recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Valmistoode** ehk **lõpptoode**, **lõpetatud toode** (ingl.k. *final product;* *finished product*) on tarbekaup, mis saadetakse valmistajatehasest jaotus- ning müügikanalitesse – distribuutoritele, diileritele, traditsioonilise jaekaubanduse ja e-kaubanduse ettevõtetesse, kust ostavad tarbekaupu füüsilisest või juriidilisest isikust tarbijad. Lõpptooted on ka erinevad masinad ja seadmed, mida soetavad ettevõtted toodangu valmistamiseks või teenuste osutamiseks. 

Valmistoote määratlus on tinglik. Tavapäraselt ei peeta valmistooteks tooraineid, materjale, tootekomponente ja tootesõlmi. Tegelikult on ka need tootja jaoks valmistooted, kuna töötlemine neid valmistanud ettevõttes on lõpetatud ja need müüakse edasi tarneahelas järgmistele tootjatele seni, kuni keegi valmistab tarbimiseks valmis tooted ehk tarbekaubad. Sel põhjusel on vaja eristada tootjate poolt töötlemiseks ja koosteks kasutatavaid valmistooteid ja lõpptooteid ehk tarbekaupu.

Vaata ka
--------

* Pooltoode

Viited
------

1. ↑  *Hanke- ja ostujuhtimine*. Seilecs. 2023.
**Eugene Andrew Cernan** [juudžin ändrju söörnan] (14. märts 1934 Chicago – 16. jaanuar 2017 Houston, Texas) oli endine USA mereväelane, elektriinsener, lendur ja astronaut. 

Cernan osales kolmel kosmoselennul, milleks olid Gemini 9A, Apollo 10 ja Apollo 17. Ta oli missiooni Apollo 17 komandör ja ta on seni viimane inimene, kes on Kuu pinnal kõndinud.

Haridus
-------

Cernan lõpetas Illinoisi osariigis Maywoodis Proviso linnaosa keskkooli. 1956. aastal lõpetas ta bakalaureusekraadiga Purdue Ülikooli elektrotehnika alal. Seejärel astus ta USA mereväkke ja õppis mereväe reservohvitseride väljaõppekorpuses, kust sai sõjaväelenduri kutse ja töötas pärast seda hävituslennuki piloodina. California osariigis Montereys asuvast U.S. Naval Postgraduate Schoolist sai ta 1963. aastal lennundusinseneri kutse ja magistrikraadi lennundustehnika alal.

Kosmonaudikarjäär
-----------------

Cernan oli NASA teenistuses 17. oktoobrist 1963 kuni 1976.

Ta osales kolmel kosmoselennul. Juunis 1966 oli ta Gemini 9A teine piloot. Mais 1969 oli ta Apollo 10 kuumooduli piloot. Ta kuulus Gemini 12, Apollo 7 ja Apollo 14 lennu varumeeskonda.

Detsembris 1972 juhtis ta Apollo 17 komandörina siiani viimast kuulendu. Tema meeskonda kuulusid juhtimismooduli piloot Ronald Evans ja kuumooduli piloot Harrison Schmitt, kes oli esimene ja ainuke Kuul käinud geoloog. Koos Schmittiga käis Cernan Kuu pinnal kolm korda, uurides Taurus-Littrow orgu ning läbides kuuauto Roveriga kokku 34 km. Oma Apollo-lendudest ja Kuust kirjutas ta mälestusteraamatu "The Last Man on the Moon" ("Viimane inimene Kuul").

Peale selle oli ta seotud Gemini 7, Gemini 6A, Gemini 9 ja Apollo 207 lennuga. 

Cernan lahkus NASAst 1976. aastal ning oli pärast seda tegev äris ja televisioonis.

Tunnustus
---------

* 1969 Western State University College of Law audoktor õigusteaduse alal
* 1970 Purdue Ülikooli audoktor
* 1977 Drexeli ülikooli audoktor
* Gonzaga ülikooli audoktor
* Comeniuse ülikooli (Slovakkia) audoktor

Isiklikku
---------

Tema abikaasa oli Jan Nanna Cernan. Neil oli kolm tütart, sealhulgas Teresa Dawn, kes sündis 4. märtsil 1963.

Ta armastas hobuseid. Ta harrastas ka mitut spordiala, jahil- ja kalalkäimist ning lendamist.

Viited
------

1. ↑  "NASA: Remembering Gene Cernan". Originaali arhiivikoopia seisuga 16. jaanuar 2017. Vaadatud 16. jaanuaril 2017.
2. ↑  Postimees:Suri astronaut Eugene Cernan
3. ↑  WELCOME TO THE OFFICIAL WEBSITE OF GENE CERNAN.
4. ↑  Space.com:Eugene Cernan: Last Man on the Moon
5. ↑  Õhtuleht: Suri viimane Kuul käinud astronaut Eugene A. Cernan

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Eugene Cernan** |

* Ingliskeelne elulugu
Esterelliit.
**Esterelliit** on vulkaaniline kivim. Esterelliidiks nimetatakse täielikult kristalliinset datsiiti või andesiiti või enam kui 5% kvartsi sisaldavat dioriiti. Kivim sisaldab kvartsi ja küünekivi fenokristalle; kihiti ka andesiini; kivim on täis heledaid plagioklassi kristalle.

Esterelliit defineeriti esimest korda 1897. aastal. Kivimit eritles prantsuse geoloog Auguste Michel Lévy ning see sai nimetuse Estereli massiivi järgi Prantsusmaa Vari departemangus ja Alpes-Maritimesi departemangus. Seal esineb see daikide ja teiste intrusioonidena. Algselt datsiidiks liigitatud kivimi puhul selgus hiljem, et see võib keemiliselt koostiselt ka andesiidiks osutuda. Mõnes kohas on esterelliit tekkinud ka laavast, seal sarnaneb see väga Pelée vulkaanist pärinevate porfüüridega. Kivim on tekkinud Permis.

Roomlased kaevandasid esterelliiti ja kasutasid seda kaarikuteede sillutamiseks; esterelliiti viidi siis kõikjale Rooma riigi Euroopa aladele. Ka on esterelliidist valmistatud Santa Maria Maggiore basiilika sambad. Enne kivimi defineerimist kutsuti seda Estereli siniseks porfüüriks (*porphyre bleu de l'Estérel*).

Viited
------

1. ↑  "The nomenclature of petrology, with references to selected literature"
2. ↑  A. Michel Lévy : Bull. Surv. Carte. Giol. France, ix, No. 57i 1897, lk. 19
3. ↑
4. ↑  La montagne pelée lk.87-88
5. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 22. märts 2016. Vaadatud 24. septembril 2015.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
6. ↑

Välislingid
-----------

* Fotod esterelliidist
**Kaltenleutgeben** on vald *(Marktgemeinde)* Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas.

Kaltenleutgeben asub Wienerwaldi lõunaosas. Enam kui 73 % piirkonnast on kaetud metsaga. Vald külgneb Viini linnaga ja on populaarne puhkeala viinlastele.

Ajalugu
-------

Püha Jaakobuse kihelkonnakirik Kaltenleutgebenis ehitati aastatel 1728-1729 ja on barokk-arhitekti Jakob Oeckhli suurtöö. Ta ehitas ja rahastas hoonet pärast oma teise naise surma tõotuse tõttu, mille ta andis poja sünniga.

1800. aastatel, populaarse veeravi või hüdropaatia (nüüd nimetatakse hüdroteraapiaks) liikumise kõrgajal asus Kaltenleutgebenis tuntud hüdropaatiline asutus, mida juhtis Wilhelm Winternitz.

Mark Twain elas Kaltenleutgebenis poole 1898. aastast. Ta peatus Villa Sonnhofis.

Viited
------



Mödlingi ringkonna vallad

* Achau
* Biedermannsdorf
* Breitenfurt bei Wien
* Brunn am Gebirge
* Gaaden
* Gießhübl
* Gumpoldskirchen
* Guntramsdorf
* Hennersdorf
* Hinterbrühl
* Kaltenleutgeben
* Laab im Walde
* Laxenburg
* Maria Enzersdorf
* Mödling
* Münchendorf
* Perchtoldsdorf
* Vösendorf
* Wiener Neudorf
* Wienerwald
**Raplamaa Sõnumid** on eesti ajaleht, mis hakkas ilmuma nädalalehena Raplas 1992. aastal.

Kuni 2. aprillini 2012 kandis leht nime **Nädaline**.

Ajalugu
-------

Ajaleht Raplamaa Sõnumid on kord nädalas (kolmapäeviti) ilmuv poliitiliselt ja majanduslikult sõltumatu väljaanne, mille missiooniks on koguda ja avaldada Rapla maakonda puudutavat informatsiooni, olla tribüüniks ühiskonnaelu puudutavate erinevate seisukohtade esitajatele ning seista niimoodi demokraatia arengu eest. Raplamaa Sõnumid toetab maakonna kultuurielu arendamist ja maakonna (lähi- ja ka kaugemat) minevikku kirjeldavate materjalide kogumist ning korrastamist. 

Leht asutati 1992. aasta oktoobri viimastel päevadel nädalalehena ja kandis siis nime Nädaline. Maakonnalehe staatuses oli tol ajal ajaleht Ühistöö, mille asutamisaastaks on 1951. Nädalise eelkäijaks oli siiski 1992. aasta veebruaris ajakirjanike loodud aktsiaseltsi Lehtline ja AS Eesti Kaubakompanii ühise ettevõtmisena asutatud nädalaleht Nädalaring, mis lõpetas ilmumise sama aasta oktoobris. 

1996. aastast on Nädaline ainus kogu Rapla maakonda kattev ajaleht. Alates 3. aprillist 2012 jätkas Nädaline ilmumist uue nimega, milleks on Raplamaa Sõnumid.
Raplamaa Sõnumid ilmub kord nädalas, igal kolmapäeval 32-leheküljelise ajalehena. Trükib Printall AS. Ajaleht Raplamaa Sõnumid on müügil Raplamaal ja Tallinnas. Raplamaa Sõnumid on Eesti Ajalehtede Liidu liige.

Tänapäev
--------

Raplamaa Sõnumid ilmus täisvärvilisena kolm korda nädalas: igal teisipäeval, neljapäeval ja laupäeval. Ajalehe tiraaž oli 3000 eksemplari (kuni detsembrini 2012). Lehte trükitakse Kroonpressi trükikojas. Ajalehe Raplamaa Sõnumid vahel on ilmunud lisalehed "Teatriküljed", "Vaimuvara", noorteleht "Skriim", "Talu Leht", "Mõeldes Tagasi", "Terviseedendaja".
Alates 2013. aastast ilmub Raplamaa Sõnumid kord nädalas kolmapäeviti.

Ajalehe peatoimetaja on asutamise algusest Tõnis Tõnisson.

Viited
------

Välislingid
-----------

* Raplamaa Sõnumite koduleht


1. ↑  ERR (30. märts 2012). "Nädalisest saab Raplamaa Sõnumid". *ERR*. Vaadatud 26. jaanuaril 2024.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on Alamõisa kihelkonna Dūre mõisast; Astijärve kihelkonna Dūre mõisa kohta vaata artiklit Dūre mõis (Astijärve kihelkond).* |

---

Dūre mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 2
**Dūre mõis** (saksa keeles *Duhrenhof*, varem *Cappendorf*) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Alamõisa kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas Dūre külas.

Ajalugu
-------

Mõis kuulus ordu ajal Dührenite perele ja selle järgi on see ka nime saanud. Poola võimu ajal oli selle omanikuks Christoph Bad, seejärel läänistati mõis Andreas Wirsowskyle ja tema naisele Elisabethile. Need müüsid mõisa 1596. aastal 2500 Poola kuldna eest Thomas Bockile. Aastal 1631 kuulus see vendadele Johann ja Jürgen Bockile, aastal 1682 aga George Dietrich Bockile. Aastal 1724 ostis mõisa 2200 rubla ja 80 kopika eest Otto Wilhelm von Bock. Aastal 1742 kuulus mõis Klodtidele. Aastal 1780 oli omanikuks Carl Gustav von Brömsen. Berend Ludwig von Klodt asus tema vastu kohtusse, väites, et temal on mõisale enam õigust, ja kui ta mõisa kätte sai, andis ta selle Elisabeth Lousie von Klodtile. Tolle surma järel päris mõisa tema onu Carl von Meyer.

1858. aastal Carl von Meyer suri ja jättis testamendis mõisa teisele samanimelisele isikule, kes sai mõisa kätte 1871. aastal.

Mõisa suurus
------------

Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 2 ja 3/8 adramaad, sellele allus 67 mees- ja 86 naishinge.

Aastal 1627 oli mõisa suurus 18 adramaad, haritavat maad oli kaks adramaad. Aastal 1641 oli adramaid kaks, nii ka aastal 1688 ja 1734. Aastal 1758 oli mõisa suurus 2 ja 3/8 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 3 ja 7/10 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal 3 ja 1/10 adramaad maad, aastal 1881 oli neid aga 3 ja 47/80, lisaks allus mõisale 3 ja 5/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.

Karjamõisad
-----------

1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: *Pudsel*.

Viited
------

1. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 251-252.
2. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 399-400.
3. ↑  Bienestamm, H. von. Geographischer Abriss der drei deutschen Ostsee-Provinzen Russlands, oder der Gouvernemens Ehst-, Liv- und Kurland. Riga: Deubner, 1826, lk 282.
4. ↑  Hagemeister, Heinrich von. Materialen zu einer Geschichte der Landgüter Livlands. Erster Theil. Riga: Eduard Frantzen´s Buchhandlung, 1836, lk 247.
5. ↑  Stryk, Leonhard von. Beiträge zur Geschichte der Rittergüter Livlands. Zweiter Teil. Der lettische District. Dresden: Druck von Albanus´schen Buchdruckerei, 1885, lk 393.

Alamõisa kihelkond

**Kirik**: Alamõisa kirik  

**Mõisad**: Alamõisa kirikumõis | Alamõisa mõis | Amši mõis | Auguliena mõis | Dūre mõis
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib Tartu tänavast; Rakvere tänava kohta vaata artiklit Vallikraavi tänav (Rakvere); Vallikraavi tänav on ka Viljandi Kraavi tänava varasem nimi.* |

---

Kaart
Vaade tänavale Senffi treppide juurest
Vallikraavi tänav 1890. aastal
**Vallikraavi tänav** on tänav Tartus. See piirab Toomemäge ning selle pikkus on kokku umbes 735 meetrit.

Varem on tänav olnud pikem, osa sellest nimetati Karl Ernst von Baeri tänavaks.

Vallikraavi tänava ääres asub Tartu Püha Luuka kirik, Rahvaste mälestussammas, Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur, kolm Tartu Ülikooli Kliinikumi endist onkoloogiakorpust ja üks Tartu Kunstimuuseumi endine hoone.

Vallikraavi tänavat ühendavad Wilhelm Struve tänavaga Senffi trepid.

Vallikraavi 4
-------------

Majas asus Mattieseni trükikoda, hiljem H. Heidemanni nimeline trükikoda, veel hiljem Wilde kohvik.

Vallikraavi 10
--------------

Vallikraavi 10 asub puust, saelõikeornamendiga kaunistatud maja, mis ehitati 1873. aastal. Maja 1892. aastal omandanud doktor Faure ehitas sinna kirurgilise erakliiniku, kus suri 1919. aastal Eesti Vabadussõja kangelane Julius Kuperjanov. Hiljem asus hoones võõrastemaja Grand Hotell, pärast sõda Toome Hotell. Seejärel asus majas Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogiakorpus.

Vallikraavi 14
--------------

Hoone projekteeris 1896. aastal Tartu ehitusinsener Otto Schröder kortermajaks. Majas on elanud Gustav Suits (aastail 1929–1939], majal on tema mälestustahvel. Pärast teist maailmasõda oli maja pikka aega kasutusel Tartu Kunstimuuseumi hoonena ja ehitati juurde külgtiivad. Aastal 2020–2022 ehitati maja ümber korterelamuks.

Pilte
-----

* 
* Vallikraavi 4Vallikraavi 4
* Vallikraavi 8Vallikraavi 8
* Vallikraavi 10Vallikraavi 10
* Vallikraavi 16Vallikraavi 16
* Vallikraavi 21Vallikraavi 21
* Vallikraavi 25Vallikraavi 25
* Rahvaste mälestussammasRahvaste mälestussammas
* Vallikraavi paviljon, kus tegutseb ULA baarVallikraavi paviljon, kus tegutseb ULA baar

Viited
------

1. ↑  "Kuperjanov suri tegelikult Vallikraavi kliinikus". *Tartu Postimees*. 11. juuni 1999. Vaadatud 27.09.2011.[*alaline kõdulink*]

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Vallikraavi tänav** |
Soome lipp Helsingi Tähtitorninmäki lipumastis iseseisvuspäeval 2011
**Soome iseseisvuspäev** on Soome rahvuspüha, mida tähistatakse Soome iseseisvumise auks 1917. aastal iga aasta 6. detsembril. Päev on seotud mitmete tavadega, nagu vabariigi presidendi iseseisvuspäeva vastuvõtt, paraadid, tõrvikurongkäigud ja uuema traditsioonina filmi "Tundmatu sõdur" televisioonis näitamine. Iseseisvuspäev on seotud sõja ja langenute meeldetuletamisega. 

Detsembri kuuendat päeva on iseseisvuspäevana tähistatud alates 1919. aastast, kui sellest sai üldine vaba päev koolides, kohtutes ja riigiasutustes. 1929. aastal sai sellest tasuline puhkepäev ja 1937. aastal üldine pidu- ja puhkepäev. Iseseisvuspäev on Soomes lipupäev.

Ajalugu
-------

Soome iseseisvus Venemaast 6. detsembril 1917 pärast seda, kui bolševikud olid kaaperdatud Venemaal võimu 7.–8. novembril 1917. 4. detsembril 1917 kuulutas Senat P. E. Svinhufvudi juhtimisel välja Soome iseseisvuse. Eduskund kinnitas iseseisvusdeklaratsiooni 6. detsembril häältega 100:88.

Alguses oldi iseseisvumise päeva suhtes erineval arvamusel. Parempoolsed leidsid, et Soome eraldus Venemaast täielikult alles kodusõja lõppedes ja tahtsid iseseisvuspäeva tähistada valgete armee võiduparaadi päeval 16. mail. Vasakpoolsed pidasid iseseisvumispäevaks novembri 15. päeva, sest rahva võimu esindanud Soome parlament oli kuulutanud end kõrgeima võimu kandjaks 15. novembril 1917. Kui iseseisvusdeklaratsiooni kinnitamisest oli möödunud aasta, tähistasid akadeemilised ringkonnad 6. detsembril 1918 selle aastapäeva.

Laiemalt on 6. detsembrit iseseisvuspäevana tähistatud alates 1919. aastast, kui Riiginõukogu määras selle päeva puhkepäevaks riigiasutustes, koolides ja kohtutes. Aastal 1929 sätestati päev seadusega üldiseks tasuliseks puhkepäevaks. 1937. aastal võeti vastu seadus, mis sätestas, et iseseisvuspäev on üldine pidu- ja puhkepäev, mille kohaselt pidi see olema tasuline vaba päev või tuli selle eest maksta suuremat palka, nagu pühapäeval tehtava töö eest, kui ei ole võimalik anda puhkepäeva.

Iseseisvuspäev on Soomes ametlik lipupäev. Erinevalt teistest talvistest lipupäevadest langetatakse lipp alles kell 20.

Viited
------

1. ↑  Hakkila, Esko (1939): "Suomen tasavallan perustuslait sekä eräitä niihin liittyviä lakeja, asetuksia ja säännöstöjä selityksin", WSOY, lk 15}}
2. ↑  Torstaina 6. p. joulukuuta, Suomen itsenäisyyden tunnetuksi saattaminen", Toiset valtiopäivät 1917, Pöytäkirjat, osa 1. Valtioneuvoston kirjapaino, 1918.
3. ↑  Kolbe, Laura. "Linnan juhlia vuodesta 1919" 2001, Tiede (vaadatud 27.1.2016)
4. ↑  Oja, Heikki: "Aikakirja 2007", lk 199, Helsinki : Helsingin yliopiston almanakkatoimisto, 2007, ISBN 952-10-3221-9
5. ↑  "Laki itsenäisyyspäivän viettämisestä yleisenä juhla- ja vapaapäivänä 26.11.1937/388" Finlex (vaadatud 24.1.2016)
6. ↑  "Asetus liputuksesta Suomen lipulla 26.5.1978/383, 4 § 3 mom" Finlex (vaadatud 6.12.2010)
Henning Otte
**Henning Rudolf Helmut Otte** (sündinud 27. oktoobril 1968 Celles) on Saksamaa poliitik, Kristlik-Demokraatliku Liidu (CDU) ja Bundestagi liige.

Elulugu
-------

Otte sündis 27. oktoobril 1968 Celle linnas Alam-Saksimaal. Pärast Hermannsburgi Kristliku Gümnaasiumi lõpetamist läbis ta sõjaväeteenistuse Bundeswehris ja reservohvitseride koolituse. Seejärel läbis pankurikoolituse Celle Sparkasse juures, õppis Hamburgi Ülikoolis õigusteadust ning töötas advokaadina ühes terasetootmisettevõttes.

Poliitiline tegevus
-------------------

Henning Otte astus 1994. aastal CDU-sse ning alates 1999. aastast kuulub ta CDU Celle piirkonna eestseisusse. Alates 2006. aastast on ta Euroopa Rahvapartei eestseisuse liige. Alates 2007. aastast on ta CDU Alam-Saksimaa kirde piirkonna aseesimees. 

Otte valiti 1996. aastal Bergeni linnavolikokku. Lisaks on ta kuulunud Everseni vallavolikokku ja Celle kreisi nõukokku. Otte on Celle kreisi maavanema asetäitja. 2005. aastal sai Alam-Saksimaa valimisnimekirja alusel Saksamaa Bundestagi liikmeks. 2009. aastal sai ta Celle-Uelzeni valimisringkonnast otsemandaadi Bundestagi, kui sai esimeses ringis 44,2% häältest, alistades sotsiaaldemokraat Kirsten Lühmanni, kelle pääsu Bundestagi tagas Alam-Saksi liidumaa nimekiri. Ta on Saksa Bundestagi riigikaitsekomisjoni liige. Asendusliikmena on ta tegev ka välispoliitika probleemidega tegeleva komitee juures.

Isiklikku
---------

Henning Otte on protestant. Ta on abielus ning tal on neli last. Tema huvideks on sport (jalgpall ja jooksmine), loodus, jahipidamine ja muusika.

Välislingid
-----------

* Henning Otte koduleht (saksa keeles)
Praegune Ameerika Akustika Ühingu brändi identiteet, mida tutvustati esmakordselt 2. aprillil 2018
**Ameerika Akustika Ühing** (inglise keeles *Acoustical Society of America*, lühend *ASA*) on aastal 1929 asutatud rahvusvaheline teaduslik ühing, mille eesmärk on akustika alaste uute teadmiste ja nende teadmiste rakenduste edendamine ja levitamine. Ühing on peamiselt vabatahtlik, omades umbes 7500 liiget ja kaasates paljude asjatundjate huvi, pühendumust ja kaastööd.

Publikatsioonid
---------------

Ameerika Akustika Ühing avaldab mitmeid väljaandeid, milles jagatakse teadmisi akustika rakendamisest füüsikas, tehnikas, arhitektuuris, müra-uuringutes, okeanograafias, bioloogias, kõne ja kuulmise uuringutes, psühholoogias ja muusikas. Ühing annab välja järgmisi ajakirjuː

* *Journal of the Acoustical Society of America* (JASA)
* *JASA Express Letters*
* *Proceedings of Meetings on Acoustics* (POMA)
* *Acoustics Today*

Viited
------

1. ↑  "Brand Adoption". *Ameerika Akustika Ühing*.
2. ↑  "Acoustical Society of America home page". *Ameerika Akustika Ühing*.
3. ↑  "Publications". *Ameerika Akustika Ühing*.
**Jane Harper** (sündinud 1980 Manchesteris) on Austraalia kirjanik, kes võitis oma kriminaalromaani "Põud" (*The Dry*) eest 2017. aastal Kuldse Pistoda auhinna.

Harper on sündinud Suurbritannias Manchesteris, kuid kui ta oli kaheksa-aastane, kolis pere Austraaliasse ja võttis Austraalia kodakondsuse. Kõrghariduse omandas ta inglise keele ja kirjanduse erialal Kenti ülikoolis Inglismaal. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Inglismaal ajakirjanikuna. 2008. aastal kolis ta tagasi Austraaliasse, kus jätkas ajakirjanikutööd, esmalt Geelong Advertiseri ja hiljem Melbourne'is Herald Suni juures.

Romaanid
--------

Tema esikromaan "Põud" ilmus 2016. aastal (eesti keeles 2018). Kriminaalromaani peategelane on föderaalagent Aaron Falk. Romaan on võitnud mitu auhinda ning olnud New York Timesi bestseller; filmiõigused on omandanud Reese Witherspooni produktsioonifirma. Romaanist sai esimene teos tema Aaron Falki romaanisarjas, millele on järgnenud romaanid "Force of Nature" (2017) ja "Exiles" (2023).

Lisaks on Harper avaldanud kaks eraldiseisvat kriminaalromaani: "The Lost Man" (2018) ja "The Survivors" (2020).
**WhatsApp Messenger** on patenteeritud, mitmeplatvormiline ja krüpteeritud kiirsuhtluse klientrakendus nutitelefonidele. Selle abil saab suhtluspartneritele edastada interneti kaudu lühisõnumeid, dokumente, pilte, videoid, kasutaja asukohaandmeid ja häälsõnumeid, kusjuures side loomisel kasutab rakendus mobiiltelefoninumbreid.

2016. aasta veebruaris oli WhatsAppil miljard kasutajat, mis teeb sellest maailma populaarseima sõnumirakenduse.

Ettevõtte peakorter asub USA California osariigis Mountain View's.

WhatsAppi loojad on Brian Acton ja Jan Koum.

Veebruaris 2014 ostis Facebook ettevõtte umbes 19 miljardi USA dollari eest.

Turvalisus ja privaatsus
------------------------

Algselt kritiseeriti WhatsAppi krüpteerimise puudumise eest, kuna see saatis teavet avatud tekstina. Krüpteerimine lisati esimest korda 2012. aasta mais. Lõppkrüpteerimine võeti täielikult kasutusele alles 2016. aasta aprillis pärast kaheaastast protsessi. Alates 2021. aasta septembrist on teada, et WhatsApp kasutab ulatuslikult väliseid töövõtjaid ja tehisintellekti süsteeme, et kontrollida teatud kasutajate sõnumeid, pilte ja videoid (neid, mida kasutajad on märgistanud kui potentsiaalselt solvavaid); ning jagada metaandmeid, sealhulgas tundlikku konto- ja asukohateavet, õiguskaitseorganitega.

Septembris 2022 teatati kriitilisest turvaprobleemist WhatsAppi videokõne funktsioonis Androidile. Tervikliku ülevoolu viga võimaldas ründajal saada täieliku kontrolli ohvri rakenduse üle, kui kahe WhatsAppi kasutaja vahel oli loodud videokõne. Turvalisuse rikkumine viis pärast andmekaitserikkumist ligi 500 miljoni kasutaja andmete müümiseni. Probleem parandati päeval, mil sellest ametlikult teatati.

Viited
------

1. ↑  *Voice calling*
2. ↑  "Facebook Closes $19 Billion WhatsApp Deal" Forbes, 6. oktoober 2014
3. ↑  "Is WhatsApp Safe? Why and Why Not? And How to Use It Safely?". *www.minitool.com*. Vaadatud 24. septembril 2023.
4. ↑  "WhatsApp Zero-Day Bug: What You Need To Know". *fourcore.io*. Vaadatud 24. septembril 2023.
5. ↑  "Despite security assurance, Facebook is reading WhatsApp user messages". *bigtech.news*. Vaadatud 24. septembril 2023.
6. ↑  "How Facebook Undermines Privacy Protections for Its 2 Billion WhatsApp Users". *www.propublica.org*. Vaadatud 24. septembril 2023.
7. ↑  "WhatsApp Hacked? Safety Measures to Consider". *www.mobitrix.com*. Vaadatud 24. septembril 2023.
8. ↑  "WhatsApp fixes 'critical' security bug that put Android phone data at risk". *techcrunch.com*. Vaadatud 24. septembril 2023.
Andreas Johnsson (2018)
**Carl Andreas Johnsson** (tuntud ka kui **Andreas Johnson**; sündinud 21. novembril 1994 Gävles) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib ääreründajana NHL-i klubis New Jersey Devils.

Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Frölunda HC, debüteerides Rootsi kõrgliigas hooajal 2012–13. Hooajal 2013–14 lõi ta Rootsi kõrgliigas 15 väravat ja andis üheksa väravasöötu ning valiti Rootsi kõrgliigas aasta uustulnukaks. 2015. aastal jõudis ta Frölundaga Jäähoki Meistrite Liiga finaali, kus kaotati teisele Rootsi klubile, Luleåle. 2015. aasta hooajal oli Johnsson 11 väravaga Meistrite Liiga suurim väravakütt. 2016. aastal tuli ta Frölundaga Rootsi meistriks ning võitis samal aastal lisaks Jäähoki Meistrite Liiga.

2013. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i *draft* '​is 202. valikuna. Hooaja 2015–16 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is Maple Leafsi noorteklubis Toronto Marlies. Hooajal 2017–18 võitis ta Marliesiga Calder Cup'i ning oli selle hooaja AHL-i väljalangemismängudes kõige resultatiivsem mängija (10+14), pälvides väljalangemismängude kõige väärtuslikumale mängijale antava Jack A. Butterfield Trophy. 2018. aastal valiti Johnsson lisaks AHL-i tähtede mängule ja *Second All-Star Team* '​i.

NHL-is debüteeris Johnsson 14. märtsil 2018 mängus Dallas Starsi vastu. Esimese värava lõi ta oma järgmises mängus Montreal Canadiensi vastu. Hooajal 2018–19 jäi tema arvele 20 väravat ja 23 väravasöötu.

2020. aasta oktoobris kaubeldi Johnsson Joey Andersoni vastu New Jersey Devilsi.

2014. aastal võitis Johnsson Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali.

Viited
------

1. ↑   (vaadatud 1.2.2022)
2. ↑  "Devils acquire Andreas Johnsson". nhl.com. 10.10.2020. Vaadatud 1.2.2022

Välislingid
-----------

* Andreas Johnsson NHL.com lehel
* Andreas Johnsson hockeydb.com lehel

| * v
* r
New Jersey Devils |
| --- |
| 
**Väravavahid**: Akira Schmid **·** Vítek Vaněček |
| 
**Kaitsjad**: Kevin Bahl **·** Dougie Hamilton **·** Luke Hughes **·** John Marino **·** Colin Miller **·** Jonas Siegenthaler **·** Brendan Smith |
| 
**Ründajad**: Nathan Bastian **·** Jesper Bratt **·** Erik Haula **·** Nico Hischier **·** Jack Hughes **·** Curtis Lazar **·** Michael McLeod **·** Timo Meier **·** Dawson Mercer **·** Tomáš Nosek **·** Ondřej Palát **·** Chris Tierney **·** Tyler Toffoli |
**Ronny André Hafsås** (sündinud 14. novembril 1985 Nordfjordeidis) on Norra laske- ja murdmaasuusataja.

Hafsås sai laskesuusatamise juunioride MM-võistlustel 2004. aastal Haute Mauriennes teatevõistluses kuldmedali. Laskesuusatamise maailma karikasarjas on tema parem tulemus olnud 2008. aastal Östersundis saavutatud kuues koht 10 km sprindis.

Hafsås oli neljas murdmaasuusatamise juunioride MM-il 2005. aastal Rovaniemis 10 km vabatehnika sõidus. 

Murdmaasuusatamise MK-sarja avaetapil Beitostølenis 2009. aasta novembris võitis ta 15 km vabatehnika distantsi. Norra meistrivõistlustel 2008. aastal sai ta samal alal hõbemedali.

Tulemused
---------

### Laskesuusatamise juunioride MM-võistlustel

* 2004 Prantsusmaa Haute Maurienne'is
	+ Kuld **juunioride maailmameister** 4x7,5 km teatesõidus

### Murdmaasuusatamise maailma karikasarjas

Ronny Hafsås on seni osalenud (seisuga 23. veebruar 2015) kolmel maailma karikasarja etapil ja jõudnud poodiumile ühel kord ja kohe kõige kõrgemale astmele.

#### Maailma karikasarja etapivõidud

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. | 2009 | 21. november | Beitostølen |  Norra | 15 km vabalt |

Välislingid
-----------

* Ronny Hafsås FIS-i kodulehel (inglise)
* Ronny Hafsås IBU kodulehel (inglise)
**Tore Ruud Hofstad** (sündinud 9. augustil 1979 Lørenskogis) on Norra endine murdmaasuusataja.

2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes võitis Hofstad 4×10 km teatesõidus kuldmedali ja oli ühisstardiga jälitussõidus teine. Kaks aastat hiljem 2005. aasta MM-il Oberstdorfis kuulus ta jälle kuldmedali võitnud Norra teatemeeskonna koosseisu 4×10 km teatesõidus ja tuli ka võitjaks esimest korda suurvõistluste kavas olnud sprinditeatesõidus koos Tor Arne Hetlandiga, lisaks sai ta pronksmedali 15 km sõidus.

Esimese ja seni ainsa maailma karikasarja etapina võitis ta Kuusamos 27. novembril 2005 15 km vabalt.

Hofstad esindab spordiklubi Lillehammeri Skiklub.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2003 Itaalia Val di Fiemmes
	+ Kuld **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
	+ Hõbe hõbemedal 20 km ühisstardiga jälitussõidus (10 km klassikat+10 km vaba)
* 2005 Saksamaa Oberstdorfis
	+ Kuld **maailmameister** 4×10 km teatesõidus
	+ Kuld **maailmameister** 6×1,2 km (vaba) sprindi teatesõidus
	+ Pronks pronksmedal 15 km vabalt
* 2009 Tšehhi Liberecis
	+ Kuld **maailmameister** 4×10 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

Tore Ruud Hofstad osales 49 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile neljal korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2005 | 27. november | Kuusamo |  Soome | 15 km vabalt |

Välislingid
-----------

* Tore Ruud Hofstad FIS-i kodulehel (inglise)
**Tyro** oli Iolkose kuninganna. Ta oli Elise kuninga Salmoneuse ja Arkaadia printsessi Alkidike ainus tütar. Tyro abiellus oma onu Kretheusega ja sai temaga kolm poega: Aison, Pheres ja Amythaon. Lisaks sai Tyro Poseidoniga kaksikud Peliase ja Neleuse.

Elulugu
-------

Tyro sündis ja kasvas üles oma isa Salmoneuse valitsetud Elises. Tema ema Alkidike suri, kui Tyro oli väike. Tema üles kasvamisest on mitu versiooni. Levinuma versiooni järgi abiellus Salmoneus uuesti ja Tyro võõrasemaks sai Sidero, kes hakkas neiut kiusama, üritades tekitada tema ilu varjavaid vigastusi.

Teise versiooni järgi hakkas Tyro isa Salmoneus juba tema lapsepõlves end kreeklaste peajumala Zeusiga võrdseks pidama ja nõudis, et rahvas peajumala asemel tema nimel ohverdusi teeks. Tyro protestis selle vastu ja kui Zeus Salmoneusi ja tema linna hävitas, säästis ta Tyrot ja saatis neiu tema onu Kretheuse juurde. Selles versioonis kasvas Tyro üles Iolkosel ja Sidero oli Kretheuse esimene abikaasa ning Tyro kiuslik võõrasema.

"Odüsseia" järgi armus Tyro jõejumalasse Enipeusi ja veetis palju aega jõe kaldal, lootuses meelitada jumala kaldale. Ühel päeval võttis Poseidon Enipeuse kuju, heitis Tyroga ühte ning paljastas pärast oma päritolu. Sellest vahekorrast jäi Tyra rasedaks, Poseidon käskis kaksikute päritolu varjata. Sidero kasutas Tyro abieluvälist rasedust ära ja kiusas teda selle tõttu. Kui kaksikpojad sündisid, jättis Tyro nad loodusesse hukkuma, kuid poisid leidis hobusekasvataja, kes andis neile nimed Pelias ja Neleus ja kasvatas nad üles.

Pelias ja Neleus ajamas taga Siderot, et vabastada oma ema Tyro (570-550 eKr)
Salmoneust üritas Tyrot kasutades hävitada ka tema vend Sisyphos, kes õppis Apollo oraaklilt, et Salmoneuse tütrepojad on saatuse poolest määratud oma vanaisa tapma. Ta heitis ühte Tyroga, kes jäi temast rasedaks. Kui Tyro sai ennustusest teada, tappis ta oma vastsündinutest kaksikpojad, et kaitsta oma isa.

Kui Pelias ja Neleus täiskasvanuks said, otsisid nad üles oma ema Tyro, sest nende kasuisa oli poistele nende vanematest rääkinud. Nad said teada, et Sidero oli nende ema aastaid kiusanud ja otsustasid kätte maksta oma ema julma kohtlemise eest. Nad leidsid Sidero Hera templist ja Pelias tappis ta otse altari ees.

Tyra abiellus Kretheusega, sõltuvalt versioonist korraldas abielu kas Salmoneus või Kretheus. Nad said kolm poega: Aisoni, Pherese ja Amythaoni. Tyro hilisem saatus on teadmata, kuid eeldatavasti oli ta surnud enne, kui tema poeg Pelias Aisoni troonilt kukutas ja Iolkost valitsema hakkas.

Vaata ka
--------

* Antiope, kelle lugu sarnaneb Tyro loole
* Kretheus

Viited
------

1. 1 2 3  "QUEEN TYRO IN GREEK MYTHOLOGY". *Greek Legends and Myths*. Vaadatud 16. veebruaril 2024.
2. 1 2 3  Watson, Patricia A. (1994). *Ancient Stepmothers: Myth, Misogyny and Reality*. Brill Academic Publishers. ISBN 9789004101760.
3. 1 2 3  March, Jennifer (2014). *Dictionary of Classical Mythology* (inglise) (teine trükk). Oxbow Books.
4. ↑  Houlihan, James (juuni 1994). "Incorporating the Other: The Catalogue of Women in Odyssey 11". *Electronic Antiquity*. **2** (1).
Jörgen Brink
**Jörgen Brink** (sündinud 10. märtsil 1974 Hälsinglandi maakonnas Delsbos) on endine Rootsi murdmaa- ja laskesuusataja.

Brink on suusatanud maailma karikasarjas alates 1995. aastast, kui ta osales 8. jaanuaril Östersundi etapil 30 km vabastiilis ja sai 55. koha. Maailma karikasarja esimese ja seni ainsa etapivõidu sai ta 12. jaanuaril 2003 Otepää etapil. Brink sõidab kõiki distantse sprindist kuni 50 km. 2012. aastal võitis Tartu maratoni.

2007.–2008. aasta hooajal osales Brink laskesuusatamise MK-etappidel, kus ta parimaks kohaks jäi Hantõ-Mansiiskis saadud 40. koht.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

* 2003 Itaalia Val di Fiemmes
	+ Pronks pronksmedal 2×10 km tagaajamisvõistlusel
	+ Pronks pronksmedal 50 km vabastiilis
	+ Pronks pronksmedal 4×10 km teatesõidus

### Maailma karikasarjas

#### Maailma karikas

* 3. koht: 2003

#### Maailma karikasarja etapivõidud

Jörgen Brink on maailma karikasarja etappidel osalenud 106 korda (seisuga 28. märts 2015) ja jõudnud poodiumile viis korda, millest üks kord on olnud kõige kõrgemal astmel.

| Jrk-nr | Aasta | Kuupäev | Koht | Riik | Ala |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| **1.** | 2003 | 12. jaanuar | Otepää |  Eesti | 30 km ühisstardist (kl.) |

Välislingid
-----------

* Jörgen Brink FIS-i kodulehel (inglise)
* Jörgen Brink IBU kodulehel
* Jörgen Brinki koduleht
**Ivi Eenmaa** (sündinud 2. juunil 1943 Viru-Nigulas) on Eesti poliitik ja raamatukogundustegelane. Ta on olnud Tallinna linnapea, Võru linnapea ning IX, XI ja XIII Riigikogu liige. Alates 27. jaanuarist 2021 on Ivi Eenmaa XIV Riigikogu liige.

Elulugu
-------

Ivi Eenmaa 1993. aastal
Eenmaa juhtis aastatel 1984–1988 Fr. R. Kreutzwaldi nimelist Eesti NSV Riiklikku Raamatukogu. Selle ümbernimetamise järel Eesti Rahvusraamatukoguks 1988. aastal jätkas ta tööd raamatukogu direktorina, aastatel 1991–1998 aga Eesti Rahvusraamatukogu peadirektorina. 

1990. aastate teisel poolel siirdus ta poliitikasse, astudes Eesti Koonderakonda. Aastatel 1997–1999 oli ta Tallinna linnapea. Ta oli Tallinna läbi aegade esimene naislinnapea. 1999. aastal valiti ta IX Riigikogu liikmeks.

2004. aasta märtsis valiti Eenmaa Eesti Vabariigi kultuuriatašeeks Moskvas. Ta pidi tööd alustama mais, aga Venemaa venitas talle viisa andmisega ja 2. septembril keeldus lõplikult viisa andmisest. Rahvusvaheliste tavade kohaselt niisugust keeldumist ei põhjendatud.

Hiljem astus ta Eesti Reformierakonda ja oli alates 10. novembrist 2004 kuni 2007. aastani oli Võru linnapea.

2007. aasta Riigikogu valimistel valiti Ivi Eenmaa XI Riigikogusse. 20. märtsil 2007 esitas Eesti Reformierakonna Võru piirkonna juhatus Ivi Eenmaa asemel Võru linnapea kandidaadiks senise abilinnapea Kersti Kõosaare, kes valitigi 4. aprillil Võru uueks linnapeaks.

2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Ivi Eenmaa valimisringkonnas nr 2 ja sai 1406 häält, kuid ei osutunud valituk. Ta sai XIII Riigikogu liikmeks 9. aprillil 2015 Arto Aasa asendusliikmena. Tema volitused lõppesid 15. juulil 2015, kui taastusid Keit Pentus-Rosimannuse Riigikogu liikme volitused seoses vabastamisega Vabariigi Valitsuse liikme kohustustest.

2019. aasta Riigikogu valimistel sai ta 932 häält ega osutunud valituks, kuid pääses XIV Riigikokku asendusliikmena alates 27. jaanuarist 2021. Ta on Riigikogu rahanduskomisjoni liige.

Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 348 häält ning ei osutunud valituks.

Tunnustus
---------

* 1989 – Eesti NSV teeneline kultuuritegelane
* 1993 - Torgu Kuningriigi orden "Torgu Tigulohe"
* 1997 – Aasta naine
* 2003 – Valgetähe IV klassi teenetemärk
* 2016 – Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu auliige
* 2016 – Tallinna teenetemärk

Viited
------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Ivi Eenmaa** |

1. 1 2  "Riigikogu koosseis muutus seoses valitsuse vahetusega". *Riigikogu*. 26.01.2021. Vaadatud 27.01.2021.
2. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 28
3. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2006, lk. 43
4. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 36
5. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 113
6. ↑  "Kes? Mis? Kus?" 2008, lk. 115
7. ↑
8. ↑
9. ↑
10. ↑

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Rein Koppelmann** | **Eesti Rahvusraamatukogu peadirektor**1984–1998 | Järgnev**Tiiu Valm** |
| Eelnev**Robert Lepikson** | **Tallinna linnapea**1997–1999 | Järgnev**Peeter Lepp** |
**Bent Rushmore** (sündinud 6. mail 1978 Tallinnas) on Eesti popmuusik. 

Ta viljeleb bluusi ja elektroonilist muusikat ning on ansambli Köömes juhtkitarrist[*viide?*].

### Lapsepõlv

Bent Rushmore'i lapsepõlv möödus Nõukogude-aegses Eestis, kus läänelik popmuusika oli enamasti keelatud. Selline piiramine viis muusika kuulamise ja jagamise põranda alla. Benti isa töötas päeval taksojuhina ning smugeldas öösiti vinüülplaate. Ta ostis Tallinna külastavatelt välismaalastelt lääne vinüülplaate, salvestas muusika kassetilindile ja müüs kassetid salaja kohalikele DJ-dele ja muusikahuvilistele. See oli tol ajal hea lisasissetulekuallikas. Just sel perioodil, aidates isa igapäevase salvestuse juures (peamiselt vajutades nuppe "record", "pause" ja "dolby"), kasvas Bentis armastus muusika vastu.

### Muusikaline karjäär

1990. aastatel hakkas Bent oma isa muusikakogu kasutades DJ-tööd tegema. 2005. aastal ostis ta oma esimese elektrikitarri.

Ansambel Köömes sündis, kui 2006. aastal esitles Bent sõpradele oma kitarrimänguoskusi ja kuulis, et sõbrapoiss Paul Aguraiuja oli samuti basskitarri soetanud ning harjutas selle mängimist. Koos leidsid nad trummariks Rasmus Nurga ning hakkasid trummari kodumaja keldris laule kirjutama ja proove tegema.

Köömes on arenenud kuueliikmeliseks rokkansambliks, ilmunud on neli stuudioalbumit. Köömest mängitakse Eesti raadiojaamade ja ansambel on andnud kontserte paljudel Eesti lavadel.

### Soolokarjäär

Bent, kes on üks Köömese lugude kaasautoreid, on jätkanud ka muusika kirjutamist sooloartistina. Tema esimene sooloalbum "Soi Dog" avaldati 2017. aastal. "Soi Dog" on depressiivne bluusialbum, käsitleb igapäevaelu raskusi, väsimust ja kõige mõttetuse adumist. Album püüab leida elu tähendust, kuid mõistab üksikisiku võimetust seda teha.

Bentile on südamelähedaseks saanud ka elektrooniline muusika ja süntesaatorid. Ta kirjutab ja avaldab uut muusikat ning tuuritab bändiga Köömes mööda Eesti Vabariiki.

Diskograafia
------------

* "Kööga" (ansambli Köömes koosseisus 2012)
* "Adjöö" (ansambli Köömes koosseisus 2013)
* "Olla hull" (ansambli Köömes koosseisus 2016)
* "Soi Dog" (2017)
* "Steps to Calmness" (2019)
* "Kosmose jõgi" (ansambli Köömes koosseisus 2020)

Välislingid
-----------

* Bent Rushmore'i koduleht
* Spotify
* Soundcloud
**Harilik keerik** (*Tortula ruralis*) on samblaliik pisisamblaliste sugukonnast keeriku perekonnast.

Harilik keerik

Nimi
----

Ladinakeelsed sünonüümnimed, mida praegu ei tunnustata, on *Tortula intermedia*, *Tortula ruraliformis*, *Barbula ruralis* ja *Syntrichia intermedia*.

Lühendnimi on TORRUR.

Ingliskeelsed nimed on *twisted moss* ja *star moss* (ja *wall moss*?).

Varieteedid ja alamliigid
-------------------------

Varieteetide hulgas on *Tortula ruralis var. ruralis*, *Tortula ruralis var. crinita* ja *Tortula ruralis var. hirsuta*. 

Alamliigid on *Tortula ruralis ssp. ruraliformis* ja *Tortula ruralis ssp. ruralis*.

Levik
-----

Harilik keerik kasvab üle maailma, kuuludes arktilisse, boreaalsesse, parasvöötme- ja kõrbefloorasse. Ta on laialt levinud Euroopas (Eestis väga sage), Aasias, Lähis-Idas, Põhja- ja Lõuna-Aafrikas, Austraalias, Okeaanias, Kanadas, USA lääneosas, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas.

Kasvukohad
----------

Sammal kasvab Eestis metsas, niidul ja paljakul. Enamasti leidub seda kividel, vähem maapinnal ja puude tüvedel. 

Põhja-Ameerikas kasvab ta tundras, okaspuumetsades, rohtlates ja kõrbetes. Teda leidub männikutes, kuusikutes, ebatsuugametsades, nulumetsades, tsuugametsades, lehisemetsades, rannikusekvoiametsades, pujurohtlates, kõrbepõõsatikes, Texase savannis, USA edelaosa põõsasstepis, mägipõõsatikes, kadastikes, mägirohtlates, mägiaasadel, tasandikurohtlates, preeriates, kõrberohtlates, märgrohtlates, üheaastates rohtlates ja alpiinsetes kooslustes.

Välimus
-------

Harilik keerik on lühike, püstine sammal, mis moodustab üsna suuri tutte. 

### Vars

Vars hargneb tavaliselt järjestikuselt kaheks. Nende kõrgus on 1-4 cm. 

### Gametofüüt

Gametofüüt on silmatorkav. Ta kinnitub mulda risoidide abil.

### Lehed

Lehel on nüri ots. Leherood ulatub lehe otsast pikalt välja.

Niiske ja kuiv olek
-------------------

Niiskes ja kuivas olekus on morfoloogia ja värvus erinev. Niiskes olekus ei väändu lehed ümber varre. Värvus on heleroheline. Kuivas olekus väänduvad lehed ümber varre, värvus on punakaspruun. Harilik keerik on tavaliselt kserofüüt, ta talub väga hästi põuda ja kuivamist. 

*Artiklit tuleb täiendada.*

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Harilik keerik** |

* Harilik karvkeerik andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Foto
* Fotod: niiske ja kuiv olek
* Joonistused
* Pildid
Aafrika põhjaosa. Araabia-Nuubia kilp on üleval paremal
**Araabia-Nuubia kilp** on kilp Põhja-Aafrikas ja Araabia poolsaarel.

Araabia-Nuubia kilbil asuvad osaliselt Iisrael, Jordaania, Egiptus, Sudaan, Eritrea, Etioopia, Somaalia, Saudi Araabia ja Jeemen. Saudi Araabias on kilbi osaks ‘Asīri provintsi mägismaad, lõunas Etioopia mägismaa. Põhjapoolsem osa kilbist on kõrbeline. Kilbi pindala on 2 725 000 km²

Araabia-Nuubia kilp on osa Sahara metakraatonist (tegu on endise kraatoniga, mis on taas seismiliselt aktiivseks muutunud).

Kilbil avanevad proterosoikumi kivimid. Suur osa Araabia-Nuubia kilbist on moodustunud Ida-Aafrika orogeneesi käigus (neoproterosoikum), mis oli seotud Gondwana tekkega. Vanimad kivimid kilbil on 870 miljonit aastat vanad ofioliitsed kompleksid. Kilbi tekkeks kulus hinnanguliselt 300 miljonit aastat. Protsessi lõpus sattus sealne noor maakoor Gondwana tekkel surve alla, mis muutis maakoore paksemaks. Praegu on maakoore paksus kilbil 40–45 kilomeetrit. Tektooniline aktiivsus kilbil oli kambriumi ajastu liivakivide moodustumise ajaks (530 miljonit aastat taagas) lõppenud.

Kilp on kivimiliselt koostiselt mitmekesine. Levinud on mitmesugused moondekivimid ja tardkivimid ning neid lõikavad arvukad intrusioonid. Tektooniliste protsesside käigus tekkinud madalamad kohad on moodustunud settekivimitest, sealhulgas liivakivist.

Kilbi kivimid paljastusid taas, kui tekkis Punane meri. Mere teke tõi kaasa ümbritseva maapinna kerke, mille käigus seda katnud settekivimid minema uhuti. Kõrbeline kliima, peaaegu täielikult puuduv taimkate ja fanerosoikumi setete puudumine muudavad piirkonna maakoore tekke uurimisel üliväärtuslikuks.

Kilp on olnud üks esimesi geoloogiliste uuringute alasid meie planeedil. Egiptlased hankisid sealt kulda ja graniiti, roomlased porfüüri. Ka Araabia poolsaarel on üle 5000 aasta tegutsenud kaevandusi.

Viited
------

1. ↑  Blasband,B. White,S. Brooijmans,P. De Boorder,H. & Visser,W. 2000. Late Proterozoic extensional collapse in the Arabian-Nubian Shield. Journal of the Geological Society, 157, 615–628.
**Leonid Volmer** (17. aprill 1902 Aizpute, Kuramaa – 4. september 1960 Tallinn) oli eesti arst (kirurg-röntgenoloog).

Leonid Volmer sündis kooliõpetajate perekonnas. 1915. aastal tuli perekonnal põgeneda Moskva kubermangu, kust edasi liiguti 1920. aastal juba Eestisse. Enne Eestisse ümberasumist lõpetas Volmer 1919. aastal Podolski Reaalkooli ja jõudis juba astuda Moskva Ülikooli arstiteaduskonda. Eestis omandas ta keskhariduse uuesti Pärnus venekeelsetel erakursustel ja 1921. aastal sai temast Tartu Ülikooli arstiteaduskonna tudeng. 

Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist 1927. aastal jäi Leonid Volmer samasse tööle Tervishoiuinstituudi assistendina. 1932. aastal läbis ta Tartu Ülikooli juures maa- ja linnaarstide kursused ning täiendas end korduvalt välismaal. 1935. aastal veetis ta kolm kuud sellistes Euroopa suurtes pealinnades nagu Viin, Pariis ja Stockholm ning Austria väikelinnas Wörglis, kus tutvus uusimate tehnoloogiatega röntgenoloogia ja Pariisis isegi kosmeetilise kirurgia vallas. Ta töötas aastaid Tartu, Pärnu ja Tallinnas meditsiiniasutustes. Tartu Erakliinikus oli tal võimalus koos töötada legendaarse eesti kirurgi August Poboliga.

Töö
---

* 1927–1928 Tartu Ülikooli Tervishoiuinstituudi assistent
* 1929–1940 Tartu Erakliiniku (Tähe 16, Tartu) kirurg-röntgenoloog
* 1942–1944 Tartu erahaiglad ja välilaatsaretid
* 1944–1945 Pärnu Haigla juhataja-peaarst
* 1950  Tallinna Vabariikliku Haigla röntgeniosakonna juhataja

Tunnustus
---------

* 1945 Eesti NSV teeneline arst

Isiklikku
---------

1938. aastal abiellus Leonid Volmer laulja Terese Adele Mugastoga. Sellest abielust sündis poeg Peeter Volmer.

Viited
------

1. ↑  Tartu arsti välismatkalt. Postimees nr. 349 22.12.1935
2. ↑  Dr. Leonid Volmer Pärnu Haigla 1940–1991
3. ↑   "Eesti NSV Teataja" nr.11 art.155 lk.159

Välislingid
-----------

* Volmer, Leonid – arstiteadlane (foto)Eesti Üliõpilaste Selts
* Eksliibris Leonid Volmer digikogu.ekm.ee
* Raamat "Laulud üliõpilastele ja kõigile, kes laulu armastavad",
* Dr. L. Wolmeri portree (Anna Triik-Põllusaare akwarell)Postimees, 14. jaanuar 1939
Nathalie von Siebenthal (2018)
**Nathalie von Siebenthal** (sündinud 30. septembril 1993) on endine Šveitsi murdmaasuusataja.

2015. aastal võitis ta Almatõs toimunud alla 23-aastaste maailmameistrivõistlustel 15 km suusavahetusega sõidus kuldmedali ja 10 km vabatehnikasõidus pronksmedali.

2015. aasta maailmameistrivõistlustel Faluns oli parimaks tulemuseks kuues koht 10 km vabatehnikas.

2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis saavutas ta 15 km suusavahetusega sõidus neljanda koha. 30 km vabatehnikasõidus oli ta 11.

Tema esimesed olümpiamängud on 2018. aasta taliolümpiamängud Pyeongchangis. Oma esimesel alal saavutas ta 15 km suusavahetusega sõidus seitsmenda koha.

Maailma karikasarjas tegi ta debüüdi 14. detsembril 2013, saavutades Davosis toimunud 15 km vabatehnikasõidus 56. koha. Esimest korda jõudis ta punktikohale aasta hiljem samas kohas, kui oli 10 km klassikatehnikas 30. Tema parimaks kohaks maailma karikasarjas jäi neljas, mille ta saavutas Tour de Ski neljandal etapil 4. jaanuaril 2018 Oberstdorfis 10 km vabatehnikasõidus ühisstardis.

Ta teatas sportlaskarjääri lõpetamisest 2019. aasta oktoobris.

Saavutused
----------

### Maailmameistrivõistlustel

### Kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel

* 2015 Kasahstan Almatõs
	+ Kuld **maailmameister** 15 km suusavahetusega sõidus
	+ Pronks pronksmedal 10 km vabatehnikasõidus

### Maailma karikasarjas

Nathalie von Siebenthal osales individuaalarvestuses 109 maailma karikasarja etapil.

Välislingid
-----------

* Nathalie von Siebenthal FIS-i kodulehel (fis-ski.com)
**Veetaimed** ehk **hüdrofüüdid** on taimed, mis on kohastunud eluks veekeskkonnas. Kuna elamine vees ja veepinnal vajab mitmeid spetsiifilisi kohastumusi, saavad paljud veetaimed kasvada ainult vees (veekeskkonnas) või alaliselt liigniiskes pinnases. 

Veetaimede seas on nii alamaid taimi (näiteks vetikad) kui ka kõrgemaid taimi.

Veetaimede hulgas on liike, mis levivad võõrliikidena. Mitmed neist paljunevad vegetatiivselt varretükikeste kaudu. Eestis on näiteks selline võõrliik kanada vesikatk.

Kui jõe vool on kiire, siis veetaimede juured hoiavad neid kinni.

Veetaimede kohastumusi
----------------------

Veetaimedel on rida iseloomulikke omadusi: 

* õhuke või puuduv kutiikula;
* õhulõhed on suurema osa ajast avatud, kuna vett on peaaegu alati küllaldaselt; see tähendab, et sulgrakud on valdavalt inaktiivsed;
* õhulõhed võivad olla nii lehe üla- kui ka alaküljel;
* taime varred on suhteliselt nõrgad, märkimisväärse tugikoeta;
* taimedel võib esineda veepinnal ujulehti (näiteks kollasel vesikupul);
* suhteliselt väikesed juured, kuna vesi difundeerub ka lehtede kaudu;
* spetsiifilised juured hapniku hankimiseks;
* heterofüllia – veesisesed lehed erinevad ehituse poolest ujulehtedest ja veest välja ulatuvatest lehtedest (näiteks harilikul vesitähel).

Veetaimede üldine jaotus
------------------------

Veetaimede klassifikatsioone on aja jooksul välja pakutud väga palju. 

Eesti oludes on üks kasutatavamaid Aime Mäemetsa (1985) loodud liigitus, kus ta on lähtunud taimede ökoloogiast ja kasvuvormist:

1. ujutaimed ehk lemniidid
2. veesisesed taimed (sünonüümid: submerssed taimed, sukeltaimed)
2A. põhjataimed
a) isoetiidid (tuttidena või madala vaibana veekogu põhjas juurdunult)
b) samblad
c) mändvetikad
2B. elodeiidid
2C. nõrgalt juurdunud ehk tseratofülliidid
3. ujulehtedega (ujulehised) taimed ehk nümfeiidid
4. kaldaveetaimed ehk helofüüdid
Lisaks eelmainituile on ka amfiibseid taimi (nt ristlemmel (*Lemna trisulca*), kes võivad sõltuvalt tingimustest kasvuvormi muuta.

### Vee taimed koledad ja väärakad

* Nümfeiidid, neid nimetatakse ka veetaimedeks *sensu stricto* (näiteks kollane vesikupp)
* Isoetiidid (näiteks vesilobeelia)
* Elodeiidid (näiteks harilik vesihernes)
* Lemniidid (näiteks väike lemmel)

Vaata ka
--------

* helofüüdid
* hügrofüüdid
* kserofüüdid
* makrofüüdid
* mesofüüdid
* mikrofüüdid
* oksülofüüdid

Viited
------

1. ↑  Mäemets, A. (1985). Eri tüüpi järvede suurtaimestiku klassifitseerimine. [Käsikirjalised andmed]

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Kategooria:Veetaimed** |