recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Eugenio Calabi
**Eugenio Calabi** (11. mai 1923 Milano – 25. september 2023) oli itaalia päritolu Ameerika Ühendriikide matemaatik.

Ta oli Pennsylvania Ülikooli emeriitprofessor. Tema peamised uurimisvaldkonnad olid diferentsiaalgeomeetria, osatuletistega diferentsiaalvõrrandid ja nende rakendused. Tema uurimistöö nn Calabi hüpoteesi kallal viis Calabi-Yau muutkonna loomiseni (hüpoteesi tõestas 1976. aastal Shing Tung Yau). 

Calabi lõpetas 1946. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi. 1950. aastal sai ta Princetoni Ülikoolist doktorikraadi. Ta on töötanud professorina Minnesota Ülikoolis ja alates 1967. aastast Pennsylvania Ülikoolis.

2012. aastal valis Ameerika Matemaatikaselts ta *fellow'*ks.

Tunnustus
---------

* 1991 – Ameerika Matemaatikaseltsi Steele'i auhind

Viited
------

1. ↑  Eugenio Calabi. genealogy.math.ndsu.nodak.edu
2. ↑  List of Fellows of the American Mathematical Society. ams.org

Välislingid
-----------

* Special Lecture by Eugenio Calabi. Youtube, 24. aprill 2013
**Satuni provints** on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Andamani mere ääres, piirneb lõunas Malaisiaga.

2020. aastal oli provintsi rahvaarv 324 835. 2017. aastal olid 76,8% elanikest moslemid ja 23% budistid.

Provints jaguneb 7 ringkonnaks (*amphoe*).

Trangi provintsis on 3 rahvusparki: Tarutao rahvuspark (1490 km², sh 1260 km² merealad), Mu Ko Phetra rahvuspark (494 km², sh 468 km² merealad) ja Thale Bani rahvuspark (196 km²).

Viited
------

1. ↑
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Satuni provints** |

* 

Tai provintsid

Amnat Charoeni • Ang Thongi • Ayutthaya • Bangkok • Bueng Kan • Buri Rami • Chachoengsao • Chai Nati • Chaiyaphumi • Chanthaburi • Chiang Mai • Chiang Rai • Chon Buri • Chumphoni • Kalasini • Kamphaeng Pheti • Kanchanaburi • Khon Kaeni • Krabi • Lampangi • Lamphuni • Loei • Lop Buri • Mae Hong Soni • Maha Sarakhami • Mukdahan Nakhon Nayoki • Nakhon Pathomi • Nakhon Phanomi • Nakhon Ratchasima • Nakhon Sawani • Nakhon Si Thammarati • Nani • Narathiwati • Nong Bua Lam Phu • Nong Khai • Nonthaburi • Pathum Thani • Pattani • Phangnga • Phatthalungi • Phayao • Phetchabuni • Phetchaburi • Phichiti • Phitsanuloki • Phrae • Phuketi • Prachin Buri • Prachuap Khiri Khani • Ranongi • Ratchaburi • Rayongi • Roi Eti • Sa Kaeo • Sakon Nakhoni • Samut Prakani • Samut Sakhoni • Samut Songkhrami • Saraburi • Satuni • Sing Buri • Si Sa Keti • Songkhla • Sukhothai • Suphan Buri • Surat Thani • Surini • Taki • Trangi • Trati • Ubon Ratchathani • Udon Thani • Uthai Thani • Uttaraditi • Yala • Yasothoni
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on filmilavastajast; Kanada jäähokimängija kohta vaata artiklit Tom Hooper (jäähoki), Kanada muusiku kohta artiklit Tom Hooper (muusik), skulptori kohta artiklit Tom Hooper (skulptor)* |

---

Tom Hooper Toronto filmifestivalil (2010)
**Tom Hooper** (sünninimi **Thomas George Hooper**; sündinud 1972 Londonis) on Briti režissöör.

Hooper sündis meediaärimehe Richard Hooperi ning kirjaniku ja õpetlase Meredith Hooperi pojana. Ema oli Austraalia päritolu ning sellepärast on Tom Hooperil Briti ja Austraalia topeltkodakondsus, kuigi ta on kogu elu Inglismaal elanud.

Kui Hooper oli 12-aastane, luges ta raamatut pealkirjaga "Kuidas teha filmi ja televisiooni" ning otsustas saada režissööriks. Ta uuris filmitegemist oma käe peal kirjandusest ja tegi 13-aastaselt oma esimese filmi, võttes selle üles kaameraga, mille onu oli talle kinkinud. Kui ta oli 14-aastane, võitis tema film "Kuulivest" ("Bomber jacket") BBC noorte filmitegijate konkursil teise koha. Tema teine lühifilm "Maakoht" ("Countryside") kujutab tuumatalve.

16-aastaselt lõpetas Hooper kooli ja kirjutas stsenaariumi lühifilmile "Värvitud näod" ("Painted Faces"), mille valmistegemiseks kogus kaks aastat raha. Lõpuks pani BAFTA auhinna ja Emmy pälvinud režissöör Paul Welland üritusse raha, mis võimaldas Hooperil filmi valmis teha. See valmis 1992. Hooper oli selle filmi stsenarist, režissöör ja monteerija. Film õnnestus müüa telekanalile Channel 4, seda näidati Londoni filmifestivalil ja pisut isegi kinodes.

Seejärel astus Hooper Oxfordi ülikooli, kus õppis inglise keelt. Ta tegutses Oxfordi ülikooli teatriühingus. Seal teenis ta esimest korda režissööritöö eest raha (200 naelsterlingit ülikooli jõuluvideo eest). Seejärel sai ta tööd esimese telereklaami tegemisel, milleks oli Sega reklaam briti popbändiga Right Said Fred.

Tunnustus
---------

Emmy kandidaadiks on Hooper esitatud kolm korda, alati lühisarja, filmi või seriaaliosa režissööri kategoorias. Ta kandideeris 2004 politseisarjaga "Prime Suspect", 2006 lühisarjaga "Elizabeth I" ja 2007 lühisarjaga "John Adams". Ta võitis ühe Emmy (2006).

2010 lavastas ta filmi "Kuninga kõne", millega pälvis hulgaliselt auhindu, nende seas Oscari, ja nimetati Kuldgloobuse kandidaadiks, mõlemat parima režissööri kategoorias.

Välislingid
-----------

* Tom Hooper andmekogus IMDb (inglise)
Kui varem peeti Tartu üheks sümboliks Kivisilda, siis tänapäeval seostub Tartuga sageli Kaarsild.
**Tartu sillad** on eeskätt seitse Emajõge ületavat silda, kuid sildade hulka kuuluvad ka viaduktid ja jalakäijate sillad. Mõned neist sildadest on linna jaoks eluliselt üliolulised, kuna Tartu linna jagab kaheks Emajõgi. 

Kui linnas oli vaid üks sild (nüüdse Vabadussilla kohal), toimus suur osa liiklusest kahe kalda vahel parvedega. Kui sillad sõdades purustati, ehitati ajutisi pontoonsildu. Tänapäeval on liikluskoormuse kasvu tõttu rajatud Tartus 7 silda üle Emajõe, samuti mõned viaduktid ning jalakäijate sillad.

Emajõe sillad on tänapäeval allavoolu lugedes järgmised: Kroonuaia sild, Vabadussild, Kaarsild, Rahu sild, Turusild, Sõpruse sild ja Ihaste sild. Praeguse Kaarsilla kohal paiknes Katariina II ajal ehitatud Kivisild, mis aga lasti õhku Teises maailmasõjas. Linna lähedal ülesvoolu paikneb Emajõel Jänese raudteesild.

Linna liiklusvoogude seisukohalt on olulised ka viaduktid: Riia tänava raudteesild ja Variku viadukt. Idaringtee projekti raames lisandusid veel Võru tänava viadukt, Ihaste teed ületav viadukt, Soojuse teed ületav viadukt ja kolm kergliiklusteed ületavat viadukti. Riia ringristmiku eritasandiliseks ehitamise käigus rajati veel Riia viadukt, kaks viadukti üle Aardla tänava ja 7 kergliiklusteed ületavat viadukti.

Toomemäele rajati pargi väljaehitamise käigus kaks maalilist jalakäijate silda: 1816. aastal Inglisild ja 1913. aastal Kuradisild. Ka Toome Musumäe groti ees paikneb istmetega ehissillake, mis algselt viis üle väikese tiigi. 2021. aastal avati Riia tänava raudteesilla kõrval kergliiklussillana Vaksali sild.

Tartu sildu on korduvalt kujutatud kunstis, samuti postmarkidel. Ainsana on kahel korra postmargile jõudnud Kivisild (1941 ja 1997).

2014. aasta juunist novembri alguseni oli Eesti Rahva Muuseumi Postimuuseumis avatud näitus Tartu sildadest ja nende kujutamisest postmarkidel. Näitus tähistas 230 aasta möödumist Kivisilla avamisest ja 460 aasta möödumist Emajõe esimese püsisilla esmamainimisest.

Välislingid
-----------

* Igor Örd "Jõgede ja sildade linn Tartu" Postimees 9. november 2005
* Romeo Metsallik "Tartu sillad (I)"

| * v
* r
Tartu sillad |
| --- |
| Sillad üle Emajõe | 
Kroonuaia sild **·**  Vabadussild **·**  Kaarsild **·**  Rahu sild **·**  Turusild **·**  Sõpruse sild **·**  Ihaste sild |
| Ajaloolised sillad | 
Kivisild **·**  Raudsild |
| Sillad Toomemäel | 
Inglisild **·** Kuradisild |
| Muud sillad | 
Riia tänava raudteesild **·** Vaksali sild **·** Variku viadukt |
**Antazavė** (poola keeles vanasti **Antuzów**) on küla (endine alev) Leedus Zarasai rajoonis, Antazavė valla halduskeskus. Küla asub Zarasaist 22 kilomeetrit loodes Zalvė järve ääres. 

Antazavės on keskkool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1794 ehitatud katoliku kirik ja Antazavė mõisa hoonetekompleks.

Küla nimi tuleneb seeli keelest ja tähendab "Zalvė järve ääres". Nime varasem kuju oli *Untazalve*.

Elanikkond
----------

|  |  |
| --- | --- |
| * 143 (1902)
* 166 (1923)
* 134 (1959)
* 497 (1970)
* 529 (1974)
 | * 603 (1979)
* 648 (1984)
* 628 (1989)
* 461 (2001)
* 413 (2011)
 |

Ajalugu
-------

Küla on esmamainitud 1560. aastal. XVIII sajandil rajati Antazavė mõis. 1796. aastal rajati külla kirik ja moodustati Antazavė kihelkond. 1861. aastal hakkas seal tegutsema kihelkonnakool. XIX sajandi lõpus oli asula eraomanduses olev alev.

Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.

* Metsavendade punkerMetsavendade punker
* KoolimajaKoolimaja
* Katoliku kirikKatoliku kirik
* Kiriku kellatornKiriku kellatorn
* Kiriku väravKiriku värav
* Vana elektripost kurepesagaVana elektripost kurepesaga

Viited
------

1. ↑  surašymas
2. ↑   Algė Jankevičienė. *Antazavė.* Visuotinė lietuvių enciklopedija, Kd. I (A-Ar). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2001. 565 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Antazavė** |

* Poola Kuningriigi geograafiline leksikon aastast 1900
* Poola Kuningriigi geograafiline leksikon aastast 1880
* Küla portaalis vietoves.Lt
Vaba tarkvara päeva logo 2011. aastal
**Vaba tarkvara päev** on rahvusvaheline tähtpäev tarkvaraga seotud vabaduste ja nende eest seisjate esiletõstmiseks. Päeva eesmärk on üldise vaba tarkvara alase teadlikkuse tõstmine ning vaba tarkvara ja avatud standardite levikule kaasaaitamine.

Päeva korraldamist koordineerib Ameerika Ühendriikides registreeritud mittetulundusühing Software Freedom International (SFI). Esimest korda tähistati seda 28. augustil 2004. Alates 2006. aastast tähistatakse seda septembri kolmandal laupäeval. 

Eestis on vaba tarkvara päeva peetud eri vormides 2010. aastast, 2012. aastal tähistati seda paralleelselt Tallinnas, Tartus ja Raplas.

Korraldus
---------

SFI on ürituse ametlik korraldaja ning tegeleb annetuste, sponsorlepingute, raamatupidamise ja korraldusmeeskondade registreerimisega. Konkreetseid üritusi korraldavad aga kohalikud vabatahtlikest koosnevad meeskonnad. Ürituse täpne formaat on kohaliku korraldusmeeskonna otsustada.

Osavõtt
-------

Esimesest üritusest 2004. aastal võttis osa 12 meeskonda. Aastal 2010 seati eesmärgiks 1000 meeskonda, kuid osalejate arv jäi alla 400. 

| Toimumisaeg | Meeskondi | Riike | Allikas |
| --- | --- | --- | --- |
| 28. august 2004 | 12 | N/A | linux.com |
| 10. september 2005 | 136 | 60 | linux.com SFD 2005 map |
| 16. september 2006 | 180 | 70 | 2006. aasta kaart |
| 15. september 2007 | 286 | 80 | 2007. aasta kaart |
| 20. september 2008 | 563 | 90 | 2008. aasta kaart |
| 19. september 2009 | 700 | 90 | 2009. aasta kaart |
| 18. september 2010 | 397 | 90 | 2010. aasta kaart |
| 17. september 2011 | 442 | 87 | 2011. aasta kaart |
| 15. september 2012 |  ? |  ? | 2012. aasta kaart |
|

Viited
------

1. ↑  RISO vaba tarkvara (info)päev[*alaline kõdulink*], 20. septembril 2010.
2. ↑  Laupäeval tähistatakse Eestis ülemaailmset vaba tarkvara päeva, E24 14. september 2012
3. ↑  SFD Startup Guide (What should we do) SFD Start Guide. Kasutatud: 24.08.2012

Välislingid
-----------

* Vaba tarkvara päeva koduleht
**Bánov** (saksa keeles *Banow*, vanasti ka *Banau*) on küla (endine alev) Tšehhis Morava kaguosas Zlíni maakonnas Uherské Hradiště ringkonnas. Küla asub Bílé Karpaty mägedes Slovakkia piiri ääres, asudes Uherský Brodist seitsme kilomeetri kaugusel. Bánovit läbib maantee E50, mis viib Brnost Slovakkiasse. Aastal 2010 valmis küla ümbersõidutee, mis on sealset elukvaliteeti oluliselt parandanud.

Ajalugu
-------

Arheoloogiliste uuringute kohaselt olid küla alad asustatud juba pronksiajal, mil seal elasid Věteřovská kultuuri kuuluvad inimesed. Ajal, mil küla kuulus Suur-Määri riiki, asusid seal riigi kaitserajatised. Seal asunud kindlus hävis Tšehhimaa ja Ungari vaheliste sõdade käigus. Sealne piirkond moodustas Ungari ja Määrimaa vahelise Lucká provintsi (*Provincia Lucensis*), mis käis sõdades korduvalt käest kätte.

Kirjalikes allikates on asulat esimest korda mainitud aastal 1091, mil seal viibis tulevane Tšehhi kuningas Břetislav II. Piirkonda valitsesid Mojmíride suguvõssa kuuluvad vürstid, kuni 13. sajandi lõpuni kuulus piirkond Ungarile, seejärel aga sai lõplikult Määrimaa osaks. Aastast 1230 hakkas küla kuuluma Neuhauside suguvõsale (nemad on pärandanud ka küla vapile oma sümboliks olevad viie kroonlehega punased roosid). 16. sajandi teisel poole said selle omanikuks Tetourid. Aastal 1570 sai Bánovist alev, kus peeti kolm korda aastas laata. Aastal 1689 ostis küla Johann Karl Graf Sérenyi, kellele kuulus ka Uherský Brod, ta liitis need üheks valduseks ja muutis selle patrimoniaalmõisaks.

Aastail 2010–2014 oli külavanemaks Zbyněk Král, aastast 2014 täidab neid kohuseid aga Marek Mahdal.

Vaatamisväärsused
-----------------

Teel Uherský Brodist Bánovisse asub küla kohal vulkaanilisel kõrgendikul mälestis *Kolm Risti*.

### Mälestised

* Noorema kiviaja lõpust pärinev asulakoht
* Madjarite ekspansiooni ajal hävinenud linnuse ase
* Keskaegse kiriku kohale XVII sajandil rajatud barokne Püha Martini kirik
* Säilinud vana taluarhitektuur – majad nr 97 ja 98, samuti ka maja nr 73 ait
* XVIII sajandi teisest poolest pärinev Jan Nepomucký barokne skulptuur

### Mälestusmärgid

* Mälestustahvel Josef Bublíkule
* J. Vlaci poolt aastal 1974 loodud Štěpán Zálešáki büst tema sünnikodu juures

### Loodusmälestised

Loodusmälestistest asub külas endine kivimurd Hrádek, kus kaevandati varem andesiiti. Sinna 1. oktoobril 2002 rajatud kaitseala pindala on 0,3287 hektarit. Kivimurd ise on Tertsiaari vulkaanilise aktiivsuse mälestis. Vanas karjääris elavad ka pääsusaba (*Papilio machaon*) ja puriliblikas (*Iphiclides podalirius*).

Pilte
-----

* Kolm risti ja Hrádeki kivimurdKolm risti ja Hrádeki kivimurd
* Bánovi kirikBánovi kirik
* Talvine BánovTalvine Bánov
* Jan Nepomucký skulptuurJan Nepomucký skulptuur

Tuntud elanikke
---------------

* Josef Bublík – Tšehhi langevarjur, langes Prahas Kyrillose ja Methodiose kirikus pärast atentaati Heydrichile
* Štěpán Zálešák (1874–1945) – Tšehhi skulptor

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Bánov** |

* Küla koduleht
**Hüdrostaatika põhivõrrand** on võrrand, mille järgi on rõhu tasakaalus olevas vedelikus võrdne vedeliku samba poolt avaldatava lisarõhu ja vedeliku pinnale mõjuva rõhu summaga. Formaalselt: 

{\displaystyle p=p\_{0}+\rho gh,\,}
kus {\displaystyle p\_{0}} on rõhk vedeliku pinnal, *g* on raskuskiirendus ja *h* on vedelikusamba kõrgus.

Hüdrostaatika põhivõrrandi tuletamine
-------------------------------------

Samarõhupinna võrrand on tuletatav Newtoni kolmanda seadusest. Eeldades, et vedelik on tasakaalus, saab viimase viia kujule

{\displaystyle dp=\rho {\vec {a}}{\vec {d}}s,\,}
kus \rho on vedeliku tihedus, *p* on rõhk, {\displaystyle {\vec {a}}=a\_{x},a\_{y},a\_{z}} on kiirendus ja {\displaystyle {\vec {d}}s} on infitesimaalne nihe ruumis.

Hüdrostaatika põhivõrrand leitakse viimase võrrandi integreerimisel tingimusel, et vedelik on absoluutses tasakaalus, st vedelikule mõjub vaid raskuskiirendus. Üldsust kitsendamata võib koordinaatsüsteemi valida nii, et *z* koordinaat tähistaks kõrgust maapinnast. Sel juhul on kiirenduse komponentidel väärtused{\displaystyle a\_{z}=-g,a\_{x}=a\_{y}=0}. Ülalantud võrrand võtab kuju

{\displaystyle dp=-\rho gdz.\,}
Integreerime viimast eeldades, et \rho ja {\displaystyle g} on konstandid:

{\displaystyle p=-\rho gz+C.\,}
Integreerimiskonstant *C* määratakse tingimusest, et vedeliku vabapinnale ({\displaystyle z=z\_{0}}) mõjuv rõhk on {\displaystyle p\_{0}}. Leiame, et {\displaystyle p\_{0}=gz\_{0}+C}. Leiame, et
{\displaystyle p=\rho gh+p\_{0},\,}
kus {\displaystyle h=z\_{0}-z} on vedelikusamba kõrgus.

Vaata ka
--------

* Samarõhupind
**Xianni** (hiina keeles 仙妮 *Xiānnī*, inglise keeles *Princess Jeannie*) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302MK, IV seeria) Hiina jõereisilaev, mis on ehitatud 1991. aastal.

Laeva hiinakeelne nimi "Xianni" on ingliskeelse nime "Jeannie" hiinapärastatud kuju, kusjuures 仙 *xiān* tähendab 'surematut taevaasukat' või 'haldjat' ja murdesõna 妮 *nī* 'tüdrukut' või 'plikat'.

Laev tehasenumbriga 304 ehitati Elbewerft Boizenburgi laevatehases (endine VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau) ühinenud Saksamaal Boizenburgis 1991. aastal nime *Konstantin Stanjukovitš* all Moskva Laevakompaniile. Laev nimetati Venemaa kirjaniku Konstantin Stanjukovitši (1843–1903) järgi, kes on peamiselt tuntud jutustuste tõttu Venemaa sõjalaevastiku elust.

Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit. Laev on 129,10 m pikk, 16,70 m lai ja 15,93 m kõrge. Nagu jõelaevadel ikka on tema süvis suhteliselt väike, 3852 tonni korral 2,94 m. Suurim kiirus on 25,5 km/h ehk 13,8 sõlme. Laeva peamasina moodustavad 3 diiselmasinat 6ЧРН 36/45 (ЭГ70-5), millest igaühe võimsus on 736 kW ja koguvõimsus 2208 kW ehk 3000 hj. Laeva sõuseadme moodustavad 3 viielabalist põtkurit, mille läbimõõt on 1,8 m. Kaks nendest pöörlevad paremale ja üks vasakule. Laeva kogumahutavus on 5475.

Laeval on 146 kajutit. Projekti järgi on neis 258 reisijakohta. Laevaperes on 130 liiget.

Pärast Nõukogude Liidu lagunemist puudus huvi laeva eest maksta ja see müüdi koos kahe sõsarlaevaga Arkadi Gaidar (hiljem Xian Na) ja Aleksandr Grin (hiljem Xian Ting) Hiina laevakompaniile Regal China Cruises. Esialgu kandis ta nime "Princess Jeannie", 1994. aastal nimetati ta ümber Xianniks ja selle nime kandis ta 2015. aastani. Alus kasutati Hiinas Jangtse jõel, kodusadam oli Nantong.

Reisijate käsutuses on 146 kajutit. Neist 10 on kahekohalised luksuskajutid, kus on magamiskajut ja eraldi salong, kööginurk külmkapi ja baarikapiga ning vannituba duši ja bideega. Kajutis on teler ja telefon. Veel on laeval 14 ühekohalist luksuskajutit. 114 kajutit on tavalised. Neis on kaks voodit, külmkapp, vannituba dušiga ja lai välisaken. Külalistele on avatud restoran, söökla, baar, tantsusaal, raamatukogu ja mängutuba.

Vaata ka
--------

* Xianna
* Xianting
* Jõereisilaevade loend

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Xian Ni (Princess Jeannie) (до 1994 Константин Станюкович) (vene keeles)
2. ↑  Forever Lucky Passenger (Cruise) Ship, IMO 8529179 (inglise keeles)
3. 1 2 3 4 5 6 7 8  Projekt 302: Joonised lk. 1–3, tehnilised andmed lk. 4–10, nimekiri ja pildid lk. 11–16 ja "Vladimir Võssotski" ümberehitamine lk. 17 (PDF, laevaehitusinseneri J. L. Smirnovi raamatukogu] (vene keeles)
4. ↑  Projekt 302 - Водоизмещение и осадка (displacement) (vene keeles)
5. ↑  T. G. Shevchenko (1991)
6. ↑  "Cruise Name: China Regal Cruises". Originaali arhiivikoopia seisuga 12. aprill 2013. Vaadatud 12. aprillil 2013.

Välislingid
-----------

* 仙妮号游船 (hiina keeles)
**Kullerveod** on väikesaadetiste kiirveod, millega koos teostatakse üldjuhul ka saadetiste kokku- ja laialivedu. Kullervedusid teostavad ettevõtted hoiavad enamasti kogu veoahela uksest ukseni oma kontrolli all. 

Kullerveod tehakse pikkadel marsruutidel kullerfirmade lennukitega, lühikestel distantsidel aga kullerfirmade autodega. 

Kullersaadetiste vedu toimub reeglina maantee- ja/või õhutranspordiga. Õhus toimuvad kullerveod enamasti kullerfirmale kuuluva lennukipargiga. Kullervedusid sooritatakse nii pikkadel kui lühikestel lennumarsruutidel, kuid kullerveod võivad toimuda ka maanteedel (*roadfeeder*). 

Kullerfirmade korraldatavate kiirvedudega antakse ettevõtetele võimalus reageerida kiiresti nõudlusele. Ettevõtete konkurentsivõime seisukohalt on kullerveod eriti tähtsal kohal riikide jaoks, kes asuvad eemal peamistest globaalsetest turgudest. Kullerteenust osutavate firmade puhul on tüüpiline, et mõned suured tegijad valitsevad põhiosa globaalsest kullervedude turust. Nii on suur osa turgudest jaotatud kolme suure integraatori – UPS-i, FedExi ja DHL-i vahel. Kõrge teenindustasemega, üleilmselt toimiva tütarettevõtete võrgustiku ülevalpidamine eeldab suurte investeeringute tegemist kaubalennukitesse, lennujaama kaubaterminalidesse ja jaotuskeskustesse üleilmselt. 

Rahvusvahelises ulatuses tegutsevad kullervedajad pakuvad oma võrgustiku kaudu ukselt-uksele lennuvedusid, mille puhul on saadetis kogu lennuveo jooksul ühe ettevõtte valduses. See omakorda võimaldab vajadusel muuta veo ajal sihtkohta ja/või kauba saajat. Selleks, et kiire ja täpne tarne oleks võimalik, peab saadetiste ja info käitlemine toimuma õigel ajal ja õigesti. Kullerveo protsess on standardiseeritud. Globaalselt tegutsevate kullerfirmade võrgustikus kasutatakse ühesuguseid protsesse ja tegutsemistraditsioone. Toiminguid jälgitakse erinevate kvaliteedimõõdikute abil, väikseimadki kõrvalekalded avastatakse reeglina toimingute käigus ja likvideeritakse kiiresti.

Viited
------

1. ↑
2. ↑
3. ↑
**Laižuva** on alev Leedus Mažeikiai rajoonis, Laižuva valla halduskeskus. Laižuva asub Läti piiri ääres Vadakstise jõe kaldal. Alevit läbib Mažeikiai ja Jelgava vaheline raudtee. Vene keeles on Laižuva kohta olnud kasutusel nimekuju Лайжево.

Alevis on algkool ja raamatukogu. Laižuvas asub aastal 1884 valminud kirik.

Ajalugu
-------

Ehkki Laižuvat on esimest korda mainitud XV sajandil, tekkis sinna küla siiski alles 1568. aastal. XVII sajandi esimesel poolel sai Laižuvast alev. Aastal 1635 on esimest korda mainitud Laižuva kirikut. XVIII sajandil tekkis alevi juurde mõis. Aastal 1773 valmis Laižuvas uus kirik.

XIX sajandi alguses hakkas tegutsema kihelkonnakool. Aastal 1873 ehitati läbi alevi raudtee. Aastal 1884 põles Laižuva kirik maha, uus kirik valmis aastal 1889. Kirik oli punastest tellistest, seda ehtisid kaks torni. Aastal 1898 kehtestati koolis õppekeeleks vene keel.

Teine maailmasõda mõjus alevile laastavalt, see põles maha. Ka lasid taganevad Saksa väed aastal 1944 õhku sealse kiriku, ent juba samal aastal taastati see osaliselt. Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal oli Laižuva kolhoosikeskus.

Pilte
-----

* LaižuvaLaižuva
* Laižuva kirikLaižuva kirik
* LaižuvaLaižuva

Tuntud elanikke
---------------

* Vytautas Lalas – Leedu raskejõustiklane
* Antanas Vienažindys – Leedu vaimulik ja luuletaja
* Juozas Tumas-Vaižgantas – Leedu kirjanik

Viited
------

1. ↑  Лайжево. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 3 (Лаарсъ — Оятъ). СПб, 1867, 10 lk.

Välislingid
-----------

 Laižuva – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alev portaalis vietoves.Lt
* Alev Mažeikiai piirkonna entsüklopeedias
Akaatsiaallee luulefestival 2009. aastal
**Kulautuva** on alev (endine linn) Leedus Kaunase rajoonis, Kulautuva valla halduskeskus. Alev asub Nemunase jõe kaldal, merepinnast 78 meetri kõrgusel. Alevis on keskkool ja raamatukogu, kool tegutseb ka tuberkuloosidispanseri juures. Tegemist on suvitusasulaga, kus tähtsamaks tööandjaks on sealne tuberkuloosidispanser. Alevi nimi tuleneb tõenäoliselt leedukeelsest sõnast *kultuvė*, mis tähendab tõlkes pesulauda.

Alevis elab Leedu akvarellikunstnik Kazys Abromavičius.

Ajalugu
-------

Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1364 Marburgi Wigandi kroonikas (*Kalanten*). Toona asus see leedulaste Paštuva muinasmaakonnas. Varasemad nimekujud on veel *Galanten* (1370) ja *Golanten* (1372). Arvatakse ka, et alevi all asuval Nemunase jõe saarel sõlmisid Vytautas ja ristisõdijad aastal 1398 rahulepingu. Aastast 1578 pärineb nimekuju Колотово. XV sajandil rajati Kulautuvasse karjamõis. Aastal 1610 kasutati asula kohta nimekuju **Kolotovskis**, mis oli kasutusel aastani 1854, mil võeti kasutusele tänapäevane nimekuju,

XX sajandi alguses tekkis sinna suvitusasula. Alevi väljaehitamise kavandasid kolonelleitnant Vytautas Augustauskas ja arhitekt Jonas Kova-Kovalskis. Asula tänavad kavandati pärnadest ja robiiniatest alleedena. Aastal 1932 ehitati sinna kirik (algselt oli kabeli staatuses), mis aga aastal 1912 maha põles.

3. augustil 1946 sai Kulautuvast linn. Nõukogude ajal ehitati Kulautuvasse kultuurimaja, sanatoorium „Kregždutė" ja tuberkuloosidispanser. Samuti peeti seal kaunase rajooni laulupidusid (aastast 2005 rajooni laulu- ja tantsupidusid). Aastail 1993–1996 leiti linna ümbrusest viis aaret. 
Aastal 2003 muudeti linn aleviks.

* KulautuvaKulautuva
* TuberkuloosidispanserTuberkuloosidispanser
* LuigetiikLuigetiik
* Kulautuva kirikKulautuva kirik
* KellatornKellatorn
* KalmistuKalmistu

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Kulautuva. Visuotinė lietuvių enciklopedija, T. XI (Kremacija-Lenzo taisyklė). – Vilnius: Mokslo ir enciklopedijų leidybos institutas, 2007. 210 lk.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kulautuva** |

* Alev portaalis vietoves.Lt
See artikkel See artikkel räägib 1999. aastal sündinud jalgpallurist.  1993. aastal sündinud jalgpalluri kohta vaata artiklit Reece James (sündinud 1993).  

---

Reece James (2019)
**Reece James** (sündinud 8. detsembril 1999 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Premier League'i klubis Chelsea ja Inglismaa jalgpallikoondises. Ta on klubi meeskonna kapten.

Klubikarjäär
------------

Ta liitus Chelsea noorteakadeemiaga 2006. aastal.

Profidebüüdi tegi ta hooajal 2018–19, kui mängis laenul Inglismaa esiliigaklubis Wigan Athletic. Ta mängis sel hooajal kokku 46 liigamängus ja lõi kolm väravat. Hooaja lõpus valiti ta Wigan Athleticu hooaja parimaks mängijaks.

Inglismaa kõrgliigas tegi ta Chelsea meeskonnas debüüdi 19. oktoobril 2019 mängus Newcastle Unitedi vastu. Sama aasta 5. novembril sai ta mängus Amsterdami Ajaxi vastu Chelsea ajaloo noorimaks väravalööjaks UEFA Meistrite Liigas.

14. septembril 2020 lõi ta mängus Brighton & Hove Albioni vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Lisaks andis ta samas mängus väravasöödu Kurt Zouma väravale. Hooajal 2020–21 võitis ta Chelseaga Meistrite Liiga.

Pärast seda, kui César Azpilicueta Chelseast lahkus, sai James klubi uueks kapteniks.

Koondisekarjäär
---------------

Aastatel 2017–2019 mängis James Inglismaa noortekoondistes. 2017. aastal tuli James Inglismaa kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.

Inglismaa jalgpallikoondises tegi James debüüdi mängus 8. oktoobril 2020 mängus Walesi vastu. Ta kuulus Inglismaa koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Vigastuse tõttu jäi ta eemale 2022. aasta maailmameistrivõistlustest.

Saavutused
----------

Chelsea
* UEFA Meistrite Liiga: 2020–21
* UEFA superkarikas: 2021
* Klubide maailmameistrivõistlused: 2021

Viited
------

1. ↑  "Brighton 1–3 Chelsea: Frank Lampard impressed with Chelsea debutants". BBC Sport. 14.9.2020. Vaadatud 15.9.2020
2. ↑  "Reece James named Chelsea captain". *Chelsea F.C*. 9. august 2023. Vaadatud 9. augustil 2023.
3. ↑  Alistair, Magowan (9. november 2022). "England defender Reece James says he is 'devastated' to miss World Cup with knee injury". *BBC Sport*. Vaadatud 9. novembril 2022.

Välislingid
-----------

 Reece James – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Profiil Chelsea F.C. kodulehel

| * v
* r
Chelsea FC mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Arrizabalaga
* 2 Disasi
* 3 Cucurella
* 5 Badiashile
* 6 Silva
* 7 Sterling
* 8 Fernández
* 10 Mudrõk
* 11 Madueke
* 13 Bettinelli
* 14 Chalobah
* 15 Jackson
* 16 Ugochukwu
* 17 Chukwuemeka
* 18 Nkunku
* 19 Broja
* 20 Santos
* 21 Chilwell
* 23 Gallagher
* 24 James (c)
* 26 Colwill
* 27 Gusto
* 29 Maatsen
* 31 Sánchez
* 33 Fofana
* 47 Bergström
* 67 Hall
* Treener: Pochettino

 |

| * v
* r
Inglismaa koondis  –  UEFA Euro 2020 |
| --- |
| 

* 1 Pickford
* 2 Walker
* 3 Shaw
* 4 Rice
* 5 Stones
* 6 Maguire
* 7 Grealish
* 8 J. Henderson
* 9 Kane (c)
* 10 Sterling
* 11 Rashford
* 12 Trippier
* 13 D. Henderson
* 14 Phillips
* 15 Mings
* 16 Coady
* 17 Sancho
* 18 Calvert-Lewin
* 19 Mount
* 20 Foden
* 21 Chilwell
* 22 White
* 23 Johnstone
* 24 James
* 25 Saka
* 26 Bellingham
* Treener: Southgate

 | Inglismaa |
**Sergei Vladimirovitš Kolesnikov** (*Сергей Владимирович Колесников,* sündis 1948 Leningradis) on endine Venemaa suurärimees, kes avalikustas nn Putini paleega seotu.

Elukäik ja tegevus
------------------

1972 lõpetas biofüüsika erialal Leningradi Polütehnilise Instituudi ja töötas järgnevad 20 aastat teadlasena. 1992. aastal osales koos Vladimir Putiniga meditsiiniseadmete importimisega tegeleva ettevõtte Petromed loomises, mis alates 1996. aastast on erastruktuur, mis kuulus Kolesnikovile ja Dmitri Gorelovile, 50/50. Täites Venemaa riiklikke meditsiinitellimusi kanti Putini korraldusel 35 % tehingu maksumusest välismaal asuvatesse *offshore*-firmadesse, millest hiljem rahastati Idokopase neeme residentsi ehk nn Putini palee ehitust. Selle vastu protesteerides kirjutas Kolesnikov septembris 2010 avaliku kirja Venemaa president Dmitri Medvedevile, millele viimane ei vastanud. Kiri avaldati 23. detsembril 2010 ajalehes Washington Post (David Ignatius, Washington Posti personalikolumnist, avaldas artikli K.-st, tema kirjast Medvedevile ja paleest 23. detsembril 2010). 2010. aasta sügisel põgenes Kolesnikov Venemaalt. Ta ostis ühe suuna pileti Türki, kust jätkas teekonda Ameerika Ühendriikidesse. Hiljem asus elama Eestisse, kus tegeleb kinnisvarainvesteeringute ja taaskasutatavate materjalide kasutamise tehnoloogiatega.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  "Покинувший Россию экс-приближенный Путина: россияне ощутят результаты коррупции и западных санкций уже весной" rus.err.ee, 25.11.2014
3. ↑  "YLE: Navalnõi avaldatud Putini palee dokumentaalvideo allikas elab Eestis" ERR, 29.01.2021
**Lakktuvi** (*Caloenas*) on lindude perekond tuvilaste (*Columbidae*) sugukonnas. Ainus tänapäeval elav liik on Nicobari saartel elav lakktuvi (*C. nicobarica*).

