recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Kostroma juust
**Kostroma juust** (vene keeles: костромской сыр) on Venemaal ja peaaegu kõikjal endise NSV Liidu aladel lehmapiimast toodetav tugevamaitselise juustu sort, mis sarnaneb omadustelt Gouda juustuga. Kostroma juustu on Venemaal toodetud juba üle 130 aasta. Juust on nime saanud Kostroma piirkonna järgi, kus seda esialgu peamiselt toodeti.

Kostroma juust on hollandi tüüpi kõva naturaalne laabijuust, mille rasvasisaldus kuivaines on 45%. Hollandi tüüpi juustuna on sel õrnalt hapukas, kuid piisavalt terav valminud juustu maitse ja aroom. Sellele juustusordile on iseloomulikud ringikujulised või ovaalsed augud. Kuni 12 kg kaaluvad madala silindri kujulised juustukerad valmivad parafiiniga kaetult 2–3 kuud. 

Kostroma juustu toodetakse Eestis ka tänapäeval nii Kostroma juustu (Saaremaa Liha- ja Piimatööstus) kui ka Lahe juustu (AS Rakvere Piim) nime all.

Kostroma juustu peetakse sobivaks taimetoitude ja makaroniroogade lisandiks, aga ka lihtsalt hommikusöögiks musta leiva kõrvale.

Kirjandus
---------

* Linda Petti. "Juust". Valgus. Tallinn 1978
	+ 2. parandatud ja täiendatud trükk. Lk 36

Välislingid
-----------

* Кипринский молочный завод: Сыр Костромской (vene keeles)
* Кулинарная книга: Твердые сыры (vene keeles)
* Pilte kostroma juustu etikettidest. I osa
	+ Pilte kostroma juustu etikettidest. II osa
**Pearaharahutused** olid 1784. aastal toimunud eesti ja läti talupoegade väljaastumised, mida ajendasid pearahamaksu kehtestamine ja kohtute reformimine (talupoegadest kaasistujate valimine) Balti kubermangudes asehalduskorra ajal.

Eellugu
-------

Eesti- ja Liivimaa asehalduskorra ajal 1783. aastal.
Pearahamaksu kehtestamine tekitas talurahva hulgas suuri arusaamatusi. Seni polnud talupoegade jaoks selget vahet riigimaksude ja mõisakoormiste vahel. Nüüd hakkasid kroonumõisate, aga ka paljude rüütlimõisate talupojad ise pearahamaksu tasuma. Enamikus rüütlimõisates jäi pearahamaksu maksmine siiski mõisnike kanda, see aga võimaldas neil talurahva teokoormisi suurendada.

Alates 1784. aasta jaanuarist käisid talupoegade saadikud Riias kaebusi esitamas. Valmiera maakonnas hakkasid end otse riigile alluvaks pidavate talupoegade salgad ise pearaha koguma.

Liivimaal vallandus esimene tõsisem talurahva väljaastumiste laine. Paljudes mõisates ei mindud enam teotööle. Kindralkuberner George Browne kandis Katariina II-le ette: 

> "Iga tund saan ma uusi teateid mässu puhkemise lähenemisest [...] Keegi ei taha töötada ja paljud põllud jäävad harimata. Peale selle kardavad aadlikud, et neid mõisahäärberites koos perekondadega ära põletatakse."
> 
>

Rahutused
---------

Juunis puhkesid rahutused seitsmes Tartumaa mõisas, tuntuim juht oli Suure-Rõngu kohtukaasistuja Retsniku Peeter. Haaslaval ründasid relvastatud talupojad mõisa. Talurahva korralekutsumiseks saadeti mõisatesse sõjaväeosad. Nüüd puhkesid kähmlused talupoegade ja Vene soldatite vahel. Ulatuslikum neist leidis aset juulis 1784 ning on tuntud Räpina puuaiasõjana. Aiateivastega relvastatud talupojad siiski sõdurite vastu ei saanud ning viis nendest maksis eluga. 

Üks talupoeg sai surma Võrumaa teises servas Karula kiriku juures 1784. aasta augustis puhkenud vastuhakus, kus talupojad nõudsid kaaslaste karistamise ärajätmist, ähvardades, et vastasel korral "kisuvad nad veel samal päeval kapten-ispravnikul soolikad kõhust ja teevad neist rasva". Karula vastuhakus osalesid ka naised, kes loopisid soldateid kirikumüürilt kividega.

Tagajärjed
----------

Pearaharahutusi puhkes 63 Lõuna-Eesti (25 Tartumaa, 16 Võrumaa, 15 Pärnumaa ja 7 Viljandimaa) ning ligi 100 Põhja-Läti mõisas. Rahutuste mahasurumiseks toodi kohale suuri väeosi (3 jalaväepolku ja kasakapolk), paljusid talupoegi peksti, osa vangistati.

Vaata ka
--------

* Riia asehaldurkond
* George Browne
* Pearahamaks
* Puuaiasõda
* Teoorjus

Viited
------

1. 1 2 3 4  Pearaharahutused. (1994). – Eesti entsüklopeedia. 7. kd. Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, lk 228
2. 1 2 3  Laur, Mati; Mäesalu, Ain; Tannberg, Tõnu; Vent, Ursula (2005). *Eesti ajalugu. I, Muinasajast 19. sajandi lõpuni : õpik gümnaasiumile*. Tallinn: Avita, lk 108-109
Metis kosmosesond Galileo tehtud fotol
**Metis** (ka **Jupiter XVI**) on Jupiteri üks sisimatest kuudest. 

Metis avastati 1971. aastal Voyager 1 tehtud fotodelt. Avastaks oli Stephen P. Synnott.

Taevakeha nimetati 1983. aastal Zeusi esimese naise Metise järgi.

Metise mõõtmed on umbes 60×40×34 km.

Jupiteri kaaslased

Metis •  Adrastea • Amalthea • Thebe •  Io • Europa • Ganymedes • Kallisto • Themisto  •  Leda • Himalia • Lysitheia • Elara • S/2000 J 11 • Carpo • S/2003 J 12 • Euporie • S/2003 J 3 • S/2003 J 18 • S/2011 J 1 • S/2010 J 2 • Thelxinoe • Euanthe • Helike • Orthosie • Iocaste • S/2003 J 16 • Praxidike • Harpalyke • Mneme • Hermippe • Thyone • Ananke • Herse • Aitne • Kale • Taygete • S/2003 J 19 • Chaldene • S/2003 J 15 • S/2003 J 10 • S/2003 J 23 • Erinome • Aoede • Kallichore • Kalyke • Carme • Callirrhoe • Eurydome • S/2011 J 2 • Pasithee • S/2010 J 1 • Kore • Cyllene • Eukelade • S/2003 J 4 • Pasiphaë • Hegemone  • Arche • Isonoe • S/2003 J 9 • S/2003 J 5 •  Sinope • Sponde • Autonoe • Megaclite • S/2003 J 2
**Method Man** (sünninimega **Clifford Smith**; sündinud 2. märtsil 1971) on Ameerika Ühendriikide räppar, muusikaprodutsent, näitleja ja räppbändi Wu-Tang Clan liige. 

Ta on osalenud ka telesaadetes ja -filmides, näiteks "CSI-s". Oma esinejanime võttis ta 1979. aasta filmist "The Fearless Young Boxer". Ta on räpiduo Method Man & Redman liige. Method Man alustas oma näitlejakarjääri 1995. aastal filmides ja telereklaamides. Ta on võitnud ka Grammy auhinna koos Mary J Blige'iga loo "I'll Be There for You/You're all I Need" eest.

