recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Vagit Alekperov (2011)
**Vagit Alekperov** (vene keeles Вагит Юсуфович Алекперов, aseri keeles *Vahid Yusuf oğlu Ələkbərov*; sündinud 1. septembril 1950 Bakuus) on Venemaa oligarh. Ta on naftafirma Lukoil juht ja suuromanik (osalus üle 20%).

Alekperovi isa oli aser, ema Tatjana, neiupõlvenimega Botšarova, kasaka päritolu, ametlikult venelane. Vagit oli pere viies laps. Naftaväljadel töötanud isa suri, kui Vagit oli 3-aastane. Ema kasvatas lapsed ise üles.

Alekperov on õppinud Aserbaidžaani Nafta- ja Keemiainstituudis, töötanud insenerina Kaspia ja Lääne-Siberi naftaväljadel. Aastatel 1985–1987 tegutses Bašnefti peadirektori esimese asetäitjana, 1987–1990 Kogalõmneftegazi peadirektorina.

Aastatel 1990–1992 oli Alekperov Nõukogude Liidu nafta- ja gaasitööstuse aseminister. Sel ajal liideti riigile kuuluvad naftafirmad Langepas, Urai ja Kogalõmneft Venemaa esimeseks vertikaalselt integreeritud riiklikuks energiaettevõtteks. Loodud suurfirma erastati ning Alekperovil õnnestus usaldusmeeste kaudu hankida ettevõttes suurosalus ja tõusta selle juhiks. Sel kohal töötab ta 1992. aastast tänapäevani.

Alekperovil on suured majanduslikud huvid ka Valgevenes. Talle kuulub seal suur ettevõte, mis tegeleb nafta hankimise, töötlemise ja ekspordiga, Valgevene suurim bensiinijaamade eraomanduses olev kett ja Novopolotskis olev ühisettevõte Naftane, mis toodab mootoriõlisid.

2004. aastal hindas Forbes tema varanduse väärtuseks 4,1 miljardit USA dollarit, millega ta oli Venemaa rikkuselt 10. inimene. 2009. aasta algul hindas Forbes tema varanduseks 7,8 miljardit dollarit, millega ta oli Venemaa rikkuselt kolmas inimene. Tal on head suhted Vladimir Putiniga. Ajakirja Forbes andmetel oli Alekperovi varandus 2014. aasta alguses 13,6 miljardit dollarit.

Alekperovil on teaduste kandidaadi kraad majanduses ja ta on Ülevenemaalise Ühiskondliku Organisatsiooni "Venemaa Loodusteaduste Akadeemia" tegevliige.

Alekperov on abielus. Abikaasa on Larissa Viktorovna. 1990. aastal sündis neil poeg Jussuf. Poeg lõpetas 2012. aastal Gubkini-nimelise Venemaa riikliku nafta- ja gaasiülikooli naftaväljade ekspluatatsiooni ja töötlemise erialal.

Viited
------

1. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 314
2. ↑  The World's Billionaires. #57 Vagit Alekperov. Forbes, 11.03.2009
3. ↑  Vene oligarhide TOP 10, Äripäev.
**Rami Sa'ari** (kasutatakse ka nimekuju *Rami* ***Saari***; heebrea **רמי סערי**; sündinud 17. septembril 1963 Petaẖ-Tikvas Iisraelis) on iisraeli luuletaja, tõlkija, keeleteadlane ja kirjanduskriitik. 

Ta õppis ja õpetas semiidi ja uurali keeli Helsingi Ülikoolis, Budapestis Loránd Eötvösi ülikoolis ja Jeruusalemma heebrea ülikoolis ning sai doktorikraadi 2003. aastal. Tema doktoriväitekiri "Malta prepositsioonid" ilmus 2003. aastal kirjastuses Carmel.

Helsingi ülikoolis õppis ta Ago Künnapi käe all ühe semestri ka eesti keelt.

Juuniks 2021 on Sa'aril ilmunud 12 raamatut ja üle 80 tõlkeraamatu. Tõlkinud on ta nii luulet kui proosat albaania, eesti, soome, kreeka, ungari, portugali ja hispaania keelest. Muuhulgas on Sa'ari tõlkinud järgmisi eesti autoreid: Jaan Kaplinski ("Jää ja Titanic", 2008), Ellen Niit, Ivar Sild, Mari Vallisoo, Juhan Viiding ja Tõnu Õnnepalu ( ja ) 

2002. aastast on ta toimetanud rahvusvahelise luuleveebi www.poetryinternational.org Iisraeli luulekülgi. 

Alates 2005. aastast on ta toimetanud raamatusarja "Tsafon" ("Põhi"), mis tutvustab iisraeli lugejatele Baltimaade ja Skandinaavia maade kirjandust. 1996. ja 2003. aastal sai ta Peaministri kirjandusauhinna (Iisraeli kõige olulisem kirjandusauhind) ja 2006. aastal Tšernihhovski auhinna tõlgete eest. Luuletaja ametlikul kodulehel () on rohkem ja aktuaalset infot ka eesti keeles.

Heebreakeelsed teosed
---------------------

* "Ennäe, ma olen leidnud oma kodu" (1988)
* "Mehed ristteel" (1991)
* "Vapra valu teekond" (1997)
* "Eluraamat" (2001)
* "Nii palju, nii palju sõda" (2002)
* "Malta prepositsioonid" (doktoriväitekiri, 2003)
* "Viies šogun" (2005)
* "Aastaringid" (2008)

### Eesti keeles ilmunud

* Rami Saari, "Jeruusalemma-kiri" – Vikerkaar 1997, nr 10/11, lk 190–191; loetav Eesti Rahvusraamatukogu arhiivis DIGAR
* Rami Saari, luuletused: "Eesti lipp"; "Soome, 80. aastate lõpp"; "Dünastia"; "Ainult igavik kestab igavesti"; "Edasi lükatud"; "Neli sammu surmast"; "Vastuhakk"; "Summa", tõlkinud ja saateks: Kristiina Ross – Looming 1998, nr 10, lk 1459–64; loetav arhiivis DIGAR
**Vagabond** on võitluskunstide manga, mille on illustreerinud ning kirjutanud Takehiko Inoue. See räägib loo fiktsionaalse Miyamoto Musashi ja tema legendaarse rivaali Kojirō Sasaki eludest. Musashi Miyamoto on Eiji Yoshikawa novelli *Musashi* põhjal kirjutatud.

Kokkuvõte
---------

Lugu algab pärast Sekigahara lahingut aastal 1600. Takezō Shinmen ja Matahachi Hon’iden on haavatud ning nad päästetakse Okō ja Akemi poolt. Matahachi lahkub koos kahe tüdrukuga ja Takezō läheb tagasi Miyamotosse. Takezō räägib Matahachi emale, et ta jäi ellu kuid ei tule tagasi. Takezō püütakse kinni varasemate kuritegude tõttu, kuid ta põgeneb ning munk Takuan Sōhō päästab ta. Takuan viib ta külast eemale ja annab talle uue nime - Musashi Miyamoto, peale mida ta lahkub muutunud mehena.

Mõni aasta hiljem, Musashi Miyamoto rändab Kyotosse, et võidelda Yoshioka klanniga. Musashi tahab saada tiitli "Invincible Under the Heavens." Enne kui Musashi kaotada saaks, dojo süttib ning nende võitlus peatub ja kõik põgenevad. 

Musashi läheb Hozoin templisse ja võitleb nende liidriga kuid põgeneb. Hozoin klanni endine liider treenib Musashit, et ta saaks praegusele liidrile õppetunni anda, sest ta ei karda surma. Kui nad uuesti võitlevad võidab Musashi ning nad lubavad üksteisele, et võitlevad uuesti sõpradena.

Nüüd otsib ta Yagyu klanni, et ka nendega võidelda. Ta üritab nende liidrit rünnata kuid ta lööb Musashit ja ta variseb kokku. Ta õpetab Musashile, et "Invincible Under the Heavens" on ainult sõna, ei midagi muud. 

Umbes 17 aastat enne loo algust sünnib Kojirō Sasaki. Kojiro on kurt, mis teeb elu võitlejana väga raskeks. Teda treenib võitlema tema kasuisa. Kui Kojiro on veel väike peavad nad koos oma koduküla kaitsma. Hiljem tuleb tema kasuisa endine õpilane, Itto Ittōsai Kojirot treenima ja ta peab üksi mõrtsukate vastu võitlema.

Musashi võitleb Yoshioka klanni liidriga, võidab ja seetõttu ründavad ülejäänud 70 Yoshioka meest teda korraga. Ta võidab ja lahkub haavatuna. Musashi arreteeritakse kuid ta põgeneb. Ringi rännates kohtuvad Ittōsai ja Musashi. Musashi leiab metsast surnud vanematega poisi ning nad hakkavad koos talu pidama. Paljud külanikud surevad nälga. Musashi päästab paljud külanikud sest küsib kohalikult isandalt abi, kuid ta peab selle eest minema Kokurasse.

Vastuvõtt
---------

Vagabondi on müüdud üle 80 miljoni eksemplari ja tõlgitud 12 keelde, millega see on üks enim müüdud mangasid. 2015. aasta aprilli seisuga on ilmunud 37 raamatut. Manga on pausil autori tervise ning inspiratsiooni puudumise tõttu. Vagabond võitis 2000. aasta Kodansha Manga auhinna ja 2002 Tezuka Osamu Kultuuriauhinna.

Viited
------

1. ↑  Kosaka, Kris. 2017. 'Vagabond': An epic manga based on the life of a 17th-century samurai. Available at https://www.japantimes.co.jp/culture/2017/01/07/books/book-reviews/vagabond-epic-manga-based-life-17th-century-samurai/, accessed 22.04.2023.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Issanda Muutmise pühast; Ülestõusmispühade kohta vaata artiklit Paasapühad; judaistliku püha kohta vaata artiklit Paasapühad.* |

---

***Paasapäiv*** ehk **Issanda Muutmise püha** on setude kirikupüha 19. augustil (vkj 6. augustil), mille ajal käiakse hommikul kirikus, kus pühitsetakse õunu, mida viiakse koos muude toitudega kalmistule. Mitmel pool on sel päeval peetud kirmast ja külastatud sugulasi. 

20. sajandi alguses hakati peale õunte sööma paasapäeval ka muid puuvilju ning herneid. See on olnud veel värske mee proovimise päev. Obinitsas, Tailovas, Seretsovas ja muudes külades on see olnud oluline püha. Ka tänapäeval on näiteks Obinitsas paasapäev suur püha, kuhu sõidavad sugulased ja sõbrad üle Eesti kohale. Valmistatakse pühadetoidud ja käiakse 1952. aastal ehitatud Issanda Muutmise kirikus teenistusel, võetakse osa ristikäigust. Kalmistul kaetakse lähedaste haudadel lauad. Väga oluline on toidu pakkumine, jutlemine, kalmistul jalutamine ja sugulastega kohtumine. Õhtusel kirmasel esinevad aga ka mujalt tulnud laulikud. Lisaks sellele on 1990. aastatest alates kohalikus muuseumis avatud käsitöö- ja kunstinäitused ning õpikojad.

Viited
------

1. 1 2  Paasapäeval kaetakse kalmudele lauad Eesti Kirik, 22.08.2018 (vaadatud 22.04.2019)

Välislingid
-----------

* Eesti rahvakalendri tähtpäevade andmebaas
**Pädevus** ehk võimkond, võimupiirid, kompetents (inglise keeles *competence, power*) on õiguse kontekstis õigusaktiga füüsilisele või juriidilisele isikule antud ülesannete, õiguste ja kohustuste kogu. Pädevus annab kaalutlusõiguse mingi õigusliku toimingu sooritamiseks (vastandina kohustusele). Pädevus sisaldab ka vastutust. Eri õigusvaldkondades eristatakse erinevaid pädevuse alaliike.

  

**Pädevus** ehk asjatundlikkus, kompetentsus (inglise *competence, competency*) on hariduse kontekstis isiku teadmiste, oskuste, hoiakute ja väärtushinnangute kogum, mis on vajalik tulemuslikuks ja jätkusuutlikuks tegutsemiseks teatud valdkonnas. Pädevused jaotuvad erialasteks ja ülekantavateks pädevusteks. Erialased pädevused on vajalikud mingis kindlas valdkonnas töötamiseks (näiteks töötamiseks õpetajana, kondiitrina, piloodina). Ülekantavad pädevused (neid nimetatakse ka üld- või võtmepädevusteks) võimaldavad inimestel hakkama saada erinevates ja muutuvates töövaldkondades ja -keskkondades. 
Teatud kutsealal töötamiseks vajalikud pädevused määratletakse kutsestandardites.

Viited
------

1. ↑  Mikiver, M. Põldmäe, S. Sissejuhatus õigusesse. Tallinn 2003
2. ↑  S. Rutiku, Ülekantavate pädevuste arendamine kõrghariduses. Juhendmaterjal. Tartu 2014

Välislingid
-----------

* Eesti Vabariigi presidendi pädevus
* Kutsekoda
**EM-määre** (inglise *EM-grease* või *extreme pressure, with molybdenum disulphide grease*) on molübdeendisulfiidi lisandiga sööbekindel määre tööks rasketel koormustel.

Mootoriõli
Õlid ja määrded

Aparaadiõli | Avioõli | Baasõli | Destillaatõli | Diestrid |
Diisliõli | Elektroreoloogiline vedelik | EM-määre | Emulsioon | Fluoritud õli | Grafiitmääre | Hüdroõli | Hüpoidõli | Immutusõli | Isolatsiooniõli | Jääkõli | Kaabliõli | Karastusõli | Kastoorõli | Kellaõli | Kolloidne grafiit | Kompaundõli | Kompressoriõli | Kondensaatoriõli | Kondiõli | Konserveerimismääre | Konstaliin | Külmutiõli | Kütteõli | Ligroiin | Lihvõli | Linaõli | Loputusõli | Magnetvedelik | Manusteta õli | Masinaõli | Metallitöötlusõli | Mineraalõli | Mittelenduv õli | Molübdeensulfiid | Mootoriõli | Määrdeõli |Naatriummääre | Oliiviõli | Parafiin | Petrolaatum | Petrooleum | Polüglükoolõli | Põlevkiviõli | Rafineeritud õli | Rapsiõli | Rasketööõli | Rasv | Rasvõli | SHC-õli | Silikoonõli | Silindriõli | Solaarõli | Solidool | Spindliõli |Sööbekindelõli | Sünteetiline määre | Sünteetiline õli | Taimeõli | Talveõli | Tavott | Teljeõli | Tihendusmääre | Trafoõli | Transmissiooniõli | Trossimääre | Tseresiin | Turbiiniõli | Tööstusõli | Vaakumõli | Valgeõli | Tehniline vaseliin | Vaseliinõli | Värtnaõli | Õmblusmasinaõli | Üldmasinaõli |
**Paasvere mõis** (saksa keeles *Pastfer*) oli rüütlimõis Simuna kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Paasvere küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.

Mõisa omanikud olid Steinheilid ja Maydellid.

