recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
Väidetavalt Polybiosi kujutav steel (2. sajand eKr)
**Polybios** (kreeka keeles Πολύβιος, *Polýbios*; umbes 201 eKr Megalopolis Peloponnesosel – umbes 120 eKr) oli Vana-Kreeka ajaloolane ja kirjanik. Ta oli pärit aristokraatlikust suguvõsast, oli juhtivaid tegelasi Ahhaia Liidus ning juhtis võitlust Rooma vastu. Ta vangistati roomlaste poolt 166. aastal eKr ning toodi Rooma, kus ta saatis mööda 16 aastat. Seal sõbrunes ta Scipio Nooremaga. Ta oli Kartaago hävitamise tunnistaja 3. Puunia sõjas ning viibis ka Korinthose hävitamise juures.

Oma peateoses "Maailma ajalugu" (säilinud osaliselt) kujutas ta Rooma muutumist maailmariigiks. Ta arvas, et ühiskonna ajalugu kulgeb ringskeemis, kus vahelduvad monarhistliku, aristokraatliku ja demokraatliku korraga riigid. Ta pidas kõikidest riigivormidest õigeimaks Rooma riigikorda, sest selles olevat tasakaalustatud monarhistlikud (konsulid), aristokraatlikud (senat) ja demokraatlikud (rahvakoosolek) elemendid.

Viited
------

1. ↑  John Ma. (2013). *Statues and Cities: Honorific Portraits and Civic Identity in the Hellenistic World*. Oxford: Oxford University Press. ISBN 978-0-19-966891-5. lk 281-282.
**Kloorlubi** ehk **pleeklubi** ehk **kaltsiumkloriidhüpoklorit** on segasoolade hulka kuuluv anorgaaniline ühend valemiga (CaCl)OCl ehk CaCl2 ∙ Ca(OCl)2. Seda võib vaadelda kaltsiumhüpokloriti, kaltsiumkloriidi ja kaltsiumhüdroksiidi seguna.

Saamine
-------

Kloorlupja saadakse kaltsiumhüdroksiidi ehk kustutatud lubja kloorimisel: 

{\displaystyle ~\mathrm {2Cl\_{2}+2Ca(OH)\_{2}\longrightarrow \ Ca(OCl)\_{2}+CaCl\_{2}+2H\_{2}O} }.
Saadakse kaltsiumhüpokloriti, kaltsiumhüdroksiidi, kaltsiumkloriidi ja kristallisatsioonivee molekulide moodustatud ühendite segu. Seda väljendatakse valemiga Ca(Cl)OCl.

Omadused
--------

Õhus laguneb kloorlubi aeglaselt järgmise skeemi järgi: 

{\displaystyle ~\mathrm {2Ca(Cl)OCl+CO\_{2}\longrightarrow \ CaCl\_{2}+CaCO\_{3}+Cl\_{2}O\uparrow } }.
{\displaystyle ~\mathrm {2Ca(Cl)OCl\longrightarrow \ 2CaCl\_{2}+O\_{2}\uparrow } }, termiline lagunemine
{\displaystyle ~\mathrm {CaCl(OCl)+H\_{2}SO\_{4}\longrightarrow CaSO\_{4}+HCl+HOCl} }
HCl + HClO ↔ Cl2 + H2O

Kasutamine
----------

Kasutatakse peamiselt pleegitina ning desinfitseerimisvahendina.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib jumalusest; Saturni kaaslase kohta vaata artiklit Surtur (kuu)* |

---

Surtr
**Surtr** (vanapõhja keeles *Surtr* 'must'; islandi keeles *Surtur*, rootsi keeles, norra keeles ja taani keeles *Surt*) on skandinaavia mütoloogias tulehiid, aaside vaenlane, Muspellsheimi valitseja.

Ragnarökis lõhub ta oma tulemõõga Surtalogiga Midgardi ja Asgardi ühendava silla. Koos Muspellsheimi poegadega paneb ta maailma põlema, loobib tuld igas suunas ja hävitab kõik elava (maailmatulekahju). Ta võitleb relvastamata Freyriga ning tapab ta. 

Surtri järgi on nime saanud vulkaaniline koobas Surtshelliri saarel. 

Aastatel 1963–1967 tekkis Islandi saarest edelas saar, mis sai nimeks Surtsey ('Surtri saar').

Kirjandus
---------

* Rudolf Simek. *Lexikon der germanischen Mythologie*, 3. täielikult ümbertöötatud trükk, Alfred Kröner Verlag: Stuttgart 2006, ISBN 978-3-520-36803-4.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Surtr** |
**Pöidratas** on harilikult viiest pöiast jätkatud rattaringiga vankriratas.
Pöidratast, mis oli levinud üle kogu Eesti, kasutati põhiliselt veovankrite juures. 

Kaarjas rattapöid lõigati välja kasepuust, kasutades piirelauda. Pöidasid oli tavaliselt 5, nad olid 10–13 cm paksused ning nad olid ühendatud omavahel salapulkadega (*suurvarnapulgad*). Iga pöid oli kahe kodara abil, mis ulatusid pöiast läbi, ühendatud rattarummuga. Rumm vähendas puutelje kulumist ning ohtu murdumiseks. Rummupuuks sobis paremini sitke ja kisklik paraja jämedusega kasetüvi. Rattategemisel tahuti rumm harilikult kirvega välja ja vesteti noa ning liimeistriga siledaks. Treitud rummud tulid eesti talurahva hulgas üldkasutusele alles ühes rautatud ratastega 19. sajandi teisel poolel. Vana rautamata puuratta rummu pikkus oli 30–40 cm, läbimõõt keskpaigast 18–20 cm.

Kodaraaugud lasti oherdiga rummusse ja raiuti peitliga neljakandiliseks. Kodarakohtade vähema kulumise tõttu võisid rattad aja jooksul muutuda kergelt kandiliseks. Selle vältimiseks löödi pöidadesse kodarate vahele 1–2 lisapulka (*nekipulgad*).

Viited
------

1. ↑  Eesti keele seletav sõnaraamat  vaadatud 28.03.2020
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. Koostanud Arvi Ränk, toimetanud Õie Ränk. Tallinn 1995. lk 157

Välislingid
-----------

* Vankriratas, Hiiumaa Muuseumid
Surveyor 3 Kuul. Pildi tegi missioonil Apollo 12 kuumooduli piloot Alan Bean
Pete Conrad Surveyor 3 juures
**Surveyor 3** oli NASA Surveyori programmi kolmas automaatjaam, mis maandus Kuu Oceanus Procellarumi piirkonnas 1967. aasta aprillis. See jõudis enne töö lõpetamist Maale saata 6315 fotot.

Surveyor 3 maandumise ajal sattus jaama maandumisradar segadusse, kui see sattus valgust peegeldavate kivide otsa. Selle tulemusel põrkas jaam kaks korda tagasi üles, enne kui jäi seisma. Automaatjaam jõudis Kuud uurida kuni 1967. aasta maini, mil ta Päikese suhtes varju jäi. Kui insenerid üritasid kaks nädalat hiljem, kui Surveyor 3 taas päikesevalgust sai, masinat uuesti käivitada, siis katsed ebaõnnestusid ja rohkem sellega ühendust ei saadud.

Surveyor 3 maandumiskoht valiti Apollo programmi ajal sihtpunktiks missioonile Apollo 12. Astronaudid eemaldasid mitmed automaatjaama komponendid ja tõid need Maale tagasi, et uurida, kuidas Kuul valitsevad karmid olud olid jaama mõjutanud. See on siiani ainus kord, mil teisele taevakehale saadetud automaatjaama on hiljem külastanud astronaudid.

Viited
------

1. ↑  "Surveyor 3". *NASA*. Vaadatud 18. oktoober 2020.
2. ↑  "Two of a Space Kind: Apollo 12 and Mars 2020". *NASA*. Vaadatud 18. oktoober 2020.

Välislingid
-----------

* Surveyor 3 – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**Surusääsklased** ehk **hironomiidid** (*Chironomidae*) on suur sugukond sääselisi, keda praeguseks on teada üle 3500 liigi. 

Surusääsed on enamasti küllalt väikesed, kehapikkus alla ühe sentimeetri. Väliselt meenutavad surusääsed pistesääsklasi, kuid nad toituvad valmikuna väga harva või mitte kunagi.[*viide?*] Isaste surusääskede tundlad on sulgjad, eesjalad on tugevasti pikenenud ja neid kasutatakse kompimisel tundlate asemel. Vaikse ilmaga parvlevad surusääsed õhtuti veekogude lähistel, seejuures tekkivat meloodilist undamist võib mõnikord kuulda üsna kaugele. Nendes parvedes leiavad putukad endale partneri.
Liigi *Pontomyia natans* vastsed on kohastunud eluga merevees. Ka on selle liigi emased tiivutud ja ei lahku kunagi veest, isased leiavad neid mööda veepinda joostes.

Paljunemine
-----------

Surusääsklase vastne, kelle kõhus on näha pisikesi karpvähilisi (*Ostracod*) ja üks pisikene vetikas (*Mesotaeniaceae*)
Üsna varsti pärast paaritumist munevad emased surusääsed vette. Vastsed elavad põhja kaevunult, nad võivad endale mõnikord ka midagi kojataolist ehitada. Toiduks on neile enamasti põhjamudas elavad pisiorganismid, üksikute liikide vastsed on rööveluviisiga, nad ründavad väikeseid usse ja vastseid.

Surusääskede vastsed saavad elada ka üsna hapnikuvaeses keskkonnas reostunud veekogude põhjas. Surusääskede vastseid võib mõnes suures järves leida rohkem kui 300 meetri sügavuselt. Nukkumine toimub vees, koorunud valmik kerkib pinnale ja lendab minema. 

Surusääsklaste vastsed on hästi tuntud akvaariumipidajate hulgas. Neid sageli erepunaseid, aga ka hallikaid või rohekaid vastseid kasutatakse akvaariumikalade toiduna. Ka looduslikes veekogudes on nad kalade tähtis toiduobjekt. 

Vastsed kasutavad hingamiseks vees lahustunud hapnikku. Punase värvi annab neile imetajate ja lindude veres leiduva hemoglobiini sarnane aine.

Surusääsklased bentose osana
----------------------------

Eesti järvede bentoses domineerivad biomassilt surusääskede vastsed.[*viide?*]

Eestis esindatud perekondi
--------------------------

* *Chironomus* – surusääsk
**Valle Raidla** (sündinud 17. juulil 1975 Kehras) on eesti geoloog.

Elulugu
-------

Lõpetas 1993 Kadrina Keskkooli ja 1999 TPÜ geoökoloogina; tehnikateaduste magister (rakendusgeoloogia) (2003, TTÜ), väitekiri "Eesti Kambriumi-Vendi põhjavee süsinikusisalduse formeerumine ja dateerimine radiosüsiniku meetodiga". 1996–99 TTÜ geoloogia instituudi tehnik, 1999–2004 insener, 2005– erakorraline teadur.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: holotseeni setete ja põhjavee radiosüsiniku dateerimine.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Teoseid
-------

* Lithology and diagenesis of the poorly consolidated Cambrian siliciclastic sediments in the northern Baltic sedimentary basin (kaasautor). // Geol. Quarterly 50 (2007) 4
* The Cambrian-Vendian aquifer, Estonia (kaasautor). // Natural Groundwater Quality 2008.

Kirjandus
---------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

Välislingid
-----------

Valle Raidla Eesti Teadusinfosüsteemis Muuda Vikiandmetes

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Susan B. Anthony portree väljaandes "History of Woman Suffrage"
**Susan Brownell Anthony** (15. veebruar 1820 Adams, Massachusetts – 13. märts 1906 Rochester, New Yorgi osariik) oli USA sufražett ja kodanikuõiguste aktivist, kes võitles eelkõige naiste õiguste eest. 

Ta pidas enam kui 45 aasta jooksul USA-s ja Euroopas kõnesid naiste õiguste nimel.

Anthonyt oli varases eas õpetatud kohtlema mõlemat sugupoolt võrdsena. Õpetajana töötades märkas ta sugude vahel suuri palgaerinevusi, mis ajendas teda soolise võrdõiguslikkuse eest võitlema.

1850. aastal ühines Anthony mitme orjusevastase ja täiskarsklust toetava organisatsiooniga. Kümnendi alguses kohtus ta Elizabeth Cady Stantoniga, kellest sai tema oluline partner ja lähedane sõber. Nad pidasid koos võrdõiguslikkuse teemalisi kõnesid ja tegutsesid mitmes naiste valimisõigust taotlevas ühenduses. Algul oli Anthony ka mustanahaliste eest võitleja ning oli mustahaliste ja naiste õiguste eest võitleva ühingu kaasasutaja. Pärast ühingu toetusel Ameerika Ühendriikide põhiseaduses tehtud 15. parandust tundis Anthony, et ühing ei tegele enam naiste õiguste eest võitlemisega, ja sestpeale pühendus ta täielikult naisliikumisele.

1872. aastal arreteeriti Anthony oma hääle andmise eest presidendivalimistel ja järgmisel aastal mõisteti talle ebaseadusliku hääletamise eest 100 dollari suurune trahv. Anthony ei tasunud seda trahvi kunagi. 1900. aastatel võttis ta kõrgele eale vaatamata aeg-ajalt osa mõnest konverentsist ja pidas kõnesid. Anthony suri 1906. aastal kopsupõletikku 86 aasta vanuselt oma kodus Rochesteris. Ta maeti Mount Hope'i kalmistule Rochesteris.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Susan Brownell Anthony** |
AS **Balti Ühispank** (inglise keeles *Union Baltic Bank, UBB*) oli 1991–1993 Eestis tegutsenud krediidiasutus.

Balti Ühispank sai Eesti Pangalt tegevuslitsentsi 29. augustil 1991. aastal, pangale kehtestati välja moratoorium 18.11.92-08.02.93 ning tegevuslitsents tunnistati Eesti Panga poolt kehtetuks 8. veebruaril 1993. aastal ja 16. märtsil 1993 ühendati Põhja-Eesti Aktsiapangaga Põhja-Eesti Pangaks.

Balti Ühispanga presidendiks oli 1992. aastani, Valentin Porfijev ja nõukogu esimeheks oli Indrek Toome Suuromanikud Sulo Muldia ja Peeter Luik.

Moratoorium ja liitumine
------------------------

Eesti Panga välisoperatsioonide osakonna osa töötajaid eesotsas osakonna endise juhi Valentin Porfirjeviga olid juba varem läinud tegema uut kommertspanka, Balti Ühispanka. Eesti Pank oli moodustanud oma välisoperatsioonide valitsuse. Eesti Pank, nagu ka kommertspangad, nende seas Balti Ühispank (UBB) tegid välisarveldusi läbi Venemaa Vnešekonompanga (VEB), sest taasiseseisvumise järel oli see praktiliselt ainus võimalus, sest Eesti oli veel rublatsoonis, VEBis asusid aga valuutahoiused. Eesti Pangast otsustati eraldada välisoperatsioonide talitus ning moodustada eraldi pank, Põhja-Eesti Aktsiapank (PEAP). 

Vene Föderatsiooni Ülemnõukogu Presiidiumi 13.01.1993.a. määruse "NSVL Välismajanduspangast" alusel külmutati nimetatud Eesti pankade - Balti Ühispanga (UBB) ja Põhja-Eesti Aktsiapanga korrespondentkontodel asunud ja sinna laekuvad valuutavahendid. Balti Ühispangas või PEAPis välisvaluuta hoiuseid omanud kontod külmutati Eesti poolel ja tõsteti pankade bilansist välja riiklikku VEB-fondi. 20.01.1993. aasta Riigikogu otsusega "NSV Liidu Välismajanduspangas külmutatud Eesti pankade kontod" moodustati Põhja-Eesti Aktsiapanga ja UBB nõuete ja nende klientide nõuete kompenseerimiseks 22.01.1993.a. Eesti Vabariigi nõuete fond nimetusega Riiklik VEB Fond.

Viited
------

1. ↑  Eesti Migratsioonifondi moodustamise ja selle põhikirja kinnitamise kohta, Vabariigi Valitsuse korraldus, RT 1992, 28, 393
2. ↑  17.11.1992. Eesti Pank kuulutas välja Balti Ühispanga (UBB), suhtes moratooriumi ja ametist kõrvaldati UBB president Valentin Porfirjev , www.aripaev.ee
3. ↑  Tallinnas Tõnismäel kunagise EKP Ajaloo Instituudi hoones avati Balti Ühispank (Union Baltic Bank). Panganõukogu esimeheks on Indrek Toome ja panga juhatuse presidendiks Valentin Porfijev, Välis-Eesti: sõltumatu informatsiooni, kultuuriküsimuste ja majanduse ajaleht, 1 detsember 1990
4. ↑  Kuldsed ajad: pankuriks võis Eestis saada igaüks, www.postimees.ee, 19. oktoober 2018
5. ↑  Ekspankur Sulo Muldia Laitse lossihärrana, www.ohtuleht.ee, 13. september 1999
6. ↑  Ekspankur Peeter Luik rajab Tartusse kaubanduskeskuse, www.aripaev.ee
7. ↑  Villu Zirnask, Eesti Panga lugu, lk 237
8. ↑  Ühispanga kommentaar, 1992.a. külmutatud Eesti ettevõtete rahast, arileht.delfi.ee, 09.06.2000
9. ↑  Skandaalse VEB-fondi likvideerija Rein Järvelill, lounaleht.ee, 11/10/2012

Vaata ka
--------

* Riiklik VEB Fond

Välislingid
-----------

* Balti Ühispanga aktsiate ostmise tingimuste kohta, Vabariigi Valitsuse määrus, RT 1993, 5, 84
**Sanukiit** on vulkaaniline kivim. Sanukiidiks nimetatakse klaasja põhimassiga andesiiti, milles sisaldub hüpersteeni, andesiini ja granaate; see võib üksikute fenokristallidena sisaldada ka magneesiumirikast oliviini ja ortopürokseeni. Nimetuse "sanukiit" võttis 1890. aastal kasutusele Ernst Weinschenk. Kivim on saanud nimetuse endise Sanuki provintsi järgi Jaapanis Shikoku saare põhjaosas tänapäeva Kagawa prefektuuri territooriumil. 

Arvatakse, et sanukiit tekib saarkaarte eel magmast, mille tekkepõhjuseks on sukelduvast laamast eralduvad lenduvad ühendid (peamiselt vesi), mis alandavad laama kohal oleva vahevöö kiilu sulamistemperatuuri ning põhjustavad selle osalise sulamise. Sarnase tekkega on ka boniniit, kuid kui sanukiit tekib intrusioonides, mida nimetatakse sanukitoidideks, siis boniniit on purskekivim.

Sanukiidi tihedus on 2,60 g/cm³. P-lainete levikukiirus sanukiidis on 6 km/s. Sanukiiti on inimesed kasutanud tööriistade valmistamiseks juba paleoliitikumis. Sanukiidist vardaid on 1961. aastast kasutatud ka *hōkyō-*nimeliste pillide (Jaapanis leiutatud litofonide) valmistamiseks. Neid pille on kasutanud ka Jaapani helilooja Stomu Yamashita.

Vaata ka
--------

* Boniniit

Viited
------

1. ↑  "The nomenclature of petrology, with references to selected literature"
2. ↑
3. ↑

Välislingid
-----------

* Näide sanukiidi kõlast
* Sanukiidil loodud heliteos (Stomu Yamashita)
**Juudi autonoomne oblast** on 1. järgu haldusüksus (oblast) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas. Piirneb lõunas ja läänes Hiinaga ja Amuuri jõega.

1928. aastal loodi Biro-Bidžani rahvuspiirkond, mis 1934. aastal nimetati Juudi autonoomseks oblastiks.

Haldusjaotus
------------

Oblatis on üks rajooni õigustega linn (Birobidžan) ja viis rajooni:

1. Birobidžani rajoon
2. Leninskoje rajoon
3. Oblutšje rajoon
4. Oktjabrski rajoon
5. Smidovitši rajoon

Rahvuslik koosseis
------------------

Suuremad rahvusrühmad 2010. aasta rahvaloenduse järgi oblasti 176 558 elanikust olid: venelased (160 185 ehk 90,7%), ukrainlased (4871 ehk 2,8%) ja juudid (1628 ehk 0,9%). Muid oli 9874 inimest ehk 5,6% oblasti elanikkonnast.

Viited
------

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Juudi autonoomne oblast** |

* Oblasti koduleht *(vene, inglise, hiina ja heebrea keeles)*

Kaug-Ida föderaalringkond

Sahha (Jakuutia) Vabariik  **·**  Primorje krai  **·**  Habarovski krai  **·**  Amuuri oblast  **·**  Kamtšatka krai  **·**  Magadani oblast  **·**  Sahhalini oblast  **·**  Juudi autonoomne oblast  **·**  Tšuktši autonoomne ringkond
**IV Erakorraline tööliste, soldatite, talupoegade ja kasakate nõukogude kongress** oli 14. kuni 16. märtsini 1918 Moskvas toimunud ülevenemaaline tööliste, soldatite, talupoegade ja kasakate nõukogude kongress, mille eesmärk oli välisasjade rahvakomissari Lev Trotski juhitud Vene SFNV delegatsiooni poolt Keskriikidega (Saksamaa keisririik, Austria-Ungari ja Türgi) peetud Brest-Litovski rahulepingu ratifitseerimine ning rahulepingu heakskiitmine.

1918. aasta kevadel, oli pärast Oktoobrirevolutsiooni Vene SFNV Rahvakomissaride Nõukogu ja rahvakomissariaadid moodustatud koalitsioonivalitsuse põhimõtetel erinevate sotsialistlike parteide esindajatest.

Kongressil osales 1246 saadikut: 1160 otsustava hääleõigusega ja 80 nõuandva häälega; 854 bolševike esindajat, 256 vasakesseeride esindajat, 27 esseeride-maksimalistide esindajat, 28 menševike esindajat, 17 sotsialistide-internatsionalistide esindajat, 17 esseeride keskuse esindajat, 17 anarhistide esindajat, 3 ukraina sotsiaaldemokraatide esindajat, 1 rahvasotsialistide esindaja, 26 parteitut.

Nõukogude kongressi juhtorganisse – presiidiumi – kuulusid: bolševike esindajad, Vladimir Lenin, Jakov Sverdlov, Grigori Zinovjev, Varlaam Avanessov, Karl Lander, Nikolai Buhharin, Vladimir Volodarski, J. Ignatov, Vladimir Zatonski, Nikolai Krõlenko, Aleksandr Mjasnikov, Aleksandra Kollontai, Viktor Nogin, A. Lomov, Juri Steklov; menševike esindajad Maria Spiridonova, Boriss Kamkov, D. Tšerepanov, Ilja Bakkal, Mark Natanson; menševike ja esseeride esindaja Lev Hintšuk.
**Illusiooniargument** (*argument from illusion*) on argument, mis järeldab illusioonide olemasolust, et otsene realism ehk naiivne realism on väär (taju ei ole vahetu). 

Illusiooniargumendil on filosoofia ajaloos palju versioone. Selle autoriks peetakse David Hume'i.

Argument on üldjoontes järgmine. Illusiooni tõttu tundub tajujale, et tajutaval objektil on tajutav omadus, mida sel tegelikult ei ole. Sellepärast peab tajuja teadvustama midagi, millel see omadus tegelikult on. Reaalset objekti ta siis kas üldse ei teadvusta või teadvustab kaudselt, mitte otseselt ja vahetul, nagu see taju puhul tavaliselt tundub olevat. Kogemuse subjekt ei saa tajul ja illusioonil mittemeelevaldselt vahet teha, sest tema kogemus on mõlemal juhul ühesugune. Sellepärast ei ole ka ehtsa taju puhul alust eeldada, et tavalisi esemeid teadvustatakse otseselt ja vahetult. Nii et taju on teistsugune, kui eeldab naiivne realism ehk otsene realism. 

Siit saab edasi liikuda järeldusele, et objektid, mida me tajudes teadvustamine, ei ole tavalised esemed, vaid mittetavalised objektid: neid nimetatakse meelteandmeteks.

Eeldused ja kriitika
--------------------

Illusiooniargument eeldab: 

1. et illusioonid on olemas
2. et kui millelgi tundub olevat mingi omadus, siis on olemas miski, millel on see omadus
3. identsete eristamatust (objekt, millel kõnealust tajutavat omadust ei ole, ja objekt, millel see on, on eri objektid)

Illusiooniargument eeldab ka fenomeniprintsiipi: kui meeleliselt teadvustatakse, et millelgi on teatud meeleline omadus, siis on olemas miski, mida teadvustatakse ja millel on see omadus. Järeldus, et illusiooni puhul üldse midagi tajutakse, sõltub tugevalt sellest printsiibist. 

Fenomeniprintsiip on vaieldav. Selle taga on intuitsioon, et kui näiteks miski tundub mulle magusana, siis ma olen tuttav mõne tegeliku magususe juhtumiga, nii et miski peab olema magus. Aga vastuväiteks võib öelda, et illusiooni puhul miski ainult näib magusana, ilma et magusust tegelikult oleks.

Vaata ka
--------

* Hallutsinatsiooniargument

Kirjandus
---------

* David Hume. *Essee inimarust*, 1748.
* H. H. Price. *Perception*, London: Methuen 1932.
* Howard Robinson. *Perception*, London: Routledge 1994.
* A. D. Smith. *The Problem of Perception*, Cambridge, Mass.: Harvard University Press 2008.

Välislingid
-----------

* Tim Crane. The Problem of Perception, Stanfordi filosoofiaentsüklopeedia, 2011.
**Baltic Restaurants Estonia AS** (varem **Fazer Amica Eesti AS** ja **Fazer Food Services AS**) on Eesti toitlustusettevõte. Baltic Restaurants Estonia haldab mitmeid söögikohti, tegeleb asutuste, ettevõtete ja koolide toitlustamisega ning pakub toitlustusteenust üritustel.

1993. aastal Eestis alustanud firma tegutses algselt Fazeri kontserni (OY Karl Fazer AB) tütarettevõttena Eestis nime all Fazer Amica Eesti AS, 2001. aastal laieneti ka Lätti. 2010. aastal sai ettevõtte uueks nimeks Fazer Food Services AS. 2011. aastal müüs Fazer Grupp Fazeri toitlustusärid Eestis ja Lätis Fazer Food Servicese Läti juhtkonnale. Tehing ei hõlmanud Fazer Grupi teeninduskööki Tallinnas, mis muutus Soome Fazer Food Servicese osaks. Müügi eesmärk Fazeri jaoks oli keskenduda pagaritoodete ja maiustuste tootmisele. Sama aasta septembris võtsid uued omanikud firma nimeks Baltic Restaurants Estonia AS. 2011. aastal oli firmas 620 töötajat, neist 420 Eestis ja 200 Lätis.

Viited
------

1. 1 2  "Toitlustamisega tegeleva Fazer Food Services AS-i uus ärinimi on Baltic Restaurants Estonia AS" Postimees/Baltic Restaurants Estonia AS-i pressiteade, 26.09.2011 (vaadatud 16. juulil 2013)
2. ↑  "Fazer Amica vahetab nime Fazer Food Services AS" Fazeri kontserni pressiteade, 10. juuni 2010 (vaadatud 16. juulil 2013)
3. ↑  "Fazer Grupp sõlmis Fazer Food Services müügilepingu ettevõtte Läti juhtkonnaga" Fazer Grupi pressiteade, 13. juuni 2011 (vaadatud 16. juulil 2013)

Välislingid
-----------

* "Toitlustamisega tegeleva Fazer Food Services AS-i uus ärinimi on Baltic Restaurants Estonia AS" Postimees/Baltic Restaurants Estonia AS-i pressiteade, 26.09.2011
* "Fazer Amica vahetab nime Fazer Food Services AS" Fazeri kontserni pressiteade, 10. juuni 2010
* "Fazer Grupp sõlmis Fazer Food Services müügilepingu ettevõtte Läti juhtkonnaga" Fazer Grupi pressiteade, 13. juuni 2011
**Valga raad** (saksa *Magistrat in Walk*) oli Valga valitsemis- ja kohtuorgan kuni 1889. aastani. Raad tegutses Valga raekojas.

Valga raekoda (august, 2013)
Valga raekoda postkaardil (enne 1917)
Rae koosseisu kuulusid bürgermeister, kaks raehärrat ja sündik.

Valga rae koosseis 1770. aastal
-------------------------------

* Bürgermeister Ernst Bernhard Witt (1713-1781)
* Raehärra Carl Gustaf Franzen (1725-1796)
* Raehärra Wilhelm Hermann Wichmann
* Raehärra Joachim Sparwart.

3. juuli 1783/ 14.07.1783(ukj) moodustati Valga kreis ja selle keskuseks määrati Valga linn. Valga rae liikmete arvu suurendati kuueni, kusjuures tuli valida kaks bürgermeistrit senise ühe asemel. Venemaa keisririigi riigivõimu kõrgemaks esindajaks linnas määrati linnafoogt ehk gorodnitši (linnapealik),

Valga rae koosseis 1802. aastal
-------------------------------

* Bürgermeister C. G. Hoffman
* Raehärra Winter
* Raehärra Holm

Valga rae koosseis 1842. aastal
-------------------------------

* Bürgermeister Karl Günther
* Raehärra Andreas Horn
* Raehärra Moritz Frantzen
* Raehärra Gottfried Gerlach
* Sündik ja sekretär Georg Falck

Viited
------

1. ↑  Neuverändertes Russland oder Leben Catharinä der Zweyten Kayserin von Russland. 3. Aufl, 2. köide, lk 501. 1772
2. ↑  Vallner, A. Muistsest kaubaasulast maakonnalinnani 400 aastat Valga linna , lk 14 1984
3. ↑  Valimistest paarsada aastat tagasi, Lõuna-Eesti Postimees, 19. oktoober 2006
Illuka valla vapp
**Illuka valla vapp** on Ida-Viru maakonna endise Eesti haldusüksuse Illuka valla vapp.

Vapp on kinnitatud 29. novembril 1993.

Vapi kirjeldus
--------------

Punase kilbi keskel allasuunatud hõbedase tera ja kuldse käepidemega mõõk, saatena säärest äralõigatud labajalad 1 + 1, varbad väljapoole. Jalgade kohal mõõgast läbistatud kuldne viie kolmiklehega kroon.

Põhjendus
---------

Illuka vald oli tuntud Kalevipoja muistendite rohkuse poolest. Legendaarne Eestimaa kuningas leidis oma lõpu vaenlase käe läbi Kuremäel ja on rahvajutu järgi maetud Kivinõmme metsa. Vapi punane värv ja mõõk räägivad muistsest kuritööst, kroon (eeposes on kuningakssaamisel mainitud kuldset kübarat, kuid kuna Kalevipoja täpset tegutsemisaega on võimatu kindlaks teha, siis on kasutatud Euroopas tuntud kuningavõimu sümbolit - krooni.) sümboliseerib legendaarset hiidu - kuningat Kalevipoega. Hiiu jalgadega on seotud ka Konsu järve tekke muistend.

Vaata ka
--------

* Illuka valla lipp
* Ida-Viru maakond

Välislingid
-----------

* Illuka valla sümboolika
**IT-juhistik** ehk **IT-süsteem** (*Insulated Terre*, inglise k. *IT-network*) on elektrvõrgu juhistikusüsteem millel ükski juht ei ole ühendatud maaga (eraldustrafo sekundaarmähised on maast isoleeritud).

Seda kasutatakse olukorras, kus ühe tööjuhi isolatsiooni rike (üksikrike) ei tohi veel kaasa tuua kogu toitesüsteemi väljalülitamist, näiteks haiglates. See süsteem aitab tagada katkestusteta toitepinge meditsiiniseadmetele. Paljudel juhtudel ei garanteeri see süsteem üksi elektriohutust. Elektrilöögiohu vähendamiseks kasutatakse ka kaitseväikepingel töötavat aparatuuri, mille tööpinge on 48 volti või madalam.

Seda süsteemi kasutatakse ka sõjalaevadel jm, kus üksik isolatsioonirike ei tohi põhjustada elektrivarustuse katkemist või kus rike tuleb kõrvaldada ilma toidet väljalülitamata.

IT-juhistiku elektritoide
-------------------------

IT-juhistiku elektritoide võib olla näiteks üldisest elektrivõrgust läbi trafo, eraldiseisvast generaatorist või akudest.

Vaata ka
--------

* Juhistikusüsteem
* TN-süsteem
* TT-süsteem

Välislingid
-----------

* Juhistikud (koostanud L. Soon)

Viited
------

1. ↑  Technische Information Nr. 01; IT-Systeme Basis für eine zuverlässige Stromversorgung. Online (30. Märts 2012; PDF; 292 kB)
| Kuupäev ja kellaaeg (lehe avamise hetkel)kuvatud ISO 8601 standardile vastavalt |
| --- |
| Kuupäev | **2021-12-13** |
| UTC kuupäev jakellaaeg kombineeritult | **2021-12-13T17:44:40+00:00****2021-12-13T17:44:40Z****20211213T174440Z** |
| Nädal | **2021-W50** |
| Kuupäev nädalaga | **2021-W50-1** |

**ISO 8601** "Andmeelemendid ja andmevahetusvormingud. Infovahetus. Kuupäeva ja kellaaja esitlusviis" on rahvusvaheline standard, mis katab kellaaja ja kuupäevaga seotud info vahetamist. Standardi andis Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) välja aastal 1988. Standardi eesmärk on pakkuda hästi defineeritud ja üheselt mõistetavat numbrilist aegade kujutamise viisi. Eriti on eesmärk ühene mõistmine erinevate kuupäeva kirjutamise viisidega riikides.

ISO 8601 kasutab kuvamiseks Gregoriuse kalendri kuupäeva ja 24-tunnist kella. Standard ei sätesta kuupäeva ja kellaaja tähendust, see oleneb kontekstist.

Standardi järgi esitatud kuupäevas on kuupäeva ja kellaaja elemendid järjestatud kõige suuremast (aasta) väiksema suunas. Need peavad olema kirjutatud vasakult paremale. Kõik elemendid peavad olema kirjas araabia numbrina või standardis ettenähtud tähemärkidega (näiteks "-", ":", "T", "W", ja "Z"). Sõnad nagu "jaanuar" või "neljapäev" ei ole standardi järgi lubatud.

Viited
------

1. ↑  ISO 8601:2004[E] section 1 Scope
**Härgmäe lahing** ehk **Oomuli lahing** oli lahing Vene-Liivi sõjas, mis peeti 2. augustil 1560 Õhne jõe keskjooksu alal Liivi ordu ja Moskva tsaaririigi vägede vahel. See oli Liivi ordu viimane välilahing.

Lahingu eel avastasid väljale hobuseid söötma läinud sakslased väikese vene väe, kes põgenes. Ordu väerühm, umbes 500 ratsanikku, maamarssal Philipp Schall von Belli juhtimisel, arvates, et venelasi on kõigest kuni 500, tungis keskpäeval, kui vaenlane parajasti puhkas, neile peale. Rünnati vahtkonda, kes põgenes laagrisse. Selgus aga, et see oli Viljandi poole liikvel olnud suurem sõjavägi, umbes 12 000 meest. Hõlpsa vaevaga piirasid venelased otse laagri varitsusse tormanud ründajad ümber ja purustasid nad täielikult. Vähestel läks korda põgeneda. Sakslasi langes või võeti vangi 261. Venelasi sai surma 14 vankritäie jagu. See oli raske löök Liivi ordule, sest siin sai surma ja langes vangi palju kõrgemaid väepealikuid.

Härgmäe lahing tegi ordu ja kogu Liivimaa seisundi väga raskeks. Siitpeale ei suutnud orduvägi enam välivõitlusi pidada. Ta kaitses end veel ainult linnustes.

Vangi langenud maamarssal Philipp Schall von Bell viidi Moskvasse, kus hukati, teised vangilangenud hukati aga Pihkvas.

Välislingid
-----------

* Russow, Balthasar: *Nye Lyfflendische Chronice*, Rostock 1578

| * v
* r
Vene-Liivi sõda (1558–1561) |
| --- |
| 
Narva piiramine **·**  Vastseliina piiramine **·**  Tartu piiramine **·**  Paide piiramine **·**  Rõngu piiramine **·**  Tartu piiramine **·**  Laiuse piiramine **·**  Härgmäe lahing **·**  Viljandi piiramine **·**  Paide piiramine **·**  Jeruusalemma mäe lahing |
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel on 1663. aastal sündinud vaimulikust; tema vanaisa kohta vaata Adrian Virginius vanem* |

---

Adrian Virginiuse mälestuskivi Kambja kiriku kõrval
**Adrian Virginius** (ka **Adrian Verginius**, **Adrian Vergin**, **Adrian Virgin**; 20. november/30. november 1663 Kambja – 27. juuni/8. juuli 1706 Tartu) oli eesti vaimulik (Puhja ja Otepää pastor), piiblitõlkija ja eesti kirjakeele arendaja.

Tema isa oli Andreas Virginius, vanaisa Adrian Virginius vanem.

Virginius õppis aastatel 1681–1683 Kieli ülikoolis usuteadust.

1686–1694 oli Adrian Virginius Puhja kirikuõpetaja. Ta rajas Puhja eestikeelse kooli, kuhu õpetajaks tuli tema palvel üks Forseliuse seminari kasvandik. Puhja kiriku ees asub Virginiusele ja Käsu Hansule püstitatud mälestusmärk.

Lisaks kodusele saksa keelele kõneles Adrian Virginius veel suurepäraselt nii lõunaeesti kui põhjaeesti keelt. 1686. aastal ilmus Andreas ja Adrian Virginiuse tõlgitud lõunaeestikeelne "Wastne Testament," millest sai esimene läbinisti eestikeelne raamat. Lisaks avaldasid nad "Tarto-Ma Kele Kässi Ramatu". Virginiuse ettevõtmisel hakati Riias välja andma põhjaeestikeelset kirjavara.

Peale Lõuna-Eesti vallutamist Vene vägede poolt Põhjasõjas vangistasid venelased Virginiuse süüdistatuna spioneerimises Rootsi kasuks. Virginius olevat saanud mõned kirjad veel rootslaste valduses olevast Tallinnast, aga jätnud sellest vene võimudele teatamata. 1706. aasta juunikuus hukkasid Vene võimud Adrian Virginiuse avalikult Tartu Raekoja platsi ääres.

Vaata ka
--------

Vahtre, Sulev "Adrian Verginius. Hingekarjane, eesti kirjakeele arendaja, Põhjasõja märter." 4. juuni 1996, 8 lehekülge. B.G. Forseliuse Selts, 1996.

Viited
------

1. 1 2 3  ""Kultuurilooliste vahepeatustega palverännutee Piritalt Vana-Vastseliina: Puhja."". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. detsember 2017. Vaadatud 22. detsembril 2017.
2. ↑  Vaatamisväärsused Eestis

Välislingid
-----------

* Adrian Virginius Eesti vanema kirjanduse digitaalses tekstikogus EEVA

* Artikkel Eesti entsüklopeedias
**IUPACi nomenklatuur** ehk **süstemaatiline keemianomenklatuur** on keemiliste elementide ja ühendite nimetuste süsteem, mille järgi igale struktuurile vastab kindel reeglipärane nimetus ja igale nimetusele vastab kindel struktuur. Teatud juhtudel on lubatud ka alternatiivne käibelolev lihtsam nimetus: triviaalnimetus või poolsüstemaatiline nimetus.
Süstemaatilise keemianomenklatuuri juhised kiideti heaks 1930. ja 1938. a ning neid on hiljem korduvalt täiendatud Rahvusvahelise Puhta ja Rakenduskeemia Liidu (International Union of Pure and Applied Chemistry ehk IUPAC) poolt. 

Eesti keelele kohandatud rahvusvaheline anorgaanilise ja orgaanilise keemia nomenklatuur võeti kasutusele 1964.

IUPACi nomenklatuur jaguneb kolmeks valdkonnaks:

* orgaanilise keemia nomenklatuur
* anorgaanilise keemia nomenklatuur
* biokeemia nomenklatuur

Vaata ka
--------

* Keemianomenklatuur
* Tüviühend
* Asendusrühm
* Homoloogiline rida
* Funktsionaalne rühm

Välislingid
-----------

* IUPACi provisionaalsed soovitused anorgaanilise keemia nomenklatuurile (2004)
* IUPACi orgaanilise keemia nomenklatuur
* IUPACi soovitused orgaanilise & biokeemia nomenklatuurile, sümbolid, terminoloogia, jne.
* IUPAC Abbreviated list of quantities, units and symbols in physical chemistry
* IUPAC Compendium of Chemical Terminology ("Gold Book" võrguversioon, IUPAC)
Kaasani Jumalaema ikoon kullatud hõbedast riisas
Tihvini Jumalaema riisa ikoonist eraldi
**Riisa** (vene keeles *риза* 'rüü'; ka *оклад* 'kate') on ikooni kaitsev ja kattev metallkate. Tavaliselt on see kullatud või hõbetatud metallist (nt messingist või vasest) selle all asuva ikooni jooni ja kujundeid järgiva kohrutatud pinnaga ja sellesse on jäetud avad ikooni mõnede elementide jaoks (tavaliselt isikute näod, käe- ja jalalabad). Riisa võib olla kaunistatud emailiga või filigraaniga. Riisa pinnale võivad olla kinnitatud metallraamides klaaskivid, poolvääriskivid või isegi vääriskivid ja pärlid.

Riisa oli ikoonidel olemas juba bütsantsi kunstis; kreeka keeles kasutati nimetust επένδυση *epéndisi* ('katma'). Ikoonide kohta käiv επάργυρες *epárgires* või επίχρυσες *epíkhrises* tähendas vastavalt hõbedaga või kullaga kaetud pühapilti. Riisa ülesandeks oli esiteks ikoonil kujutatud püha isiku austamine ja ülendamine, teiseks ikooni kaitsmine küünalde ja õlilampide ning viirukisuitsu tahma eest.

Iga riisa tehti spetsiaalselt selle ikooni jaoks. Riisade aupaisted on keerukama kujundusega kui ikooni enda omad, vahel eraldi elementidena eendudes riisa pinnast; Jumalaema ikooni riisal on sageli aupaiste sees kroon. Isikute rüüd võivad olla kaunistatud pärlitega ja vääriskividega. Vanematel ikoonidel võib riisa katta mitte tervet ikooni pinda, vaid ainult aupaistet, vahel koos kaela ümbritseva kraega.

Viited
------

Välislingid
-----------

* PUTTIN’ ON THE RIZA. - ICONS AND THEIR INTERPRETATION. Information for the objective student of Russian, Greek, and Balkan icons
* Understanding the Meaning of a Riza and an Oklad in Orthodox Christian Iconography. - The Catalogue of Good Deeds
* Icons in Oklad. - St Elizabeth Convent Catalogue
* The Riza in Iconography | Protecting and Venerating. - A Reader's Guide to Orthodox Icons
Adrián López (2011)
**Adrián López Álvarez** (tuntud ka kui lihtsalt **Adrián**; sündinud 8. jaanuaril 1988 Tevergas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Osasuna.

Ta alustas klubikarjääri Hispaanias ja on suurema osa karjäärist veetnud Hispaania klubides. Aastatel 2011–2014 mängis ta Madridi Atléticos, kellega võitis hooajal 2011–12 UEFA Euroopa Liiga, hooajal 2013–14 ja 2012. aastal UEFA Superkarika.

2014. aasta juulis sõlmis Adrián viie-aastase lepingu Portoga. Hooajal 2014–15 pääses ta Portugali liigas väljakule vaid üheksas mängus. Järgmisel hooajal suundus ta laenule Villarreali. Hooaja 2016–17 alguses naasis ta Portosse, kuid läks taas vähese mänguaja tõttu tagasi Villarreali. Hooajal 2017–18 mängis ta Deportivo de La Coruñas ja tegi oma edukaima hooaja Hispaania kõrgliigas, kui lõi üheksa väravat.

2019. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Osasunaga.

2011. aastal tuli Adrián Hispaania kuni 21-aastateste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Ta oli viie väravaga turniiri suurim väravakütt. Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi Adrián 26. mail 2012 sõprusmängus Serbia vastu ja lõi selles mängus ka koondisekarjääri esimese värava. Samal aastal kuulus ta Hispaania meeskonda 2012. aasta suveolümpiamängudel.

Saavutused
----------

Madridi Atlético
* UEFA Euroopa Liiga: 2011–12
* La Liga: 2013–14
* UEFA Superkarikas: 2012
* Copa del Rey: 2012–13
* UEFA Meistrite Liiga: Teine koht 2013–14
* Supercopa de España: Teine koht 2013

Porto
* Supertaça Cândido de Oliveira: 2018

Välislingid
-----------

 Adrián López – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
**IStructE kuldmedal** (inglise keeles *IStructE Gold Medal*) on Institution of Structural Engineers'i mainekaim autasu panuse eest insenerikonstruktsioonide arengusse. 

IStructE kuldmedali laureaadid

1922 Henry Adams •
1953 John Baker •
1957 Eugène Freyssinet •
1958 Hardy Cross •
1960 Félix Candela •
1962 William Glanville •
1964 John Guthrie Brown •
1967 Pier Luigi Nervi •
1968 Alfred Pugsley •
1971 Knud Johansen •
1972 Yves Guyon •
1973 Ove Arup •
1973 Henry Husband •
1975 Fritz Leonhardt •
1977 Oleg Kerensky •
1979 Nathan M. Newmark •
1980 Riccardo Morandi •
1981 Alec Skempton •
1984 Alan Harris •
1985 Frank Newby •
1986 Michael Horne •
1987 Alan Garnett Davenport •
1988 Anthony Flint •
1988 Gerhard Jack Zunz •
1990 Jörg Schlaich •
1991 Edmund Happold •
1991 Olgierd Zienkiewicz •
1992 Santiago Calatrava •
1994 Anthony Hunt •
1996 Michel Virlogeux •
1997 John Burland •
1997 F. Michael Burdekin •
1999 William Ian Liddell •
2000 Duncan Michael •
2001 Cheng Hon Kwan •
2003 Sam Thorburn •
2004 Leslie E. Robertson •
2005 John Roberts •
2006 Roger Johnson •
2007 Joseph Locke •
2008 Mike Glover •
2009 David A. Nethercot •
2010 William F. Baker
**Härjasüdamemüts** oli 19. sajandil Eestis kantav tüüpiline talvemüts.

Härjasüdamemüts sarnanes murumütsiga ning seda kandsid enamasti mehed rohkem saartel, Läänemaal ja Põhja-Eestis.

Müts õmmeldi tumepruuni karvaga vasika- või lambanahast, naha lihapool väljas ja karv seespool ning eraldi voodrit ei pandud. Nahast lõigati kuus kolmnurkset siilu, mis õmmeldi käsitsi kokku tihedate üleloomispistetega, õmblemiseks kasutati kahekordset niiti. Mütsi alumine serv oli kandmisel umbes nelja sentimeetri ulatuses pealepoole keeratud, nii et karv paistis äärest. Kehva ilmaga sai serva üle kõrvade tõmmata.

Vaata ka
--------

* Peakatete loend

Eestis varem kantud vanemat tüüpi mütse:

* kabimüts
* ketasmüts
* kikk-kõrvamüts
* lontmüts
* murumüts
* nelja sopi müts
* netsmüts
* nokkmüts
* pottmüts
* punane kübar
* rannamüts
* ratasüll
* sariküll
* topsmüts
* tuttmüts
* udarmüts
* võrkmüts

Viited
------

1. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 25
2. ↑  Eesti etnograafia sõnaraamat. 1996. Koostanud Arvi Ränk. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus. Lk 121
Epi asendikaart
**Epi** on Vanuatule kuuluv saar Melaneesias, üks Vanuatu saartest. Saare geograafilised koordinaadid on 16° 45′ S, 168° 15′ E.

Epi lähimad naabrid on Malampa provintsi kuuluvad Ambrym põhjas ja Malakula loodes ning Epiga samasse Shéfa provintsi kuuluvad Shepherdi saared ja Éfaté lõunas.

Saare pindala on 444 km². Ta on loodest kagusse 43 km pikk ja kirdest edelasse kuni 18 km lai. Tema rannajoone pikkus on 130 km.

Epil elas 1986. aastal 3035 inimest.

Saar on mägine, kõrgus kuni 833 m. Kõrgeim tipp on Kvaternaari ajal tegutsenud Epi vulkaan. Epi rannikust 13 km põhjas asub vulkaaniline Lopevi saar, millel olev vulkaan on alates 1862. aastast vähemalt 22 korda pursanud.

Saare tähtsaimad majandusharud on põllumajandus ja kalapüük. Mõlemaga tegeletakse peamiselt oma pere tarbeks, mitte müügiks. Saare sisemajanduse kogutoodang inimese kohta on 457 USA dollarit ja suure osa sellest annavad 50–80 töölist, kes Epilt igal aastal 7 kuuks Uus-Meremaale tööle värvatakse.

Saarel on kaks lennujaama: loodeosas on Lamen Bay lennujaam ja kagus Valesdiri lennujaam. Mõlemat teenindab mitu korda nädalas Air Vanuatu. Saarel on ka sadam ja mitu katteta teed. Autosid on vähe.
Aedmaasika 'Pink Panda' võsundid
Soo-alss levib ka maa-aluste võsundite abil.
**Võsund** ehk **stoolon** on varre maapealne või maa-alune pikenenud külgharu, millel tekkivate pungade abil taim levib ning vegetatiivselt paljuneb.

Ehituselt on võsundid tavalised varred, selle erinevusega, et nad moodustavad lisajuuri ja kulgevad mitte püstiselt, vaid rõhtsalt. Võsunditel on tavaliselt sõlmede vahe pikk ja lehti vähe, aga veetaimede kohta see ei kehti. Leidub taimi, mis võib juured alla kasvatada ükskõik missugusesse kohta, kus võsund viljakat mulda puudutab.

Erinevalt risoomist ei kogune võsundisse varuaineid. Risoom ei ole ka nii pikk kui võsund ja risoomi sõlmede vahe on tavaliselt lühike. Võsundile võivad moodustuda lisapungad ja lisajuured ning tippu ja lisajuurte kohale ka uued noored taimed.

Võsundid on üks taimede mittesugulise paljunemise vahenditest. Erinevalt sugulisest paljunemisest on kõik võsundite abil saadud tütartaimed emataime kloonid ehk geneetiliselt täpsed koopiad.

Võsundeid leidub nii roht- kui ka puittaimedel. Tunetud on eriti nende taimede võsundid, mis kasvavad maa peal, aga leidub ka hulgaliselt taimi, mille võsund on täies ulatuses maa all ja millest aeg-ajalt ulatuvad maapinnale võrsed.

Tüüpiliselt närtsivad võsundid pärast tütartaimede moodustamist ära, kui need juba nii suured on, et ilma emataime abita hakkama saavad. Sellega muutuvad tütartaimed emataimest sõltumatuteks. See on veel üks erinevus risoomist, mis ei sure pärast taime maapealse osa moodustumist.

Tuntud taim, mis kasutab paljunemiseks maapealseid võsundeid, on aedmaasikas, mis võib ühe kasvuperioodi jooksul kasvatada ligi 2 meetri pikkuseid võsundeid. Maapealsed võsundid on ka nefroleebil ja roomaval tulikal. Maa-aluste võsunditega levivad ja paljunevad näiteks sirel, kibuvits ja vaarikas.

Kartulil hakkavad võsundid kasvama 10 päeva pärast seda, kui taime võrse on jõudnud maapinnale. Võsundite otsa hakkavad moodustuma uued mugulad. Mugulad on modifitseerunud võsundid, mis on kohastunud toitainete hoidmiseks. Kuna nad ei ole risoomid, siis ei moodusta nad juuri, vaid juured kasvavad uue varre külge, mis mugulast välja kasvab.

Viited
------

1. ↑  S. Bradley. "Paljundamise alused", Maalehe raamat 2006
**Võsaülane** (*Anemone nemorosa*) on tulikaliste sugukonda ülase perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaimeliik.

Nimi
----

Võsaülast on rahvapäraselt nimetatud **külmalilleks**, **haraklilleks**, **lumekellukeseks**, **lumelilleks**, **valgeks lilleks**, **varesjalaks** ja **vareselilleks**.

Levila ja kasvukohad
--------------------

Levinud peaaegu kogu Euroopas, puudub Islandil, Lapimaal ja enamikul Pürenee poolsaarest. Eestis sage.

Suurbritannias peetakse võsaülast üheks iidsete metsaalade indikaatortaimeks.

Kasvab leht- ja segametsades, võsastikes, puisniitudel. Eelkõige salu- ja laanemetsas. Varjulembene ülane eelistab parasniisket huumusrikast mulda. 

Eestis on võsaülane ülaste perekonnast levinuim.

Liigikirjeldus
--------------

Ülase vili
Ilma õiteta on ta väga sarnane kollase ülasega. Erinevust võib tähelepanelikumal vaatlemisel märgata lehtedes: kollasel ülasel on lehtede üksikud osad kitsamad kui võsaülasel. Samuti on võsaülase õie alusel olevad lehed pikema rootsuga. Ülasel on üks juurmine leht. Ka ülase õis on ebatavaline. Tupplehed moodustavad valge ümbrise mitmele tolmukale ja emakale, kroonlehti ülasel aga üldse ei ole.

Võsaülane paljuneb kahel viisil. Risoomi külgedel asuvad harud moodustavad pungasid, millest kasvavadki uued taimed. Teatud aja möödudes kaob neil ühendus emataimega, uuel taimel moodustuvad õied aga alles kümne aasta pärast. 

Ülase viljaks on lühikese kõverdunud nokaga 4–5 mm pikkused paljad pähklikesed. Valmivad mai lõpul, juunis. Seemneid levitavad põhiliselt sipelgad.

Saadused
--------

*Siin tutvustatakse ravimit või ravimeetodit, kuid kirjutatu pole arstlik nõuanne ning see ei asenda arsti konsultatsiooni. Vikipeedia ei vastuta iseravimise tagajärgede eest.*

Värdülane ja võsaülane Tarvasjõe ääres.
Et tulikaliste sugukonda kuuluvad taimed on inimestele mürgised, siis on seda ka võsaülane. 

Võsaülase biokeemilist koostist on vähe uuritud, kuid värskena sisaldab ta glükoalkaloidi (anemoniin). 

Taimemahla sattumisel nahale võivad tekkida vesivillid.

Võsaülast on mõnel pool kasutatud ravimtaimena. Reuma korral on värskeid katkivajutatud lehti asetatud valu tekitavatele kohtadele. Tänapäeval mõistetakse selline käitumine hukka, sest mürgine mahl võib nahale tekitada raskesti paranevaid haavasid. Külmetuse korral tehakse kuivatatud võsaülase õitest teed. Mürgisus kuivatades kaob.

Võsaülase söömisel võib inimene saada ülasemürgituse. Inimese surma võib põhjustada 30 võsaülase söömine.

Koduloomad ei söö teda sellepärast, et tal on kibe maitse. On levinud omapärane uskumus, et kui kevadel esimene külmalille (võsaülase) õis ära süüa, siis ei ole vaja terve aasta jooksul külma karta.

Viited
------

1. ↑  Brent Elliot Flora. Aialillede illustreeritud ajalugu. 2001 Tänapäev lk 26
2. ↑  Ain Raal, "Maailma ravimtaimede entsüklopeedia", lk 70, Tallinn: Eesti Entsüklopeediakirjastus, 2010

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Võsaülane** |

* Võsaülane andmebaasis eElurikkus Muuda Vikiandmetes

* Võsaülane bio.edu.ee
**Asus Eee PC** on väike sülearvuti, mis kaalub alla 1 kilogrammi.

Asus Eee'd toodab Asus ja see on osa Asus Eee tooteperest. Ilmunud on Asus Eee PC seeriad Eee 700, Eee 900 ja Eee 1000. Asus teatas, et nimi "Eee" on lühend Asuse motost "*Easy to learn, easy to work, easy to play*" ehk "Lihtne õppida, lihtne töötada, lihtne mängida".

Ajalugu
-------

Esialgu teatas Asus, et arvuti baashind on 199 USA dollarit, kuid lisaseadmete ja muude vahenditega koos võib maksumus tõusta 399 dollarini. Siiski selgus kiiresti, et nii odavalt ei saa arvuteid müüa, ja baashind kerkis ruttu 399 dollarini, kusjuures pooljuhtketta maht 4 GB jäi samaks. Hakati müüma mudelit 2G Surf, mille muutmälu maht oli 512 MB.

Eee baasmudel 4G tuli müügile 16. oktoobril 2007 Taiwanis. Kiiresti järgnesid 3 mudelit. Juba 2007. aastal müüdi Eee 700 seeria arvuteid üle 300 000 ja järgmisel aastal mitu miljonit. Intel teatas, et Eee on kooskõlas tema turundusstrateegiaga "*World ahead*" ehk "Maailm eespool", mille eesmärk on pakkuda igale maailma inimesele võimalus omada arvutit.

Turule tuleku ajal äratas Asus Eee tähelepanu oma väikese kaalu, Linuxi operatsioonisüsteemi, pooljuhtketta ja suhteliselt väikese hinnaga. Uuematele mudelitele on lisatud võimalus kasutada Windows XP operatsioonisüsteemi ja üldtuntud kõvaketast.

Eee 900 seeria lasti ametlikult müügile Hongkongis 16. aprillil 2008 ja Suurbritannias 1. mail. Arvuti maksis Suurbritannias koos käibemaksuga 329 naelsterlingit. Saksamaal ja Austrias algas müük 26. juunil. 900 seeria mõõtmed olid pisut suuremad: 225×165×35 mm ja kaal oli umbes 1 kg. Arvutil oli mitmepuutepadi, mis võimaldas kasutajal kahe sõrmega kerida ja näpistusžesti abil suumida. Seda müüdi mõnel turul Linuxi ja mõnel turul Windowsi operatsioonisüsteemiga.

Eee 1000 seeria lasti müügile 3. juunil 2008 Taipeis. Sellel oli uus 10-tolline ekraan ja 1,6 GHz Intel Atomi keskprotsessor, Linux ja 8 GB või 32 GB pooljuhtketas. Mudelil 1000H oli Windows XP Home või Linux ja 80 GB või 160 GB kõvaketas. Aku kestis mudelil 1000 4,2–7,5 tundi ja mudelil 1000H 3,2–7 tundi.

Ühilduvus
---------

Eee kasutab standardset x86 protsessorit ja sellepärast saab sellele väikese vaevaga installida enamikku operatsioonisüsteeme. Täielik riistvaraline toetus on siiski muutlik, eriti viimastel mudelitel. On näidatud, et Eeele saab installida Microsoft Windowsi, Linuxit, BSD-d, Solarist ja teisi UNIXi-laadseid operatsioonisüsteeme, Mac OS X-i, Androidi ja Syllable'i.

Välislingid
-----------

 Eee PC – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis