**Tšuugi keel** kuulub truki keelte hulka. Keelt tuntakse ka nimede all: chuuk, ruk, truk või truki keel. Tšuugi keelt räägitakse peamiselt Chuuki saartel, Mikroneesias. Selle keele kõnelejaid leidub ka Pohnpeil ja Guamil. Tšuugi keel kuulub Austroneesia keelkonda, täpsemalt Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda ning on üks Mikroneesia keeltest.

Tšuugi keel kasutab ladina tähestikku.

Tšuugi keele sõnavara sarnaneb mitme teise keele sõnavaraga. Mortloki keel on 80–85% ulatuses sarnane, puluvati keel 81%, satavali keel 79%, karoliini keel 78% ja voleai keel 75% ulatuses sarnane.

Keele struktuur
---------------

Tšuugi tähestik | A a | Á á | E e | É é | I i | O o | Ó ó | U u | Ú ú | F f | S s | K k | M m | Mw mw | N n | Ng ng | P p | Pw pw | R r | Ch ch | T t | W w | Y y |

Misjonärid töötasid 19. sajandil välja viisi, kuidas tšuugi keelt üles kirjutada, kasutades ladina tähestikku. 1970ndatel muutsid keeleteadlased misjonäride süsteemi, lisades juurde diakriitilised tähed.
Keeles on 9 vokaali (a, á, e, é, i, o, ó, u, ú), sama palju nagu eesti keele tähestikus ning 14 konsonanti (eesti keeles on 17), millele lisandub 9 kaksikkonsonanti. 

konsonandid: f, ff, s, ss, k, kk, m, mm, mw, mmw, n, ng, nng, p, pp, pw, ppw, r, ch, t, tt, w, y

klusiilid: p, pw, t, k
afrikatiivid: ch [ʧ]
frikatiivid: f, s 
nasaalid: m, mw, n, ng[ŋ] ,
lateraalid: (l), r
poolvokaalid: w, y [j] 

Tšuugi keelel on ebatavaline sõnaalguline kaksikkonsonandi tunnus. Ühistel esivanematel Lääne-Mikroneesias, arvati samuti keeles olevat see tunnus, aga tänapäevasel keelekasutusel on see enamasti kadunud. 

* Tavapärane on SVO sõnajärg (subjekt-verb-objekt)
* Puudub minevikuvorm
* Iseloomulik on täielik ja osaline reduplikatsioon

Silbistruktuur
Tšuugi keeles on võimaldatud produktiivselt täielikku ja osalist reduplikatsiooni, näiteks:

```
◦Kõndima: fátán
◦Kõndima (jätkab kõndimist): fátánátán 
```

Tšuugi keel kasutab erinevaid loendamissüsteeme erinevat tüüpi esemete jaoks. Sõnalõpud muutuvad olenevalt eseme tüübist(pikk, lame, kihiline, või tahke). 
Näiteks:

```
 ◦ tšuugi keeles eu - üks 
 ◦ üks pikk ese: efoch (lõpp -foch)
 ◦ üks lame ese: echo (ending -cho)
 ◦ üks kihiline ese: esar (ending -sar)
 ◦ üks tahke ese: efou (ending -fou)
```

Sõnavara
--------

### Arvsõnad

Arvsõna | Number | arvsõna tšuugi keeles |
| --- | --- |
| 1 | eet |
| 2 | érùùw |
| 3 | één |
| 4 | fààn |
| 5 | niim |
| 6 | woon |
| 7 | fùùs |
| 8 | waan |
| 9 | ttiw |
| 10 | engoon |

Keelenäide
----------

**Tšuugi keeles**:
Esap wor och mettoch epwe appeti aramas seni fansoun ar uputiu non ar tufich me rait. Ar ekiek epwe mecheres o esap pet ren och sakkun mettoch pun ir repwe nonnomfengen non kinamwe o pwipwi annim.

**Tõlge**:
Kõik inimesed on sündinud vabadena, võrdse väärikuse ja õigustega. Nad on õnnistatud mõistusega ja südametunnistusega ning peaksid suhtuma üksteise vennaliku vaimuga.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6
2. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 8. mai 2014. Vaadatud 24. novembril 2013.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
3. 1 2 3 4
4. 1 2  Compendium of the world's languages (third edition), George L. Campbell ja Gareth King, lk 370
5. 1 2 3