recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Titanicu hukk kujutatuna Willy Stöweri 1912. aasta maalil
**Eestlaste seosed ookeaniliinilaevaga Titanic** olid teoreetiliselt võimalikud, kuigi seda ei kinnita ükski konkreetne tõend. Oletatavasti võis tollasest Venemaa Keisririigi alla kuulunud Soome Kindralkubermangust pärit 63 soomlasele lisaks laeval viibida ka mõni üksik Eestimaa või Liivimaa kubermangust pärit eestlasest reisija või laevapereliige. Vestelugusid on räägitud ka laeval jõukamat perekonda saatnud eesti soost naisteenijast. 

Suurbritannia lippu kandnud kuningliku postiauriku kodusadam oli Liverpool. Titanic uppus oma esimesel reisil 15. aprillil 1912 pärast kokkupõrget märkamatuks jäänud triiviva jäämäega. Uppumatuks peetud üliluksuslik reisilaev ei jõudnud kunagi sihtsadamasse New Yorki. Titanic oleks pidanud silduma Manhattani jõesaare kai nr 59 ääres, et kõrgseltskonnad koos teenijaskondadega saaksid väljuda. Seejärel pidi laev silduma immigratsiooniväravaks ehitatud Ellis Islandi väikesaarel, et tervisekontrolli saaksid suunduda II ja III klassi reisijad. 

Laev jõudis peatuda Southamptonis Inglismaal, Cherbourgis Prantsusmaal ja Queenstownis Iirimaal.

Võimalikud eestlased Titanicu pardal
------------------------------------

Eestlaste viibimist laeval võib kinnitada eesti keeles trükitud piibel, mis aastakümneid hiljem laevavraki uurimise käigus nelja kilomeetri sügavusest merepõhjast pinnale tõsteti.

### Jacob Cook

Jacob Cook oli tõenäoliselt Põhja-Ameerikasse õnneotsinguile suundunud 43-aastane puunikerdajast inglispärastatud nimega III klassi reisija **Jakob Kukk**. Ta astus Southamptonis laevale 10. aprillil ja hukkus koos sellega. Tema surnukeha, kui see hiljem ka merest välja tõsteti, jäi tuvastamata. Tema pilet numbriga A/5 3536 maksis 8 naela ja 1 šilling.

### Hermann Rägastik

Hermann Rägastik on oletatav eluga pääsenud II mehaaniku assistent, kes korjati pärast pikki tunde jääkülmas vees hulpimist – erinevatele väidetele toetudes – kas Saksa või Inglise laevale. Ta viidi tagasi Suurbritanniasse, kus viibis mitu kuud haiglas. Tema nii-öelda meremeheelulugu on siiski vastuoluline. Kirjapandud logid, märkmed, tunnistused tema töö kohta Titanicul on puudulikud.

### Kuno Friedrichs

Kuno Friedrichs oli väidetavasti laeva meeskonnaliige.

### Tundmatu naisteenija

Eestlased on rääkinud lugusid laeval jõukamat perekonda saatnud eesti soost naisteenijast. Täpsemad andmed, mis seda väidet kinnitaksid, puuduvad.

Vaata ka
--------

* Titanic
* Atlandi ookeani ületus
* Soomlased ning soomerootslased Titanicul

Viited
------

1. ↑  Jarno Linnolahti ja Elisabeth Uschanov (2013). "The Finns on Board the Titanic". Siirtolaisuusinstituutti.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib gangsterist; räppari kohta vaata artiklit Machine Gun Kelly (räppar)* |

---

**George Kelly Barnes**, tuntud enam hüüdnimega **Machine Gun Kelly** (18. juuli 1895 Memphis, Tennessee – 18. juuli 1954 Leavenworthi vangla, Leavenworth, Kansas) oli USA gangster Ameerika Ühendriikide keeluseaduse päevilt. 

Oma hüüdnime pälvis ta oma lemmikrelva Thompsoni püstolkuulipilduja järgi. 1928. aastal jäi ta vahele alkoholi smugeldamisega indiaanlaste reservaati ning ta mõisteti kolmeks aastaks Leavenworthi vanglasse. Sealt vabanes ta ennetähtaegselt tänu eeskujulikule käitumisele. 

Tema tuntuimaks kuriteoks jäi 1933. aastal naftaärimehe Charles F. Urscheli röövimine ja tema elu eest 200 000-dollarilise lunaraha nõudmine. Selle teo järel mõisteti ta koos abikaasa Kathryn Kellyga eluks ajaks vangi. Seejärel viibis ta 17 aastat Alcatrazis ja seejärel veel 4 aastat Leavenworthis. Ta suri infarkti oma 59. sünnipäeval. Kathryn Kelly vabanes vanglast 1958. aastal, elas suhtelisest anonüümselt Oklahomas ja suri 84-aastaselt 1985. aastal.
**Vesikupp** (*Nuphar*) on vesiroosilaadsete seltsi vesiroosiliste sugukonda kuuluv perekond.

Vesikupu areaaliks on põhjapoolkera parasvööde. 

Perekonda kuulub sõltuvalt klassifitseerimisest 1–25 liiki. Mõned botaanikud loevad vesikupu perekonda ainult kollast vesikuppu ning ülejäänuid selle alamliikideks ja vormideks. Enamik botaanikuid tunnustab aga 10–15 liiki. Viimased geneetilisel tasemel tehtud uuringud näitavad, et euroopa liigid on rohkem sugulased omavahel ja ameerika liigid omavahel.

Vesikupu perekond sarnaneb väliskujult suuresti vesiroosi perekonnaga. Tähtsaimad erinevused on kroon- ja tupplehtede vahel: vesikupul on kroonlehed palju väiksemad kui 4–6 helekollast tupplehte, vesiroosidel on seevastu kroonlehed suuremad kui tupplehed; samuti erineb kahe perekonna vilja valmimine: vesikupu vili valmib veepinnast kõrgemal, aga vesiroosi vili vajub vee alla kohe, kui õis sulgub. Kuid lehed on mõlemal sarnased.

Eesti liigid
------------

Eestis on esindatud kaks vesikupu liiki:

* kollane vesikupp (*Nuphar lutea*), tavaline
* väike vesikupp (*Nuphar pumila*), peamiselt Kagu-Eestis

Liigiloend
----------

* *Nuphar advena* – tulnuk-vesikupp
* *Nuphar japonica*
* *Nuphar kalmiana* – Kalmi vesikupp
* *Nuphar lutea* – kollane vesikupp
* *Nuphar microphylla*
* *Nuphar polysepala* – kaljumägede vesikupp
* *Nuphar pumila* – väike vesikupp
* *Nuphar saggitifolia*
* *Nuphar variegata*

### Hübriidid

* *Nuphar × rubrodisca* (*N. microphylla* × *N. variegata*)
* *Nuphar × saijoensis* (*N. japonica* × *N. pumila*)
* *Nuphar × spenneriana* (*N. lutea* × *N. pumila*) – keskmine vesikupp

Vesikupp kultuuris
------------------

Kreutzwaldi muinasjutus "Kullaketrajad" muutus põgenenud neiu vesikupuks.

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Vesikupp** |
Tallinna taksofonid (2002)
**Taksofon** ehk **telefoniautomaat** on telefoniaparaat, millega saab helistada, kui sellesse lastakse sisse münt või sisestatakse kõne eest tasumist võimaldav telefonikaart (kõnekaart).

