recursal/SuperWikiNEXT-32B huggingface dataset:
**Hugo Pallon** (16. juuni 1942 – 29. jaanuar 2023) oli Tartu ettevõtja, Tartu Kalakombinaadi pikaaegne juht ja üks ülesehitajaid.

Elulugu
-------

Hugo Pallon sündis kooliõpetaja ja inseneri perre Võrumaal, Alakülas. Isa Maksim oli keemiainsener, kes suri vahetult peale Hugo sündi sõjakeerises. Ema Maimu oli pikaaegne ajalooõpetaja ja koolijuht Varstu Keskkoolis.

Alustas haridusteed Varstu valla Miku põhikoolis (hilisem Varstu Keskkool ja Varstu Kool), mille lõpetas 1956. aastal. Ta lõpetas Varstu Keskkooli 1963. aastal. Peale aastast tööd Varstu sovhoosis asus õppima Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehhaniseerimise teaduskonda, mille lõpetas 1969. aastal. Vahepeal jõudis käia ka armees aega teenimas Kaliningradi oblastis. 

Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta tööle insenerina kolhoosi Haaslavas. Neljaaastase töö järel asus töötama ja üles ehitama Tartu kalatööstust (Tartu Kalakombinaat, hiljem Peipsi Kalur Tartu filiaal) peaenergeetikuna, 1979. aastast peainsenerina ja siis direktorina, töötades seal Nõukogude aja lõpuni 1991. aastal. 200 töötajaga Tartu kalatööstus erastati ja Hugo Pallon järkas tööd ettevõtte juhi ja suurosanikuna. Kuna ettevõtte turg oli peamiselt Venemaal, siis 1997. aasta vene rubla devalveerimine (Vene kriis) mõjutas ettevõtet niipalju, et see pankrotistus.

1997. aastal asus juhtima oma uut ettevõtmist – ettevõtet Valestori turg, mis rajas Tartu avaturu turuhalli ning haldas seda, kuid põhitegevusena importib Eestisse ehitusmaterjale. Pallon juhtis ettevõtet kuni pensionile jäämiseni, andes juhtimise üle partner Valeri Meltserile.

Isiklikku
---------

Ülikooli kõrvalt töötas vabatahtliku pritsumehena, aidates kustutada TÜ peahoone põlengut 1965. aastal.

Nooruses treenis ja võistles suusahüpetes Võrumaa nõlvadel. Teda huvitasid ka mootorrattad, tehnika, tuletõrjesport ja reisimine.

On kahe lapse, ettevõtja Alar Palloni ja Indrek Palloni isa.

Hugo pallon on maetud Tartu pauluse kalmistule.
Kalniena mõisa häärber
**Kalniena** (vanasti **Kalniene**) on küla (*vidējciems*) Lätis Gulbene piirkonnas Stāmeriena vallas. Küla on tekkinud Kalniena mõisa juurde. Külast kaks kilomeetrit lõuna pool asub Kalniena raudteejaam, asulas on Kalniena bussipeatus. Külas asub raamatukogu.

Küla on nime saanud mägise ümbruskonna järgi. Kalnienas on 21 nimega mäge, üks suuremaid on küla keskel asuv Dzirnavu kalns, kus asus varem tuuleveski.

Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4,36 meetrit. Kalniena mõisakompleks (sealhulgas park ja häärber) on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Kalniena mõisa pesuköök, aedniku maja ning kutsari maja-tall-tõllakuur on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.

Aastal 2018 oli külas 155 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 142.

Viited
------

1. ↑  Autotransporta direcija
2. ↑
3. ↑  Sarmīte Balode. Kalnienas grāmata. Rīga : LU Latviešu valodas institūts, 2008. 21. lk. ISBN 978-9984-742-42-7.
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
5. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
6. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija
7. ↑  Vietvārdu datubāze

| * v
* r
Stāmeriena valla asulad |
| --- |
| 
Āboliņi **·**  Kalniena **·**  Medņi **·**  Namsadi **·**  Skolas **·**  Stancmuiža **·**  Stāmeriena **·**  Stūrastas **·**  **Vecstāmeriena** |
Jüri Randjärv Tartu medalite üleandmisel 29. juunil 2014
**Jüri Randjärv** (sündinud 8. augustil 1937 Kaius Rapla vallas Harjumaal) on eesti geodeesiateadlane.

Elulugu
-------

Jüri Randjärv on talupidaja poeg.

1955. aastal lõpetas ta Saku Maakorralduse ja Maaparanduse Tehnikumi, 1962 Moskva Maakorralduse Inseneride Instituudi ning 1965 Moskva Geodeesia, Aeromõõdistamise ja Kartograafia Inseneride Instituudi kõrgema geodeesia kateedri aspirantuuri; tehnikateadusekandidaat (1968, NSV Liidu Teaduste Akadeemia Maafüüsika Instituut, Moskva), väitekiri "Исследование современных вертикальных движений земной коры в Прибалтике геодезическим методом". 

Töötanud EPA/EPMÜ/EMÜ maakorralduse kateedris: 1966 assistent, 1967–1974 vanemõpetaja, aastast 1974 dotsent, 1975–1978 Alžeeria Blida Maaparanduse ja Veemajanduse Instituudi geodeesia kateedri juhataja, 1978–1988 EPA maakorralduse kateedri juhataja, 1988–1992 geodeesia dotsent, 1991–92 EPMÜ maainsenerinduse teaduskonna prodekaan, 1992–1994 geodeesia õppetooli juhataja ja professor, 1994–1998 maamõõduinstituudi kaasprofessor, 1998–2002 maamõõduinstituudi juhataja, geodeesia professor, 2002– emeriitprofessor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkonnad: aerofotogeodeesia, stereofotogramm-meetria, topogeodeetiliste tööde planeerimine ja organiseerimine. Aastast 1993 ajakirja Geodeet peatoimetaja.

Teoseid
-------

Üle 65 teadustrükise.

* Vertical movements of the Earth's Crust in the Baltic region. // Reports of the Finnish Geodetic Institute 93:2, Helsinki 1993
* Geodeesia I. Tartu 1997
* Geodeesia II (kaasautor). Tartu 1998
* Tõelise asimuudi määramine Päikese tunninurga järgi. Tartu 1998
* Geodeesia III. Geodeetiliste võrkude tasandamine. Tartu 1999
* Geodeesia IV. Kohalik geodeetiline põhivõrk. Tartu 2002
* Precision of Cadastral Surveys. // EPMÜ teadustööde kogumik 216. Tartu 2003

Tunnustus
---------

* 2014 Tartu medal
* 2004 Eesti Maaülikooli teenetemedal

Isiklikku
---------

Jüri Randjärve hobi on koorilaul, ta laulab Eesti Maaülikooli meeskooris Gaudeamus.

Ta valdab vene, prantsuse, inglise, saksa ja soome keelt.

Tema tütar on poliitik ja koorijuht Laine Randjärv.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* Eesti Põllumajandusülikool: audoktorid, töötajad ja vilistlased 1991–1995. Tartu 1996. Lk 127
* EE 14. Lk 405
* Geodeet 13 (1997). Lk 30–31
* Geodeet 26 (2002). Lk 73

Välislingid
-----------

* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
**Leonid Petrovitš Rešetnikov** (vene keeles Леонид Петрович Решетников; sündinud 6. veebruaril 1947 Potsdamis) on Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuse (SVR) kindralleitnant, ajalooprofessor, aastatel 2009–2017 Venemaa Strateegiliste Uuringute Instituudi direktor.

