish Borders **·**  Shetlandi saared **·**  South Ayrshire **·**  South Lanarkshire **·**  Stirling **·**  West Dunbartonshire **·**  West Lothian
**Temir Sarijev** (sündinud 17. juunil 1963 Tšüj oblastis) on Kõrgõzstani poliitik ja ärimees, partei Ak Šumkar juht.

Ta oli 1. maist 2015 kuni 13. aprillini 2016 Kõrgõzstani peaminister.

Lõpetas 1989. aastal Kirgiisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna.

1980. aastatel töötas ekspediitori, ökonomisti ja vanemökonomistina karusnahavabrikus, komsomoli rajoonikomitee osakonnajuhatajana ja Kommunistliku partei rajoonikomitee orgosakonna instruktorina. Aastatel 1990 kuni 1991 oli ta rajooni täitevkomitee aparaadi juhataja, seejärel esimehe asetäitja. 1991–1995 oli Sarijev Kõrgõzstani kaubabörsi president, 1995–2000 tööstusettevõtte Toton peadirektor.

2000. aastal valiti Sarijev Džogorku Kengeži saadikuks ja tegutses maksude, tollide ja muude riigitulude komisjonis. Valiti tagasi 2005. aastal ja jäi Džogorku Kengeži saadikuks aastani 2007.

2006. aastal liitus Sarijev sotsiaaldemokraatidega ja sai oktoobris partei asejuhiks. 2007. aasta märtsis sai temast hoopis partei Demokraatlike Jõudude Liit "Ak Šumkar" kaasesimees, 2008. aasta juunis ainuesimees.

2007. aasta jaanuaris peeti Sarijev Manasi lennuväljal 100 000 deklareerimata dollariga kinni ja peaprokuratuur algatas tema vastu kriminaalasja salakaubavedu käsitleva paragrahvi alusel.

2009. aasta presidendivalimistel kandideeris Sarijev ühena Kurmanbek Bakijevi vastaskandidaatidest ja sai ametlikel andmetel 6,74 protsenti häältest.

2010. aasta aprillis peeti Sarijev Bakijevi kukutamiseni viinud rahutuste algul riikliku julgeolekuteenistuse poolt kinni, kuid vabastati opositsiooni nõudmisel järgmisel päeval. Bakijevi kukutamise järel oli ta ajutise valitsuse rahandusminister. Sügisel toimunud parlamendivalimistel tema partei valimiskünnist ei ületanud.

Välislingid
-----------

* Elulookirjeldus centrasia.ru-s

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Džoomart Otorbajev** | **Kõrgõzstani peaminister**2015–2016 | Järgnev**Sooronbay Jeenbekov** |
Kaart
**Alliku–Laagri tee** (varem *Alliku–Laagri–Hüüru tee*, registrinumber 11184) on 3,3 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas.

Tee saab alguse Hüüru–Alliku–Saue tee viiendal kilomeetril Vanamõisa ja Alliku küla piiril. Tee kulgeb piki Vanamõisa ja Alliku küla piiri, läbib Koidu küla ja lõpeb Saku–Laagri tee 7. kilomeetril Laagri aleviku piiril.

Tee ületab Alliku silda üle Vääna jõe tee teisel kilomeetril ja nelja truupi. Bussipeatusi teele ei jää.

Teel on asfaltkate. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirang kogu tee pikkusel on 60 km/h. Koidu külas on sõidutee kõrval ka kergliiklustee. Teevalgustus on ainult kergliiklusteel ja ringristmikul.

Enne 2017. aastat ulatus tee Laagrist edasi Hüürusse. Varasema Alliku–Laagri–Hüüru tee pikkus oli 6,9 km. Maanteevõrgu ümberkorraldamise järel on Laagri–Hüüru tee eraldi kõrvalmaantee.

Viited
------

1. ↑  Kõrvalmaanteede nimekiri seisuga 01.01.2016[*alaline kõdulink*]. Teeregister, vaadatud 18.05.2019.
**Rehatse** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. 

Veebruaris 2020 ei olnud Rehatse külas elanikke registreeritud.

Rehatse külas asub Eesti Maavarade Grupile kuuluv Kuusalu III liivakarjäär.

Vaata ka
--------

* Kiiu–Soodla tee

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Eesti 2011. aasta rahvaloendus, vaadatud 14.07.2014.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  "Rahvaarv Kuusalu valla külades". *Valla koduleht*.
5. ↑  "EMG Karjäärid ja nende asukohad". *EMG Karjäärid*.

Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
**Rehealune** (ka **rehala**, Hiiumaal *rehekoda*, Võru murdes *põhtja*) oli rehielamu ühes otsas paiknev kõige suurem ja laiem ruumiosa.

Kasutamine
----------

Rehealuses peksti reht ja kuivatati vilja. Varasemal ajal oli tava hoida talviti rehealuses suuremaid kariloomi, eelkõige hobuseid, aga ka veiseid, sigu ja lambaid. Lääne-Eestis, Saaremaal ja Muhus peeti veised rehealuses veel 19. sajandi teisel poolel ning hiljemgi. Kevadel puhastati ruum sõnnikust. Kui talus puudus riistakuur, siis pandi rehealusesse vankrid, hobuseriistad, põllutööriistad jms. Suvel kasutati seda ajutiselt magamis- ja söögiruumiks, samuti oli see tantsuruum pidude ja pulmade puhul.

Ehitus
------

Rehealune oli umbes 10 meetri pikkune kõvaks tambitud savipõrandaga ruum, mille pindala oli 70–80 m², väikemajapidamistes aga ainult umbes 30 m². Põhja-Eestis ja saartel olid rehealustel sageli kiviseinad, laed, mille peal hoiti õlgi (nimetatud ka laudi), ehitati peentest palkidest või lattidest, ka tarjadest. Esi- ja tagaseinas asusid vastamisi laiad kahe poolega väravad, mis tuulamise ajal tuuletõmbuseks avati. Esiväravate kõrval oli mõnikord väike uks. Paiguti oli rehealuse tagumisse külge ehitatud väljaulatuv osa kahe vastastikuse ukseavaga, mida kutsuti *tuulirehealune*. Rehetoa ja rehealuse vahelise ukse juures oli laes auk (nn *laudiauk*), mille kaudu anti õlekubusid üles ja alla. Kagu-Eestis hoiti õlgi eraldi hoones (*kõlgus*) ja lagi kattis ainult poolt rehealust (otsaseina juures). Redelit, mille abil pääses lakka, nimetati Saaremaal *kartsas*.

Vaata ka
--------

* rehepeks
* rehielamu
* rehetuba
* rehi

Viited
------

1. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 248
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 176

Välislingid
-----------

* Rehealune, Eesti Rahva Muuseum
**Rehburg-Loccum** on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis.

Linn asub 50 km Hannoverist loodes ja selle pindala on 99,99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 187 inimest.

Rehburg-Loccumiga külgneb Steinhuder Meer. Lähimad linnad on Wunstorf ja Neustadt Hannoveri regioonis, Petershagen/Weser Minden-Lübbecke kreisis Nordrhein-Westfalenis, Landesbergen Nienburgi kreisis ning Niedernwöhren ja Sachsenhagen Schaumburgi kreisis.

Linnaosad
---------

Rehburg-Loccum asutati 1974. aastal Rehburgi linnast ning naaberküladest Loccumist, Münchehagenist, Bad Rehburgist ja Winzlar seoses haldusreformiga Alam-Saksimaal. Steinhuder Meeri looduskaitseala ulatub osale linnast.

Kultuur
-------

Muuseum loodi näitama vesiravi ajalugu endises tervisekuurordis Bad Rehburg, mida kasutati Hannoveri dünastia liikmete poolt.

Kõige tuntum linna asutus on Loccumi klooster (asutatud 1163. aastal), kus võõrustatakse klassikalise muusika kontserte kogu aasta jooksul.

Loccumi evangeelne akadeemia korraldab kongresse, kollokviume ja mitmeid seminare poliitika, kultuuri, teaduste ja religiooni ning eetika küsimuste ja konfliktide kohta.

Rehburgis, Loccumis ja Münchehagenis on noortekeskused.

Sotsiaalklubi, mis keskendub tavade, kostüümide ja kultuuripärandi säilitamisele, juhib väikest kohalikku muuseumi Rehburgi ajaloost. Muuseum näitab ajaloolisi pilte ja eksponaate.

Rehburgi raekoda on populaarne koht suuremate sotsiaalsete ja kultuuriliste ürituste korraldamiseks.

Viited
------

1. ↑  Alle politisch selbständigen Gemeinden mit ausgewählten Merkmalen am 31.12.2018 (4. Quartal), vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Välislingid
-----------

* www.rehburg-loccum.de
* Dinosauruste park Münchehagenis


Nienburgi kreisi vallad

* Balge
* Binnen
* Bücken
* Diepenau
* Drakenburg
* Estorf
* Eystrup
* Gandesbergen
* Hämelhausen
* Haßbergen
* Hassel
* Heemsen
* Hilgermissen
* Hoya
* Hoyerhagen
* Husum
* Landesbergen
* Leese
* Liebenau
* Linsburg
* Marklohe
* Nienburg/Weser
* Pennigsehl
* Raddestorf
* Rehburg-Loccum
* Rodewald
* Rohrsen
* Schweringen
* Steimbke
* Steyerberg
* Stöckse
* Stolzenau
* Uchte
* Warmsen
* Warpe
* Wietzen
"Kuningas Tjuštja". Andrei Aljoškini joonistus
**Tjuštja** (ersa keeles Тюштя, mokša keeles Тюштень *Tjušten*) on mordvalaste müütiline rahvuskangelane, kes esineb eelkõige Volga idakalda mokšade ja ersade vägilaslauludes.

Tjuštja on kunagise vabadusvõitluse sümbol vene vallutajate vastu.
Ta on oluline tegelane mordvalaste eeposes "Mastorava", kus ta valiti rahva poolt valitsema mokšade üle. Tjuštja olevat ühendanud kõik mokša, ersa ja meštšera hõimud üheks liiduks või riigiks, tema valitsemise ajal olevat Mordvamaa ulatunud Dneprist Volgani ja Oka jõest Musta mereni. Ta vägitegudest räägib eepose kolmas osa "Kuningas Tjuštja ajastu".

Mordva põlisusundis on ta tuntud kui kuujumal, kõuejumala Pur'ginepazi ja maapealse neiu Litova poeg. Selline jumalik päritolu olevat olnud mordva valitsejate seas levinud. Mõnede muistendite kohaselt oli Tjuštja vürst Pureši poeg.

Ersad ja mokšad uskusid, et kui rahvas hädas on, tuleb puhuda *Toorama* pasunat, siis tulevat Tjuštja muistsest iseseisvusajast "koju tagasi" ja päästab oma rahva.

Tjuštja on inspireerinud palju mordva kirjanikke, luuletajaid ja kunstnikke. Mordva folkansambel Toorama on Tjuštjast teinud ka laulu.

Vaata ka
--------

* Mordva põlisusund
* Pureš
* Purgaz

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Ceikiniai** on küla Leedus Ignalina rajoonis, Ceikiniai valla halduskeskus. 

Külas on põhikool ja postkontor. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1773.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 71 (1885)
* 112 (1886)
* 84 (1905)
* 121 (1959)
* 111 (1970)
* 109 (1975)
 | * 123 (1979)
* 116 (1984)
* 178 (1989)
* 204 (2001)
* 174 (2011)
 |

Ajalugu
-------

Küla kohta on esimesed teated XVI sajandist, mil Ceikiniai mõisa omanik Andriejus Butrimas Nemierovičius pärandas selle Švenčionysi kirikule. Aastal 1542 ostis Stanislovas Dovaina sealsed valdused kirikult ära.

Aastail 1621–1700 tegutses sealse kalvinistide kiriku juures kool. Aastal 1773 rajati sinna ka puidust katoliku kirik. Aastal 1831 organiseeris sealne vaimulik A. Labutis kohalikke elanikke osalemaks Novembriülestõusus. Aastal 1885 sündis külas leedu laulja Kipras Petrauskas, kelle järgi on nimetatud ka kohalik kool. Tsaariajal kasutati küla kohta venekeelseid nimekujusid Цейкине, Кѣйзи ja Цейкини. Kihelkond loodi sealse kiriku juurde aastal 1921. Ceikiniai jäi aastani 1939 Poola territooriumile. Aastal 2016 põles sealne kirik peaaegu täielikult maha.

* CeikiniaiCeikiniai
* TulpkabelTulpkabel
* KoolimajaKoolimaja
* KalmistuKalmistu
* Katoliku kirik aastal 2017Katoliku kirik aastal 2017

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas
2. ↑  Цейкине. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 5 (Таарджалъ — Яя). СПб, 1885, 569 lk.
3. ↑  Ceikiniai. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. III (Beketeriai-Chakasai). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2003. 746 lk.
4. ↑  Ignalinos r. gaisras nusiaubė medinę bažnyčią

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ceikiniai** |

* Küla portaalis vietoves.Lt
**Tjumen** on linn Venemaal, Tjumeni oblasti keskus. Asub Tura jõe kaldal, Moskvast 2144 km kaugusel. Tjumen on esimene vene linn Siberis.

Linna pindala on 235 km².

Raudteesõlm Siberi raudteel. Rahvusvaheline lennujaam Roštšino.

Tjumeni linna nimetatakse Venemaa nafta- ja gaasipealinnaks.

Kliima
------

Tjumenis valitseb parasvöötme mandriline kliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on −15,4 °С (minimaalne −46 °С). Juuli keskmine õhutemperatuur on +18,6 °С (maksimaalne +38 °С). Aasta keskmine sademetehulk on 457 mm.

Ajalugu
-------

Asutatud 1586. aastal tatarlaste **Tšimgi-Tura** linna kohale. 1885. aastal jõudis linnani Siberi raudtee.

1930. aastatel kasvas Tjumen Lääne-Siberi peamiseks tööstuskeskuseks.

Tjumeni lähedal Pokrovskoje külas on sündinud Grigori Rasputin.

Viited
------

1. ↑  26. Численность постоянного населения Российской Федерации по муниципальным образованиям на 1 января 2018 года, vaadatud 23.01.2019.
2. ↑  Tjumeni kliima

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tjumen** |

* Tjumeni linnavalitsuse koduleht
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib eesti zooloogist; tema poja kohta vaata artiklit Johannes Piiper (füsioloog)* |

---

Johannes Piiper
**Johannes Piiper** (12. aprill 1882 Tallinn – 5. oktoober 1973 Tartu) oli eesti zooloog ja looduskirjanik.

Doktoritöö kaitses Londonis 1927 kalade selgroo võrdlevast anatoomiast.

Aastatel 1919–1959 oli ta Tartu ülikooli õppejõud, 1924. aastast professor.

Arendas oluliselt eestikeelset bioloogiaalast terminoloogiat ning kirjutas mitmeid õpikuid (nii alg-, kesk- kui ülikooli tasemeil).

Ta on läbi aegade üks parimaid Eesti looduskirjanikke. Avaldanud muu hulgas teosed "Pilte ja hääli kodumaa loodusest" I 1935, II 1948, III 1960, IV; "Rännakuid Eesti radadel" 1968.

Pere
----

Tema tütar oli Tartus elanud günekoloog Hilja Jalviste (1918–2015) ja poeg oli Göttingenis elanud füsioloogiaprofessor Johannes Piiper (1924–2012).

Teoseid
-------

* Piiper, Johannes 1937. *Sissejuhatus üldzooloogiasse: I osa*. Tartu: Noor-Eesti.
* Piiper, Johannes 1943. *Sissejuhatus üldzooloogiasse: II osa: embrüoloogia, geneetika, ökoloogia, loomageograafia, evolutsiooniõpetus*. Tartu: Tartu Eesti Kirjastus.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Johannes Piiper** |
**Cekule raudteepeatus** on endine raudteepeatus Lätis Riia–Ērgļi–Madona–Lubāna–Kārsava raudteel. Peatuse hoone jääb Ropaži piirkonda ja Stopiņi valda Cekule külla.

Peatus asus Riia jaamast 18 km kaugusel. Peatusest algas laskemoona- ja relvaladudeni viiv harutee. Sõjaväe lahkudes harutee demonteeriti.

Peatus avati 15. mail 1936 raudteejaamana. Selle juurde rajati kahekorruseline hoone ja kuurid. Hoone esimene korrus oli kavandatud piletite müügiks, ent kui piletimüük seati sisse rongides, jäi sellest kasutusele üksnes teine korrus.

Aastal 2000 demonteeriti sealne teine tee ja jaam muudeti peatuseks. Aastal 2009 suleti sealne peatus seoses raudtee sulgemisega.

Jaamahoone oli aastani 2013 kasutusel elamuna, mida hõlbustas asjaolu, et seal piletimüüki tegelikult ei toimunud. Aastal 2013 põles hoone maha.

Viited
------

1. ↑  T. Altbergs, K. Augustāne, I. Pētersone. Dzelzceļi Latvijā. R: Jumava, 2009, 174. lk. ISBN 978-9984-38-698-0
2. ↑  «Cekulē degusi dzīvojamā māja, cietušo nav»

Välislingid
-----------

 Cekule raudteepeatus – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Infot peatuse kohta; fotod (*vene keeles*)
* Peatus vanal kaardil

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| **Eelnev peatus** | **Endine raudteepeatus**  | **Järgnev peatus** |
|  Saurieši |  **Cekule** | Jauncekule  |
**Justiniškėse vald** (leedu keeles *Justiniškių seniūnija*) on vald Vilniuse linna omavalitsuse koosseisus, Vilniuse loodepoolses osas. Kogu valla territoorium on ühtlasi Vilniuse Justiniškėse (poola keeles *Justinówka*) linnaosa.

Valla pindala on 3 km². 2011. aastal oli seal 27 462 elanikku.

Justiniškės piirneb linnaosadest kagus Viršuliškėsega, läänes Smalinėga, idas Šeškinėga, põhjas aga Pašilaičiaiga.

Hoonestuses domineerivad viie- ja üheksakorruselised korterelamud. Haridust annavad kaks progümnaasiumi, kaks algkooli, gümnaasium ja erakeskkool. Linnaosas on raamatukogu, teine sealne raamatukogu suleti 2012. aastal. Seal asub ka politseikomissariaadi noorteklubi. Loodeosas asub Justiniškėse kalmistu.

1931. aastal asus linnaosa kohal Justinuvka karjamõis, kus oli 45 elanikku. Hiljem asusid selle kohal Justiniškėse ja Lūžiai külad, mille alad liideti Vilniusega XX sajandi lõpus. Linnaosa projekt valmis aastal 1982. Suurem osa sealsetest ehitistest rajati 1990. aastatel.

Juhtimine
---------

Vallamaja asub aadressil Rygos g. 15. Vallavanem on Jurgita Kurminaitė-Želvienė.

Varem on vallavanemad olnud näiteks Algis Čaplikas (1990–1995), Kazimieras Šiaulys (2008–2009) ja Taurintas Rudys (2009–2013).

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Justiniškės. Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. IX (Juocevičius-Khiva). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2006
3. ↑  Wykaz miejscowości Rzeczypospolitej Polskiej, Kd. 1, Warszawa 1938.
4. ↑  Vilnios Vartai
5. ↑  Vilniaus miesto savivaldybė Vaadatud 26.06 2021.

| * v
* r
Vilniuse linna omavalitsuse haldusjaotus |
| --- |
| 
Antakalnise vald **·**  Fabijoniškėse vald **·**  Grigiškėse vald **·**  Justiniškėse vald **·**  Karoliniškėse vald **·**  Lazdynai vald **·**  Naujamiestise vald **·**  Naujininkai vald **·**  Naujoji Vilnia vald **·**  Paneriai vald **·**  Pašilaičiai vald **·**  Pilaitė vald **·**  Rasose vald **·**  Senamiestise vald **·**  Šeškinė vald **·**  Šnipiškėse vald **·**  Žirmūnai vald **·**  Žvėrynase vald **·**  Verkiai vald **·**  Vilkpėdė vald **·**  Viršuliškėse vald |
**Johannes Oskar Lauri** (6. detsember 1891 Rannu vald – 5. jaanuar 1974 Stockholm) oli eesti vaimulik, Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku peapiiskop.

Johannes Oskar Lauri õppis Rannu kihelkonnakoolis. Kihelkonnakooli lõpetamise järele astus ta Hugo Treffneri gümnaasiumi 3. klassi. Gümnaasiumi lõpueksamid sooritas ta Tartu Aleksandri gümnaasiumi õpilasena kevadel 1912. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1912 – 1916, lõpetades selle *cand. theol.* kraadiga. Konsistooriumi eksamid sooritas ta septembris 1916 ja asus prooviaastale Viljandi Pauluse kogudusse Jaan Lattiku juurde. Ordineeriti pastoriks 17. juulil 1917. aastal praost Mihkel Jürmanni poolt.

Oli 1917–1919 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Juunis 1919 asus ta Võru praostkonna vikaari ametikohale, asukohaga Otepääl. Novembris 1919 valiti ta Otepää Maarja koguduse õpetajaks, kus teenis Eestist lahkumiseni septembris 1944. Ta valiti aastal 1924 Võru praostkonna abipraostiks ja selle praostkonna jagamise järele 1924. aastal Võru ja Valga praostkondadeks, aastal 1929 Valga praostkonna praostiks. Aastatel 1934 – 1944 oli ta Konsistooriumi assessor ja aastatel 1935–1939 oli ta Lõuna vikaarkonna piiskoplik vikaar. 4. novembril 1943 valis Kirikukogu ta vikaarpiiskopiks.

Lahkus 1944. aastal Saksamaale ja 1947. aastal Saksamaalt Rootsi. Aastal 1957 sai piiskopiks (kuna piiskopiamet muudeti peapiiskopiametiks ja vikaarpiiskopiamet piiskopiametiks).

Johannes Oskar Lauri oli Eesti Komitee esimees. Ta valiti 1966. 1968. ja 1970. aastal Eesti Komitee Asemike Kogusse.

Valiti Kirikukogu poolt 26. mail 1964 peapiiskopiks. Emerituuri läks 31. detsembril 1971. Tema ametijärglaseks sai Konrad Veem.

Ta kandideeris I Riigivolikogu valimistel 54. ringkonnas.

Kirjandus
---------

* Richard Koolmeister. Peapiiskop Joh. O. Lauri – rahvakiriku eest võitleja. Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 1974, nr. 4, lk. 4.
**Johannes Oskar von Falck** (19. mai / 31. mai 1859 Tambov – 2. märts 1933 Bad Cranz) oli Eesti ja Saksamaa vaimulik.

Ta õppis aastatel 1873–1877 Tallinna Kubermangugümnaasiumis ja 1878–1882 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli seejärel prooviaastal Hageri Lambertuse koguduses Alexander Anton Hörschelmann juures ja Valga Jaani koguduses Heinrich Christian Gustav Kupfferi juures. Ordineeriti 18. detsembril / 30. detsembril 1884 Valgas õpetajaks.

Oli aastatel 1884–1918 Kanepi Jaani koguduse õpetaja, oli veel aastatel 1903–1918 Võru praostkonna praost.

Ta oli Kanepis kihelkonnas tuntud väga saksameelse isikuna. Eriti paistis see välja Saksa esimese okupatsiooni ajal, kui ta tegi koostööd okupatsioonivõimudega. Seetõttu põgenes ta okupatsiooni lõppedes 1919. aastal Saksamaale.

Oli aastatel 1919–1929 luterlik vaimulik Jesaus (praegu Južnõi Kaliningradi oblasti Bagrationovski rajoonis). Jäi 1929. aastal emerituuri, elas seejärel Bad Cranzis (praegu Zelenogradsk).

Viited
------

1. ↑  "Ajalooline traditsioon Kanepi kihelkonnast". Kogunud 1929. ja 1930. a. suvel *stud. fil.* Helmi Preem-Aspel. Tartu 2007
2. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
Cecilio Domínguez (2017)
**Cecilio Andrés Domínguez Ruiz** (sündinud 11. augustil 1994 Asunciónis) on Paraguay jalgpallur, kes mängib Argentina kõrgliiga klubis Independiente ja Paraguay jalgpallikoondises. Ta mängib põhiliselt äärepoolkaitsjana, kuid võib mängida ka ründajana.

Ta alustas klubikarjääri Paraguay klubis Club Sol de América, mille põhimeeskonnas debüteeris 2011. aastal. Seejärel mängis ta aastatel 2015–2017 teises Paraguay kõrgliiga klubis, Cerro Porteños, kellega tuli 2015. aastal Paraguay meistriks. 2016. aasta sügishooajal lõi ta Paraguay liigas 14 väravat, jagades Sol de América mängija Ernesto Álvarezega liiga suurima väravaküti tiitlit. Sama aasta Lõuna-Ameerika klubide karikasarjas Copa Sudamericana lõi ta kuus väravat ning jagas Atlético Nacionali mängija Miguel Borjaga sarja suurim väravaküti tiitlit. Aastatel 2017–2019 mängis Domínguez Mehhiko kõrgliiga klubis América. 2018. aasta sügishooajal tuli ta klubiga Mehhiko meistriks.

Debüüdi Paraguay jalgpallikoondises tegi Domínguez 10. oktoobril 2014 sõprusmängus Lõuna-Korea vastu. Ta kuulus Paraguay koondisse 2019. aasta Copa Américal.

Saavutused
----------

Cerro Porteño
* Paraguay Primera División: 2015 Apertura

América
* Liga MX: Apertura 2018
**Cedi Osman** (sündinud 8. aprillil 1995 Ohridis, Põhja-Makedoonias) on Türgi korvpallur, kes mängib 2017. aastast NBA klubis Cleveland Cavaliers.

Karjäär
-------

### Türgi

Enne NBA-sse siirdumist mängis Osman aastatel 2011–2017 Istanbuli Anadolu Efesi duubel- ja esindusmeeskonnas ning võitis viimasega 2015. aastal Türgi karika ja superkarika. Anadolu Efesi meeskonnaga mängis ta aastatel 2013–2017 ka Euroliigas.

### NBA

Osmani mängijaõigused omandas 2015. aasta NBA *draft* '​i 31. valikuga Minnesota Timberwolves, kes vahetas ta kohe edasi Cleveland Cavaliersi. Debüüthooajal (2017/18) kogus Osman Cavaliersis keskmiselt 3,9 punkti ja 2 lauapalli mängus. 

Seni parimal, 2018/19. hooajal tõi ta Cavaliersis keskmiselt ligi 32 minutiga 13 punkti, 4,7 lauapalli ja 2,6 resultatiivset söötu mängus.

### Rahvuskoondis

Osman on Türgit esindanud koondvõistkonnas 2014. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2015. aasta Euroopa meistrivõistlustel.

Saavutused
----------

* Türgi karika võitja (2015)
* Türgi superkarika võitja (2015)
* Türgi meistriliiga tähtede meeskond (2015–2017)

Välislingid
-----------

* Cedi Osman – NBA.com
* Cedi Osman – Basketball-Reference.com
**Kamariku kihistik** (inglise *Kamariku Member*) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Ärina kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistik on nime saanud Kamariku küla järgi.

Kihistiku stratotüüp on Räitsvere külas asuv Kamariku puurauk, kus kihistik esineb 18.2..20.3 meetril.

Kamariku kihistik on Ärina kihistu ülemine kihistik, selle all lamab Tõrevere kihistik ja sellel lasub Koigi kihistik. Kihistiku moodustavad kirjud dolomiidistunud lubjakivi kihid. Neitla kruusaaugu põhjas asub ka paljand, kus on täheldatav Kamariku kihistiku ja Koigi kihistiku vaheline piir ehk siis tegemist on esimese Ordoviitsiumi ja Siluri piirpaljandiga Eestis.

Viited
------

1. ↑  Kamariku kihistik Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 03.08.2019)
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Rein Einasto, *Ordoviitsiumi ja Siluri ladestu piiri leidmine Neitla kruusakarjääris,* Keskkonnatehnika nr. 7]

Välislingid
-----------

* Kamariku kihistik Eesti geokogude infosüsteemis
**Johannes Otto Eisenschmidt** (ka **Hans Otto Eisenschmidt**; 23. september 1873 Tartu – 18. september 1936 Königsberg) oli eesti vaimulik.

Õppis Blumbergi elementaarkoolis ja gümnaasiumis Tartus. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1894–1901. Oli seejärel koduõpetajaks Venemaal. Prooviaastal oli Palamuse Püha Bartholomeuse koguduses. Ordineeriti 6. juunil 1904 õpetajaks.

Oli aastal 1904 Tartu ja Võru praostkonna vikaarõpetaja, aastatel 1904–1905 Järva-Madise Püha Matteuse koguduse vikaarõpetaja, 1905–1906 saksa koguduse vaimulik Viipuris, 1907–1918 luterlik õpetaja Tveri koguduses. Aastatel 1919–1926 oli Kodavere Mihkli koguduse õpetaja, 1926–1934 oli ta Paide Saksa Püha Risti koguduse õpetaja. Paides oli ta veel õpetaja saksa koolis.

Lahkus aastal 1934 Saksamaale (Ida-Preisimaale). Oli aastatel 1934–1935 õpetaja Stallupönenis (praegu Nesterov Kaliningradi oblastis. Aastatel 1935–1936 oli õpetaja Neuhofis Ortelsburgi juures (praegu Nowy Dwór Szczytno juures Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Poolas). Suri aastal 1936 Königsbergis (praegu Kaliningrad).

Isiklikku
---------

Tema isa Wilhelm Gottfried Eisenschmidt oli Tartu Peetri koguduse õpetaja, tema äi Constantin Eduard Valentin Lementy oli Kihelkonna ja Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja.

Viited
------

1. ↑  Die Pastoren des Konsistorialbezirk Estland 1885-1919. Böhlau Verlag Köln Wien
2. ↑  Konrad Veem Eesti Vaba Rahvakirik Dokumentatsioon ja leksikon EVR Stockholm 1988
3. ↑  Die evangelischen Prediger Livlands bis 1918. Böhlau Verlag Köln, Wien 1977
4. ↑  Erik Amburger "Die Pastoren der evangelischen Kirchen Rußlands" vom Ende des 16. Jahrhunderts bis 1937 Ein biographisches Lexikon Institut Nordostdeutsches Kulturwerk Martin Luther Verlag 1998
Sprinkler
**Aiavoolik** on painduv toru, mida kasutatakse vee edasikandmiseks. Aiavoolikud jagunevad kaheks: tavalised ehk vett transportivad voolikud ning erivoolikud, mis võimaldavad mitmeid kastmisviise. Vooliku lõpu on võimalik kinnitada erinevaid liitmikke, nagu näiteks pihustid ja sprinklerid ja voolikud kinnitatakse tavaliselt voolikuklambri või toruliitmiku külge. Aiavoolikud on tavaliselt valmistatud sünteetilistest kummist või pehmetest plastist, mida tihti tugevdatakse sisemise kiudude võrguga. Nende materjalide tulemusena on aiavoolikud paindlikud ja kerged. Aiavoolikud on ka üldiselt tugevad, et püsida kivimite kriimustuste eest ja vältida lekkeid.

Erivoolikud
-----------

Aiavoolik
Eri- ehk kastmisvoolikud jagunevad omakorda kolmeks:

* Vihmutusvoolik
* Imbvoolik
* Tilkkastmisvoolik

### Vihmutusvoolik

On kujult lapik ning mitme kambriga. Seda saab kasutada ülevalt kastmiseks kui ka taime juurte kastmiseks (siis on voolik keeratud nii, et augud jäävad allapoole vastu mullapinda). Lühematest vihmutusvoolikutest võib kokku panna kuni üle 20-meetrise vooliku.

### Imbvoolik

On tehtud hästi poorsest materjalist, mis laseb vett kogu ulatuses läbi. Üksteise külge ühendatud voolikute kogupikkus võib olla kuni 30 meetrit

### Tilkkastmisvoolik

Tilkkastmisvoolik võimaldab doseerida taimedele vett täpsetes kogustes. Selline lahendus sobib eriti hästi näiteks äsjaistutatud hekkidele, et taimed esimesel kuumal kuul veepuudusest ära ei sureks.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Voolik - taime joogikõrs". Originaali arhiivikoopia seisuga 24. juuni 2018.
Ryhor Baradulin
**Rõhor Ivanavitš Baradulin** (valgevene keeles Рыгор Іванавіч Барадулін; 24. veebruar 1935, Verasovka, Ušatšy rajoon, Valgevene – 2. märts 2014, Minsk, Valgevene) oli valgevene luuletaja, esseist ja tõlkija.

Elulugu
-------

Rõhor oli Ivan ja Kulina Baradulini poeg. Ta lõpetas kooli Ušatšys 1954. aastal ning jätkas õpinguid Valgevene Riiklikus Ülikoolis Minskis, mille lõpetas 1959.

Ta töötas toimetajana ajalehtedes ja ajakirjades, näiteks ajalehes Sovetskaja Belorussija – Belarus Segodnja ning ajakirjades Bjarozka ja Polõmja. Samuti töötas ta kirjastustes Belarus ja Mastatskaja Litaratura. Rõhor Baradulin kuulus Valgevene Kirjanike Liitu ja Valgevene PEN-klubisse, mille president ta oli 1990–1999. Ta oli Valgevene Rahvarinde (Партыя БНФ) liige.

Teosed
------

Rõhor Baradulin oli viimane inimene, kes pälvis Valgevene rahvakirjaniku tiitli (1992). Oma luulekogude ja tõlgete eest sai ta ka auhindu. Avaldamist alustas ta 1953. aastal. Tema esimesed luuletused ilmusid ajalehes Tšõrvonaja zmiena. Baradulini esimene luulekogu "Maladzik nad stepam" ilmus 1959. Kokku avaldas Rõhor Baradulin umbes 70 luuleraamatut (sh lasteluule, satiir ja naljaluule), artikleid, esseid ja tõlkeid. 2006. aastal esitati ta luulekogu "Kstõ" eest Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks. Tema luuletsükli "Štšõmlivõja Ramansõ" viisistas Mikalai Jatskov.

Viited
------

1. ↑  slounik.org: Барадулін Рыгор
2. ↑  "ABM - Ryhor Baradulin (Rygor Borodulin)". Originaali arhiivikoopia seisuga 13. juuni 2010. Vaadatud 6. märtsil 2014.
3. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 11. juuli 2012. Vaadatud 6. märtsil 2014.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Rõhor Baradulini koduleht Internet Archive'is
* Baradulini luuletuse valgevene ja vene keeles
Ryan Spooner 2015. aastal Boston Bruinsis mängimas
**Ryan Bradley Spooner** (sündinud 30. jaanuaril 1992 Ottawas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Jekaterinburgi Avtomobilist.

Aastatel 2008–2012 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubides Peterborough Petes, Kingston Frontenacs ja Sarnia Sting. Hooajal 2009–10 pälvis Spooner OHL-i hooaja kõige spordimehelikumale mängijale antava auhinna William Hanley Trophy.

2010. aastal valis Boston Bruinsi ta NHL-i *draft* '​is 45. valikuna. Hooajal 2010–11 debüteeris ta Boston Bruinsi noorteklubis Providence Bruins American Hockey League'is. NHL-is debüteeris Spooner Boston Bruinsi meeskonnas 6. veebruaril 2013 mängus Montreal Canadiensi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 27. veebruaril 2015 mängus New Jersey Devilsi vastu. Aastatel 2012–2015 sai ta enam mängu aega Providence Bruinsis. Boston Bruinsi põhikoosseisu liikmeks sai ta hooajal 2015–16. Ta lõi sel hooajal liigas 13 väravat ja andis 36 väravasöötu.

2018. aasta veebruaris liitus ta New York Rangersiga. 2018–19 põhihooaja esimese 16 mänguga lõi ta vaid ühe värava ja andis ühe väravasöödu. Hooaja teises pooles mängis ta Edmonton Oilersis ja Vancouver Canucksis, kuid ei suutnud ka neis klubides edu saavutada.

2019. aasta juulis liitus ta Šveitsi kõrgliiga klubiga HC Lugano, kuid vaid pärast kaht põhihooaja mängu siirdus Spooner KHL-i, liitudes Minski Dinamoga, kus mängis kuni hooaja 2020–21 lõpuni. 2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Jekaterinburgi Avtomobilistiga.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 14.5.2021)

Välislingid
-----------

* Ryan Spooner KHL.ru lehel
* Ryan Spooner NHL.com lehel
* Ryan Spooner hockeydb.com lehel
**Higinio Morínigo Martínez** [ihh'iinio mor'iinigo] (11. jaanuar 1897 – 27. jaanuar 1983) oli Paraguay president aastail 1940–1948.

Viited
------

1. 1 2  "Portal Guaraní - HIGINIO MORÍNIGO MARTÍNEZ" (kastiilia). Vaadatud 30.03.2015.`{{cite web}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**José Félix Estigarribia** | **Paraguay president**1940–1948 | Järgnev**Juan Manuel Frutos** |

Paraguay presidendid

C.A. López | F.S. López | Machain\* | Rivarola | Jovellanos\* | Gill | Uriarte | Bareiro | Caballero | Escobar | J.G. González | M. Morínigo\* | Egusquiza | Aceval | Carvallo\* | Escurra | Gaona\* | Báez\* | Ferreira | González Navero\* | Gondra | Jara\* | Rojas\* | Peña\* | González Navero\* | Schaerer | M. Franco | Montero\* | Gondra | Eus. Ayala\* | El. Ayala\* | Riart\* | El. Ayala | Guggiari | Eus. Ayala | R. Franco\* | Paiva | Estigarribia | H. Morínigo | Frutos\* | J.N. González | Rolón\* | Molas | Chávez | Romero\* | Stroessner | Rodríguez | Wasmosy | Cubas | González Macchi | Duarte | Lugo | Franco | Cartes | Mario Abdo Benítez
  
\* *kohusetäitja või ajutine*
**David Zogg** (18. detsember 1902 – 26. juuli 1977) oli Šveitsi kahevõistleja ja mäesuusataja, kolmekordne maailmameister mäesuusatamises.

Zogg osales 1928. aasta taliolümpiamängudel Sankt Moritzis, saavutades kahevõistluses 16. koha. Hiljem siirdus mäesuusatamise juurde.

Zogg tuli esimest korda meeste slaalomi maailmameistriks kodumaal Šveitsis Mürrenis korraldatud esimestel mäesuusatamise maailmameistrivõistlustel 1931. aastal. 1934. aastal korraldati MM-võistlused jälle Šveitsis Sankt Moritzis, kus Zogg tuli maailmameistriks kiirlaskumises ja Alpi kahevõistluses. Kiirlaskumises võitis Zogg hõbemedali MM-il Cortina d'Ampezzos 1932. aastal ja Innsbruckis 1933. aastal ning slaalomis hõbemedali Sankt Moritzis 1934. aastal ja Mürrenis 1935. aastal.

1930. aastatel mängis Zogg kolmes talisporti kajastavas filmis.

Tulemused
---------

### Maailmameistrivõistlustel

* 1931 Šveits Mürrenis
	+ Kuld **maailmameister** slaalomis
* 1932 Itaalia Cortina d'Ampezzos
	+ Hõbe hõbemedal kiirlaskumises
* 1933 Austria Innsbruckis
	+ Hõbe hõbemedal kiirlaskumises
* 1934 Šveits Sankt Moritzis
	+ Kuld **maailmameister** kiirlaskumises
	+ Kuld **maailmameister** Alpi kahevõistluses
	+ Hõbe hõbemedal slaalomis
* 1935 Šveits Mürrenis
	+ Hõbe hõbemedal slaalomis

Välislingid
-----------

* David Zogg FIS-i kodulehel
* David Zogg Ski-database kodulehel
* David Zogg Internet Movie Database kodulehel (IMDb.com)
**Imam Alimsultanov** (1957 Kõrgõzstan – 10. november 1996 Odessa, Ukraina) oli tšetšeeni laulja ja laulukirjutaja. Ta laulis nii vene kui ka tšetšeeni keeles.

Hariduselt oli ta insener-melioraator.

1980. aastatel hakkas ta õppima tšetšeeni folkloorižanri *illi*'t. Ta hakkas esinema kitarri saatel ning lõi lisaks laule oma sõnadele ja tšetšeeni luuletajate sõnadele.

Esimese Tšetšeenia sõja ajal esines ta rindel tšetšeeni võitlejatele, kuid läks Džohhar Dudajevi palvel İstanbuli, kus esines kontsertidega, et koguda raha seal ravil olnud haavatud tšetšeenide jaoks.

10. novembril 1996 oli ta Odessas kontserdireisil, kui õhtul tungis kolm Ukraina miilitsamundris relvastatud meest tema peatuskohaks olnud majja ning lasid maha Imami ja kaks tal külas olnud sõpra. Kuritegu on siiani lahendamata. Tšetšeeni eriteenistuse andmetel oli mõrva taga FSB.

Imam Alimsultanov on maetud Hassavjurti lähistele. Tema auks on nimetatud üks linna tänavatest.

Tunnustus
---------

* Orden "Rahvuse au" (Itškeeria Tšetšeeni Vabariik)
Konstantin Okulov (2019)
**Konstantin Konstantinovitš Okulov** (vene keeles Константин Константинович Окулов; sündinud 18. veebruaril 1995 Novosibirskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib ründajana KHL-i klubis Moskva CSKA.

Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Novosibirski Sibir, mille meeskonnas debüteeris ta KHL-is hooajal 2013–14. Esimese värava lõi ta KHL-is hooajal 2015–16. Järgmisel hooajal lõi ta liigas 17 väravat ja andis 11 väravasöötu.

2017. aastal liitus ta CSKA-ga. 2018–19 põhiturniiril lõi ta 20 väravat. Samal hooajal võitis ta klubiga Gagarini karika. Hooaeg 2020–21 oli Okulovi jaoks KHL-is seni resultatiivseim (18+31) ning ta oli see hooaeg CSKA resultatiivseim mängija ja Maksim Šalunovi kõrval klubi suurim väravakütt. Lisaks oli Okulov väljalangemismängudes Sergei Toltšinski kõrval liiga resultatiivseim mängija (6+14), kuid Gagarini karika finaalis kaotati sel hooajal Omski Avangardile.

Välislingid
-----------

* Konstantin Okulov KHL.ru lehel
* Konstantin Okulov hockeydb.com lehel
Kaart
**Imanta tänav** on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Keldrimäe asumis.

Imanta tänav
Tänav jääb Võlvi ja Vana-Liivamäe tänava vahele.

Ajalugu
-------

Tallinna linna kaart 1954. aastast
Imanta tänav Tallinnas Keldrimäe asumis on kandnud ajalooliselt nimetusi - Väike-Juhkendali tn, Veike-Juhkendali tn; saksa keeles *Kleine Joachimstaler Straße Imantastraße', vene keeles* Малая Іоахимстальская ул.*..*

Suur-Arefjevi tänav 6 asus Vene õigeusu kiriku Tallinna 2-klassiline Nikolai kogudusekool.

Tänav Maakri ja Sibulaküla asumis sai Imanta tänava nime 17. jaanuaril 1923. Enne seda nimetati seda *Arefjevi* ehk *Suur-Arefjevi tänavaks*. 22. jaanuaril 1936 liideti Imanta tänavaga Väike-Juhkentali tänav.

Tallinna Linna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee otsusega 13. veebruarist 1976 nimetati Lenini puiesteelt Kingissepa tänavale kulgenud osa, Ants Lauteri järgi Ants Lauteri tänavaks. Tollasest Kingissepa tänavast Juhkentali poole jätkus senine Imanta tänav.

Viited
------

1. ↑  Tallinna tänavad linnaosade kaupa. KNAB, vaadatud 24.02.2016.
2. ↑  Tallinna tänavanimed. KNAB.
3. ↑  Imanta tn, EKI KNAB: Eesti - Eesti Keele Instituut, Eesti kohanimed (vaadatud 04.07.2021)
4. ↑  Aleksander Kivi. Tallinna tänavad. Tallinn: Valgus, 1972. Lk. 40
5. ↑  KNAB: kohanimeandmebaasi avaleht - Eesti Keele Instituut

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Imanta tänav** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib John Lennoni laulust, tema albumi kohta vaata artiklit Imagine (John Lennoni album); temast rääkiva dokumentaalfilmi kohta vaata artiklit Imagine: John Lennon* |

---

Billboardi reklaam "Imagine'ile"
**"Imagine"** on John Lennoni kirjutatud laul, mis ilmus 1971. aastal samanimelisel albumil ning hiljem ka singlina.

Tegu on Lennoni kõige tuntuma ja ka ühe mõjukama teosega. Lennon ise on laulu kohta öelnud, et tegu on religiooni-, natsionalismi-, kapitalismivastase ja kehtivate sotsiaalsete normide vastase teosega, kuid kuna need ideed olid väljendatud leebes ja kaunis vormis, oli see kõigile vastuvõetav. Lugu on kantud Lennoni igatsusest rahumeelsema maailma järele, kus inimesi ei eristaks enam rahvuslikud, usulised ega varanduslikud lõhed.

Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu kolmandale kohale.

Laul on singli A-poolena välja antud neljal korral: 1971. 1975. 1988. ja 1999. aastal. 1971. aasta singlit ei antud välja Suurbritannias, nii et seal ta edetabelitesse ei jõudnud, küll jõudis laul edetabelis Billboard Hot 100 kolmandale kohale. 1975. aastal anti singel välja ka Suurbritannias, kus ta jõudis 6. kohale. Singel jõudis aga Suurbritannia edetabelisse uuesti 1980. aasta detsembris pärast John Lennoni mõrva ning 1981. aasta jaanuaris püsis see ka neli nädalat esikohal. 1988. aastal jäi singli laeks 45. koht ning 1999. aastal 3. koht. 2003. aastal anti laul välja singli "Happy Xmas (War Is Over)" uusväljaande B-poole lauluna.
Fotoaparaat
**Fotoaparaat** ehk **fotokaamera** on seade pildistamiseks, see tähendab eseme kujutise jäädvustamiseks valgustundliku materjali või valgustundliku elektroonilise elemendi abil.

Fotoaparaadi eelkäijaks oli *camera obscura*. *Camera obscura*'le ehk pimekambrile asetati ava ette lääts (objektiiv), mis projekteerib kujutise pimekambri ava vastasseinale fotoplaadile, filmile või fotoelektrilisele maatriksile. Fotoaparaadi oluline osa on katik, millega muudetakse valgustundliku komponendi valgustamise kestust (ekspositsiooni). Pildistatava kaadri valikuks varustatakse fotoaparaat kaadrinäidikuga. Objektiiviga tekitatava kujutise teravuse tagamiseks võidakse kasutada kaugusmõõdikut.

Tänapäeva fotoaparaatidel on rohkesti elektroonseid ja elektromehaanilisi abisüsteeme, mis aitavad teravustada, ekspositsiooni valida jms.

Objektiiv
---------

Fotoaparaadi objektiiviks on lääts, läätserühm või mitu läätserühma. Objektiivi valgusjõu ja sügavusteravuse muutmiseks kasutatakse diafragmat.

Katik
-----

Katik sulgeb suletud olekus valguse pääsu valgustundlikule pinnale (fotoplaadile). Lihtsaim katik on käsitsi eemaldatav läbipaistmatu objektiivi kate. Kiiretoimelisemate katikute peamised tüübid on keskkatik, kus kiirte teed sulgevad metall-lamellid nihutatakse ekspositsiooni ajaks kõrvale, ning pilukatikud, kus sobiva laiusega pilu nihutatakse (kiiresti) fotoplaadi või filmi eest läbi.

Kaadrinäidik
------------

Lihtsaim kaadrinäidik koosneb kahest raamist, mis piiravad vaatevälja sama suureks kui on fotoaparaadi vaateväli. Teleskoop-kaadrinäidik on fotoaparaadi külge kinnitatud optiline seade, millel on sama suur vaateväli kui fotoaparaadil. Peegelkaameras asetatakse kaadrivaliku ajal pimekambrisse kiirte teele peegel, mis suunab objektiivi läbivad valguskiired kaadrinäidikusse. Ekspositsiooni ajaks nihutatakse peegel valguskiirte teelt kõrvale. Kahe objektiiviga peegelkaameral on kaadrinäidiku jaoks põhiobjektiiviga seotud ja samasuurt vaatevälja tagav eraldi objektiiv.

Kaugusmõõdik
------------

Kaugusmõõdik on objektiiviga mehaaniliselt seotud peeglite või kiilude süsteem, mis tagab kaadrinäidikul terava kujutise või kahe kujutise kokkulangemise, kui objektiiv on terava kujutise tagamiseks fotoplaadist sobival kaugusel.

Vaata ka
--------

* Fotoaparaatide loend
* Pildi stabiliseerimine

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Fotoaparaat** |

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Fotoaparaat** |