Eestis oli 21. sajandi vahetusel telefoniautomaate kuni 3600 ning neid haldas Eesti Telefon (hilisema nimega Elion). Mobiiltelefonide laialdase levikuga kaasnes taksofonide vähene kasutamine, ning taksofoniteenus lõpetati Eestis detsembris 2010. Veel ühe põhjusena väideti olevat eurole üleminek 2011. aasta algusest, sest taksofonide ümberseadmine ja uute kaartide valmistamine oli ebarentaabel.

Viimane taksofon Eestis monteeriti maha Tartu Ülikooli Kliinikumi Stomatoloogiakliiniku seinalt 8. veebruaril 2011.

Vaata ka
--------

 Taksofonid Eestis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
 Telefoniputkad Eestis – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

Viited
------

1. ↑  "Eesti keele seletavas sõnaraamatus" (vaadatud 13.10.2015)
2. ↑  "Eestis ei saa alates detsembrist taksofoniga rääkida". *delfi.ee*. AS Delfi. 13. oktoober 2010. Originaali arhiivikoopia seisuga 15.10.2010. Vaadatud 4.07.2014.
3. ↑  Harda Roosna (12. veebruar 2016). "Olid ajad! Kunstilised retro-suhtlusvahendid". *Nädalalõpp (lisa)*. Hiiu Leht+Meie Maa (Digar). Vaadatud 21.07.2017.
4. ↑  Raassalu, Gerd (6. jaanuar 2015). "Kahekuu video nr 1. Sümboli kadumine?" (Artikli alumine osa sisaldab YouTube'i videot sündmusest). *Kahekuu*. Eesti Rahva Muuseum. Vaadatud 3.08.2016.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib ansamblist; Deep Purple'i albumi kohta vaata Machine Head (album)* |

---

Machine Head 2018
**Machine Head** on USA *heavy metal*'i bänd, mis on pärit California osariigist Oaklandist. Bändi asutasid 12. oktoobril 1991 Robb Flynn ja Adam Duce.

Aja jooksul on toimunud 4 koosseisumuutust. Praegusse koosseisu kuuluvad Robb Flynn (laul, kitarr), Adam Duce (bass), endine Vio-Lence'i kitarrist Phil Demmel ja trummar Dave McClain. Machine Head on üks uue ameerika *heavy metal*'i laine juhtbände.

Enne Machine Headi loomist tegutses Robb Flynn bändides Forbidden ja Vio-Lence. Kuna töö ei pakkunud piisavat rahuldust, soovis Flynn tegeleda kõrvalprojektiga. Tema soov lükati tagasi, mille tagajärjel ta bändist lahkus ning moodustas Adam Duce'i, Logan Maderi ja Tony Constanzaga ansambli Machine Head. Kui esimene album "Burn My Eyes" oli Euroopas üliedukas (tänu kajastusele MTV saates "Headbangers Ball"), siis Ameerikas tõid edu alles järgmised albumid.

Seoses neljanda albumiga "Supercharger" tekkisid bändil 2002. aastal erimeelsused oma plaadifirmaga (Roadrunner Records), mille tagajärjel eemaldati nende lood koos loo "Crashing Around You" äsjavalminud videoga meediaväljaannetest. Mõni aeg hiljem said pooled siiski kokkuleppele ning sellest ajast alates on koos välja antud kolm albumit: "Through the Ashes of Empires" (2003), bändile esimese Grammy-nominatsiooni toonud "The Blackening" (2007) ja "Unto the Locust" (2011). 1994. aasta debüüdist alates on Machine Head müünud kokku 2,4 miljonit albumit.

Liikmed
-------

#### Praegune koosseis

* Robb Flynn – soololaul, kitarr (1992– )
* Adam Duce – basskitarr, taustalaul (1992– )
* Phil Demmel – kitarr (2002– )
* Dave McClain – trummid (1995– )

#### Endised liikmed

* Logan Mader – kitarr (1992–1998)
* Ahrue Luster – kitarr (1998–2002)
* Tony Costanza – trummid (1992–1994)
* Chris Kontos – trummid (1994–1995)
* Walter Ryan – trummid (1995)

Diskograafia
------------

### Stuudioalbumid

* "Burn My Eyes" (1994)
* "The More Things Change..." (1997)
* "The Burning Red" (1999)
* "Supercharger" (2001)
* "Through the Ashes of Empires" (2003)
* "The Blackening" (2007)
* "Unto the Locust" (2011)
* "Bloodstone & Diamonds" (2014)
* "Catharsis" (2018)

### Kontsertalbumid

* "Hellalive" (2003)
* "Machine Fucking Head Live" (2012)

### EP-d

* "Year of the Dragon Tour Diary: Japan" (2000)
* "Year of the Dragon" (2000)
* "The Black Procession" (2011)
Kaali kraatri siseveerul paljanduvad aluspõhjast plokkidena lahti murdunud Paadla lademe dolomiidi kihid.
**Paadla lade** on siluri ladestu Ludlowi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Paadla lademe all lamab Rootsiküla lade ja temal lasub Kuressaare lade. 

Ladet hakkas esimesena eristama Hendrik Bekker aastal 1925. Lademe stratotüübiks on Paadla murdu tehtud Paadla puurauk, neostratotüübiks aga Kuressaare (Kingissepa) G1 puurauk. Üleilmses standardis vastab sellele Gorsti lade, ülemises otsas ka Ludfordi lade. Lade on nime saanud endise Paadla küla järgi.

Lademe vanus on 419,4...422,7 miljonit aastat. Litostratigraafiliselt vastavad sellele Engure kihistu, Torgu kihistu, Kihnu kihistu, Paadla kihistu, milles on eristatud Sauvere ja Uduvere kihid, samuti kuuluvad sellesse Himmiste kihid.

Lademe avamusalad on Saaremaa lõunaosas, Liivi lahe saartel ja Mandri-Eestis Varbla ja Tõstamaa piirkonnas. Lademe kivimid esinevad veel Kihnu ja Ruhnu all, sealt ida suunas neid ei esine.

Lade paljandub näiteks Kaali kraatrivallil, Roopa ja Katri pangal ning Kogulas.

Lademe kivimkoosseisus on palju dolo- ja lubjakivi. Läti aladel on lade paksem, seal on tema paksus 30-70 meetrit. Seal moodustab lademe põhiosa mergel, kuigi see sisaldab ka lubjakivi. Ventspilsi kihistu sisaldab ka domeriiti.´

Viited
------

1. 1 2 3  EE 12. köide, 2003: 388.
2. ↑  Stratigraafia terminoloogia
3. ↑  Suuroja, K. 1997. Eesti aluspõhja geoloogiline kaart mõõtkavas 1:400 000. Seletuskiri.
4. ↑   (vaadatud 16.02.2013)
5. ↑  VALSTS ĢEOLOĢIJAS DIENESTS LATVIJAS ĢEOLOĢISKĀKARTE MĒROGS 1:500 000

Siluri regionaalsed lademed Eestis

Juuru **·** 
Raikküla **·** 
Adavere **·** 
Jaani **·** 
Jaagarahu **·** 
Rootsiküla **·** 
Paadla **·** 
Kuressaare **·** 
Kaugatuma **·** 
Ohessaare  

vanemad lademed  nooremad lademed
**Machi arv** ehk **M-arv** (tähis *Ma* või *M*) on gaasi voolamist iseloomustav dimensioonita suurus, mille nimetas Austria füüsiku ja filosoofi Ernst Machi järgi 1929. aastal Jakob Ackeret. Aerodünaamikas on Machi arv üks peamisi mehaanilise sarnasuse kriteeriume, mille mõju on eriti oluline siis, kui ei saa jätta arvestamata gaasi kokkusurutavust.

Heli kiirus õhus sõltuvalt temperatuurist| Temperatuur | Heli kiirus |
| --- | --- |
| −50 °C | 1080 km/h | ≈ 300 m/s |
| −25 °C | 1134 km/h | ≈ 315 m/s |
| 00 °C | 1193 km/h | ≈ 331 m/s |
| 20 °C | 1235 km/h | ≈ 343 m/s |
| 25 °C | 1245 km/h | ≈ 346 m/s |

Machi arv väljendab gaasi, näiteks õhu liikumise kiiruse {\displaystyle v} ja samas keskkonnnas leviva heli kiiruse c suhet:

{\displaystyle {\mathit {Ma}}={\frac {v}{c}}}.
Helikiirus sõltub õhu temperatuurist ning vastavalt ka õhu tihedusest.

Kui M < 1, siis liigub gaas alahelikiirusega, kui M > 1, siis ülehelikiirusega ja kui M > 5, siis hüperhelikiirusega. Ülehelikiirusega voolava gaasi või gaasi suhtes ülehelikiirusega liikuva keha pidurdudes tekivad lööklained.

Viited
------

1. ↑  Jakob Ackeret. Der Luftwiderstand bei sehr großen Geschwindigkeiten. Schweizerische Bauzeitung 94 (Oktober 1929), S. 179–183
2. 1 2  Tehnikaleksikon. Tallinn, Valgus, 1981
3. ↑  ENE 6. köide, 1992
**Haven Kakumäe** on mereäärne vabaajakeskus ja jahisadam Tallinnas Kakumäel. 

1991. aastal asutatud AS Spratfil erastas/omandas kalatöötlemise hooned. Muud sadamaga piirnevad maad tagastati endistele omanikele või erastati.

2004. aastal omandas Sander Kausile ja Sven Maanurmele kuuluv investeerimisettevõte Baltreal Invest Lesta tänav 10 kinnistu Kakumäe sadama piirkonnas. Pooleteise aasta jooksul omandati veel Lesta 11, Lesta 20, Lesta 22 ja Kakumäe sadama kinnistu (Lesta tänav 16/18). 2005. aasta veebruaris algatati detailplaneering, millega sooviti piirkond muuta multifunktsionaalseks jahisadama alaks.

2006. aastal loodi investoritega koos OÜ Kakumäe Jahisadam, mis omandas Baltreal Investilt kinnistud ning võttis üle piirkonna arendustegevuse. Kakumäe Jahisadam kaasas investoritelt raha kinnistute omandamiseks ja arendamiseks.

Sander Kaus ja Sven Maanurme kõrval (Baltreal Investi omanikud) olid suurimad investorid Jaan Pillesaar, Peeter Mänd, Hannes Tamjärv jt.

Pärast viite ja poolt aastat tööd kehtestati 2010. aastal lõpuks detailplaneering, mille kohalikud elanikud koos MTÜ-ga Kakumäe Selts vaidlustasid kohtus, sooviga, et planeering tühistataks. Kohtumenetlus sai läbi 2013. aasta lõpus, kui ka riigikohus ei olnud tuvastanud vigu planeeringu koostamisel/menetlemisel, milles kohalikud elanikud koos seltsiga arendajale ja linnale etteheiteid tegid.

2014. aastal koostas sadamale ametliku vapi Priit Herodes. Vapile on kantud piirkonda iseloomustav sümboolika ja moto UT CLASSIS NAVIGET ("et laevad sõidaksid"). Kakumäe Sadama vapp on kantud Eesti Muinsuskaitse Seltsi heraldikakolleegiumi vapimatriklisse 21. mail 2014.

2014. aasta keskel alustasid Kaarma perekonnale kuuluv OÜ Estmare Invest ja OÜ Kakumäe Jahisadam läbirääkimisi uue investori kaasamise ja piirkonna edasiarendamise kohta. Läbirääkimiste tulemusel moodustati 2015. aastal ühiselt uus investeerimisühing Haven Kakumäe, mis omandas kinnistud ja teostab sellest hetkest alates sadama ja seda ümbritsevate kinnistute arendust.

Jahisadama ehituse esimene etapp avati 22. juunil 2017.

14. detsembril 2017 sai nurgakivi Haven Kakumäe sadama merenduskeskus ja see peaks valmima 2018. aastal. Merenduskeskuse peahoone jaguneb kaheks osaks: jahtide teenindus- ja talvehoiuruum ning sadama klubihoone.

Vaata ka
--------

* Kakumäe sadam

Viited
------

1. ↑  "Kakumäel avatud jahisadam lubab tulevikus tööd 200 inimesele" ERR, 22. juuni 2017
2. ↑  "Haven Kakumäe sadama merenduskeskus sai nurgakivi" Pealinn, 15. detsember 2017

Välislingid
-----------

* Koduleht
* Haven Kakumäe jahisadam
* Haven Kakumäe Residentsid
* "Kakumäe jahisadamas haaras jämeda otsa Vene kapital" Eesti Ekspress, 22. juuni 2015


|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Haven Kakumäe** |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jalgpallurist; Austraalia ujuja kohta vaata artiklit Matt Targett (ujuja).* |

---

Matt Targett 2017. aastal Southamptoni särgis
**Matthew Robert Targett** (sündinud 18. septembril 1995 Eastleigh's) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Newcastle United.

Ta alustas klubikarjääri Southamptonis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2003. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 26. augustil 2014 liigakarikamängus Millwalli vastu. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta sama aasta 27. septembril mängus Queens Park Rangersi vastu. Hooajal 2017–18 mängis ta Southamptonist laenul Inglismaa esiliiga klubis Fulham. 27. aprillil 2019 lõi Targett mängus Bournemouthi vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas.

2019. aasta juulis liitus ta äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Aston Villaga. 2022. aasta jaanuaris läks ta hooaja lõpuni laenule Newcastle Unitedi.

2013. aastal mängis Targett Šotimaa kuni 19-aastaste koondises. Hiljem on ta kuulunud Inglismaa noortekoondistesse.

Viited
------

1. ↑  "Transfer news: Matt Targett signs for Aston Villa". Ason Villa F.C. 1.7.2019. Vaadatud 6.10.2020
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Taliolümpiamängud |
| **Kuld** | 2014 | jäähoki |
| Maailmameistrivõistlused |
| **Kuld** | 2015 | jäähoki |
| **Kuld** | 2016 | jäähoki |
| **Hõbe** | 2017 | jäähoki |

**Matthew Duchene** (sündinud 16. jaanuaril 1991 Haliburtonis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Nashville Predators keskründajana.

2009. aastal valiti ta NHL-i *draft* '​is Colorado Avalanche'i poolt kolmanda valikuna. Enne Avalanche'is NHL-i karjääri alustamist mängis ta kaks hooaega Ontario Hockey League'i klubis Brampton Battalion. Hooajal 2008–09 pälvis ta Bobby Smith Trophy. Avalanche'i meeskonnaga liitus ta hooajal 2009–10. Oma debüüthooajal valiti Duchene liiga uustulnukate sümboolsesse koosseisu (*All-Rookie Team*). Avalanche'is mängis ta kokku üheksal hooajal.

2017. aasta novembris liitus ta Ottawa Senatorsiga ja 2019. aasta veebruaris Columbus Blue Jacketsiga. 2019. aasta juulis sõlmis ta seitsmeaastase lepingu Nashville Predatorsiga.