Viited
------

1. ↑  Paasvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
2. ↑   (vaadatud 22.01.2016)
3. ↑  Paasvere ms, www.eki.ee

Välislingid
-----------

* Paasvere mõis Rahvusarhiivi Eesti ala mõisate registris
* Paasvere mõis (Simuna khk), Kinnistute register Eesti Rahvusarhiivis

Simuna kirik
Simuna kihelkond

**Kirik**: Simuna  

**Mõisad**: Aru mõis | Avanduse mõis | Edivere mõis | Emumäe mõis | Härma mõis | Imukvere | Kellavere mõis | Koila mõis | Kuremaa mõis | Käru mõis | Laekvere mõis | Lasinurme mõis | Liinemõisa mõis | Luusika mõis | Lõusa mõis | Moora mõis | Muuga mõis | Mõisamaa mõis | Määri mõis | Orguse mõis | Paasvere mõis | Pallasvere mõis | Pudivere mõis | Rahkla mõis | Rohu mõis | Salla mõis | Simuna kirikumõis | Selli mõis | Sootaguse mõis | Tammiku mõis | Tillika mõis | Tuulivere mõis | Venevere mõis | Võivere mõis | Väiküla mõis | Vägeva mõis | Vända mõis
**Paatkond** on ühes paadis asuvate kalurite või hülgeküttide meeskond, spordivõistlustel sõudepaadi või purjeka meeskond või naiskond.

Ühes paadis peamiselt võrkudega kalastamas käivat või vanasti kaugemates randades rändpüügil käinud kalurite rühma on nimetatud ka *paadivägi* (murretes *selts*, *võrguselts*, *mest*, *mestimehed*, *seur*, *kamp*).

Paatkond oli tavaliselt püsiv (vähemalt ühe hooaja), selle suurus oli 3–10 meest (harilikult ühest kaluriperest või koos sugulaste ja naabritega), harva enam. Paat kuulus ühele paatkonnaliikmele, kes oli ka püügitööd juhatanud kipriks, või oli ühine. Võrgud olid igal kaluril omad. Iga paatkonna liige võttis kaasa sama arvu võrke, mis pikaks võrguriviks ühendatult kindla korra kohaselt vette lasti. Iga mees sai saagi oma võrkudest, paadi omanikule anti tasuks varikalad. Kui paat oli ühine, jagati saak paatkonna liikmete vahel võrdselt.

Selline kalapüügi viis püsis kauem Põhja-Eestis, kus räim ja kilu raputati võrgust välja (Lääne-Eesti teostati väljanoppimist). Paatkondades püsisid vanad kogukondlikud tavad kauem kui nootkondades.

Tänapäeval kutsutakse paatide, purjekate ja väikelaevadega veesõitu tegevaid seltskondasid ka *paadiperedeks*.

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat vaadatud 9.06.2020
2. 1 2 3  Eesti Entsüklopeedia Vaadatud 9.06.2020
3. ↑  Eesti rahvakultuuri leksikon (3. trükk). 2007. Koostanud ja toimetanud Ants Viires. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Lk 196
4. ↑   Eesti etnograafia sõnaraamat. Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus, 1996. Lk 133

Välislingid
-----------

* Paatkond. Eesti Põllumajandusmuuseum
Pavel Durov (2013)
**Pavel Durov** (vene keeles Павел Валерьевич Дуров *Pavel Valerjevitš Durov*; sündinud 10. oktoobril 1984 Leningradis) on vene päritolu ettevõtja, programmeerija ja miljardär.

Pavel Durov sündis antiigiteadlasest professori Valeri Durovi perekonnas. 2006. aastal lõpetas ta Peterburi Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna inglise filoloogia ja tõlke erialal.

Durov on eelkõige tuntud kui suhtlusvõrgustiku VKontakte (2006) ja kiirsuhtlusteenuse Telegram (2013) looja. Teda peetakse Venemaa Mark Zuckerbergiks. 

Durov lahkus Venemaalt 2014. aastal. Hankis endale mikroriigi Saint Kitts ja Nevis kodakondsuse. Alates 2017. aastast on Durov osalenud Maailma Majandusfoorumitel. 

2012. aastal annetas Durov Wikimedia Foundationile üks miljon USA dollarit.

2020. aastal hindas Forbes Pavel Durovi varanduse suuruseks 3,4 miljardit USA dollarit. Selle näitajaga oli ta maailma rikkaimate eraisikute edetabelis 565.–589. kohal (Venemaa edetabelis 30. kohal). 2021. aastal hinnati ta varanduse suuruseks juba 17,2 miljardit dollarit, millega ta on maailmas rikkuselt 112. kohal ja Venemaal 9. kohal.

Viited
------

1. ↑  Глава "Вконтакте" пожертвовал Wikipedia миллион долларов. bbc.com
2. ↑  The Richest in 2020. forbes.com
3. ↑  Павел Дуров. forbes.ru

Välislingid
-----------

* Pavel Durov – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Intervjuu Pavel Duroviga Londonis. youtube.com, 24. september 2015
Baldur von Schirach (paremal), Hermann Göring, Martin Bormann ja Adolf Hitler Obersalzbergis (1936)
Baldur von Schirach Nürnbergi protsessil
**Baldur Benedikt von Schirach** (9. mai 1907 Berliin – 8. august 1974 Kröv an der Mosel) oli Saksamaa poliitik ja noorsoo-organisatsioonide juht.

Baldur von Schirachi isa Karl Baily Norris von Schirach oli sõjaväelane, kes errumineku järel töötas teatridirektorina. Baldur von Schirachi ema Emma Lynah Tillou Bailey Middleton von Schirach oli ameeriklanna. Schirachite perekonnas oli neli last. Balduri vanem vend Karl sooritas 1919. aastal Saksamaa sõjakaotuse ja ränkade tingimustega Versailles' rahu tõttu enesetapu.

17-aastaselt tutvus Schirach 1925. aastal Adolf Hitleriga ja temast sai Hitleri veendunud pooldaja. Saanud täisealiseks, astus ta 25. augustil 1925 Natsionaalsotsialistlikusse Saksa Töölisparteisse (NSDAP). 1928. aastal sai temast Natsionaalsotsialistliku Saksa Üliõpilasliidu (*Nationalsozialistischer Deutscher Studentenbund*) juht. 30. oktoobril 1931 nimetati ta NSDAP noorsoojuhiks (*Reichsjugendführer*) ja ta sai *SA-Gruppenführer*i auastme. 17. juunil 1933 nimetas Hitler ta Saksa Riigi noorsoojuhiks (*Jugendführer des Deutschen Reiches*). Talle allusid Hitlerjugend ja teised natsionaalsotsialistlikud noorteorganisatsioonid.

Teise maailmasõja puhkedes astus Schirach vabatahtlikuna Wehrmachti ja võttis 1940. aasta mais ja juunis osa sõjategevusest Prantsusmaa vastu. Teda autasustati raudristiga 

Baldur von Schirachil oli mõjukaid vastaseid, kes punusid tema vastu intriige ja levitasid tema kohta laimavaid kuulujutte. Ta vabastati Saksa Riigi noorsoojuhi ametist ning 7. augustil 1940 määrati ta Viini gauleiteriks. Teise maailmasõja lõpus varjas ta ennast Tiroolis Richard Falki nime all, kuid andis end 5. juunil 1945 liitlastele üles. Nürnbergi protsessil mõisteti Schirach 1. oktoobril 1946 20 aastaks vangi. Põhiliselt süüdistati teda selles, et Viini gauleiterina oli ta vastutav 185 000 juudi deporteerimise eest. Schirach vabastati pärast karistuse kandmist 30. septembril 1966. 1967. aastal avaldas ta mälestusteraamatu "Ich glaubte an Hitler" ("Ma uskusin Hitlerisse").

Isiklikku
---------

31. märtsil 1932 abiellus Baldur von Schirach Henriette Hoffmanniga (1913–1992), kes oli Hitleri isikliku fotograafi Heinrich Hoffmanni tütar. Abielust sündis neli last: Angelika Benedikta, Klaus, Robert ja Richard. Abielu lahutati Baldur von Schirachi vangistuses viibimise ajal 20. juulil 1950.

Kirjanik ja jurist Ferdinand von Schirach, kirjanik ja filosoof Ariadne von Schirach ning kirjanik Benedict Wells on Baldur von Schirachi lapselapsed.

Viited
------

1. ↑  von Schirach Baldur (Benedikt) Familie Tenhumberg
2. ↑  Baldur von Schirach 1907-1974 Lebendiges Museum Online
3. ↑  Prelude to War 1933-1938 historyplace.com
4. ↑  Baldur von Schirach Jewish Virtual Library
5. ↑  Baldur von Schirach : Reich Youth Leader holocaustresearchproject.org
6. ↑  Patrick Delaforce. Hitler : olulisi fakte. Tallinn, 2010, lk. 56
**Pavel Filatjev** (vene keeles Павел Олегович Филатьев; sündinud 9. augustil 1988) on Venemaa dessantväelane, kes esines dessantväelaste päeval 2. augustil 2022 üleskutsega dessantväelastele loobuda sõdimisest Ukrainas.

Elulugu
-------

Filatjevil on vene, ukraina ja saksa juured. Ta isa Oleg teenis 56. kaardiväe ründedessantpolgus 2005. aastast ja sest ajast oli ka Pavel seotud selle polguga. Tal on 5 aastat teenistusstaaži dessantvägedes. 2021. aastal sõlmis ta uue teenistuslepingu ja tal õnnestus saavutada enda määramine lapsepõlvest tuttavasse polku noorem-seersandina. Osales koos väeosaga 24. veebruari 2022 sissetungis Ukrainasse, evakueeriti rindelt Venemaale silmavigastuse tõttu 2 kuu rindel viibimise järel. 

Filatjev toob dessantväelastele eeskujuks kindral Vassili Margelovi, kes oli Nõukogude õhudessantvägede looja ja ülem kuni 1979. aastani, Nõukogude Liidu vägede sissetungini Afganistani. Margelov pidas Afganistani sissetungi otsust mittevajalikuks, kahjulikuks ja kaotas seetõttu oma ametikoha. Niisama peab Filatjev veaks Tšetseenia sõda. Lisaks eliitväeosade kasutamisele vastuvõetamatu poliitilise põhjendusega operatsioonides, kutsub Filatjev kaasvõitlejaid teenistusest lahkuma eliitvägede sisekorralduse halvenemise tõttu.

Ta on kirjutanud oma seisukohti selgitava raamatu "ZOV". Eestikeelse arvamuse raamatust on esitanud Getter Trumsi. Eesti keeles avaldas raamatu "Rahva Raamat AS", tõlkija Vladimir Redpap.

Filatjevi mõtles jääda Venemaale ka pärast raamatu ZOV publitseerimist. Paljud Gulagu.net kommentaatorid soovitasid tal maalt lahkuda. Soovitusi järgides lahkus Filatjev Venemaalt ja reisides läbi mitme riigi jõudis augusti lõpus Prantsusmaale, kus esitas assüüliavalduse. Esialgu toetas Filatjevit gulagu.net, hiljem kujunes koostöö ka vene põgenikke toetava organisatsiooniga *New Dissidents Foundation*. 

Augustis kirjutas Filatov alla lepingu raamatu tulude suunamiseks Ukraina toetuseks. 

Novembris kadus Filatovil kontakt seniste toetajatega Prantsusmaal. 25. novembril alustas Filatjev protsessi oma raamatu tulude suunamiseks endale, väites oma vaba tahte mõjutamist lepingu allakirjutamise ajal.

Viited
------


1. ↑  ZOV, lk.6.
2. ↑  Сергей Михеенков "Маргелов" 2019. 496 с.
3. ↑  "ZOV". Vaadatud 11.08.2022.
4. ↑
5. ↑  Павел Олегович Филатьев (13. august 2022). "ZOV". *Filibusta*.
6. ↑  Getter Trumsi (28. august 2022). "Ukrainas sõdinud venelane räägib suu puhtaks: me ei hoolinud ..." *Elu24 Postimees*. Vaadatud 28.08.2022.
7. ↑  Vladimir Osechkin. "От видео на Gulagu.net до прямого эфира на ТВ во Франции". *Gulagu.net*.
8. ↑  Лобанкова, Алёна. "Десантник Павел Филатьев, выступивший против войны, обвинил основателя Gulagu.net Владимира Осечкина в краже прав на свою книгу". *Vot-tak.TV*. Vaadatud 31. detsembril 2022.
**Aeglased kõikuvliikumised** on maakoore väga aeglane kerkimine või vajumine, mis toimub aastasadade ja -tuhandete jooksul kogu maakeral. Selletõttu on maakoor jaotunud osadeks, nendest mõned kerkivad, teised vajuvad.

Aeglased kõikuvliikumised toimusid kõikide varasemate ajastute jooksul ja toimuvad praegugi. Nad põhjustavad maailmamere rannajoone kuju muutumist ning pinnamoe arengut.

Kerkimise või vajumise kiirus tasandikel ei ületa 0,5 cm aastas, mägedes saab kerkimine toimuda kiirusega kuni 2 cm aastas (nt Kaukasuses). Samas aeglaste kõikumisliikumiste keskmised kiirused suurte perioodide tagant (nt kümnete miljonite aastate) ei ületa 0,1 cm aastas kurrutuste piirkondades ja 0,01 cm aastas platvormidel.

Aeglaste kõikumisliikumiste põhjused pole kindlalt teada. Ühe hüpoteesi järgi tekivad vahevöö alamosas soojenenud ja selletõttu kergete ainete tõusvad voolud, mis põhjustavad maakoore kerkimist. Nende ainete jahtumine põhjustab selle vajumist.

Viited
------

1. ↑  Тектонические движения. Большая советская энциклопедия, статья 70787
**Nykteus** ja **Lykos** olid vennad ja Teeba kuningad. Nykteus oli Antiope isa.

Nende isast pole teada muud kui nimi **Hyrieus**.

Kui Teeba kuningas Labdakos võimule sai, oli ta veel alaealine ja kuni täisealiseks saamiseni valitses tema eest regendina Lykos. Labdakos ei elanud kaua. Kui ta suri, oli tema poeg Laios (Oidipuse isa) alles aastane ja Lykos sai teist korda regendiks.

Nykteus ja Lykos korraldasid varsti paleepöörde; Nykteus sai kuningaks. Laios pagendati.

Nykteusel poegi ei olnud. Tema tütar Antiope oli nii kaunis, et Zeus temasse armus. Zeus lähenes talle saatüri kujul ja kui Antiope vahekorrast keeldus, siis vägistas ta. Antiope jäi rasedaks. Ta ei julgenud sellest isale rääkida, vaid põgenes oma kallima, Sikyoni kuninga **Epopeuse** juurde ja tunnistas talle kõik üles. Epopeus abiellus temaga.

Selle abieluga ei olnud nõus Nykteus, kes sõjaväega tungis Sikyoni. Lahingu võitis Teeba, kuid nii Epopeus kui ka Nykteus hukkusid (nad olevat tapnud teineteise). Lykos viis Antiope Teebasse tagasi ja sai ise kuningaks.

Antiope anti Lykose naisele **Dirkele** orjaks. Dirke kohtles Antiopet väga halvasti ja kui see kaksikud pojad sünnitas, käskis ühel karjusel need Kithaironi mäele surema jätta. Tol hakkas poistest kahju ja ta kasvatas nad oma lastena üles. Laste nimeks said Amphion ja Zethos.

