recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2013 | jäähoki |
| **Kuld** | 2017 | jäähoki |

**Oscar Lindberg** (sündinud 29. oktoobril 1991 Skellefteås) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliigaklubis SC Bernl.

Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Skellefteå AIK, mille koosseisus debüteeris ta Rootsi kõrgliigas hooajal 2009–10. 2011. ja 2012. aastal võitis Lindberg Skellefteåga Rootsi meistrivõistlustel hõbemedali. 2013. aastal võitis ta Skellefteåga finaalseerias Luleå HF-i ja tuli klubiga Rootsi meistriks. Hooaja 2012–13 väljalangemismängudes oli Lindberg nelja teise mängija kõrval resultatiivseim mängija (4+8) ja ta valiti väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks, pälvides Stefan Liv Memorial Trophy.

2010. aastal valis Phoenix Coyotes ta NHL-i *draft* '​is 57. valikuna. 2011. aastal müüdi Lindbergi mängijaõigused Coyotesilt New York Rangersile. Põhja-Ameerikasse suundus ta mängima 2013. aastal. Kahel esimesel hooajal mängis Lindberg põhiliselt Rangersi noorteklubis Hartford Wolf Pack American Hockey League'is. Rangersi põhikoosseisus mängis ta hooaegadel 2015–16 ja 2016–17. 2017. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Vegas Golden Knightsiga. Hooaja 2018–19 teises pooles mängis ta Ottawa Senatorsis.

2019. aasta augustis sõlmis Lindberg lepingu Šveitsi kõrgliiga klubiga EV Zug. 2020. aasta mais siirdus ta KHL-i klubisse Moskva Dinamo, kellega sõlmis üheaastase lepingu.

2022. aasta juunis naasis Lindberg Šveitsi kõrgliigasse, kui sõlmis kaheaastase lepingu SC Berniga.

Aastatel 2013 ja 2017 on Lindberg Rootsi jäähokikoondise koosseisus tulnud maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "ОСКАР ЛИНДБЕРГ ПЕРЕШЕЛ В МОСКОВСКОЕ «ДИНАМО»". dynamo.ru. 8.5.2020. Vaadatud 30.11.2020
2. ↑  "Oscar Lindberg moves to Bern" (saksa). SC Bern. 10. juuni 2022. Vaadatud 10. juunil 2022.

Välislingid
-----------

* Oscar Lindberg NHL.com lehel
* Oscar Lindberg hockeydb.com lehel
**"Metafüüsika"** on Aristotelese teos, mis on pandud tema märkmetest või loengute "käsikirjadest" kokku mitusada aastat pärast tema surma. 

Aristoteles ise pole kunagi kirjutanud sellise pealkirjaga teost. Pealkiri tuleneb asjaolust, et "kogutud teoste" väljaandjad paigutasid tekstid, mis ei mahtunud toona traditsiooniliste filosoofia jaotiste – loogika, eetika ega füüsika – alla, "pärast" kirjutisi (*ta meta*), mis käsitlesid "füüsikat" (*ta physika*). Need ülejäänud kirjutised, mis esitasid "esimest filosoofiat" kui "teadust olevast kui olevast" läbi "ilmikstoova lausumise", said pealkirja puht kirjandustehniliselt (*ta meta ta physika* lühenes hiljem *metaphysika*-ks), kuid neil on ka sisuliselt *physika*-st tahapoole, üle või väljapoole (*meta*) ulatuvat käsitlusala, mida tänapäeval nimetatakse ontoloogiaks.

Teos koosneb 14 raamatust.

Vaata ka
--------

* 1. raamat
* 2. raamat
* 4. raamat
* 5. raamat
* 7. raamat
* 8. raamat
* 13. raamat
* 14. raamat

Kirjandus
---------

* Syrianos. Kommentaar.
	+ Wilhelm Kroll (toim). Syrianus. *Commentaria in Metaphysica* (*Commentaria in Aristotelem Graeca*, kd VI, osa I), Berolini, typ. et impensis G. Reimeri 1902.
* Aquino Thomas. Kommentaar.
	+ Thomas Aquinas. *Commentary on Aristotle's Metaphysics*, J. P. Rowan (tlk), Notre Dame: Dumb Ox Press 1961.

Välislingid
-----------

 Metafüüsika – alliktekstid Vikitekstides
**Palgikelk** (murdes ka *palgikölk*, Hiiumaal *palgilits*) oli varem väike päraregi, millele reega palgiveol toetusid palkide ladvaotsad.

Palgikelk seoti ristamisi köitega ree taha ning ta võimaldas palgiotste hoidmisega paigutada reele suuremat koormat. Eestis võeti selline kelk kasutusele 19. sajandi lõpul, kui metsaveod suurenesid, varem lohises palgi ots ree järel maas. Palgikelk oli 1 kuni 3 paari kodaratega ning sarnanes kujult vastava paikkonna regedega. Reele ja tihti ka palgikelgule kinnitati palkide aluseks püstpulga ümber pöörduv palgipakk. Tühjalt sõites tõsteti palgikelk ree peale.
Vastlapäeval kasutati liulaskmiseks regede kõrval sageli ka palgikelke.

Vaata ka
--------

* Kelgutamine
* Regi
* Soome kelk
* Saan
* Tõukekelk
* Äkkekelk

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat  vaadatud 09.05.2020
2. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Tallinn, Ühiselu AS trükikoda. Lk 200

Välislingid
-----------

* Palgikelk, Mõniste Talurahvamuuseum
**Meta Girard de Soucanton** (sünninimi **Meta Rosenfeldt**; 30. detsember 1842 / 11. jaanuar 1843 – 7/20. aprill 1911 Tallinn) oli paruness, Kunda ja Selja mõisa omaniku John Carl Girard de Soucantoni teine abikaasa.

Meta Rosenfeldt ja John Carl Girard de Soucanton abiellusid 10/22. aprillil 1884 Kunda mõisas. Abielu oli lastetu.

19. sajandi lõpuaastatel, pärast abikaasa John Carl Girard de Soucantoni surma lasi paruness Meta ehitada Karepale historitsistlikus stiilis Villa Taormina, mis nimetati Itaalia väikelinna Taormina järgi, kus abielupaar oli veetnud mesinädalaid.

Paruness Meta Girard de Soucanton on maetud Kunda vanale kalmistule.

Viited
------

1. ↑  Kadi Karine, Liisi Taimre. Suvila "Villa Taormina". Eksperdihinnang mälestise tunnustele vastavuse kohta. Eesti XX sajandi (1870–1991) väärtusliku arhitektuuri kaardistamine ja analüüs. Tallinn 2012
2. ↑  Kultuurimälestiste riiklik register. XX sajandi arhitektuur. Suvila Villa Taormina
3. ↑  Grabsteine. Friedhof Kunda. Girard de Soucanton, Meta

Välislingid
-----------

* 
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Girard de Soucanton, paruness Meta, neiuna Rosenfeldt
* Rahvusarhiivi fotode andmebaas. Girard de Soucanton, paruness Meta, neiuna Rosenfeldt
***Metalcore*** on muusikastiil, milles on kombineeritud *hardcore* pungi ja *heavy metal*'i elemente.

*Metalcore*-muusikat kirjeldada on keeruline, kuna selle terminigi kirjeldatakse muusikat, mis on inspireeritud erinevatest metali žanritest ja seega on ka erineva kõlaga.

Ajalugu
-------

*Metalcore* sai alguse 1980. aastatel USA-s. *Metalcore* kujunemises mängib suurt rolli New Yorgi *hardcore*-skeene. Esimeseks bändiks, mis hakkas kirjeldama enda muusikat kui *metal*'i ja *hardcore*-pungi hübriidi, loetakse ansamblit Nuclear Assault, kuid siiski ei saa Nuclear Assaulti pidada veel *metalcore*-ansambliks. Tegemist oli ühega mitmest *thrash*'ile ülemineku bändist, mis omal ajal laiendas nii *metal*'i kui ka *hardcore*-pungi piire. 

Üks *metalcore*'i suunanäitaja oli ansambel Breakdown, mis kombineeris *metal*'it *hardcore* pungiga, olemata samal ajal *thrash metal*. Tähtsamate algusaja ansamblitena võiks veel välja tuua Integrity, Leeway, Biohazardi, Madballi, Judge'i ja Raw Deali.

*Metalcore*'i suurem levik ja populaarsuse kasv leidis aset sajandivahetuse paiku, mil sellised ansamblid nagu Bullet for My Valentine, Atreyu ja Killswitch Engage said väga laialdaselt tuntuks.

*Metalcore* Eestis
------------------

*Metalcore* populaarsemaks muutumisega seoses on ka Eestis tekkinud mitu *metalcore*''i viljelevat ansamblit, näiteks Horror Dance Squad, Still Haunts Me, Into Salvation, Burn Still, Mushy, Stem, From Private Letters, These Broken Remains ja Recycle Bin. *Metalcore*-kontsertide korraldamise ja fännide ühendamisega tegeleb Eestis põhiliselt ühendus kid in a pit.

Alažanrid
---------

* *Deathcore*
* *Mathcore*
* *Moshcore*

Vaata ka
--------

* Metalcore-bändide loend
* Fashioncore
* Hatecore

| * v
* r
*Heavy metal* / *Metal*'i stiilid |
| --- |
| 
*Alternative metal* - *Black metal* - *Death metal* - *Doom metal* - *Folk metal* - *Glam metal* - *Gothic metal* - *Grindcore* - *Industrial metal* - *Metalcore* - *Nu metal* - *Power metal* - *Progressive metal* - *Speed metal* - *Symphonic metal* - *Thrash metal* - *Viking metal* |
**Reet Ann Nurmberg** (aastast 1974 **Reet Howell**; 19. märts 1945 Ängelholm, Rootsi – 10. juuni 1993 Brisbane, Austraalia) oli eestlasest sporditeadlane ja -ajaloolane.

Ta sündis Ängelholmis Skåne maakonnas Rootsis. 1967. aastal lõpetas ta ajaloolasena Kanadas Toronto Ülikooli, ta oli Eesti Akadeemilise Kodu esimees ja korporatsiooni Filiae Patriae esinaine. 1970. aastal kaitses ta Alberta Ülikoolis magistrikraadi ja 1972. aastal Berkeley ülikoolis (USA California osariigis) doktorikraadi teemal "Sport ja kehaline kasvatus Eestis"

Ta on tegelenud võimlemise, tennise ja pikamaajooksuga. Ta pidas aastatel 1972–1973 loenguid Palomari kolledžis, aastatel 1974–1979 oli ta San Diego ülikoolis abi- ja kaasprofessor, aastatel 1979–1981 oli ta Ottawa ülikoolis kaasprofessor. 1982. aastal pidas ta loenguid Brisbane'i kolledžis, aastatel 1983–1989 oli ta teadur Queenslandi Ülikoolis, aastatel 1983–1989 kaasprofessor Queenslandi Tehnikaülikoolis.

Ta osales Austraalia Olümpiakomitee allüksuste ja rahvusvaheliste teadusorganisatsioonide töös, aitas korraldada ülemaailmseid konverentse ja kongresse. Ta on kirjutanud 15 raamatut ja üle poolesaja ulatusliku artikli või raamatupeatüki (enamasti koos abikaasa Max Howelliga).