Aastatel 2011 ja 2016 on ta osalenud NHL-i tähtede mängul.

Kanada jäähokikoondise tuli Duchene 2014. aastal olümpiavõitjaks. Lisaks on ta kaks korda tulnud maailmameistriks.

Viited
------

1. ↑  "Preds Sign Forward Matt Duchene to Seven-Year Contract". NHL.com. 1.7.2019. Vaadatud 22.7.2019

Välislingid
-----------

* Matt Duchene NHL.com lehel
* Matt Duchene hockeydb.com lehel
**Anneli Ahven** (sündinud 27. jaanuaril 1972) on eesti filmiprodutsent. 

Ta on õppinud Eesti Humanitaarinstituudis germanistikat (BA) ning Hamburgi Ülikoolis filmitootmist (MA).

Töötab alates 1995. aastast tootmisfirmas Exitfilm. Alates 2006. aastast on ta Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli filmitootmise mooduli juhataja ja dotsent.

Eesti Filmitootjate Liidu juhatuse liige.

Euroopa Filmiakadeemia liige.

Producer On The MOVE 2010 – Cannes filmifestivali initsiatiiv.

10 mängufilmi, 8 dokumentaalfilmi, 5 lühifilmi produtsent.

Filme
-----

* 2013 "Elavad pildid"
* 2012 "Deemonid"
* 2011 "Üks mu sõber"
* 2010 "Kutsar koputab kolm korda"
* 2010 "Erkki-Sven Tüür: 7 etüüdi piltides"
* 2010 "Aeg on siin"
* 2009 "Isemoodi muinasjutt"
* 2008 "Taarka"
* 2008 "Võõras"
* 2008 "Aja meistrid"
* 2007 "Kuhu põgenevad hinged"
* 2006 "Elus monument"
* 2006 "Mehed unustatud armeest"
* 2005 "Libahundi needus"
* 2005 "Äraoldud päevade summa"
* 2005 "Malev"
* 2005 "Stiilipidu"
* 2003 "Naeratavad naised"
* 2003 "Miina"
* 2002 "Kaksikelu"
* 2002 "Vahepeal"
* 2001 "Klara"
* 2000 "Pas de deux"
**Hautes-Alpes** [otz'alp] (*Ülem-Alpid*) on departemang Prantsusmaa kagunurgas Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas. Piirneb põhjas Isère'i departemanguga, idas Itaaliaga, lõunas Alpes-de-Haute-Provence'i departemanguga, läänes Drôme'i departemanguga ja osa põhjanurgast puutub kokku Savoia departemanguga.

Loodus
------

Seal asub Alpide lõunapoolseim üle 4000 m kõrgune tipp, Barre des Écrins. Läbi departemangu voolavad Durance, Guisane, Buëch, Drac ja Clarée.

Haldusjaotus
------------

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(1999) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Briançon | 32 124 | 2138 | 36 |
| Gap | 89 295 | 3411 | 126 |

Suuremad linnad on Gap, Briançon ja Embrun.

Vaata ka
--------

* Hautes-Alpesi haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2020

Välislingid
-----------

* Departemangu koduleht

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
Soeginina pangal paljanduvad alumises osas Vesiku kihid
**Vesiku kihid** (inglise keeles *Vesiku Beds*) on siluri ajastu Rootsiküla lademe Rootsiküla kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rein Einasto aastal 1970.

Kihistiku stratotüüp on Vesiku oja lähedal olev puurauk, kus kihid esinevad 0.0..5.9 meetril. Lisastratotüübiks on Kipi puurauk, kus kihid esinevad 42.2..53.6 meetril. Kihid on nime saanud Vesiku oja järgi.

Vesiku kihid algavad teralise või ooliite sisaldava lubjakiviga või nende dolomiidistunud analoogidega. Kihid lõppevad savika mustrilise dolomiidiga. Vesiku kihtide all lamavad Kuusnõmme kihid, nendel lasuvad aga Soeginina kihid.

Viited
------

1. 1 2  Vesiku kihid Eesti geokogude infosüsteemis (vaadatud 04.05.2018)
2. ↑  Rootsiküla Stage H. Heinsalu & V. Viira: Raukas, A. Teedumäe, A. (eds). 1997. Geology and Mineral Resources of Estonia. Estonian Academy Publishers, Tallinn. ISBN 9985-50-185-3.

Välislingid
-----------

* Vesiku kihid Eesti geokogude infosüsteemis
|  |
| --- |
|  |
| Medalikohad |
| Aasia meistrivõistlused |
| Esimene koht | 2015 |  |
| Teine koht | 2011 |  |

**Matthew Graham "Matt" McKay** (sündinud 11. jaanuaril 1983 Brisbane'is) on endine Austraalia jalgpallur. Tema mängupositsioonid olid keskpoolkaitsja, vasakpoolkaitsja või vasakkaitsja.

Ta alustas karjääri 2001. aastal National Soccer League'i klubis Brisbane Strikers. 2005. aastal liitus ta Brisbane Roariga. kus mängis kuus hooaega järjest. Vahepeal oli ta laenul Lõuna-Korea kõrgliiga klubis Incheon United ja Hiina kõrgliiga klubis Changchun Yatai. Hooajal 2010–11 võitis ta Brisbane Roariga nii A-League'i põhihooaja kui ka finaalseeria.

2011. aastal mängis ta mõnda aega Šotimaa kõrgliigas Rangersis. 2012. aasta hooaja veetis ta Lõuna-Korea kõrgliigas Busan IParkis.

2013. aastal liitus ta taas Brisbane Roariga. Kohe esimesel hooajal võitis ta klubiga taas nii A-League'i põhihooaja kui ka finaalseeria.

Hooaegadel 2006–07 ja 2010–11 valiti McKay Brisbane Roari hooaja parimaks mängijaks. 2011. aastal valiti ta lisaks Austraalia aasta jalgpalluriks. Hooajal 2010–11 valiti ta A-League'i hooaja ja 2015. aastal A-League'i kümnendi sümboolsesse koosseisu.

Ta lõpetas karjääri 2019. aastal..

Austraalia jalgpallikoondisse kuulus McKay aastatel 2006–2016. Ta esindas Austraaliat koondises 59 väravat ja lõi kaks väravat. Esimese värava lõi ta 6. septembril 2012 sõprusmängus Liibanoni vastu ja teise 2015. aasta Aasia meistrivõistluste teises alagrupimängus Omaani vastu. 2015. aastal tuli ta koondisega Aasia meistriks ja sai 2011. aastal hõbemedali. Lisaks kuulus ta koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel.

Saavutused
----------

Brisbane Roar
* A-League'i põhihooaeg: 2010–11, 2013–14
* A-League'i finaalseeria: 2010–11, 2013–14

| * v
* r
Austraalia koondis  –  2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Ryan
* 2 Franjic
* 3 Davidson
* 4 Cahill
* 5 Milligan
* 6 Spiranovic
* 7 Leckie
* 8 Wright
* 9 Taggart
* 10 Halloran
* 11 Oar
* 12 Langerak
* 13 Bozanic
* 14 Troisi
* 15 Jedinak (c)
* 16 Holland
* 17 McKay
* 18 Galekovic
* 19 McGowan
* 20 Vidošić
* 21 Luongo
* 22 Wilkinson
* 23 Bresciano
* Treener: Postecoglou

 | Austraalia |
**Priidu Kiive** (28. august 1923 Tallinn – 5. august 2011 Minneapolis) oli eesti füüsik ja vaimulik.

Kooliteed alustas ta Tallinna 9. algkoolis, 1943. aastal lõpetas Tallinna Reaalkooli.

1944. aastal põgenes ta Saksamaale ja 1949. aastal siirdus USA-sse. Ta õppis aastatel 1950–1953 Kentucky osariigis Berea kolledžis füüsikat, kus sai bakalaureusekraadi (BA), ning 1953–1959Buffalo ülikoolis, kus sai 1959. aastal magistrikraadi (MA). Seejärel elas ta Minnesota osariigis Minneapolises, kus töötas Augustana kolledžis teadurina pooljuhtide alal ja füüsika õppejõuna ning aastatel 1959–1985 Golden Valley luterlikus kolledžis.

Ta oli Minneapolise koguduse liige ja aastatel 1968–1985 koguduse juhatuse esimees. Kui koguduse õpetaja Samuel Eduard Lind läks 1977. aastal emerituuri, oli kogudusel oht jääda ilma vaimulikuta, mistõttu asus Kiive Torontos E.E.L.K. Usuteaduslikus Instituudis usuteadust õppima. Pärast õpingute lõpetamist ja prooviaastat professor Arthur Võõbuse juures ordineeriti ta piiskop Karl Raudseppa poolt 13. oktoobril 1985 õpetajaks. Seejärel määrati Kiive E.E.L.K. Chicago praostkonna vikaarõpetajaks. Põhiliselt teenis ta Minneapolise kogudust.

Ta oli 1956. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.

Viited
------

Välislingid
-----------

* Tõnis Nõmmik In memoriam Priidu Kiive Eesti Kirik, 7. september 2011
*
**Jan Ritsema** (13. märts 1945 – 10. oktoober 2021) oli hollandi lavastaja. Ritsemad ei huvitanud teatri tavapärased nähtused, nagu illusioon või lavastuse kirjanduslik jõud. Ta tegi teatrit, mille keskmes kohtuvad mõtlemine ja esinemine. Laval huvitasid teda mõtlemisvõimelised ja mõtlemist ärgitavad kehad: teater peab olema koht, kus näitlejad ja publik saavad koos mõelda.[*viide?*]

Ta on lavastanud William Shakespeare'i, Bernard-Marie Koltès'i, Elfriede Jelineki ja Heiner Mülleri tekste, dramatiseerinud James Joyce'i, Virginia Woolfi ja Rainer Maria Rilke teoseid ning tantsinud Jonathan Burrowsi, Boris Charmatzi ja Meg Stuarti lavastustes. 

1978. aastal asutas Ritsema Amsterdamis kirjastuse International Theatre Bookshop, mis on avaldanud enam kui 400 raamatut.

2006. aastal asutas Ritsema Prantsusmaal Saint-Erme'is alternatiivse kunstnike loomemaja Performing Arts Forum (PAF), mida juhtis kuni surmani. Seda kunstnike enda poolt kureeritud loomemaja külastab aastas umbes 700 loovisikut üle maailma, kes vahetavad seal teadmisi, kogemusi ja arendavad üheskoos erinevaid projekte. 

Jan Ritsema töömeetodit iseloomustab ühe tema Viljandis 2013. aasta suvel toimunud töötoa kirjeldus: "Ma ei täida teie aega teile ainuüksi midagi õpetades. Mina teid tegevuses ei hoia. See *workshop* on mitte midagi, ilma et teil endil oleks midagi öelda, midagi küsida, millegi kohta küsimusi tõstatada. Kui te räägite, küsite, tõstatate küsimusi, näitate, on teil võimalik minust parimat võtta; kõike, mis võimalik, kõike, mida mina suudan luua, kõike, mida saame koos luua. Mulle meeldib problematiseerida. Meeldib küsimusi küsida. Mind ei huvita arvamused; ei see, mida teie arvate end teadvat ega ka see mitte, mida ma ise arvan, et tean. Mulle meeldib mõelda, kuidas asjad töötavad ja kas see on ainus viis, kuidas nad saavad töötada. Mulle meeldib muuta seda, kuidas miski töötab, millekski muuks."

Lavastusi:

* "Weak Dance Strong Questions"
* "TodayUlysses"
* "Pipelines"

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 26. september 2013. Vaadatud 22. septembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)

Välislingid
-----------

* Jan Ritsema. Maska 2023, 29.09.2006
**Haute-Marne'i departemang** on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Grand Esti piirkonnas. Departemangu eestikeelne mööndav nimevariant on *Ülem-Marne'i departemang*.

2015. aastani kuulus departemang Champagne-Ardenne'i piirkonda.

Departemang jaguneb halduslikult:

| Ringkond | Elanike arv(2010) | Pindala(km²) | Valdu |
| --- | --- | --- | --- |
| Chaumont | 66 369 | 2476 | 158 |
| Langres | 45 581 | 2163 | 157 |
| Saint-Dizier | 72 089 | 1571 | 111 |

Vaata ka
--------

* Haute-Marne'i departemangu haldusüksuste loend

Viited
------

1. ↑  Populations légales 2019

Prantsusmaa departemangud

Ain **·** 
Aisne **·** 
Allier **·** 
Alpes-de-Haute-Provence **·** 
Alpes-Maritimes **·** 
Ardèche **·** 
Ardennes **·** 
Ariège **·** 
Aube **·** 
Aude **·** 
Aveyron **·** 
Bas-Rhin **·** 
Belfort **·** 
Bouches-du-Rhône **·** 
Calvados **·** 
Cantal **·** 
Charente **·** 
Charente-Maritime **·** 
Cher **·** 
Corrèze **·** 
Corse-du-Sud **·** 
Côte-d'Or **·** 
Côtes-d'Armor **·** 
Creuse **·** 
Deux-Sèvres **·** 
Dordogne **·** 
Doubs **·** 
Drôme **·** 
Essonne **·** 
Eure **·** 
Eure-et-Loir **·** 
Finistère **·** 
Gard **·** 
Gers **·** 
Gironde **·** 
Guadeloupe **·** 
Haut-Rhin **·** 
Haute-Corse **·** 
Haute-Garonne **·** 
Haute-Loire **·** 
Haute-Marne **·** 
Haute-Saône **·** 
Haute-Savoie **·** 
Haute-Vienne **·** 
Hautes-Alpes **·** 
Hautes-Pyrénées **·** 
Hauts-de-Seine **·** 
Hérault **·** 
Ille-et-Vilaine **·** 
Indre **·** 
Indre-et-Loire **·** 
Isère **·** 
Jura **·** 
Landes **·** 
Loir-et-Cher **·** 
Loire **·** 
Loire-Atlantique **·** 
Loiret **·** 
Lot **·** 
Lot-et-Garonne **·** 
Lozère **·** 
Maine-et-Loire **·** 
Manche **·** 
Marne **·** 
Martinique **·** 
Mayenne **·** 
Meurthe-et-Moselle **·** 
Meuse **·** 
Morbihan **·** 
Moselle **·** 
Mayotte **·** 
Nièvre **·** 
Nord **·** 
Oise **·** 
Orne **·** 
Pariis **·** 
Pas-de-Calais **·** 
Prantsuse Guajaana **·** 
Puy-de-Dôme **·** 
Pyrénées-Atlantiques **·** 
Pyrénées-Orientales **·** 
Réunion **·** 
Rhône **·** 
Saône-et-Loire **·** 
Sarthe **·** 
Savoia **·** 
Seine-Maritime **·** 
Seine-et-Marne **·** 
Seine-Saint-Denis **·** 
Somme **·** 
Tarn **·** 
Tarn-et-Garonne **·** 
Val-d'Oise **·** 
Val-de-Marne **·** 
Var **·** 
Vaucluse **·** 
Vendée **·** 
Vienne **·** 
Vosges **·** 
Yonne **·** 
Yvelines
M. Shadows, Rock im Park 2014

**Matt Shadows** (kodanikunimega **Matthew Charles Sanders**, sündinud 31. juulil 1981) on USA bändi Avenged Sevenfold laulja.

Matt Shadows oli punkbändis Successful Failure, kellele ta kirjutas laulu 'Streets', mis hiljem on esitatud ka Avenged Sevenfoldi poolt.

Ta on olnud pikka aega (alates kuuendast klassist) koos oma tüdruksõbra Val Dibenedettoga. Matti kirjutatud power-ballaadid "Warmness on the Soul" (Sounding the Seventh Trumpet) ja "Seize the Day" (City of Evil) on pühendatud Valile.

Inglismaal lõhkes tal esinemise ajal kõris veresoon, mis oli tingitud tema "hardcore" karjumisest. Seda karjumist on kuulda ka plaatidelt, mis on välja antud enne "City of Evilit". Kuulujuttude järgi oli see tema laulmisstiili muutumise põhjuseks, aga ta hääl taastus kiiresti, pärast paari operatsiooni ja tuntud vokaalitreenija Ron Andersoni juures õppimist. Sellegipoolest on Matt Shadows ühes intervjuus öelnud, et see polnud tema laulmisstiili muutumise põhjuseks, "Ron õpetas mind karjuma veel paremini kui kunagi varem, aga see ei lähe meie praeguse stiiliga kokku," räägib Matt.

Ron Anderson, kes on töötanud Axl Rose'iga (Guns N' Roses), Scott Weilandiga (Velvet Revolver) ja Chris Cornelliga (Soundgarden), aitas Matt Shadowsil saavutada need võimsad vokaalid, mis on iseloomulikud tema iidolitele. Selline muutus muutis väga palju bändi mainet, hardcore'i fännid olid vihased, uus stiil aga leidis palju uusi fänne.

Isiklikku
---------

Esimese tätoveeringu tegi Matt siis, kui ta oli 15-aastane. Muude tätoveeringute hulgas on tal tätoveeritud ka "Sounding the Seventh Trumpeti" kaanepilt, üle rinna ja suur "Deathbat" ehk Avenged Sevenfoldi logo, üle kõhu.
Matt ja Avenged Sevenfoldi trummar The Rev käisid koos katoliiklikus koolis.

Ta on allergiline heina vastu ja mängis ülikoolis korvpalli. Matt räägib, et ta oleks elukutseline korvpallur, kui ta poleks Avenged Sevenfoldis.

Samuti kannab ta kullast hambakatteid. Teda on nähtud kandmas ka hõbedast hambakatteid, mida ta kandis "Beast and the Harloti" videos.

"Ta on lahe tüüp. Ta on hirmutu liider ja parim laulja – nii loominguline kui olla annab." – Synyster Gates
Autoportree, õli lõuendil, praegu Wrocławi Rahvusmuuseumis
**Jan Rustem** (armeenia keeles: Յան Ռուստամ) (1762 İstanbul – 1835 Dūkštase lähedal Leedus) oli armeenia, türgi või kreeka päritolu kunstnik, kes elas ja töötas Rzeczpospolita aladel. Olles peamiselt portreekunstnik, tehti talle ülesandeks oma ajajärgu väljapaistvate isikute portreteerimine. Ta oli mitu aastat professor Vilniuse Ülikoolis.

Ta sündis İstanbulis ning olles noor orb, toetas teda Poola-Leedu aadlik Adam Kazimierz Czartoryski, kes kutsus ta Poola-Leedu riiki ca 1774. Czartoryski tasus tema õpingute eest Varssavis, kus teiste hulgas olid tema õpetajad Jean-Pierre Norblin de La Gourdaine ja Marcello Bacciarelli. Vahemikus 1788–1790 kolis ta Saksamaale, kus temast sai vabamüürlane. Kaks aastat hiljem naasis ta Poola-Leedu riiki ning elas mõnda aega Varssavis, kolides hiljem Vilniusesse.

Peale Poola jagamisi alustas Rustem tööd Franciszek Smuglewiczi assistendina Vilniuse koolis, mis hiljem nimetati ümber Vilniuse Keiserlikuks Ülikooliks. Peale Smuglewiczi surma võttis Rustem üle osa tema kohustustest. Aastal 1811 sai temast joonistamisprofessor ning aastal 1819 maalikunsti professor. Rustem lahkus töölt 1826, kuid pidas jätkuvalt loenguid kuni oma surmani. Tema edukate õpilaste hulgas olid Tarass Ševtšenko, Józef Oleszkiewicz, Kanuty Rusiecki ja Michał Kulesza.

Vaata ka
--------

* Armeenia diasporaa

Kirjandus
---------

* Od starożytności do współczesności – Malarstwo i rzeźba, Wydawnictwo Naukowe PWN S.A. Warszawa 2006
* *Malarstwo Polskie w zbiorach za granicą*, Stefania Krzysztofowicz-Kozakowska, Wydawnictwo Kluszczyński, 2003, ISBN 83-88080-85-7
**Anneliese Michel** (täisnimega **Anna Elisabeth Michel**; 21. september 1952 Leiblfing, Baieri – 1. juuli 1976) oli sakslasest katoliiklane, keda väidetavalt vaevasid deemonid ja kes läbis deemonite väljaajamise. 

Tema loo põhjal on tehtud kolm filmi: "The Exorcism of Emily Rose" (2005), "Requiem" (2006) ja "Anneliese: The Exorcist Tapes" (2011).

Noorus
------

Anneliese kasvas üles range korraga katoliiklikus perekonnas. Siira tüdrukuna magas ta paljal põrandal keset südatalve, et hüvitada perverssete preestrite ja narkomaanide patte.

1968. aastal, kui Anneliese oli 16-aastane ja õppis keskkoolis, esinesid tal krambid. Järgmisel aastal avastati tal epilepsia. Varsti hakkasid Anneliesel palvetamise ajal esinema hallutsinatsioonid. Ta hakkas hääli kuulma, mis ütlesid, et ta on neetud. 1973. aastaks kannatas ta depressiooni all ja kaalus enesetappu. Tema käitumine muutus eriti veidraks; ta rebis seljast riideid, sõi ämblikke ja sütt ning lakkus iseenda uriini.

Vaimude väljaajamine ja surm
----------------------------

1975. aastal, kui Anneliese Michel oli 23 aastat vana, järeldas üks tema kaaslaseks olnud vanem naine, et teda vaevasid deemonid. Michel ei suutnud Jeesus Kristuse kujust mööduda ja keeldus joomast püha vett. Vaimude väljaajaja lähedalolevast linnast uuris Michelit ja oli kindel, et ta on deemonite poolt vaevatud. 

Aastad peale läbikukkunud psühhiaatriliste ravide, anti alla meditsiinilisele ravile ja valiti vaimude väljaajamine raviks. 1976. aastal läbiti rituaal kümne kuu jooksul. Kokku oli 67 seanssi, üks-kaks korda nädalas, mõned kestsid üle nelja tunni. Kuigi Anneliese oli saanud epilepsia vastu ravi, keeldus ta mingi aeg täielikult arstiabist. Michel mainis deemoneid doktoritele, seletades, et nad annad talle käsklusi. Doktorid ei saanud teda kuidagi aidata ning Anneliese oli kaotanud lootuse, et medikamendid teda aitavad.

1. juulil 1976 suri Anneliese Michel une pealt. Lahkamisel selgus, et surma põhjuseks oli alatoitumine.
**Priidu Puusepp** (aastani 1936 **Friedrich Puusepp**, 11. veebruar 1887 Võru – 1. november 1972 Tartu) oli eesti pedagoog ja keeleteadlane.

Elulugu
-------

Priidu Puusepp oli rätsepa poeg.

Lõpetas 1905 Valga Pedagoogika Kursused, 1940 sai Tartu Ülikoolist kesk- ja kutsekooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja kutse. Oli 1905–1916 õpetaja Võru- ja Pärnumaa maakoolides, 1917–1922 Võru Ühisgümnaasiumis, 1922–1932 Tartu Õpetajate Seminaris, 1932–1944 Tartu 16. algkoolis, 1946–1953 Tartu Ülikooli vene keele kateedris. Koostas ja avaldas 32 keeleõpikut koolidele kogutiraažiga miljon eksemplari. Mitmed neist kujunesid aastakümneiks põhiõpikuteks.

Teadustöö
---------

Uurinud vene keele grammatika ja sünonüümika küsimusi (kogumik "Vene keele rektsioone", "Vene keele sünonüüme" jm). Koostas mahuka (kuni 100 ap) "Vene-eesti fraseoloogilise sõnaraamatu" käsikirja, mis aga ei ole trükis ilmunud. Teatrihuvilisena avaldas artikleid lavakunsti kohta. Eesti NSV teeneline õpetaja (1946).

Teoseid
-------

* Käsiraamat Eesti keele õigekirjutuse õppimiseks. Võru, 1921
* Keelelised harjutused. Tartu, 1923
* Eesti keele grammatika koolidele. Tartu, 3. trükk 1929
* Soome keele õpetus algajaile. Tartu, 1931, 2. trükk 1936
* Kirjakeele algmeid. Tartu, 1932
* Elav sõna. I–IV. Tartu, 1932–1936
* Etteütlusi I–II. Algkooli noorematele ja vanematele klassidele ning keskkoolile. Tartu, 1936
* Vene keele õpik (kaasautor A. Klaving). Tallinn, 1940, 2. trükk 1941.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti kooli biograafiline leksikon. Tallinn, 1996, 187
* Eesti avalikud tegelased. Trt, 1932, 249
* Muhel, V. Priidu Puusepp 80-aastane. // SV (1967) 10. III
* Priidu Puusepp. // Nõukogude Õpetaja (1972) 11. XI
* Priidu. Puusepp (nekroloog). // KK (1973) 1, 62.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Priidu Pukk** (30. september 1943 Kuressaare – 29. aprill 2022 Stockholm) oli eesti tehnikateadlane.

Elulugu
-------

Priidu Pukk oli Otto Puki poeg.

Pukk põgenes 1944 koos perega Rootsi. Ta lõpetas 1962 Gubbängeni Gümnaasiumi, 1974 Kuningliku Tehnikaülikooli (KTH) inseneriteaduse erialal, temast sai tehnikamagister masinatehnikas ja masinate konstrueerimises (1972, samas). Ta täiendas end 1971 pedagoogikaülikoolis ning alustas 1974 doktoriõpet (väitekiri kaitsmata).

1971. aastast on Pukk olnud KTH õppejõud – teadusassistent, lektor, dotsendi kohusetäitja, 1985. aastast korraline dotsent. Ta on õpetanud mehaanikat, tugevusõpetust, masinaelemente, joonestamist ja masinate konstrueerimist ning koostanud õppevahendeid. Samuti on ta osalenud konstruktorite õppe loomises Eskilstunas Mälardaleni Ülikoolis ning töötanud seal 1977. aastast korduvalt külalisõppejõuna.

Teadustöö
---------

Priidu Puki peamine uurimisvaldkond on masinaehitus. Peamiselt on ta tegelenud Rootsi tööstuse tootearendusega, olnud projektijuht ning osalenud asutuste ja ettevõtete uurimis- ja tootearendusprojektides. Ta on pidanud ettekandeid konverentsidel Rootsis, Eestis, Saksamaal jm.

1991. aastal oli Pukk TTÜ külalisõppejõud, millele järgnes koostöö TTÜ mehaanikateaduskonna instituutidega, sh kaastegevus projektis TEMPUS kaasaegse tootearendusõppe loomisel TTÜ-s. Ühtlasi on ta juhendanud KTH-s TTÜ õppejõude. Ta on DAAAM Balticu rahvusvahelise programmikomitee liige, Rootsi Eestlaste Esinduse/Rootsi Eestlaste Liidu (REE/REL) esinduskogu liige (1966–2006) ning TTÜ audoktor (2006).

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* "Korporatsioon Fraternitas Estica 1907–1982" Toronto, 1983, lk 139
* "Mente et manu" 7. juuni 2006
* Priidu Pukk Tallinna tehnikaülikooli kodulehel
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Priikooli õigus** kuni kõrgema kooli lõpetamiseni oli Eesti esimese vabariigi ajal antud hüve  Vabadussõjast osavõtnud kooliõpilastele (õppursõduritele).

 Ajutise Valitsuse poolt võeti 22. aprillil 1919 vastu määrus kooliõpilastele-sõduritele hariduse andmise kohta riigi kulul. Selle järgi pidid kõik kooliõpilased, kes Vabadussõjast väeliinil osa olid võtnud, saama riigi kulul riigi või kohaliku omavalitsuse õppeasutuses tasuta hariduse kuni kõrgema kooli lõpetamiseni.

Priikooli saamise õigusi täpsustati 29. juunil 1921 Vabariigi Valitsuse poolt väljaantud seadusega, milles piirati tasuta hariduse saamist vaid ühes alg- ja keskkoolis ning selle lõpetamise järel vaid ühes kõrgkooli või ülikooli teaduskonnas õppimisega. Samuti võis tasuta hariduse andmisest loobuda õpilase edasijõudmatuse korral. Haridusministeeriumi loal võis vastava avaliku kooli puudumisel või mõnel muul mõjuval põhjusel saada tasuta hariduse ka mõnes erakoolis.

Viited
------

1. ↑  Ajutise Walitsuse poolt 22. aprillil 1919. a. wastuwõetud määrus kooliõpilastele-sõduritele hariduse andmise kohta riigi kulul
2. ↑  Ajutise Walitsemise korra § 12-a põhjal Wabariigi Walitsuse poolt 29. juunil wastuwõetud Seadus Eesti wabadussõjast osawõtnud kooliõpilastele hariduse andmise kohta riigi kulul
**Adolf von Fürstenberg** oli Liivimaa ordu liige, Maasilinna foogt ja Pärnu komtuur.

Adolfi vanemad olid Johann von Fürstenberg zu Hörde ja Bele Kuken, Dortmundi kodaniku tütar. Adolf sündis tõenäoliselt Hördes Dortmundi lähedal.

1475. aastal on Fürstenbergi mainitud Vestfaalis ilmikuna. Tõenäoliselt varsti pärast seda astus ta Liivimaa ordusse ja oli aastatel 1499–1507 Maasilinna foogt. Seejärel pole tema kohta üle kümne aasta teateid, alles 1522–1526 on teda märgitud endise Pärnu komtuurina. Arvestades lünki teadaolevate Pärnu komtuuride ametiaegades, võis ta komtuur olla kas 1509–1510, 1516–1517, 1517–1520 või 1520–1522. Eelviimane periood näib kõige tõenäolisem, sest on neist pikim, üheaastaseid vahesid käsknike ametiaegade vahel oli aga tihti. Pärast 1526. aastat Adolfi kohta teated puuduvad.

Kirjandus
---------

* *Ritterbrüder im livländischen Zweig des Deutschen Ordens*. Köln: Böhlau, 1993. Nr. 264 (lk 237–238).


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Herbert von Dellwig** | **Maasilinna foogt**1499–1507 | Järgnev**Gotthard von Fürstenberg** |
| Eelnev**?** | **Pärnu komtuur**tõenäoliselt 1510. aastad | Järgnev**?**

 |
**Adolf Perenson** (ka **Berenson**; *Перенсон (Берендсон), Адольф Густавович*; 19/31. oktoober 1885 Kolga, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – 10. mai 1919 Krasnojarsk) oli eesti päritolu sotsiaaldemokraatliku liikumise tegelane, 1905. aasta Kroonlinna ülestõusust osvõtja, poliitvang ja nõukogude võimu esindaja Siberis Jenissei maakonnas ja Krasnojarski oblasti Täitevkomitees, hukatud Vene kodusõjas valgekaartlaste poolt.

Õppis Peterburi ülikoolis meditsiiniteaduskonnas ja sai sõjaväearsti elukutse, liitus VSDT(b)P-ga ja osales 1905. aasta ülestõusus Kroonlinnas, mille eest 1908. aastal mõisteti süüdi ja saadeti 5 aastaks sunnitööle. Karistust kandis Schlüsselburgi kindluses, Zerentukis, Kutomaris. Asumisele saadeti 1912. aasta augustis Jenissei kubermangu. Tegeles eraarsti praksisega Irkutski lähedal Aleksandri keskvangla (*Александровскй централ*) ja Nertšinski piirkonna vanglates ning oli apteegijuhataja Jenisseiskis koos abikaasa (*Елизавета Христиановна Румба-Перенсон*).

Pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni valiti Krasnojarski Täitevkomitee liikmeks ja hiljem Jenissei maakonna Tööliste ja Soldatite Nõukogu Täitevkomitee esimeheks.

1918. aastal valiti Jenissei kubermangu Tööliste ja Soldatite Nõukogu Täitevkomitee esimehe asetäitjaks ning Siberi Kesktäitevkomitee liikmeks, Vene kodusõja ajal vahistati augustis 1918, admiral Aleksandr Koltšaki vägede poolt ja hukati koos teiste Krasnojarski Täitevkomitee liikmetega 1919. aastal Krasnojarski vanglas.

Viited
------

1. ↑  "Персонажи Нерчинской каторги". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2016. Vaadatud 13. mail 2009.
2. ↑  Юрий. Сборник статей, материалов и документов: Был ли Сталин агентом охранки?.[*alaline kõdulink*]
3. ↑   Сибирский календарь на Academ.info
**Petter Solberg** (sündinud 18. novembril 1974 Askimis) on Norra rallisõitja.

Debüüdi WRC sarjas tegi Solberg 1998. aastal, lepingule Fordiga kirjutati alla 1999. aastal. Järgmisel aastal algas tema edukas koostöö Subaru World Rally Teamiga. Kui ta tuli 2003. aastal WRC sarja meistriks, oli ta esimene norrakas, kes selleni on jõudnud.

Petter Solberg, 2006
Kui Subaru 2008. aastal sarjast lahkus, tegi Solberg oma meeskonna Petter Solberg World Rally Team, sõiduvahendeiks Citroën Xsara WRC, Citroën C4 WRC ja Citroën DS3 WRC.

2012. aastal hakkas Solberg sõitma rallikrossi. Sarja on ta võitnud kokku kahel korral: 2014. ja 2015. aastal.

Tunnustus
---------

* 2003 – Aftenposteni kuldmedal

Viited
------

1. ↑

Välislingid
-----------

* 
* Sõitja profiil

Autoralli maailmameistrid

1977 Itaalia Sandro Munari **·**  1978 Soome Markku Alén **·**  1979 Rootsi Björn Waldegård **·**  1980 Saksamaa Walter Röhrl **·**  1981 Soome Ari Vatanen **·**  1982 Saksamaa Walter Röhrl **·**  1983 Soome Hannu Mikkola **·**  1984 Rootsi Stig Blomqvist **·**  1985 Soome Timo Salonen **·**  1986 Soome Juha Kankkunen **·**  1987 Soome Juha Kankkunen **·**  1988 Itaalia Miki Biasion **·**  1989 Itaalia Miki Biasion **·**  1990 Hispaania Carlos Sainz **·**  1991 Soome Juha Kankkunen **·**  1992 Hispaania Carlos Sainz **·**  1993 Soome Juha Kankkunen **·**  1994 Prantsusmaa Didier Auriol **·**  1995 Suurbritannia Colin McRae **·**  1996 Soome Tommi Mäkinen **·**  1997 Soome Tommi Mäkinen **·**  1998 Soome Tommi Mäkinen **·**  1999 Soome Tommi Mäkinen **·**  2000 Soome Marcus Grönholm **·**  2001 Suurbritannia Richard Burns **·**  2002 Soome Marcus Grönholm **·**  2003 Norra Petter Solberg **·**  2004 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2005 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2006 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2007 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2008 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2009 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2010 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·**  2011 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·** 
2012 Prantsusmaa Sébastien Loeb **·** 
2013 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2014 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2015 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2016 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2017 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2018 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**  2019 Eesti Ott Tänak **·**  2020 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**   2021 Prantsusmaa Sébastien Ogier **·**   2022 Soome Kalle Rovanperä
**Küprose Ringhäälinguorganisatsioon** (kreeka keeles: ***Ραδιοφωνικό Ίδρυμα Κύπρου (Radiofonikó Ídryma Kýprou)***, ***ΡΙΚ (RIK)***; türgi keeles: *Kıbrıs Radyo Yayın Kurumu*, *KRYK*) ehk **CyBC** on Küprose rahvuslik avalik-õiguslik ringhääling. CyBC on Euroopa Ringhäälingute Liidu liige.

Organisatsioon asutati 1953. aastal Cyprus Broadcasting Service nime all ja kannab oma praegust nime alates 1960. aastast. CyBC edastab kolme tele- ja nelja raadioprogrammi, mida edastatakse maapealselt VHF või UHF/VHF kaudu ja otseülekandena interneti kaudu. Programmid edastatakse kreeka, türgi ja inglise keeles, ülekaalus on kreeka keel. Türgi keeles edastatakse 11 tundi päevas.

Kanalid
-------

### Televisioon

* RIK 1 - uudised, kultuur
* RIK 2 - peamiselt meelelahutus
* RIK Sat - rahvusvaheline kanal

* RIK 1RIK 1
* RIK 2RIK 2
* RIK SatRIK Sat

### Raadio

* RIK Proto - uudised, jutusaated, kultuur
* RIK Deftero - rahvusvähemused
* RIK Triton - meelelahutus ja informatsioon; kõige populaarsem raadiokanal
* RIK Classic - klassikaline muusika, jazz

Välislingid
-----------

* CyBC koduleht