Aastaid hiljem põgenes Antiope piinamise tõttu Teebast ning sattus Amphioni ja Zethose juurde. Kui Antiope rääkis, kes ta on, siis tunnistas karjus Amphionile ja Zethosele, et see on nende ema. Kui Dirke saabus Antiopet tagasi viima, sidusid noormehed kuninganna kas härja sarvede või juukseidpidi härja saba külge ja see tappis Dirke ära. Pärast kogusid noormehed oma sõbrad kokku, vallutasid Teeba, tapsid Lykose ja hakkasid kahekesi ise riiki valitsema.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Ateena poliitikust; teiste sama nime kandjate kohta vaata Lykurgos.* |

---

**Lykurgos** (umbes 390 eKr – 324 eKr) oli Ateena aristokraat, oraator ja poliitik.

Lykurgos oli Platoni ja Isokratese õpilane, Demosthenese poolehoidja. Aastast 338 eKr juhtis ta edukalt Ateena rahandust.

338 eKr said Chaironeia lahingus Ateena ja Teeba väed Makedoonialt hävitavalt lüüa. Põhja-Kreeka läks Makedoonia võimu alla. Mitu aastat läks taastumiseks: taastati Ateena linnamüürid, rajati Pireuse kuivdokid, tugevdati laevastikku. Ateena rahaline olukord paranes samuti.

Lykurgosele olid võrdselt olulised nii sõja- kui rahuotstarbelised ehitised. Nähes linna kaitsevõime tugevnemist ja kodanike eneseteadvuse tõusu, otsustas ta, et on aeg mõelda rahumeelsemalt, ja hakkas linna kaunistama. Sellega tahtis ta näidata, et Ateena on tagasi saanud endise jõukuse. Tema käsul rajati linna esimene kivist teater, Dionysose teater, ja ehitati Ilissose jõe kaldale mäekurusse panatenaiade pidamiseks Panathenaikoni staadion. Töö toimus Lykurgose isiklikul järelevaatamisel ja sai Ateena uhkuse märgiks.

Lykurgose korraldusel valmistati ametlikult käsikirju kolme suure tragöödiakirjaniku teostest.

On säilinud Lykurgose süüdistuskõne Leokratese vastu.
Kreeka kroonprints Pávlos.
**Kreeka kroonprints Pávlos** (sündinud 20. mail 1967 Ateenas) on Kreeka viimase kuninga Konstantínos II ja kuninganna Anne-Marie vanim poeg. 

Pávlos oli alates sünnist oma isa valitsusajal kuni monarhia kukutamiseni Kreeka trooni pärija.

Sünd
----

Kroonprints Pávlos sündis 20. mail 1967 Ateenas. Kreeka traditsiooni järgi sai ta nime oma vanaisa kuningas Pávlose järgi. Ta ristiti õigeusu kirikus, üks tema ristivanem oli Walesi prints Charles. 

Tema sünniaasta detsembris toimus Kreekas kuninga korraldatud riigipöördekatse samal aastal võimule tulnud valitsuse vastu. Pärast selle nurjumist põgenes kuninglik perekond Roomasse Itaalias, kus nad elasid viis aastat. Alates 1973. aastast elavad nad Londonis.

Haridus
-------

Kroonprints lõpetas Londoni Hellenistliku kooli, mille asutasid tema vanemad. Hiljem õppis ta Ameerika Ühendriikides New Mexico osariigis asuvas koolis nimega Armand Hammer United World College of the American West ja Sandhursti sõjaväeakadeemias Suurbritannias. 

Koos oma tädipoja, Hispaania kroonprintsi Felipega õppis ta Georgetowni ülikoolis välisteenistust.

Perekond
--------

Kroonprints Pávlos abiellus ameeriklanna Marie-Chantal Milleriga 1. juulil 1995. Pärast abiellumist elasid nad New Yorgis, kus Pavlos töötas investeerimiskonsultandina. Neil on viis last:

* printsess Maria-Olympia (snd 25. juulil 1996 New Yorgis);
* prints Konstantinos Alexios (snd 29. oktoobril 1998 New Yorgis);
* prints Achileas-Andreas (snd 12. augustil 2000 New Yorgis);
* prints Odysseas-Kimon (snd 17. septembril 2004 Londonis);
* prints Aristide Stavros (snd 29. juunil 2008 Los Angeleses).

Välislingid
-----------

* Kreeka kuningliku perekonna ametlik koduleht: Kroonprints Pavlos ja printsess Marie-Chantal ootavad oma viiendat last
Riia tänava raudteesild
Riia maantee sild 2021. aasta detsembris
**Riia tänava raudteesild** on Tartu raudteesild, mis ületab Riia tänava lõigul Vaksali tänava ja Raudtee tänava vahel. 

Sild asub Vaksali ja Tammelinna linnaosa piiril. Piki raudteed jääb sellest ühele poole Tartu raudteejaam, teisel pool aga raudtee hargneb: Valga suunal asub Aardla, Petseri suunal Kirsi raudteepeatus.

Viadukt rajati algselt aastal 1887 seoses Pihkva–Riia raudtee Tartu ja Valga vahelise harutee rajamisega. Esimese samas kohas asunud raudteesilla õhkisid 1941. aasta 9. juuli keskpäeval Tartust teise maailmasõja käigus taganevad Nõukogude väed.

2020. aastal alustati Riia-Vaksali ristmiku rekonstrueerimist. Tööde käigus ehitati Riia tänava viadukti kõrvale raudteetammi muldkehasse kahele poole tänavat kergliiklustunnelid ja teed ületava raudteeviadukti kõrvale kergliiklussild, mis muudavad piirkonna kergliiklejatele ohutumaks ja mugavamaks. Liiklussõlm ja Vaksali sild avati 2021. aasta lõpul.

Viited
------

1. ↑  Mehis Helme, *Eesti raudteede 100 aastat*, lk. 19
2. ↑  Jaak Juske "70 aastat hävitavast tulemöllust Tartus" 6. juuli 2011
3. ↑  "Tartu alustab Riia-Valksali ristmiku rekonstrueerimistlustab-riia-vaksali-ristmiku-rekonstrueerimist" tartu.ee, 02.03.2021
4. ↑  Tartus valmis Riia-Vaksali liiklussõlm koos kergliiklussillaga ERR, 8. detsember 2021

Välislingid
-----------

* "Enesetapjate magnet – Riia tänava raudteeviadukt Tartus" Reporter.ee, 17. jaanuar 2012

| * v
* r
Tartu sillad |
| --- |
| Sillad üle Emajõe | 
Kroonuaia sild **·**  Vabadussild **·**  Kaarsild **·**  Rahu sild **·**  Turusild **·**  Sõpruse sild **·**  Ihaste sild |
| Ajaloolised sillad | 
Kivisild **·**  Raudsild |
| Sillad Toomemäel | 
Inglisild **·** Kuradisild |
| Muud sillad | 
Riia tänava raudteesild **·** Vaksali sild **·** Variku viadukt |
Kontrollpunkti tähise külgtahk
Orienteerumistähis kontrollpunktis
**Orienteerumistähis** ehk **kontrollpunkti tähis** ehk **KP tähis** (ingl k *control flag*) on orienteerumis- või muudel sarnastel võistlustel kasutatav kontrollpunkti asukoha märgistus.

Vastavalt Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni (IOF) ja Eesti Orienteerumisliidu (EOL) võistlusreeglitele on orienteerumistähis avatud põhjadega korrapärane kolmnurkne püstprisma, mille külgtahkudeks on 30 cm küljepikkusega ruudud, mis on jagatud diagonaalselt kaheks, nii et üks osa on valge ja teine oranž (värvi kood PMS 165). Nõuded orienteerumistähise kujule ja välimusele on ühesugused kõigil IOF-i koordineeritavatel orienteerumisaladel (orienteerumisjooks, rattaorienteerumine, suusaorienteerumine, täpsusorienteerumine).

Vastavalt IOF-i võistlusreeglitele peab orienteerumistähis olema orienteerumisraja alguses (nn K-punktis) ja igas kontrollpunktis. Tähis paigutatakse maastikule vastavalt orienteerumiskaardil näidatud kontrollpunkti (KP) objekti ja KP legendi kirjeldusele. Tähis peab olema võistlejale otsimata nähtav hetkel, kui ta jõuab kaardil näidatud kohta ja näeb KP legendis kirjeldatud objekti. Orienteerumisvõistlustel ei tohi tähis olla peidetud. Samas ei tohiks tähis olla paigutatud nii, et võistleja näeb tähist enne kui KP objekti.

Vastavalt EOL võistlusreeglitele peab öisel orienteerumisvõistlusel tähisel olema ka igast suunast nähtav helkur. Suusaorienteerumise võistlustel peab tähis olema suusaraja kohal või vahetult raja ääres nii, et see ei segaks suusatamist.

Rahvusvahelist orienteerumistähist kasutatakse ka rogaini- ja seiklusspordivõistlustel. Rogainis on siiski lubatud ka mõnevõrra teistsuguse kuju ja välimusega tähised. Vastavalt Rahvusvahelise Rogainiföderatsiooni (IRF) võistlusreeglitele peab rogainivõistluste kontrollpunkti tähis olema:

* kolmemõõtmeline, vähemalt kolme püsttahuga (seega on lubatud ka näiteks nelinurkne püstprisma);
* iga püsttahu pindala vähemalt 800 cm²;
* heledate värvidega, eelistatavalt oranž ja valge;
* olema avatud maastikul päevavalguses nähtav vähemalt 50 meetri kauguselt.

Sarnaselt IOF-i reeglitega peab ka IRF-i reeglite kohaselt olema tähis paigutatud kontrollpunkti objektile võimalikult lähedale ja nii, et kontrollpunkti asukohta saabunud võistleja ei peaks tähist otsima. Rogainivõistlustel tuleb tähis paigutada maapinnast 0,5–2 meetri kõrgusele (soovitatavalt enam-vähem silmade kõrgusele), nii et tähis oleks enamikust suundadest vähemalt 25 meetri kauguselt nähtav.

Viited
------

1. ↑  "Competition rules for International Orienteering Federation (IOF) foot orienteering events" (PDF). Originaali (PDF) arhiivikoopia seisuga 12. veebruar 2015. Vaadatud 5. jaanuaril 2015.
2. ↑  "EOL võistlusreeglid". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. jaanuar 2015. Vaadatud 5. jaanuaril 2015.
3. ↑  International Rogaining Federation Rules of Rogaining
**Original Six** (prantsuse keeles: *six équipes originales*) on meeskonnad, mis kuulusid National Hockey League'i (NHL) aastatel 1942–1967. Kuus meeskonda on Boston Bruins, Chicago Blackhawks, Detroit Red Wings, Montreal Canadiens, New York Rangers ja Toronto Maple Leafs. Pärast 25 hooaega liiga ainsate meeskondadena liitus nendega 1967. aasta NHL-i laienemise käigus kuus uut meeskonda.

Kuigi nime poolest võiks arvata, et need kuus meeskonda moodustasidki liiga, siis nii see ei ole. Algselt (1917) kuulusid neist kuuest NHL-i ainult Canadiens ja Maple Leafs (kelles viimane tegutses nime all Toronto Arenas) ning teised NHL-i liikmed olid Montreal Wanderers, Ottawa Senators ja Quebec Bulldogs. NHL-i alguskümnenditel kuulus vahepeal NHL-i veel mitmeid teisi võistkondi, aga teise maailmasõja ajal 1942. aastal vähendati osalevate meeskondade arvu kuue peale ja nii peetakse siis alles jäänud kuut meeskonda, kellest viimased liitusid liigaga 1926. aastal, traditsiooniliseks kuuikuks.

Original Six meeskonnad on NHL-i frantsiisidest võitnud kõige rohkem Stanley karikaid. Canadiensil on enim võite – 24. Maple Leafs, kes võitis Original Sixi ajastul oma viimase Stanley karika, on ainus meeskond algsest kuuikust, mis pole pärast 1967. aastal aset leidnud NHL-i laienemist Stanley karikale naasnud.

Original Six meeskonnad
-----------------------

| Meeskond | Linn | Asutatud | Liitunud |
| --- | --- | --- | --- |
| Boston Bruins | Boston, Massachusetts | 1924 |
| Chicago Blackhawks | Chicago, Illinois | 1926 |
| Detroit Red Wings | Detroit, Michigan | 1926 |
| Montreal Canadiens | Montréal, Québec | 1909 | 1917 |
| New York Rangers | New York, New York | 1926 |
| Toronto Maple Leafs | Toronto, Ontario | 1917 |
Pavel Hodorkovski (pildil paremal) koos Suurbritannia Euroopa asjade ministri David Lidingtoniga Londonis (2013)
**Pavel Hodorkovski**, inglispäraselt **Pavel Khodorkovskiy**, (vene keeles Павел Михайлович Ходорковский; sündinud 14. juunil 1985 Moskvas NSV Liidus) on Venemaa päritolu USA ühiskonnategelane ja ettevõtja.

Ta on 2010. aastal New Yorgis asutatud ühiskondliku heategevusliku organisatsiooni Tänapäeva Venemaa Instituudi rajaja ja juht (president). Pavel Hodorkovski asutas instituudi, et jätkata oma isa Mihhail Hodorkovski tööd, kes 2001. aastal asutas fondi Avatud Venemaa.

Alates isa vahistamisest 2003. aastal ei omanud Pavel Hodorkovski võimalust Venemaale tagasi pöörduda, sest kartis poliitilist tagakiusamist ja tema kaudu surve avaldamist vangistuses olevale Mihhail Hodorkovskile.

Kui tema 2003. aastast vangis istuvale isale määrati 2013. aastal Lech Wałęsa auhind kutsuti Pavel Gdańskisse auhinda isa eest vastu võtma.

Haridustee ja töökäik
---------------------

Pärast eliitkooli lõpetamist Šveitsis 2003. aastal õppis Hodorkovski USA-s, kus ta lõpetas Wellesleys Massachusettsis asuva Babson College'i bakalaureusekraadiga ärijuhtimises (infosüsteemide mänedžment).

Ta juhtis firmas New Media Internet IT-projekte ja arendas tarkvara. 2011. aastal asutas ta koos Connell McGilliga firma Enertiv, mis tegeleb energiasäästlike seadmete väljatöötamise ja tootmisega. Ta on seal juhatuse liige ja tehnikadirektor.

Isiklikku
---------

Pavel Hodorkovski on abielus. Elab perega New Yorgis. Peres kasvab tütar Diana (sündinud 2009).

Ta huvitub lingvistikast. Ilukirjandusest eelistab lugeda ulmet (Stanisław Lem, vennad Strugatskid, Ray Bradbury)

Viited
------

1. 1 2 3  Павел Ходорковский. snob.ru
2. 1 2 3 4  Институт современной России. imrussia.org
3. ↑  М.Ходорковский получил премию Леха Валенсы. rbc.ru, 26. september 2013
4. ↑  Павел Ходорковский: "Очень хочется в Россию". svoboda.org, 12. aprill 2012
5. ↑  About Enertiv/Leadership. enertiv.com

Välislingid
-----------

* Ksenija Sobtšaki intervjuu Pavel Hodorkovskiga. youtube.com, 28. märts 2013
Kolm pilti, millel on näha Saturni G-rõnga hele kaar ja selle sees olev Aegaeon. Pildid on tehtud kümneminutilisel ajavahemikul
**Aegaeon** (ka **Saturn LIII**, esmase ajutise nimega **S/2008 S 1**) on Saturni kaaslane. Aegaeoni olemasolust teatas 3. märtsil 2009 mehitamata kosmoseaparaadi Cassini kujutiste meeskonna liige Carolyn Porco. See kuu avastati 2008. aasta 5. augustil tehtud vaatlusandmete põhjal.

Aegaeon tiirleb Saturni G-rõnga heledas osas ja on tõenäoliselt ise selle rõnga peamiseks tekkepõhjuseks. Purdmaterjal ja tolm, mis on selle kuu küljest pärit, moodustab heleda kaare rõnga sisemisel küljel, mis omakorda on hajunud laiali, moodustades ülejäänud rõnga. Aegaeon on Saturni kuu Mimasega orbitaalses resonantsis 7:6, mis põhjustab ligikaudu iga nelja aasta tagant umbes 4 km piires võnkumist ta orbiidi raadiuses. Oletuse järgi, et tal on sama albeedo mis Pallenel, on ta hinnanguliseks läbimõõduks pool kilomeetrit. Ta teeb ümber Saturni tiiru 0,80812 päevaga ja ta keskmine kaugus Saturnist on 167 500 km. Orbiidi kalle Saturni ekvaatori tasandi suhtes on 0,001° ning ekstsentrilisus 0,0002.

Nime on ta saanud Aigaioni järgi, kes on üks hekatonheiridest.

Viited
------

1. ↑  "IAU Circular No. 9023". Originaali arhiivikoopia seisuga 1. mai 2019. Vaadatud 12. aprillil 2014.
2. ↑  Petite Moon. CICLOPS, 29. mai 2009.
3. ↑  Jennifer Blue, Saturnian Satellite Named Aegaeon. USGS Astrogeology Hot Topics, 5. mai 2009.

Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot
Lüliti sisselülitamise järel suleb aegrelee lambi vooluahela viivitusega
**Aegrelee** ehk **viitrelee** on kombinatsioon releest ja viitelemendist, mille toimel relee väljundolek muutub viivituse ehk viitega. Aegreleed kasutatakse näiteks vooluahela sisse- või väljalülitamisel viivituse tekitamiseks. 

Viivitust tekitav element võib olla mehaaniline (näiteks kellamehhanism), elektriline (näiteks RC-lüli) või elektrooniline.

Aegreleega sarnase toimega on taimer, mis muudab oma väljundolekut etteantud ajavahemiku järel või etteantud ajahetkel.

Vaata ka
--------

* Relee
* Taimer

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Aegrelee** |

| * v
* r
Lüliti |
| --- |
| Liigid | 
Lüliti • Automaatkaitselüliti • Rikkevoolukaitselüliti • Kontaktorkaitselüliti • Vabasti • Veksellüliti • Lõpplüliti |  |
| Releed | 
Primaarrelee • Sekundaarrelee • Aegrelee • Faasikontrolli relee • Keelrelee • Termorelee |
| Elektronlülitid | 
Transistorlüliti • Lülitidiood |
Thyatira basiilika varemed
**Akhisar** on linn Türgis Manisa provintsis, Akhisari maakonna keskus. 2014. aasta haldusreformi järel langevad linna ja maakonna piirid kokku. Haldusüksuse pindala on 1754 km² ja elanike arv 164 557 (2015).

Antiikajal asus samas Lüüdia Thyatira linn. 1307. aastal läks linn otomanide valdusse. 1922 vallutasid linna Türgi natsionalistid, kes tapsid umbes 7000 kohalikku kreeklast. Pärast seda ei ole linnas kristlaste kogudust. 1914. aastal oli linnas 12 000 elanikku, kellest umbes kolmveerand olid muslimid. 

Akhisar on tähtis kaubanduslinn. Olulised müügiartiklid on tubakas, puuvill ja oliivid. Linna lähedal kaevandatakse mangaanimaaki.

Linna jalgpalliklubi Akhisar Belediyespor mängib Türgi kõrgliigas Süper Lig.

Viited
------

1. ↑
2. ↑  Jonsson, David J. (2005). The clash of ideologies : the making of the Christian and Islamic worlds. [Longwood, Fla.]: Xulon Press. p. 316. ISBN 9781597810395.
3. ↑  Karl Süssheim/Franz Babinger: Ak Ḥiṣār (1). Teoses: The Encyclopaedia of Islam. New Edition. Bd. 1, Brill, Leiden, lk 309.

Välislingid
-----------

 Akhisar – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Akhisari koduleht
**Orienteerumispäevak** (ka o-päevak või päevak) on harrastajatele suunatud ilma eelregistreerimiseta orienteerumisüritus. Orienteerumispäevakud toimuvad enamasti argipäeva õhtutel, kuid vahel ka nädalavahetustel.

Eesti esimene orienteerumispäevak – Tallinna orienteerumisneljapäevak – toimus 11. juunil 1964 Kloostrimetsas. Päevakute idee autor oli Rain Lahtmets ja esimese neljapäevaku korraldaja Toomas Kerem.

Erinevates Eesti piirkondades korraldatakse orienteerumispäevakuid kevadest sügiseni erinevatel nädalapäevadel tööpäevade õhtutel: Tallinnas esmaspäevadel, teisipäevadel, kolmapäevadel ja neljapäevadel, Põlvamaal teisipäevadel, Läänemaal, Lääne-Virumaal, Valgamaal ja Võrumaal kolmapäevadel, Tartumaal, Pärnumaal ja Saaremaal neljapäevadel. Sügis-talvisel hooajal toimuvad Tallinnas linnaorienteerumise päevakud pühapäeviti.

Päevakutel on erineva pikkuse ja raskusastmega orienteerumisrajad erinevatele vanuseklassidele.

2017. aastast kuuluvad üle Eesti toimuvad orienteerumispäevakud ühise katuse alla, moodustades RMK Eestimaa orienteerumispäevakute sarja. 2017. aastal kuulus sellesse 18 erinevat sarja, 2018. aastal 20 sarja.

Viited
------

1. ↑  Eesti Orienteerumisliit (aprill 2017). "RMK Eestimaa orienteerumispäevakud alustasid". *Ajakiri Orienteeruja*.
2. ↑  "RMK Eestimaa orienteerumispäevakud".

Välislingid
-----------

* Mait Tõnisson. RMK Eestimaa Orienteerumispäevakud
**Pavel Borodin** (Павел Павлович Бородин; sündinud 25. oktoobril 1946 Šahunja linnas Gorki oblastis on Venemaa kõrgem riigiametnik.

Elukäik ja tegevus
------------------

1972 lõpetas Uljanovski Põllumajandusinstituudi ökonomistina, 1972–1973 raamatupidamise ja majandusstatistika õppejõud instituudis. 1973–1975 piirkonnaökonomist Ust-Nera külas Jakuutias. 1975 astus NLKP-sse. 1975–1979 ettevõtte Jakutgeologia kapitaalehituse osakonna juhataja, 1979–1980 peadirektori asetäitja. Alates 1980 Viljui rajooni (Jakuutia ANSV), hiljem Jakutski linna täitevkomitee esimees (1990–1993 linnapea). 1985 lõpetas Kõrgema Parteikooli Habarovskis.

Veebruarist 1993 oli ta Vene Föderatsiooni presidendi administratsiooni sotsiaal- ja tööstuse peavalitsuse juhataja esimene asetäitja, septembrist 1993 peavalitsuse ülem. 15. novembrist 1993 (ameti loomise hetkest) kuni 10. jaanuarini 2000 oli Venemaa presidendi haldusosakonna ülem. 26. jaanuarist 2000 kuni 2011. aastani Venemaa-Valgevene riikide liidu riigisekretär.

Kriitika
--------

Jaanuaris 2001 vahistati ta New Yorgi lennujaamas süüdistatuna rahapesus. Pääses aprillis 2001 vabadusse 5 miljoni Šveitsi frangi suuruse kautsjoni vastu, raha selleks eraldas Venemaa-Valgevene riigiliidu täitevkomitee. 2002. aastal loobuti süüdistusest Borodini vastu ja tagastati tema vabastamise eest tasutud kautsjon.

Viited
------

1. ↑
**Aegjärkne raie** on üks turberaie alaliike, mille eesmärgiks on uue metsapõlve väljakasvatamine vana metsa turbe all. 

Aegjärkset raiet kasutatakse puistutes, kus lageraie on vastunäidustatud ja kus soovitakse säilitada olemasolevat antud kasvukohale sobivat elujõulist metsauuendust või kus on head eeldused elujõulise loodusliku uuenduse tekkeks. Aegjärkse raiega raiutakse puid järk-järgult kogu raielangi ulatuses hajusalt, esimeste raiejärkudega osa puid kasvama jättes, kusjuures raie teostatakse paarikümne aasta jooksul, Eesti oludes kahe kuni kolme võttega. Aegjärkne raie sobib peamiselt varjusallivate puuliikidega (Eesti oludes kuusk) uuenemiseks, sest ühtlase ülepinnalise harvendamise tulemusena ei pruugi esimese raiejärgu järel tekkida valgusnõudlikumate liikidega uuenemiseks sobivaid tingimusi.

Aegjärgse raie eeliseks on see, et see võib aidata kokku hoida metsakultiveerimise kulusid ning soodustada kohaliku genofondiga puude looduslikku uuenemist. Positiivseks võib lugeda ka seda, et aegjärkse raiega ei teki väga järsku üleminekut metsast lagedaks alaks, mis on teatud maastikuvaadetega harjunud inimestele vastuvõetavam kui väga järsk üleminek lageraie järel.

Aegjärkse raie puudusena muutub mets eriti pärast eelviimast raiejärku sageli väga tormihellaks ja seal võib esineda märkimisväärseid tormikahjustusi, eriti siis, kui metsa ei ole nooremas eas hooldus- ja harvendusraietega majandatud või kui tegemist on liigniiske kuusikuga. Viljakamates kasvukohatüüpides võib aegjärkne raie soodustada ka maapinna kamardumist, mis hakkab takistama metsauuenduse teket. Mitmes raiejärgus raiumine soodustab ka juuremädanike (eeskätt juurepess) levikut ning on majanduslikult ebaefektiivsem (sh põhjustab lageraiega võrreldes raiutud tihumeetri kohta suuremat keskkonnasaastamist). Aegjärgse raie puuduseks on ka see, et viimase raiejärguga kahjustatakse sageli olulisel määral esimese raiejärgu järel tekkinud metsauuendust.

Aegjärkset raiet on nimetatud ka hajaliraieks.

Vaata ka
--------

* metsaraie

Viited
------

1. ↑  Eino Laas. Hajali raiumisega turberaie. Eesti Mets, 3/2012
**Mait Pärt** (sündinud 12. juulil 1946 Raasiku vallas) on eesti insener ja karikaturist.

Lõpetas Aruküla koolis seitsmenda klassi, seejärel õppis Ehitus-ja Mehaanikatehnikumis ehitust ja lõpetas kooli 1964. aastal. 

Teenis aega Tallinna lähistel piirivalvekordonis, seejärel töötas viis aastat Tallinna Sanitaartehniliste Tööde Valitsuses meistri ja töödejuhatajana, siis kolm aastat osakonnajuhatajana. Oli Siseministeeriumi konstrueerimisbüroo insener ning kaks aastat tootmiskoondises Mistra juhtiv konstruktor ning siis aasta Kultuurimälestiste RPI juhtiv insener. 1980. aastal kolis Saaremaale, kus algul töötas Kingissepa rajooni Põllumajandusvalitsuses, hiljem 15 aastat AS Saare Ehitusprojektis vaneminsenerina ja tehnoloogiaosakonna peainsenerina. Seejärel töötas Kuressaare veevärgis klienditeeninduse osakonna juhataja ja juhataja asetäitjana.

Tema karikatuure on avaldatud ajalehtedes Harju Elu, Kommunismiehitaja ja Meie Maa. Kokku on trükis avaldatud üle 1000 tema karikatuuri.

Viited
------

1. ↑  "Meie Maa 15. juuli 2016 - Mait Pärt paneb elu pilapiltidesse". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. juuni 2018. Vaadatud 15. juunil 2018.
**Maitreja** (sanskriti keeles *maitreya*; paali keeles *metteyya* ‘sõbralik’; tiibeti keeles *byams pa*; hiina keeles 彌勒 *mile*; jaapani keeles *miroku*) on mütoloogiline bodhisattva, kellest tulevikus saab järgmine buda ning ainus bodhisattva, keda tunnustavad kõik peamised budismi voolud.

Theravaada
----------

Paali kaanonis mainitakse Maitrejat ainult üks kord, kui Šākjamuni ennustab Maitreja tulemist. Maitrejast on aga sageli juttu paalikeelsetes kommentaarides (näiteks Buddhaghosa *Visuddhimagga*’s).

Maitreja Tušita taevas.

Mahajaana
---------

Maitreja esineb juba kõige varajasemates mahajaana suutrates (*Lalitavistara'*s, *Divya-avadāna*’s, *Mahāvastu*’s). 

Lootossuutras ja *Vimalakīrtinirdeśa-sūtra*’s on Maitreja veel madalamal tasemel oma õpetajast Mandžušrīst. 

*Gaṇḍavyūha-sūtra*’s on ta Sudhana bodhisattvast hüvesõber. 

Kõige täielikum Maitreja kirjeldus leidub *Maitreyavyākaraṇa*’s, kus Maitreja on üheksanda taseme bodhisattva.

Budistlik kosmoloogia
---------------------

Budistliku kosmoloogia kohaselt viibib Maitreja praegu Tušita taevas, kus ta ootab oma aega, et laskuda budana inimeste maailma. 

Millal see toimub, selle kohta on rohkesti legende. Arvatakse, et Maitreja sünnib siis, kui inimeste eluiga küünib 84 tuhande aastani ja kogu maailm asub õiglase budistliku valitseja juhtimise all. 

Teiste legendide kohaselt saabub Maitreja alles siis, kui kogu praegune õpetus on unustatud.

Ikonograafia
------------

Maitreja kultus on eriti populaarne Sise-Aasias ja Himaalajas, kus tema auks on püstitatud palju hiigelsuuri kujusid. 

Maitrejat kujutatakse enamasti troonil istuvana, jalgu maha toetades, harva lootosasendis. Ta on kullakarva kehaga, tema tunnusesemed on seadmuseratas, stuupa ja vaas.

Vaata ka
--------

* Budai

Välislingid
-----------

* Palikanon.com: metteyya.

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Ida mõtteloo leksikoni" materjale.*
**Taal** on kihtvulkaan Filipiinidel Luzoni saare edelaosas, pealinnast Manilast 50 km kaugusel. Ta asub varasema väga tugeva vulkaanipurske tagajärjel tekkinud kaldeeras asetsevas Taali järves. Kõrgeimas järvest välja ulatuvas punktis on Taali vulkaani kõrgus 311 meetrit.

Taal on üks Filipiinide aktiivsemaid vulkaane. Alates 1572. aastast on täheldatud 33 purset. Kõige laastavam neist nõudis 1911. aastal üle tuhande inimelu. Seni viimane purse leidis aset 2022. aastal. Alates 2020. aasta jaanuarist on kunagi tuhandetele inimestele eluasemeks olnud vulkaanisaarele minek keelatud, sest paljud majad jäid tookord purske järel laava alla, kariloomad said surma ja elanikud olid sunnitud põgenema.

Viited
------

1. ↑  Taal Volcano. Global Volcanism Program, Smithsonian Institution. Vaadatud 13.02.2013.
2. ↑  "Tuhanded inimesed põgenevad Filipiinidel vukaanipurske eest". *BNS*. 26.03.2022. `{{netiviide}}`: puuduv või tühi `|url=` (juhend)

Välislingid
-----------

 Taali vulkaan – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis