**Piparmünt** (*Mentha × piperita)* on huulõieliste sugukonna mündi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim, vesimündi (*Mentha aquatiaca*) ja rohemündi (*Mentha spicata*) hübriid.

Nimetus
-------

Piparmündi nimetuse esimene pool tuleneb sanskritikeelsest pika pipra *(Piper longum)* nimetusest *pippali* (पिप्पलि, पिप्पली).

Nimetuse teine pool on tõenäoliselt tuletis ladinakeelsest nimetusest *mentha* või *menta*, mis on omakorda laenatud kreekakeelsest sõnast *minthe* (μίνθη), *mentea* (μέντηα) või *minte* (μίντη), mille tähendust täpselt ei teata. Kindel on see, et nimetust *mintha* tunti juba Mükeenes.

Piparmünti on rahvapäraselt nimetatud *vehvermintsiks*.

Päritolu
--------

Piparmünt on vesimündi ja rohemündi hübriid, mis on saadud 1696 Inglismaal looduslike liikide ristamisel. Inglismaalt levis piparmündi kasvatamine Euroopasse ja Aafrikasse. Tänapäeval leiab piparmünti metsistununa Kesk- ja Lõuna-Euroopas.

Morfoloogia
-----------

Taim on 30–60 cm kõrgune, soodsal kasvukohal võib kasvada ka 80 cm kõrguseks. Kandiline vars püstine, peaaegu paljas. Lehed piklikud või süstjad, paljad, mõnikord alumisel pinnal roodude kohal karvased, teravalt saagja servaga. Tavaliselt tumerohelised, kuid mõnikord värvuvad punakaks. Leherootsud 6–8 mm pikad.

Õisik tihe, tähkjas. Õied roosad või lillad.

Paljunemine
-----------

Piparmündil meie tingimustes reeglina seemned ei valmi ja kui valmivadki, ei anna vanematega sarnaseid järglasi. Paljuneb maa-aluste võsunditega.

Kasvatamine
-----------

Õitsev piparmünt
Vajab kerges varjus, niisket, huumusrikast, umbrohupuhast kasvukohta.

Piparmündi levinuimad teisendid on valge piparmünt (*Mentha × piperita* f. *pallescens*) ja belgia piparmünt (*Mentha × piperita* var. *ouweneelii*) ning vorm must piparmünt (*Mentha × piperita* var. *piperita*). Just viimane on tõenäoliselt Inglismaal sündinud originaalhübriid. Tuntakse tänapäeval 'Black Mitchami' nime all. Mustaks piparmündiks kutsutakse seda vormi taime tumevioletsete varte tõttu. Tumeda värvuse annab taimele antotsüaniin. Hilisemad teisendid antotsüaniini ei sisalda ja sellest ka nimetus "valge piparmünt".

Tuntakse ka hulgaliselt sorte: 'Candymint', 'Citrata' (bergamoti lõhnaline), 'Lime Mint' (lehed laimilõhnalised), 'Chocolate Mint'.

Aretatud on ka dekoratiivsorte, näiteks 'Variegata' (lehed rohelise ja kahvatukollase kirjud) ja 'Crispa' (käharalehine).

Kasutamine
----------

 *Pikemalt artiklis Piparmündiõli*
Piparmündilehtedest valmistatud tee ja tinktuur mõjuvad valu vaigistavalt, vähendavad iiveldust ning gaaside teket.

Kulinaarias on piparmündilehed kasutusel erinevate roogade (eriti magustoitude) maitsestamisel.

Sobib ka püsilillepeenras ilutaimena kasvatamiseks.

**Värske piparmündi toiteväärtus ja biokeemiline koostis**| 

Toitained| Toitained | Väärtus 100 g kohta | Ühik |
| --- | --- | --- |
| Vesi | 78,65 | g |
| Kalorsus | 70 | kcal |
| Valgud | 3,75 | g |
| Lipiidid | 0,94 | g |
| Tuhk | 1,76 | g |
| Süsivesikud | 14,89 | g |
| Kiudained | 8,0 | g |
|

 | 

Toiteelemendid| Toiteelement | Väärtus 100 g kohta | Ühik |
| --- | --- | --- |
| Kaltsium (Ca) | 243,0 | mg |
| Raud (Fe) | 5,08 | mg |
| Magneesium (Mg) | 80,0 | mg |
| Fosfor (P) | 73,0 | mg |
| Kaalium (K) | 569,0 | mg |
| Naatrium (Na) | 31,0 | mg |
| Tsink (Zn) | 1,11 | mg |
| Vask (Cu) | 0,33 | mg |
| Mangaan (Mn) | 1,18 | mg |
|

 | 

Vitamiinid| Vitamiin | Väärtus 100 g kohta | Ühik |
| --- | --- | --- |
| C | 31,8 | mg |
| B1 | 0,08 | mg |
| B2 | 0,27 | mg |
| B3 | 1,71 | mg |
| B5 | 0,34 | mg |
| B6 | 0,13 | mg |
| A | 212,0 | μg |
| Folaadid | 114,0 | μg |
| (1 g = 1000 mg; 1 mg = 1000 μg) |

 |

Viited
------

1. ↑  Long Pepper (Piper longum L. and Piper retrofractum Vahl)
2. 1 2  Peppermint (Mentha piperita L.)
3. 1 2 3  "USDA National Nutrient Database". *www.nal.usda.gov* (inglise). Originaali arhiivikoopia seisuga 3.03.2015. Vaadatud 9.01.2011.

Välislingid
-----------

* Piparmünt andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes