recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2014 |  |

**Andrei Vjatšeslavovitš Loktionov** (vene keeles Андрей Вячеславович Локтионов; sündinud 30. mail 1990 Voskressenskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Moskva Spartak.

Hooajal 2007–08 debüteeris Loktionov Venemaa kõrgliigas Jaroslavli Lokomotivi ridades.

2008. aastal valis Los Angeles Kings ta NHL-i *draft* '​is 123. valikuna.

Hooajal 2008–09 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Windsor Spitfires. Hooajal 2009–10 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Los Angeles Kingsi noorteklubis Manchester Monarchs. Samal hooajal debüteeris ta Kingsi meeskonnas ka NHL-is. NHL-is lõi ta esimese värava 19. oktoobril 2010 mängus Carolina Hurricanesi vastu. 2012. aastal võitis ta Kingsiga Stanley karika.

2013. aasta veebruaris müüdi tema mängijaõigused New Jersey Devilsile. Hooaja 2013–14 teises pooles mängis ta NHL-is lisaks veel Carolina Hurricanesis.

Aastatel 2014–2019 mängis Loktionov KHL-is Jaroslavli Lokomotivi meeskonnas. 2019. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule. 2019. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Magnitogorski Metallurgiga. 2020. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Moskva CSKA-ga. 2021. aasta augustis kaubeldi ta Moskva Spartakile.

2014. aastal tuli Loktionov Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "Шарыченков и Локтионов присоединились к ЦСКА". cska-hockey.ru. 1.5.2020. Vaadatud 28.4.2021

Välislingid
-----------

* KHL.ru lehel
* Andrei Loktionov NHL.com lehel
* Andrei Loktionov hockeydb.com lehel
**Andrei Vassiljevitš Krivošapkin** (vene keeles Андрей Васильевич Кривошапкин; sündinud 17. oktoobril 1940 Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on eveeni rahvusest Sahha poliitik (rahvasaadik), ühiskonnategelane ja eveeni kirjanik, Sahha rahvakirjanik.

Ta oli aastatel 1990–1993 Vene NFSV rahvasaadik ja on Sahha (Jakuutia) Vabariigi parlamendi Il Tümene rahvasaadik alates selle loomisest. 2008. aastast on ta Il Tumeni aseesimees.

Ta alustas kirjanduslikku tegevust 1962. aastal. Esimene raamat – "Opo" ("Опо") – ilmus 1969. aastal eveeni keeles. 1982. aastal valiti ta NSV Liidu Kirjanike Liidu liikmeks.

Haridustee ja töökäik
---------------------

Ta lõpetas 1970. aastal  Herzeni-nimelise Leningradi Riikliku Pedagoogilise Instituudi ja 1985. aastal Habarovskis kõrgema parteikooli. Ta töötas aastatel 1970–1977 koolidirektorina Kobjai rajoonis ning 1981–1990 instruktorina NLKP Jakuudi oblastikomitees. Ta on kaitsnud sotsioloogiateaduste kandidaadi kraadi.

Tunnustus
---------

* 2002 – Venemaa suure kirjandusauhinna teine preemia ("Kotševje dlinoju v žizn" ("Кочевье длиною в жизнь"))
* 2005 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi rahvakirjanik
* 2010 – Sahha (Jakuutia) Vabariigi aukodanik

Teoseid
-------

* "Опо" (1969)
* "Олени моего детства" (jutustus)
* "Уйамкане идут на Север" (jutustus)
* "Берег судьбы" (1988, romaan),
* "Золотой олень" (1990, romaan)
* "Кочевье длиною в жизнь"

Viited
------

1. 1 2 3  Кривошапкин Андрей Васильевич. ysia.ru
Keutschach am See
**Keutschach am See** (sloveeni: *Hodiše ob jezeru*) on vald Austrias Kärnteni liidumaa Klagenfurti maaringkonnas.

Vald asub Wörthersee järve ja Pyramidenkogeli mäe (põhjas) ning Sattnitzi mäestiku tippude (lõunas) vahelises liustikuorus. See asub Keutschacher See idakaldal, u. 15 km Klagenfurtist läänes. Teised naaberjärved on Hafnersee, Baßgeigensee ja Rauschelesee. Suured oruosad moodustavad 1970. aastast maastikukaitseala.

Rahvastik
---------

2001. aasta rahvaloenduse järgi olid 5,6% rahvastikust Kärnteni sloveenid.

| Küla (saksa) | Küla (sloveeni) | Rahvaarv (1991) | Sloveenide osakaal (1991) | Sloveenide osakaal (1951) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Dobein | Dobajna | 38 | 26,3% | 81,0% |
| Höflein | Dvorec | 138 | 10,1% | 96,1% |
| Plaschischen | Plašišče | 106 | 14,2% | 51,9% |
| Plescherken | Plešerka | 188 | 23,9% | 28,7% |
| Pertitschach | Prtiče | 150 | 13,3% | 81,5% |
| Rauth | Rut | 236 | 14,8% | 76,3% |
| St.Margarethen | Šmarjeta | 64 | 12,1% | 92,3% |
| St.Nikolai | Šmiklavž | 61 | 19,7% | 97,6% |
| Keutschach | Hodiše | 260 | 4,2% | 38,8% |
| Leisbach | Ležbe | 96 | 1% | 59,7% |
| Linden | Lipa | 121 | 4,1% | 81,9% |

Ajalugu
-------

Uus loss, vallavalitsuse asukoht
*Chodesachi* Kärnteni hertsogkonnas on esmamainitud 1150. aasta dokumendis. Mõisad olid Keutschachi aadliperekonna esivanemate asukoht, dokumenteeritud 1299. aastast, kelle märkimisväärseim võsu oli Leonhard von Keutschach (u.1442–1519), Salzburgi peapiiskop 1495. aastast kuni oma surmani. 16. sajandi algul püstitas dünastia renessansslossi, mis asendati hiljem naabrusesse barokkehitisega, mida kutsuti "Uueks lossiks" (*Neues Schloss*), valmis 1679. aastal ja ehitati 18. sajandil Orsini-Rosenbergi aadliperekonnna poolt ümber.

Sajandeid oli põllumajandus enimviljeletud majandussüsteem, kuni suveturism 20. sajandil üha olulisemaks muutus. Tänapäeval on turism suurim sissetulekuallikas.

Sõpruslinn
----------

* Medea, Itaalia

Viited
------

1. ↑  Dauersiedlungsraum der Gemeinden Politischen Bezirke und Bundesländer - Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 10.03.2019.
2. ↑  Einwohnerzahl 1.1.2018 nach Gemeinden mit Status, Gebietsstand 1.1.2018, vaadatud 9.03.2019.

Klagenfurti maaringkonna vallad

* Ebenthal
* Feistritz im Rosental
* Ferlach
* Grafenstein
* Keutschach am See
* Köttmannsdorf
* Krumpendorf
* Ludmannsdorf
* Magdalensberg
* Maria Rain
* Maria Saal
* Maria Wörth
* Moosburg
* Poggersdorf
* Pörtschach am Wörther See
* Sankt Margareten im Rosental
* Schiefling am Wörthersee
* Techelsberg
* Zell
**Ernst Lüdig** (2. aprill 1892 Kose – 28. oktoober 1968 Meppen) oli Eesti vaimulik.

Lõpetas Riia linnagümnaasiumi. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1911–1916. Ordineeriti õpetajaks 23. augustil 1917.

Oli aastatel 1917–1924 Pärnu Nikolai koguduse adjunkt, rahvakooli lektor ja õpetaja. Aastatel 1924–1941 oli ta Hanila ja Karuse Margareeta koguduse õpetaja. Siirdus aastal 1941 Saksamaale. Töötas aastatel 1941–1952 Vechtas vanglavaimulikuna, olles aastatel 1941–1945 pastor Lohnes ja Vechtas (Alam-Saksi liidumaal), samuti töötas ta aastatel 1941–1951 samas linnaarhivaari ja raamatukoguhoidjana. 1952–1960 teenis pastorina Lathenis (Emslandi kreisis Alam-Saksi liidumaal) ja ametikooliõpetajana. Jäi aastal 1960 emerituuri, asudes elama Meppenisse, kus ta ka suri.

Lüdig oli suur ajaloohuviline. Enne II maailmasõda kogus ta Karuse ümbrusest arheoloogilist materjali ja koostas sellest 1930. aastail ümbruskonna rahvale Karuse surnuaial klassitsistlikus stiilis ehitatud parunite kabelis näituse.

Isiklikku
---------

Tema vennapoeg Hans Henning Lüdig oli eesti koguduste luterlik vaimulik Austraalias.

Viited
------

1. ↑  Lexikon deutschbaltischer Theologen seit 1920. Bearbeitet von Wilhelm Neander. 2 auflage 1988, bearbeitet von C. Helmut Intelmann
2. ↑

Välislingid
-----------

* 
*
**Villane lodjapuu** (*Viburnum lantana*) on kuslapuuliste sugukonda lodjapuu perekonda kuuluv puud meenutav põõsas. See jõuline heitlehine puud meenutav põõsas kasvab peamiselt teeäärtes.

Eri süstemaatikates liigitatakse villane lodjapuu kas muskuslilleliste või kuslapuuliste sugukonda.

Kirjeldus
---------

Villane lodjapuu võib kasvada kuni nelja meetri kõrguseks. Lehed on ovaalsed või munajad, saagja servaga, teritunud tipuga, 6–12 cm pikad, pealt tumerohelised, alt hallikasrohelised ja tihedalt karvased. Õitseb mais-juunis, õied on väikesed, kollakasvalged ja paiknevad võrsete tipul kuni 10 cm. Vili on marjataoline luuvili ühe lapiku seemnega, algul punane, valminult must ning valmib septembris. Oksad on vanalt hallikad ja rohelised, noorelt hallikad ja kaetud viltjate karvadega.

Viljad

Levila
------

Areaaliks on Kesk- ja Lõuna-Euroopa, Väike-Aasia ja Põhja Aafrika. Villane lodjapuu on Eestisse sisse toodud võõrliigina.

Kasvutingimused
---------------

Villane lodjapuu on külmakindel, küllaltki varjutaluv. Eelistab viljakat lubjarikast mulda.

Õied

Kasutamine
----------

Eestis on villane lodjapuu palju haljastuses kasutatav ilupõõsas. Silmapaistvalt ilusad on tema marjad ja õied.

Viited
------

1. 1 2  "Haridus Keskus". *Hariduskeskus*. Vaadatud 12.20.2020. `{{netiviide}}`: kontrolli kuupäeva väärtust: `|vaadatud=` (juhend)
2. ↑  "The Friends of the Wild Flower Garden, Inc. North American Flowering Plants". Originaali arhiivikoopia seisuga 13.04.2021. Vaadatud 20.12.2020.
3. ↑  The Ohio State University. "Pocket Gardener".
**Andrei Lobov** (vene keeles: Лобов Андрей Сергеевич; sündinud 10. mail 1979 Tallinnas) on Eesti ühiskonnategelane, Eesti venekeelsete koolide ühiskondliku nõukogu liige.

Haridus
-------

Andrei Lobov lõpetas Tallinna Mustjõe Gümnaasiumi. Aastal 2008 omandas ta doktorikraadi Tampere Tehnikaülikoolis tööstusautomaatika erialal. Ta töötab sealsamas dotsendina.

Poliitiline tegevus
-------------------

2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Andrei Lobov valimisringkonnas nr. 1 (Haabersti, Kristiine, Põhja-Tallinn) Vene Erakonna Eestis nimekirjas. Ta sai 683 häält, kuid ei osutunud valituks.

Isiklik elu
-----------

Andrei Lobov on abielus. 
Oskab vene, eesti, inglise ja soome keelt.

Välislingid
-----------

* Lobov: vene koolide eestistamine peab lõppema, Postimees, 25.09.2010
* Vene Erakond Eestis, valimisringkonna nr. 1 nimekiri 2011. aasta Riigikogu valimistel
* Initsiatiivgrupp veenab venelasi eesti keeles õppimise vastu
* Andrei Lobov: Vene kogukond ei kujuta Eesti rahvale mingit ohtu
* Andrei Lobov: Provokatsiooni anatoomia
* Ilvese kaevurid
* Vaevukuuldav vene sõna
* Mina olen inimene
* Andrei Lobov Tampere Tehnikaülikooli kodulehel
**Kettamaailm** on Terry Pratchetti loodud fantaasiamaailm, mis on 41 romaani tegevuspaigaks. Kettamaailmal on nii mõndagi sarnast nii reaalse maailmaga kui ka teiste muinasjutuliste maailmadega.

### Ketas

Kettamaailm on hiiglaslik lame ketas, mis asetseb neljal elevandil, kes omakorda seisavad kosmilise kilpkonna, Suure A'Tuini seljas. Ketta läbimõõt on umbes 10 000 miili ehk umbes 16 000 km. Selle ümber tiirleb kuu ning ka oma päike. Et Ketta **Naba** on päikesest kaugemal, kui **Serv**, siis on servapoolsed regioonid troopilise kliimaga ning Nabamaad külmad. Ketta kuju tõttu ei saa seal kasutada ilmakaari nii, nagu seda teeme meie. Seal on põhisuundadeks naba poole, serva poole, vastupäeva ning päripäeva. Kettamaailma keskel asub **Cori Celesti**, 10 miili (16 km) kõrgune mägi, kus asub **Dunmanifestin**, Kettamaailma võimsamate jumalate kodu. Ketta võimas võluvägi tekitab Naba lähedal ka virmalisi, mida tuntakse kui *aurora coriolis*'t. Ketta servas asub Servakosk, kust Ketta ookeanid üle selle ääre voolavad. Kettamaailmas on palju riike ja linnu, näiteks **Ankh-Morpork** või **Omnia**.

Vaata ka
--------

* Metslane Cohen
* Surm (Kettamaailm)

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kettamaailm** |

* Discworld – Kettamaailma ametlik koduleht
* Discworld Wiki
Andrei Lugovoi
**Andrei Lugovoi** (vene keeles Андрей Константинович Луговой; sündinud 19. septembril 1966 Bakuus) on Venemaa Riigiduuma liige ja ettevõtja, endine NSV Liidu julgeolekutöötaja.

Lugovoi on Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei liige ja turvafirma Üheksas Laine (Девятый вал) eksjuht.

1. novembril 2006 kohtusid Lugovoi ja teine endise KGB agent Dmitri Kovtun Londonis Aleksandr Litvinenkoga. Samal päeval haigestus Litvinenko raskelt ja suri 23. novembril haiglas, põhjuseks radioaktiivse aine poloonium-210 mürgistus. Surivoodil süüdistas Litvinenko enda tapmise organiseerimises Venemaa valitsust. On selge, et Litvinenko tapmise taga olid väga mõjuvõimsad ringkonnad, sest inimese tapmiseks vajalik polooniumikogus maksab 10 miljonit USA dollarit ja Litvinenko kehas oli seda kümnekordne surmav kogus. 

Suurbritannia tunnistas Lugovoi Litvinenko tapmises kahtlustatavaks ja nõudis 2007. aasta kevadel Venemaalt tema väljaandmist. Venemaa keeldub Lugovoid välja andmast, väites, et põhiseadus ei luba seda.

Pärast Venemaa keeldumist saatis Suurbritannia maalt välja neli Venemaa diplomaati, süüdistades neid spionaažis. Venemaa vastas samamoodi ja saatis maalt välja neli Suurbritannia diplomaati. 

2007. aasta augustis süüdistas Luguvoi Anna Politkovskaja mõrva organiseerimises Boriss Berezovskit. 

Lugovoi kandideeris 2007. aasta septembris Venemaa riigiduumasse Vladimir Žirinovski juhitava Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei nimekirjas kolmanda numbrina. Ta osutus valituks.

Viited
------

1. 1 2 3 4  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 235-236
2. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 231

Välislingid
-----------

* Луговой, Андрей Lentapedias.
Andrei Makarov (2014)
**Andrei Mihhailovitš Makarov** (vene keeles Андрей Михайлович Макаров; sündinud 22. juulil 1954 Moskvas) on Venemaa jurist, poliitik ja maletegelane. 

Makarov lõpetas 1976. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Kaitses 1979. aastal õigusteaduste kandidaadi väitekirja. Töötanud advokaadina. Alates 1994. aastast on ta Riigiduuma saadik ja 2003. aastast Ühtse Venemaa liige.

Aastatel 1994–1997 oli Makarov Venemaa Maleföderatsiooni juht. 

Makarov sai 1993. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Väidetavalt aga pole Makarov oma elus turniirimalet kunagi mänginud ja 1993. aastal FIDE-sse esitatud kahe turniiri andmed, mille järgi Makarov oli neil parim, olid võltsitud.

Viited
------

1. ↑  Andrei Makarov FIDE andmebaasis. ratings.fide.com
2. ↑  Ваш рейтинг, гроссмейстер?. polit.ru, 10. jaanuar 2006

Välislingid
-----------

* Andrei Makarov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Bilanss** on raamatupidamisaruanne, mis kajastab antud kuupäeva seisuga raamatupidamiskohustuslase vara, kohustusi ja omakapitali.

Bilanss iseloomustab ettevõtte majanduslikku seisukorda, mis on kujunenud eelmiste perioodide tegevuse tulemusena. Seetõttu on firma bilanss ühtlasi tema töö aruanne, mis sisaldab informatsiooni varade liikide ja nende allikate kohta. Bilansi võib koostada ükskõik millise ajahetke seisuga, eeldades, et kõik tehingud on eelnevalt arvesse võetud. Tavaliselt koostatakse bilanss aastalõpu ehk 31. detsembri seisuga ning võrdluseks jäetakse kõrvale eelmise majandusaasta lõpu seis. 

Bilanss iseloomustab ettevõtte varasid kahelt seisukohalt. Seetõttu kujutab bilanss endast kahe poolega tabelit, mille üht poolt nimetatakse **bilansi aktivaks** ja teist **bilansi passivaks**. Bilansi aktiva ning passiva kontod moodustavad bilansiskeemi, mille struktuur vastavalt kehtivale raamatupidamiseseadusele (2002) on muutuv ning toodud ära raamatupidamise seaduse lisades. 

Bilansi aktiva kirjete üldsumma peab võrduma bilansi passivakirjete üldsummaga, sest nii aktivas kui ka passivas iseloomustatakse samu varasid erinevates aspektides. Võrdsus tuleneb sellest, et bilansipooled kajastavad ühtesid ja samu tehinguid, ainult erinevalt seisukohalt. 

Bilansi aktivas näidatakse ettevõtte varade koosseis ja nende paigutus (kassa ja pangajäägid, põhivara, varaliste nõudmiste, materiaalse ja immateriaalse vara kontode seisud jne.), passivas aga tuuakse varade rahastamise allikad (laenud, hankijatele maksmata arved, aktsionäride investeeringud antud ettevõttesse,kohustuste (võlgade) ja omakapitali seis jne.). 

Bilansi aktiva ja passiva üksikuid positsioone nimetatakse bilansikirjeteks, sõltuvalt bilansi poolest on tegemist kas aktiva- või passivakirjetega.

Ettevõttes toimuvad majandusoperatsioonid toovad kaasa muutusi bilansikirjetes. Neid muutusi arvestatakse kontodel. Kontodel toimub firma varade, nende allikate ja majandusoperatsioonide kohta registreeritud andmete rühmitamine, jooksev arvestus ja kontroll.

Igale bilansikirjele avatakse eraldi konto: aktivakirjetele **aktivakontod** ja passivakirjetele **passivakontod**. Igal kontol on kaks poolt - deebet ja kreedit, mille tähendus on aga aktiva ja passivakontodel erinev. Aktivakontodel tähistab deebet konto suurenemist ja kreedit vähenemist, passivakontodel vastupidi.

Vaata ka
--------

* Bilansikirje
* Konto
* Raamatupidamise kontoplaan
* Raamatupidamiskohustuslane
* Raamatupidamise eest vastutav isik

Välislingid
-----------

* Raamatupidamise seadus ja õigusaktid
**Port Arturi kaubanduskeskus** asub Pärnu südalinnas, Pärnu Keskuse kõrval ja bussijaama ning kontserdimaja läheduses. Port Artur tegutseb Pärnus aastast 1997. 

Keskuse üks majadest (Port Artur 1) on rajatud ajaloolise hoone varemetele (eh 1875), kus on säilitatud osa arhitektuurilisest väljanägemisest. Vana hoone järgi on keskus ka nime saanud. Selles majas koguti 20. sajandi alguses kokku Eestimaa mehi, et saata nad Vene-Jaapani sõtta.

Port Artur 2 maja on uus hoone, mis on rajatud endise raudteedepoo aladele. Kahes majas on kokku 20 000 m² üldpinda, millest 80% moodustavad kaubanduspinnad. 

Kahes Port Arturi majas müüvad kaupa ja osutavad teenuseid kokku umbes 80 ettevõtet. Port Arturi ümbruses on ligi 500 parkimiskohta.

Omanikel on kavas rajada kaks uut kaubanduskeskust, neist üks Ülejõele ja teine Via Baltica äärde.

Viited
------

1. ↑  5. juuli 2004, 0:01, Olaf Esna, Pärnu: Aidast kaubamajaks ehk Port-Artur.
2. ↑  "Port Artur kavandab kahe uue kaubakeskuse ehitamist" Pärnu Postimees, 4. jaanuar 2012

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Tromsøya** (põhjasaami *Romssasuolu*) on saar Norras Troms og Finnmargi maakonnas Tromsø vallas mandri ning Kvaløya saare vahel. 

Tromsø kesklinn on saare idaosas ja suur osa linna elanikest elab sellel saarel. Tromsø lennujaam on saare lääneosas. Saart ühendavad mandril asuva Tromsdaleniga Tromsø sild ja Tromsøysundi tunnel ning Kvaløyaga Sandnessundi sild.

Saare pindala on 22,39 km² ja sellel elab umbes 33 000 inimest. Saare pikkus põhjast lõunasse on umbes 10 km. 

Kõrgeim punkt on saare põhjaosas asuv Varden (159 m üle merepinna). Saare keskel on järv Prestvannet, mis paisutati üles 1867. Suure osa saarest katab hoonestus, kuid põhja-lõunasuunalisel kõrgendikul, eriti selle põhjaosas, on metsapiirkondi. 

Saare idaosas on Tromsø Ülikool, Põhja-Norra Ülikoolihaigla ja Tromsø Muuseum.

Tromsøya (juuni 2003)

Suurenda
Tromsøya (juuni 2003)

Rahvastik
---------

Tromsøya on Norra suurims elanike arvuga saar (hiljuti möödus ta Hinnøyast). 2008. aasta 1. jaanuari seisuga oli seal 33 668 elanikku. Need jagunesid statistiliste asumite vahel järgmiselt: 

* Tromsø 5896
* Sommerlyst 6550
* Nordre Tromsøya 7253
* Mortensnes 8693
* Søndre Tromsøya 5276

Tromsø asum koosneb kesklinnast ja selle ümbrusest. Sommerlyst ja Mortensnes hõlmavad saare lääne osa. 

Saare rahvastikutihedus on 1503 in/km².

Välislingid
-----------

 Tromsøya – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
Pariisi küla silt
**Pariisi** on küla Lääne-Virumaal Kadrina vallas.

Pariisi asub Rakverest 14 km edelas ja Tapalt 10 km idas. Lähim küla on Kiku loodes. Muudest kohtadest jäävad kirdesse Valgma, itta Ristmetsa, kagusse Tütarjärv, lõunasse Metspere, edelasse Aruküla ja läände Nõmme.

Pariisi tekkis 19. sajandi keskel või 1870-ndatel Kadrina kihelkonnas asuva Jõepere mõisa saunakülana. Rahvapärimuse kohaselt veeti sinna kokku varem Aruküla ja Kiku talude juures olnud saunad. Sajandivahetuseks oli neid juba 36 ja nende omanikud olid enamasti käsitöölised.

Kõik krundid ümbritseti roigasaedadega, nii et tekkis tänavate võrk. Tänavaid kutsuti uulitsateks. Saksi mõisnik olevat öelnud, et seal on tänavad nagu Pariisis, ja andnud niimoodi külale nime. Teise legendi järgi olevat sealt pärit soldat 1812. aasta isamaasõja ajal Pariisis käinud ja sealt nime kaasa toonud.

Esialgu oli Pariisi Aruküla osa. Aruküla esmamainiti 1796 kujul *Arrokül*. Kuid peatselt Pariisi iseseisvus ja 1977 liideti Aruküla ja Metspere hoopis Pariisiga. Metsperet esmamainiti külana alles 1922.

Küla oli kuni 2005. aastani Saksi valla koosseisus.

Aastatel 1971 kuni 1987 oli Pariisi küla nüüdseks kadunud spordiala, võistkondliku suusamaratoni Tamsalu-Neeruti suusamaratoni stardi ja finišhi paik. Tänapäeval läheb Tamsalu-Neeruti suusamaratoni tava edasi individuaalse suusamaratonina.

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.
4. ↑  Eesti kohanimeraamat, kaardid 5 ja 14
5. 1 2 3  Eesti kohanimeraamat, lk. 464

Kadrina valla vapp
Kadrina valla asulad

**Alevikud:** Hulja | Kadrina  

**Külad:** Ama | Arbavere | Hõbeda | Härjadi | Jõepere | Jõetaguse | Jürimõisa | Kadapiku | Kallukse | Kihlevere | Kiku | Kolu | Kõrveküla | Lante | Leikude | Loobu | Läsna | Mõndavere | Mäo | Neeruti | Ohepalu | Orutaguse | Pariisi | Põima | Ridaküla | Rõmeda | Salda | Saukse | Sootaguse | Tirbiku | Tokolopi | Udriku | Uku | Undla | Vaiatu | Vandu | Viitna | Vohnja | Võduvere | Võipere
**Sofia** on naisenimi.

2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 94. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 1895 naisel. (2016 – 1626 naisel)

2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Sofia 1999 naisel. Sofia oli levikult 87. naisenimi. Sofia oli keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus oli 8). Kõige populaarsem oli eesnimi Sofia vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 80,81. Aastatel 2016–2018 sai eesnime Sofia 366 last ja see oli populaarseim eesnimi Eestis. 2021. aasta 1. jaanuaril oli Eestis eesnimi Sofia 2197 naisel. Sofia oli levikult 73. naisenimi.

Nime kandjaid
-------------

* Sofia Hallik
* Sofia Hellqvist
* Sofia Joons
* Sofia Rotaru
* Sofia Rubina
* Sofia Vitória
* ...

Vaata ka
--------

* Sophia
* Sofija
* Sofía
* Sonja
* Viiu

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 22.02.2019)
2. ↑  Eestlaste kirjut nimemaastikku läbivad tuhanded käänulised teed, EPL, 11. mai 2016
3. ↑   (vaadatud 1.01.2020)
4. ↑

Välislingid
-----------

* Sofia statistikaameti andmebaasis
Aleksandr Karpinski, teadusakadeemia president 1917–1936
**Aleksandr Karpinski** (vene keeles Александр Петрович Карпинский, 7. jaanuar 1847 (vkj. 26. detsember 1846) – 15. juuli 1936) oli vene geoloog ja mineraloog, akadeemik.

Ta lõpetas aastal 1866 Peterburi mäeinstituudi, seejärel töötas 2 aastat Uuralites ning õpetas seejärel 1869–1885 mäeinstituudis. Aastal 1886 valiti ta teaduste akadeemia liikmeks. Alates 1899 kuni surmani oli ta Venemaa Mineraloogiaühingu president ja alates 1917 kuni surmani Venemaa Teaduste Akadeemia (alates 1925 NSV Liidu Teaduste Akadeemia) esimene valitud president.

Karpinski avaldas töid paleontoloogiast, stratigraafiast ja tektoonikast. Ta uuris peamiselt Uurali mäestikku ning koostas muu hulgas esimese Venemaa Euroopa-osa geoloogilise kaardi. Aastal 1899 kirjeldas ta esimesena *Helicoprion*'i.

Tunnustus
---------

* 1886 Keiserliku Teaduste Akadeemia, 1917 Venemaa Teaduste Akadeemia, 1925 NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik
* 1897 – valiti Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks

Mälestuse jäädvustamine
-----------------------

Aleksandr Karpinski on maetud Kremli müüri äärde. Kõigist Kremli müüri äärde maetutest on ta kõige varasema sünniaastaga.

Aleksandr Karpinski järgi on nime saanud muu hulgas Karpinski linn Sverdlovski oblastis, Karpinski vulkaan Kuriilidel Paramuširi saarel, Karpinski kraater Kuul, Karpinski mägi Lähispolaar-Uuralis ja Oktoobrirevolutsiooni saarel ning laev Akademik Karpinski.

Karpinski nime kannab Peterburis asuv Venemaa Föderatsiooni loodusvarade ministeeriumi ja Venemaa Teaduste Akadeemia Ülevenemaaline Teadusliku Uurimise Geoloogiainstituut.

Alates 1946 annab Venemaa Teaduste Akadeemia väljapaistvate tööde eest geoloogias välja Karpinski-nimelist preemiat ja kuldmedalit.

Isiklikku
---------

Karpinski oli abielus Aleksandra Brusnitsõniga, kelle isa Pavel Brusnitsõn (1816–1871) oli Peterburi Kunstide Akadeemia liige.
**Parex banka** on Läti pank.

Parex banka asutati 1992. aastal ja on üks vanimaid Läti kommertspankasid. Pank on pidanud harukontoreid Saksamaal, Rootsis, Eestis, Venemaal, Ukrainas, Aserbaidžaanis ja mujal. AS Parex banka Eesti filiaal kandis nime Parex Pank.

2008. aasta finantskriisi ajal sattus Parex banka suurtesse raskustesse ja Läti riik ostis panga päästmiseks suuromanikelt Viktors Krasovickiselt ja Valerijs Karginsilt 51% panga aktsiatest, makstes kummalegi osaluse eest ühe lati.

2010. aasta 30. juulil andis Parex banka endised juhatuse liikmed ja suuromanikud Krasovickise ja Karginsi pangale kahju tekitamise eest kohtusse.

2009. aasta novembri seisuga kuulus 70,3% aktsiatest Läti erastamisagentuurile ning 25% Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupangale.

2010. aastal jaotati pank kaheks, et seda oleks hõlpsam erastada. Parex banka tütarettevõte Citadele banka sai tegevusloa 29. juunil ja võttis muuhulgas üle Parex banka Eesti filiaali, mille nimeks sai Citadele Pank.

2010. aasta augustis avaldati ajakirjanduses teatis, mille kohaselt plaanisid Läti Parex panga USAst ja Luksemburgist pärit väikeaktsionärid panga aktsiakapitali suurendamise otsuse konstitutsioonikohtusse kaevata (Läti valitsus suurendas aastail 2009-2010 raskustesse sattunud Parexi aktsiakapitali kolm korda. 2008. aasta lõpus oli see 65,03 miljonit latti, tänavu juuni lõpu seisuga aga 261,53 miljonit latti). Otsuse tulemusena vähenes väikeaktsionäride osalus pangas neli korda.

Viited
------

1. 1 2  Parex sues former owners for embezzlement, Baltic Reports, 2. august 2010.
2. ↑  Parex banka’s financial indicators have improved since takeover, Parex banka koduleht, 8. november 2009.
3. ↑  Parex Pank kannab äritegevuse Citadele Panka, citadele.ee, 3. august 2010.
4. ↑  Parexi väikeaktsionärid kaebavad riigi kohtusse, www.e24.ee, 30.august 2010

Välislingid
-----------

* "Kohus: Parex panga endised omanikud peavad maksma 124 miljonit eurot" ERR, 15. veebruar 2021
**Boeing 727** on USA kolmemootoriline reaktiivreisilennuk. 727-100 prototüübi esmalend toimus veebruaris 1963, 6,1 meetrit pikema kerega 727-200 1967. aastal. Boeing 727 oli omal ajal 1832 eksemplariga enim ehitatud reaktiivreisilennuk maailmas. 727 oli erinevalt teistest Boeingu sarja lennukitest hästi äratuntav T-asetusega stabilisaatori tõttu.

Boeing 727 oli üllatavalt hea aerodünaamikaga, kiire, keskmise kaugusega liinide reisilennuk. Maandumiseks vajaliku väiksema kiiruse saavutamiseks tuli konstruktoritel tublisti suurendada tiiva mehhaniseeritust; tulemuseks oli, et teiste samalaadsete lennukitega võrreldes vajas 727 lühemat õhkutõusmis- ja maandumisrada.

Algsete Boeing 727 mootorite müratase oli paljude lennuväljade rangemaks muutunud nõuete seisukohalt liiga kõrge.

Boeing 727 kere ristlõige on sama mis teistel 707/737/757 tootepere lennukeil.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Boeing 727** |

* Boeing-727.com Ingliskeelne fännisait

| Boeingu reisilennukid |
| --- |
| Praegu tootmises | 

* 737
* 737 MAX
* 747
* 747-8
* 767
* 777
* 777X
* 787
* BBJ

 |  |
| Tootmine lõpetatud | 

* 707
* 717
* 727
* 307 Stratoliner
* 757

 |
Curtis Davies 2014. aastal Hull City särgis
**Curtis Eugene Davies** (sündinud 15. märtsil 1985 Leytonstone'is) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Derby County.

Ta alustas klubikarjääri Luton Townis, millega liitus 2001. aastal. Hooajal 2003–04 debüteeris ta klubi põhimeeskonnas Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas. Hooajal 2004–05 võitis ta Luton Towniga League One'i ning Davies valiti Luton Towni hooaja parimaks noormängijaks ja liiga sümboolsesse koosseisu.

2005. aastal liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga West Bromwich Albion. 2007. aasta augustis läks ta laenule Aston Villasse, kellega sõlmis 2008. aasta juulis nelja-aastase lepingu. Hooaja 2010–11 esimeses pooles oli ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Leicester City. Aastatel 2011–2013 mängis Davies Birmingham Citys ja 2013–2017 Hull Citys. 2013. aastal valiti Davies Birmingham City ja 2014. aastal Hull City aasta mängijaks. Hooaegadel 2006–07 ja 2011–12 valiti ta Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu.

2017. aasta juunis sõlmis ta lepingu Derby Countyga.

Aastatel 2006–2007 mängis Davies kolm mängu Inglismaa kuni 21-aastaste koondises.

Viited
------

1. ↑  "Curtis Davies: Derby County sign Hull City defender for undisclosed fee". BBC Sport. 7.6.2017. Vaadatud 13.8.2021

Välislingid
-----------

 Curtis Davies – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Pargi tänav** on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas, on ida-läänesuunaline ja ületab Võhandu jõe.

Tänav on 810 meetrit pikk ja põhiosas 16 meetri laiune, lääne pool on kitsam 8–13 meetrit. Võhandu tänav saab alguse linna keskväljakult, mis külgneb Võõpsu maanteega (Tartu–Räpina–Värska maantee). Lääne poole suundudes ristub Hariduse tänava, Rahu tänava ja Võhandu tänavaga. Ületab seejärel Võhandu jõel Räpina Paberivabriku tammi, ristub Jõe tänavaga ning lõpeb lühikese (70 m) Pargi põik tänava kohal.

Tänava alguses paiknevad kauplused Maxima X (Pargi 1) ja Räpina A ja O / Meister (Pargi 3).
Tänava ääres asuvad põhiliselt korterelamud ja ühepereelamud. Võhandu ja Pargi tänava ristmikul aadressil Pargi 23 paikneb Räpina Paberivabrik. Tänava lõpus (Pargi 28), Võhandu jõe poolsaarel, asub klassitsistlikus stiilis Sillapää loss, mis oli kunagise Räpina mõisa peahoone. Tänapäeval tegutsevad lossis Räpina Koduloo- ja Aiandusmuuseum ja Räpina Muusikakool.

Viited
------

1. ↑  Räpina kaart
2. ↑  Geoportaal (vaadatud 06.02.2021)
3. ↑  Vaade Pargi ja Võhandu tänavate ristmikule idast
Kenoshas tegutsenud autode edasimüüja parkla rahutuste käigus maha põletatud autodega
**Jacob Blake** on afroameeriklane, kes sai 2020. aasta 23. augustil raskelt vigastada, kui politseinik Rusten Sheskey tulistas teda selja tagant seitse korda. 

Intsident toimus Wisconsini osariigis Kenosha linnas. Politsei oli kohale kutsutud peretüli lahendama. Enne tulistamist oli politsei Blake'i peal tulutult taserit kasutanud. Tulistamine järgnes sellele, kui Blake astus vahistamisele vastu, läks oma maasturi juurde, avas juhipoolse ukse ning kummardus autosse. Tulistamise ajal istusid Blake'i kolm poega auto tagaistmel. Pealtnägijad filmisid toimunut. 

29-aastane Blake jäi tulistamise tagajärjel altpoolt vööd halvatuks. Vigastada sai tema käsi, samuti said kahjustada neer, maks ja selgroog. Eemaldada tuli suurem osa tema peensoolest ja jämesoolest.

Tulistamisele järgnesid meeleavaldused mitmes USA suurlinnas, sh New Yorgis, Minneapolises, Los Angeleses ja Atlantas. Kenoshas esines rüüstamist ja süütamist ning kokkupõrkeid politseiga, 24. augustil kuulutati seal välja eriolukord. 25. augustil protestid ja süütamised Kenoshas jätkusid, tänavatel patrullisid rahvuskaartlased ning relvastatud tsiviilisikud. 25. augustil tappis 17-aastane Kyle Rittenhouse Kenoshas kaks meeleavaldajat ja vigastas raskelt veel ühte meeleavaldajat.

Mitmed profispordi võistkonnad otsustasid protesti märgiks boikoteerida kavas olnud võistlusi. Edasi lükati kõik 26. augustil toimuma pidanud NBA mängud.

Vaata ka
--------

* Black Lives Matter

Viited
------

1. ↑  What we know so far about Jacob Blake's shooting. CNN. 27.08.2020
2. ↑  Jacob Blake's 3 sons were in the back of the car when the police shot him. A friend said it was one of the boys' birthdays. Insider. 24.08.2020
3. ↑  Jacob Blake needs 'a miracle' to walk again after Kenosha police shot him, attorney says. CNN. 26.08.2020
4. ↑  
Homicide charges announced against Kyle Rittenhouse, accused of killing 2 at Kenosha protests. CBS. 30.08.2020
5. ↑  Why Jacob Blake's Shooting Sparked an Unprecedented Sports Boycott. Time. 27.08.2020
6. ↑  NBA postpones playoff games. NBA. 26.08.2020
Curtis Lazar 2019. aastal AHL-i tähtede mängul
**Curtis Lazar** (sündinud 2. veebruaril 1995 Salmon Armis, Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New Jersey Devils ründajana (keskründaja või parem ääreründaja).

Aastatel 2011–2014 mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Edmonton Oil Kings. Aastatel 2012 ja 2014 tuli ta klubiga WHL-i meistriks.

2013. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i *draft* '​is 17. valikuna. 2013. aasta septembris sõlmis ta Senatorsiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta hooajal 2014–15. Esimese värava lõi ta liigas 15. detsembril 2014 mängus Buffalo Sabresi vastu. Debüüthooajal sai ta NHL-is kirja kuus väravat ja üheksa väravasöötu. Hooajal 2015–16 jäi tema arvele 6+14. Hooajal 2016–17 suutis ta 33 mänguga koguda vaid ühe väravasöödu.

2017. aasta märtsis kaubeldi Lazar Calgary Flamesile. Hooaja 2016–17 lõpus lõi Lazar Flamesi meeskonnas nelja mänguga ühe värava ja andis kaks väravasöötu. 2017. aasta juulis sõlmis ta Flamesiga uue kaheaastase lepingu. Hooajal 2017–18 tegi Lazar NHL-is 2+10. Suurem osa hooajast 2018–19 mängis ta American Hockey League'is Flamesi noorteklubis Stockton Heat, saades sel hooajal NHL-is väljakule vaid ühes mängus. 2019. aastal osales ta AHL-i tähtede mängul.

2019. aasta juulis sõlmis ta lepingu Buffalo Sabresiga. 2021. aasta aprillis kaubeldi ta koos Taylor Halliga Boston Bruinsile.

2022. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Vancouver Canucksiga. 2023. aasta märtsis kaubeldi ta Canucksist New Jersey Devilsi.

2015. aastal tuli Lazar Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Lazar oli sel turniiril koondise kapten.

Viited
------

1. ↑  "Bruins Acquire Taylor Hall and Curtis Lazar From Sabres". nhl.com. 12.4.2021. Vaadatud 13.2.2022
2. ↑  "Canucks agree to terms with Lazar". Vancouver Canucks. 13. juuli 2022. Vaadatud 13. juulil 2022.
3. ↑  "Lazar Acquired by Devils in Trade with Vancouver". *NHL.com*. 3. märts 2023. Vaadatud 3. märtsil 2023.

Välislingid
-----------

* Curtis Lazar NHL.com lehel
* Curtis Lazar hockeydb.com lehel

| * v
* r
New Jersey Devils |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Jonathan Bernier **·** Mackenzie Blackwood **·** Akira Schmid **·** Vítek Vaněček |
| 
**Kaitsjad**: Kevin Bahl **·** Ryan Graves **·** Dougie Hamilton **·** John Marino **·** Damon Severson **·** Jonas Siegenthaler **·** Brendan Smith |
| 
**Ründajad**: Nathan Bastian **·** Jesper Boqvist **·** Jesper Bratt **·** Erik Haula **·** Nico Hischier **·** Alexander Holtz **·** Jack Hughes **·** Curtis Lazar **·** Michael McLeod **·** Timo Meier **·** Dawson Mercer **·** Ondřej Palát **·** Jahor Šaranhovič **·** Tomáš Tatar **·** Miles Wood |
**Aleksandr Nikolajevitš Ivanov** (jakuudi keeles Александр Николаевич Иванов; sündinud 10. jaanuaril 1951  Suntari rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi maadleja, treener ja sporditegelane, NSV Liidu teeneline meistersportlane,  Põhjatähe ordeni kavaler.

Sportlasena on ta tulnud 1974. ja 1976. aastal  NSV Liidu meistriks ja võitnud 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis vabamaadluses hõbemedali (kärbeskaalus). Maadlustreenerina on ta olnud Sahha (Jakuutia) Vabariigi vabamaadluse koondise peatreener.

Haridus ja töökäik
------------------

Ivanov on Tšuraptša Spordiinternaatkooli kasvandik. Ta lõpetas 1975. aastal  Kasahhi Riikliku Kehakultuuriinstituudi.

Ta tegutseb maadlustreenerina: aastatel 1978–1984 töötas Almatõs, 1984. aastast Jakuutias. 1997. aastal määrati ta Sahha (Jakuutia) Vabariigi vabamaadluse koondise peatreeneriks. 2005. aastast on ta Mirnõis asuva  Laste ja noorte spetsialiseeritud olümpiareservi kooli direktor. Ta tegutseb ka Sahha vabamaadluse koondise treener-konsultandina.

Tunnustus
---------

NSV Liidu teenelise meistersportlase rinnamärk
* Teeneline meistersportlane (1976)
* Jakuudi ANSV teeneline kehakultuuritöötaja
* Jakuudi ANSV teeneline treener
* Põhjatähe orden (2006)
* Sahha (Jakuutia) Vabariigi Korkini-nimeline riiklik preemia kehakultuuri ja spordi valdkonnas (2011)

Viited
------

1. ↑  Сахаҕа сэдэх киһи этэ. sportyakutia.ru
2. 1 2  Иванов Александр Николаевич. ysia.ru
3. 1 2 3  Иванов Александр Николаевич. sakhatimes.ru
4. ↑  Борцы Саха. wrest.info
**CybExer Technologies OÜ** on Eesti küberturbe-ettevõte. 

Ettevõtte CybExer Technologies asutasid 2016. aastal kaks infotehnoloogiaettevõtet ByteLife Solutions OÜ ja BHC Laboratory OÜ. CybExeri tegevusvaldkonnaks on küberturvatoodete väljatöötamine ja küberõppuste korraldamine. 2018. aastal võitis CybExer NATO innovatsioonikonkursil auhinna küberõppuste visualiseerimislahenduste eest. CybExer on välja töötanud küberlahinguvälja simuleerimise platvormi. Juunis 2019 avas CybExer esinduse Haagis. 

2020. aastal sõlmisid NATO Support and Procurement Agency (NSPA) ja CybExer Technologies kolmeaastase Luksemburgi kaitsedirektoraadi jaoks küberturvalisuse väljaku arendamise lepingu.

Märtsis 2022 sõlmisid CybExer Technologies ja Tartu Ülikool lepingu, et CybExer osaleb ESTCube-2 projektis. CybExer loob ESTCube-2 juhtsüsteemi digitaalse kaksiku, millel testitakse ja arendatakse kuupsatelliidi turvameetmeid, ja aitab treenida satelliidi
operaatoreid.  

CybExer Technologies pakub oma küberturvalisuse tehnoloogiat Ukraina relvajõududele. See on osa Euroopa Liidu toetusest Ukrainale seoses Venemaa agressiooniga.

Viited
------

1. ↑  "NSPA ENHANCES LUXEMBOURG'S CYBER DEFENCE CAPABILITIES". *NATO Support and Procurement Agency*. Vaadatud 27.11.2020.
2. ↑  CybExer News Archive

Välislingid
-----------

* Koduleht
**Aleksandr Gussev** (sündinud 23. oktoobril 1950) on Eesti insener, tippjuht ja poliitik.

Ta lõpetas aastal 1968 Kuibõševi oblastis Žiguljovski linnas keskkooli ja aastal 1974 Kuibõševi Lennundusinstituudi raadiotehnikainseneri erialal.

Ta töötas aastatel 1973–1988 Tallinna Raadioelektroonika Tootmiskoondises, algul konstrueerimisinsenerina, siis jaoskonna- ja tsehhiülemana, peadirektori asetäitjana tootmise alal ning peadirektorina. 

Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, ta osales selle majanduskomisjoni töös. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma Kommunistlik fraktsioon (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad Virumaa, Võrdsete õiguste eest, Koostöö ja Kommunistlik fraktsioon minna laiali).

Ta oli aastatel 1980–1991 NLKP liige. 1988–1991 oli ta EKP Tallinna Mererajooni Komitee I sekretär ja 1990–1991 Eestimaa Kommunistliku Partei (NLKP) Keskkomitee sekretär.

Tunnustus
---------

* 1985 – orden Austuse märk
* 1988 – NSV Liidu Sidevahendite Tööstuse Ministeeriumi teeneline töötaja

Kirjandus
---------

* "Kes on kes Eesti poliitikas", Eesti Entsüklopeediakirjastus 1992
**Kröndlhorn** on mägi, mis asub 2444 m kõrgusel merepinnast Kitzbüheli Alpides Austrias. See on üks kõrgeimaid mägesid Kitzbüheli Alpide peaharjal. Tirooli ja Salzburgi liidumaade vaheline piir kulgeb üle selle tipu.

Asukoht
-------

Kröndlhorn kerkib Salzachi orust põhjas, Kelchsau orust kagus ja Windautalist edelas. Kitzbüheli Alpide peaharja kõrvalhari kulgeb kõveriti Kröndelhorni tipust põhja suunas. See hari ümbritseb tsirkusorgu, kuhu on tekkinud mägijärv Reinkarsee, kõrgusel 2134 m. See tsirkusorg on Windauer Ache oja peamine lähtepiirkond.

Kröndlhorni tipu ees põhja pool on teine tipp, Kröndlberg, vaid 4 m madalam, mis näib tegeliku tipuna, kui läheneda põhjast.

Tipp
----

Kröndlhorni tipus on väike kabel, mis mahutab vaid kaks inimest. Seal on tempel ja tipuregister. Kabeli siseseintele on juba mitu aastat üles riputatud teateid.

Ilusa ilmaga pakub tipp vaadet lõunasse Pinzgau piirkonnale ja Reichenspitzi rühmale ja Kõrg-Tauernile ning Krimmli joale.

* Kabel tipusKabel tipus
* Kröndlhorn sügisel Windautali tõusultKröndlhorn sügisel Windautali tõusult

Mäe kasutamine
--------------

Metsapiirist kõrgemal kasutatakse avatud nõlvasid lammaste, kitsede, veiste ja hobuste karjamaadena. Eriti lambakarju võib suviti ümber Reinkarsee näha. Köistee konveier kulgeb Holzlagerplatzilt Rotwand Grundalmini. Kõik rajad on tähistatud puu- ja maamärkidega.

Reinkarsee
----------

Maaliline Kröndlhorni tõusu kõrgpunkt on Reinkarsee, mis asub 2194 m kõrgusel. Järve ümbritsev ala on hea koht päikesetõusude jälgimiseks.

* PäikesetõusPäikesetõus
* SügiselSügisel
* Vaade Kröndlhorni suunasVaade Kröndlhorni suunas
* Vaade Kröndlhorni tipu piirkonnast põhjaVaade Kröndlhorni tipu piirkonnast põhja

Tõusud
------

Kõige sagedamini kasutatakse tõusuteed Windautalist, kuhu pääseb Hopfgarten im Brixentali ja Westendorfi kaudu põhjas. Autod pääsevad mäe jalamile osaliselt rautamata tasulist teed pidi. Parkimiskohad on Gamskogeli hüti juures, veidi oru kohal, ja Holzlagerplatzil (1297 m) orus *Rotwand Grundalmi* all.

Tõusuks võib valida kaks peamist marsruuti. Tehniliselt kergem, kuid pikem tee kulgeb *Baumgartenalmist* läbi Oberkaralmi piki Schneegrubenspitze (2237 m) kagukülge Reinkarseeni (2134 m). Lühem tee läheb Holzlagerplatzi parklast ja kulgeb järsult läbi lühikese puudesalu *Rotwand Grundalmile* (1588 m). Siit jätkab see *Rotwand Hinttalalmile* (1830 m). Järgmiseks ületab tee nõlva 200-400 m harjast põhjas, et jõuda Reinkarseeni. Siin saavad kaks marsruuti kokku ja kulgevad edelasse kuni Kröndlbergini (2440 m). Siit on marsruut kohati järsk ja nõuab kindlajalgsust et jõuda tippu u. 300 m lõuna pool.

Veel üks tõus läheneb idast läbi Trattenbachalmi, kulgedes Trattenbachi oja kõrvalt tippu.

Tippu võib ronida ka lõunast (Pinzgau) ja läänest (Kelchsau). Näiteks Uus Bambergi hütist Kelchsau orust, kust teised rajad kulgevad Salzachgeieri või Schafsiedeli mägedele.
**Soera Talumuuseum** asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas.