Method Man kasvas üles Staten Islandil, kus elas koos ema ning noorema ja vanema õega. Narkootikumide tõttu visati ta mitu korda keskkoolist välja. Nüüd elab Method Man koos abikaasa, poja ja tütrega Staten Islandil.

Method Man on tänases räpimaailmas üks karismaatilisemaid inimesi. Peale oma esinejanime on ta veel tuntud kui Meth, Tical, Johnny Blaze, Hott Nikkels, MZA ja Iron Lung. Method Man oli üks praeguseks üle maailma tuntud räppbändi Wu-Tang Clan asutajaid.

Diskograafia
------------

* 1994: Tical
* 1998: Tical 2000: Judgement Day
* 1999: Blackout! (koos Redmaniga)
* 2004: Tical 0: The Prequel
* 2006: 4:21...The Day After
* 2009: Blackout 2 (koos Redmaniga)
* 2010: Wu-Massacre (koos Ghostface Killah' ja Raekwoniga)
* 2012: Blackout 3 (koos Redmaniga)
* 2012: Crystal Meth

Filmograafia
------------

* 1995 Cop Land
* 1996 The Great White Hype
* 1997 One Eight Seven
* 1998 Belly
* 1999 Black and white (1999 film)
* 1999 Big Daddy
* 2000 Boricua's Bond
* 2003 Volcano High
* 2001 How High
* 2004 My Baby's Daddy
* 2004 Garden State
* 2004 Soul Plane
* 2005 Venom
* 2007 Hood Of Horror
* 2008 Meet The Spartans

Välislingid
-----------

* Ametlik koduleht
* IMDB profiil
* Wu-Tang Clani koduleht
Kostroma oblasti lipp
**Kostroma oblasti lipp** on Venemaa haldusüksuse Kostroma oblasti lipp.

Lipp võeti ametlikult kasutusele 28. aprillil 2006.

### Lipu kirjeldus

Kostroma oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kolmeks väljaks. Varda- ja lehvipoolne väli on punased ning kumbki moodustab lipu pikkusest 1/4, keskmine väli on aga sinine ning selle keskel on Kostroma oblasti vapilt pärit kollane laev. Laeva pikkuseks on 1/3 lipu pikkusest ja kõrguseks 1/2 lipu laiusest.

Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.

### Sümbolite tähendused

Kostroma oblasti lipp aastatel 2000–2006
----------------------------------------

Kostroma oblasti lipp aastatel 2000–2006
Kostroma oblasti lipuks aastatel 2000–2006 oli ristkülikukujuline kangas, mis oli jagatud vertikaalselt kaheks väljaks. Vardapoolne väli, mis moodustas 1/8 lipu laiusest oli sinine ning lehvipoolne väli punane. Kanga keskel oli värviline Kostroma oblasti vapp, mille kõrguseks oli 1/3 lipu laiusest. Lipp sarnanes oma värvide paigutuselt Vene NFSV lipuga.

Ametlikult kinnitati see lipp 19. oktoobril 2000 ning oli kasutusel kuni uue lipu kinnitamiseni.

Vaata ka
--------

* Kostroma oblasti vapp

Välislingid
-----------

* Kostroma oblasti sümboolika Geraldika ru. lehel (*vene keeles*)
* Riiklik sümboolika: Kostroma oblast - Kostroma (Oblasti endine lipp ja vapp) (*vene keeles*)
Referendumi tulemused piirkonniti.

|  |  |
| --- | --- |
| **POOLT**
██ 50,0–59,9%
██ 60,0–69,9%
██ 70,0–79,9%
██ 80,0–89,9%
██ 90% või rohkem | **VASTU**
██ 50,0–59,9%
██ 60,0–69,9%
██ 70,0–79,9%
██ 80,0–89,9%
██ 90% või rohkem |

**2012. aasta Läti põhiseaduse referendum** (ka vene keele referendum Lätis; läti keeles *Tautas nobalsošana par likumprojektu "Grozījumi Latvijas Republikas Satversmē"*) oli 18. veebruaril 2012 Lätis toimunud referendum vene keelele ametliku staatuse andmise küsimuses. Selleks, et vene keel teiseks ametlikuks riigikeeleks saaks, oleks tulnud parandada Läti põhiseaduse punkte 4, 18, 21, 101 ja 104.

Referendumil hääletas poolt 273 347 inimest (24,88%) ja vastu 821 722 (74,8%). Kehtetuid sedeleid oli 3524 (0,32%). Referendum oleks õnnestunud, kui poolt hääle oleks andnud vähemalt 771 893 inimest ehk vähemalt 50% hääleõiguslikest inimestest.

Välismaal avati hääletamiseks 85 jaoskonda 41 riigis, mis mõlemad olid kõigi aegade suurimad numbrid. Lisaks kõigile saatkondadele ning paljudele peakonsulaatidele ja aukonsulaatidele sai hääletada Läti Majades Austraalias ja Suurbritannias ning läti evangeelsetes luteri kirikutes USA-s. Esimest korda avati hääletusjaoskonnad Austrias, Iirimaal, Norras, Šveitsis, Tšiilis ja Venezuelas. Suurbritannias avati esimest korda hääletusjaoskonnad Bostonis, Guernseyl ja Manchesteris.

Järgmisel päeval pärast referendumit teatas Venemaa välisministeerium, et referendumi tulemused on kaugel Läti elanike tegeliku arvamuse kajastamisest, juhtides tähelepanu sellele, et 319 tuhat mittekodanikku ei saanud osaleda. Ent isegi kui kõik mittekodanikud (nende arv oli tollal 290 660) oleksid referendumil osalenud ja hääletanud poolt, oleks referendumile pandud eelnõu ikkagi tagasi lükatud 40,60% poolt- ja 59,15% vastuhäältega, kusjuures valimisaktiivsus oleks suurenenud 71,11%-lt 75,68%-le.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Russian Foreign Affairs Ministry: referendum results don’t reflect reality. Baltic News Network, 19. veebruar 2012 (inglise keeles). Vaadatud 11. juunil 2023
**Pudisoo** on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Pudisoo jõe ääres, suudme lähedal.

Pilte
-----

* Pudisoo külaPudisoo küla
* Pudisoo küla keskusPudisoo küla keskus
* Pudisoo bussipeatusPudisoo bussipeatus

Viited
------

1. ↑  Maa-amet, vaadatud 21.11.2020.
2. ↑  Statistikaamet, vaadatud 10.11.2020.
3. ↑  Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaator, vaadatud 9.06.2014.

Välislingid
-----------

* Pudisoo küla veebileht

  


Kuusalu valla vapp
Kuusalu valla asulad

**Alevikud:** Kiiu | Kolga | Kuusalu  

**Külad:** Allika | Andineeme | Aru | Haavakannu | Hara | Hirvli | Ilmastalu | Joaveski | Juminda | Kaberla | Kahala | Kalme | Kasispea | Kemba | Kiiu-Aabla | Kodasoo | Koitjärve | Kolga-Aabla | Kolgaküla | Kolgu | Kosu | Kotka | Kupu | Kursi | Kuusalu | Kõnnu | Külmaallika | Leesi | Liiapeksi | Loksa | Murksi | Mustametsa | Muuksi | Mäepea | Nõmmeveski | Pala | Parksi | Pedaspea | Pudisoo | Põhja | Pärispea | Rehatse | Rummu | Salmistu | Saunja | Sigula | Soorinna | Suru | Suurpea | Sõitme | Tammispea | Tammistu | Tapurla | Tsitre | Turbuneeme | Tõreska | Uuri | Vahastu | Valgejõe | Valkla | Vanaküla | Vihasoo | Viinistu | Virve
Maksim Topilin
**Maksim Topilin** (vene Максим Анатольевич Топилин; sündinud 19. aprillil 1967 Moskvas) on Venemaa majandusteadlane ja poliitik. Ta on 21. maist 2012 Venemaa töö- ja sotsiaalminister.

Ta lõpetas aastal 1988 Plehhanovi-nimelise rahvamajandusinstituudi ökonomisti kvalifikatsiooniga. Ta on majandusteaduse kandidaat.

Ta töötas aastast 1988 Töö teadusliku uurimise instituudis, kus ta tõusis nooremteadurist sektori juhatajaks.

Aastatel 1994–2001 töötas ta Venemaa valitsuse aparaadis

Aastatel 2001–2004 oli ta Venemaa töö- ja sotsiaalse arengu aseminister, aastatel 2004–2008 oli ta Venemaa föderaalse töö- ja tööhõive talituse (ru:Федеральная служба по труду и занятости) juht, seejuures aastatel 2005–2008 oli ta lisaks Venemaa peatööinspektor (главный государственный инспектор труда Российской Федерации). 31. juulist 2008 kuni 21. maini 2012 oli ta Venemaa tervise- ja sotsiaalarengu aseminister. 21. maist 2012 on ta Venemaa töö- ja sotsiaalminister.

Isiklikku
---------

Ta on abielus ja tal on kaks tütart.
Mingi keemilise elemendi **isotoobid** on selle aine aatomite tüübid, mis erinevad üksteisest massiarvu (A) poolest. Järjenumber ehk aatomnumber ehk laenguarv (Z) on neil sama. Ehk teisisõnu, keemilise elemendi isotoobid erinevad üksteisest neutronite arvu poolest aatomi tuumas, aga prootoneid ja elektrone (juhul kui tegemist pole iooniga) on neil ühepalju.

Nimetus
-------

Sõna "isotoop" tuleb vanakreeka sõnadest *ἴσος* (*ísos* 'sama') ja *τόπος* (*tópos* 'koht'): isotoobid asuvad perioodilisustabelis ühel ja samal kohal. Sõna võttis algselt ingliskeelsena (*isotope*) kasutusele inglise radiokeemik Frederick Soddy 1914. aastal.

Isotoopide tähistamine
----------------------

Aatomi järjenumber vastab prootonite arvule aatomis. Seega langeb ühe ja sama elemendi isotoopidel prootonite arv aatomis kokku. Massiarvude erinevus tuleneb erinevast neutronite arvust aatomituumas. Isotoope tähistatakse elemendi nimetusega, millele järgneb sidekriips ja nukleonide (prootonite pluss neutronite) arv aatomituumas (näiteks raud-57, uraan-238, heelium-3). Sümbolkujul lisatakse elemendi keemilise sümboli ette ülaindeksina nukleonide arv (näiteks 57Fe, 238U, 3He).

Vesiniku isotoopidel on ka erinimetused: prootium (vesinik-1), deuteerium (vesinik-2) ja triitium (vesinik-3). Deuteeriumil ja triitiumil on eraldi keemilised sümbolid: D ja T; prootiumil erisümbolit pole.

Radioaktiivsetesse ridadesse kuuluvatel isotoopidel on ka erinimetused.

Keemiliste ja füüsikaliste omaduste võrdlus
-------------------------------------------

Isotoopide keemilised omadused on sarnased, sest elektronkatete ehitus on neil ühesugune.

Isotoopide füüsikalised omadused on erinevad, eriti väikese järjenumbriga elementidel.

Stabiilsed ja mittestabiilsed isotoobid
---------------------------------------

 *Pikemalt artiklis Stabiilne isotoop*

 *Pikemalt artiklis Mittestabiilne isotoop*
Eristatakse stabiilseid ja mittestabiilseid (radioaktiivseid). Ebastabiilsed isotoobid püüdlevad stabiilsuse poole ning lagunevad aja jooksul mõneks stabiilsemaks elemendiks või isotoobiks.

Looduslikud ja tehislikud isotoobid
-----------------------------------

Looduses esinevad elemendid enamasti isotoopide segudena.

Eristatakse looduslikke ja tehislikke isotoope. Tehislikult on tuumareaktsioonide abil saadud peaaegu kõikide elementide isotoope.
**Isotroopkiirgur** ehk isotroopne antenn on idealiseeritud punktkiirgur, mis kiirgab (või võtab vastu) elektromagnetenergiat isotroopselt, s.t igas ruumisuunas võrdse võimsusega, kusjuures kiirgamine toimub kadudeta (kasutegur 100 %). Isotroopkiirguri suunadiagramm on ringikujuline kõigis kiirguspunkti läbivates tasapindades.

Saatevõimsus *P*TX jaguneb ühtlaselt punktkiirgurit ümbritsevale kerapinnale *A*kera. Võimsuse pindtihedus *S*O kaugusel *r* punktkiirgurist on avaldatav järgmiselt:

{\displaystyle S\_{\text{O}}={\frac {P\_{\text{TX}}}{A\_{\text{kera}}}}={\frac {P\_{\text{TX}}}{4\pi r^{2}}}.}
Isotroopkiirgur on antennimudel, mida kasutatakse reaalse antenni suunatoime ja seega ka antenni võimenduse iseloomustamiseks.

Antenni võimendust isotroopkiirguri suhtes väljendatakse tavaliselt logaritmilise ühikuga dBi (i sõnast *isotropic* isotroopne).

Vaata ka
--------

* Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus

Välislingid
-----------

* ‎ Antennide parameetrid

| * v
* r
Antennid |
| --- |
| 
Efektiivne kiirgusvõimsus (ERP) • Ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (EIRP) • Ühisantenn |
| Isotroopilised antennid | 
Isotroopkiirgur • Heeliksantenn • Mastantenn  • Monopoolantenn • Piitsantenn |
| Suundantennid | 
Poollainedipool • Fraktaalantenn • Ruuporantenn • Logoperioodiline antenn • Planaarantenn • Paraboolantenn • Yagi antenn |
Euraasia Liidu liikmesriigid
**Euraasia Liit** (vene keeles Евразийский Союз (ЕАС), inglise keeles Eurasian Economic Union (EAU)) on Venemaa algatusel loodav riikidevaheline liit Armeenia, Valgevene, Kasahstani, Kõrgõzstani, Venemaa ja Tadžikistani (ning tulevikus ka teiste, eriti endise Nõukogude Liidu riikide) ühendamiseks ühtsesse poliitilisse, majandus-, tolli-, humanitaarsesse ja kultuuriruumi. SRÜ riikides nimetatakse sageli lühidalt Euraasia Liiduks ka Euraasia Majandusühendust, kuid need projektid erinevad riikide integratsiooniastmelt.

Euroopa Liidu eeskujul põhineva idee pakkus oktoobris 2011 välja tollane Venemaa peaminister Vladimir Putin, kuid esimesena kirjeldas seesugust liitu Kasahstani president Nursultan Nazarbajev 1994. aastal peetud kõnes ühes Moskva ülikoolis. 18. novembril 2011 kirjutasid Valgevene, Kasahstani ja Venemaa presidendid alla lepingule, mis seadis eesmärgiks Euraasia Liidu loomise 2015. aastaks. Lepingu juurde kuulus ka kava riikide tulevaseks integratsiooniks. Lepinguga loodi Euroopa Komisjoniga analoogne Euraasia Majanduskomisjon ning Euraasia Majandusruum, mis alustas tegevust 1. jaanuaril 2012.

2013. aasta augustis esitas Ukraina taotluse saada Euraasia Liidus vaatlejastaatus. President Viktor Janukovõtši otsus katkestada assotsiatsioonileping Euroopa Liiduga ning läheneda Euraasia Liidule tekitasid Euromaidani meeleavaldused.

Viited
------

1. ↑  "Putin calls for the Eurasian Union". *B92*. RIA Novosti. 4. oktoober 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 6. oktoober 2011. Vaadatud 4. oktoobril 2011.
2. ↑  "Putin calls for 'Eurasian Union' of ex-Soviet republics". *BBC News*. 4. oktoober 2011. Vaadatud 4. oktoobril 2011.
3. 1 2  Bryanski, Gleb (3. oktoober 2011). "Russia's Putin says wants to build "Eurasian Union"". *Yahoo! News*. Reuters. Vaadatud 4. oktoobril 2011.
4. ↑  "Новый интеграционный проект для Евразии – будущее, которое рождается сегодня". *Izvestia*. 3. oktoober 2011. Vaadatud 4. oktoobril 2011.
5. ↑  "Kazakhstan welcomes Putin's Eurasian Union concept". *The Daily Telegraph*. 6. oktoober 2011. Vaadatud 8. oktoobril 2011.
6. 1 2  "Russia sees union with Belarus and Kazakhstan by 2015". *BBC News*. 18. november 2011. Vaadatud 19. novembril 2011.
7. ↑  "Евразийские комиссары получат статус федеральных министров". *Tut.By*. 17. november 2011. Originaali arhiivikoopia seisuga 9. oktoober 2019. Vaadatud 19. novembril 2011.
8. ↑  Ukraine seeking observer status in Eurasian Economic Union - Yanukovych, Interfax-Ukraine (19 December 2013)
**La Giralda**; ka **Giralda torn** on Sevilla katedraali kellatorn, Sevilla sümbol.

Algselt almohaadide mošee juurde kuulunud minarett valmis aastail 1184–1198. Selle prototüübiks oli Kutubija mošee Marokos Marrakechis. Minareti kõrgus oli 82 meetrit ja tippu kaunistas neli kullatud kera. Kui 1401. aastal alustati katedraali ehitamist, siis minaretti ei hävitatud ja kerad asendati kristlike sümbolitega.

Aastal 1568 ehitas arhitekt Hernán Ruiz torni kõrgemaks ja lisas kellatorni tippu Usu pronkskuju – tuulelipu, mis hispaania keeles on giraldillo ja andis nime endisele minaretile. Tänapäeval on kellatorni kõrguseks 104 meetrit (koos tuulelipuga) ja selle tippu viib nelinurkselt käänduv kaldtee. Vanasti tõusti tippu ka hobustel. 

Tornis on 24 kella.

Kellatorn ja katedraal koos Reales Alcázarese kompleksi ja Archivo General de Indiase hoonega kuulub 1987. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.

Pilte
-----

* Giralda torn erinevatel ajastutel.Giralda torn erinevatel ajastutel.
* Kutubija mošee MarrakechisKutubija mošee Marrakechis
* 
* TuulelippTuulelipp

Viited
------

1. ↑  Tutvustus UNESCO maailmapärandi lehel

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **La Giralda** |
██ Euraasia laam on suur rohelisega märgitud laam. Maismaaga kaetud osa on märgitud heledamalt.
**Euraasia laam** on põhjapoolkeral paiknev laam, millel paikneb suurem osa Euraasia mandrist (välja jäävad Hindustani poolsaar, Araabia poolsaar ja Ida-Siberi territoorium Tšerski ahelikust ida pool). Sellel paiknevad ka ookeanilise maakoorega Atlandi ookeani kirdeosa põhi Kesk-Atlandi mäestikust ida pool ning Põhja-Jäämere põhi Gakkeli ahelikust lõuna pool.

Idas piirneb Euraasia laama põhjaosa Põhja-Ameerika laamaga ning selle lõunaosa Filipiini laamaga, arvatavasti ka Ohhoota laama ja Amuuri laamaga. Lõunas piirneb Euraasia laama lääneosa Aafrika laamaga, selle keskosa Araabia laamaga ja selle idaosa Indo-Austraalia laamaga. Läänes lahkneb Euraasia laam Põhja-Ameerika laamast, mille tagajärjel on tekkinud Kesk-Atlandi mäestiku põhjaosa ehk Põhja-Atlandi mäestik. Laamade lahknemisest annab tunnistust aktiivne vulkaaniline tegevus Islandil, näiteks 1973. aastal purskas Heimaey saarel Helgafell ja on tekkinud uus Eldfelli vulkaan.

| * v
* r
Laamad |
| --- |
| Suured | 
Aafrika **·** Antarktika **·** Euraasia **·** India-Austraalia **·** Põhja-Ameerika **·** Vaikse ookeani **·** Lõuna-Ameerika |  |
| Väikesed | 
Araabia **·** Kariibi **·** Cocose **·** Juan de Fuca **·** Nazca **·** Filipiini **·** Drake'i (Scotia) laam |
| Teised | 
Egeuse mere • Altiplano • Amuuri • Anatoolia • Apulia • Austraalia • Balmorali rifi • Banda mere • Bird's Headi • Birma • Caroline'i • Conway rifi • Easteri • Exploreri • Futuna • Galápagose • Gorda • Gröönimaa • Halmahera • India • Iraani • Juan Fernandezi • Kermadeci • Kula •  Madagaskari • Manuse • Maoke'i • Mariana • Maluku mere •  Uus-Hebriidi • Niuafo'ou •  Põhja-Andide •  Põhja-Bismarcki • Põhja-Galápagose • Nuubia • Ohhoota • Okinawa • Panama • Filipiinide mobiilne vöönd • Rivera • Sangihe •  Seišellide • Shetlandi • Saalomoni mere • Somaalia • Lõuna- Bismarcki • Lõuna-Sandwichi • Sunda • Timori • Tonga • Woodlarki • Jangtse |
Senegali lipp
**Senegali lipp** võeti kasutusele 20. augustil 1960.

Lipp sarnaneb Mali Föderatsiooni lipuga, mille moodustasid Prantsuse Sudaan ja Senegal, kui nad Prantsusmaast lahku lüües iseseisvusid. Senegal eraldus föderatsioonist 22. augustil 1960 ja võttis kasutusele peaaegu sama lipu, kuid asendas dogonite sümboli kanaga (musta mehe figuuri) rohelise tähega.