Ta oli 1982. aastal üks Austraalia Mängude peakorraldajaid. 1991. aastal valiti ta Ameerika Kehalise Kasvatuse Akadeemia kirjavahetajaliikmeks, 1992. aastal Austraalia Olümpiakomiteesse, 1993. aastal pälvis Saksa Olümpiainstituudilt aunimetuse *Olympic Scholar*.

Isiklikku
---------

Ta abiellus 1974. aastal Max Howelliga. Mäesuusataja Tiiu Nurmberg on tema vennatütar.

Kirjandus
---------

* Kes on kes? Kes on kus? Kaugete maade eestlased. Lühielulood. Vello Lään. Olion 2011.

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
*
**Hans-Davis Viirmaa** (2. september 1931 Pärsti vald, Viljandimaa – 30. oktoober 2010 Tallinn) oli eesti jalgpallur, jäähokimängija, treener ja spordiametnik.

1950 lõpetas Viljandi 2. keskkooli ja 1954 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.

Jalgpalli hakkas mängima Viljandi Sakala noorte jalgpallimeeskonnas, jäähokit 1945 Viljandi 2. keskkooli meeskonnas, tema treener oli Jaan Raand.

Saavutused
----------

Eesti meister jäähokis Kohtla-Järve Kalevi ja Tallinna Kalevi meeskonnas (1956, 1958, 1959, 1961, 1962) ning käsipallis (11×11) Tallinna Kalevi meeskonnas (1957 ja 1958).

Võistles 12 korda Eesti koondises.

Töö
---

* Kohtla-Järve Kalevi jäähokitreener
* Tallinna Mererajooni laste ja noorte spordikoolis jalgpalli- ja jäähokitreener
* 1964–1969 Tallinna Dünamo jalgpallitreener
* 1970–1992 kutsekeskkooli nr. 3 kehalise kasvatuse ala juhataja

Sporditegevus
-------------

* ENSV jalgpalliföderatsiooni presiidiumi liige
* ENSV jäähokiföderatsiooni presiidiumi liige
* 1957–1958 esimene Väravpallisektsiooni esimees
* Alates 1960 vabariigi kategooria kohtunik jäähokis

Õpilased
--------

Viirmaa treenitavast noortegrupist sirgusid Eesti koondise endine peatreener Roman Ubakivi, Tiit Luik, Mati Karp, Mati Gilden, Andrei Gaikovitš, Eesti Jalgpalli Liidu aupresident Peeter Küttis jt.

Isiklikku
---------

Hans-Davis Viirmaa oli abielus korvpallur Margit Viirmaaga.

Viited
------

1. 1 2  Eesti Jalgpalli Liit mälestab Hans-Davis Viirmaad
2. 1 2  Hans-Davis Viirmaa elulugu spordiinfo.ee lehel[*alaline kõdulink*]

Välislingid
-----------

* Biograafia ESBL-is
**Hannu Malinen** (sündinud 1955) on soome jõutõstja, maailmameister ja paljukordne Soome meister.

Ta on Põhja-Karjala maakonna väikelinna Kitee jõutõsteklubi Pajarin Puntti tuntumaid sportlasi. Ta on võitnud jõutõstmises maailmameistrivõistlustelt kulla (1988) ja hõbeda (1987) ning Euroopa meistrivõistlustelt 2 hõbe- ja 2 pronksmedalit. Pärast mitmeaastast vaheaega jätkas ta 2000. aastatel võistlusspordis, tuli 2002. aastal maailmameistrivõistlustel avatud klassis 4. kohale ja Euroopa meistrivõistlustel 6. kohale. Malinen võistles kaalukategoorias kuni 82,5 kg, hiljem, veteraniklassis, kuni 90 kg.

Euroopa ja maailmameistrivõistlused
-----------------------------------

1983. aasta Rootsis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen kehakaalus kuni 82,5 kg kogusummaga 735,0 kg neljandaks. 1984. aastal tõi ta Euroopa meistrivõistlustelt pronksmedali, aasta hiljem tuli ta Euroopa MV-l neljandaks.

1987. aasta Norras Fredrikstadis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen hõbemedalile kogusummaga 762,5 kg. Samal aastal toimunud Euroopa meistrivõistlustelt tõi ta hõbemedali.

1988. aasta novembris Austraalias Perthis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli Malinen kogusummaga 750,0 kg võitjaks. Hõbemedali saanud Norra sportlane sai kogusummas sama tulemuse. Samal aastal peetud Euroopa meistrivõistlustel saavutas Malinen hõbemedali. 1989. aastal tuli ta MM-l kuuendaks. 1993. aasta võitis Malinen Euroopa meistrivõistlustel pronksmedali.

2002. aasta novembris Slovakkias Trencinis peetud IPF-i maailmameistrivõistlustel jõutõstmises tuli 47-aastane Malinen avatud klassis võisteldes kehakaalus kuni 82,5 kg kogusummaga 797,5 kg neljandaks. Samal aasta toimunud Euroopa meistrivõistlustel sai ta kuuenda koha.

Viited
------

1. ↑  Hannu Malinen. livescoresheet.com
2. 1 2 3 4 5 6  Hannu Malinen. pajarinpuntti.com
3. 1 2  World Men's Powerlifting 1974–1987. powerlifting-ipf.com
4. ↑  1988 IPF Men's World Championships. powerlifting-ipf.com
5. ↑  2nd Mens open World Single Championships 2002. powerlifting-ipf.com

Välislingid
-----------

* Hannu Malinen. pajarinpuntti.com
* Hannu Malinen võistlemas 2009. aastal Soome meistrivõistlustel. youtube.com, 22. veebruar 2009
**Metaboolne atsidoos** on häire, mis väljendub organismi vereplasmas oleva bikarbonaadi sisalduse vähenemises.

