recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Põhjatsiitsitaja** (*Emberiza rustica*) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast.

Levila
------

Liik on levinud kogu Euraasia taigavööndis Soomest läbi Siberi kuni Vaikse ookeanini. Talvitub Ida- ja Kagu-Aasias.

Välimus
-------

Põhjatsiitsitaja on rootsiitsitaja suurune, ka välimuselt temaga mõnevõrra sarnane. Täiskasvanud isaslind erineb teiste tsiitsitajaliikide isastest musta pea, valge kulmutriibu, pruuni selja ja pruuni rinnavöödi poolest. Kõht on hall. Linnu üldpikkus 13–14,5 cm, kaal 17–22 g.

Elupaik ja pesitsemine
----------------------

Põhjatsiitsitaja munad
Põhjatsiitsitaja elab soistes metsades. Pesapaika saabub ta areaali eri osades märtsi lõpu ja mai alguse vahel. Esialgu elab ta üksikuna, alles mõnda aega pärast saabumist otsib paarilise.

Põhjatsiitsitaja teeb pesa maapinnale mätaste vahele või madalale puuõõntesse. Pesa punutakse kuivadest kõrtest ja lehtedest ning vooderdatakse kõrrekeste ja jõhvidega.

Kurnas on 4–6 kahkjat pruunitähnilist muna. Jämedas otsas on munal tähne rohkem. Vanemad hauvad mune 12-13 päeva ja jäävad veel 14 päevaks pessa. Pojad kooruvad mais ja juunis.

Toitumine
---------

Põhjatsiitsitaja sööb suvel peamiselt putukaid ja teisi selgrootuid, sügisel aga seemneid ja pungi.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  *Loomade elu*: 6. kd. *Linnud*. (1980)./ Gladkov, N. A. Dementjev, G. P. *et. al.* [eestikeelse väljaande toim. Ling, R.]. Tallinn : Valgus, lk 401

Välislingid
-----------

* Põhjatsiitsitaja andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes
|  |
| --- |
|  **Poks** |
| Riik |  | Holland |
|  |
| Pronks | 1949 | Poolraskekaal |

**Willem Schagen** (eesnimi ka **Willy**; 14. november 1925 Amsterdam – 25. mai 2012 Amsterdam) oli Hollandi poksija.

Schagen sai poolraskekaalus (kuni 80 kg) 8. Euroopa meistrivõistlustel (Oslo, 1949) pronksmedali. Ta kaotas poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ota Rademacherile (Tšehhoslovakkia), kuid sai medali kohtunikekogu otsusega (toona valiti poolfinaalis kaotanutest üks pronksmedalisaaja).

Schagen poksis oktoobrist 1952 kuni juulini 1959 elukutselisena. Ta osales kokku 48 kohtumisel ning võitis neist 24 (neist 14 nokaudiga), kaotas 20 (neist 14 nokaudiga) ja viigistas 4 kohtumist. Ta oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) elukutseliste Hollandi meister aastatel 1950–1953.

Viited
------

1. ↑  Järelehüüe Willem (Willy) Schagenile lehel *Ben Bril Boxing*. Hollandi keeles[*alaline kõdulink*]
2. ↑  "8. Euroopa meistrivõistlused poksis. Oslo 1949. Tulemused inglise keeles" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 2. veebruar 2014. Vaadatud 28. jaanuaril 2013.

Välislingid
-----------

* Willem Schagen saidil BoxRec
Geoidi pind
**Geoid** on Maa gravitatsioonivälja ekvipotentsiaalpind, mis ookeani piirkonnas langeb kokku häirimata maailmamere pinnaga. Maismaa piirkonnas jääb geoid maakoore sisse.

Kõik loodjooned asetsevad risti geoidiga.

Geoidi loetakse kõige täpsemaks Maa kuju kirjeldavaks matemaatiliseks mudeliks. Et geoidi pind on keeruka konfiguratsiooniga, siis kasutatakse arvutuste lihtsustamiseks selle asemel enamasti geoidi ligilähedasele kujule kohandatud ellipsoidi.

Geoidi pind on küll keerukas, kuid siiski palju lihtsam ning sujuvam kui Maa tegelik topograafiline pind. Kui Maa pinna kõrgeima (8848 meetrit) ja madalaima punkti (11 022 meetrit) vahe on peaaegu 20 kilomeetrit, siis geoidi kõrgeimate ja madalaimate punktide vahe on kõigest paarsada meetrit. Geoidi kuju sõltub peamiselt Maa siseehitusest.

Vaata ka
--------

* Rahvusvaheline geodeetiliste koordinaatide süsteem
* WGS-84, *World Geodetic System 1984*
* GPS-i gravimeetriline geoidi mudel
* Geoidi mudel

Viited
------

1. ↑  Datum: World Geodetic System 1984, Geodetic Datum used in World, georepository.com
2. ↑  World Geodetic System 1984 (WGS 84), earth-info.nga.mil
**Geokronoloogiline üksus** on ajavahemik geoloogilises ajas.

Geokronoloogilistele üksustele vastavad kronostratigraafilised üksused ehk kivimkompleksid, mis on selle ajavahemiku jooksul tekkinud. Erinevalt kronostratigraafilisest üksusest ei ole geokronoloogiline üksus mitte midagi materiaalset, vaid lihtsalt ajavahemik. Geokronoloogiliste üksuste piirid paneb paika vastav kronostratigraafiline üksus. Ajaline ulatus aastates on määratud hiljem isotoopgeoloogia ning geokronoloogia arenedes. Seetõttu ei ole geokronoloogiliste üksuste vanused mitte fikseeritud ja ümmargused, vaid pidevalt täpsustatavad arvud. Geokronoloogilistel üksustel ning vastavatel kronostratigraafilistel üksustel on sama nimi. Näiteks Siluri ladestu kivimid moodustusid Siluri ajastu jooksul. 

Geokronoloogilised üksused alates suurimast: eoon, aegkond, ajastu, ajastik, iga. 

Geokronoloogilisest üksusest erinevad geokronomeetrilised üksused, mille piirid ei ole kindlaks määratud mingi kivimkompleksi alusel, vaid lihtsalt ajas. Geokronomeetriliselt on jaotatud suurem osa eelkambriumist.

Geokronoloogiliste üksuste nimed kirjutatakse alati suure tähega.

Vaata ka
--------

* Geokronomeetriline üksus
* Kronostratigraafiline üksus
* Geokronoloogiline skaala

Välislingid
-----------

* Geoloogiline ajaskaala

  


|  |
| --- |
| **Geokronoloogiline skaala** |
| Eoon • Aegkond • Ajastu • Ajastik • Iga |
William Alatalo (2022)
**William Alatalo** (sündinud 19. aprillil 2002 Ilmajoel) on Soome-Etioopia võidusõitja, kes võistleb FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel Jenzer Motorsporti meeskonnas.

Karjäär
-------

### Kardisõit

Alatalo alustas kardispordiga 2009. Ta tegi eduka kardispordikarjääri võites Soome meistritiitli klassis Cadet (2010), Raket (2014) ja OKJ (2016).

### Vormel STCC Nordic

2017. aastal tegi Alatalo ühekohalise debüüdi Vormel STCC Nordicus koos Kart In Club Driving Academyga. Alatalo võitis Anderstorpil ühe sõidu ja lõpetas hooaja 142 punktiga 5. kohal.

### Itaalia F4 Meistrivõistlused

Alatalo siirdus 2018. aastaks Itaalia F4 Meistrivõistlustele, kus veetis kaks aastat Mücke Motorspordis sõites. Kaks hooaega Itaalias tõid talle 42 võistlusel ühe võidu ja teise poodiumikoha.

### Vormel Renault Eurocup

2020. aastal võistles Alatalo Vormel Renault Eurocupil, sõites JD Motorsporti eest. Ta jõudis hooaja jooksul kaks korda poodiumile, võitles korra välja parima stardikoha ning saavutas edetabelis 92 punktiga 8. koha.

### Vormel Regionaal Euroopa Meistrivõistlustel

Järgmisel aastal siirdus Alatalo Arden Motorsporti, partneriteks Alex Quinn ja Nicola Marinangeli Vormel Regionaal Euroopa Meistrivõistlustel. Tema kampaania osutus järjepidevaks, Alatalo lõpetas igal võistlusel ja jäi esikümnest välja vaid seitsmel korral. Soomlase parimaks tulemuseks oli Paul Ricardi ringrajal kolmas koht ja ta lõpetas hooaja üheteistkümnendal kohal, kaks positsiooni Quinnist tagapool.

### FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel

2022. aastal tõusis Alatalo Jenzer Motorspordiga FIA Vormel 3 meistrivõistlustele, osaledes talvel mitmetel katsepäevadel Šveitsi meeskonnaga. Alatalo kommenteeris lepingu sõlmimisest teatamisel, et see viis ta "sammu [tema] unistusele lähemale".

Isiklikku
---------

Alatalo käib koolis Kuortaneen urheilulukios.

Välislingid
-----------

* William Alatalo karjääri kokkuvõte saidil DriverDB.com (inglise keeles)
**Dorstadt** on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Valla pindala on 10,36 km². 31. detsembril 2017 elas seal 704 inimest.

Dorstadt paikneb Harzi põhjajalamil. Valla ala ulatub Oderwaldi idanõlvadelt alla Okeri jõeni, umbes poole teeni Wolfenbütteli ja Schladeni vahel.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1110. aasta dokumendis, kui Hildesheimi piiskop Udo andis Schladeni piiskopilinnuse Saksi aadlikule Eiko Dorstadtist.

1189. aastal asutasid Dorstadti isandad, keda innustas nende sugulane piiskop Adelog von Hildesheim, augustiinide nunnakloostri. Mitu aastakümmet klooster õitses, kuid esimene maa müük dokumenteeriti 14. sajandi alguses ja 1438. aastal laastas tuli suurt osa ruumidest. Pärast Hildesheimi piiskopkonna vaenust läks Dorstadt Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonnale. Reformatsiooni käigus pöördusid nunnad 1568. aastal Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogi Juliuse valitsemise ajal luterlusse.

Dorstadt anti Hildesheimile 1643. aastal tagasi, kuid ruumid lagunesid ja tuli anda pärast Kolmekümneaastast sõda katoliku nunnadele. Wittelsbachist vürstlik piiskop Maximilian Heinrich von Bayern algatas 1680. aastast kloostri rekonstrueerimise barokkstiilis. Pärast Hildesheimi vürstliku piiskopkonna mediatiseerimist 1803. aastal Preisimaale Dorstadt sekulariseeriti ja konvent saadeti laiali. Mõis on tänini eravalduses.

* HärrastemajaHärrastemaja
* Kloostrikiriku varemedKloostrikiriku varemed

Viited
------

1. ↑  Register of German municipalities (4th quarter 2022), vaadatud 12.02.2023.

Wolfenbütteli kreisi vallad

* Baddeckenstedt
* Börßum
* Burgdorf
* Cramme
* Cremlingen
* Dahlum
* Denkte
* Dettum
* Dorstadt
* Elbe
* Erkerode
* Evessen
* Flöthe
* Haverlah
* Hedeper
* Heere
* Heiningen
* Kissenbrück
* Kneitlingen
* Ohrum
* Remlingen-Semmenstedt
* Roklum
* Schladen-Werla
* Schöppenstedt
* Sehlde
* Sickte
* Uehrde
* Vahlberg
* Veltheim
* Winnigstedt
* Wittmar
* Wolfenbüttel
**Performatiivsus** (inglise keeles *performativity*) on humanitaarteadustes interdistsiplinaarne üldmõiste, mille alla on koondatud kogum avatud kriteeriume, mis katavad mis tahes tegevuse, mille käigus toimub esineja ja publiku suhtlemine.

Termin 'performatiivsus' (*performativity*) on tuletatud ingliskeelsest tegusõnast *to perform* (täitma, teostama, talitama, toimima, sooritama, tegema, ette kandma, esitama, mängima, etendama, esinema, osa täitma). Sellega tähistatakse võimet panna toime tegu, viia midagi täide või teostada ettenähtud rituaali. Performatiivsusest võib rääkida ka kunstiteose ettekandmise, näiteks näitlemise, muusikainstrumendi mängimise, laulmise või tantsimise puhul. 

Performatiivsus kitsamas mõttes iseloomustab iga sellist sündmust, mis toimub publiku juuresolekul kindlas kohas ja kindlal ajal. Sel juhul kogeb publik nii esitajaid (*actor*) kui ka esitust (*action*) otseselt, see tähendab vähemalt nähtavalt ja kuuldavalt. Selline esitus võib toimuda kas tavamaailmas (näiteks pulmatseremoonia või kohtuistung) või see võib kujutada väljamõeldud sündmusi (näiteks teatrietendus). Esitus võib olla noteeritud sõnaliste või graafiliste kujutistena, filmistsenaariumi või koreograafiliste visanditena, mis võivad sisaldada juhiseid näiteks žestide, miimika ja häälevarjundite kohta. 

Performatiivsus laiemas mõttes võib tähendada ka mittekehalisi ilminguid (*non-corporeal presentation*), näiteks kirja pandud narratiive. Sel juhul tähistab performatiivsus esituse imiteerimist või illusiooni. Kuna lugeja konstrueerib esituse oma vaimus (*mind*), on tegu kujuteldava esitusega.

Tegevused võivad toimuda performatiivse protsessi kahel tasandil, millest esimene on ajaloo tasand (*level of histoire*) (esitatud lugu) ja teine jutustamise tasand (level of the narration) (lugu vahendab jutustaja). Esimesel juhul on esitaja või lugeja tähelepanu suunatud tegevustele, mis loos toimuvad, teisel juhul aga jutustajale või jutustamise olukorrale endale.

Kuna performatiivsus sõltub jutustamise olukorrast, mis on omakorda seotud laiema kultuurikontekstiga, võib näiteks autori sugu mõjutada narratiivi kui kultuurilise agendi tüübi (*form of cultural agency*) tajumist ja vastuvõttu.

Välislingid
-----------

* Berns, Ute: "Performativity". 14 Jan 2013. Hühn, Peter et al. (eds.): the living handbbook of narratology. Hamburg: Hamburg University Press
**Geoloogiline aeg** on ajavahemik Maa kui planetaarse keha moodustumise lõpust kuni ajaloolise aja alguseni.

Geoloogiline aeg on inimesele hoomamatult pikk ajavahemik, mis hõlmab rohkem kui nelja miljardit aastat. Geoloogilise aja jooksul toimunud sündmused on salvestatud kivimitesse, mineraalidesse ja kivististesse, mille uurimisega tegelevad geoloogid.

Geoloogiline aeg on jagatud väiksemateks üksusteks, mida nimetatakse geokronoloogilisteks ning geokronomeetrilisteks üksusteks. Geoloogilise aja vältel toimunud sündmuste uurimisega tegelevaid geoloogia osi nimetatakse kokku ajalooliseks geoloogiaks. Moodustunud kivimkihtide järgnevuse uurimise, korreleerimise ning liigestamisega tegeleb stratigraafia ning vastavate üksuste sidumisega konkreetsete ajaühikutega geokronoloogia ning isotoopgeoloogia. Ajaloolise geoloogiaga on tihedalt seotud ka paleontoloogia, mis tegeleb geoloogilises ajas elanud organismide kivististe ehk fossiilide uurimisega.

Vaata ka
--------

* Geokronoloogiline skaala
**"Perfect Strangers"** on Suurbritannia DJ Jonas Blue laul koos laulja JP Cooperiga. See avaldati UKs digitaalseks allalaadimiseks 3. juunil 2016. Laul sai 2. kohale UK Singles Chart edetabelis ning jõudis TOP 10-sse veel kaheksas riigis, sealhulgas Saksamaal, Austraalias ja Rootsis. Lõuna-Korea tüdrukute grupp AOA tegi laulust jaapanikeelse versiooni, mis ilmus nende albumil "Runway".

Muusikavideo
------------

Muusikavideo laulule "Perfect Strangers" ilmus esimesena tema YouTube'i kanalis 14. juunil 2016 pikkusega 3 minutit 27 sekundit. Video filmiti Lõuna-Aafrika Vabariigis Kaplinnas. Videos naine (Victoria Scholtz) kohtab alati kogemata sama meest (Devin Dollery) igal pool kuhu ta läheb. Hiljem nad ühinevad, et tuua Lõuna-Aafrika lastele rõõmu. Mees õpetab lastele rulatamist ning naine õpetab neile breiktantsu. Protsessi käigus nad armuvad üksteisesse.

Laulud
------

* **ALLALAADITAV**

1. "Perfect Strangers" (koos JP Cooperiga) – 3:16

* **ALLALAADITAV – AKUSTILINE**

1. "Perfect Strangers" (koos JP Cooperiga) – 3:11

* **ALLALAADITAV – REMIKSID**

1. "Perfect Strangers" (koos JP Cooperiga) – 5:14
2. "Perfect Strangers" (koos JP Cooperiga) – 4:00
3. "Perfect Strangers" (koos JP Cooperiga) – 4:44
4. "Perfect Strangers" (koos JP Cooperiga) – 5:32
5. "Perfect Strangers" (koos JP Cooperiga) – 4:34
Willem J. Blaeu portree. Jeremias Falck
**Willem Janszoon Blaeu** ( 1571 Alkmaar – 21. oktoober 1638 Amsterdam) oli hollandi kartograaf ja kirjastaja, Joan Blaeu (1596–1673) isa.

Ta õppis taani astronoomi Tycho Brahe (1546–1601) juures astronoomiat ja kartograafiat. Tema esimesed tööd ilmusid Guilielmo (Willem) Janszooni nime all. Et vältida enda seostamist samal perioodil Amsterdamis tegutsenud kartograafi Johannes Janssoniusega (1588–1664), lisas ta 1619. a. lisanime Blaeu ning tema järgnevad tööd kandsid nime **Willem Jansz. Blaeu**.

1635 andis välja kaheköitelise atlase "Theatrum orbis terrarum, sive, Atlas novus" (lühendnimega "Atlas Major").

Galerii
-------

**Willem Blaeu** ja Joan Blaeu "Theatrvm Orbis Terrarum", Amsterdam 1645.
* Nova totius terrarum orbis geographica ac hydrographica tabulaNova totius terrarum orbis geographica ac hydrographica tabula
* Europa recens DescriptaEuropa recens Descripta
* Suecia Dania et Norvegia regna Europæ septentrionolia 1645 (1626. a. Anders Bure kaardi järgi.)Suecia Dania et Norvegia regna Europæ septentrionolia 1645 (1626. a. Anders Bure kaardi järgi.)
* Livonia vulgo Lyefland 1645Livonia vulgo Lyefland 1645

Viited
------

1. ↑  Atlase 1645. a väljalase California Ülikooli lehel.

Välislingid
-----------

* Eesti Rahvusraamatukogu: LIVONIA vulgo Lyefland Blaeude Liivimaa kaart
* Eesti Rahvusraamatukogu: Svecia, Dania, et Norvegia, W. et J. Blaeu, ca.1635 1626. a. Anders Bure kaardi järgi. Andmed ESTERis
* NYPL Digital Gallery
* Joan Blaeu: "Le Grand Atlas". 12. osaline väljalase 1667
* Willem Blaeu: India quae orientalis dicitur 1623

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Willem Blaeu** |
**Eesti lause põhitüübid** on **normaallause**, **kogeja-omajalause**, **olemasolulause**.

Need põhitüübid tekivad selle alusel, kas kolm subjekti, s.o grammatiline subjekt, tegevussubjekt ja suhtlussubjekt langevad lauses kokku või mitte. Samuti näitavad lause põhitüübid sõnajärjevõimalusi lauses. See, millise põhitüübina üks või teine situatsioon vormistub, oleneb eelkõige predikaadi leksikaalsest tähendusest.

Normaallause
------------

Normaallausele on iseloomulik, et grammatiline subjekt ehk alus on ühtlasi tegevussubjekt ehk teadlik tegutseja ja suhtlussubjekt ehk teema, s.t asub lause alguses. Normaallause peab sisaldama tüüpilist alust, mis on nimetavas käändes.

Näiteks:

*Ta* (alus, tegevussubjekt, teema) *magab. Isa* (alus, tegevussubjekt, teema) *valmistab toitu. Laps* (alus, tegevussubjekt, teema) *on terve. Poiss* (alus, tegevussubjekt, teema) *on lasteaialaps.*

Kogeja-omajalause
-----------------

Kogeja-omajalauses on teemaks kogeja või omaja, mis on lauses sihitis või määrus, täpsemalt alalütlevas käändes valdajamäärus.

Näiteks:

*Minul* (määrus, teema, tegevussubjekt) *pole huvitav joonistada.*

*Tüdrukut* (sihitis, teema, tegevussubjekt) *hirmutavad suured koerad.*

Olemasolulause
--------------

Olemasolulause ehk eksistentsiaallause on oma olemuselt esitluslause, mis esitleb kuulajale uusi osalisi või uusi situatsioone, mis esinevad kuulajale tuntud kohas või ajal. Koha- ja ajaväljend võib lausest ka ära jääda, kui see on kõnesituatsiooniga üheselt määratud.

Näiteks:

*Majas on diivan* (*diivan* on lauses uus osaline, mida esitletakse). *Õues sajab* (*sajab* on lauses uus situatsioon, mida esitletakse). *Tuiskab* (see lause koosneb vaid ühest sõnast, mis märgib uut situatsiooni, mida esitletakse. Koha- ja ajaväljend on ära jäetud).

Eksistentsiaallause eripäraks on nominatiiv- ja partitiivsubjekti vahelduse võimalus. See tähendab, et eksistentsiaallauses võib alus olla kas mitmuse nimetavas või mitmuse osastavas käändes.

Näiteks:

*Vaasis on lilled* või *lilli* (alus nimetavas või osastavas käändes). *Meil on raamatud*  või *raamatuid* (alus nimetavas või osastavas käändes).

Viide
-----

**Allikas**

Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare. 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. § 476.
**Eesti inimarengu aruanne** (EIA) 2018/2019 on Eesti teadlaste koostatud andmestik ja kirjeldused Eesti Vabariigi sotsiaal-majandusliku arengu kohta aastatel 2018 ja 2019. 

EIA on teadmuspõhine peegeldus Eesti tegelikkusest ja arenguvalikutest, mida saavad oma tegevuses aluseks võtta otsusetegijad nii poliitikas kui ka majanduses ja muudes valdkondades. Inimarengu aruannet annab 2006. aastast välja sihtasutus Eesti Koostöö Kogu.

2019. aasta Eesti inimarengu aruande katuseteemaks oli avaliku ruumi ja demokraatia seosed. Eesti demokraatia kitsaskohad ja arenguvarud avalduvad väga selgelt avalikus ruumis – meie igapäevases elukeskkonnas ja selles aruteluruumis, mis kujundavad füüsilist ruumi. 2019. aastal ilmunud inimarengu aruanne mõtestas avaliku ruumi loomist ja kasutamist ühiskondliku sidususe ja säästva arengu vaatenurgast. Aruanne käsitles digiajastu ruumiloomet, otsustusprotsesse ja kohalikku demokraatiat, tuginedes uurimistööle ja olemasolevatele andmetele. Aruande peatoimetajaks oli Helen Sooväli-Sepping.

Aruanne oli ühtlasi sisendiks Eesti Koostöö Kogus 2018. aastal käivitunud avaliku ruumi koosloome programmile.

Vaata ka
--------

* Eesti inimarengu aruanne
* Eesti Koostöö Kogu

Välislingid
-----------

* Lisateave aruande koostamise kohta
* Eesti Koostöö Kogu
* Tiit Tammaru. Inimarengu aruanne 2016/2017 "Eesti rändeajastul"
* KUKU raadio. Intervjuu: Teele Pehk – uus inimarengu aruanne ootab ideid
**Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjon** (argikeeles ka **pornokomisjon**) on Kultuuriministeeriumi juures asuv komisjon, mille ülesanne on määratleda, kas hindamiseks esitatud teos on pornograafilise sisuga, vägivalda või julmust propageeriv.

Komisjon on loodud ja toimib "Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste leviku reguleerimise seaduse" ning kultuuriministri töökorra alusel. Seaduse järgi on pornograafia selline kujutamisviis, mis teisi inimlikke seoseid kõrvale või tagaplaanile jättes seksuaalsed toimingud labaselt ja pealetükkivalt esiplaanile toob. Seaduse järgi on teos vägivalda või julmust propageeriv juhul, kui enesekaitseliselt õigustatud piire ületava vägivalla või julmuse kujutamine toimub heakskiitval viisil, eesmärgiga levitada inimeste hulgas vägivaldset või julma käitumist.

Koosseis
--------

Eesti Vabariigi kultuuriministri Urve Tiiduse (Tiidus) 04.02.2014 käskkiri nr 52 "Kultuuriministri 23. augusti 2013. a käskkirja nr 245 "Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjoni koosseisu kinnitamine" muutmine".
Komisjoni kuuluvad 7. veebruari 2018 seisuga:

* Kultuuriministeeriumi spordiosakonna nõunik Margus Klaan (esimees)
* Kultuuriministeeriumi kunstide asekantsler Hillar Sein;
* Eesti Kunstnike Liidu esindaja Jaan Elken;
* Eesti Kinoliidu esindaja Heiki Ernits;
* Sotsiaalministeeriumi võrdsuspoliitikate osakonna nõunik Marion Pajumets;
* Haridus- ja Teadusministeeriumi e-teenuste osakonna juhataja Kristel Haiba-Rillo;
* Eesti Lastekaitse Liidu juhataja Tõnu Poopuu;
* Eesti Lastekaitse Liidu esindaja Malle Hallimäe;
* Politsei- ja Piirivalveameti esindaja Pille Alaver;
* Eesti Autoriõiguste Kaitse Organisatsiooni esindaja Erik Mandre.

Menetletud juhtumite statistika
-------------------------------

Juhtumeid eksperdikomisjoni menetluses:

* 1998 – 1
* 1999 – 1
* 2000 – 3
* 2001 – 5
* 2002 – 1
* 2003 – 2
* 2004 – 2
* 2006 – 1
* 2008 – 4
* 2009 – 1
* 2013 – 1
* 2014 – 1

Viited
------

1. ↑  Ülevaade kultuuriministeeriumi pornokomisjoni töö kohta aastate lõikes err.ee, 25.01.2015.

Välislingid
-----------

* Pilk pornokomisjoni «mustale nimekirjale» postimees.ee, 7. jaanuar 2017
**Türi vald** oli vald Järva maakonnas, mis eksisteeris 1992–2017.

Ajalugu
-------

Türi vald moodustati 1992. aasta 30. jaanuaril.

16. oktoobril 2005 liideti senise Türi vallaga Kabala ja Oisu vald ning Türi linn.

2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus ühinesid senine Türi vald, Käru vald Rapla maakonnast ja Väätsa vald Järva maakonnast ning moodustus uus Türi vald.

Asustus
-------

Türi vallas oli 1 linn (Türi), 2 alevikku (Oisu ja Särevere) ja 35 küla.

### Külad

Arkma,
Jändja,
Kabala,
Kahala,
Karjaküla,
Kirna,
Kolu,
Kurla,
Kärevere,
Laupa,
Lokuta,
Meossaare,
Metsaküla,
Mäeküla,
Näsuvere,
Ollepa,
Pala,
Pibari,
Poaka,
Põikva,
Rassi,
Raukla,
Retla,
Rikassaare,
Saareotsa,
Sagevere,
Taikse,
Tori,
Tännassilma,
Türi-Alliku,
Vilita,
Villevere,
Väljaotsa,
Äiamaa,
Änari

Juhtimine
---------

Alates 2012. aastast oli Türi vallavanem Pipi-Liis Siemann.

Vaata ka
--------

* Türi valla ja Türi tehnika- ja maamajanduskooli muuseum

Viited
------

1. ↑  Statistikaameti statistika andmebaas, vaadatud 3.05.2019.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator
4. ↑  Järva maakonna Koigi ja Türi valla ning Valga maakonna Tõrva linna ja Karula valla omavalitsusliku staatuse kinnitamise kohta (vastu võetud 30.01.1992)
5. ↑  Haldusterritoriaalse korralduse muutmisest. Riigiteataja.
6. ↑  Siseministeerium: Kohalike omavalitsuste juhid 2014. a. jaanuari seisuga, vaadatud 17. oktoober 2014
Türisalu pank detsembris 2009
Pangapealne 2009. aasta detsembris
**Türisalu pank** (harvemini *Türisalu paekallas*) on pank Harku vallas Türisalus.

Panga kõrgus läänes on 29–31 meetrit, idapoolne ots on 4–6 meetrit madalam. Tegemist on Pakri tüüpi astanguga, mille jalamiks on Kambriumi liivakivid. Panga läänepoolses otsas langeb klindiastangult Türisalu joastik.

Türisalu pank on olnud populaarne koht enesetapjate jaoks. 2008. aasta suvel paigaldati kogu Türisalu pankranniku pikkuses piire, mis ei lase autoga sõita panga äärele – sellega üritatakse ära hoida tulevasi enesetappe ja õnnetusjuhtumeid.

Aastal 1963 ehitati pangale filmi "Hamlet" tarbeks Kronborgi lossi koopia, misjärel kohalik rahvas panka ka **Hamletimäeks** kutsuma hakkas.

Türisalu panga järgi on nime saanud Türisalu kihistu, ühtlasi on pank ka selle stratotüübiks.

Ülemised 3,8 meetrit moodustab Väo kihistu lubjakivi ja dolomiit, selle all on 20 cm ooididega lubjakivi. Allpool on 1,2 meetrit Pakri kihistu liivarikast lubjakivi, seejärel 2,3 meetrit Toila kihistu lubjakivi. Türisalu kihistu savikilt paljandub 5,1 meetri ulatuses ja sisaldab liivakiviläätsesid. Allpool on 4,8 meetrit Kallavere kihistu liivakivi, mis sisaldab savikilda vahekihte. Paljandi alumise otsa moodustab Tiskre kihistu savi vahekihtidega liivakivi.

Panga koordinaadid on: 59° 25′ 13″ N, 24° 19′ 19″ E.

* Türisalu panga idaserv Vääna-Jõesuu lähistel, suvi 2010Türisalu panga idaserv Vääna-Jõesuu lähistel, suvi 2010
* Türisalu pank, suvi 2010Türisalu pank, suvi 2010
* Aerofoto Türisalu pangastAerofoto Türisalu pangast
* Pangapealne 2020. aasta septembrisPangapealne 2020. aasta septembris

Vaata ka
--------

* Eesti pankade loend

Viited
------

1. ↑  Kalle Suuroja *Põhja-Eesti klint Eesti looduse sümbol*, Tallinn 2006, lk. 135
2. ↑  K. Suuroja. 2005. Põhja-Eesti klint. Eesti Geoloogiakeskus. Lk 75
3. ↑  "Türisalu pank – enesetaputuristide Meka" Eesti Ekspress, 17. jaanuar 2008
4. ↑  "Reporter.ee: Türisalu pank saab peagi puitkattega teraspiirde" Postimees, 17. juuli 2008
5. ↑  Vääna-Jõesuu küla ajalugu Heinart Puhkim, 2009
6. ↑
7. ↑  Eesti stratotüüpsed paljandid

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Türisalu pank** |
**Porsche Cayenne** on Saksa autotootja Porsche alates 2002. aastast toodetav luksusdžiip. 

Tegu oli esimese neljaukselise Porsche mudeliga ning pärast Porsche traktoritootmise lõppu 1950. aastatel ka esimese Porsche toodetava maastikusuutliku sõidukiga. Cayenne kasutab sama platvormi ja mitmeid tehnilisi komponente, mis on kasutusel ka Audi Q7 ja Volkswagen Touaregi juures.

Esimene põlvkond (2002–2010)
----------------------------

Esimest põlvkonda mudelinumbriga 955 toodeti aastatel 2002–2010. Mootorid olid siis 3,2-liitrine 250 hobujõuline V6 ning 4,5-liitrine V8 (võimsus vastavalt mudelile 340, 450 või 521 hobujõudu). Kõik mudelid olid nelikveolised.

Uuendatud Cayenne müüki alustas Porsche 24. veebruaril 2007. Mootor on 3,6-liitrine V6 (290 hj) baasmudelil, 4,8-liitrine V8 (380 hobujõudu) Cayenne S-il ning tippmudelil Cayenne Turbo S 550-hobujõuline sama töömahuga V8 mootor. Baasmudelil ning Cayenne S-il automaatkäigukast lisavarustuses, tippmudelil aga baasvarustuses.

* Porsche CayennePorsche Cayenne
* Porsche Cayenne TurboPorsche Cayenne Turbo

Teine põlvkond (2011–2018)
--------------------------

Teise põlvkonna Cayenne'i tutvustati 2010. aasta Genfi autonäitusel. Uus mudel oli eelkäijast suurem, see sai suurema kalde all oleva tagaakna, pikemad, tagaluugile ulatuvad tagatuled ning Porsche Carrera GT-ga sarnased esituled. Uus Cayenne oli oma eelkäijast ka umbes 250 kg kergem.

Kolmas põlvkond (2018–tänapäev)
-------------------------------

Kolmanda põlvkonna esitlus toimus virtuaalselt 29. augustil 2017 ning seda esitleti kui 2019. mudeliaasta autot. Uus Cayenne on ehitatud Volkswagen Group MLB platvormile.

2019. aastal lisandus kerevalikusse ka sportlikuma välimusega Cayenne Coupé.

Kolmanda põlvkonna Cayenne kõige võimsam mudel on Cayenne Turbo S E-Hybrid, mille bensiini- ja elektrimootor arendavad kokku 680 hj ja 900 Nm.

* Cayenne Coupé Cayenne Coupé
* Cayenne Coupé Cayenne Coupé
**Lauris Reiniks** (sündinud 11. juulil 1979 Dobeles) on läti laulja, näitleja, saatejuht ja helilooja. 

Ta õppis Jelgava muusikakoolis ja Läti Ülikoolis. Näitlejaks õppis ta Los Angeleses California osariigis USA-s. 

Ta on välja andnud seitse sooloalbumit. Helilooja ja artistina on ta saanud üle 20 auhinna ja on saavutanud rahvusvahelise tuntuse.

Muusikakarjäär
--------------

Lauris sündis Dobeles. Laurise esimene esinemine televisioonis oli viieaastaselt, kui ta laulis saates "Neighbors Meet". Lapse ja teismelisena oli Lauris solist pop-rokkansamblis AURI, mis oli tema isa moodustatud. Selle bändiga sai ta esimese lavakogemuse, osaledes lastefestivalidel ja -võistlustel.

1998. aastal pakkus Läti Televisioon talle saatejuhi kohta uues muusikasaates "Nošu Spēles".

Saade viis ta kokku Läti populaarse helilooja Raimonds Paulsiga, kes kutsus teda osalema oma muusikaprojektidesse ja esitama tema laule. See koostöö kestis ühe aasta, kuni Lauris mõistis, et ta saab kirjutada oma muusikat ja olla iseseisev artist.

Tuntumaid laule
---------------

* "Planet 42" (2002)
* "Lidot savādāk" (2003)
* "Tik balti" (2003)
* "Never Look Back" (F.L.Y. 2003)
* "Debesskrāpju spīts" (2005)
* "Nakts veikalā" (2007)
* "Es skrienu" (2010; läti ja veel kaheksas, sh eesti keeles: "Ma jooksen")
* "Süda vaikselt närbub" (2012)

Välislingid
-----------

* Lauris Reiniks – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Koduleht
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2022 Katar |  |
| Copa América |
| **Pronks** | 2019 |  |
| **Kuld** | 2021 |  |

**Lautaro Javier Martínez** (sündinud 22. augustil 1997 Bahía Blancas) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia kõrgliiga klubis Milano Internazionale ja Argentina jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis Racing Club, mille koosseisus debüteeris Argentina kõrgliigas 2015. aastal.

2018. aasta augustis liitus ta Milano Internazionalega, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Üleminekusumma oli arvatavalt 22,7 miljonit eurot. Esimese värava Itaalia kõrgliigas lõi ta 29. septembril 2018 mängus Cagliari vastu.

2017. aastal osales ta Argentina kuni 20-aastaste koondisega Lõuna-Ameerika omavanuste meistrivõistlustel. Martínez lõi turniiril viis väravat, millega jagas turniiri suurima väravaküti tiitlit. Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi ta 27. märtsi 2018 sõprusmängus Hispaania vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 11. oktoobril 2018 sõprusmängus Iraagi vastu. Ta kuulus Argentina koondisse 2019. aasta Copa Américal.