Senegali lipp on üleaafrikalistes värvides, mida esimestena kasutasid Etioopia ja Ghana. Lipu värvide ja sümbolite tähendust ei ole selgitatud Senegali põhiseaduses, seadustes ega määrustes, kuid valitsuse veebisait annab järgmise selgituse. Roheline tähistab moslemitele Muhamedi lipu värvi, kristlastele lootust ja animistidele viljakust. Kollane sümboliseerib jõukust, toodangut, majanduse arengut, mis on riigi esimene prioriteet ja võimaldab omakorda tõsta kodanike kultuuritaset, mis on riigi teine prioriteet. Kuldne on ühtlasi kunsti ja kirjanduse, samuti intellekti värv. Punane sümboliseerib verd ning seega elu ja riigi jaoks toodud ohvreid, samuti võitlust majandusliku arengupeetusega. Roheline täht tähistab taevast ja selle kaudu rahva vaimseid väärtusi. Tähe viis haru sümboliseerivad Senegali avatust kõigile viiele mandrile. Tähe roheline värv sümboliseerib lootust, mille on toonud riigi iseseisvumine.

Ajaloolised lipud
-----------------

* 25. november 1958 – 4. aprill 195925. november 1958 – 4. aprill 1959
* 4. aprill 1959 – 20. august 19604. aprill 1959 – 20. august 1960

Viited
------

1. 1 2 3  Ivan Sache, Željko Heimer (19.07.2008). "Senegal" (Inglise k.). Flags of the World. Vaadatud 03.01.2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: tundmatu keel (link)
Vialikaja Slapjanka mõisa peahoone
**Vialikaja Slapjanka mõis** (*Сядзiба Ванько́вiчаў у Вялiкай Сляпянцы*) on mõis Valgevenes Minskis Partyzanski rajoonis Vialikaja Slapianka linnaosas. Peahoone asub aadressil вул. Філімонава 24.

Slapjanka nime hakati kasutama XVI sajandil. Mõis tekkis kahe Minski lähistel asunud võõrastemaja kohale. Slapjanka mõis kuulus XVIII sajandi keskpaigani Radziwillidele, seejärel läks aga Wańkowiczite suguvõsa valdusse. Aleksander Wańkowicz jagas mõisa oma kahe poja vahel. Vialikaja Slapjanka läks vanema poja Stanisław Wańkowiczi valdusse. Seejärel olid mõisa omanikud Edward ja Žygmunt, viimaseks omanikuks jäi aga Piotr Wańkowicz.

Pärast võõrandamist asus mõisas NKVD nooremohvitseride kool, seejärel kartulikasvatuse katsebaas.

Mõisakompleks rajati XIX sajandi alguses. Lisaks peahoonele kuulusid selle juurde veel kaks puidust tiibhoonet, mis pole säilinud, allee ja 10 hektari suurune park. Praegune pargi planeering pärineb aastast 1896, selle projekteeris Walerian Kronenberg.

Mõisa klassitsistlik peahoone on kahekorruseline T-tähe kujuline hoone. Peasissekäigu poolset külge ehib lai risaliit, seda liigendavad ehispilastrid ja karniisid. Tagumist külge ehib kolmurkfrontoon. Hoonel on kõrge sokkel, millel asub maja tagaküljel suletud rinnatis.

Hoone seintele tegid maalinguid kunstnikud Szymon Czechowicz, Jan Rustem, Julian Fałat, Stanisław Wyspiański, Leon Wyczółkowski ja Henryk Weyssenhoff. Interjöörist on osaliselt säilinud hoone mosaiikpõrandad ja karniisid.

* Mõisa peahooneMõisa peahoone
* Peahoone tagakülgPeahoone tagakülg
* VäravVärav
* RotundRotund

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 4. märts 2018. Vaadatud 3. märtsil 2018.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑  Roman Aftanazy: Dzieje rezydencji na dawnych kresach Rzeczypospolitej. T. 1: województwa mińskie, mścisławskie, połockie, witebskie. Zakład Narodowy im. Ossolińskich, 1991, lk. 159–162. ISBN 83-04-03713-0.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vialikaja Slapianka mõis** |

* Mõis portaalis Radzima.org
* Fotod mõisa peahoonest
**Isparta provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Edela-Türgis. Provintsi keskus on Isparta.

Haldusjaotus
------------

* Aksu ringkond
* Atabey ringkond
* Eğirdiri ringkond
* Gelendosti ringkond
* Göneni ringkond
* Isparta ringkond
* Keçiborlu ringkond
* Senirkenti ringkond
* Sütçüleri ringkond
* Şarkikaraağaçi ringkond
* Uluborlu ringkond
* Yalvaçi ringkond
* Yenişarbademli ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Isparta provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
Charles Le Bruni maalitud portree Israël Silvestre'ist, u 1670
**Israël Silvestre**, ka **Israël Silvestre noorem** (sündinud 13. augustil 1619/1621 Nancys, surnud 11. oktoobril 1691 Pariisis) oli prantsuse maalikunstnik ja graafik.

Eluloolist
----------

Israel oli graafik Israël Silvestre vanema poeg. Joonistamise ja maalimise alustõed õppis ta oma isalt ja juba varajases nooruses ilmnes tema kunstianne. 1631. aastal jäi ta orvuks ja tuli elama oma onu Israël Henriet' juurde Pariisi. Seal arenes ta küpseks joonistajaks, kas onu toetusel, kes oli Jacques Callot' sõber ja Israëli oma õpilaseks võttis.

Kunstnik reisis oma elu jooksul palju Prantsusmaa provintsides. Umbes 1640- aasta paiku oli ta Itaalias ja arvatavasti uuesti 1643–1644 ja 1653. Pariisis seadis ta end sisse 1659. aastal; 1662. aastal sai ta kuninga õuemaalijaks ja alates 1673. aastast oli ta dofään Louis' joonistusõpetaja.

Looming
-------

Silvestre tegi peamiselt topograafilisi maastiku- ja linnavaateid, suure osa söövitas ta neist ise, samuti publitseeris oma joonistuste järgi tehtud graafilisi lehti. Tema trükiplaatidelt trükiti veel pärast tema surmagi.

Viited
------

1. ↑  Israël Silvestre (1619-1679). - boutiques de musées
2. ↑  Israel Silvestre. - The British Museum
3. ↑  Israel Silvestre. - The British Museum
**Viapori ülestõus** ehk **Sveaborgi mäss** oli 30. juulil (vkj 17. juuli) 1906 Suomenlinna kindluses puhkenud Vene sõjaväelaste mäss. Mäss toimus 1905. aasta revolutsiooni järellainetusena.

Mässu juhtisid kolm garnisoni ohvitseri: kapten Sergei Tsion ning leitnandid Arkadi Jemeljanov ja Jevgeni Kohhanski. Tsion oli seejuures sidemetes Soome töölisliikumise liidri Johan Kockiga, kes püüdis Helsingis mässu toetuseks streiki organiseerida.

Mäss puhkes plaanitust mõnevõrra varem, kuna kehvad toitlusolud ja lisatasu tühistamine tekitasid sõdurites rahulolematuse. Mässu initsiaatorid lootsid, et ka ümbritsevad väeosad, sealhulgas Balti mere laevastik tulevad nende poole üle, ent seda ei juhtunud ja vastuhakk suruti 60 tunniga maha.

Jemeljanov ja Kohhanski hukati koos mitme allohvitseriga. Tsionil õnnestus põgeneda ning 1907. aastal ilmus Helsingis trükis, milles tema nime all esitati mässajatepoolne nägemus juhtunust. Pärast Veebruarirevolutsiooni pöördus ta Venemaale tagasi.

Viited
------

1. ↑  In Centenary of the Sveaborg uprising 30th of July – 2nd of August 1906 - lessons for anarchists Antti Rautiaisen kirjoituksia, 3. detsember 2006.
2. ↑  Frederick H. White. Memoirs and Madness: Leonid Andreev Through the Prism of the Literary Portrait. Montreal & Kingston/London/Ithaca 2006, lk 126.
3. ↑  Simon (1954).
4. ↑  Свеаборг. Наказание мятежников Tolstiyyoj, 12. juuni 2012.
5. ↑  Simon (1935), lk 19.

Kirjandus
---------

* A. Simon. Mälestusi Sveaborgi (Suomenlinna) mässust aastal 1906. – Voog. Tallinn 1935, lk 17–19. (DIGARis)
* A. Simon. Sveaborgi mäss. – Teataja: poliitika, kultuuri, ühiskonna- ja noorteprobleemide häälekandja = Estnisk tidning för politik, kultur, samhällsinformation och ungdomsfrågor, 19 detsember 1954.
* Цион С. А. Три дня восстания в Свеаборге. — Гельсингфорс: Фугас 1907.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib taime elujärgust; seemnevedeliku kohta vaata artiklit Sperma* |

---

Küpse magusa paprika (salatipaprika) viljades olevate seemnete demonstratsioon
**Seeme** (ladina *semen*) on seemnetaimede (paljasseemne- ja katteseemnetaimede) elujärk levisena (diaspoorina), mille ülesanne on taimede paljunemine ja levimine. 

Taime seemned arenevad seemnealgmes asuvast enamasti tolmuteraga viljastatud munarakust ja teatud perioodi arenevad emastaimes, enne kui ühendus viimasega katkeb. Mõningail erijuhtumeil areneb seeme ka viljastamiseta (näiteks apomiksise korral). 

Tüüpiline seeme koosneb kolmest osast: embrüost (idust), idu toitekoest ja mitmekihilisest seemnekestast. 

Enamiku taimede seemned ei ole võimelised idanema kohe pärast valmimist, sest nad on puhkeperioodis. Seemnete sügavpuhkus lõpeb pärast normaalse idu väljakujunemist, inhibiitorite väljauhtumist või lagunemist, valguse või madala temperatuuri mõjul. Kui keskkonna tingimused ei võimalda idanemist pärast sügavpuhkust, viibivad seemned sundpuhkeseisundis sobivate tingimuste tekkimiseni. Seejuures säilib seemnete idanemisvõime mõnest nädalast 150 või enamgi aastani (lootos).

Seemned toiduna
---------------

Kuna seemned on enamasti toitaineterikkad, siis söövad neid paljud loomad, kaasa arvatud inimene.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Seeme** |

* Seemnekasvatus
* Dormantsus

Taime osad

Juur  **·**  Vars  **·**  Leht  **·**  Õis  **·**  Vili  **·**  Seeme
**EuroPsy** on Euroopa tasemel haridus- ja koolitusstandard psühholoogide jaoks. See kvalifikatsioonistandard põhineb kuue aasta pikkusel psühholoogiaalasel väljaõppel ja koolitustel ning see sisaldab ka aasta pikkust juhendatud praktikat.

EuroPsy töötati välja, et määrata kvaliteedi orientiir psühholoogiaalase hariduse ja praktika jaoks ning seega ka kaitsta avalikkust (on võimalik välja selgitada, kas teatud psühholoogi saab lugeda mingis kindlas valdkonnas pädevaks) ja parandada psühholoogide liikumisvõimalusi ja teenuste osutamise võimalusi Euroopa riikide vahel. Lisaks võimaldab see psühholoogidel ka omandada jätkuharidust ja spetsialiseerumist mujal Euroopas.

Ajalugu
-------

EuroPsy aluseks on EuroPsyT – hariduse ja väljaõppe raamistik Euroopa psühholoogidele, mille Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsioon (*European Federation of Psychologists' Associations*, EFPA) võttis vastu aastal 2001. EuroPsy projekti katsetamine lõppes 2008. aasta lõpus (Soomes, Saksamaal, Ungaris, Itaalias, Hispaanias ja Suurbritannias) ning registrit tutvustati 2009. aasta juulis Oslos toimunud EFPA üldkoosolekul. Kuigi registri rakendamine algas aastal 2010, sai enamik riike sellest osa 2011. aastast. Projektis võivad osaleda kõik 35 EFPA liikmesriiki.

Register
--------

EuroPsy standardini jõudnud psühholoogide andmed kantakse Euroopa Psühholoogide Registrisse, mis eristab nelja laia kutsevaldkonda:

* hariduspsühholoogia,
* kliiniline- ja tervisepsühholoogia,
* organisatsiooni- ja tööpsühholoogia,
* muu (mis ei sobi teistesse valdkondadesse).

Mainitud registrist leiab kõikide tunnistuse saanud psühholoogide nimed. EuroPsy tunnistus antakse nõuetele vastavale psühholoogile, kes on esitanud sellekohase taotluse kohalikule tunnistusekomiteele. 2014. aasta aprilli seisuga oli andmebaasis esindatud peaaegu 30 Eesti psühholoogi.

Psühholoog, kes on läbinud täiendava spetsiaalse väljaõppe ja juhendatud praktika, võib saada lisaks EuroPsy spetsialisti kvalifikatsiooni. Praeguseks on välja töötatud kahed spetsialisti tunnistuse nõuded:

* psühhoteraapia,
* töö- ja organisatsioonipsühholoogia.

Viited
------

1. 1 2 3  EuroPsy. Vaadatud 09.04.2014.
2. ↑  Countries. Vaadatud 09.04.2014.
3. ↑  Find a psychologist. Vaadatud 09.04.2014.

Välislingid
-----------

* EuroPsy tunnistusega psühholoogide otsing
* EFPA koduleht
**Vhembe ringkond** on Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Piirneb loodes Botswana, põhjas Zimbabwe ja idas Mosambiigiga.

Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vhembe ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,22%, valgeid 1,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41%, värvilisi 0,14% ja teisi 0,10%. Venda keelt pidas emakeeleks 67,16% inimesi, tsonga keelt 24,82%, pedi keelt 1,60%, afrikaani keelt 1,31%, inglise keelt 1,06% ja sotho keelt 1,03%.

Vhembe ringkonnas on neli valda – Thulamela, Makhado, Collins Chabane ja Musina vald. Nende keskused on vastavalt Thohoyandou, Louis Trichardt, Malamulele ja Musina.

Kohalike omavalitsuste piire muudeti 2016. aasta kohalike valimiste järel. Enne seda oli valdade rahvaarv 2011. aasta rahvaloenduse andmetel:

| Vald | Rahvaarv (2011) |
| --- | --- |
| Thulamela vald | 618 462 |
| Makhado vald | 516 031 |
| Mutale vald | 91 870 |
| Musina vald | 68 359 |

Viited
------

1. ↑
2. ↑  2011. aasta rahvaloenduse tulemused statssa.gov.za

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vhembe ringkond** |
Anse Source d'Argenti rand
**La Digue** on saar India ookeanis, Seišellide pindalalt neljas ja elanike arvult kolmas saar. Saar kuulub Graniidisaarte hulka.

La Digue'i geograafilised koordinaadid on 4° 22′ S, 55° 50′ E.

Saar paikneb umbes 6 km Praslini saarest ida pool ja umbes 43 km kaugusel kirdes peasaarest Mahést. La Digue'i naabersaar kirdes on Félicité saar umbes 3 km kaugusel. Koos põhja ja ida pool paiknevate valdavalt asustamata väiksemate saartega (Petite Sœur, Grande Sœur, Marianne, Félicité ja Cocos) moodustab La Digue'i saar La Digue'i ringkonna.

La Digue'i saare pindala on umbes 10 km². Saar on umbes 5 km pikkune ja 3 km laiune. Saarel elab üle 2000 inimese, suurem osa neist läänerannikul La Passe'is ja La Réunionis. Saarel on laevaühendus Praslini ja Mahé saarega.

Saarel asub Veuve'i looduskaitseala, kus elab haruldane lind, värvuline *Terpsiphone atrocaudata*. La Digue'i kõrgeim tipp on Belle Vue (300 m).

Saare elanike peamine sissetulekuallikas on turism. Ajalooliselt tegelesid nad peamiselt kopra ja vanilli tootmisega.

La Digue'i saarel on muu hulgas kool, lasteaed, kirik, politseijaoskond ja polikliinik.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **La Digue** |

* La Digue'i kaart
**Orkestratsioon** on infotehnoloogias arvutisüsteemide ja tarkvara automatiseeritud seadistamine, koordineerimine ja haldamine.

Selle saavutamiseks on mitmesuguseid tarkvarapakette, näiteks Ansible, Puppet, Salt, Terraform ja Kubernetes.

Kasutusala
----------

Orkestratsiooni kasutatakse tihti teenusele orienteeritud arhitektuuri (SOA), virtualiseerimise (ka konteineriseerimise) ja dünaamiliste andmekeskuste kontekstis. Orkestreerimine aitab kaasa rakenduste, andmete ja infrastruktuuri vastavusse viimisel ärinõuetega.

Konteinerarhitektuuris tähendab orkestreerimine paljude erinevate konteinerite üheaegset haldamist - näiteks nende automaatset eemaldamist või lisamist (skaleeritavus).

Vaata ka
--------

* Docker
* Virtualiseerimine
* DevOps

Viited
------

1. ↑  Yevgeniy Brikman (26. september 2016). "Why we use Terraform and not Chef, Puppet, Ansible, SaltStack, or CloudFormation". Vaadatud 16. jaanuaril 2019.
2. ↑  "Docker: A Favourite in the DevOps World".
3. ↑  Serdar Yegulalp (9. jaanuar 2019). "What is Kubernetes? Container orchestration explained". Vaadatud 16. jaanuaril 2019.
**Verdeni kaelakohus** (saksa keeles *Blutgericht von Verden*) oli massimõrv, mis leidis 782. aastal aset tänase Verdeni linna lähedal Põhja-Saksamaal. Tolleaegsete allikate järgi hukati Karl Suure käsul 4500 saksi pealikku. 

Verdeni sündmused olid osa Karl Suure saksidevastasest kampaaniast, mis oli alanud 774. aastal ning kestis 805. aastani. 782. aastaks oli suur osa sakse ristiusu vastu võtnud, kuid ainult frankide poolt sunnituna. Seetõttu ütlesid mitmed neist ristiusust uuesti lahti ja ühinesid hõimujuht Widukindi võitlusega Karl Suure vastu. Viimane marssis aga Saksimaale ning sundis Widukindi põgenema. Seejärel tõi ta Verdenisse sakside juhid, kes olid ristiusust taganenud, ja lasi nad hukata. 785. aastal oli ka vahepeal Taani põgenenud Widukind sunnitud talle alistuma ja ristiusu vastu võtma.

20. sajandil hakati hukatud sakside arvus kahtlema. 1937. aastal arvas Saksa ajaloolane Karl Bauer, et ladinakeelses tekstis peaks olema sõna *decollati* ehk pead maha raiuma asemel *delocati* ehk ümber asustama, kuid hiljem pole seda kuigi veenvaks peetud. Siiski on peetud ka vähetõenäoliseks, et korraga hukati 4500 saksi pealikku. Nii on välja pakutud, et võib-olla hukati vaid mõnikümmend saksi, kuigi tõenäolisemaks peetakse, et tapetuid oli siiski mitusada.

1935. aastal rajati Verdeni lähedale Heinrich Himmleri käsul Sachsenhaini monument, kuhu toodi ümberkaudsetest Saksa küladest 4500 kivi, mälestamaks Verdeni kaelakohtu ohvreid.

2010. aastal ilmunud Christopher Lee albumil "Charlemagne: By the Sword and the Cross" olev lugu "The Bloody Verdict of Verden" on inspireeritud Verdeni kaelakohtu sündmustest.
**Veľký Krtíš** (kuni 1927. aastani **Veľký Krtýš**, ungari keeles *Nagykürtös*) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas, Veľký Krtíši ringkonna halduskeskus.

Geograafiline asend
-------------------

Veľký Krtíš asub Krupinská planina tasandikul Ungari piirist 12 km kaugusel, Banská Bystricast ligikaudu 59 km lõunas.

Ajalugu
-------

Asulat on esmamainitud 1245. aastal. Veľký Krtíš asus olulisel keskaegsel kaubateel. Aastatel 1554–1593 oli Veľký Krtíš Osmanite riigi võimu all. 17. sajandil oli asula kuni 1680. aastani peaaegu täiesti purustatud ja asustamata. Soodsad tingimused majandusarenguks avanesid 19. sajandil pärast pärisorjuse kaotamist. 
1854–1864 hakati piirkonnas tegelema kaevandustööstuse arendamisega, avati esimene pruunsöekaevandus. 1948. aastal taastati pruunsöe kaevandamine.

Rahvastik
---------

Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Veľký Krtíši elanikest slovakke 84,46%, ungarlasi 4,76%, tšehhe 0,66%, mustlasi 0,41% ja ukrainlasi 0,28%. Rahvus oli teadmata 9,01%-i elanikest.

Sõpruslinnad
------------

* Tšehhi Písek, Tšehhi

Viited
------

1. ↑  Počet obyvateľov SR k 31. 12. 2019
2. ↑  History Mesto Veľký Krtíš. Vaadatud 30. aprillil 2023
3. ↑  Number of population by ethnicity in the municipality Veľký Krtíš at 1. 1. 2021 Sčítanie obyvateľov, domov a bytov 2021. Vaadatud 30. aprillil 2023
**Gorsti lade** on Siluri ladestu Ludlow'i ladestiku globaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Sellele on nime andnud Shropshire'is asuv Gorsty küla. Lademele andsid aastal 1980 nime Charles H. Holland, James D. Lawson, Victor G. Walmsley ja Dennis E. White.

Lademe alumist piiri määratleb märgib graptoliitide *Saetograptus (Colonograptus) varians* ja *Neodiversograptus nilssoni* ilmumine Pitch Coppice'i kivimurrus Ludlow lähistel, ent täpsemalt määratleb seda seal Much Wenlocki lubjakivikihistu kõva sõlmja struktuuriga lubjakivi asendumine Lower Eltoni kihistu pehmete kiltadega. Lademe ülempiiri märgib graptoliitide *Saetograptus leintwardinensis leintwardinensis* ilmumine Sunnyhilli kivimurrus Ludlow lähistel, lisaks veel brahhiopoodide *Kirkidium knightii* ja *Strophonella euglypha* ning mitmete koralliliikide kadumine või haruldaseks muutumine. Täpsemalt määratleb seda aga Homeri lademesse kuuluva Upper Bringewoodi kihistu sõlmjate lubjakivide asendumine Ludfordi lademesse kuuluvate litoloogiliselt sarnaste, ent kivististe koosseisult erinevate Lower Lentwardine'i kihistu kivimitega viimase alampiiri moodustava õhukeses kildakihis.

Gorsti lade lasub Homeri lademel ja see lamab Ludfordi lademe all. Lademe vanus on 422,9...421.3 miljonit aastat. Eestis vastab sellele Paadla lade, välja arvatud selle noorim osa.

Gorsti lademe moodustamise ajal leidis aset hapnikuvaegusest ja ookeanide veetaseme langusest tingitud Mulde väljasuremine. Sündmusele vastab Fröeli kihistu moodustumine Gotlandi saarel. Oletatakse aga, et muudatused konodontide faunas on põhjustatud pigem muudatustest settimistingimustes, kui reaalsest liikide kaost.

Viited
------

1. ↑  Siluri stratigraafia
2. ↑  Charles H. Holland, James D. Lawson, Victor G. Walmsley & Dennis E. White: *Ludlow Stages.* Lethaia. 13: 268, Oslo 1980, ISSN 0024-1164
3. ↑  GSSP Table - Paleozoic Era
4. ↑  Jeppsson, L.; Calner, M. (2007). "The Silurian Mulde Event and a scenario for secundo—secundo events". Earth and Environmental Science Transactions of the Royal Society of Edinburgh. 93 (02): 135–154. doi:10.1017/S0263593300000377
5. ↑  Samtleben, C.; Munnecke, A.; Bickert, T. (2000). "Development of facies and C/O-isotopes in transects through the Ludlow of Gotland: Evidence for global and local influences on a shallow-marine environment". Facies. 43 (1): 1–38. doi:10.1007/BF02536983
6. ↑  Jarochowska, Emilia; Ray, David C; Röstel, Philipp; Worton, Graham; Munnecke, Axel (2017). "Harnessing stratigraphic bias at the section scale: Conodont diversity in the Homerian (Silurian) of the Midland Platform, England". Palaeontology. doi:10.1111/pala.12326

Siluri globaalsed lademed ja Přidoli ajastik

Rhuddani  **·** 
Aeroni **·** 
Telychi **·** 
Sheinwoodi **·** 
Homeri **·** 
Gorsti **·** 
Ludfordi **·** 
Přidoli ajastik  

vanemad lademed  nooremad lademed
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib sadamast; filmi kohta vaata artiklit Pearl Harbor (film)* |

---

Sõjalaevad Pearl Harboris (2004)
Mereväebaas õhust (1986)
**Pearl Harbor** on Ameerika Ühendriikide rajatud sadam Hawaii saarestikus O'ahu saarel, Hawaii osariigi pealinnast Honolulust lääne pool. Tõlkes tähendab nimi "pärlisadamat".

Suurema osa sadamast ja seda ümbritsevast alast võtab enda alla USA mereväebaas, kus asub ühtlasi USA Vaikse Ookeani Laevastiku staap. Mereväebaas rajati piirkonda 1887. aastal vastavalt Ameerika Ühendriikide ja Hawaii kuningriigi koostöölepingule aastast 1875. Pärast Hawaii annekteerimist Ühendriikide poolt 1899. aastal laiendati sadamat ja baasi märkimisväärselt.

7. detsembril 1941 korraldas Jaapani keiserlik merevägi Pearl Harbori mereväebaasile üllatusrünnaku, hävitades suure osa Vaikse Ookeani Laevastikust ja sundides Ameerika Ühendriike astuma Teise maailmasõtta.

Vaata ka
--------

* Rünnak Pearl Harborile
* Pearl Harbor (film)
**Vereja** on linn Venemaal Moskva oblastis Naro-Fominski linnaringkonnas. Asub Protva jõe paremal kaldal, Moskvast umbes 95 km edela pool.

Verejat on esmamainitud 1371. aastal seoses Leedu suurvürsti Algirdase sõjakäiguga.

2020. aasta alguses oli linna elanike arv arvestuslikult 5088.

Viited
------

1. ↑  , vaadatud 14.07.2017.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vereja** |

Moskva oblasti vapp
Moskva oblasti linnad

Aprelevka  | Balašihha  | Beloozjorski  | Bronnitsõ  | Dedovsk  | Dmitrov  | Dolgoprudnõi  | Domodedovo  | Drezna  | Dzeržinski  | Dubna  | Elektrogorsk  | Elektrostal  | Elektrougli  | Frjazino  | Golitsõno  | Himki  | Hotkovo  | Istra  | Ivantejevka  | Jahroma  | Jegorjevsk  | Kašira  | Klin  | Kolomna  | Koroljov  | Kotelniki  | Krasnoarmeisk  | Krasnogorsk  | Krasnozavodsk  | Krasnoznamensk  | Kubinka  | Kurovskoje  | Likino-Duljovo  | Ljubertsõ  | Lobnja  | Lossino-Petrovski  | Luhhovitsõ  | Lõtkarino  | Možaisk  | Mõtištši  | Naro-Fominsk  | Noginsk  | Odintsovo  | Orehhovo-Zujevo  | Ozjorõ  | Pavlovski Possad  | Peresvet  | Podolsk  | Protvino  | Puškino  | Puštšino  | Ramenskoje  | Reutov  | Rošal  | Ruza  | Sergijev Possad  | Serpuhhov  | Solnetšnogorsk  | Staraja Kupavna  | Stupino  | Šatura  | Štšolkovo  | Zaraisk  | Zvenigorod  | Žukovski  | Taldom  | Tšehhov  | Tšernogolovka  | Vereja  | Vidnoje  | Volokolamsk  | Voskressensk  | Võssokovsk
**Vibraatormuundur** on kontaktide perioodilisel vibreerimisel põhinev elektromehaaniline muundusseade, mille abil alalispinge muundatakse vahelduvpingeks ja vajaduse korral pärast sobivat pinge muundamist (näiteks kõrgemaks transformeerimist trafo abil) uuesti tagasi alalispingeks, alaldades seda teiste samal vibraatoril paiknevate sünkroonselt toimivate kontaktide abil sünkroonalaldamise (sünkroondetekteerimise) teel.

Eestis kasutati vibraatormuundurit enne II maailmasõda tehase RET toodetes, mis olid ette nähtud aku või keemilise elemendi (patarei) suhteliselt madala pinge muundamiseks kõrgeks anoodpingeks.

Samalaadset muundurit kasutati ka auto aku pinge (mis tavaliselt on 12 V) muundamiseks kõrgeks anoodpingeks autodes kasutatavates lampraadiotes, aga ka aku pinge muundamiseks vahelduvpingeks sagedusega 50 Hz, et kasutada vahelduvpingetoitelisi elektriseadmeid auto juures.

Hiljem kasutati erilise konstruktsiooniga vibraatormuundureid Tallinna Tootmiskoondise RET alalispinge mikrovoltmeetrites kasutatud MDM-võimendites. Neid tootis TREKB-s välja töötatud versioonis ettevõte Estron.

1960-ndatel mindi üle transitorlülitite kasutamisele. Neid juhiti etteande- ehk tugigeneraatorist saadavate juhtsignaalide abil.