Elulugu
-------

Sündis Saksamaal Potsdamis Nõukogude okupatsioonitsoonis Nõukogude ohvitseri perekonnas. 1970 lõpetas Harkovi Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna, keskendudes Bulgaaria ajaloole olles sealse bulgaristika koolkonna rajaja professor Georgi Popovi õpilane. 1971-1974 õppis Bulgaarias Sofia ülikooli juures aspirantuuris, kus 1974. aastal kaitses ajalookandidaadi väitekirja teemal "Bulgaaria poliitiliste emigrantide osalemine sotsialismi ülesehitamisel Nõukogude Liidus (1921–1941)." 

1974-1976 töötas NSV Liidu Teaduste Akadeemia Sotsialistliku Maailma Majandussüsteemi Instituudis.

Aprillist 1976 tööl NSV Liidu Riikliku Julgeolekukomitee (KGB) esimeses peavalitsuses (välisluure). Töötas eeskätt Balkani riikidega, 1979-1984 tööl Jugoslaavias. Nõukogude perioodi lõpuks oli teabe- ja analüütilise juhtimise valitsuse juhataja, polkovnik. Detsembrist 1995 kindralmajor. Detsembrist 1991 aprillini 2009 Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistuses (SVR), lõpetades oma teenistuse analüüsi- ja informatsiooniosakonna juhatajana kindralleitnandi auastmes, 2001-2004 teenis Kreekas. Aprillis 2009 saadeti ta vanuse tõttu erru. 

29. aprillist 2009 kuni 4. jaanuarini 2017 Venemaa Strateegiliste Uuringute Instituudi direktor. Sellel ametipostil olles sekkus ta USA andmetel USA 2016. aasta presidendivalimistesse.

2016. aasta novembris algatas ta Venemaa ajaloo-alase hariduse arendamiseks mõeldud monarhistlik-patriootliku haridusühingu "Kahepealine Kotkas" loomise ning on nüüd ühingu aseesimees. Ta on Vene välisministri juures tegutseva teadusnõukogu, Vene Föderatsiooni Julgeolekunõukogu juures tegutseva teadusnõukogu ja Vene Föderatsiooni kaitseministeeriumi juures tegutseva avaliku nõukogu liige.

Mittetulundusühingu "Muinsuskaitse" ("Русский Лемнос") president. Jaanuarist 2017 konservatiiv-monarhistliku telekanali "Tsargrad" nõukogu esimees.

Ajakirja "Rodina" toimetuskolleegiumi liige.

Sanktsioonid
------------

Detsembrist 2016 on ta USA sanktsioonide nimekirjas, kui Süüria Bashar al-Assadi režiimi toetava Tempbanki nõukogu liige. 10. septembril 2019 keelas Bulgaaria talle kümneks aastaks riiki sisenemise süüdistades tema juhitud Venemaa Strateegiliste Uuringute Instiuuti ja haridusühingut "Kahepealine Kotkas" spionaažis.

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 5. juuni 2020. Vaadatud 1. mail 2020.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑
3. ↑
4. ↑
**Liina Raud** (varem **Vahter**; sündinud 18. mail 1988) on eesti näitleja ja juuksur.

Haridustee
----------

Ta kasvas üles Türil ja lõpetas Türi Gümnaasiumi. Sealhulgas õppis ühe õppeaasta (2005–2006) vahetusõpilasena Taanis Kopenhaageni avatud gümnaasiumis ja aastatel 2006–2007 oli Türi Gümnaasiumi õpilasesinduse president.

2010. aastal lõpetas ta Tallinna Tööstushariduskeskuse juuksuri erialal ja töötas Tallinnas Fahle ilusalongis.

Sama aasta 2010. aasta detsembris võitis ta koos Mairold Millertiga telesaate "Tantsud tähtedega".

Poliitika
---------

Detsembris 2010 astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ning kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel Harju- ja Raplamaal. Ta sai 512 häält. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas 1072 häält, millega valituks ei osutunud. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Liina Raud SDE nimekirjas Järva- ja Viljandimaal.

Maist 2011 kuni maini 2013 oli Raud MTÜ Noored Sotsiaaldemokraadid asepresident.

Näitlejana telesarjades
-----------------------

* 2010–2011 "Elu keset linna" – Eeva
* 2012–2013 "Ühikarotid" – Viktoria "Vika"

Isiklikku
---------

2013. märtsis abiellus Liina Vahter muusiku ja ajakirjaniku Mihkel Rauaga. Neil on tütar Mirjam ja poeg Joosep. Pere kolis Ameerikasse 2016. aasta lõpus. Paari kooselu sai läbi 2021. aasta novembris. Liina Raud jäi lastega elama Chicagosse, ta töötab 2022. aasta seisuga juuksurina ja õpib Columbia kolledžis fotograafiat.

Viited
------

1. ↑  Liina Vahter liitus sotsiaaldemokraatliku erakonnaga, Elu24, 30. detsember 2010.
2. ↑  Tantsusaate toimik: kes on tantsustaar Liina Vahter?, Elu24, 14. september 2010.
3. ↑  "Tantsud tähtedega" neljanda hooaja võitsid Liina ja Mairold!, Elu24, 5. detsember 2010.
4. ↑  Liina Vahter liitus sotsidega ja kandideerib riigikokku, Delfi, 30. detsember 2010.
5. ↑
6. ↑  "Noorsotsid valisid Liina Vahteri asepresidendiks, Õhtuleht, 8. mai 2011.
7. ↑  "Mihkel Raud abiellus Liina Vahteriga, Õhtuleht, 9. märts 2013.
8. ↑  Anna-Maria Veidemann-Makko Mihkel ja Liina Raud on lõplikult lahus! Mihkel: meie edasised suhted on sõbralikud lapsevanemate omad Kroonika/Delfi, 26.11.2021.
9. ↑  Kelly Kipper. USAs elav Liina Raud: toetusin palju oma elus ja otsustes abikaasale Anne ja Stiil / Delfi, 28.09.2022.
See artikkel See artikkel räägib Aizpute piirkonna asulast.  Alūksne piirkonna asula kohta vaata artiklit  Kalvene (Alūksne piirkond).  

---

**Kalvene** (vanasti ka **Tāšu Padure**) on küla (*vidējciems*) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Kalvene valla halduskeskus. Küla jääb Riiast 170 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 16 kilomeetri kaugusel.

Külas asuvad rahvamaja, põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on sealne mõisakompleks.

Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele.

Looduskaitse all on Tāši Padure park. Lisaks on looduskaitse all tammed ümbermõõtudega 4.69 meetrit ja 6.59 meetrit ning saared ümbermõõtudega 3.93, 4.23 ja 3.66 meetrit.

Sealses mõisas elas kunstnik Eduard von Keyserling.

Küla järgi on nime saanud Zebre kihistu Kalvene kihistik.

Aastal 2018 oli külas 266 elanikku, aastal 2020 aga 257 elanikku. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.

Viited
------

1. ↑  Vietvārdu datubāze
2. ↑
3. ↑  Список памятников и памятных мест, связанных с событиями Великой Отечественной войны, на территории Латвийской Республики
4. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
5. ↑  Kalvene kihistik Eesti Stratigraafia Komisjoni andmebaasis (vaadatud 30.08.2019)

| * v
* r
Kalvene valla asulad |
| --- |
| 
Aizpores **·**  **Kalvene** **·**  Kalvenes stacija **·**  Krusāta **·**  Pērbone **·**  Rudbāržu stacija |
Ruslan Aušev (1996)
**Ruslan Aušev** (sündinud 29. oktoobril 1954 Kasahstanis Põhja-Kasahstani oblastis Volodarskojes) on Inguši Vabariigi ekspresident ja Venemaa erusõjaväelane, kindralleitnant.

Aušev oli Inguššia president 28. veebruarist 1993 kuni 28. aprillini 2002.

Ta sündis Kasahstanis, kuhu tema vanemad olid 1944. aastal tšetšeenide küüditamise käigus deporteeritud.

Aušev lõpetas marssal Jerjomenko nimelise Ordžonikidze kõrgema üldsõjaväelise õppeasutuse ja Frunze-nimelise sõjaväeakadeemia. Nõukogude ja Venemaa sõjaväes teenis ta 1971–2000 Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonnas. 1975–1976 oli ta motoriseeritud laskurjao ülem, 1976–1979 motoriseeritud laskurroodu ülem ja 1979–1980 motoriseeritud laskurpataljoni staabiülem. 

Alates 1980 viibis ta 4 aastat ja 7 kuud Turkestani sõjaväeringkonnas Afganistanis, kus juhatas 1982. aastani motoriseeritud laskurpataljoni. Ka tema vennad Adam ja Bagautdin teenisid ohvitseridena Afganistanis.

7. mail 1982 ülendati ta majoriks ja 16. oktoobril 1986 alampolkovnikuks.

Ta on rahvusvahelise liidu Piirideta Relvavendlus ülemnõukogu liige.

Tunnustus
---------

* 7. mail 1982 – Lenini orden ja Nõukogude Liidu kangelase aunimetus
* kaks Punatähe ordenit
* "Väljapaistva sõjaväeteenistuse eest" 1. klass
* "Kodumaa teenimise eest" 3. klassi
* medal "Nõukogude vägede Afganistanist väljaviimise 10. aastapäeva mälestuseks"

Isiklikku
---------

Ta on abielus Aza Auševaga. Neil on poeg Ali ning tütred Leila ja Lema.

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ruslan Aušev** |

* Biograafia (*vene keeles*)
* "Aušev: Beslanis raisati aega" ERR, 29. september 2004
* "Inguššia prokuratuur hoiatas rahvakongressi korraldamise eest" Postimees, 28. juuni 2009

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**–** | **Inguši Vabariigi president**1993—2002 | Järgnev**Murat Zjazikov** |
**Vladimir Riives** (28. oktoober 1916 Tartu – 23. mai 1978 Tartu) oli Eesti astronoom.

Elulugu
-------

Vladimir Riives oli raudteelase poeg, Sinaiida Riivese abikaasa ja Kaarin Riives-Kaagjärve isa.

Lõpetas 1935 Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1940 TÜ matemaatikaosakonna; matemaatikamagister (1942, TÜ), väitekiri "Fotomeetrilisi uurimusi komeedipea ehitusest", füüsika-matemaatikakandidaat (1950, TÜ), väitekiri "Gaaside eritumine komeetides", füüsika-matemaatika-doktor (1968, TÜ), väitekiri "Фотометрические исследования комет", Tartu, 1968. Oli 1938–40 ja 1941–44 Tartu Tähetorni abiassistent, 1948–50 juhataja, 1940–41 ja 1944–47 TÜ astronoomia kateedri assistent, 1947–56 Eesti NSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teadur, 1956–60 astronoomiasektori juhataja, 1960–65 TÜ astronoomia ja geofüüsika kateedri juhataja (aastast 1962 dotsent), 1965–70 teoreetilise füüsika kateedri dotsent, 1970–75 professor, 1975–78 üldfüüsika kateedri professor.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: komeetide ja väikeplaneetide fotomeetria, astronoomia ja astronoomia õpetamise metoodika. Lõi 1946 komeetide matemaatilise mudeli. Jõudis sõltumatult Fred Lawrence Whipple'ist järeldusele, et komeedi tuuma peamine koostisosa on jää. Üle 40 teadustrükise.

Teoseid
-------

* Some remarks on the photometry of comets (kaasautor). // TÜ Toim 4. Tartu, 1946
* Фотографическая фотометрия комет. // Сборник: Проблемы кометной фотометрии. Kiiev, 1966
* Fotomeetrilisi uurimusi komeetidest. // Tähetorni kalender 1967. aastaks. Tartu, 1966
* Фотографические наблюдения блеска комет 1966–1969 гг. // Кометный циркиляр. Kiiev, (1970) 110
* Uusimaid andmeid komeetide füüsikast. // Tartu Tähetorni kalender 1977. aastaks. Tartu, 1976.

Viited
------

1. 1 2 3 4  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide

Kirjandus
---------

* EE 8, 146
* EE 14, 428
* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 230
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 281
* Tartu ülikooli ajalugu: kolmes köites. Tallinn, 1982, III, 137, 198, 193, 227
* Tartu Astronoomia Observatooriumi publikatsioonid. 46 (1979), 3–16
* Raudsepp, M. Astronoomiaprofessor Vladimir Riivese tegevuse põhijooni. // Tartu Ülikooli ajaloo küsimusi XXIII, 142–146.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Piiriületuspunkt
**Kalēti vald** (läti keeles *Kalētu pagasts*) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Virga, Gramzda, Dunika ja Bārta vallaga. Lõunas piirneb vald Leedu Skuodase rajooni Skuodase vallaga.

Valla pindala on 80 km². Aastal 2011 elas vallas 615 inimest, nende seas 446 lätlast, 6 venelast, 3 ukrainlast, 1 poolakas ja 159 leedulast. Valla keskus on Kalēti, vallamaja asub aadressil Liepu aleja 6. Vallavanem on Agrita Driviņa.

Ajalugu
-------

Praeguse valla aladel asusid varem Mazkrūte mõis (*Klein Kruhten*) ja Kalēti mõis (*Kalleten*). Aastal 1935 oli Kalēti valla pindala 75,9 km² ja seal oli 1880 elanikku.

Aastal 1945 moodustati Kalēti vallas Kalēti ja Ozoli külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Kalēti külanõukoguga likvideeritav Ozoli külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekule piirkonda.

Kaitstavad objektid
-------------------

Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kalēti linnamägi, Sauši asulakoht, Ozoli muinaskalmed, Lanki muinaskalmed ja Krūte linnamägi. Kohaliku kaitse all on Rači asulakoht.

Loodus
------

Suurim jõgi on Bārta.

Looduskaitse all on Pūčese tamm, Ratnieki tamm, Kalēti park, Kalēti metsapark ja Kalēti pärnaallee. Vallas kasvab arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid.

Külad
-----

Vallas on neli küla. Valla keskus Kalēti on staatusega *vidējciems* ja seal oli 2020. aastal 247 elanikku. Teine sama staatusega küla on Ozoli 44 elanikuga aastal 2020. Kaks valla küla on staatusega *mazciems* – Meiri 28 elanikuga aastal 1999 ja Upesmuiža ligi 25 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.

Viited
------

1. ↑  Iedzīvotāju skaits pēc tautības reģionos, pilsētās, novados, pagastos, apkaimēs un blīvi apdzīvotās teritorijās gada sākumā (pēc administratīvi teritoriālās reformas 2021. gadā) 2021 - 2022, vaadatud 3.10.2023.
2. ↑  Ethnic composition of Latvia 2011
3. ↑  Priekules novads, vaadatud 3.02 2021
4. ↑  Okupētās Latvijas administratīvi teritoriālais iedalījums. Latvijas Valsts arhīvu ģenerāldirekcija. Rīga, 1997. ISBN 9984-9256-0-9
5. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
6. ↑  Valsts kultūras pieminekļu aizsardzības inspekcija. Valsts aizsargājamo nekustamo kultūras pieminekļu saraksts
7. ↑  Latvijas īpaši aizsargājamām dabas teritorijām dabas datu pārvaldības sistēmā OZOLS
8. ↑  Vietvārdu datubāze. Latvijas Ģeotelpiskās informācijas aģentūra.

Välislingid
-----------

 Kalēti vald – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis

| * v
* r
Lõuna-Kuramaa piirkonna haldusjaotus |
| --- |
| 

* Aizpute linn
* Aizpute vald
* Bārta vald
* Bunka vald
* Cīrava vald
* Dunalka vald
* Dunika vald
* Durbe linn
* Durbe vald
* Embūte vald
* Gavieze vald
* Gramzda vald
* Grobiņa linn
* Grobiņa vald
* Kalēti vald
* Kalvene vald
* Kazdanga vald
* Laža vald
* Medze vald
* Nīca vald
* Otaņķi vald
* Pāvilosta linn
* Priekule linn
* Priekule vald
* Rucava vald
* Saka vald
* Tadaiķi vald
* Vaiņode vald
* Vecpilsi vald
* Vērgale vald
* Virga vald

 |
Haruka Kitaguchi 2023. aasta MM-il
**Haruka Kitaguchi** (jaapani k. 北口 榛花, Kitaguchi Haruka, sündinud 16. märtsil 1998 Asahikawas) on Jaapani odaviskaja, kes võitis noorte maailmameistrivõistlustel kuldmedali. Ta on ka odaviske Jaapani rahvusrekordi omanik, kuna ta heitis 2019. aastal Kitakyushus Honjo kergejõustikustaadionil 66.00 m. 2022. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel võitis ta pronksmedali, mis tegi temast esimese jaapanlanna, kes medali võitis, mis tahes heitevõistlusel maailmameistrivõistlustel või olümpiamängudel.

2023. aastal võitis ta oma parima saavutusena Budapestis kergejõustiku maailmameistrivõistlustel odaviskes kuldmedali, viimase viskega.

Välislingid
-----------

* Haruka Kitaguchi World Athletics veebilehel
* Haruka Kitaguchi Sporting Heroes.net veebilehel
* Haruka Kitaguchi Olympedia.org veebilehel

| * v
* r
Naiste odaviske maailmameistrid |
| --- |
| 

* 1983: Tiina Lillak
* 1987: Fatima Whitbread
* 1991: Xu Demei
* 1993: Trine Hattestad
* 1995: Natalja Šikolenko
* 1997: Trine Hattestad
* 1999: Miréla Maniáni
* 2001: Osleidys Menéndez
* 2003: Miréla Maniáni
* 2005: Osleidys Menéndez
* 2007: Barbora Špotáková
* 2009: Steffi Nerius
* 2011: Marija Abakumova
* 2013: Christina Obergföll
* 2015: Katharina Molitor
* 2017: Barbora Špotáková
* 2019: Kelsey-Lee Barber
* 2022: Kelsey-Lee Barber
* 2023: Haruka Kitaguchi

 |
Olga Pärn ja Priit Pärn
**Olga Pärn** (kuni 2008 **Olga Martšenko** / **Olga Marchenko**; sündinud 1. jaanuaril 1976 Minskis) on Valgevene ja Eesti animafilmikunstnik ja -režissöör.

Ta lõpetas aastal 1994 Minski Kunstilütseumi ja aastal 2000 Valgevene Kunstiakadeemia graafika osakonna sügavtrüki eriala. Töötas aastatel 1996–2003 Belarusfilmi stuudio animatsiooni osakonnas peakunstniku ja animaatorina (liiva-animatsiooni erialal). 2003–2005 õppis filmirežiid La Poudriére'i animatsioonikoolis Prantsusmaal Valence'is. Seejärel töötas pool aastat Pariisis piltstsenaariumi kunstnikuna. Alates 2006. aastast elab ja töötab Eestis.

Alates 2005. aastast on Olga Pärn läbi viinud liiva-animatsiooni ja klaasimaali esitlusi ja töötubasid, sealhulgas ka animatsiooniüliõpilastele Eesti Kunstiakadeemias, Soomes, Prantsusmaal, Türgis, Jaapanis, Bulgaarias, Horvaatias ja Hiinas. Töötab Eesti Kunstiakadeemias külalisdotsendi ja bakalaureuse õppekava juhina.

On teinud koos Priit Pärnaga stuudios Eesti Joonisfilm kolm animafilmi, on kõigi filmide kaasrežissöör ja kaas-peakunstnik:

* 2008 Elu ilma Gabriella Ferrita
* 2009 Tuukrid vihmas
* 2014 Lendurid koduteel

Õppeaastal 2020/2021 on ta koos Priit Pärnaga Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.

Tunnustus
---------

* 2008 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti sihtkapitali aastapreemia (koos Priit Pärnaga; parim animafilm "Elu ilma Gabriella Ferrita")
* 2009 – ANOBA auhind (koos Priit Pärnaga; animafilmi "Elu ilma Gabriella Ferrita" eest)
* 2014 – Eesti Kultuurkapitali audiovisuaalse kunsti aastapreemia (koos Priit Pärnaga; aasta film 2014 „Lendurid koduteel")
* 2015 – Eesti Vabariigi kultuuripreemia (koos Priit Pärnaga; animafilmi "Lendurid koduteel" eest)

Isiklikku
---------

Abielus animafilmirežissöör Priit Pärnaga, neil on poeg Märt Rudolf. Ka Olga ema on animarežissöör.

Viited
------

1. 1 2 3 4 5  Olga Pärn Eesti filmi andmebaasis
2. ↑  "Tartu Ülikooli uuteks vabade kunstide professoriteks saavad filmitegijad Olga ja Priit Pärn" Tartu Ülikool, 1. juuni 2020
3. ↑  Verni Leivak (5. oktoober 2014). "Priit ja Olga Pärn: riidu minna pole meil õnnestunud". *Postimees*. Vaadatud 30.08.2020.
|  |  |
| --- | --- |
|  |  *See artikkel räägib organismidest, kes saavad oma toitained surnud orgaanilisest ainest; veekogu indikaatororganismide kohta vaata artiklit saproob* |

---

**Saprotroof** ehk **saproob** on organism, kes saab oma toitained osmoosi (osmotroofia) teel surnud orgaanilisest ainest[*viide?*]. Saprotroofid on mitmed loomad, taimed, paljud seened ja bakterid.

Et saprotroofid ei saa toitaineid ise toota, arvatakse nad heterotroofide hulka.

Terminoloogia
-------------

Saprotroofide ja nendega seotud lähismõistete osas on kirjanduses segadust ja ebajärjepidevust. 

**Saprofiil** on organism (hrl taim või loom, kes surnud orgaanilise aine peal või sees elab);
**saprotroof** on mis tahes organism, kes toitub surnud orgaanilisest ainest;
**saprofaag** on loomorganism (nt sitasitikas), kes toitub surnud orgaanilisest ainest. Sünonüümne on detritovoor ehk detritofaag, mida kasutatakse sageli veekeskkonnas orgaanilisest surnud ainest toituvate loomade kohta. Saprofaagide seas eristatakse:
saprofaagid kitsamas mõistes on surnud taimsest materjalist toituvad loomad;
**koprofaagid** toituvad loomsetest väljaheidetest;
**nekrofaagid** toituvad loomakorjustest;
Lisaks räägitakse mõnikord **fütosaprofaagidest** (toituvad surnud taimsest materjalist ehk ka saprofaagid kitsamas mõistes) ja **zoosaprofaagidest** (toituvad surnud loomsest materjalist).
**saprovoor** on saprofaagide kohta harva kasutatav sünonüüm;
**saprofüüt** (nt pisikäpp) on surnud orgaanilisel ainel elav (ja nt seente kaudu ka toituv) taim. Botaanilis-ajaloolistel põhjustel arvati nende hulka varem ka bakterid ja seened, ehkki eesliide "-füüt" viitab taimele.
**Saproobideks** nimetatakse hüdrobioloogias vee saproobsusastet iseloomustavaid organisme.

