recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Ahmed Mohamed Ag Hamani** (ka *Ahmed Mohamed ag Hamani*; sündinud 1941) oli Mali peaminister 2002–2004. Enne peaministriks saamist (2001–2002) oli ta Mali suursaadik Suurbritannias. Valitsusjuhiks hakkas president Amadou Toumani Touré ettepanekul 9. juunil 2002. Hamani valitsus astus tagasi aprillis 2004.

  


|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Modibo Keïta (II)** | **Mali peaminister**9. juunist 2002 – 29. aprillini 2004 | Järgnev**Ousmane Issoufi Maïga** |

  



Mali peaministrid

Jean-Marie Koné |
Modibo Keïta |
Yoro Diakité |
Mamadou Dembelé |
Soumana Sacko |
Younoussi Touré |
Abdoulaye Sékou Sow |
Ibrahim Boubacar Keïta |
Mandé Sidibé |
Modibo Keïta |
Ahmed Mohamed ag Hamani |
Ousmane Issoufi Maïga |
Modibo Sidibé |
Mariam Kaïdama Sidibé Cissé |
Cheick Modibo Diarra (kohusetäitja) |
Diango Cissoko (kohusetäitja) |
Oumar Tatam Ly |
Moussa Mara |
Modibo Keïta |
Abdoulaye Idrissa Maïga |
Boubou Cissé |
Moctar Ouane (kohusetäitja) |
Choguel Kokalla Maïga |
Abdoulaye Maïga (kohusetäitja)
**1929. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused** olid 6. suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 5.–9. veebruarini 1929. aastal Poolas Zakopanes. Kavas olid murdmaasuusatamises meeste kaks distantsi: 17 km ja 50 km, suusahüpped 90 m mäelt ja suusakahevõistlus.

Tulemused
---------

###  Murdmaasuusatamine

#### 17 km


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Veli Saarinen |  Soome | 1.20.03 |
| 2. | Anselm Knuuttila |  Soome | 1.20.40 |
| 3. | Hjalmar Bergström |  Rootsi | 1.21.28 |
| 4. | Olle Hansson |  Rootsi | 1.23.03 |
| 5. | Hagbart Håkkonsen |  Norra | 1.23.36 |
| 5. | Gustaf Jonsson |  Rootsi | 1.23.36 |
|

**Kuupäev**: 7. veebruar  

  

  

#### 50 km


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Anselm Knuuttila |  Soome | 3.50.01 |
| 2. | Veli Saarinen |  Soome | 3.52.23 |
| 3. | Olle Hansson |  Rootsi | 3.53.30 |
| 4. | Väinö Liikkanen |  Soome | 3.56.15 |
| 5. | Gustaf Jonsson |  Rootsi | 3.58.07 |
| 6. | Hjalmar Bergström |  Rootsi | 3.59.05 |

**Kuupäev**: 9. veebruar  

  

  

###  Kahevõistlus

#### Normaalmägi + 18 km


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Hans Vinjarengen |  Norra | 452,10 |
| 2. | Ole Stenen |  Norra | 432,65 |
| 3. | Esko Järvinen |  Soome | 431,70 |
| 4. | Branislaw Czech |  Poola | 431,06 |
| 5. | Kristian Johansson |  Norra | 429,79 |
| 6. | Peder Belgum |  Norra | 428,32 |

**Kuupäev**: 5. veebruar  

  

  

###  Suusahüpped

#### Normaalmägi


| Koht | Sportlane | Riik | Tulemus |
| --- | --- | --- | --- |
| 1. | Sigmund Ruud |  Norra | 227,2 |
| 2. | Kristian Johansson |  Norra | 225,2 |
| 3. | Hans Kleppen |  Norra | 223,8 |
| 4. | Alois Kratzer |  Saksamaa | 222,0 |
| 5. | Hans Vinjarengen |  Norra | 222,0 |
| 6. | Arne Busterud |  Norra | 218,1 |

**Kuupäev**: 5. veebruar

Medalid
-------


| Koht | Riik | Kuld Kuld | Hõbe Hõbe | Pronks Pronks | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. |  Soome | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 1. |  Norra | 2 | 2 | 1 | 5 |
| 3. |  Rootsi | 0 | 0 | 2 | 2 |

  

  



Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused

1924 **·**  1925 **·**  1926 **·**  1927 **·**  1928 **·**  1929 **·**  1930 **·**  1931 **·**  1932 **·**  1933 **·**  1934 **·**  1935 **·**  1936 **·**  1937 **·**  1938 **·**  1939 **·**  (1941) **·**  1948 **·**  1950 **·**  1952 **·**  1954 **·**  1956 **·**  1958 **·**  1960 **·** 1962 **·**  1964 **·**  1966 **·**  1968 **·**  1970 **·**  1972 **·**  1974 **·**  1976 **·**  1978 **·**  1980 **·**  1982 **·**  1984 **·**  1985 **·**  1987 **·**  1989 **·**  1991 **·**  1993 **·**  1995 **·**  1997 **·**  1999 **·**  2001 **·**  2003 **·**  2005 **·**  2007 **·**  2009 **·**  2011 **·**  2013 **·**  2015 **·**  2017 **·**  2019 **·**  2021 **·**  2023 **·**  2025
Júnior Fernándes
**Antenor Júnior Fernándes da Silva Vitoria** (sündinud 10. aprillil 1988 Tocopillas) on Brasiilia päritolu Tšiili jalgpallur, kes mängib ründajana Türgi klubis İstanbul Başakşehir ja Tšiili jalgpallikoondises

Ta alustas klubikarjääri 2007. aastal Tšiili klubis Cobreloa. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud veel Tšiili klubides Mejillones, Magallanes, Palestino ja Universidad de Chile, Saksamaa kõrgliiga klubis Leverkuseni Bayer, Horvaatia kõrgliiga klubis Zagrebi Dinamo, Türgi kõrgliiga klubis Alanyaspor ja Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Ittihad. Zagrebi Dinamoga tuli ta kolm korda Horvaatia meistriks.

2020. aasta augustis liitus ta Al-Ittihadiga.

Debüüdi Tšiili jalgpallikoondises tegi Fernándes 11. septembril 2012 MM-i valikmängus Colombia vastu. Fernándes valiti 2019. aasta Copa Américal osalevasse Tšiili koondisse.

Saavutused
----------

Magallanes
* Tercera División A de Chile: 2010

Zagrebi Dinamo
* Horvaatia liiga: 2013/2014, 2014/2015, 2015/2016
* Horvaatia karikas: 2014/2015, 2015/2016
* Horvaatia superkarikas: 2013/2014

Allikas: Soccerway.
Vilsandi merepäästejaama puidust paadikuur koos kivist paadislipiga 2005. aastal. Selle 1859. aastal asutatud päästejaama paadikuur ehitati 1874 ja restaureeriti 2011–2012. Paljud endised Eesti päästejaamahooned on aga tänaseks hävinud.
**Merepäästejaam** (lühemalt **päästejaam**) on rannal olev ehitis või ehitiste kompleks, mis oma varustusega (nt päästepaadid, vaatluspunkt) saab avastada ja päästa merehädalisi.[*viide?*]

Maailma esimesed merepäästejaamad ehitati 1824 Suurbritannias ja Hollandis. Venemaa keisririigi esimene merepäästejaam ehitati 1859. Eesti alal ehitati üks esimesi merepäästejaamu Narvas. 19. sajandi lõpul oli Eesti alal (saartel ja rannikutel) umbes 30 merepäästejaama.

Eestis on tänaseni vähemalt osaliselt säilinud Juminda ja Vilsandi merepäästejaam.

Vaata ka
--------

* Udukell
* Udupasun
* Udusireen
* Vetelpääste

Viited
------

1. ↑  Vilsandi merepäästejaama puidust paadikuur koos kivist paadislipiga kultuurimälestiste riiklikus registris
2. 1 2  21521 Merepäästejaama hoone kultuurimälestiste riiklikus registris (vaadatud 07.09.2016)
3. ↑  "Pilte taastatud merepäästejaama paadikuurist Vilsandil". Originaali arhiivikoopia seisuga 15. september 2016. Vaadatud 8. septembril 2016.

Välislingid
-----------

* Eesti Vabatahtlik Mere- ja Järvepääste veeb
**Tandeemne järjestus** ehk **tandeemne kordus** on mittekodeeriv DNA järjestus, mis koosneb kromosoomis üksteise järel paiknevatest identsetest järjestustest.

Näide:
ATTCG ATTCG ATTCG
- tandeemne kordus, milles järjestus ATTCG on korratud kolm korda.

Terminoloogia
-------------

Suurtest (100 000 bp – mõned Mb) tandeemselt korduva mittekodeeriva DNA plokkidest koosnevat järjestust nimetatakse satelliit-DNA-ks.

Kui korduses on 10 kuni 60 nukleotiidi pikkune lõik siis seda nimetatakse minisatelliidiks. Minisatelliit DNA on keskmise pikkusega (100 bp – 20 000 bp).

Vähem kui 10 nukleotiidi pikkuste (2-6) lõikudena tandeemselt korduvat järjestust nimetatakse mikrosatelliidiks või lühikeseks tandeemseks järjestuseks. 
Mikrosatelliit DNA on väikese suurusega (<100 bp). 

Kui korduses on täpselt kaks nukleotiidi (näiteks: ACACACAC…) siis kutsutakse seda dinukleotiidseks korduseks. Ühe nukleotiidi kordusel mononukleotiidseks korduseks.

Kasutus
-------

Erinevate indiviidide sama DNA regiooni tandeemsete järjestuste võrdlemine annab võimaluse määrata nende indiviidide sugulust, põlvnemist. Ehk neid saab kasutada näiteks siis, kui on vaja välja selgitada kellegi bioloogilisi vanemaid.

Viited
------

1. ↑  Sõnastik Vaadatud 26.02.2014
2. ↑  Mittekodeerivad järjestused Vaadatud 26.02.2014
Meremäe leinapark 2013. aasta sügisel
**Meremäe leinapark** on park omaaegsest Meremäe vallast küüditatute mälestuseks. Pargis asub tagasihoidlik ja lihtne mälestuskivi küüditatutele.

Park ja mälestuskivi on pühendatud nõukogude võimu repressioonide ohvritele, ennekõike sealkandis toimunud kolme küüditamise ohvritele. Pargi ja mälestusmärgi rajas oma kinnistule Voldemar Rannaste, kes 16-aastase poisina küüditati koos vanematega Siberisse 1941. aasta juuniküüditamisel. Pargis on ristimärgiga tähistatud väike kivikangur ning küüditatute mälestuseks istutatud kaheksa tamme. Iga puu tähistab 1941. aastal Meremäelt küüditatud perekonda. Leinapargi pühitseti sisse juuniküüditamise 50. aastapäeval 14. juunil 1991. Jumalatalituse viis läbi õigeusu preester isa Jevgeni Petserist. Valla jaoks on tegemist püha paigaga, kuhu viiakse lilli ja kus põletatakse küünlaid ning korraldatakse mälestusüritusi.

Viited
------

1. ↑  "meremae.ee". Originaali arhiivikoopia seisuga 14. detsember 2013. Vaadatud 21. novembril 2013.
**Ahtalehine hõbepuu (***Elaeagnus angustifolia)* on hõbepuu perekonda kuuluv põõsaliik.

Levik
-----

Pärineb Kesk-Aasiast ja Taga-Kaukaasiast, kuid kasvab looduslikult ka Lääne-Euroopas ja Lääne-Siberis. Kasvab looduslikult kuivades poolkõrbes või kõrbelistel aladel.

Kirjeldus
---------

Ahtalehise hõbepuu viljad
Oma kodumaal kasvab liik väikese puu või põõsana. Oksad on kaetud kuni 3 cm pikkuste teravate ogadega. Noored võrsed on kaetud hõbedaste tähtkarvakestega. Õied on väikesed, kellukjad, kollaste kroonlehtedega. Vili on ovaalne, kollase värvusega. Viljad valmivad hiissügisel. Vilja sees on võrdlemisi suur luuseeme. Vili on kuiva, jahuse, kuid magusa maitsega.

Kasvunõuded
-----------

Eelistab kasvamiseks kuiva ja liivast kohta, kus ei teki seisvat vett. Kasvab hästi nõlvakutel ja liivikutel.

Kasvatamine Eestis
------------------

Ahtalehine hõbepuu on Eestis lühiealine, mis on tingitud ebastabiilsetest talvedest ning suurest niiskusest kevad-talvel.

Kasutamine
----------

Ahtalehine hõbepuul ei oma suurt väärtust viljapuuna kasvatamiseks.

###### Kulinaarias

Ahtalehise hõbepuu vilju saab kasutada kuivatamiseks. Viljadest valmistatakse jahu. 

###### Ilutaimena

Ahtalehisel hõbepuul on dekoratiivsed omadused.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5 6  Robert Piir (2008). *Vähetuntud marjad aias*. Tallinn: Maalehe Raamat.
Tanegashima kosmosekeskus
Kanderaketi H-IIA start
**Tanegashima kosmosekeskus** (jaapani keeles 種子島宇宙センター *Tanegashima uchū sentā*; lühend TNSC) on Jaapani kosmoseagentuurile JAXA kuuluv kosmodroom Tanega saare kagurannikul.

Kosmosekeskus asub Kagoshima prefektuuris, tema geograafilised koordinaadid on 30° 24′ 0″ N, 130° 58′ 12″ E.

See on Jaapani suurim kosmosekeskus. Keskus loodi 1969. aastal. Kompleksi pindala on 9,7 km².

Keskuses on kaks stardikompleksi, Yoshinobu ja Osaki. Yoshinobus on kaks stardiplatvormi. Peamiselt kasutatakse kanderakette H-IIA ja H-IIB, kuid ka väiksemaid kanderakette, mis on mõeldud teadusotstarbeliste suborbitaallendude jaoks. Tanegashima kosmosekeskuses ka koostatakse, testitakse ja jälgitakse satelliite nii radari kui optiliste seadmete abil. Yoshinobus on ka katseseade H-IIA kanderakettide esimese astme raketimootorite testimiseks.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Tanegashima kosmosekeskus** |

* Koduleht (*inglise keeles*)

| * v
* r
Kosmodroomid |
| --- |
| Põhja-Ameerika | 
Ameerika Ühendriigid DoD (Cape Canaveral • Vandenberg) • NASA (Kennedy • Wallops) • Kommerts (MARS) |
| Lõuna-Ameerika | 
Brasiilia FAB / AEB (Barreira do Inferno • Alcântara) • Euroopa Liit ESA / Prantsusmaa CNES (Guiana / Kourou) |
| Aasia | 
Hiina CNSA (Jiuquan • Taiyuan • Wenchang • Xichang) • India ISRO (Satish Dhawan) • Iraan ISA (Semnan) • Iisrael ISA (Palmachim) • Jaapan JAXA (Tanegashima • Uchinoura) • Kasahstan / Venemaa Roskosmos (Baikonur) • Põhja-Korea (Sohae) Lõuna-Korea KARI (Naro) • Pakistan SUPARCO (Sonmiani • Tilla) • Venemaa Roskosmos (Vostochny) |
| Euroopa | 
Norra (Andøya) • Venemaa Roskosmos (Kapustin Yar • Plesetsk) • Rootsi (Esrange) |
| Okeaania | 
Austraalia RAAF (Woomera) • Marshalli Saared / Ameerika Ühendriigid DoD (Kwajalein) • Venemaa Sea Launch |
"A Study in Keith" on Andrew Sorenseni muusikaline laivkoodimise etteaste
**Koodilaiv** või **laivkoodimine** (inglise keeles *live coding performance*) on programmeerimise etenduslik vorm, kus arvutiprogrammi koostamine ja selle käitamine on ühendatud tervikuks. Tüüpilisel etendusel näidatakse interaktiivselt redigeeritavat programmikoodi ekraanil ning jälgitakse samal ajal selle väljundit, näiteks heliteost.

Laivkoodimine on enamasti improvisatsiooniline ning seda viljeldakse digitaalses heli- ja pildiloomes, aga ka laiemalt digitaalses meedialoomes ning seadmete ja robotite, aga ka inimeste juhtimisel algoritmilistes tantsu-, luule- jm etendustes. Laivkoodimist kasutatakse ka hariduses.

Eestis on laivkoodimise edendamisega tegelenud Alo Allik ja Kristi Jaason.

Vaata ka
--------

* Algoreiv
* Interaktiivne programmeerimine
* Lähtekood

Viited
------

1. ↑  Kaur Garšnek (3. november 2017). "Poolid, koorid ja pidused algoritmid". *Sirp*. Vaadatud 30. september 2018.
2. ↑  "Algoritmilise muusika seminar". *Üle heli: heliüleste tasandite muusikafestival*. Originaali arhiivikoopia seisuga 30. september 2018. Vaadatud 30. september 2018.
3. ↑  Kristi Jaason (15. juuni 2017). "Sonic Pi õppematerjal". *Kristi Proge blogi*. Vaadatud 30. september 2018.
**Konya provints** on 1. järgu haldusüksus (provints) Kesk-Türgis, Türgi suurim provints. Provintsi keskus on Konya.

Haldusjaotus
------------

* Ahırlı
* Akören
* Akşehir
* Altınekin
* Beyşehir
* Bozkır
* Çeltik
* Cihanbeyli
* Çumra ringkond
* Derbenti ringkond
* Derebucaki ringkond
* Doğanhisari ringkond
* Emirgazi ringkond
* Ereğli ringkond
* Güneysınıri ringkond
* Hadimi ringkond
* Halkapınari ringkond
* Hüyüki ringkond
* Ilgıni ringkond
* Kadınhanı ringkond
* Karapınari ringkond
* Karatay ringkond
* Kulu ringkond
* Merami ringkond
* Sarayönü ringkond
* Selçuklu ringkond
* Seydişehiri ringkond
* Taşkenti ringkond
* Tuzlukçu ringkond
* Yalıhüyüki ringkond
* Yunaki ringkond

Viited
------

1. ↑  Population of provinces by years - 2000-2018, vaadatud 9.03.2019.

Välislingid
-----------

* Konya provintsi koduleht (türgi keeles)

Türgi provintsid

Adana **·**  Adıyaman **·**  Afyonkarahisar **·**  Ağrı **·**  Aksaray **·**  Amasya **·**  Ankara **·**  Antalya **·**  Ardahan **·**  Artvin **·**  Aydın **·**  Balıkesir **·**  Bartın **·**  Batman **·**  Bayburt **·**  Bilecik **·**  Bingöl **·**  Bitlisi **·**  Bolu **·**  Burdur **·**  Bursa **·**  Çanakkale **·**  Çankırı **·**  Çorum **·**  Denizli **·**  Diyarbakır **·**  Düzce **·**  Edirne **·**  Elazığ **·**  Erzincan **·**  Erzurum **·**  Eskişehir **·**  Gaziantep **·**  Giresun **·**  Gümüşhane **·**  Hakkâri **·**  Hatay **·**  Iğdır **·**  Isparta **·**  İstanbul **·**  İzmir **·**  Kahramanmaraş **·**  Karabük **·**  Karaman **·**  Kars **·**  Kastamonu **·**  Kayseri **·**  Kilis **·**  Kırıkkale **·**  Kırklareli **·**  Kırşehir **·**  Kocaeli **·**  Konya **·**  Kütahya **·**  Malatya **·**  Manisa **·**  Mardin **·**  Mersin **·**  Muğla **·**  Muş **·**  Nevşehir **·**  Niğde **·**  Ordu **·**  Osmaniye **·**  Rize **·**  Sakarya **·**  Samsun **·**  Şanlıurfa **·**  Siirt **·**  Sinop **·**  Şırnak **·**  Sivas **·**  Zonguldak **·**  Tekirdağ **·**  Tokat **·**  Trabzon **·**  Tunceli **·**  Uşak **·**  Van **·**  Yalova **·**  Yozgat
**Tanel Mällo** (sündinud 12. aprillil 1980) on eesti psühholoog ja isikuandmete uurija.

Alates 2018. aastast on ta Aalto Ülikooli arvutiteaduste osakonna teadur. Tema uurimisteema on isikuandmete isiklik kasutamine.

Mällo sai 2008. aastal doktorikraadi psühholoogias kaitstes Tartu Ülikoolis väitekirja "Uudistav käitumine ning 50-kHz ultrahelihäälitsused rottidel: indiviididevaheliste erinevuste käitumuslikud ja neurokeemilised profiilid" (juhendaja Jaanus Harro). Aastatel 2009–2011 oli ta järeldoktor Jyväskylä Ülikoolis ja 2016–2018 Tallinna Ülikooli teadusosakonna juhataja. 

Aastatel 2009–2018 oli Tanel Mällo raamatusarja "Transpersonaalse psühholoogia varamu" toimetaja. Sari kajastab transpersonaalse psühholoogia temaatikat ja sellega seonduvaid distsipliine.

Teaduskorralduslik tegevus
--------------------------

Mällo on Eesti Farmakoloogia Seltsi ja Eesti Psühholoogide Seltsi liige.

Viited
------

1. ↑  Transpersonaalse psühholoogia varamu Eesti Transpersonaalse Assotsiatsiooni koduleht

Välislingid
-----------

* Tanel Mällo Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes
* Tanel Mällo loeng "Psüühiliste protsesside modelleerimine loomadel" (2011) Tartu Ülikooli Televisioon. Video
**Kood** (ladina keele sõnast *codex* ’raamat, köide’) tähendab koodtähist või koodisüsteemi, mis toimib erisuunaliste sõnumite tootmisel (kodeerimine) ja vastuvõtmisel (dekodeerimine).

**Koodtähis** on numbrite või tähtede või muude märkide kogum, mis on seatud vastavusse konkreetse objektiga, näiteks PIN-kood.

**Koodisüsteem** on reeglistik, millega on kindlaks määratud koodtähiste moodustamise kord, näiteks morsekood.

Koodide näiteid eri valdkondadest:

* geneetiline kood – seaduspärasuste kogum, mille kohaselt igale aminohappele vastab mingi nukleotiidide kombinatsioon
* isikukood – numbrikombinatsioon isiku üheseks kindlaksmääramiseks
* kahend-kümnendkood – seab kümnendsüsteemi arvudele vastavaks neljakohalised kahendarvud
* ruutkood – kahemõõtmeline ruutudest moodustatud maatriks, mis on loetav nt nutitelefoniga
* signaalkood – peamiselt merenduses sidepidamist võimaldav signaalide kogum
* vöötkood – eri laiusega vöötidest koosnev märgistus kauba vm tähistamiseks

Informatsiooni esitusvormi muutmist kindla reeglistiku alusel nimetatakse kodeerimiseks. Vastassuunaline toiming – kodeeritud info tagasiteisendamine – on dekodeerimine.

Vaata ka
--------

* Gray kood
* lähtekood
* masinakood
* suunakood
* veatõrjekood
* PIN-kood

Viited
------

1. ↑  ENE 5. köide, 1990
Vahelduvvoolutangid
**Voolutangid** ehk **ampertangid** on mõõteriist elektrivoolu tugevuse mõõtmiseks ilma mõõdetavat ahelat katkestamata.. Voolu otseseks mõõtmiseks tuleb mõõteriist (ampermeeter) teatavasti ühendada vooluahelasse järjestikku, s.t vooluahela katkestuskohta.

Tangid võivad olla mõeldud ainult vahelduvvoolu mõõtmiseks või siis nii vahelduv- kui ka alalisvoolu mõõtmiseks.

Vahelduvvoolutangid
-------------------

Vahelduvvoolutangid kujutavad endast voolutrafot, millel puudub oma primaarmähis; voolu mõõtmisel on selleks isoleeritud juhe või kaabel, mille ümber suletakse tangide kahe poolega magnetahel. Juhet läbiv muutuv vool tekitab magnetsüdamikus muutuva magnetvoo, mis indutseerib südamikule keritud sekundaarmähises voolu, mida mõõdab osutimõõteriist või digitaalnäidik.

Alalisvoolutangid  
Halli anduri (punane) pinget võimendab elektronvõimendi (sinine)

Alalisvoolutangid
-----------------

Et vooluahelat katkestamata mõõta alalisvoolu, kasutatakse voolutangides peamiselt Halli efektil põhinevat andurit, mis paikneb magnetsüdamiku õhupilus. Juhet läbiva voolu ja magnetvälja koosmõjul Halli anduris tekkivat nõrka pinget võimendab elektroonikalülitus. Niisuguse mõõteriistaga saab mõõta ka vahelduvvoolu.

Vaata ka
--------

* Mõõtetrafo
* Voolutrafo

Välislingid
-----------

* Voolutugevuse mõõtmine
**"Kirsiõieturundus: Visioon alternatiivsest turundusest"** on eesti kirjaniku ja semiootiku Valdur Mikita 2004. aastal ilmunud essee, mis käsitleb turundust. See on ilmunud eraldi raamatuna.

Raamatu üks keskseid postulaate on, et tavateadvuses jagatakse kõik inimeste tegevused A- ja B-tegevusteks, millest esimesed on kultuuriliselt väärtuslikud ja teised väärtusetud. Näiteks võidakse öelda, et keegi on sündinud muusikuks, kuid üldjuhul ei arvata, et inimene võiks olla sündinud bensiinijaama operaator. Kuna kultuurilist väärtust hindavad enamasti intellektuaalid, põhineb sellel eristusel ka majanduse ja kultuuri vastandus, milles kultuur on hea ja õilis, majandustegevus aga madal ja isegi kahjulik. Niisuguse vastanduse võiks siiski ületada. Üks viise selleks ongi segada turunduses madal ja kõrge, andes toodetele emotsionaalse lisaväärtuse ja kaasates klientide intellektuaalset kapitali, kuni "kaupmehest saab luuletaja".

> „Mõtlemine ei muuda asju maailmas. Asjad muudavad mõtlemist. Seepärast tuleks alustada õigest otsast. Ja seepärast ma mõtisklengi turundusest kui müstilisest võimalusest, mis võiks olla suuteline muutma elu pisiasju. Kui saabub aeg, mil asjad inimese ümber esitavad kutse dialoogile, taastab see osaluse maailmaga. Elu fookus nihkub õige veidi tarbimiselt intellekti poole. /---/ Avaramas mõttes ei kuulu turundus üldse kapitalismi ja turumajanduse töörriistade juurde. /---/ Ei saa öelda, et turunduse eesmärgiks oleks ülepea majanduskasv. Turundus võib edukalt levitada ka selle piiramise ideed, näiteks siis, kui me lähtume ökoloogilise mõtte teadvustamise vajadusest. /---/ Laiemalt võttes on turundus mistahes ideede levitamise metoodika kaasaegses maailmas. Kui turundusest niikuinii ei pääse, tuleks sealgi valida asju, mis on lähemal südametunnistusele." (lk 67–68)"
> 
> 
> 

Mikita viitab ka mõnedele teistele autoritele nagu Rolf Jensen ("Unelmate ühiskond"), Seth Godin ("Nõusolekuturundus") ja Mark Earls ("Loova ajastu koidik")

68-leheküljelise raamatukese avaldas OÜ Fontese Kirjastus Tartus, kaane kujundas Karel Korp. "Kirsiõieturundus" ilmus sarjas "Juhtimiskonverentsi raamatukogu" Pärnu Turunduskonverentsiks 13.-14. mail 2004.
Max Minghella koos toonase elukaaslase Leigh Lezarkiga. 25. september 2006
**Max Minghella** (täisnimega **Max Giorgio Choa Minghella**; sündinud 16. septembril 1985 Hampsteadis Londonis) on Suurbritannia filminäitleja.

Elulugu
-------

Max Minghella sündis itaalia päritolu Briti filmilavastaja ja näitekirjaniku Anthony Minghella ning tema koreograafist abikaasa, hiina päritolu Carolyn Choa pojana. Armastus filmikunsti vastu tekkis tal juba lapsepõlves, kui ta sai sageli isaga filmivõtetel kaasas käia.

Ta õppis Londoni mainekas erakoolis University College School, kuid soovi tõttu näitlejaks saada jättis keskkooli pooleli ning läbis organisatsiooni National Youth Theatre korraldatud näitekunstikursused.

Max Minghella esimene episoodiline osa oli 1999. aastal filmis "Toy Boys". Ka oma isa lavastatud filmis "Külmale mäele" (2003) oli tal vaid nii väike roll, et tema nime ei pandud isegi filmi tiitritesse. Seetõttu loetakse tema esimeseks kutseliseks osatäitmiseks Aaron Naumanni rolli probleemsest Ameerika juudiperest kõnelevas filmis "Bee Season" (2005).

Asunud püsivalt elama Ameerika Ühendriikidesse New Yorki, jätkas ta õpinguid Columbia Ülikoolis.

Max Minghella on 178 cm pikk. Tema elukaaslased on olnud näiteks Leigh Lezark ja Elle Fanning.

Filmirolle
----------

* "Bee Season" (2005) – Aaron
* "Süriaana" (2005) – Robby Barnes
* "Art School Confidential" (2006) – Jerome
* "Elvis and Annabelle" (2007) – Elvis
* "Hippie Hippie Shake" (2008) – Martin Sharp
* "Brief Interviews with Hideous Men" (2008) – jutustaja
* "Agora" (2009, tootmises) – Davo

Välislingid
-----------

* Max Minghella andmekogus IMDb (inglise)
* Max Minghella Online. Fännileht (*inglise keeles*)
* The Max Factor. USA Weekend Magazine, 20. november 2005 (*inglise keeles*)
Andrei Karaulov (1995)
**Andrei Viktorovitš Karaulov** (vene keeles Андрей Викторович Караулов; sündinud 10. septembril 1958 Kaliningradis Moskva oblastis Vene NFSV-s) on vene ajakirjanik, dokumentalist, teatrikriitik ja publitsist, teleauhinna TEFI laureaat (1995), kunstiteaduste kandidaat. 

Ta lõpetas 1981. aastal Lunatšarski-nimelise Riikliku Teatrikunstiinstituudi teatriteaduse teaduskonna. Aastatel 1991–1992 oli ta ajalehe Nezavissimaja Gazeta kirjandus- ja kunstiosakonna juhataja. 1991. aasta augustis augustiputši ajal viibis ta Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee pressikonverentsil.

Eelkõige on Karaulov tuntud televisiooni publitsistikasaadete "Tõehetk" (1992–2016) ja "Russki vek" (1998–2006) stsenaristi ja saatejuhina. "Tõehetke" viimases saates näidati filmi president Vladimir Putinist, täpsemalt Putinile tehtud atentaatidest (neid oli Karaulovi teatel kokku kuus). Karaulov on oma saadetes Venemaa valitsuse suhtes alati olnud lojaalne, kuid aeg-ajalt on läbi lipsanud teemad, millega Kreml rahule pole jäänud. Oletatakse, et 2017. aastal telekanal ei pikendanud Karauloviga lepingut poliitilistel põhjustel.

Karaulov on rohkem kui kümne dokumentaalfilmi autor, sealhulgas on ta teinud kaheosalise filmi Mihhail Hodorkovskist (2011) ja neljaosalise filmi Vladimir Putinist (2011). Ta on avaldanud kümmekond raamatut, neist mitu teatri teemal.

Raamatuid
---------

* 1992 – Андрей Караулов. "Олег Борисов". Искусство, ISBN 5-210-02513-6 (tiraaž 12 000 eks, 318 lk)
* 1993 – Андрей Караулов. "Вокруг Кремля". СЛОВО/SLOVO, ISBN 5-85050-352-X (kaks köidet, tiraaž 5000 eks, 912 lk)
* 2011 – Андрей Караулов. "Русский ад. На пути к преисподней". Эксмо, ISBN 978-5-9265-0626-3 (tiraaž 20 000 eks, 352 lk)
* 2011 – Андрей Караулов. "Русский ад-2. Встреча с дьяволом". Алгоритм, ISBN 978-5-4320-0014-9 (tiraaž 8000 eks, 336 lk)
* 2017 – Андрей Караулов. "Геноцид русских на Украине. О чем молчит Запад". Алгоритм, ISBN 978-5-4438-0993-9 (tiraaž 2500 eks, 240 lk)

Dokumentaalfilme
----------------

* 2011 – "Ходорковский. Тру(б)пы" (2-osaline)
* 2011 – "Неизвестный Путин: жизнь и работа этого человека за последние 10 лет" (4-osaline)
* 2014 – "Как погиб "Боинг""
* 2018 – "Путин как superstar"

Viited
------

1. 1 2  Биография Андрея Караулова. stories-of-success.ru, 26. mai 2017

Välislingid
-----------

* Intervjuu Ukraina ajakirjanikule Dmõtro Gordonile. youtube.com (salvestatud 2013)
* Момент Истины. youtube.com
* Andrei Karaulovi raamatud Ozonis. ozon.ru
**.cc** on Kookossaarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
Kongo jõgikond
Kongo hüdrograaf Kinšasas
**Kongo** on jõgi Aafrika keskosas Kongo nõos. Jõe pikkus on 4700 kilomeetrit. Selle poolest on ta maailmas kaheksandal ja Aafrikas teisel kohal (Niiluse järel). Valgla ja vooluhulga järgi on ta maailmas teisel kohal (Amazonase järel), kuid suurima sügavuse (225 m) järgi esimesel kohal.

Jõe valgla põhiosa on Kongo DV-s. Väike osa valglast jääb ka Angola, Burundi, Kesk-Aafrika Vabariigi, Kongo, Rwanda, Sambia ja Tansaania alale.

Jõgi algab Katanga platoolt Lualaba jõena, voolab ülemjooksul algul lääne, seejärel enamikus põhja suunas. Rahuliku vooluga lõigud vahelduvad kärestike ja kohati kuristikega. Kisangani lähedal langeb Lualaba Boyoma kosest, laskub nüüd juba Kongo nime kandes Kongo nõkku ja pöördub läände. Kongo nõos voolab jõgi kaares läände ja edelasse madalate kallaste vahel; jõesängis on palju saari. Seejärel org aheneb kõrgete kaljuste kallaste vahele kuni Malebo järveni. Malebo järvest voolab Kongo alla Livingstone'i koskedest kuni Matadini. Matadis jõuab Kongo rannikumadalikule ja voolab rahulikult, kuni suubub Atlandi ookeani.

Jõe valgla jääb mõlemale poole ekvaatorit. Seetõttu on jõgi aasta ringi ühtlaselt veerohke, sest igal ajal on valgla mõnes osas vihmaperiood.

Ei vasta tõele kuuldused, nagu Kongo oleks ainus jõgi, mis voolab kaks korda üle ekvaatori. Kaks korda ületab ekvaatori ka näiteks Katonga jõgi Ugandas.
Max Elger (2021)
**Max Christian Elger** (sündinud 24. novembril 1973) on Rootsi sotsiaaldemokraatlik poliitik, ta on 30. novembrist 2021 Rootsi finantsturgude minister.

Tal on doktorikraad Stockholmi Majandusülikoolist majandusteaduses, keskendudes makroökonoomikale ja kasvuteooriale. Varem on ta töötanud fiskaalpoliitika nõukogus uuriva ökonomistina (2011–2012).

Tema karjäär poliitikaametnikuna hõlmab ülesandeid Mona Sahlini töötajate töö- ja rahaasjade eest vastutava poliitikasekretärina ning poliitikaeksperdina Rahandusministeeriumis (2007–2011). Seejärel asus ta tööle sotsiaaldemokraatide eelarvedirektorina (2012–2014).

2014. aasta oktoobris nimetati ta rahandusminister Magdalena Anderssoni riigisekretäriks (eesti mõistes kantsleriks). Valitsuse ümberkorralduste tulemusel on ta töötanud riigisekretärina kolmel erineval ametikohal ning lõpuks vastutanud majanduspoliitika ja rahvusvahelise majanduskoostöö eest. Ta lahkus riigisekretäri kohalt 30. novembril 2021, mil ta nimetati Rootsi finantsturgude ministriks.
**.cw** on Curaçao Interneti tippdomeen. Domeen eraldati Curaçaole 2010. aasta detsembris.

Domeeni registreerimine avati 2012. aasta veebruaris.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Eesti-Haginsk** (vene keeles *Эсто-Хагинское*) oli eesti küla, mis rajati 1877. aastal Stavropoli kubermangu kalmõkkide maadele. Küla sai nime umbes 5 km lõuna pool paikneva Hagin-Sala jõe järgi.

Eestist väljarännanud rentisid kõigepealt maad väidetavalt kohalikult Kalmõkkia vürstilt. Küla hiilgeaegadel elas seal ja selle ümbruses umbes 600 eestlast ja 200 sakslast. Neil oli kaks puhkpilliorkestrit, kool (eesti keelt õpetati peaaegu kuni Teise maailmasõjani), kirik, muuseum ja tuuleveskid.

Küla naabrid lõunas olid sakslased. Nende küla kandis eesti keeles nime Saksa-Haginsk, saksa keeles *Deutsch-Haginsk* või *Kronental*. Tänapäeval on küla nimi Uljanovskoje. Ka Eesti-Haginskis oli umbes 25% elanikest sakslased.

Läänes paiknes umbes 8 km kaugusel venelaste Romanovka küla. Põhjas ja idas paiknesid osalt rändava eluviisiga kalmõki hõimud.

Eesti-Haginskist lähtunud väljarändajad asutasid 1922. aastal külast lõuna poole Esto-Altai asula ja külast kagu poole Vinogradnoje asula.

Eesti- ja Saksa-Haginsk liideti 1924. aasta algul kalmõkkide nõukogude riigitaolise moodustisega, millest tänapäeval on tekkinud Kalmõkkia Vabariik. Kui 1944. aastal likvideeriti kalmõkkide autonoomia ja nad küüditati, nimetati eesti küla ümber, uueks nimeks sai **Stepnoje**. Kui 1950. aastate keskel kalmõkkide autonoomia taastati, nimetati küla taas ümber, sedakorda naabruses paiknenud kalmõki asula (Jašlt) järgi – **Jašalta**. Seda nime kannab ta ka tänapäeval. Omaaegne Jašlt sai kunagi ümbernimetuste käigus uue nime – *Soljonoje* – ja tagasinimetamisel jäi selle küla nimi muutmata.

Üks kuulsamaid Eesti-Haginskist pärit eestlasi oli Nõukogude armee Eesti Laskurkorpuse juht, kindralleitnant Lembit Pärn.

1995. aastal asutati kohalik koduloomuuseum, mille väljapanekust suure osa võtab enda alla eestlastega seonduv.

Jašaltas oli 2003. aastal umbes 5200 inimest, kellest 89 olid eestlased (umbes 1,7% asula elanike üldarvust). 2012. aasta seisuga on eestlasi hinnanguliselt alles veel umbes 50, kellest vaid viis-kuus vanemat inimest eesti keelest aru saab; eesti päritolu elanikke on siiski rohkem.. Küla on Jašalta rajooni keskus.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Jaanus Piirsalu: Kalmõkkias kindral Pärna kodukülas voolab veel eesti verd. Päevaleht, 16. jaanuar 2012[*alaline kõdulink*]

Kirjandus
---------

* Jüri Meomuttel. "Eesti Haginska". - Eesti asunikud laialises Wene riigis. Tartu 1900. Lk 38-41
* August Nigol. "Eesti-Haginsk". - Eesti asundused ja asupaigad Wenemaal. Tartu 1918. Lk 66
* *Kaukaaslane*. "Eesti-Haginski küla Kaukaasias". - Meie Tee 3-4/1971, 5-6/1971, 7-8/1971, 9-10/1971, 11-12/1971, 1-2/1972, 3-4/1972, 5-6/1972
* Juhan Põder. "Eesti-Haginski küla Kaukaasias". - Virumaa Teataja. 1-20. 1996
* Aino-Monika Jõesaar, Evald Ström. "Eesti-Haginsk". Paide 2000

Välislingid
-----------

* Населённые пункты Ставропольской губернии: Село Эсто-хагинское
* Jaanus Piirsalu. "Kalmõkkias kindral Pärna kodukülas voolab veel eesti verd". Eesti Päevaleht, 16. jaanuar 2012
**.eh** on Lääne-Sahara jaoks reserveeritud Interneti tippdomeen. 

Kuna Lääne-Sahara on vaidlusalune ala ja mitte rahvusvaheliselt tunnustatud riik, siis ei ole sellel ametlikult tippdomeeni. Domeeni saab kasutusele võtta, kui konflikt selles piirkonnas laheneb.

Domeeninimi on lühend Lääne-Sahara endisest nimest Sáhara Español (Hispaania Sahara).

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.fr** on Prantsusmaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.eu** on Euroopa Liidu Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 7. detsembrist 2005. 

1. juunil 2016 võeti kasutusel variant **.ею** bulgaariakeelsete domeeninimede jaoks.

Viited
------

* 23. september 2013 **EURid**: .eu for residents, companies and organisations based in the European Economic Area (EEA) countries of Iceland, Liechtenstein and Norway

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**.cs** oli Tšehhoslovakkia Interneti tippdomeen. 

See võeti kasutusele 1990. aasta paiku. Kui Tšehhoslovakkia jagunes 1993. aastal Tšehhiks ja Slovakkiaks, anti mõlemale riigile uus tippdomeen, vastavalt .cz ja .sk. Domeen .cs kõrvaldati järk-järgult kasutusest ja kustutati 1995. aastal. Kuni 2010. aastani (kui kustutati domeen .yu) oli .cs kõige suurema endise kasutusega kustutatud tippdomeen. 1994. aasta juunis, kui suur osa ümbertõstmisest domeenidele .cz ja .sk oli juba tehtud, kasutas domeeni .cs ikka veel üle 2300 hosti.

Aastatel 2003-2006 oli ISO 3166-1 standardi järgi Serbia ja Montenegro maakood CS ja seega oli ka neile reserveeritud domeen .cs, kuid riik ei kasutanud seda, vaid jätkas domeeni .yu kasutamist, mis oli olnud endisel Jugoslaavial. 

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**Voolutrafo** on mõõtetrafo vahelduvvoolu tugevuse potentsiaalivabaks mõõtmiseks. Voolutrafo kaudu antakse mõõtevool ampermeetrisse, elektriarvestisse või kaitselülitusse.

Vooluga juhti ümbritseva sekundaarmähisega voolutrafo
 Primaar- ja sekundaarmähisega voolutrafo

Voolutrafo ehitus ja talitlus
-----------------------------

Voolutrafo koosneb primaarmähisest, mida läbib mõõdetav vool, ja sekundaarmähisest, milles indutseeritakse vool. Sekundaarvool on seda väiksem, mida väiksem on primaarmähise keerdude arv *N*1 sekundaarmähise keerdude arvu *N*2 suhtes. Piirjuhul võib primaarmähise aset täita tema südamikus olevat akent läbiv primaarvooluga juht (juhe, kaabel, voolulatt).

Voolutrafo sekundaarvool on võrdlemisi täpselt võrdeline primaarvooluga. Nimi-sekundaarvool on enamasti 5 A, kuid võib olla ka väiksem, näiteks 1 A.

Ohutuse pärast peab mõõteahelasse ühendatud voolutrafo sekundaarmähise üks klemm olema maandatud ja sekundaarahel mõõteriistaga ühendatud; sel juhul on sekundaarmähis praktiliselt lühistatud ja välditud eluohtlikult kõrge pinge.

* Kõrgepinge-voolutrafodKõrgepinge-voolutrafod
* Voolutrafod voolude (kuni 400 A) mõõtmiseks kolmefaasilises süsteemisVoolutrafod voolude (kuni 400 A) mõõtmiseks kolmefaasilises süsteemis
* Voolutrafoga vahelduvvoolumõõteriist (voolutangid)Voolutrafoga vahelduvvoolumõõteriist (voolutangid)

Summavoolutrafo rikkevoolukaitselülitis

Summavoolutrafo
---------------

Summavoolutrafosid kasutatakse kolmefaasiliste ahelate rikkevoolukaitselülitites. Niisuguse elektriahela kõikide faasijuhtmete voolude summa on tavaolukorras nullilähedane. Summavoolu mõõtmine võimaldab tuvastada ohtliku rikkevoolu. Rikkevool võib esineda elektriseadmete või juhtmete isolatsioonirikke tõttu.

Vaata ka
--------

* Trafo
* Mõõtetrafo
* Voolutangid

Välislingid
-----------

* Elektrienergia arvestus
* Voolutrafod (slaidiprogramm)

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Voolutrafo** |
**.fk** on Falkladi saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.

Riikide tippdomeenid

**Aktiivsed:**
.ac  .ad  .ae  .af  .ag  .ai  .al  .am  .ao  .aq  .ar  .as  .at  .au  .aw  .az  .ax  .ba  .bb  .bd  .be  .bf  .bg  .bh  .bi  .bj  .bm  .bn  .bo  .br  .bs  .bt  .bv  .bw  .by  .bz  .ca  .cc  .cd  .cf  .cg  .ch  .ci  .ck  .cl  .cm  .cn  .co  .cr  .cu  .cv  .cw  .cx  .cy  .cz  .de  .dj  .dk  .dm  .do  .dz  .ec  .ee  .eg  .er  .es  .et  .eu  .fi  .fj  .fk  .fm  .fo  .fr  .ga  .gd  .ge  .gf  .gg  .gh  .gi  .gl  .gm  .gn  .gp  .gq  .gr  .gs  .gt  .gu  .gw  .gy  .hk  .hm  .hn  .hr  .ht  .hu  .id  .ie  .il  .im  .in  .io  .iq  .ir  .is  .it  .je  .jm  .jo  .jp  .ke  .kg  .kh  .ki  .km  .kn  .kp  .kr  .kw  .ky  .kz  .la  .lb  .lc  .li  .lk  .lr  .ls  .lt  .lu  .lv  .ly  .ma  .mc  .md  .me  .mg  .mh  .mk  .ml  .mm  .mn  .mo  .mp  .mq  .mr  .ms  .mt  .mu  .mv  .mw  .mx  .my  .mz  .na  .nc  .ne  .nf  .ng  .ni  .nl  .no  .np  .nr  .nu  .nz  .om  .pa  .pe  .pf  .pg  .ph  .pk  .pl  .pm  .pn  .pr  .ps  .pt  .pw  .py  .qa  .re  .ro  .rs  .ru  .rw  .sa  .sb  .sc  .sd  .se  .sg  .sh  .si  .sk  .sl  .sm  .sn  .so  .sr  .ss  .st  .su  .sv  .sx  .sy  .sz  .tc  .td  .tf  .tg  .th  .tj  .tk  .tl  .tm  .tn  .to  .tr  .tt  .tv  .tw  .tz  .ua  .ug  .uk  .us  .uy  .uz  .va  .vc  .ve  .vg  .vi  .vn  .vu  .wf  .ws  .ye  .yt  .za  .zm  .zw

**Määratud/kasutamata:**  .bv  .gb  .sj       **Reserveeritud/määramata:** .bl  .bq  .eh  .mf     **Kustutatud/kasutamine lõpetatud:** .an  .bu  .cs  .dd  .zr  .tp  .um  .yu       **IDN domeenid:**  .бг  .мкд  .рф  ‏.срб  ‏.укр
**SFS 1982:269** Rootsi lipu seadus. 

See on avaldatud 29. aprillil 1982 ning seda on parandatud seadusega SFS 1994:697.

Tõlge eesti keelde
------------------

§ 1. Rootsi lipp on sinine kollase ristiga. Rist asetseb lipu külgede suhtes risti (*vinkelrätt*). 

§ 2. Lipp on sirgelt lõigatud (*tvärskuren*) või kolme keelega (*tretungad*).

Sirgelt lõigatud lipu kõrgus suhtub selle pikkusesse suhtes 10:16. Sisemistel väljadel suhtub kõrgus pikkusesse suhtes 4:5 ja välistel väljadel suhtes 4:9.

Kolme keelega lipu kõrgus on pool selle pikkusest, kaasa arvatud keeled. Välised väljad on ilma keelteta sama suured nagu sisemised ja väljade kõrgus suhtub nende pikkusesse sujtes 4:5. Väliste keelte välisküljed ei moodusta nurki lipu üla- või alaküljega. Keeled moodustavad väliste väljade ja ristiharu pikendused. 

Ristiharude laius vastab poolele iga välja kõrgusest. 

§ 3 Lipu värvid on hele kesksinine (*ljust mellanblå*) väljadel ja kuldkollane ristil. 

Lähemad eeskirjad värvivarjundite kohta teatab valitsus või ametiasutus, mille määrab valitsus. 

§ 4. Riigipea või tema loal teised kuningliku perekonna liikmed võivad kasutada kolme keelega lippu suure või väikese riigivapiga või ilma selleta valgel väljal risti keskel. 

Kolme keelega lippu kasutavad sõjalipuna Kaitsejõud ja valitsuse poolt määratavate eeskirjade kohaselt teised ametiasutused, mis tegelevad sõjaväelise tegevusega. Kui selline lipp on käsumärk, märgitakse see erilise tähistusega ülemisel seesmisel väljal. 

Ülejäänud juhtudel kasutatakse sirgelt lõigatud lippu. 

Lippu ei tohi varustada märkide, kirjatähtede ega muude tähistega muul viisil, kui see tuleneb esimesest ja teisest paragrahvist. Seadus (1994:697).

Välislingid
-----------

* Rootsikeelne tekst saidil Rättsnätet
**S/2007 S 2** on Saturni looduslik kaaslane ning ta kuulub Saturni skandinaavia grupi kuude hulka. Selle kuu avastasid Scott S. Sheppard, David C. Jewitt, Jan Kleyna ja Brian G. Marsden, kes teatasid selle olemasolust 1. mail 2007 vaatluste põhjal, mida tehti 2007. aasta 18. jaanuarist kuni 19. aprillini.

S/2006 S 1 on umbes kuuekilomeetrise läbimõõduga ning ta tiirleb ümber Saturni planeedi pöörlemisele vastupidises suunas (retrograadsel orbiidil); ühe tiiru tegemiseks ümber Saturni kulub tal 800 ööpäeva (või 792,96 ööpäeva). Orbiidi pikem pooltelg on tal 16 560 000 km, orbiidi kalle ekliptika tasandi suhtes on 176,68° ja keskmine ekstsentrilisus 0,218. Näiv tähesuurus on 24,4.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Institute for Astronomy Saturn Satellite Data Vaadatud: 18.04.2014.
2. 1 2 3  MPEC 2007-J09 : S/2007 S 2, S/2007 S 3 Vaadatud: 18.04.2014.

  


Saturni kaaslased

S/2009 S 1 • Pan • Daphnis • Atlas • Prometheus • Pandora • Epimetheus • Janus • Aegaeon •  Mimas • Methone • Anthe • Pallene • Enceladus • Tethys • Telesto • Kalypso • Dione • Helene • Polydeuces • Rhea • Titan • Hyperion • Iapetus • Kiviuq • Ijiraq • Phoebe • Paaliaq • Skathi • Albiorix • S/2007 S 2 • Bebhionn • Erriapus • Skoll • Siarnaq • Tarqeq • S/2004 S 13 • Greip • Hyrrokkin • Jarnsaxa • Tarvos • Mundilfari • S/2006 S 1 • S/2004 S 17 • Bergelmir • Narvi • Suttungr • Hati • S/2004 S 12 • Farbauti • Thrymr • Aegir • S/2007 S 3 • Bestla • S/2004 S 7 • S/2006 S 3 •  Fenrir • Surtur • Kari • Ymir • Loge • Fornjot