### Metaboolse atsidoosi vormid

Metaboolsel atsidoosil on kaks vormi. Ühel juhul anioonide vahe plasmas jääb normaalseks, teisel juhul see suureneb.

#### Metaboolne atsidoos normaalse anioonide vahega

See vorm on põhjustatud bikarbonaadi gastrointestinaalsetest ja renaalsetest kadudest. Gastrointestinaalsete kadude hulka kuuluvad, nagu eelpool mainitud, oksendamine ja kõhulahtisus. Renaalsete kadude alla kuuluvad proksimaalne renaalne tubulaaratsidoos ja distaalne renaalne tubulaaratsidoos.

##### Proksimaalne renaalne tubulaaratsidoos

**Proksimaalne renaalne tubulaaratsidoos** tekib siis, kui bikarbonaadi tagasihaarde mehhanism proksimaalses tuubulis on kahjustunud. See kujuneb välja järgmistel põhjustel:

* amüloidoos
* nefrootiline sündroom
* raskmetallide mürgistused (nt kaadmium avaldab kahjulikku mõju kaltsiumiainevahetusele ning see võib esile kutsuda raku surma)

##### Distaalne renaalne tubulaaratsidoos

**Distaalse renaalse tubulaaratsidoosi** kutsub esile kogumistorukeste talitlushäire ning kahjustatud on H+ tagasihaarde mehhanismid. See on tingitud järgmistest haigustest:

* hüpergammaglobulineemia
* pulmonaarne fibroos
* Sjögreni sündroom
* vaskuliit
* Ehlersi-Danlosi sündroom
* Marfani sündroom
* Hüperparatüreoos
* Wilsoni tõbi
* Fabry tõbi
* Hüperoksaluuria

### Metaboolne atsidoos suurenenud anioonide vahega

**Metaboolse atsidoosi** korral on vereplasmas anioonide vahe suurenenud. Põhjused:

* orgaaniliste hapete ülehulk
* mürgistused
* anorgaaniliste hapete ülehulk

### Organismi reaktsioonid metaboolse atsidoosi kõrvaldamiseks

Organism vastab metaboolsele atsidoosile kolmel viisil. Esiteks püüab ta taastada vereplasma normaalse pH, teiseks langetada kopsude vahendusel PaCO2 ja neerude kaudu takistada bikarbonaadi liigekskretsiooni.
**.li** on Liechtensteini Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.mm** on Myanmari Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Enne 1989. aastat oli riigi ISO 3166-1 kahetäheline kood BU (riiginimest Burma), kuid domeeni .bu ei loodud.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.my** on Malaisia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.me** on Montenegro Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2007. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ma** on Maroko Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.lu** on Luksemburgi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ng** on Nigeeria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.mh** on Marshalli Saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.ml** on Mali Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.

Välislingid
-----------

* Domeeni registreerimise sait

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Vaade kalmistu väravale.  
Foto: Robert Treufeldt, 27. juuni 2014
Hauad kalmistul.  
Foto: Robert Treufeldt, 27. juuni 2014
**Mäeotsa talu kalmistu** on kalmistu Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tääksi külas Põhja-Sakala vallas Viljandi maakonnas.

Kalmistut hakati rajama 1932. aastal Mäeotsa nr 60 talu maadele, kuid ametlik luba saadi alles 26. märtsil 1935. aastal. Omanik oli taluperemees Peet Sepp. Viimane matus toimus 18. märtsil 2006, üldse on kalmistule maetud vähemalt 11 inimest.

Viited
------

1. ↑  Mäeotsa talu erasurnuaia plaan (Olustvere v. Viljandimaal). ERA 40-1-6490, leht 185

Kirjandus
---------

* Taavi Pae. "Metsküla talu kalmistu". - Eesti kalmistute kujunemine ja paiknemise seaduspärasused. // Magistritöö Tartu Ülikooli Geograafia Instituudis. Tartu 2002
* Tiina Tuulik. "Oma kodu, oma maa sümbolid — talukalmistud Eestis". // Tuna, 3/2018. Lk 41–42

Välislingid
-----------

* Pärandkultuuri objekt: "Kalmistu" (758:HAU:002) Eesti looduse infosüsteemis
Hajciuniški mõisa peahoone
**Hajciuniški mõis** ehk **Gaitsjuniški mõis** on mõis Valgevenes Hrodna oblastis Voranava rajoonis Kanvieliški külanõukogus Hajciuniški asulas.

Hajciuniški mõis sai alguse aastal 1565, mil asula omanikud olid Rymszad. Toona oli mõisas kolm elumaja, selle juures olid tallid ja ka juurviljaaed. Järgmisteks omanikeks olid Nonhardtid, kes rajasid ka mõisa praeguse peahoone. Seejärel kuulusid sealsed valdused Chreptowiczitele, Szretteritele, Puttkameritele. Põhjasõja ajal piirasid Rootsi väed edutult mõisa, mida kaitsesid August II Tugeva väed. XIX sajandi algul kuulus mõis Osten-Sackenitele, aastast 1830 aga taas Rymszadele.

Mõisa kindlustatud peahoone ehitati aastal 1613. Hoone on Valgevenes unikaalne, olles üks vähestest säilinud keskaegsetest kindlusmõisatest. Hoone esimesel korrusel asusid ruumid lossi väikese garnisoni jaoks, teisel korrusel olid aga majaperemehe eluruumid.

Mõisa juurde rajati XIX sajandil ka 15 hektari suurune park. Pargis asub kabel, kunagine Hajciuniški luteri kirik. Põhiliselt kasvavad seal pärnad ja lehised, nende seas ka mitmed põlispuud.

Hoone pole säilinud stiilipuhtalt, aastail 1900–1905 laiendati hoonet ja lisati terrass. Esimese maailmasõja ajal läbis Hajciuniškit Saksa-Vene vägede vaheline rindejoon. Vana mõisahoone sai lahinguis kannatada, hävisid sinna varjule viidud arhiiv ja raamatukogu.

Teise maailmasõja järel tegutses mõisas mehhanisaatorite kool. Aastast 1960 asub seal psühhiaatriahaigla.
Henry Stuart
**Henry Stuart, esimene Albany hertsog ja Rossi krahv** (oma lapsepõlvetiitli järgi ka **Lord Darnley**; 7. detsember 1545 Temple Newsam, Leeds – 10. veebruar 1567 Kirk o' Field, Edinburgh) oli Šotimaa konsortkuningas 1565–1567, Šotimaa kuninganna Mary I abikaasa.

Henry Stuart sündis Inglismaal neljanda Lennoxi krahvi Matthew Stewarti ja Margaret Douglase pojana. Tema isa oli Inglismaal pagenduses ning naasis Šotimaale alles 1564. aastal.

Henry Stuart abiellus 29. juulil 1565. aastal Holyroodhouse'i palees oma sugulase Mary I-ga. 30. juulil sai ta Šotimaa kuninga tiitli, kuid sellega ei kaasnenud mingit kuninglikku võimu.

Henry ja Mary abielu oli õnnetu. Henry oli kuningannast kolm aastat noorem ning võrdlemisi ebaküpse käitumisega. Henry olevat olnud õela iseloomuga, lisaks liialdas ta alkoholiga. Kõige selle tõttu oli ta Šotimaa kõrgaadli hulgas ebapopulaarne.

Peatselt pärast abiellumist jäi Mary rasedaks. Henry, kes oli kade Mary erasekretäri David Rizzio peale, süüdistas teda kuninganna rasestamises ning lasi ta mõrvata. Pärast poeg Jamesi sündi paari omavahelised suhted paranesid. Henry oli endiselt aadli hulgas ebapopulaarne ning ka tema suhted Maryga halvenesid taas pärast seda, kui too nõudis endale abikaasaga võrdseid õigusi.

10. veebruaril 1567 leiti Henry ja tema teenri surnukehad Hamiltonide maja aiast Edinburghis Kirk o' Fieldis, kus nad olid peatunud. Henry kandis vaid öösärki, mis lubab oletada, et ta põgenes kiiruga oma magamistoast. Samal ööl oli majas toimunud plahvatus, millest Henry oli eluga pääsenud ning õue põgenenud, kus ta mõrvati. On oletatud ka, et Henry ja tema teener kägistati majas ning plahvatus korraldati mõrvade varjamiseks. Peamisteks kahtlusalusteks mõrvas olid James Hepburn, neljas Bothwelli krahv (kellest sai Mary järgmine abikaasa) ja tema toetajad, eelkõige Archibald Douglas, kelle kingad leiti mõrvapaigalt. Mõrvas kahtlustati ka kuninganna Maryt.

Henry mõrv oli üheks võtmesündmuseks Šotimaa allakäigul ning liitmisel Inglismaaga.

Sugupuu
-------


|  |
| --- |
|  **Henry Stuarti esivanemad**  |
| **Henry Stuart(1545–1567)** | Matthew Stewart, neljas Lennoxi krahv(1516–1571) | John Stewart, kolmas Lennoxi krahv(surnud 1526) | Matthew Stewart, teine Lennoxi krahv(surnud 1513) |
| Elizabeth Hamilton |
| Elizabeth Stewart | John Stewart, esimene Atholli krahv(surnud 1512) |
| Eleanor Sinclair(surnud 1518) |
| Margaret Douglas(1515–1578) | Archibald Douglas, kuues Anguse krahv(1490–1557) | George Douglas(1469–1513) |
| Elizabeth Drummond |
| Inglismaa printsess Margaret Tudor(1489–1541) | Inglismaa kuningas Henry VII(1457–1509) |
| Inglismaa printsess Elizabeth(1466–1503) |

Vaata ka
--------

* Stewarti klann
* Stuartid
Jacques-Émile Blanche'i 1922. aasta õlimaal Montherlantist
**Henry de Montherlant** (prantsuse hääldus: [mɔ̃tɛʁlɑ̃]; 20. aprill 1895 – 21. september 1972) oli prantsuse kirjanik ja esseist, Prantsuse Akadeemia liige alates 1960. aastast.

Montherlant esindas prantsuse kirjanduses konservatiivset (reaktsioonilist) suunda, mis ühendas rahvuslust, katoliku traditsionalismi (ristiusu õpetust ennast Montherlant ei pooldanud, pooldades vaid kirikut kui autoritaarset institutsiooni) ja Vana-Rooma paganlike traditsioonide jumaldamist. Montherlant innustus noorena spordist, eriti jalgpallist ja härjavõitlusest, mida kujutas ka oma teostes.

Reisis 1930. aastatel sageli Itaalias, Hispaanias ja Prantsusmaale kuulunud Alžeerias, luues seksuaalsuhteid noorte meesprostituutidega.

Naiste suhtes sarkastiline, antifeministlik tetraloogia "Les Jeunes Filles" ("Noored neiud", 1936–1939) kutsus esile kirjandusliku skandaali. Romaanisari kirjeldab heal järjel kirjaniku armuseiklusi. Feminiinsust kujutatakse seal gangreenina, mis lisaks peategelasele haarab ka Prantsusmaa kujuteldavat viriilset keha, ähvardades seda mehelikkuse kaotusega.

Vastustas 1930. aastate lõpus Prantsusmaa valitsuse defetistlikku hoiakut Saksamaa suhtes, samas Prantsusmaa langemise järel tegi mõne sõnavõtu, mida peeti kollaboratsionistlikuks. Ei osalenud vastupanuliikumises, ent keeldus ka osalemast Saksamaa korraldatud Euroopa natsismimeelsete ja/või saksameelsete kirjanike üritustel (nagu Weimari konverents).

Kaotas eakana peaaegu täielikult nägemise (väidetavalt oli varem sattunud noorukite rünnaku ohvriks, kui üritas Pariisi tänavatel kedagi neist võrgutada), sooritas enesetapu.

Viited
------

1. ↑  Pierre Damamme. L’horreur du féminin dans le cycle des Jeunes Filles d’Henry de Montherlant, ou comment on émascule la France Itinéraires, 2/2019.
Saare reljeefikaart
**Haiti** (ka *Hispaniola*) on saar Kariibi meres. Saar paikneb Kuuba ja Puerto Rico vahel ning on Suurte Antillide ja Lääne-India saarestikus pindalalt teine saar. Saare läänepoolsel kolmandikul on Haiti Vabariik ja idapoolsel kahel kolmandikul Dominikaani Vabariik.

Saare pindala on 76 192 km² ning seal elas 2014. aasta seisuga ligi 21,4 miljonit inimest.

Ajalugu
-------

La Isabela Hispaniola saare piirkonnas oli kolonistide esimeseks asulaks Ameerikas. 1494. aastal tõid sinna Christoph Kolumbuse teise reisi käigus Uude Maailma seitseteist laeva 1700 inimest, kelle seas oli talunikke, ehitajaid ja preestreid. Kaks aastat hiljem oli asunikke elus vaid 300, ülejäänud olid surnud nälga või haigustesse. 1498. aastal linn hüljati.

Viited
------

1. ↑  "Avastus kirjutab ümber Ameerika mustanahaliste ajaloo". *forte.delfi.ee*. 17.09.2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 19.09.2010. Vaadatud 12. märts 2018.

Välislingid
-----------

 Haiti saar – kasutusnäited, päritolu, sünonüümid ja tõlked Vikisõnastikus
 Haiti saar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Hakassi keel** (varasemad nimetused *abakani keel*, *jenissei-türgi keel*) on peamiselt Venemaal Hakassias hakasside poolt kõneldav turgi keelte hulka kuuluv keel. 2002. aastal oli kõnelejaid 52 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal hakassi keele oskajaid 42 604.

1924. aastal loodud hakassi kirjakeel kasutas esialgu kirillitsat, 1929. aastal mindi üle ladina kirjale, 1939. aastast hakati jälle kasutama kirillitsat.

ISO 639-3 keelekood on kjh.

Hakassi tähestikud
------------------

* Hakassi tähestik ladina kirjas

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A a | B b | C c | Ç ç | D d | Ə ə | F f | G g |
| Ƣ ƣ | I i | Į į | J j | K k | L l | M m | N n |
| Ꞑ ꞑ | O o | Ɵ ɵ | P p | R r | S s | Ş ş | T t |
| U u | V v | X x | Y y | Z z | Ƶ ƶ | Ь ь |  |

* Hakassi tähestik kirillitsas

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| А а | Б б | В в | Г г | Ғ ғ | Д д | Е е | Ё ё |
| Ж ж | З з | И и | Й й | І і | К к | Л л | М м |
| Н н | Ң ң | О о | Ӧ ӧ | П п | Р р | С с | Т т |
| У у | Ӱ ӱ | Ф ф | Х х | Ц ц | Ч ч | Ӌ ӌ | Ш ш |
| Щ щ | Ъ ъ | Ы ы | Ь ь | Э э | Ю ю | Я я |  |

* Hakassi tähestik ladina kirjas: teine variant

|  |  |  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| A a | B b | C c | Ç ç | D d | E e | F f | G g |
| Ğ ğ | I ı | İ i | Í í | J j | K k | L l | M m |
| N n | Ñ ñ | О о | Ӧ ӧ | P p | R r | S s | Ş ş |
| T t | Ţ ţ | U u | V v | Y y | Z z |  |

Välislingid
-----------

* Sissekanne saidil Ethnologue
**Alam-Pedja looduskaitseala** on looduskaitseala Võrtsjärvest kirdes. Kaitseala territoorium paikneb Tartu, Jõgeva ja Viljandi maakonnas ning selle pindala on 343 km².

Alam-Pedja looduskaitseala on rajatud Eestimaa Looduse Fondi ettepanekul 1994. aastal. Alates 1997. aastast on Alam-Pedja looduskaitseala Ramsari konventsiooni alusel kaitstav rahvusvahelise tähtsusega märgala.

Kaitseala asub kunagise Võrtsjärve nõos, mis 7500–10 000 aastat tagasi oli suures osas veega kaetud. Kaitseala piirid kulgevad valdavalt mööda jõgesid: põhjapiiriks on Pedja, Umbusi ja Pikknurme jõgi, idas Laeva jõgi, lõunas Emajõe luha lõunaserv ning läänes Pedja ja Põltsamaa jõgi.

Põhieesmärgiks on loodusliku mitmekesisuse kaitse ökosüsteemides, tagades võimalikult suurel määral kaitsealuste liikide ja elupaikade kaitse ning metsa- ja sookoosluste loodusliku arengu ja niidukoosluste püsimise.

Kaitsealal asub Palupõhja looduskool.

Loodus
------

Huvitavad on Suure Emajõe 55 vanajõge, kuhu tulevad kudema paljud Võrtsjärve ja isegi Peipsi kalad. Rände ajal on Emajõe luht täis uju- ja sukelparte ning luiki. Meri- ja kalakotkaidki näeb sel ajal sageli. Luhaäärsetes metsades pesitseb rohkesti väike-konnakotkaid, kuid seal võib kohata ka suur-konnakotkast ja rabade kohal kaljukotkast. Jõeluhtadel pesitseb rohkesti rohuneppe.

* Emajõgi ja Ilmatsalu jõgiEmajõgi ja Ilmatsalu jõgi
* PõdrasooPõdrasoo
* Altnurga saarikAltnurga saarik

Loodusrajad
-----------

Selli-Sillaotsa loodusõpperada Laeva soos
Kaitsealaga tutvumiseks on rajatud kolm loodusrada:

* Selli-Sillaotsa õpperada (pikkus 3,5 km) kulgeb Laeva soos.
* Kirna matkarada (pikkus 7,5 km) kulgeb mööda Pedja jõe äärseid luhtasid.
* Põltsamaa–Kärevere veematkarada kulgeb mööda Põltsamaa, Pedja ja Emajõge.

Välislingid
-----------

 Alam-Pedja looduskaitseala – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Alaline nõukogu** (vene keeles *Непременный совет*) oli aastatel 1801−1810 Venemaa keisririigi kõrgeim nõuandev kogu. Selle õigusjärglane oli Riiginõukogu.

Ajalugu
-------

Alalise nõukogu eelkäijaks oli Kõigekõrgema õukonna juures asuv nõukogu (*Совет при высочайшем дворе*) ehk Kõigekõrgem nõukogu, mille asutas 1769. aastal keisrinna Katariina II. Keiser Aleksander I kaotas selle 1801. aastal ja asutas selle asemele sama aasta 30. märtsil (vkj) Alalise nõukogu. See kaotati 1810. aastal ja seda asendas omakorda Riiginõukogu.

Pädevus
-------

Nõukogul oli õigus esitada keisri tegevusele ja ukaasidele vastuväiteid. Tegevuse algusperioodil tegeles see erinevate oluliste küsimuste käsitlemises ja valmistas ette mitmeid reforme (nt talurahvaasjad). Pärast Ministrite Komitee loomist 1802. aastal menetles nõukogu vähemtähtsamaid ja keerulisemaid kaasusi.

Liikmed
-------

 *Pikemalt artiklis Alalise nõukogu liikmete loend*
Nõukogu rajamisel nimetas keiser liikmeteks 12 isikut. Aja jooksul lisandus liikmeid veelgi. Aastatel 1801−1810 kuulus nõukokku 32 liiget. Pärast Riiginõukogu rajamist said Alalise nõukogu liikmed selle liikmeteks.

Struktuur
---------

Nõukogu koosnes kantseleist ja ekspeditsioonidest. 

**Kantselei** eesotsas oli direktor, kelleks oli Johann Weidemeyer.

**Ekspeditsioone** oli neli (neid juhtisid ekspediitorid):

* **Välisasjade ja kaubanduse ekspeditsioon** (ekspediitor riigisekretär Theodor Engel)
* **Maa- ja mereväe asjade ekspeditsioon** (lühikest aega vürst Pavle Tsitsishvili)
* **Tsiviil- ja vaimulike asjade ekspeditsioon** (lühikest aega Pavel Ivanovitš Averin, seejärel riigisekretär Mihhail Mihhailovitš Speranski)
* **Riigimajanduse ekspeditsioon** (riigisekretär Aleksei Nikolajevitš Olenin)

Vaata ka
--------

* Alalise nõukogu liikmete loend
* Riiginõukogu (Venemaa keisririik)

Viited
------

1. ↑  Amburger, Erik. Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917. − Studien zur Geschichte Osteuropas. Bd X. Leiden: E. J. Brill, 1966, lk 65.

Kirjandus
---------

* Amburger, Erik. *Geschichte der Behördenorganisation Russlands von Peter dem Grossen bis 1917*. − Studien zur Geschichte Osteuropas. Bd X. Leiden: E. J. Brill, 1966. Lk 65-66 .
**Samer Mohamed Elsais el Nahhal** (tuntud ka esinejanimega **OX**; sündinud 11. juulil 1976 Espoos) on Soome muusik, ansambli Lordi endine basskitarrist.

Lordiga kutsuti ta liituma 2005. aastal, kui bändist lahkus basskitarrist Kalma (Niko Hurme). OX lahkus ansamblist 2019. aasta suvel.

24. juulil 2020 ilmus tema sooloalbum "*Supernova Kill Road*"*.*

Noorus
------

El Nahhali isa oli egiptlane, ema soomlane. Isa suri, kui Samer oli seitsmeaastane. Varases lapsepõlves elas ta nii Liibüas kui ka Iraagis. Iraani-Iraagi sõja eest kolis pere Soome. Samerit hirmutas sõja algus nii, et ta otsustas sõjaväkke mitte minna. El Nahhali lemmikbändid lapsepõlves olid W.A.S.P. ja Mötley Crüe. Ta alustas oma esimeses bändis esialgu kitarrimänguga, kuid vahetas selle basskitarri vastu. El Nahhal kuulus noorpõlves bändidesse nimedega Spoon ja Dead Lock. 
Basskitarri mängima ja bändi tegema hakkas ta 13-aastaselt. 1996. aastal õppis ta ka Los Angelese muusikainstituudis Bass Institute of Technology mille ta lõpetas 1998. aastal. 
Tema suurimaks eeskujuks ja mõjutajaks on olnud Nikki Sixx ansamblist Mötley Crüe.

OX
--

Sameri koletisekarakter OX on Minotauros, härg-mees. 

Kuna Niko Hurme kehastatud karakter Kalma oli olnud fännide seas väga populaarne, otsustas Lordi eestvedaja Tomi Putaansuu varakult, et Kalma mantlipärija karakter peab olema Kalma "suurem vend" ja kuuluma sarnasesse "pealuu"-tüüpi. Kui Putaansuu el Nahhalilt küsis, kes ta olla sooviks, pakkus samer esialgu Mad Max'i stiilis koletist, maanteesõdalast. Kaaludes teisi võimalikke variante, märkas Putaansuu, et el Nahhal meenutab härga. Ox tundus ka hea nimi ja nii sündiski härjast lähtuv tegelaskuju, kel sarved peas, rõngas ninas ning suured sõrakujulised saapad jalas.

Diskograafia
------------

* **Lordi**
* "Would You Love a Monsterman?" (2006 versioon) – basskitarr
* "Beast Loose In Paradise" (2008) – basskitarr
* "Bite It Like A Bulldog" (2008) – basskitarr
* "Deadache" (2008) – basskitarr
* "Babez For Breakfast" (2010) – basskitarr
* "To Beast or Not to Beast" (2013) – basskitarr
* "Scare Force One" (2014) – basskitarr
* "Monstereophonic (Theaterror vs. Demonarchy)" (2016) – basskitarr
* "Sexorcism" (2018) – basskitarr

Kuigi Lordi albumi "The Arockalypse" plaadiümbrisel ja promofotodel on kujutatud OX, ei osalenud ta selle albumi salvestamisel, kuna tema liitumise ajaks oli salvestamine juba lõppenud. Sellel albumil mängib basskitarri veel tema eelkäija Niko "Kalma" Hurme.

**Sooloalbum**

"Supernova Kill Road" (2020)

Viited
------

1. ↑
2. 1 2  Mie oon Lordi, 161–162

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Samer el Nahhal** |
*Dreadnought* 1906
*Iowa* tulistamas peakaliibrist laskeharjutusel 1984
*Yamato* 1941
**Lahingulaev** on merelahingute pidamiseks ja kaldal asuvate sihtmärkide tulistamiseks valmistatud suur sõjalaev, mille peakaliibri relvadeks on rasked (suurekaliibrilised, 12–16") kahurid. Kasutati 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi lõpuni[*viide?*] ja oli selle ajastu võimsaim sõjalaevatüüp.

Ajalugu
-------

Varem on kasutatud lahingulaeva nimetamiseks ka termineid *drednoot* (ka *dreednoot*[*viide?*]) ja *liinilaev*. 
Lahingulaevade eelkäijaiks olid suured liinilaevad purjelaevade ajastust. Aurumasina ja soomuse kasutuselevõtt laevadel ning suurtükkide areng muutsid meresõja taktikat ja välja hakkasid kujunema uued sõjalaevatüübid.

Esimest korda kasutati ametlikult sõna lahingulaev (*battleship*) Inglismaal 1892. aastal. Algne lahingulaev oli kahe 2-torulise pöördtorniga – 1 vööris ja 1 ahtris ning hulga väiksemakaliibrliste, kuid suurema laskekiirusega kahuritega. 

Vene-Jaapani sõja merelahingutes suurenes senine kuni 4 km tavapärane laskekaugus isegi 13 km-ni. Sellest tulenevalt pandi rõhk lahingulaevade peakaliibri ja peakaliibri kahurite arvu suurendamisele väiksemate kahurite arvelt. Lisaks suurendati auruturbiinide kasutuselevõtuga kiirust. Tuntuimaks uueks teerajajaks sai Inglismaal 1906. aastal valminud lahingulaeva HMS Dreadnought vastav revolutsiooniline kontseptsioon. 1. maailmasõja eelõhtust 2. maailmasõjani toimus lahingulaevade ehituses ja relvastuses märkimisväärne areng. Lahingulaevast kujunes merevõimu sümbol. Maailma suurimad lahingulaevad olid 2. maailmasõja ajal Jaapanis ehitatud 2 Yamato klassi lahingulaeva (pikkus ~260 m, veeväljasurve ~71 000 t). 

Alates 2. maailmasõja lõpust hakkas lahingulaevade tähtsus mereoperatsioonidel oluliselt vähenema, seda ühtlasi koos lennukikandjate ja lennukite rolli tõusuga. Külma sõja ajal võeti kasutusele ka laevavastased raketid, mis olid suurtest kahuritest efektiivsemad. 2. maailmasõjast alates kalleid lahingulaevu enam juurde ei ehitatud, kuigi mõningaid veel moderniseeriti. Viimasena kasutati USA Mereväe Iowa klassi lahingulaevu 1991. aasta operatsioonis "Kõrbetorm" maismaasihtmärkide pommitamiseks. Viimane lahingulaev USS Missouri BB-63 arvati aktiivsest teenistusest välja 1992. aastal (lõplikult kustutati registrist siiski alles 2006) ehk 100 aastat pärast lahingulaeva nimetuse kasutuselevõttu.

Vaata ka
--------

* Ristleja
* Hävitaja

Viited
------

1. ↑  EKSS
2. ↑  Valimik sõjandustermineid. 1998. Koostanud Heino Ernits. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 33 ja 112
3. ↑  Merekeele nõukoda, 13. detsember 2016[*alaline kõdulink*]

Kirjandus
---------

* Mati Õun. *Lahingud kaugetel meredel. 1. Vene-Jaapani sõda ja I maailmasõda*, Tallinn: Olion 1995, ISBN 5-460-00218-4