Etümoloogia
-----------

Sõna "saprotroof" tuleb kahest kreeka keele sõnast. *Sapros* – haisev, mädanev. *Trophē* – toit, toitmine.

Vaata ka
--------

* Saprobiont
* Sestofaag
* Geofaag (settesööja)
* Heterotroof
* Lagundaja
**Sinaiida Riives** (kuni 1938 **Leinfeld**, 1938–1941 **Linalaid**; 11. november 1919 Narva – 25. mai 1987 Tartu) oli Eesti matemaatik.

Elulugu
-------

Sinaiida Riives oli Vladimir Riivese abikaasa ja Kaarin Riives-Kaagjärve ema. Lõpetas 1937 Narva 1. Gümnaasiumi, õppis 1938–1942 Tartu Ülikoolis, lõpetas 1945 matemaatika eriala; pedagoogikakandidaat (1967, Moskva, NSV Liidu Pedagoogikaakadeemia Üld- ja Polütehnilise Hariduse Teadusliku Uurimise Instituut), väitekiri "Исследование изображений многогранников и их применение в учебном процессе". Oli 1945–1951 Tartu Riikliku Ülikooli geomeetria kateedri assistent, 1951–1957 Eesti Põllumajandusakadeemia kujutava geomeetria kateedri vanemõpetaja, 1957–1960 Moskva Avioinstituudi aspirant, 1960–1966 Eesti Põllumajandusakadeemia kõrgema matemaatika kateedri vanemõpetaja, 1966–1973 matemaatika kateedri vanemõpetaja, 1973–1987 dotsent. Alates 1964 EPA Ühiskondlike Elukutsete Teaduskonna dekaan.

Teadustöö
---------

Uurimisvaldkond: kujutav geomeetria ja matemaatika õpetamise metoodika. Ligi 50 teadustrükist.

Tunnustus
---------

* 1982 – Eesti NSV teeneline haridustöötaja

Teoseid
-------

* Kujutava geomeetria kodused harjutusülesanded (kaasautor A. Ruubel). Tartu, 1963, 2. trükk 1964
* Hulktahukate jooniste rakendamisest ruumikujutluse arendamisel. Tartu, 1964
* Kujutava geomeetria harjutusülesandeid kontrollküsimustega. Tartu, 1969, 41983
* Aksonomeetria: näidisülesannete lahendamisega (kaasautor A. Ruubel). Tartu, 1971.

Viited
------

1. 1 2 3  Eesti teaduse biograafiline leksikon, 3. köide
2. ↑

Kirjandus
---------

* Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918–1944. I–III. Trt, 1994, III, 322
* Tartu Riikliku Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1944–1980. Trt, 1987, 387
* Tartu Ülikooli õppe-teaduskoosseisu biobibliograafia nimestik 1981–1995 (käsikiri), 150
* Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppe-teadusliku koosseisu bio-bibliograafiline teatmeteos 1951–1981. Trt, 1981, 70.
* *Eesti teaduse biograafiline leksikon.* 3. köide: *N–Sap* TTEÜ, avaldatud elektrooniliselt 2013

 *Käesolevas artiklis on kasutatud "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" materjale.*
Ants Paju 2006. aastal
Ants Paju esinemas TEDxTallinn konverentsil 2009. aastal
**Ants Paju** (kuni 1955 **Ants Valdman**; 10. september 1944 Tamsi küla Pajusi vald – 28. juuni 2011) oli Eesti kergejõustiklane, ajakirjanik ja poliitik.

Aastatel 1949–1955 oli ta küüditatuna Siberis.

Paju lõpetas 1971. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsainsenerina.

Aastail 1979–1984 oli Paju Jõgeva rajoonilehe Punalipp asetoimetaja. Aastatel 1984–1990 oli ajakirja Eesti Loodus peatoimetaja, sel ajal langes pidevalt Eesti Looduse trükiarv, mis oli saavutanud kõrgseisu endise peatoimetaja Linda Pootsi ametiajal.

Tegevus NLKP-s
--------------

Aastatel 1974–1990 kuulus ta NLKP-sse.

Ta lõpetas 1979. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli ajakirjanikuna.

Poliitiline tegevus
-------------------

Paju oli aastal 1988 üks Eesti Rohelise Liikumise asutajaid. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Kongressi ja Ülemnõukogu ja 1995. aastal VIII Riigikogu liige. Aastatel 1993–1999 kuulus ta Keskerakonda ning aastast 2000 Isamaa ja Res Publica Liitu.

Ta oli aastatel 2000–2001 Jõgeva linnapea ja 2004–2005 Jõgeva linnavolikogu esimees.

Valentin Kuik on temast teinud filmi "Kümme isamaa kõnet".

Paju oli 20. Augusti Klubi liige.

Tunnustus
---------

* 2001 Valgetähe V klassi teenetemärk
* 2006 Riigivapi III klassi teenetemärk
* Poola Kuldne teeneterist
* 2004 Jõgevamaa aasta tegija
* 2006 Põltsamaa linna aukodanik
* 2007 Jõgevamaa Hõberist
* 2009 Jõgeva aukodanik

Viited
------

1. ↑  "Arhiivikoopia". Originaali arhiivikoopia seisuga 23. juuli 2011. Vaadatud 23. novembril 2010.`{{netiviide}}`: CS1 hooldus: arhiivikoopia kasutusel pealkirjana (link)
2. ↑

Välislingid
-----------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Pildid, videod ja helifailid Commonsis: **Ants Paju** |

* Ants Paju sporditulemused
* Biograafia ESBL-is
* Ants Paju – filosoof, kes tegutseb
* Ants Paju: "Minu paranemislugu oli müsteerium, nagu žiletiteral kõndimine."
* Sulev Oll. Vägev Ants Paju murdis põrgu väravast tagasi, Maaleht, 24. september 2009
* Jõgeva heiskab leinalipud aukodaniku ja endise linnapea mälestuseks, Eestielu.ee

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Eelnev**Aivar Lumi** | **Jõgeva linnapea**2000–2001 | Järgnev**Viktor Svjatõšev** |
Alam-Austria kaart, millel on näidatud ringkonnad ja neli veerandit (*Waldviertel* rohelisega, *Weinviertel* punasega, *Mostviertel* kollasega ja *Industrieviertel* sinisega)
**Weinviertel** ("veiniveerand"; tšehhi: *Vinná čtvrť*; slovaki: *Vínna štvrť*) või **Viertel unter dem Manhartsberg** ("Manhartsbergi all olev ala"; tšehhi: *oblast pod Manhartsbergem*; slovaki: *oblasť pod Manhartsbergem*) asub Alam-Austria kirdeosas.

Idas piirneb *Weinviertel* Slovakkiaga Marchi jõel. Lõunas piirneb see *Mostvierteli* ja *Industrievierteliga*, piiriks on Wagram, Doonau ja Marchfeld. Selle läänenaaber on *Waldviertel*, traditsiooniliseks piiriks on Manhartsberg. Põhjas külgneb *Weinviertel* Tšehhiga, täpsemalt Moravaga. Thaya jõgi voolab üle piiri edasi-tagasi.

Viinamarjakasvatus
------------------

Nimi *Weinviertel* tuleb viinamarjakasvatusest; see on Austria suurim viinamarjakasvatuspiirkond. Olulisimad viinamarjasordid on:

* *Grüner Veltliner*
* *Pinot blanc*
* *Welschriesling*
* *Zweigelt*
* *Blauer Portugieser*

Geograafia
----------

Oberrohrbachi juures
Oberleis
Teised olulised jõed on Göllersbach, Hamelbach, Pulkau, Rußbach, Schmida, Waidenbach, Weidenbach ja Zaya.

Lisaks viinamarjakasvatusele ja põllumajandusele panustavad *Weinvierteli* majandusse ka muud tööstusharud. Eelkõige on selle idaosas mõned naftaväljad, mida kasutab OMV ja mis asuvad Neusiedl an der Zaya, Zistersdorfi, Matzeni, Auersthali ja Prottesi "naftakogukondades".

Olulised raudteeühendused on Keiser Franz Josephi Raudtee, Põhjaraudtee ja Idaraudtee.

Ringkonnad
----------

Järgmised Alam-Austria haldusringkonnad loetakse *Weinvierteli* osaks:

* Gänserndorf
* Hollabrunn
* Korneuburg
* Mistelbach
* Kirchberg am Wagrami kohturingkond, mis on Tullni haldusringkonna osa)

Kultuur
-------

* Vino Versum Poysdorf
* Museumsdorf Niedersulz
* Falkensteini linnus
* Burg Kreuzenstein
|  |  |
| --- | --- |
|  | **See artikkel on esitatud kustutamiseks.**
Lisateavet võid leida arutelu- või ajalooleheküljelt. Vaata ka: Vikipeedia:Artiklite kustutamise kord. Kustutamisettepaneku saad vaidlustada arutelulehel. |

Pärnumaal Lääneranna vallas Kõima mõisas iga aasta juulis toimuv muusikaüritus. Kuurebaste festival toimub järjepidevalt alates 2016. aastast. Festivalil on üles astunud järgmised artistid: 

C-Jam, Tõnis Mägi, Jaan Pärn & Pahad Seemned, Teele Viira (2016);

Lepatriinu, Windy Beach, Vaiko Eplik & Eliit, Svjata Vatra (2017, esimest korda "Kuurebaste festivali" nime all);

Haldi Välimäe, Indigolapsed, Sibyl Vane, Sõpruse Puiestee, Lexsoul Dancemachine (2018);

Öösorr, Rein Rannap & Kristjan Kannukene, Francis, I Wear\* Experiment, Lenna (2019);

Orelipoiss, The Doors Tribe, Steps To Synapse, Vennaskond (2020);

Toomas Uibo ja Saara Pius, Ultima Thule, Puuluup ja The Boondocks (2021);

Mari Jürjens, Miljardid, Ivo Linna & Supernova (2022);

Holy Motors, Mari Kalkun, Minimal Wind, Singer Vinger (2023).

Kuurebaste festival toimub Kõima mõisa saalis, mis mahutab kuni 200 inimest. Tegemist on väiksemat laadi intiimsema atmosfääriga festivaliga.
Nailya Vagif kyzy Asker-zade
**Nailja Vagif kõzõ Asker-fart-zade** (aserbaidžaani Nailə Vaqif qızı Əsgərzadə; sündinud 13. detsembril 1987 Bakuus) on Venemaa ajakirjanik ja telesaatejuht.

Elulugu
-------

Ta on lõpetanud Prantsuse erikooli Volgogradis kuldmedaliga ja Volgogradi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 2019 kaitses Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis magistritööd rahvusvahelise rahanduse erialal ja sai magistrikraadi. Magistritöö töö teema oli rahvusvaheliste sanktsioonide tagajärgedest Venemaa finantssektorile.

Pärast Moskvasse kolimist töötas algul NTV-s majandusuudiste alal, seejärel RBC-TV rahvusvahelise toimetajana ning ajalehe Kommersant majandusosakonnas (2007–2010). Aastatel 2010–2011 oli ta ajalehe Vedomosti majandusajakirjanik.

Rossija-24-s alustas Askerzade tööd intervjueerijana, seejärel luges uudiseid, koostas perioodiliselt ülevaateid majandussündmustest ja foorumitest. 1. oktoobril 2015 oli esimest korda eetris saade "Tööpäeva pärastlõunal", kus ta intervjueeris Venemaa suurimaid ettevõtjaid ja ametnikke. Alates 5. septembrist 2016 oli ta telekanali Rossija-1 peamise uudistesaate „Vesti" majandustoimetaja.

Alates 2020. aasta aprillist on teinud dokumentaalsaadete tsüklit „Ohtlik viirus" koroonavaktsiini väljatöötamisest Venemaal. Saate jaoks tehti mitu eksklusiivset intervjuud koos kaadritega Venemaa haiglate "punastest tsoonidest".

30. juunist 2021 on ta telesaate „Otseliin Vladimir Putiniga" saatejuht. 2021. aastal näidati telekanalis Rossija-1 tema dokumentaalfilme 1991. aasta sündmustest: "Riiklik Erakorralise Seisukorra Komitee 30 aastat hiljem" (esmaeeter 15. augustil) ja "30 aastat liiduta" (esmaeeter 5. detsembril).

Sanktsioonid
------------

4. mail 2022 kehtestas Ühendkuningriik talle viisa- ja majandussanktsioonid. 17. oktoobril 2022 kanti Kanada sanktsioonide nimekirja kui "Venemaa desinformatsiooni agent".

Viited
------

1. ↑
2. ↑
**Kärnkonlased** (*Bufonidae*) on päriskonnaliste (*Anura*) seltsi kuuluv sugukond. Sugukonda kuulub ligikaudu 50 perekonda 570 liigiga. 

Konnade ja kärnkonnade taksonoomia pole teaduslikult eristatav, mõiste on levinud rahvapärases kasutuses. 

Kärnkonlased on ainus päriskonnaliste sugukond, mille kõiki liikmeid nimetatakse kärnkonnadeks. Päris kärnkonnad hõlmavad enam kui 35 perekonda, millest kõige tuntum on harilik kärnkonn (*Bufo)*.

Kirjeldus
---------

Sugukonda kärnkonlased kuuluvate konnade kõige iseloomulikum tunnus on nende kuiv ja kärna meenutava tekstuuriga nahk. Enamasti on neil lühikesed eesjäsemed - hüppamiseks kasutavad nad tagajäsemeid. Kärnkonlastel esineb mürk, mis asub peamiselt nende nahas, kuid osa on koondunud ka süljenäärmetesse. Röövloomadele võib see mürk surmavaks osutuda, kuid inimesed on seda kasutanud nii rahvameditsiinis kui vähiravis. 

Kärnkonlaste sugukonnas on tavaline nii kudemine vette kui ka maismaale. On teada ka liike, kes poegivad elavaid ning täielikult arenenud järglasi.

Levik
-----

Kärnkonlaseid leidub kõikidel mandritel välja arvatud Austraalias. Ainuke liik Austraalias on sisse toodud ning ohustab teisi sealseid liike.  Täiskasvanud kärnkonlased eelistavad üldiselt niiskeid ja avatud elupaikasid, näiteks põlde ja rohumaid. 

Eestis on esindatud kolm kärnkonlaste sugukonda kuuluvat liiki. Harilik kärnkonn on levinud üle terve Eesti. Juttselg-kärnkonn ehk kõre on levinud Lääne-Eestis ja saartel ning rohe-kärnkonn on levinud peamiselt Ida- ja Kagu-Eestis.

Viited
------

1. 1 2  "Bufonidae". *eol.org*. Vaadatud 03.10.2022.
2. ↑  "Toad". *britannica.com*. Vaadatud 03.10.2022.
3. 1 2 3  "Bufonidae". *Amphibiaweb.com*. Vaadatud 03.10.2022.
4. ↑  "Toads". *nwf.org*. Vaadatud 03.10.2022.
5. ↑  Riinu Rannap. "Eesti kahepaiksed". *eestiloodus.ee*. Vaadatud 03.10.2022.
**Biłgoraj maakond** (poola *powiat biłgorajski*) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Lublini vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Biłgoraj linnas.

Biłgoraj maakond moodustati 1866. aastal. Biłgoraj maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati haldusreformi käigus 1999. aastal.

Haldusjaotus
------------

Maakonnas on viis linna: Biłgoraj, Frampol, Goraj, Józefów ja Tarnogród.

Biłgoraj maakonnas on 13 valda:

* Aleksandrówi vald
* Biłgoraj vald
* Biszcza vald
* Frampoli vald
* Goraj vald
* Józefówi vald
* Księżpoli vald
* Łukowa vald
* Obsza vald
* Potok Górny vald
* Tarnogródi vald
* Tereszpoli vald
* Turobini vald

Viited
------

1. ↑  Biłgoraj – historia miasta Teatr NN. Leksykon. Vaadatud 29. augustil 2023
2. ↑  Historia powiatu Powiat biłgorajski. Vaadatud 29. augustil 2023

Lublini vojevoodkonna vapp
Lublini vojevoodkond

**maakonnaõigustega linnad:** Chełm |
Biała Podlaska |
Lublin |
Zamość  

**maakonnad:** Biała Podlaska |
Biłgoraj |
Chełm |
Hrubieszów |
Janów Lubelski |
Kraśnik |
Krasnystaw |
Łęczna |
Lubartów |
Lublin |
Łuków |
Opole Lubelskie |
Parczew |
Puławy |
Radzyń Podlaski |
Ryki |
Świdnik |
Zamość |
Tomaszów Lubelski |
Włodawa |
**Fresno** on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Fresno maakonna halduskeskus. See asub San Joaquini oru keskosas.

Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 542 107. Aastal 2010 oli elanikke 494 665. See on rahvaarvult osariigi viies linn. Aastatel 1960–2000 suurenes linna elanike arv 133 929-lt 427 652-ni.

Linna nimi tähendab hispaania keeles saart kui puuliiki. Linna nimi tuleneb sellest, et neid puid kasvab palju San Joaquini jõe kaldal.

Fresno linn tekkis 1872. aastal Central Pacific Railroadi raudteepeatuse juurde. Fresno sai linnaõigused 1875. aastal.

2010. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid 50,6% rahvastikust valged, 12,6% aasialased, 8,3% afroameeriklased ja 1,7% põlisameeriklased. Ladinaameeriklaste osakaal (sõltumata rassist) oli 2020. aastal 50,5%, millega oli Fresno San Antonio ja El Paso järel riigis suuruselt kolmas linn, kus ladinaameeriklased enamuses olid.

Linnas tegutseb California State University süsteemi kuuluv ülikool, mis on asutatud 1911. aastal.

Linnas asub Fresno Yosemite'i rahvusvaheline lennujaam, mis on ühteaegu tsiviil- ja sõjaväelennujaam.

Linna läheduses asub mitu looduskaitseala, näiteks Yosemite rahvuspark (100 km kaugusel), Sierra metsakaitseala (64 km), Kings Canyoni rahvuspark (100 km) ja Sekvoia rahvuspark (120 km).

Sõpruslinnad
------------

Fresnol on üheksa sõpruslinna:

* Iisrael Afula, Iisrael
* Prantsusmaa Châteauroux, Prantsusmaa
* Jaapan Kōchi, Jaapan
* Tansaania Morogoro, Tansaania
* Saksamaa Münster, Saksamaa
* Hiina Taishan, Hiina
* Mehhiko Torreón, Mehhiko
* Armeenia Vagharšapat, Armeenia
* Itaalia Verona, Itaalia

Viited
------

1. ↑  2020 United States Census, vaadatud 1.01.2022.

Välislingid
-----------

 Fresno – pildid, videod ja helifailid Wikimedia Commonsis
* Fresno koduleht

| * v
* r
50 suurima elanike arvuga linna Ameerika Ühendriikides |
| --- |
| 

|  |  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
|     | 
 1. New York
 2. Los Angeles
 3. Chicago
 4. Houston
 5. Phoenix
 6. Philadelphia
 7. San Antonio
 8. San Diego
 9. Dallas
10. Austin
 | 
11. San Jose
12. Fort Worth
13. Jacksonville
14. Columbus
15. Charlotte
16. Indianapolis
17. San Francisco
18. Seattle
19. Denver
20. Washington
 | 
21. Boston
22. El Paso
23. Nashville
24. Oklahoma City
25. Las Vegas
26. Detroit
27. Portland
28. Memphis
29. Louisville
30. Milwaukee
 | 
31. Baltimore
32. Albuquerque
33. Tucson
34. Mesa
35. Fresno
36. Sacramento
37. Atlanta
38. Kansas City
39. Colorado Springs
40. Raleigh
 | 
41. Omaha
42. Miami
43. Long Beach
44. Virginia Beach
45. Oakland
46. Minneapolis
47. Tampa
48. Tulsa
49. Arlington
50. Wichita
 |

 |  |
| 
2021. aasta arvestuslikud andmed |
**Lääne-Saare vald** oli kohaliku omavalitsuse üksus (vald) Saare maakonnas aastatel 2014–2017.

Lääne-Saare vald moodustati 2014. aastal Kaarma, Kärla ja Lümanda valla ühinemise järel. Vald liitus 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus kõigi Saaremaal asunud valdadega ühtseks Saaremaa vallaks.

Lääne-Saare valla volikogu viimane esimees oli Urmas Lehtsalu ja vallavanem Tiina Luks.

Valla sümboolika autor oli Raul Vinni.

Asustusjaotus
-------------

Vallas oli 4 alevikku ja 111 küla.

AlevikudAste, Kudjape, Kärla, Nasva
KüladAbruka, Anepesa, Anijala, Ansi, Arandi, Aste, Asuküla, Atla, Aula-Vintri, Austla, Eeriksaare, Eikla, Endla, Haamse, Hakjala, Himmiste, Hirmuste, Hübja, Irase, Jootme, Jõe, Jõempa, Jõgela, Kaarma, Kaarma-Kirikuküla, Kaarmise, Kaisvere, Kandla, Karala, Karida, Kasti, Kaubi, Kellamäe, Keskranna, Keskvere, Kipi, Kiratsi, Kogula, Koidu, Koidula, Koimla, Koki, Koovi, Kotlandi, Kuke, Kungla, Kuuse, Kuusnõmme, Kõrkküla, Käesla, Käku, Kärdu, Kärla-Kirikuküla, Kärla-Kulli, Laadjala, Laheküla, Laoküla, Leedri, Lilbi, Lümanda, Lümanda-Kulli, Maleva, Meedla, Metsaküla, Metsapere, Mullutu, Muratsi, Mõisaküla, Mõnnuste, Mändjala, Mätasselja, Nõmme, Nõmpa, Paevere, Paiküla, Paimala, Parila, Piila, Praakli, Põlluküla, Pähkla, Pärni, Randvere, Riksu, Saia, Sauvere, Sepa, Sikassaare, Sõmera, Tahula, Tamsalu, Taritu, Tõlli, Tõrise, Tõru, Uduvere, Ulje, Unimäe, Upa, Vahva, Vaivere, Vana-Lahetaguse, Vantri, Varpe, Vatsküla, Vendise, Vennati, Vestla, Viidu, Viira, Õha

Vaata ka
--------

* Loodenina kaitseala

Viited
------

1. ↑  Statistikaamet, vaadatud 30.05.2017.
2. ↑  , vaadatud 29.07.2015.
3. ↑  Kaarma valla, Kärla valla ja Lümanda valla haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine" muutmine
4. ↑  Kihelkonna valla, Kuressaare linna, Laimjala valla, Leisi valla, Lääne-Saare valla, Mustjala valla, Orissaare valla, Pihtla valla, Pöide valla, Salme valla, Torgu valla ja Valjala valla osas haldusterritoriaalse korralduse ja Vabariigi Valitsuse 3. aprilli 1995. a määruse nr 159 „Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu kinnitamine" muutmine
5. ↑  Lääne-Saare valla sümboolikakonkursi võitis Raul Vinni töö, Saarte Hääl, 5. november 2014
**Johann Christian Luther** (1/13. juuni 1804 Tallinn – 28. juuli/9. august 1853 Tallinn) oli Eesti vaimulik.

Õppis Tallinna kreiskoolis ja aastatel 1817–1823 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1823–1826 (grad. Stud.), Berliini Ülikoolis aastatel 1826–1827 ja Heidelbergi Ülikoolis aastal 1828. Ordineeriti 5. detsembril 1834 õpetajaks. Suri aastal 1853 koolerasse.

Oli aastatel 1834–1853 Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja.

Luther oli Eesti Piibliseltsi komitee liige ja Eestimaa Kirjanduse Ühingu üks asutajaid. Tema matustel peetud jutlused ja kõned andis välja C. J. Paucker (*Reden zum Gedächtnisz des weiland Herrn Predigers und Diaconus zu St. Nicolai Johann Christian Luther*. Reval, 1853.), kus on leinajutlused August Ferdinand Huhnilt (Tallinna Oleviste koguduse abiõpetaja), Wilhelm Bräunlichilt (Pärnu Nikolai koguduse ülemõpetaja), Christoph Heinrich Otto Girgensohnilt (Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja ja Tallinna superintendent), teol dr. Carl Christian Friedrich Reinilt (Eestimaa kindralsuperintendent) ja dr. Eduard Weberilt (Tallinna Toomkooli ülemõpetaja).

Isiklikku
---------

Tema esimene abikaasa oli Fredericke Amalie Luther, kelle isa Dietrich Martin Luther oli Tallinna suurgildi oldermann ja ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja. Abikaasa vend Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja, teine vend Theodor Dietrich Witgenstein Luther oli Tallinna Püha Vaimu- ja Tallinna Jaani koguduse õpetaja. Johann Christiani isa Christian Wilhelm Luther oli kaupmees ja raehärra, vend Alexander Martin Luther oli tööstur ja Tallinna Niguliste koguduse eestseisja.

Viited
------

1. ↑  Liivi Aarma Põhja-Eesti vaimulike lühielulood 1525-1885 Tallinn 2007
**"Ananassiekspress"** (originaalpealkirjaga *Pineapple Express*) on 2008. aastal valminud USA märulikomöödia, mille on lavastanud David Gordon Green ning mille peaosades on Seth Rogen ja James Franco. Franco oli selle rolli eest nomineeritud parima meesnäitleja Kuldgloobusele.

Sisu
----

Dale Denton (Seth Rogen) on 25-aastane kohtutäitur, kelle päevad mööduvad kanepit suitsetades. Ühel päeval näeb ta narkoparun Ted Jonesile (Gary Cole) kohtukutse viimisel pealt, kuidas too koos oma tüdruksõbra, korrumpeerunud naispolitseiniku Carol Brazieriga (Rosie Perez) mõrva sooritavad. Dale satub paanikasse ja põgeneb, jättes seejuures sündmuskohale maha "Ananassiekspressi" koni, mis on uus haruldane kanepisort ja mida kasvatab ainult Jones ise. Jones teab, et on seda müünud ainult ühele levitajale, Redile (Danny McBride), kes omakorda on seda ainult Dentoni narkodiilerile Saul Silverile (James Franco) edasi müünud. Seega jõuab Jones peagi Dentoni jälgedele ja viimane ei oska muud teha kui koos Silveriga elu eest põgeneda.

Osatäitjad
----------

* Seth Rogen – Dale Denton
* James Franco – Saul Silver
* Gary Cole – Ted Jones
* Rosie Perez – politseinik Carol Brazier
* Danny McBride – Red
* Craig Robinson – Matheson
* Kevin Corrigan – Budlofsky
* Amber Heard – Angie Anderson
* Ed Begley, Jr. – Robert Anderson
* Nora Dunn – Shannon Anderson
* Joe Lo Truglio – Mr. Edwards
* Bill Hader – Private Miller
* James Remar – General Bratt
* Bobby Lee – Bobby
* Ken Jeong – Ken

Välislingid
-----------

* Filmi koduleht
* "Ananassiekspress andmebaasis Box Office Mojo (inglise)
**Religiooniteadus** (varem **võrdlev usuteadus**) on religiooni tekkimist, olemust ja arenemist uuriv antropoloogiline teadus.

Religiooniteadus muutus iseseisvaks distsipliiniks 19. sajandil, mil Max Müller purustas religiooniküsimustes teoloogia monopoli ja nõudis võrdsetel alustel tegelemist kõigi religioonidega. Religiooniteadus hargnes religioonilooks, religioonipsühholoogiaks, religioonisotsioloogiaks, religioonifenomenoloogiaks jne.

Teoloogia ja religiooniteadus on kaks eri teadust. Ajalooliselt on valdkonnad seotud ja see seos ei ole täielikult katkenud kuni tänaseni. Religiooniteaduse ja teoloogia teadlaste vahel on leidnud aset ka tõsiseid konflikte. Eriti teravad olid vastasseisud 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses. Kui piibliteadlased hakkasid kasutama oma uurimistöös muistse Lähis-Ida ja antiikreligiooni allikaid, siis šokeeris tulemus mitte ainult paljusid tollaseid teolooge, vaid ka laiemat kiriklikku ja ühiskondlikku avalikkust.

Tänapäeval on religiooniteadus üha enam asendanud teoloogiat.

Vaata ka
--------

|  |  |
| --- | --- |
|  | Tsitaadid Vikitsitaatides: **Religiooniteadus** |

* religioonilooline koolkond
* Tartu Ülikooli usuteaduskond
* teoloogia
* võrdlev usundilugu
* üldine usundilugu

Viited
------

1. ↑  Kulmar, T. 2006. Üldine usundilugu: religiooniteaduse põhimõisted. Tartu ülikooli kirjastus. Lk 10.
2. ↑  **Arne Hiob**. Teoloogia kui teadus. Ettekanne Interdistsiplinaarsel konverentsil *Jumal teaduses*. Tallinn, 4.02.2006 (24.01.2015).
3. ↑  **Jaan Lahe**. *Teoloogia ja religiooniteadus – sõbrad või vaenlased?* Kirik ja teoloogia, 2013 (24.01.2015).