Välislingid
-----------

 Lautaro Martínez – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Milano Internazionale kodulehel

| * v
* r
Argentina koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Armani
* 2 Foyth
* 3 Tagliafico
* 4 Montiel
* 5 Paredes
* 6 Pezzella
* 7 De Paul
* 8 Acuña
* 9 Álvarez
* 10 Messi (c)
* 11 Di María
* 12 Rulli
* 13 Romero
* 14 Palacios
* 15 Correa
* 16 Almada
* 17 Gómez
* 18 Rodríguez
* 19 Otamendi
* 20 Mac Allister
* 21 Dybala
* 22 La. Martínez
* 23 E. Martínez
* 24 Fernández
* 25 Li. Martínez
* 26 Molina
* Treener: Scaloni

 | Argentina |
Kaart
**Teguri tänav** on tänav Tartus Karlova linnaosas.

Tänav saab alguse Võru tänavalt, seejärel ristub vasakult Bengt Gottfried Forseliuse tänavaga ja risti Tähe tänavaga ning lõpeb Turu tänaval. Teguri tänava pikkus on umbes 1340 meetrit.

Ajalugu
-------

Teguri tänav 6 tegutses Tartu Klaasivabrik.

Teguri tänav 26/28 tegutses enne teist maailmasõda "Estico" kammivabrik. Albert Laretei "Tartu Kammivabrik" alustas kammide tootmist veiste naturaalsetest sarvedest, hiljem juba kunstsarvest 1918. aastal. 1927.-1928. aastal ostis Saksa tööstur Herbert Blumenthal Albert Laretei asutatud kammivabriku ja Peeter Munna 1923. aastal loodud kammitööstused Tartus ja ühendas need. 1930. aastal "Tartu Kammivabrik" vahetas nime "Eesti Comb Factory", lühendatult "Estico". 1940. aastal ettevõte, Tartu Kammivahriik „Estika", Teguri 1 natsionaliseeriti. 1972. aastal nimetati „Tartu Kammivabrik" - „Tartu Plastmasstoodete Katsetehaseks". Tartu Plastmasstoodete Katsetehase järeltulija on AS „Estiko". Teguri 26 asub Kammivabriku klubi ja Tartu Kammivabriku sündmuskeskus.

Viited
------

1. ↑  771. Natsionaliseerimisele kuuluvad tööstusettevõtted.[*alaline kõdulink*], Riigi Teataja, nr. 81, 26 juuli 1940
**Konstantínos Chalkiás** (**Kóstas Chalkiás**; sündinud 30. mai 1974 Lárisas) on Kreeka jalgpallikoondise endine väravavaht, Euroopa meister (2004).

Saavutused
----------

### Euroopa meistrivõistlustel

* 2004 **Euroopa meister**

### Kreekas

Panathinaikόs
* 1996 Kreeka meister
* 2004 Kreeka meister
* 2004 Kreeka karikas

Klubid
------

* 1996–1999 Ateena Apollon
* 1999–2001 Panathinaikόs FC
* 2001–2003 Saloniki Iraklis
* 2003–2005 Panathinaikόs FC
* 2005 FC Portsmouth
* 2005–2006 Real Murcia
* 2006–2008 Aris FC
* 2008–2012 PAOK
* 2016–2018 Panachaiki

Isiklikku
---------

Kóstas Chalkías on 199 cm pikk.

EURO 2004 – Kreeka rahvuskoondis

1 Nikopolídis • 2 Seitarídis • 3 Venetídis • 4 Dabízas • 5 Déllas • 6 Basinás • 7 Zagorákis • 8 Giannakópoulos • 9 Charistéas • 10 Tsiártas • 11 Nikolaḯdis • 12 Chalkiás • 13 Katergiannákis • 14 Fýssas • 15 Vrýzas • 16 Kafés • 17 Georgiádis • 18 Goúmas • 19 Kapsís • 20 Karagkoúnis • 21 Katsouránis • 22 Papadópoulos • 23 Lákis • treener Rehhagel
Riley McGree 2019. aastal Melbourne City särgis
**Riley Patrick McGree** (sündinud 2. novembril 1998 Gawleris) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründva poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Middlesbrough ja Austraalia jalgpallikoondises.

2014. aastal liitus ta klubiga Adelaide United, mille meeskonnas debüteeris ta Austraalia kõrgliigas 2016. aasta märtsis. Austraalia kõrgliigas lõi ta esimese värava 29. jaanuaril 2017 mängus Wellington Phoenixi vastu.

2017. aasta juulis sõlmis McGree lepingu Belgia klubiga Club Brugge, kuid ei mänginud selle põhimeeskonnas üheski ametlikuks mängus. 2017. aasta detsembris naasis McGree Austraalia kõrgliigasse, kui liitus laenulepingu alusel Newcastle Jetsiga. 12 mänguga lõi ta Newcastle Jetsi meeskonnas viis väravat, sh 27. aprillil skorpionlöögist Melbourne City vastu – see värava esitati FIFA Puskási auhinnale. Hooajal 2018/19 oli ta laenul Melbourne Citys ning lõo 27 mänguga seitse väravat. Hooajal 2019–2020 mängis McGree taas Adelaide Unitedis ning lõi 23 mänguga kümme väravat. 2019. aasta oktoobris võitis ta Adelaide Unitediga Austraalia karikavõistlused, kui karikafinaalis alistati McGree eelmine koduklubi Melbourne City tulemusega 4:0 (McGree lõi neljanda värava).

2020. aasta oktoobris läksid tema mängijaõigused Major League Socceri (MLS) klubile Charlotte FC. Selles klubis ei mänginud ta aga kordagi ning oli aastatel 2020–2022 laenul Inglismaa esiliigaklubis Birmingham City.

2022. aasta jaanuaris sõlmis McGree lepingu Middlesbrough'ga.

Austraalia jalgpallikoondises tegi McGree debüüdi 3. juunil 2021 MM-i valikmängus Kuveidi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. jaanuaril 2022 MM-i valikmängus Vietnami vastu.

Viited
------

1. ↑  "World Reaction: Riley McGree's scorpion goal puts A-League on the map!". *Fox Sports (Australia)*. 28. aprill 2018.
2. ↑  "Reds agree McGree transfer with MLS outfit". Adelaide United. 5. oktoober 2020. Vaadatud 5. oktoobril 2020.
3. ↑  Jones, Matty (14. jaanuar 2022). "Riley McGree has completed Boro switch from Charlotte FC". *The Northern Echo*. Darlington. Vaadatud 15. jaanuaril 2022.
4. ↑   (vaadatud 3.12.2022)

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan (c)
* 2 Degenek
* 3 Atkinson
* 4 Rowles
* 5 Karačić
* 6 Tilio
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Maclaren
* 10 Hrustic
* 11 Mabil
* 12 Redmayne
* 13 Mooy
* 14 McGree
* 15 Duke
* 16 Behich
* 17 Devlin
* 18 Vukovic
* 19 Souttar
* 20 Deng
* 21 Kuol
* 22 Irvine
* 23 Goodwin
* 24 King
* 25 Cummings
* 26 Baccus
* Treener: Arnold

 | Austraalia |
Alexander Dierks (2016)
**Alexander Dierks** (sündinud 2. oktoobril 1987 Bietigheim-Bissingenis Saksamaal) on Saksa poliitik (CDU). Alates 9. detsembrist 2017 on ta Saksimaa CDU peasekretär.

Haridus
-------

Alexander Dierks sündis Bietigheim-Bissingenis Baden-Württembergis. Ta on Saksimaal elanud lapsepõlvest peale. Pärast keskkooli lõpetamist Dresdenis 2006. aastal, lõpetas ta Chemnitzi Tehnikaülikooli bakalaureusekraadiga (BA) Euroopa õpingute eriala ja magistrikraadiga Euroopa poliitika eriala.

Poliitika
---------

Ta liitus Junge Unioniga (JU) 2004. aastal ja oli 2011–2017 Saksi liidumaa liiduesimees. 2008. aastal sai temast CDU liige. 2013. aastal sai temast CDU Chemnitzi osariigi juhatuse liige ja ringkonna esimehe asetäitja. Alates 2014. aastast on ta Chemnitzi linnavolikogu liige.

Aastast 2013 kuni Saksi liidumaa parlamendi valimiseni töötas ta Saksamaa Bundestagis teadusassistendina.

2014. aastal Saksimaa osariigi valimistel kandideeris ta Chemnitzi valimisringkonnas CDU otsekandidaadina ja valiti otsemandaadi kaudu 32,39% häältega Saksi liidumaa parlamenti.
Dierks on Saksi CDU parlamendirühma noorsoopoliitika pressiesindaja ja riikliku noorte hoolekandekomisjoni liige. Lisaks kuulub ta parlamendirühma sotsiaal-, teadus- ja siseküsimuste töörühmadesse ning sotsiaal- ja teaduskomisjonidesse. 2019. aasta Saksimaa osariigi valimistel valiti ta taas Chemnitzi valimisringkonna valimisliikmeks 29,8 protsendi otseste häältega. 2017. aastal valiti Dierks 83,3%-ga CDU Saksi peasekretäriks.
Rimantas Sinkevičius (2016)
**Rimantas Sinkevičius** (sündinud 3. aprillil 1952 Anykščiai rajoonis Leedus) on Leedu poliitik, ta oli aastatel 2011–2017 Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta oli 13. detsembrist 2012 kuni 13. detsembrini 2016 Leedu transpordi- ja sideminister.

Ta lõpetas aastal 1970 Kavarskases keskkooli. Aastal 1975 lõpetas ta Kaunase Polütehnilise Instituudi keemiatehnoloogia teaduskonna anorgaaniliste materjalide ja väetiste keemiatehnoloogia insener-tehnoloogina.

Pärast instituudi lõpetamist oli ta aastani 1979 Kaunases komsomolitöötaja. Seejärel, kahekümne aasta jooksul ametialaselt seotud riigiettevõttega "Azoto", muudeti 1990. aastate esimesel poolel kommertsettevõtteks Achema. Ta juhtis laborit kümme aastat, seejärel töötas direktorina. Taas on olnud selle ettevõttega (Achemos group) ametialaselt seotud aastatel 2004–2008.

Ta oli Leedu Demokraatliku Tööpartei aktivist, 2001. aastal astus Leedu Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 2005. aastal sai temast LSDP asepresident. Aastail 1995, 1997, 2003 ja 2007 valiti ta Jonava rajooni volikokku. 2000. aasta parlamendivalimistel valiti ta esimest korda vasakpoolse koalitsiooni koosseisus koos Algirdas Brazauskasega seimi, kuhu jäi kuni 2004. aastani. 2008. aasta parlamendivalimiste tulemusel naasis ta pärast nelja-aastast pausi seimi Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei kandidaadina. 2012. aastal valiti ta üheliikmelises valimisringkonnas uueks ametiajaks seimi liikmeks.

13. detsembrini 2012 kuni 13. detsembrini 2016 oli ta Algirdas Butkevičiuse valitsuses Leedu transpordi- ja sideminister.

Isiklikku
---------

Rimantas Sinkevičius on abielus, abikaasa Ligita on insener-tehnoloog; neil on kaks last: poeg Mindaugas oli Leedu majandusminister, tütar Rūta on jurist.
**Sahkluu** (ladina *vomer*) on paljudel selgroogsetel peas paiknev näokolju luu.

Sahkluu areng, anatoomia, asend, kuju, morfoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.

Roomajatel
----------

### Madudel

Madudel on sahkluu paariline kitsas luu. Sahkluu paikneb sõõrmete vahel ja moodustab sahkluu-nina elundi kahe avausega suuõõnes (suulaes) ning haistmisel osalevate närvilõpmetega vomeronasaalse süsteemi.

Imetajatel
----------

### Koduloomadel

Sahkluu on paaritu ja õhuke ning kitsas luu. Sahkluu paikneb tagasõõrmete vahel ninaõõne põhjas.

### Inimestel

Inimestel on sahkluu paaritu rombikujuline plaadike mille eesmine serv on ühendatud sõelluu püstlestmega ja moodustab ninavaheseina osa.

Viited
------

1. ↑  "Meditsiinisõnastik" 673:2004.
2. ↑  Enn Ernits, Esta Nahkur,"Koduloomade anatoomia", Eesti Maaülikool, Tartu, Halo Kirjastus, lk 50,2013, ISBN 978-9949-426-28-8.
3. ↑  Meeli Roosalu."Inimese anatoomia", Kirjastus Koolibri, lk 59, 2010, ISBN 978-9985-0-2606-9.

Välislingid
-----------

* Sissekanne Terminologia Anatomicas A02.1.11.001: Vomer. Sahkluu
**Alexander Dalrymple** (24. juuli 1737 – 19. juuni 1808) oli šotlasest Briti geograaf.

Dalrymple arvas, et Maa tasakaalus püsimiseks peaks maa ja mere suhe nii lõuna- kui ka põhjapoolkeral olema ligikaudu võrdne. Seepärast oletas ta, et lõunapoolust ümbritseb manner, mille ta uskus ulatuvat 40. lõunalaiuskraadini. Uus-Meremaad pidas ta lõunamandri osaks. 

Dalrymple soovis juhtida ekspeditsiooni lõunamandrile, kuid jäi juhikohast ilma, sest Briti admiraliteet usaldas selle rolli James Cookile. See tegi Dalrymple'ist ja Cookist vihavaenlased. Kättemaksuks admiraliteedile avaldas Dalrymple materjalid, mille ta oli leidnud admiraliteedi arhiivist. Need olid dokumendid, mis olid inglaste poolt Manilas 1762 aastal hispaanlastelt kätte saadud. Dokumendid sisaldasid Luis Váez de Torrese avastusi Vaikses ookeanis. Dalrymple üritas seega kompromiteerida Cooki ja admiraliteeti väites, et Cook üritab enda nimele kirjutada hispaanlaste avastusi. Cook suhtus Dalrymple'isse samuti vaenulikult, kuid mitte ainult nimetatud loo pärast. Cook praktikuna ja väligeograafina ei sallinud kabinetiteadlase Dalrymple'i abstraktseid teooriaid. Nende asemel usaldas ta vaatlusi ja fakte. Ehkki Antarktis eksisteerib, ei ole ta siiski nii suur, kui Dalrymple seda kujutas.

Dalrymple'i sulest on ilmunud teos "Lõunamerereiside kogumik", mis ka Cooki päevikutes sageli äramärkimist leiab.
Zibalai seltsimaja
**Zibalai** on alev Leedus Širvintose rajooni territooriumil, Zibalai valla halduskeskus. 

Alevis asub kohalik raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne aastal 1861 ehitatud katoliku kirik.

Ajalugu
-------

Zibalaid on esimest korda mainitud XVII sajandil. Algselt kuulus see Staškūniškise mõisale ja selle omanikud olid Sakalauskased.

XVIII sajandil sai sellest Vilniuse piiskoppide valdus. Aastal 1744 rajati sinna esimene kabel, aastal 1861 aga kirik. Algselt oli see Širvintose kihelkonnale alluv abikirik, ent aastal 1920 kujunes Zibalai omaette kihelkonna halduskeskuseks.

Leedu vabadussõja ajal toimusid alevi ümbruskonnas pikka aega lahingud Poola-meelsete vägede ja Leedu iseseisvuse toetajate vahel. Aastal 1921 hukkasid poola sandarmid sealse vaimuliku Kazimieras Lajauskase. Sõja lõppedes jäi Zibalai Leedu ja Poola vahelise demarkatsioonijoone lähistele.

Viited
------

1. ↑  2011 m. surašymas. Lietuvos statistikos departamentas, vaadatud 26.01.2019.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Zibalai** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
**Saiakopli mõis** (saksa keeles *Neuhof*) oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jäävad kunagise mõisa maad Tapa valda Lääne-Viru maakonnas.

Ajalugu ja mõisaomanikud
------------------------

Saiakopli mõis eraldati 1787. aastal Nõmmküla mõisast. Mõis kuulus Jacob Johann von Helwigile, 1816. aastal ostis mõisa Peter von Reimers. 1827. aastal läks mõis Julie von Rautenschildti valdusse. 1837. aastal müüs ta mõisa edasi doktor Gustav-Hieronymus Ehrenbuschile. 1884. aastal omandas mõisa Jakob Kurberg.

Mõisa viimased võõrandamiseelsed omanikud enne 1919. aasta võõrandamist olid Arwed ja Ewald Kurberg, kellele kuulus ka naabermõis Moe mõis koos Moe viinavabrikuga.

Mõisakompleks
-------------

Tõenäoliselt 19. sajandi keskel rajatud Saiakopli mõisa härrastemaja oli hilisklassitsistlikus stiilis kivihoone. Ehitis oli peamiselt ühekorruseline, välja arvatud keskosa, mis oli kahekorruseline ning mida kaunistasid kaaraknad ja segmentkaarne frontoon. 

1960. aastatel ehitati hoone ümber täiskahekorruseliseks ehitiseks. Muuhulgas muudeti akende kuju ja korruste kõrgust. Ka hoone segmentfrontoon asendati lameda kolmnurkfrontooniga. Hoones asus Eesti NSV ajal Nõmmküla sovhoosi keskus.

Vaata ka
--------

* Saiakopli küla
* Saiakopli vald

Välislingid
-----------

* Saiakopli mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Saiakopli mõis, Eesti Mõisaportaal
* Saiakopli mõis, www.tapamuuseum.ee

Ambla kirik
Ambla kihelkond

**Kirik**: Ambla  

**Mõisad**: Aru mõis | Jootme mõis | Jäneda mõis | Järvajõe mõis | Kaarli mõis  | Kalle mõis | Karkuse mõis | Koigi mõis | Kukevere mõis | Kurge mõis | Kuru mõis | Käravete mõis | Lehtmetsa mõis | Lehtse mõis | Linnape mõis | Moe mõis | Nõmmküla mõis | Pruuna mõis | Prümli mõis | Põriki mõis | Raka mõis | Roosna mõis | Rägavere mõis | Räsna mõis | Saiakopli mõis | Tamsalu mõis | Tapa mõis | Trilli mõis | Uudeküla mõis
|  |
| --- |
| Ukraina Grif-klassi patrullkaaterUkraina Grif-klassi patrullkaater |
| Teenistuskäik |
| **Nõukogude Liit** |
| **Tellitud** | 1967 |
| **Ehitaja** | Almaz Leningrad |
| **Teenistuses alates** | 
1969 |
| Laeva üldandmed |
| **Klass ja tüüp** | 
1400 Grif |
| **Veeväljasurve** | 
40 t |
| **Pikkus** | 
21,7 või 23,8 m |
| **Laius** | 
5 m |
| **Süvis** | 
1,9 m |
| **Kere** | 
alumiinium |
| **Peamasinad** | 
2 diiselmootorit |
| **Käiturid** | 
2 sõukruvi |
| **Kiirus** | 
30 sõlme |
| **Sõidukaugus** | 
1000 meremiili kiirusel 15 sõlme |
| **Meeskond** | 
6–9 |
| **Relvastus** | 
1x2–12,7 mm kuulipilduja |

**Zhuk-klassi patrullkaater** (vene keeles tuntud kui Projekt 1400 *Grif*) on Nõukogude Liidus ja hiljem Venemaal valmistatud kerge patrullkaater, mis on kasutatav piirivalve või rannavalve funktsioonides.

Kirjeldus
---------

Kaater on alumiiniumkerega ja kiirekäiguline. Maksimumkiirus on 30 sõlme, ökonoomne kiirus 15 sõlme. Sõidukaugus 1100 meremiili, autonoomsus 5 ööpäeva. Relvastuseks 1 või 2 kuulipildujatorni 12,7 mm paariskuulipildujatega NSV, algul ka 14,5 mm paariskuulipildujad kilbiga lafetiga. Samuti on varustuses helgiheitjad.

Meeskonna suurus on sõltuvalt relvastusest ja ülesandest 6–9 liiget, neist 1 ohvitser ja 2 vanemallohvitseri.

### Variandid:

* 1400 – 1 × 2–14,5 mm kuulipildujalafetiga 2M-7 vööris.
* 1400A – relvastamata.
* 1400E – 2 × 2–14,5 mm kuuipildujalafettidega 2M-7 vööris ja ahtris.
* 1400M – 1 × 2–12,7 mm kuulipildujatorniga Utes (NSV) vööris, võimsamate mootoritega.
* 1400ME – 2 × 2–12,7 mm kuulipildujatornidega Utes vööris ja ahtris, võimsamate mootoritega.

Ajalugu
-------

Kaatrit hakati Nõukogude Liidus valmistama 1969. aastal. Kokku on toodetud umbes 300 seda tüüpi alust, mis on osaliselt kasutusel ka tänapäeval. Neid on veel kasutusel ligikaudu 15 muuski riigis, kuhu Nõukogude Liit neid eksportis. Ekspordiks toodeti kokku u 100 kaatrit. Kaatrit tootsid laevatehased Leningradis ja Feodossias. Tootmine lõpetati hiljemalt 1996.

Grifid on sattunud lahingutegevusse Lahesõjas, operatsioonil Iraagi Vabadus ja Gruusia sõjas, kus neid on uputatud õhuründevahendite või teise laeva poolt kokku 7 ja pääsenud on 1.

Grif Eesti mereväes
-------------------

Eesti mereväe käsutuses oli 1990-ndate algul 2 Grif-tüüpi kaatrit. Need võeti Kaitsealgatuskeskuse eestvõttel 8. juunil 1992 jäägrikompanii poolt jõuga üle firmalt Favora (mis ütluste kohaselt pidanuks saama nende edasimüügist 5 miljonit USA dollarit) ja jäid esialgu Kaitseliidu käsutusse – üks seisis Pärnus, teine Haapsalus. Mõne aja pärast anti kaatrid vabariigi valitsuse korraldusega üle Eesti mereväele, kus said nimedeks Grif ja Leopard. 25. mail 2001 arvati mõlemad amortisatsiooni tõttu kasutusest välja.

Grif kingiti Eesti Meremuuseumile, Leopard lammutati. Grif on kaldale tõstetuna eksponaat Meremuuseumi Lennusadamas.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Zhuk-klassi patrullkaater** |

* Zhuk class (*inglise keeles*)