recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Uncyclopedia logo
***Uncyclopedia*** ehk **Ebatsüklopeedia** on Vikipeedia paroodia. See on üles ehitatud sarnaselt Vikipeediaga, kuid artiklite sisu on valdavalt absurdne, naljakas ja kaugel informatiivsusest. Sait loodi 2005. aasta jaanuaris ja augustis oli seal ligi 10 000 artiklit. 2015. aasta märtsis oli eestikeelses Ebatsüklopeedias 98 artiklit.

Ingliskeelse *Uncyclopedia* nimetus on sõnademäng: sõnas *encyclopedia* on algus *en-* asendatud eesliitega *un-* ('mitte-'). Analoogilisi absurdientsüklopeediaid on veel paljudes keeltes erinevate nimetustega. Need kõik on ühendatud ühisprojektiga *Uncyclomedia Foundation*. 

Et tegemist pole tõsise entsüklopeediaga, muutuvad sealsed artiklid alalõpmata. Mõned naljad püsivad muidugi kauem, kuid paljusid artikleid muudetakse ja värskendatakse pidevalt. 

Hoolimata absurdsusest ei ole *Uncyclopedia* artiklid labased ega kedagi solvavad. Isegi tundlikke teemasid käsitletakse huumoriga. Administraatorid hoiavad artiklitel silma peal ja lauslollused siiski kustutatakse. Autoritel soovitatakse olla naljakas, kuid mitte nõme. Nii nagu vikipeediadki, kannatab ka *Uncyclopedia* aeg-ajalt ja kohati vandalismi all. 

Artikkel Eestist oli Uncyclopedia esilehel 26. augustil 2005 ja sel ajal oli see kogu selle saidi vaadatavuselt kaheksas artikkel.

Lõbusalt ja naljaga pooleks käsitletakse ka uskumusi ja religioone. Kristlus on näiteks "armastuse religioon, mis põhineb jumala piinamisel ja jõhkral tapmisel". Kristlased on "kannibalid, kes usuvad, et söövad jumala ihu ja joovad tema verd". Jne. 

Palju nalju tehakse ka kategooriate, linkide, ümbersuunamiste jm vikipeediliste vahenditega. Artiklite arutelud on siiski enamasti asjalikud.

Välislingid
-----------

* Kõigi Uncyclopediate ja Uncyclopedia sõsarprojektide loetelu
* Ingliskeelne Uncyclopedia
* Eestikeelse Ebatsüklopeedia esileht
**Maailma Terviseorganisatsioon** (varasem eestikeelne nimetus **Maailma Tervishoiuorganisatsioon**; rahvusvaheline lühend **WHO** ingliskeelsest nimetusest *World Health Organization*; eesti keeles on kasutatud ka lühendit **MTO**) on ÜRO juures tegutsev rahvusvaheline tervishoiuorganisatsioon, mille eesmärk on inimeste tervise tagamine ja võitlus haiguste vastu. Maailma Terviseorganisatsioon on koordineerinud meetmeid võitlusel selliste nakkushaigustega nagu SARS, malaaria ja AIDS ning organisatsioonil on ka projekte tubakatarbimise vähendamiseks.

WHO asutati 7. aprillil 1948 ja selle peakorter asub Šveitsis Genfis. Lisaks on organisatsioonil kuus regionaalbürood. Selle juhtorgan on Maailma Terviseassamblee (*World Health Assembly*), mis koguneb iga aasta maikuus. 

Maailma Terviseorganisatsioonil on 194 liikmesriiki, neist 192 ÜRO liikmesmaad, lisaks Cooki saared ja Niue. Olulistest maadest pole liikmed üksnes Kuuba ja Liechtenstein, lisaks on Puerto Rico ja Tokelau assotsieerunud liikmed, Vatikan ja Palestiina on vaatlejaliikmed ning organisatsiooni juures tegutseb Taiwani kutsutud delegatsioon.

Alates 2017. aastast on WHO peadirektor etiooplane Tedros Adhanom Ghebreyesus. Enne teda oli aastail 2007–2017 WHO peadirektor hiinlane Margaret Chan, kes varem oli Hongkongi tervishoiuminister.

Maailma Terviseorganisatsiooni Eesti esinduse juht aastatel 2003–2011 oli Jarno Habicht. 2020. aastast on WHO Eesti esinduse juht Kristina Köhler.

WHO ametlik hoiuraamatukogu Eestis on Eesti Rahvusraamatukogu.

Anatoomilis-terapeutiline keemiline klassifikatsiooni süsteem
-------------------------------------------------------------

 *Pikemalt artiklis Anatoomilis-terapeutiline keemiline klassifikatsiooni süsteem*
Maailma Terviseorganisatsioon annab välja anatoomilis-terapeutilist keemilist klassifikatsiooni süsteemi, mis on tänapäeval kehtiv rahvusvaheline raviainete põhine statistiline identifikaator.

Viited
------

1. ↑  "Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) esindus Eestis". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. aprill 2016. Vaadatud 16. veebruaril 2016.
2. ↑  The Anatomical Therapeutic Chemical Classification System with Defined Daily Doses (ATC/DDD), veebiversioon (vaadatud 9.08.2013

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Maailma Terviseorganisatsioon** |

* Maailma Terviseorganisatsiooni koduleht
* WHO väljaanded Eesti Rahvusraamatukogus
* WHO monographs on selected medicinal plants, 1. köide, World Health Organization, Geneva, 1999, ISBN 92 4 154517 8
**Nicolò Zaniolo** (sündinud 2. juulil 1999 Massas) on Itaalia jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Inglise kõrgliiga klubis Aston Villa (laenul Türgi kõrgliiga klubist Galatasaray) ja Itaalia jalgpallikoondises.

Hooajal 2016/17 debüteeris ta Itaalia esiliigas Virtus Entella meeskonnas. Enne seda kuulus ta Genoa ja Fiorentina noorteakadeemiatesse.

2017. aasta juulis liitus ta Milano Internazionalega, kuid mängis hooajal 2017/18 vaid klubi noortevõistkonnas.

2018. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu AS Romaga. Itaalia kõrgliigas debüteeris ta 2018. aasta septembris ja lõi esimese värava sama aasta 26. detsembril mängus Sassuolo vastu. Hooajal 2018–19 lõi Zaniolo Itaalia kõrgliigas kokku neli väravat ja valiti liigahooaja parimaks uustulnukaks. 12. veebruaril 2019 lõi ta UEFA Meistrite Liiga kuueteistkümnendikfinaalis kaks väravat FC Porto vastu, saades kõige nooremaks Itaalia mängijaks, kes on Meistrite Liiga ühes mängus kaks väravat löönud. Hooajal 2019/20 lõi ta Itaalia kõrgliigas kuus väravat. Hooaja 2020/21 pidi Zaniolo vigastuse tõttu täielikult vahele jätma.

2023. aasta veebruaris siirdus Zaniolo Galatasaraysse. Samal aastal tuli ta Galatasarayga Türgi meistriks. Sama aasta suvel liitus ta laenulepingu alusel Aston Villaga.

2018. aastal saavutas ta Itaalia kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel teise koha. Itaalia jalgpallikoondises debüteeris Zaniolo 23. märtsil 2019 EM-i valikmängus Soome vastu. Koondisekarjääri kaks esimest väravat lõi ta sama aasa 18. novembril EM-i valikmängus Armeenia vastu.

Saavutused
----------

Roma
* UEFA Euroopa Konverentsiliiga: 2021–22

Galatasaray
* Süper Lig: 2022–23

Viited
------

1. ↑  "Roma 2-1 FC Porto: Nicolò Zaniolo scores twice in win for hosts". BBC Sport. 12.2.2019. Vaadatud 7.5.2022
2. ↑  "Official: Nicolò Zaniolo sold to Galatasaray". 8. veebruar 2023.
**Valeeria Villandi** (õieti **Valeria-Salme Villandi**; 27. august 1924 Tallinn – 31. detsember 2021) oli eesti luuletaja ja tõlkija.

Valeeria Villandi lõpetas 1955. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. Ta töötas aastatel 1947–1952 kirjandusmuuseumis, seejärel oli ajalehe Edasi kultuuriosakonna juhataja, 1954. aastast ajakirja Noorus kirjandusosakonna juhataja ning 1964. aastast oli ta kutseline kirjanik. 1973. aastast töötas ta ajakirja Looming toimetuses, esialgu toimetajana ning 1982–1991 vastutava sekretärina.

Esimesed Valeeria Villandi luuletused ilmusid ajakirjanduses 1945. aastal. Ta on tõlkinud peamiselt vene ja saksa, kuid ka udmurdi ja hispaania keelest, eelkõige luulet. Ta on koostanud ja toimetanud luuleraamatuid nii täiskasvanutele kui ka lastele ning tõlkinud filmitekste, sealhulgas palju vene multifilme.

Luulekogud
----------

* "Päikese ring", Tallinn; Eesti Riiklik Kirjastus, 1957
* "Kaja", Tallinn; Eesti Raamat, 1969
* "Hüpe homsesse", Tallinn: Eesti Raamat, 1974
* "Momentvõtted aegluubis", Eesti Keele Sihtasutus, 2015

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "97-aastaselt suri tõlkija ja luuletaja Valeeria Villandi" Delfi, 3. jaanuar 2022
3. 1 2 3  Eesti kirjarahva leksikon, ISBN 545002357X

Välislingid
-----------

* Rein Veidemann. Lihtsalt Valerka Eesti Päevaleht, 27. august 1999
* Valeeria Villandi Eesti biograafilises andmebaasis ISIK
Elektromagnetilise ühilduvuse laboratoorium
 Logoperioodiline antenn raadiosageduslike elektromagnethäirete mõõtmisteks
**Elektromagnetiline ühilduvus** (ingl *electromagnetic compatibility, EMC*) on elektriseadme või -paigaldise võime toimida rahuldavalt elektromagnetilises keskkonnas, tekitamata vastuvõetamatuid elektromagnethäireid (elektromagnetiline müra, soovimatu signaal või levikeskkonna muutus) teistele selles keskkonnas asuvatele seadmetele. Seadmete ja süsteemide niisuguse seisundi tagamiseks on kehtestatud tehnilised ja õiguslikud normid.

  

 Neli elektromagnethäirete sidestusviisi
Elektromagnethäired (ingl *electromagnetic interference, EMI*) võivad häire allikast häire vastuvõtjasse edasi kanduda

* elektromagnetkiirgusena elektromagnetlainete vahendusel;
* induktiivse sidestuse teel magnetvälja ja vastastikuse induktiivsuse vahendusel;
* mahtuvusliku sidestuse teel elektrivälja vahendusel;
* galvaanilise sidestuse teel, kui vooluahelatel on ühiseid juhtmeosi, või kui on tegemist impedantssidestusega (nagu skeemil kondensaatori kaudu).

Elektromagnethäire võib edasi kanduda ka mitme üheskoos toimiva sidestuse vahendusel. Näiteskeemil toodud alumine sidestustee koosneb induktiivsest, galvaanilisest ja mahtuvuslikust sidestusest.

Müra allikad ja vastuvõtjad on tavaliselt elektroonikaseadmed, häireallikaks võib olla ka loodusnähtus, nagu välk või maailmaruumist (nt Päikeselt) tulev kiirgus.

Viited
------

1. ↑  Tehnilise Järelevalve Amet: Elektromagnetiline ühilduvus[*alaline kõdulink*], veebiviide, vaadatud 17. dets. 2012.

Välislingid
-----------

* TTÜ teadussekundid: kuidas vältida elektriseadmete kummalist käitumist?
Ēvele kirikumõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904) Mõisa valdused on kaardil tähistatud ristiga
**Ēvele kirikumõis** (saksa keeles *Pastorat Wohlfahrt*, läti keeles *Ēveles mācītājmuiža*) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Ēvele kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub Lätis Valmiera piirkonnas Ēvele vallas Ēvele asulas. Mõisa aastal 1609 valminud peahoone on valla vanim ehitis; tänapäeval asub seal kohalik rahvamaja.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 3/4 adramaad, sellele allus 31 mees- ja 36 naishinge.

Viited
------

1. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 273.

Ēvele kirik
Ēvele kihelkond

**Kirik**: Ēvele kirik  

**Abikirik**: Strenči kirik  

**Mõisad**: Ēvele kirikumõis | Ēvele mõis | Jaunjērcēni mõis | Ķeiži mõis | Ķemere mõis | Ķempēni mõis | Vecjērcēni mõis
Kultuuriportaali MICHAEL logo
**MICHAEL** (*Multilingual Inventory of Cultural Heritage in Europe*) on Euroopa Komisjoni rahastatud Euroopa Liidu riike hõlmav kultuuriportaal, mis võimaldab ligipääsu Euroopa Liidus asuvatele raamatukogude, arhiivide ja muuseumide digitaalsetele kultuuripärandi kogudele.

Kataloogi valdkonnad
--------------------

MICHAEL on kataloog peaasjalikult muuseumite, raamatukogude ja arhiivide digitaalse kultuurpärandi kogudest. Kultuuripärandi materjali kirjeldus hõlmab nii digiteeritud füüsilist materjali (näiteks fotod, arhiividokumendid, kaardid, objektid, arheoloogilised objektid) kui ka materjali, mis on digitaalselt sündinud (nt helisalvestised, video, teaduslikud andmed).

Kogusid on kirjeldanud kultuuriasutustes töötavad spetsialistid või regionaalsete/riiklike kultuuriasutuste lepingulised kataloogijad. Kirjed sisaldavad digitaalse materjali detailset kirjeldust, piirkondlikku kattumist, olulisi seoseid (nt kuulsad inimesed või sündmused), infot materjali säilitamisest, juurdepääsust ja asukohast.

MICHAEL-i eesmärk on Euroopa kultuurisektori seni laialipaisatult asuvate digikogude allikate koondamine ühte kataloogi.

Riiklikud ja üleeuroopalised veebiportaalid
-------------------------------------------

MICHAEL-i kataloogile on juurdepääs Euroopa kultuuriportaali kaudu – see liidab omavahel kataloogid, mis on ette valmistatud projektis osalevate EL riikide poolt. 2008. aasta märtsis sisaldas MICHAEL kolme Euroopa riigi – Prantsusmaa, Itaalia ja Suurbritannia – riiklikke portaale. Projektiga liitunud 13 riiki avavad oma kataloogid 2008. aasta lõpuks.

Iga riik peab avama riikliku MICHAEL-i portaali, mis sisaldab vaid selle riigi kogusid.

Projekti juhtimine
------------------

MICHAEL-i projekt loodi Euroopa Komisjoni eTEN-programmi toetusel. Projekti algusjärgus 2004. aastal osalesid kolm riiki: Prantsusmaa, Itaalia ja Suurbritannia. Projekti teises ringis 2006. aasta juunis liitusid 11 Euroopa riiki: Tšehhi, Soome, Saksamaa, Kreeka, Ungari, Malta, Holland, Poola, Portugal, Hispaania ja Rootsi. Hiljuti liitusid projektiga Belgia (Flandria), Eesti, Läti ja Bulgaaria.

2007. aasta juunis loodi MICHAEL-Culture AISBL, mis jätkab MICHAEL-i Euroopa teenuse hooldamist ja arendamist.

Välislingid
-----------

* MICHAEL: Euroopa portaal
* MICHAEL: Prantsuse portaal
* MICHAEL: Saksa portaal
* MICHAEL: Itaalia portaal
* MICHAEL youtube'is
Kevin Volland (2018)
**Kevin Volland** (sündinud 30. juulil 1992 Marktoberdorfis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib ründajana Saksa kõrgliiga klubis Berliini Union.

Ta alustas klubikarjääri TSV 1860 Münchenis, mille koosseisus debüteeris ta hooajal 2010–11 Saksamaa esiliigas. Hooajal 2011–12 lõi Volland Saksamaa esiliigas 14 väravat.

Aastatel 2012–2016 mängis ta Saksamaa kõrgliigas TSG 1899 Hoffenheimi ja aastatel 2016–2020 Leverkuseni Bayeri ridades. Nii hooajal 2017–18 kui ka 2018–19 lõi ta Saksamaa kõrgliigas 14 väravat.

2020. aasta septembris sõlmis Volland lepingu AS Monacoga.

Suvel 2023 liitus ta ligi 4 miljoni euro eest Berliini Unioniga.

2015. aastal osales ta Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistrivõistlustel, kus jõuti poolfinaali. Volland lõi turniiril kaks väravat ja andis ühe väravasöödu ning võitis Hõbepalli auhinna. Saksamaa jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 13. mail 2014 sõprusmängus Poola vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. novembril 2016 MM-i valikmängus San Marino vastu.

Viited
------

1. ↑  "Kevin Volland joins AS Monaco". AS Monaco.com. 2.9.2020. Vaadatud 20.11.2020
**Toomas Sildam** (sündinud 5. novembril 1961) on eesti ajakirjanik ja riigiametnik.

Tema kutselise ajakirjaniku tee algas 1981. aastal ajalehes Noorte Hääl. Hiljem töötas ta muudes väljaannetes, sealhulgas üle kümne aasta ajalehes Postimees.

Aastatel 2006–2016 oli Sildam president Toomas Hendrik Ilvese avalike suhete nõunik, seejärel töötas Riigikogu Kantseleis Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni nõunikuna.

Oktoobrist 2017 töötas ta Eesti Rahvusringhäälingu uudistetoimetuses.

11. oktoobrist 2021 on Toomas Sildam president Alar Karise sisenõunik.

Seik noorpõlvest
----------------

Toomas Sildam lõi kaasa Kodulinna liikumise ajakirjandusringis. Kodulinna eestvedaja Tiina Mägi: "Kodulinna ajakirjandusringis mõtlesin, et lähen hulluks. Nii kirjaoskamatut inimest kui Sildam ei olnud mina varem näinud!"

Tunnustus
---------

* 2009 – Kolme Tähe IV klassi orden

Viited
------

1. ↑  Toomas Sildam naaseb ajakirjandusse ERR Uudised, 27.09.2017.
2. ↑  Madis Jürgen. Sildam. Eesti Ekspress, 19.10.2006.
3. ↑  Toomas Sildam naaseb ajakirjandusse ERR Uudised, 27.09.2017.
4. ↑  Toomas Sildam naaseb ajakirjandusse ERR Uudised, 27.09.2017.
5. ↑  Galerii: Sildam ja Treufeldt jätsid ERR-i kolleegidega hüvasti 08.10.2021.
6. ↑  Allik, Henry-Laur. President Karise meeskond hakkab vormuma. Postimees, 21. september 2021.
7. ↑  Madis Jürgen. Sildam. Eesti Ekspress, 19.10.2006.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Toomas Sildam** |

* Persoon: Toomas Sildam, kes sa oled?, ekspress.ee, 29. veebruar 2009
* Olev Remsu. Kaks Toomast ja üks Riho, Õhtuleht, 29. mai 2010
* Kas Toomas Sildam oli KGB agent?. Eesti Ekspress, 14. mai 2010
**Vladimír Špidla** (sündinud 21. aprillil 1959 Prahas) on Tšehhi ja Euroopa Liidu poliitik. 

Ta lõpetas Karli ülikooli Prahas ja kaitses 1976 filosoofiadoktori kraadi ajaloos ja esiajaloos. Pärast seda pidas ta palju vähetasustatud töökohti, töötades sealhulgas arheoloogina.

Poliitikasse astus ta pärast Sametrevolutsiooni oma kodulinnas Jindřichův Hradecis. Aastatel 1991–1996 juhatas ta kohalikku tööhõivekeskust. Ta on Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei liige, alates 1992. aastast juhatuse liige, 1997–2001 aseesimees Miloš Zemani juhitavas erakonnas ja 2001–2004 esimees.

1996 valiti ta parlamenti. 1998–2002 oli ta töö- ja sotsiaalminister ning asepeaminister Miloš Zemani valitsuses. 2002–2004 oli ta Tšehhi peaminister. Presidendivahetuse ajal 2. veebruarist kuni 7. märtsini 2003 oli ta Tšehhi presidendi kohusetäitja. Ta astus peaministri ametist tagasi 26. juulil 2004 pärast oma erakonna viletsat tulemust parlamendivalimistel. Kuid Špidla valitsuse poliitika ei erinenud oluliselt tema eelkäija Zemani ega järelkäija Stanislav Grossi poliitikast ja kogu tema valitsusaja kestis mõõdukas majanduskasv.

Alates 22. novembrist 2004 kuni 9. veebruarini 2010 oli ta Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste volinik Barroso esimeses komisjonis.

Teda peeti sotsiaaldemokraatide vasakpoolsesse tiiba kuulujaks ja oma riigi kõige ausamaks tipp-poliitikuks, kuid samas kuivaks tehnokraadiks, kes erinevalt oma eelkäijast ei suutnud oma visiooni viia rahvani ega isegi oma erakonna liikmeteni. Euroopa Komisjoni voliniku kohta nimetati tema puhul kuldseks langevarjuks.

Isiklikku
---------

Vladimír Špidla on teist korda abielus. Tal on esimesest abielust kaks last ja teisest abielust kaks kasulast.

Lisaks tšehhi keelele räägib Špidla saksa ja prantsuse keelt.

Tema hobideks on maratoni- ja murdmaajooks.

Välislingid
-----------

* Koduleht Euroopa Komisjonis

| * v
* r
Barroso esimene komisjon (2004–2010) |
| --- |
| 

* Joaquín Almunia
* Catherine Ashton
* José Durão Barroso
* Jacques Barrot
* Joe Borg
* Dacian Cioloş
* Stavros Dimas
* Benita Ferrero-Waldner
* Ján Figeľ
* Franco Frattini
* Mariann Fischer Boel
* Máire Geoghegan-Quinn
* Dalia Grybauskaitė
* Danuta Hübner
* Siim Kallas
* László Kovács
* Neelie Kroes
* Meglena Kuneva
* Márkos Kyprianoú
* Peter Mandelson
* Charlie McCreevy
* Louis Michel
* Leonard Orban
* Andris Piebalgs
* Janez Potočnik
* Viviane Reding
* Olli Rehn
* Vladimír Špidla
* Antonio Tajani
* Androúlla Vasileíou
* Günter Verheugen
* Margot Wallström

 |
Kiviveo regi rautatud jalastega
**Kiviregi** ehk **kivikelk** ehk **madalregi** (Saaremaal ka: *kõle*) oli madal kodarateta regi.

Kasutamine
----------

Seda kasutati peamiselt kivide veoks, põhiliselt suvel, aga ka hilissügisel õhukese lumega. Madalreega veeti ka turvast, sõnnikut, heina, samuti põllutööriistu (atru ja äkkeid), mererannas ka tõrvatünne ja võrke.

Hobune rakendati kiviree ette kolgi ja trengidega, Eesti loodeosas ja saartel ka aistega.

Ehitus
------

Madalree massiivsed jalased olid ühendatud vähemalt 3–4 ristpuuga. Jalased olid valmistatud enamasti kasepuust ja kujult üleskaarduvad. Mõnikord kaeti regi laudadega. Kivide mahaveeremise takistamiseks paigaldati külgedel ristpuude peale kaustad.

Kiviregi oli Euroopas laialdaselt tuntud, Eestis kasutati kivirege põldudelt kivide äraveoks 20. sajandi algupooleni.

Vaata ka
--------

* kiviveohark
* regi

Viited
------

1. 1 2  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 111
2. 1 2  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 89

Välislingid
-----------

* Kiviregi Eesti Muuseumide Infosüsteemis
Erakonna logo
**Mõõdukas Koalitsioonipartei** (ka **Mõõdukas Koonderakond**; rootsi keeles *Moderata samlingspartiet*, mitteametlikult *Moderaterna* (eesti keeles Moderaadid), lühend M) on Rootsi liberaalkonservatiivne partei. 

Partei asutati 1904. aastal. Moderaadid on pärast Teist maailmasõda võimul olnud koalitsioonivalitsustes aastatel 1976–1981, 1991–1994 ja alates 2006. aastast. 

Partei kuulub Rahvusvahelisse Demokraatliku Uniooni ja Euroopa Rahvaparteisse. Mõõdukate liider on aastast 2003 endine Rootsi peaminister Fredrik Reinfeldt.

Ajalugu
-------

Partei asutasid 17. oktoobril 1904 Üldise Valimisliidu (*Allmänna valmansförbundet*) nime all Rootsi konservatiivsed poliitikud. Partei moodustamist kiirendas asjaolu, et nii sotsid (1889) kui ka liberaalid (1902) olid oma partei loonud. Partei vastustas tollal üldist valimisõigust, töötajate õigusi, sotsiaalseid kulutusi. Nad kaitsesid tollal Rootsi ülemklassi eesõigusi.

1928. aastal saavutasid nad oma parema valimistulemuse – 28% häälest parlamendivalimistel.

1930. aastatel pooldas nende tollane noorteorganisatsioon Rootsi Rahvuslik Noorteliit (*Sveriges Nationella Ungdomsförbund*) natsionaalsotsialismi, mida emapartei vastustas. Seetõttu eraldati noored emaparteist, ja moodustati uus partei noortekogu, mida kutsutakse Mõõdukate Noortekoguks (*Moderata ungdomsförbundet*, lühendatult **Muf**).

1938. aastal nimetati partei ümber Rahvuslikuks Paremorganisatsiooniks (*Högerns riksorganisation*). Teise maailmasõja aastatel osalesid nad Rootsi rahvusliku ühtsuse valitsuses koos sotsidega, Liberaalse Rahvaparteiga ja Keskparteiga.

1952. aastal nimetati partei ümber Paremparteiks (*Högerpartiet*). 1969. aastal sai erakond oma praeguse nime.

1970. aastatel liikus partei Gösta Bohmani juhtimisel traditsioonilisest konservatismist märksa enam neoliberalismi. Alates 1979. aastast on mõõdukad Rootsi parem-ja keskparteidest edukaim partei parlamendivalimistel.

Ideoloogia
----------

Moderaatide ideoloogia on liberalismi ja konservatismi segu. Partei on majandusprogrammi poolest Rootsi parlamendiparteidest kõige parempoolsem ja toetab madalate maksude poliitikat. Erakond taotleb avaliku sektori funktsioonide vähendamist.

Eelviimased valimised
---------------------

2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis partei 17,6% häältest (4 kohta 19-st) ja 2006. aasta Rootsi parlamendivalimistel 26,1% häältest (97 kohta 349-st).
**Mõõgavõitlus** on võitluskunst, milles võitleja kasutab relvana mõõka. Tänapäeval on lääne võitluskunstides eristatud ajalooline mõõgavõitlus (keskaegsed ja renessansiajastu relvad), klassikaline vehklemine (19.-20. sajandi akadeemiline stiil) ning sportvehklemine (epee, florett, espadron). Mõõgavõitluse elemente sisaldavad paljud idamaade võitluskunstid (kendo, *taijiquan*, *aikido*, *kung fu*).

Ajalugu ja tänapäev
-------------------

Läbi ajaloo on paralleelselt eksisteerinud ning üksteist täiendanud militaarne mõõgavõitlus ja sportlik mõõgavõitlus. Kui militaarses võitluses on eesmärk vastast iga hinna eest vigastada, siis sportliku võitluse eesmärgiks on oma jõu ja osavuse arendamine ilma partnerit vigastamata. Ohutuse tagamiseks on keelatud ohtlikumad võtted ja relvad on nüristatud. Võideldakse mittekontaktselt, täiskontaktse võitluse puhul kasutatakse kaitsevarustust. 

Sportliku mõõgavõitluse kõrgajaks olid hiliskeskaeg ja renessanss, klassikalist vehklemist harrastati väga laialt veel kuni 20. sajandi alguseni. Tänapäeval on mõõgaspordi populaarsus ja osakaal teiste spordialadega võrreldes oluliselt vähenenud, kuid väiksemas ringis leidub tegelejaid kõikidel mainitud aladel. Ajaloolist mõõgavõitlust on hakatud taas harrastama seoses ajaloo taaskehastamise ja eksperimentaalarheoloogiaga.
**Plaueni Pauluse kirik** on kirik Saksamaal Plauenis. Kirik pühitseti 29. novembril 1897. 

Mõte ehitada Plauenisse kolmas kirik kerkis päevakorda 1881. aastal. Aeganõudvad läbirääkimised linnakoguduse ja kiriku eestseisuse vahel lükkasid uue kiriku ehituse algust aina edasi. 1891. aastal võitis arhitektuurikonkursi Leipzigi arhitekt Georg Weidenbach. Uut hoogu andis ehitusele praost (*Superintendent*) Lieschke, kes pärast ametisse astumist 1892. aastal jagas Saksimaa suurima kihelkonna Plauenis kolmeks iseseisvaks (Jaani, Lutheri ja Pauluse) koguduseks. Aastal 1893 andis linnakoguduse nõukogu Pauluse kogudusele üle suure krundi ja 1894 kiideti lõplikult heaks kiriku ehitusplaanid. 

Pärast kahekuulist ettevalmistustööd pandi kirikule nurgakivi 17. juunil 1895 ja 26. augustil 1896 peeti sarikapidu. 

30. novembril 1895 pühitseti kolm terasest kella. Neljas kell annetati 8. juulil 1897 ja b-moll kolmkõlast b-moll septakord. Kõik neli kella on valatud Bochumis ja kannavad tsitaate Pauluse kirjadest (vt tabelit!). 

| Kell | Heli | Valamise aasta | Mass (kg) | Kiri kellal (tõlge) ja viide kirjakohale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | **b** −8 | 1895 | u. 3 400 | *Aus Dankbarkeit gegen Gott gestiftet von Karl Lange und Familie, Der Gerechte wird seines Glaubens leben*
(Tänulikkusest Jumala vastu annetatud Karl Lange ja tema perekonna poolt. Õige jääb usust elama) Rm 1,17.  |
| 2. | **des′** −4 | 1895 | u. 2 100 | *Die Liebe ist des Gesetzes Erfüllung*
(Armastus on Seaduse täitmine) Rm 13,10. |
| 3. | **f′** +4 | 1895 | u. 1 400 | *Hoffnung läßt nicht zu Schanden werden*
(Lootus ei jäta häbisse) Rm 5,5. |
| 4. | **as′** +4 | 1897 | u. 600 | *Gott sei Ehre in Ewigkeit*
(Jumalale olgu au igavesti [lisaks ka annetaja perekonna Köcheli nimi]) 1Tm 1,17.  |

Orel ehitati Jehmlichi töökojas. 

Kuni 1918. aastani oli kirik ühtlasi Saksi armee 134. jalaväe rügemendi Garnisoni kirikuks. Esimese maailmasõja ajal konfiskeeriti oreli 59 tinavilet sõjaväe tarbeks. Alles 1921. aastal õnnestus puuduvad viled asendada. 

Pauluse kirik asub raudteejaama kvartalis, mille purustused olid teise maailmasõja ajal Plauenis kõige suuremad (kvartal hävis 90% ulatuses). Pikka aega pääses kirik pommirünnakutest, alles kolmeteistkümnendal rünnakul 10. aprillil 1945 sai kirik briti õhuväe rünnaku käigus purustusi ning süttis põlema. Kiriku katus põles täielikult, tornikiiver varises kokku pärast pikka põlemist. Purunesid kõik aknad, siseruum sai märkimisväärseid kahjustusi ja orel tuli välja vahetada. Pääsesid vaid altar ja kantsel. 

Alles 1946 oli võimalik asuda kiriku taastamisele. Taastatud kirik pühitseti sisse aastal 1957.

Vaata ka
--------

* Plaueni Pauluse kogudus

Välislingid
-----------

* Kiriku koduleht
Platvormimajandus (inglise keeles *platform economy*) on majanduslik või sotsiaalne tegevus, mille võimaldajaks on (digi)platvorm. Platvorm toimib kontaktide loojana või tehnoloogilise raamistiku võimaldajana. Kõige tuntumad platvormid on kontaktide loomisele orienteeritud (*match-making*) platvormid, näiteks Airbnb, Amazon, Uber, Baidu. 

Kuigi esialgu räägiti platvormimajandusest kui uudsest fenomenist, eristub see üha vähem tavamajandusest. Digitehnoloogiate areng on toonud kaasa ka tavapärase ettevõtluse üha suurema platvormistumise. Platvormimajanduse eripäraks on digiplatvormide roll vahendajana, võrguefekti olulisus ja uudsed ärimudelid. Platvormimajandus on hakanud üha rohkem muutma seda, kuidas inimesed suhtlevad, töötavad, ostlevad ja majanduses väärtust loovad.

Platvormimajanduse mõistega seostuvad teemad on sageli jagamismajandus, digimajandus, platvormitöö.

### Digiplatvormide tüübid ja ärimudelid

Platvormimajandus on asendanud mitmed seni toiminud ärimudelid. Näiteks on filmide ja sarjade levikule keskendunud digiplatvormid Netflix ja Hulu asendanud traditsioonilise videolaenutusäri. Samamoodi on platvormistunud taksoäri ning puhkemajandus. 

Kolm põhilist platvormitüüpi on:

* **Tehinguplatvormid** ehk digitaalsed kontaktiloojad loovad väärtust digitaalse turuplatsi või kohtumispaigana. Tuntuimad tehinguplatvormid on Facebook.com; Amazon.com ja Etsy.com
* **Innovatsiooniplatvormid**, mis võimaldavad klientidele tehnoloogilise raamistiku ning mida saab kohaldada oma vajadustele vastavaks. Näiteks Microsoft ja Oracle.
* **Integratsiooniplatvormid**, mis ühendavad tehinguplatvormi ja innovatsiooniplatvormi omadused. Näiteks veebirakenduste müügiplatvormid Apple App Store ja Google Play.

Kenney & Zysman (2016) jagavad digiplatvormide peamised tüübid järgnevalt: 

* **Platvormid platvormide jaoks**
* **Platvormid, mis muudavad digitööristad veebis kättesaadavaks ja toetavad teiste platvormide loomist**
* **Töövahendusplatvormid**
* **Jaemüügiplatvormid**
* **Teenusplatvormid**

### Majanduslikud järelmid

Platvormimajanduse esilekerkimine muudab seda, kuidas majanduses väärtust luuakse. Digiplatvormid on üles ehitatud uudsele ärimudelile. Levinuimad digiplatvormide ärimudelid on:

* kuulutuse avaldamise eest tasu võtmine (sellist ärimudelit kasutab näiteks eBay, Alibaba ja Amazon);
* teenuse tarbijalt ja pakkujalt tasu võtmine ehk 2-poolne platvormimudel (näiteks kasutab seda mudelit AirBnb platvorm);
* mitme osalejaga platvormimudel, milles osalevad lisaks teenuse ostjale ja pakkujale ka olulise infrastruktuuri või vahendite pakkujad (näiteks Wolt)
* tellimistasu mudel, kus platvorm kasseerib kasutajatelt tasu teatud regulaarsusega, näiteks igakuiselt (näiteks Netflix)

Viited
------

1. ↑  Kenney, Martin; Zysman, John (2016). "The Rise of the Platform Economy". *Issues in Science & Technology*. Vaadatud 14.12.2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: mitu nime: autorite loend (link)
2. ↑  "Platform economy: The 4 key Business Models". 25.11.2020. Vaadatud 26.12.2020.
**Kivisild** on eesti perekonnanimi.

Statistika
----------

2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivisild 303 inimesel: 133 mehel ja 170 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kivisild meeste puhul 545. kohal ja naiste puhul 426. kohal.

Kivisild oli levinumaks nimeks vanuserühmas 15–19 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,17. Nime kandja oli keskmiselt 43 aasta vanune. Perekonnanimi Kivisild oli kõige sagedasem Viljandi maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 10,98 inimest.

19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Suure-Jaani kihelkonna Aimla, Jaska ja Olustvere mõisavaldades ning Juuru kihelkonna Härgla ja Märjamaa kihelkonna Paeküla mõisavallas talupoegadele perenimeks Kiwwisild ja Kiwisild.

1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivisild uueks nimeks kokku 22 korral, kui loobuti nimedest Stumpf neljal ning Gentalen kahel juhul, samuti nimedest Budtkin, Ebarik, Kirisberg, Krasman, Laveng, Stillverk, Tomasov jne.

Nime kandjaid
-------------

* Jaan Kivisild, Eesti Panga direktor (1882–1954)
* Janno Kivisild, eesti jalgpallitreener (1977–)
* Tiit Kivisild, eesti ratsasportlane (1982–)
* Toomas Kivisild, eesti geneetik (1969–)
* Tõnis Kivisild, eesti basskitarrist (1985–)

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet: Nimede statistika (vaadatud 24.05.2022)
2. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede panemine (algne nimekuju): Kivisild.
3. ↑  Onomastika andmebaas. Nimede eestistamine:(uus nimekuju): Kivisild.

Välislingid
-----------

* Kivisild statistikaameti andmebaasis
Joni Ortio (2009)
**Joni Juhani Ortio** (sündinud 16. aprillil 1991 Turus) on Soome jäähokimängija, kes mängib väravavahina KHL-i Rootsi kõrgliigaklubis HV71.

Ta alustas klubikarjääri Soome klubis HC TPS, mille koosseisus debüteeris ta Soome kõrgliigas hooajal 2009–10.

2009. aastal valis Calgary Flames ta NHL-i *draft* '​is 171. valikuna. Hooaja 2010–11 lõpus debüteeris Ortio Flamesi noorteklubis Abbotsford Heat American Hockey League'is. Ta mängi Heatis ka hooaja 2011–12 alguses, kuid naasis seejärel Soome kõrgliigasse, tunnistades, et ei olnud veel valmis Põhja-Ameerikas mängima.

Hooajal 2012–13 mängis Ortio Soome kõrgliigas HIFK Helsinkii ridades. Seejärel läks ta tagasi Põhja-Ameerikasse. 27. veebruaril 2014 tegi ta Flamesi meeskonnas debüüdi NHL-is. Kokku mängis ta sel hooajal NHL-is viies mängus. Suurema osa sellest hooajast mängis Ortio Abbotsford Heatis. Flamesi koosseisu kuulus Ortio ka kahel järgmisel hooajal. NHL-i kõrvalt jätkas ta mängimist samuti AHL-is ning 2015. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule.

2016. aasta septembris liitus Ortio Rootsi kõrgliigaklubiga Skellefteå AIK. Hooajal 2017–18 jõudis ta Skellefteåga Rootsi meistrivõistlustel finaali, kus kaotati Växjö Lakersile. Hooajal 2018–19 mängis ta KHL-is HK Vitjazi ridades. Hooajal 2019–20 mängis ta Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions. Aastatel 2020–2022 mängis ta kaks hooaega KHL-i klubis Nur-Sultani Barõs.

2022. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu äsja Rootsi kõrgliigasse tõusnud HV71-ga.

Ortio on kuulunud Soome jäähokikoondisse 2013. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel.

Viited
------

1. ↑  "Joni Ortio mahdollisesta NHL-kutsusta: Kun sen on aika tulla, niin se tulee". "Joni Ortio mahdollisesta NHL-kutsusta: Kun sen on aika tulla, niin se tulee"]. sportti.com. 27.1.2014. Vaadatud 19.10.2020
2. ↑  "Joni Ortio signs with HV71". HV71. 23. mai 2022. Vaadatud 23. mail 2022.

Välislingid
-----------

* Joni Ortio KHL.ru lehel
* Joni Ortio NHL.com lehel
* Joni Ortio hockeydb.com lehel
Karsi linnus (kindluse tsitadell)
**Kars** on linn Türgi kirdeosas Ida-Anatoolia regioonis, Karsi provintsi keskus. Asub 45 km kaugusel Armeenia piirist 1760 m kõrgusel Karsi jõe ääres.

Ajalugu
-------

Kars oli aastatel 928–961 Bagratiidide juhitava armeenlaste kuningriigi pealinn. 11. sajandil vallutasid linna seldžukid, 13. sajandil mongolid ja 1387. aastal Timur. 

1514 sai linnast Osmani impeeriumi osa. Karsi põhjaossa püstitati umbes 1579. aastal sultan Murad III juhtimisel Karsi linnus. Hiljem sai linnusest Karsi kindluse tsitadell. 

Kindlus oli Osmani riigi oluline tugipunkt, mida venelased piirasid esimest korda Kuuenda Vene-Türgi sõja ajal 1807. Venelased vallutasid Seitsmenda Vene-Türgi sõja 1828. aastal kindluse, kuid Adrianoopoli rahulepinguga anti see Osmani riigile tagasi. Ka Kaheksanda Vene-Türgi sõja (Krimmi sõja) ajal vallutasid venelased 1855. aastal kindluse, kuid Pariisi rahulepinguga anti see 1856. aastal Osmani riigile tagasi. 

Pärast Üheksandat Vene-Türgi sõda läks linn 1878. aasta San Stefano rahuga lõplikult Venemaa valdusse. 1886. aastal asutasid eesti väljarändajad Karsi linnusest (kindluse tsitadellist) umbes 6 km kaugusele lõunasse uue küla Uus-Estonia.

Osmani sõjavägi okupeeris 1918 linna, kuid pärast riigi lüüasaamist Esimeses maailmasõjas vallutasid linna Armeenia Vabariigi väed. 1921. aastal Türgi ja Nõukogude Venemaa vahel sõlmitud Karsi rahulepinguga läks linn Türgi valdusse. Armeenia seda lepingut ei tunnista ja nõuab Karsi endale.

Haridus
-------

Vanalinnast üle Karsi jõe põhjas asub Kaukaasia ülikool (*Kafkas Üniversitesi*).

Transport
---------

Linnast lõunas asub Karsi lennujaam. Lennuväli on kohe vastu Uus-Estonia küla idakülge, kuid küla keskelt lennujaama peahooneni on umbes 2 km.

Varia
-----

Karsis toimub Orhan Pamuki romaani "Lumi" tegevus.

Viited
------

1. ↑  Военный энциклопедический лексикон. Санкт-Петербург 1843. Lk 11

Välislingid
-----------

 Kars – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Léopold I** [leop'ool esimene] (16. detsember 1790 Baieri, Coburg, Ehrenburgi loss – 10. detsember 1865 Brüssel, Laeken) oli esimene belglaste kuningas (Belgia kuningas; 1831 kuni surmani). 

Tema täisnimi oli Leopold Georg Christian Friedrich (prantsuse keeles *Léopold-Georges-Chrétien-Frédéric*, flaami keeles *Leopold Joris Christiaan Frederik*). Ta oli Saksi-Coburg-Saalfeldi hertsogi Franz Friedrichi (1750–1806) ja krahvinna Auguste Reuss-Ebersdorfi (1757–1831) noorim poeg. 

1795. aastal määrati Léopold I viieaastaselt Venemaa Izmailovski keiserliku polgu polkovnikuks ja 1802 kindraliks. Kui Napoleon 1806 okupeeris Saksi-Coburgi hertsogiriigi, siis läks Léopold I Pariisi. Napoleon pakkus talle adjutandi kohta, kuid ta keeldus. Hiljem tegi ta kampaaniat Napoleoni vastu. 1815 määrati Léopold I armee ülemjuhatajaks. 

2. mail 1816 abiellus ta printsess Charlotte Augustaga (1796–1817), kes oli Inglise printsregendi, hilisema kuninga George IV ainus seaduslik tütar ja seetõttu Inglise troonipärija. 5. novembril 1817 sündis printsessil surnud poeg ja ta ise suri järgmisel päeval.

2. juulil 1829 abiellus Léopold I näitleja Caroline Baueriga, kes oli Léopold I nõuniku nõbu ja kes määrati Montgomery krahvinnaks. Selle abielu seaduslikkus on kaheldav, sest see oli omavaheline abieluleping ilma religioosse või avaliku tseremooniata. Abielu lõppes kuuldavasti 1831. aastal.

Kui Kreekast sai 1830 kuningriik, pakuti valitsejakohta Léopold I-le, kuid ta loobus sellest. Kui Belgia kinnitas oma iseseisvust Hollandist 4. oktoobril 1830, palus Belgia Kongress hakata Léopold I äsja moodustatud riigi kuningaks. Ta astus ametisse Belgia Kuningapalees 21. juulil 1831. Sellest päevast sai Belgia iseseisvuspäev.

Juba 2. augustil tungisid Hollandi väed Belgiasse. Rahutused kestsid 8 aastat, kuid 1839 sõlmisid kaks riiki lepingu, kus tunnustati Belgia iseseisvust.

9. augustil 1832 abiellus Léopold I Prantsusmaa kuninga Louis-Philippe I tütre printsess Louise-Marie Thérèse Charlotte Isabelle d'Orléansiga (3. aprill 1812 – 11. oktoober 1850). Neil oli neli last:

* Louis-Philippe Léopold Victor Ernst Saksi-Coburg (24. juuli 1833–16. mai 1834)
* Léopold Louis-Philippe Marie Victor Saksi-Coburg (9. aprill 1835–17. detsember 1909), Belgia teine kuningas
* Philippe Eugène Ferdinand Marie Clément Baudouin Léopold George (24. märts 1837–17. november 1905)
* Marie-Charlotte Amélie Auguste Victoire Clémentine Léopoldine (7. juuni 1840–19. jaanuar 1927)

Kuningal oli oma armukese Arcadia Claret'ga veel kaks poega: parun Georg Eppinghoven (1849–1904) ja Arthur Eppinghoven (1852–1940).

5. mail 1835 sai teoks üks Léopold I unistustest: avati esimene Euroopa raudteeliin Brüsseli ja Mecheleni vahel.

Léopold I suri 10. detsembril 1865 Laekenis. Ta maeti Jumalaema kiriku kuninglikku võlvkambrisse Laekeni surnuaias.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Puudus** | **Belgia kuningas**1831–1865 | Järgnev**Léopold II** |
Lê Đức Thọ
**Lê Đức Thọ** (14. oktoober 1911 – 13. oktoober 1990) oli Vietnami revolutsionäär, kindral, diplomaat ja poliitik. 

1973. aastal anti talle ja USA riigisekretärile Henry Kissingerile Nobeli rahuauhind. Lê Đức Thọ keeldus rahuauhinnast.

Välislingid
-----------

* Lê Đức Thọ eluloolised faktid Nobeli auhinna kodulehel

  


Nobel
Nobeli rahuauhinna laureaat

1901 Dunant, Passy • 1902 Ducommun, Gobat • 1903 Cremer • 1904 IDI • 1905 Suttner • 1906 Roosevelt • 1907 Moneta, Renault • 1908 Arnoldson, Bajer • 1909 Beernaert, d'Estournelles de Constant • 1910 IPB • 
1911 Asser, Fried • 1912 Root • 1913 La Fontaine • 1917 Punane Rist • 1919 Wilson • 1920 Bourgeois • 1921 Branting, Lange • 1922 Nansen • 1925 Chamberlain, Dawes • 1926 Briand, Stresemann • 1927 Buisson, Quidde • 1929 Kellogg • 1930 Söderblom • 1931 Addams, Butler • 1933 Angell • 1934 Henderson • 1935 Ossietzky • 1936 Lamas • 1937 Cecil • 1938 Nanseni Pagulasbüroo • 1944 Punane Rist • 1945 Hull • 1946 Balch, Mott • 1947 FSC ja AFSC (kveekerid) • 1949 Boyd Orr • 1950 Bunche • 1951 Jouhaux • 1952 Schweitzer • 1953 Marshall • 1954 UNHCR • 1957 Pearson • 1958 Pire • 1959 Noel-Baker • 1960 Lutuli • 1961 Hammarskjöld • 1962 Pauling • 1963 Rahvusvaheline Punase Risti Komitee ja Punase Risti Seltside Liiga • 1964 King • 1965 UNICEF • 1968 Cassin • 1969 ILO • 1970 Borlaug • 1971 Brandt • 1973 Kissinger, Lê (keeldus auhinnast) • 1974 MacBride, Satō • 1975 Sahharov • 1976 B. Williams, Corrigan • 1977 AI • 1978 as-Sādāt, Begin • 1979 Ema Teresa • 1980 Esquivel • 1981 UNHCR • 1982 Myrdal, García Robles • 1983 Wałęsa • 1984 Tutu • 1985 IPPNW • 1986 Wiesel • 1987 Arias • 1988 ÜRO Rahuvalvejõud • 1989 XIV dalai-laama • 1990 Gorbatšov • 1991 Suu Kyi • 1992 Menchú • 1993 Mandela, de Klerk • 1994 ‘Arafāt, Peres, Rabin • 1995 Pugwashi konverentsid, Rotblat • 1996 Belo, Ramos Horta • 1997 ICBL, J. Williams • 1998 Hume, Trimble • 1999 MSF • 2000 Kim • 2001 ÜRO, Annan • 2002 Carter • 2003 ‘Ebādī • 2004 Maathai • 2005 IAEA, al-Barāda‘ī • 2006 Grameen Bank, Yunus • 2007 Gore, IPCC • 2008 Ahtisaari • 2009 Obama • 2010 Liu • 2011 Sirleaf, Gbowee, Karmān • 2012 Euroopa Liit • 2013 Keemiarelvade Keelustamise Organisatsioon • 2014 Satyarthi, Yūsafzay • 2015  Tuneesia rahvusliku dialoogi nelik • 2016  Juan Manuel Santos  • 2017  ICAN  • 2018  Murad, Mukwege • 2019  Ahmed • 2020 Maailma Toiduprogramm • 2021 Ressa, Muratov • 2022 Alies Bialiacki, Memorial, 
Kodanikuvabaduste Keskus
Léo Baptistão (2013)
**Leonardo Carrilho Baptistão** (sündinud 26. augustil 1992 Santoses) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliigaklubis Almería.

Ta kuulus noorena kodulinnaklubisse Associação Atlética Portuguesa. 16-aastaselt kolis ta Hispaaniasse, liitudes Rayo Vallecano noortesüsteemiga. Rayo Vallecano põhimeeskonnas debüteeris ta 25. augustil 2012 mängus Real Betise vastu. Ta andis Pitile väravasöödu ja lõi ise Rayo Vallecano võiduvärava. Hooajal 2012/13 lõi Baptistão Hispaania kõrgliigas kokku seitse väravat.

2013. aasta juunis sõlmis ta viieaastase lepingu Hispaania kõrgliigaklubiga Madridi Atlético. Ainsa värava lõi ta Madridi Atlético meeskonnas 18. septembril 2013 UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus Peterburi Zeniti vastu. Hooaja 2013/14 teises pooles oli ta laenul Real Betises. 2014. aasta augustis naasis ta laenule Rayo Vallecanosse ning lõi hooajal 2014/15 Hispaania kõrgliigas taas seitse väravat. Hooajal 2015/16 oli ta laenule Villarrealis.

2016. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Espanyoliga. Hooajal 2017/18 tegi Baptistão oma edukaima hooaja Hispaania kõrgliigas, kui lõi kaheksa väravat.

Aastatel 2019–2021 mängis ta Hiina kõrgliigaklubis Wuhan Zall.

2021. aasta augustis sõlmis ta Brasiilia kõrgliigaklubiga Santos lepingu, mis pidi kehtima kuni 2023. aasta maini. 2022. aasta Brasiilia kõrgliiga hooajal lõi 17 mänguga viis väravat.

2022. aasta augustis naasis Hispaania kõrgliigasse, sõlmides lepingu Almeríaga.

Viited
------

1. ↑  "Santos anuncia a contratação do atacante Léo Baptistão". gazetaesportiva.com. 21.8.2021. Vaadatud 3.7.2022
**Léon Flameng** (30. aprill 1877 – 2. jaanuar 1917) oli prantsuse jalgrattasportlane, kes võitis 1896. aasta suveolümpiamängudel esimese, teise ja kolmanda koha. Klubi: Association Vélocipédique Internationale.

8. aprillil võitis ta 100 km trekisõidu (300 ringi ajaga 3:08.19,2). Ilm oli üsna vilets, mistõttu 22 registreerunust ainult 9 startis. Neist lõpetas kaks. Kuigi Flameng vahepeal kukkus, jätkas ta sõitu kiiresti ja edestas lõpuks Giorgios Kolettist 11 ringiga. 

Léon Flameng (Ateena 1896)
11. aprillil sai ta 2000 m trekisprindis kolmanda koha ajaga üle 5 minuti ja teise koha 10 000 m trekisõidus (17.54,8). Samal päeval toimunud 1 ringi (333,33 m) trekisprindiks ei jõudnud ta end enam koguda ja jagas 5.–7. kohta (27,0). Kõik need kolm ala võitis tema kaasmaalane Paul Masson.

| Medalikohad |
| --- |
|  Olümpiamängud |
| Esimene koht | 1896 | 100 km trekisõit |
| Teine koht | 1896 | 10 000 m trekisõit |
| Kolmas koht | 1896 | trekisprint (2000 m) |

Vaata ka
--------

* Jalgrattasport 1896. aasta suveolümpiamängudel
Filterkohvimasin (aastast 2016)
Filterkohvimasina tööskeem
**Kohvimasin** on kodumasin, mis teeb kohvi jahvatatud kohviubadest kuuma vee läbijuhtimise teel. Kõige laiemalt on kasutusel filterkohvimasinad, mitmekülgsemate võimalustega aga kohviautomaadid (espressomasinad). Esimestes suundub kuum vesi kohvipurule või -pulbrile vabalt, teistes surve all. Olenevalt automatiseerituse astmest võib masin jahvatada ube ja lisada kohvile kuuma või vahustatud piima.

Filterkohvimasina tööprotsess
-----------------------------

Külm vesi voolab mahutist läbi tagasivooluklapi ja kuumeneb kütteelemendi toimel torus, mis paikneb soojendusplaadis. Kuumenemisel tekkiva auru survel klapp sulgub ja kuum vesi tõuseb püsttorus, läbib rõhtsa toruosa (see võib olla pööratav) ja tilgub filtris olevale kohvipurule. Vee eemaldumise järel rõhk torus alaneb, vee survel klapp avaneb ja kuumutamiseks siseneb uus veekogus. See protsess kordub, kusjuures iga kord kaasneb jääkvee aurustumisega iseloomulik korin.

Kui kogu külm vesi on ära tarvitatud, tõuseb temperatuur kuumutustoru ümber 130−150 kraadini ja termoregulaator lülitab kohvimasina elektrivõrgust välja või (olenevalt mudelist) jätkab plaadi ja kannu soojas hoidmist kütteelementi perioodiliselt sisse ja välja lülitades. Lisaks on igal masinal termokaitselülitus, mis katkestab võrgutoite, kui nt regulaatori rikke korral tõuseb temperatuur üle 180 °C.

Vaata ka
--------

* Kohv
* Espresso

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Kohvimasin** |

* Kohvimasinad
* Kohvimasinate liigid
**Joniškėlis** (Helifaili info leedu i) (poola *Johaniszkiele*) on linn Leedus Pasvalysi rajoonis. Linn on Joniškėlise valla halduskeskuseks. Joniškėlis asub Mažupė jõe kaldal merepinnast 85 meetri kõrgusel.

Linnas on keskkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Linnas kaevandatakse savi. Vaatamisväärsusteks on Joniškėlise mõisa hoonetekompleks, katoliku kirik, mis ehitati aastal 1792, aastal 1808 ehitatud kihelkonnakooli hoone ja aastal 1811 ehitatud haigla.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 100 (1841)
* 90 (1865)
* 670 (1897)
* 568 (1923)
* 2592 (1959)
* 1871 (1970)
 | * 1800 (1974)
* 1800 (1976)
* 1776 (1979)
* 1585 (1989)
* 1477 (2001)
* 1201 (2011)
 |

2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Joniškėlise elanikest leedulasi 98,75% ja teiste rahvaste esindajaid 1,25%.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud aastal 1684. Samal aastal ehitati sinna esimene kirik. Aastal 1736 sai Joniškėlis aleviks.

Mõisa omanik Ignacy Karp andis oma testamendis korralduse rajada asulasse haigla. Kui haigla valmis, oli see esimene maahaigla Leedu aladel. XIX sajandi alguses rajati alevisse ka kihelkonnakool. See oli esimene kool Leedus, kus õpilastele õpetati ka põllumajandust.

Knygnešystė ajal tegutses alevi lähistel üks tähtsamaid salakaubavedajaid Jurgis Bielinis. Too andis seal salaja välja ajalehte Baltasis erelis.

Leedu Vabadussõja ajal moodustas alevi rahvas Punaarmee vastu võitlemiseks oma partisanide salga, millest sai hiljem Leedu üheksas jalaväepolk. Aastal 1916 avati alevit läbiv kitsarööpmeline raudtee. Üks liin ühendas Joniškėlist Žeimelisega, teine alevit läbiv raudtee ühendas aga Pasvalyst ja Šiauliai Gubernija linnaosa. Hiljem (1937–1938) rajati alevist veel liin Panevėžysi suunas. See tõi kaasa alevi kasvu, sinna rajati vesiveski ja meierei. Linnaõigused sai Joniškėlis 1950. aastal. Aastaks 1983 olid linna läbivad raudteeliinid suletud.

Pilte
-----

* JoniškėlisJoniškėlis
* Joniškėlise haidlaJoniškėlise haidla
* MažupėMažupė
* Joniškėlise kirikJoniškėlise kirik

Tuntud elanikke
---------------

* Romualdas Ozolas – Leedu publitsist ja poliitik
* Jonas Čepulis – Leedu poksija
* Vida Stasiūnaitė – Leedu insener ja poliitik
* Gabrielė Petkevičaitė-Bitė – Leedu publitsist ja poliitik
* Benedykt Karp – Rzeczpospolita poliitik
* Ignacy Karp – kohalik mõisnik
* Eustachy Karp – kohalik mõisnik
* Felicjan Stefan Karp – kohalik mõisnik

Viited
------

1. ↑  Resident population by city / town at the beginning of the year, vaadatud 12.02.2023.
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 2. aprill 2015. Vaadatud 29. novembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Joniškėlis** |

* Linn portaalis vietoves.Lt
* Linna koduleht

| * v
* r
Pasvalysi rajooni haldusjaotus |
| --- |
| 
Daujėnai vald **·**  Joniškėlise vald **·**  Joniškėlise linnavald **·**  Krinčinase vald **·**  Namišiai vald **·**  Pasvalysi vald **·**  Pasvalysi linnavald **·**  Pumpėnai vald **·**  Pušalotase vald **·**  Saločiai vald **·**  Vaškai vald |