Dinisi cantigad osaliselt säilinud nn Sharreri pärgamendil
Lehekülg "Cantigas de Santa Maria" Toledo käsikirjast
Ehkki kirjapandud muusikat pole, kujutab "Cancioneiro da Ajuda" illustratsioon muusikuid ja tühi ruum teksti kohal võib olla jäetud nootide jaoks
***Cantiga*** (mitmus *cantigas*; ladina sõnast *cantica* 'kiituslaul') on 13.–14. sajandil Pürenee poolsaare aladel viljeldud ühehäälne laul, reeglina galeegikeelse tekstiga. Säilinud on enam kui 400 vaimuliku sisuga kiidu- ja narratiivset *cantiga*'t neitsi Maarja auks kogumikus "Cantigas de Santa Maria" ja umbes 1700 ilmaliku sisuga *cantiga*'t erinevates käsikirjalistes laulukogumikes (*cancioneiro*).

"Cantigas de Santa Maria" laulud on käsikirjas koos muusikaga. Ilmalikest lauludest on muusika leitud vaid kahes käsikirjas, kuuel Martín Codaxi *cantiga d'amigo*'l ja seitsmel Portugali kuninga Dinisi kirjutatud *cantiga d'amor*'il.

Ehkki kõik *cantiga*'d pärinevad samast aja- ja keeleruumist, käsitletakse kirjanduslugudes trubaduurilüürikaga sarnanevaid ilmalikke *cantiga*'sid Portugali kirjanduse osana. Kastiilia kuninga Alfonso X Targa õukonnas üles kirjutatud vaimuliku sisuga *cantiga*'sid, ehkki galeegikeelseid, käsitletakse aga Hispaania kirjanduse osana.

Jaotus
------

#### Vaimulikud *cantiga*'d

Vaimuliku sisuga *cantiga*'d jaotatakse sisu järgi narratiivseteks (*cantigas de miragres*) ja kiituslauludeks (*cantigas de loor*).

#### Ilmalikud *cantiga*'d

Ilmalikud *cantiga*'d jagunevad kolme kategooriasse:

* *cantigas de amigo* (naissoost minategelasega lüürilised armastuslaulud)
* *cantigas de amor* (meessoost minategelasega lüürilised armastuslaulud)
* *cantigas de escárnio e maldizer* (sõna-sõnalt ‘pilkamise ja teotuse laulud’, satiirilised laulud erinevatel teemadel)

Päritolu
--------

*Cantiga* kui žanri kujunemine on väga tõenäoliselt seotud 12. sajandi algul Provence'is tekkinud trubaduuride kunstiga, kuigi sellel võivad olla juured ka kohalikus Galicia rahvalaulude traditsioonis. Läbi Provence'i Galicias asuvasse Santiago de Compostelasse viiva palverännutee Jaakobitee kaudu kontakteerus Pürenee poolsaarel loodav luule Provence'i lüürikaga, kuid tänaseni pole kindlalt teada, mispidi mis mõjud kulgesid. Mõlemale piirkonnale on iseloomulik laulude loomine mitte enam ladina keeles, vaid kohalikus rahvakeeles (Provence'is oksitaani, Galicias galeegi keeles). *Cantiga de amor* sisaldab trubaduurilüürika motiive, nagu daami kui senjööri teenimise motiiv, *cantiga de escárnio* sarnaneb sirventeesi või tentsooniga, kuid *cantiga de amigo* on unikaalne.

Allikad
-------

* "Cantigas de Santa Maria" (vaimulikud *cantiga*'d koos nootidega, neli erinevat osaliselt kattuva sisuga käsikirja)
* "Cancioneiro da Ajuda" on varaseim, koostatud arvatavasti 13. sajandi lõpul, tekstid on pärit ajast enne Alfonso X Targa surma 1284. Sisaldab 310 *cantiga*'t vaid tekstidena, asub Ajuda palees Lissabonis
* "Cancioneiro da Vaticana", materjal arvatavasti 13.-14. sajandist, käsikiri on 16. sajandist pärinev ümberkirjutus. Sisaldab 1200 ilmalikku *cantiga*'t kõigist kolmest kategooriast. Asub Vatikani raamatukogus.
* "Cancioneiro da Colocci-Brancuti", materjal arvatavasti 13.-14. sajandist, käsikiri on 16. sajandist pärinev ümberkirjutus. Sisaldab 1560 ilmalikku *cantiga*'t kõigist kolmest kategooriast ja umbes 150 erinevalt autorilt. Asub Portugali Rahvusraamatukogus Lissabonis.
* Vindeli pärgament (*Pergaminho Vindel*), seitse *cantiga d'amigo*'t, kuus neist koos nootidega, autor Martín Codax
* Sharreri pärgament (*Pergaminho Sharrer*), seitse *cantiga d'amor*'i koos nootidega, autor Portugali kuningas Dinis I

Muud
----

Alates 1963. aastast tähistatakse Hispaanias 17. mail galeegikeelse kirjanduse päeva. 1998. aastal oli see pühendatud kolmele keskaja luuletajale, kes kirjutasid galeegi keeles: Martín Codax, Xoán de Cangas ja Mendinho.

Viited
------

1. ↑  T. Siitan. Õhtumaade muusikalugu. 1998
2. ↑
3. ↑
4. ↑  J. Talvet. Keskaja Hispaania luule. Tartu Ülikooli kirjastus, 1998
5. ↑
6. ↑

Välislingid
-----------

* Viis käsikirja digiteeritult veebilehel Cantigas medievais galego-portuguesas