Talu esialgne nimi oli Sooääre ning tema ajalugu ulatub vähemalt 200 aasta taha. Praeguseni säilinud rehielamu vanim osa on 19. sajandi esimesest poolest pärit muldpõrandaga rehetuba, kus elati ja sügiseti vilja kuivatati. 19. sajandi teisel poolel ehitati talus elutuba koos kambritega.

Talumuuseumi kompleksi kuuluvad veel suitsusaun, paargu ehk suveköök, ait, kelder, tõllakuur ja söögimaja (endine laut). Kõigis nendes hoonetes eksponeeritakse tööriistu ja endisaegses majapidamises kasutatud tarbeesemeid. Säilinud on ka vana salvkaev. Soera oli 19. sajandi tüüpiline Hiiu saare majapidamine.

Soera Talumuuseum moodustab 2016. aastast alates Palade loodushariduskeskusega ühtse loodusõpet korraldava keskuse. Samas on talumuuseum säilitanud oma tegevuse endisel kujul.

Pildid
------

* Soera talu suitsusaun, 2014Soera talu suitsusaun, 2014
* Soera talu paargu-sepikoda, 2014Soera talu paargu-sepikoda, 2014
* Soera talu ait, 2014Soera talu ait, 2014

Viited
------

1. 1 2   Puhka Eestis vaadatud 9.06.2020

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Soera Talumuuseum** |

* Soera talumuuseum
* Soera talumuuseumi tulevik. Hiiu Leht 13.05.2016
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Saksamaa linnast, samanimelise Hollandi linna kohta vaata artiklit Soest (Holland)* |

---

**Soest** on Saksamaal Nordrhein-Westfalenis asuv linn, Soesti kreisi keskus.

Soest asub Paderbornist 50 kilomeetrit läänes ja sama palju Dortmundist idas. Selle naabruses asuvad omavalitsused on: Bad Sassendorfi vald, Ense vald, Lippetali vald, Möhnesee vald, Werli vald ja Welveri vald. 

Soesti on esmamainitud juba 836. aastal. 12. sajandist oli see üks olulisemaid linnu Vestfaalis, 13. sajandiks oli seal juba umbes 10 000 elanikku. 1444. ja 1449. aasta vahel vabastas linn end Kölni peapiiskopi ülemvõimust ja sai keiserlikuks vabalinnaks ning oli seda kuni 1609. aastani, mil ta liideti Brandenburgiga. Kuni selle ajani oli ta ka Hansa Liidu liige.

Kolmekümneaastases sõjas sai linn rängalt kannatada ning ta kaotas pea täielikult tähtsuse. 18. sajandil oli seal vaevalt 4000 elanikku. 19. sajandi jooksul Soest siiski kosus, ehkki industrialiseerumine läks tast enamjaolt mööda. Seetõttu on ta jäänud suhteliselt väikseks linnaks.

Vaatamata Kolmekümneaastase sõja purustustele on Soesti vanalinn küllaltki hästi säilinud. Sealt on leitud ka tuhandeid keskaegseid ammunooleotsi, mis on näiteks ka eesti arheoloogil Ain Mäesalul aidanud täpsustada oma ammunoolte tüpoloogiat.[*viide?*] Soesti lähikonnast olid pärit ka paljud Liivi ordu liikmed ning hilisemad baltisaksa aadlisuguvõsad.
Soeoos
**Soeoos** ehk **Soeoone kalju** on paljand Ahja jõe paremkaldal, Suure Taevaskoja ja Otteni vesiveski vahel. 

Soeoos paikneb Ahja jõe ürgoru maastikukaitsealal. Soeoone paljand asub jõekaldast umbes 10 meetri kaugusel kaldast 5 meetri kõrgusel. Soeoone paljand on umbes 7 meetrit kõrge ja 10 meetrit lai Burtnieki lademe Härma kihistiku põimkihiline liivakivipaljand ulatusega 10 m. Paljandi alumises osas on asunud koobas, kuid koopaava on mattunud rusunõlva alla.

Koopa kohta on mitmeid rahvajutte. Rahvapärimuse järgi elanud Soeoosis hundiema kutsikatega (*susi*, *soe* – võru murdes hunt; *oos*, *oone* – murdekeeles koobas). Soeoosi on peetud Taevaskoja kõige hirmuäratavamaks kohaks, millest on räägitud õuduslugusid. Müstilisust lisab asjaolu, et Soeoosi ei paista päike, ka suvel on ta varjatud kalju ja suurte puudega. Muistendi järgi peitunud Soeoosis varandus, kuid koopasse varandust otsima läinud noormees saanud hukka.

Viited
------

1. ↑  Ürglooduse objekt: Soeoone kalju, Soeoos Eesti looduse infosüsteemis
2. ↑  Andres Tõnisson, Ain Vellak. Eesti koopad. Tallinn: Varrak, 2015, lk 114
3. ↑  Albert Ivask. Taevaskoja muinasjutte – Jaan Vahtra, Albert Ivask (toimetajad). Taevaskoja ja Valgemets. Lõuna-Eesti monograafiad nr. 1. Tartu, 1940.
4. ↑  Eerik Kumari. Ahja jõe ürgorg. Tallinn, 1968.
5. ↑  Heino Raieste. Taevaskoja. Tallinn. Eesti Raamat, 1981
**Manisa provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Lääne-Türgis. Provintsi keskus on Manisa.

Haldusjaotus
------------

* Ahmetli ringkond
* Akhisari ringkond
* Alaşehiri ringkond
* Demirci ringkond
* Gölmarmara ringkond
* Gördesi ringkond
* Kırkağaçi ringkond
* Köprübaşı ringkond
* Kula ringkond
* Manisa ringkond
* Salihli ringkond
* Sarıgöli ringkond
* Saruhanlı ringkond
* Selendi ringkond
* Soma ringkond
* Turgutlu ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Manisa provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Soesti kreis** [ˈzoːst] on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa keskosas.

Ajalugu
-------

Keskajal oli Soest suurim linn Vestfaalis; kuid pärast enda vabastamist Kölni piiskoppide alt 1449. aastal *(Soester Fehde)* kaotas see aeglaselt tähtsust, kuid saavutas seda taas, kui 1816. aastal asutas uus Preisimaa valitsus kreisi. 1975. aastal liideti kreisiga naaberkreis Lippstadt ning osi endisest Arnsbergi kreisist.

Geograafia
----------

Geograafiliselt katab see Sauerlandi kõrgustiku põhjaosa ja *Hellwegi* madaliku sellest põhja pool. Üsna tasane maa ja väga viljakas lössipinnas on teinud sellest põllumajandusliku piirkonna iidsetest aegadest saati. Peamised kreisi läbivad jõed on Ruhr, Lippe ja Möhne, mis on tõkestatud Möhne veehoidla moodustamiseks. Kõrgeim punkt on Warsteini alal (580 m), madalaim Lippe orus (65 m).

Linnad ja vallad
----------------

Linnad ja vallad Soesti kreisis
Linnad
1. Erwitte
2. Geseke
3. Lippstadt
4. Rüthen
5. Soest
6. Warstein
7. Werl

Vallad
1. Anröchte
2. Bad Sassendorf
3. Ense
4. Lippetal
5. Möhnesee
6. Welver
7. Wickede

Viited
------

1. ↑