Perekonna nimetus on tuletatud vanakreekakeelsetest sõnadest kalos 'ilus' ja oenas 'tuvi'.

Liigid
------

Lisaks lakktuvile (*Caloenas nicobarica*) on teada üks või kaks väljasurnud liiki sellest perekonnast. Suur-lakktuvi (*Caloenas canacorum*) oli suurekasvuline liik, kes elas Uus-Kaledoonial ja Tongal ning kes on kirjeldatud subfossiilide järgi; tõenäoliselt suri ta küttimise tagajärjel välja saarte varaste asukate ajal umbes 2500 aastat tagasi.

Teine liik *Caloenas maculata*, kellest on üks päritolumärketa eksemplar Liverpooli Muuseumis, on lakktuviga veidi sarnane, eriti kaelasulgede poolest ja ornitoloogid paigutavad ta enamasti samuti lakktuvi perekonda, kuid leidub ka eriarvamusi.

* Lakktuvi (*Caloenas nicobarica*) Linnaeus, 1758
* † *Caloenas maculata* Gmelin, 1789
* † Suur-lakktuvi (*Caloenas canacorum*) Balouet & Olson, 1989

Viited
------
**Traupis** on alev Leedus Anykščiai rajoonis, Traupise valla halduskeskus.

Alev asub Nevėžise jõe ääres. Traupisest algab kanal, mis viib Nevėžise veed Šventoji jõkke.

Alevis on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on sealse kooli juures asuv botaanikaaed ja 1892. aastal ehitatud katoliku kirik.

Traupist on esmamainitud XV sajandil, sealset mõisa aga XVI sajandil. 1515. aastal moodustati sinna katoliku kihelkond ja ehitati esimene kirik. Aleviks sai Traupis 1568. aastal. 1777. aastal asutati sinna kihelkonnakool. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Троупе.

* KalmistuKalmistu
* Sild üle NevėžiseSild üle Nevėžise
* BotaanikaaedBotaanikaaed
* Traupise kirikTraupise kirik

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Троупе. Географическо-статистический словарь Российской империи, T. 5 (Таарджалъ — Яя). СПб, 1885, 227 psl.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Traupis** |

* Alevi koduleht (*leedu keeles*)
* Alev Poola geograafilises sõnastikus
* Alev portaalis vietoves.Lt
**Benjamin Jacques Marcel Pavard** (sündinud 28. märtsil 1996 Maubeuge'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Müncheni Bayern ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.

Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lille, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta Lille'i meeskonnas 2015. aasta jaanuaris.

2016. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Saksamaa esiliiga klubiga VfB Stuttgart. Hooajal 2016–17 võitis ta klubiga Saksamaa esiliiga, misjärel tõusti kõrgliigasse.

2019. aastal sõlmis Pavard viieaastase lepingu Müncheni Bayerniga.

Debüüdi Prantsusmaa jalgpallikoondises tegi Pavard 10. novembril 2017 sõprusmängus Walesi vastu. 2018. aastal tuli ta Prantsusmaa koondisega maailmameistriks. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta maailmameistrivõistluste kaheksandikfinaalis Argentina vastu. Tema värav valiti turniiri ilusaimaks.

Saavutused
----------

VfB Stuttgart
* 2. Bundesliga: 2016–17

Viited
------

1. ↑  "Pavard's stunner voted Hyundai Goal of the Tournament". FIFA. 25.7.2018. Vaadatud 17.5.2020

Välislingid
-----------

 Benjamin Pavard – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Prantsusmaa koondis  –  2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Lloris (c)
* 2 Pavard
* 3 Kimpembe
* 4 Varane
* 5 Umtiti
* 6 Pogba
* 7 Griezmann
* 8 Lemar
* 9 Giroud
* 10 Mbappé
* 11 Dembélé
* 12 Tolisso
* 13 Kanté
* 14 Matuidi
* 15 Nzonzi
* 16 Mandanda
* 17 Rami
* 18 Fekir
* 19 Sidibé
* 20 Thauvin
* 21 Hernández
* 22 Mendy
* 23 Areola
* Treener: Deschamps

 | Prantsusmaa |

| * v
* r
Prantsusmaa koondis  –  2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused |
| --- |
| 

* 1 Lloris (c)
* 2 Pavard
* 3 Disasi
* 4 Varane
* 5 Koundé
* 6 Guendouzi
* 7 Griezmann
* 8 Tchouaméni
* 9 Giroud
* 10 Mbappé
* 11 Dembélé
* 12 Kolo Muani
* 13 Fofana
* 14 Rabiot
* 15 Veretout
* 16 Mandanda
* 17 Saliba
* 18 Upamecano
* 20 Coman
* 21 L. Hernandez
* 22 T. Hernandez
* 23 Areola
* 24 Konaté
* 25 Camavinga
* 26 Thuram
* Treener: Deschamps

 | Prantsusmaa |
**Melilla** (berberi keeles *Mričon*, araabia keeles مليلة *Malīliyah*) on Hispaaniale kuuluv linn Aafrikas Maroko rannikul.

Vaata ka
--------

* Melilla lennujaam
* Ceuta

Viited
------

1. ↑  Municipal Register of Spain of 2022

Välislingid
-----------

* Melilla koduleht

Hispaania 2. järgu haldusüksused

A Coruña **·**  Albacete **·**  Alicante **·**  Almería **·**  Araba **·**  Astuuria **·**  Ávila **·**  Badajoz **·**  Baleaarid **·**  Barcelona **·**  Biskaia **·**  Burgos **·**  Cáceres **·**  Cádiz **·**  Castellón **·**  Ceuta **·**  Ciudad Real **·**  Córdoba **·**  Cuenca **·**  Gipuzkoa **·**  Girona **·**  Granada **·**  Guadalajara **·**  Huelva **·**  Huesca **·**  Jaén **·**  Las Palmas **·**  León **·**  Lleida **·**  Lugo **·**  Madrid **·**  Málaga **·**  Melilla **·**  Murcia **·**  Navarra **·**  Ourense **·**  Palencia **·**  Pontevedra **·**  Salamanca **·**  Santa Cruz de Tenerife **·**  Santander **·**  Segovia **·**  Sevilla **·**  Soria **·**  Zamora **·**  Zaragoza **·**  Tarragona **·**  Teruel **·**  Toledo **·**  Valencia **·**  Valladolid



Aafrika maad

**Iseseisvad riigid:** Alžeeria | Angola | Benin | Botswana | Burkina Faso | Burundi | Djibouti | Egiptus | Ekvatoriaal-Guinea | Elevandiluurannik | Eritrea | Etioopia | Gabon | Gambia | Ghana | Guinea | Guinea-Bissau | Kamerun | Keenia | Kesk-Aafrika Vabariik | Komoorid | Kongo Vabariik | Kongo Demokraatlik Vabariik | Lesotho | Libeeria | Liibüa | Lõuna-Aafrika Vabariik | Lõuna-Sudaan | Madagaskar | Malawi | Mali | Maroko | Mauritaania | Mauritius | Mosambiik | Namiibia | Niger | Nigeeria | Roheneemesaared | Rwanda | Sambia | São Tomé ja Príncipe | Senegal | Seišellid | Sierra Leone | Somaalia | Sudaan | Svaasimaa | Zimbabwe | Tansaania | Togo | Tšaad | Tuneesia | Uganda  

 **Sõltuvad alad:** Briti India ookeani ala | Ceuta | Chafarinase saared | Kanaari saared | Madeira | Mayotte | Melilla | Peñón de Alhucemas | Peñón de Vélez de la Gomera | Réunion | Saint Helena  

 **Tunnustamata riigid ja okupeeritud alad:** Edela-Somaalia | Jubaland | Lääne-Sahara | Puntland | Somaalimaa

 **Aafrika maad** | Aasia maad | Austraalia ja Okeaania maad | Ameerika maad | Euroopa maad
**Gaurė** on alev Leedus Tauragė rajoonis, Gaurė valla halduskeskus. Alev asub Šešuvise jõe kaldal. Gaurė vana saksakeelne nimi oli *Gauren*, venekeelne aga Гавры.

Alevis on põhikool. Vaatamisväärsuseks on XIX sajandil püstitatud kellatorn.

Ajalugu
-------

Gaurėt on esmamainitud 1500. aastal. Toona viis sealt läbi Preisimaale viiv tee, alevis asus aga tollipunkt. Aastast 1561 on teada, et seal asus kõrts, mille omanikuks oli Zofija Gaura. XVI sajandist on teateid ka Gaurė mõisast, kuigi see asus kujunevast alevikust kaks kilomeetrit eemal.

Omanikeks on olnud aastast 1522 Skopid, seejärel Kamieńskid (Jeržy Kamieński ehitas aastal 1564 Šešuva jõele silla). Aastast 1674 olid alevi omanikeks Billewiczid, aastast 1742 Mirskid, aastast 1796 Goštautased, aastast 1813 Szemiotid. 

Aastail 1661–1771 ehitati sinna kalvinistide kirik. Aastal 1670 ehitati sinna ka katoliku kirik, alev sai Gaurėst samal aastal. Aastal 1701 sai alev turuprivileegid, kuid XVIII sajandi alguses kannatas see rängalt katku läbi. Aastal 1773 valmis vana asemele uus katoliku kirik. Aastal 1834 hävitas alevi suur põleng. XIX sajandi teisel poolel oli alev Knygnešyste keskuseks.

Pärast Leedu iseseisvumist avati alevis leedukeelne kool, mõisa juures tegutsesid veski ja saekaater. Teise maailmasõja ajal tapsid Saksa okupatsiooniväed alevis elanud juudid. Pärast sõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Aastal 1970 põles sealne katoliku kirik maha, uus kirik valmis aastal 1991.

* Gaurė kirikGaurė kirik
* Gaurė koolGaurė kool

Viited
------

1. ↑  Гавры. Географическо-статистический словарь Российской империи, Kd. 1 (Аа — Гямъ-маликъ). СПб, 1862, 602 lk.
2. ↑

Välislingid
-----------

 Gaurė – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Alev portaalis vietoves.Lt
**Aleksandr Puškini mälestusmärk** on Aleksandr Puškini 200. sünniaastapäeva puhul Narva püstitatud monument. See asub vanalinna linnaosas aadressil Aleksander Puškini tänav 12. Mälestusmärk paigaldati 1999. aastal. Mälestusmärgi autor on kuulus vene skulptor Mihhail Anikušin (1917–1997), kes oli nii NSV Liidu rahvakunstnik kui ka sotsialistliku töö kangelane ja akadeemik.

See on teine Puškini mälestusmärk Narvas. Esimene oli kipsist, see püstitati 1949. aastal ja pole tänaseks säilinud.

Aleksandr Puškin ja Narva
-------------------------

Aleksandr Puškin pole ise Narvas kunagi käinud, kuid tema sugulased on linna ajalooga tihedalt seotud. Luuletaja poeg Aleksandr oli aastast 1870 13. Narva husaaripolgu komandör. 1911. aastal saadeti linna Puškini pojapoeg Grigori Puškin, Narvas sündisid tema lapsed Sergei ja Grigori.

Viited
------

1. 1 2  Памятник А.С.Пушкину в Нарве
2. ↑  Пушкин в Нарве. Живой и с женой Narvskaja Gazeta

Välislingid
-----------

* Esimese Aleksandr Puškini mälestusmärgi pildid
Asula
**Asula** on haja- või tiheasustusega maa-alal lahkmejoontega territoriaalselt piiratud ja tähistatud asustusüksus, mis ei ole linna kindlapiiriliste tunnustega osa, kuid linn haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks. Asulasse on ehitatud hooned ja see on tavaliselt aasta läbi kasutusel elukohana. 

Asulaid eristatakse suuruse ja majandusliku tähtsuse järgi tänapäeval linnalisteks asulateks ja maa-asulateks. Enne teist maailmasõda liigitati Eestis alevid ja alevikud poollinnalisteks asulateks. Elanike arvu järgi jagunesid linnad kääbus- (2000–5000 elanikku), väike- (5000 – 20 000 elanikku), kesk- (20 000 – 100 000 elanikku) ja suurlinnadeks (üle 100 000 elaniku) ning käibel olid veel järgmised asulate kohta käivad nimetused:

| Külad rahvaarvuga | Asula nimetus | Linnad rahvaarvuga |
| --- | --- | --- |
| alla 20 | kääbusasula | alla 2000 |
| 20–50 | juguasula | 2000–5000 |
| 50–200 | taruasula | 5000 – 20 000 |
| 200–500 | väikeasula | 20 000 – 50 000 |
| 500–2000 | siirdeasula | 50 000 – 200 000 |
| 2000–5000 | suurasula | 200 000 – 500 000 |
| 5000 – 20 000 | kasaasula | 500 000 – 2 000 000 |
| 20 000 – 50 000 | hiidasula | 2 000 000 – 5 000 000 |
| üle 50 000 | raitasula | üle 5 000 000 |

Eesti asulad
------------

 *Pikemalt artiklis  Eesti asulad*
Asula algust märkiv liiklusmärk tähendab, et sellest edasi kehtib asula liikluskord
Eesti omavalitsuste asulad on tänapäeval asustusjaotuse ajalooliste traditsioonide, kujunemisajaloo, elanike arvu ja paiknemise, sotsiaalmajanduslike funktsioonide ja arenguperspektiivide ning Eesti Vabariigi valitsuse 2004. aasta määruse "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise aluste ja korra" järgi liigitatud järgmiselt:

1. Küla – hajaasustusega asula või üldjuhul vähem kui 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula.
2. Alevik – üldjuhul vähemalt 300 alalise elanikuga tiheasustusega asula (loeti varem ka poollinnaliseks ja ka maa-asulaks, 1996. aastast linnaline asula).
3. Alev ja linn asustusüksusena – üldjuhul vähemalt 1000 alalise elanikuga tiheasustusega asula.

Linn – haldusüksusena on samades piirides ka asula, mis võib jaguneda asumiteks.

Vaata ka
--------

* territoriaalüksused: linnaosa, asum, allasum, kvartal
* haldusüksus
* asundus
* talu
* tiheasustusega asula

Viited
------

1. ↑   Väike Entsüklopeedia, Tallinn: Kirjastus OÜ Loodus, 1938, lk 99
2. ↑  "Asustusüksuse liigi, nime ja lahkmejoonte määramise alused ja kord". *Riigi Teataja I 2004, 82, 550*. Tallinn: Riigikantselei. Redaktsioon 1.01.2018. Vaadatud 30.07.2018.

**Asulad**

Talu | Küla | Alevik | Alev **|** Linn | Suurlinn | Maailmalinn
  
 Väikesed asulad **→** Suured asulad
  
*Vaata ka:* Linnastu | Suurlinnastu | Hiidlinnastu
Darren Randolph (2013)
**Darren Edward Andrew Randolph** (sündinud 12. mail 1987 Brays) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Bournemouth ja Iirimaa jalgpallikoondises.

Klubikarjäär
------------

Ta alustas klubikarjääri 2004. aastal Inglismaa klubis Charlton Athletic. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud muuhulgas veel Motherwelliga Šotimaa kõrgliigas (2010–2013), Birmingham Cityga Inglismaa esiliigas (2013–2015) ning West Ham Unitediga (2015–2017 ja 2020–2023) ja Bournemouthiga (2023–) Inglismaa kõrgliigas. Motherwellis mängides valiti ta kahel hooajal Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2017. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Middlesbrough. Hooajal 2018–19 valiti ta Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu ja 2019. aastal Middlesbrough' aasta mängijaks.

Koondisekarjäär
---------------

Debüüdi Iirimaa jalgpallikoondises tegi Randolph 11. septembril 2012 sõprusmängus Omaani vastu. Ta kuulus Iirimaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Iirimaa koondises mängis Randolph aastatel 2012–2020 kokku 50 korda.

Koondisemängud| Koondis | Aasta | Mängud | Väravad |
| --- | --- | --- | --- |
| Iirimaa | 2012 | 1 | 0 |
| 2013 | 1 | 0 |
| 2015 | 4 | 0 |
| 2016 | 12 | 0 |
| 2017 | 10 | 0 |
| 2018 | 6 | 0 |
| 2019 | 8 | 0 |
| 2020 | 8 | 0 |
| Kokku | 50 | 0 |

Välislingid
-----------

 Darren Randolph – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
AFC Bournemouth mängijad  –  Premier League |
| --- |
| 

* 1 Neto
* 2 Fredericks
* 3 Kerkez
* 4 Cook
* 5 Kelly
* 6 Mepham
* 7 Brooks
* 8 Rothwell
* 9 Solanke
* 10 Christie
* 11 Ouattara
* 12 Randolph
* 14 Scott
* 15 Smith
* 16 Tavernier
* 19 Kluivert
* 20 Radu
* 21 Moore
* 22 Traorè
* 23 Hill
* 24 Semenyo
* 25 Senesi
* 26 Kilkenny
* 27 Zabarnyi
* 29 Billing
* 32 Anthony
* 37 Aarons
* Treener: Iraola

 |

| * v
* r
Iirimaa koondis  –  UEFA Euro 2016 |
| --- |
| 

* 1 Westwood
* 2 Coleman
* 3 Clark
* 4 O'Shea
* 5 Keogh
* 6 Whelan
* 7 McGeady
* 8 McCarthy
* 9 Long
* 10 Keane (c)
* 11 McClean
* 12 Duffy
* 13 Hendrick
* 14 Walters
* 15 Christie
* 16 Given
* 17 Ward
* 18 Meyler
* 19 Brady
* 20 Hoolahan
* 21 Murphy
* 22 Quinn
* 23 Randolph
* Treener: O'Neill

 | Iirimaa |
Maili Metssalu (2022)
Maili Metssalu album "Kahe une vahel" (K. Kikkas)
**Maili Metssalu** (sündinud 17. juulil 1988 Raplas) on eesti laulja, näitleja ja produtsent.

Haridus
-------

Aastatel 1995–2007 õppis Rapla Vesiroosi gümnaasiumis; 2011. aastal lõpetas Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitleja erialal (kursusejuhendaja Kalju Komissarov) ja asus tööle Von Krahli teatris.[*viide?*]

Aastatel 1995–2007 õppis Rapla Muusikakoolis viiulit ja tšellot ning 2012–2014 pärimusmuusikat Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias. 

Töötanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia õppejõuna.[*viide?*]

2015. aastast kuulub Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liitu ja 2012. aastast Eesti Näitlejate Liitu.

Looming
-------

Maili Metssalu on folklaulja ja viiuldaja pärimustöötlusansamblis Rüüt.

Rändteatri Vaba Vanker juht.[*viide?*]

2014. aastal pani ta aluse Rapla Kultuuriklubi BAAS tekkele[*viide?*] ja on kultuurifestivali SÄRIN peakorraldaja.[*viide?*]

2022. ilmus tema debüütalbum autoriloominguga "Kahe une vahel".

Tunnustus
---------

* 2016 Raplamaa aasta tegu
* 2020 stipendium "Ela ja sära"

Isiklikku
---------

Tema vanemad on Ulvi ja Jaan Metssalu, vend Jüri Metssalu ja õde Marju Nurme.

Viited
------

1. ↑  Maili Metssalu Eesti Lavastajate ja Dramaturgide Liidu kodulehel. Vaadatud 12.11.2022.
2. ↑  Meist. Rüüt, vaadatud 5.07.2022.
3. ↑  "lehekülg".
4. ↑  Raplamaa Aasta Tegu 2016 tiitli pälvis festival Särin Raplamaa Sõnumid, 30.11.2016.
**Kobryni rajoon** on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb lõunas Ukrainaga. Rajooni pindala on 2040 km². 2009. aasta seisuga elas seal 88 037 inimest.

Rajoon moodustati aastal 1940, tänapäevastes piirides asub see aastast 1967. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Astromičy, Batčy, Buchovičy, Chidry, Dzivini, Kisialoŭcy, Navasiołki, Pavićcie, Zaleśsie, Teŭli ja Vosa külanõukogu.

Halduskeskus on Kobryni linn, teised tähtsamad asulad on Dzivin ja Haradziec. 

* KobrynKobryn
* KobrynKobryn
* BarodzičyBarodzičy

Rajooni suurim jõgi on Muchaviets. Rajoon asub Polesje madalikul, seda läbib Dnepri-Bugi kanal. Kõige kõrgem punkt (169,1 meetrit) asub Teŭli küla lähistel, madalaim aga Muchavietsi ääres. Rajooni piiridesse jääb mitu järve, neist suurim on Lubań.

2009. aasta seisuga olid elanikest 87,86% valgevenelased, 4,5% ukrainlased, 6,09% venelased ja 1,55% oli teistest rahvustest. 51,18% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 43,14% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 15,68% elanikke, vene keelt aga 79,08%.

Välislingid
-----------

 Kobryni rajoon – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Rajooni täitevkomitee koduleht (*vene keeles*)

| * v
* r
Bresti oblasti haldusjaotus |
| --- |
| Rajoonid | 
Baranavičy rajoon • Biaroza rajoon • Bresti rajoon • Drahičyni rajoon • Hancavičy rajoon • Ivacevičy rajoon • Ivanava rajoon • Kamienieci rajoon • Kobryni rajoon • Lachavičy rajoon • Łuninieci rajoon • Małaryta rajoon • Pinski rajoon • Pružany rajoon • Stolini rajoon • Žabinka rajoon |
| Oblastilise alluvusega linnad | 
Baranavičy • Brest (selle koosseisus: Maskoŭski rajoon • Leninski rajoon) • Pinsk |