**Maa energiasüsteem** on ... Selleks, et selleks et looduslikud protsessid (õhu-, veeringlus, taimede kasv jm) saaksid Maal toimuda, on vaja energiat. Maa saab energiat päikesekiirgusega ja annab seda ära soojuskiirgusega.

Maakera energiabilanss
----------------------

**Maakera energiabilanssi** ehk **kiirgusbilanssi** nimetatakse maale saabuvat ja maalt lahkuvat energiavoo vahet. Maa energiabilanss kirjeldab tasakaalu Päikeselt Maani jõudva kiirgusenergia ja Maalt tagasi kosmosesse voolava energia vahel. Ligikaudu 30 protsenti päikese sissetulevast energiast peegelduvad pilvede, atmosfääri molekulide ning Maa maa-, lume- ja jääpindade kaudu tagasi kosmosesse. Pinna soojusemissiooni intensiivsus sõltub pinna temperatuurist. 

NASA earth energy budget
Kui Maale jõudva ja Maalt lahkuva päikseenergia hulk on võrdne siis energiabilanss on tasakaalus. Kui energiabilanss on tasakaalus, siis ei toimu soojenemist ega jahtumist ning loodusprotsessid on stabiilsed. 

Kui maale jõuab rohkem energiat, kui planeet seda tagasi annab siis energiabilanss on positiivne. Sellises olukorras toimub soojenemine ja loodusprotsessid (nt tormid, üleujutused jm) intensiivistuvad. 

Kui maa annab ära rohkem energiat kui ta seda päikeselt saab, siis on energiabilanss negatiive ja toimub jahtumine 

Kõige paremini saab Maa energiabilanssi kirjeldada termodünaamika seadustega. Kõige olulisem termodünaamika seadus on esimene seadus ehk energia jäävuse seadus. Energia jäävuse seaduse põhimõte on see, et energia ei teki ega kao vaid muundub ühest olekust teise. Termodünaamika teine seadus ütleb, et soojus ei saa liikuda külmemalt kehalt soojemale. Nii liigubki soojusenergia Maal alati soojadelt ekvatoriaalsetelt aladelt külmade polaaralade poole. Seega tasakaalustab planeedi enda energiaringlus Maa eri piirkondade erinevat energiabilanssi maailmaruumiga.

Eksogeensed ja endogeensed protsessid
-------------------------------------

Maal toimuvad loodusprotsessid võib jagada sisemisteks ehk **endogeenseteks** ja välimisteks ehk **eksogeenseteks**, sõltuvalt sellest, kust pärineb protsesse käitav energia. 

Vulcano-130-Krater-1986-gje
Endogeensed protsessid lähtuvad Maa sisejõududest: gravitatsioonist ja Maa sisesoojusest. Maa sisesoojus tekib peamiselt siis kui Maa sisemuses olevad radioaktiivsed elemendid aegamööda lagunevad ja eraldavad soojust. Endogeensed protsessid on näiteks laamade liikumine, mäestike teke, vulkanism ja kivimite moondumine. Seega kujundavad Maa sisejõud maakoore kivimilist koostist ning maismaa ja maailmamere jaotumist. 

Eksogeensed protsessid lähtuvad Maa välisjõududest. Peamine maaväline energiaallikas on päiksekiirgus, mis paneb liikuma õhu ja vee, need omakorda kulutavad kivimeid ja transpordivaid setteid. Endogeensed protsessid liigestavad Maa reljeefi, eksogeensed aga tasandavad seda. Päiksekiirgusest sõltub ka erinevate paikade kliima ja kogu elutegevus maal: Taimed muudavad fotosünteesides päikseenergia keemiliseks energiaks ning loomade kaudu kes söövad taimi jõuab see energia ka ülejäänud toiduahelasse.

Taastumatud ja taastuvad energiaallikad
---------------------------------------

Coesfeld, Lette, Windmühle -- 2015 -- 5768
**Taastumatu energiaallikas** on ressurss, mille kogus kasutamisel väheneb. Taastumatute energiaallikate hulka kuuluvad järgmised fossiilkütuse liigid: põlevkivi, maagaas, turvas, kivisüsi, pruunsüsi ja nafta. Nimetatud fossiilkütused on tekkinud geoloogilises minevikus. Fossiilkütuseid moodustub taimede ja loomade jäänustest kogu aeg, moodustumine on aga nii aeglane, et see ei kata inimeste tarbimisvajadust. Taastumatute energiaressursside hulka loetakse ka tuumkütust, sest ka selle allikas, uraanimaak, väheneb kasutamise läbi. Tuumkütusena kasutatavad radioaktiivsed elemendid on pärit aga oma arengu lõppjärku jõudnud tähtede plahvatustest ehk supernoovadest, mis toimusid enne Päikesesüsteemi moodustumist.

**Taastuvenergia** on energia, mis on saadud Maa loodusvaradest, mis pole piiratud ega ammendavad, näiteks tuul ja päikesevalgus. Taastuvenergia on alternatiiv traditsioonilisele energiale, mis põhineb fossiilkütustel, ja see kipub keskkonnale palju vähem kahjulik olema. Taastuvenergia pakub energiat sageli neljas olulises valdkonnas: elektrienergia tootmine, õhu ja vee soojendamine/jahutamine, transport ja maapiirkondade energiateenused. Taastuvad energiaallikad on järgmised: hüdroenergia, tuuleenergia, päikseenergia, maasoojusenergia ja biokütus.

Viited
------

1. ↑  opiq "Maa energiasüsteem". Vaadatud 14.04.2020.
2. ↑  Nasa "energy budget". 10.04.2017 Vaadatud 14.04.2020.
3. ↑  opiq "Maa energiasüsteem". Vaadatud 14.04.2020.
4. ↑  opiq "Maa energiasüsteem". Vaadatud 14.04.2020.
5. ↑  opiq "Maa energiasüsteem". Vaadatud 14.04.2020.
6. ↑  opiq "Maa energiasüsteem". Vaadatud 14.04.2020.
7. ↑  e-koolikott, Sander Paekivi "Termodünaamika esimene seadus" 09.05.2017 Vaadatud 14.04.2020.
8. ↑  e-koolikott, Sander Paekivi "termodünaamika teine seadus" 09.11.2017. Vaadatud 14.04.2020
9. ↑  opiq "Maa energiasüsteem". Vaadatud 14.04.2020.
10. ↑  Unionpedia"Endogeensed protsessid". Vaadatud 14.04.2020
11. ↑  opiq "Maa energiasüsteem". Vaadatud 14.04.2020.
12. ↑  Unionpedia"Eksogeensed protsessid". Vaadatud 14.04.2020
13. ↑  opiq "Maa energiasüsteem". Vaadatud 14.04.2020.
14. ↑  Bioneer"Taastumatud energiaallikad" 01.03.2020. Vaadatud 14.04.2020.
15. ↑  Energiatalgud"taastumatu energiaressurss[*alaline kõdulink*]"09.09.2013. Vaadatud 14.04.2020.
16. ↑  opiq"taastuvad energiaallikad". Vaadatud 14.04.2020.
17. ↑  miksike"Taastuv energiaressurss". Vaadatud 15.04.2020.
18. ↑  Bioneer"Taastuvad energiaallikad" 29.03.2011, Vaadatud 15.04.2020.